EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 28.1.2016 COM(2016) 25 final 2016/0010(CNS) Predlog DIREKTIVA SVETA o spremembi Direktive 2011/16/EU glede obvezne avtomatične izmenjave podatkov na področju obdavčevanja



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji V sklepih Evropskega sveta z dne 18. decembra 2014 je navedeno, da je nujno treba okrepiti prizadevanja za boj proti izogibanju davkom in agresivnemu davčnemu načrtovanju, tako na svetovni ravni kot na ravni Unije. Od decembra 2014 je Komisija hitro začela izvajati prve korake za oblikovanje pristopa EU. Medtem je Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (v nadaljnjem besedilu: OECD) dokončala delo pri oblikovanju svetovnih pravil in standardov za dosego teh ciljev. Ta direktiva o spremembi Direktive Sveta 2011/16/EU kot del svežnja Komisije za boj proti izogibanju davkom obravnava strateško prednostno nalogo boja proti izogibanju davkom in agresivnemu davčnemu načrtovanju. Pri tem upošteva tudi zahteve Evropskega parlamenta. Prav tako je v skladu s pobudami, ki so napovedane v akcijskem načrtu Komisije za pravičen sistem obdavčevanja dohodkov pravnih oseb (COM(2015) 302), da bi preprečili izogibanje davkom. Podjetja imajo davčno načrtovanje običajno za nekaj legitimnega, saj uporabljajo zakonite ureditve za zmanjšanje davčnih obveznosti. V zadnjih letih pa davčno načrtovanje postaja vse bolj izpopolnjeno in prestopa državne meje, pri čemer se obdavčljivi dobički prenašajo v države z ugodnimi davčnimi režimi. To agresivno davčno načrtovanje se pojavlja v najrazličnejših oblikah, pri tem pa se na primer izkoriščajo tehnične podrobnosti davčnega sistema ali neskladja med dvema ali več davčnimi sistemi z namenom zmanjšanja davčnih obveznosti ali izogibanja takim obveznostim. Med posledicami takega načrtovanja so dvojni odbitki (npr. isti strošek se odbije tako v državi vira kot tudi v državi rezidentstva) in dvojno neobdavčenje (npr. dohodek se ne obdavči niti v državi vira niti v državi rezidentstva). Za razliko od malih in srednjih podjetij ali posameznih davčnih zavezancev so multinacionalne skupine podjetij v položaju, ki jim omogoča izkoriščanje vrzeli na področju domačega in mednarodnega davčnega prava za preusmerjanje dobičkov iz ene države v drugo, da bi zmanjšale znesek svoje davčne odločbe. Zaradi svetovne gospodarske in finančne krize v zadnjih letih se je javnost začela zavedati, da je treba zagotoviti, da vsi, ki prispevajo v davčno blagajno, plačajo pravičen delež davka. Tako bi se povečali davčni prihodki, kar bi prispevalo k zmanjšanju primanjkljaja javnega sektorja v korist vseh. V zvezi s tem davčni organi potrebujejo celovite in ustrezne informacije o strukturi, politiki transfernih cen in notranjih transakcijah s povezanimi tretjimi osebami znotraj skupine multinacionalnih podjetij. Ta direktiva z namenom preprečevanja izogibanja davkom in agresivnega davčnega načrtovanja za skupine multinacionalnih podjetij določa zahteve glede preglednosti. Za te skupine zahteva, da vsako leto in za vsako jurisdikcijo, v kateri poslujejo, predložijo določene informacije, vključno z višino prihodkov, dobičkom pred davkom od dohodkov, plačanim in obračunanim davkom od dohodkov, številom zaposlenih, izkazanim kapitalom, zadržanim dobičkom in opredmetenimi sredstvi. Na podlagi teh informacij se bodo davčni organi lahko odzvali na škodljive davčne prakse s spremembami zakonodaje ali ustreznimi ocenami tveganja in davčnimi revizijami. Večja preglednost naj bi skupine multinacionalnih podjetij spodbudila, da plačajo pravičen delež davkov v državi, v kateri ustvarjajo dobiček. Nove zahteve glede preglednosti bi morale zagotoviti, da je upravno breme za podjetja čim manjše. Skupine multinacionalnih podjetij v EU načeloma ne bi smele biti zavezane k predložitvi informacij v vseh državah članicah EU, kjer poslujejo, ampak samo davčnim organom svojega rezidentstva. V skladu z direktivo morajo države članice, potem ko prejmejo poročilo po posameznih državah, posredovati informacije državam članicam, v katerih so na podlagi podatkov iz poročila družbe skupine multinacionalnih podjetij rezidenti za davčne namene ali pa so obdavčene glede na dejavnosti, ki se opravljajo prek stalne poslovne enote. Da bi zagotovili ustrezno uravnoteženje med obremenitvijo zaradi poročanja in koristjo za davčne uprave, bodo morale le skupine multinacionalnih podjetij, katerih skupni konsolidirani prihodki znašajo 750 000 000 EUR ali več, predložiti poročilo po posameznih državah. Po ocenah OECD bo od 85 do 90 odstotkov skupin multinacionalnih podjetij izvzeto iz obveznosti, poročilo po posameznih državah pa bodo predložile skupine multinacionalnih podjetij, ki nadzorujejo približno 90 odstotkov prihodkov podjetij. Bolj kot kdaj koli doslej je sodelovanje med davčnimi organi držav članic ključnega pomena za reševanje problema izogibanja davkom in agresivnega davčnega načrtovanja. Zakonodaja EU določa upravno sodelovanje med davčnimi organi držav članic in opredeljuje vrsto instrumentov, ki naj bi jim bili v pomoč pri pobiranju prihodkov, ki jim pripadajo, vključno z ustrezno izmenjavo podatkov. Vendar mora EU nadaljevati s krepitvijo sodelovanja, da bi zagotovila pravilno delovanje notranjega trga v zvezi s temeljnimi pravicami, kot so zapisane v Listini EU o temeljnih pravicah. Direktiva Sveta 77/799/EGS je bila prvi odziv na potrebo držav članic po medsebojni pomoči na področju obdavčevanja. Nadomeščena je bila z Direktivo Sveta 2011/16/EU, ki je bila namenjena povečanju učinkovitosti predhodne direktive. V zadnjih letih je bila Direktiva spremenjena z Direktivo 2014/107/EU in Direktivo EU 2015/2376, ki davčnim organom zagotavlja dodatne instrumente za preprečevanje davčnih goljufij in utaj ter agresivnega davčnega načrtovanja na področju finančnih računov, davčnih stališč in vnaprejšnjih cenovnih sporazumov. Namen tega predloga je zagotoviti, da bo Direktiva 2011/16/EU zagotavljala celovito in učinkovito upravno sodelovanje med davčnimi upravami, in sicer z določitvijo obvezne avtomatične izmenjave podatkov v zvezi s poročili po posameznih državah. Ta direktiva je v skladu z mednarodnim razvojem. OECD je 5. oktobra 2015 predstavila končna poročila v zvezi z Akcijskim načrtom za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička (Base Erosion and Profit Shifting – BEPS), ki je pomembna pobuda za spremembo veljavnih mednarodnih davčnih pravil. Na srečanju od 15. do 16. novembra 2015 so sveženj OECD odobrili tudi voditelji skupine G20. Rezultat dela v zvezi z ukrepom 13 akcijskega načrta OECD proti BEPS je bil niz standardov za zagotavljanje informacij o stališčih skupin multinacionalnih podjetij glede transfernih cen, vključno s splošno dokumentacijo (masterfile), lokalno dokumentacijo in poročilom po posameznih državah. Direktiva prispeva k izvajanju poročila po posameznih državah v Uniji. Večina držav članic, ki so članice OECD, se je zavezala k izvajanju sklepnih ugotovitev v končnih poročilih o 15 ukrepih proti BEPS. Zato je za dobro delovanje notranjega trga bistveno, da države članice politične zaveze v okviru projekta BEPS prenesejo v svoje nacionalne sisteme na dosleden in zadostno usklajen način. To bi morala biti pot naprej, da bi čim bolj povečali pozitivne učinke za celoten notranji trg. V nasprotnem primeru bi lahko enostransko izvajanje ukrepov proti BEPS povzročilo navzkrižje politik in nove ovire na notranjem trgu, ki bi bil še naprej razdrobljen na 28 različnih delov in okrnjen zaradi neusklajenosti in drugih izkrivljanj. Ta pobuda namerava doseči določeno stopnjo enotnosti pri izvajanju ukrepa 13 proti BEPS v EU. Direktiva prav tako namerava spodbujati pošteno konkurenco med različnimi nosilci dejavnosti in nenazadnje zaščititi davčno osnovo držav članic EU. Predlog je bil posebej zasnovan tako, da lahko avtomatična izmenjava podatkov v zvezi s poročanjem po posameznih državah temelji na veljavnih pravilih iz Direktive 2011/16/EU o praktičnih ureditvah za izmenjavo podatkov, tudi prek standardnih obrazcev. Zaveza Komisije, da bo pripravila predlog za avtomatično izmenjavo podatkov v zvezi s poročanjem po posameznih državah je vključena v delovnem programu Komisije za leto 2016.

