[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 11.7.2005

SEK(2005) 926 končno

PRIPOROČILO KOMISIJE SVETU

da pooblasti Komisijo za začetek pogajanj s Srbijo in Črno Goro o stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu

PRIPOROČILO KOMISIJE SVETU

da pooblasti Komisijo za začetek pogajanj s Srbijo in Črno Goro o stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu

A. OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Sporočilo Komisije z dne 26. maja 1999 o stabilizacijsko-pridružitvenem procesu z Albanijo, Bosno in Hercegovino, Hrvaško, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo ter Srbijo in Črno Goro[?] je oblikovalo nov okvir za vzpostavitev tesnejših odnosov med EU in temi državami. Na solunskem vrhu junija 2003 je bilo potrjeno, da je stabilizacijsko-pridružitveni proces politični okvir Evropske unije za jugovzhodno Evropo. Stabilizacijsko-pridružitveni proces predvideva široko partnerstvo, zlasti z novo kategorijo sporazumov, to je stabilizacijsko-pridružitvenih sporazumov. Začetek pogajanj za stabilizacijsko-pridružitveni sporazum je odvisen od tega, kako bodo države, vključene v stabilizacijsko-pridružitveni proces izpolnjevale posebne politične in gospodarske pogoje.

V preteklih letih je EU zagotavljala strateško svetovanje preko svetovalne projektne skupine EU-ZRJ in nato preko okrepljenega stalnega dialoga (Enhanced Permanent Dialogue). Okrepljeni stalni dialog trenutno spremlja in vodi reforme na podlagi evropskega partnerstva, ki ga je junija 2004 sprejel Svet ministrov EU, in ustreznega izvedbenega načrta, ki so ga oblasti Srbije in Črne Gore zaključile decembra 2004.

Razen sporazuma o tekstilnih izdelkih, sklenjenega z Republiko Srbijo[?], trenutno ni nobenega pogodbenega razmerja med EU ter Srbijo in Črno Goro (SČG[?]) Od padca Miloševićevega režima oktobra 2000 je Srbija in Črna Gora (prej Zvezna republika Jugoslavija – ZRJ) uživala ugodnosti različnih instrumentov stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma, zlasti avtonomnih trgovinskih ukrepov, ki so obsegali skoraj vse proizvode, in znatne finančne podpore. Kot je bilo potrjeno na solunskem vrhu, je Srbija in Črna Gora potencialna država kandidatka za članstvo v EU.

V letih 2002-2003 je ZRJ izvedla temeljito ustavno reformo, ki je 4. februarja 2003 privedla do sprejetja ustavne listine Državne skupnosti Srbije in Črne Gore.[?] Poleti 2003 je bil sprejet akcijski načrt za oblikovanje enotne zunanjetrgovinske politike in neoviranega notranjega trga. Sprejetje teh temeljnih dokumentov je Komisiji omogočilo, da je začela s pripravo osnutka poročila o izvedljivosti. Vendar pa prizadevanja za dosego najnižje ravni skupne trgovinske politike in povezovanje notranjega trga niso pripeljali do želenih rezultatov. Zaradi resnega zaostanka pri izvajanju ustavne listine in akcijskega načrta za trgovino in notranji trg ter hudih pomanjkljivosti pri izvajanju mednarodnih obveznosti Srbije in Črne Gore ni bilo mogoče oceniti izvedljivosti za začetek pogajanj o stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu.

Da bi odpravila nenehno ustavno mrtvilo ter ponovno spodbudila približevanje Srbije in Črne Gore EU, je Komisija julija 2004 predlagala „dvotirni“ pristop, ki so ga oktobra 2004 odobrili Svet ministrov EU ter politični voditelji Srbije in Črne Gore.

Dvotirni pristop ustreza kompleksni institucionalni ureditvi Srbije in Črne Gore. Svet je v svojih sklepih z dne 11. oktobra 2004 izrazil „podporo dvotirnemu pristopu, ki bi vseboval enoten stabilizacijsko-pridružitveni sporazum z ločenimi pogajanji z republikama o trgovini, gospodarstvu in po možnosti drugih ustreznih sektorskih politikah. Svet je ponovno potrdil svojo zavezanost okrepljeni Državni skupnosti Srbije in Črne Gore na temeljih ustavne listine“.

Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum s Srbijo in Črno Goro bi pokrival zadeve v pristojnosti državne skupnosti in zadeve v pristojnosti obeh republik Pogajanja bi potekala z državno skupnostjo ali republikama v skladu z razdelitvijo pristojnosti. Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum kot celota bi bil enoten dokument, ki ga sklenejo državna skupnost in republiki v skladu s svojimi pristojnostmi. Ta pristop bi Skupnosti in njenim državam članicam omogočil, da vzpostavijo pogodbena razmerja s Srbijo in Črno Goro, ki bi jasno opredeljevala pravice in obveznosti pristojnih organov ob polnem spoštovanju državne skupnosti v skladu z ustavno listino.

Zaradi tega je Komisija aprila 2005 lahko predstavila svoje poročilo o izvedljivosti stabilizacijsko-prdružitvenega sporazuma EU/SČG[?]. Ugotovila je, da je Srbija in Črna Gora zadostno pripravljena za pogajanja o stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu , vendar mora zato, da bi pred in med pogajanji opravila različne stopnje procesa, še naprej sodelovati z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo (International Criminal Tribunal for Former Yugoslavia – ICTY) in nemudoma zagotoviti polno sodelovanje. Poleg tega je Komisija menila, da morajo državna skupnost in obe republiki še naprej izpolnjevati prednostne naloge evropskega partnerstva preko akcijskega načrta in namenjati posebno pozornost številnim vprašanjem, ki so posebej pomembna za stabilizacijsko-pridružitveni sporazum in so našteta v poročilu. Komisija je tudi izrazila namero, da bo pripravila osnutke pogajalskih direktiv. Ti osnutki pogajalskih direktiv so predstavljeni v Prilogi.

EU je že podpisala stabilizacijsko-pridružitvene sporazume z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo in Hrvaško, trenutno pa potekajo pogajanja o stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu z Albanijo. Predlagani osnutki pogajalskih direktiv v celoti upoštevajo te precedense. Vendar pa so nekatere določbe ustrezno prilagojene posebnim razmeram v Srbiji in Črni Gori, vključno z razdelitvijo pristojnosti med državno skupnostjo in republikama. Določbe stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma o trgovini bodo v celoti vključevale vse določbe iz avtonomnih trgovinskih preferencialov, ki so že enostransko odobreni Srbiji in Črni Gori. Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum bo spodbujal tudi regionalno povezovanje.

Vzpostavitev pogodbenih razmerij s Srbijo in Črno Goro v obliki stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma bo omogočila obsežno sodelovanje in spodbujala proces njene vključitve v evropske strukture. Predlagane pogajalske direktive vključujejo vzpostavitev formalnega okvira za politični dialog s Srbijo in Črno Goro na dvostranski in regionalni ravni. Glavni cilj sporazuma bo spodbujanje gospodarskih in trgovinskih odnosov, ki bi po prehodnem obdobju omogočil vzpostavitev območij proste trgovine, ki zadevajo blago in storitve ter so skladna z določili STO, njihovo trajanje pa bo doloÿeno med pogajanji in bo odvisno od stanja pripravljenosti Srbije in Črne Gore.

Sporazum bo urejal pretok delovne sile, svobodo ustanavljanja, opravljanje storitev, tekoča plačila in pretok blaga. Vključeval bo zavezanost Srbije in Črne Gore postopnemu usklajevanju njene zakonodaje z zakonodajo ES (zlasti na ključnih področjih notranjega trga); vzpostavil bo obsežne odnose, ki bodo zajemali vsa področja v interesu Skupnosti in zagotovil podlago za sodelovanje v pravosodju in notranjih zadevah. Celotno sodelovanje bo podprl program pomoči Skupnosti, ki bo Srbiji in Črni Gori zagotovil podporo in pomoč pri izvajanju določenih vidikov sporazuma.

Zaradi trenutne upravne zmogljivosti Srbije in Črne Gore morata biti hitrost pogajanj in sklenitev stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma odvisna od krepitve pravnega in institucionalnega okvira ter sposobnosti Srbije in Črne Gore, da izvaja obveznosti iz tega sporazuma.

B. PRIPOROČILO

Na podlagi zgoraj navedenega Komisija priporoča, da Svet:

- odobri priložene osnutke pogajalskih direktiv, ki morajo biti podlaga pogajanj o stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu s Srbijo in Črno Goro;

- imenuje poseben odbor, ki bo Komisiji pomagal pri opravljanju te naloge.

