[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 31.1.2007

SEC(2007) 56

DELOVNI DOKUMENT OSEBJA KOMISIJE Spremni dokument k

Predlog DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Direktive 98/70/ES glede specifikacij motornega bencina, dizelskega goriva in plinskega olja ter o uvedbi mehanizma za spremljanje in zmanjševanje emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe goriv za cestni promet ter o spremembi Direktive Sveta 1999/32/ES glede specifikacij goriva, ki ga uporabljajo plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh, in o razveljavitvi Direktive 93/12/EGS Ocena vpliva pregleda Direktive o kakovosti goriva Povzetek

{COM(2007) 18 konč.}{SEC(2007) 55}

KAZALO

1. Postopkovna vprašanja in posvetovanje z zainteresiranimi stranmi 3

1.1. Organizacija in časovna razporeditev 3

1.2. Posvetovanja in strokovno znanje 3

2. Opredelitev problemov 3

3. Cilji 3

4. Politične možnosti in analiza učinkov 4

4.1. Svetovna listina o gorivu 4

4.2. Omejitev vsebnosti biodizla (FAME) v dizelskem gorivu 4

4.3. Specifikacije LPG, CNG in biogoriva 4

4.4. Specifikacija goriva stoječih kolon vozil 4

4.5. Končni datum za 10 ppm žvepla v dizelskem gorivu 5

4.6. Emisije iz težkih vozil 5

4.7. Pregled prostovoljnega sporazuma o CO2 in avtomobilih 5

4.8. Pregled Direktive 1999/30/ES 5

4.9. Poliaromatski ogljikovodiki 6

4.10. Dizelsko gorivo za necestna vozila 6

4.11. Detergenti 6

4.12. Kovinski dodatki 7

4.13. Gostota dizelskega goriva 7

4.14. Vsebnost kisikovih spojin v motornem bencinu 7

4.15. Najvišji parni tlak motornega bencina 8

4.16. Življenjski cikel emitiranih toplogrednih plinov 8

5. Spremljanje in ocenjevanje 9

1. POSTOPKOVNA VPRAšANJA IN POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI

1.1. Organizacija in časovna razporeditev

Navedba 2006/ENV/19 delovnega programa Komisije 2006 je pregled Direktive 98/70/ES. Po zbiranju podatkov in posvetovanjih v letu 2005 je bila v maju 2006 oblikovana medresorska skupina, ki se je sestala štirikrat. V sodelovanju s to skupino je Generalni direktorat za okolje pripravil presojo vpliva.

1.2. Posvetovanja in strokovno znanje

Izpolnjeni so bili minimalni standardi Komisije za posvetovanja. Zadevne zainteresirane strani so bile pozvane, da predložijo predloge za pregled. To so prvenstveno različne industrije, države članice in nevladne organizacije. V letu 2005 so se zainteresirane strani dvakrat srečale. Javnosti je dostopna spletna stran s predstavitvami, komentarji zainteresiranih strani in drugimi dokumenti s teh srečanj na spletni strani http://forum.europa.eu.int/Public/irc/env/fuel_quality/home.

2. OPREDELITEV PROBLEMOV

Direktiva 98/70/ES je uvedla minimalne specifikacije za motorni bencin in dizelsko gorivo, ki se uporablja za cestni promet. Te specifikacije so bile določene zaradi zdravja in okoljskih razlogov v skladu s postopkom programa avtomobilskega goriva „Auto Oil“. Direktiva 2003/17/ES spreminja številne vidike navedene direktive, vključno z zahtevo po pregledu. Zaradi stalnega tehničnega napredka v avtomobilski tehnologiji in tehnologiji goriv ter stalne želje po zagotovitvi optimizacije ravni varstva okolja in zdravja so potrebni redni pregledi specifikacij goriva. Pregled presoja, ali je treba zaradi politike o omejevanju emisij iz vozil, zmanjšanju CO2 iz avtomobilov, kakovosti zraka, alternativnega goriva ali razvoja dodatkov spremeniti navedeno direktivo.

3. CILJI

Direktiva zagotavlja enotni trg goriv z določitvijo minimalnih specifikacij za goriva v prodaji, oblikovana na podlagi okoljskih in zdravstvenih pomislekov. Pri preučitvi, ali je treba specifikacije pregledati, ostajajo ti pomisleki najpomembnejši.

Številne strategije Skupnosti določajo smernice za usmeritev pregleda. Tematska strategija o onesnaževanju zraka[1] določa visoke cilje za zmanjšanje emisij zračnih onesnaževal. Drugi cilji v zvezi s pregledom so našteti v lizbonski agendi, strategiji trajnostnega razvoja, politiki v zvezi s podnebnimi spremembami in strategiji za biogoriva.

4. POLITIčNE MOžNOSTI IN ANALIZA UčINKOV

Pregled zajema številne teme. Teme so za analizo razčlenjene na področja. Medsebojen vpliv različnih področij je bil preprečen, kolikor je možno. V nadaljevanju našteta področja zajemajo pregled težave, analizo in izbrano možnost.

4.1. Svetovna listina o gorivu

Svetovno listino o gorivu (WWFC) so predlagali izdelovalci avtomobilov za uskladitev standardov goriva. Trdijo, da bi njeno sprejetje na številnih trgih olajšajo trženje vozil. WWFC obravnava številne parametre, ki jih je treba posamično oceniti glede okoljskih koristi in stroškovne učinkovitosti. S tega vidika WWFC ni v celoti ocenjena, vendar pa so po potrebi ocenjeni posamični pomembni parametri.

4.2. Omejitev vsebnosti biodizla (FAME) v dizelskem gorivu

Specifikacija dizelskega goriva v direktivi ne zajema omejitve FAME. Evropski standard EN590 tako omejitev navaja, saj povzroča uporaba višjih deležev FAME tehnične težave. Industrija FAME je predlagala, da direktiva določi omejitev, vendar pa analiza ni razkrila zdravstvenih ali okoljskih razlogov, da se taka omejitev določi. V skladu z boljšo ureditvijo se spremembe ne predlagajo, vendar pa je Komisija prosila Evropski odbor za standardizacijo za pregled omejitve FAME, določene v EN590.

4.3. Specifikacije LPG, CNG in biogoriva

Za določitev specifikacije teh goriv v direktivi morda obstajajo okoljski ali zdravstveni razlogi. Njihova presoja in presoja drugih goriv, vključno z vodikom, emulzijskimi gorivi in dimetilnim etrom (DME) je pripeljala do zaključka, da ni razloga za vključitev teh goriv v direktivo.

Ker to ne prinaša koristi in zaradi boljše ureditve se vključitev specifikacij teh goriv v direktivo ne predlaga.

4.4. Specifikacija goriva stoječih kolon vozil

Zaradi uporabe na mestnih območjih, kjer so posebne težave s kakovostjo zraka, bi morda določitev posebnih specifikacij za goriva, ki jih uporabljajo stoječe kolone vozil, prinesla okoljske ali zdravstvene koristi. Analiza kaže, da so na voljo številne možnosti za obravnavo emisij zaradi prometa in težav s kakovostjo zraka. Vendar pa določitev specifikacij goriva za kolone stoječih vozil v primerjavi z drugimi pristopi prinese majhne koristi ali nobenih.

Direktiva omogoča, da se v nekaterih okoliščinah uporabijo strožje specifikacije goriva. Koristi iz določitve specifikacij za kolone stoječih vozil niso bile ugotovljene, zato se ukrepi ne predlagajo.

4.5. Končni datum za 10 ppm žvepla v dizelskem gorivu

Dizelsko gorivo z najvišjo vsebnostjo žvepla 10 ppm je gorivo, ki omogoča višjo učinkovitost vozil in zmanjšuje emisije žveplovega dioksida in trdnih delcev. Žveplo zastruplja tudi redukcijske sisteme za naknadno obdelavo, ki bodo po vsej verjetnosti vpeljani v prihodnje. Direktiva vsebuje začasni končni datum za najvišjo vsebnost žvepla v dizelskem gorivu 10 ppm.

Odločitev mora temeljiti na zagotovilu, da se emisije toplogrednih plinov (TGP) na splošno ne bodo povečale, vendar pa tega z gotovostjo ni možno določiti. Analiza na podlagi lahkih vozil kaže, da bo izenačenje morda doseženo pozneje kot je začasno določeno leta 2009. Vendar pa v tem niso zajeti možni prihranki od težkih vozil, pri katerih ima majhna korist velik vpliv. Jasnih koristi od prelaganja datuma po letu 2009 razen možnega, vendar negotovega, privarčevanja TPG, ni.

Potrditev leta 2009 pomeni nekatere koristi za kakovost zraka in izdelovalcem vozil zagotovilo za dostopnost goriva, kar olajša doseganje omejitev emisij Euro 5. Zaključkov ni možno utemeljiti samo na emisijah TGP, vendar pa se spričo prednosti in dosedanjega napredka predlaga potrditev datuma 1. januar 2009 za omejitev na 10 ppm žvepla.

4.6. Emisije iz težkih vozil

Komisija je zainteresirane strani pri pripravi predloga za določitev omejitev emisij Euro VI vprašala, kakšna kakovost goriva je potrebna za različne scenarije vrednosti omejitev. Odgovori so pokazali, da bo treba sestavo goriva spremeniti tako, da bo ustrezala morebitnim spremenjenim zahtevam emisij za težka vozila. Ob upoštevanju prej navedenega se spremembe ne predlagajo.

4.7. Pregled prostovoljnega sporazuma o CO 2 in avtomobilih

Združenja ACEA, JAMA in KAMA so kot del njihovega prostovoljnega sporazuma skupaj z Evropsko komisijo pregledala situacijo in izrazila splošno zadovoljstvo s kakovostjo goriva, dobavljenega v obdobju pregleda. Zainteresirane strani med posvetovanji niso izrecno zahtevale sprememb specifikacij goriva za trenutne prostovoljne zaveze za CO2 in avtomobile. Ob upoštevanju teh dejstev se spremembe ne predlagajo.

4.8. Pregled Direktive 1999/30/ES

Direktiva 1999/30/ES določa mejne vrednosti žveplovega dioksida, dušikovega dioksida, dušikovih oksidov, trdnih delcev in svinca v zunanjem zraku. Direktiva je bila pregledana v okviru programa Čist zrak za Evropo (CAFE), ki je vodil do Sporočila o Tematski strategiji o onesnaževanju zraka.

Emisije onesnaževal žveplovega dioksida in svinca niso več glaven vir skrbi zaradi cestnega prometa. Nadaljnje ukrepanje zaradi svinca ni potrebno. Vsebnost žvepla v dizelskem gorivu obravnava poglavje 4.5zgoraj. Za predvidljivo prihodnost so glavni izzivi pri doseganju kakovosti zraka zaradi cestnega prometa dušikovi oksidi in trdni delci.

Trenutno ni prepričljivih dokazov o dodatnih spremembah specifikacij goriva, ki bi te emisije zmanjšale ali privedle do bolj stroškovno učinkovitega pristopa k temu zmanjšanju. Zaradi vsega navedenega se spremembe ne predlagajo.

4.9. Poliaromatski ogljikovodiki

Nekateri policiklični aromatični ogljikovodiki (PAO) so rakotvorni. PAO se oddajajo z izpušnimi plini vozila. Direktiva določa najvišjo vsebnost PAO v dizelskem gorivu 11 %. Med razpravo z zainteresiranimi stranmi je ACEA (Združenje evropskih izdelovalcev avtomobilov) zaprosilo za znižanje vsebnosti PAO v dizelskem gorivu, medtem ko EUROPIA (Evropsko združenje bencinske industrije) trdi, da vsebnosti PAO ni treba dodatno znižati, saj to le neznatno vpliva na emisije PAO.

Vendar pa je naftna industrija pokazala, da je mogoče doseči zmanjšanje na 8 % vzporedno z zmanjšanjem vsebnosti žvepla na 10 ppm brez stroškov. Ob upoštevanju tega se predlaga znižanje omejitve na 8 %.

4.10. Dizelsko gorivo za necestna vozila

Necestna mobilna mehanizacija porabi približno 9 % dizelskega goriva. V svojem prejšnjem pregledu Direktive 98/70/ES je Komisija ugotovila, da bi bilo treba vsebnost žvepla v gorivu za necestno uporabo spremeniti in dovoliti strožje standarde emisij.

Direktiva 2004/26/ES določa omejitve emisij za homologacijo necestne mobilne mehanizacije. Izboljšana oprema za nadzor emisij, potrebna za doseganje specifikacij, zahteva gorivo boljše kakovosti. Osnutek Direktive je predvidel potrebo po gorivu z 10 do 50 ppm žvepla. Proizvajalci motorjev dajejo prednost 10 ppm žvepla, saj je laže izpolniti omejitve emisij in izboljšati zanesljivost.

