(2)Na podlagi želje pogodbenic, da odnose okrepita in razširita na ambiciozen in inovativen način, so bila pogajanja o Okrepljenem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) uspešno zaključena s parafiranjem Sporazuma 6. julija 2019.

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 207 in 209 v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,

Ocena učinka ni bila izvedena, saj Sporazum večinoma posodablja in krepi obstoječi Sporazum o partnerstvu in sodelovanju ter zato ne bo uvedel bistvenih novih področij sodelovanja, ki bi imela znaten gospodarski, socialni ali okoljski učinek. Pričakovani učinek je pretežno političen – EU želi okrepiti politično usmeritev partnerske države in doseči okrepitev političnega kapitala EU. Za Kirgiško republiko so mogoče pozitivne socialne posledice, predvsem v povezavi s predvidenimi določbami o pravni državi, človekovih pravicah in varnosti. Pričakuje se tudi povečanje trgovine zaradi izboljšanega poslovnega okolja, vendar to ne predstavlja tveganja za posamezne industrijske sektorje na nobeni strani, saj Kirgiška republika in EU ne konkurirata v istih sektorjih. Kot je navedeno v načrtu, izvedba ocene učinka ne bi imela zadostne dodane vrednosti.

Po mnenju visokega predstavnika in Komisije so bili cilji, ki jih je Svet določil v pogajalskih smernicah, doseženi, zato je osnutek Sporazuma mogoče predložiti v podpis.

Svet je bil v vseh fazah pogajanj redno obveščen in zaprošen za mnenje v ustrezni delovni skupini Sveta, zlasti v Delovni skupini za Vzhodno Evropo in Srednjo Azijo ter Odboru za trgovinsko politiko.

Sporazum ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje političnih ciljev krepitve odnosov med EU in Kirgiško republiko z namenom pospeševanja demokratičnih reform, pravne države in trajnostnega gospodarskega razvoja kot sredstva za povečanje stabilnosti in varnosti Kirgiške republike. Ta sporazum od Unije ne bo zahteval, da spremeni svoja pravila, predpise ali standarde na katerem koli reguliranem področju.

Sporazum zajema zadeve v pristojnosti EU ter krepi politični dialog in sodelovanje med EU in Kirgiško republiko. Zato je potrebno ukrepanje na ravni EU namesto na ravni držav članic.

Opozoriti je treba, da Sporazum ne vključuje področij, ki so v pristojnosti držav članic, in zato od držav članic EU ne zahteva, da postanejo pogodbenice tega sporazuma.

V tem primeru ima Sporazum dva glavna cilja in dva glavna sestavna dela, ki spadata na področje razvojnega sodelovanja in skupne trgovinske politike. Pravna podlaga za predlagani sklep bi morala torej biti člena 207 in 209 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

Če se v skladu z ustaljeno sodno prakso izkaže, da ima ukrep EU dva cilja ali da ima dva dela, pri čemer je eden glaven ali prevladujoč cilj ali del, drugi pa zgolj postranski, mora v skladu s sodno prakso ukrep temeljiti na samo eni pravni podlagi, in sicer tisti, ki se zahteva za glavni ali prevladujoči cilj oziroma del. Če se ugotovi, da ima ukrep hkrati več ciljev ali več sestavnih delov, ki so neločljivo povezani, ne da bi bil eden v razmerju do drugih postranski, tako da se lahko uporabijo različne določbe Pogodbe, mora ukrep izjemoma temeljiti na različnih ustreznih pravnih podlagah (glej v tem smislu sodbe z dne 10. januarja 2006, Komisija/Parlament in Svet, C-178/03, EU:C:2006:4, točki 42 in 43; z dne 11. junija 2014, Komisija/Svet, C-377/12, EU:C:2014:1903, točka 34; z dne 14. junija 2016, Parlament/Svet, C-263/14, EU:C:2016:435, točka 44; in z dne 4. septembra 2018, Komisija/Svet (Kazahstan), C-244/17, ECLI:EU:C:2018:662, točka 40).

Okrepljeni sporazum o partnerstvu in sodelovanju v celoti spoštuje Pogodbi ter ohranja celovitost in avtonomijo pravnega reda Unije. Uveljavlja vrednote, cilje in interese Unije ter zagotavlja doslednost, učinkovitost in kontinuiteto njenih politik in ukrepov.

Ko se bo sporazum začel izvajati, bo koristno dopolnjen z mehanizmom splošnega sistema preferencialov (GSP+), do katerega je Kirgiška republika upravičena od leta 2017. Ta shema ponuja dodatne tarifne preferenciale v zameno za skladnost s 27 temeljnimi konvencijami o človekovih pravicah, upravljanju, okolju in delu.

Okrepljeni sporazum o partnerstvu in sodelovanju posodablja Sporazum o partnerstvu in sodelovanju iz leta 1999 ter razširja njegovo področje uporabe na nova področja sodelovanja in znatno nadgrajuje regulativni okvir za naše trgovinske in gospodarske odnose v skladu s pravili Svetovne trgovinske organizacije (STO) in regionalnimi gospodarskimi sporazumi.

Okrepljeni sporazum o partnerstvu in sodelovanju temelji na ambicijah in potrebah Kirgiške republike oziroma EU po nadaljevanju njunih dvostranskih odnosov v duhu sklepov Sveta o strategiji EU za Srednjo Azijo z dne 19. junija 2017. Sporazum bo prispeval k izvajanju nove strategije EU za Srednjo Azijo, sprejete 15. maja 2019.

Ko bo ta sporazum začel veljati, bo nadomestil Sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Kirgiško republiko na drugi strani, ki je bil podpisan 9. februarja 1995.

Sporazum vzpostavlja institucionalni okvir, ki ga sestavljajo Svet za sodelovanje, Odbor za sodelovanje in Parlamentarni odbor za sodelovanje (glej naslov VII „Institucionalne, splošne in končne določbe“) in Pododbor za pravice intelektualne lastnine, ter omogoča ustanovitev pododborov in drugih organov v pomoč Svetu za sodelovanje. Prav tako vzpostavlja mehanizem za izpolnjevanje obveznosti, da se obravnava neizpolnjevanje obveznosti ene od pogodbenic, prevzetih na podlagi Sporazuma.

Okrepljeni sporazum o partnerstvu in sodelovanju zajema ustaljene klavzule EU o človekovih pravicah, Mednarodnem kazenskem sodišču, orožju za množično uničevanje, osebnem in lahkem orožju ter boju proti terorizmu. Zajema tudi sodelovanje na področjih, kot so zdravje, okolje, podnebne spremembe, energetika, davki, izobraževanje in kultura, delo, zaposlovanje in socialne zadeve, znanost in tehnologija ter promet. Sporazum poleg tega obravnava pravno sodelovanje, pravno državo, pranje denarja in financiranje terorizma, organizirani kriminal in korupcijo. Pričakuje se, da bo trgovinski del Sporazuma zagotovil boljše regulativno okolje za gospodarske subjekte in tako prinesel znatne gospodarske koristi za podjetja EU. Okrepljeni sporazum o partnerstvu in sodelovanju ni pobuda v okviru programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT).

Sporazum je pomemben korak k okrepitvi političnega in gospodarskega sodelovanja EU s Srednjo Azijo. Prav tako bo podlaga za učinkovitejše dvostransko sodelovanje med EU in Kirgiško republiko s krepitvijo političnega dialoga in sodelovanja na številnih področjih. Sporazum tudi dokazuje, da lahko EU razvije celovite odnose s članico Evrazijske gospodarske unije.

Svet je 21. septembra 2017 sprejel sklep o pooblastilu za začetek pogajanj s Kirgiško republiko o okrepljenem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju. Pogajanja o Sporazumu so se začela decembra 2017. Po sedmih krogih pogajanj sta Evropska unija in Kirgiška republika junija 2019 zaključili pogajanja o Okrepljenega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju. Besedilo Okrepljenega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju je bilo parafirano 6. julija 2019.

Odnosi med Evropsko unijo (EU) in Kirgiško republiko trenutno temeljijo na Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, podpisanem 9. februarja 1995 v Bruslju, ki je začel veljati 1. julija 1999.

Priloženi predlog je pravni instrument za odobritev podpisa Okrepljenega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Kirgiško republiko (v nadaljnjem besedilu tudi: Sporazum).

EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 13.6.2022 COM(2022) 276 final PRILOGA

k Predlogu sklepa Sveta o podpisu, v imenu Evropske unije, okrepljenega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo na eni strani in Kirgiško republiko na drugi strani



OSNUTEK

OKREPLJENEGA SPORAZUMA O PARTNERSTVU IN SODELOVANJU

MED EVROPSKO UNIJO IN KIRGIŠKO REPUBLIKO EVROPSKA UNIJA na eni strani in KIRGIŠKA REPUBLIKA na drugi strani, v nadaljnjem besedilu skupaj: pogodbenici, STA SE – OB UPOŠTEVANJU svojih tesnih vezi in skupnih vrednot, OB UPOŠTEVANJU svoje želje, da okrepita vzajemno koristno sodelovanje, ki je bilo v preteklosti vzpostavljeno s Sporazumom o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kirgiško republiko na drugi strani, podpisanim 9. februarja 1995 v Bruslju, OB UPOŠTEVANJU svoje želje, da nadgradita svoje odnose z upoštevanjem novih političnih in gospodarskih okoliščin ter napredka v njunem partnerstvu, Z IZRAŽANJEM skupne pripravljenosti za utrditev, poglobitev in razširitev njunega sodelovanja na vseh ravneh v zvezi z dvostranskimi, regionalnimi in mednarodnimi vprašanji skupnega interesa,



OB PONOVNI POTRDITVI svoje zavezanosti krepitvi spodbujanja, varstva in uveljavljanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanju demokratičnih načel, pravne države in dobrega upravljanja ter razvoju parlamentarne demokracije, OB POTRDITVI svoje zaveze načelom, določenim v Ustanovni listini Združenih narodov (v nadaljnjem besedilu: Ustanovna listina OZN), Splošni deklaraciji človekovih pravic, ki jo je Generalna skupščina OZN sprejela 10. decembra 1948 z resolucijo A/RES/217 (III) A, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), zlasti Helsinški sklepni listini, ki je bila sprejeta 1. avgusta 1975 na Konferenci o varnosti in sodelovanju v Evropi (v nadaljnjem besedilu: Helsinška sklepna listina OVSE), Mednarodnem paktu o državljanskih in političnih pravicah. ki ga je Generalna skupščina OZN sprejela 16. decembra 1966 z resolucijo 2200A (XXI), Mednarodnem paktu o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, ki ga je Generalna skupščina OZN sprejela 16. decembra 1966 z resolucijo 2200 A(XXI), ter načelom in normam mednarodnega prava, OB PONOVNEM POUDARJANJU svoje zaveze aktivnemu spodbujanju mednarodnega miru in varnosti ter prizadevanju za učinkoviti multilateralizem in mirno reševanje sporov, zlasti s sodelovanjem v okviru OZN in OVSE, OB UPOŠTEVANJU svoje želje, da nadalje razvijata reden politični dialog o dvostranskih in mednarodnih vprašanjih vzajemnega interesa, OB UPOŠTEVANJU svoje zaveze mednarodnim obveznostim za boj proti širjenju orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev,

OB UPOŠTEVANJU svoje zaveze krepitvi sodelovanja na področju pravosodja, svobode in varnosti, vključno z bojem proti korupciji, OB UPOŠTEVANJU svoje zaveze, da v okviru širokega sodelovanja na številnih področjih vzajemnega interesa prispevata k političnemu, družbeno-gospodarskemu in institucionalnemu razvoju Kirgiške republike, OB UPOŠTEVANJU pripravljenosti za krepitev svojega gospodarskega odnosa na podlagi načel svobodnega tržnega gospodarstva in ustvarjanje ugodnega okolja za širjenje dvostranskih trgovinskih in naložbenih odnosov ter povezljivosti, OB UPOŠTEVANJU svoje zaveze spoštovanju pravic in obveznosti, ki izhajajo iz članstva v Svetovni trgovinski organizaciji (STO), ter preglednemu in nediskriminatornemu izvajanju teh pravic in obveznosti, OB UPOŠTEVANJU svoje zaveze spoštovanju načela trajnostnega razvoja in sodelovanja za uresničitev ciljev sklepnega dokumenta z naslovom „Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030“ z vrha OZN, namenjenega sprejetju razvojne agende OZN za obdobje po letu 2015, ki ga je Generalna skupščina OZN sprejela 25. septembra 2015 z resolucijo A/RES/70/1 (v nadaljnjem besedilu: Agenda 2030), ob upoštevanju svojih notranjih programov,



OB UPOŠTEVANJU svoje zaveze zagotavljanju okoljske trajnostnosti in varstva okolja ter izvajanju večstranskih okoljskih sporazumov, katerih pogodbenici sta, in zaveze krepitvi sodelovanja na okoljskem področju, pri zmanjševanju tveganja nesreč in na vseh področjih podnebnega ukrepanja v skladu z nameni Pariškega sporazuma v okviru Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah, ki je bil sprejet 12. decembra 2015 (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum o podnebnih spremembah), OB UPOŠTEVANJU svoje zaveze spodbujanju čezmejnega in medregionalnega sodelovanja, OB UPOŠTEVANJU, da se bosta posebno stališče Irske v okviru Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ter posebno stališče Danske v okviru Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen navedenima pogodbama, upoštevala v tem sporazumu, kadar je primerno – DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

NASLOV I CILJI IN SPLOŠNA NAČELA ČLEN 1 Cilji 1. Ta sporazum vzpostavlja okrepljeno partnerstvo in sodelovanje med pogodbenicama na podlagi skupnih vrednot, skupnih interesov in želje, da se v vzajemno korist okrepi njun odnos na vseh področjih njegove uporabe. 2. Pri tem sodelovanju gre za proces med pogodbenicama, ki prispeva k trajnostnemu razvoju, miru, stabilnosti in varnosti z vse večjim približevanjem na področjih zunanje in varnostne politike, učinkovitega političnega in gospodarskega sodelovanja ter multilateralizma.



