To poročilo je skladno z zahtevami iz člena 18(4), (5) in (6) Uredbe o izvajanju 11. Evropskega razvojnega sklada (ERS). To je prvo poročilo za obdobje, ki ga pokriva 11. ERS (2014–2020) in zajema leti 2014 in 2015.

11. ERS je začel veljati 1. marca 2015 po ratifikaciji Notranjega sporazuma s strani vseh 28 držav članic. Prehodno obdobje med 10. ERS, ki se je zaključil 31. decembra 2013, in začetkom veljavnosti 11. ERS se je upravljalo z uporabo prehodnih ukrepov (tako imenovani premostitveni sklad), ki jih je sprejel Svet EU.

ERS, čeprav z lastnimi značilnostmi, je del instrumentov za zunanje financiranje in je vključen v obstoječe splošno poročanje. Glavni viri za to prvo letno poročilo o izvajanju 11. ERS so

letni poročili o dejavnostih za leti 2014 in 2015,

letno poročilo za leto 2015,

letna računovodska izkaza ERS za leti 2014 in 2015,

drugo poročilo o izbranih rezultatih (julij 2014–junij 2015)

in njihove zadevne priloge. Ti viri so javni od sprejetja in dostopni na spletnem mestu strani Europa (glej delovni dokument služb Komisije, Priloga F).

Priložnostno poročanje o izdatkih za podporo je zagotovljeno ločeno in na dve leti (člen 6.1, Notranji sporazum). Zdi se, da je uporaba sredstev ERS s strani Evropske investicijske banke (EIB) in čezmorskih držav in ozemelj (ČDO) zajeta v posebnem poročanju .

Čeprav naj bi bilo to poročilo osredotočeno izključno na 11. ERS, izvajanja tako daljnosežnega instrumenta v smislu obsega in področja uporabe ni mogoče obravnavati ločeno od splošne politike Komisije na področju mednarodnega sodelovanja in razvoja. Poročilo se zato, in da bi opozorilo na ozadje, sklicuje na razvojne cilje tisočletja in pobudo za razvojne cilje tisočletja, prikazuje medsebojno delovanje s tematskimi programi, financiranimi z drugimi instrumenti za zunanje financiranje (npr. instrumentom za financiranje razvojnega sodelovanja – DCI in evropskim instrumentom za demokracijo in človekove pravice – EIDHR), in opredeljuje povezavo s trenutnimi prednostnimi nalogami Komisije. Če je mogoče, se podatki in/ali primeri pridobijo za ERS.

Čeprav so bila sredstva, ki so bila dodeljena v okviru premostitvenega sklada v obdobju od 1. januarja 2014 do 28. februarja 2015, zajeta v okviru 11. ERS, je pomembno poudariti, da so bila razpoložljiva sredstva omejena in jih ni mogoče primerjati s popolno različico 11. ERS. Izvajanje 11. ERS se do konca leta 2016 še ne bo ustalilo, zato mora prikaz izvajanja, ki ga zagotavlja to prvo letno poročilo, ustrezno upoštevati začetne pogoje 11. ERS.

Enaka obrazložitev velja tudi za rezultate. Rezultati, predstavljeni v priloženem delovnem dokumentu služb Komisije, so rezultati projektov in programov, ki so se končali med 1. julijem 2014 in 30. junijem 2015 in so bili torej financirani v okviru 10. ERS. Merjeni so bili s kazalniki, opredeljenimi v okviru EU za rezultate pri mednarodnem sodelovanju in razvoju, ki se je začel izvajati z delovnim dokumentom služb Komisije z dne 26. marca 2015 . Glede na načelo neprekinjenega poslovanja predstavljajo izhodišče za poznejše merjenje uspešnosti 11. ERS. Poleg tega je treba opozoriti, da projekti in programi, ki jih je financirala ali pomagala financirati EU, pogosto dajo rezultate, ki jih zaradi njihove narave ni mogoče količinsko opredeliti (npr. krepitev zmogljivosti).

V smislu učinkovitosti pomoči je pristop po definiciji globalni pristop, kot je prikazano v zadnjem letnem poročilu o instrumentih EU za financiranje zunanjega delovanja, po katerem je povzeto zadnje poglavje. Ne glede na to pa obstajajo tudi strateški okviri z regionalno usmeritvijo med EU in državami AKP, in sicer skupna strategija EU-Afrika (2007), Sporazum o gospodarskem partnerstvu Cariforum-EU (2008), skupna strategija za partnerstvo med EU in Karibi (2012) in razvojno partnerstvo med EU in Pacifikom (2006 in 2012). Pregled učinkovitosti razvojne pomoči, ki ga je ob koncu leta 2016 opravilo svetovno partnerstvo za učinkovito razvojno sodelovanje, bo upoštevan v naslednjem letnem poročilu o izvajanju 11. ERS.

Glede na obdobje, ki ga zajema poročilo, glavne novosti v njem niso zajete v celoti. Naslednje letno poročilo bo ustrezno upoštevalo nova ključna strateška vprašanja in prednostne naloge. Sedanji okvir določajo finančna kriza, sprememba vzorca razvojne politike (od razvojnih ciljev tisočletja do ciljev trajnostnega razvoja) in vztrajno oblikovanje EU kot globalnega akterja, pri čemer akterji EU vse tesneje sodelujejo. V teh okoliščinah je potreben pregled evropskega okvira za razvojno politiko, kot so ga začrtali Agenda 2030 in cilji trajnostnega razvoja ter opredelila globalna strategija EU in nedavni predlog Komisije o novem Evropskem soglasju o razvoju.

Nenazadnje znaša 11. ERS 29,455 milijarde EUR (vključno s ČDO in brez odhodkov za podporo), pri čemer obveznosti z 31. majem 2015 znašajo 4,024 milijarde EUR, izplačila pa 1,619 milijarde EUR (glej delovni dokument služb Komisije, Priloga A). Zgoraj omenjeno počasno začetno fazo je treba ustrezno upoštevati pri teh številkah.

OZADJE IN SPLOŠNI CILJI

Na vrhu Združenih narodov leta 2000 je donatorska skupnost, ki vključuje EU in njene države članice, sklenila dogovor o osmih razvojnih ciljih tisočletja, katerih glavni namen je odprava revščine do leta 2015. EU je odločena pomagati pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja vse od njihovega sprejetja in je vodilna pri njihovi vključitvi v svojo razvojno politiko in prakso. EU in njene države članice v finančnem smislu skupaj največ prispevajo k razvojnim ciljem tisočletja, saj od leta 2000 zagotavljajo približno polovico svetovne uradne razvojne pomoči (URP). Poleg tega ima EU vlogo tudi pri usklajevanju dejavnosti različnih donatorjev. Zaradi nadnacionalne razsežnosti lahko določi ambiciozne skupne cilje in začrta celovite rešitve za svetovne razvojne izzive. EU je po svetu prisotna v več kot 130 državah, ima obširno strokovno znanje in edinstveno verodostojnost na področju človekovih pravic, opazovanja volitev, upravljanja in reševanja kriz. EU je nenazadnje tudi dovolj močna, da se odzove na svetovne izzive. Razvojne dejavnosti EU so usklajene z njenimi prizadevanji na drugih področjih, kot so humanitarna pomoč, okolje, podnebne spremembe, varnost in trgovinska politika. Z vidika človekovega razvoja je EU v celotnem obdobju finančnega okvira 2014–2020 še naprej zavezana porabi vsaj 20 % svoje pomoči za osnovne socialne storitve s poudarkom na zdravstvu, izobraževanju in socialnem varstvu.