ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.5.2

Fizične in finančne nevarnosti poklicnih ribičev so resne in so razlog za tako močno zmanjševanje zanimanja za ta poklic. Za razvoj tehnologije za ribiške ladje so nujno potrebni projekti in programi EU. V okviru izmenjave najboljših praks glede povečevanja privlačnosti ribiškega poklica EESO predlaga razširjanje Priročnika za preprečevanje nesreč na morju in varnost ribičev (Handbook for the Prevention of Accidents at Sea and the Safety of Fishermen), ki sta ga pred kratkim skupaj izdala evropska socialna partnerja Europêche in ETF. Prav tako je pomembno, da države članice pospešijo postopek ratifikacije Konvencije ILO o delovnih pogojih na krovu ribiških ladij, sprejete junija 2007. Končni namen je, da ribiške dejavnosti pridobijo v smislu trajnosti in zato postanejo tudi bolj privlačne.
5.9.1

EESO meni, da tak ukrep za lahka tovorna vozila (N1 in iz teh izpeljana vozila za prevoz oseb) ni potreben, ker so namenjena profesionalni rabi in so torej njihova poraba in emisije CO2 že same po sebi odločilen element za kupce, saj močno vplivajo na stroške poslovanja. Zato vozila, ki so na trgu, že danes ponujajo najučinkovitejše rešitve oziroma skoraj izključno dizelske motorje.
Evropske institucije trenutno proučujejo različne predloge uredb, ki so vse povezane z uskladitvijo sistemov socialne varnosti. Na eni strani je to predlog uredbe o izvajanju Uredbe št. 883/2004, o katerem je EESO že podal svoje mnenje, Svet ga trenutno proučuje po poglavjih in bo delo nadaljeval tudi v času portugalskega predsedovanja, v Parlamentu pa je ta predlog v prvem branju. Na drugi strani je to predlog uredbe, ki se nanaša na vsebino Priloge 11 Uredbe št. 883/2004 in je v podobnem postopku razprave kot prej omenjeni predlog, o njem pa je EESO že podal mnenje (7). Treba se je namreč zavedati, da je ob sprejetju uredbe o uskladitvi več njenih prilog ostalo praznih in vsebino dobivajo šele s sprejetjem ostalih uredb. In nazadnje je to predlog uredbe o spremembi Uredbe št. 1408/71, ki ga obravnavamo v tem mnenju.
4.9

Letališča morajo zagotoviti, da infrastrukturo in storitve, za katere so odgovorna sama ali skupaj z letalskimi družbami, prilagodijo posebnim potrebam invalidnih in bolnih potnikov. Glede na ugotovitve, ki jih je predstavil v predhodnem mnenju (TEN/215, Pravice oseb z omejeno mobilnostjo v zračnem prevozu), EESO meni, da morajo letališča izpolnjevati te obveznosti v skladu z zahtevami Uredbe (ES) št. 1107/2006 o pravicah invalidnih oseb in oseb z omejeno mobilnostjo v zračnem prevozu, zlasti člena 9 in Priloge 1.
4.6

Davčne olajšave predstavljajo potencialno največji vzvod za podjetja, ki so na začetku delovanja, in to je še bolj pomembno zato, ker so ta podjetja vitalni element pri spodbujanju podjetniškega duha in inovacij. Zelo pogosto so ta podjetja izvor inovacij na področju storitvenega gospodarstva, pa tudi na področju znanosti in tehnologije. Oddelki za raziskave in razvoj v že uveljavljenih podjetjih so pogosto bolj primerni za predloge o zamenjavi ali izboljšavi določenega izdelka kot pa za povsem novo inovacijo. Nova podjetja, ki izkoriščajo inovacije v znanosti in tehnologiji, so izredno pomembna, ker če uspejo preživeti težave v začetni fazi delovanja (žal večina malih podjetij ne preživi), se lahko razvijejo v MSP, ki ustvarja kapital, ali postanejo dragocena pridobitev večjega podjetja. Proračuni za vodenje in analize mnogih tehnoloških podjetij niso nič manj pomembni kot proračuni teh podjetij za raziskave in razvoj. Mnoga velika tehnološka podjetja so dejansko uvedla možnosti za naložbe po zgledu tveganega kapitala.
2.7

