EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 22.4.2022 COM(2022) 184 final 2022/0125(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA • Razlogi za predlog in njegovi cilji Finančna uredba določa načela in splošna finančna pravila za pripravo in izvrševanje proračuna Unije ter nadzor financ Unije. Kadar Komisija naloži globo, drugo kazen ali sankcijo, vendar se ta izpodbija pred sodišči Unije, lahko njihovi naslovniki začasno plačajo globo ali zagotovijo bančno jamstvo, ki krije znesek globe in pripadajoče obresti za odloženo plačilo, dokler ni izdana pravnomočna sodba. V primeru začasnega plačila zadevna stran znesek nakaže na bančni račun Komisije. Od leta 2009 se globe, začasno plačane Komisiji, deponirajo v namenskem skladu (BUFI), katerega sredstva se neposredno ali posredno vlagajo v zelo varne državne obveznice, da se ohrani njihova vrednost, če bi bilo treba take zneske zadevni strani vrniti, če bi sodišča Unije globo razveljavila ali znižala. Sodišče je v sodbi z dne 20. januarja 2021 v zadevi C-301/19 P, Komisija/Printeos, razsodilo, da mora Komisija, kadar ravna v skladu z obveznostjo iz člena 266(1) PDEU, v skladu s katero mora sprejeti potrebne ukrepe za izvršitev sodbe Sodišča Evropske unije, s katero se zniža ali razveljavlja globa zaradi kršitev pravil konkurence, ki jo je začasno plačalo podjetje, plačati zamudne obresti za zamudo pri vračilu globe od datuma, ko je podjetje začasno plačalo globo, do datuma vračila. Komisija je v okviru pritožbe v zadevi C-221/22 P, Komisija/Deutsche Telekom, od Sodišča zahtevala, naj ponovno preuči svojo sodbo v zadevi Printeos, da se pojasnijo obveznosti, ki jih ima Komisija v primeru znižanja ali razveljavitve začasno plačane globe, da se naslovniku globe zagotovi ustrezno nadomestilo za nerazpoložljivost plačane globe v obdobju, ko je bila ta predmet sodnega nadzora. Vendar dokler Sodišče ne zagotovi zahtevanih pojasnil, se Komisija sooča z zahtevki za plačilo obresti brez primere, ki močno presegajo natečene obresti na začasno plačane zneske in za katere je treba najti ustrezno rešitev v proračunu Unije. Brez poseganja v izid pritožbe v zadevi C-221/22 P je zato nujno, da se predlagajo zakonodajni ukrepi za zagotovitev ustrezne ravni nadomestila v primeru povračila začasno plačane globe in zmožnosti proračuna Unije, da pokrije nastale finančne potrebe. To zahteva več ciljno usmerjenih sprememb členov 48(2), 99(4), 107(2) ter 108(1), (2) in (4). V skladu s splošnim načelom vrnitve v prejšnje stanje (restitutio in integrum), ki se uporablja za povračilo glob, drugih kazni ali sankcij, ki so jih naložile institucije Unije in so bile začasno plačane, pozneje pa so bile razveljavljene ali znižane s strani Sodišča Evropske unije, bi bilo treba pojasniti, da se od zneska, ki ga je treba vrniti, ne bi smelo odšteti nobenega negativnega donosa na začasno pobrani znesek takih glob, drugih kazni ali sankcij. Za nadomestilo izgube uživanja denarnih sredstev od datuma, ko je podjetje Komisiji začasno plačalo globo, do datuma vračila se predlaga, da se vrnjeni znesek poveča za obresti po obrestni meri, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, povečani za eno odstotno točko in pol, kot ustrezno nadomestilo podjetju v takih primerih, kar izključuje potrebo po uporabi katere koli druge obrestne mere za ta znesek. Ta obrestna mera ustreza obrestni meri, ki se uporablja za dolžnika, kadar se dolžnik odloči odložiti plačilo globe, druge kazni ali sankcije in namesto plačila zagotovi finančno jamstvo. Z odstopanjem od splošnega pravila, da proračun ne sme vsebovati negativnih prihodkov, bi bilo treba določiti, da je treba zgoraj navedene obresti in vse druge dajatve na take preklicane ali znižane zneske glob, drugih kazni ali sankcij, vključno z vsemi negativnimi donosi, povezanimi s temi zneski, šteti za negativne prihodke proračuna Unije, da se preprečijo kakršni koli neupravičeni učinki na odhodkovno stran proračuna Unije. Da se čim prej odpravi pretiran pritisk na odhodkovno stran proračuna Unije, je ta predlog predstavljen ločeno od prihodnje revizije finančne uredbe. • Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Ta predlog je v celoti skladen z obstoječimi splošnimi finančnimi pravili in je namenjen preprečevanju pretiranega pritiska na proračun Unije, ki izhaja iz sodne prakse v zadevi Printeos. 2. PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST • Pravna podlaga Predlog temelji na členu 322(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). • Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Sprejetje splošnih finančnih pravil Unije je v izključni pristojnosti Unije.

