SL    SL  
 EVROPSKA  
KOMISIJA 
Bruselj, 18.1.2013  
COM(2013) 5 final 
  
POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 
Vmesna ocena programa ISA 
 
 
 POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 
Vmesna ocena programa ISA 
 
SL      SL  1. U VOD 
S Sklepom Evropskega parlamenta in Sveta (Sklep ISA)1 je bil 1. januarja 2010 
uveden šestletni program interoperabilnos tnih rešitev za evropske javne uprave 
(program ISA) kot nadaljevanje programa IDABC2. 
Namen tega poro čila je predstaviti ugotovitve in priporo čila vmesne ocene programa 
ISA. Zahteva po izvedbi ocene je navedena v členu 13(3) Sklepa ISA, ki Evropski 
komisiji tudi nalaga, da Evrops kemu parlamentu in Svetu sporo či rezultate ocene do 
31. decembra 2012. 
Komisija je oceno3 izvedla s skupino neodvisnih st rokovnjakov družbe za svetovanje 
(ocenjevalna skupina). Predstav niki služb Komisije so o cenjevanje nadzorovali prek 
usmerjevalne skupine Komisije4. 
2. O ZADJE  
Cilj programa ISA je podpreti sodelovanje med evropskimi javnimi upravami s 
pospeševanjem u činkovitega in uspešn ega elektronskega čezmejnega in 
medsektorskega sodelovanja med takimi upravami, vklju čno z organi, ki namesto 
njih opravljajo javne naloge, da se omogo či zagotavljanje elektronskih javnih storitev 
v podporo izvajanju politik in dejavnosti EU5. 
V skladu z opredelitvijo sta v ta cilj vklju čena končni cilj podpore sodelovanju med 
evropskimi javnimi upravami, da se omogo či zagotavljanje elektronskih javnih 
storitev v podporo izvajanju politik in dejavnosti EU, ter vmesni cilj pospeševanja učinkovitega in uspešnega elektronskega čezmejnega in medsektorskega sodelovanja 
med evropskimi javnimi upravami v ta namen. 
Za doseganje kon čnega in vmesnega cilja ter zagotavljanje „enotnih rešitev in rešitev 
v skupni uporabi za pospeše vanje interoperabilnosti“
6 se v okviru posebnih 
dejavnosti programa ISA izvajajo študije, pr ojekti in spremljeva lni ukrepi v podporo: 
– vzpostavljanju in izboljševanju skupnih okvirov v podporo čezmejni in 
medsektorski interoperabilnosti; 
– upravljanju in izboljševanju obstoje čih enotnih storitev ter vzpostavljanju 
novih; 
                                                 
1 Sklep št. 922/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o interoperabilnostnih 
rešitvah za evropske javne uprave (ISA), UL L 260, 3.10.2009, str. 20. 
2 Sklep 2004/387/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o interoperabilnem 
zagotavljanju vseevropskih e-vladnih storitev javnim upravam, podjetjem in državljanom (IDABC), 
UL L 144, 30.4.2004 (glej UL L 181, 18.5.2004, str. 25). 
3 Celotno poro čilo o oceni je na voljo na: 
http://ec.europa.eu/isa/documents/interi m_evaluation_of_the_isa_programme.pdf. 
4  GD CNECT, DIGIT, MARKT, SG in TAXUD. 
5 Člen 1(2). 
6 Člen 1(1). 
 
