SL    SL  
 EVROPSKA  
KOMISIJA 
Bruselj, 29.5.2013  
COM(2013) 370 final 
  
Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA 
v zvezi z nacionalnim reformnim pr ogramom Avstrije za leto 2013  
 
in mnenje Sveta o avstrijskem pr ogramu stabilnosti za obdobje 2012–2017 
{SWD(2013) 370 final}  
SL 2   SL  
 
Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA 
v zvezi z nacionalnim reformnim pr ogramom Avstrije za leto 2013  
 
in mnenje Sveta o avstrijskem programu stabilnosti za obdobje 2012–2017 
SVET EVROPSKE UNIJE – 
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe, 
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad 
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik1, zlasti člena 5(2) 
Uredbe, 
ob upoštevanju priporo čila Evropske komisije2, 
ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta3, 
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje, po posvetovanju z Ekonomsko-finan čnim odborom, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Komisije, da za čne izvajati novo 
strategijo za rast in delovna mesta Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se osredoto ča na ključna področja, na katerih je 
potrebno ukrepanje za pove čanje potenciala Evrope za trajnostno rast in 
konkuren čnost. 
(2) Svet je 13. julija 2010 na podlagi predlogov Komisije sprejel priporo čilo o širših 
smernicah za ekonomske politike držav članic in Unije (2010–2014) ter 
21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic
4, ki skupaj 
tvorita integrirane smernice. Države članice so bile pozvane, na j integrirane smernice 
upoštevajo v nacionalnih ekonomskih po litikah in politikah zaposlovanja. 
(3) Voditelji držav oziroma vlad so 29. junija 2012 sprejeli Pakt za rast  in delovna mesta, 
ki z uporabo vseh razpoložl jivih vzvodov, instrumentov in pol itik zagotavlja skladen 
okvir za ukrepanje na nacionalni ra vni, ravni EU in ravni euroobmo čja. Odločili so se, 
da morajo biti ukrepi sp rejeti na ravni držav članic, in zlasti izrazili polno zavezanost k 
doseganju ciljev strategije Evr opa 2020 ter izvajanju priporo čil za posamezne države. 
                                                 
1 UL L 209, 2.8.1997, str. 1. 
2 COM(2013) 370 final. 
3 P7_TA(2013)0052 in P7_TA(2013)0053. 
4 Sklep Sveta 2013/208/EU z dne 22. aprila 2013. 
SL 3   SL (4) Svet je 6. julija 2012 sprejel priporo čilo v zvezi z nacionalnim reformnim programom 
Avstrije za leto 2012 in dal mnenje o dopolni tvi avstrijskega programa stabilnosti za 
obdobje 2011–2016. 
(5) Komisija je 28. novembra 2012 sprejela letni pregled rasti5, ki zaznamuje za četek 
evropskega semestra za usklajevanje e konomskih politik za leto 2013. Poleg tega je 
28. novembra 2012 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poro čilo o 
mehanizmu opozarjanja6, v katerem Avstrije ni opredelila kot ene od držav članic, za 
katere je treba opraviti poglobljen pregled. 
(6) Evropski svet je 14. marca 2013 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finan čne 
stabilnosti, fiskalne konsolidacije in ukrep anja za spodbujanje rasti. Poudaril je 
potrebo po doseganju diferencirane, rasti pr ijazne fiskalne konsolidacije, vrnitvi k 
normalnim posojilnim pogojem v gospodarstvu, spodbujanju rasti in konkuren čnosti, 
odpravljanju brezposelnosti in socialnih posle dic krize ter moderniz aciji javne uprave. 
(7) Avstrija je 16. aprila 2013 predloži la letni program stabilnosti za obdobje 2012–2017 
in nacionalni reformni program za leto  2013. Programa sta bila ocenjena isto časno, da 
bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. 
(8) Na podlagi ocene programa stabilnos ti za leto 2013 v skladu z Uredbo 
Sveta (ES) št. 1466/97 Svet meni , da je Avstrija za odpravo čezmernega primanjkljaja 
sprejela obsežne ukrepe za konsolid acijo. Kar zadeva program za leto 2013, je 
makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo prora čunske napovedi, optimisti čen. 
Glavni cilj prora čunske strategije iz programa je postopoma zmanjšati javnofinan čni 
primanjkljaj, da bi bil do leta 2016 dosežen uravnotežen prora čun v nominalnem 
smislu in do leta 2015 srednjero čni cilj. V programu je pot rjen prejšnji srednjero čni 
cilj glede strukturnega primanjklja ja v višini 0,45 % BDP. Srednjero čni proračunski 
cilj je v skladu z zahtevami Pakta za stabil nost in rast. Na podl agi trenutnih napovedi 
je Avstrija na dobri poti, da odpravi čezmerni primanjkljaj do leta 2013, saj je 
javnofinan čni primanjkljaj leta 2012 znašal 2,5 % BDP in naj bi se v skladu z 
napovedjo Komisije leta 2013 nadalje zmanjš al na 2,2 % BDP in leta 2014 na 1,8 % 
BDP. Vendar so možni dodatni stroški v zvezi s prenehanjem velike banke, kar bi 
lahko imelo znaten u činek na pove čanje primanjkljaja. Po velikem izboljšanju, ki je v 
letu 2012 preseglo prilagoditev, zaht evano v okviru postopka v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem, se bo primanjkljaj str ukturnega salda leta 2013 predvidoma pove čal 
na 1,8 %. Rahlo pove čanje strukturnega primanjkljaj a v letu 2013 je potrdila tudi 
napoved Komisije. Po informacijah iz programa se od leta 2014 naprej za prera čunani 
strukturni saldo predvideva strukturna prilagoditev, ki bi v letih 2014 in 2015 presegla 
0,5 % in omogo čila Avstriji, da doseže srednjero čni cilj dve leti prej, kot je navedeno 
v scenariju, predstavljenem v programu, tj. leta 2015 name sto leta 2017. Kar zadeva 
referenčne vrednosti za odhodke, naj bi v skladu  z informacijami iz programa stopnja 
rasti javnofinan čnih odhodkov brez diskrecijskih ukrepov med letoma 2014 in 2016 
prispevala k letni strukturni prilagoditvi v smeri srednjero čnega cilja v višini 0,5 % 
BDP. Vendar je precejšen upad deleža odhodk ov glede na BDP, ki je predviden v 
scenariju programa, zelo ambiciozen, saj naj bi odhodki glede na BDP po ocenah dosegli eno najnižjih ravni v ve č kot petnajstih letih. Za  Avstrijo se lahko pri čakuje, da 
bo od leta 2014 do 2016 v prehodnem obdobju v smislu izpolnjevanja merila glede 
dolga, načrti pa bodo zagotovili zadosten napredek  v smeri doseganja tega cilja. 
                                                
 
5 COM(2012) 750 final. 
6 COM(2012) 751 final. 
SL 4   SL Krepitev prora čunskega okvira ni bistveno vplival a na fiskalne odnose med razli čnimi 
vladnimi ravnmi, prekrivanj e pristojnosti in neskladja med pristojnostmi na podro čju 
financiranja in porabe pa še  niso bila rešena. Zapleten i mehanizem stalnih sporazumov 
med nacionalno vlado, ponudniki socialnega zavarovanja in podzvezno ravnjo predstavlja tveganje za izvajanje ukrepov, namenjenih omejevanju odhodkov za 
zdravstveno varstvo. Na podro čju izobraževanja so pogajanja o predlogu iz šestih 
točk, vključno z ukinitvijo šolskih oblasti na okrajni ravni, dobrodošel korak k 
racionalizaciji pristojnosti med razli čnimi vladnimi ravnmi, vendar bi bila potrebna 
nadaljnja poenostavitev, da se ob čutneje zmanjša razdrobljenost. 
(9) Avstrijska potencialna delovna sila se bo predvidoma zmanjševala od leta 2020 naprej 
in gospodarstvo vse bolj temelji na znanju  in kvalifikacijah. Ob stajajo možnosti za 
optimizacijo udeležbe delovno sposobnega preb ivalstva, zlasti žensk, migrantov in 
starejših delavcev, na trgu dela. 