Evropski sporazum o mednarodnem prevozu nevarnega blaga po celinskih plovnih poteh (ADN) je trenutno v fazi ratifikacije in naj bi začel veljati najpozneje leta 2009. Zato se Odbor strinja s Komisijo, da je že zaradi uskladitve smiselno, da se tudi prevoz po celinskih plovnih poteh vključi v zakonodajo Skupnosti. Hkrati je to priložnost za posodobitev in uskladitev obstoječe zakonodaje. Poleg tega se je treba izogniti razvijanju dveh različnih ureditev: ene za mednarodni in ene za notranji prevoz. Revizija zakonodaje je potrebna tudi zato, ker je zakonodaja EU o prevozu nevarnega blaga resnično zapletena. V predpisih za posamezne vrste prevoza so poleg tega določene neskladnosti; nekateri so že zastareli ali bodo to kmalu postali. Dve direktivi je mogoče že šteti kot odvečni, saj so bile njune določbe vključene v sporazume ADR, RID in ADN. Poleg tega so s strukturo obstoječih direktiv povezane tudi tehnične težave. Vsaka sprememba mednarodnih sporazumov – spremembe se izvajajo v dveletnih časovnih presledkih – zahteva celoten prevod obsežnih tehničnih prilog direktiv. Izkazalo se je, da je to izjemno težka in draga naloga.
Poleg splošnega dostopa do interneta je za spodbujanje socialne vključenosti starejših ljudi in invalidov v informacijsko družbo treba predlagati – ob spoštovanju načela subsidiarnosti – horizontalne socialne politike, ki bi zagotavljale enakost in izboljšanje kakovosti življenja z izboljšanjem storitev in spodbujanjem vključevanja starejših v informacijsko družbo ter odpravo ovir za digitalno izobraževanje in brezplačno programsko opremo.

Enostavnejši dostop do informacijske družbe za starejše in invalide lahko spodbudi njihovo intelektualno dejavnost in jim olajša življenje po zaslugi naslednjih storitev:

— brezplačna pomoč;

— dobava dokumentov na dom;

— individualna pravna pomoč ali pomoč centrom za upokojence ali invalide;

— rekreacija in prosti čas;

— pomoč ostarelim in povezovanje z lokalnimi socialnimi službami;

— izobraževanje s pomočjo „virtualnih univerz“;

— počitniški programi;

— fakultativne storitve medicine na daljavo.

EESO poudarja pomen IKT, ki s spodbujanjem udeležbe starejših in invalidov v gospodarskem in socialnem življenju prek njihovih predstavniških organizacij lahko prispeva k izboljšanju sedanjega položaja v EU. Sodelovanje akterjev organizirane civilne družbe je lahko odločilnega pomena na področjih, kot so koregulacija, priprava kodeksov ravnanja ali družbena odgovornost podjetij.
3.3.3.5

Zlasti na mestnih območjih, na katerih je nujno treba izboljšati kakovost življenja in bivanja ter izvajati direktive EU o kakovosti zraka in hrupu okolja, je spodbujanje kolesarjenja in pešačenja posebno pomembno. Ob primerjavi sprememb v uporabi prevoznih sredstev v velikih evropskih mestih in na mestnih območjih je jasno, da so privlačnost ponujene infrastrukture ter spremljevalni ukrepi za spodbujanje takšnega prometa in izboljšanje njegove podobe odločilni dejavniki za velik delež teh načinov prevoza za vsakodnevne poti: delež območij z omejenim prometom in brez avtomobilov, gosto omrežje, prednost pri prečkanju in pri semaforjih, širina pločnikov, označitev s tablami, možnosti za postanke in počitek, parkirišča in postajališča za kolesa, javne kampanje („peš v šolo“, tekmovanje „s kolesom v službo“, dnevi brez avtomobila, možnost prevoza kolesa na javnem prevoznem sredstvu). Prav tako je koristna uvedba službe uradnika, ki bi bil pristojen za kolesarske steze in območja za pešce.
4.

Kljub temu želi Odbor poudariti, da je že v svojem mnenju o prvem predlogu Komisije o tej temi (4), na katerem temelji sedanja Direktiva 98/27/ES, opozoril na naslednje dejstvo: sklicevanje v členu 1(1) na Prilogo, v kateri so naštete direktive, na žalost zahteva stalno ažuriranje, in sicer vedno, ko je – kot v tem primeru – objavljena naslednja direktiva in so za njeno izvajanje za varstvo kolektivnih interesov potrošnikov (5) z materialno-pravnega vidika potrebni takšni ukrepi, kot so opredeljeni v členih sedanjega predloga.
2.1

Odbor meni, da je zelo koristno združiti vsa besedila v eno samo direktivo. V skladu z „Evropo državljanov “tako Odbor kot tudi Komisija pripisujeta velik pomen poenostavitvi in razjasnitvi prava Skupnosti, da bo jasnejše in dostopnejše državljanom, kar bo zanje pomenilo nove priložnosti in možnost uporabe posebnih pravic, ki jim pripadajo.
2.3.6.1

EESO se je z zanimanjem seznanil z namero Komisije, da izboljša transparentnost in obveščanje potrošnikov. Vendar je poudaril, da se transparentnost in obveščanje v zvezi z družbeno odgovornostjo podjetij ne moreta omejiti na zahteve javnega zdravja na področju izdelkov široke porabe. Potrošniki lahko igrajo vlogo pri spodbujanju proizvodnje blaga in storitev. Zato pa morajo vedeti, če so izdelki, ki jih uživajo, v skladu z zahtevami na področju javnega zdravja in tudi, če so proizvedeni v skladu s socialnimi in okoljskimi standardi. Poleg tega je treba prizadevanje za transparentnost razširiti na vse gospodarske sektorje. Zaželeno je, da potrošnik ve, ali izdelki, ki jih uživa, ustrezajo oznaki družbene odgovornosti; zaželeno je, da investitor in varčevalec vesta, ali so podjetja, v katera vlagata svoj denar, družbeno odgovorna; zaželeno je, da prebivalec ve, ali so oprema, infrastruktura itd. zgrajeni na družbeno odgovoren način, predvsem, ali spoštujejo okolje. Finančni akterji se že sedaj prek družbeno odgovornih investicijskih skladov zanimajo za podatke o podjetjih, ki niso omejeni samo na finančne zadeve. Skupaj z bonitetnimi agencijami, ki ne ocenjujejo samo finančnega stanja, so pomembni akterji za spodbujanje družbene odgovornosti podjetij. Industrijski sektorji se povezujejo za opredelitev strokovnih standardov, kot je visoka kakovost okolja v gradbeništvu, medtem ko so sektorji, ki se redno srečujejo z okoljskimi vprašanji, kot so sektor aluminija, nafte in papirja, zaskrbljeni zaradi vpliva svojih dejavnosti na okolje. EESO meni, da bi bilo koristno, da take somoregulativne pobude izvajajo tudi drugi sektorji.
Rast in delovna mesta kot izziv. Poglavje 1 sporočila Komisije povezuje novo evropsko turistično politiko s potrebo po izvajanju obnovljene lizbonske strategije. Pomembna vloga, ki jo ima danes turizem pri ohranjanju in ustvarjanju delovnih mest je izrecno priznana, turizem pa je pravilno opredeljen kot gospodarska dejavnost, ki lahko še naprej in vedno bolj prispeva k polni zaposlenosti. Sporočilo Komisije analizira strukturo sektorja ter opozarja na raznolikost storitev in poklicev, vključenih v njegov razvoj, ter na bistven prispevek mikro, malih in srednje velikih podjetij k turizmu. Sporočilo ugotavlja, da posebne značilnosti turizma dajejo prednost prilagodljivosti delovnih mest, ter ne zanemarja potrebe po izravnalnih ukrepih za zaščito stabilnosti in kakovosti zaposlovanja v sektorju.

Kot poudarja Komisija, ima turizem pomembno vlogo za evropski regionalni razvoj, dejavnik trajnosti pa pozitivno vpliva na različna gospodarska in socialna področja. V zvezi s tem bo Agenda 21 za evropski turizem kot pobuda Komisije, ki je trenutno v pripravi, zagotovo primerno vodilo in instrument za zagotovitev trajnostnega razvoja turizma.

Drug dejavnik, ki ga je treba upoštevati v smislu prispevka turizma k lizbonski strategiji, je širitev EU ter njen pozitiven vpliv na ustvarjanje delovnih mest in rast.

Vseeno je vse to mogoče doseči le z udeležbo in sodelovanjem vseh zasebnih in javnih udeležencev na vseh ravneh, kar je temelj nove evropske turistične politike, ki jo predlaga Komisija.
2.3

Večnamensko gozdarstvo prinaša gospodarske, ekološke, socialne in kulturne prednosti. Zagotavlja obnovljive in okolju prijazne surovine ter ima pomembno vlogo pri gospodarskem razvoju, zaposlovanju in blaginji v Evropi, zlasti na podeželju. Gozdovi prispevajo h kakovosti življenja, saj ponujajo prijetno življenjsko okolje, možnosti za preživljanje prostega časa in rekreacijo, hkrati pa so sinonim za varstvo okolja in ekološke vrednote. Gozdovi morajo ohraniti duhovno in kulturno dediščino, ki jo predstavljajo.
3.3

V zvezi s tem EESO obžaluje, da so obstoječa pravila nejasna in zapletena ter bo zato kot del prihodnje revizije pozival k razumljivejšemu in bolj usklajenemu sistemu ter k boljšemu razvrščanju pravil sofinanciranja. Zato je nujno treba opredeliti in olajšati uporabo ustrezne zakonodaje v vsej EU na obsežnem področju zdravja živali in varnosti hrane. To bo podprlo tudi dejavnost Komisije in držav članic v mednarodnem okviru z izboljšanjem razumevanja in transparentnosti zakonodaje EU za trgovinske partnerje in sosede EU. Tudi zbiranje in širjenje informacij bo pomagalo zagotoviti učinkovitejše izvajanje pravil.
2.2

Program Galileo predvideva štiri zaporedne faze: — opredelitveno fazo, ki se je začela leta 1999 in končala leta 2001, v kateri je bila razvita arhitektura celotnega sistema in je bilo določenih pet vrst storitev, ki jih bo program nudil (navedene so v nadaljevanju); ta faza je bila v glavnem financirana s 5. okvirnim programom raziskav in tehnološkega razvoja, 1998-2002; — faza razvoja in potrditve dejavnosti, ki se je začela leta 2002, bi se morala končati leta 2005, z razvojem satelitov in zemeljskih sestavnih delov ter s potrditvijo sistema „v krožnici“. Zaradi nakopičenih zaostankov pa bo trajala do leta 2009. Javna finančna podpora EU/Evropske vesoljske agencije — sprva je bilo zanjo predvidenih 1,2 milijarde eurov, poleg 100 milijonov eurov iz 6. okvirnega programa raziskav in tehnološkega razvoja 2002-2006 — bo znašala 1,5 milijarde eurov, s katerimi bo do 31. decembra upravljalo skupno podjetje Galileo, po 1. januarju 2007 pa nadzorni organ. Prvi poskusni satelit, Giove-A, je že opravil svojo glavno nalogo, zdaj je treba dopolniti nekatere tehnične vidike, ki so temeljnega pomena za nadaljevanje projekta; — faza uvajanja, ki obsega gradnjo in izstrelitev satelitov, ki tvorijo sistem, in popolno postavitev terestričnih sestavnih delov sistema. Ta faza naj bi po načrtih trajala od leta 2006 do 2007, dejansko pa bo potekala leta 2009 in 2010. Celotna finančna podpora je sprva znašala 2,1 milijarde eurov. Od tega naj bi tretjino — oziroma 700 milijonov eurov — prispeval proračun Skupnosti, dve tretjini — oziroma približno 1,4 milijarde eurov — pa zasebni konzorciji. Faza uvajanja in faza tržnega izkoriščanja, ki ji sledi, bodo predmet koncesije, ki bo trajala približno dvajset let. Nadzorni organ bo organ, ki bo izdajal koncesije; — faza tržnega izkoriščanja se ne bo mogla začeti pred koncem leta 2010. Za njeno delovanje in vzdrževanje je letno predvidenih približno 220 milijonov eurov, v celoti v breme zasebnikov, razen izredne javne intervencije EU za prva leta te faze, v skladu z odločitvami, sprejetimi o finančnih perspektivah proračuna Skupnosti 2007-2013.
1.1

Namen predloga je kodificirati Uredbo Sveta (EGS) št. 2730/75 z dne 29. oktobra 1975 o glukozi in laktozi. Nova uredba bo nadomestila različne akte, ki bodo vanjo vključeni; ta predlog v celoti ohranja vsebino aktov, ki se kodificirajo, in torej zgolj združujejo skupaj s samo tistimi oblikovnimi spremembami, ki so potrebne za samo izvedbo kodifikacije.
4.3.1

S pojavom širokopasovnih omrežij visoke hitrosti in omrežne tehnologije prek internetnega protokola (IP) so se stroški omrežij zmanjšali. Fleksibilnost, ki omogoča ponudbo prilagojenih storitev, je skoraj neomejena. V državah, kot so Italija, Francija, Španija in Združeno kraljestvo, so telekomunikacijska podjetja vzpostavila omrežja, ki temeljijo izključno na internetnem protokolu (IP), s čimer so znatno zmanjšala stroške delovanja omrežij. Nižji stroški izgradnje novih omrežij internetnega protokola in deregulacija so oslabili moč prevladujočih ponudnikov storitev. Prišlo je do velikega naraščanja telekomunikacijskih podjetij, ki ponujajo maloprodajne storitve.
1.1

EESO poudarja, da bi zaradi krepitve socialne razsežnosti lizbonske strategije morale države članice dajati večjo politično težo cilju modernizacije in izboljšanja socialne zaščite v novem okviru. Socialna razsežnost je ključnega pomena za soočanje z izzivi, ki jih prinašata globalizacija in starajoče se prebivalstvo. Prav tako je treba podpirati in spodbujati različne cilje lizbonske strategije, zlasti trajnostno gospodarsko rast, več in boljša delovna mesta ter večjo socialno kohezijo (1).
5.1

Določbe, ki jih zajema ta naslov, so zelo pomembne za razumevanje sestave zakonika in njegovega področja uporabe. Ključni element je člen 196, ki določa, da bo pri izvajanju zakonodaje „Komisiji pomagal Odbor za carinski zakonik, v nadaljevanju Odbor“, v skladu s „členoma 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES“ in „ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa“. V praksi to pomeni, da je v pristojnosti Komisije, čeprav ob pomoči odbora, da zakonsko uredi vsa vprašanja, ki jih zajema carinski zakonik, v skladu z običajnim postopkom Skupnosti. EESO glede tega nima pripomb, vendar upa, da bodo sprejeti predpisi upoštevali potrebe uporabnika in da bodo dovolj prožni, da se jih bo dalo prilagoditi v skladu z razvojem tehnik, tehnologije in trgovinske prakse.
4.4.2

