SL ECB-PUBLIC  
 
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE 
z dne 7. decembra 2012 
o Zakonu o ban čništvu 
(CON/2012/101) 
 
Uvod in pravna podlaga 
Evropska centralna banka (ECB) je dne 14. novemb ra 2012 prejela zahtevo slovenskega Ministrstva za 
finance za mnenje o predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o ban čništvu (v nadaljnjem 
besedilu: predlog zakona). 
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije 
ter tretje in šeste alinee člena 2(1) Odlo čbe Sveta 98/415/ES z dne 29. junija 1998 o posvetovanju 
nacionalnih organov z Evropsko centralno banko glede osnutkov pravnih predpisov1, saj se predlog 
zakona nanaša na Banko Slove nije in vsebuje pravila, ki se nanašajo na finan čne institucije, kolikor 
pomembno vplivajo na stabilnost finan čnih institucij in trgov. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 
Poslovnika Evropske centralne banke je  to mnenje sprejel Svet ECB.  
 1.  Namen predloga zakona 
1.1 Namen predlaganih ukrepov iz predloga za kona je obravnavati vpliv, ki ga ima poglabljajo ča se 
finančna kriza na ban čni sistem. Kriza je zlasti imela škodljiv u činek na zmožnost bank, da si 
zagotovijo ustrezno financiranje in posledi čno izpolnijo zahteve Banke Slovenije in Evropskega 
bančnega organa o kapitalski ustr eznosti. Predlog zakona zato dolo ča vzpostavitev pravnega 
režima, ki bo obravnaval te težave. 
1.2 V skladu s predlogom zakona lahko Banka Slovenije kot ban čni nadzorni organ sprejme ukrepe 
zoper banko, ki krši pravila o upravljanju s tv eganji in kapitalske zahteve. Zoper banko lahko 
ukrepa tudi, kadar na podlagi dolo čenih negativnih trendov v banki oceni, da bo kršitev verjetno 
nastopila. Dodatno lahko Banka Slovenije ukrepa,  ko oceni, da je ogrožena stabilnost finan čnega 
sistema. Skladno s tem predlog zakona dolo ča jasnejšo opredelitev nadzornih ukrepov in poleg 
tega, da spreminja nekatere obstoje če ukrepe, ki jih lahko Banka Slove nije uporabi v svoji nadzorni 
vlogi, uvaja nove nadzorne ukrepe, vklju čno z naslednjimi: (a) Banka Slovenije lahko v banko 
imenuje izrednega pooblaš čenca, ki bo deloval skladno z navod ili Banke Slovenije z namenom, da 
se izboljša strategija upravljanja s tveganji banke ali u činkovito izvajajo ukrepi za odpravo kršitev. 
Pod določenimi pogoji lahko izredni pooblaš čenec dobi tudi pooblastila člana uprave banke; in (b) 
                                                 
1  UL L 189, 3.7.1998, str. 42. 
ECB-PUBLIC 
2 Banka Slovenije lahko prenese premoženje in obvez nosti banke na prevzemno družbo, kadar je v 
banki podano pove čano tveganje. 
1.3 Podro čje nadzornih pristojnosti Ba nke Slovenije je med drugim razširjeno tudi v zvezi s člani 
nadzornega sveta banke. Po predlo gu zakona lahko Banka Slovenije članom nadzornega sveta 
prepove opravljanje njihovih funkcij, kadar člani kršijo dolžnosti člana nadzornega sveta ali ne 
izpolnjujejo potrebnih pogojev za imenovan je ali je podana ovi ra za imenovanje. 
1.4 Poleg tega predlog zakona sp reminja in dopolnjuje Zakon o ban čništvu med drugim v zvezi s (a) 
sistemom zajam čenih vlog, (b) ureditvijo pove čanja osnovnega kapitala ba nke s stvarnimi vložki, 
(c) nadzorno odredbo Banke Slovenije banki, da pove ča kapital, (d) izjemami od obveznosti dati 
prevzemno ponudbo. Predlog zakona prav tako uvaja nekatere dolo čbe v zvezi z Zakonom o 
ukrepih Republike Slovenije za krepitev stabilnosti bank. 
 2. Splošne pripombe  ECB pozdravlja pobudo slovenskih organov za izbo ljšanje in uvedbo ukrepov glede kapitalskih 
zahtev za banke, njihovega upravljanja s tveganji in reševanja. Kot je Ministrstvo za finance 
pojasnilo v spremnem memorandumu k predlogu za kona, so bile predlagane spremembe glede 
reševanja bank oblikovane na podlagi predloga dire ktive o sanaciji in reševanju bank, kot ga je 
pripravila Komisija
2. Poleg predloga te direktive se kmalu pri čakuje nadaljnja povezana 
zakonodaja Unije3. ECB opozarja, da bodo nacionalni predpi si morali biti usklajeni s to zakonodajo 
Unije, ko bo sprejeta. Kon čno, nacionalno zakonodajo bo treba uskladiti tudi s pri čakovano 
zakonodajo Unije, vklju čno s predlogom uredbe Sveta o pr enosu posebnih nalog na Evropsko 
centralno banko, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij4, in predvideno 
ustanovitvijo enotnega mehani zma za reševanje, osredoto čenega na evropski organ za reševanje, 
kar ECB v celoti podpira, kot je poudarjeno v Mnenju CON/2012/96. 
 3. Posebne pripombe 3.1 Opravljanje novih nalog Banke Slovenije po predlogu zakona  
 Predlog zakona Banki Slovenije dodeljuje nove nadzorne naloge, ki med drugim vklju čujejo 
nadzor nad člani nadzornih svetov bank in pristojnos t za odreditev prenosa premoženja in 
obveznosti banke na prevzemno družbo. ECB pozd ravlja dejstvo, da bodo Banki Slovenije 
                                                 
