SL Uradni list Evropske unije C 186/15

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2016/C 186/09)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek za registracijo (1).

ENOTNI DOKUMENT

„SICILIA“

EU št.: IT-PGI-0005-01305 – 29.1.2015

ZOP ( ) ZGO ( X )

1. Ime

„Sicilia“

2. Država članica ali tretja država

Italija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.5. Olja in masti (maslo, margarina, olje itn.)

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Ob pakiranju mora imeti zaščitena geografska označba „Sicilia“ naslednje značilnosti:

Fizikalno-kemijska analiza

kislost (izražena kot oleinska kislina): največ 0,5 %

peroksidno število: ≤ 12 mekv. O2/kg

polifenoli skupaj: ≥ 100 mg/kg

Organoleptično ocenjevanje (metoda COI)

Za proizvod so značilni poseben sadežni okus in organoleptični deskriptorji trave, paradižnika in artičoke, katerih intenzivnost se sicer spreminja glede na talne in podnebne, kmetijske in tehnološke dejavnike, vendar omogočajo razločevanje ekstra deviškega oljčnega olja „Sicilia“.

Razpon mediane najmanj največ Sadežni okus po zreli oljki ≥ 2 ≤ 8 Sadežni okus po zeleni oljki ≥ 2 ≤ 8 Trava in/ali paradižnik in/ali artičoka > 2 ≤ 8 Grenko > 2 ≤ 7 Pikantno > 2 ≤ 8

Senzorične lastnosti olja „Sicilia“ izhajajo iz neposrednih dejavnikov, povezanih z vonjem, in posrednih dejavnikov (povezanih z vonjem in okusom), ki se jim ločeno ali skupaj pridružujejo vonji „paradižnika (listi, zelen ali zrel sadež)“ in „artičoke“. Poleg tega je skoraj vedno mogoče zaznati aromo „sveže trave“.

Druga posebnost olja „Sicilia“ se nanaša na kategorijo, v katero spada, to je kategorija sadežnosti, ki skoraj vedno niha med srednjo in intenzivno sadežnostjo, vendar ostaja dobro uravnotežena z vidika deskriptorjev pozitivnih lastnosti, kot sta grenkost in pikantnost.

3.3 Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Regija Sicilija je bila zaradi svoje osrednje lege v Sredozemlju med različnimi vladavinami pod različnimi vplivi (kulturnimi, arhitekturnimi, verskimi, prehranjevalnimi itd.). Zlasti oljčna panoga značilno priča o tej dolgi zgodovini oplajanja z vidika kulture, tehnik gojenja in raznovrstnosti sort. Regija Sicilija je zaradi navedenih pogojev postala bogato območje zaradi številnih gojenih vrst, pa tudi zaradi uporabljenih tehnik gojenja, kar prispeva k edinstvenim in neposnemljivim značilnostim oljkarstva in oljarstva.

Proizvod z zaščiteno geografsko označbo „Sicilia“ se pridobiva iz kultivarjev oljk, navedenih v nadaljevanju, ki se gojijo ločeno ali skupaj v oljčnih nasadih ter so spodaj razvrščeni po pomembnosti in pogostosti.

Najbolj razširjeni kultivarji: Biancolilla, Cerasuola, Moresca, Nocellara del Belice, Nocellara Etnea, Ogliarola Messinese in Tonda Iblea.

Manj razširjeni kultivarji: Aitana, Bottone di gallo, Brandofino, Calatina, Cavalieri, Crastu, Erbano, Giarraffa, Lumiaru, Marmorigna, Minuta, Nasitana, Nerba, Nocellara messinese, Olivo di Mandanici, Piricuddara, Santagatese, Vaddarica, Verdello, Verdese, Zaituna in njihove sopomenke. Poleg obstoječih je mogoče v oljčnih nasadih gojiti tudi druge kultivarje, vendar njihov delež ne sme presegati 10 %. Če je na kmetijskem gospodarstvu več kot 10 % drugih sort, potem površin oljčnih nasadov ni mogoče vpisati v nadzorni sistem za ZGO „Sicilia“.

Glavni kultivarji se gojijo na več kot 85 % površin oljčnih nasadov navedenega območja.

