P6_TA(2006)0464

Evropska centralna banka (2005)

Resolucija Evropskega parlamenta o letnem poročilu Evropske centralne banke za leto 2005 (2006/2206(INI))

Evropski parlament,

- ob upoštevanju letnega poročila Evropske centralne banke za leto 2005,

- ob upoštevanju člena 113 Pogodbe ES,

- ob upoštevanju člena 15 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke,

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. aprila 1998 o demokratičnem nadzoru tretje faze Evropske monetarne unije [1],

- ob upoštevanju svojega glasovanja z dne 5. julija 2005 z zavrnitvijo predloga resolucije o letnem poročilu Evropske centralne banke za leto 2004 [2],

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. aprila 2006 o stanju evropskega gospodarstva: pripravljalno poročilo o širših smernicah ekonomske politike za leto 2006 [3],

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. maja 2006 o javnih financah v Ekonomski in monetarni uniji [4],

- ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. julija 2006 o letni izjavi o območju eura (KOM(2006)0392),

- ob upoštevanju svojega stališča z dne 13. marca 2003 o priporočilu Evropske centralne banke glede sklepa Sveta o spremembi člena 10.2 statutov Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke [5],

- ob upoštevanju resolucije z dne 14. marca 2006 o strateški reviziji Mednarodnega denarnega sklada [6],

- ob upoštevanju poročila o finančni stabilnosti in poročila o finančnem povezovanju euroobmočja Evropske centralne banke,

- ob upoštevanju pisma predsednika Odbora za ekonomske in monetarne zadeve predsedniku Ekonomsko-finančnega sveta z dne 5. maja 2006 o postopku imenovanja direktorja Evropske centralne banke,

- ob upoštevanju gospodarskih napovedi Eurosistema junija 2006,

- ob upoštevanju členov 106 in 112(1) svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0349/2006),

A. ob priznavanju popolne neodvisnosti Evropske centralne banke (ECB) in Evropskega sistema centralnih bank (ESCB);

B. ker je glavni cilj ECB in ESCB zagotavljanje stabilnosti cen ob podpori splošnih gospodarskih politik Evropske skupnosti, kot je opredeljeno v členu 2 Pogodbe ES; ker člen 105 pogodbe ES pravi, da monetarna politika prispeva k uresničevanju ciljev Skupnosti, "če to ni v nasprotju s ciljem stabilnosti cen";

C. ker se je bruto domači proizvod (BDP) euroobmočja v letu 2005 povečal za 1,4 %, kar je manj glede na doseženo 1,8-odstotno rast leta 2004, medtem ko se je inflacija euroobmočja ustalila pri 2,2 %, ki je blizu odstotku v letu 2004 (2,1 %);

D. ker države članice niso znale enako izkoristiti visoke svetovne rasti v letu 2005, kar se med drugim lahko pripiše zvišanju cen nafte in neugodnemu razvoju menjalnih tečajev, je bil decembra 2005 tečaj eura višji kot 1,17 dolarja (v primerjavi z najvišjim tečajem 1,36 dolarja decembra 2004), ker napovedi rasti kažejo na nekakšno stopnjo okrevanja gospodarstva, Komisija predvideva 2,5-odstotno rast v letu 2006 in od 1,3 % do 2,3 % v letu 2007 ter tudi stabilnost inflacije, ki bo nekoliko višja od 2%;

E. ker je svet guvernerjev ECB ključno obrestno mero, ki je bila dve leti in pol stalna pri 2 %, postopno povečal za 25 baznih točk najprej 1. decembra 2005 in potem še 2. marca, 8. junija, 3. avgusta in 5. oktobra 2006, in ker stopnje teh obrestnih mer ostajajo nizke v smislu nominalne in realne obrestne mere;

F. ob upoštevanju številnosti obstoječih kandidatur za imenovanje na odgovorna delovna mesta v MDS, STO ali OECD, poleg tistih v Svetovni banki, brez kakršnih koli neugodnih posledic za poklicno napredovanje kandidatov,

G. ker je v zadnjih mesecih več centralnih bank tretjih držav izrazilo namero, da bodo v mednarodnih rezervah povečale delež deviznih rezerv v eurih;

H. ker se je svetovno neravnovesje v letu 2005 povečalo zlasti zaradi naraščanja primanjkljaja v plačilni bilanci Združenih držav Amerike, ki je narasel na 6,4% BDP;

I. ker letni računovodski izkazi ECB za leto 2005 niso prikazali ne čistega dobička ne čiste izgube, kar se kaže v oblikovanju rezervacij iz celotnga doseženega rezultata;

