SL    SL SL 
 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 30.9.2009 
SEC(2009) 1212 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Akcijski na črt o mobilnosti v mestih  
POVZETEK OCENE U ČINKA 
  
{COM(2009) 490} 
{SEC(2009) 1211} 
 
SL 2   SL 1. U VOD 
Akcijski na črt za mobilnost v mestih sledi zeleni knjigi o mobilnosti v mestih1, ki je bila 
sprejeta 25. septembra 2007. Je del de lovnega programa Komisije s sklicem 
2008/TREN/036. 
V zeleni knjigi o mobilnosti v mestih je ugotovljenih pet glavnih izzivov za mobilnost v 
mestih. Ta knjiga je sprožila razpravo o dodani vrednosti ukrepanja na ravni EU v 
podporo lokalnim, regionalnim in nacional nim organom pri reševanju omenjenih 
izzivov. Čeprav so za to odgovorni predvsem lokalni,  regionalni in nacionalni organi, se 
odločitve glede mobilnosti v mestih sprejemajo  tudi v okviru zakonodaje in politike EU 
ter kot take lahko vplivajo na globalno okolje ter prosti pret ok oseb, blaga in storitev 
znotraj EU. V tej oceni u činka je prou čeno, kakšna bi bila la hko prava dodana vrednost 
ukrepanja na ravni EU.  
Oceno učinka je pripravil Generalni direktorat  Evropske komisije  za energetiko in 
promet. Pri pripravi je sodelovala meds ektorska skupina s predstavniki razli čnih služb 
Komisije, ki imajo interes pri akcijskem na črtu. Priprava je bila podprta tudi z izvedbo 
študije. Odbor za oceno u činka je predložil mnenja o osnutkih ocene u činka 
23. julija 2008, 1. oktobra 2008 in 4. novembra 2008.  
Akcijski na črt o mobilnosti v mestih dolo ča okvir za morebitna prihodnja ukrepanja na 
ravni EU in napoveduje nezakonodajne ukrepe za  poglobitev znanja, širjenje dialoga in 
izmenjave najboljših praks ter zagotavlja nje spodbud mestom. Na podlagi teh ukrepov 
bodo lahko tisti, ki sprejemajo odlo čitve, bili pri tem bolje pou čeni, lahko bodo 
izboljšali proces obl ikovanja in uresni čevanja politik, ki zadevajo mobilnost v mestih na 
vseh ravneh. U činka teh ukrepov ni mogo če enostavno kvantitati vno ali kvalitativno 
ovrednotiti. 
2. P OSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI  
Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi je b ilo razdeljeno na dva dela. V prvem delu v 
prvi polovici leta 2007 je potekalo posvet ovanje za pripravo zelene knjige o mobilnosti 
v mestih. Drugi del je sledil sprejetju zelene knjige ter je potekal med 25. septembrom 2007 in 15. marcem 2008.  
Zelena knjiga o mobilnosti v mestih je vklju čevala 25 vprašanj za  vodenje posvetovanja 
in usmerjanje odzivov zainteresiranih strani . Tudi zainteresirane strani in interesne 
skupine so bile povabljene, da se odzovejo na splošna vprašanja, obravnavana v zeleni 
knjigi. Skupaj je b ilo prejetih 431 pisnih prispevkov. Prispevki, prejeti kot odziv na 
posvetovanje, so bili skrbno prou čeni. Rezultati posvetovanja so bili dani na voljo 
javnosti
2 in upoštevani pri pripravi ocene u činka.  
                                                 
1 Za novo kulturo mobilnosti v mestih. COM(2007) 551. 
2 Glej: http://ec.europa.eu/transport/urban/urb an_mobility/green_paper/green_paper_en.htm. 
 
