7.Švedska je vlogo vložila na podlagi merila za pomoč iz člena 4(1)(a), ki zahteva najmanj 500 delavcev, ki so postali presežni v štirimesečnem referenčnem obdobju v podjetju v državi članici, vključno z delavci, ki so postali presežni pri njegovih dobaviteljih ali proizvajalcih v poproizvodni fazi, in/ali samozaposlenimi osebami, ki so opustile dejavnost.

6.Vloga se nanaša na 470 delavcev, ki so postali presežni v podjetju Volvo Trucks, ter na 177 presežnih delavcev pri 4 dobaviteljih in proizvajalcih v poproizvodni fazi. Glavno podjetje deluje v gospodarskem sektorju, razvrščenem v oddelek 29 NACE Revizija 2 (Proizvodnja motornih vozil, prikolic in polprikolic). Odpusti v glavnem podjetju se nanašajo zlasti na regijo na ravni NUTS 2 SE33 (Övre Norrland).

4.Švedska je vlogo EGF/2015/009 SE/Volvo Trucks vložila 16. septembra 2015, tj. v 12 tednih od datuma, ko so bila izpolnjena merila za pomoč iz člena 4 uredbe o ESPG. Komisija je prejem vloge potrdila 16. septembra 2015 in od Švedske zahtevala dodatne informacije 30. septembra 2015, tj. v dveh tednih od datuma vložitve vloge. Dodatne informacije so bile predložene v šestih tednih od datuma zahtevka. Komisija mora oceno skladnosti vloge s pogoji za finančni prispevek zaključiti v 12 tednih od prejema popolne vloge; ta rok se izteče 3. februarja 2016.

1.Pravila o finančnih prispevkih iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) so določena v Uredbi (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESPG).

–470 presežnih delavcev v podjetju Volvo Trucks in

–177 presežnih delavcev pri 4 dobaviteljih in proizvajalcih v poproizvodni fazi podjetja Volvo Trucks.

Izračun števila odpustov in opustitev dejavnosti

10.Število odpustov v referenčnem obdobju je bilo izračunano, kot sledi:

–647 od datuma dejanske prekinitve pogodbe o zaposlitvi ali njenega izteka.

Upravičeni prejemniki

11.Skupno število upravičenih prejemnikov je torej 647.

Povezava med odpusti in velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije

12.Da bi Švedska dokazala povezavo med odpusti in velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije, trdi, da v proizvodnji gospodarskih vozil, ki je relativno majhen segment v veliki avtomobilski industriji, ne prevladujejo več evropski in severnoameriški proizvajalci. Medtem ko so proizvajalci s sedežem na trgih trojice (Severna Amerika razen Mehike, Evropa in Japonska) nedvomno vodilni na področju tehnologije, pa so novo nastajajoči azijski proizvajalci tovornjakov na Kitajskem in v Indiji dobili dostop do nove tehnologije zaradi združevanja z uveljavljenimi vodilnimi podjetji na zahodnem trgu.

13.Kitajska ima zdaj vodilno vlogo v svetovni proizvodnji gospodarskih vozil s 34,1-odstotnim deležem. ZDA so leta 2014 ostale drugi največji proizvajalec gospodarskih vozil (2,8 milijona enot) in imajo 15 % svetovnega deleža. EU je bila na tretjem mestu, s skoraj 2,2 milijona proizvedenih enot, kar je 12,1 % celotne svetovne proizvodnje. ZDA, EU in Kitajska skupaj predstavljajo več kot 60 % celotne svetovne proizvodnje gospodarskih vozil. Svetovna proizvodnja gospodarskih vozil je v letu 2014 ostala stabilna (–1 %) z več kot 18 milijonov proizvedenih enot in povečanjem na trgih trojice. Proizvodnja gospodarskih vozil v EU je narasla zahvaljujoč segmentu lahkih gospodarskih vozil, ki je z 1,8 milijona enot predstavljal skoraj 82 % celotne proizvodnje gospodarskih vozil. Segment proizvodnje težkih tovornih vozil na trgu gospodarskih vozil pa je zabeležil negativno gibanje v primerjavi z letom 2013.

14.Leta 2014 je bila zabeležena resna preusmeritev trgovine EU, ko je izvoz proizvajalcev EU upadel, uvoz vozil pa se je povečal. Izvoz gospodarskih vozil EU se je v letu 2014 zmanjšal za 3,9 milijarde EUR pri lahkih gospodarskih vozilih (–12,5 %) in za 6,3 milijarde EUR pri težkih gospodarskih vozilih in avtobusih (–10 %). To je povzročilo splošen upad izvoza EU (–11 %). Skupno število uvozov gospodarskih vozil v Evropsko unijo se je povečalo (+10,7 %)7. Več kot polovica uvoza gospodarskih vozil v EU je izvirala iz Turčije (+2,4 %), Kitajska pa je bila na drugem mestu (+2,4 %). Ugotovljeno je bilo znatno povečanje uvoza iz ZDA (+9,3 %) in še znatnejše s Tajske (+51,7 %)7. Zaradi trenda, ki ga predstavljajo zgoraj navedene številke, je trgovinska bilanca EU za gospodarska vozila, čeprav je še vedno pozitivna, za 25 % nižja kot prejšnje leto.

