P7_TA(2013)0499

Obzorje 2020 – okvirni program za raziskave in inovacije (2014–2020) ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) Obzorje 2020 (COM(2011)0809 – C7-0466/2011 – 2011/0401(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 436/53)

Evropski parlament,

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za proračun, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za promet in turizem, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, Odbora za ribištvo, Odbora za kulturo in izobraževanje, Odbora za pravne zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0427/2012),

(1) UL C 181, 21.6.2012, str. 111.

(2) UL C 277, 13.9.2012, str. 143.

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. …/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

IZJAVE KOMISIJE

Izjava glede člena 19

Evropska komisija predlaga, da se v programu Obzorje 2020 še naprej uporablja isti etični okvir za odločanje o financiranju raziskav izvornih celic človeških zarodkov iz sredstev EU, kot se je uporabljal v 7. okvirnem programu.

Komisija predlaga nadaljnjo uporabo tega etičnega okvira, saj je na podlagi izkušenj razvil odgovoren pristop do zelo obetavnega področja znanosti, ki je dokazal, da zadovoljivo deluje v okviru raziskovalnih programov, v katerih sodelujejo raziskovalci iz številnih držav z zelo različnimi regulativnimi razmerami.

(1) V sklepu o 7. okvirnem programu so tri področja raziskav izrecno izključena iz financiranja Skupnosti: — raziskovalne dejavnosti s ciljem kloniranja človeka za reproduktivne namene; — raziskovalne dejavnosti z namenom spreminjanja genske dediščine človeka, s katerimi bi takšne spremembe postale dedne; — raziskovalne dejavnosti z namenom ustvarjanja človeških zarodkov izključno za raziskovalne namene ali za namen pridobivanja matičnih celic, vključno s prenosom jedra somatske celice.

(2) Dejavnosti, ki so prepovedane v vseh državah članicah, se ne bodo financirale. Dejavnost, ki je prepovedana v posamezni državi članici, se v tej državi članici ne bo financirala.

(3) Sklep o programu Obzorje 2020 in določbe o etičnem okviru, ki urejajo financiranje Skupnosti za raziskave izvornih celic človeških zarodkov, nikakor ne vodijo do presoje vrednot v zvezi z regulativnim ali etičnim okvirom, ki ureja tovrstne raziskave v državah članicah.

(4) Evropska komisija v razpisih za zbiranje predlogov ne spodbuja izrecno uporabe izvornih celic človeških zarodkov. Uporaba človeških izvornih celic, tako odraslih ljudi kot zarodkov, je odvisna od presoje znanstvenikov glede na cilje, ki jih želijo doseči. V praksi je največji del finančnih sredstev Skupnosti za raziskave izvornih celic namenjen za uporabo človeških izvornih celic odraslih ljudi. Nobenega razloga ni, zakaj bi se to v Obzorju 2020 bistveno spremenilo.

(5) Vsak projekt, ki predlaga uporabo izvornih celic človeških zarodkov, mora uspešno prestati znanstveno oceno, med katero neodvisni vrhunski raziskovalci ocenijo potrebo po uporabi takšnih izvornih celic za dosego znanstvenih ciljev.

(6) Predlogi, ki uspešno prestanejo znanstveno oceno, so nato predmet stroge etične presoje, ki jo organizira Evropska komisija. Pri tej etični presoji se upoštevajo, ki jih odražajo Listina Evropske unije o temeljnih pravicah in ustrezne mednarodne konvencije, kot so Konvencija Sveta Evrope o človekovih pravicah in biomedicini, podpisana v Oviedu 4. aprila 1997, in njeni dodatni protokoli ter Splošna deklaracija o človeškem genomu in človekovih pravicah, ki jo je sprejel Unesco. Poleg tega je namen etične presoje preveriti, ali predlogi upoštevajo predpise držav, v katerih se bodo raziskave izvajale.

(7) V posebnih primerih se lahko etična presoja opravi v času trajanja projekta.