SL 3   SL Obenem je Evropski parlament 9. julij a 2008 sprejel Resolucijo o zeleni knjigi3, 23. 
aprila 2009 pa samoiniciativno poro čilo o akcijskem na črtu o mobilnosti v mestih4. 
Evropski ekonomsko-socialni odbor je svoj e mnenje o zeleni knjigi sprejel 29. maja 
20085, Odbor regij pa 9. aprila 20086. Odbor regij je mnenje o poro čilu Evropskega 
parlamenta sprejel 21. aprila 20097. Tudi Svet je neformal no razpravljal o tej temi8.  
Na podlagi posvetovanja je mogo če na splošno ugotoviti, da  med zainteresiranimi 
stranmi in interesnimi skupinami obstaja široko soglasje, da ima lahko EU pomembno 
vlogo na podro čju mobilnosti v mestih, in sice r v obliki ukrepov v podporo lokalnim, 
regionalnim in nacionalnim organom, nosil cem dejavnosti ter drugim udeležencem in 
zainteresiranim strankam. Čeprav so bila mnenja o tem, kateri specifi čni ukrepi na ravni 
EU bi lahko ustvarili dodano vrednost, razli čna, pa je razprava pr ipomogla k opredelitvi 
skupnih temeljev.  
Posvetovanje je bilo v skladu z mi nimalnimi standardi za posvetovanje z 
zainteresiranimi stranmi9.  
3. O PREDELITEV PROBLEMA  
Zakaj pravzaprav potrebujemo akcijski na črt o mobilnosti v mestih na ravni EU? 
Številna mesta po vsej EU se namre č soočajo s skupnimi problemi v zvezi z 
zagotavljanjem trajnostne mobilnos ti, kot so gost promet in za stoji, škodljivi izpusti in 
neuravnotežen razvoj s pos ledicami za družbeno vklju čenost in gospodarsko rast. To so 
pomembni problemi, ki se v skladu z na čelom subsidiarnosti rešujejo na lokalni, 
regionalni in nacionalni ravni. 
Oblikovalci politik v tistih državah članicah, ki so v EU vstopile v zadnjih letih, se 
soočajo s posebnimi izzivi. Zaradi  gospodarskega razvoja namre č izjemno naraš čata 
število in uporaba avtomobil ov. Ob pomanjkanju ustrezno pr ilagojenih sredstev posegi 
v sistem javnega prometa niso vedno skladni  z minimalnimi standardi za trajnostni 
razvoj in povezanost družbe.  
Ob pogledu na razli čne lokalne pobude po vsej EU postane o čitno, da javni organi v 
zvezi s problemi mobilnosti in prom eta v mestih uporabljajo zelo razli čne politike, 
ukrepe in rešitve financir anja. Poleg neusklajenih pristopov imata lahko tudi 
neukrepanje ali napa čno ukrepanje u činke, ki se čutijo prek meja, obenem pa lahko 
povzročita nepotrebno podvajanje prizadevanj. 
Potrošnikom so na voljo neenotni informacijs ki sistemi in neustrezne rešitve, osebe z 
omejeno mobilnostjo pa nimajo vselej enak ega dostopa do sredstev mestnega prometa 
kot drugi ljudje. 
                                                 
3 INI/2008/2041. 
4 INI/2008/2217. 
5 TEN/320 - CESE 982/2008. 
6 CdR 236/2007. 
7 CdR 417/2008. 
8 www.ue2008.fr/PFUE/lang/ en/accueil/PFUE-09_2008/PFUE-
01.09.2008/Informelle_Transports . 
9 COM(2002) 704 kon č. 
 
