EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 22.11.2022 COM(2022) 900 final SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN EVROPSKI CENTRALNI BANKI o osnutkih proračunskih načrtov za leto 2023: celovita ocena



Povzetek V tem sporočilu je povzeta ocena Komisije glede osnutkov proračunskih načrtov za leto 2023, ki so jih predložile države članice euroobmočja in tudi Hrvaška, ter splošnega proračunskega stanja in skupne fiskalne naravnanosti v euroobmočju v skladu z Uredbo (EU) št. 473/2013. Komisija v oceni upošteva makroekonomski šok zaradi ruske invazije na Ukrajino in njene dolgoročne posledice za potrebe EU po energetski varnosti ter nadaljnjo uporabo splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast v letu 2023. Ocena temelji na priporočilih glede fiskalne politike, ki jih je Svet sprejel 12. julija 2022. Priporočilo je mogoče povzeti, kot sledi: države članice z visokim dolgom bi morale v letu 2023 zagotoviti preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejitvijo rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov pod srednjeročno potencialno rast BDP. Države članice z nizkim/srednjim dolgom bi morale zagotoviti, da bo rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike. V obeh primerih bi bilo treba pri oceni skladnosti s fiskalnimi smernicami upoštevati nadaljnjo začasno in ciljno usmerjeno podporo gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energentov, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Vse države članice so bile pozvane, naj bodo pripravljene prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Prav tako so prejele priporočilo, naj razširijo javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev Unije. Osnutke proračunskih načrtov za leto 2023 in oceno fiskalne naravnanosti za euroobmočje, je mogoče povzeti, kot sledi: 1.v skladu z jesensko napovedjo Komisije iz leta 2022 naj bi bila 0,3-odstotna gospodarska rast v euroobmočju v letu 2023 v razmerah visoke inflacije in normalizacije fiskalne in denarne politike skromna, a še vedno pozitivna. Osnutki proračunskih načrtov običajno vsebujejo ugodnejše makroekonomske scenarije; 2.leta 2022 se javnofinančni primanjkljaji glede na najvišje vrednosti, dosežene leta 2020 (7 % BDP v euroobmočju), zaradi močnega gospodarskega okrevanja in postopne odprave začasnih izrednih ukrepov zaradi COVID-19 še naprej zmanjšujejo. Kljub temu naj bi bili leta 2022 primanjkljaji v vseh državah članicah euroobmočja nad ravnjo pred pandemijo (3,5 % BDP za euroobmočje). To je posledica preostalih začasnih ukrepov, povezanih s pandemijo, ukrepov za okrevanje, drugih nezačasnih ekspanzivnih ukrepov in novih ukrepov, sprejetih za ublažitev učinka visokih cen energentov. Njihovi neto proračunski stroški so ocenjeni na 1,3 % BDP. Le manj kot 30 % teh ukrepov je ciljno usmerjenih. Pri približno dveh tretjinah energetskih ukrepov gre za cenovne ukrepe, ki lahko zmanjšajo spodbude za manjšo porabo energije in povečajo učinkovito rabo energije. Primanjkljaj naj bi v letu 2022 v desetih državah članicah euroobmočja ostal nad 3 % BDP; 3.čeprav osnutki proračunskih načrtov kažejo na nadaljnje zmanjšanje primanjkljaja v euroobmočju na 3,2 % BDP, pa naj bi se po projekcijah iz napovedi Komisije v letu 2023 povečal na 3,7 %. Ta razlika izraža tudi časovni zamik, saj so bili nekateri načrti pripravljeni precej pred napovedjo Komisije; 4.neto proračunski stroški energetskih ukrepov za leto 2023 po sedanji napovedi znašajo 0,9 % BDP v euroobmočju. Ta projekcija večinoma sloni na znatnih celoletnih svežnjih politike, ki jih je napovedalo nekaj velikih držav članic. Hkrati nekatere države članice še niso napovedale nobenih energetskih ukrepov za leto 2023 ali pa je bilo napovedano, da se bodo njihovi ukrepi iztekli v začetku leta 2023. Če bi se že napovedani ukrepi ohranili celo leto, bi se lahko njihovi neto stroški povečali za približno 1 % BDP; 5.v skladu z osnutki proračunskih načrtov in tudi napovedjo Komisije naj bi se delež javnega dolga v BDP leta 2023 v euroobmočju po pričakovanjih še naprej zmanjševal na približno 92 % (v primerjavi z 99 % leta 2020). V bližnji prihodnosti bo visoka nominalna rast, ki je posledica visoke inflacije, podpirala zmanjšanje deleža dolga. Razlika med obrestmi in rastjo bo postala ugodnejša, predvsem v državah članicah z visokim dolgom, saj višje obrestne mere zaradi dolge zapadlosti javnih dolgov šele postopoma prispevajo k višjim odhodkom za obresti. Leta 2023 naj bi delež dolga šestih držav članic euroobmočja (Belgije, Grčije, Španije, Francije, Italije in Portugalske) še naprej presegal 100 % BDP, pri čemer je nadaljnje povečanje napovedano le za Belgijo; 6.fiskalna naravnanost euroobmočja naj bi bila v letu 2022 po ekspanzivni politiki v letih 2020 (0,25 % BDP) in 2021 (1,25 % BDP) še naprej jasno ekspanzivna, in sicer za približno 2,25 % BDP. Fiskalna naravnanost se meri s spremembo neto primarnih odhodkov glede na srednjeročno potencialno rast. Vključuje vse ukrepe, povezane z energijo, ki so jih napovedale države članice euroobmočja, vendar izključuje začasne izredne ukrepe zaradi COVID-19. Večina te ekspanzivne naravnanosti (skoraj dve odstotni točki BDP) je posledica povečanja neto tekočih primarnih odhodkov, dve tretjini katerih izražata zgoraj navedene ukrepe za ublažitev učinka visokih cen energentov; 7.nadaljnja podpora okrevanju ter zelenemu in digitalnemu prehodu se leta 2022 pričakuje iz nacionalno financiranih naložb in odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU (približno četrtina odstotne točke BDP); 8.po napovedih naj bi bila fiskalna naravnanost euroobmočja leta 2023 po skupni fiskalni ekspanziji v višini 3,75 % BDP v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralna. Neto tekoči primarni odhodki naj bi leta 2023 zaradi nižjega neto učinka ukrepov, povezanih z energijo, v primerjavi z letom 2022 zagotovili nekoliko restriktiven prispevek k fiskalni naravnanosti euroobmočja; 9.nacionalno financirane naložbe in odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU, naj bi leta 2023 zagotovili nadaljnjo podporo rasti euroobmočja (za četrtino odstotne točke BDP), kar bo prispevalo k zelenemu in digitalnemu prehodu ter energetski varnosti; 10.fiskalna naravnanost euroobmočja, napovedana za leto 2023, in tudi osnovni razvoj neto tekočih primarnih odhodkov ter naložb sta na splošno v skladu s priporočili Sveta z dne 12. julija 2022 in izjavo Euroskupine z dne 3. oktobra 2022 o odzivu fiskalne politike na visoke cene energentov in inflacijske pritiske. Ta izjava vsebuje poziv, da se je treba vzdržati politik, ki bi povečale inflacijske pritiske. Ker pa je razvoj cen energentov negotov in informacije o morebitnem podaljšanju energetskih ukrepov v leto 2023 niso na voljo, za večino držav članic obstaja tveganje, da bo morda fiskalna naravnanost posledično bolj ekspanzivna, kot je zdaj napovedano. Mnenja Komisije o osnutkih proračunskih načrtov za leto 2023 se osredotočajo na skladnost s priporočili Sveta z dne 12. julija 2022. Komisija ne objavlja mnenja o osnutku proračunskega načrta Italije za leto 2023 ob predpostavki nespremenjene politike, ki ga je 10. oktobra predložila vlada v odhajanju. Namesto tega bo Komisija objavila mnenje o posodobljenem osnutku proračunskega načrta za leto 2023, ki naj bi ga nova vlada predložila v kratkem. V nadaljevanju so povzeta mnenja Komisije, ki temeljijo na jesenski napovedi Komisije iz leta 2022: Države članice z visokim dolgom (Belgija, Francija, Grčija, Portugalska in Španija) ·V Franciji, Grčiji in Španiji je po napovedih rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov pod srednjeročno potencialno rast BDP, pri čemer se v skladu s priporočili Sveta upošteva začasna in ciljno usmerjena podpora gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. To ne velja za Belgijo, kjer rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov presega potencialno rast, ob upoštevanju začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energentov, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Na Portugalskem naj bi bila rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov podobna srednjeročni potencialni rasti BDP, ob predpostavki načrtovanega zmanjšanja ukrepov za odzivanje na visoke cene energentov, vključno z začasno in ciljno usmerjeno podporo ranljivim gospodinjstvom in podjetjem. ·Vse države članice nameravajo financirati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, med drugim z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev EU, kakor je priporočil Svet. Skupne javne naložbe, izražene kot odstotek BDP, naj bi se leta 2023 glede na leto 2022 v vseh državah članicah, razen v Franciji in Grčiji, povečale ali ostale nespremenjene. Belgija, Francija, Grčija, Portugalska in Španija nameravajo v skladu z napovedmi ohraniti nacionalno financirane naložbe, da bi se povečale ali ostale stabilne v obdobju 2022–2023. Prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU, k splošni fiskalni naravnanosti je v vseh državah članicah, razen v Franciji in Grčiji, ekspanziven ali nevtralen. ·Na splošno Komisija meni, da so osnutki proračunskih načrtov Francije, Grčije in Španije v skladu s smernicami glede javnih financ iz priporočila Sveta z dne 12. julija 2022, medtem ko je osnutek Belgije delno v skladu s priporočilom, osnutek Portugalske pa je edini, ki je morda le delno v skladu s priporočilom. Države članice z nizkim/srednjim dolgom (Avstrija, Hrvaška, Ciper, Estonija, Finska, Irska, Latvija, Litva, Luksemburg, Malta, Nemčija, Nizozemska, Slovenija in Slovaška) ·Splošna naravnanost fiskalne politike za leto 2023 se med državami članicami razlikuje: orestriktivna (med +0,5 % in +2,3 % BDP – negativen predznak po dogovoru kaže ekspanzivno naravnanost): Latvija, Irska, Ciper in Malta; ona splošno nevtralna (med –0,1 % in –0,2 % BDP): Hrvaška, Avstrija in Finska; oekspanzivna (med –0,4 % in –2,6 % BDP): Litva, Nemčija, Estonija, Luksemburg, Nizozemska, Slovenija in Slovaška. ·Med državami članicami se razlikuje tudi prispevek njihovih nacionalno financiranih tekočih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) k splošni fiskalni naravnanosti za leto 2023: orestriktiven (med +0,4 in +1,7 odstotne točke): Hrvaška, Latvija, Irska, Ciper in Malta; ona splošno nevtralen (približno nič odstotnih točk): Finska in Nizozemska; oekspanziven (med –0,3 in –1,7 odstotne točke): Avstrija, Litva, Nemčija, Estonija, Luksemburg, Slovenija in Slovaška. To v nobenem primeru ni rezultat začasne in ciljno usmerjene podpore za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energentov, ter za ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. ·Vse države članice nameravajo financirati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, med drugim z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev EU, kakor je priporočil Svet. Skupne javne naložbe, izražene kot odstotek BDP, naj bi se leta 2023 glede na leto 2022 v vseh državah članicah z nizkim/srednjim dolgom povečale ali ostale nespremenjene. Vse države članice nameravajo ohraniti nacionalno financirane naložbe, razen Cipra, Latvije in Malte, kjer naj bi se leta 2023 glede na leto 2022 zmanjšale. Prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter sredstvi EU, k splošni fiskalni naravnanosti je v vseh državah članicah razen v Nemčiji ekspanziven ali nevtralen. ·Komisija na splošno meni, da so osnutki proračunskih načrtov Hrvaške, Cipra, Finske, Irske, Latvije in Malte v skladu s fiskalnimi smernicami iz priporočila Sveta z dne 12. julija 2022. Osnutki proračunskih načrtov Avstrije, Litve, Nemčije, Estonije, Luksemburga, Nizozemske, Slovenije in Slovaške so deloma v skladu s priporočilom. Čeprav so države članice hitro sprejele energetske ukrepe v okviru odziva politike na izredne razmere izjemnih povišanj cen energentov, bi podaljšanje obstoječih in/ali sprejetje novih podpornih ukrepov v odziv na visoke cene energentov povzročilo višjo rast neto nacionalno financiranih tekočih odhodkov in povečanje napovedanega javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga v letu 2023. Zato je pomembno, da države članice take ukrepe bolje usmerijo v najranljivejša gospodinjstva in izpostavljena podjetja, da bodo ohranile spodbude za zmanjšanje povpraševanja po energiji, ter jih odpravijo, ko se pritiski cen energentov zmanjšajo.