PRILOGA POGAJALSKE DIREKTIVE

A. OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 2

B. PRIPOROČILO 4

1. PODLAGA SPORAZUMA 9

2. Področje uporabe sporazuma 9

3. VSEBINA Sporazuma 9

3.1. Preambula 9

3.2. Splošna načela 11

3.3. Politični dialog 12

3.4. Regionalno sodelovanje 13

3.4.1. Sodelovanje z drugimi državami, ki so podpisale stabilizacijsko-pridružitveni sporazum z EU 13

3.4.2. Sodelovanje z drugimi državami, udeleženimi v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu 14

3.4.3. Sodelovanje z državami kandidatkami za pristop k EU 14

3.5. Prost pretok blaga 14

3.5.1. Trgovina z industrijskimi proizvodi 15

3.5.1.1. Uvoz v Skupnost 15

3.5.1.2. Uvoz v Srbijo in Črno Goro 15

3.5.1.3. Dajatve in količinske omejitve pri izvozu 15

3.5.1.4. Ukrepi, skupni obema pogodbenicama 15

3.5.1.5. Posebna ureditev 16

3.5.2. Trgovina s kmetijskimi in ribiškimi proizvodi 16

3.5.3. Skupne določbe 17

3.5.3.1. Mirovanje 17

3.5.3.2. Nediskriminacija 17

3.5.3.3. Carine pri uvozu 17

3.5.3.4. Carinske unije, območja proste trgovine in ureditev obmejne trgovine 17

3.5.3.5. Posebne klavzule in postopki 18

3.5.3.6. Preferencialna pravila o poreklu blaga in načini upravnega sodelovanja 18

3.5.3.7. Omejitve 18

3.5.3.8. Upravno sodelovanje na področju goljufij in upravljanje preferencialnega uvoza 18

3.6. Pretok delovne sile, ustanavljanje, storitve, kapital 18

3.6.1. Pretok delovne sile 18

3.6.2. Ustanavljanje 19

3.6.3. Začasen pretok izvajalcev storitev 20

3.6.4. Vzajemno priznavanje kvalifikacij 20

3.6.5. Ponudba storitev 20

3.6.5.1. Splošne določbe 20

3.6.5.2. Prevozne storitve 20

3.6.6. Tekoča plačila in pretok kapitala 21

3.6.7. Splošne določbe 21

3.7. Približevanje in uveljavljanje zakonodaje ter uveljavljanje pravil o konkurenci 21

3.7.1 Konkurenca 22

3.7.1.1. Konkurenca, ki vključuje državno pomoč 22

3.7.1.2. Državni monopoli 22

3.7.1.3. Javna podjetja 22

3.7.2. Intelektualna, industrijska in poslovna lastnina 23

3.7.3 Javna naročila 23

3.7.4. Standardizacija, meroslovje, akreditacija in ugotavljanje skladnosti 24

3.7.5. Varstvo potrošnikov 24

3.7.6. Delovne razmere in enake možnosti 24

3.8. Pravičnost, svoboda in varnost 25

3.8.1. Krepitev institucij 25

3.8.2. Varstvo osebnih podatkov 25

3.8.3. Vizumi, nadzor meje, azil in migracije 25

3.8.4. Preprečevanje in nadzor nezakonitega priseljevanja; ponovni sprejem 26

3.8.5. Pranje denarja in financiranje terorističnih dejavnosti 26

3.8.6. Sodelovanje v zvezi s prepovedanimi drogami 26

3.8.7. Preprečevanje in boj proti kriminalu in drugim nezakonitim dejanjem 27

3.8.8. Boj proti terorizmu 27

3.8.9. Posebno stališče Združenega kraljestva, Irske in Danske 28

3.9. Politike sodelovanja 28

3.9.1. Gospodarska in trgovinska politika 28

3.9.2. Sodelovanje na področju statistike 28

3.9.3. Bančništvo, zavarovalništvo in druge finančne storitve 28

3.9.4. Sodelovanje na področju revizije in finančnega nadzora 29

3.9.5. Spodbujanje in zaščita naložb 29

3.9.6. Industrijsko sodelovanje 29

3.9.7. Mala in srednje velika podjetja 29

3.9.8 Turizem 29

3.9.9. Kmetijski in živilsko-predelovalni sektor 29

3.9.10. Ribištvo 30

3.9.11. Carine 30

3.9.12. Obdavčevanje 30

3.9.13. Sodelovanje na socialnem področju 30

3.9.14. Izobraževanje in usposabljanje 31

3.9.15. Kulturno sodelovanje 31

3.9.16. Sodelovanje na avdiovizualnem področju 31

3.9.17. Informacijska družba 31

3.9.18 Elektronska komunikacijska omrežja in storitve 32

3.9.19. Informacije in komunikacije 32

3.9.20. Promet 32

3.9.21. Energetika 32

3.9.22. Okolje 32

3.9.23. Raziskave in tehnološki razvoj 32

3.9.24. Regionalni in lokalni razvoj 33

3.9.25 Reforma javne uprave 33

3.10. Finančno sodelovanje 33

3.11. Institucionalne, splošne in končne določbe 34

3.11.1. Stabilizacijsko-pridružitveni svet 34

3.11.2. Stabilizacijsko-pridružitveni odbor 34

3.11.3. Stabilizacijsko-pridružitveni parlamentarni odbor 34

3.11.4. Splošne in končne določbe 34

1. PODLAGA SPORAZUMA

Cilj pogajanj je sklenitev stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma (SPS) s Srbijo in Črno Goro (SČG). To bo preferencialni sporazum, katerega namen je prispevati k socialno-ekonomskemu razvoju, h krepitvi demokracije in pravne države, politične stabilizacije države in regije ter vzpostaviti tesne in dolgoročne povezave med pogodbenicama.

Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum bo prvi pridružitveni sporazum s Srbijo in Črno Goro.

Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum kot celota bi bil enoten dokument, ki ga sklenejo državna skupnost in republiki v skladu s svojimi pristojnostmi. To bo mešani sporazum; en del bo sporazum z Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami, drugi pa sporazum z Državno skupnostjo Srbije in Črne Gore, Republiko Črno Goro in Republiko Srbijo[?].

2. Področje uporabe sporazuma

Sporazum je namenjen urejanju političnih, gospodarskih in trgovinskih odnosov med strankama. Vključeval bo določbe o političnem dialogu, širokem sodelovanju, vzpostavitvi območja proste trgovine med pogodbenicama, približevanju zakonodaje, pomoči in potrebni institucionalni ureditvi za njegovo uporabo.

Glede območja veljavnosti bo sporazum upošteval, da je Resolucija Varnostnega sveta Združenih narodov 1244 (1999) vzpostavila mednarodno civilno navzočnost, da se zagotovi začasna uprava za Kosovo (Misija začasne uprave Združenih narodov na Kosovu), zaradi česar na Kosovu trenutno ni mogoče uporabljati obveznosti, sprejetih v tem sporazumu.

3. VSEBINA Sporazuma

3.1. Preambula

Preambula bi se lahko nanašala na:

- tesne vezi med pogodbenicama in skupne vrednote, njuno željo po krepitvi teh vezi ter vzpostavitvi tesnega in trajnega odnosa na podlagi vzajemnosti in medsebojnega interesa, ki mora Srbiji in Črni Gori omogočati nadaljnjo krepitev in razširitev odnosov s Skupnostjo;

- pomen tega sporazuma pri vzpostavljanju in utrjevanju stabilnega evropskega reda na podlagi sodelovanja, katerega glavna opora je Evropska unija, v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa za države jugovzhodne Evrope kot tudi v okviru Pakta stabilnosti;

- zavezanost pogodbenic, da v Srbiji in Črni Gori kot tudi v regiji z vsemi sredstvi prispevata k politični, gospodarski in institucionalni stabilizaciji z razvojem civilne družbe in demokratizacijo, s krepitvijo institucij in reformo javne uprave, vključevanjem regionalne trgovine in tesnejšim gospodarskim sodelovanjem, širokim sodelovanjem zlasti v pravosodju in notranjih zadevah ter s krepitvijo nacionalne in regionalne varnosti;

- zavezanost pogodbenic krepitvi političnih in gospodarskih svoboščin kot podlage tega sporazuma, zavezanost spoštovanju človekovih pravic in pravne države, vključno s pravicami pripadnikov narodnih manjšin, in demokratičnih načel s svobodnimi in pravičnimi volitvami ter večstrankarskim sistemom;

- zavezanost pogodbenic polni uveljavitvi vseh načel in določb Ustanovne listine ZN, OVSE, zlasti Helsinške sklepne listine, sklepnih dokumentov Madridske in Dunajske konference, Pariške listine za novo Evropo kot tudi izpolnjevanju obveznosti iz Daytonskega/Pariškega in Erdutskega sporazuma in Pakta stabilnosti za jugovzhodno Evropo, da bi prispevali k regionalni stabilnosti in sodelovanju med državami v regiji;

- zavezanost pogodbenic načelom odprtega tržnega gospodarstva in pripravljenosti Skupnosti, da prispeva h gospodarskim reformam v Srbiji in Črni Gori;

- zavezanost pogodbenic prosti trgovini v skladu s pravicami in obveznostmi, ki izhajajo iz STO, ter njihovi uporabi na pregleden in nediskriminacijski način;

- željo pogodbenic po vzpostavitvi rednega političnega dialoga o dvostranskih in mednarodnih zadevah medsebojnega interesa, vključno z regionalnimi vidiki in ob upoštevanju skupne zunanje in varnostne politike Evropske unije;

- zavezanost pogodbenic boju proti organiziranemu kriminalu in tesnejšemu sodelovanju v boju proti terorizmu na podlagi deklaracije, ki jo je izdala Evropska konferenca 20. oktobra 2001;

- prepričanje, da bo stabilizacijsko-pridružitveni sporazum ustvaril novo ozračje za gospodarske odnose med pogodbenicama, zlasti za razvoj trgovine in naložb, ki sta odločilna dejavnika za prestrukturiranje in posodobitev gospodarstva;

- zavezanost Srbije in Črne Gore približevanju svoje zakonodaje zakonodaji Skupnosti na ustreznih področjih in njenemu učinkovitemu izvajanju;

- ustanovno listino Srbije in Črne Gore, ki določa razdelitev pristojnosti med državno skupnost in obe republiki, ki jo sestavljata;

- zavezanost Državne skupnosti Srbije in Črne Gore ter obeh republik, ki jo sestavljata, k sodelovanju in usklajevanju svojih politik za zagotovitev učinkovitega izvajanja stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma;

- pripravljenost Skupnosti, da odločno podpre izvajanje reform in obnovo ter v ta namen uporabi vse razpoložljive instrumente sodelovanja ter tehnične, finančne in gospodarske pomoči, ki temeljijo na celoviti okvirni večletni podlagi;

- dogovor, da določbe tega sporazuma, ki spadajo v področje uporabe naslova IV dela III Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zavezujejo Združeno kraljestvo in Irsko kot ločeni pogodbenici in ne kot del Evropske skupnosti, dokler Združeno kraljestvo oziroma Irska uradno ne obvesti Srbije in Črne Gore, da je postala zavezana kot del Evropske skupnosti v skladu s Protokolom o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti. Enako velja za Dansko v skladu s Protokolom o stališču Danske, ki je priložen k tem pogodbam;

- zagrebški vrh, ki je pozval k nadaljnjemu utrjevanju odnosov med državami, vključenimi v stabilizacijsko-pridružitveni proces, in Evropsko unijo, pa tudi k tesnejšemu regionalnemu sodelovanju;

- solunski vrh, ki je okrepil stabilizacijsko-pridružitveni proces kot politični okvir za odnose Evropske unije z državami zahodnega Balkana in poudaril možnost njihove vključitve v Evropsko unijo na podlagi napredka pri reformah in zaslugah vsake posamezne zadevne države;

- memorandum o soglasju o olajšanju in liberalizaciji trgovine, podpisan v Bruslju 27. junija 2001, s katerim se je Srbija in Črna Gora skupaj z drugimi državami regije zavezala, da do konca leta 2002 s pogajanji sklene mrežo dvostranskih sporazumov o prosti trgovini ter tako okrepi sposobnost regije za pridobivanje vlagateljev in možnosti njene vključitve v svetovno gospodarstvo;

- pripravljenost Evropske unije, da pod pogojem uspešnega izvajanja tega sporazuma, zlasti glede regionalnega sodelovanja, Srbijo in Črno Goro čim bolj vključi v evropsko politično in gospodarsko dogajanje, in na njen status potencialne kandidatke za članstvo v EU na podlagi Pogodbe o Evropski uniji in ob izpolnjevanju meril, ki jih je določil Evropski svet junija 1993.

3.2. Splošna načela

1. Spoštovanje demokratičnih načel in človekovih pravic, kakor so razglašene v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah in opredeljene v Evropski konvenciji o človekovih pravicah, Helsinški sklepni listini in Pariški listini za novo Evropo, spoštovanje načel mednarodnega prava in pravne države pa tudi načel tržnega gospodarstva, kot so zapisani v dokumentu Bonske konference KVSE o gospodarskem sodelovanju, so podlaga notranje in zunanje politike pogodbenic ter so bistvena sestavina tega sporazuma.

2 Ponovna potrditev pomena, ki ga pogodbenici pripisujeta boju proti terorizmu.

3. Ponovna potrditev pomena, ki ga pogodbenici pripisujeta izvajanju mednarodnih obveznosti, zlasti polnemu sodelovanju z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo (ICTY).

4. Zavezanost pogodbenic k mednarodnemu in regionalnemu miru ter stabilnosti. Razvoj dobrih sosedskih odnosov je glavni cilj stabilizacijsko-pridružitvenega procesa. Pri sklenitvi in izvajanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma se bodo še naprej upoštevale ustrezne politične in gospodarske razmere, kot jih je določil Svet 29. aprila 1997, ob upoštevanju posebnih razmer Srbije in Črne Gore.

5. Sklicevanje na pripravljenost Srbije in Črne Gore, da spodbuja sodelovanje in dobre sosedske odnose z drugimi državami regije, vključno z ustrezno ravnijo medsebojnih koncesij v zvezi s pretokom oseb, blaga, kapitala in storitev, kot tudi z razvojem projektov skupnega interesa, zlasti tistih, ki so povezani z bojem proti organiziranemu kriminalu, korupciji, pranju denarja, ilegalnim migracijam in trgovini, predvsem trgovini z ljudmi in prepovedanimi drogami. Ta zaveza je glavni dejavnik v razvoju odnosov in sodelovanja med pogodbenicama ter tako prispeva k regionalni stabilnosti.

6. Pridružitev bo izvedena v prehodnem obdobju največ desetih let, razdeljenem v dve zaporedni fazi.

Zadevni dve fazi se ne bosta uporabljali za prost pretok blaga (3.5), v zvezi s katerim bo v določbah tega sporazuma predviden poseben razpored.

Namen te razdelitve v zaporedne faze je temeljita preučitev uporabe tega sporazuma. Na področju približevanja in uveljavljanja zakonodaje je cilj osredotočiti se med prvo fazo na temeljne elemente s posebnimi merili uspešnosti, pravnega reda, kot je opisano pod točko 3.7.

