OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

(1)Uvod

Leta 1998 je Evropska unija (EU) podpisala Aarhuško konvencijo. Takrat je bila in še vedno je zelo pomembna za EU in njene države članice, pa tudi za države vzhodne Evrope in nekdanje Sovjetske zveze, ki so pogodbenice Konvencije. Osrednji cilj Konvencije je omogočiti javnosti, da se bolj vključi v okoljske zadeve in dejavno prispeva k izboljšanemu ohranjanju in varstvu okolja.

Aarhuška konvencija je neposredni razlog za sprejetje uredbe o Aarhuški konvenciji, pri čemer so prejšnja pravila EU o dostopu do dokumentov prispevala k oblikovanju Konvencije. Aarhuška konvencija in EU sta se torej v zadnjih letih vzajemno krepila in razvijala.

Ugotovitve Odbora za skladnost (zadeva ACCC/C/2008/32) so za EU sporne, saj ne priznavajo posebnosti pravnega reda EU.

EU bo še naprej podpirala pomembne cilje Aarhuške konvencije.

(2)Aarhuška konvencija

Konvencija o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (v nadaljnjem besedilu: Aarhuška konvencija) je večstranski okoljski sporazum pod okriljem Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE).

Zagotavlja pravico javnosti do dostopa do informacij, udeležbe javnosti pri odločanju in dostopa do pravnega varstva v okoljskih zadevah. To so bistvena orodja, ki prispevajo h krepitvi učinkovitih politik varstva okolja.

Aarhuška konvencija je začela veljati leta 2001 in ima trenutno 47 podpisnic, med katerimi so tudi EU in njene države članice. Evropska skupnost jo je odobrila 17. februarja 2005.

EU je ob podpisu in odobritvi Aarhuške konvencije dala izjavo (v nadaljnjem besedilu: izjava EU), v katerem je organe Aarhuške konvencije obvestila o „institucionalnem in pravnem okviru Skupnosti“ ter porazdelitvi nalog z državami članicami na področjih, ki jih ureja Konvencija.

Obveznosti iz Konvencije so bile izvedene v povezavi z institucijami in organi EU, zlasti z Uredbo (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (v nadaljnjem besedilu: uredba o Aarhuški konvenciji).

(3)Ozadje zadeve

Odbor za skladnost z Aarhuško konvencijo (v nadaljnjem besedilu: Odbor) je odgovoren za pregled skladnosti pogodbenic s Konvencijo. 17. marca 2017 je izdal ugotovitve v zadevi ACCC/C/2008/32, ki jo je predložila nevladna organizacija ClientEarth glede dostopa do pravnega varstva na ravni EU. Odbor je ocenil, da pravila iz Pogodb o dostopu do pravnega varstva pred sodišči Unije, kakor so si jih v Odboru razlagali, in merila za dostop do upravne revizije v okviru uredbe o Aarhuški konvenciji, niso v skladu s Konvencijo.

(4)Pravno ozadje

Odbor je menil, da je kršen člen 9(3) in (4) Aarhuške konvencije. V odstavku 3 je določeno, da „mora pogodbenica zagotoviti, da imajo člani javnosti, kadar izpolnjujejo morebitna merila po njenem notranjem pravu, dostop do upravnih ali sodnih postopkov za izpodbijanje dejanj in opustitev oseb zasebnega prava in organov javne oblasti, ki so v nasprotju z določbami njenega notranjega prava, ki se nanaša na okolje“. Odstavek 4 določa, da morajo navedeni postopki „zagotavljati ustrezna in učinkovita pravna sredstva [...] in biti [...] pošteni, pravični, pravočasni in ne pretirano dragi“.

2.ZADEVNA TEŽAVA

(1)Ugotovitve Odbora