• Sorazmernost Cilj tega predloga je omogočiti ustrezno nadomestilo v primeru povračila začasno plačanih glob, drugih kazni ali sankcij ter zagotoviti zmožnost Unije, da izpolni nastale finančne obveznosti. Ne vsebuje pravil, ki ne bi bila potrebna za doseganje ciljev Pogodbe. 3. REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z DELEŽNIKI IN OCEN UČINKA • Posvetovanja z deležniki Za to omejeno spremembo ni bilo opravljeno posvetovanje z deležniki. • Ocena učinka V skladu z izjavo Komisije v zvezi s prihodnjimi revizijami finančne uredbe ocena učinka ni potrebna. Finančna uredba določa splošna pravila in instrumente za izvrševanje programov porabe. Zato spremembe zakonodaje ne povzročajo nobenih neposrednih gospodarskih, okoljskih ali družbenih učinkov, ki bi jih bilo mogoče učinkovito preučiti v oceni učinka. Dodana vrednost ocen učinka nastane pri sprejemanju odločitev glede politik pri specifičnih programih porabe, ki morajo biti skladni z regulativnim okvirom, določenim s finančno uredbo. Namesto tega je bila za ta predlog opravljena predhodna ocena, zlasti da bi se opredelil najprimernejši način za upoštevanje nedavne sodne prakse v zvezi z zadevnimi podjetji, pa tudi v smislu proračunske obravnave ustreznih zneskov. • Primernost in poenostavitev ureditve Čeprav ta sprememba finančne uredbe ne spada v program ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT), prispeva k agendi za boljše pravno urejanje. Ta predlog je nastal zaradi potrebe po ponovni preučitvi določb o zamudnih in kompenzacijskih obrestih ter negativnih prihodkih v skladu z nedavno sodno prakso. Predlagani pristop je popolnoma v skladu z okvirom za boljše pravno urejanje in prizadevanji za poenostavitev. • Temeljne pravice Predlog je v skladu z Listino Unije o temeljnih pravicah. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlog nima proračunskih posledic. 5. Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Kot je navedeno v oddelku 4, sam predlog ne vpliva na proračun Unije. Predlog pojasnjuje proračunska orodja in postopke, ki se uporabljajo za obravnavo posledic sodb Sodišča Evropske unije, s katerimi so bile znižane ali razveljavljene globe, druge kazni ali sankcije, ki jih je prvotno naložila institucija Unije. Samo take sodbe Sodišča Evropske unije lahko sprožijo plačilne obveznosti do tretjih strani. Člen 48(2) o negativnih prihodkih: da se zagotovi ustrezna proračunska obravnava in prepreči pretiran finančni pritisk na odhodkovni strani proračuna Unije, bi bilo treba določiti, da se obresti in vsa nadomestila, ki jih je treba plačati v primeru razveljavitve ali znižanja zneska globe, druge kazni ali sankcije, vključno z morebitnim negativnim donosom v zvezi s takimi globami, drugimi kaznimi ali sankcijami, odštejejo od prihodkovne strani proračuna Unije (negativni prihodki). To bi bilo omejeno in ustrezno utemeljeno odstopanje od splošnega pravila iz člena 48(1), ki določa, da proračun ne vsebuje negativnih prihodkov. Člen 99(4) o zamudnih obrestih: pojasniti bi bilo treba, da je obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, povečana za eno odstotno točko in pol, kadar dolžnik glob, drugih kazni ali sankcij zagotovi finančno jamstvo, ki ga računovodja sprejme namesto plačila, izključena iz te določbe, ker se ne nanaša na zamudne obresti. Sklicevanje na to obrestno mero bi bilo treba namesto tega prestaviti v člen 108(1). Člen 107(2) o knjižbi v proračun: da se zagotovi zadosten denarni tok za nadomestilo tretjim stranem za izgubo uživanja denarnih sredstev, bi bilo treba določiti, da se lahko zneski, prejeti v obliki glob, drugih kazni ali sankcij ter morebitnih ustreznih obresti ali drugih prihodkov od njih, knjižijo v proračun do konca naslednjega proračunskega leta. Člen 108(1), (2) in (4) o izterjavi glob, drugih kazni ali sankcij, ki jih naložijo institucije Unije: kot je pojasnjeno zgoraj, bi bilo treba v primeru finančnega jamstva sklicevanje na člen 99(4) v prvem odstavku nadomestiti z obrestno mero, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, povečano za eno odstotno točko in pol, kot je trenutno navedeno v členu 99(4)(a).