SL      SL  – izboljševanju obstoje čih večkrat uporabnih generi čnih orodij in vzpostavljanju 
novih; 
– oceni posledic nove zakonodaje EU za IKT. 
Skupni okviri so strategije, specifikacije , metodologije, smernice ter podobni pristopi 
in dokumenti. 
Enotne storitve so operativne ap likacije in infrastrukture generi čne narave, ki 
izpolnjujejo skupne zahte ve uporabnikov na razli čnih podro čjih politike. 
Generična orodja so referen čne platforme, skupne platforme in platforme za 
sodelovanje, skupne komponente in podobni sestavni elementi, ki izpolnjujejo 
skupne zahteve uporabnikov na razli čnih podro čjih politike. 
Posebne dejavnosti, financirane v okviru programa, so navedene v teko čem 
delovnem programu ISA, ki ga Komisija sp remeni vsaj enkrat letno po posvetu z 
odborom ISA, ustanovljenim v skladu s Sklepom ISA. 
3. M ETODOLOGIJA  
Vmesna ocena programa ISA je temeljila na številnih raziskovalnih metodah zbiranja 
kvantitativnih in kvalitativnih podatkov, in sicer na teoreti čnih raziskavah, spletnih 
anketah, pogovorih, pisnih zahtevah po dodatn ih informacijah in študijah primerov, 
ki so zajeli številne predstavnike držav članic in služb EU ter manjše število drugih 
zainteresiranih strani. 
4. Z ADEVE IN VPRAŠANJA IZ OCENE  
Ocena se je osredoto čila na naslednjih šest glavnih meril: 
– ustreznost  – v kolikšni meri dejavnosti, fi nancirane v okviru programa ISA, 
prispevajo k doseganju cilj ev programa? V kolikšni meri cilji programa ISA še 
ustrezajo razvijajo čim se potrebam in prednostnim  nalogam na nacionalni ravni 
in ravni EU? 
– učinkovitost – kako učinkovito je pretvarjanje razli čnih vložkov in dejavnosti 
v rezultate? Kateri vidi ki programa so najbolj u činkoviti ali neu činkoviti, zlasti 
kar zadeva uporabljena sredstva? 
– uspešnost – kako uspešni so bili rezultati in u činki programa ISA pri 
doseganju njegovih posebnih in splošnih ci ljev? Ali obstajajo vidiki, ki so bolj 
ali manj uspešni od drugih, in, če obstajajo, kaj se lahko iz njih nau čimo? 
– uporabnost  – kako lahko dosežene in predvide ne dejavnosti, rezultate ter 
učinke programa ISA primerjamo s potre bami, ki naj bi jih obravnavali? V 
kolikšni meri bi bilo mogo če sprejeti ukrepe za izboljšanje uporabnosti 
dejavnosti programa ISA in kate ri bi bili ti ukrepi? 
 
SL      SL  – trajnost  – v kolikšni meri je  zagotovljena finan čna, tehnična in operativna 
trajnost rešitev? 
– skladnost  – v kolikšni meri so dejavnosti del celostnega pristopa v okviru 
programa? Kako u činkovito se razvijajo sine rgije med dejavnostmi programa 
in drugimi dejavnostmi EU? 
Poleg posebnih vprašanj v zvezi z merili za oceno so se pojavila številna povezana 
vprašanja. Poleg tega je usmerjevalna skupi na Komisije med ocenjevanjem dodala še 
eno merilo: 
– usklajevanje – v kolikšni meri se dejavnosti usklajujejo s potrebami drugih 
zainteresiranih strani in držav članic? V kolikšni meri se dejavnosti v okviru drugih 
pobud EU usklajujejo z dejavnostmi programa ISA? 
5. U GOTOVITVE  
Na podlagi zbranih podatkov je ocenjevalna skupina predstavila ugotovitve v zvezi z 
zadevami in vprašanji iz ocene. Povzeti jih je mogo če na naslednji na čin: 
5.1 Ustreznost 
V zvezi z doseganjem kon čnega cilja programa ISA je Komisija dokazala, da je 
program popolnoma usklajen z vmesnim c iljem, saj 88 % dejavnosti programa ISA 
omogoča učinkovito in uspešno medsektorsko s odelovanje med evropskimi javnimi 
upravami, 94 % dejavnosti pa omogo ča čezmejno elektronsko sodelovanje med 
takimi upravami. Vendar medsektorski vidik vmesnega cilja programa ISA v ve čini 
pogovorov in izpolnjenih anket ni bil omenjen. 
Program ISA je tesno povezan z digitalno agendo za Evropo in akcijskim na črtom za 
e-upravo za obdobje 2011–2015 ter prispeva k izva janju Akta za enotni trg, Direktive 
o storitvah, direktiv o okolju in Dire ktive o ponovni uporabi informacij javnega 
sektorja. 
Poleg tega je program pomemben glede odzivanja na potrebe držav članic, saj 
obravnavane potrebe še vedno veljajo za tr enutne potrebe evro pskih javnih uprav. 
Države članice so kot dodatni potrebi opredel ile izboljšanje usklajevanja med 
programom ISA in državami članicami ter službami Komisije in pove čano možnost 
ponovne uporabe rešitev programa ISA. 
5.2 U činkovitost 
Na splošno je program ISA u činkovit. U činkovito izvajanje sta zagotovila nemoten 
potek, katerega rezultat so bila  pozitivna mnenja odbora ISA o teko čem delovnem 
programu ISA ter njegovi prvi in drugi spremembi, ter hitra sprostitev sredstev v 
povprečno šestih delovnih dneh po sprejetju delovnega programa in njegovih 
sprememb. Ker je dodeljeni prora čun skoraj enak porabljenemu, skupni prora čun za 
obdobje 2010–2012 pa je skoraj enak ocenjenim finan čnim stroškom za to obdobje, 
se dodeljevanje in poraba prora čunskih sredstev štejeta za zelo u činkovita. Uspešnost 
 
