SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 25.10.2005 
KOM(2005) 531 kon čno/2 
  
SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARL AMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
Sprostitev vseh zmožnosti Evrope 
 
Zakonodajni in delovni program Komisije za leto 2006 
 
SL 2   SL SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARL AMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
Sprostitev vseh zmožnosti Evrope 
 
Zakonodajni in delovni program Komisije za leto 2006 
1. UVOD 
Izzivi, pred katerimi stoji Evropa, so jasni in nujni. Globalizacija je prinesla priložnosti in 
nove zahteve. Modernizacija je bistvena za ohranitev zgodovi nsko visokih ra vni blaginje, 
socialne kohezije, varstva okolja in kakovosti živl jenja v Evropi ter za  ustvarjanje delovnih 
mest, ki jih potrebujemo. Evropa se na to lahko najbolje odzove z izkoriš čanjem zmožnosti 
svojih državljanov ter s spodbujanjem svojih skupni h vrednot doma in po svetu. Komisija se 
bo tega izziva lotila v sv ojem programu za leto 2006. 
Komisija si je na za četku mandata dolo čila ključne strateške cilje do konca desetletja: 
blaginjo, solidarnost, varnost in Evropo kot sv etovno partnerko. Ti cilj i ostajajo pomembni, 
zato je potrjeno, da tvorijo jedro dela Komisije. Kažejo na ravnovesje, ki je potrebno pri delu 
Unije: mešanico politik, ki Evropi omogo ča, da si prizadeva za konkuren čnost in socialno 
pravičnost, ščiti svoje državljane in spodbuja njihove svoboš čine, deluje znotraj Evrope in 
razširja svoje vrednote zuna j Evrope. Evropejce je mogo če najbolje prepri čati, da lahko Unija 
bistveno pripomore k rešitvi težav, s katerimi se sre čuje Evropa, s konkretnimi koraki k 
uresničitvi teh ciljev. 
Zakonodajni in delovni program Komisije (v nada ljnjem besedilu „delovni program“) za leto 
2006 v celoti upošteva trenutne gospodarske in politi čne trende in dejanski položaj Evrope na 
več ključnih strateških podro čjih. Napredek na teh podro čjih bo klju čno vplival na zmožnost 
Evropske unije, da v letu 2006 resni čno napreduje proti svojim ciljem. 
Evropska komisija je mo čno podprla ratifikacijo Ustave in je vsem državam članicam 
pomagala pri informativnih kampanjah. Usta va bi bila pomemben korak naprej pri 
oblikovanju bolj demokrati čne, pregledne, u činkovite in mo čne Evropske unije v primerjavi z 
zunanjim svetom. Komisija zato obžaluje, da je v sedanjih okoliš činah malo možnosti za 
ratifikacijo Ustave v bližnji prihodnosti. Če pa bo mogo če aktivno in u činkovito razpravljati o 
prihodnosti Evrope, bo to zapolnilo  pomembno vrzel in zagotovilo mo čne temelje za gradnjo 
prihodnosti. Komisija bo s svojim „na črtom D“ za demokracijo, dialog in razpravo aktivno 
sodelovala v nacionalnih razpravah in jim dajala vso podporo. Medtem pa lahko Evropska 
unija najbolje dokaže svojo vrednost z oblikovanjem politik, ki jih Evropejci potrebujejo.  
Sporazum o finan čnih perspektivah – z vsemi silami si je treba prizadevati, da bodo kon čana 
do konca leta 2005 – bo imel odlo čilen vpliv na delo Komisije za razširjeno Evropo. Leto 
2006 bi moralo biti leto intenzivnih priprav za ce lotno vrsto programov fina nciranja, ki bi se 
morali začeti izvajati do 1. januarja 2007. 
Dejstvo, da so ta vprašanja predmet ostre razprave, nas ne sme odvrniti od nujnih potreb po 
evropskih ukrepih. Kaj Evropa lahko stori, lahko najbolje pokažemo s tem, da se lotimo 
ukrepov in tako, da damo državljanom otip ljiv dokaz tega, kaj Evropa lahko ponudi. 
 
