OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Evropska unija je pogodbenica Konvencije o varstvu morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja (Barcelonska konvencija)[1] in njenih protokolov. Italija, Grčija, Španija, Francija, Slovenija, Malta, Ciper in Hrvaška so tudi pogodbenice Konvencije in njenih protokolov, skupaj s 13 sredozemskimi državami, ki niso članice EU.

2. Osemnajsto redno zasedanje pogodbenic Barcelonske konvencije bo 3.–6. decembra 2013 v Istanbulu v Turčiji.

3. Na zasedanju bodo pogodbenice med drugim pozvane k odločitvi o dveh aktih s pravnim učinkom:

– predlog za sprejetje regionalnega akcijskega načrta o morskih odpadkih v okviru Protokola za varstvo Sredozemskega morja pred onesnaževanjem iz virov na kopnem (Protokol o virih na kopnem);

– predlog za spremembo prilog II in III k Protokolu o posebej zavarovanih območjih in biotski raznovrstnosti v Sredozemlju[2].

4. Predlog, da se sprejme regionalni akcijski načrt o morskih odpadkih:

(a) Protokol o virih na kopnem določa, da Konvencija sprejme regionalne akcijske načrte za preprečevanje onesnaževanja iz virov in dejavnosti na kopnem. Ko so načrti sprejeti, postanejo njihovi ukrepi in časovni načrti pravno zavezujoči v okviru izvajanja člena 15 Protokola o virih na kopnem.

(b) Sekretariat Konvencije je oblikoval nov predlog regionalnega akcijskega načrta o morskih odpadkih, ki je bil junija 2013 odobren v okviru MEDPOL, ustreznega tehničnega organa Konvencije. Ta predlog je v skladu z zakonodajo EU o odpadkih in vodi[3] ter zavezo Rio+20 za znatno zmanjšanje morskih odpadkov[4]. Prav tako je treba z nekaj dodatnimi tehničnimi prilagoditvami na 18. rednem zasedanju pogodbenic okrepiti povečano sodelovanje s tretjimi državami za varstvo morskega okolja in s tem prispevati k doseganju ciljev Okvirne direktive 2008/56/ES[5] o morski strategiji.

(c) Regionalni akcijski načrt o morskih odpadkih, kot je navedeno v njegovem členu 5, „ne posega v strožje določbe o spoštovanju ukrepov upravljanja morskih odpadkov, ki jih vsebujejo drugi obstoječi ali prihodnji nacionalni, regionalni ali mednarodni instrumenti ali programi“. V načrtu so pogodbenice pozvane, da po potrebi pripravijo ustrezne ukrepe in programe za obravnavo odpadkov v morju.

5. O predlogu za spremembo Protokola o posebej zavarovanih območjih in biotski raznovrstnosti, da bi se pet vrst koral iz Priloge III v Prilogo II in šest drugih vrst uvrstilo neposredno v Prilogo II k Protokolu o posebej zavarovanih območjih in biotski raznovrstnosti.

(a) O predlogu so razpravljali tudi v ustreznem tehničnem organu Konvencije na zasedanju kontaktnih točk Protokola o posebej zavarovanih območjih in biotski raznovrstnosti. Generalna komisija za ribištvo v Sredozemlju (GFCM) je sodelovala na zasedanju. Sprememba prilog k Protokolu v skladu s členom 17 Konvencije in členom 14(1) Protokola o posebej zavarovanih območjih in biotski raznovrstnosti bo za vse pogodbenice Protokola, razen za tiste, ki spremembe niso sprejele in so o tem pisno obvestile depozitarja, začela veljati ob izteku obdobja, ki ga določijo zadevne pogodbenice, ko spremembo sprejmejo.

(b) Zadevne vrste koral so vključene v Prilogo I k direktivi o habitatih[6] kot naravni tipi habitatov v interesu Skupnosti, katerih ohranitev zahteva določitev posebnih ohranitvenih območij[7]. Pet od teh vrst koral (Callogorgia verticillata, Cladocora caespitosa, Ellisella paraplexauroides, Lophelia pertusa in Madrepora oculata) je izrecno navedenih v priročniku za razlago habitatov EU[8], nekatere druge vrste (Antipatella subpinnata, Antipathes dichotoma, Antipathes fragilis, Leiopathes glaberrima, Parantipathes larix, Cladocora debilis) pa so vključene kot del konkrecije koralnih grebenov.