Stabilizacijsko-pridružitveni svet bo redno pregledoval uporabo tega sporazuma ter izvajanje pravnih, upravnih, institucionalnih in gospodarskih reform s strani Srbije in Črne Gore glede na preambulo in v skladu s splošnimi načeli prihodnjega stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma.

Prva faza se začne z začetkom veljavnosti tega sporazuma. Med petim letom po začetku veljavnosti tega sporazuma bo Stabilizacijsko-pridružitveni svet ocenil napredek Srbije in Črne Gore ter se odločil, ali bo potrdil ali odložil prehod v drugo fazo za dosego popolne pridružitve. Prav tako bo sprejel odločitve o vseh posebnih določbah, potrebnih za ureditev druge faze. To ne bo vplivalo na dolžino prehodnih obdobij, opredeljenih med pogajanji.

Sporazum bo v celoti združljiv in se bo izvajal v skladu z ustreznimi določbami STO, zlasti s členom XXIV GATT 1994 in členom V GATS.

3.3. Politični dialog

Sporazum bo vključeval ustrezne določbe za politični dialog, ki prispevajo k vzpostavitvi tesnih vezi solidarnosti in novih oblik sodelovanja med pogodbenicama, glavni cilj teh določb pa bo spodbujanje:

- polne vključitve Srbije in Črne Gore v skupnost demokratičnih držav in njenega postopnega približevanja Evropski uniji;

- zbliževanja stališč pogodbenic o mednarodnih vprašanjih, po potrebi tudi preko izmenjave informacij, in zlasti tistih vprašanjih, ki utegnejo bistveno vplivati na pogodbenici;

- regionalnega sodelovanja in razvoja dobrih sosedskih odnosov;

- skupnih stališč o varnosti in stabilnosti v Evropi, vključno s sodelovanjem na področjih, ki jih pokriva skupna zunanja in varnostna politika Evropske unije; sodelovanja in prispevka k preprečevanju širjenja orožja za množično uničevanje in njihovih nosilcev preko popolne skladnosti in nacionalnega izvajanja obstoječih obveznosti v skladu s pogodbami in sporazumi o mednarodnem razoroževanju in neširjenju orožja ter drugimi ustreznimi mednarodnimi obveznostmi.

Politični dialog bo potekal zlasti v Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu, ki ima splošno pristojnost za vse zadeve, ki bi mu jih pogodbenici mogoče želeli predložiti v obravnavo.

Na zahtevo pogodbenic lahko politični dialog poteka tudi v naslednjih oblikah:

- po potrebi v obliki sestankov višjih uradnikov, ki predstavljajo Srbijo in Črno Goro na eni strani ter predsedstvo Sveta Evropske unije in Komisijo na drugi strani;

- z uporabo vseh diplomatskih poti med pogodbenicama, vključno z ustreznimi stiki v tretjih državah ter v Združenih narodih, OVSE, Svetu Evrope in drugih mednarodnih forumih;

- na kateri koli drug način, ki bi koristno prispeval k utrjevanju, razvijanju in krepitvi tega dialoga.

Politični dialog na parlamentarni ravni poteka v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora.

Politični dialog lahko poteka v večstranskem okviru in kot regionalni dialog, ki vključuje druge države regije.

3.4. Regionalno sodelovanje

Srbija in Črna Gora bo dejavno spodbujala regionalno sodelovanje v skladu s svojo zavezanostjo mednarodnemu in regionalnemu miru in stabilnosti ter razvoju dobrih sosedskih odnosov. Programi pomoči Evropske skupnosti lahko podpirajo projekte regionalne ali čezmejne razsežnosti.

Kadar koli namerava Srbija in Črna Gora okrepiti svoje sodelovanje z eno od držav, navedenih v točkah 3.4.1 do 3.4.3 spodaj, mora o tem obvesti EU ter se z njo posvetovati, kot je to opredeljeno v institucionalnih, splošnih in končnih določbah tega sporazuma.

Srbija in Črna Gora bo pozvana, naj pregleda obstoječe dvostranske sporazume s partnerji iz regije ali sklene nove sporazume, da zagotovi njihovo skladnost z načeli iz memoranduma o soglasju o olajšanju in liberalizaciji trgovine, ki je bil podpisan v Bruslju 27. junija 2001.

3.4.1. Sodelovanje z drugimi državami, ki so podpisale stabilizacijsko-pridružitveni sporazum z EU

Po podpisu stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma bo Srbija in Črna Gora začela pogajanja z državami, ki so že podpisale stabilizacijsko-pridružitveni sporazum, da bi sklenila dvostranske konvencije o regionalnem sodelovanju, katerih cilj je razširiti obseg sodelovanja med zadevnimi državami.

Glavni elementi teh konvencij bodo:

- politični dialog;

- vzpostavitev območja proste trgovine med pogodbenicama v skladu z ustreznimi določbami STO;

- medsebojne koncesije v zvezi s pretokom delovne sile, ustanavljanjem, opravljanjem storitev, tekočimi plačili in pretokom kapitala kot tudi z drugimi politikami, ki se nanašajo na pretok oseb, na ravni tega sporazuma;

- določbe o sodelovanju na drugih področjih, ne glede na to, ali so zajeta v tem sporazumu, in zlasti v pravosodju in notranjih zadevah.

Te konvencije bodo po potrebi vsebovale določbe o vzpostavitvi potrebnih institucionalnih mehanizmov in bodo sklenjene po začetku veljavnosti tega sporazuma v obdobju, ki bo opredeljeno med pogajanji. Pripravljenost Srbije in Črne Gore za sklenitev takih konvencij bo pogoj za nadaljnji razvoj odnosov med pogodbenicama.

Podobna pogajanja bo treba začeti z drugimi državami v regiji, takoj ko podpišejo stabilizacijsko-pridružitvene sporazume.

3.4.2. Sodelovanje z drugimi državami, udeleženimi v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu

Srbija in Črna Gora se mora vključiti v regionalno sodelovanje z drugimi državami, udeleženimi v stabilizacijsko-pridružitveni proces, na nekaterih ali vseh področjih sodelovanja, ki jih zajema ta sporazum, zlasti na področjih skupnega interesa. Tako sodelovanje mora biti vedno združljivo z načeli in cilji tega sporazuma.

3.4.3. Sodelovanje z državami kandidatkami za pristop k EU

Srbija in Črna Gora mora spodbujati sodelovanje in skleniti konvencijo o regionalnem sodelovanju z državami kandidatkami za pristop k EU na vseh področjih sodelovanja, ki jih zajema ta sporazum. Cilj take konvencije je postopno prilagajanje dvostranskih odnosov med Srbijo in Črno Goro ter temi državami ustreznemu delu odnosov med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami ter to državo.

3.5. Prost pretok blaga

Med prehodnim obdobjem, opredeljenim, kot je opisano pod točko 3.2, bo Skupnost na podlagi uravnoteženih obveznosti postopno vzpostavila območja proste trgovine z Republiko Srbijo in Republiko Črno Goro. Območje proste trgovine bo v skladu s členom XXIV GATT 1994 in drugimi ustreznimi določbami STO. Skupnost bo v zvezi s tem bistveno hitrejša od Srbije ali Črne Gore.

Srbija in Črna Gora mora za uvrščanje blaga v trgovini med pogodbenicama uporabljati kombinirano nomenklaturo.

Osnovne dajatve, za katere se bodo uporabljala postopna znižanja, so tiste dajatve, ki se dejansko uporabljajo v obeh republikah na podlagi erga omnes na dan pred podpisom sporazuma. Če se po podpisu sporazuma uporabi kakršno koli tarifno znižanje na podlagi erga omnes , morajo tako znižane dajatve nadomestiti zgoraj navedene osnovne dajatve, postopna znižanja pa se bodo izračunala na podlagi teh novih temeljnih stopenj. Pogodbenici se medsebojno obveščata o svojih osnovnih dajatvah.

Zaradi spodbujanja regionalne trgovine sporazum ne bo vplival na zmogljivost Republike Srbije in Republike Črne Gore, da odobrita preferencialno obravnavanje uvozov iz drugih držav v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa EU v jugovzhodni Evropi in iz drugih sosednjih držav, ki niso članice EU.

3.5.1. Trgovina z industrijskimi proizvodi

Določbe tega oddelka se uporabljajo za vse proizvode s poreklom iz držav pogodbenic, ki so našteti v poglavjih 25 do 97 kombinirane nomenklature, razen proizvodov, naštetih v Prilogi k sporazumu (v kateri so opredeljeni proizvodi, ki se štejejo za kmetijske in ne za industrijske). Trgovina med pogodbenicama s proizvodi, zajetimi v Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, poteka v skladu z določbami te pogodbe.

3.5.1.1. Uvoz v Skupnost

Skupnost bo potrdila odpravo količinskih omejitev, carin in vseh ukrepov z enakim učinkom pri uvozu proizvodov s poreklom iz Srbije in Črne Gore v Skupnost na dan začetka veljavnosti tega sporazuma.

3.5.1.2. Uvoz v Srbijo in Črno Goro

Predvideni bodo naslednji ukrepi:

- ob začetku veljavnosti tega sporazuma se bodo odpravile količinske omejitve ali ukrepi z enakim učinkom pri uvozu proizvodov s poreklom iz Skupnosti v obe republiki;

- ob začetku veljavnosti tega sporazuma bosta obe republiki odpravili carine za vse proizvode, ki niso vključeni na sezname občutljivih izdelkov. Ti seznami bodo priloge k sporazumu.

- republiki bosta postopno odpravili dajatve, ki se uporabljajo za proizvode s poreklom iz Skupnosti, naštete v navedenih prilogah k temu sporazumu, v skladu s časovnim razporedom, ki bo določen med pogajanji glede na 1) občutljivost proizvoda in 2) potrebo republik, da zagotovita proračunsko vzdržnost. Vse carine je treba odpraviti do konca prehodnega obdobja.

3.5.1.3. Dajatve in količinske omejitve pri izvozu

Pogodbenici odpravita vse carinske dajatve pri izvozu ob začetku veljavnosti tega sporazuma.

Pogodbenici odpravita vse količinske omejitve pri izvozu ob začetku veljavnosti tega sporazuma.

3.5.1.4. Ukrepi, skupni obema pogodbenicama

Ob začetku veljavnosti tega sporazuma bosta pogodbenici odpravili vse medsebojne dajatve z enakim učinkom kot carine pri uvozu.

Pogodbenici bosta ob začetku veljavnosti tega sporazuma odpravili vse carine pri izvozu in dajatve z enakim učinkom ter vse količinske omejitve pri izvozu in ukrepe z enakim učinkom. Vse količinske omejitve in ukrepi z enakim učinkom bodo odpravljeni ob začetku veljavnosti tega sporazuma, razen če je določeno drugače.

3.5.1.5. Posebna ureditev

Tekstilni izdelki

Trgovino s tekstilnimi izdelki bodo urejale posebne določbe, ki vključujejo vse ukrepe iz avtonomnih trgovinskih ukrepov, ustrezne določbe sporazuma o tekstilnih izdelkih med Republiko Srbijo in Evropsko skupnostjo[?] ter ustrezne avtonomne tekstilne ukrepe[?].

3.5.2. Trgovina s kmetijskimi in ribiškimi proizvodi

Določbe tega poglavja se bodo uporabljale za trgovino s kmetijskimi (vključno s predelanimi kmetijskimi proizvodi) in ribiškimi proizvodi s poreklom iz Srbije in Črne Gore ter Skupnosti.

Izraz „kmetijski in ribiški proizvodi“ pomeni proizvode, naštete v poglavjih 1 do 24 kombinirane nomenklature, in proizvode, naštete v Prilogi 1 §I (ii) Sporazuma o kmetijstvu (GATT, 1994).

