[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 23.06.2006

COM(2006) 329 konč.

2006/0106 (CNS)

Predlog

PRIPOROČILO SVETA

o preprečevanju poškodb in spodbujanju varnosti

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Evropska komisija je 23.06.2006[1] sprejela Sporočilo Evropskemu parlamentu in Svetu o ukrepih za varnejšo Evropo.

Sporočilo se osredotoča na preprečevanje nesreč in poškodb v državah članicah z ukrepi javnega zdravja. Zagotavlja strateški okvir v obliki akcijskega načrta Skupnosti, ki bo državam članicam pomagal pri prednostni opredelitvi njihovih ukrepov za zmanjšanje števila nesreč in poškodb. Ti ukrepi se bodo zlasti izvajali v okviru Programa Skupnosti na področju javnega zdravja (2003–2008)[2] in programih, ki mu bodo sledili.

Komisija v Sporočilu poudarja vlogo zdravstvenega sektorja na področju preprečevanja poškodb s količinskim ovrednotenjem problemov, poročanjem o dejavnikih tveganja, spodbujanjem primarnega preprečevanja, širjenjem z dokazi podprtih strategij, krepitvijo strokovnih zmožnosti za svetovanje ogroženim ljudem, izvajanjem nacionalnih akcijskih načrtov in obveščanjem javnosti o nevarnostih in varnostnih ukrepih.

Komisija bo kot bistveni del akcijskega načrta Skupnosti razvila informacijski sistem Skupnosti o nesrečah in poškodbah, ki bo vsem zainteresiranim stranem zagotovil najboljše dostopne informacije v zvezi z obsegom problema, vključno z najbolj ogroženimi skupinami prebivalstva, dejavniki tveganja in tveganji, povezanimi z nekaterimi potrošniškimi izdelki in storitvami. Te informacije so predpogoj za oblikovanje politik, pripravo ukrepov in ocenjevanje rezultatov.

Drugi del akcijskega načrta Skupnosti predvideva, da bo Komisija vzpostavila ureditev za izmenjavo informacij na ravni Skupnosti glede preventivnih ukrepov, ki so se izkazali za uspešne. Učinkovita izmenjava izkušenj bo preprečila podvajanje dela, spodbudila največji izkoristek dostopnega znanja in zagotovila večje koristi iz omejenih virov.

Komisija v okviru tega akcijskega načrta Skupnosti določa glavna prednostna področja za preventivne ukrepe v zvezi s poškodbami s tem, da upošteva socialni učinek poškodb (število, resnost in posledice različnih vrst poškodb), dokazila o učinkovitosti intervencijskih ukrepov in verjetnost uspešnega izvajanja intervencijskih ukrepov v državah članicah. Prednostna področja so:

- varnost otrok in mladostnikov;

- varnost starejših državljanov;

- varnost izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu;

- preprečevanje športnih poškodb;

- preprečevanje poškodb, ki jih povzročijo izdelki in storitve;

- preprečevanje samopoškodb;

- preprečevanje nasilja med ljudmi.

Poleg tega namerava Komisija sprožiti kampanje na ravni Skupnosti, da bi javnost obvestila o številu nesreč in poškodb, zvišala standarde primarnega preprečevanja, razširjala dobro prakso in zdravstvenim upravam držav članic zagotovila instrumente politike za nacionalne ukrepe.

Za zmanjšanje stroškov zaradi poškodb, ki obremenjujejo zdravstveni sistem, je osnutek Priporočila Sveta o preprečevanju poškodb in spodbujanju varnosti prvi korak za združitev prizadevanj Komisije in držav članic glede ukrepov za varnejšo Evropo. Pričakuje se, da se bo s skupnim pristopom Komisije in držav članic glede preprečevanja poškodb visok davek, ki ga terjajo poškodbe, zmanjšal ter da se bo stanje glede nesreč in poškodb v državah članicah bistveno izboljšalo.

2006/0106 (CNS)

Predlog

PRIPOROČILO SVETA

o preprečevanju poškodb in spodbujanju varnosti (Besedilo velja za EGP)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti drugega pododstavka člena 152(4) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[3],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[4],

ob upoštevanju naslednjega:

1. Vsako leto zaradi nesreč ali nasilja umre približno 235 000 državljanov Skupnosti. Poškodbe so za boleznimi srca in ožilja, rakom in boleznimi dihal četrti najpogostejši vzrok smrti v državah članicah.

2. Pri otrocih, mladostnikih in mlajših odraslih so nesreče in poškodbe glavni vzrok smrti.

3. Mnoge žrtve hudih poškodb trpijo zaradi doživljenjske invalidnosti. Nesreče in poškodbe so glavni vzrok trajne invalidnosti pri mlajših ljudeh, prikrajšajo pa jih za številna leta zdravega življenja, čeprav bi se jim pogosto dalo izogniti.

4. Povprečno poškodbe botrujejo približno 6,8 milijonom sprejemov v bolnišnice, kar je 11 % vseh sprejemov v bolnišnice v Evropski uniji.

5. Poškodbe pomenijo hudo finančno breme za zdravstvene sisteme in sisteme socialnega varstva ter so vzrok 20 % bolniških dopustov in glavni dejavnik za zmanjšano produktivnost.

6. Nevarnost poškodb je v državah članicah ter družbenih skupinah neenakomerno porazdeljena. Nevarnost smrti zaradi poškodb je v državi članici z najvišjo stopnjo poškodb petkrat višja kot v državi z najnižjo stopnjo.

7. Za razliko od številnih drugih vzrokov bolezni in prezgodnje smrti se lahko poškodbe preprečijo z izboljšanjem varnosti našega življenjskega okolja ter izdelkov in storitev, ki jih uporabljamo. Zadosten dokaz za preskušeno učinkovitost so ukrepi v zvezi z nesrečami, ki se še vedno ne uporabljajo v vsej Skupnosti.

8. Večina teh ukrepov se je izkazala za stroškovno učinkovite, ker koristi preprečevanja za zdravstvene sisteme pogosto večkrat presegajo stroške intervencijskih ukrepov.

9. Kljub velikemu napredku na številnih področjih glede varnosti (na primer promet ali delovno mesto), obstajajo druga področja, ki so precej manj obravnavana (na primer dom, prosti čas in šport, nesreče ter preprečevanje v zvezi z otroki in starejšimi državljani).

10. Zato se zdi, da je treba razviti sistem za nadzor nad poškodbami in poročanje o njih, ki bi državam članicam omogočil usklajen pristop v zvezi z razvojem in uveljavitvijo nacionalnih politik o preprečevanju poškodb, vključno z izmenjavo dobrih praks. Ta sistem bo razvit v skladu s Sklepom št. 1786/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o sprejetju programa ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja (2003–2008)[5] ter vsemi programi, ki mu bodo sledili, vzpostavljen pa bo na podlagi nacionalnih sistemov za nadzor nad poškodbami in poročanje o njih, ki jih je treba razviti na skladen način.

11. Da bi racionalizirali porabo sredstev Programa Skupnosti na področju javnega zdravja[6] in se kar najbolj učinkovito spopadli s preprečevanjem poškodb, je bilo opredeljenih sedem prednostnih področij: varnost otrok in mladostnikov, varnost starejših državljanov, varnost izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu, preprečevanje športnih poškodb, preprečevanje poškodb, ki jih povzročijo izdelki in storitve, preprečevanje samopoškodb in preprečevanje nasilja. Ta prednostna področja so bila opredeljena ob upoštevanju socialnega učinka poškodb glede na število in resnost, dokazil o učinkovitosti intervencijskih ukrepov in verjetnosti uspešnega izvajanja v državah članicah –

PRIPOROČA:

Države članice morajo za zagotovitev visoke ravni javnega zdravja:

12. razviti nacionalni sistem za nadzor nad poškodbami in poročanje o njih, ki omogoča zagotavljanje primerljivih informacij, spremljanje razvoja nevarnosti poškodb in učinkov preventivnih ukrepov skozi čas ter oceno potreb za uvedbo nacionalnih pobud o varnosti izdelkov in storitev;

13. vzpostaviti nacionalne načrte za preprečevanje nesreč in poškodb, vpeljati sodelovanje med službami in povečati možnosti financiranja kampanj, spodbujati varnost ter izvajati nacionalne načrte v praksi s posebnim poudarkom na otrocih, starejših ljudeh in izpostavljenih udeležencih v cestnem prometu, ob upoštevanju zlasti športnih poškodb in poškodb, ki jih povzročijo izdelki in storitve, nasilje ali nastanejo kot posledica samopoškodb;

14. zagotoviti, da se preprečevanje poškodb in spodbujanje varnosti sistematično uvajata v poklicno usposabljanje zaposlenih v zdravstvu, tako da lahko ti slednji ustrezno svetujejo svojim pacientom, strankam in javnosti –

POZIVA KOMISIJO, DA:

15. v okviru Programa Skupnosti na področju javnega zdravja[7] in programih, ki mu bodo sledili, na ravni Skupnosti podpre in prednostno obravnava vzpostavitev sistema za nadzor nad poškodbami za zbiranje podatkov o poškodbah, ki jih zagotavljajo države članice na podlagi svojih nacionalnih sistemov za nadzor nad poškodbami, in vsem zainteresiranim stranem omogoči lažjo dostopnost informacij iz baze podatkov;

16. na ravni Skupnosti vzpostavi mehanizem za izmenjavo informacij o dobri praksi in omogoči sporočanje teh informacij ustreznim zainteresiranim stranem;

17. državam članicam zagotovi potrebne dokaze za vključitev obstoječega znanja v zvezi s preprečevanjem poškodb v poklicno usposabljanje zaposlenih v zdravstvu;

18. podpre razvoj dobre prakse in ukrepov politik v zvezi s sedmimi opredeljenimi prednostnimi področji s pomočjo uporabe sredstev iz Programa Skupnosti na področju javnega zdravja in programov, ki mu bodo sledili, splošnega okvira za financiranje ukrepov Skupnosti v podporo potrošniški politiki[8] in okvirnega programa za raziskave[9];

19. po štirih letih od sprejetja tega priporočila pripravi poročilo o oceni, v katerem ugotovi učinkovitost predlaganih ukrepov in oceni potrebo po nadaljnjem ukrepanju.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] UL L […], […], str. […].

[2] Sklep št. 1786/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o sprejetju programa ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja (2003–2008), UL L 271, 9.10.2002, str. 1.

[3] UL L […], […], str. […].

[4] UL L […], […], str. […].

[5] UL L 271, 9.10.2002, str. 1.

[6] UL L 271, 9.10.2002, str. 1.

[7] UL L 271, 9.10.2002, str. 1.

[8] Sklep št. 20/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. decembra 2003 o uvedbi splošnega okvira za financiranje ukrepov Skupnosti v podporo potrošniški politiki v letih 2004 do 2007, UL L 5, 9.1.2004, str. 1.

[9] Sklep št. 1513/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o šestem okvirnem programu Evropske skupnosti na področju raziskav, tehnološkega razvoja in predstavitvenih dejavnosti, ki prispeva k oblikovanju Evropskega raziskovalnega prostora in k inovacijam (2002–2006), UL L 232, 28.8.2002, str. 1.