SL      SL  programa je na splošno v skladu s časovnim razporedom, do zamud pa prihaja samo 
pri doseganju nekaterih mejnikov. 
Nekateri vidiki programa ISA veljajo za neu činkovite, pri čemer izstopata predvsem 
dva. Prvi č, vključenost zainteresiranih strani se šteje za neu činkovito, predvsem 
vključenost držav članic v program, natan čneje nacionalnih strokovnjakov za 
interoperabilnost, kar je delno posledica pomanjkanja virov na nacionalni ravni. 
Drugič, ocenjevalci menijo, da je dodelitev človeških virov glede na veliko gibanje 
in razporeditev virov v primerjavi s številkami iz ocene finan čnih posledic, priložene 
predlogu za sklep ISA, ki so veljale ob sp rejetju predloga s strani Komisije ter 
njegovem posredovanju Evropskemu parlamen tu in Svetu, samo delno ustrezna. V 
nekaterih pogovorih so bili izpostavlj eni pomanjkanje strokovne ga znanja in izkušenj 
na določenih podro čjih, pomanjkanje prora čunskih sredstev ter neu činkovitost pri 
izvajanju programa, vendar ocenjevalci ni so našli dokazov, ki bi potrjevali ta 
opažanja. 
5.3 Uspešnost 
Posebna ocena rezultatov programa še ni mogo ča, saj je program ISA še vedno v 
začetni fazi izvajanja in so bili rezu ltati doseženi samo pri nekaterih novih 
dejavnostih. Izkazalo se je, da so skupni okviri  v primerjavi z enotnimi storitvami ali 
večkrat uporabnimi generi čnimi orodji najuspešnejša reši tev programa. Poudarjeno je 
bilo, da dejavnost ocen jevanja posledic za IKT še ni ustvarila pri čakovanih koristi.  
5.4 Uporabnost 
Ocenjevanje uporabnosti programa v času vmesnega ocenjevanja je vprašljivo; 
dejansko se takšno ocenjevanje obi čajno izvede šele v kon čnih ocenah. Kljub temu 
so ocenjevalci obravnavali vidik pon ovne uporabnosti rešitev programa ISA. 
Rezultati programa ISA se delno ponovno uporabljajo na ravni držav članic in 
Komisije. Ve čina zainteresiranih strani iz držav članic je navedla, da se rešitve 
programa ISA na ravni držav članic ponovno uporabljajo. Čeprav ni vedno mogo če 
našteti konkretnih rešitev, so vprašani za okoli 24 % rešitev progr ama ISA navedli, 
da jih ponovno uporabljajo, pri čemer ta delež predstavlja okoli 65 % skupnega 
programskega prora čuna, od katerega je najve čji delež namenjen storitvam sTesta. 
Reprezentativno število vprašanih je menil o, da se rešitve programa ISA v Komisiji 
ponovno uporabljajo, vendar majhno število vpraš anih, ki so izpolnili spletno anketo, 
ni tega mnenja, kar morda kaže na pomanjkljivo ozaveš čenost o rešitvah programa 
ISA. 
5.5 Trajnost 
Trajnost se, podobno kot uporabnost, obi čajno ne ocenjuje med vmesnim 
ocenjevanjem. Ocenjevalci so ta vidik si cer obravnavali, vendar iz dveh glavnih 
razlogov niso oblikovali kon čnih sklepnih ugotovitev gl ede trajnosti rešitev 
programa ISA. Prvi č, program ISA je še vedno v z godnji fazi izvajanja ter še ni 
ustvaril dovolj trajnostnih rezultatov in u činkov. Drugi č, ker je bilo zbranih zelo 
malo dokazov, bi bila zanesljivost kakršn ih koli sklepnih ugot ovitev zelo vprašljiva.  
 