ČLEN 2 Splošna načela 1. Spoštovanje demokratičnih načel ter človekovih pravic in temeljnih svoboščin, kot so določeni zlasti v Ustanovni listini OZN, Splošni deklaraciji človekovih pravic, Helsinški sklepni listini OVSE in drugih pomembnih mednarodnih instrumentih o človekovih pravicah, katerih pogodbenici sta, ter načela pravne države je temelj notranjih in mednarodnih politik pogodbenic ter bistveni element tega sporazuma. 2. Pogodbenici ponovno potrjujeta svoje spoštovanje načel dobrega upravljanja, vključno z bojem proti korupciji na vseh ravneh. 3. Pogodbenici ponovno poudarjata svojo zavezo načelom svobodnega tržnega gospodarstva, spodbujanju trajnostnega razvoja in boju proti podnebnim spremembam. 4. Pogodbenici se zavezujeta boju proti različnim oblikam mednarodnega organiziranega kriminala in terorizma, boju proti širjenju orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev ter učinkovitemu multilateralizmu. 5. Pogodbenici izvajata ta sporazum na podlagi skupnih vrednot, načel dialoga, vzajemnega zaupanja in spoštovanja, regionalnega sodelovanja, učinkovitega multilateralizma in spoštovanja svojih mednarodnih obveznosti, ki izhajajo zlasti iz njunega članstva v OZN in OVSE.

NASLOV II POLITIČNI DIALOG IN REFORME,

SODELOVANJE NA PODROČJU ZUNANJE IN VARNOSTNE POLITIKE

ČLEN 3 Cilji političnega dialoga Pogodbenici razvijata učinkovit politični dialog na vseh področjih skupnega interesa, vključno z zunanjo in varnostno politiko ter notranjo reformo. Cilji političnega dialoga so: (a) povečati učinkovitost političnega sodelovanja in približevanje v zvezi z zunanjo in varnostno politiko, spodbujati, ohranjati in krepiti mir ter regionalno in mednarodno stabilnost in varnost na podlagi učinkovitega multilateralizma; (b) okrepiti demokracijo ter politični, trajnostni socialno-ekonomski in institucionalni razvoj v Kirgiški republiki; (c) okrepiti spoštovanje demokratičnih načel, vladavine prava in dobrega upravljanja, človekovih pravic, temeljnih svoboščin in načela nediskriminacije ter povečati sodelovanje na teh področjih;

(d) razvijati dialog in poglobiti sodelovanje na področju varnosti in obrambe; (e) spodbujati mirno reševanje konfliktov ter načela ozemeljske celovitosti, nedotakljivosti meja, suverenosti in neodvisnosti; (f) izboljšati pogoje za regionalno sodelovanje.

ČLEN 4 Demokracija in pravna država Pogodbenici izboljšata dialog in sodelovanje z namenom: (a) zagotoviti spoštovanje demokratičnih načel in vladavine prava; (b) razviti, utrditi in povečati stabilnost, učinkovitost in odgovornost demokratičnih institucij; (c) doseči pravosodno in zakonodajno reformo ter učinkovito delovanje institucij na področjih kazenskega pregona in pravosodja, da bi se zagotovili dostop do pravnega varstva in pravica do poštenega sojenja (vključno s procesnimi pravicami osumljencev, obtožencev in žrtev) ter neodvisnost, odgovornost, kakovost in učinkovitost sodstva, tožilstva in organov pregona;

(d) spodbujati e-upravljanje in doseči reformo javne uprave, da bi se zagotovilo odgovorno, učinkovito in pregledno upravljanje na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; (e) izboljšati volilne procese in zmogljivosti volilnih organov; (f) zagotoviti učinkovitost boja proti korupciji na vseh ravneh.

ČLEN 5 Človekove pravice in temeljne svoboščine Pogodbenici sodelujeta pri spodbujanju in varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter krepita dialog in sodelovanje z namenom: (a) zagotoviti spoštovanje človekovih pravic, načela nediskriminacije ter pravic oseb, ki pripadajo manjšinam in ranljivim skupinam; (b) zagotoviti varstvo temeljnih svoboščin, vključno s svobodo izražanja, svobodo zbiranja in združevanja, svobodo medijev in svobodo veroizpovedi; (c) spodbujati ekonomske, socialne in kulturne pravice; (d) spodbujati enakost spolov ter spodbujati, varovati in uveljavljati pravice deklet in žensk, tudi z njihovim aktivnim sodelovanjem v zasebnem in javnem življenju;

(e) okrepiti nacionalne institucije, povezane s človekovimi pravicami, tudi z njihovim sodelovanjem pri postopkih sprejemanja odločitev; (f) izboljšati sodelovanje med organi Združenih narodov za človekove pravice in posebne postopke Sveta ZN za človekove pravice, vključno z nadaljnjim ukrepanjem na podlagi njihovih priporočil v skladu z nacionalno zakonodajo pogodbenic. ČLEN 6

Civilna družba Pogodbenici sodelujeta pri krepitvi civilne družbe ter njeni vlogi v gospodarskem, socialnem in političnem razvoju odprte demokratične družbe, pri čemer zlasti: (a) krepita zmogljivost, neodvisnost in preglednost organizacij civilne družbe; (b) spodbujata vključevanje civilne družbe v zakonodajni postopek in proces oblikovanja politik z vzpostavitvijo odprtega, preglednega in rednega dialoga med javnimi ustanovami na eni strani in predstavniki civilne družbe na drugi strani; (c) spodbujata okrepljene stike ter izmenjavo informacij in izkušenj, vključno v okviru seminarjev in posvetovanj med vsemi sektorji civilne družbe Evropske unije in Kirgiške republike, tudi z izvajanjem tega sporazuma.

ČLEN 7 Zunanja in varnostna politika 1. Pogodbenici ponovno potrjujeta svojo zavezanost načelom in normam mednarodnega prava, vključno s tistimi, ki so zapisani v Ustanovni listini Združenih narodov in Helsinški sklepni listini OVSE, ter svojo zavezanost spodbujanju teh načel in norm v dvostranskih in večstranskih odnosih. 2. Pogodbenici krepita dialog in sodelovanje na področju zunanje in varnostne politike, vključno z različnimi vidiki varnostne in obrambne politike, ter obravnavata zlasti vprašanja v zvezi s preprečevanjem konfliktov in kriznim upravljanjem, zmanjševanjem tveganja, kibernetsko varnostjo, učinkovitim delovanjem varnostnega sektorja, regionalno stabilnostjo, razoroževanjem, neširjenjem orožja, nadzorom nad oborožitvijo in nadzorom nad izvozom orožja.

ČLEN 8 Huda kazniva dejanja, ki zadevajo mednarodno skupnost 1. Pogodbenici ponovno potrjujeta, da najhujši zločini, ki zadevajo mednarodno skupnost kot celoto, ne smejo ostati nekaznovani in da je treba njihov učinkoviti pregon zagotoviti z ukrepi na nacionalni in mednarodni ravni.

2. Pogodbenici menita, da ustanovitev in učinkovito delovanje Mednarodnega kazenskega sodišča predstavljata pomemben dogodek za mir in pravico v mednarodni skupnosti. Pogodbenici okrepita sodelovanje pri spodbujanju miru in mednarodne pravice. Pogodbenici spodbujata univerzalnost Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča ter bosta razpravljali o vprašanju njegove ratifikacije in izvajanja ob upoštevanju svojih pravnih in ustavnih okvirov. 3. Pogodbenici soglašata, da bosta z uporabo ustreznih dvostranskih in večstranskih okvirov tesno sodelovali pri preprečevanju genocida, zločinov proti človeštvu in vojnih zločinov. ČLEN 9 Preprečevanje konfliktov in krizno upravljanje Pogodbenici sodelujeta pri preprečevanju konfliktov in kriznem upravljanju ter se borita proti konfliktom v regiji, da bi vzpostavili okolje miru in stabilnosti.

ČLEN 10

Regionalno sodelovanje in mirno reševanje konfliktov 1. Pogodbenici krepita skupna prizadevanja za izboljšanje pogojev za nadaljnje regionalno sodelovanje na ključnih področjih, kot so voda, energija, okolje in podnebne spremembe, integrirano upravljanje vodnih virov in virov hidroelektrične energije, upravljanje meja, ki pospešuje čezmejni pretok oseb in blaga, ter demokratični in trajnostni razvoj, s čimer prispevata k dobrim sosedskim odnosom, stabilnosti in varnosti v Srednji Aziji. Pogodbenici si prizadevata za mirno reševanje konfliktov. 2. Prizadevanja iz odstavka 1 so skladna s ciljem ohranjanja mednarodnega miru in varnosti, ki je določen v Ustanovni listini Združenih narodov, Helsinški sklepni listini OVSE in drugih zadevnih večstranskih instrumentih, ki jih pogodbenici spoštujeta.

ČLEN 11 Boj proti širjenju orožja za množično uničevanje 1. Pogodbenici menita, da je širjenje orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev državnim in nedržavnim akterjem ena najresnejših nevarnosti za mednarodno stabilnost in varnost. Pogodbenici zato soglašata, da bosta sodelovali in prispevali k preprečevanju širjenja orožja za množično uničevanje in njihovih nosilcev s popolnim upoštevanjem in nacionalnim izvajanjem obstoječih obveznosti iz mednarodnih pogodb in sporazumov o razoroževanju in neširjenju orožja ter drugih ustreznih mednarodnih obveznosti. Pogodbenici soglašata, da je ta določba bistven element tega sporazuma. 2. Pogodbenici se strinjata tudi, da bosta sodelovali pri preprečevanju širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev in prispevali k temu, in sicer: (a) s sprejetjem ukrepov za podpis, ratifikacijo ali pristop, kar je ustrezno, in za popolno izvajanje ustreznih mednarodnih instrumentov; (b) z uvedbo učinkovitega nacionalnega sistema nadzora izvoza, tako za nacionalni izvoz kot tranzit blaga, povezanega z orožjem za množično uničenje, vključno z nadzorom končne uporabe orožja za množično uničenje na tehnologijah z dvojno rabo in določitvijo učinkovitih kazni v primeru kršenja nadzora izvoza.

3. Pogodbenici soglašata, da bosta vzpostavili reden politični dialog, ki bo spremljal in utrjeval te elemente.

ČLEN 12 Osebno in lahko orožje ter nadzor nad izvozom konvencionalnega orožja 1. Pogodbenici priznavata, da nedovoljena proizvodnja, prenos in pretok osebnega in lahkega orožja, vključno s strelivom zanj, čezmerno kopičenje in slabo upravljanje orožja, neprimerno zavarovane zaloge ter nenadzorovano širjenje orožja še vedno pomenijo resno grožnjo miru in mednarodni varnosti. 2. Pogodbenici se strinjata, da bosta upoštevali in v celoti izvajali svoje obveznosti v zvezi z obravnavanjem vseh vidikov nezakonite trgovine z osebnim in lahkim orožjem, vključno s strelivom zanj, v skladu z veljavnimi mednarodnimi sporazumi in resolucijami Varnostnega sveta ZN ter svoje zaveze v okviru drugih mednarodnih instrumentov, ki se uporabljajo na tem področju, kot je Akcijski program ZN za preprečevanje, zatiranje in izkoreninjenje vseh oblik nezakonite trgovine z osebnim in lahkim orožjem, ki je bil sprejet 20. julija 2001. 3. Pogodbenici priznavata pomen notranjih sistemov nadzora pri prenosu konvencionalnega orožja v skladu z veljavnimi mednarodnimi standardi. Pogodbenici priznavata, da je treba tak nadzor izvajati odgovorno, kot prispevek k mednarodnim in regionalnim prizadevanjem za mir, varnost in stabilnost ter k zmanjševanju trpljenja ljudi in preprečevanju širjenja konvencionalnega orožja. 4. Pogodbenici se torej zavezujeta, da bosta med seboj sodelovali in zagotovili usklajevanje, dopolnjevanje in sinergijo v svojih prizadevanjih za ureditev ali izboljšanje ureditve mednarodne trgovine s konvencionalnim orožjem ter preprečevanje, zatiranje in odpravo nezakonite trgovine z orožjem. Soglašata, da bosta vzpostavili reden politični dialog, ki bo potekal hkrati s temi prizadevanji in jih utrjeval.

NASLOV III PRAVICA, SVOBODA IN VARNOST

ČLEN 13 Varstvo osebnih podatkov 1. Pogodbenici priznavata pomen spodbujanja in zagotavljanja temeljnih pravic do zasebnosti in varstva osebnih podatkov kot osrednjega dejavnika za zaupanje državljanov v digitalno gospodarstvo ter ključnega elementa za nadaljnji razvoj trgovinskih izmenjav in sodelovanje na področju kazenskega pregona. 2. Pogodbenici sodelujeta pri zagotavljanju učinkovitega varstva in uveljavljanja teh pravic, tudi v kontekstu preprečevanja terorizma in drugih čezmejnih kaznivih dejanj ter boja proti njim. Sodelovanje lahko vključuje gradnjo zmogljivosti, tehnično pomoč, izmenjavo informacij in strokovnega znanja ter druge oblike sodelovanja.

3. Pogodbenici sodelujeta, da bi zagotovili visoko raven varstva osebnih podatkov, in sicer z izmenjavo dobrih praks in izkušenj, ob upoštevanju evropskih ter mednarodnih pravnih instrumentov in standardov. Da bi olajšala sodelovanje, si bo Kirgiška republika prizadevala za pristop h Konvenciji Sveta Evrope o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov, sprejeti 28. januarja 1981, in Dodatnemu protokolu h Konvenciji o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov, ki se nanaša na nadzorne organe in čezmejni prenos podatkov, sprejetemu 8. novembra 2001, ter za njuno izvajanje. ČLEN 14 Sodelovanje na področju migracij, azila in upravljanja meja 1. Pogodbenici ponovno potrjujeta pomen vzpostavitve celovitega dialoga o vseh vprašanjih, povezanih z migracijami, vključno z zakonitimi migracijami, če je primerno, mednarodno zaščito in bojem proti nezakonitim migracijam, tihotapljenju ljudi in trgovini z njimi. 2. Sodelovanje temelji na oceni specifičnih potreb, ki se opravi na podlagi posvetovanja med pogodbenicama, in se izvede v skladu z njuno zadevno zakonodajo. Osredotočeno je zlasti na:

(a) obravnavo glavnih vzrokov migracij;

(b) pripravo in izvajanje nacionalne zakonodaje in praks na področju mednarodne zaščite, da bi se izpolnile določbe Konvencije o statusu beguncev, sprejete 28. julija 1951, in Protokola o statusu beguncev, sprejetega 31. januarja 1967; (c) potrditev Newyorške deklaracije o beguncih in migrantih, ki jo je Generalna skupščina OZN sprejela 19. septembra 2016 (A/RES/71/1); (d) pravila o sprejemu ter pravice in položaj sprejetih oseb, pošteno obravnavo in vključevanje državljanov drugih držav, ki v državi prebivajo zakonito, izobraževanje in usposabljanje ter ukrepe proti rasizmu in ksenofobiji; (e) oblikovanje učinkovite in preventivne politike proti nezakonitim migracijam, tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi, vključno z vprašanjem, kako se boriti proti mrežam tihotapcev in preprodajalcev ter kako zaščititi žrtve trgovine z ljudmi v okviru zadevnih mednarodnih instrumentov; (f) vprašanja, kot so organizacija, usposabljanje, dobre prakse in drugi operativni ukrepi na področjih upravljanja migracij, zlasti nezakonitih migracij, varnosti dokumentov, vizumske politike ter sistemov za upravljanje meja in obveščanje o migracijah.