Ta opredelitev vključuje ribe in ribiške proizvode iz poglavja 3, pod tarifnima številkama 1604 in 1605 ter pod tarifnimi podštevilkami 0511 91, 2301 20 00 in ex 1902 20 10 („polnjene testenine, ki vsebujejo več kakor 20 mas. % rib, rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev“).

Za predelane kmetijske proizvode, ki so za ta sporazuma „kmetijski proizvodi“, bodo veljale posebne določbe, ki bodo upoštevale njihove industrijske in kmetijske lastnosti. Veljavnih določb Skupnosti ne bodo ovirale vzajemne koncesije, dodeljene v temu sporazumu v zvezi s predelanimi kmetijskimi proizvodi, ki niso našteti v Prilogi I k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti.

Skupnost bo z dnem začetka veljavnosti tega sporazuma odpravila vse količinske omejitve in ukrepe z enakim učinkom pri uvozu kmetijskih in ribiških proizvodov s poreklom iz Srbije in Črne Gore.

Republiki bosta z dnem začetka veljavnosti tega sporazuma odpravili vse količinske omejitve in ukrepe z enakim učinkom pri uvozu kmetijskih in ribiških proizvodov s poreklom iz Skupnosti.

Pogodbenici si bosta medsebojno odobrili koncesije na podlagi vzajemnosti in pogojev, določenih v prilogah k sporazumu.

Koncesije, ki so enakovredne koncesijam, podeljenim Srbiji in Črni Gori na podlagi avtonomnih trgovinskih ukrepov ES in se začnejo uporabljati na dan začetka veljavnosti tega sporazuma, bodo vključene v stabilizacijsko-pridružitveni sporazum. Te koncesije zavezujejo Srbijo in Črno Goro k spoštovanju določb iz oddelka 3.5.3. Te koncesije se lahko v primeru resnih motenj na trgih Skupnosti ali v njihovih regulativnih mehanizmih prilagodijo v skladu s posebnimi zaščitnimi klavzulami za boj proti prevaram.

Ob upoštevanju obsega trgovine s kmetijskimi in ribiškimi proizvodi med ES ter Srbijo in Črno Goro, njene posebne občutljivosti, pravil skupne politike Skupnosti na področju kmetijstva in ribištva, vloge kmetijstva in ribištva v gospodarstvu Srbije in Črne Gore ter posledic pristopa Srbije in Črne Gore k STO in večstranskih trgovinskih pogajanj v okviru STO, bosta pogodbenici v stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu za vsak proizvod posebej preučili možnosti za medsebojno odobritev nadaljnjih koncesij na podlagi vzajemnosti.

Koncesije, ki jih pogodbenici podelita za trgovino z ribiškimi proizvodi, bodo naštete v prilogah.

Pogodbenici morata sprejeti določbe za dosego popolne zaščite geografskih označb v kmetijskem sektorju.

3.5.3. Skupne določbe

Za ublažitev procesa postopne liberalizacije iz točk 3.5.1 in 3.5.2 mora ta sporazum določiti splošne določbe, ki bodo zajemale vse proizvode, razen če je določeno drugače. Vse take določbe bodo v skladu z ustreznimi pravili STO.

3.5.3.1. Mirovanje

Brez poseganja v sedanje ali prihodnje kmetijske politike pogodbenic in razen za izjeme, za katere se dogovorita, ne bodo uvedene nobene nove carine ali dajatve z enakovrednim učinkom in nobene nove količinske omejitve ali ukrepi z enakovrednim učinkom v trgovini med pogodbenicama, že uporabljene omejitve ali ukrepi pa se ne smejo zvišati ali zaostriti od dneva pred začetkom pogajanj.

3.5.3.2. Nediskriminacija

Pogodbenici se bosta vzdržali vseh notranjih davčnih ukrepov ali praks in odpravili bosta vse obstoječe ukrepe ali prakse, ki bi neposredno ali posredno ustvarjali diskriminacijo med proizvodi ene pogodbenice in podobnimi proizvodi s poreklom iz druge pogodbenice.

Izdelki, ki se izvažajo na ozemlje druge pogodbenice, ne smejo biti upravičeni do povračila notranjih davščin, ki presega višino zanje veljavnega neposrednega ali posrednega obdavčevanja.

3.5.3.3. Carine pri uvozu

Določbe o odpravljanju carinskih dajatev pri uvozu se uporabljajo tudi za carinske dajatve fiskalne narave.

3.5.3.4. Carinske unije, območja proste trgovine in ureditev obmejne trgovine

Sporazum bo vključeval klavzulo, ki je podobna klavzulam v drugih pridružitvenih sporazumih. Vsi drugi sporazumi in ureditve bodo v skladu z ustreznimi pravili STO.

3.5.3.5. Posebne klavzule in postopki

Sporazum bo vključeval protidampinško/izravnalno klavzulo, splošno zaščitno klavzulo, klavzulo o državnem monopolu, klavzulo o „pomanjkanju“, klavzulo o izvzetju od neposrednih davkov, primerljivo s klavzulami v podobnih sporazumih, in določbe o postopkih, ki urejajo te klavzule, ob upoštevanju dosedanjih izkušenj.

3.5.3.6. Preferencialna pravila o poreklu blaga in načini upravnega sodelovanja

Protokol, v katerem bodo opredeljeni izraz „izdelek s poreklom“ in načini upravnega sodelovanja, bo priložen sporazumu. Če se medtem sprejme odločitev za razširitev diagonalne kumulacije na države, ki so vključene v stabilizacijsko-pridružitveni proces, se med pogajanji to ustrezno upošteva.

3.5.3.7. Omejitve

Sporazum ne izključuje prepovedi ali omejitev pri uvozu, izvozu ali za blago v tranzitu iz členov 30, 296 in 297 Pogodbe ES.

3.5.3.8. Upravno sodelovanje na področju goljufij in upravljanje preferencialnega uvoza

Sporazum bo pooblastil pogodbenici, da sprejmeta ustrezne ukrepe v primeru pomanjkanja upravnega sodelovanja ali upravljanja in/ali v primeru nepravilnosti ali goljufij. Glede vprašanja izgub carin, povezanih z upravljanjem preferencialnega uvoza, bi se lahko na podlagi sklepa Sveta določili ustrezni ukrepi.

3.6. Pretok delovne sile, ustanavljanje, storitve, kapital

3.6.1. Pretok delovne sile

Sporazum bo ob upoštevanju pogojev in načinov, ki veljajo v posamezni državi članici, zagotovil, da delavci, ki so državljani Srbije in Črne Gore ter so zakonito zaposleni na ozemlju države članice, v primerjavi z državljani te države članice zaradi svojega državljanstva ne bodo diskriminirani glede delovnih razmer, plačila za opravljeno delo ali odpuščanja.

Ob upoštevanju pogojev in načinov, ki veljajo v posamezni državi članici, zlasti zakonodaje glede združitve družine, bodo imeli zakonec in otroci delavca, zakonito zaposlenega na ozemlju države članice, ki tam zakonito prebivajo, razen sezonskih delavcev in delavcev, ki prihajajo na delo v državo na podlagi dvostranskih sporazumov, sklenjenih med Srbijo in Črno Goro ter državami članicami, dostop do trga dela te države članice v času, ko ima ta delavec dovoljenje za delo in bivanje v tej državi.

Države članice ohranijo in po možnosti izboljšajo obstoječe možnosti za zaposlovanje, odobrene na podlagi dvostranskih sporazumov za delavce iz Srbije in Črne Gore. Po določenem obdobju Stabilizacijsko-pridružitveni svet preuči odobritev drugih ugodnosti, pri čemer upošteva razmere na trgu dela v državah članicah in Skupnosti.

Pogodbenici bosta sprejeli pravila za usklajevanje sistemov socialne varnosti za delavce z državljanstvom Srbije in Črne Gore, zakonito zaposlene na ozemlju države članice, in za člane njihovih družin, ki tam zakonito prebivajo. Sklep Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, ki ne sme vplivati na pravice ali obveznosti, ki izhajajo iz dvostranskih sporazumov, če ti sporazumi predvidevajo ugodnejšo obravnavo, bo določil naslednje:

- vse dobe zavarovanja, zaposlitve ali bivanja teh delavcev v različnih državah članicah EU se seštevajo za pokojnine in rente za starost, invalidnost in smrt ter za zdravstveno oskrbo teh delavcev in njihovih družinskih članov;

- vse pokojnine in rente za starost, smrt, nesrečo pri delu ali poklicno bolezen ali invalidnost kot njihovo posledico so z izjemo prejemkov, ki niso zagotovljeni s prispevki za socialno varnost, prosto prenosljive po stopnjah, ki veljajo na podlagi zakonodaje države ali držav članic EU, v breme katerih gredo;

- ti delavci prejemajo družinske dodatke za svoje družinske člane, kot so opredeljeni zgoraj.

Sporazum bo vključeval klavzulo o vzajemnosti za te določbe.

3.6.2. Ustanavljanje

Pristop k svobodi ustanavljanja, podobni tisti iz primerljivih sporazumov, vključuje naslednje glavne elemente:

- pogodbenici si ob začetku veljavnosti sporazuma dodelita nacionalno obravnavo ali status države z največjimi ugodnostmi (most favoured nation – MFN), kar koli je bolje, glede ustanavljanja in poslovanja družb. Družbe ES, ustanovljene v eni od republik, morajo biti v drugi republiki deležne enake nacionalne obravnave ali obravnave MFN;

- po določenem obdobju, ki bo opredeljeno med pogajanji, in ob upoštevanju 1) dolžine prehodnega obdobja, 2) ustrezne sodne prakse Evropskega sodišča in 3) razmer na trgu dela pogodbenic, mora Stabilizacijsko-pridružitveni svet razširiti zgoraj navedene določbe na samozaposlene državljane pogodbenic tega sporazuma;

- po potrebi bi se lahko republikama odobrila prehodna obdobja za omejeno število sektorjev, ki jih je treba opredeliti v prilogah k temu sporazumu;

- ne glede na splošne določbe o prostem pretoku delovne sile imajo upravičenci do pravic do ustanavljanja, ki jih dodelita pogodbenici, pravico, da v skladu z veljavno zakonodajo države gostiteljice, v kateri so ustanovljeni, zaposlijo ali imajo zaposlene v eni od svojih hčerinskih družb delavce, ki so državljani držav članic Skupnosti oziroma Srbije in Črne Gore, če so te osebe ključno osebje gospodarske družbe;

- posebne določbe glede kopenskega prometa, pomorske kabotaže in zračnega prometa. Na zadnjem področju je treba upoštevati rezultate pogajanj o tako imenovanem „horizontalnem sporazumu“;

- določbe o pomorskih družbah Skupnosti, ki so enake določbam iz podobnih sporazumov.

3.6.3. Začasen pretok izvajalcev storitev

V zvezi z začasnim pretokom izvajalcev storitev mora sporazum obravnavati le začasen pretok ključnega osebja in drugih natančno opredeljenih skupin izvajalcev storitev, ob upoštevanju opredelitev GATS, zlasti opredelitev za obliko 4 iz list zavez ES. Da bi preprečila možno izogibanje, se mora Komisija po potrebi pogajati o natančnejših opredelitvah za posebej občutljive sektorje. Komisija mora tudi zagotoviti, da določbe tega sporazuma pogodbenicama ne preprečujejo uporabe njunih zakonov in drugih predpisov v zvezi z vstopom v državo in bivanjem v njej, zaposlitvijo, delovnimi razmerami, prijavo stalnega prebivališča in opravljanjem storitev, če jih pogodbenici ne uporabljata tako, da bi s tem izničili ali omejili koristi, ki izhajajo iz tega sporazuma.

3.6.4. Vzajemno priznavanje kvalifikacij

Da bi državljanom ene pogodbenice olajšali začetek in opravljanje poklicnih dejavnosti na ozemlju druge pogodbenice, Stabilizacijsko-pridružitveni svet preuči, katere ukrepe je treba sprejeti za medsebojno priznavanje kvalifikacij, in lahko v ta namen sprejme vse potrebne ukrepe.

3.6.5. Ponudba storitev

3.6.5.1. Splošne določbe

Sporazum predvideva progresivno in vzajemno liberalizacijo trgovine s storitvami med Skupnostjo in Republiko Srbijo oziroma Republiko Črno Goro. To bo v skladu z ustreznimi pravili STO, zlasti členom V GATS. Sporazum vključuje naslednje glavne elemente:

- podjetja, ki niso ustanovljena na ozemlju druge pogodbenice, bodo postopoma pridobila pravico do opravljanja storitev v skladu z določbami GATS in ob upoštevanju zlasti napredka pri približevanju zakonodaje na različnih področjih. Posebne obveznosti, ki jih prevzameta Republika Srbija in Republika Črna Gora, se bodo ponovno preučile po pristopu k STO;

- Stabilizacijsko-pridružitveni svet bo spremljal izvajanje te liberalizacije in zlasti doseženega napredek na področju finančnih storitev (bančna reforma, krepitev nadzornih struktur, zakonodaja v zvezi z vrednostnimi papirji in borzo).

3.6.5.2. Prevozne storitve

Sporazum bo predvideval tudi liberalizacijo prevoznih storitev, vključno s posebnim protokolom o notranjem prometu. Vseboval bo naslednje glavne elemente:

- posebne določbe o notranjem prometu, zlasti cestnem, železniškem in kombiniranem prevozu, za zagotovitev neomejenega cestnega tranzitnega prometa po Srbiji in Črni Gori ter Skupnosti kot celoti, ob zagotavljanju nediskriminacijske obravnave za srbske in črnogorske tovornjake v zvezi s pravili, ki se uporabljajo za tovornjake Skupnosti pri tranzitu čez ozemlje Skupnosti. Na tem področju (tranzit čez ozemlje Skupnosti) bo Srbija in Črna Gora upoštevala vse predpise Skupnosti, ki se uporabljajo za težka vozila. Tudi za srbska in črnogorska težka vozila velja režim, podoben vsem prihodnjim predpisom Skupnosti, ki se bodo lahko uporabili in katerih cilj je zmanjšanje onesnaževanja in izboljšanje varnosti prometa. Zagotovljena bo tudi učinkovita uporaba načela nediskriminacije, zlati na področju cestnih pristojbin in posebnih tehničnih, okoljskih in družbenih zahtev. Spodbujala se bo ratifikacija in izvajanje mednarodnih konvencij Srbije in Črne Gore, ki se nanašajo na varnost v cestnem prometu. Ob posvečanju posebne pozornosti temeljnemu regionalnemu omrežju v jugovzhodni Evropi se bodo opredelile glavne cestne in železniške poti ter projekti, ki so posebnega pomena za pogodbenici, da se spodbudi zlasti njihov celovit razvoj. Obravnavani bodo tudi ustrezni ukrepi za postopno izboljšanje storitev celinske plovbe;

- določbe zračnega prometa, ki predvidevajo poseben sporazum pod pogoji vzajemnega dostopa za zagotovitev usklajenega razvoja in postopne liberalizacije prevoza med pogodbenicama v skladu z njunimi vzajemnimi tržnimi potrebami;

- v zvezi s pomorskim prometom, uporaba načel neomejenega dostopa do mednarodnega pomorskega trga in prometa na podlagi tržnih zakonitosti in spoštovanje mednarodnih in evropskih obveznosti na področju varnosti, zaščite in okoljskih standardov.

3.6.6. Tekoča plačila in pretok kapitala

Določbe o tekočih plačilih morajo podpirati določbe iz drugih poglavij prihodnjega sporazuma. Prost pretok kapitala je bistvena značilnost integriranega trga, od katerega bo imela koristi tudi Srbija in Črna Gora takoj, ko ji bo to omogočila njena konkurenčnost. Sporazum bo vključeval določbe o pridobitvi nepremičnin s strani nerezidentov. Sporazum bo vključeval zavezanost obeh republik liberalizaciji pretoka kapitala v zvezi z neposrednimi naložbami v skladu s poglavjem o ustanavljanju in zaščito vlagateljev v zvezi z likvidacijo ali repatriacijo teh naložb in kakršnega koli dobička, ki iz njih izvira. Take določbe ne smejo vplivati na nobeno ugodnejšo obravnavo, ki je predvidena v obstoječih dvostranskih in večstranskih obvezah Srbije in Črne Gore. Sporazum bo vključeval klavzuli o mirovanju in o razvoju, ki predvidevata nadaljnjo srednjeročno liberalizacijo pretoka kapitala. Vključeval bo tudi zavezanost Srbije in Črne Gore zagotavljanju prostega pretoka kapitala za vlagatelje EU med republikama.

3.6.7. Splošne določbe

Splošne določbe, vključno z davčnimi določbami, bodo oblikovane v skladu z določbami iz podobnih sporazumov.

3.7. Približevanje in uveljavljanje zakonodaje ter uveljavljanje pravil o konkurenci

Sporazum bo vključeval določbe o postopnem približevanju obstoječe in prihodnje zakonodaje Državne skupnosti Srbije in Črne Gore, Republike Srbije in Republike Črne Gore zakonodaji Skupnosti ter namenjal posebno pozornost njegovemu učinkovitemu izvajanju.

Državna skupnost Srbija in Črna Gora, Republika Srbija in Republika Črna Gora bodo skladno s prednostnimi nalogami evropskega partnerstva zagotavljale, da bo zakonodaja v skladu s temeljnimi deli pravnega reda Skupnosti, zlasti na ključnih področjih zakonodaje notranjega trga. Na kasnejši stopnji bodo Državna skupnost Srbija in Črna Gora, Republika Srbija in Republika Črna Gora prilagodile svoje zakone drugim delom pravnega reda Skupnosti.

Sporazum bo vključeval določbe o spremljanju izvajanja približevanja zakonodaje in ukrepov, ki jih je treba sprejeti za uveljavljanje zakonodaje, vključno z reformo sodstva. Določeni bodo roki za uskladitev na naslednjih področjih: konkurenca, intelektualna, industrijska in poslovna lastnina, javno naročanje, standardi in certificiranje, finančne storitve, kopenski, zračni in pomorski promet – s posebnim poudarkom na varnostnih in okoljskih standardih ter družbenih vidikih –, energetika, pravo družb, računovodstvo, varstvo potrošnikov, varstvo podatkov, varnost in zdravje pri delu ter enake možnosti. Približevanje zakonodaje na drugih področjih notranjega trga bo obveznost, ki bo morala biti izpolnjena do konca prehodnega obdobja.

3.7.1 Konkurenca

3.7.1.1. Konkurenca, ki vključuje državno pomoč

Določbe o konkurenci so oblikovane po določbah iz podobnih sporazumov, zlasti stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma s Hrvaško. Vključevale bodo zlasti:

- določbe o preglednosti na področju državne pomoči, vključno z med drugim letnim poročanjem;

- če je to primerno, bo jeklene izdelke urejal poseben režim po zgledu Protokola 2, člena 5 Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma s Hrvaško. Poudaril bo izjemen značaj pomoči za namene prestrukturiranja in dejstvo, da bo taka pomoč časovno omejena in povezana z zmanjšanji zmogljivosti v okviru programov izvedljivosti;

- pravila o konkurenci na podlagi členov 81, 82 in 87 Pogodbe ES, ter določbe o javnih podjetjih in podjetjih, katerim so bile odobrene posebne ali izključne pravice, ki jih bodo izvršili operativno neodvisni organi. Določbe, ki temeljijo na členih 81 in 82, je treba uporabljati od podpisa sporazuma, medtem ko morajo določbe, ki temeljijo na členu 87, začeti veljati postopoma v obdobju, ki bo opredeljeno med pogajanji;

- pravico obeh pogodbenic, da sprejmeta ustrezne ukrepe, če menita, da je praksa nezdružljiva s pogoji tega sporazuma.

3.7.1.2. Državni monopoli

Predvidena bo prilagoditev državnih monopolov trgovinske narave v obdobju, ki bo opredeljeno med pogajanji, da se zagotovi odprava vsake diskriminacije med pogodbenicama glede pogojev trženja blaga.

3.7.1.3. Javna podjetja

V obdobju, ki bo opredeljeno med pogajanji, in ne glede na strožje obveznosti za uporabo členov 81, 82 in 87 za javna podjetja, kot so opredeljena v točki 3.7.1.1, bo Srbija in Črna Gora za javna podjetja uporabljala načela iz Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 86.

Posebne pravice javnih podjetij med prehodnim obdobjem ne vključujejo možnosti uvedbe količinskih omejitev ali ukrepov z enakim učinkom pri uvozu proizvodov iz Skupnosti v Srbijo in Črno Goro.

3.7.2. Intelektualna, industrijska in poslovna lastnina

Državna skupnost Srbija in Črna Gora, Republika Srbija in Republika Črna Gora bodo sprejele vse potrebne ukrepe za zagotovitev učinkovitega in ustreznega varstva ter uveljavljanja pravic intelektualne, industrijske in poslovne lastnine, vključno z zaščito proti ponarejanju in piratstvu, da se zagotovi raven varstva, ki je primerljiva z ravnijo varstva v Skupnosti pred koncem prehodnega obdobja in v časovnem okviru, ki bo določen med pogajanji, in prizna taka obravnava družbam in državljanom Skupnosti, ki ni manj ugodna od obravnave, zagotovljene tretjim državam v okviru dvostranskih sporazumov od začetka veljavnosti tega sporazuma. Srbija in Črna Gora se zavezuje, da bo ratificirala ali pristopila k večstranskim konvencijam s tega področja, katerih pogodbenica še ni, če so države članice Skupnosti njihove pogodbenice ali da jih dejansko uporabljajo.

3.7.3 Javna naročila

Določbe za dostop do javnih naročil bodo podobne določbam iz stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma za Hrvaško in bodo obvezovale pogodbenice, da okrepijo odgovornost na tem področju, in sicer:

- od začetka veljavnosti tega sporazuma bo Skupnost zagotovila vsem družbam iz Srbije in Črne Gore, ne glede na to, ali so ustanovljene v Skupnosti ali ne, dostop do postopkov oddaje javnih naročil pod pogoji, ki niso manj ugodni od pogojev, zagotovljenih družbam Skupnosti;

- od začetka veljavnosti tega sporazuma bo vsaka republika zagotovila družbam Skupnosti, ustanovljenim na njenem ozemlju, dostop do postopkov oddaje javnih naročil pod pogoji, ki niso manj ugodni od pogojev, zagotovljenih črnogorskim in srbskim družbam. Družba ES, ki je ustanovljena v eni republiki, mora uživati tudi nacionalno obravnavo v zvezi z javnimi naročili v drugi republiki ali javnimi naročili, ki jih oddajo subjekti državne skupnosti.

- v obdobju, ki bo določeno med pogajanji, bo Srbija in Črna Gora zagotovila družbam Skupnosti, ki niso ustanovljene v Srbiji in Črni Gori, dostop do postopkov oddaje javnih naročil pod pogoji, ki niso manj ugodni od pogojev, ki se uporabljajo za družbe v obeh republikah;

- če je izpolnjevanje javnih naročil povezano s področji, kot so ustanavljanje, poslovanje, opravljanje storitev med pogodbenicama, zaposlovanje in pretok delovne sile, se še naprej v celoti uporabljajo ustrezne določbe o pretoku delovne sile, ustanavljanju, opravljanju storitev in kapitalu;

- Srbija in Črna Gora bo v svoj nacionalni pravni red postopoma uvedla mehanizme, ki krepijo preglednost, in zagotovila učinkovito sodno revizijo odločitev, sprejetih na področju javnih naročil.