(8) Vsak projekt, ki predlaga uporabo izvornih celic človeških zarodkov, mora pred začetkom pridobiti odobritev ustreznega nacionalnega ali lokalnega odbora za etiko. Upoštevati se morajo vsa nacionalna pravila in postopki, vključno glede vprašanj, kot so soglasje staršev, odsotnost finančne spodbude itd. Preverjalo se bo, ali projekt vključuje sklicevanja na izdajo dovoljenj in nadzorne ukrepe, ki jih sprejmejo pristojni organi države članice, v kateri se bodo izvajale raziskave.

(9) Predlog, ki bo uspešno prestal znanstveno oceno, nacionalne ali lokalne etične presoje in evropsko etično presojo, bo za vsak primer posebej predložen v odobritev državam članicam, ki se srečujejo v okviru odbora v skladu s postopkom pregleda. Projekti, ki bodo vključevali uporabo izvornih celic človeških zarodkov in ne bodo pridobili odobritve držav članic, se ne bodo financirali.

(10) Evropska komisija si bo še naprej prizadevala, da bi postali rezultati raziskav izvornih celic, ki jih financira Skupnost, splošno dostopni vsem raziskovalcem in bi v končni fazi koristili pacientom v vseh državah.

(11) Evropska komisija bo podprla ukrepe in pobude, ki prispevajo k usklajevanju in racionalizaciji raziskav izvornih celic človeških zarodkov v okviru etično odgovornega pristopa. Komisija bo zlasti podprla evropski register linij izvornih celic človeških zarodkov. Podpora registru bo omogočila spremljanje obstoječih izvornih celic človeških zarodkov v Evropi, prispevala k čim večji uporabi teh celic s strani znanstvenikov in lahko pomaga pri izogibanju nepotrebnemu pridobivanju novih linij izvornih celic.

(12) Evropska komisija bo nadaljevala sedanjo prakso in odboru, ki postopa v skladu s postopkom pregleda, ne bo posredovala predlogov za projekte, ki vključujejo raziskovalne dejavnosti, pri katerih se uničujejo človeški zarodki, vključno za pridobivanje izvornih celic. Izključitev te faze iz financiranja Skupnosti ne bo preprečila financiranja nadaljnjih faz, ki vključujejo izvorne celice človeških zarodkov.

Izjava o energiji

Komisija priznava, da bodo imeli v prihodnosti bistveno vlogo energetska učinkovitost pri končnih uporabnikih in obnovljivi viri energije, da bo pomembno imeti boljša omrežja in možnosti shranjevanja ter čim bolj izkoristiti njihov potencial, da so za izgradnjo zmogljivosti potrebni ukrepi za njihovo tržno uvajanje, da je treba izboljšati upravljanje in odpraviti ovire na trgu, tako da se bodo lahko uveljavile rešitve za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije.

Komisija si bo prizadevala zagotoviti, da se vsaj 85 % proračuna Obzorja 2020, namenjenega energetskemu izzivu, porabi na področju nefosilnih goriv, od tega najmanj 15 % tega dela proračuna za dejavnosti tržnega uvajanja obstoječih obnovljivih virov energije in tehnologije za energetsko učinkovitost v okviru programa Inteligentna energija — Evropa III. Ta program se bo izvajal prek namenske strukture upravljanja in bo zajemal tudi podporo za izvajanje trajnostne energetske politike, krepitev zmogljivosti in mobilizacijo financiranja za naložbe, kakor je bilo izvedeno do danes.

Preostali del bo namenjen tehnologijam fosilnih goriv in možnostim razvoja, ki so odločilnega pomena za doseganje ciljev za leto 2050, in podpiranju prehoda na trajnosten energetski sistem.

Napredek pri uresničevanju teh ciljev se bo spremljal in Komisija bo redno poročala o doseženem napredku.

Izjava o spodbujanju odličnosti in povečevanju udeležbe

Komisija je zavezana oblikovanju in izvajanju ukrepov za zapolnitev vrzeli med raziskavami in inovacijami v Evropi, in sicer v sklopu novega naslova „Spodbujanje odličnosti in povečevanje udeležbe“. Sredstva, predvidena za te ukrepe, ne smejo biti nižja od zneska, porabljenega v sedmem okvirnem programu za ukrepe, ki obravnavajo „povečevanje udeležbe“.

