EVROPSKA KOMISIJA Strasbourg, 16.5.2017 COM(2017) 260 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU SVETU IN SVETU Dvanajsto poročilo o premestitvi in preselitvi



x0009





1Uvod V dvanajstem poročilu o premestitvi in preselitvi je prikazano posodobljeno stanje na področju izvajanja programov za premestitev in preselitev od zadnjega poročila z dne 12. aprila, obravnavane pa so tudi vrzeli in ukrepi, ki jih je še treba sprejeti, da bodo izpolnjene zaveze iz obeh programov. Za uspeh programa je ves čas njegovega izvajanja odločilen en dejavnik: medsebojno sodelovanje in zaupanje med državami članicami premestitve in državami članicami upravičenkami pri upoštevanju in izvajanju sklepov Sveta o premestitvi. Ko se je začel izvajati postopek premestitve in je večina držav članic začela redno sprejemati zaveze, se je število mesečnih predaj močno povečalo. Poleg tega sta si obe državi članici upravičenki dodatno prizadevali za izboljšanje medsebojnega sodelovanja in zaupanja, da bi pospešili premestitve. Tako so države članice v prvih štirih mesecih leta 2017 sprejele skoraj enako število premeščenih oseb kot v celotnem letu 2016. Skupaj je bilo doslej premeščenih več kot 18 000 oseb, kar dokazuje, da so premestitve učinkovite, če obstaja volja za spoštovanje tistega, kar je bilo skupno dogovorjeno v duhu lojalnega sodelovanja. Premestitev ostaja ključni ukrep za zmanjšanje pritiska na Grčijo in Italijo z delitvijo odgovornosti pri obravnavanju prosilcev, ki očitno potrebujejo mednarodno zaščito. Čeprav migranti še naprej prihajajo v manjšem številu, je Grčija še vedno pod pritiskom, saj je na njenem ozemlju še več kot 62 000 migrantov; od tega jih je približno 13 500 na otokih, približno 48 500 pa na celini. V Italijo je od začetka leta 2017 prispelo 45 130 migrantov, kar pomeni v primerjavi z enakim obdobjem leta 2016 povečanje za 40 %. Vendar velika večina tistih, ki so prispeli, ne prihaja iz držav, katerih državljani očitno potrebujejo mednarodno zaščito, ki se zahteva na podlagi sklepov Sveta za izpolnjevanje pogojev za upravičenost do premestitve. Število prispelih Eritrejcev, ki so v Italiji na prvem mestu med upravičenci do premestitve, se je leta 2017 močno zmanjšalo: Eritreja, ki je bila leta 2016 kot izvorna država na drugem mestu po številu prispelih migrantov v Italiji, kar je pomenilo 11,5 % oseb, se zdaj s približno 2,3 % oseb ne uvršča niti med prvih deset držav po številu prispelih migrantov. Kljub velikemu zmanjšanju je Eritrejcev, ki so leta 2016 prispeli v Italijo in ki bi jih bilo treba še registrirati in premestiti v druge države članice, še vedno približno 11 000. Kot se je že poročalo, število ljudi v Italiji in Grčiji, ki so upravičeni do premestitve, ne dosega števila, ki je predvideno v sklepih Sveta. Iz Grčije, kjer naj bi število registriranih prosilcev za premestitev ostalo stabilno (27 146 oseb, registriranih za premestitev, od tega jih je bilo 12 707 že premeščenih), je še vedno treba premestiti približno 12 400 oseb. V Italiji je bilo doslej za premestitev registriranih več kot 8 300 oseb, od tega jih je bilo 5 711 že premeščenih, dodatnih 700 pa bi moralo biti kmalu registriranih. Poleg tega je doslej v letu 2017 prispelo več kot 1 100 Eritrejcev, ki jih je treba še registrirati za premestitev. Premestitev vseh upravičenih oseb do septembra 2017 je torej mogoča in izvedljiva ter bi jo morale vse države članice obravnavati prednostno. Na podlagi teh nižjih številk države članice ne bi smele zmanjšati svojih prizadevanj, saj premestitve še vedno potekajo