ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.4

Obsežno sodelovanje na kapitalskih trgih bo spremljal širok nabor tveganj, ki jih bo na koncu nosila evropska civilna družba. EESO se povsem strinja z izjavo Komisije, da je „ [g]lede na obseg operacij brez primere in potrebno izpopolnjenost strategije financiranja […] nadvse pomembno, da za dejavnosti NextGenerationEU velja zanesljiv in neodvisen okvir za obvladovanje tveganj in skladnosti “. Dejansko je treba zagotoviti, da se bodo dejavnosti instrumenta NextGenerationEU izvajale na način, ki bo ustrezal najvišjim standardom integritete, poštenosti in dobrega finančnega poslovodenja. EESO podpira vzpostavitev trdnih sistemov upravljanja in obvladovanja tveganja, vključno z določitvijo načel in struktur za zagotovitev zanesljivega in neodvisnega nadzora nad vsemi finančnimi operacijami NextGenerationEU.
3.6.2

EESO meni, da je digitalni prehod ključen instrument za razogljičenje in okoljsko upravljanje, pri čemer je treba omejiti morebiten negativni učinek rešitev na podlagi umetne inteligence na podnebje, okolje in porabo energije. Uporaba umetne inteligence pri upravljanju energetskega in prometnega sistema ter v industrijskih procesih in kmetijstvu spodbuja energijsko učinkovitost, krožno gospodarstvo in trajnostno upravljanje naravnih virov, saj je dejavnik produktivnosti in gospodarske učinkovitosti. Umetna inteligenca med drugim omogoča boljše razumevanje in obvladovanje podnebnih in okoljskih pojavov.
C 341/107

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/625 glede uradnega nadzora nad živalmi in proizvodi živalskega izvora, ki se izvažajo iz tretjih držav v Unijo, da se zagotovi skladnost s prepovedjo nekaterih vrst uporabe protimikrobnih snovi

(COM(2021) 108 final – 2021/0055 (COD))

(2021/C 341/16)

Zaprosili Evropski parlament, 11. 3. 2021 Svet, 17. 3. 2021 Pravna podlaga členi 43(2), 114, 168(4)(b) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 9. 6. 2021 Plenarno zasedanje št. 561 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 212/0/4

Odbor se strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 561. plenarnem zasedanju 9. in 10. junija 2021 (seja z dne 9. junija) z 212 glasovi za in 4 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
4.14

Čeprav je bil leta 2011 priznan pomen nemotoriziranih načinov prevoza, njihova promocija še vedno ni dovolj skladna in ji ni namenjene dovolj pozornosti. Veliko mest vlaga v infrastrukturo, namenjeno pešcem in kolesarjem (npr. v okviru programov ESRR). Kljub temu Evropska unija trenutno nima strategije ali administrativnih zmogljivosti in zmogljivosti za upravljanje, da bi to področje obravnavala celovito, medsektorsko in celostno. EESO se sklicuje na svoje mnenje o morebitnih pomembnih zdravstvenih koristih aktivnih načinov potovanja, kot sta kolesarjenje in hoja v Evropi, kjer so bili namenoma predlagani majhni ukrepi za sprostitev potenciala kolesarjenja in hoje z vidika zdravstvenih koristi in dostopnosti za državljane EU. Zato predlaga pripravo strategije EU za nemotorizirane načine prevoza, na podlagi katere bi bilo mogoče sprejeti konkretne ukrepe EU v smislu strateškega načrtovanja, zasnove ter naložb v kolesarjenje in hojo.
C 220/86

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o podaljšanju trajanja žlahtniteljskih pravic v Skupnosti za vrsto beluš ter skupine vrst cvetoče čebulice, grmasto jagodičje in okrasne lesnate rastline

(COM(2020) 36 final – 2021/0019 (COD))

(2021/C 220/12)

Zaprosilo Evropski parlament, 11. 2. 2021 Pravna podlaga člen 118 in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 24. 3. 2021 Št. plenarnega zasedanja 559 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 262/0/14

Odbor se strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 559. plenarnem zasedanju 24. in 25. marca 2021 (seja z dne 24. marca) z 262 glasovi za in 14 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
5.10.

EESO meni, da je možnost preklica pooblastil za sprejemanje delegiranih aktov iz prvega stavka člena 21(3) preveč nejasna, in prosi za pojasnilo, ali se ta preklic nanaša na eno ali vse kategorije, naštete v členih 5(4), 10(3) in 13(4). Prav tako ni jasno, ali to zadeva posamezen akt v navedenih kategorijah ali splošno možnost sprejemanja aktov v eni od teh kategorij. EESO opozarja tudi, da bi se morala sozakonodajalca med seboj posvetovati o postopku obveščanja Evropskega parlamenta in Sveta.
5.3.2

Z uporabo digitalnih tehnologij se ne bi smelo posegati v pravico do poštenega sojenja in učinkovitega pravnega sredstva. To je pomembno zlasti v zvezi z zagotavljanjem, da imata obe strani enake možnosti za predstavitev svojih argumentov (načelo enakosti orožij), pravico do seznanitve z vsemi predloženimi dokazi in navedbami ter do podaje pripomb nanje (kontradiktorni postopek), pravico do javne obravnave in v zvezi z odsotnostjo poseganja v pravice do obrambe v kazenskih postopkih.
3.7.

EESO opozarja, da mora biti solidarnost samodejna. Solidarnostne obveznosti držav članic prvega vstopa niso sorazmerne. Postopki so še vedno zapleteni in dolgotrajni ter ne dajejo zagotovil za premestitev. Obstajajo samo obvezni postopki na meji brez samodejnega mehanizma delitve. Ukrepi, ki jih morajo države članice sprejeti, so izboljšanje infrastrukture (šotori, pomoč v naravi itd.), finančna podpora ali prostovoljne vrnitve. Ni jasnih meril za to, kako bodo posamične države prispevale. To ni učinkovito – s tem se samo poveča pritisk na državo vstopa, in izvajanje traja dolgo (8 mesecev), zato obstaja nevarnost, da bodo prosilci pobegnili. Potreben je mehanizem, ki je bolj samodejen in zagotavlja boljšo porazdelitev prosilcev v vse države članice.
V splošnem so obveznosti javne službe z izključnimi prometnimi pravicami značilne za deficitarne, običajno regionalne proge, medtem ko je na progah na dolge razdalje dostop do trga odprt. EESO poudarja pomembno vlogo obveznosti javne službe pri zagotavljanju cenovno ugodne dostopnosti in splošne skladnosti železniškega sistema za potniški promet, da se tako zagotovi dostopnost. Obveznosti javne službe so bistvenega pomena za zagotavljanje dostopnih, cenovno ugodnih in vključujočih potniških storitev za državljane. Dostop do trga je odprt za komercialne potniške storitve, pogosto za storitve na dolge razdalje. Vendar prometa na dolge razdalje in regionalnega prometa ni mogoče ločiti. Vsak vlak za prevoz na dolge razdalje opravlja tudi regionalne storitve za potnike, zlasti kadar se ustavi na primestnih območjih. Regionalne proge zagotavljajo potrebno število potnikov, ki polnijo vlake na glavnih progah. Prav tako lajšajo obremenitev „najpomembnejših prog“ in zagotavljajo porazdelitev na določenem območju.

Države članice sprejemajo dodatne pobude za ustvarjanje ključnih povezav z novimi železniškimi povezavami, tudi z nočnimi vlaki, pri čemer prednjačijo uveljavljeni železniški prevozniki. Tovrstne načrte so na primer že napovedale Nemčija (TEE 2.0), Nizozemska in Švedska. Konkurenca med prevozniki na italijanskem omrežju za visoke hitrosti je privedla do boljše kakovosti storitev, cenejših vozovnic in večje pogostosti storitev, s tem pa do opaznega prehoda z letalskega na železniški prevoz. Podobne pobude so načrtovane v Španiji. EESO meni, da te pobude dokazujejo tako možnosti sedanjega okvira za ustvarjanje privlačnih in okolju prijaznih načinov prevoza kot tudi potrebo po ukrepih za lažjo vzpostavitev čezmejnih povezav. EESO meni, da te pobude kažejo na zapletenost železniškega sistema in da prost dostop do trga, ki za mednarodni potniški promet velja od leta 2010, ni pravi instrument za spodbujanje razvoja (mednarodnega) potniškega prometa na dolge razdalje. Potrebne so politična volja in politične odločitve o dajanju prednosti okolju prijaznim in vključujočim rešitvam, ki jih spremljajo potrebne naložbe in dobro upravljanje.
C 56/64

