ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
o pooblastitvi Komisije za začetek pogajanj za spremembo Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o upravnem sodelovanju, boju proti goljufijam in izterjavi terjatev na področju davka na dodano vrednost

PRILOGA

SMERNICE ZA POGAJANJA O SPREMEMBI SPORAZUMA MED EVROPSKO UNIJO IN KRALJEVINO NORVEŠKO O UPRAVNEM SODELOVANJU, BOJU PROTI GOLJUFIJAM IN IZTERJAVI TERJATEV NA PODROČJU DAVKA NA DODANO VREDNOST

Sporazum med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško (v nadaljnjem besedilu: Norveška) o upravnem sodelovanju, boju proti goljufijam in izterjavi terjatev na področju davka na dodano vrednost (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je začel veljati septembra 2018. Sporazum državam članicam EU in Norveški omogoča, da sodelujejo na podoben način, kot sodelujejo države članice v okviru Uredbe Sveta (EU) št. 904/2010 in Direktive Sveta 2010/24/EU v boju proti goljufijam na področju DDV, ter si medsebojno pomagajo pri izterjavi terjatev na področju DDV. Vendar je bilo medtem v Uredbo Sveta (EU) št. 904/2010 vnesenih več sprememb in uvedena so bila nova orodja za upravno sodelovanje, in sicer s spremembo Uredbe Sveta (EU) 2018/1541. Nova orodja vključujejo:

(a)okrepitev mreže Eurofisc z okrepljenim upravljanjem, tako imenovanimi nadaljnjimi ukrepi (skupna obdelava in analiza podatkov) in skupaj izvedenimi upravnimi preiskavami (skupne revizije),

(b)možnost, da se za izmenjavo informacij uporabijo druga sredstva, ki niso standardni obrazci,

(c)izmenjavo informacij z drugimi organi kazenskega pregona EU (Europol, OLAF) ter

(d)posredovanje ključnih informacij o uvozu in vozilih.

Vendar orodja iz zgornjih točk c) in d) niso uporabna za sodelovanje držav članic z Norveško.

Poleg tega se Sporazum, sklenjen leta 2018, sklicuje na Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov, ki je bila razveljavljena z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov. Cilj pogajanj bi zato moral biti dvojen:

(1)državam članicam, kolikor je mogoče in kolikor je potrebno, zagotoviti nova orodja za sodelovanje z Norveško, podobna tistim, ki so bila uvedena z Uredbo (EU) št. 904/2010 in spremenjena z Uredbo (EU) 2018/1541. Pogajanja bi morala zajemati zlasti:

–izmenjavo informacij z uporabo drugih sredstev, ki niso standardni obrazci,

–upravne preiskave, ki se izvajajo skupaj,

–nadaljnje ukrepe Eurofisca,

(2)posodobitev pravnih sklicev na Direktivo 95/46/ES, ki je bila razveljavljena z Uredbo (EU) 2016/679.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Osnutek sklepa Skupnega odbora EGP (priloženega predlogu sklepa Sveta) je namenjen spremembi Priloge IV (Energetika) k Sporazumu EGP, da se v Sporazum EGP vključi Uredba Komisije (EU) 2017/2195 z dne 23. novembra 2017 o določitvi smernic za izravnavo električne energije je treba vključiti v Sporazum EGP.

Omrežni kodeksi in smernice za električno energijo, kot so določeni v 3. energetskem svežnju, določajo tehnična pravila za olajšanje trgovanja na notranjem trgu EU z električno energijo. V celoti delujoč in medsebojno povezan notranji trg z energijo je ključen za uresničevanje ciljev zanesljive oskrbe z energijo, povečanja konkurenčnosti in zagotavljanja, da lahko vsi odjemalci kupujejo energijo po dostopnih cenah. Med Norveško kot državo Efte, ki je del EGP, in državami članicami EU so bile vzpostavljene pomembne elektroenergetske povezave. Zato je nujno, da se tehnična pravila, ki se uporabljajo za trgovanje na notranjem trgu EU z električno energijo, razširijo na EGP, da se zagotovi pravna homogenost kot podlaga za trgovanje z električno energijo.

