V tem poročilu so opisani ključni vidiki finančne podpore, ki jo je EU v letu 2020 zagotovila na področju mednarodnega sodelovanja in razvoja, humanitarne pomoči, zunanje politike in širitve. EU se je že pred pandemijo zavzemala za dolgoročno agendo, ki je v skladu s cilji trajnostnega razvoja ter temelji na viziji trajnosti in partnerstva. Pandemija COVID-19 EU ni odvrnila od tega cilja; nasprotno, izkazalo se je, da je agenda daljnovidna in nujnejša kot kdaj koli prej, saj so v njej izpostavljena vprašanja, kot so vse večje globalne neenakosti in digitalni razkorak.

EU in njene države članice so v letu 2020 združile moči na podlagi pristopa Ekipe Evropa, pri čemer je bilo poleg prizadevanj za zaščito ljudi in gospodarstev v sami EU namenjenih več kot 40 milijard EUR za boj proti pandemiji COVID-19 in njenemu vplivu v naših partnerskih državah po svetu.

V letu 2020 je bila glavna prednostna naloga ublažiti vpliv pandemije COVID-19 v najranljivejših državah, pri čemer pa EU ni pozabila, da je treba s pravičnim, vključujočim in odpornim svetovnim okrevanjem postaviti temelje za zeleni in digitalni prehod. Predsednica Ursula von der Leyen je septembra 2020 na dogodku OZN na visoki ravni o financiranju za razvoj pozvala k pobudi za svetovno okrevanje, ki naložbe in odpis dolgov povezuje s cilji trajnostnega razvoja.

Leta 2020 je EU oblikovala dva glavna okvira za svoje zunanje delovanje: na notranji ravni so bila zaključena pogajanja o novem Instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI) – Globalna Evropa – za obdobje 2021–2027; na zunanji ravni so glavni pogajalci iz EU ter Organizacije afriških, karibskih in pacifiških držav dosegli politični dogovor o okviru za obdobje po izteku Sporazuma iz Cotonouja, ki bo nadgradil in posodobil odnose EU z 79 afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (državami AKP).

EU je z odločitvijo, da začne pristopna pogajanja s Severno Makedonijo in Albanijo, naredila zgodovinski korak. Hkrati je bil sprejet ambiciozen gospodarski in naložbeni načrt za Zahodni Balkan, katerega cilj je spodbuditi dolgoročno okrevanje in olajšati pristop k EU.

V letu 2020 se je EU še naprej odzivala na geopolitične spremembe v svojih sosednjih državah in regijah. Vodila je pobude za krepitev suverenosti in ozemeljske celovitosti Ukrajine, krepitev stabilizacijsko-mirovnega procesa v Libiji v okviru berlinskega procesa in zagotavljanje podpore civilni družbi v Siriji.

Prizadevanja EU za spodbujanje miru in stabilnosti v Sahelu (Burkini Faso, Čadu, Maliju, Mavretaniji in Nigru), Srednjeafriški republiki in Afriškem rogu (Somaliji) so vključevala diplomacijo, civilne in vojaške misije ter operacije v okviru skupne varnostne in obrambne politike (SVOP), pa tudi zagotavljanje humanitarne, stabilizacijske in razvojne pomoči na podlagi celostnega partnerskega pristopa.

Na koncu leta 2020 je bilo objavljeno sporočilo „Nova agenda EU-ZDA za globalne spremembe“ , ki se nanaša na krepitev čezatlantskega partnerstva na več strateških področjih, vključno s podnebnimi spremembami, zdravjem in izvajanjem Agende 2030.

Spodbujanje in varstvo človekovih pravic sta temelja zunanjega delovanja EU, kar je bilo ponovno potrjeno v Akcijskem načrtu EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–2024. V digitalni dobi, ki jo pestijo dezinformacije, ta akcijski načrt spodbuja tudi krepitev demokracije in preglednosti z medijskim opismenjevanjem. Sprejetje globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic 7. decembra in poznejše uvrstitve na seznam marca 2021 so oprijemljivi primeri tega, da je EU zavezana varstvu človekovih pravic na svetovni ravni.

Pristop Ekipe Evropa: odziv na svetovno krizo zaradi COVID-19

Pristop Ekipe Evropa je pomembna praktična novost glede tega, kako EU in države članice sodelujejo na področjih vzporednih pristojnosti. Oblikovan je bil v odziv na krizo zaradi COVID-19.

Povezuje institucije EU, države članice, njihove izvajalske agencije in evropske institucije za financiranje razvoja. Z združevanjem virov, načinov dela, strokovnega znanja in orodij ob spoštovanju pristojnosti in postopkov odločanja EU, določenih v Pogodbah, vzpostavlja strateško kulturo usklajevanja na področju preobrazbenih ukrepov.

EU je med prvimi podprla pospeševalnik dostopa do orodij za boj proti COVID-19 (ACT). V okviru donatorske konference o globalnem odzivu na koronavirus, ki je potekala 4. maja 2020 in jo je soorganizirala Komisija, je bilo za zagotavljanje skupnega razvoja ter univerzalnega uvajanja cepiv, diagnostike in terapevtikov proti COVID-19 zbranih 15,9 milijarde EUR. Več kot 70 % teh donatorskih zavez so sprejele EU in njene države članice.

Med letom je bilo izplačanih približno 65 % od prek 40 milijard EUR, ki so jih EU in njene države članice v letu 2020 namenile za boj proti pandemiji COVID-19.

V okviru edinstvenih prizadevanj za repatriacijo je EU pri vrnitvi v domovino pomagala več kot 625 000 državljanom EU, ki so obtičali v tujini. Mehanizem Unije na področju civilne zaščite je poleg tega olajšal dobavo več kot 18 milijonov kosov kritične osebne zaščitne in medicinske opreme, vključno z več kot 3 milijoni kosov iz zalog v okviru rescEU , vzpostavljenih leta 2020.

EU: močan svetovni akter

EU je eden od redkih akterjev, ki so prisotni globalno in imajo celovit nabor političnih instrumentov, ki omogočajo odziv in zagotavljanje podpore partnerjem po svetu.

EU in njene države članice so na področju zunanjih in notranjih politik, ki vplivajo na države v razvoju, zavezane upoštevati cilje razvojnega sodelovanja. Pomen skladnosti politik za razvoj je bil ponovno potrjen v Evropskem soglasju o razvoju iz leta 2017.

EU je bila skupaj s svojimi 27 državami članicami tudi v letu 2020 vodilna na področju zagotavljanja uradne razvojne pomoči, saj se je po predhodnih podatkih njen skupni prispevek povečal na 66,8 milijarde EUR. To predstavlja 46 % vse globalne uradne razvojne pomoči, ki jo zagotavljajo EU in drugi donatorji v okviru Odbora za razvojno pomoč (DAC), ter 0,50 % bruto nacionalnega dohodka (BND) EU.

EU je v letu 2020 še naprej dejavno sodelovala v postopkih OZN, povezanih z razvojem. Komisija je predstavila delovni dokument svojih služb z naslovom „Delivering on the UN’s Sustainable Development Goals – A comprehensive approach“ (Doseganje ciljev trajnostnega razvoja OZN – celovit pristop) , iz katerega je razvidno, da je EU zavezana izvajanju Agende 2030. Ob podpori EU so bili vzpostavljeni integrirani nacionalni okviri financiranja, namenjeni razvoju državnih strategij financiranja za doseganje napredka pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja.