Bruselj, 19.11.2004

KOM(2004)763 končno

SPOROČILO KOMISIJE

EVROPSKI RAZVOJNI SKLAD (ERS) Ocena obveznosti, plačil in prispevkov držav članic za proračunski leti 2004 in 2005 ter napoved obveznosti in plačil za obdobje 2006–2009

UVOD

Komisija v skladu s členom 8 finančne uredbe, ki velja za 9. ERS (Evropski razvojni sklad), vsako leto pripravi takšno sporočilo Svetu. Njegov namen je predstaviti napoved plačil za naslednje proračunsko leto (2005) in terminski načrt pozivov za prispevke ob upoštevanju napovedi EIB (Evropske investicijske banke) za dejavnosti, ki jih upravlja. Kot predvideva člen 8 omenjene finančne uredbe, so v dokumentu predstavljene tudi ocene obveznosti in plačil za vsako od naslednjih štirih let (2006–2009). Začne se z revizijo ocene odhodkov ERS za tekoče leto (2004).

Od začetka veljavnosti 9. ERS leta 2003 naprej države članice vplačujejo prispevke za instrumente, ki jih upravlja EIB, neposredno njej (pomoč za naložbe in subvencionirane obresti), medtem ko prispevki za instrumente, ki jih je EIB upravljala včasih (tvegani kapital in subvencionirane obresti), še naprej prehajajo skozi blagajno Komisije. To sporočilo torej jasno ločuje med plačili EIB v okviru 9. ERS na eni strani in plačili Komisije (vključno za instrumente, ki jih je včasih upravljala EIB) na drugi.

POVZETEK

Komisija je posodobila napoved obveznosti in plačil za vsako od držav AKP[1] in ČDO[2] za proračunski leti 2004 in 2005. Kot v letu 2003 je bila posebej pozorna na oceno plačil. Njen cilj je bil dvojen: po eni strani je skušala omejiti nevarnost, da bi države članice obdržale prevelika sredstva v svojih državnih proračunih; po drugi strani pa je želela zagotoviti zadosten obseg razpoložljivih finančnih sredstev za ERS, da bi se tako izognili težavam zaradi pomanjkanja sredstev v blagajni, s kakršnimi so se srečevali konec leta 2003 in maja 2004. Kot običajno bodo te ocene revidirane v junijskem sporočilu 2005.

EIB je tudi posodobila svoje napovedi. Te so v celoti navedene v tem dokumentu.

Obveznosti[3] med letoma 2004 in 2005

Komisija lahko potrdi svojo oceno, ki jo je predstavila v majskem sporočilu[4] za leto 2004 (2850 milijonov eurov). EIB je zmanjšala svoje zneske pri pomoči za naložbe[5] (s 500 milijonov eurov na 335 milijonov eurov). Predvideni skupni obseg obveznosti Komisije in EIB je 3 185 milijonov eurov.

Za leto 2005 ostaja ocena EIB bolj ali manj enaka (555 milijonov eurov). Nasprotno pa Komisija računa na precejšnje povečanje (na 3 500 milijonov eurov) v primerjavi s svojimi majskimi ocenami (2 875 milijonov eurov) in tudi ocenami v zvezi s proračunskim letom 2004 (2 850 milijonov eurov). Predvideni skupni obseg obveznosti za Komisijo in EIB je 4 055 milijonov eurov. Ti zneski ne vključujejo morebitne sprostitve neporabljenih sredstev (750 milijonov eurov) „pogojne“ milijarde eurov.

Spodnja tabela prikazuje gibanja obveznosti od leta 2000. Obdobje 2000–2002 pomeni drugi del cikla obveznosti 8. ERS (rekordna raven v letu 2000, precejšnje zmanjšanje v letih 2001 in 2002). Takoj po ratifikaciji sporazuma iz Cotonouja se je cikel 9. ERS začel s hitro sprostitvijo obveznosti v letu 2003 (4 127 milijonov eurov), ki mu je v letu 2004 sledil določen upad (3 185 milijonov eurov). Obveznosti se bodo v letu 2005 znova povečale (4 055 milijonov eurov).