SL      SL  V poročilu o oceni je bila izpostavljena  potreba po opredelitvi možnih na činov za 
zagotovitev dolgoro čne trajnosti vse ve čjega števila rešitev, razvitih v okviru 
programa ISA (in njegovih predhodnikov). 
V zvezi s finan čno trajnostjo so ocenjevalci predla gani instrument za povezovanje 
Evrope opredelili kot enega od na činov za zagotavljanje trajnosti nekaterih 
operativnih dejavnosti programa ISA.  
5.6 Skladnost 
Sinergije v okviru programa ISA so precej dobro vzpostavljene, saj je 78 % 
dejavnosti programa ISA ustvarilo not ranje sinergije. Na splošno ve čina 
zainteresiranih strani meni, da sinergije niso dobro al i dovolj dobro vzpostavljene ali 
da povzro čajo prekrivanja, kar nekatere zaintere sirane strani prip isujejo pomanjkanju 
njim posredovanih informacij, pomanjkanj u sinergij, opredeljenih v programu, in 
pomanjkanju nadzornih mehanizmov, ki  bi zagotovili ponovno uporabo rešitev 
programa ISA. 
Po drugi strani program ISA ustvarja sinergije z drugimi pobudami EU. Dejansko 
obstajajo sinergije med nekaterimi dejavnostmi programa ISA ter podpornim programom za politiko informacijskih in komunikacijskih tehnologij iz Okvirnega 
programa za konkuren čnost in inovacije, portalom za odprte podatke in e-udeležbo, v 
manjši meri pa tudi s programom IKT iz  Sedmega okvirnega programa (OP7 – IKT), 
standardizacijo IKT in akcijskim na črtom o evropskem e-pravosodju. 
5.7 Usklajevanje 
Države članice niso dovolj vklju čene v program ISA. Kljub njihovem sodelovanju 
pri opredelitvi prednostnih nalog pr ograma, postopku spremembe delovnega 
programa, ki vklju čuje države članice, in visoki udeležbi držav članic na sre čanjih 
odbora ISA in usklajevalne skupine
7 se ocenjuje, da sodelovanje med programom 
ISA in državami članicami za zagotavljanje izvajanja programa ISA v skladu s 
potrebami in prednostnimi nalogami držav članic ni dovolj u činkovito. Po mnenju 
ocenjevalne skupine sta ta vrzel ter nizka raven ozaveš čenosti in ponovne uporabe 
rešitev programa ISA v državah članicah verjetno posledica pomanjkljive 
vključenosti na nacionalni ravni. 
Usklajevanje programa ISA z drugimi pobudami EU se zagotavlja na razli čne 
načine: prek uradnih in neuradnih sre čanj, upravljanja informacijske tehnologije s 
strani Komisije, posvetovanj med služ bami Komisije, predstavitev odboru CTI 
(„Comité Technique Informatique“), de javnosti komuniciranja in zunanjih 
dogodkov. Glede mnenja služb Komisije o uspeš nosti tega usklajevanja je nekaj ve č 
kot polovica vprašanih menila, da ni dovolj u činkovito za prepre čevanje podvajanja 
dela. Po njihovem mnenju to neu činkovito usklajevanje ovira ozaveš čanje o rešitvah 
programa ISA v državah članicah in službah Komisije ter posledi čno ponovno 
uporabo rešitev programa ISA s stra ni teh zainteresiranih strani. 
 