(10) Stopnja zaposlenosti star ejših delavcev je pod povpre čjem EU (43,1 % v primerjavi z 
48,8 %) in skoraj 30 % ljudi je tik pred upokoj itvijo od 1,5 do tri leta brezposelnih ali 
na bolniški. Še vedno precej razširjeno uveljavljanje možnosti za pred časno upokojitev 
oz. invalidsko pokojnino ter razmeroma nizka zakonsko dolo čena upokojitvena starost 
za ženske (60 let), ki se bo v prihodnosti le zelo postopoma pove čevala, negativno 
vplivajo na ponudbo delovne si le starejših delavcev. 
(11) Čeprav je stopnja zaposlenosti žensk v Avstriji  relativno visoka (leta 2012 je znašala 
70,3 %, medtem ko je bilo povpre čje na ravni EU 62,4 %), še vedno obstajajo 
možnosti za njeno pove čanje z zmanjševanjem segmentacije po spolu na trgu dela. 
Delež žensk, ki so zaposlene za krajši delovni čas, je med najvišjimi v EU, storitve 
otroškega varstva in dolgotrajne oskrbe pa  so omejene. Izmerj ene stopnje zaposlenosti 
žensk v ekvivalentu zaposlitve s polnim delovnim časom (55,6 % v letu 2012) kažejo, 
da ima Avstrija posebne težave z izkoriš čanjem celotnega poten ciala delovne sile 
žensk. Poleg tega je visoka kon centracija žensk na manj pla čanih delovnih mestih in 
ženske so skoraj dvakrat bol j pogosto marginalno zaposlene kot moški. Ta vzorec 
povzroča razliko v pla čilu med spoloma, ki znaša 24 % in je tretja najvišja v EU. 
Zmanjševanje dav čne obremenitve za delavce z nizkimi dohodki bi lahko zagotovilo 
večje spodbude za pove čanje udeležbe na trgu dela. Struktura avstrijskega dav čnega 
sistema zagotavlja možnosti za preusmeritev obdav
čenja na druge vire, ki manj 
škodujejo rasti. Dejansko prihodki od davka  na premoženje v Avstriji znašajo 0,5 % 
BDP in so znatno pod povpre čjem v EU, ki znaša 2,1 % BD P. Zlasti prihodki iz 
periodičnih davkov na nepremi čnine, ki so najmanj škodljivi  za rast, so tretji najnižji v 
EU in so leta 2011 predstavljali 0,2 % BDP (povpre čje v EU: 1,3 %).  
(12) Leta 2011 je bilo 19 % delovno sposobnih ljudi  v Avstriji rojenih v tujini in tako ima 
država enega najve čjih deležev za delo sposobnih migrantov v OECD. Migranti se 
pogosto soo čajo s težavami na trgu dela in zanje so zna čilne bistveno višje stopnje 
brezposelnosti (9,7 % v primerjavi z 3,6 %) in  nižje stopnje zaposlenosti (državljani iz 
držav, ki niso članice EU-27: 62,8 % v primerjavi z Avstrijci: 76,4 %). Poleg tega so 
ljudje priseljenskega porekla tr ikrat pogosteje zaposleni in pla čani pod svojo dejansko 
ravnjo kvalifikacij kot Avstrijci (leta 2008: 27,5 % v primerjavi z 9,7 %). Tudi njihovi 
rezultati na podro čju izobraževanja so slabši in njihovo tveganje za revš čino je dvakrat 
višje (26,6 % glede na 12,6 %). 