I.Uvod Usklajevanje nacionalnih proračunskih politik je pomemben del okvira ekonomskega upravljanja v ekonomski in monetarni uniji. Da bi se to usklajevanje omogočilo, države članice euroobmočja Komisiji in Euroskupinido sredine oktobra predložijo osnutke proračunskih načrtov za naslednje leto. V načrtih je povzeta vsebina predlogov proračunov, ki jih vlade nameravajo predložiti nacionalnim parlamentom. Komisija o vsakem načrtu poda mnenje in oceni, ali je skladen z obveznostmi države članice v okviru Pakta za stabilnost in rast. Komisija v svojih mnenjih nacionalnim vladam svetuje glede politik in obvešča nacionalne parlamente, da bi pomagala pri sprejemanju proračunov, ki bodo skladni s fiskalnimi pravili EU in priporočili Sveta. Hrvaška bo 1. januarja 2023 postala država članica euroobmočja in se je prostovoljno odločila, da bo predložila svoj osnutek proračunskega načrta za leto 2023. Zato je načrt Hrvaške vključen v tem sporočilu, Komisija pa je v zvezi z njim predložila mnenje. Vladi Italije in Latvije v odhajanju sta osnutka proračunskih načrtov predložili na podlagi nespremenjenih politik, zato proračunski podatki za ti državi za leto 2023, predstavljeni v tem sporočilu, ne pomenijo ciljev politike. Komisija poda tudi celovito oceno proračunskega stanja in obetov za celotno euroobmočje. Ocena Komisije temelji na fiskalnih priporočilih, ki jih je Svet sprejel 12. julija 2022. Zaradi večje negotovosti, velikih negativnih tveganj za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, doslej največjih dvigov cen energentov in nadaljnjih motenj v oskrbovalni verigi je bilo potrebno podaljšati splošno odstopno klavzulo Pakta o stabilnosti in rasti do leta 2023, ki sta jo Komisija in Svet aktivirala marca 2020. V tem okviru so bila fiskalna priporočila Sveta oblikovana kvalitativno s kvantitativno podlago, z nekaterimi pomembnimi razlikami glede izzivov javnega dolga, s katerimi se spopadajo države članice. Priporočila Sveta za leto 2023 se osredotočajo na splošno usmeritev in strukturo fiskalne naravnanosti, vključno z odhodki, ki se financirajo iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev EU. Začasni izredni ukrepi zaradi COVID-19 so izključeni iz fiskalne naravnanosti. Svet je priporočil, da bi morale države članice z visokim dolgom (Belgija, Grčija, Španija, Francija, Italija in Portugalska) zagotoviti preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejevanjem rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov pod srednjeročno potencialno rast BDP. Države članice z nizkim/srednjim dolgom so prejele priporočilo, naj zagotovijo, da bo rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike. V obeh primerih se je v priporočilih države pozvalo, naj upoštevajo nadaljnjo začasno in ciljno usmerjeno podporo za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energentov, ter za ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Vse države bi morale biti pripravljene prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Vse države članice so prejele tudi priporočilo, naj razširijo javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev Unije. Za obdobje po letu 2023 so vse države prejele priporočilo, naj si prizadevajo za fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev. Države članice z visokim dolgom so prejele tudi priporočilo, naj srednjeročno s postopno konsolidacijo, naložbami in reformami zagotovijo verodostojno in postopno zmanjševanje dolga ter vzdržnost javnih financ. Namen tega sporočila je dvojen. Prvič, prikazuje celotno sliko proračunske politike na ravni euroobmočja, pri čemer izhaja iz ocene osnutkov proračunskih načrtov po državah za leto 2023. Drugič, sporočilo zagotavlja pregled osnutkov proračunskih načrtov na ravni držav in pojasnjuje pristop Komisije k ocenjevanju teh načrtov, s posebnim poudarkom na proračunskih ukrepih za ublažitev učinka visokih cen energentov, ki so jih sprejele ali verodostojno napovedale vlade, in na kakovosti energetskih ukrepov. Tabela 1: Povzetek ocene skladnosti osnutkov proračunskih načrtov za leto 2023 s priporočili Sveta Splošna fiskalna naravnanost Prispevek nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov k fiskalni naravnanosti Ob upoštevanju ciljno usmerjenih stroškov v zvezi z energijo in begunci: zaključki se niso spremenili Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov pod srednjeročno potencialno rastjo BDP Ob upoštevanju ciljno usmerjenih stroškov v zvezi z energijo in begunci: zaključki se niso spremenili Javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost Splošna ocena Ohranitev nacionalno financiranih naložb Učinek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter sredstvi EU Države članice z nizkim/srednjim dolgom Avstrija   *     Hrvaška   *     Ciper   *     Estonija   *     Finska   *     Nemčija   *     Irska   *     Latvija   *     Litva   *     Luksemburg   *     Malta   *     Nizozemska   *     Slovenija   *     Slovaška   *     Države članice z visokim dolgom Belgija * *      Francija * *      Grčija * *      Portugalska * * 1     Španija * *      * V tej tabeli so bili vključeni le elementi, pomembni za skladnost držav članic s priporočili Sveta. Priporočilo za države članice z nizkim/srednjim dolgom se ne nanaša na rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov pod srednjeročno potencialno rastjo BDP, medtem ko se priporočilo za države članice z visokim dolgom ne nanaša na splošno fiskalno naravnanost niti na prispevek nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov k fiskalni naravnanosti. 1 Na Portugalskem naj bi bila rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov podobna srednjeročni potencialni rasti BDP, ob predpostavki načrtovanega zmanjšanja ukrepov za odzivanje na visoke cene energentov, vključno z začasno in ciljno usmerjeno podporo ranljivim gospodinjstvom in podjetjem.



II. Glavne ugotovitve v zvezi z euroobmočjem Gospodarski obeti Graf 2.1Euroobmočje: realna rast BDP, 2019–2023 (%) Opomba: ker Francija ni predložila programa stabilnosti za leto 2022, ni vključena v skupne podatke PS 2022 za euroobmočje. Viri: osnutki proračunskih načrtov (OPN 2023), jesenska napoved Evropske komisije iz leta 2022 (JN 2022) in programi stabilnosti (PS 2022). Gospodarstvo euroobmočja je leta 2022 še naprej močno okrevalo po pandemiji, vendar naj bi se gospodarska aktivnost leta 2023 v razmerah visoke inflacije zelo upočasnila. Na četrtletni ravni je zaradi izboljšanih zdravstvenih razmer in učinkovite podpore politike na nacionalni ravni in ravni EU realna rast GDP euroobmočja dosegla svoje ravni pred pandemijo (zadnje četrtletje 2019) že v tretjem četrtletju 2021. Gospodarska aktivnost je kljub znatnim oviram do tretjega četrtletja 2022 ostala odporna. Posledice ruske vojne agresije proti Ukrajini so z rusko prekinitvijo oskrbe Evrope z zemeljskim plinom dodatno prispevale k prej obstoječim ozkim grlom in motnjam v svetovnih dobavnih verigah. Strmo zviševanje cen energentov je povzročilo izjemno visoke ravni inflacije po HICP (10,6 % oktobra 2022), zaradi različnih mešanic virov energije in neenakomernih ukrepov fiskalne politike pa čedalje večje razlike v inflaciji med državami članicami. Kljub visoki inflaciji je zasebna potrošnja v prvih treh četrtletjih leta 2022 še naprej okrevala zaradi ponovnega odpiranja vseh storitev, ki zahtevajo osebne stike, nenadnega povečanja povpraševanja, povezanega z zgodovinsko najvišjimi prihranki, nakopičenimi v letih 2020 in 2021, ter podpore vlad za ublažitev učinka visokih cen energentov. Kljub temu šok zaradi cen energentov znatno vpliva na pogoje menjave v gospodarstvu euroobmočja, s tem pa na realni razpoložljivi dohodek gospodinjstev in realne dobičke podjetij. To naj bi v prihodnjih četrtletjih povzročilo manjšo zasebno potrošnjo in naložbe. Naložbe so se zaradi velike negotovosti in manj ugodnih pogojev financiranja že začele upočasnjevati, medtem ko okrevanje tujega turizma podpira izvoz. Razpoložljivi kazalniki kažejo na stalno izgubo zagona, jesenska napoved Komisije iz leta 2022 pa napoveduje tehnično recesijo z dvema negativnima vrednostma realnega BDP v zadnjem četrtletju leta 2022 in prvem četrtletju leta 2023. V celem letu 2022 naj bi gospodarstvo euroobmočja po 5,3-odstotni okrepitvi, zabeleženi leta 2021, zraslo za 3,2 % Posledično se pričakuje, da bo letna raven realnega BDP v letu 2022 za več kot dve odstotni točki presegla raven pred pandemijo leta 2019.

