[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 31.5.2010

COM(2010)283 konč.

2010/0150 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Uredbe (ES) št. 663/2009 o vzpostavitvi programa za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti energetskim projektom

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Uredba (ES) št. 663/2009 z dne 13. julija 2009[1] je vzpostavila program za podporo oživitvi evropskega gospodarstva (EEPO), tako da je zagotovila 3,98 milijarde EUR do konca leta 2010. EEPO je finančni instrument, katerega splošni cilj je spodbuditev oživitve gospodarstva EU iz nazadovanja, ki ga je zadelo, ob istočasnem povečanju uspehov prednosti energetske politike EU, in sicer varnosti in povečanja raznolikosti oskrbe z energijo, delovanja notranjega energetskega trga in zmanjšanja emisij toplogrednih plinov. To financiranje Skupnosti je bilo dodeljeno trem podprogramom na področju projektov plinske in električne infrastrukture; projektov pridobivanja energije iz vetrnih elektrarn na morju (OWE) in projektov zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida (CCS).

Komisija je sprejela sklepe o dodelitvi pomoči za vse podprograme; 9. decembra 2009 za podprograma OWE in CCS ter 4. marca 2010 za projekte plinske in električne infrastrukture. Po oceni poročila Komisije z dne 27. aprila 2010[2] o izvajanju EEPO se vsa finančna sredstva EEPO (3,98 milijarde EUR) dodelijo do pomladi 2010. Znesek v višini približno 114 milijonov EUR pa se na podlagi Uredbe z dne 13. julija 2009 ne dodeli. Poročilo ne pričakuje, da se bo ta znesek spremenil, ampak opozarja, da lahko en ali več odgovornih za projekt zaradi pravnih, finančnih ali tehničnih razlogov ne izpolnjuje nekaterih določenih pogojev za izplačilo nepovratnih sredstev, tako da lahko ostane več sredstev iz Uredbe EEPO, sprejete dne 13. julija 2009, nedodeljenih. Znesek nedodeljenih sredstev bo znan do konca leta 2010.

Varčevanje z energijo je najbolj neposreden in gospodaren način za izpolnjevanje evropskih strateških ciljev boja proti podnebnim spremembam, zagotovitve varnosti oskrbe z energijo in doseganja trajnostnega gospodarskega in socialnega razvoja. V duhu strategije Evropa 2020 za trajnostno rast in delovna mesta bi razvoj nadaljnjih obnovljivih virov in promocija energetske učinkovitosti prispevala k okolju prijazni rasti, gradnji konkurenčnega in trajnostnega gospodarstva in reševanju podnebnih sprememb. S podporo teh politik bo Evropa ustvarila nova delovna mesta in priložnosti zelenega trga, kar bo omogočalo konkurenčno, varno in trajnostno gospodarstvo.

Čeprav so se napovedi rasti BDP za prvo polovico leta 2010 rahlo izboljšale, je predvidena stopnja rasti v EU za 2010 ostala v glavnem nespremenjena pri 0,7 %. Poleg tega sta industrijska proizvodnja in prodaja na drobno med drugim manj obetajoči, naložbe pa ostajajo šibke. Prav tako tudi finančni trgi ostajajo nestabilni in negotovi[3]. Če dodamo še šibak trg delovne sile, je gospodarska kriza v Evropi še vedno prisotna in zahteva hitre in učinkovite ukrepe EU v skladu s cilji politike.

Zagotavljanje povečane finančne spodbude in tehnične pomoči je ključni element pri odpravljanju ovir visokih vnaprejšnjih stroškov in pomanjkanja informacij ter spodbujanju trajnostnih energetskih izboljšav. Na trgu, ki ga ovira trenutna gospodarska kriza, in v času previdnosti komercialnih bank, kar povzroča nizke stopnje naložb, obstajajo dodatne ovire za financiranje projektov za spodbujanje tega področja politik. Obstoječe izkušnje v Evropi kažejo, kako lahko dobro usmerjene in dobro zasnovane politike finančne pomoči vodijo k velikemu izboljšanju in uspešno izkoristijo razvojne možnosti trajnostne energije.

Pomoč pri naložbah na področju trajnostne energije je lahko zelo učinkovita in blagodejna, če je usmerjena na občinsko in lokalno raven. Prenovitve na področju energetike zgradb, decentralizirane instalacije za energijo iz obnovljivih virov ter načrti mobilnosti v mestih so dejavnosti, ki potrebujejo velik vložek delovnih obremenitev strokovnjakov, katerih delo ni predmet delokalizacije. Zato je zelo intenzivna na področju novih delovnih mest. Poleg tega trajnostna energija na lokalni ravni občutno prispeva k drugim politikam, kot so na primer socialna vključenost ali izboljšanje kakovosti življenja in približevanje lokalnih skupnosti poslom in obiskovalcem.

V tem okviru lahko tehnična pomoč in finančne spodbude pomagajo pri kar najboljši pripravi in sprostitvi obstoječih strukturnih in kohezijskih skladov.

V drugem strateškem pregledu energetske politike[4] je Evropska komisija napovedala, da namerava sprožiti pobudo za financiranje trajnostne energije v sodelovanju z Evropsko investicijsko banko in drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami, da se vzpostavijo ustrezni mehanizmi financiranja za množični razvoj energetske učinkovitosti in obnovljive energije.

Zagotavljanje finančne pomoči prek finančnih posrednikov, kot so mednarodne finančne institucije, omogoča najbolj učinkovit izkoristek financiranja EU in povečanje njegovega kratkoročnega učinka, z največjimi možnimi ugodnostmi za gospodarsko dejavnost in ustvarjanje delovnih mest. S financiranjem tehnične pomoči za razvoj projektov skupaj z inovativnimi finančnimi ukrepi za spodbudo (kot so jamstva, ugodna posojila z ugodnimi obrestmi, mešani instrumenti in financiranje projektov) se lahko zagotovi močan vzvod med financiranjem EU in celotno zbrano naložbo.

Ti elementi so bili upoštevani pri oblikovanju pričujočega predloga.

Predlagano je, da se nedodeljena sredstva iz poglavja II Uredbe EEPO uporabijo za oblikovanje finančnega instrumenta, ki bo namenjen podpori energetske učinkovitosti in pobud za obnovljive vire energije v okviru Pobude za financiranje trajnostne energije. Ta finančni instrument podpira razvoj energetske učinkovitosti, zanimive za banke, in projektov za obnovljive vire energije ter omogoča financiranje naložb na področju energetske učinkovitosti in obnovljive energije, zlasti na urbanih območjih. Da se spodbudi večje število decentraliziranih naložb, bodo upravičenci občinski, lokalni in regionalni javni organi. Pristop bo temeljil na uspešnosti združenja županov, ki ga je podpisalo več kot 1600 evropskih regij in mest.

Projekti trajnostne energije, ki bodo financirani, vključujejo javne in zasebne stavbe, visoko energetsko učinkovito soproizvodnjo toplotne in električne energije (SPTE) ter daljinska omrežja ogrevanja/hlajenja (zlasti iz obnovljivih virov energije), decentralizirane obnovljive vire energije, vključene v lokalno okolje, čist mestni promet in lokalno infrastrukturo, kot na primer pametna omrežja, ter učinkovito cestno razsvetljavo in pametne števce.

Instrument izvaja eden od številnih finančnih posrednikov, kot so mednarodne finančne institucije. Izbira bo osnovana na prikazani zmogljivosti finančnih posrednikov za uporabo sredstev na najbolj učinkovit in uspešen način. Finančni posredniki uveljavijo finančne režime, ki zagotavljajo močan vzvod med financiranjem EU in celotno naložbo, da se v EU zbere dovolj naložb. Doseganje tega vzvoda bo nujen predpogoj za finančno pomoč. Finančni posredniki morajo uporabljati pregledne postopke upravljanja in poročanja, ki omogočajo strog nadzor Komisije nad uporabo sredstev; tem finančnim posrednikom ne bodo na voljo nobena druga sredstva razen provizij za upravljanje in sredstev za financiranje stroškov, povezanih z vzpostavitvijo in izvajanjem instrumenta. Poleg tega se lahko pogajanja z mednarodnimi finančnimi institucijami izvajajo vzporedno z zakonodajnim postopkom, ki bo olajšal hitro dodeljevanje sredstev.

V skladu z Uredbo EEPO je instrument omejen na financiranje ukrepov, ki imajo hiter, izmerljiv in trajen učinek na gospodarsko oživitev v EU, povečano energetsko varnost in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov.