15.Številni azijski proizvajalci so se pojavili kot močni akterji in medtem ko večinoma oskrbujejo svoje domače trge, razvijajo tudi tehnologijo, da bi tekmovali na svetovnem prizorišču. Da bi bili evropski proizvajalci lahko konkurenčni v sektorju tovornjakov, bodo morali povečati učinkovitost proizvodnih obratov na zrelih trgih. Strategija podjetja Volvo jasno ponazarja odgovor na te trende, saj podjetje Volvo začenja z optimizacijo in varčevalnimi ukrepi ter hkrati intenzivno investira v Azijo, kot je zapisano v sporazumu iz leta 2013 s kitajskim proizvajalcem Dongfeng Motor Group Company Limited (DFG), kar je omogočilo pridobitev 45 % hčerinskega podjetja DFG, Dongfeng Commercial Vehicles8.

16.V skladu z navedenimi nedavnimi podatki postajajo neevropski proizvajalci gospodarskih vozil in dobavitelji proizvajalcev originalne opreme vedno bolj izpopolnjeni in se z izvozom lahko usmerijo na evropski trg.

17.Svetovalna družba Deloitte navaja, da poceni segmenti trga tovornjakov zdaj postopno krepijo zmogljivosti in vstopajo v segmente višjega standarda, v številnih primerih z ustanavljanjem skupnih podjetjih s proizvajalci trga trojice in/ali ključnimi dobavitelji. Za ohranitev dobičkonosnosti evropskega trga tovornjakov so potrebne strukturne spremembe.

18.V zadnjih nekaj letih smo bili priča utrditvi industrije in prilagoditvi njenega proizvodnega odtisa na svetovni ravni, da bi bil bolj usklajen z zmanjšanim povpraševanjem po vsem svetu. Pridobitev podjetja Scania s strani podjetij MAN in Volkswagen Commercial Vehicles je eden najnovejših primerov prizadevanj za oblikovanje vodilne skupine na področju gospodarskih vozil. Kot meni Institute for Business Values podjetja IBM: „strukturne spremembe so resničnost v današnji industriji tovornjakov, ki se sooča z bistvenimi preobrati poslovnih modelov“.

19.Industrija tovornjakov je zaradi obsežne zakonodaje in močno cikličnih trgov težko sprejela velike spremembe in potrebo po prilagajanju. Zato je danes globalizacija med glavnimi zunanjimi silami, ki vplivajo na industrijo tovornjakov. Glede na poročilo ACEA6 je industrija tovornjakov postala še bolj „globalna“ v zadnjih desetletjih, saj so številne spremembe v tej industriji povezane z globalizacijo, ki na njih vpliva. Ta razvoj bo povečal konkurenco, saj se na splošno pričakuje, da bodo proizvajalci originalne opreme s trgov v razvoju do leta 2030 vstopili na zahodne trge, kar bo povzročilo večji pritisk na cene. Zahodni proizvajalci originalne opreme bodo izravnali stagnacijo na svojih trgih z več sodelovanja, da bi zmanjšali stroške investicij, se povečali in odpravili tveganja novih konkurentov.

20.Podjetje Price Waterhouse Cooper (PwC) v poročilu prikazuje, da bo razvoj poceni tovornjakov zahteval spremembo operativnih modelov. Ta sprememba lahko privede do zunanjega izvajanja proizvodnje na rastočih trgih v razvoju. Svetovna konkurenca je povzročila stalno povečevanje števila konsolidacij in sodelovanj ali partnerstev v zadnjih desetletjih. Ta trend se bo predvidoma nadaljeval, zlasti med zahodnimi proizvajalci originalne opreme in proizvajalci originalne opreme s trgov v razvoju. Pri tem sledi sektorju osebnih avtomobilov, ki se je podobno preoblikoval v poznih 90. letih prejšnjega stoletja. Po pričakovanjih naj bi do leta 2030 na zahodne trge vstopili proizvajalci s trgov v razvoju, kar bo povzročilo večji pritisk na cene.

21.Obstaja nekaj glavnih trendov, ki bodo v prihodnjih letih vplivali na globalno konkurenco v industriji gospodarskih vozil in jo povečali. Demografske spremembe in večja urbanizacija, regulativna vprašanja, kot so cestnine, davki, ovire za trgovino zaradi nacionalne zakonodaje, okoljske zahteve, izkoristek goriva, varnost in zaščita itn. Vsi ti dejavniki bodo zvišali stroške, zlasti na področju razvoja in raziskav, ter povečali konkurenco. Proizvajalci EU se morajo na te dogodke pripraviti.

22.Globalizacija s preseljevanjem delov mednarodnih dobavnih verig in proizvodnje proizvajalcev trga trojice že vpliva na vzorce zaposlitve in plače. Najnovejše raziskave, ki so jih opravili KPMG, PWC11 in Tillväxtverket, poudarjajo, da visoki proizvodni stroški v razmerah svetovne konkurence ne bodo več trajnostni.

23.Švedski organi zato trdijo, da je preselitev delov oddelka Volvo Umeå potrebna za povečanje učinkovitosti in zmanjšanje stroškov, da bi se soočili z obstoječo in pričakovano svetovno konkurenco8.