J. ker ima ECB ključno vlogo pri stabilnem delovanju evropskega mehanizma deviznega tečaja (ERM II) in boju proti inflaciji;

K. ker je Parlament pripravljen, da prispeva k okrepitvi vloge in mednarodne pristojnosti ECB na mednarodni ravni;

Gospodarska in denarna gibanja

1. poudarja, da je ob gospodarskem okrevanju, izraženem v 2,5% letni rasti realnega BDP in prispevku domačega povpraševanja v višini 2,1 % v drugem četrtletju leta 2006, nedavna gospodarska rast podprta z nacionalnimi reformami in naložbenimi programi na trgih dela, financ in proizvodov; meni, da se obrestne mere lahko zvišajo le s previdnostjo, da ne bi ogrozile rasti; opozarja na nevarnosti, povezane z gibanjem menjalnih tečajev eura in cenami nafte, dejavnikov, ki sta vplivala na šibko rast v letu 2005; pozdravlja politiko ECB, ki je usmerjena v glavni cilj ohranjanja stabilnosti cen; prav tako meni, da se je ECB pravilno odzvala na gospodarsko in finančno gibanje v letu 2005 in po najvišji inflaciji, ki je septembra 2005 dosegla 2,6 %, zvišala obrestno mero;

2. vendar poudarja, da se mora ECB glede rasti zavedati nevarnosti, ki jih ustvarja neprestano zviševanje obrestnih mer z vidika nedavnega okrevanja gospodarstva; ugotavlja, da morajo države članice dokončati potrebne strukturne reforme in naložbene dejavnosti ter tako podpreti okrevanje gospodarstva; meni, da na politiko obrestnih mer vpliva napredek na področju izboljšanja javnih financ v državah članicah;

3. ugotavlja, da so v obdobju od leta 2003 do 2005 obrestne mere v višini 2% dosegle najnižjo raven in tako pospešile gospodarsko okrevanje; poziva ECB, da še naprej izpolnjuje svojo nalogo v politiki utrjevanja srednjeročnih in dolgoročnih inflacijskih pričakovanj na ravneh, skladnih s stabilnostjo cen; poudarja, da mora ECB še naprej pozorno spremljati razvoj cen nafte in nepremičnin ter obstoj presežnih sredstev;

4. ugotavlja, da je nadaljevanje postopka konsolidacije držav članic nujno, da se ustvari podlaga za dolgoročno rast, pri čemer se ne smejo zanemariti naložbe v družbo, ki se je pripravljena soočiti s prihodnostjo; to napoved potrjujejo sedanji svetovni gospodarski obeti MDS; nadaljnji napredek v reformah v državah članicah euroobmočja ostaja odločilni dejavnik pri utrditvi temeljev dolgoročne rasti;

5. ugotavlja, da so konec leta 2001 in v začetku leta 2003 obstajali znaki, podobni sedanjim, okrevanja gospodarstva, ki pa se niso uresničili v obliki trajnostne rasti; ugotavlja, da ocene Komisije in Eurosistema predvidevajo rahlo okrevanje v letu 2006, ki se bo leta 2007 upočasnilo; meni, da je vsako povečanje možnosti rasti euroobmočja odvisno od strukturnih reform, kot tudi pazljivo izvajanih naložbenih dejavnosti v državah članicah; priznava, da je na trgih Evropske unije konkurenčnost in kakovost delovne sil gibalo gospodarske rasti in da se ne sme ovirati njunega vpliva na večjo učinkovitost in inovativnost; ugotavlja nedavno gospodarsko okrevanje v letu 2006 in poudarja, da je za boljše izkoriščanje teh pozitivnih okoliščin potrebna resna proračunska konsolidacija s strani držav članic;

6. meni, da je povečanje možnosti rasti euroobmočja odvisno od nadaljevanja povezanega izvajanja programa preoblikovanja; v vseh primerih mora to, ob upoštevanju demografskih sprememb, vključevati sisteme socialne varnosti, ki ustrezajo prihodnjim razmeram; na podlagi tega ostajajo evropski makroekonomski dialogi za razvoj meril za nacionalne programe preoblikovanja in dobro uravnovešena makroekonomska politika pomembni dejavniki; zaradi tega je pomembno, da ECB ohrani svojo neodvisnost;

7. meni, da predstavljajo razlike v euroobmočju, kjer obstajajo neenakosti v gospodarski rasti (do 4,5% v letu 2005) in inflaciji (do 2,7 % v letu 2005) veliko dolgoročno nevarnost za EMU;