SL 3   SL Ta delovni program dolo ča, kaj bo Komisija storila, da  bo leta 2006 izpolnila te cilje:   
• Kar zadeva blaginjo, bo leto 2006 odlo čilno leto za prehod z besed na dejanja na podlagi 
lizbonske strategije za rast in delovn a mesta. Evropa mora spodbujati ozra čje, v katerem 
lahko državljani in podjetja pol no izkoristijo svoje zmožnosti. 
• Solidarnost pomeni razvoj pov ezovalne Unije, ki priznava  skupne odgovornos ti in krepi 
blaginjo. Prav tako od nas zah teva skupno ukrepanje na podro čju reševanja dolgoro čnih 
izzivov, kot so demografske in podnebne spremembe.  
• Zahtevo državljanov po odzivu na  grožnje za varnost je mogo če izpolniti samo s 
sodelovanjem v boju proti kriminalu in terori zmu, za spodbujanje zdravja in zmanjševanje 
tveganja.  
• V zunanjih odnosih mora Unija še vedno ostati mo čan glas v svetu, s posebnim poudarkom 
na pripravah prihodnjih širitev, sosedstvu in  Afriki, ter uporabiti svoj pomen v svetovnem 
gospodarstvu pri spreminjanju gl obalizacije v priložnost za vse. 
Komisija uresni čuje te cilje na veliko razli čnih načinov. Njena regulativna in nadzorna vloga 
je odločilnega pomena za u činkovito delovanje evr opskih trgov kot podro čja enakih možnosti. 
S svojo izvršilno vlogo ima posebno odgovornos t za zagotovitev dobrega delovanja njenih 
programov, od raziskav do mobilnos ti študentov in razvojne pomo či. Pogaja se zunaj Unije in 
pospešuje sodelovanje znotraj nje.  
Mnogi od teh teko čih ukrepov bodo leta 2006 dosegli kriti čno stopnjo. Lizbonska strategija za 
rast in delovna mesta bo vstopila v klju čno fazo izvajanja. Pripravljeno bo prizoriš če za novo 
generacijo programov na podro čjih, kot so strukturni skladi , razvoj podeželja, inovacije, 
raziskave in izobraževanje. Razvojni krog pogaja nj v Dohi bi moral preiti v sklepno fazo.  
Komisija uresni čuje agendo tudi z odpiranjem novih posve tovanj za zbiranje mnenj in svežih 
zamisli, kako lahko Evropa deluje, ter z novim i pobudami za uskladitev politik, kjer obstaja 
jasna evropska dodana vrednost. Seznam prednostnih ukrepov za  leto 2006 je dolo čen v 
prilogi k temu delovnemu programu. Komisija se z letom 2005 zavezuje, da bo izvedla te 
ukrepe.  
Poleg tega se bo Komisija osredoto čila na zagotovitev njihove kakovosti s strogim izvajanjem 
norm boljše pravne ureditve: poenostavitev, posodobitev, posvetovanje in pozorna ocena 
vpliva politik so klju čni cilji, ki jih bo Komisija vklju čevala v vse svoje delo. Leto 2006 bo 
leto, ko bo Komisija uvedla novo strategijo poenos tavitev s stalnim procesom za prilagoditev 
zakonodaje, da bi zadovoljili spreminjajo če se potrebe zakonodaja lcev in uporabnikov. 
EU prav tako potrebuje ambiciozno agendo za  zapolnitev „komunikacijske vrzeli“ glede 
evropskih vprašanj, ki naj bi jo razvile in  izvajale vse evropske institucije, države članice in 
civilna družba. To bo spodbuda, da se bodo leta 2006 za čeli izvajati prakti čni koraki bele 
knjige o komuniciranju: podpiranje zaveze Komisije , da se bo povezala z državljani in utrdila 
demokrati čne temelje evropskega projekta. 
Komisija ima klju čno vlogo pri spodbujanju evropskih ukr epov. Vendar je samo eden izmed 
mnogih akterjev. Evropska unija  bo svoje cilje dosegla samo, če jih bo uresni čevala skupaj s 
svojimi institucijami, nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi vladami ter samimi državljani. Pri načinu razvijanja in izvajanja politike Unije  mora biti partnerstvo samoumevno. 
 