(13) Srednjero čne in dolgoro čne napovedi glede izdatkov iz  naslova pokojninskega in 
zdravstvenega varstva predstavljajo tvegan je za vzdržnost ja vnih financ. Dolgoro čne 
napovedi glede izdatkov za oskrbo tudi kažej o, da obstaja tveganje za vzdržnost, 
SL 5   SL čeprav v manjšem obsegu. Nedavne reforme pokojninskega sistema bodo najverjetneje 
nekoliko zmanjšale tveganja za vzdržnost, če jih bodo spremljale  izboljšave pogojev 
na trgu dela, ki bi omogo čile, da bi starejši delavci ostali dlje časa zaposleni. Vendar 
še vedno ni pospešenega usklajevanja med upokojitvenimi starostmi moških in žensk 
ter prilagajanja zakonske dolo čene upokojitvene starosti glede na podaljševanje 
pričakovane življenjske dobe. Vprašanje fisk alne vzdržnosti sistema zdravstvenega 
varstva in dolgotrajne oskrbe je tr eba obravnavati tudi glede na naraš čajočo potrebo in 
povpraševanje po zagotavljanju dolgotrajn e oskrbe. Nedavni strateški ukrepi v 
zdravstvenem sektorju bodo verjetno pomenili napredek v pravo smer, čeprav je treba 
v prihodnjih letih temeljito oceniti njihovo u činkovitost. Obstajajo možnosti za 
izboljšanje prepre čevanja, rehabilitacije in samostojne ga življenja, da bi se omejili 
prihodnji stroški dolgotrajne oskrbe.  
(14) Po številnih primerljivih mednarodnih študi jah in preizkusih so rezultati izobraževanja 
avstrijskih u čencev oz. dijakov v staros tni skupini 10–15 let pod povpre čjem kljub 
dejstvu, da znaša poraba Avstrije za iz obraževanje 6,01 % BDP, kar je precej nad 
povprečjem v EU (5,41 %). Ve č kot 25 % mladih, starih 15 let, ima slabe bralne 
spretnosti in rezulta ti pri matematiki so samo male nkost boljši. Razlike v dosežkih 
med mladimi s priseljenskim ozad jem in njihovimi vrstniki doma čini so med 
največjimi v EU. Naraš čajoče število študentov v visoke m šolstvu pomeni breme za 
finančne in organizacijske sisteme, venda r je delež študentov, ki uspešno zaklju čijo 
študij, majhen. Tudi pristojnosti za upravljanje in financiranje izobraževalnega sistema so razdrobljene. 
(15) Avstrija je ena od držav članic, ki bi ji (v smislu BD P) najbolj koristilo zmanjšanje 
ovir pri čezmejnem opravljanju storitev. Vendar še  vedno obstajajo znatne ovire za 
vstop in u činkovito konkurenco v storitvenem sektor ju. Te ovire so zlasti izrazite v 
svobodnih poklicih in železniškem prometu. Strokovne storitve igrajo pomembno 
vlogo na trgih poslovnih storitev ter predstavljajo 10 % BDP in 11 % celotne 
zaposlenosti. Še vedno so prisotne omejitve pri dostopu do razli č
nih poklicev v 
storitvenem sektorju in njihovem opravljan ju, npr. glede pravne oblike in zahtev v 
zvezi z lastništvom delnic. Obst aja veliko razlogov za presojo upravi čenosti teh 
omejitev in razmislek, če istih ciljev javnega interesa ne bi bilo mogo če doseči z manj 
strogimi regulativnimi ureditvami. Čeprav bo nedavna sprememba konkuren čnega 
prava okrepila pristojnosti avstrijskega  organa za konkurenco, so njegovi finan čni in 
človeški viri še pod ravnmi v gospodarstvi h, ki so podobne velikosti ali celo manjša. 
(16) Avstrija je dosegla napredek na podro čju čezmejnega sodelovanja med mati čno državo 
in državo gostiteljico pri finan čnem nadzoru. Poleg tega je bil dosežen dodatni 
napredek pri prestrukturiranju nacionalizir anih ali delno nacionaliziranih bank, ki so 
prejele pomo č za prestrukturiranje. Vendar zaradi tveganj, povezanih z nadaljnjim 
poslabšanjem kakovosti sredstev teh bank, še vedno obsta jajo posebej ob čutljiva 
področja, ki jih je treba pozorno spremljati.  
(17) V okviru evropskega semestra je Komi sija izvedla obsežno analizo avstrijske 
ekonomske politike. Ocenila je program st abilnosti in nacionalni reformni program. 
Glede na to, da je treba okrepiti splo šno gospodarsko upravljanje Evropske unije z 
vključitvijo prispevka na ravni EU  v prihodnje nacionalne odlo čitve, Komisija pri tem 
ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko 
politiko v Avstriji, ampak tudi spoštovanj e pravil in smernic EU. Njena priporo čila v 
okviru evropskega semestra so izražena v priporo čilih iz točk 1 do 7 spodaj. 
