OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Zaradi potekajoče ruske vojne naj bi bile kratkoročne potrebe Ukrajine po financiranju za leto 2023 precejšnje. Po nedavnih ocenah ukrajinskih organov v sodelovanju z Mednarodnim denarnim skladom bo v letu 2023 vrzel v financiranju stalno znašala med 3 in 4 milijardami EUR na mesec. Ukrajina se bo na kratek rok še naprej soočala z velikimi potrebami po financiranju, da bo lahko ohranila temeljne funkcije države, zagotovila makroekonomsko stabilnost in sanirala kritično infrastrukturo, ki jo je uničila ruska vojna. Zato je ključnega pomena, da se nova podpora čim prej mobilizira.

Škoda, ki jo je povzročila ruska vojna agresija ukrajinskemu gospodarstvu, državljanom in podjetjem, je ogromna. Na kratki rok Mednarodni denarni sklad napoveduje, da bi se lahko ukrajinsko gospodarstvo do konca tega leta realno skrčilo za kar 35 %. Inflacija se pospešuje in naj bi do konca leta 2022 dosegla 30 % zaradi pomanjkanja blaga, logističnih izzivov pri dobavi in financiranja potreb države z ustvarjanjem denarja.

Poleg tega je Svet sprejel sklep o ukrepih pomoči za podporo ukrajinskim oboroženim silam v okviru evropskega mirovnega instrumenta v višini 3,1 milijarde EUR in o vojaški pomoči Ukrajini z 0,1 milijarde EUR za splošne stroške, ki bodo za začetek krili usposabljanje 15 000 vojakov. EU in njene države članice so se na izredne razmere odzvale tudi z doslej največjo nujno pomočjo v naravi v okviru mehanizma EU na področju civilne zaščite, kar je največja izredna operacija od vzpostavitve mehanizma, saj so v Ukrajino in regijo usmerile več milijonov kosov nujnih potrebščin.

Proračun EU zlasti prek evropskega instrumenta sosedstva in instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje Ukrajini od leta 2014 zagotavlja celovito podporo pri reformah in naložbah. Od začetka ruske vojne agresije je bila ta podpora preusmerjena predvsem v nujno pomoč ter vse bolj v sanacijo poškodovane/uničene nacionalne in občinske infrastrukture ter stanovanjskih zgradb. Ključno je, da se ta podpora še naprej dopolnjuje z instrumentom razširjene makrofinančne pomoči, vključno z reformami, povezanimi z evropsko perspektivo Ukrajine.

EU, njene države članice in evropske finančne institucije so v okviru pristopa Ekipa Evropa od začetka ruske vojne agresije mobilizirale 19,7 milijarde EUR za podporo gospodarski, družbeni in finančni odpornosti Ukrajine. Ta združuje podporo iz proračuna Unije (12,4 milijarde EUR), vključno z makrofinančno pomočjo, podporo Evropske investicijske banke in Evropske banke za obnovo in razvoj, za katero v celoti ali delno jamči proračun EU, ter nadaljnjo finančno podporo držav članic (7,3 milijarde EUR).

Rusija je z nedavno eskalacijo svoje brutalne vojne agresije proti Ukrajini potrdila svojo odločenost, da bo kršila temeljne pravice Ukrajine do neodvisnosti, suverenosti in ozemeljske celovitosti znotraj njenih mednarodno priznanih meja ter uničila njeno sposobnost preživetja kot država. Pogum, hrabrost in odločenost ukrajinskega ljudstva, da brani svojo državo, si zaslužijo globoko spoštovanje in hvaležnost.

Naslednji meseci bodo odločilni za dogovor o dodatni podpori. Ta kratkoročna podpora bo zahtevala usklajena mednarodna prizadevanja in tesno sodelovanje med mednarodnimi partnerji. EU odločno podpira Ukrajino, katere prihodnost je v EU. Nadaljnja podpora Ukrajini v okviru organiziranega skupnega pristopa je zelo pomembna prednostna naloga Unije.