SL 4   SL Komisija je za razvoj svojeg a programa za leto 2006 uporab ila odzive iz Evropskega 
parlamenta in Sveta na letno strategijo polit ike za leto 2006. Te razprave so pokazale, da 
imajo te tri institucije enake klju čne politične cilje in da vlada ši roko soglasje o glavnih 
smereh ukrepanja, potrebnega za njihovo uresni čitev. Novi okvirni sporazum med Evropskim 
parlamentom in Komisijo je zlasti privedel do podrobnih predlogov, kako bi  bilo treba te cilje 
pretvoriti v konkretne ukrepe. Pr i razvoju tega programa so b ila v celoti upoštevana stališ ča 
drugih institucij.  
2. BLAGINJA 
Javna politika mora predvsem zagotoviti, da so vzpostavljeni pogoji za podporo blaginje v 
korist državljanov in podjetij.  To pomeni stabilne regulativne sisteme, ustrezne gospodarske 
politike, zagotavljanje gospodarskih priložnos ti ter vlaganje v usposobljeno in podjetniško 
prebivalstvo. To pomeni, da morajo za vse pomembne vidike EU ve ljati najvišji standardi 
boljše pravne ureditve. Tudi v letu 2006 bo Komisija v okviru svojih nalog najve č dela 
namenila razvoju pogojev za spodbuj anje rasti ter ustvarjanje ve č in boljših delovnih mest.  
Unija je dolo čila svoj na črt za rast in delovna mesta v lizbonski strategiji. Leto 2006 bo 
odločilno za uresni čitev tega na črta. Komisija s tem dobiva posebno vlogo v spremljanju 
izvajanja revidirane strategije na ravni držav članic in Skupnosti. Part nerstvo z državami 
članicami je bistveno za zagot ovitev, da integrirane smernice  za makroekonomsko politiko, 
mikroekonomske reforme in zaposlovanje ostane jo veljavne in jih dejavno podpirajo vsi 
ključni akterji. Komisija bo na spoml adanskem zasedanju Evropskega sveta poro čala o 
napredku na nacionalni ravni – na podlagi 25  nacionalnih programov reform, ki so jih 
sprejele države članice – in na ravni EU ter ponudila v razpravo ukrepe, ki so bili dolo čeni v 
lizbonskem programu Skupnosti, sprejetem julija 2005.  
Znanje in inovacije za rast in boljša delovna mesta 
Spretnosti in znanje so za Evropo klju čne naložbe v ustvarjanje ra sti in delovnih mest. Vendar 
pa obstaja še veliko ve č zmožnosti, ki jih je mogo če izkoristiti.  
• Znanje je mogo če spodbuditi s klju čno infrastrukturo. Evropski inštitut za tehnologijo 
(EIT) bi lahko z grajenjem na obstoje čih zmožnostih deloval kot paradni konj na podro čju 
znanja in inovacij v Evropi. Hkrati bo Komisija  sprejela ustrezne ukrepe, da bo imela vse 
pripravljeno za za četek novega okvirnega programa za raziskave od leta 2007 dalje. V 
okviru pobude i-2010 bo akcijski na črt za e-upravo osredoto čen na izboljšanje povezave 
med javnimi organi, državljani in podjetji. 
• Če naj znanje doseže najve čji možni vpliv, za to potrebuje priložnost. Komisija si bo za 
izboljšanje geografske in poklicne mobilnosti prizadevala z Evropski m letom mobilnosti za 
delavce ter s preglednostjo, prenosom in  priznavanjem kvalifikacij v Uniji.  
 
SL 5   SL Povečanje privla čnosti Evrope za naložbe in delo 
• Evropsko  poslovno okolje je zelo odvisno od uspešnega delovanja enotnega trga. To 
pomeni vztrajanje pri ukrepanju na podro čjih, kot so državne pomo či, podjetništvo ter 
krepitev zmožnosti malih in srednje velikih pod jetij za rast in ustvarjanje delovnih mest. 
Treba je poenostaviti in racionalizirati dav čna pravila v čezmejnih primerih, oblikovana pa 
bo tudi nova generacija carinskih in dav čnih programov, ki bodo zagotavljali boljše in 
poenostavljeno sodelovanje nacionalnih sistem ov, ter strategija, ka ko okrepiti boj proti 
davčnim utajam. Posebna pozornost bo posve čena konkuren čnosti v klju čnih sektorjih, kot 
so avtomobilska in obrambna industrija ter elektronska komunik acijska omrežja in storitve.  
• Drugi klju čni gonili rasti sta evropska prometna infrastruktura in evropski trg energije.  
Poleg priprave za novo fazo vseevropski h omrežij bo nova pobuda spodbujala uporabo 
železniškega tovornega prom eta po Evropi. Hkrati z dokon čnim oblikovanjem notranjega 
trga za energijo se bo nadaljevalo delo na  razvoju novih tehnoloških rešitev, s poudarkom 
na tehnologijah čistega premoga in obnovljive energije, s katerimi bi se odzvali na 
energijske potrebe. V novo fazo prakti čnega razvoja bo vstopil tudi vodilni sistem Galileo.  
• Na podro čju prostega pretoka znotraj enotnega trga bo temeljito preu čena učinkovitost 
obstoječe zakonodaje: s poenostav itvami se bo poskusila pospešiti preto čnost na enotnem 
trgu in spodbuditi rast. V zakonodajnih predlogih se bodo podpirala osnovna na čela 
notranjega trga. Poleg tega bodo preu čeni posebni sektorski predlogi o poštnih storitvah, 
javnih naro čilih, obra čunu in poravnavi vrednostnih papirjev ter ban čnem sektorju. 
Dopolnjeni bodo s teko čimi analizami na podro čjih, kot so investicijsk i skladi, hipotekarna 
posojila, pla čilna sposobnost zavarovalnic in javno-zasebna partnerstva.  
Širitev obmo čja evra 
• Osnovni pogoj za rast je stabilno makroekonomsko ozra čje. Upravljanje obmo čja evra pod 
vodstvom Komisije bo doseglo novo fazo z na črtovanjem prihodnje širitve obmo čja evra 
in oceno pripravljenosti novih kandidatk za sprejetje evra.  
3. SOLIDARNOST 
Solidarnost in socialna pravi čnost sta odlo čilni za delovanje EU. Gre za gradnjo družbe, ki jo 
želimo zase in za prihodnje ge neracije. Gre za podpiranje kako vosti življenja in priznavanje 
skupnih odgovornosti, kot je varstvo okolja. Gre za spodbujanje zdrave družbe z državljani, ki 
vpričo sprememb ostanejo samozavestni, kar je temelj za blaginjo in varnost.  
Vendar pa še nismo tam. Evropa danes stoji pred v rsto izzivov, ki jih lahko reši le s skupnimi 
in odločnimi ukrepi. Tu pa lahko Unija  prinese jasno dodano vrednost. U činkovite kohezijske 
politike in politike za razvoj podeželja so v skladu z lizbonsko strategijo za rast in delovna 
mesta.. Leto 2006 bo odlo čilno, saj bodo v njem uvedeni program i, s katerimi naj bi dosegli 
učinkovito porabo za konvergenco in konkuren čnost v naslednjih sedmih letih. Reforme v 
kmetijstvu in ribištvu so že utrle pot za trajnost in ve čjo konkuren čnost. Storitve splošnega 
pomena so za državljane Evrope bistvene in Komi sija se bo še naprej trudila zagotavljati, da 
so potrebe po takih storitvah polno upoštevane v politikah Unije. Tveganja za evropsko okolje 
imajo mednarodno in svetovno razsežnost, ki zahteva mo čno vodstvo EU.  
 
