[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 10.7.2009

COM(2009) 356 konč.

ŠESTO LETNO POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU

PREGLED UKREPOV TRGOVINSKE ZAŠČITE TRETJIH DRŽAV PROTI SKUPNOSTI (STATISTIČNI PODATKI DO VKLJUČNO 31. DECEMBRA 2008, POJASNILA V ZVEZI S POSAMEZNIMI ZADEVAMI IN BESEDILO PA SO POSODOBLJENI MARCA 2009) {SEC(2009) 958}

ŠESTO LETNO POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU

PREGLED UKREPOV TRGOVINSKE ZAŠČITE TRETJIH DRŽAV PROTI SKUPNOSTI (STATISTIČNI PODATKI DO VKLJUČNO 31. DECEMBRA 2008, POJASNILA V ZVEZI S POSAMEZNIMI ZADEVAMI IN BESEDILO PA SO POSODOBLJENI MARCA 2009)

Povzetek

Število veljavnih ukrepov trgovinske zaščite proti EU se je konec leta 2008 v primerjavi s prejšnjim letom rahlo zmanjšalo. To je posledica velikega števila uvedenih postopkov leta 2001 in posledičnih ukrepov v letih 2002 in 2003, od katerih so se leta 2008 številni iztekli. Ta številka se bo najbrž povečala glede na povečanje števila novih preiskav v zadnjih mesecih leta 2008 in prvih mesecih leta 2009. Komisija je to področje še naprej skrbno spremljala, da bi pomagala zadevni industriji EU in po potrebi posredovala. V tem letu so bili doseženi pozitivni rezultati. Vendar bodo zaradi trenutne finančne in gospodarske krize številne tretje države v skušnjavi, da bi uporabile instrumente na način, ki ni v skladu z STO in ne spodbuja odprte trgovine. S tega vidika je dejavnost Komisije pri spremljanju ukrepov tretjih držav, spodbujanju mednarodnega sodelovanja in usklajevanja ter spodbujanju večje discipline pri uporabi instrumentov trgovinske zaščite ključnega pomena.

1. UVOD

Komisija je v lanskih poročilih soglašala z zmanjševanjem števila ukrepov trgovinske zaščite proti EU ali njenim državam članicam, sklenila pa je tudi, da je te ukrepe, glede na nenehne pomanjkljivosti, ugotovljene v tretjih državah, še vedno treba skrbno spremljati.

Širitev svetovne gospodarske krize je bila zagotovo dogodek, ki je v letu 2008 zbudil največ pozornosti, in to je seveda negativno vplivalo na položaj številnih gospodarskih subjektov po svetu. V tem smislu je skupina G20 v svoji nedavni deklaraciji poudarila, da je zavračanje protekcionizma odločilnega pomena, in se zavezala, da ne bo uvedla novih ovir za blagovno menjavo, novih omejitev pri izvozu ali izvajala ukrepov, neskladnih s standardi STO.

Zanimivo je, da se je število novih preiskav trgovinske zaščite v zadnjih mesecih leta bistveno povečalo in se je ta trend nadaljeval tudi v prvih mesecih leta 2009: konec februarja 2009 je potekalo 49 preiskav trgovinske zaščite, ki bi lahko prizadele izvoz EU[1], kar je izredno veliko v primerjavi s prejšnjimi leti. Skoraj polovica teh novih postopkov se je začela v zadnjih štirih mesecih leta 2008.

Protidampinških in izravnalnih ukrepov ne moremo šteti za „protekcionistične“ ukrepe, glede na to, da je njihov namen odpraviti izkrivljanje mednarodne trgovine in ponovno vzpostaviti pošteno trgovino. Vendar pa to ne velja več, kadar nove preiskave in kakršni koli posledični ukrepi niso skladni s standardi STO.