SL 4   SL Mestni promet je poleg tega nujen elemen t splošne prometne verige za prevoz potnikov 
in tovora (v smislu težav z „zadnjim kilometrom“ in potrebe po u činkovitih 
intermodalnih vozliš čih, ki so pogosto v mestnih središ čih ali blizu njih). Čeprav 
uspešnost politike do mobilnosti v mestih, ka kor se oblikuje na l okalni, regionalni in 
nacionalni ravni, vpliva na celo tni evropski prometni sistem , pa zadevni javni organi 
nimajo vselej na voljo ustreznih sredstev ali pa tudi nimajo interesa , da bi to razsežnost 
upoštevali. 
Brez ustrezne izmenjave in širjen ja preverjenih rešitev s podro čja najboljše prakse lahko 
oblikovalci politik izberejo nepotrebno drag e rešitve, ki premalo upoštevajo druge 
izkušnje ali pa so lahko v nasprotju z na čeli in zakonodajo EU. 
4. P RAVICA EU DO UKREPANJA  
Pristojnosti EU so omejene s pogodbami. Mob ilnost in promet v mestih spadata v sklop 
člena 70 Pogodbe, ki dolo ča skupno prometno politiko10. Mobilnost in promet v mestih 
obravnavata člena 71(c) in 71(d), ki navajata, da lahko Svet in Evropski parlament za 
namene uresni čevanja člena 70 dolo čita ukrepe za izboljšanje  prometne varnosti in 
druge ustrezne predpise. EU in države članice si skupaj delijo odgovornost za promet. 
Spodaj predstavljeni argumenti kažejo, da države članice same ne morejo na ustrezen 
način rešiti problema (preizkus potr ebnosti), da pa je cilje mogo če učinkoviteje dose či 
na ravni EU (preizkus dodane vrednosti).  
Pravica do ukrepanja na ravni EU na podro čju mobilnosti v mestih izhaja iz obveznosti 
Komisije, da uresni či in zavaruje temeljne cilje Pogodbe . Zakonodaja in finan čni 
instrumenti EU neposredno vplivajo na odlo čitve, ki se v zvezi z mobilnostjo v mestih 
sprejemajo na lokalni, regionalni in naciona lni ravni. Komisija mora zato zagotoviti, da 
so zadevne odlo čitve skladne z zakonodajo EU, pri tem pa javnim organom pomagati 
pri izvajanju politik EU in čim učinkovitejši porabi sredstev EU . Poleg tega ukrepi, ki 
se v zvezi z mobilnostjo v mestih izvajajo na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, 
neposredno vplivajo na prevoz nike tovora in potnike iz  drugih držav. Prav zaradi 
čezmejnega vpliva je ukrepanje na ravni EU upravi čeno, da se zagotovita nemoteno 
delovanje enotnega trga in ustrezno iz vajanje politik in zakonodaje EU na podro čjih, kot 
so okolje, državna pomo č, socialne teme in razvoj.  
Zaradi neuspehov na trgu je potrebno javno posredovanje za rešitev problemov zastojev, 
onesnaževanja in neuravnoteženega razvoja. EU  ima pravico zagotoviti, da je tovrstno 
javno posredovanje skladno z za konodajo in politikami EU . V preteklosti so bili ukrepi, 
povezani z mobilnostjo v mestih, oblikovani tudi v okviru drugih politik EU, kot so 
okoljska, regionalna in ener getska politika. Možni u činek teh politik na mobilnost in 
promet v mestih se pri tem ni dovolj upošteva l. V nekaterih primerih zadevni organi 
niso imeli na voljo ustreznih sredstev in  instrumentov, jih niso uporabili ali pa niso 
ustrezno upoštevali vprašanj v zvezi z mobilnostjo v mestih. Zato je treba v specifi čnih 
                                                 
10 Poleg člena 70 lahko Komisija oblikuje tudi posebne predloge na podlagi drugih členov. Za 
obravnavanje specifi čnih problemov v zvezi z mobilnostjo in prometom v mestih lahko uporabi 
člene, ki obravnavajo okoljsko politiko ( člena 174 in 175) ali gospodarsko in družbeno 
povezanost ( člen 158). 
 