Celinske plovne poti imajo manj stroge omejitve emisij, vendar so prevozniki s plovili na teh poteh zaprosili za gorivo z manj žvepla. Direktiva predvideva uporabo goriva s 1000 ppm, čeprav vsebuje zadevno referenčno gorivo 300 ppm žvepla.

Iz analize je možno razbrati, da mora imeti gorivo za opremo na kopnem 10 ppm žvepla, medtem ko je meja za celinske plovne poti 300 ppm. Direktiva 1999/32/ES (v zvezi z zmanjšanjem vsebnosti žvepla v nekaterih tekočih gorivih) obravnava gorivo za celinske plovne poti in jo je treba zaradi te spremembe spremeniti. Nadaljnje zmanjšanje bo potrebno po dogovoru o strožjih omejitvah emisij iz motorjev, ki je predlagan za leto 2011.

4.11. Detergenti

V motorjih se ob normalnem delovanju nalagajo usedline. Za odpravljanje te težave se uporabljajo detergenti za goriva. Detergenti ne vplivajo neposredno na emisije onesnaževal; lahko pa zmanjšajo ali preprečijo morebitno povečanje emisij zaradi usedlin, za katere je znano, da vplivajo na emisije onesnaževal, vozne lastnosti in ekonomičnost porabe goriva.

Izdelovalci avtomobilov morajo zagotoviti, da vozila izpolnjujejo zahteve glede emisij ves čas njihovega življenja. S tega vidika je zanje pomembno, da preprečijo motorne usedline. Trenutno se detergente sme dodajati gorivu, ni pa obvezno. Izdelovalci goriva zahtevajo bolj napredna goriva, ki bi vsebovala kompleksne mešanice detergentov, zato izdelovalci avtomobilov zahtevajo njihovo obvezno uporabo.

Trenutno ni hitrih, poceni in učinkovitih preskusov za ocenitev detergentnosti goriva, zato z vzorčenjem goriva tega ni mogoče presoditi. Edini učinkoviti pristop bi bil določiti ustrezne stopnje obdelave goriva, spremljati dodajanje detergentov in s tem neposredno njihovo ustrezno rabo.

Opisane težave kažejo na to, da so procesi in postopki najustreznejše sredstvo za obravnavo detergentov z namenom boljše ureditve. Nadaljevanje dela bo morda odprlo poti za specifikacijo dejanskih standardov učinkovanja detergentov. Spričo zatrjevanih izboljšanj učinkovitosti vozil bi lahko uporabo detergentov spodbujal predlagani mehanizem spremljanja življenjskega cikla toplogrednih plinov.

4.12. Kovinski dodatki

Za goriva za promet se uporabljajo številni kovinski dodatki, na primer za izboljšanje izgorevanja ali povišanje oktana. Obstaja zaskrbljenost zaradi učinkov emisij iz goriva, ki vsebuje dodatke, na zdravje, in učinkov dodatkov na motorje in opremo za nadzor emisij. Kljub tej zaskrbljenosti kaže, da ni možno z gotovostjo trditi, da kovinski dodatki povzročajo škodo. Za izboljšanje razumevanja je zaželeno določiti testni protokol za določitev njihovega vpliva.

Dovolj utemeljenega dokaza ni bilo niti za splošno prepoved kovinskih dodatkov niti za prepoved nekaterih izdelkov. Komisija bo še naprej razvijala testni protokol. Vzporedno morajo zadevne industrije stranke ustrezno obveščati, da preprečijo nezaželene vplive.

4.13. Gostota dizelskega goriva

Najvišja gostota dizelskega goriva se določi zaradi njene povezave z emisijami onesnaževal. S povečanjem nastane tveganje povečanja emisij. Metil ester maščobnih kislin (FAME) je gostejši kot ta omejitev, zato je bila predlagana omejitev njegove uporabe. Analize kažejo, da je omejitev manj pomembna in da jo bo uvedba manj gostega sintetičnega dizelskega goriva, še zlasti izdelanega iz biomase, verjetno nadomestila. Vse kaže, da ni potrebe po spremembi, zato se ne predlaga.