Tabela 1: Gibanje obveznosti (v milijonih eurov)

+++++ TABLE +++++

Plačila med letoma 2004 in 2005

Posodobitev ocene plačil za leto 2004 , ki jo je izvedla Komisija, privede do 2 475 milijonov eurov, kar potrjuje oceno, predstavljeno v maju. Tako kot pri obveznostih za leto 2004 je bila EIB zaradi počasnega začetka pritekanja vplačil zaradi časa, ki preteče od podpisa pogodb do dejanskih izplačil, prisiljena znižati svoje ocene (90 milijonov eurov v primerjavi s 168 milijoni eurov, predvidenih v maju).

Komisija in EIB ocenjujeta, da bosta v letu 2005 lahko izpolnili obseg plačil, ki je bil napovedan že maja. Leto 2005 bi moralo biti prvo leto, v katerem bi bila raven plačil blizu 3 milijard eurov (2 760 milijonov eurov za Komisijo in 235 milijonov eurov za EIB).

Komisija želi poudariti, da obseg plačil v okviru ERS že nekaj let stalno močno narašča. Sicer pa je treba poudariti, da je takšna rast le delno povezana z uporabo instrumentov, s katerimi se lahko izplačujejo zelo veliki zneski, kot so Stabex, zelo zadolžene revne države ali Svetovni zdravstveni sklad. Takšno ugodno gibanje jasno prikazuje spodnja tabela.

Tabela 2: Gibanje obveznosti (v milijonih eurov)

+++++ TABLE +++++

Pozivi za prispevke med letoma 2004 in 2005

Ker je predvideni skupni obseg plačil Komisije za leto 2004 še naprej stalen, se predlog za zadnjo tranšo prispevkov ni spremenil (490 milijonov eurov). EIB potrjuje, da v letu 2004 ne potrebuje dodatnih sredstev. Skupni znesek prispevkov Komisije in EIB za celotno leto je 2 440 milijonov eurov, kar je natančno znesek, ki je bil pred enim letom napovedan v sporočilu oktobra 2003[8]. Vplačilo 490 milijonov eurov torej ne bi smelo presenetiti držav članic plačnic.

Ker ostaja nova napoved plačil Komisije v letu 2005 na isti ravni kot maja, Komisija potrjuje, da v celotnem letu potrebuje prispevke iz držav članic v višini 2 700 milijonov eurov (ta znesek vključuje predvidene prejemke iz terjatev in obresti v višini 55 milijonov eurov). Komisija na podlagi podrobne ocene časovnega razporeda izplačil zahteva, da države članice vplačajo prvo tranšo v višini 1 500 milijonov eurov. Upa, da se bo tako lahko izognila pomanjkanju sredstev, kot je bilo maja 2004, ki bi lahko ogrozilo delovanje ERS, saj mora biti Komisija sposobna poravnati svoje obveznosti do držav, ki se uvrščajo med najrevnejše. EIB zaradi precej velikega predvidenega zneska neporabljenih sredstev ob koncu leta 2004 za celotno leto zahteva precej skromno vsoto v višini 155 milijonov eurov (proti 207 milijonom eurov, predvidenih v maju), od katerih je 60 milijonov eurov iz prve tranše za leto 2005.

Na tej stopnji Komisija in EIB ocenjujeta višino svojih prispevkov iz druge tranše za leto 2005 na 800 milijonov eurov in 55 milijonov eurov. Zadnja tranša bi za vsako posebej torej morala znašati 400 in 40 milijonov eurov. Raven obeh tranš bo ponovno ocenjena v junijskem sporočilu za leto 2005.

Prihodnost

Komisija in EIB se zavedata svoje obveze za sprostitev posojil, ki jih je do konca leta 2007 dal na razpolago sporazum iz Cotonouja (vključno z ostanki 6., 7. in 8. ERS, prenesenimi v 9. ERS). To pa vendar predvideva, da je politični položaj v vseh državah AKP takšen, da so izpolnjeni vsi potrebni pogoji za uporabo sredstev. Sporazuma o sodelovanju (Lomé, Cotonou) dejansko temeljita na načelu partnerstva med Unijo in državami AKP, kar pomeni, da je izvajanje ERS odvisno od absorpcijskih sposobnosti (politična stabilnost, raven vladanja) držav AKP. Nazadnje je treba poudariti, da bo stopnja porabe sredstev, ki so na razpolago s sporazumom iz Cotonouja, odvisna tudi od rezultatov uresničenih prerazporeditev dodeljenih sredstev. Podrobne številke, ki temeljijo predvsem na predpostavki o polnem izkoristku razpoložljivih sredstev, prikazuje tabela 5.