Nato pa Komisija navaja naslednje: „Prednosti mobilnosti lahko dosežemo z veliko manjšimi gospodarskimi, socialnimi in okoljskimi posledicami. To lahko dosežemo z zmanjšanjem potrebe po prevozu (tj. s spremembo rabe zemljišč, spodbujanjem dela na daljavo (telecommuting) in video konferencami), boljšo uporabo infrastrukture in vozil, spremembo načina prevoza, npr. z uporabo železnice namesto cest, kolesarjenjem in hojo na krajših razdaljah, razvojem javnega prevoza, uporabo čistejših vozil in razvojem alternativnih rešitev za nafto, kot so biogoriva in vozila na vodikov pogon“, kar vsebinsko odgovarja mnenju EESO na temo Pripraviti prometno infrastrukturo na prihodnost: Načrtovanje in sosednje države — trajnostna mobilnost — financiranje (27). Komisija še dodaja, da so „prednosti trajnostnejšega prevoza […] raznolike in znatne“.
—

Ali je trgovanje z emisijami letalskega prometa mogoče prek ICAO razširiti v svetovni sistem in kakšne so — v primeru, da to ni mogoče — prednosti in slabosti morebitne izključno regionalne uporabe?
4.2.1

EESO želi, da različne pristojne oblasti in organi ter proizvajalci in pooblaščenci zadevne podatke, vključno s kliničnimi podatki in opozorili o resnih in nepričakovanih neugodnih učinkih, obvezno posredujejo evropski bazi podatkov EUDAMED. Da bi bilo takšno zbiranje učinkovito, pa je treba ponovno opredeliti naloge takšnega organa in program izvajanja, ki mora s primerno strukturo in viri zagotavljati učinkovito delovanje.
4.1.1

EESO nima posebnih ugovorov zoper to vrsto garancije. Opozarja le, da je poroštvo, ki se izplača na prvi poziv, večja obremenitev kakor običajno poroštvo in da so provizije sorazmerne trajanju veljavnosti garancije. Glede na znesek, ki se zaračuna vlagatelju pritožbe, bi morali biti postopki obravnave pritožb enostavnejši in hitrejši kakor zdaj. Čeprav se neposredno ne nanaša na Finančno uredbo ali na njene izvedbene določbe, ta vidik — ki ga nekateri socialni partnerji obžalujejo — opozarja na potrebo po natančni analizi odnosa upravnih organov do tretjih strani.
2.4

Še vedno je treba upoštevati splošne ugotovitve in druge ugotovitve, ki jih je EESO izpostavil v svojem mnenju z dne 25. februarja 2004. Nekatere ugotovitve bi lahko ponovno izpostavili. EESO na primer meni, da bi predlog omogočil večjo varnost in pospešil sodne postopke. Deloval bi tudi kot spodbuda za države članice, da omogočijo več prostega pretoka motornih vozil znotraj Unije. Vendar je pomembno, da je predlog v skladu z notranjimi pravili in predpisi države članice. Tudi državam članicam, ki niso podpisnice Schengenske konvencije, je treba omogočiti dostop in povečati sodelovanje med Interpolom in Europolom, da bi se lahko borili proti trgovini z ukradenimi oziroma protipravno odvzetimi vozili tudi zunaj držav, ki imajo dostop do SIS II. EESO opozarja tudi na pomen zbiranja, obdelave in objave statističnih podatkov o tej vrsti kaznivih dejanj, da se izboljša pristop k reševanju tega problema.
Na področju preprečevanja kriminala: tihotapljenje drog je najbolj pogosta oblika čezmejnega kriminala v EU, dobro organizirana kriminalna združenja v vseh državah članicah pa zagotavljajo široko distribucijo po vsej Uniji. Trend tihotapljenja različnih vrst drog prav tako narašča.