prepočasi, da bi lahko do septembra 2017 premestili vse upravičene osebe, ob tem je potrebno precejšnje stalno pospeševanje, zlasti v Grčiji, v skladu z mesečnimi cilji, ki jih je določila Komisija v desetem poročilu. Premestitev, kot je določena v sklepih Sveta, je pravna obveznost. Pomeni tudi skupna prizadevanja, ki od vseh držav članic zahtevajo, da sprejemajo premeščene osebe iz Italije in Grčije. Čeprav so številne države članice povečale svoja prizadevanja, na žalost še vedno veliko držav članic ni sprejelo niti ene premeščene osebe, kar pomeni kršitev njihovih pravnih obveznosti in nespoštovanje njihovih zavez glede Italije, Grčije in drugih držav članic, ki spoštujejo svoje zaveze glede sprejemanja premeščenih oseb. Čeprav številna priporočila iz enajstega poročila še vedno veljajo (zaradi dvomesečnega cikla premestitev), se to dvanajsto poročilo osredotoča predvsem na tiste države članice, ki sistematično zavračajo izvajanje sklepov Sveta in ne izpolnjujejo svojih zavez. Kar zadeva preselitev, izvajanje sklepov iz julija 2015 o preselitvi 22 504 oseb še naprej uspešno poteka, saj sta bili preseljeni že več kot dve tretjini dogovorjenega števila oseb. To pomeni precejšen napredek v primerjavi z majhnim številom oseb, ki so jih države članice preselile v letih 2014 in 2015 v okviru nacionalnih ali večstranskih programov, ter dokazuje dodano vrednost okrepljenega sodelovanja na ravni EU na tem področju. 2Premestitev Dinamika premestitev še naprej kaže pozitivni razvoj kljub nekaterim logističnim težavam. Dodatna prizadevanja vseh držav članic premestitve bi omogočila doseganje zastavljenih ciljev. Namen ciljev, ki jih je zastavila Komisija, je učinkovito in pravočasno zagotoviti premestitev vseh upravičenih oseb, ki so trenutno v Italiji in Grčiji, s čimer bi se izognili morebitnim operativnim in logističnim ozkim grlom, če bi bilo treba večino preostalih predaj izvesti v zadnjih tednih septembra. Za izpolnjevanje teh ciljev so potrebna dodatna prizadevanja in prilagodljivost pri vsakem koraku postopka premestitve, od sprejetja zavez do predaje, vključno z zadostnimi sprejemnimi zmogljivostmi v državah članicah premestitve. Skoraj vse države članice zdaj sprejemajo premeščene osebe iz Italije in Grčije. Madžarska, Poljska in Avstrija ostajajo edine države članice, ki niso sprejele nobene premeščene osebe, s čimer kršijo svoje pravne obveznosti, čeprav je Avstrija sporočila, da namerava kmalu začela sprejemati premeščene osebe. Poleg tega Češka od maja 2016 ni predložila zavez, od avgusta 2016 pa ni sprejela nobene premeščene osebe, kar pomeni, da je sprejela manj kot 1 % dodeljenih prosilcev.

2.1 Nekaj držav članic še vedno ne sprejema zavez in/ali premeščenih oseb Trenutno so skoraj vse države članice dejavne v Italiji in Grčiji ter pogosteje sprejemajo zaveze. Države članice, ki so bile nekaj časa manj dejavne (Bolgarija, Hrvaška, Ciper, Slovenija, Španija ali Romunija), zdaj redno sprejemajo zaveze. Latvija je sporočila, da namerava mesečno sprejemati zaveze glede Italije, Švedska pa je pokazala odločno zavezanost za izpolnjevanje svojih obveznosti in samo aprila predložila zavezo za 1 650 mest (500 za Italijo in 1 150 za Grčijo). Belgija, Litva in Malta so sporočile, da bodo v bližnji prihodnosti dodatno povečale svoje mesečne zaveze. Portugalska je spet začela sprejemati zaveze, medtem ko odpravlja zaostanek. Prejšnjemu obvestilu Avstrije, da bo začela zelo kmalu sprejemati premeščene osebe iz Italije, pri čemer se bo osredotočala na ranljive prosilce, zlasti mladoletnike brez spremstva, je sledila konkretna zaveza za 50 mest.Zdaj bi morala Avstrija čim prej začeti sprejemati zaveze glede Grčije. Nekatere države članice sploh ne sprejemajo zavez in premeščenih oseb iz Grčije in Italije: ·Madžarska od sprejetja sklepov Sveta o premestitvi nikoli ni predložila zaveze niti ni sprejela premeščenih oseb; ·Poljska je predložila zavezo decembra 2015, nato pa prenehala sodelovati. Aprila 2016 je začasno prekinila obravnavo 73 zahtev za premestitev, ki jih je grška azilna služba poslala Poljski, s čimer je tri mesece in pol po predložitvi zaveze dejansko zamrznila postopek premestitve. Enako velja za zahteve iz Italije; ·Češka od maja 2016 ni predložila nobene zaveze. Sodelovala je v zelo majhnem obsegu s strogo politiko preferenc, v skladu s katero je sprejemala samo prosilce z osebnim dokumentom ali potno listino in zavračala vse druge prosilce. Od avgusta 2016 ni sprejela nobene premeščene osebe in je skupaj sprejela samo 12 prosilcev iz Grčije in nobenega iz Italije (manj kot 1 % njenih pravnih obveznosti). Madžarska in Poljska bi morali takoj začeti sprejemati zaveze in premeščene osebe, Češka pa bi morala znova brez odlašanja začeti sprejemati zaveze in premeščene osebe. Poleg tega nekatere druge države članice, ki sprejemajo premeščene osebe iz Grčije, ne sprejemajo premeščenih oseb iz Italije: ·Bolgarija in Slovaška imata strogo politiko preferenc (Bolgarija nerada sprejema Eritrejce, Slovaška pa sprejema samo samske ženske z otroki in osebe s potnimi listinami), zaradi česar je skoraj nemogoče, da bi Italija našla prosilce, ki izpolnjujejo te preference. Bolgarija bi morala začeti sprejemati Eritrejce, Slovaška pa pokazati prožen pristop k svojim preferencam ter čim prej začeti sprejemati zaveze in premeščene osebe iz Italije; ·Estonija in Irska zaradi stroge politike Italije v zvezi z dodatnimi varnostnimi razgovori, ki jih opravljajo države članice premestitve, nista sprejeli še nobene premeščene osebe iz Italije; ·Ciper, ki že več kot tri mesece ni sprejel zaveze, bi moral čim prej začeti sprejemati zaveze glede Italije in premeščene osebe. Vse druge države članice bi morale ohraniti vsaj svoje sedanje mesečne zaveze glede Grčije in Italije.

2.2 Ukrepi, potrebni za pospešitev premestitev Identifikacija in registracija migrantov, ki naj bi bili premeščeni: Italija mora storiti več, da bi pospešila premestitve Kot je bilo predhodno sporočeno, je Grčija dokončala registracijo („vložitev prošnje za mednarodno zaščito“) vseh oseb, ki so bile vključene v predregistracijski postopek, tudi tistih, ki so upravičene do premestitve. Do 12. maja je v okviru programa za premestitev prošnjo vložilo skupaj 27 146 oseb; 12 707 oseb je že bilo premeščenih, 12 385 pa jih je še treba premestiti. Čeprav je mogoče, da bo do 26. septembra 2017 registriranih še več prosilcev za premestitev in da bodo nekateri izključeni iz programa za premestitev, pa naj bi skupno število oseb, registriranih za premestitev, ostalo stabilno. Italija je doslej za premestitev registrirala približno 8 300 oseb, od katerih jih je bilo 5 711 že premeščenih. Po trditvah italijanskih organov je nadaljnjih 700 prosilcev v postopku registracije. Poleg tega je leta 2017 v Italijo prispelo 1 100 Eritrejcev, ki bi jih bilo treba prav tako registrirati za premestitev. Vendar je samo v letu 2016 v Italijo prispelo približno 20 700 Eritrejcev. Nujno je treba zagotoviti, da se vsi migranti, ki so prispeli in prihajajo v Italijo prek žariščnih točk in drugih pristanišč za izkrcanje ter so upravičeni do premestitve, pravočasno