1. NAPOVED FINANčNEGA IZVAJANJA ZA PRORAčUNSKI LETI 2004 IN 2005

1.1. Obveznosti

1.1.1. Proračunsko leto 2004

Če spomnimo: Komisija in EIB sta v majskem sporočilu[9] za leto 2004 raven novih obveznosti, ki jih je treba prevzeti v letu 2004, ocenili na skupnih 3 350 milijonov eurov, razdeljenih, kot sledi:

- 500 milijonov eurov za instrumente, ki jih v okviru 9. ERS upravlja EIB, in

- 2 850 milijonov eurov za instrumente, ki jih upravlja Komisija.

Stanje na dan 31. avgusta 2004 in izvedbene perspektive za konec leta 2004

- Evropska investicijska banka je konec avgusta namenila 127 milijonov eurov za pomoč za naložbe (9. ERS). Na podlagi načrtovanj obveznosti do konca leta 2004 je bila prisiljena zmanjšati svoje napovedi za celotno leto 2004, in sicer s 500 milijonov eurov na 335 milijonov eurov[10].

- Za instrumente, ki jih upravlja Komisija (vključno z nekdanjimi instrumenti EIB), je bil do 31. avgusta uporabljen znesek v višini 1 299 milijonov eurov, kar je 45-odstotni cilj Komisije za konec leta 2004 (2 850 milijonov eurov). Spomnimo naj, da je bilo v istem obdobju leta 2003 namenjenih samo 675 milijonov eurov, leta 2002 pa 443 milijonov eurov. Pripomniti je treba, da odobritveni postopek za obveznosti v prvi polovici leta povzroči veliko „zalogo“ obveznosti "na čakanju". Gre predvsem za svežnje, ki jih Komisija že sprejema in za katere je potrebno posvetovanje z državami članicami. Konec avgusta je bil takšen obseg 966 milijonov eurov, kar je pomenilo, da so skupne dokončne obveznosti in tiste v fazi sprejetja v višini 2 265 milijonov eurov, kar je 79-odstotni cilj.

- Komisija na podlagi nove ocene po posameznih projektih in ob upoštevanju stopnje negotovosti, ki zadeva del teh projektov, ocenjuje, da bi lahko izpolnila skupni znesek, predviden v maju, in sicer 2 850 milijonov eurov.Znesek za pomoč za oskrbo z vodo (75 milijonov eurov) iz maja, kar je kmalu po sklepu Sveta, je bil okviren. V tem času je bila ustanovljena delovna skupina, ki je julija uvedla razprave z državami članicami, nevladnimi organizacijami in zasebnim sektorjem. Zato lahko sedaj predstavimo natančnejše ocene. Nova ocena obveznosti v okviru te nove pobude je 3 milijone eurov.

1.1.2. Proračunsko leto 2005

Komisija in EIB sta v majskem sporočilu 2004 predvideli, da bosta lahko skupaj izpolnili 3 420 milijonov eurov, od katerih pripada 545 milijonov eurov EIB (9. ERS) in 2 875 milijonov eurov Komisiji.

Revizija banke privede do 555 milijonov eurov[11], kar je tako rekoč dosedanje stanje. Nasprotno pa Komisija računa na občutno povečanje: z 2 875 milijonov eurov v maju na sedanjih 3 500 milijonov eurov. Poudariti je treba, da ti zneski ne upoštevajo morebitnega sklepa Sveta o sprostitvi dela ali celote 750 milijonov eurov, ki so še na razpolago v okviru „pogojne“ milijarde eurov.

Po letu 2003, ki se je končalo z rekordnim zneskom (4 127 milijonov eurov), bo obseg novih projektov v letu 2004 skromnejši. Po novih ocenah decentraliziranih in centralnih služb se bodo obveznosti v letu 2005 znova povečale.