3.7.4. Standardizacija, meroslovje, akreditacija in ugotavljanje skladnosti

Cilj določb s tega področja bo postopno doseganje skladnosti zakonodaje v Srbiji in Črni Gori s tehničnimi predpisi Skupnosti in evropskimi postopki standardizacije, meroslovja, akreditacije in ugotavljanja skladnosti.

V ta namen se bodo določbe nanašale zlasti:

- na spodbujanje uporabe tehničnih predpisov Skupnosti, standardov in postopkov ugotavljanja skladnosti;

- na zagotavljanje pomoči za razvoj infrastrukture, da se zagotovi kakovost: standardizacije, meroslovja, akreditacije in ugotavljanja skladnosti;

- na spodbujanje sodelovanja Srbije in Črne Gore pri delu organizacij, ki se ukvarjajo s standardi, ugotavljanjem skladnosti, meroslovjem in podobnimi funkcijami (npr. CEN, CENELEC, ETSI, EA, WELMEC, EUROMET itd.);

- kjer je to primerno, na sklenitev Sporazuma o ugotavljanju skladnosti in prevzemanju industrijskih izdelkov, ko so zakonodajni okvir in postopki Srbije in Črne Gore zadostno usklajeni z zakonodajnim okvirom in postopki Skupnosti ter je na razpolago ustrezno strokovno znanje.

3.7.5. Varstvo potrošnikov

Učinkovito varstvo potrošnikov je potrebno za zagotavljanje pravilnega delovanja tržnega gospodarstva, odvisno pa bo od razvoja upravne infrastrukture, s katero se zagotavlja tržni nadzor in uveljavljanje zakonodaje na tem področju.

V ta namen in glede na skupne interese bodo določbe na tem področju zagotavljale:

- politiko dejavnega varstva potrošnikov v skladu z zakonodajo Skupnosti;

- usklajevanje zakonodaje varstva potrošnikov s tovrstno zakonodajo, ki velja v Skupnosti;

- učinkovito zakonsko varstvo potrošnikov za izboljšanje kakovosti potrošniškega blaga in vzdrževanje ustreznih varnostnih standardov;

- spremljanje pravil, ki ga izvajajo pristojni organi in zagotavljanje dostopa do pravnega varstva pri sporih.

3.7.6. Delovne razmere in enake možnosti

Republiki bosta v zvezi z delovnimi razmerami, zlasti glede zdravja in varnosti pri delu ter enakih možnostih, postopno uskladili svojo zakonodajo z zakonodajo Skupnosti.

3.8. Pravičnost, svoboda in varnost

3.8.1. Krepitev institucij

Pri sodelovanju na področju pravosodja in notranjih zadev bosta pogodbenici na splošno posebno pozornost namenjali utrditvi pravne države in krepitvi institucij na vseh ravneh uprave, zlasti na področju uveljavljanja zakonodaje in pravosodja. Sodelovanje bo posebej usmerjeno na krepitev neodvisnosti sodstva, izboljšanje njegove učinkovitosti, razvoj ustreznih struktur za policijo in druge organe pregona, zagotavljanje ustreznega usposabljanja in boj proti korupciji.

3.8.2. Varstvo osebnih podatkov

Učinkovito varstvo osebnih podatkov je potrebno za omogočanje prenosa osebnih podatkov med EU ter Srbijo in Črno Goro, krepitev demokracije in določitev podlage za sodelovanje na področju pravosodja in notranjih zadev, ob zagotavljanju varstva temeljnih pravic in svoboščin posameznikov.

Republiki bosta v zvezi z varstvom osebnih podatkov postopno uskladili svojo zakonodajo z zakonodajo Skupnosti ter drugo evropsko in mednarodno zakonodajo v zvezi z zasebnostjo. To varstvo bo odvisno od vzpostavitve neodvisnih nadzornih organov z zadostnimi finančnimi in človeškimi viri za učinkovito spremljanje uveljavljanja nacionalne zakonodaje v zvezi varstvom osebnih podatkov.

3.8.3. Vizumi, nadzor meje, azil in migracije

Pogodbenici bosta sodelovali na področju vizumov, nadzora meje, azila in migracij ter bosta, če je to primerno, ob upoštevanju in uporabi drugih obstoječih pobud na tem področju, vzpostavili okvir za sodelovanje na teh področjih, tudi na regionalni ravni.

Sodelovanje v zgornjih zadevah bo temeljilo na medsebojnih posvetovanjih in tesnem usklajevanju med pogodbenicama ter bo vključevalo tehnično in upravno pomoč za:

- izmenjavo informacij o zakonodaji in praksi,

- pripravo zakonodaje,

- izboljšanje učinkovitosti institucij,

- usposabljanje zaposlenih,

- varnost potnih listin in odkrivanje ponarejenih listin,

- upravljanje nadzora meje.

Sodelovanje bo osredotočeno zlasti:

- na področje azila, na razvoj in izvajanje nacionalne zakonodaje za doseganje standardov Ženevske konvencije iz leta 1951 in Newyorškega protokola iz leta 1967 in s tem zagotavljanje spoštovanja načela „nevračanja“ ter drugih pravic prosilcev za azil in beguncev;

- na področju zakonitih migracij, na pravila za dovolitev vstopa ter pravice in status teh oseb. V zvezi z migracijami pogodbenici soglašata glede pravičnega obravnavanja državljanov drugih držav, ki zakonito prebivajo na njunih ozemljih, in spodbujanja politike vključevanja, katere cilj je zagotavljanje pravic in obveznosti, ki bodo primerljive s pravicami in obveznostmi njunih državljanov.

3.8.4. Preprečevanje in nadzor nezakonitega priseljevanja; ponovni sprejem

Pogodbenici bosta sodelovali pri preprečevanju in nadzoru nezakonitega priseljevanja. V ta namen bosta soglašali, da na zahtevo in brez nadaljnjih formalnosti:

- ponovno sprejmeta vse svoje državljane, ki so nezakonito navzoči na ozemlju druge pogodbenice;

- ponovno sprejmeta državljane tretjih držav in osebe brez državljanstva, ki so vstopile na ozemlje EU prek Srbije in Črne Gore ali na srbsko in črnogorsko ozemlje prek države članice EU.

Države članice Evropske unije ter Srbija in Črna Gora bodo svojim državljanom zagotovile ustrezne osebne dokumente in potrebno upravno pomoč.

Pogodbenici bosta soglašali, da skleneta sporazum med Srbijo in Črno Goro ter Evropsko skupnostjo o posebnih obveznostih Srbije in Črne Gore ter držav članic Evropske unije v zvezi s ponovnim sprejemom, vključno z obveznostjo ponovnega sprejema državljanov drugih držav in oseb brez državljanstva.

Srbija in Črna Gora soglaša, da bo sklenila sporazume o ponovnem sprejemu z drugimi državami, ki so vključene v stabilizacijsko-pridružitveni proces, in se zavezuje, da bo sprejela vse potrebne ukrepe za zagotovitev fleksibilnega in hitrega izvajanja teh sporazumov.

Stabilizacijsko-pridružitveni svet opredeli druge načine skupnega prizadevanja za preprečevanje in nadzor nezakonitega priseljevanja, vključno z mrežami prekupčevanja in nezakonitega priseljevanja.

3.8.5. Pranje denarja in financiranje terorističnih dejavnosti

Pogodbenici bosta sodelovali, zato da preprečita uporabo njunih finančnih sistemov za pranje prihodkov iz kriminalnih dejavnosti na splošno, zlasti pa iz nedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami.

Sodelovanje na tem področju lahko vključuje upravno in tehnično pomoč za pospeševanje izvajanja predpisov in učinkovitega delovanja ustreznih standardov in mehanizmov za boj proti pranju denarja in financiranju terorističnih dejavnosti, enakovrednih standardom, ki so jih na tem področju sprejeli Skupnost in drugi mednarodni forumi, zlasti Projektna skupina za finančno ukrepanje (FATF).

3.8.6. Sodelovanje v zvezi s prepovedanimi drogami

V mejah svojih pooblastil in pristojnosti pogodbenici sodelujeta, da bi zagotovili uravnotežen in enoten pristop k vprašanjem, ki so povezana z drogami. Cilj politik in ukrepov v zvezi z drogami je krepitev struktur za boj proti prepovedanim drogam, zmanjšanje preskrbe, prometa in povpraševanja po prepovedanih drogah ter spopadanje z zdravstvenimi in družbenimi posledicami zlorabe drog, kot tudi učinkovitejši nadzor predhodnih sestavin.

Pogodbenici se bosta dogovorili o potrebnih načinih sodelovanja za dosego teh ciljev. Ukrepi bodo temeljili na skupno dogovorjenih načelih v skladu s strategijo EU v zvezi z drogami za obdobje 2005–2012.

3.8.7. Preprečevanje in boj proti kriminalu in drugim nezakonitim dejanjem

Pogodbenici bosta sodelovali v boju in preprečevanju organiziranega in drugih oblik kriminala in nezakonitih dejanj, kot so:

- tihotapstvo in trgovina z ljudmi;

- nezakonite gospodarske dejavnosti, zlasti ponarejanje denarja, nezakoniti posli z izdelki, kot so industrijski odpadki, radioaktivni material, in posli z nezakonitimi ali ponarejenimi izdelki;

- korupcija, tako v zasebnem kot javnem sektorju, zlasti tista, ki je povezana z nepreglednimi upravnimi praksami;

- davčne goljufije;

- nedovoljena trgovina s prepovedanimi drogami in psihotropnimi snovmi;

- tihotapstvo;

- nedovoljen promet z orožjem;

- ponarejanje dokumentov;

- nedovoljen promet z avtomobili;

- spletni kriminal.

3.8.8 Boj proti terorizmu

V skladu z mednarodnimi konvencijami, katerih pogodbenici sta, ter svojimi zakoni in drugimi predpisi pogodbenici soglašata, da bosta sodelovali pri preprečevanju in zatiranju regionalnih ali mednarodnih terorističnih dejanj in njihovega financiranja, zlasti tistih, ki vključujejo čezmejne dejavnosti:

- v okviru polnega izvajanja Resolucije Varnostnega sveta št. 1373 ter drugih ustreznih resolucij ZN, mednarodnih konvencij in instrumentov;

- z izmenjavo informacij o terorističnih skupinah in njihovih podpornih mrežah v skladu z mednarodno in nacionalno zakonodajo;

- z izmenjavo izkušenj glede sredstev in načinov boja proti terorizmu ter sodelovanjem na tehničnih področjih in pri usposabljanju ter z izmenjavo izkušenj v zvezi s preprečevanjem terorizma.

3.8.9 Posebno stališče Združenega kraljestva, Irske in Danske

Upoštevalo se bo posebno stališče Združenega kraljestva, Irske in Danske v zvezi z zadevami iz naslova IV Pogodbe ES.

3.9. Politike sodelovanja

Pogodbenici bosta vzpostavili tesno sodelovanje, zato da prispevata k razvoju ter potencialu rasti Srbije in Črne Gore. Takšno sodelovanje bo krepilo obstoječe gospodarske vezi na najširši možni podlagi v korist obeh pogodbenic.

Politike in drugi ukrepi bodo zasnovani v smeri trajnostnega gospodarskega in socialnega razvoja Srbije in Črne Gore ter prispevka k zmanjševanju revščine. Te politike morajo zagotoviti, da se okoljski vidiki že od samega začetka v celoti upoštevajo in povežejo z zahtevami skladnega socialnega razvoja.

Politike sodelovanja morajo biti vključene v regionalni okvir sodelovanja. Posebna pozornost bo namenjena ukrepom, ki lahko spodbudijo sodelovanje med Srbijo in Črno Goro ter njenimi sosednjimi državami, vključno z državami članicami EU, kar bi prispevalo k regionalni stabilnosti. Stabilizacijsko-pridružitveni svet lahko določi prednostne naloge med in v okviru politik sodelovanja, opisanih v nadaljevanju.