•Usklajenost z obstoječimi določbami na področju politike Sveženj ukrepov za davčno preglednost (COM(2015) 136) Sveženj ukrepov je vseboval dva glavna elementa: (i) predlog za uvedbo avtomatične izmenjave podatkov med državami članicami o njihovih davčnih stališčih in (ii) obvestilo, da Komisija ocenjuje, ali bi bilo treba uvesti dodatne obveznosti po razkritju nekaterih informacij glede davka od dohodkov pravnih oseb. Ta predlog ne izključuje možnosti, da se bo Komisija v prihodnosti odločila predlagati uvedbo obveznosti javnega razkritja informacij o gospodarskih družbah. Akcijski načrt Komisije za pravičen sistem obdavčevanja dohodkov pravnih oseb (COM(2015) 302) Ta predlog je v skladu s pobudami, ki so bile napovedane v akcijskem načrtu, da bi preprečili izogibanje davkom. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Predlog spreminja Direktivo 2011/16/EU, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2014/107/EU in Direktivo Sveta EU 2015/2376, z uvedbo posebne zahteve za avtomatično izmenjavo podatkov iz poročila po posameznih državah. Spremembe so vsebovane v členu 1 predloga, in sicer: člen 3 (opredelitve pojmov) je spremenjen; člen 8aa od držav članic zahteva, da skupine multinacionalnih podjetij obvežejo k predložitvi ustreznih podatkov (poročila po posameznih državah) in da samodejno izmenjajo prejete podatke z drugimi zadevnimi državami članicami; člen 20(6) se nanaša na standardni obrazec, ki se bo uporabljal za izmenjavo, člen 21(7) pa določa praktične ureditve; dodan je nov člen 25a o kaznih; dodana je nova priloga, vključno z opredelitvami, ki se uporabljajo za predlog, obveznostmi za skupine multinacionalnih podjetij in predlogami za izmenjavo informacij. •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Za predmet teh sprememb se uporablja ista pravna podlaga kot za Direktivo 2011/16/EU, to je člen 115 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), katerega cilj je zagotoviti pravilno delovanje notranjega trga. Člen 115 PDEU določa približevanje tistih zakonov in drugih predpisov držav članic, ki neposredno vplivajo na vzpostavitev ali delovanje notranjega trga in zaradi katerih je potrebno približevanje zakonodaje. EU mora za zagotovitev pravilnega delovanja notranjega trga zagotoviti pošteno konkurenco in enake konkurenčne pogoje med malimi in srednjimi podjetji ter skupinami multinacionalnih podjetij znotraj in zunaj EU. Skupine multinacionalnih podjetij lahko uporabijo prakse agresivnega davčnega načrtovanja zaradi svojih čezmejnih dejavnosti. Zato bi moralo obvezno poročanje veljati za vse skupine multinacionalnih podjetij, tako za tiste znotraj in zunaj EU. Ta pobuda bi bila brez tega elementa manj učinkovita pri doseganju glavnega cilja, da se zagotovi pravilno delovanje notranjega trga. Ta predlog je v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5(3) Pogodbe o Evropski uniji.

