POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU Mednarodna obravnava centralnih bank in javnih organov, ki upravljajo javni dolg v zvezi s transakcijami izvedenih finančnih instrumentov OTC /* COM/2013/0158 final */





1. Uvod Uredba o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (EMIR) je bila sprejeta 4. julija 2012 in je začela veljati 16. avgusta 2012[1]. EMIR zahteva osrednji kliring vseh standardiziranih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC (obveznost kliringa), kritja za pogodbe brez centralnega kliringa (zahteve glede kritja) ter da se vse pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih poročajo v repozitorije sklenjenih poslov (obveznost poročanja). Centralne banke Unije in njeni javni organi, ki so zadolženi za upravljanje javnega dolga ali ki posredujejo pri upravljanju javnega dolga, so izvzeti iz EMIR in zato zanje ne veljajo obveznost kliringa, tehnike za zmanjševanje tveganja za sklenjene posle brez opravljenega kliringa ali obveznost poročanja. V času sprejetja EMIR so obstajale negotovosti glede obravnave tujih centralnih bank pri izvajanju reform izvedenih finančnih instrumentov OTC v drugih jurisdikcijah. Evropski parlament in Svet sta zato odložila odločitev o uporabi EMIR za centralne banke tretjih držav, dokler ne bo več jasnega glede tega vprašanja. V skladu s členom 1(6) EMIR se je Evropsko komisijo zaprosilo, da analizira mednarodno obravnavo centralnih bank in javnih organov, ki upravljajo javni dolg, znotraj pravnih okvirov drugih jurisdikcij ter da Evropski parlament in Svet seznanijo s svojo primerjalno analizo tri mesece po začetku veljavnosti EMIR. Če se v poročilu ugotovi, da je izvzetje monetarnih odgovornosti teh centralnih bank tretjih držav iz obveznosti kliringa in poročanja potrebno, EMIR pooblašča Komisijo, da sprejme delegirani akt, s katerim razširi seznam izvzetih subjektov v okviru EMIR. 2. Pravna podlaga poročila: Zahteve člena 1 EMIR Člen 1(4) EMIR določa „Ta uredba se ne uporablja za: (a) člane ESCB in druge organe držav članic, ki opravljajo podobne funkcije, ter druge javne organe Unije, ki so zadolženi za upravljanje javnega dolga ali ki posredujejo pri upravljanju javnega dolga; (b) Banko za mednarodne poravnave“. V zvezi s tujimi centralnimi bankami in tujimi javnimi organi, ki upravljajo javni dolg, člen 1(6) pooblašča Komisijo za sprejetje delegiranih aktov za spremembo seznama izvzetih subjektov iz člena 1(4) in v ta namen zahteva, da Komisija „Evropskemu parlamentu in Svetu […] predloži poročilo, kjer oceni mednarodno obravnavo javnih organov, ki so zadolženi za upravljanje javnega dolga ali pri tem posredujejo, in centralnih bank“ tri mesece po začetku veljavnosti EMIR. Člen 1(6) določa tudi, da „Poročilo vsebuje primerjalno analizo obravnave teh organov in centralnih bank v pravnem okviru zadostnega števila tretjih držav, vključno z najmanj tremi najpomembnejšimi jurisdikcijami, kar zadeva obseg pogodb, s katerimi se trguje, in standarde za obvladovanje tveganja, ki se uporabljajo za transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti, pri katerih so udeleženi ti organi in centralne banke iz teh jurisdikcij. Če se v poročilu ugotovi, zlasti kar zadeva primerjalno analizo, da je potrebna oprostitev monetarnih obveznosti in obveznosti poročanja za centralne banke teh tretjih držav, jih Komisija vključi na seznam iz odstavka 4 [seznam subjektov, izvzetih z EMIR].“ 3. Obravnavane jurisdikcije: JaponskA, Švica in Združene države EMIR zahteva od Komisije, da izvede primerjalno analizo obravnave centralnih bank in javnih organov, ki upravljajo javni dolg, v zadostnem številu „tretjih držav, vključno z najmanj tremi najpomembnejšimi jurisdikcijami, kar zadeva obseg pogodb, s katerimi se trguje“. 3.1. Tri najpomembnejše jurisdikcije glede obsega pogodb, s katerimi se trguje: Združene države, Švica in Japonska Glede na globalno naravo izvedenih finančnih instrumentov OTC in pomanjkanje preglednosti na teh trgih v preteklosti, podrobni podatki o izvedenih finančnih instrumentih OTC za jurisdikcije po svetu niso bili na voljo. Kljub temu so lahko skupne bilančne vsote bank koristen in enostaven približek za velikost portfelja izvedenih finančnih instrumentov OTC bank in za obseg pogodb, s katerimi trgujejo jurisdikcije. Je tudi dober pokazatelj sistemskega tveganja, ki ga predstavljajo ti trgi. Banka za mednarodne poravnave (BIS) zagotavlja natančne statistične podatke o bančnih bilancah stanja po jurisdikcijah, ki so se uporabili v tem poročilu za izbor jurisdikcij za analizo. Po najnovejših podatkih BIS[2] („Neporavnani zneski za mednarodne pozicije po nacionalnosti lastništva bank poročevalk“, marec 2012) so tri najpomembnejše jurisdikcije glede obsega pogodb, s katerimi se trguje, pri čemer se je kot približek uporabila celotna bilanca stanja bank, Združene države, Japonska in Švica. Spodnja tabela kaže najnovejše podatke BIS za najpomembnejše jurisdikcije. Jurisdikcije držav nečlanic EU so v krepkem tisku. Matična država banke || Pozicije/obveznosti, skupaj ZDA || 5 012,2 Združeno kraljestvo || 4 885,9 Francija || 3 484,4 Nemčija || 3 349,2 Švica || 2 751,9 Japonska || 2 361,1 Nizozemska || 1 705,4 Švedska || 1 291,7 Avstralija || 948,5 Španija || 916,0 Kanada || 912,5 Italija || 825,1 SAR Hongkong || 539,0 Tabela: Mednarodne pozicije po nacionalnosti lastništva bank poročevalk, neporavnani zneski v milijardah USD Vir: BIS 3.2. Druge pomembne jurisdikcije: Avstralija, Kanada, Hongkong Za vključitev večjega števila tretjih držav v primerjalno analizo poročilo analizira tudi zakonodajne okvire Avstralije, Kanade in Hongkonga glede trgov izvedenih finančnih instrumentov OTC, saj so to naslednje tri najpomembnejše jurisdikcije glede obsega pogodb, s katerimi se trguje. 3.3. Napredek pri reformah na trgih izvedenih finančnih instrumentov OTC v Združenih državah, Švici, na Japonskem, v Avstraliji, Kanadi in Hongkongu To poročilo vsebuje primerjalno analizo regulativnega okvira Združenih držav, Švice, Japonske, Avstralije, Kanade in Hongkonga. Službe Komisije so stopile v stik s temi jurisdikcijami, da bi zbrale informacije o njihovih zadevnih pravnih okvirih glede transakcij z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC, ki veljajo za centralne banke in javne organe, ki so zadolženi za upravljanje javnega dolga ali ki posredujejo pri upravljanju javnega dolga. Pomembno je opomniti, da so te jurisdikcije na različnih stopnjah v postopku sprejemanja in izvajanja reform izvedenih finančnih instrumentov OTC. Združene države Amerike začenjajo fazo izvajanja. Japonska je pred kratkim sprejela novo pravno ureditev. Švica pripravlja osnutek uredbe za uvedbo novega regulativnega okvira. Avstralija in Hongkong sta predlagala regulativni ureditvi za izvajanje reform izvedenih finančnih instrumentov OTC, vendar še nista bili sprejeti. Kanada zaključuje svoj predlog za pravni okvir za izvajanje reform izvedenih finančnih instrumentov OTC. · ZDA Dodd-Frankov zakon o reformi Wall Streeta in varstvu potrošnikov je bil sprejet julija 2010. Od takrat sta Komisija za trgovanje z blagovnimi terminskimi pogodbami (Commodity Futures Trading Commission (CFTC)) in Komisija za vrednostne papirje in borzo (Securities and Exchange Commission (SEC)) zaključili večino izvedbenih pravil, ki jih je treba razviti v okviru Dodd-Frankovega zakona. Združene države zdaj začenjajo fazo izvajanja s spodaj opisanim pristopom postopnega uvajanja. Obveznost poročanja Pravila o obveznem poročanju in preglednosti so začela veljati od 12. oktobra 2012. Obveznost poročanja se postopno uvaja po produktih in vrstah udeležencev na trgu: (i) od 12. oktobra 2012 morajo veliki udeleženci na trgu[3] začeti poročati zamenjave obrestnih mer in zamenjave kreditnega tveganja; (ii) od januarja 2013 se bo obveznost poročanja za te udeležence razširila na zamenjave lastniških finančnih instrumentov (equity swap), valutne zamenjave in druge blagovne zamenjave; in (iii) od aprila 2013 morajo vsi udeleženci na trgu (vključno s posredniki, ki ne trgujejo z zamenjavami, in manj pomembnimi udeleženci v zamenjavah) izpolnjevati obveznost poročanja pri vseh razredih sredstev. Obveznost kliringa Obveznost kliringa bo postopno uvedena po produktih in vrstah udeležencev na trgu. CFTC je 24. julija 2012 predlagala prve razrede zamenjav, za katere bo veljal obvezni kliring, ki vključujejo dva razreda zamenjav kreditnega tveganja in štiri razrede zamenjav obrestnih mer, za katere morajo kliring opraviti registrirane centralne nasprotne stranke, pravila pa bodo zaključena do zadnje četrtine leta 2012. Nato se bo uporabljal postopen pristop glede na vrsto udeleženca na trgu (90/180/270 dni za uskladitev z obveznostjo kliringa)[4]. Podoben pristop se bo upošteval tudi za druge razrede sredstev. · Švica Švica nima ureditve obveznega kliringa ali poročanja o trgovinskih poslih za transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC. Vendar se je Švica zavezala izvajanju reform skupine G20 o izvedenih finančnih instrumentih OTC. Švicarski zvezni svet je 27. avgusta 2012 odločil, da je treba obstoječo švicarsko uredbo o infrastrukturi finančnega trga spremeniti, da bo skladna s priporočili Odbora za finančno stabilnost (FSB) in z novimi standardi, ki jih razvijajo mednarodni organi za standarde za infrastrukture finančnega trga. Zveznemu ministrstvu za finance je bilo naročeno, naj pripravi osnutek posvetovalnega dokumenta do pomladi 2013 in si prizadeva za uskladitev svojega pristopa z EU, da bi sprejel uredbo, enakovredno EMIR. V sporočilu za javnost z dne 29. avgusta 2012 je državni sekretariat za mednarodne finančne zadeve izrecno navedel, da „si je za zagotovitev konkurenčnosti udeležencev na švicarskem trgu in dostopa na trg v EU treba prizadevati za uredbo, ki bo ustrezala uredbi EU glede [reform infrastrukture trgovanja in finančnih trgov].“ Švica torej pripravlja prihodnje reforme, švicarski regulativni okvir pa je treba še opredeliti. · Japonska Japonska Agencija za finančne storitve je julija 2012 razglasila odlok vladnega urada, ki je začel veljati 1. novembra 2012 v zvezi z reformami o obvezni uporabi centralnih nasprotnih strank (obveznost kliringa) in repozitorijih sklenjenih poslov (obveznost poročanja). Obveznost poročanja Finančne institucije, registrirane v skladu z zakonom o izmenjavi finančnih instrumentov (FIEA), bodo morale v repozitorije sklenjenih poslov poročati transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC, za katere so na voljo storitve repozitorijev sklenjenih poslov, kot so posli s kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti ter terminski in opcijski posli in zamenjave v zvezi z obrestno mero, tujo valuto in lastniškimi finančnimi instrumenti. Vprašanje, ali bi se lahko področje uporabe razširilo na več transakcij, bo obravnavano po novembru 2012 ob upoštevanju nadaljnjega razvoja na področju tržne infrastrukture. Obveznost kliringa Japonska načrtuje postopno izvajanje. Kot je opisano v četrtem poročilu FSB o napredku pri izvajanju reform izvedenih finančnih instrumentov OTC, ki so se začele novembra 2012, bo za nekatere standardizirane zamenjave kreditnega tveganja[5] in zamenjave obrestnih mer[6] veljal obvezni kliring. Obseg produktov, za katere velja obvezni kliring, se bo nato razširil na druge izvedene finančne instrumente OTC[7], pri čemer se bodo upoštevali elementi, kot so velikost transakcij in stopnja standardizacije. Na začetku se bodo zahteve za obvezni kliring uporabljale samo za transakcije izvedenih finančnih instrumentov OTC, sklenjenih med večjimi domačimi finančnimi institucijami[8]. V prihodnosti bo zahteve glede kliringa mogoče razširiti na transakcije med temi domačimi finančnimi institucijami in tujimi finančnimi institucijami (ki niso registrirane pod FIEA), ob upoštevanju mednarodnih razprav o čezmejni ureditvi, ki trenutno potekajo. Tuje centralne banke zato niso vključene v obveznost poročanja in kliringa, ki je na Japonskem določena z reformami trga izvedenih finančnih instrumentov OTC. · Avstralija Avstralska vlada je 12. septembra 2012 v parlament vložila zakon (zakon o spremembi zakonodaje o podjetjih iz leta 2012 (za transakcije izvedenih finančnih instrumentov)), s katerim bi zagotovila pravni okvir za izvajanje reform trgov izvedenih finančnih instrumentov OTC v Avstraliji. Okvir predlaga prožen pristop, ki ministru omogoča, da se odloči, ali mora za nekatere razrede izvedenih finančnih instrumentov OTC veljati obvezni kliring, poročanje ali organizirana platforma za trgovanje. Predstavniški dom je predložil predlog zakona, ki sedaj čaka na obravnavo v senatu. Zakonodaja mora biti sprejeta do konca leta 2012. Izvedbene uredbe in pravila bi bili potrebni pred uvedbo obveznosti. V tem okviru bo Avstralska komisija za vrednostne papirje in naložbe (ASIC) pooblaščena za izdajo izvedbenih pravil. Centralna banka Avstralije (Reserve Bank of Australia), avstralski organ za bonitetno ureditev in ASIC so pooblaščeni za svetovanje ministru glede uporabe obveznosti za določene razrede izvedenih finančnih instrumentov OTC. V Avstraliji je bil zato predlagan zakonodajni okvir za izvajanje reform izvedenih finančnih instrumentov OTC, vendar še ni bil v celoti sprejet. Izvedbena pravila bo treba podrobneje opredeliti. · Kanada V Kanadi zakonodajni okvir za izvajanje reform trgov izvedenih finančnih instrumentov OTC še ni v celoti opredeljen. Najpomembnejše province v smislu izvedenih finančnih instrumentov OTC ter nekatere druge province se trenutno ukvarjajo z zakonodajo[9]. Združenje kanadskih upraviteljev vrednostnih papirjev (CSA) sodeluje pri pripravi izvedbene uredbe ali pravil, povezanih z zakonodajo. Poročanje Združenje CSA je objavilo posvetovalni dokument o repozitorijih sklenjenih poslov, da bi zagotovilo informacije o postopku sprejemanja pravil. Ontario in Quebec sta že spremenila zakonodajo za podporo poročanju v repozitorije sklenjenih poslov in regulativnemu dostopu do podatkov, večina provinc pa presoja, ali so morda potrebne zakonodajne spremembe. Združenje CSA se bo posvetovalo o pravilih za poročanje o trgovanju in repozitorije sklenjenih poslov, ki bi morala biti zaključena v začetku leta 2013. Zahteve naj bi se začele izvajati v prvem semestru leta 2013. Kliring Združenje kanadskih upraviteljev vrednostnih papirjev (CSA) je izvedlo posvetovanje o kliringu, ki ga je zaključilo v tretjem četrtletju leta 2012, dobljene informacije pa bo uporabilo pri prihodnjem sprejemanju pravil. Provincialna uredba za centralni kliring naj bi v provincah, kjer se knjiži večina izvedenih finančnih instrumentov OTC, začela veljati do sredine leta 2013. Vendar bo potrebno nadaljnje delo za uskladitev zakonodaje po vseh provincah. CSA pripravlja tudi izvedbena pravila za centralni kliring, ki bodo objavljena za posvetovanje na začetku leta 2013. · Hongkong Hongkong je predlagal svojo regulativno ureditev za reforme trgov izvedenih finančnih instrumentov OTC po sklenitvi postopka posvetovanja. Zakonodajni postopek za sprejetje nove regulativne ureditve je še v teku. Monetarni organ Hongkonga (HKMA) ter Komisija za vrednostne papirje in standardizirane terminske pogodbe Hongkonga (SFC) sta oktobra 2011 izvedla javno posvetovanje o predlagani regulativni ureditvi za izvedene finančne instrumente OTC za Hongkong, vključno z uvedbo obveznega kliringa in poročanja. Po postopku posvetovanja sta HKMA in SFC julija 2012 izdala skupne sklepe. Zakonodajni predlog še ni dokončan. Poročanje Odbor zakonodajnega sveta je pregledal regulativni predlog za obvezno poročanje in ta je sedaj v fazi priprave zakonodaje. Cilj je uvesti potrebne zakonodajne spremembe pred obravnavo pri zakonodajalcu v začetku leta 2013. Ta pristop bo postopen, začel se bo z zamenjavami obrestnih mer in deviznimi terminskimi posli brez dejanske poravnave (non-deliverable forwards). Regulativni okvir, ki ga predlaga Hongkong, določa lokacijske zahteve za poročanje v repozitorije sklenjenih poslov: vse transakcije izvedenih finančnih instrumentov, ki bi vplivale na finančne trge Hongkonga, bi bilo treba poročati lokalnim repozitorijem sklenjenih poslov, ki jih razvije repozitorij sklenjenih poslov HKMA. Kliring Sklepi posvetovanja omejujejo klirinške obveznosti na transakcije, knjižene v Hongkongu. Ob upoštevanju odgovorov, prejetih med posvetovanjem, so regulativni organi začeli delo na zakonodajnih predlogih, ki jih je treba predložiti zakonodajnemu svetu, katerih cilj je uvesti potrebne zakonodajne spremembe v začetku leta 2013. Medtem obstaja vmesni zakonodajni predlog, ki bo podprl prostovoljni kliring nekaterih transakcij izvedenih finančnih instrumentov prek lokalnih CNS, ki jih priznava SFC. 4. Mednarodna obravnava centralnih bank in uradov za upravljanje dolga v teh jurisdikcijah · ZDA Dodd-Frankov zakon (DFA) izključuje zamenjave nasprotne stranke, ki je zvezna centralna banka, zvezna vlada ali zvezna agencija, za katere brezpogojno jamčijo Združene države[10]. Druge centralne banke, tj. tuje centralne banke, niso vključene v to izjemo. CFTC in SEC sta pri razvoju izvedbenih pravil razmišljali o izvajanju vsake od zahtev iz Dodd-Frankovega zakona ter si prizadevala za omejitev njihovih učinkov na tuje centralne banke za vsak primer posebej, kot je opisano spodaj. Ob predpostavki, da so javni organi, ki so zadolženi za upravljanje javnega dolga ali ki posredujejo pri upravljanju javnega dolga, del vlade, velja za tuje centralne banke in tuje organe za upravljanje javnega dolga ista ureditev. Z drugimi besedami, kot je opisano spodaj, bodo imeli javni organi, ki upravljajo javni dolg, koristi od izvzetja iz obveznosti za poročanje in kliring. Zahteve v zvezi z registracijo Na splošno je CFTC izvzela centralno banko iz zahtev glede registracije, ki bi jih bilo sicer mogoče uporabiti, če bi se za takšno institucijo štelo, da spada v opredelitev posrednika pri zamenjavah ali pomembnejšega udeleženca v zamenjavah. Pri končni skupni določitvi pravil[11] sta CFTC in SEC opredelili ključne pogoje, določene v DFA, vključno z opredelitvijo izrazov „posrednik pri zamenjavi“, „pomembnejši udeleženci v zamenjavah“ in „upravičeni udeleženec v pogodbi.“ V objavljenem zveznem registru CFTC je Komisija ugotovila, da medtem ko tuji subjekti niso nujno popolnoma neodvisni od ameriške jurisdikcije v zvezi s komercialnimi dejavnostmi, ki jih opravljajo na ameriških trgih, v zadevnih določbah DFA ali v zakonodajni zgodovini ni ničesar, kar bi nakazovalo, da je Kongres pri sprejemanju DFA nameraval odstopati od tradicije mednarodnega sistema z vključitvijo tujih vlad, tujih centralnih bank in mednarodnih finančnih institucij v opredelitev izrazov „posrednik pri zamenjavi“ ali „pomembnejši udeleženec v zamenjavah“. V skladu s tem je CFTC razlagala, da bi se morale take tuje vlade, tuje centralne banke in mednarodne finančne institucije pri CFTC registrirati kot posredniki pri zamenjavah ali pomembnejši udeleženci v zamenjavah[12]. Obveznost poročanja Ker so izvzete iz zahtev glede registracije, so tuje centralne banke izvzete tudi iz obveznosti poročanja. Vendar bi za nasprotno stranko ZDA, ki vstopa v transakcijo s tujo centralno banko, veljala obveznost poročanja v skladu z DFA. Na primer, če Evropska centralna banka začne transakcijo s posrednikom pri zamenjavi, ki je registriran pri CFTC, bodo za tega posrednika pri zamenjavi veljale zahteve glede evidentiranja in poročanja, ki veljajo za zamenjavo, čeprav za transakcijo ne veljajo obvezne zahteve glede kliringa. Ta položaj je v skladu z EMIR (če mora nasprotna stranka v transakciji centralne banke še vedno poročati), vendar v skladu z DFA vodi do neenake obravnave med centralnimi bankami ZDA in tujimi centralnimi bankami. Transakcije s centralnimi bankami ZDA so v celoti izvzete iz DFA in jih ni treba poročati, medtem ko bodo morale nasprotne stranke iz ZDA poročati transakcije s tujimi centralnimi bankami. Obveznost kliringa V okviru ločenega določanja pravil[13] je CFTC obravnavala različne izjeme k sicer veljavni zahtevi, da je treba vse zamenjave predložiti centralni nasprotni stranki, registrirani pri CFTC za kliring, ter je te izjeme razložila tako, da je tuja centralna banka izvzeta iz vseh obveznih zahtev glede kliringa, ki bi sicer lahko veljale. Pri sprejemanju odločitve, da za tuje vlade, tuje centralne banke in mednarodne finančne institucije ne sme veljati zahteva glede kliringa DFA, ki jo je razglasil Kongres, je CFTC navedla podobna vprašanja, kot jih je že obravnavala pri odobritvi izvzetij od registracije, ki so opisane zgoraj. Zlasti je CFTC ugotovila[14], da se predpostavlja, da „zakonodajalci pri pisanju ameriških zakonov upoštevajo legitimne državne interese drugih držav“. V zvezi s tem je CFTC ugotovila, da v DFA ni ničesar, kar bi kazalo, da namerava Kongres odstopati od te tradicije pri navajanju zahtev glede kliringa v zakonu, v duhu prijateljskih odnosov pa je Komisija izjavila[15], da za tuje vlade, centralne banke in mednarodne finančne institucije kliring, ki ga določa DFA, ne sme veljati. · Švica Švica nima ureditve obveznega kliringa ali poročanja o trgovinskih poslih za transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC. Zato za izvedene finančne instrumente OTC, izvršene pri švicarski nacionalni banki ali drugi centralni banki ali pri domačih ali tujih javnih organih, ki so zadolženi za upravljanje javnega dolga ali ki posredujejo pri upravljanju javnega dolga, ni treba izvesti centralnega kliringa oziroma jih v skladu s švicarsko zakonodajo ni treba prijaviti. Podobno se za transakcije, ki vključujejo centralno banko, ne uporablja nobena dvostranska tehnika za zmanjševanje tveganja. Švica je javno objavila, da namerava pozorno spremljati pristop EMIR in namerava sprejeti enakovredno uredbo. Po švicarski zakonodaji bodo tuje centralne banke verjetno deležne enake obravnave kot tuje centralne banke po EMIR. · Japonska Na Japonskem odlok vladnega urada, ki je začel veljati 1. novembra 2012, transakcije s tujimi centralnimi bankami in organi za upravljanje javnega dolga izvzema iz obveznosti kliringa in poročanja. · Hongkong O obravnavi centralnih bank se razpravlja v skupnih sklepih HKMA-SFC, ki so bili objavljeni julija 2012 po postopku posvetovanja (glej zgoraj). Ti sklepi predlagajo izjeme pri obveznostih kliringa in poročanju za centralne banke in javne organe, ki upravljajo javni dolg, iz jurisdikcij, ki zagotavljajo vzajemne ureditve za centralne banke Hongkonga in organe za upravljanje dolga. Obveznost poročanja V skladu s trenutno predlaganim pristopom bi bile tuje centralne banke in javni organi, ki upravljajo javni dolg, izvzeti iz obveznosti poročanja. V skupnih sklepih HKMA-SFC, objavljenih julija 2012, je bilo sklenjeno, da: „V zvezi z izjemami za centralne banke itd. smo upoštevali uredbe, ki so jih predlagali v drugih finančnih središčih. Ob upoštevanju tega smo pripravljeni razmisliti o vključitvi omejenih izvzetij iz obveznosti obveznega poročanja za subjekte javnega sektorja, ki sodelujejo pri upravljanju javnega dolga, da bi se izognili vplivu na njihova pooblastila za stabilizacijo trga, kot in kadar je to potrebno. Ti vključujejo centralne banke, monetarne organe ali javne organe, ki so zadolženi za upravljanje javnega dolga in rezerv ter za vzdrževanje stabilnosti trga, ter globalne institucije, kot so Mednarodni denarni sklad, Banka za mednarodne poravnave itd. Zlasti trenutno menimo, da (1) bi bilo treba vse takšne institucije v celoti izvzeti iz obveznosti poročanja in da (2) se bodo za centralne banke, organe in urade pri odločanju o odobriti izvzetja iz obveznosti poročanja upoštevala merila, kot je vzajemnost.“[16]. Vendar bi za nasprotne stranke, za katere velja hongkonška regulativna ureditev in začenjajo transakcije pri tuji centralni banki, še vedno veljala obveznost poročanja. Ta pristop je skladen z EMIR. Obveznost kliringa V skladu s trenutno predlaganim pristopom Hongkonga bi bili tuje centralne banke in javni organi, ki upravljajo javni dolg, izvzeti iz obveznosti kliringa. V skupnih sklepih HKMA-SFC, objavljenih julija 2012, je bilo sklenjeno: „Pazljivo smo preučili odziv na splošna izvzetja od zahteve po kliringu in ugotovili, da bi bilo izvajanje nekaterih zahtevanih izvzetij smiselno. Prav tako smo ugotovili, da se s tem, ko več jurisdikcij zagotavlja podrobnosti o predlaganih predpisih za izvedene finančne instrumente OTC, pojavlja jasnejši trend glede vrst vsesplošnih izvzetij, ki jih je mogoče uvesti v večje jurisdikcije, kot sta ZDA in EU. Glede na to smo ponovno preučili, ali bi odobrili izvzetja od obveznosti kliringa, in če da, v kakšnem obsegu. Zlasti (1) smo pripravljeni preučiti odobritev izvzetij od zahteve po kliringu v zvezi s transakcijami z nekaterimi centralnimi bankami, monetarnimi organi ali javnimi organi, ki so zadolženi za upravljanje javnega dolga in rezerv ter za vzdrževanje stabilnosti trga, ter globalnimi institucijami, kot so Mednarodni denarni sklad, Banka za mednarodne poravnave itd. Merila, kot je vzajemnost, se bodo upoštevala pri določanju, ali odobriti izvzetja za centralne banke, monetarne organe in javne organe.“[17] Hongkong bo še naprej spremljal mednarodne standarde in prakse za določitev podrobnosti o takih izvzetjih, o katerih se bo posvetoval v prvem četrtletju leta 2013. · Avstralija Zakon o transakcijah z izvedenimi finančnimi instrumenti, kot ga trenutno predlaga Avstralija, ne izloča nobene pravne ali fizične osebe iz obveznosti poročanja o sklenjenih poslih ali centralnega kliringa. Kadar se minister odloči, da bo obveznost veljala za določene razrede transakcij OTC, lahko na tej točki omeji subjekte, za katere bi se lahko uporabljala ta obveznost[18]. Na podlagi omejitev iz teh predpisov se bo od Avstralske komisije za vrednostne papirje in naložbe (ASIC) pričakovalo, da določi pravila, ki opredeljujejo podrobnosti o tem, kako lahko udeleženci izpolnjujejo obveznosti. Pravila lahko določajo tudi izvzetja. Končni obseg obveznosti bi se zato štel za del prihodnjih postopkov posvetovanja za odločitve ministra, predpise ali pravila ASIC. Iz pogovorov z osebjem izhaja, da je slednje predvsem mnenja, da bi bili centralne banke/vladni subjekti verjetno izvzeti iz obveznosti obveznega kliringa in poročanja. Vendar uradna odločitev še ni bila sprejeta. Tako razmišljanje in pristop sta bila očitna že pri posvetovanju aprila 2012[19]: „Koristi vseh pravil centralnega kliringa morajo biti uravnotežene z njihovimi stroški. Pomemben dejavnik pri določanju stroškov (in drugih praktičnih vidikov) režima obveznega centralnega kliringa je narava strank, za katere lahko veljajo obveznosti, ki jih določa režim. Zato je morda primerno obveznosti kliringa uporabiti samo za nekatere subjekte. (...) Ena možnost je lahko izključitev javnih subjektov, kot so centralne banke, uradi za dolg, nadnacionalne večstranske razvojne banke in subjekti, kot je Mednarodni denarni sklad (IMF).“. · Kanada Pravila še niso zaključena. Pogovori z osebjem kažejo, da se neka vrsta izvzetja iz obveznosti kliringa in poročanja preučuje za banko Kanade (ali morda bolj splošno centralne banke). Preučijo se lahko tudi možna izvzetja za kanadsko vlado in druge javne organe. Vendar delo na teh izvzetjih še ni zaključeno. Zato je še prezgodaj sklepati o obravnavi centralnih bank in javnih subjektov, ki upravljajo javni dolg v okviru prihodnje kanadske regulativne ureditve. · Zbirna tabela || Obveznost kliringa || Obveznost poročanja EU || izvzeta || izvzeta ZDA || izvzeta || izvzeta Japonska || izvzeta || izvzeta Švica || bo izvzeta || bo izvzeta Avstralija || izvzetje predvideno || izvzetje predvideno Kanada || izvzetje v obravnavi || izvzetje v obravnavi Hongkong || izvzetje predvideno || izvzetje predvideno Mednarodna obravnava tujih centralnih bank in javnih subjektov, ki upravljajo javni dolg 5. Sklepne ugotovitve Glede na zgoraj navedeno za centralne banke in javne organe, ki so zadolženi za upravljanje javnega dolga ali ki posredujejo pri upravljanju javnega dolga, obveznost kliringa in poročanja v okviru regulativnih okvirov ZDA in Japonske ter prihodnjega švicarskega regulativnega okvira ne bo veljala. Poleg tega bodo verjetno izvzeti v okviru prihodnjih pravnih okvirov Avstralije in Hongkonga. Prav tako je mogoče pričakovati izvzetja v okviru kanadske ureditve. Dodajanje tujih centralnih bank[20] na seznam izvzetih subjektov iz uredbe EMIR bo preprečilo poseganje v izvajanje njihovih monetarnih odgovornosti ter spodbujalo enakopravne konkurenčne pogoje pri izvajanju reform izvedenih finančnih instrumentov OTC za transakcije pri centralnih bankah v teh jurisdikcijah, kar zadeva centralni kliring in obveznosti glede poročanja. To bo prispevalo tudi k večji mednarodni povezanosti in doslednosti. Izvajanje monetarnih odgovornosti in upravljanje državnega dolga imata skupne učinke na delovanje trgov obrestnih mer, ki morajo biti usklajeni, da se zagotovi učinkovito izvajanje teh dveh funkcij. Ker EMIR is svojega področja uporabe izključuje centralne banke EU in druge javne organe EU, ki upravljajo dolg, da bi se izognil omejevanju njihovih pooblastil za izvajanje njihovih nalog skupnega interesa, bi uporaba različnih ureditev za te dve funkciji, kadar jih izvajajo subjekti tretje države, škodovala njihovi učinkovitosti. Za zagotovitev, da centralne banke tretjih držav in drugi javni organi, ki so zadolženi za upravljanje javnega dolga ali ki posredujejo pri upravljanju javnega dolga, še naprej ustrezno opravljajo svoje naloge, bi morali biti v delegirane akte, sprejete v skladu s členom 1(6), vključeni tudi javni organi tretje države, ki so zadolženi za upravljanje javnega dolga ali ki posredujejo pri upravljanju javnega dolga. Kar zadeva na tehnike za zmanjševanje tveganja za sklenjene posle, ki niso bili predmet centralnega kliringa pri centralni nasprotni stranki, je globalna slika še vedno negotova. Mednarodna delovna skupina[21] naj bi predstavila svoja priporočila za jurisdikcije držav G20 do konca leta 2012. Najnovejši osnutek besedila priporoča izvzetje transakcij s centralnimi bankami iz zahtev glede kritij[22]. To je v skladu s pravili EU (EMIR). Komisija bo posebno pozornost namenila razvoju poročila WGMR in njegovemu izvajanju v drugih jurisdikcijah. Primerjalna analiza v tem poročilu nikakor ni izčrpna. Temelji tudi na zakonodaji nekaterih tretjih držav, ki še ni zaključena. Poročilo bo treba redno posodabljati z napredovanjem reform v teh in drugih jurisdikcijah G20. Na tej stopnji Komisija ugotavlja, da je potreben delegiran akt za spremembo člena 1(4) EMIR ter izvzetje centralnih bank in javnih organov, ki so zadolženi za upravljanje javnega dolga ali ki posredujejo pri upravljanju javnega dolga, iz Japonske in Združenih držav, ki sta dve jurisdikciji z uveljavljenimi dokončnimi pravili o izvedenih finančnih instrumentih OTC. Ko bodo Avstralija, Kanada, Hongkong in Švica dosegli napredek pri pripravi dokončnih pravil, bo Komisija spremljala in poročala o najnovejšem razvoju, da bo izvzela tudi njihove centralne banke in urade za upravljanje dolga na podlagi pravil, ki se trenutno predlagajo v teh jurisdikcijah. Za zagotovitev, da centralne banke tretjih držav in drugi javni organi, ki so zadolženi za upravljanje javnega dolga ali ki posredujejo pri upravljanju javnega dolga, še naprej ustrezno izvajajo svoje naloge, se bodo v prihodnosti po potrebi obravnavale tudi druge države. Zato se lahko pričakujejo nadaljnje spremembe člena 1(4) EMIR za vključitev držav, ki niso naštete v tem prvem poročilu. V bližnji prihodnosti v tretjih državah, ki niso vključene v prvi delegirani akt, ni pričakovati motenj trga, saj obveznosti v zvezi s centralnim kliringom in tehnikami za blaženje tveganja za sklenjene posle brez kliringa v Uniji še niso začele veljati. Evropska komisija bo pozorno spremljala, da bo datum začetka veljavnosti teh obveznosti skladen z datumom začetka veljavnosti izvzetij za centralne banke tretjih držav. [1] Uredba (EU) št. 648/2012. [2] http://www.bis.org/statistics/bankstats.htm, tabela 8A [3] Izmenjave in platforme, klirinške hiše, repozitoriji podatkov o zamenjavah, posredniki pri zamenjavah (SDS) ter pomembnejši udeleženci v zamenjavah (MSPS). [4] Prva skupina subjektov, ki bodo morali opraviti kliring v 90 dneh, potem ko CFTC izda končno odločitev o kliringu, vključuje posrednike pri zamenjavah, pomembnejše udeležence v zamenjavah in zasebne sklade, ki so udeleženi v več kot 200 zamenjavah na mesec. Druga skupina, ki mora izpolniti zahteve v 180 dneh, vključuje vse druge zasebne sklade, sklade izvedenih finančnih instrumentov na blago (commodity pools), in druge, ki sodelujejo pri finančnih dejavnostih. Tretja skupina, ki lahko izpolni zahteve glede kliringa v 270 dneh, vključuje vse osebe, ki niso zajete v prvih dveh skupinah, kot so kliring za podračune tretjih strank in pokojninski načrti. [5] Zamenjava kreditnega tveganja na osnovi indeksa (tj. japonski indeksi iTraxx) [6] Klasična zamenjava obrestnih mer izražena v JPY, vezana na LIBOR. [7] Zamenjava obrestnih mer, izražena v JPY, vezana na TIBOR, zamenjava obrestnih mer, izražena v tuji valuti (USD in EUR), in zamenjava kreditnega tveganja, pri kateri je referenčno podjetje japonsko podjetje. [8] Produkti, za katere velja obvezni kliring med velikimi domačimi finančnimi ustanovami, registriranimi v skladu z zakonom o izmenjavi finančnih instrumentov (FIEA), ki so članice klirinške organizacije (japonska korporacija za kliring vrednostnih papirjev (Japan Securities Clearing Corporation, JSCC)) ali ki so hčerinska podjetja matičnega podjetja, ki je član JSCC. [9] V Kanadi so za urejanje vrednostnih papirjev pooblaščene province. [10] DFA, Sec 721-47(B) o izključitvah pri zamenjavah: „Izraz „zamenjava“ ne vključuje […]: (ix) nobenega sporazuma, pogodbe ali transakcije nasprotne stranke, ki je banka za zvezne rezerve, zvezna vlada ali zvezna agencija, ki ima izrecno podporo in zaupanje Združenih držav;[…] [11] Glej 77 Fed. Reg. 30596 (23. maj 2012). [12] Glej 77 Fed. Reg. 30596, 30693. [13] Glej 77 Fed. Reg. 42560 (19. julij 2012). [14] Glej 77 Fed. Reg. 42560, 42562. [15] Glej 77 Fed. Reg. 42560, 42562. [16] Odstavek 127, http://www.hkma.gov.hk/media/eng/doc/key-information/press-release/2012/20120711e3a34.pdf) [17] Odstavek 167, http://www.hkma.gov.hk/media/eng/doc/key-information/press-release/2012/20120711e3a34.pdf) [18] Oddelek 901-D Zakona o izvedenih finančnih instrumentih OTC (http://www.treasury.gov.au/ConsultationsandReviews/Submissions/2012/Derivative-Transactions) 901D - Predpisi lahko omejijo osebe, katerim se lahko naložijo zahteve Predpisi lahko določajo, da pravila v zvezi s transakcijami izvedenih finančnih instrumentov: (a) ne morejo nalagati zahtev (ali nekaterih vrst zahtev) za nekatere razrede oseb; ali (b) lahko uvedejo le zahteve (ali nekatere vrste zahtev) za nekatere razrede oseb v določenih okoliščinah. Opomba: Razred oseb je mogoče opisati s sklicevanjem na kakršno koli zadevo, vključno z (na primer): (a) obsegom transakcij izvedenih finančnih instrumentov, ki jih izvedejo osebe v določenem obdobju; ali (b) značilnostmi ali naravo oseb ali njihovih dejavnosti; ali (c) krajem stalnega prebivališča osebe ali sedeža podjetja. [19] Glej naslov „Subjekti“ Dokumenta o posvetovanju (Izvajanje okvira za obveznosti Avstralije v zvezi z G-20 izvedenimi finančnimi instrumenti OTC, stran 17) – april 2012. http://www.treasury.gov.au/~/media/Treasury/Consultations%20and%20Reviews/2012/Over%20the%20counter%20derivatives%20commitments%20consultation%20paper/Key%20Documents/PDF/OTC%20Framework%20Implementation_pdf.ashx [20] Centralne banke v vseh jurisdikcijah, ki so analizirane v tem poročilu, izvajajo funkcije v zvezi s svojimi monetarnimi odgovornostmi. [21] WGMR – delovna skupina za zahteve glede kritij. [22] http://www.bis.org/press/p120706.htm, Zahteve glede kritja za izvedene finančne instrumente brez centralnega kliringa, BCBS in IOSCO, 6. julij 2012.