V sedanjem položaju je zagotavljanje zakonitega tržnega dostopa industriji EU pomembnejše kot kdaj koli, zato je bistveno uveljaviti (in celo ponovno uveljaviti) standarde za uporabo instrumentov in skrbno spremljati, da so sprejeti ukrepi zakonsko utemeljeni.

V tem smislu so v spodnjem poročilu podrobno analizirani splošni razvoj, tekoče težave in dosežki Komisije pri spremljanju ukrepov tretjih držav.

2. SPLOšNI RAZVOJ

Konec leta 2008 je proti Evropski skupnosti ali njenim državam članicam skupno veljalo 133 ukrepov trgovinske zaščite, kar pomeni, da se je število ukrepov v primerjavi z letom prej (147 ukrepov) zmanjšalo. To zmanjšanje je predvsem posledica izteka številnih ukrepov po njihovi „običajni“ veljavnosti petih let, pri tem je treba upoštevati tudi, da je leta 2004 veljalo največje število ukrepov, in sicer skoraj 200.

Večina teh ukrepov so še vedno protidampinški ukrepi, ki obsegajo približno dve tretjini vseh ukrepov. Leta 2008 se je nadaljevalo zmanjševanje števila izravnalnih ukrepov. Podobno se je zmanjšalo tudi število zaščitnih ukrepov, s 36 leta 2007 na 32 leta 2008, vendar ti ukrepi še vedno obsegajo četrtino vseh veljavnih ukrepov.

Kot je bilo razloženo zgoraj, pa zmanjšanje števila veljavnih ukrepov odstopa od števila novih postopkov . Dejansko se je skupno število uvedenih postopkov z 19 leta 2007 povečalo na 33 leta 2008, kar je zaskrbljujoče, zlasti glede na to, da se je skoraj polovica novih postopkov začela v zadnjih dveh mesecih leta in se je ta trend nadaljeval v prvih mesecih leta 2009. Kljub temu je treba opozoriti, da se polovica teh postopkov nanaša na zaščitne ukrepe, uvedene na podlagi načela erga-omnes, a se ne nanašajo vedno na izdelke, ki jih izvažajo industrije EU. Vsekakor se pričakuje, da se bo število veljavnih ukrepov v prihodnosti povečalo, če bodo vse te preiskave vodile do ukrepov.

Novi postopki se večinoma nanašajo na jeklarsko industrijo (sponke, toplo-/hladnovaljane tuljave, jeklene cevi), pa tudi na izdelke, kot so kemikalije, keramične ploščice in stroji za žetev. Države, ki so uvedle največ novih postopkov, so bile Indija, Rusija, Kitajska in Brazilija, pa tudi države, ki še nikoli niso uporabile teh instrumentov ali so jih uporabile zelo redko, na primer Kazahstan leta 2008 in Izrael na začetku leta 2009).

Skupaj je bilo leta 2008 uvedenih 18 novih ukrepov (2 začasna in 16 dokončnih ukrepov). Najdejavnejši sta bili Brazilija (s 4 protidampinškimi ukrepi) in Turčija (s 4 zaščitnimi ukrepi), skupaj z Indijo in ZDA, od katerih je vsaka uvedla po dva protidampinška ukrepa.

3. TREND PO DRžAVAH

Glavne uporabnice instrumentov proti Evropski skupnosti ali njenim državam članicam ostajajo ZDA s 25 veljavnimi ukrepi, to je skoraj 20 % vseh ukrepov. Druge glavne uporabnice so Indija (s 16 ukrepi), Brazilija in Turčija (vsaka po 11 ukrepov), Kitajska (z 9 ukrepi) ter Ukrajina in Mehika (vsaka po 8 ukrepov).

Število veljavnih ukrepov v Indiji se je še naprej zmanjševalo (z 19 leta 2007 na 16 leta 2008), medtem ko se je število ukrepov drugih držav šele začelo zmanjševati (Brazilija in Kitajska) ali je ostalo enako (ZDA) kot leta 2007. Pet največjih uporabnic je še vedno uvedlo več kot polovico vseh veljavnih ukrepov.