1.2. Plačila

1.2.1. Proračunsko leto 2004

Če spomnimo: Komisija in EIB sta v majskem sporočilu za leto 2004 raven novih plačil, ki jih je treba izvesti v letu 2004, ocenili na skupnih 2 623 milijonov eurov, razdeljenih, kot sledi:

- 168 milijonov eurov za instrumente, ki jih v okviru 9. ERS upravlja EIB, ki so se zmanjšali v primerjavi z oktobrsko oceno iz leta 2003 (260 milijonov eurov).

- 2 455 milijonov eurov za Komisijo, od katerih je 170 milijonov eurov namenjenih za instrumente, ki jih je včasih upravljala EIB. Pavšalni znesek v višini 10 milijonov eurov je bil namenjen za pomoč za oskrbo z vodo. Zaradi pomanjkanja stvarnih podatkov o morebitni pomoči v letu 2004 znesek za „mirovno“ pomoč še ni bil določen. Poudariti je treba, da se je znesek v višini 2 455 milijonov eurov v primerjavi z oceno, izvedeno pred enim letom, oktobra 2003, močno povečal (+10 %), takrat je namreč znašal 2 240 milijonov eurov.

Stanje na dan 31. avgusta 2004 in izvedbene perspektive do konca leta 2004

- Evropska investicijska banka je do konca avgusta 2004 v okviru 9. ERS izvedla plačila v višini 41 milijonov eurov. EIB zaradi pričakovanega profila izplačil iz pogodb, ki so že bile in še morajo biti podpisane do konca leta, ocenjuje, da bo predvidenih 168 milijonov eurov za celotno leto 2004 prevelik znesek. Sedaj računa na skupni znesek v višini 90 milijonov eurov.

- Komisija je do konca avgusta izvedla plačila v višini 1 364 milijonov eurov, kar je 56-odstotni cilj za konec leta, ki ga je predstavila maja prejšnje leto (2 455 milijonov eurov). Tako kot obveznosti so se tudi plačila v primerjavi z zadnjima dvema letoma v istem obdobju leta precej povečala (konec avgusta 2003: 973 milijonov eurov; konec avgusta 2002: 829 milijonov eurov). To ni povezano samo z dejstvom, da se je leto 2004 začelo s plačilom skupnega zneska v višini okrog 270 milijonov eurov, ki ga ni bilo mogoče plačati v letu 2003, ampak tudi s trdnim časovnim razporedom plačil v letu 2004.Posodobitev napovedi, izvedena po posameznih državah (AKP in ČDO), potrjuje cilj, predstavljen v maju. Dejansko takšna posodobitev privede do skupnega zneska v višini 2 475 milijonov eurov. 170 milijonov eurov tega zneska pripada nekdanjim instrumentom EIB (tvegani kapital in subvencionirane obresti), 22 milijonov eurov pa „mirovni“ pomoči, kar je povezano predvsem z dejavnostmi v Darfurju in Centralni Afriki. Pomembnejših plačil za pomoč za oskrbo z vodo pred koncem leta ne bo.

- Če povzamemo, medtem ko Komisija ohranja svojo majsko oceno, je morala Evropska investicijska banka svojo zmanjšati. Skupna plačila (Komisija + EIB) se sedaj ocenjujejo na 2 565 milijonov eurov v primerjavi z 2 623 milijoni eurov v maju 2004.

1.2.2. Proračunsko leto 2005

V majskem sporočilu so bila plačila ocenjena na 2 975 milijonov eurov, od katerih je 240 milijonov eurov pripadlo instrumentom 9. ERS, ki jih upravlja EIB, in 2 735 milijonov eurov Komisiji. Od tega zneska je bilo 85 milijonov eurov namenjenih nekdanjim instrumentom EIB, nespremenjeni pavšalni znesek v višini 150 milijonov eurov pa za pomoč za oskrbo z vodo.

Posodobitev ocene potreb v okviru 9. ERS, ki jo je izvedla Evropska investicijska banka, pripelje do 235 milijonov eurov, kar je v primerjavi s prejšnjo oceno (240 milijonov eurov) tako rekoč dosedanje stanje.

Prav tako nova ocena skupnega obsega plačil Komisije za leto 2005 privede do enakega zneska, kot je bil predstavljen maja (2 760 milijonov eurov v primerjavi z 2 735 milijoni eurov v maju). Plačila na podlagi instrumentov, ki jih je včasih upravljala EIB, so bila popravljena navzgor (135 milijonov eurov v primerjavi s prejšnjimi 85 milijoni eurov). Za „mirovno“ pomoč je bil namenjen znesek v višini 61 milijonov eurov, čeprav ga je prav zaradi narave instrumenta težko oceniti. Na podlagi svežnjev v pripravi znaša napoved za pomoč za oskrbo z vodo 57 milijonov eurov (majsko sporočilo je ohranilo „predhodno“ oceno v višini 150 milijonov eurov).

Če povzamemo, nove ocene za obe ustanovi skupaj, Komisijo in EIB, znašajo 2 995 milijonov eurov, kar je okrog 3 milijarde eurov.

Tabela na naslednji strani prikazuje splošen pregled realizacije (2003) ter napoved obveznosti in plačil (2004 in 2005).

Tabela 3

Splošni pregled realizacije ter napovedi obveznosti in plačil (2003–2004–2005)

+++++ TABLE +++++

2. PREDVIDENO STANJE BLAGAJNE MED LETOMA 2004 IN 2005 TER POZIVI ZA PRISPEVKE DRžAV čLANIC

Spodnja tabela prikazuje oceno blagajne med letoma 2004 in 2005, ki temelji predvsem na ocenah zgoraj omenjenih plačil.

Tabela 4: Ocena blagajne med letoma 2004 in 2005 (v milijonih eurov)

+++++ TABLE +++++

2.1. Zadnja tranša pozivov za prispevke v letu 2004

- Evropska investicijska banka potrjuje, da v letu 2004 ne bo več potrebovala dodatnih finančnih sredstev. Dejansko je sprostitev novih instrumentov počasnejša, kot je bilo predvideno, potrebna nova sredstva v letu 2003 in na začetku leta 2004 pa bi morala v glavnem zadostovati za pokritje potreb proračunskega leta 2004. Znesek, ki bo konec leta še na razpolago, se ocenjuje na 111 milijonov eurov.

- Ker se ocena plačil v primerjavi z majsko napovedjo tako rekoč ne spreminja, Komisija potrjuje svoj predlog, da bo v okviru zadnje tranše za leto 2004 zahtevala znesek v višini 490 milijonov eurov. Poudarja, da bo plačilo te tranše privedlo do ravni denarnih sredstev v blagajni ob koncu leta okrog 80 milijonov eurov, kar je v primerjavi z ravnmi, dokumentiranimi konec leta 2002 (več sto milijonov eurov), zelo malo in pomeni minimalno raven, potrebno za normalno izvajanje ERS.

- Skupni dejansko potrebni prispevki za celotno leto 2004 za obe ustanovi znašajo 2440 milijonov eurov, kar je natančno znesek, objavljen v oktobrskem poročilu za preteklo leto[12]. Komisija torej meni, da plačilo zadnje tranše državam članicam ne bi smelo povzročati proračunskih težav. Potrebe EIB so se zmanjšale (z 260 na 125 milijonov eurov), a so jih povečane potrebe Komisije v celoti izravnale. Takšna nova razporeditev torej ne vpliva na blagajno držav članic.

Priloga 1 prikazuje zneske treh pozivov za posamezno državo članico za leto 2004.

2.2. Pozivi za prispevke v letu 2005

- Evropska investicijska banka bi morala leto 2005 začeti s precej visoko ravnijo blagajne (ocenjeno na 111 milijonov eurov), kar bi omogočilo zmanjšanje poziva za prispevke v istem letu. 155 milijonov eurov bi v primerjavi z 207 milijoni eurov, predvidenimi v maju, moralo zadostovati. Sredstva, ki bodo na razpolago v začetku leta, bodo zahteve prvega poziva sicer lahko omejila na 60 milijonov eurov ter tako pokrila obdobje med začetkom leta in drugim pozivom, ki bo nekako okrog 27. julija 2005. Predvidena potrebna zneska v okviru druge in tretje tranše sta 55 milijonov eurov in 40 milijonov eurov. Višina neporabljenih sredstev ob koncu proračunskega leta bi bila tako 31 milijonov eurov, kar bi do začetka razpolaganja s prvim pozivom za leto 2006 okrog 21. januarja 2006 omogočilo normalno upravljanje izplačil.