registrirajo za premestitev. Italija bi morala zato nujno in stalno pospeševati postopke identifikacije in registracije za premestitev vseh oseb, ki so upravičene do premestitve. V ta namen bi morala povečati zmogljivost za registracijo oseb pri policijskih organih ter zmogljivost in število zaposlenih, ki obdelujejo prošnje in sprejemajo zahteve za premestitev v dublinski enoti, po potrebi s podporo Evropskega azilnega podpornega urada (EASO). Prav tako bi morala v polni meri izkoristiti svojo teritorialno upravo in obstoječe skupine EASO za vzpostavljanje stika z velikim številom upravičenih migrantov, ki bivajo izven prvotnih centrov za premestitev, ter njihovo obveščanje in registracijo za premestitev. Da bi to dosegla, si mora prizadevati za povečanje seznanjenosti s programom za premestitev pri policijskih organih in v sprejemnih centrih. Prav tako je pomembno, da se vse osebe, ki so upravičene do premestitve in v Italijo prispejo prek žariščnih točk ali drugih pristanišč za izkrcanje, preusmerijo v namenske centre za premestitev, kot je predvideno v časovnem načrtu Italije. Sedanja praksa, v skladu s katero se migranti, ki so upravičeni do premestitve, porazdelijo po celotnem italijanskem ozemlju, pri čemer se namenski centri za premestitev pogosto premalo izkoriščajo, ker je v njih večina migrantov iz držav, katerih državljani niso upravičeni do premestitve, otežuje registracijo za premestitev in ustvarja logistične težave v zadnjih fazah postopka premestitve, zlasti v zvezi z zagotavljanjem ustreznih zdravstvenih pregledov pred predajo. Italija si je nedavno prizadevala, da bi centralizirala zadnje faze postopka premestitve in premestila prosilce za premestitev 10 dni pred odhodom v sprejemne centre v Rimu ali njegovi bližini.To je dobrodošel ukrep, ki pa ga je treba še dodatno sistematizirati in dopolniti z na splošno bolj centraliziranim sprejemom prosilcev za premestitev. Da bi podprla Italijo pri teh prizadevanjih, je Komisija nedavno namenila 15,33 milijona EUR za nujno pomoč v okviru Sklada za azil, migracije in vključevanje za zagotovitev nastanitve, hrane, zdravstvene oskrbe ter jezikovno in kulturno posredovanje. Pomoč bo namenjena tudi okrepitvi zagotavljanja informacij v zvezi s premestitvijo osebam, ki so upravičene do programa. Zato je treba nujno zagotoviti, da se vse upravičene osebe registrirajo za premestitev ter učinkovito in hitro premestijo. Postopek ugotavljanja ujemanja: Države članice so dosegle napredek, vendar je treba storiti še več, zlasti v zvezi z ranljivimi prosilci Orodje EASO za ugotavljanje ujemanja bo v Grčiji začelo delovati 23. maja in bo prispevalo k povečanju učinkovitosti postopka ugotavljanja ujemanja, saj se bo obdelalo veliko število zadev in hitro identificiralo prosilce, ki se lahko premestijo v določeno državo članico. Vendar, kot je navedeno v prejšnjem poročilu, morajo biti preference držav članic dovolj prilagodljive, da je orodje lahko učinkovito. Poleg tega se spodbuja, naj nekatere države članice povečajo svoj mesečne zaveze, da bi zagotovile zadostno število zavez za postopek ugotavljanja ujemanja (pri katerem Italija in Grčija posameznega prosilca dodelita zadevni državi članici). V tem smislu bi morale Belgija (v skladu s svojo napovedjo), Španija in Hrvaška precej povečati svoje mesečne zaveze glede Italije in Grčije, Nemčija, Romunija in Slovaška pa bi jih morale povečati glede Grčije; Francija bi morala močno povečati svoje zaveze glede Italije in jih sprejemati mesečno, mesečne zaveze glede Grčije pa bi morala ohraniti na sedanji ravni.