Nove dejavnosti evropskega sodelovanja v znanosti in tehnologiji, ki se sprejmejo v okviru „povečevanja udeležbe“ in se podpirajo iz proračuna za „spodbujanje odličnosti in udeležbe“. Dejavnosti sodelovanja v znanosti in tehnologiji, ki ne sodijo v ta sklop, bi pa morale biti deležne enakovrednega financiranja, bi se morale financirati iz proračunskih sredstev pod „6. Evropa v spreminjajočem se svetu – vključujoče in inovativne družbe, ki kritično razmišljajo“.

Ta del proračuna bi moral podpirati tudi večji del dejavnosti, povezanih z mehanizmom za pomoč politikam in nadnacionalnimi mrežami nacionalnih kontaktnih točk.

Izjava o pečatu odličnosti

Ukrepanje na ravni Unije zagotavlja vseevropsko konkurenčnost pri izbiranju najboljših predlogov – tako se poveča raven odličnosti in zagotovi prepoznavnost vodilnih raziskav in inovacij.

Komisija meni, da pozitivno ocenjeni predlogi o Evropskem raziskovalnem svetu, ukrepih Marie Skłodowski – Curie, ukrepih za oblikovanje raziskovalnih skupin, drugi fazi instrumenta za MSP ali predlogih za projekte sodelovanja, ki iz proračunskih razlogov ne bi mogli biti financirani, še vedno izpolnjujejo merilo odličnosti v programu Obzorje 2020.

Če to udeleženci odobrijo, se ti podatki lahko izmenjajo s pristojnimi organi.

Komisija zato pozdravlja vse pobude za financiranje teh projektov iz nacionalnih, regionalnih ali zasebnih virov. V tem smislu ima tudi kohezijska politika osrednjo vlogo, in sicer s krepitvijo zmogljivosti.

Izjava o instrumentu za MSP

Podpora malim in srednjim podjetjem v okviru Obzorja 2020 je pomemben del pri uresničevanju cilja tega programa za spodbujanje inovacij, gospodarske rasti in ustvarjanja delovnih mest. Zato bo Komisija zagotovila veliko vidnost te podpore v Obzorju 2020, zlasti prek instrumenta za MSP v delovnih programih, smernicah in komunikacijskih dejavnostih. Vsa prizadevanja bodo namenjena temu, da bo za mala in srednja podjetja preprosto prepoznati in izkoristiti možnosti, ki jim jih zagotavljata sklopa „Družbeni izzivi“ in„Omogočitvene in industrijske tehnologije“.

Instrument za MSP bo treba izvajati prek strukture enotnega centraliziranega upravljanja, odgovorne za ocenjevanje in vodenje projektov, vključno z uporabo skupnih informacijskih sistemov in poslovnih procesov.

Instrument za MSP bi pritegnil najbolj ambiciozne inovativne projekte malih in srednjih podjetij. Izvajal se bo predvsem od spodaj navzgor prek stalno odprtega razpisa, prilagojenega potrebam malih in srednjih podjetij, kot je določeno v okviru posebnega cilja „inovacije v MSP“, pri čemer se bodo upoštevale prednostne naloge in cilji omogočitvenih in industrijskih tehnologij ter družbenih izzivov in bodo omogočeni presečni predlogi iz obeh sklopov, kar bo podpiralo pristop od spodaj navzgor. Ta način se lahko pregleda oziroma obnovi vsaki dve leti, da se upoštevajo dveletni strateški programi. Po potrebi se lahko pole zgoraj opisanega razpisa organizirajo tudi razpisi za specifična področja strateškega interesa. Pri teh razpisih bo uporabljen koncept in postopki instrumenta za MSP ter njegova enotna vstopna točka za prosilce in spremne storitve mentorstva in usposabljanja.

Izjava o členu 6(5)

Brez poseganja v letni proračunski postopek, namerava Komisija v okviru strukturiranega dialoga z Evropskim parlamentom predstaviti letno poročilo o izvajanju proračuna, kakor je v Prilogi II k programu Obzorje 2020 razčlenjen po prednostnih nalogah in posebnih ciljih v okviru teh prednostnih nalog, vključno z uporabo člena 6(5).

Izjava o členu 12

Komisija bo na zahtevo predstavila sprejeti delovni programi pristojnemu odboru Evropskega parlamenta.