ČLEN 15 Ponovni sprejem in boj proti nezakonitim migracijam 1. V okviru sodelovanja na področju preprečevanja nezakonitih migracij in boja proti njim pogodbenici soglašata, da: (a) Kirgiška republika na zahtevo zadevne države članice Evropske unije in brez nadaljnjih formalnosti ponovno sprejme vse svoje državljane, ki ne izpolnjujejo ali ki več ne izpolnjujejo veljavnih pogojev za vstop na ozemlje države članice Evropske unije oziroma prisotnost ali prebivanje na njenem ozemlju;

(b) vsaka država članica Evropske unije na zahtevo Kirgiške republike in brez nadaljnjih formalnosti ponovno sprejme vse svoje državljane, ki ne izpolnjujejo ali ki več ne izpolnjujejo veljavnih pogojev za vstop na ozemlje Kirgiške republike oziroma prisotnost ali prebivanje na njenem ozemlju.

(c) države članice Evropske unije in Kirgiška republika svojim državljanom za namen vrnitve zagotovijo ustrezne potovalne dokumente za take namene ali sprejmejo uporabo evropske potne listine, določene v skladu z Uredbo (EU) 2016/1953 Evropskega parlamenta in Sveta. Če oseba, ki naj bi bila ponovno sprejeta, nima nobenih dokumentov ali drugih dokazil o svojem državljanstvu, pristojno diplomatsko ali konzularno predstavništvo zadevne države članice ali Kirgiške republike na zahtevo Kirgiške republike ali zadevne države članice zagotovi polno sodelovanje, da bi ugotovili, katero državljanstvo ima. 2. Pogodbenici soglašata, da bosta na zahtevo sklenili sporazum med Evropsko unijo in Kirgiško republiko, ki ureja posebne obveznosti držav članic Evropske unije in Kirgiške republike v zvezi s ponovnim sprejemom, vključno s podrobnimi določbami o ponovnem sprejemu državljanov drugih držav in oseb brez državljanstva. Če razmere to omogočajo, lahko pogodbenici proučita tudi možnosti za pogajanja o sporazumu med Evropsko unijo in Kirgiško republiko o poenostavitvi vizumskih postopkov za državljane Evropske unije in Kirgiške republike.

ČLEN 16 Preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma 1. Pogodbenici sodelujeta z namenom preprečevanja uporabe svojih finančnih institucij ter določenih nefinančnih podjetij in poklicev za pranje premoženjskih koristi, pridobljenih s kaznivimi dejanji, in financiranje terorizma ter učinkovitega boja proti temu. 2. V ta namen si izmenjujeta informacije v okviru vsaka svoje zakonodaje ter sodelujeta za zagotovitev učinkovitega in popolnega izvajanja priporočil Projektne skupine za finančno ukrepanje (FATF) in drugih standardov, ki so jih sprejeli zadevni mednarodni organi, dejavni na tem področju. Tako sodelovanje lahko med drugim vključuje identifikacijo, izsleditev, zaseg, zaplembo in izterjavo materialnih ali finančnih sredstev, ki izvirajo iz kaznivih dejanj. ČLEN 17 Prepovedane droge

1. Pogodbenici sodelujeta pri zagotavljanju uravnoteženega, z dokazi podprtega in celovitega pristopa k prepovedanim drogam in novim psihoaktivnim snovem.

2. Cilj politik in ukrepov v zvezi z drogami je krepitev struktur za preprečevanje in obravnavanje prepovedanih drog, zmanjšanje preskrbe in prometa s prepovedanimi drogami in povpraševanja po njih ter spopadanje z zdravstvenimi in družbenimi posledicami uporabe prepovedanih drog z namenom zmanjševanja škode. Pogodbenici sodelujeta pri preprečevanju preusmerjanja predhodnih kemičnih sestavin, ki se uporabljajo za nezakonito proizvodnjo drog ter psihotropnih in novih psihoaktivnih snovi. 3. Pogodbenici se dogovorita o potrebnih načinih sodelovanja za uresničitev ciljev iz odstavka 1. Ukrepi temeljijo na skupno dogovorjenih načelih, določenih v zadevnih konvencijah ZN o nadzoru nad drogami, in priporočilih iz sklepnega dokumenta z naslovom „Skupna zaveza za učinkovito obravnavo svetovne problematike drog in boj proti njej“, ki ga je Generalna skupščina OZN sprejela 19. aprila 2016 z resolucijo A/RES/S-30/1, kot najnovejšega mednarodnega soglasja glede mednarodne politike o drogah, da bi se ocenilo izvajanje zavez v zvezi s skupnim obravnavanjem svetovne problematike drog in bojem proti njej. ČLEN 18 Boj proti organiziranemu kriminalu in korupciji 1. Pogodbenici sodelujeta v boju proti kriminalnim in nezakonitim dejavnostim, tudi mednarodnim, tako organiziranim kot drugim, ter pri njihovem preprečevanju, pri čemer so te dejavnosti: (a) tihotapljenje migrantov in trgovina z ljudmi;

(b) tihotapljenje strelnega orožja in trgovina z njim, vključno z osebnim in lahkim orožjem; (c) tihotapljenje prepovedanih drog in trgovina z njimi;

(d) tihotapljenje blaga in trgovina z njim; (e) nezakonite gospodarske in finančne dejavnosti, kot so ponarejanje, davčna utaja in goljufije v zvezi z javnimi naročili; (f) poneverbe pri projektih, ki jih financirajo mednarodni donatorji; (g) aktivna in pasivna korupcija v zasebnem in javnem sektorju; (h) ponarejanje listin in predložitev lažnih izjav; (i) kibernetska kriminaliteta. 2. Pogodbenici krepita dvostransko, regionalno in mednarodno sodelovanje med organi kazenskega pregona, vključno z usposabljanjem in izmenjavo izkušenj. Pogodbenici učinkovito izvajata zadevne mednarodne standarde, zlasti tiste iz Konvencije Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu, ki jo je Generalna skupščina OZN sprejela 8. januarja 2001 z resolucijo A/RES/55/25, in protokolov k navedeni konvenciji.

3. Pogodbenici sodelujeta pri preprečevanju korupcije in boju proti njej v skladu z zadevnimi mednarodnimi standardi, zlasti tistimi iz Konvencije Združenih narodov proti korupciji, ki jo je Generalna skupščina OZN sprejela 31. oktobra 2003 z resolucijo A/RES/58/4, ter priporočili, ki izhajajo iz ocen na podlagi te konvencije. ČLEN 19 Boj proti terorizmu

1. Pogodbenici ponovno potrjujeta pomen boja proti terorizmu in preprečevanja terorizma ter soglašata glede sodelovanja na dvostranski, regionalni in mednarodni ravni, da bi preprečevali terorizem v vseh njegovih oblikah in pojavih ter se borili proti njemu. 2. Pogodbenici soglašata, da je boj proti terorizmu nujno treba izvajati s popolnim spoštovanjem vladavine prava in v celoti usklajeno z mednarodnim pravom, vključno z mednarodnim pravom o človekovih pravicah, mednarodnim pravom o beguncih in mednarodnim humanitarnim pravom, načeli Ustanovne listine Združenih narodov in vsemi zadevnimi mednarodnimi instrumenti, povezanimi z bojem proti terorizmu. 3. Pogodbenici poudarjata pomen splošne ratifikacije in izvajanja vseh konvencij in protokolov ZN, povezanih z bojem proti terorizmu. Pogodbenici se strinjata, da bosta spodbujali dialog o osnutku Splošne konvencije o mednarodnem terorizmu ter sodelovali pri izvajanju Globalne strategije Združenih narodov za boj proti terorizmu, ki jo je Generalna skupščina OZN sprejela 8. septembra 2006 z resolucijo A/RES/60/288, ter vseh zadevnih resolucij Varnostnega sveta ZN.

4. Pogodbenici ponovno potrjujeta pomen pristopa v smislu preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter pravosodnega pristopa k boju proti terorizmu ter se dogovorita za sodelovanje pri preprečevanju in zatiranju terorizma, zlasti: (a) z izmenjavo informacij o terorističnih skupinah in posameznikih ter njihovih podpornih mrežah, v skladu z mednarodno in nacionalno zakonodajo, zlasti glede varstva podatkov in zasebnosti; (b) z izmenjavo izkušenj glede sredstev in metod ter z njimi povezanih tehničnih vidikov ter glede usposabljanja na področju preprečevanja in zatiranja terorizma, v skladu s pravom, ki se uporablja; (c) z izmenjavo stališč o radikalizaciji in novačenju ter načinih za preprečevanje radikalizacije ter spodbujanje deradikalizacije in rehabilitacije; (d) z izmenjavo stališč in izkušenj v zvezi s čezmejnim gibanjem in potovanji terorističnih osumljencev pa tudi v zvezi s terorističnimi grožnjami; (e) z izmenjavo najboljših praks glede zaščite človekovih pravic v boju proti terorizmu, zlasti v zvezi s kazenskimi postopki; (f) z zagotovitvijo, da se teroristična dejanja opredelijo kot kazniva, in sprejetjem ukrepov za boj proti financiranju terorizma;



(g) s sprejetjem ukrepov proti grožnjam, ki jih predstavljajo kemični, biološki, radiacijski in jedrski terorizem, in z uvedbo nujnih ukrepov za preprečevanje nakupa in prevoza kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih materialov ter uporabe teh materialov za teroristične namene ter za preprečevanje nezakonitih dejanj, ki bi ogrozila kemične, biološke in jedrske zmogljivosti ter radiološke elemente z visokim tveganjem. 5. Sodelovanje temelji na ustreznih razpoložljivih ocenah in se izvaja s posvetovanji med pogodbenicama. ČLEN 20 Pravosodno in pravno sodelovanje 1. Pogodbenici krepita obstoječe sodelovanje na področju medsebojne pravne pomoči in izročitve na podlagi zadevnih mednarodnih sporazumov. Pogodbenici utrjujeta obstoječe mehanizme in, če je primerno, proučita možnosti za razvoj novih mehanizmov za olajšanje mednarodnega sodelovanja na tem področju. Če je primerno, tako sodelovanje vključuje pristop k zadevnim mednarodnim instrumentom in njihovo izvajanje ter tesnejše sodelovanje z Eurojustom. 2. Pogodbenici razvijata pravosodno in pravno sodelovanje v civilnih in gospodarskih zadevah, predvsem glede pogajanj, ratifikacije in izvajanja večstranskih konvencij o pravosodnem sodelovanju v civilnih zadevah, vključno s konvencijami Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu.

ČLEN 21 Konzularna zaščita Diplomatski in konzularni organi katere koli zastopane države članice Evropske unije zagotavljajo zaščito kateremu koli državljanu države članice Evropske unije, ki nima stalnega predstavništva v Kirgiški republiki, ki bi lahko učinkovito zagotovilo konzularno zaščito, v konkretnem primeru pod enakimi pogoji kot državljanom zadevne države članice.

Da bi se vzpostavil usklajen postopek, ki bi državljanom Kirgiške republike omogočil konzularno zaščito v državah članicah Evropske unije, v katerih Kirgiška republika nima stalnega predstavništva, ki bi lahko učinkovito zagotovilo konzularno zaščito v konkretnem primeru, se odpravi zahteva, da morajo konzularna predstavništva Kirgiške republike, ustanovljena v državi članici Evropske unije, predložiti uradno obvestilo v skladu s členom 7 Dunajske konvencije o konzularnih odnosih, sprejete 24. aprila 1963.