Vse države članice bi se morale izogibati temu, da ranljive prosilce izključujejo iz preferenc, saj imajo ti pri premestitvah prednost. V tem smislu je dobrodošlo osredotočanje nekaterih držav članic, kot je Španija, na posebej ranljive prosilce. Ključno je tudi, da države članice ustvarijo zmogljivost za nastanitev zlasti ranljivih prosilcev. Vse države članice bi morale biti pripravljene sprejeti vse vrste migrantov (velike družine, samski moški prosilci) in pravičen delež ranljivih prosilcev, vključno z mladoletniki brez spremstva in osebami s hudimi zdravstvenimi težavami. Skrajšanje odzivnega časa držav članic premestitve Države članice si še naprej prizadevajo na splošno skrajšati odzivni čas za zahteve za premestitev. Vendar se še vedno pojavljajo nekatere zamude, zlasti v nekaterih državah članicah in pridruženih državah (Belgija, Nemčija, Litva, Romunija, Španija in Švica), kjer še vedno niso zagotovljeni odgovori iz prejšnjih zavez (kar pomeni, da je treba na odgovor čakati več kot en mesec namesto 10 delovnih dni, kot je določeno v protokolih o premestitvi). Na splošno se spodbuja, naj države članice še dodatno povečajo svoje zmogljivosti, da bodo lahko obdelale zahteve in odgovorile v 10 delovnih dneh, kot je določeno v protokolih o premestitvi. Odpravljanje operativnih ovir Glede na to, da v Grčiji na predajo čaka 4 000 oseb, v Italiji pa 1 388, so se zamude pri predajah zmanjšale v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja, vendar so še vedno najbolj pereče ozko grlo v postopku premestitve. Države članice z omejitvami sprejemnih zmogljivosti (Irska, Finska in Portugalska) si prizadevajo za rešitev teh težav. Napredek je bil dosežen tudi v zvezi s količino in kakovostjo zagotovljenih informacij in predavanj za kulturno orientacijo. Mednarodna organizacija za migracije (IOM) je poleg dobrih praks, izpostavljenih v prejšnjem sporočilu, organizirala tudi posebno usposabljanje za uradnike za zvezo v Grčiji za izboljšanje kulturne orientacije. Po uspehu tega usposabljanja ga bo IOM ponovila tudi v Italiji. Večina držav članic je zdaj uradu EASO zagotovila svoj informacijski material, ki ga EASO zdaj pregleduje, da bi po potrebi predlagal izboljšave. EASO je dokončal tudi novi letak o premestitvi, ki se osredotoča na pravice in obveznosti prosilcev. Potreboval bo podporo držav članic za širšo distribucijo tega novega letaka, ne samo na žariščnih točkah in v sprejemnih centrih v Grčiji in Italiji, temveč tudi na celotnem ozemlju držav članic premestitve. Dokončal je tudi poseben video o premestitvi na Portugalsko, ki se osredotoča na Eritrejce. Dodatni varnostni pregledi, ki jih izvajajo nekatere države članice premestitve in pridružene države (zlasti Estonija, Irska in Švica), vključno z razgovori, še vedno pomenijo izzive. Grčija in Italija sta obvezani, da s podporo agencij EU pred pošiljanjem zahtev za premestitev izvedeta potrebne varnostne preglede prosilcev. Države članice, ki želijo sistematično izvajati dodatne varnostne preglede, bi morale pokazati prožnost ter z Grčijo in Italijo poiskati obojestransko sprejemljive rešitve glede njihove organizacije, da ne bi upočasnile postopka premestitve. S takimi rešitvami se bo dodatno izboljšalo tudi medsebojno sodelovanje in povečala hitrost premestitev iz Italije in Grčije v vse druge države članice. Morebitne dodatne varnostne preglede, vključno z varnostnimi razgovori, bi bilo treba izvesti v 10 delovnih dneh, kot je dogovorjeno v protokolih o premestitvi. V tem smislu se spodbuja, naj države članice sledijo zgledu dobrega sodelovanja med Nizozemsko, Francijo in Grčijo, da bi zagotovile, da se premestitve izvedejo v tem časovnem okviru. V zvezi s tem je pomembno zagotoviti, da se čim prej vzpostavi ustrezna zmogljivost za izvajanje razgovorov. Poleg tega je bilo aprila 70 % letov izvedenih v zadnjem tednu meseca. Kot je navedeno v prejšnjem poročilu, sta od pošiljanja odobritev do organizacije letov zaželena večja prilagodljivost držav članic premestitve in boljše usklajevanje med njimi. Komisija bo 19. maja v Atenah organizirala sestanek, da bi pomagala IOM in grškim organom pri spopadanju s temi izzivi glede logističnega usklajevanja.