Olje, ki ga je mogoče pridobivati ločeno ali skupaj iz vseh zgoraj navedenih kultivarjev, ima organoleptične značilnosti, opisane v točki 3.2, ki jih povprečni potrošnik zlahka prepozna zaradi vonja in okusa, ki imata v senzoričnem razponu srednjo do visoko vrednost, in zaradi zaznavanja že opisanih arom po „zelenem ali zrelem paradižniku“, „artičoki“ in „sveži travi“.

3.4 Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse faze proizvodnega postopka (gojenje, obiranje in ekstrakcija olja) morajo potekati na opredeljenem geografskem območju.

3.5 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Ekstra deviško oljčno olje z ZGO „Sicilia“ je treba shranjevati in pakirati na območju proizvodnje, opredeljenem v specifikaciji proizvoda, in sicer iz očitnega razloga ozemeljske nepovezanosti s preostalo evropsko celino ali da bi se preprečilo izpostavljanje proizvoda fizikalnim in kemijskim dejavnikom med prevozom, saj bi ti lahko porušili oksidacijsko stabilnost ter s tem kvalitativne značilnosti, zlasti kar zadeva polifenole, ki so eden od značilnih parametrov ekstra deviškega oljčnega olja z ZGO „Sicilia“. Po celotnem ozemlju otoka Sicilije je razpredena mreža 251 pakirnic (podatki agencije Agea iz leta 2013), ki z izkušnjami in znanjem, pridobljenimi skozi čas, zagotavljajo ohranjanje kazalnikov kakovosti. Olje z zaščiteno geografsko označbo „Sicilia“ je treba dati na trg v ustreznih vsebnikih s prostornino največ 5 litrov.

3.6 Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Ob zaščiteni geografski označbi „Sicilia“ ne sme biti nobene dodatne označbe, ki ni izrecno določena s to specifikacijo proizvoda, vključno s pridevniki: „fine“ (izvrstno), „scelto“ (kakovostno), „selezionato“ (izbrano), „superiore“ (višje kakovosti), „genuino“ (pristno). Dovoljene so resnične in preverljive navedbe, s katerimi je mogoče dokazati postopke posameznih proizvajalcev, zlasti navedbe: „monovariétale“ (enosortno), ki ji sledi ime uporabljenega kultivarja, „raccolta a mano“ (ročno obrano) itd. Dovoljena je resnična navedba imen, nazivov in zasebnih blagovnih znamk, če proizvoda ne hvalijo ali če ne zavajajo potrošnika. Navedba imen kmetijskih gospodarstev, posestev ali kmetij je dovoljena samo, če je bilo olje proizvedeno izključno iz oljk, obranih v oljčnih nasadih navedenega gospodarstva. Navedba pakiranja na oljčnem gospodarstvu, v združenju oljčnih gospodarstev ali v podjetju na proizvodnem območju je dovoljena samo, če je bilo olje zapakirano na navedenem gospodarstvu. Prepovedano je uporabljati druge geografske označbe. Zaščitena geografska označba „Sicilia“ mora biti navedena na nalepki z berljivimi in neizbrisljivimi črkami, tako da jo je mogoče razlikovati od vseh drugih označb na nalepki. Pri označbi je poleg tega treba upoštevati pravila označevanja, določena z veljavno zakonodajo. Na nalepki je treba navesti letnik proizvodnje olja, v katerem je bilo olje proizvedeno.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Območje proizvodnje ekstra deviškega oljčnega olja z ZGO „Sicilia“ zajema celotno upravno območje regije Sicilija.

5. Povezava z geografskim območjem

Na Siciliji zaradi posebne geografske lege vladajo naravni pogoji, ki omogočajo proizvodnjo ekstra deviškega oljčnega olja s posebnimi fizikalno-kemijskimi in organoleptičnimi značilnostmi, opisanimi v specifikaciji proizvoda.

Zaradi ozemeljske nepovezanosti z evropsko celino so se z vidika biotske raznovrstnosti razvile edinstvene sorte navedene vrste, ki se razlikujejo od sort na drugih območjih pridelave oljk.

Talni in podnebni ter človeški dejavniki, ki so tesno povezani z ozemljem, odločilno vplivajo na organoleptične značilnosti ekstra deviškega oljčnega olja z ZGO „Sicilia“.