- Potrebe po sredstvih Komisije za leto 2005 so ob računanju na okrog 55 milijonov eurov iz terjatev in obresti v višini 2700 milijonov eurov. Komisija na podlagi podrobne napovedi plačil posamezne države ocenjuje, da bo v okviru tretje tranše potrebovala znesek v višini 1500 milijonov eurov. Ta znesek je v primerjavi s preteklim zelo visok. Pojasnjuje ga predvsem dejstvo, da skupni znesek prispevkov za celotno leto v primerjavi s preteklimi leti močno narašča (2700 milijonov eurov v letu 2005 za Komisijo proti 2120 milijonom eurov v letu 2003 in okrog 1500 milijonov eurov v letu 2002). Sicer pa bi Komisija zaradi slabe izkušnje s pomanjkanjem sredstev konec leta 2003 in v maju 2004 rada zagotovila, da v letu 2005 ne bo več pomanjkanja in bo torej lahko poplačala svoje obveznosti do držav AKP in ČDO.

Tabela v prilogi 2 prikazuje zneske pozivov po posameznih državah članicah za leto 2005.

Da se upoštevajo dejanske potrebe, se kot običajno druga in tretja tranša med vsakim pozivom lahko zvišata ali znižata.

3. NAPOVEDI ODHODKOV ERS ZA OBDOBJE 2006–2009

Komisija in EIB v zvezi z obveznostmi ponavljata svojo obvezo, da bosta uporabili vsa sredstva za sprostitev skladov, ki jih je do konca leta 2007 dal na razpolago 9. ERS (vključno s prenosi iz prejšnjih ERS). Jasno je, da ni odvisno samo od Komisije in EIB, v kakšni meri bo ta cilj dosežen. Časovni razpored izvajanja ERS je prav zaradi narave sporazumov o sodelovanju (Lomé, Cotonou), temeljita namreč na načelu partnerstva, dejansko odvisen od absorpcijskih sposobnosti (zadostna politična stabilnost, raven vladanja itd.) držav AKP. Čeprav skuša Komisija državnim odredbodajalcem kar najbolj pomagati, pa ne more stopiti na mesto držav AKP. Drug odločilni element je uresničitev prerazporeditve sredstev, predvidena med vmesnimi pregledi v letu 2004 in med letom 2006. Brez preusmeritve dodeljenih sredstev k uspešnim državam cilja ne bo mogoče doseči.Zneski vnaprejšnjih obveznosti za obdobje 2006–2007 so usklajeni z namenom Komisije in EIB, da pred koncem proračunskega leta 2007 uporabita vsa sredstva 9. ERS (vključno z ostanki predhodnih ERS). Mednje ni všteta morebitna poraba 750 milijonov eurov, ki so še na razpolago v pogojni rezervi. V skladu s predlogom Komisije, da bi ERS vključili v proračun, v tem dokumentu ni zneskov za leti 2008 in 2009.

Če je na tako dolgi rok težko zanesljivo oceniti obveznosti, to še toliko bolj velja za plačila, kajti njihova časovna razporeditev je odvisna od dejavnikov, ki jih Komisija in EIB ne moreta nadzorovati. Dejansko imata pri projektih v fazi zasnove in odločanja nedvomno glavno vlogo, ta pa v trenutku njihove uresničitve postane le pomožna. Časovni razpored pri proračunski pomoči, katere delež od celotne pomoči narašča, je prav tako odvisen od dejavnikov, ki jih je težko nadzorovati, kot sta ekonomski položaj ali stopnja politične stabilnosti zadevnih držav.

Komisija in EIB na podlagi preteklega časovnega razporeda plačil v okviru predhodnih ERS in ob upoštevanju pričakovanih ugodnih učinkov reforme zunanjih služb Komisije in predvsem učinkov decentralizacije služb proti državam AKP predvidevata časovni razpored plačil, ki ga prikazuje spodnja tabela. Velik upad plačil v letu 2008 in še večji v letu 2009 izvira iz predpostavke o vključitvi ERS v proračun. Takšno zmanjšanje bi moral izravnati povečan obseg plačil iz proračuna Unije.

