Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 88/10)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„Côtes de Bordeaux“

PDO-FR-A0987-AM04

Datum obvestila: 26. november 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Uradni geografski kodeks

Občine na geografskem območju in območju v neposredni bližini so bile posodobljene po uradnem geografskem kodeksu.

Enotni dokument je spremenjen v točkah 6 in 9.

2. Kmetijsko-okoljske določbe

V specifikacijo proizvoda so dodane tu navedene kmetijsko-okoljske določbe.

Odmrle trse je treba odstraniti s parcel, vsako njihovo shranjevanje je na parcelah prepovedano.

Popolno kemično zatiranje plevela na parcelah je prepovedano.

Vsak gospodarski subjekt izračuna in evidentira svoj indeks pogostosti uporabe fitofarmacevtskih sredstev.

Namen teh sprememb je bolje upoštevati družbene zahteve po zmanjšanju uporabe fitofarmacevtskih sredstev in prijaznosti do okolja.

Te spremembe ne pomenijo spremembe enotnega dokumenta.

3. Datum dajanja v promet med odobrenimi skladišči

Točka (b) odstavka 5 oddelka IX poglavja 1, ki se nanaša na datum dajanja vina v promet med odobrenimi skladišči, je črtana.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

4. Povezava

Povezava z geografskim območjem je bila spremenjena zaradi spremembe števila občin po njihovi združitvi.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5. Prehodni ukrepi

Prehodni ukrepi, ki so se iztekli, so bili črtani iz specifikacije proizvoda.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

6. Sklic na nadzorni organ

Besedilo sklica na nadzorni organ je bilo usklajeno z besedilom, ki se pojavlja v drugih specifikacijah proizvodov za označbe. Gre zgolj za redakcijsko spremembo.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Côtes de Bordeaux

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vina

1. Mirna rdeča vina

KRATEK OPIS

Vina imajo najmanj 11-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Vsebujejo ≤ 3g/L fermentirnega sladkorja.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13,5 %.

Za rdeča vina je obvezna jabolčno-mlečna kislinska fermentacija. Vsaka serija vina pred pakiranjem (neustekleničeno vino) ali po njem vsebuje največ 0,3 grama jabolčne kisline na liter.

Vina vsebujejo največ 13,26 miliekvivalenta hlapnih kislin na liter do 31. julija leta, ki sledi letu trgatve, po tem datumu pa največ 16,33 miliekvivalenta na liter.

Vina pred pakiranjem ali neustekleničena vina vsebujejo ≤ 140 mg/L žveplovega dioksida.

Pri rdečih vinih pogosto prevladuje sorta merlot N, katere značilnosti se zelo ugodno izražajo na glinasto-apnenčastih tleh ter ki z zvrščanjem s sortami cabernet-sauvignon N, cabernet-franc N in cot N (lokalno imenovana malbec) omogoča, da se izrazita sadnost in voljnost vina.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin v miliekvivalentih na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2. Suha mirna bela vina

KRATEK OPIS

Vina imajo najmanj 10,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Vsebujejo ≤ 4 g/L fermentirnega sladkorja.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13 %.

Vina vsebujejo največ 13,26 miliekvivalenta hlapnih kislin na liter do 31. julija leta, ki sledi letu trgatve, po tem datumu pa največ 16,33 miliekvivalenta na liter.

Vina pred pakiranjem ali neustekleničena vina vsebujejo ≤ 180 mg/L žveplovega dioksida.

Bela vina se običajno pridobivajo iz sorte sauvignon B, ki se zvršča s sortama sémillon B in muscadelle B.

Vina s kontrolirano označbo porekla „Côtes de Bordeaux“ so zaokrožena in sadna ter imajo potencial za staranje od treh do desetih let.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin v miliekvivalentih na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3. Likerska mirna bela vina

KRATEK OPIS

Vina imajo najmanj 14,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Vsebujejo več kot 51 g/L fermentirnih sladkorjev.

Vina pred pakiranjem ali neustekleničena vina vsebujejo ≤ 400 mg/L žveplovega dioksida.

Vsebnost hlapnih kislin v vinih pred pakiranjem (neustekleničena vina) je izjemoma določena z odlokom.