SL 5   SL primerih predlagati ukrepe za boljšo usklajen ost ter izvajanje preteklih in sedanjih 
pobud EU.  
EU ima tudi pravico ukrepati pri tistih probl emih, kjer javno posredovanje na ravni EU 
ustvarja dodano vrednost.  EU lahko na razli čne načine ustvarja dodano vrednost pri 
ukrepih na lokalni ravni, ne da bi pri te m posegala v pooblastila pristojnih lokalnih, 
regionalnih ali nacionalnih organov11. EU lahko javnim organom ponudi sveženj 
preverjenih in preizkušenih reš itev za odpravo tveganj, ki jih povzro ča razdrobljenost 
lokalnih, regionalnih in n acionalnih pristopov. EU lahko po maga odpraviti regulativne 
napake, kot sta nezadostno zbiranje in  izmenjava tržnih podatkov, ki prepre čujeta 
celovito spremljanje ustreznih smeri raz voja. Lahko spodbudi izmenjavo podatkov in 
informacij, ponudi finan čno podporo in na ravni EU sproži dejavnosti raziskav in 
tehnološkega razvoja. Lahko pomaga spodbujati u činkovito rabo javnih virov, vendar 
ne z odkrivanjem tople vode, temve č z združitvijo mo či pri primerjalnih analizah, javnih 
naročilih ali zagotavljanju info rmacij. Lahko tudi spodbuja i novacije in standarde ter 
odpira nove trge za i ndustrijski sektor.  
5. C ILJI 
Glavna politi čna cilja akcijskega na črta o mobilnosti v mestih sta naslednja: 
• mestom ter regionalnim in nacionalnim organom zagotoviti spodbudo in 
podporo, pomagati jim pri razvoju in izvajanju politik mobilnosti v mestih, ki prispevajo k skupnim ciljem boja proti podnebnim spremembam, k vzpostavitvi u činkovitega notranjega trga v kor ist podjetij in potrošnikov ter 
k razvoju u činkovitega evropskega promet nega sistema, družbene 
povezanosti in blaginje. 
• oblikovalcem odlo čitev na vseh ravneh zagot oviti boljšo strokovno podlago, 
pomagati jim pri razvoju in izvaja nju celostnih, dobro utemeljenih in 
inovativnih politik, ki so v dana šnjem obdobju potrebne za reševanje 
izredno kompleksnih in ve čdimenzionalnih vprašanj v zvezi z mobilnostjo v 
mestih.  
6. M
OŽNE POLITIKE  
Za dosego omenjenih dveh ciljev pride v poštev širok izbor možnih politik. Pri izboru in 
oceni možnih politik je bil najprej pripravl jen seznam 31 možnih politik iz razli čnih 
virov. Med slednjimi velja omeniti prispevke k pripravi zelene knjige o mobilnosti v 
mestih in prispevke med posvetovanjem z zainteresiranimi stranmi o zeleni knjigi o 
mobilnosti v mestih, dosežke v okviru pret eklih dejavnosti raziskav in tehnološkega 
razvoja, financiranih s stra ni EU, in programov za izmenjavo najboljših praks, pogovore 
o zeleni knjigi v okviru institucij EU ter predloge s strani služb Komisije.  
                                                 
11 Okrepljeno podlago za ukrepe EU v mestnih obmo čjih predstavlja Tematska strategija za urbano 
okolje (COM(2005) 718), ki sta jo v okviru šestega akcijskega programa za okolje naro čila Svet 
in Evropski parlament.  
 
SL 6   SL Ob tako splošnem pristopu je bilo mogo če pregledati širok izbor možnih politik, od bolj 
strateško naravnanih do prakti čnejših. Na seznamu so tudi takš ne politike, ki se ne zdijo 
verjetne ali zaželene, a so jih udeleženci vseeno predlaga li. Nekatere med njimi so 
morda problemati čne zaradi na čela subsidiarnosti ali ker se morda ne zdijo u činkovite 
ali uspešne, vendar zaradi pregle dnosti niso bile vnaprej izklju čene.  
Za izvajanje možnih politik na ravni EU  je bilo opredeljenih osem možnih 
instrumentov, kot so spremljanje samoregulacije , širjenje informacij,  priprava smernic, 
finančne pobude in regulativni ukrepi. 
Vsaka možna politika in vsak in strument, ki bi se lahko upora bil za njeno izvajanje, sta 
bila najprej prou čena glede na na čelo subsidiarnosti. Če politika tega preizkusa ni 
prestala, se ni ve č upoštevala in nadaljnja an aliza ni bila izvedena. Če pa je uspešno 
prestala preizkus, so bili v zvezi z njo prou čeni vidiki u činkovitosti, uspešnosti in 
usklajenosti. Po preizkusih subsidiarnosti, u činkovitosti, uspešnosti in usklajenosti se je 
število možnih politik zmanjšalo z 31 na 18.  
Nato so bili prou čeni možni u činki preostalih osemnajstih možnih politik. Kriteriji pri 
tej oceni so bili mobilnost, prometni zas toji, energija, okolje, ekonomska in socialna 
vprašanja ter oblikovanje politik. Na nasled nji stopnji je bil pri vsaki od osemnajstih 
možnih politik izbran najprimernejši instrument za njeno izvajanje. Pri tej analizi so bili upoštevani stroškovna u činkovitost, sorazmernost, uskl ajenost z drugimi pobudami in 
upravna bremena.  
Naposled je bilo z uporabo sinergij med mo žnostmi in med instrumenti oblikovanih 
dvajset predlogov za možne ukrepe na ravni EU. Obenem so bile podrobneje dodelane 
identiteta, opaznost in prilagodljivost možn ih politik. Predlogi za takojšnje zakonodajne 
ukrepe niso bili vklju čeni. Treba je opozoriti, da takšen  postopek izbire in ocene možnih 
politik nikakor ne vpliva na vsebino akcijskega na črta in rezultat morebitnih ocen 
vplivov pri specifi čnih predlogih.  
7. P
ODROČJA UKREPANJA  
Prek akcijskega na črta je mogo če uvesti naslednje ukrepe: 
V letu 2009:  
• študija o predpisih gled e dostopa do zelenih obmo čij, 
• spletni vodnik o čistih in energetsko u činkovitih vozilih, 
• spletni portal za boljši dostop do informacij o javnem prevozu,  
• predstavitveni projekt o čistih vozlih, 
• izmenjava informacij o mestnih sistemih dolo čanja pristojbin, 
• spletni vodnik o zakonoda ji, financiranju in najboljših praksah,  
• ustanovitev opazovalne skupine za mobilnost v mestih, 
• pospešen prevzem na črtov za trajnostno mobilnost v mestih. 
V letu 2010: 
• dialog o pravicah potnikov v mestnem javnem prevozu, 
• priprava prihodnjih virov financiranja, 
• ustanovitev foruma o m obilnosti v mestih,  
 
SL 7   SL • uvedba energetsko u činkovite vožnje v programe usposabljanja voznikov, 
• posodobitev podatkov in statistik, 
• kampanja za spodbujanje trajnostn ega obnašanja glede mobilnosti, 
• sodelovanje v mednarodnem dialogu in pri izmenjavi informacij. 
V letu 2011:  
• smernice o varni hoji in kolesarjenju, 
• smernice o trajnostni mobilnosti v mestih in regionalni politiki, 
• študija o urbanih vidikih inte rnalizacije zunanjih stroškov. 
V letu 2012: 
• smernice o inteligentnih prevoznih sistemih za mobilnost v mestih,  
• smernice o prevozu tovora v mestih.  
Ti predlogi ukrepov so  bili osnova za pripravo akcijskega na črta o mobilnosti v mestih. 
Med pripravo akcijskega na črta so bili dodatno obdelani, razvrš čeni po prednosti in 
politično ovrednoteni, med drugim ob upošte vanju razpoložljivih virov.  
8. S PREMLJANJE IN VREDNOTENJE  
Splošni u činek in uspeh akcijskega na črta sta odvisna od akti vnega sodelovanja in 
pripravljenosti nosilcev dejavnosti ter drugih udeležencev in zainteresiranih stranka na 
lokalni, regionalni in naci onalni ravni, da sprejmejo na črt. Komisija bo spremljala 
razvoj mobilnosti in prometa v mestih po EU ter uspešnost ukrepov EU v okviru 
akcijskega na črta. Splošen pregled bo opravljen le ta 2012. Tedaj bo Komisija ocenila 
učinke akcijskega na črta ter potrebo po njegovi spremembi ali izvedbi dodatnih 
ukrepov.