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih vidikih varnosti na železnici in železniške povezljivosti v zvezi s čezmejno infrastrukturo, ki povezuje Unijo in Združeno kraljestvo prek stalne povezave pod Rokavskim prelivom

(COM(2020) 782 final – 2020/0347 (COD))

(2021/C 56/12)

Zaprosilo Svet Evropske unije, 2. 12. 2020 Evropski parlament, 14. 12. 2020 Pravna podlaga člena 91(1) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za promet, energija, infrastruktura in informacijska družba Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 2. 12. 2020 Plenarno zasedanje št. 556 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 210/1/4

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 556. plenarnem zasedanju 2. in 3. decembra 2020 (seja z dne 2. decembra 2020) z 210 glasovi za, 1 glasom proti in 4 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
5.8

pomorsko prostorsko načrtovanje in upravljanje , vse večji človeški vpliv na oceane ter hitro naraščajoče povpraševanje in konkurenca v zvezi z uporabo pomorskega prostora za različne namene, kot so ribolovne dejavnosti, naprave za pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju in ohranjanje ekosistemov, kažejo na nujno potrebo po celostnem upravljanju oceanov in vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje Kar zadeva, vse večji človeški vpliv na oceane ter hitro naraščajoče povpraševanje in konkurenca v zvezi z uporabo pomorskega prostora za različne namene, kot so ribolovne dejavnosti, naprave za pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju in ohranjanje ekosistemov, kažejo na nujno potrebo po celostnem upravljanju oceanov in vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje ( 16 )
2.2

Od 16,9 milijona prijav posnetkov spolnih zlorab otrok, ki jih je leta 2019 prejel ameriški nacionalni center za pogrešane in zlorabljane otroke (NCMEC) in so obsegale 45 milijonov primerov, opredeljenih kot CSAM, so 16,8 milijona prijav poslali ponudniki elektronskih storitev. Od tega so bili gostitelji skoraj 3 milijonov slik in videoposnetkov spolnih zlorab otrok iz Evropske unije.
3.18

Ko strategija obravnava trgovino z ljudmi, je treba upoštevati tudi vpliv trgovine z ljudmi in izkoriščanja na državljane tretjih držav in begunce. To velja tudi za ključne ukrepe, predvidene v strategiji, ki bi morali biti osredotočeni tudi na oceno obsega, v katerem so mehanizmi, ki so na voljo žrtvam trgovine z ljudmi, dostopni tudi državljanom tretjih držav (kot so migranti, prosilci za azil in begunci). Poleg tega bi v strategijo morali biti vključeni podporni ukrepi za izboljšanje dostopnosti, učinkovitosti in prilagodljivosti mehanizmov za boj proti trgovini z ljudmi, identifikacijo in odziv za begunce, migrante in prosilce za azil, ki postanejo žrtve kaznivih dejanj, povezanih s trgovino z ljudmi.
2.4

Kljub temu želi poudariti nekatere tehnične vidike, povezane z načinom pridelave semen, ki so v Ukrajini in Evropski uniji različni, zlasti kar zadeva dostop do fitofarmacevtskih sredstev. Dejansko imajo ukrajinski pridelovalci dostop do širšega izbora fitofarmacevtskih sredstev kot pridelovalci v EU in dostop do nekaterih snovi, ki so v EU prepovedane. Takšna odstopanja povzročajo izkrivljanje konkurence in posledično bi vstop na ozemlje Evropske unije omogočili proizvodom, ki ne izpolnjujejo zdravstvenih in okoljskih standardov Evropske unije. Med najpomembnejšimi razlikami je dostop do aktivnih snovi, ki se uporabljajo za zatiranje plevela na zemljiščih, kot sta atrazin (v EU prepovedan od leta 2003) in acetoklor (v EU prepovedan od leta 2012). Poleg zdravstvenih posledic prinaša uporaba teh snovi, ki imajo širok spekter delovanja, trajni značaj, veliko tehnično učinkovitost delovanja proti plevelu in nizko ceno, tudi konkurenčno prednost ukrajinskim pridelovalcem. Kar zadeva varstvo pred škodljivci, lahko ukrajinski pridelovalci še vedno uporabljajo aktivne snovi iz družine neonikotinoidov, od katerih so nekatere v EU prepovedane, kot so klotianidin, tiametoksam in zelo kmalu tudi tiakloprid.
4.8