3.9.1. Gospodarska in trgovinska politika

Pogodbenici omogočata lažji potek gospodarske reforme tako, da sodelujeta pri izboljšanju razumevanja temeljev njunih gospodarstev in oblikovanja ter uresničevanja gospodarske politike v tržnem gospodarstvu.

Na zahtevo organov oblasti Srbije in Črne Gore lahko Skupnost zagotovi pomoč za podporo prizadevanjem Srbije in Črne Gore, da vzpostavi delujoča tržna gospodarstva in postopno približa njune politike politikam ekonomske in monetarne unije, usmerjenim k stabilnosti.

Namen sodelovanja bo tudi krepitev pravne države na poslovnem področju preko stabilnega in nediskriminacijske pravnega sistema na področju trgovine. Sodelovanje bo vključevalo tudi izmenjavo informacij v zvezi z načeli in delovanjem evropske ekonomske in monetarne unije.

3.9.2. Sodelovanje na področju statistike

Sodelovanje med pogodbenicama bo osredotočeno predvsem na prednostna področja, povezana s pravnim redom Skupnosti na področju statistike. Namen sodelovanja bo predvsem razvoj učinkovitega in trajnostnega statističnega sistema, ki bo zmožen pravočasno zagotavljati zanesljive, objektivne in točne podatke, potrebne za načrtovanje in spremljanje procesa prehoda in reform v Srbiji in Črni Gori. Na ta način bosta statistična urada v Srbiji in Črni Gori bolje zadovoljevala potrebe svojih strank (tako iz javne uprave kot iz zasebnih sektorjev). Statistični sistem mora upoštevati temeljna statistična načela, ki so jih izdali Združeni narodi, in določbe evropske statistične zakonodaje ter se razvijati glede na pravni red Skupnosti.

3.9.3. Bančništvo, zavarovalništvo in druge finančne storitve

Sodelovanje med pogodbenicama bo osredotočeno na prednostna področja, povezana s pravnim redom Skupnosti na področju bančništva, zavarovalništva in finančnih storitev. Pogodbenici bosta sodelovali z namenom, da vzpostavita in razvijeta ustrezen okvir za spodbujanje bančništva, zavarovalništva in finančnih storitev v obeh republikah.

3.9.4. Sodelovanje na področju revizije in finančnega nadzora

Sodelovanje bo osredotočeno na prednostna področja, povezana s pravnim redom Skupnosti na področju javne notranje finančne kontrole ( public internal financial control – PIFC) in zunanje revizije. Pogodbenici bosta sodelovali predvsem z namenom, da razvijeta učinkovite sisteme javne notranje finančne kontrole in zunanje revizije v obeh republikah v skladu z mednarodno sprejetimi standardi in metodologijami ter najboljšo prakso EU.

3.9.5. Spodbujanje in zaščita naložb

Sodelovanje med pogodbenicama bo osredotočeno na prednostna področja, povezana s spodbujanjem in zaščito naložb. Namen sodelovanja med pogodbenicama v okviru njunih pristojnosti na področju spodbujanja in zaščite naložb bo ustvariti ugodno ozračje za domače in tuje zasebne naložbe.

3.9.6. Industrijsko sodelovanje

Namen sodelovanja bo spodbujati posodobitev in prestrukturiranje industrije ter posameznih sektorjev v Srbiji in Črni Gori. Sodelovanje bo vključevalo tudi industrijsko sodelovanje med gospodarskimi subjekti, pri čemer bo cilj krepitev zasebnega sektorja pod pogoji, ki zagotavljajo varstvo okolja.

V pobudah za industrijsko sodelovanje se bodo upoštevale prednostne naloge, ki jih določita obe pogodbenici tega sporazuma. Pri tem bosta upoštevali regionalne vidike industrijskega razvoja in možnost spodbujanja mednarodnih partnerstev. Pobude naj bi bile zlasti namenjene oblikovanju primernega okvira za podjetja, izboljšanju poslovodnega znanja in izkušenj ter spodbujanju trgov, preglednosti trga in poslovnega okolja.

Sodelovanje bo ustrezno upoštevalo pravni red Skupnosti na področju industrijske politike.

3.9.7. Mala in srednje velika podjetja

Sodelovanje med pogodbenicama bo namenjeno razvoju in krepitvi zasebnega sektorja malih in srednjih podjetij ter bo ustrezno upoštevalo prednostna področja, povezana s pravnim redom Skupnosti na področju malih in srednjih podjetij. To vključuje zavezanost Srbije in Črne Gore, vključno s Kosovom, Evropski listini za mala podjetja, ki je bila predstavljena na solunskem vrhu in vključuje deset smernic o načinu, na katerega lahko vlade izboljšajo poslovno okolje za mala podjetja.

3.9.8 Turizem

Namen sodelovanja med pogodbenicama na področju turizma bo povečati pretok informacij o turizmu (preko mednarodnih omrežij, bank podatkov itd.) ter prenos strokovnega znanja in izkušenj. Sodelovanje bo ustrezno upoštevalo pravni red Skupnosti, povezan s tem sektorjem.

3.9.9. Kmetijski in živilsko-predelovalni sektor

Sodelovanje med pogodbenicama bo osredotočeno na prednostna področja, povezana s pravnim redom Skupnosti na področju kmetijstva. Namen sodelovanja na tem področju bo zlasti posodobitev in prestrukturiranje kmetijstva ter živilskopredelovalnega sektorja v Srbiji in Črni Gori ter podpora postopnemu približevanju zakonodaje in praks predpisom in standardom Skupnosti.

3.9.10. Ribištvo

Pogodbenici bosta preučili možnosti za opredelitev obojestransko koristnih področij skupnega interesa v ribiškem sektorju. Sodelovanje bo ustrezno upoštevalo prednostna področja, povezana s pravnim redom Skupnosti na področju ribištva.

3.9.11. Carine

Pogodbenici bosta vzpostavili sodelovanje na tem področju, da zagotovita skladnost z določbami, ki bodo sprejete na področju trgovine, in prilagodita carinske sisteme Republike Črne Gore in Republike Srbije carinskemu sistemu Skupnosti. To bo prispevalo k uresničevanju liberalizacije, načrtovane v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma, in postopnemu približevanju carinske zakonodaje republik pravnemu redu Skupnosti.

Sodelovanje bo ustrezno upoštevalo prednostna področja, povezana s pravnim redom Skupnosti na carinskem področju.

Protokoli o medsebojnem upravnem sodelovanju na carinskem področju bodo priloženi temu sporazumu.

3.9.12. Obdavčevanje

Pogodbenici bosta vzpostavili sodelovanje na področju obdavčevanja, vključno s potrebnimi ukrepi za nadaljnjo reformo davčnega sistema in nadaljnje prestrukturiranje davčne uprave za zagotovitev učinkovitosti pobiranja davkov in krepitev boja proti davčnim goljufijam.

Sodelovanje bo ustrezno upoštevalo prednostna področja, povezana s pravnim redom Skupnosti na davčnem področju in boju proti škodljivi davčni konkurenci. Odpravo škodljive davčne konkurence je treba izvesti na podlagi načel kodeksa ravnanja za obdavčitev ustvarjenega dohodka, ki ga je odobril Svet 1. decembra 1997.

Sodelovanje mora vključevati tudi izboljšanje preglednosti in izmenjave informacij z državami članicami Evropske unije za olajšanje izvajanja ukrepov, ki preprečujejo davčne goljufije, davčne utaje ali izogibanje davkom. To mora vključevati tudi obveznost zaključiti mrežo dvostranskih sporazumov z državami članicami na podlagi vzorčnega sporazuma Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (Organization for Economic Cooperation and Development – OECD) za izmenjavo informacij.

3.9.13. Sodelovanje na socialnem področju

Pogodbenici bosta sodelovali, da v okviru okrepljene gospodarske reforme in povezovanja v obeh republikah olajšata reforme politike zaposlovanja. Sodelovanje bo tudi podpiralo prilagajanje sistemov socialne varnosti obeh republik novim gospodarskim in družbenim zahtevam. To lahko vključuje tudi prilagajanje zakonodaje o delovnih razmerah in enakih možnostih za ženske in moške, pa tudi izboljšanje ravni varovanja zdravja in varnosti delavcev, pri čemer se pogodbenici sklicujeta na raven obstoječega varstva v Skupnosti.

Sodelovanje bo ustrezno upoštevalo prednostna področja, povezana s pravnim redom Skupnosti na tem področju.

3.9.14. Izobraževanje in usposabljanje

Pogodbenici bosta sodelovali z namenom, da dvigneta raven splošne izobrazbe in poklicnega izobraževanja ter usposabljanja v obeh republikah, pa tudi mladinske politike in mladinskega dela. Prednostna naloga visokošolskih sistemov bo dosega ciljev Bolonjske deklaracije.

Pogodbenici bosta sodelovali zato, da zagotovita dostop do vseh ravni izobraževanja in usposabljanja v Srbiji in Črni Gori brez diskriminacije na podlagi spola, barve, narodnosti ali vere.

Ustrezni programi in instrumenti Skupnosti bodo prispevali k izboljšanju izobrazbene strukture in dejavnosti usposabljanja v Srbiji in Črni Gori.

Sodelovanje bo ustrezno upoštevalo prednostna področja, povezana s pravnim redom Skupnosti na tem področju.

3.9.15. Kulturno sodelovanje

Pogodbenici za zavezujeta, da bosta spodbujali kulturno sodelovanje. Namen tega sodelovanja bo med drugim izboljšati medsebojno razumevanje in spoštovanje med posamezniki, skupnostmi in narodi.

3.9.16. Sodelovanje na avdiovizualnem področju

Pogodbenici sodelujeta, da bi spodbujali avdiovizualno industrijo v Evropi in spodbujali koprodukcijo na področju kinematografije in televizije.

Sodelovanje bi lahko med drugim vključevalo programe in sredstva za usposabljanje novinarjev in drugih medijskih strokovnjakov preko sodelovanja v programu MEDIA, pa tudi tehnično pomoč javnim in zasebnim sredstvom javnega obveščanja za krepitev njihove neodvisnosti, strokovnosti in povezav z evropskimi sredstvi javnega obveščanja.

Srbija in Črna Gora bo prilagodila svoje politike o urejanju vsebinskih vidikov čezmejnega oddajanja radijskih in televizijskih programov s politikami EU in uskladila svojo zakonodajo s pravnim redom Skupnosti. Srbija in Črna Gora bo posebno pozornost namenila zadevam v zvezi s pridobivanjem pravic intelektualne lastnine za programe, ki se oddajajo po satelitu ali kablu.

3.9.17. Informacijska družba

Sodelovanje bo osredotočeno zlasti na prednostna področja, povezana s pravnim redom Skupnosti v zvezi z informacijsko družbo. Podpiralo bo predvsem postopno uskladitev politik in zakonodaje v tem sektorju s politikami in zakonodajo Skupnosti.

Pogodbenici bosta sodelovali tudi z namenom nadaljnjega razvoja informacijske družbe v Srbiji in Črni Gori. Globalni cilji bodo priprava družbe kot celote na digitalno dobo, pridobivanje naložb ter zagotavljanje medsebojnega delovanja omrežij in storitev.

3.9.18 Elektronska komunikacijska omrežja in storitve

Sodelovanje bo osredotočeno predvsem na prednostna področja, povezana s pravnim redom Skupnosti na tem področju.

Pogodbenici bosta zlasti okrepili sodelovanje na področju elektronskih komunikacijskih omrežij in s tem povezanih storitev s končnim ciljem, da bi republiki sprejeli pravni red Skupnosti za te sektorje.

3.9.19. Informacije in komunikacije

Pogodbenici bosta sprejeli potrebne ukrepe za spodbujanje medsebojne izmenjave informacij. Prednost bosta dali programom, katerih namen je javnosti podajati osnovne informacije o Skupnosti, strokovnim krogom v Srbiji in Črni Gori pa bolj specializirane informacije.