Makroekonomske projekcije, na katerih temeljijo osnutki proračunskih načrtov in jesenska napoved Komisije iz leta 2022, so za leto 2022 podobne, za leto 2023 pa se znatno razlikujejo. Projekcijerealne rasti BDP v euroobmočju, ki so v osnutkih proračunskih načrtov za leto 2022 ocenjene na 3,4 %, so le nekoliko ugodnejše od projekcij v jesenski napovedi Komisije iz leta 2022 (graf 2.1 in tabela IV.1 v Prilogi).Čeprav naj bi po napovedi Komisije gospodarstvo euroobmočja v letu 2023 z le 0,3-% rastjo na splošno stagniralo, pa naj bi v skladu z osnutki proračunskih načrtov gospodarska aktivnost še naprej kazala močno, čeprav bistveno počasnejšo rast (1,6 %) kot v letu 2022. Programi stabilnosti za leto 2022 so bili še bolj optimistični in so za leto 2023 napovedali 2,6-odstotno gospodarsko rast. Tveganja za gospodarsko rast v letu 2023 so zaradi visokih inflacijskih pritiskov, omejene oskrbe z energijo in zaostrenih pogojev financiranja pretežno negativna. Geopolitične napetosti, predvsem pa ruska vojna agresija proti Ukrajini, pomenijo veliko negotovost za gospodarstvo euroobmočja. Oskrba s plinom bi morala za prihajajočo zimo zadostovati, za trajno energetsko varnost in pospešitev zelenega prehoda pa bodo potrebne nadaljnje naložbe. Inflacija bi se lahko utrdila in otežila okrevanje, medtem ko bi naraščajoči stroški najemanja posojil s potencialnim učinkom na rast povečali obstoječe finančne ranljivosti v podjetniškem sektorju. Poleg tega bi lahko imela potencialna neskladnost med cilji fiskalne in monetarne politike škodljive posledice. Nazadnje, tveganja, ki izhajajo iz svetovnega gospodarstva, ostajajo pomembna. Fiskalni obeti Graf 2.2Euroobmočje: nominalni primanjkljaj, 2019–2023 (% BDP) Opomba: skupni podatki PS 2022 za euroobmočje ne vključujejo podatkov za Francijo, saj Francija v letu 2022 ni predložila programa stabilnosti. Viri: osnutki proračunskih načrtov (OPN 2023), jesenska napoved Evropske komisije iz leta 2022 (JN 2022) in programi stabilnosti (PS 2022). Osnutki proračunskih načrtov napovedujejo nadaljnje zmanjšanje primanjkljaja euroobmočja v letu 2023, medtem ko se v skladu z napovedjo Komisije pričakuje, da se bo ta nekoliko povečal (graf 2.2 in tabela IV.2 v Prilogi). Potem ko se je primanjkljaj euroobmočja s 7 % BDP v letu 2020 zmanjšal na 5,1 % v letu 2021, naj bi se ta po napovedih iz osnutkov proračunskih načrtov in napovedi Komisije v letu 2022 ponovno zmanjšal (na 3,9 % oziroma 3,5 % BDP). Primanjkljaj euroobmočja v letu 2022 pa naj bi tudi zaradi dodatnih trajnih tekočih odhodkov, sprejetih po pandemiji, ostal precej nad ravnjo pred pandemijo leta 2019 (0,6 % BDP). Osnutki proračunskih načrtov za leto 2023 kažejo na nadaljnje zmanjšanje primanjkljaja euroobmočja za 0,7 odstotne točke BDP, tj. na 3,2 %. Vendar je ta projekcija primanjkljaja ugodnejša od napovedi Komisije, ki namesto tega napoveduje povečanje primanjkljaja naslednje leto za 0,2 odstotne točke BDP, tj. na 3,7 %. To rahlo povečanje spodbujajo avtomatski fiskalni stabilizatorji ob pričakovani upočasnitvi gospodarske rasti, višjih odhodkih za obresti in izpadih prihodkov zaradi strukture rasti, ki manj temelji na davčnih prihodkih. Ti dejavniki, ki povečujejo primanjkljaj, naj bi več kot izravnali nižje neto proračunske stroške ukrepov, povezanih z energijo – če se v letu 2023 ukine del ukrepov, povezanih z energijo (z 1,3 % BDP v letu 2022 na 0,9 % v letu 2023) – in popolno postopno odpravo začasnih izrednih ukrepov zaradi COVID-19 (ocenjeni na 0,9 % BDP v letu 2022 – tabela IV.1 v Prilogi). Večina držav članic euroobmočja načrtuje manjši primanjkljaj v letu 2023 v primerjavi z letom 2022. Zmanjšanja za več kot 1 odstotno točko BDP so načrtovana v Grčiji (za 2,1 odstotne točke, tj. na 2,1 %), Nemčiji (za 1,6 odstotne točke, tj. na 2 %) in Španiji (za 1,1 odstotne točke, tj. na 3,9 %). Višje projekcije v napovedi Komisije izražajo tudi časovni zamik, saj so bili nekateri osnutki proračunskih načrtov pripravljeni precej pred jesensko napovedjo Komisije iz leta 2022. Deset držav članic napoveduje primanjkljaj v letu 2023 nad 3 % BDP, vključno s štirimi državami članicami z visokim dolgom (Belgija, Španija, Francija in Italija). Graf 2.3Euroobmočje: javni dolg, 2019–2023 (% BDP) Opomba: ker Francija ni predložila programa stabilnosti za leto 2022, ni vključena v skupne podatke PS 2022 za euroobmočje. Viri: osnutki proračunskih načrtov (OPN 2023), jesenska napoved Evropske komisije iz leta 2022 (JN 2022) in programi stabilnosti (PS 2022). Osnutki proračunskih načrtov in tudi napoved Komisije kažejo na zmanjšanje deleža javnega dolga v BDP v letu 2022 in letu 2023 (graf 2.3 in tabela IV.3 v Prilogi). Po projekcijah v osnutkih proračunskih načrtov naj bi delež dolga v letu 2022 dosegel 94 % BDP (kar je manj od 97 % v letu 2021), nato pa se leta 2023 dodatno zmanjšal na približno 92 %. Ta projekcija je v bistvu enaka kot v jesenski napovedi Komisije iz leta 2022. Primarni primanjkljaj v letu 2023 bo še naprej vplival na dinamiko dolga v euroobmočju (graf 2.4). Zaradi visoke inflacije naj bi bila razlika med obrestnimi merami in rastjo v letu 2023 še naprej ugodna, kar naj bi prispevalo k zmanjšanju dolga. Nenadna visoka inflacija (merjeno z deflatorjem BDP) povečuje imenovalec deleža javnega dolga v BDP, hkrati pa višje obrestne mere z višjimi odhodki za obresti zaradi precej dolge zapadlosti javnih dolgov v euroobmočju vplivajo na števec šele postopoma. Ta učinek „snežne kepe“, ki bi povzročil zmanjšanja dolga, je posebno velik v državah članicah z visokim dolgom. Za leto 2023 so znatna zmanjšanja deleža javnega dolga v BDP napovedana v Grčiji, na Portugalskem, Cipru in Irskem, tj. državah, ki naj bi po pričakovanjih kazale primarne presežke. Leta 2023 naj bi delež dolga šestih držav članic euroobmočja (Belgije, Grčije, Španije, Francije, Italije in Portugalske) presegal 100 % BDP, pri čemer naj bi se delež dolga povečal le v primeru Belgije. Projekcije glede dolga v prihodnjih letih so bolj negotove. Po stohastičnih simulacijah, v katerih se za osrednji scenarij uporabi širok razpon makroekonomskih šokov, bo delež javnega dolga v BDP v euroobmočju v letu 2023 verjetno znašal med 87 % in 98 % BDP, v letu 2027 pa med 80 % in 102 % BDP (Priloga III). Po eni strani na vzdržnost javnih financ vpliva več dejavnikov. Zlasti okolje visoke inflacije naj bi negativno vplivalo na dolgoročno dinamiko javnega dolga. Kratkoročno naj bi se deleži javnega dolga v BDP zmanjšali zaradi višje nominalne rasti BDP. Dolgoročno pa bo zvišanje obrestnih mer sčasoma prispevalo k dinamiki dolga. Glede na negotove obete za rast obstaja tveganje, da bo to škodilo dolgoročnemu gibanju dolga, kar kaže na pomembnost izvajanja reform in naložb za ponovni zagon potenciala rasti in izvajanja odgovornih fiskalnih politik. Poleg tega bi lahko pogojne obveznosti zaradi javnih poroštev, vključno s tistimi, ki so bila odobrene v okviru pandemije COVID-19, negativno vplivale na javni dolg in primanjkljaje, če bi bila poroštva unovčena. Na splošno je bila uporaba jamstev za posojila v državah članicah heterogena, pri čemer je nekaj držav že pred izbruhom pandemije prikazovalo pomembne zneske posojil, za katere jamči država (okvir 1). Po drugi strani pa več dejavnikov zmanjšuje tveganja za vzdržnost javnih financ. Med njimi so podaljšanje zapadlosti javnega dolga v zadnjih letih (glej opombo 6), stabilni viri financiranja in pobude EU, kot so evropski instrument za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) ter, še pomembneje, instrument Next Generation EU in mehanizem za okrevanje in odpornost s financiranjem naložb in reform, ki spodbujajo rast. Poleg tega je velik delež javnega dolga, med 10 % in 35 % za večino držav članic euroobmočja , v lasti Evropskega sistema centralnih bank. Graf 2.4Razčlenitev spremembe deleža dolga, 2023 (v odstotnih točkah BDP) Vir: jesenska napoved Evropske komisije iz leta 2022.



Okvir 1 Poroštva v osnutkih proračunskih načrtov za leto 2023 Javna poroštva in druge oblike likvidnostne podpore, zlasti odlogi plačila davkov in posojila, so bili pomemben del podpornih ukrepov v odziv na krizo zaradi COVID-19. Pri poročanju v okviru osnutkov proračunskih načrtov je poudarjeno, da je večina teh kratkoročnih ukrepov zdaj prenehala veljati; poleg tega je bila količina dejansko izdanih poroštev običajno nižja (pogosto precej nižja) od prvotno napovedanega največjega obsega poroštvenih shem. Skupna izdaja poroštev v zvezi s COVID-19 od leta 2020 je precej manjša kot med svetovno finančno krizo. Kljub temu je izdaja poroštev v letih 2020 in 2021 ne glede na to, ali so ta bila neposredno povezana s krizo zaradi COVID-10 ali ne, v nekaterih državah članicah, zlasti v Italiji, Španiji, Franciji, Nemčiji in na Finskem, vidno vplivala na raven neporavnanih pogojnih obveznosti (glej graf B1.1). Graf B1.1 Euroobmočje: obseg javnih poroštev v letih 2019 in 2021 (v % BDP) Trenutno osnutki proračunskih načrtov ne vsebujejo navedb o razširjenih likvidnostnih ukrepih, ki bi jih sprožili energetska kriza in ruska vojna agresija proti Ukrajini. Kljub temu je nekaj držav članic v svoji načrtih poročalo o takih ukrepih: na primer, Finska se je odločila, da bo izdala poroštva, posojila in podobne ureditve za energetski sektor, Slovenija načrtuje izdajo poroštev v podporo podjetjem v državni lasti, ki poslujejo na mednarodnih energetskih trgih, Luksemburg pa se je odločil, da bo vzpostavil jamstveno shemo za posojila za ublažitev negativnih posledic cen energentov za podjetja.





Fiskalni odziv na gospodarske posledice ruske vojne agresije proti Ukrajini Države članice so sprejele obsežne fiskalne ukrepe v odziv na rusko invazijo na Ukrajino in posledično energetsko krizo v letu 2022 . Države članice uporabljajo vrsto politik za ublažitev neposrednih gospodarskih in socialnih posledic cen energentov za gospodinjstva in podjetja, ki se strmo zvišujejo. V zvezi s tem je ključni cilj politike zaščititi gospodinjstva z nizkimi dohodki in energetsko intenzivne panoge pred to nenadno nestanovitnostjo cen. Napoved Komisije ocenjuje neto proračunske stroške novih diskrecijskih ukrepov za ublažitev srednjeročnih gospodarskih in socialnih posledic visokih cen energentov v euroobmočju na 1,3 % BDP (tabela IV.5 v Prilogi). Napovedano je, da bo večina teh ukrepov začasnih. Čeprav je približno tretjina (ali 0,4 % BDP v euroobmočju) teh ukrepov ciljno usmerjenih v gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energentov (za več podrobnosti o tem, kako so ti ukrepi opredeljeni, glej oddelek III, poglavje Ocenjevanje ukrepov za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energentov), se dve tretjini teh ukrepov (ali 0,9 % BDP v euroobmočju, brez nepričakovanih dobičkov energetskih podjetij na strani prihodkov) ne štejeta za ciljno usmerjeni. Ocenjeno je, da v letu 2022 proračunski stroški dajanja zatočišča ljudem, ki po ruski vojni agresiji bežijo iz Ukrajine, in njihovega vključevanja v družbo v celotnem euroobmočju znašajo 0,1 % BDP, pri čemer se ti deleži med državami članicami razlikujejo. Za leto 2023 napovedano postopno opuščanje ukrepov, povezanih z energijo, temelji na ukrepih, napovedanih v osnutkih proračunskih načrtov, in je zaradi gibanja cen energentov negotovo, medtem ko bi morali biti proračunski stroški dajanja zatočišča beguncem iz Ukrajine še naprej precej omejeni. Po napovedi Komisije naj bi se neto proračunski stroški ukrepov, povezanih z energijo, v letu 2023 v euroobmočju zmanjšali na 0,9 % BDP, saj so nekatere države članice ukrepe sprejele (ali napovedale) le za nekaj mesecev naslednjega leta ali pa jih sploh niso sprejele (ali napovedale). Zato bi podaljšanje ali sprejetje novih ukrepov, povezanih z energijo, verjetno kljub dodatnim davkom na dodatne dobičke energetskih podjetij v letu 2023 v euroobmočju povzročilo povišanje neto proračunskih stroškov teh ukrepov za dodaten 1 % BDP, leta 2023 pa bi doseglo skoraj 2 % BDP (za več podrobnosti glej oddelek III, poglavje Ocenjevanje ukrepov za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energentov). Proračunski stroški dajanja zatočišča ljudem, ki po ruski vojni agresiji bežijo iz Ukrajine, in njihovega vključevanja naj bi po ocenah v celotnem euroobmočju še naprej znašali 0,1 % BDP.