Pri izbiri ukrepov, ki so financirani v okviru tega instrumenta, je treba v celoti uporabiti merila, določena v Uredbi EEPO, sprejeti 13. julija 2009. Ta merila vključujejo utemeljenost in tehnično primernost pristopa, trdnost finančnega paketa, zrelost projekta, v kolikšnem obsegu nezadosten dostop do virov financiranja zavira izvajanje ukrepov in v kolikšnem obsegu bo pomoč EEPO spodbujala javne in zasebne finance ter socialno-ekonomske in okoljske učinke. Kot bistven element je treba upoštevati tudi geografsko ravnotežje projektov.

Predlog je popolnoma skladen z izjavo Komisije[5] iz uvodne izjave 7 Uredbe EEPO[6], kjer je ta izrazila, da namerava pri poročanju o izvajanju te uredbe leta 2010 po potrebi predlagati ukrepe, ki bodo omogočili ponovno dodelitev neporabljenih sredstev za financiranje projektov na področjih energetske učinkovitosti in energije iz obnovljivih virov.

2010/0150 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Uredbe (ES) št. 663/2009 o vzpostavitvi programa za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti energetskim projektom

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 194(1)(c) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije[7],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[8],

ob upoštevanju mnenja Odbora regij[9],

po predložitvi predloga nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

1. Uredba (ES) št. 663/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009[10] je vzpostavila program za podporo oživitvi gospodarstva za Evropo (EEPO) z dodelitvijo 3,98 milijarde EUR do konca leta 2010.

2. Del tega denarja ne bo dodeljen v sklopu podprogramov iz poglavja II Uredbe (ES) št. 663/2009.

3. V duhu strategije Evropa 2020 za trajnostno rast in delovna mesta bi razvoj nadaljnjih obnovljivih virov in promocija energetske učinkovitosti prispevala k okolju prijazni rasti, gradnji konkurenčnega in trajnostnega gospodarstva in reševanju podnebnih sprememb. S podporo teh politik bo Evropa ustvarila nova delovna mesta in priložnosti zelenega trga, kar bo omogočalo konkurenčno, varno in trajnostno gospodarstvo.

4. Zagotavljanje povečane finančne spodbude je ključni element pri odpravljanju ovir visokih vnaprejšnjih stroškov in spodbujanju trajnostnih energetskih izboljšav. Pomoč pri naložbah na področju trajnostne energije je lahko zelo učinkovita in blagodejna, če je usmerjena na lokalno raven.

5. Zato je treba oblikovati finančni instrument, ki bo namenjen podpori energetske učinkovitosti in spodbudam obnovljivih virov energije v okviru Pobude za financiranje trajnostne energije[11], da se porabijo nedodeljena sredstva iz poglavja II Uredbe ES št. 663/2009. Ta finančni instrument podpira razvoj energetske učinkovitosti, zanimive za banke, in projekte za obnovljive vire energije ter omogoča, da lokalni in regionalni javni organi financirajo programe naložb na področju energetske učinkovitosti in obnovljive energije, zlasti na urbanih območjih.

6. Za povečanje kratkoročnega učinka na financiranje EU mora instrument upravljati več finančnih posrednikov, kot so mednarodne finančne institucije. Izbira naj bo osnovana na prikazani zmogljivosti finančnih posrednikov za uporabo sredstev na najbolj učinkovit in uspešen način in z najmočnejšim vzvodom med financiranjem EU in celotno naložbo za povečanje pomembnih naložb v EU.

7. V skladu z Uredbo (ES) št. 663/2009 je instrument omejen na financiranje ukrepov, ki imajo hiter, izmerljiv in trajen učinek na gospodarsko oživitev v EU, povečano energetsko varnost in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Pri izbiri in upravičenosti ukrepov, ki so financirani v okviru tega instrumenta, je treba v celoti uporabiti merila, določena v Uredbi (ES) št. 663/2009. Kot bistven element je treba upoštevati tudi geografsko ravnotežje projektov.

8. Glede na to, da bo natančni znesek nedodeljenih sredstev znan do konca leta 2010, je treba posamezne pravne zaveze za izvrševanje proračunskih obveznosti sprejeti do 31. marca 2011.

9. Zaradi nujne potrebe po reševanju gospodarske krize in perečih potreb Unije po energiji morajo biti izdatki upravičeni od 13. julija 2009, saj je veliko prosilcev zahtevalo upravičenost izdatkov od predložitve vloge za donacijo v skladu s členom 112 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti.