Dostop držav članic do poročil po posameznih državah je zato mogoče učinkovito doseči le z ukrepi na ravni Unije. Cilja zagotoviti, da vse države članice prejmejo podatke iz poročil po posameznih državah, ni mogoče zadovoljivo doseči z neusklajenim ukrepanjem posameznih držav članic. Zato je za izmenjavo podatkov, ki lahko potencialno vplivajo na davčne osnove več kot ene države članice, potrebno skupno in obvezno ravnanje. Ker skupine multinacionalnih podjetij običajno delujejo v različnih državah članicah, je treba upoštevati, da je čezmejni element bistveni del predlaganega ukrepa. •Sorazmernost Specifičen problem, ki zahteva politično ukrepanje, predstavlja pomanjkanje preglednosti o korporativnih strukturah s čezmejnim pomenom in pomembno ravnijo dejavnosti, kar ima negativne učinke, zlasti na pravilno delovanje notranjega trga. Odziv politike je omejen na obravnavanje skupin multinacionalnih podjetij, ki delujejo v več državah, bodisi znotraj EU bodisi v jurisdikcijah zunaj EU. Predlog je zato najbolj sorazmerna rešitev za opredeljeni problem. Poleg tega temelji na avtomatični izmenjavi osnovnih podatkov, ki vsaki državi članici, v kateri gospodarska družba posluje, omogoča dostop do informacij. Predlagane spremembe zato ne presegajo tistega, kar je potrebno za rešitev perečega problema in s tem dosego cilja Pogodbe, tj. pravilnega in učinkovitega delovanja notranjega trga. Ta predlog je v skladu z načelom sorazmernosti, kot je določen v členu 5(4) Pogodbe o Evropski uniji. •Izbira instrumenta Ta predlog bo nadalje razširil področje uporabe avtomatične izmenjave podatkov v EU. Pobuda EU je potrebna tako z vidika notranjega trga kot tudi zaradi učinkovitosti in uspešnosti: – Pobuda EU zagotavlja skladen, dosleden in celovit pristop na ravni EU k avtomatični izmenjavi podatkov na notranjem trgu. To bi pomenilo enoten pristop k poročanju v vseh državah članicah, kar bi omogočilo prihranek pri stroških tako za davčne uprave kot tudi gospodarske družbe. – Poleg tega bi pravni instrument EU davčnim upravam in družbam zagotovil pravno varnost. – Pravni instrument EU bi prispeval k razvoju mednarodnega standarda za avtomatično izmenjavo podatkov iz poročil po posameznih državah, kot je bilo obravnavano in dogovorjeno v okviru OECD. – Pravni instrument EU, ki temelji na direktivi o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja, bi vključeval uporabo ureditev informacijske tehnologije, ki se že uporabljajo ali se razvijajo za olajšanje sporočanja informacij v okviru navedene direktive. Na podlagi te direktive države članice izmenjujejo podatke v specifičnih formatih, pri čemer uporabljajo specifičen komunikacijski kanal. Te formate bi bilo mogoče preprosto razširiti tako, da bi jih bilo mogoče uporabljati tudi za dodatne postavke, za katere se zdaj predlaga vključitev. Ker so države članice vložile veliko časa in denarja v razvoj teh formatov, bi imele korist zaradi ekonomije obsega, če bi si z uporabo teh formatov izmenjevale tudi podatke o novih postavkah. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi Posvetovanja v okviru Akcijskega načrta za okrepljeni boj proti davčnim goljufijam in davčnim utajam in njegovih priporočil (COM(2012) 722) in v okviru drugih forumov Evropski parlament je 21. maja 2013 sprejel resolucijo, v kateri je pozdravil akcijski načrt Komisije in njegova priporočila, pozval države članice, naj uresničijo svoje zaveze in akcijski načrt vzamejo za svojega, ter poudaril, da bi morala EU prevzeti vodilno vlogo v razpravah na svetovni ravni o boju proti davčnim goljufijam, davčnim utajam in davčnim oazam, zlasti v zvezi s spodbujanjem izmenjave podatkov. Evropski ekonomsko-socialni odbor je 17. aprila 2013 sprejel mnenje. V njem je izrazil podporo akcijskemu načrtu Komisije in njenim prizadevanjem, da bi našla konkretne rešitve za zmanjšanje davčnih goljufij in utaj. V zadnjih letih so si države članice v okviru skupine za kodeks ravnanja prizadevale za izboljšanje izmenjave podatkov v zvezi s čezmejnimi davčnimi stališči in transfernimi cenami. Skupina za kodeks ravnanja je s poročili redno obveščala Svet o svojih ugotovitvah. Države članice so v večini članice OECD ter so sodelovale v dolgih in podrobnih razpravah o ukrepih proti BEPS, vključno o določitvi tehničnih podrobnosti, med letoma 2013 in 2015. OECD je organiziral obsežna javna posvetovanja z deležniki o vsakem od ukrepov proti BEPS. Poleg tega je Komisija tako interno kot tudi s strokovnjaki OECD razpravljala o več temah v zvezi z BEPS, zlasti kadar je dvomila o združljivosti nekaterih zamisli in/ali predlaganih rešitev s pravom EU. V drugi polovici leta 2014 je italijansko predsedstvo Sveta sprožilo zamisel o časovnem načrtu EU za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička in spodbujalo skladnost z vzporednimi pobudami OECD ob spoštovanju prava EU. Ta pristop je potrdila delovna skupina na visoki ravni za davčna vprašanja in naslednja predsedstva so z njim nadaljevala. Razprave o časovnem načrtu EU za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička so se nadaljevale tudi v letu 2015. Cilj je bil prispevati k razpravi v okviru OECD in ustvariti razmere za nemoteno izvajanje prihodnjih priporočil OECD ob upoštevanju posebnosti EU. Javno posvetovanje Komisije o davčni preglednosti je deležnikom omogočilo, da so predložili pripombe o različnih vidikih preglednosti pravnih oseb, zlasti na podlagi poročanja po posameznih državah. Predstavljene možnosti so bile predvsem osredotočene na javno poročanje podjetij, vendar so vključevale izmenjavo podatkov med davčnimi upravami, kot je zahtevana v ukrepu 13 proti BEPS. Komisija je prejela skupno 422 odzivov, od katerih je večina vsebovala koristne povratne informacije v zvezi z javnimi ali nejavnimi ukrepi za davčno preglednost. Čeprav podjetja niso bila navdušena nad tem, da bi si davčni organi izmenjevali tovrstne informacije, je večina drugih sodelujočih podprla ukrep 13 proti BEPS.