Tabela 5

Napovedi obveznosti in plačil za ERS za obdobje 2006–2009

v milijonih eurov

+++++ TABLE +++++

ANNEX 1

Contributions to the EDF for 2004 by Member State (in euros)

+++++ TABLE +++++

|8th EDF% |To be paid to the EIB |To be paid to the Commission |To be paid to the EIB |To be paid to the Commission |To be paid to the EIB |To be paid to the Commission |tranches | |GERMANY |23,36 |14 016 000 |350 400 000 |12 848 000 |186 880 000 |9 344 000 |93 440 000 |666 928 000 | |BELGIUM |3,92 |2 352 000 |58 800 000 |2 156 000 |31 360 000 |1 568 000 |15 680 000 |111 916 000 | |DENMARK |2,14 |1 284 000 |32 100 000 |1 177 000 |17 120 000 |856 000 |8 560 000 |61 097 000 | |SPAIN |5,84 |3 504 000 |87 600 000 |3 212 000 |46 720 000 |2 336 000 |23 360 000 |166 732 000 | |FRANCE |24,3 |14 580 000 |364 500 000 |13 365 000 |194 400 000 |9 720 000 |97 200 000 |693 765 000 | |GREECE |1,25 |750 000 |18 750 000 |687 500 |10 000 000 |500 000 |5 000 000 |35 687 500 | |IRELAND |0,62 |372 000 |9 300 000 |341 000 |4 960 000 |248 000 |2 480 000 |17 701 000 | |ITALY |12,54 |7 524 000 |188 100 000 |6 897 000 |100 320 000 |5 016 000 |50 160 000 |358 017 000 | |LUXEMBOURG |0,29 |174 000 |4 350 000 |159 500 |2 320 000 |116 000 |1 160 000 |8 279 500 | |NETHERLANDS |5,22 |3 132 000 |78 300 000 |2 871 000 |41 760 000 |2 088 000 |20 880 000 |149 031 000 | |PORTUGAL |0,97 |582 000 |14 550 000 |533 500 |7 760 000 |388 000 |3 880 000 |27 693 500 | |UNITED KINGDOM |12,69 |7 614 000 |190 350 000 |6 979 500 |101 520 000 |5 076 000 |50 760 000 |362 299 500 | |AUSTRIA |2,65 |1 590 000 |39 750 000 |1 457 500 |21 200 000 |1 060 000 |10 600 000 |75 657 500 | |FINLAND |1,48 |888 000 |22 200 000 |814 000 |11 840 000 |592 000 |5 920 000 |42 254 000 | |SWEDEN |2,73 |1 638 000 |40 950 000 |1 501 500 |21 840 000 |1 092 000 |10 920 000 |77 941 500 | |TOTAL |100 |60 000 000 |1 500 000 000 |55 000 000[14] |800 000 000 |40 000 000 |400 000 000 |2 855 000 000 | |

[1] Afriške, karibske in pacifiške države.

[2] Čezmorske države in ozemlja.

[3] Gre za nove obveznosti pred upoštevanjem prenehanj obveznosti.

[4] Sporočilo Komisije Svetu – Finančni podatki o Evropskih razvojnih skladih (COM(2004) 382 konč., 25.5.2004).

[5] Vključno s subvencioniranimi obrestmi.

[6] Instrumenti 9. ERS (pomoč za naložbe in subvencionirane obresti).

[7] Instrumenti 9. ERS (pomoč za naložbe in subvencionirane obresti).

[8] Sporočilo Komisije Svetu – Finančni podatki o Evropskih razvojnih skladih (ERS) - Ocena sklepov, izplačil in prispevkov, ki jih morajo države članice plačati v proračunskih letih 2003 in 2004 in napoved sklepov in izplačil za obdobje 2005 do 2008 (COM(2003) 720 konč., 21.11.2003).

[9] Sporočilo Komisije Svetu – Finančni podatki o Evropskih razvojnih skladih (COM(2004) 382 konč.,, 25.5.2004).

[10] Od katerih je 10 milijonov eurov namenjenih za subvencionirane obresti.

[11] Od katerih je 60 milijonov eurov namenjenih za subvencionirane obresti.

[12] Sporočilo Komisije Svetu – Finančni podatki o Evropskih razvojnih skladih (COM(2003) 353 konč., 13.6.2003).

[13] Of which €5 million in interest-rate subsidies.

[14] Of which €5 million in interest-rate subsidies.