Uredba Komisije (EU) 2017/2195 določa podrobne smernice o izravnavi električne energije, vključno s skupnimi načeli za zakup in obračun rezerv za vzdrževanje frekvence, rezerv za obnovo frekvence in rezerv za nadomestitev ter skupno metodologijo za aktiviranje rezerv. Uporablja se za vse operaterje prenosnih in distribucijskih sistemov, regulativne organe, Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER) in Evropsko mrežo operaterjev prenosnih sistemov (ENTSO-E) ter tretje osebe, na katere so bile prenesene ali dodeljene odgovornosti, ali druge udeležence na trgu.

Prilagoditve, navedene v osnutku priloženega sklepa Skupnega odbora EGP, presegajo zgolj tehnične prilagoditve v smislu Uredbe Sveta št. 2894/94. Stališče Unije zato določi Svet.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Komisija je 4. marca 2020 sprejela svoj predlog za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi Uredbe (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila).

Predlog za uredbo o evropskih podnebnih pravilih je del širšega svežnja ambicioznih ukrepov, napovedanih v sporočilu Komisije o evropskem zelenem dogovoru. Z evropskim zelenim dogovorom se uvaja nova strategija za rast v EU, katere cilj je EU preoblikovati v pravično in uspešno družbo ter izboljšati kakovost življenja sedanjih in prihodnjih generacij, in sicer s sodobnim, konkurenčnim in z viri gospodarnim gospodarstvom, ki v letu 2050 ne bo ustvarjalo nobenih neto emisij toplogrednih plinov in v katerem bo gospodarska rast ločena od rabe virov. Njegov cilj je tudi zavarovati, ohraniti in okrepiti naravni kapital EU ter zaščititi zdravje in dobrobit državljanov pred nevarnostmi, ki izhajajo iz podnebja in okolja, ter njihovimi posledicami. Evropski zeleni dogovor potrjuje namero Komisije, da bi Evropa do leta 2050 postala prva podnebno nevtralna celina.

Cilj predloga je z vključitvijo cilja podnebne nevtralnosti EU do leta 2050 v zakonodajo določiti usmeritev, okrepiti gotovost in zaupanje v zavezanost EU ter povečati preglednost in odgovornost.

V prvotnem predlogu je bilo navedeno, da bo Komisija do septembra 2020 predstavila načrt, za katerega bo izvedena ocena učinka, ki bo podlaga za odgovorno povečanje cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v EU za leto 2030 na najmanj 50 % in na okoli 55 % v primerjavi z ravnmi iz leta 1990, ter predlagala ustrezno spremembo predloga. To je odraženo v členu 2(3) in uvodni izjavi 17 prvotnega predloga Komisije. Iz načrta za uresničitev podnebnih ciljev do leta 2030 je razvidno, da je povečanje cilja zmanjšanja emisij v Uniji za leto 2030 na vsaj 55 % izvedljivo in koristno.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA

Svetovna zdravstvena organizacija (WHO) je 11. marca 2020 razglasila izbruh koronavirusne bolezni 2019 (v nadaljnjem besedilu: COVID-19) za pandemijo. Od takrat so države po svetu sprejele izredne ukrepe za odziv na izbruh in njegovo zajezitev.

Zaradi pandemije se napoveduje močno krčenje rasti. Ukrepi, ki so jih sprejele države članice in partnerske države kot odziv na krizo, so privedli do resnih motenj v dobavnih verigah in proizvodnji ter povzročili odsotnosti z delovnega mesta. Poleg tega je zagotavljanje številnih storitev postalo nemogoče ali zelo težavno. Hkrati se je povpraševanje potrošnikov zmanjšalo. Ukrepi so že povzročili ali bodo povzročili resno poslabšanje finančnega položaja številnih podjetij.