Ocena fiskalne naravnanosti euroobmočja Graf 2.5Fiskalna naravnanost euroobmočja in komponente, 2020–2023 (% BDP) Vir: jesenska napoved Evropske komisije iz leta 2022. Fiskalna naravnanost euroobmočja je bila v letu 2022 zelo ekspanzivna. Glede na jesensko napoved Komisije iz leta 2022 je bila fiskalna naravnanost euroobmočja leta 2022 po ekspanzijah v višini 1,25 % in 0,25 % BDP, zabeleženih v letu 2021 oziroma v letu 2020, še naprej ekspanzivna za približno 2,25 % BDP (graf 2.5). Fiskalna naravnanost vključuje spodbudo iz nacionalnih proračunov in tudi proračuna EU, vendar izključuje začasne izredne ukrepe zaradi COVID-19. V fiskalni naravnanosti so vključeni vsi ukrepi, povezani z energijo. Vendar je v skladu s priporočili Sveta z dne 12. julija 2022 v oceni tega sporočila upoštevana začasna in ciljno usmerjena podpora gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energentov, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Na splošno se zdi, da je bilo gibanje neto tekočih primarnih odhodkov v letu 2022 močno ekspanzivno. Nacionalno financirani neto tekoči primarni odhodki naj bi za skoraj dve odstotni točki BDP znatno prispevali k ekspanzivni naravnanosti v letu 2022. Približno dve tretjini ekspanzivnega prispevka sta povezani z ukrepi, ki so jih sprejele vlade za ublažitev učinka visokih cen energentov na gospodinjstva in podjetja. Na splošno se zdi, da navedeni ukrepi v veliki meri niso ciljno usmerjeni na ranljive skupine. Preostala tretjina je povezana s povečanjem osnovnih neto tekočih odhodkov, zlasti s socialnimi transferji v višini, ki je nad srednjeročno potencialno rastjo. To ekspanzivno gibanje je prispevalo k podpiranju domačega povpraševanja, hkrati pa dodatno povečalo inflacijske pritiske in vplivalo na fiskalni položaj več držav članic, vključno z državami članicami z visokim dolgom. V letu 2022 se pričakujejo nadaljnji ekspanzivni učinki (približno četrtina odstotne točke BDP) iz nacionalno financiranih naložb in odhodkov, plačanih iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter z drugimi sredstvi EU. Po treh letih fiskalne ekspanzije naj bi bila fiskalna naravnanost v letu 2023 na splošno nevtralna, odvisno od načrtovanega opuščanja ukrepov, povezanih z energijo. V napovedi Komisije, ki vključuje informacije, predložene v osnutkih proračunskih načrtov, je navedeno, da naj bi postala fiskalna naravnanost euroobmočja leta 2023 na splošno nevtralna. To naravnanost bi bilo treba obravnavati v okviru skupne ekspanzije v višini 3,75 % BDP v obdobju po pandemiji 2020–2022. Poleg tega se pri tej nevtralni fiskalni naravnanosti v primerjavi z letom 2022 domneva delno opuščanje ukrepov, povezanih z energijo, ki je negotovo (za več podrobnosti glej oddelek III, poglavje Ocenjevanje ukrepov za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energentov). Nacionalno financirane naložbe in odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU, naj bi se v letu 2023 še povečali. To dodatno povečanje odhodkov za spodbujanje rasti (za približno 0,25 % BDP) bo prispevalo k zmanjšanju odvisnosti od uvožene energije iz fosilnih goriv, zlasti iz Rusije. Poleg tega bodo imele pričakovana fiskalna podpora za javne in zasebne naložbe ter reforme za povečanje produktivnosti pozitiven učinek na potencialno rast, srednjeročno pa posledično na vzdržnost javnih financ. Neto tekoči primarni odhodki bi v letu 2023 zagotovili nekoliko restriktiven prispevek. Nižji ocenjeni neto učinek ukrepov, povezanih z energijo, v euroobmočju v veliki meri pojasnjuje ta restriktivni prispevek v višini približno polovice odstotne točke BDP. Vendar se lahko ta ocena popravi, če bi se obstoječi ukrepi v primeru vztrajno visokih cen energentov podaljšali ali če bi se uporabila nadaljnja podpora. Zdi se, da sta napovedana fiskalna naravnanost euroobmočja ter tudi osnovni razvoj neto tekočih primarnih odhodkov in naložb v skladu s fiskalnim priporočilom za leto 2023. Na splošno se trenutno ne pričakuje, da bodo fiskalne politike, načrtovane za leto 2023, prispevale k inflacijskim pritiskom na strani povpraševanja, okrepile pa bodo gospodarstvo euroobmočja na strani ponudbe, tako da bi dopolnjevale stalno normalizacijo monetarne politike s strani ECB. Naravnanost denarne politike Normalizacija monetarne politike pomeni hitro povečanje uradnih obrestnih mer v času rekordno visoke inflacije. Zgodovinsko visoka inflacija, ki je v euroobmočju oktobra 2022 dosegla 10,7 %, je povzročila hitro povečanje obrestnih mer, ki so se od julija zvišale za dve odstotni točki. Normalizacija obrestnih mer se je začela kmalu po koncu nakupa neto sredstev s strani Eurosistema v začetku julija. V prihodnje naj bi se obrestne mere še naprej nekoliko povečevale (graf 2.6). Hkrati bi bilo treba vrednostne papirje, pridobljene v okviru izrednega programa nakupa vrednostnih papirjev ob pandemiji, ki bodo kmalu zapadli, do konca leta 2024 še naprej reinvestirati, načela, ki urejajo odpravo programa nakupa vrednostnih papirjev, pa napovedati na decembrskem zasedanju ECB. ECB je na oktobrskem zasedanju tudi sklenila, da bo bankam zagotovila spodbude za predčasno odplačilo financiranja, prejetega v okviru ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja, da bi odvedla presežno likvidnost iz finančnega sistema. Čeprav inflacija pomeni začasno nizke dejanske stopnje, so se nominalni finančni pogoji precej zaostrili. Zaostrili so se tržni finančni pogoji in tudi kreditni standardi bank euroobmočja. Sestavljeno merilo stroškov financiranja od konca lanskega leta kaže močan trend naraščanja za gospodinjstva in zlasti za nefinančne družbe. Normalizacija monetarne politike je sovpadla s povečanimi donosi državnih obveznic in tudi povečanjem razlik med obrestnimi merami, ki so jih plačale manj in bolj zadolžene države članice euroobmočja. Čeprav visoka inflacija pomeni, da so kratkoročne dejanske stopnje trenutno negativne, pa naj bi se dejanski finančni pogoji v prihodnosti zaradi umirjanja inflacije in progresivnega prenosa višjih obrestnih mer na komercialne posojilne obrestne mere zaostrili. Graf 2.6Uradne obrestne mere ECB Opomba: projekcije glede obrestnih mer za vloge na podlagi terminskih tečajev evrske kratkoročne obrestne mere (€STR) zamenjav na indeks transakcij čez noč (OIS) Vir: Bloomberg, lastni izračuni. V zvezi z visoko in vztrajno inflacijo je ključno, da se ohrani dosledna kombinacija monetarne in fiskalne politike. V obdobju 2020–2021 je zelo spodbujevalna monetarna politika prispevala k razširitvi fiskalnega manevrskega prostora držav članic, kar se je uporabljalo za preprečevanje negativnih učinkov pandemije COVID-19. Po drugi strani je fiskalna politika s podaljšanjem poroštev za bančna posojila prispevala k nemoteni transmisiji denarne politike. Stalna normalizacija monetarne politike zdaj v okviru visoke in vztrajne inflacije krči fiskalni manevrski prostor. To zahteva preudarno uporabo ukrepov fiskalne politike, ki bi morali biti ciljno usmerjeni v ranljiva gospodinjstva in podjetja, hkrati pa je treba ohraniti cenovne signale ter preprečiti razpihovanje inflacijske dinamike.





III. Pregled osnutkov proračunskih načrtov Ocena fiskalne naravnanosti držav članic Fiskalna naravnanost v letu 2022 Po pričakovanjih naj bi bila fiskalna naravnanost v letu 2022 v skoraj vseh državah članicah euroobmočja ekspanzivna, vključno z državami članicami z velikim dolgom, ki jim je Svet priporočil preudarno fiskalno politiko (graf 3.1). Glede na jesensko napoved Komisije iz leta 2022 je Estonija letos edina država z ocenjeno restriktivno naravnanostjo, medtem ko Finska in Irska kažeta na splošno nevtralno naravnanost. V zvezi z Estonijo je izjemno – in deloma nepričakovano – povečanje deflatorja BDP, ki je napovedano za leto 2022 (14,3 %), eden od razlogov za restriktivni rezultat, saj lahko javnofinančni odhodki (npr. socialni transferji ali plače v javnem sektorju) visoko inflacijo izražajo z enoletno zamudo. Deflator BDP (za več kot 10 %) naj bi se močno povečal tudi v Litvi (16,5 %) in Latviji (11,0 %), medtem ko znaša napoved za skupno inflacijo deflatorja BDP v euroobmočju 4,6 %. Spodbujevalno fiskalno naravnanost za leto 2022 je Svet 18. junija 2021 priporočil le državam članicam z nizkim/srednjim dolgom. Vse države članice z visokim dolgom, ki so prejele priporočilo, naj izvajajo preudarno fiskalno politiko in ohranijo nacionalno financirane naložbe, kažejo letos zelo ekspanzivno naravnanost, pri čemer so v večini primerov glavni dejavnik neto tekoči primarni odhodki. Spomladi 2023 bo Komisija na podlagi podatkov o realizaciji za leto 2022 ocenila skladnost s fiskalnimi priporočili za posamezne države, ki jih je Svet naslovil na države članice. Graf 3.1Fiskalna naravnanost in komponente držav članic euroobmočja, 2022 (% BDP) Vir: jesenska napoved Evropske komisije iz leta 2022. Naložbe v osnovna sredstva so bile v večini držav članic podprte z nacionalnim financiranjem in tudi financiranjem EU. V priporočilih Sveta z dne 18. junija 2021 so bile vse države članice pozvane, naj v letu 2022 ohranijo nacionalno financirane naložbe ter uporabijo mehanizem za okrevanje in odpornost za podporo okrevanju. Nacionalno financirane naložbe naj bi bile v večini držav članic euroobmočja ohranjene. Italija, Latvija, Hrvaška, Litva in Estonija so v tej komponenti fiskalne naravnanosti v letu 2022 izjeme zaradi pričakovanega znižanja za več kot 0,1 odstotne točke BDP. Vendar se za navedene države članice načrtuje povečanje črpanja nepovratnih sredstev iz mehanizma za okrevanje in odpornost. Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU, naj bi se letos po ocenah v vseh državah euroobmočja, razen na Portugalskem, Malti in Cipru zaradi nižje porabe v zvezi z drugimi sredstvi EU (graf 3.1), povečali ali na splošno stabilizirali. V letu 2022 so bili ukrepi, povezani z energijo, v večini držav članic glavni, vendar ne edini dejavnik ekspanzivnega gibanja neto tekočih primarnih odhodkov (graf 3.2). V večini držav članic euroobmočja naj bi rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) presegala stopnjo srednjeročne potencialne rasti. Le na Finskem, Irskem in v Estoniji bi bil ta prispevek (nekoliko) restriktiven. V letu 2022 so vse vlade euroobmočja sprejele ukrepe za ublažitev učinka visokih cen energentov. Vendar v večini primerov navedeni ukrepi niso bili ciljno usmerjeni v gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energentov. Poleg tega je večina držav članic z visokim dolgom in več držav članic z nizkim/srednjim dolgom v letu 2022 razširila neto tekočo porabo, ki ni povezana z energetskimi ukrepi (glej temno modro palico na grafu 3.2), predvsem zaradi znatnih povečanj osnovnih socialnih transferjev, v Belgiji in Italiji pa zaradi plač v javnem sektorju. Tudi po upoštevanju ciljno usmerjenih ukrepov, povezanih z energijo, in podpore ljudem, ki bežijo iz Ukrajine, bi učinek te komponente v vseh državah članicah z visokim dolgom in v več državah članicah z nizkim/srednjim dolgom ostal precej ekspanziven (nad polovico odstotne točke BDP), kakor je prikazano na grafu 3.2. Graf 3.2Nacionalno financirani neto tekoči primarni odhodki: prispevek k fiskalni naravnanosti in dejavniki, 2022 (v odstotnih točkah BDP) Vir: jesenska napoved Evropske komisije iz leta 2022.



Fiskalna naravnanost v letu 2023 Fiskalna naravnanost v letu 2023 naj bi se med državami članicami razlikovala (graf 3.3). Glede na jesensko napoved Komisije iz leta 2022, ki vključuje informacije, predložene v osnutkih proračunskih načrtov, naj bi bila fiskalna naravnanost v letu 2023 v polovici držav članic euroobmočja (nekoliko) ekspanzivna, v drugi polovici pa na splošno nevtralna ali restriktivna. To so v veliki meri pojasnile nekatere vlade, ki so ukrepe, povezane z energijo, že napovedale za celotno leto 2023, medtem ko so druge države navedene ukrepe v svoje načrte vključile le za prve mesece leta 2023 ali pa niso vključile nobenih ukrepov. Skupna posledična na splošno nevtralna fiskalna naravnanost v euroobmočju v letu 2023 je zato negotova in bi se lahko nazadnje izkazala za bolj ekspanzivno, kot je trenutno napovedana. Graf 3.3Fiskalna naravnanost in komponente držav članic euroobmočja, 2023 (% BDP) Vir: jesenska napoved Evropske komisije iz leta 2022.

