Objava enotnega dokumenta iz člena 94(1), točka (d), Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter sklica na objavo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju

(2022/C 444/09)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„De Voerendaalse Bergen“

PDO-NL-02776

Datum vloge: 10. junij 2021

1. Ime

„De Voerendaalse Bergen“

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

5. Kakovostno peneče vino

4. Opis vina

1. VINO KATEGORIJE 1: vino, vrsta vina: belo vino, suho

Sorte vinske trte: sorte belega vina na seznamu sort

Organoleptične lastnosti:

Okus: mehak in uravnotežen okus s pookusom po hruški in meloni ali pa je, glede na sorto, okus bolj saden (marelica/jabolko) in rahlo začinjen (muškatov orešek/mandelj)

Barva: svetlo rumena

Aroma: sadne, rahlo pikantne arome s cvetličnimi notami

Analitske lastnosti:

vsebnost sladkorja: od 0 do 9 gramov na liter.

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10 Najnižja vsebnost skupnih kislin 79,8 miliekvivalenta na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2. VINO KATEGORIJE 1: vino, vrsta vina: belo vino, sladko/polsladko

Sorte vinske trte: sorte belega vina na seznamu sort

Organoleptične lastnosti:

Okus: okusi ananasa in hruške

Barva: rumena

Aroma: cvetlična cvetica s pridihom medu

Analitske lastnosti:

vsebnost sladkorja od 30 do 100 gramov/liter

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 79,8 miliekvivalenta na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3. VINO KATEGORIJE 1: vino, vrsta vina: rosé, suho

Sorte vinske trte: sorte rdečega vina na seznamu sort

Organoleptične lastnosti:

Okus: majhno rdeče jagodičevje: borovnice, maline, divje jagode

Barva: svetlo rožnata, rdeča

Aroma: aromatično majhno rdeče jagodičevje

Analitske lastnosti:

vsebnost sladkorja: od 0 do 9 gramov na liter.

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10 Najnižja vsebnost skupnih kislin 79,8 miliekvivalenta na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

4. VINO KATEGORIJE 1: vino, vrsta vina: rdeče vino

Sorte vinske trte: sorte rdečega vina na seznamu sort

Organoleptične lastnosti:

Okus: majhno rdeče sadje, kot so borovnice, maline in češnje

Barva: srednje rdeča / rdeča

Aroma: majhno rdeče jagodičevje: borovnice, maline in češnje

Analitske lastnosti:

vsebnost sladkorja od 0 do 4 gramov/liter

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin 66,5 miliekvivalenta na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. VINO KATEGORIJE 1: vino, vrsta vina: rdeče vino, suho, shranjeno v lesenih sodih

Sorte vinske trte: sorte rdečega vina na seznamu sort

Organoleptične lastnosti:

Okus: blag okus vanilije, prevladujejo pa češnje in jagodičevje

Barva: rdeča / svetlo vijolična

Aroma: po rdečem sadju: češnjah in jagodičevju

Analitske lastnosti:

vsebnost sladkorja od 0 do 4 gramov/liter

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin 66,58 miliekvivalenta na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

6. VINO KATEGORIJE 5: vrsta vina: kakovostno peneče vino, belo

Sorte vinske trte: sorte belega vina na seznamu sort

Organoleptične lastnosti:

Okus: sadne in pikantne note, kot sta breskev in mango, s fino peno

Barva: svetlo rumena

Aroma: sadne, rahlo pikantne arome s cvetličnimi notami

Analitske lastnosti:

vsebnost sladkorja od 6 do 12 gramov/liter

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10 Najnižja vsebnost skupnih kislin 79,89 miliekvivalenta na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

7. VINO KATEGORIJE 5: vrsta vina: kakovostno peneče vino, rosé, rdeče

Sorte vinske trte: sorte rdečega vina na seznamu sort

Organoleptične lastnosti:

Rosé:

Okus: rdeče sadje, borovnice in divje jagode, z nežnim pookusom šipka in malin ter fino peno

Barva: svetla lososova barva

Aroma: aromatično majhno rdeče jagodičevje

Rdeče:

Okus: češnje in borovnice, s fino peno

Barva: srednje rdeča / rdeča

Aroma: češnje/borovnice

Analitske lastnosti: vsebnost sladkorja od 6 do 12 gramov/liter

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10 Najnižja vsebnost skupnih kislin 79,89 miliekvivalenta na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Osnovni enološki postopki

Za vse kategorije/vrste vin

Posebni enološki postopki

Po potrebi je dovoljena uporaba lesenih sodov za poudarjanje profila okusa vina.