V členu 108(2) bi moralo sklicevanje na dobro finančno poslovodenje nadomestiti sklicevanje, ki se nanaša na prizadevanje za pozitivne donose. Ob upoštevanju možnosti negativne donosnosti naložb si Komisija ne bi smela prizadevati za pozitiven pričakovan donos, če to zahteva pretirano visoko raven naložbenega tveganja. Zato bi bilo treba v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja določiti, da bi morala Komisija pri vlaganju v finančna sredstva dati prednost cilju varnosti in likvidnosti denarnih sredstev. V skladu s splošnim načelom vrnitve v prejšnje stanje (restitutio in integrum), ki se uporablja za povračilo glob, drugih kazni ali sankcij, ki so bile začasno plačane, pozneje pa jih je Sodišče Evropske unije razveljavilo ali znižalo, bi bilo treba pojasniti, da se od zneska, ki ga je treba vrniti, ne bi smelo odšteti nobenega negativnega donosa na začasno pobrani znesek glob, drugih kazni ali sankcij. V skladu s tem bi bilo treba črtati drugi pododstavek člena 108(4). Da bi se nadomestila izguba uživanja denarnih sredstev, bi bilo treba vrnjeni znesek povečati za obresti po obrestni meri, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, povečani za eno odstotno točko in pol, po analogiji z obrestno mero, ki jo ima dolžnik v primeru odloga plačila globe, druge kazni ali sankcije, krite s finančnim jamstvom. 2022/0125 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 322(1) Pogodbe, ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Sodišče je v sodbi z dne 20. januarja 2021 v zadevi C-301/19 P, Komisija/Printeos, razsodilo, da je bila Komisija na podlagi obveznosti, v skladu s katero mora sprejeti potrebne ukrepe za izvršitev sodb Sodišča Evropske unije, s katerimi se zniža ali razveljavi globa zaradi kršitev pravil konkurence, ki jo je začasno plačalo podjetje v skladu s členom 266(1) PDEU, obvezana plačati zamudne obresti za zamudo pri vračilu globe od datuma, ko je podjetje začasno plačalo globo Komisiji, do datuma vračila. (2)Ta nedavna sodna praksa je privedla do zahtevkov za plačilo obresti brez primere, ki močno presegajo natečene obresti na začasno plačane zneske in za katere je treba najti ustrezno rešitev v proračunu Unije. Za zagotovitev ustrezne ravni nadomestila v primeru povračila začasno plačane globe ter zmožnosti proračuna Unije, da pokrije nastale finančne potrebe, je nujno, da se sprejme več ciljno usmerjenih sprememb finančne uredbe. (3)Zlasti je treba vključiti odstopanje od splošnega pravila iz člena 48(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta, ki določa, da proračun ne vsebuje negativnih prihodkov. To odstopanje bi moralo omogočiti, da se od prihodkov splošnega proračuna Unije odštejejo vse dolgovane obresti ali druge dajatve na zneske razveljavljenih ali znižanih glob, drugih kazni ali sankcij, vključno z morebitnimi negativnimi donosi v zvezi s temi zneski. (4)Da se zagotovi upoštevanje splošnega načela vrnitve v prejšnje stanje (restitutio in integrum), ki se uporablja za globe, druge kazni ali sankcije, ki jih naložijo institucije Unije, Sodišče pa jih pozneje razveljavi ali zniža, je treba zagotoviti, da se morebitni negativni donos začasno pobranega zneska takih glob, drugih kazni ali sankcij, ki jih naložijo institucije Unije, ne odšteje od zneska, ki ga je treba vrniti. Zato je primerno črtati ustrezno določbo iz člena 108(4) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046. (5)Za nadomestilo izgube uživanja denarnih sredstev od datuma, ko je podjetje Komisiji začasno plačalo globo, do datuma vračila bi bilo treba znesek, ki ga je treba vrniti, povečati za obresti po obrestni meri, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, povečani za eno odstotno točko in pol, kot ustrezno nadomestilo podjetju v takih primerih, kar izključuje potrebo po uporabi katere koli druge obrestne mere za ta znesek. Poleg tega ta obrestna mera ustreza obrestni meri, ki se uporablja za dolžnika, kadar se dolžnik odloči odložiti plačilo globe, druge kazni ali sankcije in namesto plačila zagotovi finančno jamstvo. Primerno je tudi pojasniti, da obrestna mera, ki se uporablja za dolžnika, kadar se dolžnik odloči odložiti plačilo globe, druge kazni ali sankcije in namesto plačila zagotovi finančno jamstvo, ne pomeni zamudnih obresti za zamudo pri plačilu, in sicer s spremembo členov 99(4) in 108(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046. (6)Da se zagotovi zadosten denarni tok za nadomestilo zadevnim tretjim stranem za izgubo uživanja denarnih sredstev v primerih iz člena 108(4) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046, je treba omogočiti, da se zneski, prejeti v obliki glob, drugih kazni ali sankcij ter morebitnih ustreznih obresti ali drugih prihodkov od njih, knjižijo v proračun do konca naslednjega proračunskega leta.