                                                 
7 Usklajevalna skupina ISA je delovna skupina, ki jo je ustanovil odbor ISA za obravnavanje nanj 
napotenih vprašanj, pomo č Komisiji pri prenosu evropske strategije interoperabilnosti v konkretne 
dejavnosti in usklajevanje ukrepov za uskladitev nacionalnih dejavnosti in dejavnosti programa ISA. 
 
SL      SL  6. P RIPORO ČILA 
Ocena je bila ve činoma pozitivna, pri čemer je bilo za program ISA ugotovljeno, da 
je usklajen s prednostnimi nalogami politik e Evropske komisije in potrebami držav 
članic, da se izvaja u činkovito in skladno ter ustv arja rezultate, ki jih ponovno 
uporabljajo službe Komisije in države članice. V poro čilu o oceni so kljub temu 
izpostavljene nekatere pomanjkljivosti in navedena priporo čila v zvezi: 
• s komunikacijo in ozaveš čanjem; 
• z vključenostjo zainteresiranih strani in neprekinjenim projektnim vodenjem; 
• s preprečevanjem prekrivanj in podvajanj dela, pove čanjem možnosti ponovne 
uporabe in zagotavljanjem trajnosti. 
Poleg tega po mnenju ocenjevalcev štiri priporo čila od enajstih iz kon čne ocene 
predhodnega programa IDABC še vedno veljajo za program ISA. 
6.1 Komunikacija in ozaveš čanje 
Program ISA mora zagotoviti, da vse vanj vklju čene zainteresirane strani dobro 
poznajo cilje posamezne dejavnosti, prispe vek teh dejavnosti k ciljem programa ter 
predvidene in dejanske rezultate. Čeprav so ti vidiki zajeti v dokumentaciji 
delovnega programa in objavljeni na portalu  programa ISA, bi morali biti na voljo v 
poenostavljeni obliki zaradi u činkovitejšega obveš čanja širše javnosti o njih. Poleg 
tega bi bilo treba natan čneje opisati medsektorske vi dike dejavnosti programa ISA8. 
V okviru programa ISA bi bilo treba organizirati redna sre čanja z vsemi nosilci 
dejavnosti, kjer bi se izmenjale info rmacije o trenutnem poteku dejavnosti in 
raziskale možnosti za sinergije9. 
Program ISA bi moral s stalno udele žbo na dogodkih na nacionalni ravni, 
organizacijo dogodkov v okviru programa ISA in izdajo publikacij o rešitvah 
programa ISA ter dejavno vlogo v drugih dejavnostih ali programih EU, ki 
spodbujajo ponovno uporabo rešitev programa ISA,  okrepiti dejavnosti promocije in 
komuniciranja v zvezi s svojimi rešitvami. 
V skladu s priporo čili ocenjevalcev bo program ISA pove čal sodelovanje z drugimi 
zainteresiranimi stranmi, tj. drugimi evropski mi institucijami in industrijo IKT. Poleg 
tega bodo ob upoštevanju priporo čil ocenjevalcev dolo čene ustrezne kontaktne osebe 
v akademskem sektorju in zasebnih orga nizacijah, ki bi lahko s sodelovanjem v 
posebnih dejavnostih programa ISA ustvarile dodano vrednost10. 
Komisija bo analizirala stroškovno u činkovitost teh priporo čil. 
V lanskem letu so bila v okviru programa ISA vložena pomembna prizadevanja za 
povečanje sodelovanja na nacionalnih dogodkih ter izboljšanje komuniciranja in 
širjenja informacij. Komisija poleg teh prizadevanj spreminja komunikacijsko 
                                                 