Samo tri države (Turčija, Japonska in Republika Moldavija) so leta 2008 povečale število ukrepov in v zvezi s Turčijo je treba poudariti, da se povečanje števila ukrepov nanaša izključno na nove zaščitne ukrepe, uvedene leta 2008.

Podroben opis trendov in glavnih postopkov po posameznih tretjih državah je na voljo v Prilogi I.

4. TEKOčE TEžAVE

Komisija se je še vedno srečevala z enakimi težavami kot v preteklosti, to je z nizkimi standardi za začetek preiskave, nezadostno analizo škode in vzročnosti, neupoštevanjem pravic do obrambe zainteresiranih strank in povečano uporabo zaščitnih ukrepov.

Ker se je število uvedenih postopkov v zadnjih mesecih leta 2008 (in prvih mesecih leta 2009) povečalo, kar je zagotovo neposredna posledica gospodarske krize, so se nekatere ugotovljene težave ter zlasti tiste, povezane s standardi za začetek preiskave, pravicami do obrambe strank in intenzivno uporabo zaščitnih instrumentov, nedvomno povečale.

4.1. Nizki standardi za začetek preiskave

Kot v prejšnjih letih se preiskave prepogosto začnejo, čeprav merila za njihov začetek niso izpolnjena, kar pomeni, da so dokazi o škodi v številnih primerih nedokončni in ni prepričljivih dokazov o vzročni zvezi. Ta razvoj je bil zlasti opazen v zadnjih mesecih leta 2008. Jasno je, da sta finančna in gospodarska kriza negativno vplivali na položaj številnih industrij ter te industrije poskušajo ublažiti negativne posledice, kjer je mogoče. Zato so nekatere industrije vložile pritožbe, da bi dobile zaščito v obliki ukrepov trgovinske zaščite. Medtem ko se tretjim državam priznava pravica do uporabe instrumentov trgovinske zaščite, se različne preiskave začnejo na podlagi nepravilno utemeljenih pritožb, ki ne vsebujejo dokazov prima facie . Prvič, negativne posledice krize so dejansko postale opazne šele konec leta 2008, kar ni dovolj reprezentativno obdobje, ki bi lahko dokazalo damping, škodo itd. Drugič, uvozu se zelo pogosto neupravičeno pripisuje, da povzroča vso domnevno škodo, čeprav je resnični vir težav prej splošna gospodarska recesija. Nazadnje cilj instrumentov trgovinske zaščite ni ponuditi industrijam protekcionistične ukrepe, ampak odpraviti škodljiv učinek nepravičnih trgovinskih praks ali povečanja uvoza.

V trenutnem položaju je zato bistveno, da preiskovalni organi zagotovijo, da je pritožba, ki jo prejmejo od lokalnih industrij, skladna s standardi STO ter vključuje objektivne, ustrezne in zadostne dokaze. Preiskovalni organi naj dejansko ne bi začenjali neupravičenih preiskav, saj ovirajo trgovino, so po navadi zelo obremenjujoče za zadevne družbe in jim zelo pogosto tudi sledijo neupravičeni ukrepi.

V skladu s pravili STO nobenega začetka preiskave ni mogoče utemeljiti s pritožbo, ki temelji samo na trditvah, ki niso podkrepljene z ustreznimi dokazi, pa čeprav se to na žalost pogosto dogaja.

4.2. Široka uporaba zaščitnih ukrepov

Zaščitni ukrepi se še naprej široko uporabljajo: več kot polovica novih postopkov leta 2008 so bile zaščitne preiskave in zaščitni ukrepi še vedno pomenijo četrtino vseh veljavnih ukrepov proti Evropskim skupnostim. Čeprav vse te preiskave ali ukrepi ne prizadenejo industrij EU (včasih se obravnavani izdelek sploh ne izvaža iz EU), je ta trend kljub temu zaskrbljujoč, ker naj bi se zaščitni ukrepi resnično uporabljali samo v izrednih okoliščinah. Poleg tega so posledica zaščitnih ukrepov lahko neposredni ali posredni (preusmeritev trgovinskih tokov) negativni učinki za podjetja v EU.