(7)Ob upoštevanju možnosti negativne donosnosti naložb si Komisija ne bi smela prizadevati za pozitiven pričakovan donos, če bi to zahtevalo prevzemanje nesorazmerno visoke ravni naložbenega tveganja. Komisija bi morala imeti možnost vlagati v finančna sredstva, pri čemer bi morala dajati prednost varnosti in likvidnosti začasno plačanih zneskov v obliki glob, drugih kazni ali sankcij v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja. (8)Glede na nujno potrebo po obravnavi vpliva nedavne sodne prakse na proračun, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. (9)Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 se spremeni: (1)člen 48 se spremeni: (a)odstavek 1 se nadomesti z naslednjim: „1. Proračun ne vsebuje negativnih prihodkov.“; (b)vstavi se naslednji odstavek 1a: „1a. Z odstopanjem od odstavka 1 se od prihodkov proračuna odšteje naslednje: (a) skupno negativno obrestovanje depozitov; (b) če Sodišče Evropske unije razveljavi ali zniža zneske glob, drugih kazni ali sankcij v skladu s PDEU ali Pogodbo Euratom iz člena 108(1), vse obresti ali druge dajatve, dolgovane zadevnim stranem, vključno z morebitnim negativnim donosom, povezanim s temi zneski.“; (2)v členu 99(4) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim: „V primeru glob, drugih kazni ali sankcij je obrestna mera za terjatve, ki niso poplačane ali krite s finančnim jamstvom, ki je sprejemljivo za računovodjo Komisije, v roku, določenem v sklepu institucije Unije o naložitvi globe, druge kazni ali sankcije, obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, in ki velja na prvi koledarski dan meseca, v katerem je bil sprejet sklep o naložitvi globe, druge kazni ali sankcije, povečana za tri odstotne točke in pol.“; (3)v člen 107(2) se vstavi naslednji drugi pododstavek: „Za namene uporabe člena 48(1a), točka (b), se lahko potrebni zneski iz odstavka 1 knjižijo v proračun do konca naslednjega proračunskega leta.“; (4)člen 108 se spremeni: (a)odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim: „1. Kadar se vloži tožba pri sodišču Evropske unije zoper sklep institucije Unije o naložitvi globe, druge kazni ali sankcije v skladu s PDEU ali Pogodbo Euratom in dokler niso bila izčrpana vsa pravna sredstva, dolžnik bodisi začasno plača zadevne zneske na bančni račun, ki ga določi računovodja Komisije, bodisi predloži finančno jamstvo, ki je sprejemljivo za računovodjo Komisije. Jamstvo je neodvisno od obveznosti plačila globe, druge kazni ali sankcije in je plačljivo na zahtevo. Pokriva zahtevek v višini glavnice in obresti, ki jih mora dolžnik plačati v primeru iz točke (b) odstavka 3 po obrestni meri, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljeni v seriji C Uradnega lista Evropske unije, ki velja na prvi koledarski dan meseca, v katerem je bil sprejet sklep o naložitvi globe, druge kazni ali sankcije, povečani za eno odstotno točko in pol, od roka, določenega v sklepu institucije Unije o naložitvi globe, druge kazni ali sankcije.