3.9.20. Promet

Sodelovanje med pogodbenicama bo osredotočeno na prednostna področja, ki so povezana s pravnim redom Skupnosti na področju prometa.

Namen sodelovanja je lahko predvsem prestrukturiranje in posodobitev vrst prevoza v okviru republik, izboljšanje prostega pretoka potnikov in blaga, krepitev dostopa do prevoznega trga in prometne infrastrukture, vključno s pristanišči in letališči, podpiranje razvoja multimodalne infrastrukture v povezavi z vseevropskimi omrežji, predvsem za krepitev regionalnih povezav v jugovzhodni Evropi, dosega standardov izvajanja dejavnosti, ki so primerljivi s standardi v Skupnosti, razvoj sistema prevoza v Srbiji in Črni Gori, ki je združljiv in prilagojen sistemu Skupnosti, ter izboljšanje okoljskega varstva v prometu.

3.9.21. Energetika

Sodelovanje bo osredotočeno na prednostna področja, povezana s pravnim redom Skupnosti na področju energetike, vključno z vidiki jedrske varnosti, če je to primerno. Sodelovanje bo potekalo v skladu z načeli tržnega gospodarstva in evropsko Pogodbo o energetski listini ter se razvijalo z namenom postopnega vključevanja Srbije in Črne Gore v evropske energetske trge, predvsem vzpostavitev Skupnosti za energetiko v jugovzhodni Evropi ( Energy Community in South East Europe – ECSEE).

3.9.22. Okolje

Pogodbenici bosta razvijali in krepili svoje sodelovanje pri ključnih nalogah boja proti uničevanju okolja za spodbujanje okoljske trajnosti.

Sodelovanje bo osredotočeno na prednostna področja, povezana s pravnim redom Skupnosti na področju okolja.

3.9.23. Raziskave in tehnološki razvoj

Pogodbenici bosta na podlagi medsebojne koristi in ob upoštevanju razpoložljivih sredstev spodbujali sodelovanje na področju civilnih znanstvenih raziskav in tehnološkega razvoja, ustreznega dostopa do njunih zadevnih programov pod pogojem ustrezne ravni učinkovitega varstva pravic intelektualne, industrijske in poslovne lastnine.

Sodelovanje bo ustrezno upoštevalo prednostna področja, povezana s pravnim redom Skupnosti na področju raziskav in tehnološkega razvoja.

3.9.24. Regionalni in lokalni razvoj

Pogodbenici si bosta prizadevali okrepiti sodelovanje na področju regionalnega in lokalnega razvoja, njun cilj pri tem pa bo prispevati h gospodarskemu razvoju in zmanjševanju regionalnih neravnovesij. Posebna pozornost bo namenjena čezmejnemu, mednacionalnemu in medregionalnemu sodelovanju.

Sodelovanje bo ustrezno upoštevalo prednostne naloge pravnega reda Skupnosti na področju regionalnega razvoja.

3.9.25 Reforma javne uprave

Namen sodelovanja bo nadaljnji razvoj učinkovite in odgovorne javne uprave v Srbiji in Črni Gori; sodelovanje bo nadgrajevalo predhodna in trenutna prizadevanja za reformo na tem področju.

Sodelovanje na tem področju bo osredotočeno predvsem na krepitev institucij, vključno z razvojem in izvajanjem preglednih in nepristranskih zaposlitvenih postopkov, upravljanjem človeških virov in poklicnim razvojem za javne službe, stalnim usposabljanjem in spodbujanjem etike znotraj javne uprave. Sodelovanje bo zajemalo upravo na ravni državne skupnosti ter republiški in lokalni ravni.

3.10. Finančno sodelovanje

Za doseganje ciljev tega stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma lahko Srbija in Črna Gora prejme finančno pomoč Skupnosti v obliki nepovratnih sredstev in posojil, vključno s posojili Evropske investicijske banke. Pomoč Skupnosti ostaja vezana na izpolnitev načel in pogojev iz sklepov Sveta za splošne zadeve z dne 29. aprila 1997. Upoštevali se bodo tudi evropsko partnerstvo, rezultati rednega poročila za Srbijo in Črno Goro in drugi sklepi Sveta, ki zadevajo program reforme. Pomoč, ki bo odobrena Srbiji in Črni Gori, bo prilagojena njenim potrebam, izbranim prednostnim nalogam, zmožnostim za prevzem in povrnitev koristi ter izvajanju ukrepov za reformo in prestrukturiranje gospodarstva.

Finančna pomoč v obliki nepovratnih sredstev se lahko zagotovi v skladu z ustrezno uredbo Sveta v okviru večletnega finančnega okvira, ki ga oblikuje Skupnost po posvetovanju s Srbijo in Črno Goro.

Finančna pomoč Skupnosti bo pokrivala vse sektorje sodelovanja, pri čemer se bo posebno pozornost namenila pravosodju in notranjim zadevam ter približevanju zakonodaje.

Na zahtevo Srbije in Črne Gore in če je to posebej potrebno, lahko Skupnost v sodelovanju z mednarodnimi finančnimi institucijami preuči možnost odobritve izjemne makrofinančne pomoči pod določenimi pogoji in ob upoštevanju vseh razpoložljivih finančnih sredstev. Ta pomoč bi se sprostila, če bi bili izpolnjeni pogoji, ki bodo določeni v okviru programa, dogovorjenega med Republiko Črno Goro in Republiko Srbijo ter Mednarodnim denarnim skladom.

Da bi omogočili čim boljšo uporabo razpoložljivih sredstev, bosta pogodbenici zagotovili, da so prispevki Skupnosti dobro usklajeni s prispevki iz drugih virov, kot so države članice, druge države in mednarodne finančne institucije. V ta namen bosta pogodbenici redno izmenjevali informacije o vseh virih pomoči.

3.11. Institucionalne, splošne in končne določbe

3.11.1. Stabilizacijsko-pridružitveni svet

Stabilizacijsko-pridružitveni svet bo najvišje telo, vzpostavljeno v skladu s tem sporazumom, ki bo nadzorovalo izvajanje tega sporazuma. Sestajal se bo na ustrezni ravni v rednih časovnih presledkih in skliceval izredne seje, kadar bodo okoliščine to zahtevale. Stabilizacijsko-pridružitveni svet bodo sestavljali člani Sveta Evropske unije in člani Evropske komisije na eni strani ter člani vlad Državne skupnosti Srbija in Črna Gora, Republike Črne Gore in Republike Srbije na drugi. Preučeval bo vsa pomembna vprašanja, vključno z reševanjem sporov, povezanih z izvajanjem tega sporazuma, in vsa druga dvostranska ali mednarodna vprašanja, ki so v obojestranskem interesu. Stabilizacijsko-pridružitveni svet lahko na stabilizacijsko-pridružitveni odbor (glej spodaj) prenese katero koli od svojih pooblastil. Evropska investicijska banka bo vključena kot opazovalka v razprave Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta v zvezi z zadevami, ki so v njeni pristojnosti.

Stabilizacijsko-pridružitveni svet sprejme svoj poslovnik.

3.11.2. Stabilizacijsko-pridružitveni odbor

Stabilizacijsko-pridružitveni odbor bo pomagal Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu in se pripravljal na sestanke z njim. Sestajal se bo na ravni višjih državnih uradnikov vsaj enkrat letno in kadar bodo okoliščine to zahtevale. Zagotavljal bo kontinuiteto sestankov Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta. Stabilizacijsko-pridružitveni odbor bodo sestavljali predstavniki Sveta Evropske unije in predstavniki Evropske komisije na eni strani ter predstavniki Srbije in Črne Gore na drugi.

Stabilizacijsko-pridružitveni odbor bo preučeval vsa vprašanja, povezana z izvajanjem tega sporazuma, in vse druge zadeve v obojestranskem interesu.

Na posebnih področjih lahko stabilizacijsko-pridružitveni odbor ustanovi pododbore.

3.11.3. Stabilizacijsko-pridružitveni parlamentarni odbor

Stabilizacijsko-pridružitveni parlamentarni odbor bo namenjen srečevanju in izmenjavi mnenj članov parlamentov Državne skupnosti Srbija in Črna Gora, Republike Črne Gore in Republike Srbije ter Evropskega parlamenta. Sestajal se bo vsaj enkrat letno. Stabilizacijsko-pridružitveni parlamentarni odbor lahko oblikuje priporočila za Stabilizacijsko-pridružitveni svet.

3.11.4. Splošne in končne določbe

Pogodbenici bosta sprejeli določbe zato, da:

- fizičnim in pravnim osebam za zaščito njihovih pravic zagotovita nediskriminacijski dostop do pristojnih sodišč in upravnih organov;

- pogodbenicam omogočita sprejemanje vseh potrebnih ukrepov iz varnostnih razlogov (narodna obramba, vojno stanje itd.);

- zagotavljata nediskriminacijo pri uporabi ukrepov, sprejetih v okviru tega sporazuma;

- določita posvetovalne postopke in postopke reševanja sporov za sprejemanje ukrepov v primeru neizpolnitve obveznosti iz tega sporazuma;

- omogočita ohranitev pravic iz obstoječih sporazumov med Srbijo in Črno Goro ter eno ali več državami članicami EU, če so te pravice ugodnejše za gospodarske subjekte pogodbenic;

- po uradnem obvestilu (sporazum preneha veljati šest mesecev po dnevu prejetja takšnega uradnega obvestila) in odložitve izvajanja, s takojšnjim začetkom veljave v primeru kršitve katerega koli bistvenega elementa tega sporazuma;

- vključita ozemeljske klavzule, predvsem da se ta sporazum ne uporablja na Kosovu, ki je trenutno pod mednarodno upravo na podlagi Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1244 z dne 10. junija 1999. To ne vpliva na sedanji položaj Kosova ali opredelitev njegovega končnega položaja v skladu z isto resolucijo;

- opredelita koncept „pogodbenic“ tega sporazuma, to je Skupnosti ali njenih držav članic ali Skupnosti in njenih držav članic v skladu z njihovimi pristojnostmi na eni strani in Državne skupnosti Srbija in Črna Gora in/ali njenih držav članic (obeh republik) v skladu z nujnimi pristojnostmi na drugi;

- opredelita koncept verodostojnih jezikov kot tudi ratifikacije in začetka veljavnosti tega sporazuma.

Med pogajanji bosta pogodbenici preučili ustreznost sklenitve začasnega sporazuma, ki bi začel veljati po podpisu stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma, vključno z določbami o prostem pretoku blaga iz stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma in ustreznimi določbami o prevozu.

Generalni sekretar Sveta Evropske unije bo depozitar tega sporazuma.

[1] COM(99) 235 iz maja 1999.

[2] Sklep Sveta z dne 14. marca 2005 o sklenitvi dvostranskega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Srbijo o trgovini s tekstilnimi izdelki (2005/272/ES), Uradni list Evropske unije L 90/2005.

[3] Okrajšava za Srbijo in Črno Goro.

[4] Državno skupnost sestavljata dve državi članici: Republika Srbija in Republika Črna Gora.

[5] COM(2005) 476 konč. z dne 12. aprila 2005.

[6] Državno skupnost sestavljata dve državi članici: Republika Srbija in Republika Črna Gora. Tako državna skupnost kot njeni državi članici imajo pristojnosti za sklepanje pogodb. V teh pogajalskih direktivah se izraza republika(-i) ali republiški nanašata na republiko Srbijo in Republiko Črno Goro kot državi članici Državne skupnosti Srbije in Črne gore.

[7] Sklep Sveta z dne 14. marca 2005 o sklenitvi dvostranskega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Srbijo o trgovini s tekstilnimi izdelki (2005/272/ES), Uradni list Evropske unije L 90/2005.

[8] Skladno z Uredbo 517/94.