Bela vina z ostankom sladkorja pogosto razvijejo arome medu in citrusov.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12 Najnižja vsebnost skupnih kislin v miliekvivalentih na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

4. Polsladka mirna bela vina

KRATEK OPIS

Polsladka bela vina z ostankom sladkorja se pridelujejo iz grozdja, ki se trga, ko ima najnižjo vsebnost sladkorja 221 gramov na liter mošta. Ta vina so zelo blaga, sladka in prefinjena.

Najmanjši volumenski delež naravnega alkohola je ≤ 13,5 %.

Volumenski delež skupnega alkohola po obogatitvi je 15 %.

Vsebnost fermentirnih sladkorjev je med 17 g/L in 45 g/L.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin v miliekvivalentih na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 300

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1. Gostota zasaditve in razdalja

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 500 trsov na hektar.

Največja razdalja med vrstami je:

— 2,50 metra za vinsko trto, obrezano z rezjo na enojni ali dvojni guyot ali nizek kordon, pritrjen na brajde,

— 3 metre za vinsko trto, ki se goji v obliki dvojne zavese s stranskima gibljivima prečkama (en lyre).

Razdalja med trsi v isti vrsti ne sme biti manjša od:

— 0,85 metra za vinsko trto, obrezano z rezjo na enojni ali dvojni guyot ali nizek kordon, pritrjen na brajde,

— 0,74 metra za vinsko trto, ki se goji v obliki dvojne zavese s stranskima gibljivima prečkama (en lyre).

2. Pravila rezi

Pridelovalna praksa

Rez vinske trte se izvede najpozneje na stopnji razvitih listov (fenofaza 9 po Lorenzu).

Trsi se obrezujejo s kratko (rezniki) ali dolgo (šparoni) rezjo, z največ 45 000 očesi na hektar in največ 14 očesi na trs.

3. Posebne določbe o trgatvi

Pridelovalna praksa

Likerska bela vina so pridobljena z ročnimi postopnimi trgatvami.

4. Obogatitev

Posebni enološki postopek

Tehnike obogatitve z rektifikacijo so dovoljene za rdeča vina do koncentracije 15 %.

Volumenski delež skupnega alkohola po obogatitvi ne presega 13,5 % za rdeča vina, 13 % za suha bela vina in 15 % za polsladka bela vina.

Likerska vina niso obogatena.

5.2. Največji donosi

1. Mirna rdeča vina

65 hektolitrov na hektar

2. Suha mirna bela vina

72 hektolitrov na hektar

3. Likerska mirna bela vina

40 hektolitrov na hektar

4. Polsladka mirna bela vina

55 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev ter proizvodnja, obdelava in zorenje vina potekajo na ozemlju naslednjih občin v departmaju Gironde po uradnem geografskem kodeksu z dne 1. januarja 2021: Anglade, Bassens, Baurech, Béguey, Belvès-de-Castillon, Berson, Blaye, Bouliac, Braud-et-Saint-Louis, Cadillac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Campugnan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Castillon-la-Bataille, Cavignac, Cénac, Cenon, Cézac, Civrac-de-Blaye, Cubnezais, Donnezac, Donzac, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Floirac, Fours, Francs, Gabarnac, Gardegan-et-Tourtirac, Générac, Gensac, Haux, Landerrouat, Langoiran, Laroque, Laruscade, Latresne, Lestiac-sur-Garonne, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Ligueux, Lormont, Loupiac, Marcenais, Margueron, Marsas, Massugas, Mazion, Monprimblanc, Omet, Paillet, Pellegrue, Pessac-sur-Dordogne, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, del občine Pugnac, ki ustreza ozemlju občine Lafosse pred njuno združitvijo 1. julija 1974, del občine Puisseguin, ki ustreza ozemlju občine Monbadon pred njuno združitvijo 1. januarja 1989, Quinsac, Reignac, Riocaud, Rions, La Roquille, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Cibard, Saint-Ciers-sur-Gironde, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Girons-d’Aiguevives, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Palais, Saint-Paul, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Foy-la-Grande, Saint-Savin, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Yzan-de-Soudiac, Sainte-Colombe, Sainte-Croix-du-Mont, Sainte-Eulalie, Les Salles-de-Castillon, Saugon, Semens, Tabanac, Tayac, Le Tourne, Val-de-Livenne, Verdelais, Villenave-de-Rions in Yvrac.

7. Glavne sorte vinske trte

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Cot N – malbec

Merlot N

Muscadelle B

Sauvignon B – sauvignon blanc

Sauvignon gris G – fié gris

Semillon B

8. Opis povezave

Geografsko območje kontrolirane označbe porekla „Côtes de Bordeaux“ leži v departmaju Gironde na levem bregu rek Garone, Dordonje in Gironde, kjer je oblika površja valovita in prevladujejo glinasto-apnenčasta tla. Ta označba obsega pet zgodovinskih središč vinogradništva, to so Blaye, Cadillac, Castillon-la-Bataille, Francs in Sainte-Foy-la-Grande.

Vinogradniška zemljišča označbe „Côtes de Bordeaux“ se dvigajo nad dolinami, v katerih se mešata sladka in slana voda. Oceanski vplivi segajo vse do ozemlja, kjer se reki Dordonja in Garona združita v ogromen vodotok, tj. estuarij reke Gironde. Obliko površja „Côtes de Bordeaux“ sestavljajo ravnina in vznožja gričev, ki se pnejo nad reko in so obrnjeni večinoma proti jugozahodu, ter strma pobočja z okrog 30 metrov do več kot 70 metrov višinske razlike, nad katerimi se dvigajo planote, bolj ali manj prepredene s sekundarno hidrografsko mrežo.

To obsežno območje ima razmeroma enotne ugodne podnebne razmere za vinogradništvo: bližina prostranih vodnih površin (Atlantski ocean, estuarij reke Gironde, dolini rek Garona in Dordonja) ima pomembno vlogo pri termoregulaciji, zmerni oceanski vplivi pa blažijo spomladansko pozebo.

Značilnosti vin z označbo „Côtes de Bordeaux“, ki izhajajo iz dolge tradicije, so rezultat raznovrstnosti okolja, različnih sort vinske trte in ljudi. Parcele so bile v preteklosti izbrane tako na legah ob vznožju gričev kot na pobočjih ali planotah po njihovi odcednih lastnostih in relativnih topografskih razmerah. Vsako leto 1 000 vinogradnikov s pridom uporabi svoje strokovno znanje za proizvodnjo teh vin. Vsako kmetijsko gospodarstvo si tako v vinogradu in prostorih za vinifikacijo vsestransko prizadeva za proizvodnjo priznanega proizvoda, pri čemer upošteva zahtevo o gostoti zasaditve, največjo obremenitev na razmejeni parceli, pravila o zvrščanju glavnih in dodatnih sort ter obdobje zorenja vin vsaj do 15. marca leta, ki sledi letu trgatve.

Vinorodna območja „Côtes de Bordeaux“ ponujajo tudi izjemno dediščino: zgodovinske gradove, dvorce in utrdbe, romanske cerkve, razkošna bivališča, povezana s spominom na slavne pisatelje in umetnike. Ohranjene vasice z ozkimi uličicami, utrjena obzidana srednjeveška mesta in utrjeni mlini so priče bogate vinogradniške dejavnosti in trgovine.

Vina z označbo „Côtes de Bordeaux“, ki predstavljajo približno 14 % proizvodnje v Bordeauxu, imajo danes v ponudbi bordojskih vin resnično veljavo. Pričajo o bogati zgodovini in potencialu tradicionalnih bordojskih sort vinske trte.

Označba „Côtes de Bordeaux“ in dodatna geografska imena so na glavnih trgih (Francija in Belgija) pridobili precejšen sloves. V zadnjih desetih letih se je prodaja pri glavnih trgovcih na drobno v Franciji povečala za več kot 40 %, več kot 15 % francoskih gospodinjstev pa je kupilo vina s to označbo. Na področju izvoza vina z označbo „Côtes de Bordeaux“ v Evropi (zlasti v Belgiji) uživajo velik sloves in se vse bolj uveljavljajo zlasti na azijskih trgih.

Ta mirna vina so običajno pridelana z zvrščanjem glavnih in dodatnih sort.

Pri rdečih vinih pogosto prevladuje sorta merlot N, katere značilnosti se zelo ugodno izražajo na glinasto-apnenčastih tleh ter ki z zvrščanjem s sortami cabernet-sauvignon N, cabernet-franc N in cot N (lokalno imenovana malbec) omogoča, da se izrazita sadnost in voljnost vina.

Bela vina se običajno pridobivajo iz sorte sauvignon B, ki se zvršča s sortama sémillon B in muscadelle B.