2.3 Premestitev mladoletnikov brez spremstva: napredek v Grčiji, prvi koraki v Italiji Komisija je v svojem sporočilu o zaščiti otrok pri migracijah z dne 12. aprila 2017, v katerem so opredeljeni ukrepi, ki jih je treba nujno izvesti za okrepitev zaščite otrok pri migracijah, opozorila, da morajo države članice nujno okrepiti svoje zaveze glede premestitev, zlasti za otroke brez spremstva in otroke, ki so ločeni od družine. V Grčiji je bilo do 15. maja od 576 mladoletnikov brez spremstva, upravičenih do premestitve, premeščenih 359 mladoletnikov brez spremstva. Od zadnjega poročila je več držav članic ponudilo mesta za to kategorijo ranljivih prosilcev. Države članice se spodbujajo, naj še naprej zagotavljajo mesta, ki so potrebna za premestitev registriranih mladoletnikov, ki so ločeni od družine, in sledijo zgledu Finske, ki kaže kar največjo možno prožnost v zvezi s premestitvijo poročenih otrok. V tem okviru bi morale države članice proučiti načine za olajšanje premestitve poročenih mladoletnikov , ki bo vedno v korist otroka. Po upoštevanju priporočil iz prejšnjega poročila je Nemčija zdaj bolj prilagodljiva glede dokazovanja širših družinskih povezav, zlasti v zvezi z otroki, ki so ločeni od družine.

Leta 2016 je v Italijo prispelo rekordnih 25 772 mladoletnikov brez spremstva (91,6 % od 28 129 mladoletnikov), med katerimi je bilo 3 806 Eritrejcev, 218 Sircev, 394 Iračanov in 13 Jemencev (države, katerih državljani so upravičeni do premestitve). Do 11. maja 2017 sta v Italijo prispela še 5 602 mladoletnika brez spremstva, od katerih jih ima približno 250 državljanstvo držav, katerih državljani so upravičeni do premestitve. V obdobju poročanja je bila izvedena prva premestitev mladoletnikov brez spremstva iz Italije . Aprila in maja sta bila dva mladoletnika brez spremstva premeščena na Nizozemsko, več drugih prošenj pa je v obravnavi. Za doseganje tega bi se morala nadaljevati dejavno medinstitucionalno sodelovanje italijanskih organov na nacionalni in lokalni ravni ter podpora skupine Komisije v Italiji, EASO in IOM. Italija bi morala zdaj graditi na izkušnjah s temi prvimi premestitvami in standardizirati postopke, da bi v celoti omogočila premestitve mladoletnikov brez spremstva, vključno z omogočanjem lažjega imenovanja skrbnikov za prispele mladoletnike brez spremstva, tako da jim lahko pomagajo pri morebitni vložitvi prošnje za mednarodno zaščito in, kjer je to ustrezno, preusmeritvi za premestitev. Hitro imenovanje skrbnikov in prednostna premestitev sta v sporočilu o zaščiti otrok pri migracijah označena kot nujna ukrepa. Zagotavljanje ustreznih informacij o premestitvah je ključno in bi moralo biti vedno zagotovljeno v krajih izkrcanja in sprejemnih centrih vsem mladoletnikom brez spremstva. Skrbniki bi morali pri presoji koristi vsakega upravičenega otroka vedno upoštevati možnost premestitve. Da bi Italija poenostavila postopke, bi morala, kot je bilo navedeno že v prejšnjih poročilih, razmisliti o vzpostavitvi enega ali več namenskih objektov za premestitev mladoletnikov brez spremstva. EASO lahko pomaga z zagotavljanjem informacij, registracijo zahtev in presojo koristi otroka. Države članice bi morale v svojih zavezah še naprej zagotavljati mesta za mladoletnike brez spremstva in italijanskim organom zagotavljati specifične informacije o predvidenem sprejemu. 