SL 6   SL (18) Svet je ob upoštevanju te ocene preu čil avstrijski program stabilnosti, njegovo mnenje7 
pa je izraženo zlasti v priporo čilu iz točke 1 spodaj. 
(19) V okviru evropskega semestra je Komis ija izvedla tudi analizo ekonomske politike 
euroobmo čja kot celote. Na tej podlagi je Svet izdal posebna priporo čila za države 
članice, katerih valuta je euro. Avstrija bi morala tudi zagotoviti, da se ta priporo čila 
izvajajo v celoti in pravo časno – 
  PRIPORO ČA, naj Avstrija v obdobju 2013–2014 izvede naslednje ukrepe: 
1. Izvaja naj prora čun za leto 2013, kot je predvideno, da na vzdržen na čin odpravi 
čezmeren primanjkljaj in doseže strukturno prilagoditev, dolo čeno v priporo čilih 
Sveta v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Po odpravi 
čezmernega primanjkljaja naj nadaljuje stru kturno prilagajanje s hitrostjo, ki je 
primerna, da bi bil srednjero čni cilj dosežen do leta 2015. Racionalizira naj fiskalne 
odnose med razli čnimi vladnimi ravnmi, tako da na primer poenostavi organizacijski 
okvir in uskladi pristojnostmi na podro čju financiranja in porabe. 
2. Doseže naj uskladitev upokojitvene starosti za moške in ženske, poveže zakonsko 
določeno upokojitveno starosti s pri čakovano življenjsko dobo, izvaja in spremlja 
nedavne reforme, ki omejujejo dostop do pred časnega upokojevanja, in izboljša 
zaposljivost starejših delavcev, da bi se dvignili dejanska upokojitvena starost in stopnja zaposlenosti starejših delavcev. 
3. Sprejme naj nove ukrepe za pove čanje udeležbe žensk na trgu dela, in sicer nadalje 
izboljša storitve otroškega varstva in dolgot rajne oskrbe ter odprav i velike razlike v 
plačah in pokojninah glede na spol. Na trgu dela  naj v celoti izkoris ti potencial ljudi s 
priseljenskim ozadjem z boljšim priznava njem njihovih kvalifikacij in izobrazbe. 
Zmanjša naj dejanske obremenitve dela zaradi obdav čenja in prispevkov socialnega 
varstva za tiste z nižjim i dohodki, in sicer na prora čunsko nevtralen na čin, tako da se 
bolj opre na druge vire obdav čenja, ki manj škodujejo ra sti, kot so na primer 
periodični davki na premoženje.  
4. U činkovito naj izvaja nedavne reforme sistem a zdravstvenega varstva, da se uresni či 
pričakovano pove čanje stroškovne u
činkovitosti. Razv ije naj finan čno vzdržen model 
za zagotavljanje dolgotrajne oskrbe ter ve čjo pozornost nameni prepre čevanju, 
rehabilitaciji in samostojnemu življenju. 
5. Izboljša naj rezultate izobraževanja, zlas ti prikrajšanih mladih, tudi s spodbujanjem 
izobraževanja v zgodnjem otroštvu in zmanjševanjem negativnih u činkov zgodnjega 
razvrščanja učencev glede na njihove dosežke. Nadalje naj izboljša strateško 
načrtovanje v visokem šolstvu in okrepi ukr epe za zmanjšanje šolskega osipa. 
6. Dodatno naj okrepi pooblastila in sr edstva zveznega organa za konkurenco in 
spremlja izvajanje reforme konkuren čnega prava. Odstrani na j prekomerne ovire za 
ponudnike storitev. To vklju čuje pregled, ali splošni interes opravi čuje obstoje če 
omejitve dostopa do reguliranih poklicev in  opravljanja teh poklicev, ter spodbujanje 
konkurence, zlasti v železniškem sektorju.  
                                                 
7 V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97. 
SL 7   SL 7. Za ohranjanje finan čne stabilnosti naj še naprej natan čno nadzoruje nacionalizirane 
in delno nacionalizirane banke ter pospeši njihovo prestrukturiranje.  
V Bruslju, 
 Za Svet 
 Predsednik