Komisija je sprejela tri predhodna poročila o napredku Kosova v okviru dialoga o vizumskem režimu, prvega 8. februarja 2013, drugega 24. julija 2014 in tretjega 18. decembra 2015. Ta poročila so vključevala oceno napredka, ki ga je doseglo Kosovo, priporočila kosovskim organom in statistične podatke o morebitnih migracijskih in varnostnih učinkih liberalizacije vizumskega režima.

Evropska komisija je 19. januarja 2012 začela dialog o liberalizaciji vizumskega režima s Kosovom. 14. junija 2012 je Kosovu izročila časovni načrt, v katerem so bili opredeljeni vsa zakonodaja in drugi ukrepi, ki jih mora Kosovo sprejeti in izvajati v svojih prizadevanjih za liberalizacijo vizumskega režima.

Nasprotno pa se je sredi leta 2015 načrtovani proračun sklada v višini 2,1 milijona EUR zaradi nizkih izplačil v prvi polovici leta zmanjšal na 1,2 milijona EUR. Do konca leta 2015 je bilo porabljenih samo 930 000 EUR (44 % načrtovanega proračuna). V letu 2014 je bilo iz sklada porabljenega 1,5 milijona EUR (72 %), preostala sredstva pa so bila vrnjena v proračun.

Kosovo je v letu 2016 povečalo izplačila sredstev sklada za ponovno vključitev. V prvem četrtletju leta 2016 je za storitve trajnostne ponovne vključitve porabilo 500 000 EUR (25 %) in se zavezalo, da bo 1,1 milijona EUR (57 %) od tega sklada v vrednosti dveh milijonov EUR namenilo za ustvarjanje delovnih mest za povratnike v okviru dveh programov – Programa Združenih narodov za razvoj, ki zagotavlja usposabljanje na delovnem mestu in subvencioniranje plač, ter prej navedenega svetovalnega projekta, ki nudi pomoč pri ustanavljanju podjetij.

V prvem četrtletju leta 2016 so bili do storitev trajnostne ponovne vključitve upravičeni 704 povratniki. V letih 2015 in 2014 jih je bilo do tega v vsem letu upravičenih 336 oziroma 628 (glej razpredelnico 1).

Kosovo je 9. marca 2016 sprejelo uredbo o ponovni vključitvi, ki je dostop do pomoči za samozaposlovanje in ustanavljanje podjetij omogočila za vse povratnike, ne glede na to, kdaj so odšli s Kosova. Ranljivi povratniki imajo dostop do vseh storitev za ponovno vključitev, ne glede na to, kdaj so odšli s Kosova.

Poročilo temelji na dokumentih, ki jih je predložilo Kosovo, poročilih, ki so jih pripravili strokovnjaki držav članic EU, med sodelovanjem v ocenjevalni misiji 17. in 18. marca 2016, informacijah, ki so jih predložili Europol, Frontex, EASO in EULEX, ter statističnih podatkih, ki so jih predložile države članice in jih je zbral Eurostat.

Na podlagi rezultatov tehnične ocenjevalne misije na Kosovu 17. in 18. marca 2016 to poročilo vsebuje oceno Komisije glede napredka Kosova pri izpolnjevanju osmih še neizpolnjenih zahtev iz časovnega načrta za liberalizacijo vizumskega režima.

V svojem tretjem poročilu je Komisija določila osem priporočil, ki ustrezajo osmim neizpolnjenim zahtevam iz časovnega načrta za liberalizacijo vizumskega režima, med drugim tudi štiri ključne prednostne naloge. Opozorila je, da bi moralo Kosovo izpolniti eno od zahtev, preden se prenese na seznam držav, katerih državljani so oproščeni vizumske obveznosti, in sicer ratifikacijo sporazuma o določitvi meje / razmejitvene črte s Črno goro s strani Kosova.

Število prosilcev za azil na Kosovu je še vedno zelo nizko, saj ga velika večina državljanov tretjih držav obravnava kot tranzitno območje. V letih 2015, 2014 in 2013 je za azil na Kosovu zaprosilo 70, 98 oziroma 62 oseb. Zaenkrat nič ne kaže na to, da bi se zahodnobalkanska migracijska pot razdrobila in usmerila proti Kosovu.

Na splošno je Kosovo naredilo pomembne korake v smeri izpolnjevanja neizpolnjene zahteve glede ratifikacije sporazuma o določitvi meje / razmejitvene črte s Črno goro. Kosovo si prizadeva za ratifikacijo tega sporazuma do dne, ko bosta Evropski parlament in Svet sprejela zakonodajni predlog za prenos Kosova na seznam držav, katerih državljani so oproščeni vizumske obveznosti.

Novi odbor za preverjanje zahtevkov je od ustanovitve izdal 180 priporočil, in sicer 106 pozitivnih in 74 negativnih. V prvem četrtletju leta 2016 se je v primerjavi s prvim četrtletjem leta 2015 število zahtevkov za spremembo priimkov zmanjšalo za 72 %, število zahtevkov za spremembo imen pa za 69 %.

To zakonodajo Kosovo izvaja od julija 2015 dalje. Ta zakonodajni okvir uvaja dodatne zaščitne ukrepe za preprečevanje sprememb imen za namene goljufije ter zagotavlja, da osebe, ki so v kazenskem postopku, ne morejo vložiti tovrstnih zahtevkov. Na podlagi veljavne zakonodaje o imenih lahko osebe zahtevajo spremembo imena vsakih pet let.

Azilni sistem Kosova deluje in njegova zakonodaja vsebuje bistvene elemente pravnega reda EU na področju azila. V primerih, ko so prosilci po vložitvi prošnje za azil ostali na Kosovu, je Kosovo dosledno izvajalo azilne postopke, določene v zakonodaji.

Tudi število odobrenih prošenj za azil je še vedno skromno: leta 2015 je bila subsidiarna zaščita odobrena dvema prosilcema za azil od 70, leta 2014 je bila odobrena enemu od 98 prosilcev, leta 2013 pa je bila odobrena štirim od 62 prosilcev. V letih 2015, 2014 in 2013 je stopnja odobritev tako znašala 3 %, 1 % oziroma 6 %.

Večina prosilcev na Kosovu ostane en teden in nato pobegne. V letu 2015 so organi lahko izvedli pogovore le s šestimi od 59 prosilcev za azil, saj je drugih 53 prosilcev pobegnilo. Dvema od teh šestih oseb je bila dodeljena subsidiarna zaščita, kar pomeni, da je stopnja odobritve prošenj za posameznike, ki so opravili pogovor, višja.

Na splošno je Kosovo izpolnilo neizpolnjeno zahtevo v zvezi s spremljanjem nizke stopnje odobritve prošenj za azil.

5. SKLOP 3: JAVNI RED IN VARNOST

5.1 Preprečevanje organiziranega kriminala, korupcije in terorizma ter boj proti njim

Kosovo izpolnjuje štirinajst od petnajstih zahtev na področju boja proti organiziranemu kriminalu, korupciji in terorizmu ter zadostne elemente petnajste ključne prednostne naloge.

Komisija je v svojem tretjem poročilu poudarila tri ključne prednostne naloge na področju boja proti organiziranemu kriminalu, korupciji in terorizmu:

-premestitev zadostnega števila sodnikov z ustreznim podpornim osebjem na oddelke za huda kazniva dejanja pri kosovskih sodiščih;

-zagotavljanje dosežkov pri preiskavah, pravnomočnih obsodbah in zaplembah v zadevah, povezanih s hudimi oblikami organiziranega kriminala in korupcijo, zlasti s podelitvijo pooblastila in virov osrednjemu koordinatorju za hude oblike organiziranega kriminala in korupcijo za vodenje multidisciplinarnih skupin v finančnih preiskavah in spremljanje pravosodnega ukrepanja v takšnih zadevah;

-zagotavljanje neodvisnega delovanja organa za revizijo javnih naročil in izvajanje strogih načrtov za zagotavljanje integritete, da se zaščiti neodvisnost tega organa in regulativne komisije za javna naročila.

Premestitev sodnikov in podpornega osebja na oddelke za huda kazniva dejanja pri temeljnih sodiščih

Od julija 2015 je kosovski sodni svet premestil 6 sodnikov na temeljno sodišče v Prištini, s čimer je se je njihovo skupno število povečalo na 18. Sodni svet je premestil sodnike tudi na druga temeljna sodišča: enega v Ferizaj/Uroševac, dva v Gjakovo/Đakovico in enega v Pejë/Peć, s čimer se je skupno število sodnikov pri vsakem temeljnem sodišču povzpelo na vsaj šest. Sodni svet je prav tako zvišal plače sodnikov in začel postopek zaposlitve šestih strokovnih sodelavcev ter februarja 2016 objavil razpis za dodatnih 25 strokovnih sodelavcev.

Skupščina je 24. marca spremenila zakon o sodnem svetu, da bi odpravila predhodno šestmesečno omejitev za trajanje premestitev in omogočila premestitve „za razumno časovno obdobje“. Glede na to, da zaključitev povprečne zadeve traja osem mesecev, je bila ta sprememba ključen element krepitve pravosodnega ukrepanja na področju hudih oblik organiziranega kriminala in korupcije na Kosovu s strani pravosodja.

Na splošno je Kosovo izpolnilo ključno neizpolnjeno prednostno nalogo v smislu premestitve zadostnega števila sodnikov in podpornega osebja na oddelke za huda kazniva dejanja pri temeljnih sodiščih.

Zagotavljanje dosežkov pri preiskavah, pravnomočnih obsodbah in zaplembah v zadevah, povezanih s hudimi oblikami organiziranega kriminala in korupcijo

Med septembrom in decembrom 2015 je kosovski tožilski svet vzpostavil celovit sistem za vodenje zadev, ki omogoča sledenje določenemu številu odmevnih zadev s področja organiziranega kriminala in korupcije, in sicer od preiskave in kazenskega pregona do pravnomočne obsodbe. Sistem temelji na izpopolnjeni podatkovni zbirki, ki deluje kot orodje IT in orodje za vodenje zadev.

Zadeve izbira osrednji koordinator v okviru posebnega tožilstva in multidisciplinarne strukture, ki zajema policijo, enoto za finančni nadzor, davčno upravo, organ za upravljanje zaseženih in zaplenjenih sredstev (AMSCA), upravo za izvrševanje kazenskih sankcij in oddelke za huda kazniva dejanja pri temeljnih sodiščih. Vsak organ je v to multidisciplinarno strukturo napotil stalne člane, ki polnijo podatkovno zbirko in si izmenjujejo informacije o zadevah. Vsaka izbrana zadeva se obravnava kot ena od prednostnih nalog. Predsedniki sodišč jih morajo takoj dodeliti sodnikom in vsak mesec poročati kosovskemu sodnemu svetu o sprejetih ukrepih in pravosodnem ukrepanju.

Kosovo je v tej podatkovni zbirki izbralo 31 zadev s področja organiziranega kriminala in korupcije. Tožilci so doslej vložili 15 obtožnic proti 54 osebam. V dveh zadevah so bile preiskave opuščene, v 14 zadevah pa preiskave še potekajo. V eni od teh zadev so bile 6. aprila 2016 dosežene obsodbe na prvi stopnji – senat sodnikov je tri obtožence obsodil zaradi korupcije. Glavnemu obtožencu je bila izrečena triletna zaporna kazen in naložene so mu bile tudi druge kazni, drugi obtoženec je bil obsojen na 18 mesecev zapora, tretji pa je moral plačati globo. Glavni obtoženec je bil tožilec v zadevi, povezani s sumom umora, in je bil obsojen zaradi sprejemanja podkupnine.

Kosovo je 27. aprila 2016 v okviru preiskave domnevne goljufije pri nakupu in prodaji zemljišč v javni lasti v vrednosti 30 milijonov EUR aretiralo šest ljudi. Za vodenje te goljufije, v kateri naj bi sodelovalo 40 ljudi, je bil osumljen pomemben zakonodajalec. Ta oseba se je predala organom 29. aprila 2016. Preiskava se je nanašala na obsežno organizirano kriminalno združbo, dejavno od leta 2006 do danes, in je zajemala organizirani kriminal, pranje denarja, zlorabo uradnega položaja, ponarejanje dokumentov ter dajanje in sprejemanje podkupnine.