8. ugotavlja, da obstaja vedno večje tveganje prilaganja cen nepremičnin na hitro in nevzdržno rast cen v zadnjih letih; želi, da ECB pojasni svojo politiko v zvezi z gibanjem cen premoženja, vključno s cenami nepremičnin; meni, da bi jasnejši položaj dolgoročno pripomogel k odpravljanju razvoja finančnih zlomov zaradi špekulacij;

9. pozdravlja pristop Cipra, Latvije in Malte 29. aprila 2005 in Slovaške 25. novembra 2005 k ERM II; se zavzema za sprejetje eura v vseh državah članicah; meni, da je treba posebno pozornost nameniti točnosti in verodostojnosti statistike držav članic glede skladnosti s konvergenčnimi merili; poziva druge države članice, da čimprej sprejmejo ukrepe, da bodo tudi one izpolnile merila za pristop k euroobmočju;

10. ugotavlja, da se med državami članicami euroobmočja mehanizmi prenosa monetarne politike razlikujejo; nekatere države se bolje odzivajo zaradi prevladajočega zadolževanja s spremenljivo obrestno mero; poziva ECB in Komisija, da predložita jasno analizo teh razlik ter možne izboljšave, ki bodo omogočale enostavnejši prenos monetarne politike; možnosti okrevanja v Evropi se lahko okrepijo le s sprejetjem glavnega načela enotnosti in raznolikosti na socialni in gospodarski ravni;

11. poudarja tveganje hitrega prilagajanja mednarodnim neravnotežjem, ki lahko vplivajo na povišanje menjalnega tečaja eura glede na dolar;; poziva Euroskupino, Svet in ECB, da poglobijo usklajevanje med dejavnostmi na področju politike deviznih tečajev;

12. ugotavlja, da je ECB naklonjena okrepitvi preventivnih ukrepov pakta stabilnosti in rasti, vendar je kljub temu večkrat zavzela kritično stališče, povezano z morebitnimi korekcijskimi ukrepi tega pakta, ki je v skladu z vsemi drugimi stališči centralnih bank euroobmočja in ki so ga nekateri jasno kritizirali;

Monetarna politika

13. meni, da bi monetarna politika ECB morala biti še bolj jasna in usklajena, zlasti pri določanju pomena dveh glavnih stebrov politike in odnosov med njima, in sicer denarne mase (M3) in vseh drugih ustreznih informacij o prihodnjem gibanju inflacije; meni, da bodo politike ECB zaradi teh jasnih in preglednih pravil o načinu vpliva teh dveh stebrov na operativne odločitve na področju monetarne politike, še bolj predvidljive in učinkovite;

14. poziva ECB, da ukrepa glede visoke vrednosti denarne mase M3 (8,8% maja 2006 v primerjavi s 7,4% decembra 2005) v primerjavi z dolgoročno referenčno vrednostjo 4,5 %; opozarja na stalno visoko rast zlasti obtoka papirnatega denarja in denarnih vlog na vpogled ter je zaskrbljen, ker se take rasti ne more dolgoročno vzdrževati; poziva ECB, da pazljivo preuči gibanje hipotekarnega trga in trga posojil M&A (združitve - prevzemi) ter njihov morebiten vpliv na sistemsko tveganje, zaupanje potrošnikov in gibanje obrestnih mer;

Finančna stabilnost in povezovanje

15. pozdravlja objavo prvega poročila ECB o finančnem povezovanju v euroobmočju, ki je bistveno za prenos informacij o monetarni politiki in finančno stabilnost; ugotavlja, da finančno povezovanje z vidika ECB zahteva povezovanje tržnih infrastruktur, zlasti sistemov za izračun, izravnavo in izpolnjevanje obveznosti; ugotavlja, da ECB namerava izdelati infrastrukturo izravnave obveznosti; ugotavlja, da je treba do morebitne uvedbe infrastrukture vzpostaviti upravljanje ECB;

16. obsoja dejstvo, da je ECB zaradi ukrepov na ravni 2 vzpostavila stik z Odborom evropskih regulatorjev trgov vrednostnih papirjev, še preden je zakonodajalec imel možnost ukrepati;

17. opozarja na bojazen, ki jo je izrazila ECB glede hedge skladov, in poziva ECB, da na tem področju opravi še druge analize;

18. poziva Komisijo, naj nameni več pozornosti vplivu delovanja finančnih trgov na makroekonomski položaj v euroobmočju;

