SL    SL SL 
 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 18.9.2008 
SEC(2008) 2425 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Spremni dokument k 
 
UREDBA SVETA 
 
o zaščiti živali pri usmrtitvi 
   
POVZETEK OCENE U ČINKA 
 
{COM(2008) 553} 
{SEC(2008) 2424}  
 
SL 2   SL DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Spremni dokument k 
 
UREDBA SVETA 
 
o zaščiti živali pri usmrtitvi 
   
POVZETEK OCENE U ČINKA 
V klavnicah EU je vsako leto usmr čenih skoraj 360 milijonov praši čev, ovc, koz in goveda ter 
več kot 4 milijarde perutnine. V evropski  industriji krzna je  poleg tega usmr čenih približno 
25 milijonov živali, v valilnicah pa  približno 330 milijonov enodnevnih piš čancev. Za namene 
obvladovanja nalezljivih bol ezni je prav tako mogo če usmrtiti na tiso če ali milijone živali. 
Usmrtitev gojenih živali ur eja Direktiva Sveta 93/119/ES
1 o zaščiti živali pri zakolu ali 
usmrtitvi. Direktiva nikoli ni bila spremenjena. Ta ocena u činka bo zato pretežno 
osredotočena na to, ali so se morda problemi spreme nili in ali so prvotni cilji še veljavni. 
Izhodišče predloga Komisije je bilo sprejetje dveh znanstvenih mnenjih Evropske agencije za 
varnost hrane v letih 2004 in 2006, v ka terih se predlaga revizija tehni čnih prilog k Direktivi. 
Sočasno je Svetovna organizacija za zdravje ži vali leta 2005 sprejela smernici o dobrem 
počutju živali pri zakolu in usmrtitvi, v katerih navaja podobne sklepe. Posledi čno je Komisija 
leta 2006 pooblastila zunanjega svet ovalca za izdelavo št udije o praksah 
omamljanja/usmrtitve v klavnicah ter o njihovih gospodarskih, socialnih in okoljskih posledicah. Študija je bila zaklju čena leta 2007. Hkrati se je Komisija posvetovala z 
zainteresiranimi stranmi in državami članicami. Analizirana so bila poro čila strokovnjakov 
Komisije z Urada za prehrano in veterinarstvo (FVO), ki odražajo stanje izvajanja sedanje 
direktive v državah članicah. Od decembra 2007 do februarj a 2008 je potekalo tudi spletno 
posvetovanje.  
Ta zakonodaja pretežno zadeva klavnice, proiz vodnjo krzna, valilnice in usmrtitve zaradi 
obvladovanja bolezni. Najbolj vplet en sektor je sektor mesne industrije, saj je v njem 
usmrčeno najve čje število živali. Na tem podro čju so tudi zakonodajne zahteve bolj podrobne 
in pojasnjujejo, zakaj se najve čji del ocene u činka osredoto ča na to industrijo. 
                                                