Trgovina z ljudmi je vedno večji problem v Uniji, gospodarske koristi te dejavnosti pa so precejšnje. EU mora okrepiti svoje operativne zmogljivosti, da bo lahko vpeljala in podprla preiskave o trgovini z ljudmi in povezanimi dejavnostmi, kot so spolno izkoriščanje otrok in prostitucija. EESO meni, da so pobude, kot je predlog direktive Sveta o kratkoročnih bivalnih dovoljenjih za prejemnike pravne pomoči z namenom zmanjševanja nezakonitega priseljevanja ali žrtve trgovine z ljudmi, ki sodelujejo s pristojnimi organi (10), ki krepi instrumente za boj proti nezakonitemu priseljevanju in trgovini z ljudmi (11), nujno potrebne.

Podkupljivost, pranje denarja, finančni prestopki in ponarejanje bankovcev eura so prav tako zaskrbljujoči. Pranje denarja je osrednja dejavnost skupin organiziranega kriminala, ki delujejo v Uniji, saj predstavlja vir financiranja njihovih dejavnosti. Vsi ti dejavniki (različne oblike kriminala in financiranja terorističnih dejavnosti) ustvarjajo sinergijo, ki povzroča nadaljnje izkoriščanje in zlorabo ljudi. Posebej pomembno je torej:

— spodbujanje sodelovanja in strateških zavezništev med javnim in zasebnim sektorjem, zlasti pri oblikovanju najboljših praks ter pri boju proti pranju denarja in financiranju terorizma, pri čemer je treba slediti merilom transparentnosti, poslovne integritete v finančnem sektorju in v neprofitnih organizacijah, v skladu s priporočili FATF (12) (glavno mednarodno telo, odgovorno za zaščito mednarodnega finančnega sistema pred pranjem denarja in financiranjem terorizma) in akcijskega načrta EU (13);

— spodbuditi uporabo statističnih meril uspešnosti in uporabne kriminologije, ki naj se upošteva v dejanskih ukrepih in politiki;

— razvijanje konvergence med državami članicami pri hitrih in usklajenih metodah odzivanja na teroristične napade;
3.9

EESO meni, da morajo biti končni upravičenci ukrepov sklada državljani EU. Države so vmesne upravičenke le iz logističnih in organizacijskih razlogov, ker prejemajo vire iz proračuna SSEU. Iz istega razloga državne organizacije ne bi smele biti edine prejemnice javnih sredstev, ki so na razpolago v okviru sklada. Ta sredstva bi morale prejeti tudi organizacije civilne družbe, saj so pogosto vključene v upravičene ukrepe, ker države načeloma nimajo virov za ukrepanje proti vplivom te vrste nesreče brez njihove pomoči. Gasilci, prostovoljne organizacije civilne družbe na področjih zdravstva ali socialne pomoči in drugi akterji civilne družbe morajo prejeti ustrezno nadomestilo za svoja prizadevanja in predanost ter za izdatke, ki nastanejo, ker njihovi proračuni ponavadi niso predvideni za razsežnost takih dogodkov.
5.6

EESO obžaluje, da Komisija v okviru zaposlovanja in socialne kohezije ne obravnava pomena nepridobitnih socialnih služb splošne koristi. EESO je to temo že obravnaval v mnenju o vmesni oceni socialno politične agende in takrat menil, da je „prispevek nepridobitnih socialnih ustanov na področju zaposlovanja in sociale vse bolj priznan in uporabljan, kar je privedlo do znatnega izboljšanja razmer na področju spodbujanja in varstva pravic prikrajšanih oseb, saj pomaga, da se v večji meri ugodi njihovim potrebam na področju izobraževanja, socialnega in zdravstvenega zdravstva, podpore ukrepom izvajanja in odpravi socialni razlik.“ Tovrstne nepridobitne organizacije prispevajo k priznanju in jasnejšemu izražanju socialnih potreb predvsem najbolj prizadetih slojev prebivalstva; s svojimi pozitivnimi vezmi, ki jih je treba obnoviti, se zavzemajo za ponovno vzpostavitev poškodovane socialne strukture; mobilizirajo solidarnost med državljani in krepijo udeležbo v družbi kot nujna pogoja za spodbujanje uspešne demokracije tudi na najbolj prikrajšanih področjih (18).