2  Glej predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij 
in investicijskih podjetij ter o spremembi direktiv Sv eta 77/91/EGS in 82/891/ES, direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 
2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES in 2011/35/ES te r Uredbe (EU) št. 1093/2010 (COM(2012) 280 kon č.), ki ga je 
pripravila Komisija. 
3  Glej (a) predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu do dejavnosti kreditn ih institucij in bonitetnem 
nadzoru kreditnih institucij in investicijskih družb ter sp remembi Direktive 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta 
o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, za varovalnic in investicijskih družb v finan čnem konglomeratu (COM(2011) 
453 konč.); (b) predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sv eta o bonitetnih zahtevah za  kreditne institucije in 
investicijska podjetja (COM(2011) 452 kon č.); (c) predlog direktive Evropskega  parlamenta in Sveta o sistemih 
zajamčenih vlog (prenova) (COM(2010) 368 kon č.). 
4 Glej COM(2012) 511 kon č. 
ECB-PUBLIC 
3 podeljene dodatne pristojnosti, ki bodo s pravo časnim ukrepanjem za ugotavljanje in reševanje 
zadevnih težav prispevale k u činkovitem nadzoru nad bankami in s tem k zagotavljanju finan čne 
stabilnosti. Kljub temu pa širjenje podro čja nalog Banke Slovenije ne bi smelo vplivati na njeno 
zmožnost izvajanja nalog, povezanih z ESCB, tako z operativnega kot finan čnega vidika5. 
 Dalje, pri izvajanju novih pooblas til bi morala Banka Slovenije skladno s predlogom direktive o 
sanaciji in reševanju bank, ki ga je pripravila Komisija6, zagotoviti, da so dejavnosti reševanja 
ustrezno funkcionalno lo čene od njenih dejavnosti nadzora ali dr ugih dejavnosti, da bi se izognili 
morebitnim konfliktom interesov med temi funkcijami. 
3.2 Predlog zakona in Zakon o ukrepih Repub like Slovenije za krepitev stabilnosti bank  
 Vzporedno s predlogom zakona so slovenski organi  pripravili Zakon o ukrepih Republike Slovenije 
za krepitev stabilnosti bank7, katerega cilj je z izboljšanjem stabilnosti bank okrepiti stabilnost 
finančnega sistema kot celote. ECB je bila zaproše na, da svetuje o tem zakonu, in je sprejela 
Mnenje CON/2012/71, v katerem je priporo čila, da se nadalje pojasn i, kako se ukrepi po Zakonu o 
ukrepih Republike Slovenije za krepitev stabilnosti bank umeš čajo v sistem nadzornih ukrepov, ki 
jih sprejme Banka Sloven ije skladno z Zakonom o ban čništvu8. Glede na to, da predlog zakona 
dalje širi podro čje za nadzorno ukrepanje Banke Sloven ije in ji podeljuje tudi pristojnosti za 
reševanje, vklju čno z ukrepanjem v primerih ogrožene stabilnosti finan čnega sistema, ECB 
izpostavlja, da bi bilo koristno, da se v izogib morebitnim konfliktom med obema zakonoma 
zagotovi njuna medsebojna usklajenost in s te m zmožnost banke Slovenije, da izpolni svoje 
regulativne in nadzorne pristo jnosti, tudi po Zakonu o ban čništvu, kakor ga spreminja predlog 
zakona. 
3.3 Ogrožena stabilnost finan čnega sistema  
 Predlagani člen 254 Zakona o ban čništvu dolo ča, da v primeru, če je ali bi lahko bila ogrožena 
stabilnost finan čnega sistema v Sloveniji, Banka Sloven ije o tem nemudoma obvesti Ministrstvo za 
finance in tudi druge nacionalne organe. ECB meni, da je treba takrat, ko bi ta tveganja imela sistemsko dimenzijo, tj. v primeru obstoja tveganja motenj v finan čnem sistemu, ki ima lahko resne 
negativne posledice za notranji trg in realno gospodarstvo
9, o takih dogodkih in tudi o vsebini in 
časovnem okviru sprejetih ukrepov za odpravo sistem skih tveganj na nacionalni ravni obvestiti 
Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB)10. Nadalje, za finan čno stabilnost bi bilo koristno, da 
                                                 