SL 6   SL Takojšnje reševanje dolgoro čnih težav 
• Staranje evropskega prebivalstva  bo imelo velike posledice za našo blaginjo, življenjski 
standard in odnose med generacijami. Sicer je veliko teh vprašan j pod odgovornostjo držav 
članic, a ukrepati mora tudi EU. Po razpravi, ki se je za čela leta 2005, bo Komisija 
predstavila ideje, kako lahko Unija pomaga reševati vprašan je demografskega staranja v 
Evropi.  
• Učinkovito vodenje migracijskih tokov je eno najbolj pere čih vprašanj, s katerimi se 
spopada Evropa, tako z vidika potrebe trga  dela kot glede boja proti nezakonitemu 
priseljevanju. Zahteva odgovor, ki bi bil celo sten in uravnotežen ter hkrati potrjeval 
humanitarno tradicijo Evrope. 
• Drugi dolgoro čni izziv so podnebne spremembe. Vse pogostejše in vse hujše naravne 
nesreče že opozarjajo na ceno ne ukrepanja. Leto 2006 bo kriti čno za večstranska pogajanja 
o podnebju, saj se bodo v njem pripravljale  zaveze v okviru Kjotskega protokola za 
obdobje po letu 2012. EU mora tudi ohranit i zagon pri oblikovanju ukrepov za podnebne 
spremembe, s katerimi bo dosegla svoj e cilje, z naciona lno dodelitvijo koli čin in ukrepi, 
kakršen je vklju čitev letalskega sektorja v shemo trgovanja z emisijami. Čas je tudi za 
temeljit razmislek, kako nadgraditi obstoje če prostovoljne sporazume z industrijo o 
zmanjšanju emisij CO 2 iz avtomobilov.  
Trajnostno gospodarjenje z viri 
• Trajnostno gospodarjenje z našimi naravnimi viri  zadovoljuje dolgoro čne socialne, 
gospodarske in okoljske interese. Z reformo sekt orjev vina, sadja in zelenjave in banan bo 
postopek kmetijskih reform dosegel sklepno fazo in nadaljeval se bo trend pove čevanja 
konkuren čnosti.  
• Nedavno naglo naraš čanje cen nafte je opozorilo, kako zel o pomembna za Evropo je varna, 
konkuren čna in trajnostna oskrba z energijo . Okrepila se bodo prizadevanja za 
obvladovanje in zmanjšanje tveganj, zlasti s spodbujanjem energetske u činkovitosti in 
obnovljivih virov ter preu čitvijo vseh vprašanj, povezanih z razvojem biogoriv.  
• Z upravljanjem virov tudi varujemo svojo naravno dediš čino. Evropska in svetovna  
biotska raznovrstnost  se še naprej zmanjšuje zaradi vse hujšega pritiska človeštva: 
potrebni so novi ukrepi, če želimo dose či zastavljeni cilj, da se zaustavi izguba biotske 
raznovrstnosti v Evropi do leta 2010. Moramo tudi ukrepati za zmanjšanje tveganja za 
zdravje in okolje zaradi pesticidov  in okrepiti ukrepanje na podro čju onesnaževanja 
zraka .  
Gradnja bolj povezovalne Evrope  
• Vedno obstaja tveganje, da se javna politika oblikuj e izolirano in brez polnega upoštevanja 
posrednih medsebojnih u činkov politik. Nova pomorska  strategija bo zaorala ledino z 
novim, celostnim pristopom k okoljsko traj nostnemu razvoju uspešnega pomorskega 
gospodarstva, podprtega z odli čnostjo v pomorski znanosti in tehnologiji. 
• Kohezija Uniji prinaša odgovornost, da mora zagotovi ti skupne standarde, ki so združljivi 
z odprtimi mejami, mobilnostjo in  enotnim trgom. Zdajšnje delovno pravo  bi bilo treba 
 