Naslov IV TRGOVINA IN Z NJO POVEZANE ZADEVE POGLAVJE 1 HORIZONTALNE DOLOČBE ČLEN 22 Cilji Cilji tega naslova so:

(a) razširjanje, diverzifikacija in olajševanje trgovine med pogodbenicama, zlasti na podlagi določb o olajševanju carine in trgovine, tehničnih ovirah za trgovino ter sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih, pri čemer se ohrani pravica obeh pogodbenic do priprave zakonodaje, da se dosežejo cilji javne politike; (b) olajševanje trgovine s storitvami in naložb med pogodbenicama, tudi na podlagi brezplačnega prenosa tekočih plačil in pretoka kapitala;

(c) učinkovito in vzajemno odpiranje trgov za javna naročila pogodbenic; (d) spodbujanje inovacij in ustvarjalnosti z zagotavljanjem ustreznega in učinkovitega varstva vseh pravic intelektualne lastnine; (e) spodbujanje pogojev, ki olajšujejo neizkrivljanje konkurence pri gospodarskih dejavnostih pogodbenic, zlasti v zvezi s trgovino in naložbami med njima; (f) razvoj mednarodne trgovine na način, ki prispeva k trajnostnemu razvoju v okviru gospodarskih, socialnih in okoljskih razsežnosti; (g) vzpostavitev učinkovitega, pravičnega in predvidljivega mehanizma reševanja konfliktov za reševanje konfliktov v zvezi z razlaganjem in uporabo tega naslova. ČLEN 23 Opredelitev pojmov V tem naslovu:

(a) „Sporazum o kmetijstvu“ pomeni Sporazum o kmetijstvu iz Priloge 1A k Sporazumu o STO;

(b) „Sporazum o postopkih za izdajanje uvoznih dovoljenj“ pomeni Sporazum o postopkih za izdajanje uvoznih dovoljenj iz Priloge 1A k Sporazumu o STO; (c) „protidampinški sporazum“ pomeni Sporazum o izvajanju člena VI Splošnega sporazuma o tarifah in trgovini iz leta 1994 (GATT 1994) iz Priloge 1A k Sporazumu o STO; (d) „dnevi“ pomenijo koledarske dneve, vključno z vikendi in prazniki; (e) „Pogodba o energetski listini“ pomeni Pogodbo o energetski listini, sklenjeno v Lizboni 17. decembra 1994; (f) „obstoječ“ pomeni veljaven na datum začetka veljavnosti tega sporazuma; (g) „GATT 1994“ pomeni Splošni sporazum o carinah in trgovini iz leta 1994 iz Priloge 1A k Sporazumu o STO; (h) „GATS“ pomeni Splošni sporazum o trgovini s storitvami iz Priloge 1B k Sporazumu o STO; (i) „ukrep“ pomeni kakršen koli ukrep pogodbenice v obliki zakona, predpisa, pravila, postopka, sklepa, upravnega ukrepa ali v katerih koli drugih oblikah;

(j) „ukrepi pogodbenice“ pomenijo kakršen koli ukrep, ki ga sprejmejo ali ohranjajo:

(i) centralne, regionalne ali lokalne vlade in organi ter (ii) nevladna telesa pri izvajanju pooblastil, ki jim jih podelijo centralne, regionalne ali lokalne vlade ali organi; (k) „oseba“ pomeni fizično ali pravno osebo; (l) „revidirana Kjotska konvencija“ pomeni Mednarodno konvencijo o poenostavitvi in uskladitvi carinskih postopkov, sprejeto 18. maja 1973 v Kjotu, kakor je bila spremenjena; (m) „Sporazum o zaščitnih ukrepih“ pomeni Sporazum o zaščitnih ukrepih iz Priloge 1A k Sporazumu o STO; (n) „Sporazum o subvencijah in izravnalnih ukrepih“ pomeni Sporazum o subvencijah in izravnalnih ukrepih iz Priloge 1A k Sporazumu o STO; (o) „Sporazum o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih“ pomeni Sporazum o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih iz Priloge 1A k Sporazumu o STO; (p) „Sporazum o tehničnih ovirah v trgovini“ pomeni Sporazum o tehničnih ovirah v trgovini iz Priloge 1A k Sporazumu o STO;

(q) „tretja država“ pomeni državo ali ozemlje zunaj geografskega področja uporabe tega sporazuma; (r) „Sporazum o olajševanju trgovine“ pomeni Sporazum o olajševanju trgovine iz Priloge 1A k Sporazumu o STO;

(s) „Sporazum TRIPS“ pomeni Sporazum o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine iz Priloge 1C k Sporazumu o STO; (t) „Dunajska konvencija o pravu mednarodnih pogodb“ pomeni Dunajsko konvencijo o pravu mednarodnih pogodb, sklenjeno 23. maja 1969 na Dunaju; (u) „izjava Svetovne carinske organizacije iz Aruše“ pomeni izjavo Sveta za carinsko sodelovanje o integriteti carine, sprejeto 7. julija 1993 v Aruši v Tanzaniji; (v) „STO“ pomeni Svetovno trgovinsko organizacijo; (w) „Sporazum o STO“ je Marakeški sporazum o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije, sprejet 15. aprila 1994.

ČLEN 24 Razmerje do drugih mednarodnih sporazumov 1. Pogodbenici potrjujeta svoje medsebojne pravice in obveznosti iz Sporazuma o STO in drugih sporazumov, katerih pogodbenici sta. 2. Nobena določba tega sporazuma se ne razlaga kot zahteva, da bi morala pogodbenica delovati na način, ki bi bil v neskladju z njenimi obveznostmi iz Sporazuma o STO.

ČLEN 25 Sklici na zakone in predpise ter druge sporazume 1. Vsak sklic v okviru tega naslova na zakone in predpise, bodisi na splošno bodisi na specifični statut, uredbo ali direktivo, se razlaga kot sklic na zakone in predpise, kakor so bili spremenjeni, razen če je navedeno drugače. 2. Razen če je navedeno drugače, se vsak sklic ali vključitev na podlagi sklica v okviru tega naslova na druge sporazume ali pravne instrumente v celoti ali na njihov del razlaga, kot da vključuje: (a) povezane priloge, protokole, sprotne opombe, pojasnjevalne in razlagalne opombe ter

(b) sporazume, ki sta jih sklenili pogodbenici in ki nasledijo druge sporazume, ali spremembe, ki so za pogodbenici zavezujoče, razen če sklic potrjuje obstoječe pravice. ČLEN 26 Pravica do ukrepanja v skladu z notranjim pravom Pogodbenica ne zagotavlja pravice do ukrepanja v skladu s svojim pravom proti drugi pogodbenici zato, ker ukrep druge pogodbenice ni skladen s tem sporazumom.

ČLEN 27 Specifične naloge Sveta za sodelovanje, ki deluje v svoji trgovinski sestavi 1. Kadar Svet za sodelovanje opravlja katero koli nalogo, ki mu je bila dodeljena v zvezi s tem naslovom, ga sestavljajo predstavniki pogodbenic, odgovorni za zadeve, povezane s trgovino, v skladu z zadevnima pravnima okviroma pogodbenic, ali njihovi namestniki.

2. Svet za sodelovanje, ki deluje v svoji trgovinski sestavi: (a) je na podlagi vzajemnega soglasja ob ustreznem upoštevanju zaključka ustreznih notranjih postopkov pogodbenic, kot so določeni v njunih zakonodajah, pristojen za sprejemanje sklepov za posodobitev ali spremembo: (i) Priloge 2; (ii) prilog 8-A, 8-B in 8-C; (iii) Priloge 9; (iv) prilog 14-A in 14-B; (v) Protokola I.

Te posodobitve in spremembe se potrdijo in začnejo veljati na podlagi izmenjave diplomatskih not med pogodbenicama, razen če se pogodbenici dogovorita drugače; (b) lahko sprejme sklepe za izdajo razlage določb tega naslova; (c) lahko sprejme sklepe za ustanovitev dodatnih odborov poleg tistih, ustanovljenih v okviru tega naslova, ki jih sestavljajo predstavniki pogodbenic, in jim dodeli odgovornosti v okviru svoje pristojnosti, poleg tega lahko tudi spremeni naloge, ki so dodeljene pododborom, ki jih ustanovi, ali jih razpusti.

3. Svet za sodelovanje, ki deluje v svoji trgovinski sestavi, sprejme sklepe in pripravi ustrezna priporočila po zaključku ustreznih notranjih postopkov pogodbenic, kot so določeni v njunih zakonodajah. 4. Kadar se Svet za sodelovanje ne more sestati, se lahko sklepi iz odstavka 2 sprejmejo na podlagi pisnega postopka. ČLEN 28 Specifične naloge Odbora za sodelovanje, ki deluje v svoji trgovinski sestavi 1. Kadar Odbor za sodelovanje opravlja katero koli nalogo, ki mu je bila dodeljena v okviru tega naslova, ga sestavljajo predstavniki pogodbenic, odgovorni za zadeve, povezane s trgovino, ali njihovi namestniki. 2. Odbor za sodelovanje, ki deluje v svoji trgovinski sestavi, ima zlasti naslednje naloge:

(a) pomaga Svetu za sodelovanje pri opravljanju njegovih nalog, zlasti glede zadev, povezanih s trgovino; (b) odgovoren je za ustrezno izvajanje in uporabo tega naslova; v zvezi s tem in brez poseganja v pravice, navedene v poglavju 14, lahko katera koli pogodbenica predloži Odboru za sodelovanje v obravnavo katero koli vprašanje v zvezi z uporabo ali razlago tega naslova;

(c) nadzoruje nadaljnjo podrobno razčlenitev tega naslova, če je potrebna, in vrednoti rezultate, dosežene z njegovo uporabo; (d) išče ustrezne načine za preprečevanje in reševanje težav, ki bi se lahko pojavile na področjih, zajetih s tem naslovom, ter (e) nadzira delo vseh pododborov, vzpostavljenih v okviru tega naslova. 3. Pri opravljanju svojih nalog v skladu z odstavkom 2 tega člena lahko Odbor za sodelovanje predloži predloge o nujnosti sprejetja sklepov o posodobitvah in spremembah v skladu s členom 27(2), točka (a), ali sklepov o izdaji razlag v skladu s členom 27(2), točka (b), kadar se Svet za sodelovanje ne more sestati. 4. Odbor za sodelovanje, ki deluje v svoji trgovinski sestavi, sprejme sklepe in pripravi ustrezna priporočila po zaključku ustreznih notranjih postopkov pogodbenic, kot so navedeni v njunih zakonodajah. ČLEN 29 Koordinatorji 1. Evropska unija in Kirgiška republika v 60 dneh od začetka veljavnosti tega sporazuma imenujeta koordinatorja za ta naslov in si sporočita kontaktne podatke.



2. Koordinatorji v skladu s tem poglavjem skupaj pripravijo dnevni red in opravijo vse druge potrebne priprave za srečanja Sveta za sodelovanje in Odbora za sodelovanje ter po potrebi spremljajo izvajanje sklepov teh organov. ČLEN 30 Pododbori 1. Pododbore sestavljajo predstavniki Evropske unije na eni strani in predstavniki Kirgiške republike na drugi strani. 2. Pododbori se sestanejo v enem letu od datuma začetka veljavnosti tega sporazuma, zatem pa enkrat na leto ali na zahtevo katere koli pogodbenice ali Odbora za sodelovanje na ustrezni ravni. Srečanja potekajo izmenično v Bruslju ali Biškeku. Srečanja lahko potekajo tudi prek kakršnih koli tehnoloških sredstev, ki jih imata pogodbenici. 3. Pododborom sopredsedujejo predstavniki pogodbenic.

POGLAVJE 2 BLAGOVNA MENJAVA

ČLEN 31 Področje uporabe To poglavje se uporablja za blagovno menjavo med pogodbenicama, razen če je v tem sporazumu navedeno drugače. ČLEN 32 Opredelitev pojmov V tem poglavju: (a) „transakcija v okviru diplomatskih in konzularnih odnosov“ pomeni postopek pridobivanja konzularnega računa ali konzularnega vizuma za trgovske račune, potrdila o poreklu, manifestov, izvozne deklaracije odpremnika ali druge carinske dokumentacije, povezane z uvozom blaga, od konzula pogodbenice uvoznice na ozemlju pogodbenice izvoznice, ali na ozemlju tretje osebe;

(b) „carina“ pomeni kakršno koli dajatev ali takso, ki se uvede na uvoz blaga ali v zvezi z njim, in ne vključuje: (i) takse, enakovredne notranjim davkom, naloženim v skladu s členom 34; (ii) protidampinške dajatve, posebnega zaščitnega ukrepa, izravnalne ali zaščitne dajatve, ki se uporablja v skladu z GATT 1994, protidampinškim sporazumom, Sporazumom o kmetijstvu, Sporazumom o subvencijah in izravnalnih ukrepih ter Sporazumom o zaščitnih ukrepih, kot je ustrezno;

(iii) pristojbine ali druge takse, ki se naloži za uvoz blaga ali v zvezi z njim ter je omejena na znesek približnih stroškov opravljenih storitev; (c) „postopek za izdajanje izvoznih dovoljenj“ pomeni upravni postopek, pri katerem je treba pri pristojnem(-ih) upravnem(-ih) organu(-ih) kot pogoj za izvoz z ozemlja pogodbenice izvoznice vložiti zahtevek ali drugo dokumentacijo (razen tistih, ki se na splošno zahtevajo za namene carinjenja); (d) „blago pogodbenice“ pomeni domače blago v skladu z GATT 1994; (e) „harmonizirani sistem“ pomeni harmonizirani sistem poimenovanj in šifrskih oznak blaga, vključno z vsemi pravnimi pojasnili in spremembami, ki ga je pripravila Svetovna carinska organizacija (HS);

(f) „postopek za izdajanje uvoznih dovoljenj“ pomeni upravni postopek, pri katerem je treba pri pristojnem(-ih) upravnem(-ih) organu(-ih) kot pogoj za uvoz na ozemlje pogodbenice uvoznice vložiti zahtevek ali drugo dokumentacijo (razen tistih, ki se na splošno zahtevajo za namene carinjenja); (g) „predelano blago“ pomeni blago, ki je uvrščeno v tarifne številke HS 84, 85, 87 in 90 ali razdelek 9402 in ki: (i) je v celoti ali delno sestavljeno iz delov, pridobljenih iz blaga, ki je bilo predhodno uporabljeno; (ii) ima podobne zmogljivosti in delovne pogoje kot enakovredno novo blago in (iii) ima isto garancijo kot enakovredno novo blago.

ČLEN 33 Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi 1. Vsaka pogodbenica obravnava blago druge pogodbenice po načelu največjih ugodnosti v skladu s členom I GATT 1994, vključno z njegovimi pojasnjevalnimi opombami in dopolnilnimi določbami, ki je smiselno vključen v ta sporazum in je njegov sestavni del.

2. Odstavek 1 se ne uporablja za preferencialno obravnavo, ki jo katera koli pogodbenica odobri za blago iz tretje države v skladu s sporazumom o STO. ČLEN 34 Nacionalna obravnava Vsaka pogodbenica prizna nacionalno obravnavo za blago druge pogodbenice v skladu s členom III GATT 1994, vključno z njegovimi pojasnjevalnimi opombami in dopolnilnimi določbami. V ta namen je člen III GATT 1994, vključno z njegovimi pojasnjevalnimi opombami in dopolnilnimi določbami, smiselno vključen v ta sporazum in je njegov sestavni del. ČLEN 35 Uvozne in izvozne omejitve

Nobena pogodbenica ne sprejme ali ohrani nobene prepovedi ali omejitve, razen carin, davkov ali drugih taks, ki se uveljavijo bodisi s kvotami, uvoznimi ali izvoznimi dovoljenji bodisi z drugimi ukrepi, za uvoz katerega koli blaga druge pogodbenice ali za izvoz ali prodajo za izvoz katerega koli blaga, namenjenega na ozemlje druge pogodbenice, razen v skladu s členom XI GATT 1994, vključno z njegovimi pojasnjevalnimi opombami in dopolnilnimi določbami. V ta namen je člen XI GATT 1994, vključno z njegovimi pojasnjevalnimi opombami in dopolnilnimi določbami, smiselno vključen v ta sporazum in je njegov sestavni del.