KATEGORIJA VINA: 1. Vino: vrsta vina: belo vino

Posebni enološki postopki

Hladno vrenje pri manj kot 20 °C (izjeme: povišanje temperature na začetku vrenja in vina, ki ne fermentirajo zlahka.)

KATEGORIJA VINA: 1. Vino: vrsta vina: belo vino, sladko/polsladko

Posebni enološki postopki

Hladno vrenje pri manj kot 20 °C (izjeme: povišanje temperature na začetku vrenja in vina, ki ne fermentirajo zlahka.).

KATEGORIJA VINA: 1. Vino: vrsta vina: vino rosé

Posebni enološki postopki

Hladno vrenje pri manj kot 20 °C (izjeme: povišanje temperature na začetku vrenja in vina, ki ne fermentirajo zlahka.).

Hladna maceracija kožic za ekstrakcijo roza barve

KATEGORIJA VINA: 1. Vino: vrsta vina: rdeče vino

Posebni enološki postopki

Vrenje drozge vsaj štiri dni

KATEGORIJA VINA: 5. Kakovostno peneče vino: vrsta vina: belo

Posebni enološki postopki

Sekundarno vrenje v steklenici z uporabo tradicionalne metode

KATEGORIJA VINA: 5. Kakovostno peneče vino: vrsta vina: rdeče vino in vino rosé

Posebni enološki postopki

Sekundarno vrenje v steklenici z uporabo tradicionalne metode

Hladna maceracija kožic za ekstrakcijo roza barve pri vinu rosé.

Vrsta vina: rdeče vino, suho, shranjeno v lesenih sodih

Posebni enološki postopki

Vrenje drozge vsaj štiri dni

Staranje v lesenih sodih od 8 do 24 mesecev

(b) Največji donosi

1. auxerrois 65 hektolitrov na hektar

2. reichensteiner 85 hektolitrov na hektar

3. bacchus 75 hektolitrov na hektar

4. muller thurgau 70 hektolitrov na hektar

5. riesling 55 hektolitrov na hektar

6. solaris 55 hektolitrov na hektar

7. pinot noir 50 hektolitrov na hektar

8. monarch 75 hektolitrov na hektar

9. dornfelder 75 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Območje porekla De Voerendaalse Bergen je gričevnato območje, ki zajema naslednje griče: De Fromberg, De Vrakelberg, Vrouweheide, Daelsberg, Welterberg in Kunderberg.

Razmejeno geografsko območje leži na robu občine Voerendaal (na jugu oziroma jugovzhodu). Občina Voerendaal je razdeljena na tri območja: območje doline ob potoku, enotna ravna planota in območje gričev.

Območje je veliko približno 900 hektarjev.

7. Sorte vinske trte

auxerrois B

bacchus B

dornfelder N

monarch

müller thurgau B

pinot noir N

reichensteiner B

solaris

8. Opis povezave

Rastišče, kar pomeni celoto dejavnikov, ki vplivajo na trto v vinogradu, ima velik vpliv na kakovost vina. Na razmejenem geografskem območju De Voerendaalse Bergen vsi vidiki rastišča, tj. podnebje, izpostavljenost, tla, upravljanje vinogradov, izbira sort in enološki postopek, prispevajo h kakovosti vin v obeh kategorijah (1. Vino in 5. Kakovostno peneče vino).

Podnebje

Podnebje je glede na število ur sonca, temperature in padavin posebej primerno za pridelavo grozdja.

To potrjuje Huglinov indeks v območju De Voerendaalse Bergen (Južni Limburg), ki je v obdobju 2016–2020 v povprečju znašal 1 772, enako pa potrjujejo tudi ure sonca, ki so v tem obdobju v povprečju znašale 7,2 ure na dan, tj. 1,3 ure več kot v obdobju 1996–2000 (po podatkih nizozemskega kraljevega meteorološkega inštituta).