SL 7   SL pregledati v smislu glavnih trendov in bistveni h vprašanj za prihodnja leta  in treba bi bilo 
okrepiti in posodobiti politike o enakosti spolov  ter zdravju in varnosti pri delu .  
• Racionalizacija odprtih met od usklajevanja na podro čju socialne  in začetek sodelovanja v 
zdravstveni in dolgoro čni oskrbi bosta okrepila podporo, ki jo EU zagotavlja državam 
članicam pri njihovem pr izadevanju za posodobitev si stemov socialne zaš čite in odpravo 
socialne izklju čenosti. 
• Državljani postajajo vse bolj mobiln i v Evropi in tako od Unije pri čakujejo, da bo ponudila 
rešitve novih čezmejnih vprašanj na podro čju civilnega prava:  področja, kot so čezmejne 
ureditve na podro čju razveze in premoženja zakoncev ter uveljavitev nadomestil in drugih 
civilnih odlo čb. Posebno pozornost bi bilo treba pos vetiti pravicam otroka na podro čjih, 
kot so združevanje družin, starševs ke odgovornosti in trgov ina z ljudmi.  
4. VARNOST 
Skoraj ne mine dan brez opozor ila, da je varnost državljano v ogrožena. Nedavni dogodki so 
to področje spet postavili v središ če zanimanja. Bombni napadi  v Madridu in Londonu, 
naravne nesre če doma in po svetu, grožnja pti čje gripe in možnost za pandemijo gripe pri 
človeku, energetske in prometne krize: to so le najo čitnejši primeri, ko se je navadno življenje 
postavilo na glavo al i ko tveganje ni ve č le morebitno, temve č je postalo verjetno.  
Državljani upravi čeno pričakujejo ukrepe za spopad z izzivo m doma in po svetu. V vseh teh 
primerih se državljani  ozirajo k EU za u činkovite skupne ukrepe: države članice so to 
nazadnje priznale s Haškim akcijskim na črtom. Učinkovit in stvaren pristop zahteva 
ukrepanje na ve č različnih ravneh in na veliko razli čnih načinov, tudi s prepre čevanjem, 
zaščito in odzivanjem.  
Varnejša Evropa, v kateri bodo Evropejci varni pred kriminalom 
• Terorizem je stalna grožnja v Evropi. Teroristi čni napadi lahko kruto prizadenejo vso 
Evropo. Z ve čjo usklajenostjo med državami članicami bo mogo če teroriste u činkovitejše 
izslediti in jih laže pripeljati pred roko prav ice. Londonski bombni napadi so prizadevanja 
na tem podro čju še pospešili in v letu 2006 se bodo ta  nadaljevala. Evropa mora sodelovati 
v boju proti financiranju terori zma, pri podpori žrtvam in boljšem usklajevanju med organi 
pregona. Izboljšanje u činkovitosti čezmejnih mrež za zatiranje terorizma pri koreninah 
zahteva ve č dela.  
• Čezmejna dimenzija organiziranega kriminala  in visoko razvita sredstva, ki se uporabljajo 
pri sodobnih kriminalnih dejanjih, zahtevajo us merjeno in prenovljeno ukrepanje na ravni 
Evrope. Med razli čnimi pristojnimi organi bi moralo vklju čevati skladen informacijski 
sistem za evidenco kriminala in cel osten pregled nad spletno varnostjo. 
• V Evropi brez meja je klju čnega pomena varnost zunanjih meja : obstaja soglasje, da to 
zahteva skupno delovanje in skupne visoke st andarde nadzora blaga in oseb. Ukrepi za 
zagotovitev pomo či državam članicam, ki imajo opraviti z z unanjimi mejami, ter priprava 
prečiščenih besedil in posodobitev zdajšnjega pravnega reda o vizumski politiki in 
carinskih ukrepih bodo pomagali spodbujati u činkovit nadzor.  
 