Države članice Ta direktiva je v skladu z mednarodnim razvojem na ravni OECD in prizadevanji te organizacije za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, pri katerih sodeluje večina držav članic EU. Evropska komisija je prav tako dejavno sodelovala, v posvetovanja pa so bile vključene številne druge jurisdikcije in deležniki. •Ocena učinka OECD je po objavi poročila o ukrepih proti eroziji davčne osnove in preusmerjanju dobička v začetku leta 2013 in potrditvi t. i. Akcijskega načrta za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička s strani voditeljev držav skupine G20 septembra 2013 začel dvoletno obdobje intenzivnega dela, ki se je zaključilo novembra 2015 z dokončanjem 13 poročil. Ta poročila določajo nove ali okrepljene mednarodne standarde in konkretne ukrepe za pomoč državam pri preprečevanju erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička. V tem okviru so se članice OECD in skupine G20 zavezale k upoštevanju tega celovitega svežnja in njegovemu doslednemu izvajanju. Številne države članice so kot članice OECD začele prenašati sklepe projekta BEPS v svojo zakonodajo, na nekaterih področjih zelo hitro. Ob upoštevanju tega je še posebej nujno doseči hiter napredek pri dogovoru o pravilih za usklajevanje izvajanja sklepov glede preprečevanja erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička v EU. Glede na veliko tveganje za razdrobljenost notranjega trga, ki bi jo lahko povzročili neusklajeni enostranski ukrepi držav članic, Komisija v tem predlogu predlaga rešitve za dosego skladnosti in določene stopnje enotnosti pri izvajanju ukrepa 13 proti BEPS v EU. Komisija je naredila vse v svoji moči, da bi se hkrati odzvala tako na nujnost ukrepanja kot tudi potrebo po tem, da se prepreči škoda za delovanje notranjega trga zaradi enostranskih ukrepov, ki bi jih sprejele države članice same (ne glede na to, ali so članice OECD ali ne), ali pomanjkanja ukrepanja drugih držav članic. Preučena je bila tudi možnost predlaganja nezavezujočih ukrepov, vendar je bila označena kot neprimerna za zagotavljanje usklajenega pristopa. Da bi zagotovil posodobljene analize in dokaze, ločeni delovni dokument služb Komisije, ki je priložen predlogu, vsebuje obsežen pregled obstoječih znanstvenih del in gospodarskih dokazov s področja erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička. Ti temeljijo na nedavnih študijah, med drugim v okviru OECD, Evropske komisije in Evropskega parlamenta. V delovnem dokumentu služb Komisije so navedena gonila in najpogosteje opredeljeni mehanizmi, ki so na podlagi poročil OECD povezani z agresivnim davčnim načrtovanjem. Poleg tega so povzete sklepne ugotovitve temeljitega pregleda ključnih mehanizmov agresivnega davčnega načrtovanja na podlagi analize po posameznih državah članicah, ki je bil leta 2015 izveden v imenu Komisije. V delovnem dokumentu služb Komisije je navedeno, kako izvajanje ukrepa 13 proti BEPS s tem predlogom dopolnjuje druge pobude za izvajanje poročil OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička v EU ter prispeva k skupni minimalni ravni zaščite proti izogibanju davkom. Glede na navedeno za ta predlog ocena učinka ni bila izvedena iz naslednjih razlogov: obstaja močna povezava z delom OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, zlasti z ukrepom 13 proti BEPS; delovni dokument služb Komisije zagotavlja pomemben pregled dokazov in analiz; na predhodni stopnji so bila izvedena obsežna posvetovanja z deležniki glede tehničnih elementov predlaganih pravil in v zvezi s to mednarodno politično prednostno nalogo je treba v EU nemudoma usklajeno ukrepati. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Vpliv predloga na proračun EU je prikazan v oceni finančnih posledic, ki je priložena predlogu, in bo krit v okviru razpoložljivih sredstev. Stroški dodatnih informacijskih orodij za olajšanje izmenjave podatkov med državami članicami bi se financirali iz programa Fiscalis 2020 iz Uredbe (EU) št. 1286/2013, ki finančno podpira dejavnosti za izboljšanje upravnega sodelovanja med davčnimi organi v EU. 2016/0010 (CNS) Predlog DIREKTIVA SVETA o spremembi Direktive 2011/16/EU glede obvezne avtomatične izmenjave podatkov na področju obdavčevanja SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 113 in 115 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, po posebnem zakonodajnem postopku, ob upoštevanju naslednjega: (1)V zadnjih letih je izziv, ki ga predstavljajo davčne goljufije in davčne utaje, znatno večji, za Unijo in na globalni ravni pa vzbuja veliko zaskrbljenost. Avtomatična izmenjava podatkov je pri tem pomembno orodje in Komisija je v svojem sporočilu z dne 6. decembra 2012, ki vsebuje Akcijski načrt za okrepljeni boj proti davčnim goljufijam in davčnim utajam, poudarila potrebo po odločnem spodbujanju avtomatične izmenjave podatkov kot prihodnjega evropskega in mednarodnega standarda preglednosti in izmenjave podatkov v davčnih zadevah. Evropski svet je 22. maja 2013 v svojih sklepih pozval k razširitvi avtomatične izmenjave podatkov na ravni Unije in na svetovni ravni, da bi preprečili davčne goljufije, davčne utaje in agresivno davčno načrtovanje. (2)Skupine multinacionalnih podjetij so dejavne v različnih državah, zato lahko uporabijo prakse agresivnega davčnega načrtovanja, ki domačim podjetjem niso na voljo. Kadar te skupine uporabljajo tovrstne prakse, to običajno prizadene predvsem popolnoma domača mala in srednja podjetja, saj je njihova davčna obremenitev višja od obremenitve takih skupin. Po drugi strani pa lahko vse države članice utrpijo izgubo prihodkov in obstaja nevarnost, da se med državami razvije konkurenca za privabljanje skupin multinacionalnih podjetij tako, da se jim ponudijo dodatne davčne ugodnosti. To onemogoča pravilno delovanje notranjega trga. (3)Davčni organi Unije potrebujejo celovite in ustrezne informacije o strukturi, politiki transfernih cen in notranjih transakcijah skupin multinacionalnih podjetij znotraj in zunaj Unije. Na podlagi teh informacij se bodo davčni organi lahko odzvali na škodljive davčne prakse s spremembami zakonodaje ali ustreznimi ocenami tveganja in davčnimi revizijami ter ugotovili, ali so družbe uporabljale prakse, s katerimi so umetno prenesli znatne zneske dohodkov v okolja z davčnimi ugodnostmi. (4)Večja preglednost v odnosu do davčnih organov bi skupine multinacionalnih podjetij lahko spodbudila, da bi opustile nekatere prakse in plačale pravičen delež davka v državi, v kateri so dobiček ustvarile. Večja preglednost za skupine multinacionalnih podjetij je zato bistveni del preprečevanja erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička. (5)Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic o kodeksu ravnanja glede dokumentacije o transfernih cenah za povezana podjetja v Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: EU TPD) skupinam multinacionalnih podjetij v EU že zagotavlja metodo, s katero lahko davčnim organom predložijo informacije o globalnem poslovanju in politikah glede transfernih cen (masterfile) ter informacije o dejanskih transakcijah lokalnega subjekta (lokalna dokumentacija). Vendar pa EU TPD trenutno ne vsebuje nobenega mehanizma za predložitev poročila po posameznih državah. (6)Skupine multinacionalnih podjetij bi morale v poročilu po posameznih državah vsako leto in za vsako jurisdikcijo, v kateri poslujejo, navesti višino prihodkov, dobiček pred davkom od dohodkov ter plačani in obračunani davek od dohodkov. Skupine multinacionalnih podjetij bi morale navesti tudi število zaposlenih, izkazani kapital, zadržani dobiček in opredmetena sredstva v vsaki jurisdikciji. Nazadnje bi morale skupine multinacionalnih podjetij opredeliti vse subjekte znotraj skupine, ki poslujejo v posameznih davčnih jurisdikcijah, in navesti poslovne dejavnosti, s katerimi se ukvarjajo. (7)Da bi izboljšali učinkovito porabo javnih sredstev in zmanjšali upravno breme za skupine multinacionalnih podjetij, bi morala obveznost poročanja veljati le za skupine multinacionalnih podjetij, katerih letni konsolidirani prihodki presegajo določen znesek. Direktiva naj bi zagotovila, da se po vsej EU zberejo enake informacije in se pravočasno posredujejo davčnim upravam. (8)Za zagotovitev pravilnega delovanja notranjega trga mora EU zagotoviti pošteno konkurenco med skupinami multinacionalnih podjetij znotraj EU in tistimi zunaj EU, katerih en ali več subjektov se nahaja v EU. Obveznost poročanja bi morala veljati za obe vrsti skupin. (9)Države članice bi morale določiti kazni, ki se uporabljajo za kršitve nacionalnih določb, sprejetih v skladu s to direktivo, in zagotoviti, da so te kazni učinkovite, sorazmerne in odvračilne ter se izvajajo. (10)Da bi zagotovili pravilno delovanje notranjega trga, je treba zagotoviti, da države članice sprejmejo usklajena pravila o obveznostih glede preglednosti skupin multinacionalnih podjetij. (11)Glede izmenjave podatkov med državami članicami Direktiva Sveta 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in razveljavitvi Direktive 77/799/EGS že zagotavlja obvezno avtomatično izmenjavo podatkov na številnih področjih. Njeno področje uporabe bi bilo treba razširiti tako, da bo določala obvezno avtomatično izmenjavo poročil po posameznih državah med državami članicami. (12)Obvezna avtomatična izmenjava poročil po posameznih državah med državami članicami bi morala v vsakem primeru vključevati sporočanje opredeljenega niza osnovnih podatkov, ki bi bil na voljo tistim državam članicam, v katerih je na podlagi podatkov iz poročila po posameznih državah eden ali več subjektov skupine multinacionalnih podjetij rezident za davčne namene ali pa obdavčen glede na dejavnosti, ki se opravljajo prek stalne poslovne enote take skupine. (13)Da bi čim bolj zmanjšali stroške in upravno breme za davčne uprave in skupine multinacionalnih podjetij, je treba zagotoviti pravila, ki so v skladu z mednarodnim razvojem in pozitivno prispevajo k njegovemu izvajanju. Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (v nadaljnjem besedilu: OECD) je 19. julija 2013 objavila Akcijski načrt za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička (v nadaljnjem besedilu: akcijski načrt proti BEPS), ki pomeni pomembno pobudo za spremembo veljavnih mednarodnih davčnih pravil. OECD je 5. oktobra 2015 predstavil končna poročila, ki so jih odobrili finančni ministri skupine G20. Na zasedanju 15. in 16. novembra 2015 so sveženj ukrepov OECD podprli tudi voditelji držav skupine G20. (14)Rezultat dela v zvezi z ukrepom 13 akcijskega načrta proti BEPS je bil niz standardov za zagotavljanje informacij, namenjen skupinam multinacionalnih podjetij, vključno s splošno dokumentacijo (masterfile), lokalno dokumentacijo in poročilom po posameznih državah. Zato je pri oblikovanju pravil glede sestave poročila po posameznih državah primerno upoštevati standarde OECD. (15)Pri ukrepih Unije na področju poročanja po posameznih državah bi bilo treba še naprej posebej upoštevati prihodnji razvoj na ravni OECD. Pri izvajanju te direktive bi morale države članice uporabiti končno poročilo iz leta 2015 o ukrepu 13 projekta OECD in skupine G20 o eroziji davčne osnove in preusmerjanju dobička, in sicer kot vir ponazoritve ali razlage te direktive in da bi se tako zagotovila dosledna uporaba v vseh državah članicah. (16)Opredeliti je treba jezikovne zahteve za izmenjavo podatkov iz poročila po posameznih državah med državami članicami. Poleg tega je treba sprejeti praktične ureditve, potrebne za posodobitev skupnega komunikacijskega omrežja. Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje členov 20(6) in 21(7), bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta. (17)Da bi izboljšali učinkovito rabo virov, olajšali izmenjavo podatkov in se izognili temu, da bi morala vsaka država izvesti podobne prilagoditve svojih sistemov, bi morala izmenjava podatkov potekati prek skupnega komunikacijskega omrežja, razvitega na ravni Unije. Komisija bi morala v skladu s postopkom iz člena 26(2) Direktive 2011/16/EU sprejeti praktične ureditve, potrebne za posodobitev sistema.