Povezava med ozemljem, oljčnimi drevesi in sicilsko kulturo je omogočila pridobivanje proizvoda, katerega sloves dokazujejo številne nagrade, ki so jih za ekstra deviško oljčno olje „Sicilia“ podelili panožni strokovnjaki in potrošniki.

Treba je poudariti, da zakonodaja proizvajalcem olja prepoveduje uporabo geografskih navedb na nalepki, za kar so predpisane stroge kazni, in da je ta zakonodaja precej odvračala od uporabe navedb imen na promocijskih dogodkih pa tudi na spletnih straneh.

Kljub navedenemu pa je povezava med ozemljem, oljčnimi drevesi in sicilsko kulturo omogočila pridobivanje proizvoda, katerega sloves dokazujejo številne nagrade, ki so jih za ekstra deviško oljčno olje, pridelano na Siciliji, podelili panožni strokovnjaki in potrošniki.

Podjetja, ki proizvajajo ekstra deviško oljčno olje „Sicilia“, so v zadnjih desetletjih na vseh velikih mednarodnih oljarskih tekmovanjih redno prejemala številne nagrade:

na tekmovanju Orciolo d’Oro prvo, drugo in tretjo nagrado v vseh kategorijah ali v vsaj eni od „lahke“, „srednje“ in „intenzivne“ kategorije, pri čemer sta v letih 1997, 1998, 2001, 2002, 2003, 2004, 2005, 2006, 2007, 2008 in 2012 prevladovali „srednja“ in „intenzivna“ kategorija; leta 2009 in 2010 prvo in drugo nagrado; leta 2011 tretjo nagrado in leta 2013 prvo nagrado;

na tekmovanju Sol d’Oro je v letih 2009, 2010 in 2011 prejelo nagrado Sol d’Oro, v letih 2009, 2012 in 2013 nagrado Sol d’Argento ter v letih 2010, 2011, 2012 in 2013 nagrado Sol di Bronzo;

na tekmovanju Sirena d’Oro de Sorrente je v letih 2003, 2004, 2005 in 2006 prejelo prvo, drugo in tretjo nagrado ter v preostalih letih drugo in tretjo nagrado;

na tekmovanju Leon d’Oro leta 2007 so kmetijska gospodarstva, ki proizvajajo ekstra deviško oljčno olje „Sicilia“, prejela prvo, leta 2010 drugo in tretjo ter leta 2012 prvo nagrado;

od leta 1996 do danes je oljčno olje „Sicilia“ prejelo nagrade Montiferru v vseh treh kategorijah, in sicer 15-krat prvo nagrado ter številne druge in tretje nagrade.

Ta sloves izhaja iz materialne vrednosti proizvoda (fizikalno-kemijske in organoleptične značilnosti) in iz dojemanja njegove nematerialne vrednosti zaradi večstoletne zgodovine gojenja oljčnih dreves in proizvodnje olja na Siciliji.

Sloves ekstra deviškega oljčnega olja „Sicilia“ potrjujejo tudi zbrani zgodovinski dokumenti, iz katerih je razvidno, da so nekatere oljarne zahtevale, naj se na nalepki navede, da njihov proizvod izvira iz Sicilije.

Iz obdobja pred letom 1992, in sicer iz let 1988 in 1989, so se ohranili številni računi, izdani ob prodaji, na katerih je bilo navedeno „Sicilia“. Nekateri računi, namenjeni za tuji trg, se nanašajo tudi na leti 1996 in 2000.

Ime je poleg tega navedeno v izdajah kataloga o sicilskem olju iz let 1997 in 2009.

Med navedenimi dokumenti so tudi številne nalepke z navedbo „Sicilia“ na steklenicah za olje, ki je bilo pakirano in označeno v državah, ki niso Italija (Carluccio’s London – Olio extra vergine d’oliva – Sicilia), nekatere nalepke za olji Agata in Valentina Extra Virgin Sicilian Olive Oil, ki se tržita v Združenih državah, in za olje Trader Giotto’s, na kateri je navedeno ime „Sicilia“, nalepke oljarne Barbera, na katerih je navedeno ime „Sicilia“ in ki so namenjene za tuje trge, ter nalepke podjetja EFFe1 srl, na katerih je bilo prav tako navedeno ime „Sicilia“.