5 Glej na primer mnenji CON/2011/46 in CON/2010/46. Vsa mnen ja ECB so dostopna na sple tni strani ECB na naslovu 
www.ecb.europa.eu. 
6  Glej člen 3 v COM(2012) 280 kon č. 
7  Zakon o ukrepih Republike Slovenij e za krepitev stabilnosti bank. 
8  Glej odstavek 4.2 Mnenja CON/2012/71. 
9  Glej Uredbo (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru 
nad finan čnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evrops kega odbora za sistemska tveganja (UL L 331, 15.12.2010, 
str. 1). 
10  Glej Mnenje CON/2012/44. 
ECB-PUBLIC 
4 se vzpostavi u činkovit okvir makrobonitetne politike na na cionalni ravni, v katerem ima Banka 
Slovenije klju čno vlogo11, 12. 
3.4 Hitro in u činkovito ukrepanje 
 Po predlogu zakona lahko Banka Slovenije odredi ukrepe v zvezi s pove čanjem osnovnega kapitala 
banke po postopku, v katerem so pred odr editvijo takega ukrepa in po njej vklju čeni delničarji in 
Ministrstvo za finance. Da bi nadzorni ukrepi lahko bili hitri in u činkoviti, ECB meni, da bi morali 
biti postopki za odreditev takih ukrepov kr atki in enostavni, kolikor je mogo če. 
3.5 Povečanje osnovnega kapitala banke s stvarnimi vložki  
 Predlog zakona pojasnjuje, v katerih primerih je dovoljeno pove čati osnovni kapital banke s 
stvarnimi vložki. Dolo čeno je tudi, da je za dokapitalizacijo  banke s stvarnimi vložki potrebno 
predhodno dovoljenje Banke Slove nije, ki mora temeljiti na merilih za primernost stvarnih 
vložkov. Ta merila se dolo čijo v podzakonskem aktu, ki ga sp rejme Banka Slovenije. ECB je v 
Mnenju CON/2012/48 priporo čila, da se za stvarne vložke dolo čijo merila primernosti, saj se bodo 
ti uporabljali kot izjema od splošnega pravila, ki zahteva, da se delnice banke vpla čajo v denarju. V 
tem kontekstu ECB pozdravlja predlagano pojasnit ev, vendar izpostavlja, da zaradi razlogov 
finančne stabilnosti v splošnem daje pre dnost izdajam delnic za denarne vložke13. 
 To mnenje bo objavljeno na spletni strani ECB.   V Frankfurtu na Majni, 7. decembra 2012 
 
[podpis] 
 
Predsednik ECB 
Mario DRAGHI 
                                                 
11  Glej Priporo čilo ESRB/2011/3 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. decembra 2011 o makrobonitetnem 
mandatu nacionalnih organov (UL C 41, 14.2.2012, str. 1). 
12  Glej Mnenje CON/2012/80. 13  Glej odstavka 4.1.1 in 4.1.2 Mnenja CON/2012/48.