SL 8   SL • Evropa ponuja priložnosti za podporo na podro čju odkrivanja in pregona.  Treba je 
okrepiti sodno in policijsko sodelovanje in tako zmanjšati pravne ovire, zagotoviti 
državljanske pravice in omogo čiti izmenjavo ustreznih informacij in najboljše prakse.  
Boljša zaš čita državljanov v vsak odnevnem življenju 
• Krepitev zdravja in zaupanj a potrošnikov ter spopad z zdravstvenimi tveganji  očitno 
posredno koristijo evropskemu gospodarstvu in dobremu po čutju državljanov. Na evropski 
ravni je bistven u činkovit okvir predpi sov in ukrepov za potrošniške  politike. Posebne 
pobude na podro čju varnosti hrane  bodo usmerjene v razvoj usklajenih čezmejnih 
ukrepov za zagotovitev u činkovite evropske dimenzije pri spopadanju s tveganji. 
Ukrepanje mora biti tudi dosledno in u činkovito: poseben program usposabljanja za 
varnost prehrane bo usmerjen  v zagotavljanje visokih sta ndardov pri izvajanju pregledov 
na vseh ravneh.  
• Pomorske, zra čne in cestne nesre če so pokazale, da pomanjkljivosti v prometni varnosti 
neposredno u činkujejo na uporabnike transportnih  sistemov in njihove delavce ter 
povzročajo okoljsko škodo. To lahko povzro či velike stroške gospodarstvu. Krepitev vloge 
Agencije za varnost v zra čnem prometu in Agencije za železnice je resni čen prispevek k 
varnosti v Evropi.  
• Zagotoviti je treba tudi zaupanj a vredna, varna in zanesljiva komunikacijska omrežja in 
informacijske sisteme, saj so klju čni pogoj za javno sprejemanje digitalnih storitev, ki 
združujejo.  
• Komisija bo tudi okrepila svoje zmožnosti za civilno zaš čito in razvila evropske zmožnosti 
za hitro odzivanje , ki jih bo mogo če ob izbruhu ve čjih kriz nemudoma uporabiti.  
5. EVROPA  KOT  SVETOVNI  PARTNER 
Evropa svojih strateških ciljev ne more dose či sama. Nedavna pogajanja o uvozu tekstila s 
Kitajsko, zadnja lakota v Nigr u, varnostne razmere v Iraku, bližnjevzhodni mirovni proces: 
zunanji dogodki nas neprestano opominjajo, da so blaginja, solidarnost in varnost sicer lahko 
evropski cilji, vendar niso odvisni samo od doma čih dosežkov. Evropa se ne sme samo 
odzivati na zunanji svet, temve č mora storiti ve č: dejavneje mora prispevati k njegovemu 
oblikovanju.  
Stabilnost in blaginja na naših mejah 
• Na obmo čju, ki je najbliže naši m mejam, se morajo pogajanja o širitvi ter procesi 
stabilizacije in pridruževanja  držav kandidatk in držav, ki se  pripravljajo na kandidaturo, 
nadaljevati. Poro čili o spremljanju za Bolgarijo in Ro munijo, ki bosta izdani spomladi, 
bosta v središ če pozornosti postavili kon čno stopnjo pristopnega procesa. Pristopna 
pogajanja s Tur čijo in Hrvaško se bodo nadaljevala hk rati s spremljanjem napredka vseh 
držav kandidatk in držav, ki se pripravljajo na kandid aturo. Kar zadeva Nekdanjo 
jugoslovansko republiko Makedonijo, bo nadaljn ji razvoj odvisen od mnenja Komisije o 
zahtevku za članstvo. Pogajanja o Stabil izacijsko-pridružitvenem sporazumu s Srbijo in 
Črno goro ter Bosno in Hercegovino se bodo nadaljevala s ciljem, da bi jih dokon čali pred 
iztekom leta 2006.  
 
SL 9   SL • Komisija in države pa rtnerke bodo v našem sosedstvu  izpolnile obstoje če akcijske na črte, 
katerih izvedbo bodo analizirali na koncu leta 2006. Sosedska politika je klju čna 
prednostna naloga zunanjih odnosov in bo  okrepljena ter dopol njena z vrsto novih 
akcijskih na črtov s kaspijskimi in sredozemskimi državami, ki bodo razširili zavezanost 
stabilnosti in blaginji na nove partnerke. Posebna pozornost bo posve čena razvoju skupnih 
energetskih trgov s sosednjimi državami. Komi sija bo tudi pripravila vse potrebno za 
obnovljeni institucionalni sporazum z Rusijo in Ukrajino, vklju čno s prizadevanjem za 
sporazum o prosti trgovini z Ukrajino.  
Svetovne odgovornosti  
Evropska unija mora v odnosu do razvijajo čega se sveta  izpolniti naše sveže in ambiciozne 
zaveze: če smo se v letu 2005 zavezali razvoju, je treb a to v letu 2006 izpolniti. EU mora po 
Vrhu G8 in ponovljenih zavezah ciljem novega tiso čletja začeti delati danes, če hočemo na 
podlagi nove Izjave o razvojni politiki  izpolniti cilje ve čjega finan čnega vložka (dodatnih 20 
milijard EUR do leta 2010) ter izboljšati skladnost in u činkovitost pomo či donatorjev EU kot 
skupine na podlagi izjave o razvojni politiki, ki jo je Komisija predlagala julija 2005. 
Komisija bo zato uresni čevala ta pristop pri na črtovanju pomo či EU, usklajevanju postopkov 
in geografskih strategijah za afriške, karibske in pacifiške partnerke ter klju čnih temah, kot so 
človekove pravice in demokracija. 
• Ključni cilj za ukrepanje je Afrika . Komisija bo na podlagi nove strategije za Afriko in 
nove Izjave o razvojni poli tiki EU predlagala okrepitev partnerstva z Afriko na dveh 
prednostnih podro čjih, pri upravljanju in infrastr ukturi. V skladu s predlogom v 
revidiranem Kotonovskem sporazumu se bo okrepil dialog o varnostnih vprašanjih. Pogajanja o sporazumih o gospodarskem sodelovanju bodo dosegla klju čno fazo in 
izveden bo njihov celostni pregled.  
• Podpora obnovi in politi čnemu prehodu  bo dosegla novo stopnjo z okrepljenim 
sodelovanjem z Irakom ter podporo razvoju Gaze in Zahodnega brega, delom v Afganistanu in po cunamiju. Evropa bo tudi  še naprej zagotavljala humanitarno pomo č 
žrtvam kriz po vsem svetu.  
• V tesni povezavi z vsem navedenim je varnost  z novimi pobudami o neširjenju orožja in 
razoroževanju, varovanju ljudi in boja pr oti terorizmu v skladu z Evropsko varnostno 
strategijo. 
Globalizirano gospodarstvo 
• Globalizacija je dejstvo, ki ga moramo sprejeti, če hočemo obnoviti dinami čno rast in 
kakovost zaposlovanja v Evropi. Zunanja trgovina in naložbe  so tesno povezane z 
gospodarskim povezovanjem znotraj Evrope. Čas je, da s priporo čili o trgovanju in 
politikami, povezanimi s trgovino, opozorimo na zunanje vidike konkuren čnosti. 
Hongkonška konferenca decembra 2005 bi mora la zagotoviti podlago za uspešen izid 
Razvojne agende iz D ohe do konca leta 2006, vklju čno z oprijemljivimi rezultati za 
države, ki se razvijajo po časi. Kitajska kot naš drugi najve čji trgovinski partner ponuja 
velike izzive in priložnosti in v 5 leti h po njenem pristopu k Svetovni trgovinski 
organizaciji bo pripravljen celosten pregled.  
• Evropa bo prispevala k u činkovitemu ve čstranskemu pristopu k trajnostnemu razvoju  po 
vsem svetu, predvsem s pripravo politi čnega okvira za uk repanje na podro čju svetovnih 
 