Izpostavljenost

Pobočja, na katerih se nahajajo vinogradi, imajo od 17- do 23-odstotni nagib ter so obrnjena proti jugu, kar je idealna kombinacija, da se med zorenjem grozdja v celoti izkoristi sonce.

Tla

Edinstvene značilnosti območja porekla (gričevnatega območja občine Voerendaal) izhajajo iz kombinacije:

— apnenih pobočij;

— nagiba gričev, ki sega od 17 do 23 %, ter njihove južne izpostavljenosti, ki zagotavlja optimalno osončenost.

Ključni sestavini teh apnenih gričevij sta predvsem apnenec v vrhnji in podtalni plasti ter ilovica, ki vsebuje kremen/prod.

Vrste tal, vlaga v ilovici ter apnenec skupaj tvorijo idealno kombinacijo, da lahko vinska trta obrodi dobra vina polnega telesa.

Apnenčasta tla dajejo vinu tudi njegov nežen peneč značaj.

Upravljanje vinogradov

— Odstranjevanje grozdov in listov.

— S točnim časovnim okvirom obiranja (v smislu vsebnosti sladkorja/kislin/arome) se predvsem pridobi grozdje, ki omogoča proizvodnjo svežih/sadnih penečih vin.

— Izbira sort vinske trta je bistvena za pridobitev grozdja z optimalno zrelostjo. Ker sorte vinske trte na območju porekla De Voerendaalse Bergen zorijo nekoliko bolj zgodaj, so zelo primerne za severno podnebje.

Podrobnosti ukrepov, ki jih opravijo ljudje:

— obrezovanje: uporablja se sistem obrezovanja v rez na reznik (guyot), listi pa se odstranjujejo z ene strani območja grozdov v juliju/avgustu v primeru belega grozdja ter z obeh strani v primeru rdečega grozdja. Listi se odstranjujejo zato, da se spodbudijo zdravi grozdi, da se prepreči nastanek plesni botritis in pospeši sušenje med roso in po dežju;

— za zagotovitev optimalnega zorenja se v primeru belega grozdja grozdi odstranijo z majhnih poganjkov (pod najvišjo žico). V primeru rdečega grozdja, zlasti grozdov, pri katerih se začetek zorenja zakasni (tj. ki pozno pordečijo), se odstranijo mali grozdi. S tem se zorenje skoncentrira na preostale dobre grozde;

— obiranje poteka ročno, ob tem pa se takoj odstranijo slabi grozdi, da se lahko kakovostni grozdi ohranijo za proizvodnjo vina. Časovni okvir obiranja se določi glede na vsebnost sladkorja in kislin v grozdju, zlasti pa glede na aromo. Potrebno je primerno ravnotežje med temi vrednostmi, da se pridobi vino, ki je uravnoteženo in ima poln okus, v tej zvezi pa je pomembno tudi zdravje grozdja.

Vinifikacija

Metode vinifikacije so osredotočene na ohranjanje primarnih arom in sveže kislosti, ki ustvarjajo značilna kiselkasta in sadna vina, ki so značilna za peneča ter bela/rosé vina. Zaradi časa, v katerem se hranijo in starajo v sodih, so rdeča vina polnega telesa in nežna.

Na kratko:

značilnosti vinogradov (tla, podnebje, izpostavljenost) zagotavljajo vse sestavine za pridobivanje privlačnih sadnih in penečih vin.

Pri mirnih vinih se to odraža v sadnih belih vinih in vinih rosé. Rdeča vina imajo aromo rdečega sadja, v ustih pa prevladujejo arome češenj in jagodičevja. Zaradi apnenčastih tal imajo peneča vina v ustih nežno, prijetno in navdušujočo kislost.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, druge zahteve)

Pravni okvir:

pravila EU

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

ime manjšega območja

Če 85 % grozdja izvira iz enega od manjših območij na območju porekla, se ime manjšega območja lahko uporabi skupaj z imenom območja porekla. V tem primeru to velja za De Fromberg in De Vrakelberg.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.rvo.nl/sites/default/files/2021/01/Productdossier%20BOB%20De%20Voerendaalse%20Bergen.pdf

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.