3Preselitev Glede na nedavno objavljene podatke Eurostata so države članice EU v letu 2106 v okviru nacionalnih in večstranskih programov sprejele več kot 14 205 preseljenih beguncev. To pomeni precejšen napredek v primerjavi z 8 155 osebami, ki so bile preseljene leta 2015, in 6 550 osebami, preseljenimi leta 2014. To povečanje števila sovpada s prvim polnim letom izvajanja programov preselitve na ravni EU ter izraža vrednost in možnost okrepljenega sodelovanja na ravni EU in usklajevanja na področju preselitev. Pri izvajanju sklepov z dne 20 julija 2015 je še vedno opazen napredek, saj sta bili izvedeni že več kot dve tretjini od 22 504 dogovorjenih preselitev. Od 10. aprila 2016 je bilo v okviru programa preseljenih 671 oseb, predvsem iz Turčije, Jordanije in Libanona. Do 12. maja 2017 je bilo preseljenih 16 163 oseb v 21 držav (v Belgijo, na Češko, Dansko, v Nemčijo, Estonijo, Francijo, na Islandijo, Irsko, v Italijo, Latvijo, Lihtenštajn, Litvo, na Nizozemsko, Norveško, v Avstrijo, na Portugalsko, v Španijo, na Finsko, Švedsko, v Švico in Združeno kraljestvo). Sedem držav članic (Estonija, Finska, Nemčija, Irska, Nizozemska, Švedska in Združeno kraljestvo) ter tri pridružene države (Islandija, Lihtenštajn in Švica) so že izpolnile svoje zaveze. Čeprav preseljene osebe sprejema več držav članic kot v prejšnjih letih, deset držav članic še ni sprejelo nobene preseljene osebe v okviru tega programa. Vse bolj vprašljivo je, ali bodo države članice, za katere obstajajo velike razlike med njihovimi zavezami in dejanskim izvajanjem, sposobne izpolniti svoje zaveze. Večina držav, ki sodelujejo v programu za izvajanje sklepov z dne 20. julija 2015, je navedla, da so bila njihova prizadevanja pri preselitvi osredotočena predvsem na Sirce v Jordaniji, Libanonu in Turčiji, vendar ne izključno nanje. To vključuje prizadevanja držav članic za preselitev Sircev iz Turčije na podlagi izjave EU in Turčije z dne 18. marca 2016. Od 4. aprila 2016 je bilo na podlagi dela izjave EU in Turčije, ki se nanaša na preselitev, iz Turčije preseljenih 5 695 Sircev. Od zadnjega obdobja poročanja je bilo na podlagi tega mehanizma preseljenih 1 077 Sircev, glede na preostale zaveze pa je skupaj na voljo še 25 040 mest. Preselitve na podlagi izjave EU in Turčije so bile doslej izvedene v Avstrijo, Belgijo, Estonijo, Francijo, Nemčijo, Italijo, Latvijo, Litvo, Luksemburg, na Nizozemsko, Portugalsko, v Španijo ter na Finsko in Švedsko. Poleg tega je bilo od 4. aprila 2016 iz Turčije na Norveško preseljenih 521 Sircev. Države članice, ki sprejemajo preseljene osebe na podlagi izjave EU in Turčije, dobro napredujejo pri pripravi dodatnih operacij, vključno z misijami v Turčijo, da bi se opravili razgovori s kandidati za preselitev. Avstrija je začela sprejemati preseljene osebe na podlagi programa, Romunija pa se trenutno pripravlja na prvi sprejem preseljenih oseb. Hrvaški strokovnjaki so nedavno kot opazovalci sodelovali pri belgijskih preveritvenih obiskih v Ankari. To je primer sodelovanja med izkušenimi državami članicami preselitve in tistimi, ki to šele postajajo, ki ga Komisija spodbuja in ki bi ga bilo treba še bolj razširiti. Po drugi strani so nekatere države članice že poleti 2016 prejele spise visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR), vendar niso ukrepale (Bolgarija in Češka). Poleg tega nekatere države članice doslej niso sprejele nobenih preseljenih oseb iz Turčije, niti niso sprejele zadostnih ukrepov za njihovo preselitev (Ciper, Danska, Grčija, Madžarska, Irska, Malta, Poljska, Slovaška, Slovenija in Združeno kraljestvo).Te države članice se spodbujajo, naj prispevajo k uresničevanju izjave EU in Turčije. Da bi podprla preselitve v skladu z izjavo EU in Turčije ter razpravljala o potekajočih operacijah, je delegacija EU v Ankari nadaljevala tedenska srečanja s turškim generalnim direktoratom za upravljanje migracij. Delegacija EU se tedensko srečuje tudi z državami članicami ter UNHCR in IOM, da bi razpravljali o operativnih posodobitvah, preverjali napredek in opredelili ozka grla.