8  Priporo čilo 1. 
9  Priporo čilo 5. 
10  Priporo čilo 8. 
 
SL      SL  strategijo in bo z nadaljevanjem namenskih dejavnosti komuniciranja na dolo čenih 
področjih dopolnila celos tno strategijo. 
6.2 Vklju čenost zainteresiranih strani in neprekinjeno projektno vodenje 
Člani specializiranih delovni h skupin, ki jih je ustanovil odbor ISA, bi morali na 
nacionalni ravni poro čati članom usklajevalne skupine  ISA, da se zagotovi 
usklajenost rešitev programa ISA s potre bami in pobudami na nacionalni ravni. 
Poleg tega bi morala usklajevalna skupina  ISA opredeliti pomembne zainteresirane 
strani iz zadevnih ja vnih uprav ter jih glede na potrebe vklju čiti v uradna sre čanja in 
delavnice11. 
Komisija predlaga podporo državam članicam pri izvajanju tega priporo čila, na 
primer: 
• z uporabo vzpostavljenih omrežij z regijami EU; 
• s preučitvijo načinov oddaljenega sodelovanja na sre čanjih (video konference); 
• na druge na čine, ki se dolo čijo v sodelovanju z državami članicami. 
V programu ISA se bodo poleg tega prednos tno izvajale dejavnosti za oceno posledic 
zakonodaje EU za IKT, kar je po mnenju držav članic pomembno vprašanje, ki še ni 
bilo obravnavano12. 
Program ISA bi moral s preu čitvijo težav, ki povzro čajo veliko splošno gibanje 
človeških virov v okviru programa, in z opr edelitvijo ublažitvenih ukrepov zagotoviti 
neprekinjeno projek tno vodenje dejavnosti13. 
Ocenjevalci so spomnili na priporo čilo iz kon čne ocene programa IDABC, da bi 
morala Komisija zagotoviti pravo časno vzpostavitev pogodbeni h okvirov za uvedbo 
naslednjega programa, kar bi omogo čilo začetek izvajanja de javnosti ukrepov takoj 
po sprejetju delovnega programa14. 
Komisija mo čno spodbuja mobilnost svojega osebja . Da mobilnost ne bi ogrozila 
neprekinjenega izvajanja projektov in da bi se izkoristile kompetence iz razli čnih 
služb (ki niso vse v eni enoti), Komis ija s spodbujanjem stikov in tesnejšega 
sodelovanja med službami preu čuje sinergije med njimi. 
Komisija natan čno spremlja postopke za okvirn e pogodbe, kar bo zagotovilo 
pravočasno objavo potrebnih javnih razpisov. 
6.3 Prepre čevanje prekrivanj in podvajanj dela, pove čanje možnosti ponovne 
uporabe in zagotavljanje trajnosti 
Pri izbiri novih dejavnosti, ki jih predlagajo države članice in službe Komisije, bi 
bilo treba v okviru programa ISA uporabiti pristop, ki temelji na poslovnih primerih, 
                                                 
11  Priporo čilo 7. 
12  Priporo čilo 3. 
13  Priporo čilo 4. 
14  Priporo čilo 9 za program IDABC. 
 
SL      SL  ter v ocenjevanje poslovnih primerov za predloge služb Komisije vklju čiti organe 
Komisije za upravljanje informacijske tehnologije15. 
Organi Komisije za upravljanje informacijske tehnologije bi morali zagotoviti, da se 
zunanje sinergije med dejavnostmi pr ograma ISA in drugimi pobudami EU 
opredelijo in jasno dokumentirajo. 
Sodelovanje GD DIGIT v organih za upr avljanje informacijskih tehnologij bo 
zagotovilo povezavo programa ISA s post opki teh organov za lažjo opredelitev 
primerov in možnosti ponovne uporabe rešitev programa ISA16. 
V okviru programa ISA bi bilo treba za zagotovitev ponovne uporabe njegovih 
rešitev vzpostaviti nadzorni mehanizem. Rešitve programa ISA, ki so izbrane za 
financiranje, bi morale zagotavljati možnost ponovne upor abe. Te rešitve morajo 
vključevati dokumentacijo glede njihove ponovne uporabe.  
V zvezi s tem bi mora li novi predlogi vklju čevati ustrezno strukturo upravljanja, ki bi 
podpirala ponovno uporabo. Oprede liti bi bilo treba ve čkrat uporabne rešitve in 
možnosti za ponovno uporabo ter o njih obvest iti zadevne zainteresirane strani17. 
V okviru programa ISA bi  bilo treba pravo časno preu čiti trajnost rešitev programa z 
opredelitvijo razli čnih trajnostnih možnosti, kot so povra čilo stroškov, finan čna 
podpora služb Komisije, ki so razvile pose bne rešitve programa ISA, in finan čna 
podpora nadaljevalnega programa ISA ali drugega programa EU18 19. 
Komisija možnost ponovne uporabe in tr ajnost interoperab ilnostnih rešitev 
obravnava celostno z ukrepanjem na razli čnih ravneh: 
1. na ravni upravljanja z izboljšanjem povezav med organi Komisije za 
upravljanje informacijskih tehnologij20, programom ISA in državami 
članicami prek odbora ISA. Trenutno se program ISA predstavi odboru CTI 
enkrat letno, pri čemer mora posamezne dejavnosti programa ISA, ki jih 
vodijo službe Komisije, odobriti odbor za projektno upravljanje 
informacijskega sistema; 
                                                 