ČLEN 36 Izvozne dajatve, davki ali druge takse 1. Nobena pogodbenica ne uvede ali ohrani nobene dajatve, davka ali druge takse, ki se naloži za izvoz blaga v drugo pogodbenico ali v zvezi z njim, ali katerega koli drugega ukrepa z enakim učinkom, razen za blago v skladu s seznamom iz Priloge 2. Ta določba se ne uporablja za blago v tranzitu čez ozemlje pogodbenice v smislu člena V GATT 1994 ali za blago, ki je bilo v skladu z mednarodnim sporazumom med Kirgiško republiko in tretjo osebo uvoženo v Kirgiško republiko brez uvedbe izvoznih dajatev, ki bi jih zadevna tretja oseba lahko uvedla za uvoz v Evropsko unijo v skladu s seznamom koncesij zadevne tretje osebe, priloženim GATT 1994, ali katerimi koli dvostranskimi zavezami z Evropsko unijo, kadar je to ustrezno. 2. Nič v tem členu pogodbenici ne preprečuje, da bi za izvoz blaga v drugo pogodbenico uvedla pristojbino ali takso, ki je dovoljena v skladu s členom 38. ČLEN 37 Nadzor izvoza blaga z dvojno rabo Pogodbenici si izmenjujeta informacije in dobre prakse glede nadzora izvoza blaga z dvojno rabo, z namenom spodbujanja približevanja nadzora izvoza Evropske unije in Kirgiške republike.

ČLEN 38

Pristojbine in formalnosti 1. Člen VIII GATT 1994, vključno z njegovimi pojasnjevalnimi opombami, vsemi izjemami in izvzetji iz obveznosti ter opustitvami obveznosti, je v skladu s členom VIII GATT 1994, ki se uporablja v okviru Sporazuma o STO, smiselno vključen v ta sporazum in je njegov sestavni del. 2. Vsaka pogodbenica nemudoma objavi vse pristojbine in takse, ki jih nalaga v zvezi z uvozom ali izvozom, tako da vladam, trgovcem in drugim zainteresiranim stranem omogoči, da se z njimi seznanijo. 3. Vsaka pogodbenica redno pregleduje pristojbine in dajatve, ki jih nalaga, da bi zmanjšala njihovo število in raznolikost, kadar je to mogoče. 4. Nobena pogodbenica ne zahteva transakcij v okviru diplomatskih in konzularnih odnosov, vključno s plačili povezanih pristojbin in taks, v zvezi z uvozom katerega koli blaga druge pogodbenice.



ČLEN 39 Predelano blago 1. Pogodbenica si prizadeva, da predelano blago druge pogodbenice ne bi obravnavala manj ugodno, kot obravnava enakovredno novo blago. 2. Če pogodbenica sprejme ali ohrani uvozne in izvozne prepovedi ali omejitve za rabljeno blago, si prizadeva, da teh ukrepov ne uporablja za predelano blago.

3. Vsaka pogodbenica lahko zahteva, da se predelano blago opredeli kot tako za distribucijo ali prodajo na njenem ozemlju in da izpolnjuje vse veljavne tehnične zahteve, ki veljajo za enakovredno novo blago. ČLEN 40 Začasni uvoz blaga Pogodbenica drugi pogodbenici v primerih in v skladu s postopki, ki jih določa katera koli mednarodna konvencija o začasnem uvozu blaga, ki je zanjo zavezujoča, odobri oprostitev uvoznih dajatev in carin za začasno uvoženo blago. Ta izjema se uporablja v skladu z zakonodajo vsake pogodbenice.

ČLEN 41 Tranzit Člen V GATT 1994 je vključen v ta sporazum in je njegov sestavni del. Pogodbenici sprejmeta vse potrebne ukrepe za olajšanje tranzita energetskega blaga v skladu z načelom prostega tranzita ter členom 7(1) in (3) Pogodbe o energetski listini. ČLEN 42 Uvozni in izvozni monopol

Nobena pogodbenica ne določi ali ohranja določenega uvoznega ali izvoznega monopola. Za namene tega člena pomeni uvozni ali izvozni monopol izključno pravico ali pooblastilo, ki ga pogodbenica podeli subjektu za uvoz blaga iz druge pogodbenice ali izvoz blaga v drugo pogodbenico.

ČLEN 43 Označevanje porekla 1. Kadar Kirgiška republika zahteva označbo porekla na blagu, uvoženem iz Evropske unije, sprejme označbo „Made in EU“ ali enakovredno označbo porekla v jeziku v skladu s svojimi zahtevami glede označevanja porekla pod pogoji, ki niso manj ugodni od pogojev, ki se uporabljajo za označbe porekla držav članic Evropske unije. 2. Kirgiška republika za namene označbe porekla „Made in EU“ obravnava Evropsko unijo kot enotno ozemlje. ČLEN 44 Postopki za izdajanje uvoznih dovoljenj Vsaka pogodbenica sprejme in upravlja vse postopke za izdajanje uvoznih dovoljenj v skladu s členi 1, 2 in 3 Sporazuma o postopkih za izdajanje uvoznih dovoljenj. V ta namen so členi 1, 2 in 3 Sporazuma o postopkih za izdajanje uvoznih dovoljenj smiselno vključeni v ta sporazum in so njegov sestavni del.



ČLEN 45 Postopki za izdajanje izvoznih dovoljenj 1. Vsaka pogodbenica v skladu s svojimi pristojnostmi zagotovi preglednost postopkov za izdajanje izvoznih dovoljenj ter vsak nov postopek za izdajanje izvoznih dovoljenj ali vsako spremembo obstoječega postopka za izdajanje izvoznih dovoljenj objavi tako, da vladam, trgovcem in drugim zainteresiranim stranem omogoči, da se z njimi seznanijo. Kadar koli je to izvedljivo, se taka objava zagotovi najpozneje 30 dni pred začetkom veljave vsakega novega postopka za izdajanje izvoznih dovoljenj ali vsake spremembe obstoječega postopka za izdajanje izvoznih dovoljenj, v vsakem primeru pa najpozneje na datum, na katerega začne tak postopek ali sprememba veljati. 2. Objava postopkov za izdajanje izvoznih dovoljenj vključuje naslednje informacije: (a) besedila postopkov za izdajanje izvoznih dovoljenj ali kakršnih koli sprememb teh postopkov; (b) blago, za katero velja vsak postopek za izdajanje izvoznih dovoljenj;

(c) za vsak postopek za izdajanje izvoznih dovoljenj: opis postopka za vložitev zahtevka za izvozno dovoljenje in vsa merila, ki jih mora izpolnjevati vložnik, da lahko vloži zahtevek za izvozno dovoljenje, kot so posedovanje dovoljenja za opravljanje dejavnosti, vzpostavitev ali vzdrževanje naložbe ali delovanje prek določene pravne oblike na ozemlju pogodbenice; (d) kontaktno(-e) točko(-e), na kateri(-h) lahko zainteresirane osebe dobijo dodatne informacije o pogojih za pridobitev izvoznega dovoljenja; (e) upravni organ ali organe, ki se jim predloži zahtevek ali druga ustrezna dokumentacija; (f) opis vsakega ukrepa ali ukrepov, izvajanju katerega(-ih) je namenjen postopek za izdajanje izvoznih dovoljenj;

(g) obdobje, v katerem bo veljal posamezni postopek za izdajanje izvoznih dovoljenj, razen če bo postopek ostal v veljavi, dokler se ne ukine ali spremeni z novo objavo; (h) če namerava pogodbenica postopek za izdajanje izvoznih dovoljenj uporabiti za upravljanje izvozne kvote, celotno količino in po potrebi vrednost kvote ter začetne in zaključne datume kvote, ter (i) vsa izvzetja in izjeme iz zahteve za pridobitev izvoznega dovoljenja, kako zahtevati ali uveljavljati ta izvzetja in izjeme ter merila za njihovo odobritev.

3. Vsaka pogodbenica v 45 dneh po datumu začetka veljavnosti tega sporazuma uradno obvesti drugo pogodbenico o svojih obstoječih postopkih za izdajanje izvoznih dovoljenj. Pogodbenica, ki sprejme nov postopek za izdajanje izvoznih dovoljenj ali spremeni kateri koli obstoječi postopek za izdajanje izvoznih dovoljenj, drugo pogodbenico obvesti o postopku ali spremembi v 60 dneh od objave. Uradno obvestilo vključuje sklic na vire, kjer so objavljene informacije, zahtevane v skladu z odstavkom 2, in po potrebi vključuje naslov zadevnih uradnih spletišč. ČLEN 46 Trgovinska sredstva Pogodbenici potrjujeta svoje pravice in obveznosti iz: (a) člena XIX GATT 1994; (b) Sporazuma o zaščitnih ukrepih; (c) člena 5 Sporazuma o kmetijstvu;

(d) člena VI GATT 1994; (e) protidampinškega sporazuma in (f) Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih.

ČLEN 47 Preglednost instrumentov trgovinske zaščite 1. Pogodbenici se strinjata, da bi bilo treba instrumente trgovinske zaščite (protidampinške, protisubvencijske in globalne zaščitne ukrepe) uporabljati v popolni skladnosti z zadevnimi zahtevami STO ter na podlagi pravičnega in preglednega sistema. 2. Brez poseganja v člen 6.5 protidampinškega sporazuma in člen 12.4 Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih ter pred dokončno določitvijo protidampinških ali izravnalnih ukrepov pogodbenici zagotovita razkritje vseh bistvenih dejstev v obravnavi, ki predstavljajo podlago za odločitev, da se uporabijo ukrepi. Razkritja zainteresiranim stranem zagotavljajo dovolj časa za predložitev pripomb. 3. Vsaka zainteresirana stran ima priložnost, da med protidampinško in protisubvencijsko preiskavo izrazi svoja stališča, če to po nepotrebnem ne zadržuje izvedbe preiskav. 4. Za ta člen se ne uporablja poglavje 14 tega naslova.



POGLAVJE 3 CARINE ČLEN 48 Carinsko sodelovanje 1. Pogodbenici krepita sodelovanje na področju carin, da se zagotovi pregledno trgovinsko okolje, olajša trgovina, okrepi varnost dobavne verige, spodbuja varstvo potrošnikov, prepreči tok blaga, ki krši pravice intelektualne lastnine, ter okrepi boj proti tihotapljenju in goljufijam. 2. Da bi uresničili cilje iz odstavka 1 in v mejah razpoložljivih virov pogodbenici med drugim sodelujeta pri: (a) izboljšanju carinske zakonodaje ter usklajevanju in poenostavitvi carinskih postopkov v skladu z mednarodnimi konvencijami in standardi, ki se uporabljajo na področju carine in olajševanja trgovine, vključno s tistimi, ki sta jih oblikovali Svetovna trgovinska organizacija (vključno s Sporazumom o olajševanju trgovine) in Svetovna carinska organizacija (zlasti revidirana Kjotska konvencija), ter ob upoštevanju instrumentov in dobrih praks, ki jih je razvila Evropska unija, vključno s carinskimi smernicami;

(b) vzpostavitvi sodobnih carinskih sistemov, vključno s sodobnimi tehnologijami za carinjenje, določbami za pooblaščene gospodarske subjekte, avtomatizirano analizo tveganja in kontrolami, poenostavljenimi postopki za sprostitev blaga, revizijo po carinjenju, preglednim carinskim vrednotenjem ter določbami za partnerstva med carino in podjetji; (c) zagotavljanju olajševanja ter učinkovitega nadzora pretovarjanja in tranzita prek svojih ozemelj, zagotavljanju sodelovanja in usklajevanja med vsemi zadevnimi organi in agencijami na njunih ozemljih, da se olajša tranzitni promet, ter iskanju možnosti za združljivost zadevnih tranzitnih carinskih sistemov, kadar je to ustrezno in primerno;

(d) spodbujanju najvišjih standardov poklicne etike, zlasti na meji, z izvajanjem ukrepov, ki izražajo načela iz izjave Svetovne carinske organizacije iz Aruše; (e) izmenjavi dobrih praks in zagotavljanju tehnične podpore za načrtovanje in zagotavljanje najvišjih standardov poklicne etike; (f) izmenjavi, če je to ustrezno, zadevnih informacij in podatkov ob spoštovanju pravil vsake pogodbenice o zaupnosti občutljivih podatkov in o varstvu osebnih podatkov; (g) če je to primerno in ustrezno, usklajenih carinskih ukrepih med njunimi carinskimi organi.



ČLEN 49 Medsebojna upravna pomoč Brez poseganja v druge oblike sodelovanja, ki so predvidene v tem sporazumu, zlasti v členu 48, pogodbenici druga drugi zagotovita medsebojno upravno pomoč v carinskih zadevah v skladu s Protokolom I. ČLEN 50 Carinsko vrednotenje

1. Členi 1 do 17 Sporazuma o izvajanju člena VII GATT 1994 iz Priloge 1A k Sporazumu o STO urejajo carinsko vrednotenje blaga, ki se uporablja v trgovini med pogodbenicama. Te določbe so smiselno vključene v ta sporazum in so njegov sestavni del. 2. Pogodbenici sodelujeta z namenom, da bi dosegli skupni pristop k vprašanjem v zvezi s carinskim vrednotenjem.

POGLAVJE 4 TEHNIČNE OVIRE V TRGOVINI ČLEN 51 Cilj Cilj tega poglavja je olajšati trgovino z blagom med pogodbenicama s preprečevanjem, prepoznavanjem in odpravljanjem nepotrebnih tehničnih ovir v trgovini. Člen 52 Področje uporabe

1. To poglavje se uporablja za pripravo, sprejetje in uporabo vseh standardov, tehničnih predpisov in postopkov za ugotavljanje skladnosti, kot so opredeljeni v Sporazumu o tehničnih ovirah v trgovini, ki lahko vplivajo na blagovno menjavo med pogodbenicama.

2. Ne glede na odstavek 1 se to poglavje ne uporablja za: (a) specifikacije nabav, ki jih vladni organi pripravijo za potrebe lastne proizvodnje ali porabe, ali (b) sanitarne in fitosanitarne ukrepe, kot so opredeljeni v Prilogi A k Sporazumu o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih, ki so zajeti v poglavju 5 tega sporazuma. Člen 53 Razmerje do Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini Pogodbenici potrjujeta svoje obstoječe medsebojne pravice in obveznosti iz Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini, ki je smiselno vključen v ta sporazum in je njegov sestavni del. Člen 54 Tehnični predpisi

1. Vsaka pogodbenica v skladu s pravili in postopki, ki se uporabljajo zanjo, izvede regulativno oceno učinka načrtovanih tehničnih predpisov ob upoštevanju razpoložljivih regulativnih in neregulativnih alternativ za predlagan tehnični predpis, s katerimi bi se lahko dosegli zakoniti cilji pogodbenice v skladu s členom 2.2 Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini.

2. Vsaka pogodbenica uporabi mednarodne standarde kot podlago za svoje tehnične predpise, razen kadar dokaže, da bi bili taki mednarodni standardi neučinkoviti ali neustrezni za dosego zasledovanih zakonitih ciljev. 3. Če pogodbenica ne uporabi mednarodnih standardov kot podlage za svoje tehnične predpise, na zahtevo druge pogodbenice sprejme ukrepe za zagotovitev, da se opredeli kakršno koli bistveno odstopanje od ustreznega mednarodnega standarda, in pojasni razloge, zakaj so se taki standardi šteli za neprimerne ali neučinkovite za zastavljeni cilj. 4. Vsaka pogodbenica pregleda svoje tehnične predpise, da bi povečala njihovo približevanje ustreznim mednarodnim standardom, pri čemer med drugim upošteva vsak nov razvoj ustreznih mednarodnih standardov ali morebitno spremembo okoliščin, ki so povzročile odstopanja od katerega koli ustreznega mednarodnega standarda. 5. Pri pripravi pomembnih tehničnih predpisov, ki bi lahko znatno vplivali na trgovino, vsaka pogodbenica sprejme ukrepe, da bi v skladu s svojimi zadevnimi pravili in postopki zagotovila razpoložljivost postopkov, ki osebam omogočajo, da zagotovijo prispevek v okviru javne razprave, razen ob nenadnih težavah ali tveganju za nastanek nenadnih težav v zvezi z varnostjo, zdravjem, varstvom okolja ali nacionalno varnostjo, ter objavo rezultatov takih razprav.



Člen 55 Standardi 1. Zaradi uskladitve standardov v čim večjem obsegu vsaka pogodbenica organe za standardizacijo, ustanovljene na njenem ozemlju, in regionalne organe za standardizacijo, katerih članica je oziroma so pogodbenica ali njeni organi za standardizacijo, spodbuja, da: (a) sodelujejo v mejah razpoložljivih virov pri pripravljanju mednarodnih standardov s strani ustreznih mednarodnih organov za standardizacijo;

(b) uporabijo ustrezne mednarodne standarde kot podlago za standarde, ki jih razvijajo, razen če so taki mednarodni standardi neučinkoviti ali neprimerni, med drugim zaradi neučinkovite stopnje zaščite ali bistvenih podnebnih ali geografskih dejavnikov ali bistvenih tehnoloških težav; (c) preprečujejo podvajanje ali prekrivanje z delom mednarodnih organov za standardizacijo; (d) v rednih časovnih presledkih pregledujejo nacionalne in regionalne standarde, ki ne temeljijo na ustreznih mednarodnih standardih, da bi povečali njihovo približevanje takim mednarodnim standardom;

(e) sodelujejo z ustreznimi organi za standardizacijo druge pogodbenice pri mednarodnih standardizacijskih dejavnostih, to sodelovanje se lahko izvaja v mednarodnih organih za standardizacijo ali na regionalni ravni, ter (f) spodbujajo dvostransko sodelovanje z organi za standardizacijo druge pogodbenice. 2. Pogodbenici bi morali izmenjavati informacije o svojih postopkih standardizacije in obsegu uporabe mednarodnih, regionalnih ali podregionalnih standardov kot podlagi za svoje nacionalne standarde. 3. Če so zahteve glede standardov v osnutku tehničnega predpisa ali postopku ugotavljanja skladnosti določene kot obvezne, je treba izpolniti obveznosti glede preglednosti iz člena 58 tega sporazuma in člena 2 ali 5 Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini. 4. Mednarodni standardi, ki so jih sprejele Mednarodna organizacija za standardizacijo, Mednarodna elektrotehniška komisija, Mednarodna telekomunikacijska zveza in Komisija za Codex Alimentarius, ki jo je ustanovila Organizacija združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, se štejejo za zadevne mednarodne standarde v smislu členov 2 in 5 Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini ter Priloge 3 k Sporazumu, pri čemer ni izključena uporaba drugih mednarodnih standardov.

5. Tudi standard, ki so ga razvile druge mednarodne organizacije, bi se lahko štel za zadevni mednarodni standard v smislu členov 2 in 5 Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini ter Priloge 3 k Sporazumu, če ga je razvil: (a) organ za standardizacijo, ki si prizadeva doseči soglasje med:

(i) nacionalnimi delegacijami sodelujočih članic STO, ki predstavljajo vse nacionalne organe za standardizacijo na njihovem ozemlju, ki so sprejeli ali pričakujejo sprejetje standardov za vsebino, na katero se nanaša mednarodna dejavnost standardizacije, ali (ii) vladnimi organi sodelujočih članic STO, ter (b) je bil razvit v skladu s Sklepom Odbora o načelih za razvoj mednarodnih standardov, smernic in priporočil v zvezi s členoma 2 in 5 Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini ter Prilogo 3 k Sporazumu. Člen 56 Ugotavljanje skladnosti 1. Za postopke ugotavljanja skladnosti se smiselno uporabljajo določbe iz člena 52 o pripravi, sprejetju in uporabi tehničnih predpisov.

2. Kadar pogodbenica zahteva ugotavljanje skladnosti kot potrdilo, da je izdelek skladen s tehničnim predpisom, izbere postopke ugotavljanja skladnosti, ki so sorazmerni s povezanimi tveganji, kot so bila opredeljena na podlagi ocene tveganja, vključno z uporabo dobaviteljeve izjave o skladnosti, če je to ustrezno. 3. Če pogodbenica zahteva ugotavljanje skladnosti s strani tretje osebe kot potrdilo, da je izdelek skladen s tehničnim predpisom, in te naloge ni pridržala za vladni organ, kakor je določeno v odstavku 4, zagotovi: (a) prednostno uporabo akreditacije pri izbiri organov za ugotavljanje skladnosti; (b) da bo čim bolje izkoristila mednarodne standarde za akreditacijo in ugotavljanje skladnosti ter mednarodne sporazume, v katere so vključeni akreditacijski organi pogodbenic, na primer prek mehanizmov Mednarodnega združenja za akreditacijo laboratorijev (ILAC) in Mednarodnega akreditacijskega foruma (IAF);

(c) da bo proučila pridružitev ali po potrebi spodbujala svoje organe za ugotavljanje skladnosti k pridružitvi katerim koli delujočim mednarodnim sporazumom ali ureditvam za usklajevanje ali lajšanje sprejemanja rezultatov ugotavljanja skladnosti; (d) da lahko gospodarski subjekti izbirajo med organi za ugotavljanje skladnosti, ki so jih organi pogodbenice odobrili za določeni izdelek;

(e) da so organi za ugotavljanje skladnosti neodvisni od proizvajalcev, uvoznikov in gospodarskih subjektov na splošno ter da ni navzkrižja interesov med akreditacijskimi organi in organi za ugotavljanje skladnosti; (f) da lahko organi za ugotavljanje skladnosti uporabijo podizvajalce za izvajanje preskušanj ali inšpekcijskih pregledov v zvezi z ugotavljanjem skladnosti ter (g) da na enem spletnem mestu objavi seznam organov, ki jih je imenovala za izvajanje takega ugotavljanja skladnosti, in ustrezne informacije o tem, kaj obsega imenovanje vsakega takega organa. 4. Nič iz točke (f) odstavka 3 se ne razlaga, kot da pogodbenici prepoveduje, da od podizvajalcev zahteva izpolnjevanje istih zahtev, ki bi jih moral pri izvajanju naročenih preskušanj ali inšpekcijskih pregledov izpolnjevati organ za ugotavljanje skladnosti, ki je oddal naročilo v podizvajanje. 5. Nič v tem členu pogodbenici ne preprečuje, da bi zahtevala, da ugotavljanje skladnosti v zvezi z določenimi izdelki izvedejo določeni vladni organi. V takih primerih pogodbenica: (a) omeji pristojbine za ugotavljanje skladnosti na približne stroške opravljenih storitev in na zahtevo vložnika za ugotavljanje skladnosti pojasni, kako so pristojbine, ki jih naloži za tako ugotavljanje skladnosti, omejene na približne stroške opravljenih storitev, ter

(b) pristojbine za ugotavljanje skladnosti da na voljo javnosti. 6. Tri leta po začetku veljavnosti tega sporazuma začneta pogodbenici razpravljati o tem, da bi se dobaviteljeva izjava o skladnosti sprejela kot dokaz o skladnosti z obstoječimi tehničnimi predpisi, zlasti na naslednjih področjih:

(a) varnostni vidiki električne in elektronske opreme; (b) varnostni vidiki strojev; (c) elektromagnetna združljivost opreme; (d) energijska učinkovitost, vključno z zahtevami za okoljsko primerno zasnovo, ter (e) omejevanje uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi.



Člen 57 Sodelovanje na področju tehničnih ovir v trgovini 1. Pogodbenici okrepita sodelovanje na področju standardov, tehničnih predpisov, meroslovja, nadzora trga, akreditacije in postopkov za ugotavljanje skladnosti z namenom izboljšanja vzajemnega razumevanja njunih sistemov in olajšanja dostopa do njunih trgov. V ta namen si pogodbenici prizadevata opredeliti in razviti ustrezne mehanizme in pobude sodelovanja za posamezne zadeve ali sektorje, vključno z: (a) izmenjavo informacij in izkušenj o pripravi in uporabi njunih tehničnih predpisov in postopkov za ugotavljanje skladnosti;

(b) spodbujanjem sodelovanja med njunimi organi, odgovornimi za meroslovje, standardizacijo, ugotavljanje skladnosti in akreditacijo, ter (c) izmenjavo informacij o razvoju v ustreznih regionalnih in multilateralnih forumih v zvezi s standardi, tehničnimi predpisi, postopki za ugotavljanje skladnosti in akreditacijo. 2. Da bi spodbujali medsebojno trgovino: (a) si pogodbenici prizadevata zmanjšati razlike, ki obstajajo med njima na področju tehničnih predpisov, meroslovja, standardizacije, nadzora trga, akreditacije in postopkov za ugotavljanje skladnosti, vključno s spodbujanjem uporabe ustreznih mednarodno dogovorjenih instrumentov;

(b) pogodbenici v skladu z mednarodnimi pravili spodbujata uporabo akreditacije v podporo presoji tehnične usposobljenosti organov za ugotavljanje skladnosti in njihovih dejavnosti ter (c) pogodbenici spodbujata sodelovanje in, če je to mogoče, članstvo Kirgiške republike in njenih zadevnih nacionalnih organov v evropskih in mednarodnih organizacijah, katerih dejavnost je povezana s standardi, ugotavljanjem skladnosti, akreditacijo, meroslovjem in z njimi povezanimi nalogami. Člen 58 Preglednost 1. Po predložitvi predlaganega tehničnega predpisa ali postopka ugotavljanja skladnosti centralnemu registru obvestil STO pogodbenica da na voljo drugi pogodbenici 60 dni za predložitev pisnih pripomb, razen ob nenadnih težavah ali tveganju za nastanek nenadnih težav v zvezi z varnostjo, zdravjem, varstvom okolja ali nacionalno varnostjo. Pogodbenica obravnava razumno zahtevo za podaljšanje obdobja za predložitev pripomb. 2. Če pogodbenica od druge pogodbenice prejme pisne pripombe o predlaganem tehničnem predpisu ali postopku ugotavljanja skladnosti, mora:

(a) na zahtevo druge pogodbenice razpravljati o pisnih pripombah s sodelovanjem njenega pristojnega regulativnega organa v času, ko jih je mogoče upoštevati, ter

(b) pisno odgovoriti na pripombe najpozneje na datum objave tehničnega predpisa ali postopka za ugotavljanje skladnosti. 3. Vsaka pogodbenica svoje odgovore na pripombe, ki jih prejme po uradnem obvestilu iz odstavka 1, objavi na spletnem mestu najpozneje na dan objave sprejetega tehničnega predpisa ali postopka ugotavljanja skladnosti. 4. Vsaka pogodbenica na zahtevo druge pogodbenice sporoči informacije o ciljih, pravni podlagi in utemeljitvi tehničnega predpisa ali postopka za ugotavljanje skladnosti, ki ga je pogodbenica sprejela ali za katerega predlaga sprejetje. 5. Vsaka pogodbenica zagotovi, da so tehnični predpisi in postopki ugotavljanja skladnosti, ki jih je sprejela, objavljeni na brezplačnem spletišču. 6. Vsaka pogodbenica zagotovi informacije o sprejetju in začetku veljavnosti tehničnega predpisa in postopka ugotavljanja skladnosti ter sprejetega končnega besedila z dodatkom k prvotnemu obvestilu STO. 7. Zagotovi se primeren časovni razmik med objavo tehničnih predpisov in njihovim začetkom veljavnosti, da se gospodarskim subjektom druge pogodbenice omogoči, da se prilagodijo. Izraz „primeren časovni razmik“ pomeni najmanj šestmesečno obdobje, razen kadar bi to bil neučinkovit pristop k doseganju zastavljenih zakonitih ciljev.