(18)Področje uporabe obvezne izmenjave podatkov bi bilo zato treba razširiti tako, da bi vključevalo avtomatično izmenjavo podatkov iz poročila po posameznih državah. (19)Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so posebej priznana v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. (20)Ker cilja te direktive, tj. učinkovitega upravnega sodelovanja med državami članicami pod pogoji, ki so skladni s pravilnim delovanjem notranjega trga, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in je ta cilj zaradi zahtevane enotnosti in učinkovitosti lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja. (21) Direktivo 2011/16/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO: Člen 1 Direktiva 2011/16/EU se spremeni: (1) člen 3 se spremeni: (a)točka 9 se nadomesti z naslednjim: „9. ,avtomatična izmenjava‘ (a) v členu 8(1) ter členih 8a in 8aa pomeni sistematično sporočanje vnaprej opredeljenih podatkov drugi državi članici brez predhodnega zaprosila v vnaprej določenih rednih časovnih presledkih; v členu 8(1) se izraz ‚podatki, ki so na voljo‘ nanaša na podatke, ki so v davčnih spisih države članice, ki sporoča podatke, in so dostopni v skladu s postopki za zbiranje in obdelavo podatkov v navedeni državi članici; (b) v členu 8(3a) pomeni sistematično sporočanje vnaprej opredeljenih podatkov o rezidentih v drugih državah članicah zadevni državi članici rezidentstva brez predhodnega zaprosila v vnaprej določenih rednih časovnih presledkih; (c) v vseh drugih določbah te direktive, razen člena 8(1), člena 8(3a) ter členov 8a in 8aa, pomeni sistematično sporočanje vnaprej opredeljenih podatkov, zagotovljenih v skladu s točkama (a) in (b) te točke.“; (b)doda se naslednji drugi pododstavek: „V zvezi s členi 8(3a), 8(7a), 21(2) ter 25(2) in (3) ima vsak izraz z veliko začetnico tak pomen, kot ga ima v ustrezni opredelitvi iz Priloge I. V okviru člena 8aa in Priloge III ima vsak izraz z veliko začetnico tak pomen, kot ga ima v ustrezni opredelitvi iz Priloge III.“; (2) v oddelku II poglavja II se vstavi naslednji člen 8aa: „Člen 8aa Področje uporabe in pogoji obvezne avtomatične izmenjave podatkov iz poročila po posameznih državah

1. Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe, da krovni matični subjekt skupine multinacionalnih podjetij, ki je rezident za davčne namene na njenem ozemlju, ali kateri koli drug poročujoči subjekt v skladu z oddelkom II Priloge III obveže, da odda poročilo po posameznih državah za davčno leto poročanja v 12 mesecih po zadnjem dnevu davčnega leta poročanja skupine multinacionalnih podjetij v skladu z oddelkom II Priloge III. 2. Pristojni organ države članice, ki je prejela poročilo po posameznih državah v skladu z odstavkom 1, na podlagi avtomatične izmenjave posreduje poročilo vsem drugim državam članicam, v katerih je na podlagi podatkov iz poročila po posameznih državah eden ali več subjektov v sestavi skupine multinacionalnih podjetij poročujočega subjekta rezident za davčne namene ali pa obdavčen glede na dejavnosti, ki se opravljajo prek stalne poslovne enote skupine, in sicer v roku iz odstavka 4. 3. Poročilo po posameznih državah vsebuje naslednje podatke v zvezi s skupino multinacionalnih podjetij: (a) zbirne podatke, ki se nanašajo na znesek prihodkov, dobiček (izgubo) pred davkom od dohodka, plačani in obračunani davek od dohodkov, izkazani kapitan, akumulirani zaslužek, število zaposlenih, opredmetena sredstva, razen denarja in denarnih ekvivalentov, glede na posamezno jurisdikcijo, v kateri deluje skupina multinacionalnih podjetij; (b) opredelitev vseh subjektov v sestavi skupine multinacionalnih podjetij, pri čemer se določi jurisdikcija davčnega rezidentstva posameznega subjekta v sestavi in kadar se razlikuje od jurisdikcije davčnega rezidentstva, jurisdikcija, na podlagi zakonodaje katere je takšen subjekt v sestavi organiziran, ter narava njegovih glavnih poslovnih dejavnosti. 4. Podatki se sporočijo v 15 mesecih po zadnjem dnevu davčnega leta skupine multinacionalnih podjetij, na katero se nanaša poročilo po posameznih državah. Prvo poročilo po posameznih državah se sporoči za davčno leto skupine multinacionalnih podjetij, ki se začne 1. januarja 2016 ali pozneje. 5. Člen 17(4) se ne uporablja za podatke, ki se izmenjujejo v skladu z odstavki 1 do 4 tega člena.“; (3) v členu 20 se doda naslednji odstavek 6: „6. Avtomatična izmenjava podatkov iz poročila po posameznih državah v skladu s členom 8aa se izvaja z uporabo standardnega obrazca v preglednicah 1, 2 in 3 oddelka III Priloge III. Komisija do 31. decembra 2016 z izvedbenimi akti sprejme jezikovno ureditev za izmenjavo. Ureditev državam članicam ne preprečuje sporočanja podatkov iz člena 8aa v katerem koli uradnem ali delovnem jeziku Unije. Vendar lahko ureditev določa, da se ključni elementi takih informacij sporočijo tudi v drugem uradnem jeziku Unije. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 26(2).“; (4) v členu 21 se doda naslednji odstavek 6: „6. Podatki, sporočeni v skladu s členom 8aa(2), se pošljejo z elektronskimi sredstvi z uporabo skupnega komunikacijskega omrežja. Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne praktične ureditve za posodobitev skupnega komunikacijskega omrežja. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 26(2).“; (5) v členu 23 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim: „3. Države članice Komisiji sporočijo letno oceno učinkovitosti avtomatične izmenjave podatkov iz členov 8, 8a in 8aa ter dosežene praktične rezultate. Komisija z izvedbenimi akti sprejme obliko in pogoje sporočanja navedene letne ocene. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 26(2).“; (6) vstavi se naslednji člen 25a: „Člen 25a

