Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Evropskega sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 230/2014 z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru

Poročilo o presoji vpliva – povzetek

Krepitev zmogljivosti v podporo varnosti in razvoju

A.nujnost ukrepanja

Evropski svet je v svojih sklepih z dne 19. in 20. decembra 2013 poudaril „pomen podpiranja partnerskih držav in regionalnih organizacij z zagotavljanjem usposabljanja, svetovanja, opreme in sredstev, kjer je primerno, da bodo lahko same bolje preprečevale ali obvladovale krize.“ Aprila 2015 sta Evropska komisija in visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko sprejeli skupno sporočilo z naslovom „Krepitev zmogljivosti v podporo varnosti in razvoju“. V tem sporočilu so bile ugotovljene vrzeli v sposobnosti EU, da podpre krepitev zmogljivosti partnerjev v varnostnem sektorju, ugotovljeno pa je bilo, da „trenutno na ravni EU ne obstaja noben proračunski instrument, katerega namen je zagotoviti celostno financiranje krepitve varnostnih zmogljivosti v partnerskih državah, zlasti njene vojaške komponente“. To je problematično, saj „konflikti, negotovost in nestabilnost [...] povzročajo trpljenje ljudi, prisilno razseljevanje ter ustvarjajo pereče razvojne rezultate, kot je ugotovljeno [...] v resoluciji Združenih narodov Spreminjamo naš svet: Agenda za trajnostni razvoj do leta 2030, vključno s ciljem 16“ o miru in stabilnosti.

Stabilnost in varnost sta bistveni za uresničevanje razvojnih prizadevanj. Dejansko sta del celovitih razvojnih strategij politike, ki vključujejo ugodnejše razmere za mir in varnost ljudi. Ugotovljene vrzeli v krepitvi zmogljivosti v podporo varnosti in razvoju ovirajo sposobnost EU, da doseže cilje zunanjega delovanja, vključno z ugodnejšimi razmerami za spodbujanje miru, varnosti ljudi in trajnostnega razvoja.

Splošni cilji te pobude so določeni v členih 21 PEU in 208 PDEU, zlasti pa vključujejo:

zagotovitev, da razvojna pomoč EU za nestabilne države v razvoju ni ogrožena zaradi nestabilnih in konfliktnih okoliščin, in da se omogoči vsem akterjem, vključno z oboroženimi silami, da zagotovijo stabilnost, mir ter javni red in mir;

spodbujanje trajnostnega gospodarskega, socialnega in okoljskega razvoja držav v razvoju, z glavnim ciljem izkoreninjenja revščine, ob spoštovanju zavez in upoštevanju ciljev, odobrenih v okviru Združenih narodov in drugih zadevnih mednarodnih organizacij.

Posebni cilji so:

prispevati k izboljšanju zmogljivosti partnerskih držav, da same preprečujejo in obvladujejo krize;

prispevati k izboljšanju učinkovitosti varnostnih akterjev, vključno z oboroženimi silami, v državah partnericah z zagotavljanjem krepitve zmogljivosti v podporo varnosti in razvoju; ter

prispevati k zagotavljanju spoštovanja pravne države, dobrega upravljanja ter okrepljenega civilnega nadzora in pregleda nad oboroženimi silami v tretjih državah.

Ukrepanje EU je nujno in upravičeno na podlagi ciljev iz Pogodbe (člena 21 PEU in 208 PDEU) in načela subsidiarnosti. Države članice EU so pozvale Komisijo in visoko predstavnico, da predložita predloge, ki bi Evropski uniji omogočili, da polno sodeluje v krepitvi zmogljivosti v podporo varnosti in razvoju. Celostna in prožna podpora EU varnostnemu sektorju bi imela to korist, da bi omogočila vključenost vseh varnostnih akterjev v državi v kratko- in dolgoročne ukrepe ter boljše usklajevanje take podpore.

B.rešitve

Negativni učinki zaradi nereševanja tega vprašanja bi pomenili neučinkovitost delovanja Unije in njene sposobnosti, da prispeva k stabilnosti in uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja, zlasti v nestabilnih državah. Zato je rešitev v tem, da se pripravi predlog, ki bo odgovoril na potrebo po zagotavljanju celovite finančne podpore za vse akterje varnostnega sektorja, vključno z oboroženimi silami, kadar koli je mogoče dokazati, da cilj in vsebina predvidene dejavnosti nedvoumno prispevata k ciljem razvojne politike.

Obstajajo možnosti za prilagoditev obstoječih finančnih mehanizmov v okviru splošnega proračuna Unije ali izven njega in oblikovanje celovitega namenskega instrumenta financiranja. Te možnosti pomenijo različne stopnje sprememb veljavne sekundarne zakonodaje in različne časovne načrte. Kot odziv na trenutne izzive se možnost takojšnje rešitve šteje za bistveno. Takojšnja rešitev bi zajemala sprejetje predloga s strani Komisije v letu 2016.

Ocena učinka ugotavlja, da bi bila revizija instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru najbolj primerna in učinkovita kratkoročna možnost. V njej je pojasnjeno tudi, da bi bilo treba za celovito izvajanje pobude za krepitev zmogljivosti v podporo varnosti in razvoju (tj. vključno s podporo oboroženim silam za obrambne namene) združiti proračunski instrument (za razvojne naloge) z drugim, po možnosti zunajproračunskim mehanizmom.

Poleg obsežnih posvetovanj z državami članicami in drugimi zainteresiranimi stranmi v letu 2015 je spletno javno posvetovanje potekalo od 1. aprila do 27. maja 2016, da bi javnost imela možnost predložiti povratne informacije. Od vseh vprašanih se jih je 94 % strinjalo, da bi učinkovit, legitimen in odgovoren varnostni sistem v partnerskih državah lahko prispeval k miru, človekovi varnosti in trajnostnemu razvoju. Prav tako se je 85 % vprašanih strinjalo, da bi boljše upravljanje vojaških akterjev, zlasti v nestabilnih državah, lahko privedlo do stabilnosti in uresničevanja njihovih ciljev trajnostnega razvoja. Tako javno posvetovanje, čeprav ni bilo reprezentativno, ugotavlja, da so se vprašani strinjali, da je treba ukrepati. V delovnem dokumentu z dne 15. aprila 2016 je deset držav članic EU poudarilo, da je kratkoročno instrument za prispevanje k stabilnosti in miru najprimernejši način za krepitev zmogljivosti v podporo varnosti in razvoju.