Napovedano zmanjšanje števila ukrepov, povezanih z energijo, v letu 2023 oblikuje načrtovana gibanja neto tekočih primarnih odhodkov , medtem ko se drugi tekoči odhodki v približno polovici držav še naprej povečujejo (graf 3.4). Med državami članicami z visokim dolgom pričakovano zmanjšanje števila ukrepov, povezanih z energijo, v letu 2023 spodbuja restriktiven prispevek neto tekočih primarnih odhodkov v Španiji, Italiji in Grčiji ter na splošno nevtralen prispevek te komponente na Portugalskem. Zmanjšanje pa ne spreminja splošnega ekspanzivnega prispevka neto tekočih primarnih odhodkov, ki se pričakuje v Belgiji. Ob upoštevanju le ciljno usmerjenih ukrepov, povezanih z energijo, in podpore ljudem, ki bežijo iz Ukrajine, bi se neto tekoči primarni odhodki povečali nad srednjeročno potencialno rast BDP, kar bi v Belgiji in tudi na Portugalskem zagotovilo ekspanziven prispevek k fiskalni naravnanosti (graf 3.4). Neto tekoči primarni odhodki, ki ne vključujejo ukrepov, povezanih z energijo, naj bi se v vseh državah članicah z visokim dolgom razen v Franciji (glej temno modri stolpec na grafu 3.4) povečali v višini, ki je nad srednjeročno potencialno rastjo, kar je povezano predvsem z znatnimi povečanji osnovnih socialnih transferjev. V zvezi z državami z nizkim/srednjim dolgom naj bi bil prispevek k fiskalni naravnanosti neto tekočih primarnih odhodkov na splošno nevtralen le na Finskem in Nizozemskem. Ob upoštevanju le ciljno usmerjenih ukrepov, povezanih z energijo, in podpore ljudem, ki bežijo iz Ukrajine, bi ta prispevek ostal na splošno nevtralen le na Finskem. Na Slovaškem, v Litvi, Luksemburgu, Estoniji in Avstriji se pričakuje znaten ekspanziven prispevek (več kot polovica odstotne točke BDP) neto tekočih primarnih odhodkov v letu 2023. To bi lahko v navedenih državah spodbudilo dodatne inflacijske pritiske. Ekspanziven prispevek te komponente naj bi bil po pričakovanjih manjši (četrtina odstotne točke BDP) v Nemčiji. Restriktiven prispevek k fiskalni naravnanosti neto tekočih primarnih odhodkov je napovedan za Malto, Irsko in Latvijo, v manjši meri pa za Hrvaško in Ciper. Zdi se, da to upravičujejo spreminjajoče se gospodarske razmere, zlasti visoka inflacija. Graf 3.4Nacionalno financirani neto tekoči primarni odhodki: prispevek k fiskalni naravnanosti in dejavniki, 2023 (v odstotnih točkah BDP) Vir: jesenska napoved Evropske komisije iz leta 2022. Nacionalno financirane naložbe in naložbe, ki se financirajo iz mehanizma za okrevanje in odpornost ali z drugimi sredstvi EU, naj bi se v letu 2023 večini držav članic euroobmočja stabilizirale ali razširile. Glede na jesensko napoved Komisije iz leta 2022 naj bi bil učinek nacionalno financiranih naložb v vseh državah članicah, razen na Cipru, Malti in v Latviji, nevtralen ali pozitiven (graf 3.3). Hkrati črpanje sredstev iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev EU v letu 2023 pomaga ohranjati ali povečati splošne javne naložbe tudi na Cipru, Malti in v Latviji. Ob primerjavi gibanj in ravni pred pandemijo leta 2019 naj bi po pričakovanjih vse države euroobmočja, razen Hrvaške in Litve, ohranile ali povečale nacionalno financirane naložbe (graf 3.6). Splošna gibanja javnih naložb Javne naložbe v euroobmočju naj bi se še naprej povečevale. V nasprotju s prejšnjimi makroekonomskimi šoki so javne naložbe med pandemijo COVID-19 in sedanjo energetsko krizo ostale stabilne. Delež javnih naložb v BDP se je v euroobmočju povečal z 2,8 % v letu 2019 na 3 % v letih 2020 in 2021. Leta 2022 naj bi se povečal na 3,1 %, leta 2023 pa na 3,2 % (graf 3.5). Javne naložbe naj bi se po pričakovanjih v letu 2023 v večini držav članic euroobmočja povečale (graf 3.6). V priporočilu Sveta z dne 12. julija 2022 so bile vse države članice pozvane, naj „razširi[jo] javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev Unije“. Ocena Komisije temelji na gibanju skupnih bruto naložb v osnovna sredstva, ob upoštevanju projektov, namenjenih uresničevanju zelenega in digitalnega prehoda ter povečanju energetske varnosti. Skupne javne Graf 3.5Euroobmočje: Bruto in neto javne naložbe, 1995–2023 (v % BDP) Vir: jesenska napoved Evropske komisije iz leta 2022. naložbe naj bi se v primerjavi z letom 2022 v letu 2023 povečale za več kot 0,1 odstotne točke BDP v 12 državah članicah euroobmočja (na Cipru, v Španiji, na Portugalskem, v Italiji, Litvi, na Nizozemskem, v Luksemburgu, na Slovaškem, Hrvaškem, v Latviji, Estoniji in Sloveniji), v sedmih državah članicah (na Irskem, v Nemčiji, Belgiji, Avstriji, Franciji, na Malti in Finskem) pa ostale na splošno stabilne. Javne naložbe naj bi se zaradi nižjih naložb, ki jih financira EU, v letu 2023 zmanjšale le v Grčiji, vendar pa naj bi po znatnem povečanju, napovedanem za leto 2022, ostale nad 4 % BDP. Znaten del povečanja javnih naložb med letoma 2019 in 2023 je podprt s financiranjem EU. Z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost se bodo financirali naložbeni projekti in reforme za povečanje produktivnosti, ne da bi to povzročilo večje primanjkljaje in dolg v nacionalnih proračunih. Javne naložbe, ki se financirajo iz mehanizma za okrevanje in odpornost, bodo zajemale del znatnih potreb po naložbah za zeleni in digitalni prehod in za okrepitev energetske varnosti. V nekaterih državah članicah se z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost podpirajo tudi naložbe gospodinjstev in podjetij v zeleni in digitalni prehod, kot so digitalizacija javne uprave, digitalizacija šol in MSP ali projekti, povezani z digitalno pismenostjo, kibernetsko varnostjo in povezljivostjo 5G. Številne države članice načrtujejo v letu 2023 naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter povečanju energetske varnosti in energijske učinkovitosti. Številni osnutki proračunskih načrtov vključujejo projekte, povezane z izboljšanjem energijske učinkovitosti stavb (Belgija, Hrvaška, Estonija, Francija, Grčija, Litva in Španija). Druga področja vključujejo naložbe v trajnostno mobilnost, zlasti v železniška omrežja (Belgija, Estonija, Italija in Slovenija); razogljičenje energetsko intenzivnih industrij (Avstrija in Portugalska); vodik (Italija in Nizozemska); podporo gospodinjstvom za premik na bolj trajnostne energetske sisteme (Avstrija) in sončne panele (Grčija in Španija). Osnutki proračunskih načrtov vključujejo tudi javne naložbe, ki podpirajo digitalni prehod. Projekti so v številnih državah članicah (v Belgiji, na Hrvaškem, Cipru, v Franciji in Italija) usmerjeni v digitalizacijo javne uprave. Tudi digitalizacija šol (Irska in Portugalska) in MSP (Grčija, Francija in Slovenija) je pomembno področje naložb v letu 2023. Projekti zajemajo tudi usposabljanje in izboljševanje digitalne pismenosti študentov (Francija in Nizozemska); kibernetsko varnost in povezljivost 5G (Španija); gigabitno infrastrukturo (Slovenija); kot tudi digitalno diagnostiko in opremo v bolnišnicah (Hrvaška). Graf 3.6Javna naložba, 2019, 2022 in 2023 (v % BDP) Vir: jesenska napoved Evropske komisije iz leta 2022. Ocena ukrepov za ublažitev učinka visokih cen energentov na gospodinjstva in podjetja Na fiskalne projekcije vpliva vrsta proračunskih ukrepov, namenjenih ublažitvi učinka visokih cen energentov na gospodinjstva in podjetja. Službe Komisije neto proračunske stroške teh ukrepov ocenjujejo na 1,3 % BDP v letu 2022 in 0,9 % BDP v letu 2023 za celotno euroobmočje (tabela IV.5 v Prilogi). Za namene te ocene so „energetski ukrepi“ opredeljeni kot: (1) ukrepi, ki imajo neposreden učinek na mejne stroške porabe energije za gospodinjstva in/ali podjetja (cenovni ukrepi); (2a) ukrepi za zagotavljanje začasne dohodkovne podpore gospodinjstvom (stalna povišanja plač, pokojnin ali drugih socialnih prejemkov se tule torej ne upoštevajo, saj ne bodo odvzeta, ko se bodo cene energije ponovno zmanjšale); (2B) ukrepi, ki zagotavljajo nadomestila za podjetja (razen cenovnih ukrepov) v energetsko intenzivnih industrijah (oboje dohodkovni ukrepi); in (3) prihodki iz (novi davki ali dajatve na) nepričakovanih dobičkov energetskih podjetij .

Večina sprejetih ukrepov ni dovolj ciljno usmerjenih v najranljivejša gospodinjstva in podjetja. Ciljno usmerjeni ukrepi so ukrepi, ki prinašajo koristi le najranljivejšemu sloju prebivalstva, vključujejo oceno materialnega položaja in so selektivni na podlagi dohodka ali posebnih socialnih potreb. Značilni primeri takih ukrepov so: doplačila k dodatkom do minimalne plače ali dodatki k nižjim pokojninam, pavšalni popusti, ki se odštejejo od računov za energijo v gospodinjstvih z nizkimi dohodki, ali znižana cena na kWh energije za gospodinjstva z nizkimi dohodki. Po drugi strani so neusmerjeni ukrepi široko zastavljeni ukrepi, ki se uporabljajo za večino prebivalstva brez (velikega) razlikovanja na podlagi dohodka ali posebnih potreb. V letu 2023 bo 90 % učinka na proračun posledica ukrepov, ki niso ciljno usmerjeni. Večina sprejetih ukrepov izkrivlja cenovne signale in zmanjšuje spodbude za omejevanje porabe energije in povečanje energijske učinkovitosti. Dohodkovni ukrepi, kakor so opredeljeni zgoraj, zagotavljajo začasno podporo gospodinjstvom in podjetjem v obliki transferjev ali subvencij, ne da bi vplivali na mejne stroške porabe energije. Cenovni ukrepi vplivajo na mejne stroške porabe energije in zato zmanjšujejo spodbude za znižanje porabe energije in povečanje energijske učinkovitosti. V letu 2023 sta dve tretjini učinka na proračun posledica ukrepov, ki izkrivljajo cenovne signale. Če bodo cene energentov v letu 2023 ostale visoke, bodo verjetno končni proračunski stroški presegali ocene, ki temeljijo na trenutno napovedanih ukrepih. Ti stroški se med državami članicami razlikujejo in izražajo za posamezno državo značilne dejavnike, kot je zasnova njihovih svežnjev nacionalnih politik in mešanice virov energije. Pomembno je, da nekatere države članice v svojih osnutkih proračunskih načrtov še niso napovedale, katere energetske ukrepe načrtujejo za leto 2023. Službe Komisije so za oceno proračunskih stroškov energetskih ukrepov za leto 2023 upoštevale datum začetka veljavnosti ukrepov, ki jih je vlada napovedala ali sprejela, ter datum njihovega napovedanega izteka. V več državah članicah naj bi se energetski ukrepi iztekli v letu 2023 (nekateri že na koncu prvega četrtletja). Vendar če cene energentov ostanejo visoke, se lahko države članice odločijo obstoječe ukrepe podaljšati ali izvajati nove. Posledično so lahko proračunski stroški energetskih ukrepov v letu 2023 za celotno euroobmočje in številne države članice podcenjeni. Graf 3.7Proračunski stroški energetskih ukrepov v letih 2022–2023 (% BDP) Vir: jesenska napoved Evropske komisije iz leta 2022. Službe Komisije so ocenile morebitne dodatne proračunske stroške energetskih ukrepov, če bi bilo treba obstoječe ukrepe podaljšati do konca leta 2023. To je nujno zelo stiliziran scenarij, pri katerem se kot izhodišče uporabi jesenska napoved, učinek, ki bi ga podaljšanje energetskih ukrepov lahko imelo na gospodarsko aktivnost in inflacijo pa se ne upošteva. Ta scenarij kaže, da če bi bilo treba energetske ukrepe ohraniti za celo leto 2023, bi se lahko njihovi stroški povečali za dodaten 1 % BDP v euroobmočju, leta 2023 pa bi dosegli skoraj 2 % BDP, kar je precej več kot leta 2022 (graf 3.7). Slika se med državami članicami razlikuje glede na posebnosti do zdaj znanih ukrepov (veljavnih, sprejetih ali napovedanih), vključno z njihovo obsežnostjo in navedenimi datumi izteka. Scenarij ponazarja, kako lahko energetski ukrepi vplivajo na fiskalna gibanja, posebej pa poudarja, kako pomembno je, da države članice sprejemajo ukrepe, ki so fiskalno cenovno dostopni, ciljno usmerjeni v najranljivejše, in da zagotavljajo spodbude za zmanjšanje porabe energije.



Ocena Komisije glede osnutkov proračunskih načrtov za leto 2023 Večina držav članic euroobmočja je v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 473/2013 svoje osnutke proračunskih načrtov predložila do 15. oktobra. Vladi Italije in Latvije v odhajanju sta osnutka proračunskih načrtov predložili na podlagi nespremenjenih politik glede na njun politični cikel (volitve 25. septembra oziroma 1. oktobra). Zato podatki, ki so v navedenih osnutkih proračunskih načrtov prikazani za javnofinančni primanjkljaj v letu 2023 in druge fiskalne spremenljivke, ne pomenijo ciljev politike. V primeru Italije Komisija ne objavlja mnenja o osnutku proračunskega načrta za leto 2023 ob predpostavki nespremenjene politike, ki ga je 10. oktobra predložila vlada v odhajanju. Namesto tega bo Komisija objavila mnenje o posodobljenem osnutku proračunskega načrta za leto 2023, ki naj bi ga nova vlada predložila v kratkem. Latvija je pozvana, da Komisiji in Euroskupini čimprej predloži posodobljen osnutek proračunskega načrta in vsaj en mesec pred načrtovanim sprejetjem predloga zakona o proračunu v nacionalnem parlamentu. Komisija je tokrat prvič ocenjevala osnutek proračunskega načrta Hrvaške. Ker se bo Hrvaška v nekaj tednih 1. januarja 2023 pridružila euroobmočju, Komisija pozdravlja odločitev Hrvaške za posredovanje svojega osnutka proračunskega načrta, kot da bi že bila članica euroobmočja. Komisija je ocenjevala skladnost osnutkov proračunskih načrtov za leto 2023 s priporočili Sveta z dne 12. julija 2022. Svet je priporočil, da bi bilo treba pri fiskalni politiki držav članic upoštevati nadaljnjo začasno in ciljno usmerjeno podporo gospodinjstvom, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energentov, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Poleg tega je Svet državam članicam priporočil, naj razširijo javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev Unije. Države članice bi morale biti tudi pripravljene prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram. Poleg tega se v priporočilih Sveta države članice razlikujejo na podlagi svojega fiskalnega manevrskega prostora, kakor ga ponazarjajo stopnje njihovega dolga: ·države članice z visokim dolgom so prejele priporočilo, naj v letu 2023 zagotovijo preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejitvijo rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov pod srednjeročno potencialno rast BDP. Za obdobje po letu 2023 so države članice z visokim dolgom prejele priporočilo, naj si prizadevajo za fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, srednjeročno pa s postopno konsolidacijo, naložbami in reformami zagotovijo verodostojno in postopno zmanjševanje dolga ter vzdržnost javnih financ; ·države članice z nizkim in srednjim dolgom bi morale zagotoviti, da bo v letu 2023 rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike. V obdobju po letu 2023 bi si morale prizadevati za fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev. V nadaljevanju so povzeta mnenja Komisije. Mnenja temeljijo na jesenski napovedi Komisije iz leta 2022, vključno z informacijami, vključenimi v osnutke proračunskih načrtov: Države članice z visokim dolgom (Belgija, Francija, Grčija, Portugalska in Španija) ·V Franciji, Grčiji in Španiji je po napovedih rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov pod srednjeročno potencialno rast BDP, pri čemer se v skladu s priporočili Sveta upošteva začasna in ciljno usmerjena podpora gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. To ne velja za Belgijo, kjer rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov presega potencialno rast, ob upoštevanju začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energentov, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Na Portugalskem naj bi bila rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov podobna srednjeročni potencialni rasti BDP, ob predpostavki načrtovanega zmanjšanja ukrepov za odzivanje na visoke cene energentov, vključno z začasno in ciljno usmerjeno podporo ranljivim gospodinjstvom in podjetjem. ·Vse države članice nameravajo financirati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, med drugim z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev EU, kakor je priporočil Svet. Skupne javne naložbe, izražene kot odstotek BDP, naj bi se leta 2023 glede na leto 2022 v vseh državah članicah razen v Franciji in Grčiji povečale ali ostale nespremenjene. Belgija, Francija, Grčija, Portugalska in Španija nameravajo v skladu z napovedmi ohraniti nacionalno financirane naložbe, da bi se povečale ali ostale stabilne v obdobju 2022–2023. Prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU, k splošni fiskalni naravnanosti je v vseh državah članicah, razen v Franciji in Grčiji, ekspanziven ali nevtralen. ·Na splošno Komisija meni, da so osnutki proračunskih načrtov Francije, Grčije in Španije v skladu s smernicami glede javnih financ iz priporočila Sveta z dne 12. julija 2022, medtem ko je osnutek Belgije delno v skladu s priporočilom, osnutek Portugalske pa je edini, ki je morda le delno v skladu s priporočilom. Države članice z nizkim/srednjim dolgom (Avstrija, Hrvaška, Ciper, Estonija, Finska, Irska, Latvija, Litva, Luksemburg, Malta, Nemčija, Nizozemska, Slovenija in Slovaška)

·Splošna naravnanost fiskalne politike za leto 2023 se med državami članicami razlikuje: orestriktivna (med +0,5 % in +2,3 % BDP): Latvija, Irska, Ciper in Malta; ona splošno nevtralna (med –0,1 % in –0,2 % BDP): Hrvaška, Avstrija in Finska; oekspanzivna (med –0,4 % in –2,6 % BDP): Litva, Nemčija, Estonija, Luksemburg, Nizozemska, Slovenija in Slovaška. ·Med državami članicami se razlikuje tudi prispevek njihovih nacionalno financiranih tekočih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) k splošni fiskalni naravnanosti za leto 2023: orestriktiven (med +0,4 in +1,7 odstotne točke): Hrvaška, Latvija, Irska, Ciper in Malta; ona splošno nevtralen (približno nič odstotnih točk): Finska in Nizozemska; oekspanziven (med –0,3 in –1,7 odstotne točke): Avstrija, Litva, Nemčija, Estonija, Luksemburg, Slovenija in Slovaška. To v nobenem primeru ni rezultat začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energentov, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. ·Vse države članice nameravajo financirati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, med drugim z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev EU, kakor je priporočil Svet. Skupne javne naložbe, izražene kot odstotek BDP, naj bi se leta 2023 glede na leto 2022 v vseh državah članicah z nizkim/srednjim dolgom povečale ali ostale nespremenjene. Vse države članice nameravajo ohraniti nacionalno financirane naložbe, razen Cipra, Latvije in Malte, kjer naj bi se leta 2023 glede na leto 2022 zmanjšale. Prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter sredstvi EU, k splošni fiskalni naravnanosti je v vseh državah članicah, razen v Nemčiji, ekspanziven ali nevtralen. ·Komisija na splošno meni, da so osnutki proračunskih načrtov Hrvaške, Cipra, Finske, Irske, Latvije in Malte v skladu s fiskalnimi smernicami iz priporočila Sveta z dne 12. julija 2022. Osnutki proračunskih načrtov Avstrije, Litve, Nemčije, Estonije, Luksemburga, Nizozemske, Slovenije in Slovaške so deloma v skladu s priporočilom. Čeprav so države članice hitro sprejele energetske ukrepe v okviru odziva politike na izredne razmere izjemnih povišanj cen energentov, bi podaljšanje obstoječih in/ali sprejetje novih podpornih ukrepov v odziv na visoke cene energentov povzročilo višjo rast neto nacionalno financiranih tekočih odhodkov in povečanje napovedanega javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga v letu 2023. Zato je pomembno, da države članice take ukrepe bolje usmerijo v najranljivejša gospodinjstva in izpostavljena podjetja, da bodo ohranile spodbude za zmanjšanje povpraševanja po energiji, ter jih odpravijo, ko se pritiski cen energentov zmanjšajo. Komisija poziva Belgijo, Portugalsko, Avstrijo, Litvo, Nemčijo, Estonijo, Luksemburg, Nizozemsko, Slovenijo in Slovaško, naj v okviru nacionalnega proračunskega postopka sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da bo proračun za leto 2023 skladen s priporočili, ki jih je sprejel Svet 12. julija 2022. Na splošno osnutki proračunskih načrtov vključujejo ukrepe, ki so usmerjeni v krepitev kakovosti in strukture javnih financ ter prispevajo k trajnostnemu in vključujočemu okrevanju. To vključuje naložbe, ki spodbujajo rast, zlasti s podpiranjem zelenega in digitalnega prehoda. V poročilih o državah za leto 2023 bo vključen izčrpen opis napredka, doseženega pri izvajanju priporočil za posamezne države, v okviru novih priporočil, ki jih bo Komisija predlagala spomladi 2023, pa bo opravljena ocena tega napredka.



PRILOGA I: Ocena osnutkov proračunskih načrtov za leto 2022 za posamezne države Glede na napoved Komisije in informacije iz osnutka proračunskega načrta Avstrije naj bi bila splošna fiskalna naravnanost v letu 2023 na splošno nevtralna. To vključuje ekspanziven prispevek k splošni fiskalni naravnanosti iz nacionalno financiranih tekočih odhodkov. Ta ekspanziven prispevek ni rezultat začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energentov, ter stroškov za pomoč ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Na splošno rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov ni v skladu s priporočilom Sveta. Avstrija namerava financirati dodatne naložbe prek mehanizma za okrevanje in odpornost ter z drugimi sredstvi EU, ohranja pa tudi nacionalno financirane naložbe. Financirati namerava javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost. Komisija na splošno meni, da je osnutek proračunskega načrta Avstrije deloma v skladu s fiskalnimi smernicami iz priporočila Sveta z dne 12. julija 2022. Komisija poziva Avstrijo, naj v okviru nacionalnega proračunskega postopka sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da bo proračun za leto 2023 skladen s priporočilom, ki ga je sprejel Svet 12. julija 2022. Čeprav je Avstrija hitro sprejela energetske ukrepe v okviru odziva politike na izredne razmere izjemnih povišanj cen energentov, bi podaljšanje obstoječih in/ali sprejetje novih podpornih ukrepov v odziv na visoke cene energentov povzročilo višjo rast neto nacionalno financiranih tekočih odhodkov in povečanje napovedanega javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga v letu 2023. Zato je pomembno, da države članice take ukrepe bolje usmerijo v najranljivejša gospodinjstva in izpostavljena podjetja, da bodo ohranile spodbude za zmanjšanje povpraševanja po energiji, ter jih odpravijo, ko se pritiski cen energentov zmanjšajo. Komisija poleg tega meni, da je Avstrija dosegla določen napredek pri strukturnem delu fiskalnih priporočil, navedenih v priporočilu Sveta z dne 12. julija 2022 v okviru evropskega semestra, in zato poziva avstrijske organe, naj pospešijo napredek na tem področju. V poročilih o državah za leto 2023 bo vključen izčrpen opis napredka, doseženega pri izvajanju priporočil za posamezne države, v okviru novih priporočil, ki jih bo Komisija predlagala spomladi 2023, pa bo opravljena ocena tega napredka. Glede na napoved Komisije in informacije iz osnutka proračunskega načrta Belgije rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov v letu 2023 naj ne bi bila pod srednjeročno potencialno rastjo BDP. To ni rezultat začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za cene energentov, ter stroškov za pomoč ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Zato rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov ni v skladu s priporočilom Sveta. Belgija namerava financirati dodatne naložbe prek mehanizma za okrevanje in odpornost ter z drugimi sredstvi EU, ohranja pa tudi nacionalno financirane naložbe. Financirati namerava javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost. Komisija na splošno meni, da je osnutek proračunskega načrta Belgije deloma v skladu s fiskalnimi smernicami iz priporočila Sveta z dne 12. julija 2022. Komisija poziva Belgijo, naj v okviru nacionalnega proračunskega postopka sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da bo proračun za leto 2023 skladen s priporočilom, ki ga je sprejel Svet 12. julija 2022. Čeprav je Belgija hitro sprejela energetske ukrepe v okviru odziva politike na izredne razmere izjemnih povišanj cen energentov, bi podaljšanje obstoječih in/ali sprejetje novih podpornih ukrepov v odziv na visoke cene energentov povzročilo višjo rast neto nacionalno financiranih tekočih odhodkov in povečanje napovedanega javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga v letu 2023. Zato je pomembno, da države članice take ukrepe bolje usmerijo v najranljivejša gospodinjstva in izpostavljena podjetja, da bodo ohranile spodbude za zmanjšanje povpraševanja po energiji, ter jih odpravijo, ko se pritiski cen energentov zmanjšajo. Komisija poleg tega meni, da je Belgija dosegla omejen napredek pri strukturnem delu fiskalnih priporočil, navedenih v priporočilu Sveta z dne 12. julija 2022 v okviru evropskega semestra, in zato poziva belgijske organe, naj pospešijo napredek na tem področju. V poročilih o državah za leto 2023 bo vključen izčrpen opis napredka, doseženega pri izvajanju priporočil za posamezne države, v okviru novih priporočil, ki jih bo Komisija predlagala spomladi 2023, pa bo opravljena ocena tega napredka. Glede na napoved Komisije in informacije iz osnutka proračunskega načrta Hrvaške naj bi bila splošna fiskalna naravnanost v letu 2023 na splošno nevtralna. To vključuje restriktiven prispevek k splošni fiskalni naravnanosti iz nacionalno financiranih tekočih odhodkov. Glede na spreminjajoče se razmere, zlasti glede na ekspanzivno fiskalno naravnanost v letu 2022 in visoke inflacijske pritiske, je rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s priporočilom Sveta. Hrvaška namerava financirati dodatne naložbe v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev EU, ohranja pa tudi nacionalno financirane naložbe. Financirati namerava javne naložbe in nepovratna sredstva za naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost. Komisija na splošno meni, da je osnutek proračunskega načrta Hrvaške v skladu s fiskalnimi smernicami iz priporočila Sveta z dne 12. julija 2022. Čeprav je Hrvaška hitro sprejela energetske ukrepe v okviru odziva politike na izredne razmere izjemnih povišanj cen energentov, bi podaljšanje obstoječih in/ali sprejetje novih podpornih ukrepov v odziv na visoke cene energentov povzročilo višjo rast neto nacionalno financiranih tekočih odhodkov in povečanje napovedanega javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga v letu 2023. Zato je pomembno, da države članice take ukrepe bolje usmerijo v najranljivejša gospodinjstva in izpostavljena podjetja, da bodo ohranile spodbude za zmanjšanje povpraševanja po energiji, ter jih odpravijo, ko se pritiski cen energentov zmanjšajo. V poročilih o državah za leto 2023 bo vključen izčrpen opis napredka, doseženega pri izvajanju priporočil za posamezne države, v okviru novih priporočil, ki jih bo Komisija predlagala spomladi 2023, pa bo opravljena ocena tega napredka. Glede na napoved Komisije in informacije iz osnutka proračunskega načrta Cipra naj bi bila splošna fiskalna naravnanost v letu 2023 restriktivna. To vključuje restriktiven prispevek k splošni fiskalni naravnanosti iz nacionalno financiranih tekočih odhodkov. Glede na spreminjajoče se razmere, zlasti glede na ekspanzivno fiskalno naravnanost v letu 2022 in visoke inflacijske pritiske, je rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s priporočilom Sveta. Ciper namerava financirati dodatne naložbe prek mehanizma za okrevanje in odpornost ter z drugimi sredstvi EU, nacionalno financiranih naložb pa ne ohranja. Financirati namerava javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost. Komisija na splošno meni, da je osnutek proračunskega načrta Cipra v skladu s fiskalnimi smernicami iz priporočila Sveta z dne 12. julija 2022. V poročilih o državah za leto 2023 bo vključen izčrpen opis napredka, doseženega pri izvajanju priporočil za posamezne države, v okviru novih priporočil, ki jih bo Komisija predlagala spomladi 2023, pa bo opravljena ocena tega napredka. Glede na napoved Komisije in informacije iz osnutka proračunskega načrta Estonije naj bi bila splošna fiskalna naravnanost v letu 2023 ekspanzivna. To vključuje ekspanziven prispevek k splošni fiskalni naravnanosti iz nacionalno financiranih tekočih odhodkov. Ta ekspanziven prispevek ni rezultat začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energentov, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Na splošno rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov ni v skladu s priporočilom Sveta. Estonija namerava financirati dodatne naložbe prek mehanizma za okrevanje in odpornost ter z drugimi sredstvi EU, namerava pa ohraniti tudi nacionalno financirane naložbe. Financirati namerava javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost. Komisija na splošno meni, da je osnutek proračunskega načrta Estonije deloma v skladu s fiskalnimi smernicami iz priporočila Sveta z dne 12. julija 2022. Komisija poziva Estonijo, naj v okviru nacionalnega proračunskega postopka sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da bo proračun za leto 2023 skladen s priporočilom, ki ga je sprejel Svet 12. julija 2022. Čeprav je Estonija hitro sprejela energetske ukrepe v okviru odziva politike na izredne razmere izjemnih povišanj cen energentov, bi podaljšanje obstoječih in/ali sprejetje novih podpornih ukrepov v odziv na visoke cene energentov povzročilo višjo rast neto nacionalno financiranih tekočih odhodkov in povečanje napovedanega javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga v letu 2023. Zato je pomembno, da države članice take ukrepe bolje usmerijo v najranljivejša gospodinjstva in izpostavljena podjetja, da bodo ohranile spodbude za zmanjšanje povpraševanja po energiji, ter jih odpravijo, ko se pritiski cen energentov zmanjšajo. V poročilih o državah za leto 2023 bo vključen izčrpen opis napredka, doseženega pri izvajanju priporočil za posamezne države, v okviru novih priporočil, ki jih bo Komisija predlagala spomladi 2023, pa bo opravljena ocena tega napredka. Glede na napoved Komisije in informacije iz osnutka proračunskega načrta Finske naj bi bila splošna fiskalna naravnanost v letu 2023 na splošno nevtralna. To vključuje enako nevtralen prispevek k splošni fiskalni naravnanosti iz nacionalno financiranih tekočih odhodkov. Na splošno je rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s priporočilom Sveta. Finska namerava financirati dodatne naložbe prek mehanizma za okrevanje in odpornost ter z drugimi sredstvi EU, ohranja pa tudi nacionalno financirane naložbe. Država namerava financirati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost. Komisija na splošno meni, da je osnutek proračunskega načrta Finske v skladu s fiskalnimi smernicami iz priporočila Sveta z dne 12. julija 2022. Čeprav je Finska hitro sprejela energetske ukrepe v okviru odziva politike na izredne razmere izjemnih povišanj cen energentov, bi podaljšanje obstoječih in/ali sprejetje novih podpornih ukrepov v odziv na visoke cene energentov povzročilo višjo rast neto nacionalno financiranih tekočih odhodkov in povečanje napovedanega javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga v letu 2023. Zato je pomembno, da države članice take ukrepe bolje usmerijo v najranljivejša gospodinjstva in izpostavljena podjetja, da bodo ohranile spodbude za zmanjšanje povpraševanja po energiji, ter jih odpravijo, ko se pritiski cen energentov zmanjšajo. Komisija poleg tega meni, da Finska še ni dosegla napredka pri strukturnem delu fiskalnih priporočil, navedenih v priporočilu Sveta z dne 12. julija 2022 v okviru evropskega semestra, in zato poziva finske organe, naj pospešijo napredek na tem področju. V poročilih o državah za leto 2023 bo vključen izčrpen opis napredka, doseženega pri izvajanju priporočil za posamezne države, v okviru novih priporočil, ki jih bo Komisija predlagala spomladi 2023, pa bo opravljena ocena tega napredka.

Glede na napoved Komisije in informacije iz osnutka proračunskega načrta Francije naj bi bila rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov v letu 2023 pod srednjeročno potencialno rastjo BDP. Zato je rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s priporočilom Sveta. Francija namerava financirati dodatne naložbe prek mehanizma za okrevanje in odpornost ter z drugimi sredstvi EU, ohranja pa tudi nacionalno financirane naložbe. Financirati namerava javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost. Komisija na splošno meni, da je osnutek proračunskega načrta Francije v skladu s fiskalnimi smernicami iz priporočila Sveta z dne 12. julija 2022. Čeprav je Francija hitro sprejela energetske ukrepe v okviru odziva politike na izredne razmere izjemnih povišanj cen energentov, bi podaljšanje obstoječih in/ali sprejetje novih podpornih ukrepov v odziv na visoke cene energentov povzročilo višjo rast neto nacionalno financiranih tekočih odhodkov in povečanje napovedanega javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga v letu 2023. Zato je pomembno, da države članice take ukrepe bolje usmerijo v najranljivejša gospodinjstva in izpostavljena podjetja, da bodo ohranile spodbude za zmanjšanje povpraševanja po energiji, ter jih odpravijo, ko se pritiski cen energentov zmanjšajo. Komisija poleg tega meni, da Francija še ni dosegla napredka pri strukturnem delu fiskalnih priporočil, navedenih v priporočilu Sveta z dne 12. julija 2022 v okviru evropskega semestra, in zato poziva francoske organe, naj pospešijo napredek na tem področju. V poročilih o državah za leto 2023 bo vključen izčrpen opis napredka, doseženega pri izvajanju priporočil za posamezne države, v okviru novih priporočil, ki jih bo Komisija predlagala spomladi 2023, pa bo opravljena ocena tega napredka. Glede na napoved Komisije in informacije iz osnutka proračunskega načrta Nemčije naj bi bila splošna fiskalna naravnanost v razmerah visoke inflacije v letu 2023 ekspanzivna. To vključuje ekspanziven prispevek k splošni fiskalni naravnanosti iz nacionalno financiranih tekočih odhodkov. Ta ekspanziven prispevek ni rezultat začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energentov, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Na splošno rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov ni v skladu s priporočilom Sveta. Nemčija namerava financirati dodatne naložbe prek mehanizma za okrevanje in odpornost ter z drugimi sredstvi EU, ohranja pa tudi nacionalno financirane naložbe. Financirati namerava nepovratna sredstva za naložbe in različne druge ukrepe, vključno z davčnimi spodbudami za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost. Komisija na splošno meni, da je osnutek proračunskega načrta Nemčije deloma v skladu s fiskalnimi smernicami iz priporočila Sveta z dne 12. julija 2022. Komisija poziva Nemčijo, naj v okviru nacionalnega proračunskega postopka sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da bo proračun za leto 2023 skladen s priporočilom, ki ga je sprejel Svet 12. julija 2022. Čeprav je Nemčija hitro sprejela energetske ukrepe v okviru odziva politike na izredne razmere izjemnih povišanj cen energentov, bi podaljšanje obstoječih in/ali sprejetje novih podpornih ukrepov v odziv na visoke cene energentov povzročilo višjo rast neto nacionalno financiranih tekočih odhodkov in povečanje napovedanega javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga v letu 2023. Zato je pomembno, da države članice take ukrepe bolje usmerijo v najranljivejša gospodinjstva in izpostavljena podjetja, da bodo ohranile spodbude za zmanjšanje povpraševanja po energiji, ter jih odpravijo, ko se pritiski cen energentov zmanjšajo. Komisija poleg tega meni, da je Nemčija dosegla omejen napredek pri strukturnem delu fiskalnih priporočil, navedenih v priporočilu Sveta z dne 12. julija 2022 v okviru evropskega semestra, in zato poziva nemške organe, naj pospešijo napredek na tem področju. V poročilih o državah za leto 2023 bo vključen izčrpen opis napredka, doseženega pri izvajanju priporočil za posamezne države, v okviru novih priporočil, ki jih bo Komisija predlagala spomladi 2023, pa bo opravljena ocena tega napredka. Glede na napoved Komisije in informacije iz osnutka proračunskega načrta Grčije naj bi bila rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov v letu 2023 pod srednjeročno potencialno rastjo BDP. Zato je rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s priporočilom Sveta. Grčija namerava financirati dodatne naložbe prek mehanizma za okrevanje in odpornost ter z drugimi sredstvi EU, namerava pa tudi ohraniti nacionalno financirane naložbe. Financirati namerava javne naložbe za zeleni in digitalni prehod. Komisija na splošno meni, da je osnutek proračunskega načrta Grčije v skladu s fiskalnimi smernicami iz priporočila Sveta z dne 12. julija 2022. Čeprav je Grčija hitro sprejela energetske ukrepe v okviru odziva politike na izredne razmere izjemnih povišanj cen energentov, bi sprejetje novih podpornih ukrepov v odziv na visoke cene energentov povzročilo višjo rast neto nacionalno financiranih tekočih odhodkov in povečanje napovedanega javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga v letu 2023. Zato je pomembno, da države članice take ukrepe bolje usmerijo v najranljivejša gospodinjstva in izpostavljena podjetja, da bodo ohranile spodbude za zmanjšanje povpraševanja po energiji, in da jih odpravijo, ko se pritiski cen energentov zmanjšajo. Komisija poleg tega meni, da je Grčija dosegla določen napredek pri strukturnem delu fiskalnih priporočil, navedenih v priporočilu Sveta z dne 12. julija 2022 v okviru evropskega semestra, in zato poziva grške organe, naj pospešijo napredek na tem področju. V poročilih o državah za leto 2023 bo vključen izčrpen opis napredka, doseženega pri izvajanju priporočil za posamezne države, v okviru novih priporočil, ki jih bo Komisija predlagala spomladi 2023, pa bo opravljena ocena tega napredka. Glede na napoved Komisije in informacije iz osnutka proračunskega načrta Irske naj bi bila splošna fiskalna naravnanost v letu 2023 restriktivna. To vključuje restriktiven prispevek k splošni fiskalni naravnanosti iz nacionalno financiranih tekočih odhodkov. Glede na spreminjajoče se razmere, zlasti glede na ekspanzivno fiskalno naravnanost v letu 2022 in visoke inflacijske pritiske, je rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s priporočilom Sveta. Irska namerava financirati dodatne naložbe prek mehanizma za okrevanje in odpornost ter z drugimi sredstvi EU, ohranja pa tudi nacionalno financirane naložbe. Financirati namerava javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost. Komisija na splošno meni, da je osnutek proračunskega načrta Irske v skladu s fiskalnimi smernicami iz priporočila Sveta z dne 12. julija 2022. Čeprav je Irska hitro sprejela energetske ukrepe v okviru odziva politike na izredne razmere izjemnih povišanj cen energentov, bi podaljšanje obstoječih in/ali sprejetje novih podpornih ukrepov v odziv na visoke cene energentov povzročilo višjo rast neto nacionalno financiranih tekočih odhodkov in povečanje napovedanega javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga v letu 2023. Zato je pomembno, da države članice take ukrepe bolje usmerijo v najranljivejša gospodinjstva in izpostavljena podjetja, da bodo ohranile spodbude za zmanjšanje povpraševanja po energiji, ter jih odpravijo, ko se pritiski cen energentov zmanjšajo. Komisija poleg tega meni, da Irska še ni dosegla napredka pri strukturnem delu fiskalnih priporočil, navedenih v priporočilu Sveta z dne 12. julija 2022 v okviru evropskega semestra, in zato poziva irske organe, naj pospešijo napredek na tem področju. V poročilih o državah za leto 2023 bo vključen izčrpen opis napredka, doseženega pri izvajanju priporočil za posamezne države, v okviru novih priporočil, ki jih bo Komisija predlagala spomladi 2023, pa bo opravljena ocena tega napredka. Glede na napoved Komisije in informacije iz osnutka proračunskega načrta Latvije naj bi bila splošna fiskalna naravnanost v letu 2023 restriktivna. To je vključevalo restriktiven prispevek k splošni fiskalni naravnanosti iz nacionalno financiranih tekočih odhodkov. Glede na spreminjajoče se razmere, zlasti glede na ekspanzivno fiskalno naravnanost v letu 2022 in visoke inflacijske pritiske, je rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s priporočilom Sveta. Latvija namerava financirati dodatne naložbe prek mehanizma za okrevanje in odpornost ter z drugimi sredstvi EU, nacionalno financiranih naložb pa ne ohranja. Financirati namerava javne naložbe za zeleni in digitalni prehod. Komisija na splošno meni, da je osnutek proračunskega načrta Latvije, ki temelji na predpostavki nespremenjenih politik, v skladu s fiskalnimi smernicami iz priporočila Sveta z dne 12. julija 2022. Čeprav je Latvija hitro sprejela energetske ukrepe v okviru odziva politike na izredne razmere izjemnih povišanj cen energentov, bi podaljšanje obstoječih in/ali sprejetje novih podpornih ukrepov v odziv na visoke cene energentov povzročilo višjo rast neto nacionalno financiranih tekočih odhodkov in povečanje napovedanega javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga v letu 2023. Zato je pomembno, da države članice take ukrepe bolje usmerijo v najranljivejša gospodinjstva in izpostavljena podjetja, da bodo ohranile spodbude za zmanjšanje povpraševanja po energiji, ter jih odpravijo, ko se pritiski cen energentov zmanjšajo. Komisija poleg tega meni, da je Latvija dosegla omejen napredek pri strukturnem delu fiskalnih priporočil, navedenih v priporočilu Sveta z dne 12. julija 2022 v okviru evropskega semestra, in zato poziva latvijske organe, naj pospešijo napredek na tem področju. V poročilih o državah za leto 2023 bo vključen izčrpen opis napredka, doseženega pri izvajanju priporočil za posamezne države, v okviru novih priporočil, ki jih bo Komisija predlagala spomladi 2023, pa bo opravljena ocena tega napredka. Latvija je pozvana, naj Komisiji in Euroskupini predloži posodobljen osnutek proračunskega načrta takoj, ko bo nova vlada nastopila svoj mandat, in praviloma vsaj en mesec pred načrtovanim sprejetjem osnutka zakona o proračunu v nacionalnem parlamentu. Glede na napoved Komisije in informacije iz osnutka proračunskega načrta Litve naj bi bila splošna fiskalna naravnanost v razmerah visoke inflacije v letu 2023 ekspanzivna. To vključuje ekspanziven prispevek k splošni fiskalni naravnanosti iz nacionalno financiranih tekočih odhodkov. Ta ekspanziven prispevek ni rezultat začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energentov, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Na splošno rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov ni v skladu s priporočilom Sveta. Litva namerava financirati dodatne naložbe prek mehanizma za okrevanje in odpornost ter z drugimi sredstvi EU, ohranja pa tudi nacionalno financirane naložbe. Financirati namerava javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost. Komisija na splošno meni, da je osnutek proračunskega načrta Litve deloma v skladu s fiskalnimi smernicami iz priporočila Sveta z dne 12. julija 2022. Komisija poziva Litvo, naj v okviru nacionalnega proračunskega postopka sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da bo proračun za leto 2023 skladen s priporočilom, ki ga je sprejel Svet 12. julija 2022. Čeprav je Litva hitro sprejela energetske ukrepe v okviru odziva politike na izredne razmere izjemnih povišanj cen energentov, bi podaljšanje obstoječih in/ali sprejetje novih podpornih ukrepov v odziv na visoke cene energentov povzročilo višjo rast neto nacionalno financiranih tekočih odhodkov in povečanje napovedanega javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga v letu 2023. Zato je pomembno, da države članice take ukrepe bolje usmerijo v najranljivejša gospodinjstva in izpostavljena podjetja, da bodo ohranile spodbude za zmanjšanje povpraševanja po energiji, ter jih odpravijo, ko se pritiski cen energentov zmanjšajo. Komisija poleg tega meni, da je Litva dosegla določen napredek pri strukturnem delu fiskalnih priporočil, navedenih v priporočilu Sveta z dne 12. julija 2022 v okviru evropskega semestra, in zato poziva litovske organe, naj pospešijo napredek na tem področju. V poročilih o državah za leto 2023 bo vključen izčrpen opis napredka, doseženega pri izvajanju priporočil za posamezne države, v okviru novih priporočil, ki jih bo Komisija predlagala spomladi 2023, pa bo opravljena ocena tega napredka. Glede na napoved Komisije in informacije iz osnutka proračunskega načrta Luksemburga naj bi bila splošna fiskalna naravnanost v razmerah visoke inflacije v letu 2023 ekspanzivna. To vključuje ekspanziven prispevek k splošni fiskalni naravnanosti iz nacionalno financiranih tekočih odhodkov. Ta ekspanziven prispevek ni rezultat začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energentov, ter stroškov za pomoč ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Na splošno rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov ni v skladu s priporočili Sveta. Luksemburg namerava financirati dodatne naložbe prek mehanizma za okrevanje in odpornost ter z drugimi sredstvi EU, ohranja pa tudi nacionalno financirane naložbe. Financirati namerava javne naložbe za zeleni in digitalni prehod. Komisija na splošno meni, da je osnutek proračunskega načrta Luksemburga deloma v skladu s fiskalnimi smernicami iz priporočila Sveta z dne 12. julija 2022. Komisija poziva Luksemburg, naj v okviru nacionalnega proračunskega postopka sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da bo proračun za leto 2023 skladen s priporočilom, ki ga je sprejel Svet 12. julija 2022. Čeprav je Luksemburg hitro sprejel energetske ukrepe v okviru odziva politike na izredne razmere izjemnih povišanj cen energentov, bi podaljšanje obstoječih in/ali sprejetje novih podpornih ukrepov v odziv na visoke cene energentov povzročilo višjo rast neto nacionalno financiranih tekočih odhodkov in povečanje napovedanega javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga v letu 2023. Zato je pomembno, da države članice take ukrepe bolje usmerijo v najranljivejša gospodinjstva in izpostavljena podjetja, da bodo ohranile spodbude za zmanjšanje povpraševanja po energiji, in da jih odpravijo, ko se pritiski cen energentov zmanjšajo. Komisija poleg tega meni, da je Luksemburg dosegel omejen napredek pri strukturnem delu fiskalnih priporočil, navedenih v priporočilu Sveta z dne 12. julija 2022 v okviru evropskega semestra, in zato poziva luksemburške organe, naj pospešijo napredek na tem področju. V poročilih o državah za leto 2023 bo vključen izčrpen opis napredka, doseženega pri izvajanju priporočil za posamezne države, v okviru novih priporočil, ki jih bo Komisija predlagala spomladi 2023, pa bo opravljena ocena tega napredka. Glede na napoved Komisije in informacije iz osnutka proračunskega načrta Malte naj bi bila splošna fiskalna naravnanost v letu 2023 restriktivna. To vključuje restriktiven prispevek k splošni fiskalni naravnanosti iz nacionalno financiranih tekočih odhodkov. Glede na spreminjajoče se razmere, zlasti glede na ekspanzivno fiskalno naravnanost v letu 2022 in visoke inflacijske pritiske, je rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s priporočilom Sveta. Malta namerava financirati dodatne naložbe prek mehanizma za okrevanje in odpornost ter z drugimi sredstvi EU, nacionalno financiranih naložb pa ne ohranja. Financirati namerava javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost. Komisija na splošno meni, da je osnutek proračunskega načrta Malte v skladu s fiskalnimi smernicami iz priporočila Sveta z dne 12. julija 2022. Čeprav je Malta hitro sprejela energetske ukrepe v okviru odziva politike na izredne razmere izjemnih povišanj cen energentov, bi podaljšanje obstoječih in/ali sprejetje novih podpornih ukrepov v odziv na visoke cene energentov povzročilo višjo rast neto nacionalno financiranih tekočih odhodkov in povečanje napovedanega javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga v letu 2023. Zato je pomembno, da države članice take ukrepe bolje usmerijo v najranljivejša gospodinjstva in izpostavljena podjetja, da bodo ohranile spodbude za zmanjšanje povpraševanja po energiji, ter jih odpravijo, ko se pritiski cen energentov zmanjšajo. V poročilih o državah za leto 2023 bo vključen izčrpen opis napredka, doseženega pri izvajanju priporočil za posamezne države, v okviru novih priporočil, ki jih bo Komisija predlagala spomladi 2023, pa bo opravljena ocena tega napredka. Glede na napoved Komisije in informacije iz osnutka proračunskega načrta Nizozemske naj bi bila splošna fiskalna naravnanost v razmerah visoke inflacije v letu 2023 ekspanzivna. Ta ekspanzivna fiskalna naravnanost ni rezultat začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energentov, ter stroškov za pomoč ljudem, ki bežijo iz Ukrajine. Na splošno ekspanzivna fiskalna naravnanost ni v skladu s priporočilom Sveta. Nizozemska namerava financirati dodatne naložbe prek mehanizma za okrevanje in odpornost ter z drugimi sredstvi EU, namerava pa tudi ohraniti nacionalno financirane naložbe. Financirati namerava naložbe za zeleni in digitalni prehod, vključno v okviru namenskih sredstev. Komisija na splošno meni, da je osnutek proračunskega načrta Nizozemske deloma v skladu s fiskalnimi smernicami iz priporočila Sveta z dne 12. julija 2022. Komisija poziva Nizozemsko, naj v okviru nacionalnega proračunskega postopka sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da bo proračun za leto 2023 skladen s priporočilom, ki ga je sprejel Svet 12. julija 2022. Čeprav je Nizozemska hitro sprejela energetske ukrepe v okviru odziva politike na izredne razmere izjemnih povišanj cen energentov, bi podaljšanje obstoječih in/ali sprejetje novih podpornih ukrepov v odziv na visoke cene energentov povzročilo višjo rast neto nacionalno financiranih tekočih odhodkov in povečanje napovedanega javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga v letu 2023. Zato je pomembno, da države članice take ukrepe bolje usmerijo v najranljivejša gospodinjstva in izpostavljena podjetja, da bodo ohranile spodbude za zmanjšanje povpraševanja po energiji, ter jih odpravijo, ko se pritiski cen energentov zmanjšajo. Komisija poleg tega meni, da je Nizozemska dosegla omejen napredek pri strukturnem delu fiskalnih priporočil, navedenih v priporočilu Sveta z dne 12. julija 2022 v okviru evropskega semestra, in zato poziva nizozemske organe, naj pospešijo napredek na tem področju. V poročilih o državah za leto 2023 bo vključen izčrpen opis napredka, doseženega pri izvajanju priporočil za posamezne države, v okviru novih priporočil, ki jih bo Komisija predlagala spomladi 2023, pa bo opravljena ocena tega napredka. Glede na napoved Komisije in informacije iz osnutka proračunskega načrta Portugalske naj bi bila rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov v letu 2023 podobna srednjeročni potencialni rasti BDP, ob predpostavki načrtovanega zmanjšanja ukrepov za odzivanje na visoke cene energentov, vključno z začasno in ciljno usmerjeno podporo ranljivim gospodinjstvom in podjetjem. Zato obstaja tveganje, da rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov ne bo v skladu s priporočilom Sveta. Portugalska namerava financirati dodatne naložbe prek mehanizma za okrevanje in odpornost ter z drugimi sredstvi EU, ohranja pa tudi nacionalno financirane naložbe. Država namerava financirati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost. Komisija na splošno meni, da obstaja tveganje, da bo osnutek proračunskega načrta Portugalske le deloma v skladu s fiskalnimi smernicami iz priporočila Sveta z dne 12. julija 2022. Komisija poziva Portugalsko, naj v okviru nacionalnega proračunskega postopka sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da bo proračun za leto 2023 skladen s priporočilom, ki ga je sprejel Svet 12. julija 2022. Čeprav je Portugalska hitro sprejela energetske ukrepe v okviru odziva politike na izredne razmere izjemnih povišanj cen energentov, bi podaljšanje obstoječih in/ali sprejetje novih podpornih ukrepov v odziv na visoke cene energentov povzročilo višjo rast neto nacionalno financiranih tekočih odhodkov in povečanje napovedanega javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga v letu 2023. Zato je pomembno, da države članice take ukrepe bolje usmerijo v najranljivejša gospodinjstva in izpostavljena podjetja, da bodo ohranile spodbude za zmanjšanje povpraševanja po energiji, ter jih odpravijo, ko se pritiski cen energentov zmanjšajo. Komisija poleg tega meni, da je Portugalska dosegla omejen napredek pri strukturnem delu fiskalnih priporočil, navedenih v priporočilu Sveta z dne 12. julija 2022 v okviru evropskega semestra, in zato poziva portugalske organe, naj pospešijo napredek na tem področju. V poročilih o državah za leto 2023 bo vključen izčrpen opis napredka, doseženega pri izvajanju priporočil za posamezne države, v okviru novih priporočil, ki jih bo Komisija predlagala spomladi 2023, pa bo opravljena ocena tega napredka. Glede na napoved Komisije in informacije iz osnutka proračunskega načrta Slovaške naj bi bila splošna