[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 30.1.2009

COM(2009)26 konč.

SPOROČILO KOMISIJE

Razvijanje skupnega zračnega prostora z Gruzijo

SPOROČILO KOMISIJE

Razvijanje skupnega zračnega prostora z Gruzijo

1. UVOD

Komisija je v svojem sporočilu „Razvijanje agende zunanje letalske politike Skupnosti“[1] poudarila pomen oblikovanja skupnega zračnega prostora z vzhodnimi in južnimi sosedami EU. Končni cilj bi moralo biti povezovanje EU in njenih partneric na njenih južnih in vzhodnih mejah s ciljem, da bi se uporabljala skupna pravila delovanja trga. Svet Evropske unije je 27. junija 2005 v svojih „Sklepih o razvijanju programa dela na področju zunanje letalske politike Skupnosti“ podprl ta cilj in v njih pozdravil napredek pri razvijanju širšega skupnega zračnega prostora do leta 2010, ki bo vključeval države, ki mejijo na EU.

Izboljšanje odnosov EU s sosednjimi državami na področju letalstva, s končnim ciljem ustvariti skupni zračni prostor, je pomemben korak za nadaljnji gospodarski razvoj evropske letalske industrije. Destinacije v sosednjih državah predstavljajo 19 % mednarodnega prometa zunaj EU, kar je malo manj od prometa do trgov v Severni Ameriki. EU je že vključila letalske trge Švice, Norveške in Islandije, junija 2006 so Evropska skupnost in njene države članice podpisale Evropski sporazum o skupnem letalstvu (ECAA – European Common Aviation Agreement) z državami Zahodnega Balkana, decembra 2006 pa prvi evropsko-sredozemski letalski sporazum z Marokom.

Gruzija je bila ena prvih držav, ki so z Evropsko skupnostjo podpisale horizontalni sporazum o letalskih storitvah, da bi tako obstoječe dvostranske sporazume o letalskih storitvah z državami članicami uskladile s pravom Skupnosti. Sporazum je bil podpisan 3. maja 2006 in je začel veljati marca 2008.

Gruzija je pri svojih prizadevanjih za tesnejše sodelovanje z EU pokazala zanimanje za začetek pogajanj o celovitem sporazumu o letalstvu in svojo odločenost, da skupaj z EU reformira okvir za mednarodni zračni promet. Maja 2008 je gruzijski minister za gospodarski razvoj v dopisu Evropski komisiji izrazil pripravljenost Gruzije, da razširi odnose na področju letalstva z Evropsko unijo in da prične pogajanja o sporazumu o skupnem zračnem prostoru z EU.

To kaže veliko odločnost Gruzije, da sodeluje v pogajanjih s Skupnostjo na področju letalstva, ki bi lahko prinesla nadaljnjo integracijo trgov.

Ta predlog je nastal na podlagi priporočil izrednega zasedanja Evropskega sveta, ki je potekalo v Bruslju 1. septembra 2008, da je treba poglobiti odnose z Gruzijo ter med drugim ustvariti obširno in celovito območje proste trgovine, ko bodo izpolnjeni pogoji za to. V tem pogledu bo imel pričetek odnosov na področju letalstva ključno vlogo pri večjem povezovanju gospodarstev EU in Gruzije.

Komisija zato v tem sporočilu priporoča, da jo Svet pooblasti za pogajanja o celovitem sporazumu glede skupnega zračnega prostora z Gruzijo, ki bo združeval odpiranje trga z vzporednim procesom regulativnega sodelovanja in/ali zbliževanja, zlasti na prednostnih področjih, kot so varnost in zaščita v letalstvu, varstvo okolja in uporaba pravil državne pomoči in konkurence, da se vsem zagotovijo enakovredni pogoji za delovanje ter pošteni in enakovredni pogoji konkurence.

2. SEDANJI OKVIR

Odnose med EU in Gruzijo na splošno ureja Sporazum o partnerstvu in sodelovanju, ki je začel veljati 1. julija 1999. Dvostranski odnosi so se še okrepili po gruzijski „rožnati revoluciji“ leta 2003 in odobritvi akcijskega načrta evropske sosedske politike novembra 2006. Namen tega načrta je poglobiti gospodarsko integracijo in politično sodelovanje Gruzije z EU. V državni strategiji EU za Gruzijo za obdobje 2007–2013 je nadaljnje sodelovanje na področju letalstva opredeljeno kot eden od konkretnih ukrepov v podporo temu političnemu cilju.

EU je najpomembnejša trgovinska partnerica Gruzije, saj predstavlja 31 % zunanje trgovine Gruzije, 34 % njenega izvoza in 31 % njenega uvoza[2]. Trgovinska menjava med EU in Gruzijo se je v zadnjih treh letih povečala, vendar tako kot trgovinska menjava med Gruzijo in svetom na splošno ni preveč razvejana, zlasti kar zadeva izvoz Gruzije v EU. Glavni izvozni proizvodi Gruzije so mineralna olja, rude, odpadne kovine in kmetijski proizvodi, EU pa v Gruzijo izvaža predvsem stroje in prevozno opremo. Leta 2007 je skupna obojestranska trgovinska menjava med EU in Gruzijo znašala 1,6 milijarde EUR. Gruzijsko gospodarstvo je v zadnjih dveh letih močno raslo (več kot 10 % letno). Čeprav bi se lahko zaradi vojne avgusta 2008 in finančne krize gospodarstvo upočasnilo, bo v prihodnje verjetno še naprej raslo. Glavne gospodarske dejavnosti v Gruziji so rudarjenje mangana in bakra, malo gospodarstvo (pijače, kovine, stroji) in kmetijski proizvodi. Zlasti storitveni sektor se je v zadnjem času močno povečal, in sicer s 54 % skupne gospodarske dodane vrednosti leta 2003 na 65 % leta 2007. Izdatki gospodinjstev v državah Skupnosti neodvisnih držav se z rastjo okoli 10 % letno[3] povečujejo hitreje kot na Kitajskem ali v Indiji.

Gruzija je bila v Sovjetski zvezi zelo pomembna turistična destinacija. Čeprav je turistična industrija še vedno slabo razvita, ima Gruzija očitno vse možnosti, da privabi evropske turiste z obalo Črnega morja, območji svetovne dediščine ali spomeniki. Z rastjo dohodkov v Gruziji v zadnjih letih se je povečalo tudi število turistov v tujini, in sicer za več kot 12 % letno, zlasti v Evropi.

Gruzijski letalski sektor

Za letalski trg v Gruziji je značilen dominanten položaj lokalnega prevoznika Air Zena–Georgian Airways, ki leti v več glavnih mest držav članic EU. Leta 2007 je na rednih povezavah z gruzijskih letališč letelo več kot 590 000 potnikov, od česar jih je 36 % letelo z gruzijskimi letalskimi družbami, 64 % pa s tujimi. Največja tuja letalska družba v Gruziji je Turkish Airlines.

Od leta 2004 je politika gruzijske vlade zelo odprta, zaradi česar se je promet zelo povečal, kot je opisano v nadaljevanju. Gruzija je v več dvostranskih sporazumih z državami članicami EU odpravila omejitve. Leta 2007 je z ZDA podpisala sporazum o odprtem zračnem prostoru. S tako odprto politiko se bo zračni promet med Gruzijo in tretjimi državami še povečal. Med letoma 1999 in 2007 se je skupni promet v Gruziji povečeval za 7,4 % letno. V letih 2007 in 2008 se je število letov v Gruzijo in iz nje povečalo s 112 na 148, število tujih letalskih družb pa s 13 na 19. Zaradi vedno slabših političnih odnosov z Rusko federacijo se letalske povezave premikajo iz Rusije proti Turčiji, Ukrajini in državam EU. Tako je leta 2008 namesto letališča Domodedovo v Moskvi z več kot 7 000 potniki mesečno postal najpomembnejša mednarodna destinacija iz glavnega mesta Gruzije Tbilisi Istanbul.

Najpomembnejše letališče v Gruziji je Tbilisi International. Letališka infrastruktura v državi se je z odprtjem novega terminala tega letališča februarja 2007 in nedavno posodobitvijo letališč v Batumiju in Kutaisiju zelo izboljšala. Zlasti za letališče v Batumiju bi lahko lega ob Črnem morju in bližina turške meje pomenili prednost.

Prometna uprava v Gruziji se je pred kratkim prestrukturirala. Medtem ko je za razvoj letalske politike odgovoren prometni oddelek ministrstva za gospodarski razvoj Gruzije, izvaja nadzorne dejavnosti skupna prometna uprava istega ministrstva. Znotraj skupne prometne uprave je državni organ za civilno letalstvo odgovoren za operativni in tehnični nadzor letalskih prevoznikov, ponudnikov storitev in letališč. Na področju letalske navigacije je neodvisni ponudnik storitev upravljanja zračnega prometa družba „Sakaeronavigatisa“.

Odnosi na področju letalstva med EU in Gruzijo

Letalska trga EU in Gruzije sta tesno povezana. Gruzija je polnopravna članica Evropske konference civilnega letalstva (ECAC), od leta 2006 pa tudi kandidatka za članstvo v Združenih letalskih organih (JAA). Zaprosila je za članstvo v Eurocontrolu. Gruzija ima dvostranske sporazume o zračnem prometu s 14 državami članicami, kar jasno poudarja pomen odnosov na področju letalstva s to sosedo Evropske Unije. Glavne letalske družbe v Gruziji so Lufthansa, Czech Airlines, Air Baltic, Austrian Airlines in British Mediterranean.

Potniški in tovorni promet med EU in Gruzijo sta še vedno relativno slabo razvita (210 000 potnikov leta 2007), vendar sta se od leta 2004 s 14 % letno rastjo občutno povečala. Število povezav z državami članicami EU se je zelo povečalo. To odraža tudi preusmeritev gruzijskega letalskega trga iz Ruske federacije v EU, Turčijo in Ukrajino, zlasti po poslabšanju političnih odnosov z Rusijo. Najpomembnejše države EU, s katerimi je Gruzija sklenila dvostranske sporazume, so Nemčija (39 % trga med EU in Gruzijo), Avstrija (17 %), Latvija (14 %) in Nizozemska (9 %). Očitno je, da povpraševanje povečujejo povezovalni leti v EU in na čezatlantski trg. Redne prevoze tovora med Gruzijo in EU opravlja samo ena družba za letalski tovorni promet.

Po napovedih naj bi se med letoma 2007 in 2016 prometni tokovi med EU in državami Skupnosti neodvisnih držav povečevali za povprečno 7,2 % letno, kar je precej nad stopnjami rasti notranjega trga EU.

Kar zadeva tehnično sodelovanje, je EU v okviru programa Tacis/Traceca pričela dva pomembna regionalna projekta na področju letalstva, od katerih ima Gruzija koristi; enega na področju upravljanja zračnega prometa in enega na področju usposabljanja s področja varnosti.

3. NADALJNJA KREPITEV ODNOSOV S pomembno sosedo – koristi in dodana vrednost pristopa na ravni Skupnosti

Sektor civilnega letalstva (vključno z infrastrukturo, operaterji in drugimi akterji v panogi) je pomembna sestavina evropskega gospodarstva. Samo letalski prevozniki ustvarijo približno 0,6 % dodane vrednosti EU in zaposlujejo več kot 400 000 ljudi (0,4 % skupnega števila zaposlenih v nefinančnih sektorjih gospodarstva)[4], celoten sektor pa zaposluje približno tri milijone ljudi po vsej EU. Oblikovanje enotnega letalskega trga je od začetka devetdesetih let prejšnjega stoletja bistveno prispevalo k večji dinamičnosti in učinkovitosti sektorja, hkrati pa je ustvarilo velike gospodarske in socialne koristi. V obdobju od leta 1992 do leta 2003 se je število letalskih prog znotraj Skupnosti povečalo za več kot 40 %. Pri glavnih prevoznikih v Skupnosti se je v obdobju od 1990 do 2002 produktivnost povečala za 87 %[5]. Vendar pa celotnega potenciala notranjega trga verjetno ne bo mogoče doseči, dokler Skupnost na področju letalstva pri odnosih s tretjimi državami ne bo delovala kot enoten usklajen subjekt, če lahko tak pristop ustvari dodano vrednost, ki je v interesu evropske letalske industrije in uporabnikov. Poleg tega tretje države izkušnje, ki jih je EU pridobila na tem področju, zelo cenijo. To še zlasti velja za Gruzijo, s katero bi rada EU vzpostavila prednosten odnos.

Države članice EU in Gruzija so do zdaj običajno sklepale dvostranske sporazume o letalskih storitvah z manjšo stopnjo odprtosti trga in strogimi tržnimi pogoji za operaterje. Čeprav so nekateri sporazumi začeli postajati bolj odprti, ostali še vedno dovoljujejo le imenovanje enega letalskega prevoznika na vsaki strani, kar v praksi pomeni, da je dostop do trga omejen na dva prevoznika. Sedanji sistem dvostranskih sporazumov o letalskih storitvah med državami članicami in Gruzijo lahko zato škoduje več prevoznikom v Skupnosti in potrošnikom v nekaterih državah članicah.