Pandemična kriza COVID-19 ima velik učinek na družbe po svetu, zlasti na zdravstvene sisteme, ima pa tudi resne svetovne družbene in gospodarske posledice. Strategija odzivanja Unije bi morala biti celovita, usklajena in integrirana ter bi morala obravnavati javno zdravje in socialno-ekonomske izzive. Najmanj razvite države so zaradi šibkih, neodpornih zdravstvenih sistemov ter zapletenih socialno-ekonomskih in upravljavskih izzivov najbolj ranljive za COVID-19. Jasno je, da bo imel COVID-19 velik učinek na gospodarske in makroekonomske sisteme v naših partnerskih državah. Za vlade bo izziv ohranjati makroekonomsko stabilnost in fiskalni manevrski prostor, da bi zaščitile najbolj ranljive, podjetja in delavce ter še naprej zagotavljale osnovne socialne storitve.

Ta izredni položaj zahteva usklajen in enoten pristop na ravni Unije, ki bi veljal tako za notranjo kot za zunanjo razsežnost. Da bi preprečili nadaljnje poslabšanje gospodarstva in spodbudili uravnoteženo, enotno in enakomerno okrevanje gospodarske aktivnosti, bi bilo treba vzpostaviti izreden in usklajen program gospodarske podpore. Zato so potrebne znatne javne in zasebne naložbe, da bi našli inovativne rešitve, spodbudili gospodarstvo, ustvarili visokokakovostna delovna mesta in vlagali v odpravo neposredne škode, ki jo je povzročil izbruh COVID-19.

Komisija glede na navedeno predlaga ambiciozen sveženj, vključno s povečanjem zgornjih mej v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, da se v odziv na učinek pandemije COVID-19 v Uniji in zunaj nje omogoči izvajanje ukrepov, kot so ukrepi za podporo prizadetim podjetjem, kohezijska podpora za države članice, krepitev zmogljivosti za boljšo pripravljenost na krize v prihodnje ter krepitev drugih ustreznih področij politik in z njimi povezani ukrepi.

Predlaga se, da se ti ukrepi izvajajo v okviru posebnih instrumentov in programov Unije ter v skladu z ustreznimi akti Unije, ki določajo pravila za te instrumente in programe.

Zato je treba omogočiti izvajanje teh ukrepov prek mehanizmov izvajanja v skladu z Uredbo (EU) 2017/1601 o vzpostavitvi Evropskega sklada za trajnostni razvoj (EFSD), jamstva EFSD ter jamstvenega sklada EFSD.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Odločba Sveta 2003/17/ES priznava enakovrednost nekaterim tretjim državam glede poljskih pregledov in pridelave semena nekaterih vrst, ki se izvajajo v skladu z direktivami 66/401/EGS, 66/402/EGS, 2002/54/ES in 2002/57/ES. Nacionalne določbe, ki urejajo seme, požeto in kontrolirano v navedenih državah, dajejo glede lastnosti semena in ureditev njegovega pregledovanja, zagotavljanja identifikacije semena, označevanja in kontrole ista zagotovila kot določbe, ki se uporabljajo za seme, požeto in kontrolirano v Evropski uniji. Ker Ukrajina ni med navedenimi tretjimi državami, uvoz semen žit, požetih v navedeni državi, v Evropsko unijo trenutno ni mogoč.

Ukrajina je Komisijo zaprosila, da se njeno seme žit vključi v področje uporabe Odločbe Sveta 2003/17/ES kot enakovredno.

Komisija je na podlagi tega zahtevka izvedla pregled veljavne zakonodaje Ukrajine in revizijo poljskih pregledov in sistema potrjevanja semena za seme žit v Ukrajini. Ugotovljeno je bilo, da so obstoječe ukrajinske zahteve in sistem enakovredni zahtevam in sistemu Unije ter nudijo ista zagotovila kot sistem Unije.

Zato je primerno, da se s sklepom, ki ga sprejmeta Evropski parlament in Svet, ukrajinsko seme prizna kot enakovredno semenu žit, požetemu, pridelanemu in kontroliranemu v Evropski uniji.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

To je tehnično izvajanje obstoječih zahtev in zato skladno z obstoječimi določbami politike na področju politike semena ali trženja semena.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Ta predlog je v skladu s cilji pridružitvenega sporazuma med EU in Ukrajino, saj bo spodbudil trgovino s semenom, ki je v skladu s pravili Unije.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

Pravna podlaga tega akta je člen 43(2) PDEU, ki Evropski parlament in Svet pooblašča, da določita določbe, potrebne za doseganje ciljev skupne kmetijske politike.

•Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

Zahteve za seme so urejene na ravni Unije. Da bi zagotovili prosti pretok uvoženega semena na enotnem trgu, je potrebno ukrepanje na ravni Unije.

•Sorazmernost

To je edina možna oblika ukrepanja Unije za doseganje zastavljenega cilja.

•Izbira instrumenta
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

Kriza zaradi koronavirusa ali izbruha COVID-19 je nenadoma in dramatično prizadela države članice ter lahko zelo zaznamuje njihove družbe in gospodarstva. Ovira njihovo rast, saj se gospodarska dejavnost hitro zmanjšuje. To se lahko še poslabša zaradi likvidnostnih omejitev, saj imajo podjetja težave pri plačevanju svojih dobaviteljev in zaposlenih. Hkrati so potrebna dodatna javna sredstva za podporo zdravstvenim sistemom in drugim dejavnostim, ki so neposredno povezane z izbruhom bolezni.

To je povzročilo izredne razmere, ki jih je treba reševati s posebnimi ukrepi za podporo in zaščito gospodarstev, podjetij in delavcev v državah članicah. Potrebni so obsežni in hitri ukrepi, namenjeni zdravstvenim sistemom, da bodo ti lahko delovali pod velikim pritiskom, MSP, ki imajo pogosto manjši manevrski prostor, ter blaženju negativnih posledic na trgih dela in za druge ranljive dele gospodarstev. To je naloga celotne EU, ki zahteva, da se uporabijo vsa razpoložljiva sredstva na ravni EU in držav članic, da se odpravijo izzivi, povezani z izbruhom COVID-19, s kakršnimi se doslej še nismo soočili.

Komisija zato predlaga „naložbeno pobudo v odziv na koronavirus“, namenjeno spodbujanju naložb z mobilizacijo razpoložljivih denarnih rezerv v evropskih strukturnih in investicijskih skladih za takojšen boj proti krizi. Naložbe bodo velike in bodo hitro dosegle več kot 37 milijard EUR. V ta namen Komisija predlaga Evropskemu parlamentu in Svetu, naj sprostita približno 8 milijard EUR likvidnih sredstev za naložbe.

Da bi lahko hitro usmerili evropske javne naložbe v višini 37 milijard EUR v reševanje posledic krize zaradi koronavirusa Komisija predlaga, da se letos odreče obveznosti glede zahteve za povračilo neporabljenih zneskov predhodnega financiranja za Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS), Kohezijski sklad (KS) in Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) do zaključka programov.
o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, Protokola o spremembi Sporazuma o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike na eni strani, Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi strani, Islandijo na tretji strani in Kraljevino Norveško na četrti strani, podpisanega 16. in 21. junija 2011, da bi se upošteval pristop Republike Hrvaške k Evropski uniji

ISLANDIJA

na tretji strani in

KRALJEVINA NORVEŠKA (v nadaljnjem besedilu: Norveška)

na četrti strani SO SE –

ob upoštevanju pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji 1. julija 2013 –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1

Sporazum o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike na eni strani, Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi strani, Islandijo na tretji strani in Kraljevino Norveško na četrti strani, podpisan 16. in 21. junija 2011 (v nadaljnjem besedilu: sporazum iz leta 2011), se uporablja za Republiko Hrvaško kot državo članico Evropske unije.

Člen 2

Člen 2 sporazuma iz leta 2011 se v celoti črta in nadomesti z naslednjim:

„ČLEN 2

Uporaba sporazuma o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s protokoloma,

ter Priloge k temu sporazumu

Določbe Sporazuma o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami, podpisanega 25. in 30. aprila 2007 (v nadaljnjem besedilu: sporazum o zračnem prometu), kakor je bil spremenjen s Protokolom o spremembi Sporazuma o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami, podpisanega 25. in 30. aprila 2007, ki so ga Združene države Amerike ter Evropska unija in njene države članice podpisale 24. junija 2010, ter kakor je bil nadalje spremenjen s Protokolom o spremembi Sporazuma o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami, podpisanega 25. in 30. aprila 2007 in spremenjenega s Protokolom o spremembi Sporazuma o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike in Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami, podpisanega 25. in 30. aprila 2007, ki so ga Združene države Amerike ter Evropska unija in njene države članice podpisale 24. junija 2010, da bi se upošteval pristop Republike Hrvaške k Evropski uniji, podpisanim dne ______ 2019 (v nadaljnjem besedilu: protokola), ki sta vključena s sklicem, se uporabljajo za vse pogodbenice tega sporazuma ob upoštevanju Priloge k temu sporazumu. Določbe sporazuma o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s protokoloma, se uporabljajo za Islandijo in Norveško, kot da bi bili državi članici Evropske unije, zato imata Islandija in Norveška vse pravice in obveznosti držav članic na podlagi navedenega sporazuma. Določbe Priloge k temu sporazumu so sestavni del tega sporazuma.“.

Člen 3

Vsi sklici na „Protokol“ v Prilogi k sporazumu iz leta 2011 se nadomestijo s sklici na „protokola“.
PRILOGA

PREGLED DELOVANJA SKLEPA IZ BALIJA O UPRAVLJANJU TARIFNIH KVOT

Poročilo za Generalni svet

(1)Ministri so na devetem zasedanju Ministrske konference sprejeli sklep o Dogovoru o upravnih določbah za tarifne kvote kmetijskih proizvodov, kakor so opredeljeni v členu 2 Sporazuma o kmetijstvu (WT/MIN(13)/39) (v nadaljnjem besedilu: sklep iz Balija o tarifnih kvotah). Ministri so Odboru naročili, naj pregleda in spremlja izvajanje obveznosti članic, določenih v okviru sklepa iz Balija o tarifnih kvotah, da bi se s pregledom, ki se začne najpozneje leta 2017, spodbujal stalen proces izboljšanja uporabe tarifnih kvot, pri tem pa upošteva do tedaj pridobljene izkušnje. Razprave o pregledu so se začele na zasedanju Odbora oktobra 2017. Odbor se je na zasedanju februarja 2018 strinjal s postopkom in roki za izvedbo pregleda v dokumentu G/AG/W/171. V skladu z dogovorjenim postopkom je bil pregled opravljen v okviru odprtih neuradnih srečanj Odbora, načrtovanih po rednih sejah Odbora.

(2)Članice so o pregledu razpravljale na štirih neuradnih srečanjih Odbora 20. februarja, 11. junija, 25. septembra in 26. novembra 2018. V okviru novembrskega neuradnega srečanja je bila organizirana tematska seja o upravljanju tarifnih kvot in prenizki izpolnitvi kvot, na kateri so sodelovali predstavniki industrije. V razpravah o pregledu so se upoštevali tudi številni pisni prispevki članic. Poleg tega je sekretariat za lažjo izvedbo pregleda kot odgovor na pozive članic ter v skladu z dogovorjenim postopkom in roki za izvedbo pregleda pripravil informativni dokument o upravljanju tarifnih kvot in stopnji izpolnitve kvot. Priloga 1 vključuje seznam vseh pisnih dokumentov, ki so bili doslej obravnavani pri pregledu.

(3)Članice so v razpravah o pregledu opredelile naslednje teme: 1) učinkovito izvajanje in spremljanje vsebinskih obveznosti, ki izhajajo iz sklepa iz Balija o tarifnih kvotah; 2) zahteve glede preglednosti tarifnih kvot; 3) mehanizem za prenizko izpolnitev kvot. Spodaj so našteti nekateri elementi, obravnavani pri vsaki od treh tem, tudi v okviru novembrskih tematskih razprav.

UČINKOVITO IZVAJANJE IN SPREMLJANJE

i.Prerazporeditev neizkoriščenih dovoljenj v okviru tarifne kvote;

ii.Postopki prerazporeditve, tudi glede dodelitev za posamezne države;

iii.Izmenjava izkušenj in najboljših praks v zvezi z izboljševanjem izpolnitve tarifnih kvot, vključno s prerazporeditvijo tarifnih kvot v okviru regionalnih trgovinskih sporazumov.