19. opozarja na nevarnosti, ki jih za stabilnost finančnega sektorja predstavlja čezmejno združevanje; od ECB zahteva, naj zato opravi analizo, ki se zlasti osredotoča na vprašanje refinanciranja in ustrezne analize predstavi v monetarnem dialogu 2007;

20. z zanimanjem pričakuje izvajanje integriranega sistema TARGET II, ki bo izboljšal upravljanje likvidnosti v ESBC in občutno izboljšal učinkovitost; še naprej od ESBC zahteva, da za prihodnje delovanje TARGET II izdela splošen, pregleden in trden pravni okvir;

21. obžaluje, da se ECB ali Svetu ni zdelo primerno obvestiti Parlamenta o memorandumu o soglasju glede upravljanja finančnih kriz;

Zunanja vloga eura

22. opozarja na zahtevo po poenoteni predstavitvi euroobmočja v okviru mednarodnih finančnih institucij, da bi tako zavarovali njegove interese v skladu z njegovo gospodarsko težo;

23. z zanimanjem ugotavlja, da je več centralnih bank objavilo, da bodo povečale delež svojih rezerv, nominiranih v eurih; poziva ECB, da pozorno spremlja ta gibanja in v letnem poročilu o mednarodni vlogi eura predstavi kvantitativno oceno in analizo njihovih posledic, zlasti na področju deviznega tečaja;

Bankovci

24. ugotavlja, da je vrednost euro bankovcev v obtoku hitro rasla, in je v letu 2005 narasla za 12,8 %; ugotavlja, da je nenehna rast posledica zlasti bankovcev visoke vrednosti, predvsem bankovcev za 500 EUR, katerih število se je v obtoku povečalo za 20,9 %; poziva ECB, naj razišče razloge očitnega povečanja in analizira naravo transakcij, ki se izvajajo z bankovci, in porazdelitev povpraševanja po državah, da se ugotovijo možna tveganja, ki bi lahko bila s tem povezana;

25. meni, da prva generacija bankovcev, za katere je veljala prepoved prikazovanja živih bitij, pokrajin ali resničnih spomenikov, prispeva k hladni podobi monetarnega povezovanja in povečuje oddaljenost evropskih državljanov od eura; poziva ECB, da v drugo generacijo bankovcev uvede živa bitja, pokrajine, dela Evropejcev ali evropske osebnosti, za katere velja soglasje; poziva ECB, da Parlamentu predstavi svoje stališče o temu vprašanju;

Demokratični nadzor

26. pozdravlja, da se je ECB jasno odločila za ratifikacijo osnutka ustave, ki navaja bistvene elemente političnega okvira za EMU v monetarnem stebru ter tudi v gospodarskem in davčnem stebru; poudarja, da postopek ratifikacije ne vpliva na delovanje monetarne unije in stabilnost eura; poziva ECB, da še naprej zagotavlja verodostojnost eura in varuje stabilnost cen, kar je predpogoj za makroekonomsko okolje z nizko stopnjo inflacije, ki je ugodno za gospodarsko rast in ustvarjanje novih delovnih mest;

27. meni, da sta se neodvisnost ECB in postopek imenovanja članov izvršilnega odbora izkazala za uspešna; poudarja, da člen 112(2)(b) Pogodbe ES določa, da so člani izvršilnega odbora ECB izbrani na podlagi priznanega ugleda in strokovnih izkušenj na monetarnem področju ali na področju bančništva; prav tako poudarja, da njihova narodnost ne sme biti pomembna in da se še naprej ocenjujejo na podlagi strogih meril pogodbe in usposobljenosti; meni, da se predhodni demokratični nadzor in preglednost lahko izboljšata, če bi Svet ocenil več morebitnih kandidatov in če bi kandidate, ki jih je predlagal Svet, z glasovanjem potrdil Parlament;

28. poziva Svet, naj še naprej upošteva postopek imenovanja članov izvršilnega odbora; poudarja, da je v sodelovanju z drugimi institucijami pripravljen začeti s preučevanjem možnih izboljšav pred naslednjim imenovanjem izvršilnega odbora leta 2010;