Letalski sporazum na ravni Skupnosti bi vzpostavil – na najvišji možni ravni – enakovredne pogoje za vse prevoznike Skupnosti in potnikom v vseh državah članicah omogočil, da izkoristijo podobne pogoje in večji promet med EU in Gruzijo. Pripomogel bi k temu, da bi Gruzija poostrila standarde varnosti in zaščite ter tako omogočila lažjo uporabo letalskih storitev za potrošnike in industrijo tako v Gruziji kot tudi v EU. Zlasti na področju varnosti je treba zagotoviti, da bodo lahko letalski organi v celoti opravljali nadzorne dejavnosti. Da bo skupni zračni prostor z Gruzijo uspešen, je treba izboljšati upravne zmogljivosti v Gruziji za izvajanje standardov EU na področju konkurence, ureditve trga, varnosti, zaščite in okolja. Pri pogajanjih je treba zato posebno pozornost posvetiti regulativnemu sodelovanju in pomoči, da se bo gruzijski letalski sektor okrepil. Za odprte trge je potreben okvir, ki zagotavlja pošteno konkurenco ter stroge standarde varnosti in zaščite, da se zagotovijo enakovredni pogoji in poštena konkurenca na podlagi enakih možnosti.

Glede okoljskih vprašanj mora biti sporazum skladen z zavezanostjo Skupnosti trajnostnemu razvoju. Pomembno je, da sporazum ne omejuje možnosti EU za uporabo regulativnih ali ekonomskih instrumentov za ublažitev nezaželenih stranskih učinkov rasti zračnega prometa, zlasti glede kakovosti zraka in ravni hrupa v bližini letališč ter prispevka h globalnim podnebnim spremembam.

Čeprav je še prezgodaj za končne sklepe, je iz nedavnih izkušenj z letalskimi sporazumi EU razvidno, da imajo pogajanja glede sporazumov o skupnem zračnem prostoru ali evro-mediteranskih sporazumov velik učinek na povečevanje števila rednih zračnih povezav med EU in partnersko državo. V primeru Maroka se je redni zračni promet povečal za več kot 25 %, skupni potniški zračni promet pa se je od podpisa sporazuma povečal za vsaj 10 % letno.

Lahko torej pričakujemo velike gospodarske koristi skupnega zračnega prostora med EU in Gruzijo, čeprav glede na geografske dejavnike ter slabše razvit turizem in druge odnose ni rečeno, da bodo tako obsežne kot v primeru Maroka. Kljub temu je jasno, da bi odprtje trga in vzajemno priznavanje letalskih standardov koristilo letalskim trgom zaradi tradicionalno tesnih gospodarskih in trgovinskih povezav med EU in Gruzijo.

Zaradi odprtja trga bi se posledično bistveno izboljšale možnosti potovanj za državljane EU in Gruzije. Število neposrednih povezav med EU in Gruzijo ter celotno število letov se bosta predvidoma bistveno povečali, kar bo spodbudilo trgovinske in turistične tokove med EU in Gruzijo. Pričakuje se, da bosta pomemben delež gospodarskih koristi požela evropska letalska industrija in širše evropsko gospodarstvo. Skupni zračni prostor bi ustvaril znatne nove tržne priložnosti za letalske prevoznike v EU, ki bi radi uvedli polete v Gruzijo, pa trenutno nimajo potrebnih prometnih pravic. Lahko bi tudi omogočil vključevanje gruzijskih prevoznikov v obstoječe povezave letalskih prevoznikov Skupnosti, kar bi omogočilo razvoj integriranih produktov in boljše storitve za potnike ter večjo učinkovitost na podlagi ekonomije obsega. Če bo politična situacija v Gruziji ostala stabilna in se bodo splošne gospodarske in politične reforme nadaljevale, naj bi se prvo leto skupnega zračnega prostora med EU in Gruzijo število potnikov povečalo za 25 000, koristi za potrošnike pa naj bi se povečale vsaj za 9 milijonov EUR.