Kazni Države članice določijo kazni, ki se uporabljajo za kršitve nacionalnih določb, ki so bile sprejete v skladu s to direktivo in se nanašajo na člen 8aa, ter sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev njihovega izvajanja. Predvidene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice Komisijo do 31. decembra 2016 obvestijo o navedenih pravilih in ukrepih ter jo nemudoma obvestijo o morebitnih poznejših spremembah, ki vplivajo nanje.“; (7) člen 26 se nadomesti z naslednjim: „Člen 26 Postopek v odboru 1. Komisiji pomaga Odbor za upravno sodelovanje pri obdavčevanju. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta(*). 2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. (*) Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).“; (8) doda se Priloga III, katere besedilo je navedeno v Prilogi I k tej direktivi. Člen 2 1.Države članice najpozneje do 31. decembra 2016 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Besedila navedenih predpisov takoj sporočijo Komisiji. Navedene predpise uporabljajo od 1. januarja 2017. Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice. 2.Države članice sporočijo Komisiji besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva. Člen 3 Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4 Ta direktiva je naslovljena na države članice. V Bruslju, Za Svet Predsednik OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1.Naslov predloga/pobude 1.2.Zadevna področja v strukturi ABM/ABB 1.3.Vrsta predloga/pobude 1.4.Cilji 1.5.Utemeljitev predloga/pobude 1.6.Trajanje ukrepa in finančnih posledic 1.7.Načrtovani načini upravljanja 2.UKREPI UPRAVLJANJA 2.1.Pravila o spremljanju in poročanju 2.2.Upravljavski in kontrolni sistem 2.3.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti 3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1.Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice

3.2.Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1.Povzetek ocenjenih posledic za odhodke 3.2.2.Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje 3.2.3.Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.4.Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom 3.2.5.Udeležba tretjih oseb pri financiranju 3.3.Ocenjene posledice za prihodke OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1.Naslov predloga/pobude Predlog direktive Sveta o spremembi Direktive 2011/16/EU glede izmenjave podatkov na področju obdavčevanja 1.2.Zadevna področja v strukturi ABM/ABB 14 14.03 1.3.Vrsta predloga/pobude ☒ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep. ◻ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep na podlagi pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa. ◻ Predlog/pobuda se nanaša na podaljšanje obstoječega ukrepa. ◻ Predlog/pobuda se nanaša na obstoječ ukrep, preusmerjen v nov ukrep.

1.4.Cilji 1.4.1.Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo Delovni program Komisije med njenimi prednostnimi nalogami za leto 2015 navaja tudi pravičnejši pristop k obdavčevanju. Na podlagi tega je eno ključnih področij za ukrepanje v delovnem programu Komisije za leto 2016 izboljšanje preglednosti sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb. 1.4.2.Specifični cilji in zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB Specifični cilj Specifični cilj programa Fiscalis je podpora boju proti davčnim goljufijam, utajam in agresivnemu davčnemu načrtovanju kot tudi izvajanju prava Unije s področja obdavčevanja z zagotavljanjem izmenjave podatkov, spodbujanjem upravnega sodelovanja ter, kadar je to potrebno in primerno, krepitvijo upravne zmogljivosti sodelujočih držav, da bi prispevali k zmanjšanju upravnega bremena davčnih organov in stroškov ravnanja v skladu z zakonodajo za davčne zavezance. Zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB ABB 3. 1.4.3.Pričakovani rezultati in posledice Navedite, kakšne posledice naj bi imel(-a) predlog/pobuda za upravičence/ciljne skupine. Prvič, avtomatična izmenjava podatkov iz poročil po posameznih državah med državami članicami bo pomenila, da bo lahko vsaka država članica ustrezno ocenila, ali skupine multinacionalnih podjetij uporabljajo agresivno davčno načrtovanje, in se temu primerno odzvala. Drugič, večja preglednost bo večja spodbuda za prizadevanja, da bi zagotovili bolj pošteno davčno konkurenco. Prav tako lahko avtomatična izmenjava podatkov iz poročil po posameznih državah gospodarske družbe odvrne od agresivnega davčnega načrtovanja, saj bodo državam članicam na voljo podatki, potrebni za odkrivanje umetnih ureditev in preusmerjanja dobička ter odzivanje nanje. 1.4.4.Kazalniki rezultatov in posledic Navedite, s katerimi kazalniki se bo spremljalo izvajanje predloga/pobude. Predlog urejajo zahteve iz direktive, ki se spreminja (tj. Direktive 2011/16/EU), za oceno učinkovitosti avtomatične izmenjave podatkov, ki jo države članice posredujejo za vsako leto. 1.5.Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1.Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno V skladu s tem predlogom morajo države članice, potem ko prejmejo poročilo po posameznih državah, posredovati podatke državam članicam, v katerih so na podlagi podatkov iz poročila družbe skupine multinacionalnih podjetij rezidenti za davčne namene ali pa so obdavčene glede na dejavnosti, ki se opravljajo prek stalne poslovne enote. 1.5.2.Dodana vrednost ukrepanja EU Pobuda EU zagotavlja skladen, dosleden in celovit pristop na ravni EU k avtomatični izmenjavi podatkov na notranjem trgu. To bi pomenilo enoten pristop k poročanju v vseh državah članicah, kar bi omogočilo prihranek pri stroških tako za davčne uprave kot gospodarske družbe.

Pravni instrument EU bi zagotovil tudi pravno varnost za davčne uprave in družbe v EU, prispeval k razvoju mednarodnega standarda za avtomatično izmenjavo podatkov iz poročil po posameznih državah, kot je bilo obravnavano in dogovorjeno v okviru OECD, in vključeval uporabo ureditev informacijske tehnologije, ki se že uporabljajo ali se razvijajo za olajšanje sporočanja informacij v skladu z direktivo o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja. Na podlagi te direktive si države članice izmenjujejo podatke v specifičnih formatih, pri čemer uporabljajo specifičen komunikacijski kanal. Te formate bi bilo mogoče preprosto razširiti tako, da bi jih bilo mogoče uporabljati tudi za dodatne postavke, za katere se zdaj predlaga vključitev. Ker so države članice vložile veliko časa in denarja v razvoj teh formatov, bi imele korist zaradi ekonomije obsega, če bi si z uporabo teh formatov izmenjevale tudi podatke o novih postavkah. 1.5.3.Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti Z avtomatično izmenjavo podatkov med davčnimi upravami, ki se uporablja na drugih davčnih področjih, kot je dohodek od prihrankov, so bili doseženi dobri rezultati. Avtomatična izmenjava se na svetovni ravni šteje kot najboljše sredstvo, ki je davčnim upravam na voljo za preprečevanje izogibanja davkom, davčnih utaj in agresivnega davčnega načrtovanja. 1.5.4.Skladnost in možnosti sinergij z drugimi ustreznimi instrumenti Ker predlog spreminja direktivo o upravnem sodelovanju (2011/16/EU), bodo za namene tega predloga na voljo postopki, ureditve in orodja informacijske tehnologije, ki so že uveljavljeni ali v pripravi v skladu z navedeno direktivo. 1.6.Trajanje ukrepa in finančnih posledic ◻ Časovno omejen(-a) predlog/pobuda: –◻ trajanje predloga/pobude od [D. MMMM] LLLL do [D. MMMM] LLLL, –◻ finančne posledice med letoma LLLL in LLLL. ☒ Časovno neomejen(-a) predlog/pobuda: – izvajanje z obdobjem uvajanja med letoma LLLL in LLLL, – predlog bo začel veljati 1. januarja 2017, – ki mu sledi izvajanje predloga/pobude v celoti. 1.7.Načrtovani načini upravljanja ☒ Neposredno upravljanje – Komisija: –☒ z lastnimi službami, vključno z zaposlenimi v delegacijah Unije, program Fiscalis 2020 se upravlja neposredno, –◻ prek izvajalskih agencij. ◻ Deljeno upravljanje z državami članicami. ◻ Posredno upravljanje s poverjanjem nalog izvrševanja proračuna: –◻ tretjim državam ali organom, ki jih te imenujejo,