8. Pogodbenica v pozitivnem duhu obravnava razumno zahtevo druge pogodbenice, prejeto pred iztekom obdobja za pripombe po predložitvi predlaganega tehničnega predpisa STO, kot je navedeno v odstavku 1, da podaljša obdobje med sprejetjem tehničnega predpisa in začetkom njegove veljavnosti, razen kadar odlog ne bi bil učinkovit za doseganje zastavljenih zakonitih ciljev. ČLEN 59

Označevanje in etiketiranje 1. Pogodbenici se strinjata, da lahko tehnični predpis vključuje ali obravnava izključno zahteve za označevanje ali etiketiranje. V takih primerih pogodbenici uporabljata načela iz člena 2.2 Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini. 2. Če pogodbenica zahteva obvezno označevanje ali etiketiranje izdelkov: (a) zahteva samo informacije, ki so pomembne za potrošnike ali uporabnike izdelka ali ki kažejo skladnost izdelka z obveznimi tehničnimi zahtevami; (b) ne zahteva predhodne odobritve, registracije ali certificiranja etiket ali oznak izdelkov niti morebitnega izplačila pristojbin kot pogoj, da se dajo na trg izdelki, ki bi bili sicer skladni z njenimi določenimi zahtevami, razen če je to potrebno zaradi tveganja, ki ga izdelki predstavljajo za zdravje ali življenje ljudi, živali ali rastlin, okolje ali nacionalno varnost;

(c) če zahteva, da gospodarski subjekti uporabljajo enolično identifikacijsko številko, gospodarskim subjektom druge pogodbenice brez nepotrebnega odlašanja in na nediskriminatoren način zagotovi to številko; (d) če v nadaljevanju navedeni elementi niso zavajajoči, protislovni ali dvoumni glede informacij, ki jih zahteva pogodbenica uvoznica blaga, ta pogodbenica dovoli: (i) informacije v drugih jezikih poleg informacij v jeziku, ki ga zahteva pogodbenica uvoznica blaga, (ii) mednarodno sprejete nomenklature, piktograme, simbole ali grafične prikaze in (iii) dodatne informacije poleg tistih, ki jih zahteva pogodbenica uvoznica blaga;

(e) sprejme, da etiketiranje, vključno z dodatnim etiketiranjem ali popravki na etiketah, poteka v carinskih skladiščih ali na drugih določenih območjih, ne v državi porekla, ter (f) če je ustrezno, bo proučila možnost, da namesto oznak ali etiket, fizično pritrjenih na izdelek, sprejme začasne ali odstranljive etikete oziroma označevanje ali etiketiranje v spremni dokumentaciji.



ČLEN 60 Posvetovanja 1. Pogodbenica lahko zahteva posvetovanja z drugo pogodbenico o kateri koli zadevi, ki izhaja iz tega poglavja, z vložitvijo pisnega zahtevka pri koordinatorju druge pogodbenice za poglavje o tehničnih omejitvah v trgovini. Pogodbenici si prizadevata za rešitev vprašanja, ki je zadovoljiva za obe strani, in lahko v ta namen skličeta Odbor za sodelovanje. 2. Pojasniti je treba, da ta člen ne posega v pravice in obveznosti pogodbenic v okviru poglavja 14. ČLEN 61 Koordinator poglavja o tehničnih omejitvah v trgovini 1. Vsaka pogodbenica imenuje koordinatorja poglavja o tehničnih omejitvah v trgovini in drugo pogodbenico obvesti o morebitni spremembi. Koordinatorja poglavja o tehničnih omejitvah v trgovini si skupaj prizadevata olajšati izvajanje tega poglavja in sodelovanje med pogodbenicama v vseh zadevah v zvezi s Sporazumom o tehničnih ovirah v trgovini.



2. Naloge vsakega koordinatorja poglavja o tehničnih omejitvah v trgovini vključujejo: (a) spremljanje izvajanja in upravljanja tega poglavja, vključno z vsakim vprašanjem v zvezi z razvojem, sprejetjem, uporabo ali izvrševanjem standardov, tehničnih predpisov in postopkov ugotavljanja skladnosti; (b) komuniciranje s koordinatorjem poglavja o tehničnih omejitvah v trgovini druge pogodbenice v zvezi s pobudami, ki sta jih pogodbenici sprejeli za krepitev sodelovanja pri razvoju in izboljševanju standardov, tehničnih predpisov in postopkov ugotavljanja skladnosti, ter izmenjavo informacij o razvoju v okviru nevladnih, regionalnih in večstranskih forumov v zvezi s standardi, tehničnimi predpisi in postopki ugotavljanja skladnosti. 3. Koordinatorja poglavja o tehničnih omejitvah v trgovini komunicirata med seboj na podlagi dogovorjene metode, ki je primerna za opravljanje njunih nalog.

POGLAVJE 5 SANITARNE IN FITOSANITARNE ZADEVE ČLEN 62 Cilj Cilj tega poglavja je določiti načela, ki se uporabljajo za sanitarne in fitosanitarne ukrepe v trgovini med pogodbenicama, ter za sodelovanje na področjih dobrobiti živali, varstva rastlin in protimikrobne odpornosti. Pogodbenici uporabljata načela iz tega poglavja na način, ki olajšuje trgovino in preprečuje nastajanje neupravičenih omejitev v trgovini med njima, hkrati pa v obeh pogodbenicah ohranja raven varstva življenja ali zdravja ljudi, živali ali rastlin.

ČLEN 63 Večstranske obveznosti Pogodbenici potrjujeta svoje pravice in obveznosti iz Sporazuma o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih.



ČLEN 64 Načela 1. Pogodbenici zagotovita, da se sanitarni in fitosanitarni ukrepi oblikujejo in uporabljajo na podlagi načela sorazmernosti, preglednosti, nediskriminacije in znanstvene utemeljenosti ter ob upoštevanju mednarodnih standardov (Mednarodna konvencija o varstvu rastlin, podpisana 6. decembra 1951 v Rimu, Svetovna organizacija za zdravje živali in Komisija za Codex Alimentarius (v nadaljnjem besedilu: Codex Alimentarius). 2. Vsaka pogodbenica zagotovi, da njeni sanitarni in fitosanitarni ukrepi ne povzročajo samovoljne ali neutemeljene diskriminacije med njenim ozemljem in ozemljem druge pogodbenice, kadar prevladujejo enaki ali podobni pogoji. Sanitarni in fitosanitarni ukrepi se ne smejo uporabljati tako, da bi prikrito omejevali trgovino med pogodbenicama. 3. Vsaka pogodbenica zagotovi, da se sanitarni in fitosanitarni ukrepi in postopki ali kontrole izvajajo ter da se zahteve pristojnega organa druge pogodbenice za predložitev informacij obravnavajo brez nepotrebnega odlašanja in na način, ki ni manj ugoden za uvožene proizvode kot za enake domače proizvode.



ČLEN 65

Uvozne zahteve 1. V skladu s členom 64 se uvozne zahteve pogodbenice uvoznice uporabljajo za celotno ozemlje pogodbenice izvoznice. 2. Uvozne zahteve, določene v potrdilih, ki se morda zahtevajo za trgovino z živili in kmetijskimi proizvodi med pogodbenicama, temeljijo na načelih Mednarodne konvencije o varstvu rastlin, Svetovne organizacije za zdravje živali in Codexa Alimentarius ter njihovih ustreznih standardih, razen če uvozne zahteve temeljijo na znanstveni oceni tveganja, ki je bila izvedena v skladu z veljavnimi mednarodnimi pravili iz Sporazuma o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov. 3. Zahteve iz uvoznih dovoljenj, kot jih je izdala Kirgiška republika, ne vsebujejo sanitarnih in veterinarskih pogojev, ki so strožji od tistih, določenih v potrdilih iz odstavka 2. Vsaka pogodbenica bi morala uporabljati usklajena uvozna potrdila, ki se upravljajo na centralni ravni in uporabljajo na celotnem ozemlju pogodbenice izvoznice.



ČLEN 66 Ukrepi v zvezi z zdravjem živali in rastlin V skladu s Sporazumom o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov ter zadevnimi standardi, smernicami ali priporočili Mednarodne konvencije o varstvu rastlin, Svetovne organizacije za zdravje živali in Codexa Alimentarius: (a) pogodbenici priznavata pojem območij brez škodljivcev ali bolezni in območij, kjer škodljivci ali bolezni niso močno razširjeni; (b) sanitarni ukrepi pogodbenice uvoznice, ki se uporabljajo za pogodbenico izvoznico, katere ozemlje je napadel škodljivec ali prizadela bolezen, temeljijo na odločitvi glede namembnosti zemljišča, ki jo je sprejela pogodbenica izvoznica, če je dosežena ustrezna raven zaščite pogodbenice uvoznice;

(c) pogodbenici pri opredelitvi območij brez škodljivcev ali bolezni in območij, na katerih škodljivci in bolezni niso močno razširjeni, upoštevata dejavnike, kot so geografski položaj, ekosistemi, epidemiološki nadzor ter učinkovitost sanitarnega ali fitosanitarnega nadzora na takih območjih.



ČLEN 67 Pregledi in revizije Pregledi in revizije, ki jih pogodbenica uvoznica izvaja na ozemlju pogodbenice izvoznice, da bi ocenila in priznala njene sisteme pregledov in certificiranj, se izvajajo v skladu z zadevnimi standardi, smernicami in priporočili Mednarodne konvencije o varstvu rastlin, Svetovne organizacije za zdravje živali in Codexa Alimentarius. Stroške pregledov in revizij krije pogodbenica, ki izvaja revizije in preglede. ČLEN 68 Izmenjava informacij in sodelovanje 1. Pogodbenici razpravljata in izmenjujeta informacije o obstoječih sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih ter ukrepih za dobrobit živali in o razvoju ter izvajanju navedenih ukrepov. Pri takih razpravah in izmenjavi informacij se, kadar je to primerno, upoštevajo Sporazum o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih ter standardi, smernice ali priporočila Mednarodne konvencije o varstvu rastlin, Svetovne organizacije za zdravje živali in Codexa Alimentarius. 2. Pogodbenici se strinjata, da bosta pri zadevah v zvezi z varnostjo hrane, zdravjem in dobrobitjo živali, zdravjem in varstvom rastlin ter protimikrobno odpornostjo sodelovali z izmenjavo informacij, strokovnega znanja in izkušenj, da bi okrepili zmogljivosti na teh področjih. Tako sodelovanje lahko vključuje tehnično pomoč.

3. Pogodbenici na zahtevo katere koli od pogodbenic vzpostavita pravočasen dialog o sanitarnih in fitosanitarnih vprašanjih, da bi obravnavali zadeve v zvezi s sanitarnimi in fitosanitarnimi vprašanji ter drugimi nujnimi vprašanji, ki jih zajema to poglavje. Odbor za sodelovanje lahko sprejme pravila za vodenje takih dialogov.

4. Pogodbenici določita in redno posodabljata kontaktne točke za komunikacijo v zvezi z zadevami, ki jih zajema to poglavje. ČLEN 69 Preglednost Vsaka pogodbenica: (a) si prizadeva za preglednost pri sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih, ki se uporabljajo za trgovino, in zlasti sanitarnih in fitosanitarnih zahtevah, ki se uporabljajo za uvoz druge pogodbenice; (b) na zahtevo druge pogodbenice in v dveh mesecih po datumu take zahteve sporoči zahteve, ki se uporabljajo za uvoz specifičnih izdelkov, in navede, ali je potrebna ocena tveganja, ter (c) kontaktno točko druge pogodbenice po pošti, telefaksu ali elektronski pošti nemudoma uradno obvesti o kakršnem koli resnem ali večjem tveganju za zdravje živali ali rastlin, vključno s kakršnimi koli izrednimi razmerami zaradi hrane, povezanimi z blagom, s katerim trgujeta pogodbenici.

POGLAVJE 6 TRGOVINA S STORITVAMI IN NALOŽBE

ČLEN 70 Cilj, področje in obseg uporabe 1. Pogodbenici ob potrditvi svojih obveznosti iz Sporazuma o STO uvedeta potrebne ureditve za izboljšanje vzajemnih pogojev za trgovino s storitvami in naložbe. 2. To poglavje ne nalaga nikakršnih obveznosti v zvezi z javnimi naročili v skladu s poglavjem 9. 3. To poglavje se ne uporablja za subvencije, ki jih dodelita pogodbenici. 4. Pogodbenici ponovno potrjujeta svojo pravico do zakonskega urejanja na svojem ozemlju za doseganje zakonitih ciljev politike, kot so varovanje javnega zdravja, socialne storitve, javno izobraževanje, varnost, okolje, vključno s podnebnimi spremembami, javna morala, socialno varstvo ali varstvo potrošnikov, varstvo zasebnosti in podatkov ter spodbujanje in varovanje kulturne raznolikosti.

5. To poglavje se ne uporablja za ukrepe, ki vplivajo na fizične osebe, ki želijo dostop do trga delovne sile pogodbenic, ali za ukrepe glede državljanstva, prebivališča ali zaposlitve za nedoločen čas. 6. To poglavje pogodbenici ne preprečuje uporabe ukrepov za urejanje vstopa ali začasnega bivanja fizičnih oseb na njenem ozemlju, vključno z ukrepi, potrebnimi za zavarovanje celovitosti njenih meja in zagotovitev urejenega prehajanja fizičnih oseb čez njene meje, če se taki ukrepi ne uporabljajo tako, da bi izničili ali omejili ugodnosti, ki jih ima druga pogodbenica na podlagi tega poglavja. Dejstvo, da se za fizične osebe nekaterih držav zahteva vizum, za fizične osebe drugih držav pa ne, ne pomeni, da se ugodnosti, pridobljene na podlagi tega poglavja, izničujejo ali omejujejo. 7. V tem poglavju se ne upošteva obravnava, ki jo pogodbenica zagotovi: (a) v skladu s sporazumom, ki znatno liberalizira trgovino s storitvami (vključno z ustanovitvijo na področju storitev), ob izpolnjevanju meril iz členov V in V bis GATS, ali sporazumom, ki znatno liberalizira ustanovitev v drugih gospodarskih dejavnostih, ob izpolnjevanju istih meril v zvezi s takimi dejavnostmi;

(b) na podlagi ukrepov, ki predvidevajo priznavanje, med drugim standardov ali meril za izdajo dovoljenja, licenciranje ali certificiranje fizične osebe ali podjetja za opravljanje gospodarske dejavnosti ali bonitetnih ukrepov.