4.14. Vsebnost kisikovih spojin v motornem bencinu

Direktiva omejuje najvišji dovoljeni delež kisikovih spojin, ki se sme uporabljati v motornem bencinu. S tem se omejujejo emisije iz avtomobilov in zagotavlja skladnost goriva z obstoječimi voznimi parki.

Glavna težava je, da etanol ni združljiv z nekaterimi sistemi goriv v vozilih. Ker lahko poškoduje nekatera vozila, so lahko višje vsebnosti etanola dovoljene le kot ločena mešanica za skladna vozila.

Z višjim deležem etanola in kisikovih spojin so povezana tudi nekatera okoljska tveganja. Višji delež kisikovih spojin lahko povzroči višje emisije NOx, zlasti iz starejših vozil. Povečan delež vsebnosti etanola povzroči tveganje višjih emisij HOS zaradi zmanjšane učinkovitosti nadzornih sistemov izhlapevanja v vozilu. Povišanje delež etanola nad trenutno stopnjo poviša tudi prodiranje HOS. Mešanice z višjim deležem etanola morajo imeti nižji parni tlak kot običajni bencin zaradi svojega nesorazmernega obnašanja pri mešanju z motornim bencinom, ki vsebuje nižje deleže etanola.

Za olajšanje širjenja uporabe biogoriva je zaželena višja dovoljena raven kisikovih spojin, zato potekajo pristopi za zmanjšanje okoljskih tveganj. Predlaga se 10 % mešanica etanola kot jasno označena mešanica.

4.15. Najvišji parni tlak motornega bencina

Dodajanje etanola motornemu bencinu poviša njegov parni tlak. Predlagano je bilo, da se poviša najvišji dovoljeni parni tlak za mešanice motornega bencina, ki vsebujejo etanol, kar bi pomenilo višje emisije HOS. Izdelava modela kaže, da bi pomenilo povišanje za 10 kPa splošno povišanje HOS emisij za približno 1 %, medtem ko je cilj Skupnosti znižanje za 50 % do leta 2020. Splošna stopnja učinka je negotova.

Delati izjeme za mešanice etanola ni zaželeno, s težavo pa se da soočiti z odstranitvijo drugih lahkih sestavin iz motornega bencina, kot je na primer butan. Oblikovati posebna pravila za en del industrije biogoriva ne bi bilo tehnološko nevtralno. Ker dobavitelji etanola neposredno konkurirajo z dobavitelji etra (npr. ETBE) in drugih biogoriv, bi to dejansko pomenilo dajanje prednosti eni poti izdelave pred drugo.

Za izjeme omejitve se ne predlagajo spremembe, izjeme parnega tlaka v primeru težkih zimskih razmer pa se podrobno razjasnijo zaradi pravne varnosti.

4.16. Življenjski cikel emitiranih toplogrednih plinov

Tehnološki napredek, stroški energije in zaskrbljenost zaradi varnosti dobave energije so spodbudili številne dosežke pri neobičajnih načinih dobave goriva za cestni promet. Pri nekaterih postopkih so emisije toplogrednih plinov višje, pri drugih nižje. Poleg tega je proizvodnja sintetičnega goriva možna iz številnih surovin z zelo različnimi emisijami toplogrednih plinov. Problem je bil obravnavan le delno, čeprav je priznan v Strategiji za biogoriva.

Za njegovo obravnavo bi morali dobavitelji goriva spremljati življenjske cikle toplogrednih plinov goriv, ki jih dobavljajo, in o njih poročati. Komisija bo v postopku podrobno razdelala način spremljanja. Posledično bi se uvedlo obvezno zmanjšanje emisij, kar bi podprlo izvajanje politike v zvezi z biogorivom.

5. SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE

Kazalec za dosežene cilje Direktive 98/70/ES je skladnost s parametri za gorivo. Sistem spremljanja kakovosti goriva je vzpostavljen, peto poročilo za leto 2005 pa bo objavljeno ob koncu leta 2006. Komisija Svetu in Parlamentu predloži letna poročila. Vse podrobnosti so na voljo na spletni strani: http://europa.eu.int/comm/environment/air/fuel_quality_monitoring.htm. V zvezi s predlaganimi spremembami bo treba uvesti sistem poročanja in spremljanja emisij toplogrednih plinov iz goriva za cestni promet.

[1] Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Tematska strategija o onesnaževanju zraka - COM(2005) 446, 21.9.2005.