29. meni, da je bil dialog o monetarni politiki med Parlamentom in ECB uspešen, vendar ga je treba še okrepiti; poudarja, da je naknadno uveljavljanje pristojnosti ECB ključnega pomena za zaupanje v finančne trge in zato za njihovo stabilnost; zunanja komunikacija mora zagotoviti povezanost med izvršilnim odborom in svetom ECB; se zavzema za v cilje usmerjeno informacijsko politiko ECB do Parlamenta, Sveta in Komisije; izrecno poudarja, da se zahteva po izboljšanju komunikacijske politike ECB lahko upošteva le na podlagi istočasnega ohranjanja neodvisnosti ECB in njenih organov; vseeno opozarja, da je zahteval, da se vsako leto objavi pregled za posamezne države ter tudi regionalni in čezmejni pregled ustreznega poteka teženj v skladu z "Beige Book" Ameriške centralne banke, ki je ECB omogočila vpliv na razpravo o razvoju produktivnosti in perspektivah v zvezi s cenami in plačami; poziva ECB, da preuči možnost objave povzetka zapisnikov;

30. poudarja, da je verodostojnost ECB prav tako odvisna od visoke stopnje preglednosti postopkov odločanja; ponovno zahteva, da se takoj po sejah sveta guvernerjev ECB objavijo povzetki zapisnikov, zapisniki, ki jasno predstavljajo stališča za sprejete odločitve in proti njim in razlogi, zaradi katerih so bile odločitve sprejete in ali so bile te odločitve sprejete soglasno ali ne; poudarja, da ta oblika komunikacije ne sme nadomestiti informacij, ki jih predsednik ECB zagotovi takoj po sprejetju monetarnih odločitev in ki opazovalcem ter drugim udeležencem trga pravočasno zagotavljajo dragocene podatke; meni, da je takšna preglednost pomembna predvsem zato, da si lahko tržni udeleženci ustvarijo jasno sliko o monetarni politiki ECB;

31. opozarja, da je zavrnil sistem glasovanja na podlagi rotacije, ki velja za sklepe sveta guvernerjev ECB, kajti ta sistem, ki je bil sprejet leta 2003, je preveč zapleten; meni, da je z vidika prihodnje širitve euroobmočja treba vzpostaviti sistem, ki bo združeval pravičnost in učinkovitost; opozarja na svojo resolucijo, ki predvideva, da ima svet ECB devet članov, zadolženih za monetarno politiko, ki bi zamenjala sedanji ne preveč praktičen sistem in preprečila bolj zapleteno rešitev za prihodnost; zahteva, da se v skladu s tem spremeni pogodba;

32. poziva ECB, naj v okviru svoje komunikacijske politike da prednost zaslišanjem svojega predsednika s strani odbora, pristojnega za ekonomske in monetarne zadeve v Evropskem parlamentu;

Upravljanje ECB

33. ugotavlja, da se število zaposlenih v ECB od leta 1999 nenehno močno povečuje, do danes se je povečalo za 86 %; ugotavlja, da je ECB začasno omejila število osebja za nekaj mesecev v letu 2005, vendar se je njihovo število v istem letu povečalo za 3,5 %; opozarja, da je ECB pokazala svojo pripravljenost za povečanje notranje učinkovitosti; meni, da je to dober cilj in izraža upanje, da se dejansko uresniči v času, zlasti z dolgoročno ustaljenim številom osebja;

34. poudarja, da se morajo ECB in državne centralne banke uskladiti glede kakovosti dialoga, preglednosti informacij in priznavanjem prisotnosti sindikatov med sejami odbora uslužbencev;

35. meni, da bo vključevanje osebja in njihovih sindikatov pri odločanju o vprašanjih v zvezi z njimi in socialni dialog na visoki ravni prispevali k oblikovanju skupne kulture v Eurosistemu in ESBC;

36. ugotavlja, da je bil rezultat ECB leta 2005 v višini 992 milijonov EUR v celoti namenjen za kritje tveganj deviznega tečaja, obrestne mere in cene zlata, kar je imelo za posledico, da ni bilo ne čistega dobička ne čiste izgube; ugotavlja, da se bo višino tega zneska pregledovalo vsako leto; obenem ugotavlja, da je strošek vzpostavitve novega sedeža ECB ocenjen na 850 milijonov EUR; zahteva, naj ECB pojasni cilje glede ravni lastnih sredstev in rezervacij ter izvaja proračunsko politiko, ki na primeren način zavaruje tveganja, ki jim je izpostavljena in ki bo omogočala doseganje zadovoljivega finančnega rezultata;

*

* *

37. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Euroskupine, Svetu, Komisiji in Evropski centralni banki.

[1] UL C 138, 4. 5. 1998, str. 177.

[2] UL C 157 E, 6.7.2006, str. 19.

[3] Sprejeta besedila, P6_TA(2006)0124.

[4] Sprejeta besedila, P6_TA(2006)0214.

[5] UL C 61 E, 10. 3. 2004, str. 374.

[6] Sprejeta besedila, P6_TA(2006)0076.

--------------------------------------------------