V predlogu Komisije je navedeno: „[…] ukrepanje na ravni EU bi moralo biti usmerjeno v stroškovno učinkovito uresničevanje dolgoročnih podnebnih ciljev ob hkratnem zagotavljanju pravičnosti in okoljske celovitosti“. EESO priznava, da je še vedno odprtih veliko vprašanj, kako to doseči, tako postopkovnih (kateri pristop k odločanju je najboljši?) kot vsebinskih (katera merila za porazdelitev so pravična in gospodarsko upravičena ter omogočajo visoko raven varstva okolja?). Zato je element postopka (trajna horizontalna razprava med institucijami EU, vključno z EESO in OR, ter vertikalna razprava z državami članicami) pomemben. Še bolj bistveno pa je vprašanje, kaj storiti, če želijo države članice doseči podnebno nevtralnost v svoji državi prej kot leta 2050 in to na ravni EU ne bo najbolj učinkovito z vidika stroškov in/ali podnebja. EESO poziva Evropsko komisijo in Svet, naj čim prej zagotovita pojasnila in smernice glede te zadeve.
5.2

Notranje svetovalne skupine so ključni dosežek sporazumov o prosti trgovini nove generacije, vendar jih je treba okrepiti, da bodo lahko uspešno izpolnjevale naloge spremljanja, in sicer zlasti skladnosti z zavezami glede trgovine in trajnostnega razvoja, v prihodnjih sporazumih EU o prosti trgovini pa tudi z drugimi zavezami. Strokovna skupina držav članic za trgovino in trajnostni razvoj ter novi glavni uradnik za trgovinsko skladnost bi morala biti tesno povezana z delom notranjih svetovalnih skupin, pri čemer bi morale biti vzpostavljene tudi strukture za poročanje in izmenjavo. To bi bilo treba dopolniti z izmenjavo informacij z MOD o izvajanju poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju, povezanih z delom. Za večjo prepoznavnost in medinstitucionalno spremljanje je treba vzpostaviti strukturni dialog med notranjimi svetovalnimi skupinami EU, Evropsko komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), Evropskim parlamentom (EP) in državami članicami. Da bi čim bolj izkoristili dialog s civilno družbo v partnerskih državah, so nujne skupne seje notranjih svetovalnih skupin, ki bi jih bilo treba vključiti tudi v pogajanja o besedilu sporazuma. Notranje svetovalne skupine bi dejansko lahko koristno prispevale prek skupnih projektov in skupnih priporočil. Zaradi vse večjega števila sporazumov o prosti trgovini in posledično notranjih svetovalnih skupin so nujno potrebne sistemske rešitve, pri čemer morajo biti na voljo ustrezni viri, človeški in finančni. Univerzalne rešitve ni. Z vsakim morebitnim novim pristopom, kot je regionalizacija notranjih svetovalnih skupin, bo treba zagotavljati njihovo učinkovito delovanje za obravnavo izzivov pri izvajanju posameznega sporazuma in v oblikovanje pristopa vključiti same notranje svetovalne skupine.
2.3