8. To poglavje se ne uporablja za avdiovizualne storitve. ČLEN 71 Opredelitev pojmov V tem poglavju: (a) „dejavnost, ki se opravlja v okviru vladnega organa“ pomeni dejavnost, vključno z vsako opravljeno storitvijo, ki se ne izvaja na tržni podlagi ali v konkurenci z enim ali več gospodarskimi subjekti; (b) „podružnica“ pomeni poslovno enoto, ki je ustanovljena v pogodbenici in ni pravna oseba, je pa po pojavni obliki stalna enota, kot na primer izpostava matične družbe, ustanovljene v drugi pogodbenici, ima svojo upravo in je materialno opremljena za poslovanje s tretjimi osebami, tako da tretjim osebam, čeprav vedo, da bo, če bo potrebno, vzpostavljena pravna povezanost z matično družbo, ki ima svoj glavni sedež v drugi pogodbenici, ni treba poslovati neposredno z matično družbo, ampak lahko svoje posle opravijo v poslovni enoti, ki je izpostava matične družbe;

(c) „čezmejno opravljanje storitev“ pomeni opravljanje storitve: (i) z ozemlja ene pogodbenice na ozemlje druge pogodbenice ali

(ii) na ozemlju ene pogodbenice za uporabnika storitve iz druge pogodbenice; (d) „gospodarska dejavnost“ pomeni kakršno koli storitev ali dejavnost industrijskega, poslovnega in strokovnega značaja ter dejavnost obrtnika in ne vključuje storitev ali dejavnosti, ki se opravljajo pri izvajanju javnih pooblastil; (e) „podjetje“ pomeni pravno osebo, podružnico ali predstavništvo, ustanovljeno na podlagi poslovne enote; (f) „ustanavljanje“ pomeni vzpostavitev ali pridobitev pravne osebe, tudi prek kapitalske udeležbe, ali ustanovitev podružnice ali predstavništva v Evropski uniji ali Kirgiški republiki z namenom vzpostavitve ali ohranjanja trajnih gospodarskih vezi;

(g) „oseba, premeščena znotraj podjetja“ pomeni fizično osebo, ki jo je zaposlila pravna oseba pogodbenice ali je bila partner v okviru te pravne osebe v obdobju najmanj enega leta neposredno pred datumom njene vloge za vstop in začasno bivanje v drugi pogodbenici in ki je začasno premeščena v podjetje na ozemlju druge pogodbenice, ki je del iste skupine navedene pravne osebe, vključno z njenim predstavništvom, odvisno družbo, podružnico ali matično družbo, če: (i) zadevna fizična oseba spada v eno od naslednjih kategorij: (A) vodstveni delavci: osebe na vodilnih položajih, ki zlasti vodijo upravljanje podjetja, pri čemer jih na splošno nadzorujejo ali usmerjajo upravni odbor ali delničarji podjetja ali drug enakovreden organ, pri čemer pristojnost navedenih oseb obsega najmanj: (1) vodenje podjetja ali njegovega oddelka, (2) spremljanje in nadzor dela drugega nadzornega, strokovnega ali vodstvenega osebja ter (3) osebno pooblastilo, da zaposlijo in odpustijo ali priporočijo zaposlitev, odpuščanje ali druge kadrovske ukrepe;



(B) strokovnjaki: osebe s specializiranim znanjem, ki je bistveno za proizvodnjo, raziskovalno opremo, tehnike, procese, postopke ali vodenje podjetja, ali (C) uslužbenci pripravniki: osebe z univerzitetno diplomo, ki so začasno premeščene za namene poklicnega razvoja ali usposabljanja v poslovnih tehnikah ali metodah; (ii) za Evropsko unijo se pri presoji znanja iz točke (i)(B) poleg znanja, specifičnega za podjetje, upošteva tudi, ali ima fizična oseba visoko stopnjo strokovne usposobljenosti, povezane z vrsto dela ali poklica, ki zahteva posebno tehnično znanje, vključno s članstvom v strokovnih združenjih; (h) „vlagatelj“ pogodbenice pomeni vsako fizično ali pravno osebo pogodbenice, ki želi opravljati ali opravlja gospodarsko dejavnost z vzpostavitvijo poslovne enote; (i) „pravna oseba“ pomeni vsako pravno osebo, ki se pravilno ustanovi ali drugače organizira v skladu z veljavnimi zakoni zaradi dobička ali drugače, v zasebni lasti ali v vladni lasti, vključno z družbo, trustom, partnerstvom, skupnim podjetjem, samostojnim podjetnikom ali združenjem;

(j) „pravna oseba pogodbenice“ pomeni pravno osebo, ustanovljeno v skladu z zakonodajo Evropske unije ali njenih držav članic ali zakonodajo Kirgiške republike, z registriranim sedežem, osrednjo upravo ali glavno poslovno enoto na ozemlju Evropske unije oziroma Kirgiške republike; kadar ima pravna oseba, ustanovljena v skladu z zakonodajo Evropske unije ali njenih držav članic ali zakonodajo Kirgiške republike, na ozemlju Evropske unije oziroma Kirgiške republike le registrirani sedež ali osrednjo upravo, se ne šteje za pravno osebo pogodbenice, razen če opravlja bistvene poslovne dejavnosti na ozemlju Evropske unije oziroma Kirgiške republike; upravičenke tega poglavja so tudi ladijske družbe s sedežem zunaj Evropske unije ali Kirgiške republike, ki so pod nadzorom državljanov države članice Evropske unije oziroma Kirgiške republike, če so njihova plovila registrirana v skladu z zakonodajo države članice Evropske unije ali Kirgiške republike in plujejo pod zastavo države članice Evropske unije ali Kirgiške republike; (k) „fizična oseba Evropske unije“ in „fizična oseba Kirgiške republike“ pomenita državljana ene od držav članic Evropske unije oziroma državljana Kirgiške republike v skladu z nacionalnimi zakoni in predpisi zadevne države članice Evropske unije oziroma Kirgiške republike;

(l) „poslovanje“ pomeni vodenje, upravljanje, vzdrževanje, uporabo, uživanje, prodajo ali druge oblike razpolaganja s podjetjem; (m) „storitve“ pomenijo vse storitve v vseh sektorjih, razen storitev, opravljenih v okviru izvajanja javnih pooblastil; (n) „ponudnik storitve“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki želi opravljati ali opravlja storitev;

(o) „hčerinska družba pravne osebe pogodbenice“ pomeni pravno osebo, ki je pod nadzorom druge pravne osebe zadevne pogodbenice; (p) „opravljanje storitve“ pomeni pripravo, distribucijo, trženje, prodajo ali izvedbo storitve. ČLEN 72 Obravnava po načelu največjih ugodnosti in nacionalna obravnava 1. Kar zadeva ustanovitev in poslovanje podjetja za izvajanje gospodarskih dejavnosti na ozemlju Evropske unije, Evropska unija vlagateljem iz Kirgiške republike in njihovim podjetjem zagotovi obravnavo, ki ni manj ugodna od obravnave, zagotovljene vlagateljem iz katere koli tretje države in njihovim podjetjem.

2. Kar zadeva ustanovitev in poslovanje podjetja za izvajanje gospodarskih dejavnosti na ozemlju Kirgiške republike, Kirgiška republika vlagateljem iz Evropske unije in njihovim podjetjem zagotovi obravnavo, ki ni manj ugodna od obravnave, ki jo zagotovi svojim vlagateljem in njihovim podjetjem ali vlagateljem iz katere koli tretje države in njihovim podjetjem, kar je ugodnejše. 3. Pojasniti je treba, da obravnava iz odstavkov 1 in 2 ne vključuje postopkov za reševanje sporov med vlagatelji in državo, določenih v drugih mednarodnih sporazumih. Materialnopravne določbe v drugih mednarodnih sporazumih, ki jih je pogodbenica sklenila s tretjo pogodbenico, same po sebi ne pomenijo obravnave v okviru tega člena. Ukrepi pogodbenice v skladu s temi določbami lahko pomenijo obravnavo iz odstavkov 1 in 2 ter lahko zato kršijo ta člen. 4. Odstavki 1, 2 in 3 tega člena se ne uporabljajo za zračni prevoz, prevoz po celinskih plovnih poteh in pomorski prevoz. ČLEN 73

Horizontalna omejitev za storitve 1. Ne glede na katero koli drugo določbo iz tega poglavja se od pogodbenice ne bi smelo zahtevati, da v zvezi s sektorji ali ukrepi, zajetimi v GATS, zagotovi obravnavo, ki je ugodnejša od obravnave, ki jo mora zadevna pogodbenica zagotoviti v skladu z GATS v zvezi z vsakim storitvenim sektorjem in podsektorjem ter načinom zagotavljanja.

2. V zvezi s storitvami je treba pojasniti, da se seznami specifičnih obvez pogodbenic iz GATS, vključno s pridržki in, za Evropsko unijo, prilogo o izvzetjih iz člena II (seznam izjem iz obravnave po načelu največjih ugodnosti), vključijo v ta sporazum in so njegov sestavni del ter se uporabljajo. ČLEN 74 Bonitetna izjema 1. Nobena določba tega sporazuma se ne razlaga tako, da pogodbenici preprečuje sprejetje ali ohranitev varovalnih ukrepov, zlasti glede ukrepov za zaščito investitorjev, vlagateljev, imetnikov zavarovalnih polic ali oseb, ki so v fiduciarnem razmerju z izvajalcem finančnih storitev, ali zagotovitev celovitosti in stabilnosti finančnega sistema. Če taki ukrepi niso v skladu s tem sporazumom, se ne uporabljajo kot sredstvo za izogibanje zavezam ali obveznostim pogodbenice v skladu s tem sporazumom. 2. Nobena določba tega sporazuma pogodbenici ne nalaga obveznosti, da razkrije informacije, ki zadevajo posle in račune posameznih strank ali katere koli zaupne ali varovane informacije, s katerimi razpolagajo javni subjekti.



ČLEN 75 Odrekanje ugodnosti

Pogodbenica lahko odreče ugodnosti iz tega poglavja pravni osebi druge pogodbenice ali podjetju, ki ga je na njenem ozemlju ustanovila zadevna pravna oseba, če pogodbenica, ki odreka ugodnosti, sprejme ali ohrani ukrepe v zvezi z ohranjanjem mednarodnega miru in varnosti, vključno z varstvom človekovih pravic, ki: (a) prepovedujejo posle z zadevno pravno osebo ali njenim podjetjem ali (b) bi se ti ukrepi kršili ali zaobšli, če bi se ugodnosti iz tega poglavja priznale zadevni pravni osebi ali njenemu podjetju, tudi če ukrepi prepovedujejo posle s fizično osebo, ki ima v lasti zadevno pravno osebo ali njeno podjetje ali ju nadzira. ČLEN 76 Osebe, premeščene znotraj podjetja 1. Vsaka pogodbenica vlagateljem druge pogodbenice dovoli, da v svojih podjetjih zaposlijo fizične osebe te druge pogodbenice, če so ti uslužbenci osebe, premeščene znotraj podjetja.

2. Vstop in začasno bivanje fizičnih oseb iz odstavka 1 trajata: (a) do tri leta za vodstvene delavce; (b) do tri leta za strokovnjake in (c) do eno leto za uslužbence pripravnike.

3. Vse zahteve v skladu z zakoni in drugimi predpisi pogodbenice v zvezi z vstopom v državo in bivanjem v njej, delom in ukrepi s področja socialne varnosti se še naprej uporabljajo, vključno s predpisi glede trajanja bivanja in minimalnih plač ter kolektivnih pogodb. 4. Ta člen se ne uporablja, kadar je namen ali učinek začasne prisotnosti osebe, premeščene znotraj podjetja, ovirati ali drugače vplivati na izid kakršnih koli delovnih ali upravnih sporov ali pogajanj.



ČLEN 77 Postopna liberalizacija naložb Pogodbenici priznavata, kako pomembno je, da vlagateljem druge pogodbenice zagotovita nacionalno obravnavo glede ustanavljanja in poslovanja podjetij na njunih ozemljih, in bosta proučili možnost napredovanja v tej smeri, ki bo zadovoljivo za obe strani in bo upoštevalo vsa priporočila Odbora za sodelovanje. ČLEN 78 Določba o mirovanju 1. Vsaka pogodbenica si prizadeva, da ne sprejme ukrepov ali dejanj, ki zaostrujejo pogoje za ustanavljanje in poslovanje podjetij vlagateljev druge pogodbenice na njenem ozemlju v primerjavi z razmerami na dan pred datumom podpisa tega sporazuma. 2. V duhu partnerstva in sodelovanja ter ob upoštevanju poglavja 13 Kirgiška republika Evropsko unijo obvesti, če namerava sprejeti nove zakone ali predpise, ki bi lahko zaostrili pogoje za ustanavljanje ali poslovanje podjetij vlagateljev Evropske unije v Kirgiški republiki v primerjavi z razmerami na dan pred datumom podpisa tega sporazuma.



3. Evropska unija lahko od Kirgiške republike zahteva, da ji predloži osnutke novih zakonov ali predpisov iz odstavka 2 in začne posvetovanja o teh osnutkih. 4. Kadar bi novi zakoni ali predpisi, uvedeni v Kirgiški republiki, zaostrili pogoje za poslovanje podjetij vlagateljev Evropske unije v primerjavi z razmerami na dan podpisa tega sporazuma, se ti zakoni ali predpisi za podjetja, ki so bila v Kirgiški republiki že ustanovljena ob njihovem začetku veljavnosti, ne uporabljajo tri leta od začetka veljavnosti. 5. Pojasniti je treba, da se davčni ukrepi, ki jih Kirgiška republika uporablja nediskriminatorno, ne štejejo za strožje v smislu odstavka 4. ČLEN 79 Čezmejno opravljanje storitev 1. Pogodbenici se v skladu z določbami tega poglavja zavezujeta, da bosta sprejeli potrebne ukrepe, s katerimi bosta postopno omogočili čezmejno opravljanje storitev med pogodbenicama, ob upoštevanju razvoja njunih storitvenih sektorjev. 2. Za izvajanje tega člena Svet za sodelovanje pripravi priporočila.



ČLEN 80 Sodelovanje za tržno usmerjen storitveni sektor v Kirgiški republiki

Pogodbenici sodelujeta s ciljem razvoja tržno usmerjenega storitvenega sektorja v Kirgiški republiki. ČLEN 81 Pomorski prevoz 1. Pogodbenici uporabljata načelo neomejenega dostopa do mednarodnih pomorskih trgov in trgovine na komercialni in nediskriminatorni osnovi. 2. Pri uporabi načel iz odstavka 1: (a) pogodbenici ne vnašata dogovorov o delitvi tovora v prihodnje dvostranske sporazume s tretjimi državami o storitvah v pomorskem prevozu, vključno s prevozom suhega in tekočega razsutega tovora ter linijskim prevozom, če pa taki dogovori o delitvi tovora obstajajo v predhodnih sporazumih, jih v razumnem roku odpovesta, ter

(b) vsaka pogodbenica z začetkom veljavnosti tega sporazuma odpravi vse enostranske ukrepe ter upravne, tehnične in druge ovire, ki bi lahko predstavljale prikrito