(c) Podpora teh predlogov s strani EU zagotavlja usklajenost med notranjimi in zunanjimi ukrepi. EU je zavezana k mednarodnemu sodelovanju za varstvo biološke raznovrstnosti v skladu s členom 191(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije in v skladu s členom 5 Konvencije ZN o biološki raznovrstnosti; sporazumi konference pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti v Nagoyi leta 2010 zaskrbljenostjo, izraženo na konferenci Združenih narodov o trajnostnem razvoju leta 2012 „o pomembni ranljivosti koralnih grebenov in mangrov na vplive, vključno s podnebnimi spremembami, zakisevanjem morij, prelovom, škodljivimi ribolovnimi praksami in onesnaževanjem.“; obvezo, „da se podpira mednarodno sodelovanje z namenom ohranjanja ekosistemov koralnih grebenov in mangrov ter uresničuje družbene, gospodarske in okoljske koristi ter lajša tehnično sodelovanje in prostovoljno izmenjavo informacij“ ter cilj št. 10 glede biotske raznovrstnosti iz Aičija, v skladu s katerim se „do leta 2015 zmanjšajo večplastne antropogene obremenitve koralnih grebenov in drugih občutljivih ekosistemov, na katere vplivajo podnebne spremembe ali zakisanost oceanov, ter da se ohrani njihova celovitost in delovanje“.

6. Predlog za spremembo Protokola o posebej zavarovanih območjih in biotski raznovrstnosti in predlog o akcijskem načrtu o morskih odpadkih v skladu s členom 15 protokola o virih na kopnem ne bosta zahtevala sprememb v zakonodaji Unije.

7. Glede na zgoraj navedeno bi morala Evropska unija podpreti predlog za sprejetje regionalnega akcijskega načrta o morskih odpadkih in predlog za spremembo prilog II in III k Protokolu o posebej zavarovanih območjih in biotski raznovrstnosti v Sredozemlju.

2013/0357 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o določitvi stališča, ki se sprejme na osemnajstem rednem zasedanju pogodbenic Barcelonske konvencije za varstvo morskega okolja in obalnih območij Sredozemlja, glede predloga o spremembi prilog II in III k Protokolu o posebej zavarovanih območjih in biotski raznovrstnosti v Sredozemlju in glede predloga za sprejetje regionalnega akcijskega načrta o morskih odpadkih

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 192(1) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije[9],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Evropska unija je pogodbenica Konvencije o varstvu morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja[10] (v nadaljnjem besedilu: Barcelonska konvencija).

(2) EU je pogodbenica Protokola o varstvu Sredozemskega morja pred onesnaževanjem iz virov na kopnem (v nadaljnjem besedilu: Protokol o virih na kopnem) in Protokola o posebej zavarovanih območjih in biotski raznovrstnosti v Sredozemlju[11].

(3) Na osemnajstem rednem zasedanju pogodbenic Barcelonske konvencije in njenih protokolov, ki bo od 3. do 6. decembra 2013 v Istanbulu (Turčija), se bo preučilo sprejetje:

(a) predloga za sprejetje regionalnega akcijskega načrta o morskih odpadkih na podlagi Protokola o varstvu Sredozemskega morja pred onesnaževanjem iz virov na kopnem (v nadaljnjem besedilu: Protokol o virih na kopnem);

(b) predloga za spremembo prilog II in III k Protokolu o posebej zavarovanih območjih in biotski raznovrstnosti v Sredozemlju.

(4) Glede predloga za spremembo prilog II in III k Protokolu o posebej zavarovanih območjih in biotski raznovrstnosti v Sredozemlju:

(a) Zasedanje pogodbenic je organ odločanja Konvencije in lahko med drugim po potrebi spremeni priloge h Konvenciji in njenim protokolom. Sprememba prilog k Protokolu v skladu s členom 17 Barcelonske konvencije in členom 14(1) Protokola za vse pogodbenice Protokola, razen za tiste, ki so depozitarja pisno obvestile, da spremembe ne morejo odobriti, začne veljati ob izteku obdobja, ki ga določijo pogodbenice, ko sprejmejo spremembo.

(b) V skladu z Memorandumom o soglasju, ki je bil podpisan med Akcijskim načrtom za Sredozemlje (UNEP/MAP) in Generalno komisijo za ribištvo v Sredozemlju (GFCM), se je treba o morebitnih spremembah prilog k Protokolu posvetovati med pogodbenicami ter zagotoviti pravočasen in zadosten pretok znanstvenih informacij.

(c) EU bi morala podpreti ta predlog, ker je znanstveno utemeljen in skladen z zakonodajo Unije, zlasti v okviru direktive o habitatih, in z zavezo Unije k mednarodnemu sodelovanju za varstvo biotske raznovrstnosti ter v skladu s členom 5 Konvencije ZN o biološki raznovrstnosti[12], ciljem, da se znatno zmanjša trenutna stopnja izgube biotske raznovrstnosti do leta 2020, dogovorjenim na Konvenciji o biotski raznovrstnosti leta 2010, ter ciljem št. 10 glede biotske raznovrstnosti iz Aičija, v skladu s katerim „se do leta 2015 zmanjšajo večkratne antropogene obremenitve na koralnih grebenih in drugih občutljivih ekosistemih, na katere vplivajo podnebne spremembe ali zakisanost oceanov, da se ohrani njihova celovitost in delovanje“.

(5) Glede predloga za sprejetje regionalnega akcijskega načrta o morskih odpadkih na podlagi Protokola o varstvu Sredozemskega morja pred onesnaževanjem iz virov na kopnem (Protokol o virih na kopnem):

(a) Protokol o virih na kopnem določa, da zasedanje pogodbenic sprejme regionalne akcijske načrte in programe, vključno z ukrepi in časovnimi načrti, da se prepreči onesnaženje iz virov in dejavnosti na kopnem. Na podlagi člena 15 Protokola postanejo po sprejetju načrtov ukrepi in časovni načrti zavezujoči za pogodbenice stoosemdeseti dan po dnevu, ko sekretariat uradno obvesti vse pogodbenice.

(b) Organ, ki so ga pogodbenice imenovale za odgovornega za pripravo zasedanja pogodbenic, je pripravil regionalni akcijski načrt o morskih odpadkih, ustrezni tehnični organ Konvencije pa ga je odobril. Regionalni akcijski načrt bi bilo poleg tega treba okrepiti z nekaj tehničnimi spremembami, da se še nadalje uskladi s trenutno prakso v EU.

(c) Regionalni akcijski načrt zadeva področje, ki ga zajema zakonodaja Unije, zlasti na področju odpadkov in vode ter prometa[13], in je v skladu z zavezo, sprejeto na konferenci Rio+20, da se občutno zmanjšajo morski odpadki. Potrebno je okrepljeno sodelovanje s tretjimi državami za varstvo morskega okolja, da se prispeva k doseganju ciljev okvirne direktive o morski strategiji 2008/56/ES.

(6) Oba predloga, ki ju preuči osemnajsto redno zasedanje pogodbenic, ne bi zahtevala sprememb v zakonodaji Unije.

(7) EU bi morala podpreti predloga –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Na osemnajstem rednem zasedanju pogodbenic Barcelonske konvencije in njenih protokolov je stališče Evropske unije, da se podpre vključitev naslednjih vrst v Prilogo II k Protokolu in njihov izbris iz Priloge III:

· Antipatella subpinnata (Ellis & Solander, 1786);

· Antipathes dichotoma (Pallas, 1766);

· Antipathes fragilis (Gravier, 1918);

· Leiopathes glaberrima (Esper, 1792);

· Parantipathes larix (Esper, 1790);

ter vključitev naslednjih vrst v Prilogo II:

· Callogorgia verticillata (Pallas, 1766);

· Cladocora caespitosa (Linnaeus, 1767);

· Cladocora debilis (Edwards & Haime, 1849);

· Ellisella paraplexauroides (Stiasny, 1936);

· Lophelia pertusa (Linnaenus, 1758);

· Madrepora oculata (Linnaeus, 1758).

Člen 2

Na tem zasedanju bo stališče Evropske unije tudi v podporo sprejetju regionalnega akcijskega načrta o morskih odpadkih v okviru izvajanja člena 15 Protokola o varstvu Sredozemskega morja pred onesnaževanjem iz virov in dejavnosti na kopnem.

Predstavniki Unije si bodo prizadevali zagotoviti, da se besedilo pred sprejetjem nekoliko spremeni, da bi:

– odražalo potrebo, da se določijo smernice in obravnavajo dobre prakse o lovljenju morskih odpadkov,

– si prizadevalo za združljivost sredozemske regionalne zbirke podatkov o morskih odpadkih z drugimi regionalnimi ali splošnimi zbirkami podatkov,

– vključilo mikroplastiko v opredelitev morskih odpadkov in

– okrepilo sklicevanja na vključitev zainteresiranih strani.

O manjših spremembah tega stališča se lahko dogovorijo predstavniki Unije na osemnajstem rednem zasedanju pogodbenic brez nadaljnjega sklepa Sveta.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik [...]

[1] Sklep Sveta 77/585/EGS z dne 25. julija 1977 o sklenitvi Konvencije o varstvu Sredozemskega morja pred onesnaženjem in Protokola o preprečevanju onesnaženja Sredozemskega morja zaradi odmetavanja z ladij in zrakoplovov, UL L 240, 19.9.1977, str. 1.

[2] Sklep Sveta 1999/800/ES z dne 22. oktobra 1999 o sklenitvi Protokola o posebej zavarovanih območjih in biotski raznovrstnosti v Sredozemlju ter o sprejetju prilog k navedenemu protokolu (Barcelonska konvencija), UL L 322, 14.12.1999, str. 1.

[3] Npr. okvirna direktiva o odpadkih (Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3–30), direktiva o čiščenju komunalne odpadne vode (Direktiva Sveta 91/271/EGS z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne vode (UL L 135, 30.5.1991, str. 40–52) in direktiva o formalnostih poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča držav članic in/ali izplujejo iz njih (Direktiva 2010/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta UL L 283, 29.10.2010, str. 1–10) in direktiva o pristaniških zmogljivostih za sprejem (Direktiva 2000/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2000 o pristaniških zmogljivostih za sprejem ladijskih odpadkov in ostankov tovora (UL L 332, 28.12.2000, str. 0081–0090).

[4] Prihodnost, ki si jo želimo, končni dokument konference Rio+20, odstavek 163: „Še nadalje se zavezujemo k sprejetju ukrepov do leta 2025, ki temeljijo na zbranih znanstvenih podatkih, da bi dosegli občutno zmanjšanje morskih odpadkov in preprečitev škode za obalno in pomorsko okolje“.

[5] UL L 162, 21.6.2008, str. 11.

[6] Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst, UL L 206, 22.7.1992, str. 7.

[7] Posebna ohranitvena območja, kot so opredeljena v členu1(l) direktive o habitatih, pomenijo območja, pomembna za Skupnost, ki ga države članice določijo z zakonskim, upravnim in/ali pogodbenim aktom in kjer se uporabljajo potrebni ohranitveni ukrepi za vzdrževanje ali obnovitev ugodnega stanja ohranjenosti naravnih habitatov in/ali populacij vrst, za katere je bilo območje določeno.

[8] http://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/habitatsdirective/docs/Int_Manual_EU28.pdf

[9] UL C […],[…], str. […].

[10] Sklep Sveta 77/585/EGS z dne 25. julija 1977 o sklenitvi Konvencije o varstvu Sredozemskega morja pred onesnaženjem in Protokola o preprečevanju onesnaženja Sredozemskega morja zaradi odmetavanja z ladij in zrakoplovov, UL L 240, 19.9.1977, str. 1.

[11] Sklep Sveta 1999/800/ES z dne 22. oktobra 1999 o sklenitvi Protokola o posebej zavarovanih območjih in biotski raznovrstnosti v Sredozemlju ter o sprejetju prilog k navedenemu protokolu (Barcelonska konvencija), UL L 322, 14.12.1999, str. 1.

[12] Sklep Sveta 93/626/EGS z dne 25. oktobra 1993 o sklenitvi Konvencije o biološki raznovrstnosti, UL L 309, 13.12.1993, str. 1.

[13] Npr. okvirna direktiva o odpadkih (Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3–30), direktiva o komunalni odpadni vodi (Direktiva Sveta 91/271/EGS z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne vode; UL L 135, 30.5.1991, str. 40–52) ter poleg tega Direktiva o formalnostih poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča držav članic in/ali izplujejo iz njih (Direktiva 2010/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta; UL L 283, 29.10.2010, str. 1–10), in Direktiva o pristaniških zmogljivostih za sprejem (Direktiva 2000/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2000 o pristaniških zmogljivostih za sprejem ladijskih odpadkov in ostankov tovora (UL L 332, 28.12.2000, str. 0081–0090).