 
1 UL L 340, 31.12.1993, str. 21. 
 
SL 3   SL Ozadje usmrtitev gojenih živali se je od leta  1993 bistveno spremenilo. Uvedene so bile nove 
tehnologije, izvedene so bile nove  znanstvene raziskave, zaradi česar so nekateri standardi 
zastareli. V naši družbi so se tudi pove čala prizadevanja za dobro po čutje živali in evropski 
državljani postajajo glede tega vidika živi lske verige vse bolj zahtevni. S sprejetjem 
„higienskega paketa“, vrsto zakonodajnih aktov EU o varnosti živil, ki poudarjajo pristojnosti 
nosilcev živilske dejavnosti, se je spremenilo  tudi pravno okolje za klavnice. Zaradi masovnih 
usmrtitev živali med epidemijami so se pojavila tudi vprašanja v zvezi z zagotavljanjem humane usmrtitve živali. Komisija je leta 2006 sprejela prvi akcijski na črt Skupnosti za 
zaščito in dobro po čutje živali, s katerim je uvedla nove  koncepte, kot so  kazalci dobrega 
počutja in potreba po nadaljnjih raziskovalnih programih in referen čnih središ čih za dobro 
počutje živali. 
S sedanjo zakonodajo EU so bile  tudi opredeljene specifi čne težave, kot so pomanjkanje 
usklajene metodologije za nove metode om amljanja, pomanjkanje jasne opredelitve 
pristojnosti nosilcev de javnosti glede dobrega po čutja živali, nezadostno usposobljeno osebje, 
ki ravna z živalmi, ali neprimerni pogoji za dobro po čutje živali med usmrtitvijo zaradi 
obvladovanja bolezni. 
Usmrtitve gojenih živali spadajo na podro čje, ki ga zakonodaja EU ureja od leta 1974, 
pristojnost Skupnosti pa je bila  dodatno okrepljena le ta 1993. Posvetovanja z zainteresiranimi 
stranmi in državami članicami potrjujejo pomen pobude Skupnosti na tem podro čju. Ta 
zakonodaja zadeva mesno industrijo, sektor proi zvajalcev opreme in nekatere dejavnosti 
kmetov. Vsi so mednarodno dejavni in  zahtevajo okvir na ravni EU. 
Splošni cilji pobude, priložene k tej oceni u činka, so izboljšati zaš čito živali ob zakolu ali 
usmrtitvi, ob zagotovitvi enakih konkuren čnih pogojev za vse zadevne nosilce dejavnosti, 
tako da njihova konkuren čnost ne bo prikrajšana zaradi raz lik med stroški proizvodnje ali 
njihovim dostopom do trga. Ta pobuda naj bi tudi  prispevala k boljši pravni ureditvi/politiki 
poenostavitve zakonodaje.  
Posebni cilji so spodbujanje inovacij za human o omamljanje živali, za gotavljanje boljšega 
vključevanja dobrega po čutja živali v proizvodni proces klavnic, zvišanje ravni znanja 
zadevnega osebja in izboljšanje zaš čite živali pri množi čnih usmrtitvah. 
Možnosti segajo od neukrepanja (= izhodiš čno stanje = možnost 1), neobvezujo čih priporo
čil 
(možnost 2), spremembe direktive z njenimi tehni čnimi prilogami (možnost 3) do 
reorganizacije zakonodaje (možnost 4).  
Stroški zakola pomenijo majhen delež skupnih stroškov dejavnosti klavnic (20 %), vendar bi 
lahko vplivali na njihovo konkuren čnost. Vendar spremembe stroš kov zakola živali verjetno 
ne bodo vplivale na kon čno ceno mesa. V okviru zakonodaje o varnosti živil v klavnicah že 
potekajo stalni uradni pregle di. Sedanja zakonodaja o dobrem po čutju živali ne uvaja dodatnih 
zahtev za uradne preglede. Dobro po čutje živali pozitivno vpliva na  kakovost mesa in varnost 
pri delu. Prav tako pomeni pozitivne tržne vrednosti. Bistveni u činki na okolje niso bili 
ugotovljeni. 
Primerjava razli čnih možnosti kaže, da bi imelo neukrepanje (možnost 1) ve č negativnih 
učinkov na zastavljene cilje. S to mo žnostjo verjetno ne bi bilo mogo če doseči nobenega od 
njih. Verjetno je, da se bo dobro po čutje živali v ve č pogledih poslabšalo, medtem ko bodo 
morala podjetja poslovati v oko lju, ki se bo med državami članicami vse bolj razlikovalo. 
Zato o poenostavljanju postopkov nikakor ne bo govora. Kljub prizadevanju v nekaterih 
državah članicah bodo inovacije zara di takega stanja prepre čene. Gospodarski stroški za 
podjetja in organe se bodo kratkoro čno znižali. Vendar bi škodljivi vplivi na kakovost mesa, 
javno mnenje in varnost pr i delu lahko imeli dolgoro čne gospodarske u činke na sektor mesa. 
 
SL 4   SL Primerjava med ostalimi možnostmi z vidika  ciljev kaže, da bi imela reorganizacija 
zakonodaje o čitne prednosti (možnost 4), medtem ko bi  sprememba direktive (možnost 3) 
prinesla nekaj koristi, dolo čitev neobvezujo čih priporo čil (možnost 2) pa ne bi zadostovala za 
dosego ve čine ciljev. Zato možnost 2 sama zase ne  more šteti kot zadostna za reševanje 
vprašanj, vendar bi utegnila biti zanimiva kot dopolnilni instrument. 
Neobvezujo ča priporo čila (možnost 2) bi zlasti prispevala k izboljšanju zaš čite živali in 
kakovosti mesa. Lahko bi tudi prispeva la k vzpostavitvi enakih konkuren čnih pogojev za 
podjetja, vendar zaradi neobvezujo če narave te možnosti le v zelo omejenem obsegu. 
Edina možnost, pri kateri je mogo če spodbujati inovacije in zagotoviti poenostavitev 
(sprememba pravnega instrumenta in nov pristop) , je reorganizacija direktive (možnost 4). Ta 
možnost bi tudi glede zaš čite živali prinesla ve č koristi kot sprememba direktive (možnost 3). 
Verjetno bi imela tudi najve č pozitivnih u činkov v smislu kakovosti mesa, javnega mnenja in 
boljših delovnih pogojev v klavnicah. 
Možnosti 3 in 4 bosta prinesli kratkoro čne stroške za nekatera podjetja, njun u činek pa bo 
odvisen od tega, ali bodo predvideni posebni ukr epi, kot so morebitna prehodna obdobja ali v 
posebnih primerih oprostitve.  
Vplivi na okolje štejejo pri vs eh možnostih kot nevt ralni, saj med zbiran jem podatkov ni bilo 
znakov znatnega in/ali neposrednega vpliva na okolje. 
Splošno spremljanje zakonodaje o dobrem po čutju živali je zaje to v Uredbi 882/2004 o 
uradnem nadzoru krme in živil2 in ta dokument v tej fazi ne predlaga oblikovanja dolo čenega 
instrumenta, ki bi privedel do upravne obremenitve držav članic. 
                                                 
2 UL L 165, 30.4.2004, str. 1–141.