ZAHTEVE GLEDE PREGLEDNOSTI TARIFNIH KVOT

i.Pravočasno in celovito obveščanje o tarifnih kvotah;

ii.Takojšnje poročanje o spremembah pri upravljanju tarifnih kvot;

iii.Dosledno poročanje o stopnjah izpolnitve vseh članic z obveznostmi glede tarifnih kvot;

iv.Usklajene prakse obveščanja (npr. za neodprte tarifne kvote ali načrtovane tarifne kvote brez tarifne prednosti);

v.Poročanje o razlogih za prenizko izpolnitev kvot;

vi.Izmenjava nacionalnih izkušenj in najboljših praks v zvezi z upravljanjem tarifnih kvot;

vii.Posebna in pristranska obravnava (breme zahtev v zvezi z obveščanjem);

viii.Povezava z zahtevami v zvezi z obveščanjem na področju postopkov za izdajanje uvoznih dovoljenj;
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

Evro-sredozemski letalski sporazum med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani je bil dosežen na pogajanjih s Komisijo v okviru pooblastila Sveta, prejetega junija 2007.

Sporazum je bil s pridržkom njegove naknadne sklenitve podpisan 15. decembra 2010 v skladu s Sklepom 2012/750/EU Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta. Na strani EU so pogodbenice Sporazuma Unija in njene države članice.

Postopek ratifikacije so zaključile vse države članice razen Republike Hrvaške. Republika Hrvaška pristopi k Sporazumu v skladu s postopkom iz Akta o pristopu, priloženega Pogodbi o pristopu z dne 5. decembra 2011, ustrezen protokol o pristopu Republike Hrvaške k Sporazumu pa je bil podpisan 3. maja 2016.

Zlasti zaradi upoštevanja začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe in na podlagi sodbe Evropskega sodišča z dne 28. aprila 2015 v zadevi C-28/12 ta predlog spreminja prvotni predlog Komisije (pod COM(2010) 332 final), ki je bil sprejet 24. junija 2010 in nato predložen Svetu. Da bi se Svetu olajšala preučitev, je celotno zadevno besedilo predloženo kot spremenjen predlog.

2.PRAVNA PODLAGA

Pravna podlaga predloga je člen 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije v povezavi s členom 218(6)(a)(v) in členom 218(7) Pogodbe.

3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

Ni relevantno.

4.PRORAČUNSKE POSLEDICE

Predlog ne vpliva na proračun Unije.

5.DRUGI ELEMENTI

·Povzetek predlaganega sporazuma

Sporazum sestavlja osrednje besedilo, ki vključuje glavna načela, in štiri priloge: Priloga I o dogovorjenih storitvah in določenih progah, Priloga II o prehodnih določbah, Priloga III s seznamom pravil za civilno letalstvo ter Priloga IV s seznamom drugih držav iz členov 3 in 4 ter Priloge I.

2010/0180 (NLE)

Spremenjeni predlog

SKLEP SVETA
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Namen osnutka sklepa Skupnega odbora EGP (priloženega predlogu sklepa Sveta) je spremeniti Protokol 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode, da se razširi sodelovanje pogodbenic na področju civilne zaščite. V tem primeru je namen tega predloga spremembe vključiti Sklep (EU) 2019/420 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. marca 2019 o spremembi Sklepa št. 1313/2013/EU o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite, da se državam Efte, ki so del EGP, od 21. marca 2019 omogoči sodelovanje pri ukrepih Unije v zvezi s tem sklepom.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Priloženi osnutek sklepa Skupnega odbora razširja obstoječo politiko EU na države Efte, ki so del EGP (Norveška, Islandija in Lihtenštajn), na področju civilne zaščite, da bi se izboljšal odziv Unije na naravne nesreče in nesreče, ki jih povzroči človek.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Razširitev pravnega reda EU na države Efte, ki so del EGP, z njihovo vključitvijo v Sporazum EGP poteka v skladu s cilji in načeli navedenega sporazuma, katerega cilj je vzpostaviti dinamičen in homogen Evropski gospodarski prostor, ki bo temeljil na skupnih pravilih in enakih pogojih konkurence.