15  Priporo čilo 2. 
16  Priporo čilo 6. 
17  Priporo čilo 9. 
18  Priporo čilo 11. 
19  Povezana priporo čila iz kon čne ocene programa IDABC: (1) Komisija bi morala s svojimi 
zainteresiranimi stranmi voditi dodatne odprte razp rave, da bi se dosegel dogovor o tem, katera 
prizadevanja in kakšen del prora čuna v okviru novega programa ISA bi bilo treba dodeliti upravljanju 
infrastruktur IT, razvoju novih dejavnosti in spodbujanju/ponovni uporabi obstoje čih rešitev. (2) 
Podatki o trajnosti projekta ter finan čni in operativni trajnosti bi morali biti bolj jasni in bi jih bilo treba 
bolje razložiti zunanjim zainteresiranim stranem. 
20  Organi Komisije za upravljanje informacijskih tehnologij so: Comité Technique Informatique (CTI), 
odbor na visoki ravni za IT (HLCIT), usmerjevalni odbor za upravljanje na podlagi dejavnosti in 
informacijske tehnologije (ABM+IT) ter odbor za projektno upravljanje informacijskega sistema 
(ISPMB). 
 
SL      SL  2. na strateški ravni z ve čjim poudarjanjem možnosti ponovne uporabe in 
trajnosti prihodnjih delovnih na črtov programa ISA ter po potrebi z revizijo 
evropske strategije interoperabilnosti21 (EIS)22; 
3. na operativni ravni z ukrepanjem za zagotovitev boljših možnosti ponovne 
uporabe interoperabilnostn ih rešitev in razvoj trajnostnih dejavnikov, ki 
omogočajo interoperabilnost (npr. evropska  arhitektura interoperabilnosti 
(EIA), evropska zvezna zbirka intero perabilnosti („European Federated 
Interoperability Repository“ – EFIR), ocena vseevropskih omrežij za podporo politikam EU, strategija skupne in ponovne uporabe)
23, ter s preu čitvijo 
možnih na činov finan čne trajnostni, vklju čno s predlaganim instrumentom za 
povezovanje Evrope. 
V skladu s priporo čili ocenjevalcev bo enota ISA z revizijo rešitev programa ISA 
vsako drugo leto v skladu s členom 13(2) Sklepa ISA24 opredelila dejavnosti, ki 
prinašajo konkretne rezultate. 
7. S KLEPNE UGOTOVITVE  
V tekočem izvajanju programa ISA bo Komisija najve č pozornosti namenila 
izpostavljenim pomanjkljivostim in povezanim priporo čilom ter jih preu čila, da 
ovrednoti in obravnava ugotovljene težave, kjer je to mogo če, v tesnem sodelovanju 
z državami članicami. 
 
                                                 
21  Tudi to se nanaša na eno od priporo čil iz končne ocene programa IDABC: pripraviti bi bilo treba 
skupen „promocijski“ dokument s poudarkom na uskladitvi politike in sinergijah med razli čnimi 
programi e-uprave. 
22  Priloga I k sporo čilu Komisije „Za interoperabilnost evropskih javnih storitev“  je na voljo na 
http://ec.europa.eu/isa/docume nts/isa_annex_i_eis_en.pdf . 
23  Te dejavnosti so navedene v zadnjem delovnem programu ISA na naslovu: 
http://ec.europa.eu/isa/library/index_en.htm  pod naslovom „ISA Work Programme“ (Delovni program 
ISA). 
24  Priporo čilo 10.