SL 10   SL javnih interesov, kot je kr čenje gozdov in upravljanje voda . Evropske izkušnje na 
okoljskem podro čju se bodo z inovativnimi na čini povezovanja javne razvojne pomo či in 
zasebnih naložb združile v skladu za obnovl jivo energijo, ki bo državam v razvoju 
pomagal dose či cilje novega tiso čletja na podro čju sanitacije in energije.  
• Na vseh podro čjih je resni čno partnerstvo med evropskimi institucijami edini način za 
zagotovitev mo čnejšega in enotnejšega glasu Evrope v svetu. Evropska un ija bi si morala 
prizadevati za ve čjo enotnost in u činkovitost svojega zunanjepoliti čnega delovanja, najsi 
bo v Bruslju, New Yorku ali drugod po sv etu, predvsem z izmenjavo uradnikov. 
6. POLITI ČNO  UKREPANJE  IN BOLJŠA  PRAVNA  UREDITEV 
Učinkovito politi čno ukrepanje je bistveno za verodostoj nost in legitimnost Evropske unije. 
Tu pa ne gre samo za to, katere politike so izbrane: prav tako je pomembno, kako se jih 
razvija in kako se izvajajo. 
Komisija je leta 2005 okrepila prizadevanje za boljšo pravno ureditev, da bi zagotovila 
skladnost regulativnega okvira EU z današnjimi zahtevami. S tem naj bi okrepili prispevek 
boljše pravne ureditve k rasti in delovnim mest om ter hkrati upoštevali socialne in okoljske 
cilje ter dobro upravljanje.  
Presoja vplivov je postala standardna prednostna naloga delovnega programa in sklenjeni so 
bili dogovori za nove smernice1. Komisija je za čela intenzivno pregledova ti, ali so predlogi, 
ki že čakajo na obravnavo v Parlamen tu in Svetu, skladni z na čeli boljše pravne ureditve, in 
izkazalo se je, da je treba umakniti 68 predlogov2. To pomeni, da mora Komisija ukrepati pri 
tretjini predlogov izpred leta 2004, ki se sp rejemajo. Zato zdaj potekajo intenzivna 
prizadevanja za poenostavitev obstoje čih pravil. Tako naj bi storili pomemben korak naprej, 
ki bi državljanom EU omogo čil, da bi imeli ve č koristi od tega, kar po čnemo na ravni EU, in 
bi to bolje razumeli. Komisija bo na tej novi  stopnji izvajanja obli kovala notranjo posebno 
strukturo za pospešitev uresni čevanja na čel boljše pravne ureditve ter s tem zagotovila 
skladnost politike, nadzor kakovosti in o ceno upravnih vprašanj od spodaj navzgor.  
• Subsidiarnost in sorazmernost.  Preskušalo se bo, ali delo Komisije ustreza zahtevam 
subsidiarnosti in sorazmernosti: EU bi morala ukrepati samo, ko je to potrebno, in še to v 
najblažji obliki, skladni z dosego njenih ci ljev. Komisija bo posvetila posebno pozornost 
zagotavljanju polnega upoštevanja s ubsidiarnosti in sorazmernosti. 
• Ustvarjanje dodane vrednosti,  preglednost in odgovornost.  Iz proračuna EU bi morali 
črpati samo, če je tako mogo če ustvariti ve čjo dodano vrednost kot s porabo na nacionalni 
ravni. Poraba mora biti t udi povsem pregledna, kar omogo čajo učinkoviti 
medinstitucionalni mehanizmi, ki zagotavljajo izvedljivost. Zagotoviti je treba ustrezne 
sisteme spremljanja in nadzora in nadaljeval se bo na črt, usmerjen v pozitivno izjavo o 
jamstvu Evropskega ra čunskega sodiš ča. Glavna skrb ostaja zaš čita finančnih interesov 
Unije. Komisija bo tako v letu 2006 nada ljevala tudi svojo Evropsko pobudo o 
preglednosti. 
                                                 