–◻ mednarodnim organizacijam in njihovim agencijam (navedite), –◻ EIB in Evropskemu investicijskemu skladu, –◻ organom iz členov 208 in 209 finančne uredbe, –◻ subjektom javnega prava, –◻ subjektom zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor ti subjekti zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, –◻ subjektom zasebnega prava države članice, ki so pooblaščeni za izvajanje javno-zasebnih partnerstev in ki zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, –◻ osebam, pooblaščenim za izvajanje določenih ukrepov SZVP v skladu z naslovom V PEU in opredeljenim v zadevnem temeljnem aktu. –Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje obrazložiti v oddelku „opombe“. Opombe Ta predlog ne spreminja nobene določbe glede upravljanja. Komisija v skladu s členom 21 Direktive 2011/16/EU v postopku v odboru in ob sodelovanju z državami članicami oblikuje formate za izmenjavo podatkov. Glede skupnega komunikacijskega omrežja, ki je potrebno, da se omogoči izmenjava podatkov med državami članicami, je Komisija odgovorna za nadaljnji razvoj omrežja, ki je potreben, da se omogoči izmenjava navedenih podatkov, države članice pa so odgovorne za nadaljnji razvoj svojih sistemov, ki je potreben za izmenjavo zadevnih podatkov z uporabo omrežja. 2.UKREPI UPRAVLJANJA 2.1.Pravila o spremljanju in poročanju Navedite pogostost in pogoje. V okviru programa Fiscalis se spremljanje in poročanje obravnavata na naslednji način: S prispevki udeležencev in vodij ukrepov se redno spremljajo pripravljalne dejavnosti, ki so potrebne za to pobudo, ter drugi skupni ukrepi in skupna usposabljanja. Prispevki se zbirajo prek standardiziranih obrazcev in kazalnikov, določenih v okviru za merjenje uspešnosti programa Fiscalis 2020. Drugi odhodki, povezani z izmenjavo podatkov, se spremljajo v skladu z mehanizmom iz oddelka 1.4.4, prav tako pa so konsolidirani v okviru za merjenje uspešnosti. 2.2.Upravljavski in kontrolni sistem 2.2.1.Ugotovljena tveganja Morebitna tveganja pri izvajanju pobude s podporo programa Fiscalis 2020 so povezana z izvajanjem: sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev, podpisanega s konzorcijem držav članic in držav kandidatk, pogodb javnih naročil, sklenjenih v okviru programa.

2.2.2.Podatki o vzpostavljenem sistemu notranje kontrole Vzpostavljen sistem notranje kontrole je enak programu Fiscalis 2020, ki bo pokrival vse operativne odhodke pobude. Glavni elementi uporabljene kontrolne strategije so: Za pogodbe javnih naročil: Uporabljajo se kontrolni postopki za javna naročila iz finančne uredbe. Vsako javno naročilo se podeli po uveljavljenem postopku preverjanja s strani služb Komisije za plačilo, pri čemer se upoštevajo pogodbene obveznosti ter trdno finančno in splošno poslovodenje. Ukrepi proti goljufijam (kontrole, poročila itd.) so predvideni v vseh pogodbah, sklenjenih med Komisijo in upravičenci. Pripravijo se natančni razpisni pogoji, ki tvorijo podlago za vsako posamezno pogodbo. Pri postopku sprejemanja se strogo upošteva metodologija TAXUD TEMPO: produkti se pregledajo, po potrebi spremenijo in dokončno sprejmejo (ali zavrnejo). Računa ni mogoče plačati brez „pisma o sprejemu“. Tehnično potrjevanje za javna naročila GD TAXUD izvaja kontrole nad produkti ter nadzira dejavnosti in storitve, ki jih opravljajo izvajalci. Prav tako redno izvaja presoje kakovosti in varnosti izvajalcev. Presoje kakovosti preverjajo skladnost dejanskih procesov izvajalcev s pravili in postopki, ki so opredeljeni v njihovem načrtu kakovosti. Presoje varnosti se osredotočajo na specifične procese, postopke in ureditve. GD TAXUD poleg navedenih kontrol izvaja tradicionalne finančne kontrole: Predhodno preverjanje prevzetih obveznosti: Vse prevzete obveznosti v GD TAXUD preveri in potrdi vodja enote za človeške vire in finance. Zato se vsa odobrena proračunska sredstva predhodno preverijo. Ta postopek zagotavlja visoko stopnjo jamstva glede zakonitosti in pravilnosti transakcij. Predhodno preverjanje plačil: Vsa plačila se predhodno preverijo. Poleg tega se vsaj eno plačilo (iz vseh kategorij odhodkov) na teden naključno izbere za dodatno predhodno preverjanje, ki ga opravi vodja enote za človeške vire in finance. Določen ni noben cilj glede obsega preverjanja, saj je njegov namen „naključno“ preverjanje plačil, da bi se ugotovilo, ali so bila vsa plačila pripravljena v skladu z zahtevami. Preostala plačila se vsakodnevno obdelujejo po veljavnih pravilih. Izjave odredbodajalcev na podlagi nadaljnjega prenosa (v nadaljnjem besedilu: AOSD): Vsi AOSD podpišejo izjave, ki podpirajo letno poročilo o dejavnostih za zadevno leto. Te izjave pokrivajo dejavnosti v okviru programa. AOSD izjavijo, da so bile dejavnosti, povezane z izvajanjem proračuna, opravljene v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, da so uporabljeni upravljavski in kontrolni sistemi zagotovili ustrezno jamstvo zakonitosti in pravilnosti transakcij ter da so bila tveganja, povezana s temi dejavnostmi, ustrezno ugotovljena, se je o njih poročalo ter so bili izvedeni blažilni ukrepi. 2.2.3.Ocena stroškov in koristi kontrol ter ocena pričakovane stopnje tveganja napak Vzpostavljene kontrole zagotavljajo GD TAXUD zadostno jamstvo kakovosti in pravilnosti odhodkov ter zmanjšujejo tveganje neskladnosti. Zgornji ukrepi kontrolne strategije zmanjšujejo potencialna tveganja pod dvoodstotni cilj ter zajemajo vse upravičence. Dodatni ukrepi za nadaljnje zmanjšanje tveganja bi povzročili nesorazmerno visoke stroške in zato se ne načrtujejo. Skupni stroški, povezani z izvajanjem zgornje kontrolne strategije za vse odhodke v okviru programa Fiscalis 2020, so omejeni na 1,6 % vseh opravljenih plačil. Pričakuje se, da bodo za to pobudo ostali na enaki ravni. Kontrolna strategija programa se šteje za učinkovito pri omejevanju tveganja neskladnosti na skoraj nično raven in je sorazmerna s povezanimi tveganji. 2.3.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe.