10. Zaradi nujnosti reševanja gospodarske krize in zaradi perečih potreb Evropske unije po energiji mora ta uredba začeti veljati takoj po objavi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1 Spremembe Uredbe (ES) št. 663/2009

Uredba (ES) 663/2009 se spremeni:

11. členu 1 se doda naslednji četrti odstavek:

„Ta Uredba omogoča merila za oblikovanje finančnih instrumentov v podporo energetski učinkovitosti in obnovljivim virom energije.“

12. v členu 3 se besedilo odstavka 2 nadomesti z naslednjim:

„Posamezne pravne zaveze po poglavju II za izvedbo proračunskih obveznosti za leti 2009 in 2010 je treba sprejeti do 31. decembra 2010. Posamezne pravne zaveze iz člena 22 je treba sprejeti do 31. marca 2011.“

13. Člen 22 se zamenja z naslednjim:

„Člen 22 Sredstva, ki jih ni mogoče dodeliti v skladu s poglavjem II, ali postanejo razpoložljiva do 31. decembra 2010

1. V skladu s členom 3(2) so proračunska sredstva, ki ne morejo biti predmet posameznih pravnih zavez iz poglavja II za znesek v višini 114 milijonov EUR, in morebitna druga sredstva, ki postanejo razpoložljiva zaradi popolnega ali delnega neizvajanja projektov v skladu s poglavjem II, namenjena za finančni instrument v okviru Pobude za financiranje trajnostne energije[12].

2. Finančni instrument iz odstavka 1 se izvaja v skladu s Prilogo II. Določbe člena 23(1) se ne uporabijo.

14. V odstavku 2 člena 23 se drugi stavek nadomesti z naslednjim:

„Izdatki so upravičeni od 13. julija 2009.“

15. Priloga se preimenuje v Prilogo I in doda se nova Priloga II:

„Priloga II Finančni instrument v okviru Pobude za financiranje trajnostne energije

I. Izvajanje finančnega instrumenta za projekte trajnostne energije

Finančni instrument podpira razvoj energetske učinkovitosti, zanimive za banke, in projektov za obnovljive vire energije ter omogoča, da občinski, lokalni in regionalni javni organi financirajo naložbe na področju energetske učinkovitosti in obnovljive energije. Ta instrument se izvaja v skladu z določbami o izvajanju nalog izvrševanja proračuna, določenimi v Finančni uredbi in njenih izvedbenih pravilih.

Instrument se uporablja za projekte trajnostne energije, zlasti na urbanih območjih. Sem spadajo:

(a) projekti za javne in zasebne stavbe, ki vključujejo obnovljive in/ali energetsko učinkovite rešitve, vključno s tistimi, ki temeljijo na uporabi informacijskih in komunikacijskih tehnologij;

(b) naložbe za visoko energetsko učinkovito soproizvodnjo toplotne in električne energije (SPTE) ter daljinska omrežja ogrevanja/hlajenja, zlasti iz obnovljivih virov energije;

(c) decentralizirani obnovljivi viri energije, vključeni v lokalno okolje;

(d) čisti mestni promet v podporo povečanju energetske učinkovitosti in vključitvi obnovljivih virov energije;

(e) lokalna infrastruktura, vključno z učinkovito cestno razsvetljavo, pametnimi števci in pametnimi omrežji, da se v celoti izkoristijo informacijske in komunikacijske tehnologije.

Instrument se lahko uporabi za zagotavljanje spodbud in tehnične pomoči ter ozaveščanje nacionalnih in lokalnih organov, ter za zagotavljanje optimalne uporabe strukturnih in kohezijskih skladov, zlasti ko gre za energetsko učinkovitost in izboljšanja na področju obnovljive energije pri stanovanjskih stavbah ali drugih vrstah stavb.

Upravičenci v okviru instrumenta so javni organi, po možnosti na regionalni in lokalni ravni, ali zasebni subjekti, ki delujejo v imenu teh javnih organov. Posebna pozornost bo namenjena predlogom, ki vključujejo sodelovanje teh organov s stanovanjskimi združenji in razvojnimi agencijami.

II. Sodelovanje s finančnimi posredniki

Instrument izvaja eden od številnih finančnih posrednikov, kot so mednarodne finančne institucije. Izbira bo osnovana na prikazani zmogljivosti finančnih posrednikov za uporabo sredstev na najbolj učinkovit in uspešen način v skladu s pravili in merili, določenimi v tej prilogi.

Finančni posredniki morajo izpolnjevati ustrezne zahteve o izvajanju nalog izvrševanja proračuna, določene v Finančni uredbi in njenih izvedbenih pravilih, zlasti v zvezi s pravili javnega naročanja, notranjim nadzorom, računovodstvom in zunanjo revizijo. Tem finančnim posrednikom niso na voljo nobena druga sredstva razen provizij za upravljanje in sredstev za financiranje stroškov, povezanih z vzpostavitvijo in izvajanjem instrumenta.

Podrobni pogoji instrumenta, vključno s spremljanjem in kontrolo, so določeni v sporazumih med Komisijo in finančnimi posredniki.

III. Pogoji financiranja ter merila za izbiro in upravičenost

Instrument je omejen na financiranje ukrepov, ki imajo hiter, izmerljiv in trajen učinek na gospodarsko oživitev v EU, povečano energetsko varnost in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov.

Ustrezna pozornost se nameni doseganju pomembnih vzvodov med celotno naložbo in financiranjem EU, da se v EU zbere dovolj naložb. Javni organi, ki so upravičeni do financiranja, morajo izpolnjevati naslednje pogoje:

(a) sprejeli so politično zavezo za blažitev podnebnih sprememb, vključno z natančnimi cilji;

(b) imeti morajo popis emisij in razvijajo večletne strategije za doseganje ciljev;

(c) sprejemajo, da so javno odgovorni za napredovanje svoje splošne strategije.

Ukrepi, financirani v okviru instrumenta, morajo izpolnjevati naslednja merila za izbiro in upravičenost:

(i) utemeljenost in tehnična primernost pristopa;

(ii) trdnost finančnega paketa za celotno naložbeno fazo ukrepa;

(iii) geografsko ravnotežje projektov;

(iv) zrelost, kar pomeni, da je projekt v naložbeni fazi, v zvezi z njim pa bodo čim prej nastali znatni kapitalski izdatki;

(v) v kolikšnem obsegu nezadosten dostop do virov financiranja zavira izvajanje ukrepov;

(vi) v kolikšnem obsegu bo pomoč EEPO spodbujala javne in zasebne finance;

(vii) določeni socialno-ekonomski učinki;

(viii) določeni okoljski učinki.“

Člen 2 Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, […]

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

[1] Uredba (ES) št. 663/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o vzpostavitvi programa za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti energetskim projektom.

[2] Sporočilo komisije Evropskemu parlamentu in Svetu, Poročilo o izvajanju Evropskega energetskega programa za oživitev, COM(2010)191 konč.

[3] Vmesne gospodarske napovedi Komisije z dne 25. februarja 2010, izjava ECFIN za javnost z dne 25. februarja 2010.

[4] Drugi strateški pregled energetske politike z dne 13. novembra 2008, Akcijski načrt EU za varnost preskrbe in solidarnost pri preskrbi z energijo, COM(2008)781.

[5] Izjava Komisije se glasi: „Če bi Komisija ob poročanju leta 2010 v skladu s členom 28 o izvajanju te uredbe ugotovila, da do konca leta 2010 ne bo mogoče dodeliti dela sredstev, predvidenih za projekte iz Priloge k tej uredbi, bo po potrebi z geografsko uravnoteženim pristopom predlagala spremembo te uredbe, vključno z merili upravičenosti, podobnimi merilom za projekte iz Priloge k tej uredbi, da bi ob navedenih pobudah omogočili tudi financiranje projektov s področja energetske učinkovitosti in virov obnovljive energije“.

[6] Uvodna izjava 7 Uredbe EEPO se glasi: „Če ne bi bilo mogoče nameniti vseh sredstev do konca leta 2010, je Komisija izjavila, da namerava pri poročanju o izvajanju te uredbe leta 2010 po potrebi predlagati ukrepe, ki bodo omogočili financiranje projektov v skladu z načrtom za oživitev gospodarstva, kot so projekti na področjih energetske učinkovitosti in energije iz obnovljivih virov“.

[7] UL C, , str. .

[8] UL C, , str. .

[9] UL C, , str. .

[10] UL L 200, 31.7.2009, str. 31.

[11] Drugi strateški pregled energetske politike z dne 13. novembra 2008, COM(2008)781.

[12] Drugi strateški pregled energetske politike z dne 13. novembra 2008, COM(2008)781.