V številnih primerih preiskovalni organi ob uvedbi takih ukrepov ne upoštevajo precej strogih standardov STO in jih je zato treba šteti za protekcionistične ukrepe, ki neupravičeno prizadenejo pošteno tržene izdelke.

Pri podrobni preučitvi novih postopkov in ukrepov v letu 2008 se zdi, da nekatere države očitno dajejo prednost tej vrsti instrumenta, medtem ko velja, da bi morali biti v številnih primerih namesto njih uporabljeni instrumenti posameznih držav proti nepošteni trgovini, tj. protidampinški ukrepi.

Komisija zato še naprej izraža zaskrbljenost glede uporabe in vpliva zaščitnih instrumentov in poziva tretje države, naj jih ne uporabljajo. Kadar zaščitnih preiskav ni mogoče preprečiti, je naloga služb Komisije zato poskrbeti, da se čim bolj omeji vpliv takih ukrepov na izvoz EU.

4.3. Postopkovni vidiki, zlasti spoštovanje pravic do obrambe strank

Kljub prizadevanjem Komisije, da bi ta vprašanja rešila, se na žalost zdi, da nekatere tretje države še vedno zanemarjajo pravice do obrambe strank ter pri opravljanju preiskav uvajajo obremenjujoče in nepotrebne postopkovne vidike.

Zlasti pravila o zaupnosti se še vedno prepogosto razlagajo neustrezno in dejanski podatki se v primerih, v katerih dejansko ni tveganja za razkritje zaupnih podatkov, včasih ne razkrijejo in/ali niti ne katalogizirajo ali povzamejo. To na primer velja za primere, v katerih se ne razkrijejo zbirni kazalniki dejanske škode, čeprav se nanašajo na več kot tri gospodarske subjekte.

Pokazalo se je tudi, da različne države od izvoznikov zahtevajo, naj jim predložijo zelo specifične in podrobne podatke, kadar je očitno, da taki podatki niso pomembni za ugotovitev dampinga in škode ter so izredno obremenjujoči in nepotrebni ali včasih celo vsebujejo izredno občutljive poslovne informacije z lastninsko pravico.

To seveda negativno vpliva na pravico do obrambe izvoznih industrij in drugih zainteresiranih strank. Komisija bo na ta vprašanja zato še naprej opozarjala ustrezne organe, ne samo v zvezi s posameznimi primeri, temveč tudi bolj na splošno med dvostranskimi stiki ali delovnimi skupinami, organiziranimi z različnimi tretjimi državami.

5. GLAVNI DOSEžKI

Pravzaprav ima Komisija v zvezi z ukrepi trgovinske zaščite tretjih držav tri različne naloge. Prva naloga je obveščanje in svetovanje industrijam, ki jih preiskave neposredno zadevajo. Druga naloga je bolj splošna, in sicer Komisija skrbno spremlja preiskave, ki jih izvajajo tretje države, da tako zagotovi pravilno uporabo standardov, kar vključuje tudi organizacijo seminarjev in delovnih skupin za spodbujanje najboljše prakse. Končno je zadnja naloga Komisije neposredno posredovanje v tekočih preiskavah, da opozori na ugotovljene pomanjkljivosti in zagotovi najboljši izid za zadevne industrije EU.

Pri prvih dveh nalogah je težko oceniti dosežke, vendar je Komisija dobila zelo dobre povratne informacije od zadevnih industrij in držav članic, kar je zagotovo spodbuda za nadaljevanje te dejavnosti in njeno izboljšanje, kjer je mogoče. Pravzaprav je naloga Komisije, da zagotavlja pomoč in napotke industrijam EU, ki so zaradi nedavne finančne krize in posledičnega povečanja števila ukrepov tretjih držav celo pomembnejši kot v prejšnjih letih.