Makrofinančna pomoč Unije Ukrajini v letu 2022 je bila velikodušna in učinkovita. Unija je v okviru nujnih in izrednih svežnjev makrofinančne pomoči zagotovila 7,2 milijarde EUR zelo ugodnih posojil, vključno s subvencijo za plačila obrestnih mer, od katerih je bilo 4,2 milijarde EUR izplačanih že do sredine oktobra, preostale 3 milijarde EUR pa naj bi Ukrajino dosegle do konca leta. Vendar se je zaenkrat ta pomoč zagotavljala priložnostno in je zajemala le nekaj mesecev naenkrat. Zanjo so bile potrebne znatne rezervacije iz proračuna EU in nacionalna jamstva. Zato bi bilo treba razmisliti o bolj strukturnem in učinkovitem pristopu k podpori Unije Ukrajini v letu 2023. Ta predlog določa urejen in vzdržen okvir za usmerjanje finančne pomoči v Ukrajino, hkrati pa zagotavlja zadostno prožnost za prilagoditev podpore spreminjajočim se potrebam države po financiranju in pripravo podlage za prihodnji instrument za obnovo Ukrajine v skladu s sporočilom z dne 18. maja 2022 o pomoči Ukrajini in njeni obnovi ter načeli, dogovorjenimi na konferenci o reformah za Ukrajino v Luganu julija 2022.

Splošne parametre podpore Unije za pomoč in sanacijo bi bilo treba določiti na podlagi stabilnega okvira za celotno leto 2023. Enoten in učinkovit sistem za zagotavljanje najboljših pogojev najemanja posojil in razširitev dostopa do trga za podporo v obliki posojil ima velike prednosti glede na naraščanje stroškov in obrestnih mer.

V ta namen Komisija predlaga vzpostavitev instrumenta za zagotavljanje podpore Ukrajini (razširjena makrofinančna pomoč) za leto 2023. Instrument bo zagotavljal kratkoročno finančno pomoč v obliki zelo ugodnih posojil, ki se bo izvajala na predvidljiv, neprekinjen, urejen in pravočasen način in s katero se bodo financirale takojšnje potrebe, sanacija kritične infrastrukture in začetna podpora za trajnostno povojno obnovo, da bi Ukrajino podprli pri procesu povezovanja z Evropo. EU bo subvencionirala stroške obrestne mere Ukrajine, kar se bo do konca leta 2027 financiralo s prispevki držav članic v obliki zunanjih namenskih prejemkov. Za zagotovitev kritja stroškov obresti v času trajanja posojil bi se morali prispevki držav članic po letu 2027 obnoviti in nadaljevati kot zunanji namenski prejemki, razen če se bodo stroški v prihodnjih večletnih finančnih okvirih krili z drugimi sredstvi. Poleg tega se lahko nepovratna podpora zagotovi z zneski, ki izhajajo iz dodatnih prostovoljnih prispevkov držav članic ter morebitnih prispevkov tretjih držav in tretjih oseb.

Za prihodnje potrebe Ukrajine po financiranju sta potrebna mobilizacija in izplačevanje podpore na stroškovno učinkovit in prožen način. Izredno pomembno je, da se to financiranje organizira na podlagi enotne metode financiranja skupaj z drugimi sredstvi EU, da se omogoči hkratno izpolnjevanje več potreb politike. Zato je treba spremeniti Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046, da se diverzificirana strategija financiranja, ki se trenutno izvaja za najemanje posojil v skladu s Sklepom (EU, Euratom) 2020/2053, uveljavi kot osnovna metoda za najemanje posojil.

Za zagotovitev trdne finančne podpore bi bilo treba posojila Ukrajini podpreti z jamstvom iz manevrskega prostora v proračunu EU, tj. razpoložljivega proračuna nad zgornjo mejo za plačila večletnega finančnega okvira do zgornje meje lastnih sredstev. Jamstvo bi vlagateljem zagotovilo visoko stopnjo zaščite in gotovosti ter preprečilo potrebo po oblikovanju rezervacij za posojila ali dajanju nacionalnih jamstev, ne da bilo treba spremeniti obseg ali zgornje meje večletnega finančnega okvira. To zahteva omejeno spremembo Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093, ki bo omogočila, da se pogojne obveznosti, ki izhajajo iz finančne pomoči Ukrajini, ki je na voljo za leti 2023 in 2024, obravnavajo enako kot finančna pomoč državam članicam.

Ukrajina bo morala s podporo iz instrumenta dodatno okrepiti pravno državo, dobro upravljanje ter ukrepe za boj proti goljufijam in korupciji. Zato bi morala ob upoštevanju razvoja dogodkov na terenu finančna podpora temeljiti na pogojih politike, ki bi bili vedno bolj usmerjeni v krepitev ukrajinskih institucij in pripravo temeljev za uspešno obnovo, pa tudi podporo prizadevanjem Ukrajine pri njeni evropski perspektivi.

Prihodnost Ukrajine in njenih državljanov je v EU. Evropski svet je Ukrajini junija 2022 podelil status kandidatke. Za takojšnje ukrepe za ohranitev finančne odpornosti Ukrajine in dolgoročno obnovo bodo potrebni strokovno znanje Unije, sodelovanje z mednarodnimi partnerji ter preglednost in spremljanje.