1 SEC(2005) 791. 
2 Poleg tega bo ekonomska analiza podprta v še 5 dokumentih. 
 
SL 11   SL • Posvetovanje. Politične pobude morajo biti dobro pr ipravljene in usmerjene, če hočejo 
odgovoriti na resni čne današnje potrebe Evropejcev. Zato  je pri razvoju politike Komisije 
osrednjega pomena posvetovanje. Veliko predlogov iz priloge k temu delovnemu 
programu je sad posvetovanja; drugi bodo spro žili nova posvetovanja. Komisija bo še 
naprej čim bolje izrabljala obstoje ča orodja za vklju čevanje državljanov v proces odlo čanja 
in bo spodbujala nove oblike posvetova nja, kot so paneli državljanov.  
• Ocena vpliva.  Ocena vpliva zagotavlja, da se politika oblikuje s polnim poznavanjem 
dejstev in zavedanjem posledic. Poleg tega  vodi postopek oblikovanja politike skozi odprto 
analizo možnosti in je dejavnost, ki zagotav lja polno upoštevanje ekonomskih, socialnih in 
okoljskih dejavnikov, vklju čno z vplivi na konkuren čnost. Ocena vpliva bi morala 
usmerjati tudi medinstitucionalni proces odlo čanja in zagotavlja jasno in dostopno javno 
razlago vzrokov za dolo čen predlog. Ocena vpliva bo tako ostala standardna poteza v vseh 
predlogih na podro čju zakonodaje in oblikovanja politike, ki so vklju čeni v delovni 
program za leto 20063: in v dolo čenih primerih lahko privede do odlo čitve za druga čen 
način uresničevanja ciljev ali do  odpovedi tem ciljem. Poleg te ga se bo program za leto 
2007 pripravljal na podlagi ocen e vpliva, izvedene v letu 2006. Oceno vpliva dopolnjujejo 
naknadna ocenjevanja, ki v redni h presledkih raziskujejo, ali so politike in programi EU 
dosegli zastavljene cilje. 
• Prenos in izvajanje.  Komisija bo okrepila prizadevanja za uresni čitev novega pristopa k 
uporabi zakonodaje Skupnosti4, zlasti z u činkovitejšim sodelovanjem z državami 
članicami, preventivnimi ukrepi in st rogo obravnavo kršitev, ko bo to potrebno. 
• Poenostavitev . Zakoni in postopki EU ne smejo bi ti prezapleteni: to državljanom in 
podjetjem povzro ča dejanske stroške. Predlogi za novo zakonodajo se bodo temeljito 
preskusili in tudi obstoje čo zakonodajo je treba še enkrat preu čiti. Oktobra 2005 Komisija 
začenja novo fazo poenostavljanja zakonodaje  (s sektorskim pristopom ter bolj 
sistematičnim posvetovanjem z interesnimi skupi nami) in zastavlja  triletni postopni 
program za preu čitev zakonodaje, ki je lahko preobremenjujo ča za državljane in podjetja 
EU.5Komisija bo s tem nadaljevala in okrep ila svoj okvir za poenostavljanje, dolo čen v 
letu 2003. Na za četku bodo obravnavani sektorji avtomobilizma, gradbeništva in 
odpadkov. 
• Poenostavitev upravljanja:  Komisija je za čela pregledovati svoje no tranje postopke, da 
bi izvedla precejšnje notranje poenostavljan je: v letu 2006 bodo vidni  prvi rezultati te 
pobude za poenostavljanje, ki bodo zadevali predvsem upravno in finan čno vodenje ter 
javne razpise in javno naro čanje. 
Medtem ko poteka delo na prednostnih pobud ah, navedenih v pril ogi, in drugih politi čnih 
pobudah, bo Komisija ve čino svojega dela posvetila na čelom boljše zakonodaje. Srednjero čni 
pregled delovnega programa poleti 2006 bo omogo čil Komisiji, da preu či te spremembe in po 
potrebi spremeni prednostni seznam. 
                                                 
3 Le pri zelenih knjigah in posvetovanjih s socialnimi partnerji ocena vpliva ni obvezna. V teh primerih 
se ocena vpliva izvede, če se pobude upoštevajo. 
4 COM(2002) 725. 
5 Sporo čilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in 
Odboru regij – Strategija za poenostavitev pravnega reda Skupnosti - COM(2005) 535.