Evropski urad za boj proti goljufijam (v nadaljnjem besedilu: OLAF) lahko izvaja preiskave, vključno s pregledi na kraju samem in inšpekcijami v skladu z določbami in postopki iz Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (1) ter Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (2), da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali katerega koli drugega protipravnega ravnanja, ki vpliva na finančne interese Unije, v povezavi s sporazumom ali sklepom o dodelitvi nepovratnih sredstev ali pogodbo, ki se financira v skladu s to uredbo. 3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1.Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice Obstoječe proračunske vrstice Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic. Razdelek večletnega finančnega okvira Proračunska vrstica Vrsta

odhodkov Prispevek številka

1A Konkurenčnost za rast in delovna mesta dif./nedif. držav Efte držav kandidatk tretjih držav po členu 21(2)(b) finančne uredbe 14.0301 (Izboljševanje delovanja sistemov obdavčitve) dif. NE NE NE NE Zahtevane nove proračunske vrstice Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic. Razdelek večletnega finančnega okvira Proračunska vrstica Vrsta

odhodkov Prispevek številka

[poimenovanje………………………………………...……….] dif./nedif. držav Efte držav kandidatk tretjih držav po členu 21(2)(b) finančne uredbe [XX YY YY YY] DA/NE DA/NE DA/NE DA/NE 3.2.Ocenjene posledice za odhodke [Ta oddelek bi bilo treba izpolniti s preglednico o proračunskih podatkih upravne narave (drugi dokument v prilogi k tej oceni finančnih posledic) in prenesti na CISNET za namene posvetovanj med službami.] 3.2.1.Povzetek ocenjenih posledic za odhodke v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega

okvira Številka 1 A Konkurenčnost za rast in delovna mesta GD: TAXUD Leto

2016 Leto

2017 Leto

2018 Leto

2019 2020 SKUPAJ • Odobritve za poslovanje Številka proračunske vrstice 14.0301 obveznosti (1) 0,300 0,300 0,300 0,050 0,050 1 000 plačila (2) 0 0,300 0,300 0,300 0,050 0,050 1 000 Številka proračunske vrstice obveznosti (1a) p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p.m. plačila (2a) p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. Številka proračunske vrstice (3) p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. Odobritve

za GD TAXUD SKUPAJ obveznosti = 1 + 1a + 3 0,300 0,300 0,300 0,050 0,050 1 000 plačila = 2 + 2a + 3 0 0,300 0,300 0,300 0,050 0,050 1 000



• Odobritve za poslovanje SKUPAJ obveznosti (4) 0,300 0,300 0,300 0,050 0,050 1 000 plačila (5) 0 0,300 0,300 0,300 0,050 0,050 1 000 •Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ (6) p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. Odobritve iz

RAZDELKA 1A

večletnega finančnega okvira SKUPAJ obveznosti = 4 + 6 0,300 0,300 0,300 0,050 0,050 1 000 plačila = 5+ 6 0 0,300 0,300 0,300 0,050 0,050 1 000 Če ima predlog/pobuda posledice za več razdelkov: • Odobritve za poslovanje SKUPAJ obveznosti (4) p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. plačila (5) p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. •Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ (6) p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. Odobritve iz

RAZDELKOV od 1 do 4

večletnega finančnega okvira SKUPAJ

(referenčni znesek) obveznosti = 4 + 6 p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. plačila = 5 + 6 p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m.









Razdelek večletnega finančnega

okvira 5 „Upravni odhodki“ v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

2016 Leto

2017 Leto

2018 Leto

2019 Leto 2020 SKUPAJ GD: TAXUD • Človeški viri 0,528 0,528 0,528 0,528 0,528 2,640 • Drugi upravni odhodki 0,030 0,030 0,030 0,030 0,030 0,150 GD TAXUD SKUPAJ odobritve 0,558 0,558 0,558 0,558 0,558 Odobritve iz

RAZDELKA 5

večletnega finančnega okvira SKUPAJ (obveznosti skupaj = plačila skupaj) 0,558 0,558 0,558 0,558 0,558 2,790 v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

2016 Leto

2017 Leto

2018 Leto

2019 Leto 2020 SKUPAJ Odobritve iz

RAZDELKOV od 1 do 5

večletnega finančnega okvira SKUPAJ obveznosti 0,858 0,858 0,858 0,608 0,608 3,790 plačila 0,558 0,858 0,858 0,858 0,608 0,50 3,790 3.2.2.Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje –◻ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za poslovanje. –☒ Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Cilji in realizacije ⇩ Leto

2016 Leto

2017 Leto

2018 Leto

2019 2020 SKUPAJ REALIZACIJE vrsta povprečni stroški število stroški število stroški število stroški število stroški število stroški število stroški število stroški število realizacij skupaj stroški realizacij skupaj SPECIFIČNI CILJ št. 1 ... – realizacija – realizacija – realizacija Seštevek za specifični cilj št. 1 SPECIFIČNI CILJ št. 2 ... – realizacija Seštevek za specifični cilj št. 2 STROŠKI SKUPAJ OPOMBA Pričakovane pozitivne realizacije tega predloga so: i) države članice bodo o subjektih prejele podatke v zvezi z obdavčitvijo, na podlagi katerih bodo bolj obveščene pri načrtovanju davčnih revizij; ii) širša javnost lahko ukrep vidi kot korak v pravo smer, da bi zagotovili, da vsi davčni zavezanci plačajo pravičen delež davka; iii) mogoče je, da bodo družbe omejile svoje strukture agresivnega davčnega načrtovanja. Čeprav bodo imele države članice večje upravno breme, ki je neposredno povezano z zagotavljanjem podatkov iz poročil po posameznih državah, bodo ti stroški omejeni, saj bodo poročila pripravljali subjekti. 3.2.3.Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.3.1.Povzetek –◻ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za upravne zadeve.

–☒ Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

N Leto

N + 1 Leto

N + 2 Leto

N + 3 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ RAZDELEK 5

večletnega finančnega okvira Človeški viri 0,528 0,528 0,528 0,528 0,528 Drugi upravni odhodki 0,030 0,030 0,030 0,030 0,030 Seštevek za RAZDELEK 5

večletnega finančnega okvira 0,558 0,558 0,558 0,558 0,558 Odobritve zunaj RAZDELKA 5

večletnega finančnega okvira Človeški viri Drugi

upravni odhodki Seštevek za odobritve

zunaj RAZDELKA 5

večletnega finančnega okvira SKUPAJ 0,558 0,558 0,558 0,558 0,558 Potrebe po odobritvah za človeške vire in druge upravne odhodke se krijejo z odobritvami GD, ki so že dodeljene za upravljanje ukrepa in/ali so bile prerazporejene znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. 3.2.3.2.Ocenjene potrebe po človeških virih –◻ Za predlog/pobudo niso potrebni človeški viri. –☒ Za predlog/pobudo so potrebni človeški viri, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: ocena, izražena v ekvivalentu polnega delovnega časa Leto

2016 Leto

2017 Leto 2018 Leto 2019 2020 •Delovna mesta v skladu s kadrovskim načrtom (uradniki in začasni uslužbenci) XX 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije) 4 4 4 4 4 XX 01 01 02 (delegacije) p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. . . XX 01 05 01 (posredne raziskave) p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. . . 10 01 05 01 (neposredne raziskave) p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. . •Zunanji sodelavci (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ) XX 01 02 01 (PU, NNS, ZU iz splošnih sredstev) p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. XX 01 02 02 (PU, LU, NNS, ZU in MSD na delegacijah) p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. . XX 01 04 yy – na sedežu p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. – na delegacijah p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. . XX 01 05 02 (PU, NNS, ZU za posredne raziskave) p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. m. 10 01 05 02 (PU, NNS, ZU za neposredne raziskave) p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. Druge proračunske vrstice (navedite) p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. SKUPAJ 4 4 4 4 4 XX je zadevno področje ali naslov. Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem GD, ki je že dodeljeno za upravljanje ukrepa in/ali je bilo prerazporejeno znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. Opis nalog: Uradniki in začasni uslužbenci Priprava sestankov in korespondence z državami članicami; (odvisno od razprav z državami članicami) priprava obrazcev, formatov informacijske tehnologije in osrednje podatkovne zbirke; naročanje zunanjih izvajalcev za delo na sistemu informacijske tehnologije. Zunanji sodelavci Ni relevantno. 3.2.4.Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom