Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 325/05)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1)

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„Brouilly“

PDO-FR-A0935-AM02

Datum obvestila: 4. junij 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Geografsko območje

V točki 1 oddelka IV poglavja I se za besedo „Rhône“ doda besedilo „na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019“.

Ta redakcijska sprememba omogoča, da je geografsko območje navedeno glede na uradni geografski kodeks v različici, veljavni leta 2019, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE, in je razmejitev geografskega območja pravno varna.

Obseg geografskega območja ostaja popolnoma enak.

Besedilo „potekajo“ se nadomesti z besedilom „se izvajajo“.

Točka 6 enotnega dokumenta se spremeni.

Zaradi obvestitve gospodarskih subjektov je dodan tudi stavek, da so na spletišču inštituta INAO objavljeni kartografski dokumenti o geografskem območju.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

2. Območje v neposredni bližini

V točki 3 oddelka IV poglavja I se za besedo „naslednje“ doda besedilo „na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019“.

Ta redakcijska sprememba omogoča, da je območje v neposredni bližini navedeno glede na uradni geografski kodeks v različici, veljavni leta 2019, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE.

Obseg tega območja ostaja popolnoma enak.

To dodano sklicevanje omogoča, da je opredelitev območja v neposredni bližini pravno varna, da nanjo pozneje ne bi vplivale združitve ali delitve občin ali delov občin oziroma spremembe imena.

Tudi seznam občin, ki sestavljajo območje v neposredni bližini, je bil posodobljen, ne da bi se spremenil njegov obseg, da se upoštevajo upravne spremembe, uvedene pred letom 2019.

Spremeni se postavka „Dodatni pogoji“ enotnega dokumenta.

3. Določbe o zorenju

V točki 2 oddelka IX poglavja I se datum „1. marec“ nadomesti z datumom „15. januar“.

Minimalni datum, do katerega zorijo vina, se s 1. marca prestavi na 15. januar leta, ki sledi letu trgatve, saj so zgodnje trgatve kot posledica podnebnih sprememb vse pogostejše in omogočajo, da se z vinifikacijo zaključi prej.

Minimalni datum, do katerega zorijo vina, ne vpliva na kakovost vin, saj podnebne in talne razmere območja omogočajo, da je vina sorte gamay N mogoče uživati že takrat, ko je vino še mlado.

Točka 5 enotnega dokumenta se spremeni. Enološki postopki

4. Dajanje na potrošniški trg

V točki 5 oddelka IX poglavja I se datum „15. marec“ nadomesti z datumom „1. februar“.

V skladu s premikom minimalnega datuma, do katerega zorijo vina, se datum dajanja vin na potrošniški trg premakne s 15. marca na 1. februar.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5. Promet med odobrenimi skladišči

Točka 5(b) oddelka IX poglavja I, ki se nanaša na datum dajanja vina v promet med odobrenimi skladišči, se črta.

Zaradi skrajšanja minimalnega trajanja postopka zorenja vina in premika datuma trženja vin je treba omogočiti hitrejše kroženje vin med upravljavci, zato ni smiselno določati dzgodnejšega datuma, pred katerim se kroženje vin ne sme izvajati..

Naslov točke 5 oddelka IX poglavja I se zato spremeni tako, da se črta besedilo „za kroženje izdelkov in“.

Te spremembe specifikacije proizvoda ne vplivajo na enotni dokument.

6. Povezava z geografskim območjem – opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

V točki 1(a) oddelka X poglavja I se beseda „Villefranche“ nadomesti z besedo „Villefranche-sur-Saône“, ki ustreza uradnemu imenu mesta.

Točka 8 enotnega dokumenta se spremeni.

7. Prehodni ukrepi

V točki 1(a) oddelka XI poglavja I se pred besedilom „do vključno letine 2034“ doda besedilo „najpozneje“, da se natančno določijo pogoji tega ukrepa.

Črta se točka 3, ker je obdobje, v katerem so proizvajalci lahko izkoristili posebni ukrep o skrajšanju obdobja zorenja in posledično premaknjenem datumu dajanja na potrošniški trg, poteklo.

Te spremembe specifikacije proizvoda ne vplivajo na enotni dokument.

8. Podrobnosti o nadzoru v specifikaciji proizvoda

— Nadzor nad gospodarskimi subjekti sedaj izvaja certifikacijski organ, v različnih zadevnih odstavkih poglavja II specifikacije proizvoda pa se izraz „načrt inšpekcijskih pregledov“ nadomesti z izrazom „načrt nadzora“.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

— Podatki o nadzornem organu

V oddelku II poglavja III: so bila od odobritve specifikacije proizvoda septembra 2011 spremenjena redakcijska pravila tega dela, tako da se, če nadzore izvaja certifikacijski organ, ne navedejo več popolni kontaktni podatki nadzornega organa.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Brouilly

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vina

Kratek opis

To so suha mirna rdeča vina. Imajo najmanj 10,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne sme presegati 13 %.

Vina ob stekleničenju vsebujejo največ 0,4 grama jabolčne kisline na liter.

Končna vina, pripravljena za dajanje na trg, ustrezajo naslednjim analitskim standardom:

najvišja vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze): 3 grami na liter

Za največji delež skupnega alkohola, najmanjši delež dejanskega alkohola, najnižjo vsebnost skupnih kislin, najvišjo vsebnost hlapnih kislin in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida se uporabljajo standardi iz predpisov Skupnosti.

„Brouilly“ je mirno rdeče vino. Običajno se ponaša z rubinasto rdečo barvo, ki vleče na vijolično, če vino prihaja iz vinogradov, ki rastejo na granitnih tleh, in je temnejša, če vino prihaja iz vzhodnega dela vinograda. Pri vonju se zaznajo sadne arome, v katerih prevladuje rdeče jagodičevje. V ustih združuje prožnost, krepak značaj in prefinjenost. Med vini „crus du Beaujolais“ je znano kot najnežnejše.

Splošne analitske lastnosti

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol %): Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol %) Najnižja vsebnost skupnih kislin: Največja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter): 14,17 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter):

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1. Poseben enološki postopek

— Prepovedana je uporaba lesenih trsk;

— Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne sme presegati 13 %.

— Tehnike obogatitve z rektifikacijo so dovoljene do koncentracije 10 %.

— Vina zorijo vsaj do 15. januarja leta, ki sledi letu trgatve.

Poleg teh določb se za enološke postopke pri teh vinih upoštevajo obveznosti iz zakonodaje Unije ter zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

2. Postopek gojenja

— Gostota zasaditve

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 6 000 trsov na hektar.

Razdalja med vrstami te vinske trte je največ 2,1 metra, razdalja med trsi v isti vrsti pa najmanj 0,8 metra.

Ob upoštevanju najmanjše gostote 6 000 trsov na hektar in zaradi potreb mehanizacije je razdalja med vrstami v vinogradih lahko največ 3 metre.

— Pravila rezi — Obrezovanje se konča 15. maja; — vina izhajajo s trsov, ki se obrezujejo s kratko rezjo (kotlasta ali pahljačasta gojitvena oblika, enojna ali dvojna kordonska gojitvena oblika royat ali gojitvena oblika charmet) z največ 10 očesi na trs, — vsak trs ima od 3 do 5 reznikov z največ dvema očesoma; za pomladitev ima vsak trs lahko en reznik z največ dvema očesoma, obrezan na mladiki, ki je zrasla na starem lesu, — pri oblikovanju ali spremembi načina rezi se trsi obrezujejo z največ 12 očesi na trs.

Namakanje je prepovedano.

Določbe o mehanski trgatvi

Potrgano grozdje se v posode, v katerih se prepelje s parcele v prostore za proizvodnjo vina, naloži do višine največ 0,50 metra,

posode so iz inertnega materiala, primernega za živila,

oprema za trganje in prevoz potrganega grozdja ima prilagojen sistem za odtekanje vode ali zaščito.

5.2. Največji donosi

1. 61 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija, obdelava in zorenje vin potekajo na ozemlju naslednjih občin iz departmaja Rhône na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019: Cercié, Charentay, Odenas, Quincié-en-Beaujolais, Saint-Etienne-la-Varenne in Saint-Lager.

7. Glavne sorte vinske trte

gamay N

8. Opis povezave

8.1. Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje leži v središču vinograda Beaujolais, 40 kilometrov severno od Lyona, med krajema Villefranche-sur-Saône in Mâcon. Obdaja goro „Mont Brouilly“, majhno goro, ki je ločena od vzhodnega robu gorovja „Monts de Beaujolais“. Območje se tako razteza na 6 občin departmaja Rhône.

Podtalje večinoma sestavljajo kisle paleozojske formacije:

— graniti, ki tvorijo pobočja s peščenimi in revnimi tlemi zahodno od gore „Mont Brouilly“,

— porfiri (masivne metamorfne kamnine), ki poskrbijo za tla z višjo vsebnostjo gline in kamenja južno od gore „Mont Brouilly“.

Na vzhodu in severu substrat prekrivajo nedavni nanosi. Odpadni delci z gora (fragmenti porfirov, granitni pesek) se tam meša s kremenasto-glinasto podlago („planota Briante“, „côte de Pisse Vieille“). Lokalno se na vzhodni meji geografskega območja pojavljajo glinasto-apnenčasta tla.

Podnebje je spremenjeno oceansko, zmerno in odvisno od očitnih celinskih vplivov (poletne nevihte, ledena megla pozimi) ter predvsem od južnih vplivov (topla poletja, največ padavin jeseni in spomladi). Vinograd, ki je globalno izpostavljen vzhodu in ki ga gorovje „Monts du Beaujolais“ ščiti pred zahodnimi vetrovi, v celoti izkorišča izpostavljenost soncu: že ob zori griče namreč segrejejo in osvetlijo prvi sončni žarki. Zaradi nadmorske višine med 250 in 400 metri se griči najpogosteje izognejo pomladanskim zmrzalim in jutranjim meglicam, ki pokrivajo ravnino Saone (na nadmorski višini 175 metrov), obenem pa lahko izkoristijo tudi kar največ sončnih žarkov in omogočajo hitro odtekanje odvečnega deževja.

8.2. Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Kraj naj bi ime „Brouilly“ dobil od rimskega poročnika BRULIUSA, ki naj bi se v 4. stoletju preselil na pobočja griča; brez dvoma je tam tudi posadil nekaj trsov. Hrib, ki s svojimi 485 metri vlada nad pokrajino, je ohranil ime, vendar pa nobena vas ne nosi imena „Brouilly“.

Različni dokumenti pričajo o prisotnosti vinskih trt na griču v zelo različnih zgodovinskih obdobjih. Jasno je, da so bili v 4. in 5. stoletju ob južnem vznožju griča „Brouilly“ zasajeni majhni vinogradi.

Ko so gospodje BEAUJEU ustanovili samostan Bellevile, so samostanu leta 1179 podarili trto „clos de Brouilly“.

Do 17. stoletja so vino „Brouilly“ uživali regionalni poznavalci in celo poznavalci iz Lyona, kjer so prebivali številni lastniki vinskih trt.

Tako kot to vino, velja tudi v primeru ostalih vin Beaujolais, da gre za družinske kmetije (od 6 do 8 hektarjev). Slednje so pogosto del velikih posestev in gradov, v katerih se v skupnih kleteh proizvaja del proizvodnje.

Iz vseh obstoječih dokumentov izhaja, da se je do približno leta 1910 ime „Brouilly“ uporabljalo samo za vina, katerih grozdje je bilo potrgano izključno na pobočjih griča. Postopoma pa so ime začeli uporabljati tudi v kakovostnih okoliških vinogradih. Še zlasti med prvo svetovno vojno so nekateri proizvajalci to poimenovanje uporabili zato, da bi se izognili zahtevam nadzornikov. Takrat je grozdje za vino „Brouilly“ raslo na približno 400 hektarjih. To podaljšanje je leta 1919 podprl tudi skupni odbor predstavnikov lastništva in trgovine z vini iz Burgundije.

Proizvajalci so svoj sindikat ustanovili leta 1934, leta 1938 pa je bil „Brouilly“ priznan kot kontrolirana označba porekla.

Za kontrolirano označbo porekla „Brouilly“ je značilna povezava med regionalno tradicijo in sodobnimi tehnikami. V vinogradu se proizvajajo izključno rdeča vina: glavna sorta grozdja je gamay N. Ta sorta je občutljiva na pozne zmrzali, slabo pa prenaša tudi sončno pripeko. Pridelovalci, ki vedno iščejo kakovostna vina, so se naučili nadzorovati njeno rast in ves čas skrbeti zanjo. To lahko dosežejo še zlasti z velikko gostoto zasaditve in kratko rezjo, kar se v glavnem izvaja z uporabo kotlastih rezov.

Da bi se ohranilo čim več sadnega pridiha grozdja, pridelovalci izvajajo vinifikacijo, ki je tipična za vina Beaujolais in je osnovana na „semikarbonski maceraciji“.

Da bi poskrbeli za optimalno ekstrakcijo aromatičnih in polifenolnih sestavin grozdja, številni pridelovalci uporabljajo tehnike potapljanja grozdja v sok med vrenjem: „praženje“, drozganje ali dviganje. Maceracija pogosto traja več kot 10 dni. Stekleničenje se izvede po nekaj mesecih zorenja.

Proizvajalec za dobro zorenje grozdja zagotovi, da je izpostavljena zadostna listna površina. Tako se lahko vinsko trto goji tudi v fiksni špalirni obliki, ki poenostavi mehanizacijo.

Vinogradi „Brouilly“ so leta 2010 obsegali 1 260 hektarjev, v njih pa se je letno proizvedlo približno 70 000 hektolitrov.

8.3. Vzročna medsebojna povezava

Pregrada, ki jo tvori gorovje „Monts du Beaujolais“ in se na zahodu geografskega območja dviga do skoraj 1 000 metrov, omogoča, da vinske trte lahko izkoristijo ugodno mezo-podnebje, ki jih ščiti pred vetrovi in dežjem, ki prihajajo z zahoda. Morfologija pobočij, ki ležijo na nadmorski višini med 250 in 400 metri, ščiti pred pomladansko zmrzaljo in jutranjimi meglicami, ki pokrivajo ravnino Saone (na nadmorski višini 175 metrov), obenem pa omogoča tudi kar največ sončnih žarkov in hitro odtekanje odvečnega deževja.

Ker je območje odprto proti širni planjavi Saone, to daje dovolj svetlobe, da lahko v vinski trti deluje klorofil, kar še dodatno okrepijo optimalne razmere nadmorske višine in izpostavljenosti pretežno proti jugu in vzhodu, kar omogoča popolno in enakomerno zorenje grozdja.

Natančno razmejene parcele za trgatev grozdja se nahajajo na pobočjih na nadmorskih višinah med 250 in 400 metrov in na različnih vrstah tal, ki pa sta jim skupna splošna kislost in dobro izsuševanje. Sorta gamay N, ki se je dobro prilagodila tem razmeram in ki jo lokalni pridelovalci izbirajo že stoletja, ni zelo odporna, je pa rodovitna in ji to okolje ustreza. Skozi zgodovino so pridelovalci uspeli ukrotiti to sorto, ki jo sedaj raje obrežejo na kratko, saj bi se v nasprotnem primeru trsi preveč izmučili, tako pa jim sorta omogoča kakovostno trgatev.

Zaradi podnebnih in talnih razmer je sorta gamay N zgodnja sorta in lahko v vinu uživamo že v prvi pomladi po trgatvi, kar ponazarja tudi rek „vina Beaujolais praznujejo veliko noč“. Kljub temu, da gre za dokaj raznolika vina, jim je skupna precejšnja homogenost in dober kompromis med sadnim pridihom in strukturo. Letniki, ki se jih pridobiva na razmejenih parcelah za trgatev grozdja, posajenega na granitni površini, pridobijo več sadja in jih je mogoče uživati še mlade. Letniki, ki se jih pridobiva na parcelah s skrilastimi tlemi na osrednjem delu, so močnejše barve, obenem pa jih je mogoče tudi dobro hraniti dlje časa.

Grič „Mont Brouilly“ je pomembna znamenitost regije. Pobočja krasijo vinogradi, gozdnat vrh, ki se dviga na nadmorski višini 484 metrov, pa majhna kapelica. Grič je pomemben del identitete prebivalcev kraja, njegovo ime pa nosijo tudi najuglednejši izdelki v regiji. „Côte de Brouilly“, ki se ga proizvaja na griču samem, ter „Brouilly“, ki se ga pridobiva v neposredni bližini, nastopata pod skupnim imenom „Cuvage des Brouilly“, ki ga nosi vinska klet pridelovalcev iz vasi Saint-Lager, „mednarodno znane vinogradniške in vinske vasi“, ki se nahaja v samem osrčju geografskega območja.

9. Drugi poglavitni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na opredeljenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, proizvodnjo in zorenje vin, obsega ozemlje naslednjih občin na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019:

— departma Côte-d’Or:

Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée, Vougeot;

— departma Rhône:

Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Chambost-Allières, Chamelet, Charnay, Chasselay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dardilly, Denicé, Deux Grosnes (samo del, ki ustreza ozemlju nekdanje občine Avenas), Dracé, Emeringes, Fleurie, Fleurieux-sur-l’Arbresle, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Régnié-Durette, Rivolet, Sain-Bel, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon, Vindry-sur-Turdine (samo del, ki ustreza ozemlju nekdanjih občin Dareizé, Les Olmes in Saint-Loup)

— departma Saône-et-Loire:

Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La-Loyère (samo del, ki ustreza ozemlju nekdanje občine La Loyère), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (samo del, ki ustreza ozemlju nekdanjih občin Donzy-le-National, Massy et La Vineuse), Vinzelles, Viré

— departma Yonne:

Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (samo del, ki ustreza ozemlju nekdanjih občin Champvallon, Villiers-sur-Tholon in Volgré), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey , Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers, Yrouerre.

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

a) Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če: — gre za ime kraja, zavedenega v katastru, — je ta naveden v prijavi pridelka.

Ime kraja, zavedenega v katastru, je napisano takoj za imenom kontrolirane označbe porekla in natisnjeno s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

b) Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede večja geografska enota „Vin du Beaujolais“ ali „Grand Vin du Beaujolais“ ali „Cru du Beaujolais“.

Velikost črk za navedbo večje geografske enote niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-d08650f7-ab29-460e-88d7-75f31fda7253

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.