Sčasoma se je kakovost proizvodnje ekstra deviškega oljčnega olja „Sicilia“ izboljšala in njegov sloves se je čedalje bolj širil po vseh trgih. Pri tem proizvodu zato obstaja nevarnost ponarejanja, kar ima lahko hude gospodarske posledice.

Proizvodno območje ekstra deviškega oljčnega olja z ZGO „Sicilia“ je mogoče opredeliti po Köppnovi podnebni klasifikaciji kot območje z zmernim vlažnim podnebjem (tipa C), za katero so v najhladnejšem mesecu značilne povprečne temperature pod 18 °C, vendar višje od –3 °C ali, natančneje, z zmerno toplim subtropskim vlažnim podnebjem, ki ima suha poletja (tipa Csa), torej značilno sredozemsko podnebje s povprečno temperaturo, ki je v najtoplejšem mesecu nad 22 °C, medtem ko so padavine razporejene tako, da jih je največ v hladnem (jesensko-zimskem) obdobju.

Sredozemsko podnebje (Cs) je najmanj pogosto zmerno podnebje in ima na Siciliji številne značilne vidike, ki pomembno vplivajo na kemijsko, zlasti pa organoleptično sestavo navedenega ekstra deviškega oljčnega olja, zaradi katere se močno razlikuje od olja, proizvedenega na bližnjih geografskih območjih, zlasti zaradi razmerja med enkrat nenasičenimi maščobnimi kislinami in večkrat nenasičenimi maščobnimi kislinami (MuFA/PuFA) ter zaradi kakovosti biofenolov in hlapnih aromatičnih spojin (alkoholi, aldehidi in estri).

Značilnosti ekstra deviškega oljčnega olja z ZGO „Sicilia“ so odvisne tudi od osončenosti, temperature, vlažnosti in vetra, ki močno vplivajo na fiziologijo oljčnih dreves ter določajo obdobje vegetativnega mirovanja in obdobje vegetativne rasti, pa tudi vse druge fenološke faze (cvetenje, nastajanje in razvoj plodov, proces spreminjanja barve, zorenje). Količina sončnega sevanja, potrebnega za fotosintezo (RPA), na tem območju Sredozemlja določa pogoje, ki omogočajo veliko kopičenje biomase v različnih organih rastline, to pa skupaj z majhno količino razpoložljive vode in zmernim nihanjem temperatur prispeva k zvišanju skupne vsebnosti biofenolov, zlasti posebnih fenolnih snovi ter drugih predhodnikov spojin, ki bodo olju dale aromo. Zaradi majhne količine vode in vseh zgoraj navedenih podnebnih pogojev, ki so značilni za otoško lego, je v olju z ZGO „Sicilia“ mogoče vselej zaznati tudi deskriptorje grenkosti in pikantnosti, katerih vrednost mediane je vedno višja od 2 in zaradi katerih se olje uvršča pretežno v intenzivne in srednje kategorije. Zgoraj navedeni talni in podnebni dejavniki vplivajo ne le na hitrost rasti (TCC), ki je povezana s procesom fotosinteze (količina sončnega sevanja, listna površina in struktura), temveč tudi na procese dihanja rastlinske celice, med katerimi lahko v presnovnih poteh nastanejo številni rastlinski metaboliti: aminokisline, lipidi in njihovi derivati, izoprenoidi (na primer terpeni ter med njimi skvalen, mentol in limonen, ki dajejo značilen vonj rastlinam, cvetju in sadežem; biosintetični predhodniki sterolov) in porfirini (povezani s klorofilom in fotosintezo).

Lastnosti, opisane v točki 3.2, določajo edinstvenost olja z ZGO „Sicilia“, med njimi pa so dosledna stalna vsebnost arom zelenega paradižnika, artičoke in sveže trave, ki so toliko izrazitejše zaradi zgoraj navedenih podnebnih pogojev ter organoleptičnih značilnosti, ki so vedno povezane z najbolj razširjenimi kultivarji, naštetimi na seznamu v točki 3.3.

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

Celotno prečiščeno besedilo proizvodne specifikacije je na voljo na spletnem mestu: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ali

neposredno na domači strani ministrstva za kmetijsko, živilsko in gozdarsko politiko (www.politicheagricole.it), kjer izberete „Prodotti DOP IGP“ (v zgornjem desnem kotu zaslona), nato „Prodotti DOP IGP STG“ (ob robu na levi strani zaslona) in nazadnje „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.