Države članice, ki imajo ribolovne možnosti za modroplavutega tuna, morajo določiti tudi letne načrte upravljanja ribolovne zmogljivosti, v katerih število svojih plovil prilagodijo razpoložljivim ribolovnim možnostim, letne načrte inšpekcijskih pregledov za zagotavljanje skladnosti s to uredbo in letne načrte upravljanja gojenja, da se zagotovi ocenjena količina modroplavutega tuna, ki je na voljo za gojenje. Vse te načrte je treba najpozneje do 31. januarja vsako leto poslati Komisiji.
Mala in srednja podjetja ter mikropodjetja predstavljajo 99,8 % podjetij v Evropi: opredeljena so glede na število zaposlenih, prihodek ali bilančno vsoto ( 12 ) . Prispevek malih in srednjih podjetij k ustvarjanju vrednosti in zaposlovanju ter njihov vpliv na okolje sta precejšna. Čeprav imajo ta podjetja na splošno omejene človeške in finančne vire, jih je treba v interesu vseh mobilizirati in spodbujati, da bodo bolj osredotočena na pravila o varstvu okolja. Njihove zmožnosti in udeležba pri inovacijah, obnovi, ustvarjanju delovnih mest in ohranjanju družbenega napredka so zelo pomembne za doseganje ciljev trajnostnega razvoja OZN in uresničevanje svetovnih podnebnih ciljev iz Pariškega sporazuma. Razvoj in usklajevanje okoljskih standardov, zagotavljanje trajnostnega razvoja in reševanje vprašanj podnebnih sprememb so bistvenega pomena tudi na številnih drugih pomembnih področjih, kot so zdravje, kmetijstvo, proizvodnja, turizem in gostinstvo, storitve in poslovanje na splošno. Pri tem morajo Evropska komisija, države članice in organizacije civilne družbe z malimi in srednjimi podjetji resnično tesneje sodelovati.
3.21

Varstvo potrošnikov mora biti vsekakor usklajeno z ukrepi za podpiranje in spodbujanje inovativnih podjetij in MSP (z instrumenti, ki ne vplivajo škodljivo na dinamično konkurenco na trgu). To je poglavitni način za ustvarjanje kakovostnih delovnih mest in zagotavljanje dinamične vzdržnosti proizvodnega sistema.
4.11

V kolikšni meri zakonodajni okvir prispeva k pospešitvi potrebnih raziskav in razvoja v EU in uporabi tako nastale tehnologije? Komisija se običajno osredotoča na zakone in predpise; navsezadnje so to instrumenti usmerjanja, ki jih ima na voljo. Vendar bi bilo morebiti bolje, da skupaj s podjetji in organizacijami socialnih partnerjev najprej spremlja in analizira razvoj na trgu, preden uporabi instrument urejanja. Začeti bi morali s pobudami, spodbudami in proizvodnjo ter šele po temeljiti analizi urejati – zdi se, da je to bolj zaželen politični pristop k temu prekarnemu sektorju.
3.5.3

Platforma REFIT je bila vzpostavljena maja 2015, da bi javnim organom, državljanom in deležnikom omogočila, da prispevajo k izboljšanju evropske zakonodaje. EESO opozarja na nekatera problematična vprašanja: — odvečen postopek: skupina držav članic platforme se deloma podvaja s približno 200 delovnimi skupinami Sveta, — počasen postopek: sprejemanje mnenj pogosto traja več mesecev zaradi majhnega števila skupnih stališč obeh skupin, ki se sestaneta le enkrat in med katerima ni pravega dialoga, — neusklajen postopek: zaprosila večinoma izdajajo delodajalci, tj. združenja podjetij ali gospodarske zbornice (glej statistične podatke, ki jih je objavila Komisija), redko pa civilna družba ali socialni partnerji. Komisija in države članice so zastopane, Evropski parlament pa ne, — organ brez dejanskega strokovnega znanja in izkušenj: na katero znanstveno podlago se opirajo člani platforme pri analizi zelo različnih predlogov, ki jih obravnavajo? Le Komisija ima dejansko strokovno znanje in izkušnje, ki jih včasih izkoristi za pripravo svojih lastnih predlogov, — marginalizacija EESO in OR v primerjavi z drugimi deležniki, zaradi česar se zmanjšuje število mnenj, ki bi jih lahko pripravila oba odbora, — veliko več stroškov v primerjavi s koristmi: stroški platforme se zdijo nesorazmerni glede na doslej dosežene rezultate, — usmeritev platforme: EESO poziva, naj bo program REFIT dvosmeren proces, kar pomeni, da ne določa vnaprej smotra, ki naj bi ga imela pravna ureditev, tj. razširitev, dopolnitev, sprememba ali odprava zakonodajnega akta.
C 190/54

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/2403 glede dovoljenj za ribolov za ribiška plovila Unije v vodah Združenega kraljestva in ribolovnih operacij ribiških plovil Združenega kraljestva v vodah Unije

(COM(2019) 49 final – 2019/0010 (COD))