Glavni dosežki leta 2008 so:

5.1. Ničelna nastavitev – ugodne ugotovitve STO

V prvem primeru ničelne nastavitve je pritožbeni organ STO maja 2006 odločil proti Združenim državam in jim za izpolnitev zahtev dal čas do aprila 2007. Kljub temu ZDA niso hotele izpolniti vseh zahtev, zato je EU morala zadevo v obravnavo predložiti tako imenovanemu odboru za skladnost, ki je izdal poročilo decembra 2008. Odbor je pritrdil EU, da se ZDA ne morejo izogniti svojim obveznostim, ki jih imajo kot članica STO tako, da vsako leto revidirajo dajatev in nato trdijo, da so take revizije „nadomestile“ izpodbijani ukrep in se lahko izpodbijajo samo v novem sporu. Kljub temu se je EU odločila, da se bo pritožila zoper to poročilo, saj se ne strinja z nekaterimi vidiki dodatnih ugotovitev odbora. Če bo v končni odločitvi v tem sporu ugotovljeno, da ZDA še vedno ne ravnajo v skladu z obveznostmi, ki jih imajo kot članica STO, in če jih ne bodo izpolnile, bo ES lahko zahtevala povračilne ukrepe.

V drugem primeru ničelne nastavitve je pritožbeni organ ugodil glavnim zahtevam EU v pritožbenem postopku, zavrnil vse razloge za pritožbo, ki so jih predložile ZDA, in potrdil ugotovitve odbora, da ZDA z uporabo ničelne nastavitve v letnih revizijah kršijo obveznosti, ki jih imajo kot članica STO. Zato se od ZDA zahteva, naj izvršijo priporočila in odločitve tega spora, pri čemer lahko zaprosijo za „razumni rok“. Izvršitev v tem primeru vključuje ponoven izračun stopenj dampinga brez uporabe ničelne nastavitve v 46 posameznih ukrepih, ki jih je opredelila ES.

5.2. Oljčno olje – Mehika – zaključek ukrepov

Odbor STO, katerega obravnavo je zahtevala EU, je ugotovil, da izravnalni ukrepi, ki jih je uvedla Mehika proti uvozu oljčnega olja iz EU, kršijo nekatere določbe STO. Po odločitvi mehiškega nacionalnega sodišča, ki je potrdilo utemeljitve Komisije, predložene v postopku STO, so bili ti ukrepi zaključeni.

5.3. Profili iz PVC – Ukrajina – zaključek zaščitne preiskave

Komisija je skrbno spremljala to preiskavo glede na velik gospodarski interes industrije EU (letna vrednost izvoza približno 100 milijonov EUR, predvsem iz Nemčije in Poljske) in glede na ugotovljene pomanjkljivosti. Komisija je uskladila svoja posredovanja z industrijo EU in predstavila glavni pomanjkljivosti, ki sta bili neobstoj resne škode ter manjkajoče vzročno razmerje med uvozom in domnevnimi težavami domače industrije. Ta posredovanja so se izkazala za uspešna, saj se je postopek, ker ni bila ugotovljena resna škoda, končal, ne da bi bili uvedeni ukrepi.

5.4. Zaščitni ukrepi – Turčija

V zadnjih letih je Turčija postala ena največjih uporabnic zaščitnih ukrepov, ki so prizadeli tudi izdelke EU, za katere je v nekaterih primerih veljalo, da niso povzročili škode turškim proizvajalcem. Cilj Komisije je bil preprečiti uvedbo ukrepov in čeprav tega ni mogla doseči, ji je do neke mere uspelo vsaj zmanjšati negativni gospodarski vpliv ukrepov. Dejansko je dosegla, da je bila v primeru nekaterih električnih aparatov skoraj polovica vrst izdelkov izključenih iz ukrepov, v primeru bombažne preje pa so bile določene najvišje zgornje vrednosti in je zato veljavna dajatev ad valorem za izvoz iz EU nižja. Turčija v drugi polovici leta 2008 ni začela nobene nove zaščitne preiskave, Komisija pa ostaja na to vprašanje izredno pozorna.

5.5. Stekleni zidaki – Tajska – znižanje stopenj dajatve

Ta preiskava se je začela leta 2007 in končala januarja 2009. Tajska je uvedla protidampinške dajatve na uvoz steklenih zidakov iz Češke republike, vendar je bila končna dajatev za izvoznike iz EU po posredovanjih Komisije, ki je zahtevala, naj Tajska uporabi pravilo nižje dajatve, bistveno znižana.

5.6. Hladnovaljani jekleni izdelki – Tajska – preklic dajatev

Protidampinške dajatve, uvedene za izvoznike iz EU leta 2002, so v tem primeru znašale od 10,02 do 25,57 %. Marca 2008 so tajski preiskovalni organi začeli pregled zaradi izteka ukrepov proti EU, Japonski, Tajvanu in Koreji. V svojih predhodnih ugotovitvah je Tajska razmišljala o podaljšanju ukrepov za vse zadevne države. V tem primeru je posredovala Komisija, ki je trdila, da negativna 41-odstotna stopnja dampinga za izvoz iz EU, ki je rezultat preiskave, jasno dokazuje, da nadaljevanje ali ponovna uvedba dampinga za izvoznike iz EU nista mogoča. Komisija se je tesno povezala z nekaterimi proizvajalci izvozniki iz EU, ki so sodelovali pri preiskavi, ki je pokazala tudi omejen izvoz zadevnega izdelka in večjo kakovost izvoza iz EU v primerjavi z domačo proizvodnjo, kar pomeni, da ni bilo škode za tajsko industrijo.

5.7. Monohidrat dekstroze – Indonezija

Na podlagi začasnega razkritja je Komisija v tesnem sodelovanju z industrijo posredovala in dosegla izključitev večine vrst izdelkov, izvoženih iz EU, z utemeljitvijo, da ne pomenijo škode za indonezijsko domačo industrijo. Vendar mora biti ta rezultat potrjen še v končnih ugotovitvah.

5.8. Jeklene žičnate vrvi (Južna Afrika) in viskozna vlakna (Brazilija) – pozitivne predhodne ugotovitve

V teh dveh primerih začasni razkritji kažeta, da bo izid za zadevne izvoznike iz EU zaradi naših posredovanj lahko ugodnejši, kar pomeni nižjo dajatev v Braziliji ali sploh nobene dajatve v Južni Afriki. Vendar je treba rezultat v primeru Južne Afrike potrditi še s končnimi ugotovitvami.

5.9. Brazilija: pregled zaradi izteka ukrepa proti Grčiji glede konzerviranih breskev

To je še en dober primer pozitivnega vpliva, ki ga lahko imajo nenehna prizadevanja industrije in Komisije na izid preiskave. Navedeni pregled se je končal aprila 2008, ne da bi se ukrepi nadaljevali. Na žalost se je Brazilija kmalu zatem odločila, da bo v okviru pogodbenih carinskih stopenj povišala carine za isti izdelek.

5.10. Status tržnega gospodarstva za nove države članice

Treba je opozoriti, da se je v letu 2007 izkazalo, da Brazilija in Argentina v okviru protidampinških preiskav novejše države članice EU še vedno obravnavata kot države, ki še niso dosegle polnega in brezpogojnega statusa tržnega gospodarstva. Po številnih posredovanjih na različnih ravneh je bilo to vprašanje leta 2008 skoraj v celoti rešeno. Žalostno je, da je bila rešitev te težave dosežena po tako dolgem času, zlasti zaradi svojega nedopustnega značaja, še bolj nerazveseljivo pa je, da vprašanje v primeru Romunije in Bolgarije v Braziliji še vedno ni v celoti rešeno. Komisija si kljub temu še vedno prizadeva za rešitev težave in upa, da bo dokončna rešitev dosežena leta 2009.

6. SKLEPNA UGOTOVITEV

Čeprav se je število veljavnih ukrepov trgovinske zaščite proti EU ali njenim državam članicam v letu 2008 zmanjšalo, se bo ta številka po pričakovanjih naslednje leto povečala. Dejansko je bila dejavnost trgovinske zaščite v nasprotju z navedenim zmanjšanjem števila ukrepov leta 2008 in zlasti konec leta izredno velika. Začelo se je 33 novih preiskav, od katerih se je približno polovica začela v zadnjih štirih mesecih leta. Ta trend se je nadaljeval tudi na začetku leta 2009.

To je zaskrbljujoče, zlasti ker je Komisija opazila, da preiskave v številnih primerih niso bile zakonsko utemeljene, večinoma, ker za njih niso obstajali zadostni dokazi prima-facie za škodo ali pa so obstajali samo zelo omejeno obdobje. Poleg tega se pogosto niso v celoti upoštevale pravice do obrambe strank.

Svetovna gospodarska recesija je nedvomno negativno vplivala na gospodarski položaj številnih družb po svetu in normalno je, da številne družbe v teh okoliščinah poskušajo na kakršen koli način ublažiti te posledice. Vendar pa to ni zadostna utemeljitev za začetek preiskav trgovinske zaščite, katerih cilj je odpraviti izkrivljanje trga in ponovno vzpostaviti pošteno trgovino, ne pa ščititi industrij pred pošteno konkurenco. Zato morajo biti upravni organi tretjih držav, ko prejmejo pritožbe, izredno pazljivi ter morajo izpolniti svoje mednarodne obveznosti, to pomeni, da ne smejo začeti takih preiskav in/ali uvesti ukrepov trgovinske zaščite, če niso zakonsko utemeljeni.

V tem smislu je Komisija skrbno spremljala dejavnost trgovinske zaščite tretjih držav, zelo dejavno posredovala pri tekočih preiskavah in obširno pomagala družbam, ki so bile cilj teh ukrepov. Dosežki tega leta poudarjajo pomembnost ukrepov Komisije in tudi pomen sodelovanja z industrijami in državami članicami ter potrebo po pospeševanju dvostranskih stikov z oblastmi tretjih držav. Na žalost ta prizadevanja niso bila vedno uspešna in za številne primere še vedno velja, da preiskave niso bile objektivne in pravica do obrambe strank ni bila ustrezno spoštovana.

Zagotavljanje zakonitega tržnega dostopa industriji EU je v težavnem gospodarskem položaju še pomembnejše, zato si bo Komisija še naprej prizadevala pomagati izvoznikom in spodbujati visoke standarde preiskav trgovinske zaščite, da bi preprečila zlorabo instrumentov.

Poleg neposrednega posredovanja v okviru tekočih preiskav bo Komisija tudi nadaljevala dvostranske razprave, na primer v različnih ad hoc strokovnih skupinah o instrumentih trgovinske zaščite s številnimi trgovinskimi partnericami, kot so Indija, Kitajska, Ukrajina in Koreja, ter organizirala različna usposabljanja za uslužbence tretjih držav, ki so še ena priložnost za spodbujanje visokih standardov pri zadevah trgovinske zaščite.

[1] Pri tem gre za 29 protidampinških preiskav (od katerih je 9 pregledov zaradi izteka ukrepov), 19 zaščitnih preiskav (od katerih se jih 8 nanaša na izvoz EU) in 1 izravnalna preiskava (pregled zaradi izteka ukrepa).