V političnem in gospodarskem interesu EU je, da v svojih gospodarskih odnosih in odnosih na področju prometa s sosednjimi državami v skladu s členom 58 Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Gruzijo iz leta 1999 zagotovi izvajanje skupnih standardov, združljivih z evropskimi. To je najlaže doseči s celovitim sporazumom, sklenjenim na podlagi pogajanj na ravni Skupnosti, ki bo zagotavljal vzajemno priznavanje letalskih standardov in postopkov. Končni cilj sporazuma bo vključitev gruzijskega letalskega sektorja v skupni zračni prostor z Evropsko unijo in uskladitev zakonodaje prek vzajemnega priznavanja na ključnih področjih letalske zakonodaje EU v največjem možnem obsegu.

S predlaganjem širokih pooblastil za pogajanja z Gruzijo bi EU pokazala svojo odločenost za odpiranje trgov, za zbliževanje predpisov o standardih varnosti in zaščite ter trajnostni razvoju svojih sosed. Letalski sporazum med EU in Gruzijo bi lahko imel širše gospodarske posledice za letalski prevoz med EU in drugimi sosednjimi državami na vzhodnih mejah EU in bi lahko povečal regionalno sodelovanje. Prav tako bi za Gruzijo in države Kavkaza pomenil jasen politični signal, da jih je EU pripravljena v čim večji možni meri vključiti v svoj notranji trg. Kot že omenjeno, je Gruzija izrazila svojo pripravljenost, da se začne vključevati v skupni zračni prostor z EU. To je odvisno od sposobnosti Gruzije, da uskladi svoje letalske standarde z letalskimi standardi EU prek vzajemnega priznavanja in tako ustvari trden pravni okvir za odnose na področju letalstva.

5. SKLEPNE UGOTOVITVE

Komisija zato meni, da je pomembno, da se Gruziji ponudi celovit okvir za večje sodelovanje na področju civilnega letalstva. Sporazum z Gruzijo bi vzpostavil ambiciozen okvir, ki bi vključeval širša vprašanja na področju letalstva, kot so regulativno sodelovanje na področju letalske varnosti, zaščite, upravljanja zračnega prometa, tehnologije in raziskav ter poslovni vidiki in panožno sodelovanje.

Sektor civilnega letalstva ponuja pomembne nove priložnosti za nadaljnjo krepitev sodelovanja v prometnem sektorju, kar bo koristilo Gruziji in EU. Zato je treba zdaj sprejeti ukrepe, da se zagotovi, da postane zračni prevoz ključno področje tesnejšega sodelovanja med EU in Gruzijo in da se Gruziji tako ponudi dodatno možnost za vključitev v evropske strukture in trge. Sporazum bo pomemben korak k uresničitvi skupnega zračnega prostora med Evropsko unijo in njenimi vzhodnimi sosedami, kar je ključni cilj zunanje letalske politike EU ter pomemben element zunanje politike EU na splošno.

Letalski sporazum na ravni Skupnosti bo omogočil uresničitev prizadevanj Gruzije, da se bolje vključi v evropske letalske strukture in da izkoristi tako odprtje trga kot tudi sodelovanje na področjih predpisov, tehnologije in panoge, z namenom doseči enotne pogoje delovanja za operaterje in koristi za potrošnike. Znatna politična in gospodarska dodana vrednost sporazuma o zračnem prometu z Gruzijo bi lahko – dolgoročno – spodbudila druge države v regiji in pomagala krepiti regionalno sodelovanje na Kavkazu. Glede na navedeno Komisija predlaga pogajanja in sklenitev celovitega odprtega letalskega sporazuma z Gruzijo ter Svet poziva, da jo pooblasti za začetek pogajanj o takem sporazumu.

Komisija bo pri nadaljnjem razvijanju in doseganju ciljev iz predlaganega Sklepa Sveta tesno sodelovala z državami članicami in vsemi ustreznimi zainteresiranimi stranmi.

[1] COM(2005) 79 konč. z dne 11.3.2005.

[2] Vir: Evropska komisija: http://www.delgeo.ec.europa.eu/en/trade/enpi_csp_georgia_en1.pdf.

[3] Airbus Global Market Forecast 2007–2026, str.101.

[4] EUROSTAT, Statistics in focus, 37/2005, ISSN 1561-4840.

[5] Priloga k Sporočilu Komisije „Razvijanje agende zunanje letalske politike Skupnosti “, COM(2005) 79 konč.