Vina s kontrolirano označbo porekla „Côtes de Bordeaux“ so zaokrožena in sadna ter imajo potencial za staranje od treh do desetih let.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Za kontrolirano označbo porekla „Côtes de Bordeaux“ območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo in zorenje vin, obsega ozemlje naslednjih občin po uradnem geografskem kodeksu z dne 1. januarja 2021:

— departmaja Gironde: Ambarès-et-Lagrave, Arbanats, Artigues-près-Bordeaux, Auriolles, Ayguemorte-les-Graves, Baigneaux, Baron, Barsac, Beautiran, Bellebat, Bellefond, Beychac-et-Caillau, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bossugan, Branne, La Brède, Budos, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Camarsac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Casseuil, Castelviel, del občine Castets in Castillon, ki ustreza ozemlju delegirane občine Castets-en-Dorthe, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cazaugitat, Cérons, Cessac, Civrac-sur-Dordogne, Coirac, Coubeyrac, Courpiac, Créon, Croignon, Cursan, Daignac, Dardenac, Daubèze, Doulezon, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Frontenac, Gauriac, Gauriaguet, Génissac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Grézillac, Guillac, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jugazan, Juillac, Ladaux, Landiras, Langon, Lansac, Lapouyade Léogeats, Léognan, Lignan-de-Bordeaux, Listrac-de-Durèze, Loupes, Lugaignac, Lugasson, Lussac, Madirac, Martillac, Martres, Mazères, Mombrier, Montagne, Montignac, Montussan, Morizès, Mouliets-et-Villemartin, Moulon, Mourens, Naujan-et-Postiac, Nérigean, Peujard, Le Pian-sur-Garonne, Podensac, Pompignac, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Preignac, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Rauzan, Roaillan, Romagne, Sadirac, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Brice, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-Brice, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Emilion, Saint-Etienne-de-Lisse, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Macaire, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Selve, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-longue, Sainte-Radegonde, Sainte-Terre, Salleboeuf, Samonac, Sauternes, La Sauve, Soulignac, Soussac, Targon, Tauriac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Vignonet, Villeneuve in Virelade,

— departmaja Dordogne: Bergerac, Bonneville-et-Saint-Avit-de-Fumadière, Bosset, Cunèges, Le Fleix, La Force, Fraisse, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Ginestet, Lamonzie-Saint-Martin, Lamothe-Montravel, Les Lèches, Lunas, Mescoules, Minzac, Monbazillac, Monestier, Monfaucon, Montazeau, Montcaret, Nastringues, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Prigonrieux, Razac-de-Saussignac, Ribagnac, Rouffignac-de-Sigoulès, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Georges-de-Blancaneix, Saint-Géry, Saint-Méard-de-Gurçon, Saint-Michel-de-Montaigne, Saint-Pierre-d’Eyraud, Saint-Seurin-de-Prats, Saint-Vivien, Saussignac, Sigoulès et Flaugeac, Thénac, Vélines in Villefranche-de-Lonchat,

— departmaja Charente-Maritime: Saint-Georges-des-Agoûts.

Dodatna geografska imena

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Ime označbe je lahko dopolnjeno z enim od naslednjih dodatnih geografskih imen „Blaye“, „Cadillac“, „Castillon“, „Francs“ ali „Sainte-Foy“ za vina, ki ustrezajo pogojem proizvodnje za ta dodatna geografska imena.

Večja geografska enota

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede večja geografska enota, „Vin de Bordeaux“ ali „Grand Vin de Bordeaux“.

Velikost črk za navedbo večje geografske enote niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Skupna kvota

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Pri označevanju vin z označbo porekla „Côtes de Bordeaux“, ki se lahko dopolni z enim od dopolnilnih geografskih imen „Blaye“, „Cadillac“, „Castillon“, „Francs“ ali „Sainte-Foy“, se navede skupni označevalni element v skladu z določbami iz veljavne kolektivne listine, ki jo je pripravila skupina in jo dala na voljo vsem gospodarskim subjektom.

Manjša geografska enota

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če:

— gre za kraj, zaveden v katastru,

— je ta naveden na prijavi pridelka.

Elementi etikete

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Na belih vinih z označbo porekla „Côtes de Bordeaux“, dopolnjeno z dopolnilnim geografskim imenom „Sainte-Foy“, katerih vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoza in fruktoza) je med 17 gramov in 45 gramov na liter, je naveden izraz „polsladko“.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-ecf05533-907b-480f-977d-56a768e55c78

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.