(2019/C 190/11)

Zaprosilo Evropski parlament, 30.1.2019 Svet Evropske unije, 6.2.2019 Pravna podlaga člena 43(2) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 20.2.2019 Plenarno zasedanje št. 541 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 171/0/2

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 541. plenarnem zasedanju 20. in 21. februarja 2019 (seja z dne 20. februarja 2019) s 171 glasovi za in 2 vzdržanima glasovoma sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
Po navedbah Komisije „[je] [o]bdavčitev […] pomemben cilj v splošnem javnem interesu Unije in držav članic in to je bilo priznano v povezavi z omejitvami, ki se lahko naložijo v zvezi z obveznostmi in pravicami iz Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta ( 2 ) ter v zvezi z varstvom podatkov v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta ( 3 ) . Omejitve v zvezi s pravicami do varstva podatkov so potrebne zaradi narave in obsega teh informacij, ki izvirajo od ponudnikov plačilnih storitev, in bi morale temeljiti na posebnih in vnaprej opredeljenih pogojih ter podrobnostih iz členov 243b do 243d Direktive Sveta 2006/112/ES“ ( 4 )
4.6.2

EESO hkrati priznava, da bi lahko bila nekatera podjetja iz tretjih držav, ki so že dolgo na evropskem ozemlju in se v celoti vključujejo v evropsko tehnološko in industrijsko bazo, zelo koristna za projekte EU. Zato bi se jim lahko omogočil dostop do teh projektov, če bi države članice vzpostavile ustrezne mehanizme pregledovanja in nadzora teh podjetij ter če bi ta podjetja spoštovala načelo vzajemnosti in obveznost zaupnosti.
3.8

Brez nadgradnje ravnanja z ostanki, stranskimi produkti in odpadki ter spodbujanja krožnega gospodarstva ne bo možno doseči ciljev trajnostnega razvoja OZN niti ublažiti posledic podnebnih sprememb ( 5 ) . Sodelovanje med sektorji (živilski, neprehranski sistemi in podeželska območja) in celinami je tu nujno. Dodatno pozornost je treba nameniti teritorialnim in lokalnim povezavam (med mesti in podeželjem, med podeželskimi območji ter med kopnim in morjem) ter njihovemu prispevku k trajnostnim vrednostnim verigam in grozdom biogospodarstva na podeželju. Razvoj teh povezav v Srednji in Vzhodni Evropi je ključen, da bodo te države lahko oblikovale strateške cilje razvoja za boljšo predelavo biomase. Srednja in Vzhodna Evropa je bogata z biomaso zaradi obsežnih kmetijskih, gozdarskih in ribiških dejavnosti. Biomasa nudi velik potencial v zvezi z živili, krmo, industrijskimi surovinami, biogorivi in oskrbo z energijo, ki je malo izkoriščen ali pa sploh ni. V posodobljeni strategiji poleg tega ni dovolj izpostavljena zamisel, da sta potrebna mednarodno sodelovanje, s katerim bi najučinkoviteje združili strokovno znanje in zmogljivosti, ter krepitev sinergij z državami članicami in raziskovalnimi programi zunaj EU. Mednarodna partnerstva so zlasti pomembna za preskušanje in ponovljivost rešitev.
6.1

Energetska in prometna omrežja bi morala biti dejavnik razvoja in povezanosti regije. S tem bi zagotovili, da državljani kandidatk in potencialnih kandidatk na Zahodnem Balkanu in v Turčiji dobijo jasno predstavo o socialnih, gospodarskih in okoljskih prednostih, ki jih prinaša vstop v EU. Energetska učinkovitost in varčevanje z energijo sta na primer dejavnika, ki koristita dejavnostim podjetij ter ustvarjata zelena in tradicionalna delovna mesta.
1.5

EESO poudarja ta pozitiven vidik in pozdravlja predlog Evropske komisije za mednarodno zaščito registriranih označb porekla in geografskih označb v okviru Ženevskega sporazuma in njegove pravne prakse ter meni, da si je treba prizadevati za oblikovanje harmoniziranega okvira za zaščito oznak kakovosti na mednarodni ravni in pri tem delovati celovito, tako da bi v celoti zaščitili in spodbujali sistem označevanja kakovosti.