1. Uvod

Voditelji držav ali vlad so se 7. marca dogovorili, da bodo prednostno nadaljevali izvajanje vseh elementov časovnega načrta Komisije „Vrnitev k schengenski ureditvi“, tako da bodo še pred koncem leta končali začasen nadzor na notranjih mejah in ponovno vzpostavili normalno delovanje schengenskega območja. V sporočilu Komisije je podrobno opisana vrsta ukrepov za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja schengenskega območja ob polni podpori držav članic pod pritiskom. Zlasti so bili v njem določeni ukrepi za odpravo pomanjkljivosti pri upravljanju zunanjih meja EU. Izboljšanje teh pomanjkljivosti bo omogočilo odpravo nadzora na notranjih mejah, ki je bil izjemoma ponovno uveden. V časovnem načrtu je bilo prikazano, da bi se lahko postopki iz schengenskih pravil še pred koncem leta uporabili za ponovno vzpostavitev reda v delovanju schengenskega sistema. Med temi ukrepi je predložitev akcijskega načrta s strani Grčije za izvajanje priporočil Sveta za odpravo ugotovljenih pomanjkljivosti pri upravljanju meja. To poročilo je še ena faza, predvidena v postopku, in sicer Komisijina ocena akcijskega načrta, ki so ga predložili grški organi.

Postopek

Uredba (EU) št. 1053/2013 (v nadaljnjem besedilu: Uredba) vzpostavlja ocenjevalni in spremljevalni mehanizem za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda. Na podlagi tega mehanizma se v državah članicah redno izvajajo (napovedani in nenapovedani) ocenjevalni obiski skupin strokovnjakov iz držav članic in agencije Frontex pod vodstvom Komisije. Po vsakem obisku se pripravi schengensko ocenjevalno poročilo. Če se v poročilu ugotovijo kakršne koli šibke točke pri upravljanju zunanjih meja, Svet na podlagi predloga Komisije sprejme priporočila za popravne ukrepe. Če se odkrijejo resne pomanjkljivosti v upravljanju zunanjih meja, lahko Komisija poleg tega ocenjevani državi članici priporoči, naj sprejme nekatere posebne ukrepe, da bi se zagotovila skladnost s priporočilom Sveta (člen 19b Zakonika o schengenskih mejah).

Da bi bil ocenjevalni mehanizem čim učinkovitejši in v skladu s členom 16 Uredbe, mora ocenjevana država članica Komisiji in Svetu predložiti akcijski načrt za odpravo ugotovljenih pomanjkljivosti v roku treh mesecev po sprejetju priporočila Sveta. Komisija bi morala predložiti svojo oceno ustreznosti akcijskega načrta, ki ga državni organi predložijo Svetu, v enem mesecu po prejetju akcijskega načrta.

Uporaba postopka za Grčijo

Ta postopek trenutno poteka v primeru Grčije po oceni uporabe schengenskega pravnega reda na področju upravljanja zunanjih meja novembra 2015. Komisija je ocenjevalno poročilo, ki je temeljilo na obiskih na kraju samem in razkrilo resne pomanjkljivosti pri izvajanju nadzora na zunanjih mejah s strani Grčije, sprejela 2. februarja 2016. Svet je priporočila za popravne ukrepe sprejel 12. februarja 2016. Ker pa so bile v ocenjevalnem poročilu ugotovljene resne pomanjkljivosti, je Komisija poleg tega 24. februarja 2016 sprejela izvedbeni sklep, s katerim je določila priporočila o posebnih ukrepih, ki jih mora sprejeti Grčija.

To sporočilo navaja oceno Komisije o ustreznosti akcijskega načrta, ki so ga grški organi predložili 12. marca 2016, da bi odpravili resne pomanjkljivosti, ugotovljene v ocenjevalnem poročilu. Pri tej oceni se upošteva tudi prvo poročilo o napredku pri izvajanju priporočila Komisije glede člena 19b Zakonika o schengenskih mejah, ki ga je Grčija 12. marca 2016 predložila Komisiji skupaj z akcijskim načrtom.

Ker se razmere na terenu v Grčiji nenehno spreminjajo, se je upošteval tudi razvoj najnovejših dogodkov, kot so izvajanje zadevnih vidikov skupnega akcijskega načrta EU in Turčije ter izvajanje in delovanje pristopa kritične točke v Grčiji, o katerem se redno poroča v poročilih o napredku Komisije. V skladu s tem to poročilo vsebuje oceno ustreznosti akcijskega načrta, ki so ga predložili grški organi na podlagi trenutno razpoložljivih dejstev, in ne posega v oceno drugega poročila grških organov, ki bo predloženo v skladu s členom 16(4) Uredbe.

Zgoraj opisani postopek in doslej sprejeti ukrepi so bili pojasnjeni v sporočilu Komisije „Vrnitev k schengenski ureditvi – časovni načrt“. Sporočilo navaja, da bi, če se bodo migracijski pritisk in ugotovljene pomanjkljivosti pri nadzoru zunanjih meja nadaljevali po 12. maju, Komisija morala Svetu predložiti predlog na podlagi člena 26(2) Zakonika o schengenskih mejah in predlagati usklajen pristop Unije k nadzoru na notranjih mejah, dokler se strukturne pomanjkljivosti pri nadzoru zunanjih meja ne ublažijo ali odpravijo. Komisija potrjuje, da bo pripravljena na to možnost in bi nemudoma ukrepala.

Vsakršen predlog Komisije na podlagi člena 26 Zakonika o schengenskih mejah bi predlagal nadzor le na tistih delih notranjih meja, na katerih bi bil nadzor potreben in sorazmeren za odziv na ugotovljeno resno grožnjo javnemu redu in notranji varnosti. Hkrati bi se priporočal le začasen nadzor meja za najkrajše možno obdobje, ki je potrebno za obravnavo grožnje. Kot je podrobneje pojasnjeno v sporočilu Komisije „Vrnitev k schengenski ureditvi – časovni načrt“, bi si morali, če bi razmere na splošno to dopuščale, prizadevati za odpravo vseh kontrol na notranjih mejah znotraj schengenskega območja v roku šestih mesecev od njihove uvedbe, torej do sredine novembra 2016.

Nazadnje bi bilo treba glede na zgoraj navedeno opozoriti, da je uporaba člena 26 Zakonika o schengenskih mejah zaščitni ukrep za splošno delovanje schengenskega območja. Ne gre za sankcijo proti kateri koli državi članici, pa tudi ne za namen, da bi se katera koli država članica izključila iz schengenskega območja.

2. Splošna ocena

Akcijski načrt, ki so ga predložili grški organi, je odziv na priporočilo Sveta, vendar se, kadar je to ustrezno, nanaša tudi na priporočilo Komisije. Vsebuje že sprejete popravne ukrepe in ukrepe, predvidene za izvajanje teh priporočil.