SL Uradni list Evropske unije C 192/15

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2010/C 192/07

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„MOSTVIERTLER BIRNMOST“

ES št.: AT-PGI-0005-0325-14.11.2003

ZOP ( ) ZGO ( X )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1. Pristojna služba v državi članici:

Naziv: Österreichisches Patentamt Naslov: Dresdner Straße 87 1200 Wien ÖSTERREICH Tel. +43 153424-0 Faks +43 153424535 E–naslov: info@patentamt.at

2. Vlagatelj:

Naziv: „Regionalmanagement Mostviertel — Verein zur Förderung des Mostviertelmanagements“ Naslov: c/o Geschäftsführer Karl Becker Mostviertelplatz 1 3362 Öhling ÖSTERREICH Tel. +43 747553340300 Faks +43 747553340350 E–naslov: regionalmanagement@regionalverband.at Sestava: proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( X )

3. Vrsta Proizvoda:

Skupina 1.8 „Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.)“

4. Specifikacija:

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe ES št. 510/2006)

4.1 Naziv:

„Mostviertler Birnmost“

4.2 Opis:

Hruškovec „Mostviertler Birnmost“ se proizvaja iz stisnjenega soka hrušk moštaric z vretjem v sodu. Je popolnoma prevret, bister, brez motnosti, glede na uporabljeno sorto hrušk pa je rdečerumene, zlatorumene, svetlorumene ali zelenorumene barve. Ker je to kakovosten sadjevec (v skladu z zakonom o vinu), mora njegov volumenski delež alkohola znašati vsaj 5 %, vsebnost titrirnih kislin (izračunana kot ocetna kislina) vsaj 5 g/l, vsebnost žvepla največ 40 mg/l prostega SO2, vsebnost skupnega žvepla pa mora znašati 150 mg/l. Preostala vrednost sladkorja ne sme presegati 5 g/l, razen če je bil mošt polnjen brez bakterij v zaprtem delovnem procesu hladno-sterilno, torej ni bil pasteriziran. V takem primeru so lahko vrednosti preostalega sladkorja tudi večje. Vsebnost hlapljivih kislin (ocetne kisline) ne sme presegati 0,8 g/l. Ta merila je treba upoštevati v skladu z laboratorijskimi testi.

Da je hruškovec označen kot „Mostviertler Birnmost“ in se lahko prodaja kot tak, mora pri preizkusu za podelitev oznake kakovosti hruškovec iz Spodnje Avstrije doseči vsaj 17 od možnih 20 točk („običajni“ hruškovci in mešani mošti pa lahko dosežejo samo 14 točk). Izšolani degustatorji, ki jih izbere in imenuje deželna kmetijska zbornica Spodnje Avstrije, pri tem slepem senzoričnem ocenjevanju ocenjujejo videz (1–3 točke), vonj (1–5 točk), okus (1–7 točk) in skladnost (1–5 točk) proizvoda. Če hruškovec izpolnjuje norme, je upravičen do uporabe oznake kakovosti hruškovec iz Spodnje Avstrije.

Za „Mostviertler Birnmost“ je značilen saden in čist okus po moštaricah. Dodajanje sadnega koncentrata ali jabolk, ki se uporabljajo za pridobivanje jabolčnika, ni dovoljeno. Osnova za proizvodnjo hruškovca je hruška moštarica, sorta, ki v nasprotju z namiznimi hruškami ni primerna za zaužitje, ker vsebuje oster fenol.

4.3 Geografsko območje:

Naziv „Mostviertel“ ni niti uradna niti kartografska oznaka, ampak je tradicionalen geografski pojem, ki se je uveljavil za jugovzhodni del zvezne dežele Spodnja Avstrija, in sicer za območje nad Dunajskim gozdom, v katerem je hruškovec gospodarsko in tradicionalno zelo pomemben. Kot območje, ki je izjemno primerno za hruške moštarice, je na splošno mišljeno območje od reke Donave do Alp in od Ennsa do Dunajskega gozda. To ustreza okrajem Amstetten, Scheibbs in Lilienfeld, območju statutarnega mesta Waidhofen an der Ybbs ter delom okrajev Melk in St. Pölten-Land, ki ležijo južno od Donave.

Vse surovine in proizvodni postopki izvirajo z opredeljenega geografskega območja oziroma potekajo na njem, le ustekleničenje lahko poteka zunaj njega.

4.4 Dokazilo o poreklu:

Naslovi proizvajalcev in številke serij so navedeni na etiketah, tako da je mogoče steklenici hruškovca slediti do soda. Serije morajo biti evidentirane v kletnih knjigah, ki jih redno pregledujejo inšpektorji vinskih kleti. Vsak proizvajalec lahko serijske številke oblikuje oziroma sistematizira sam. Proizvajalec mora ob pregledu ali tudi pritožbi znati prepričljivo in brezhibno razložiti, koliko hruškovca je bilo v seriji ustekleničenega. To je mogoče razbrati iz vnosov v kletni knjigi. Pri ustekleničenjih zunaj proizvodnega območja je treba ravnati enako kot v zgoraj opisanem postopku. Polnilci so navedeni na etiketah.

Za en liter mošta sta potrebna približno 2 kg sadja. Ker proizvajalci praviloma uporabljajo le sadje s svojih dreves, je mogoče količino mošta z verjetnostno primerjavo zlahka povezati z rodnostjo dreves. Če so moštarice dokupljene, je treba sledljivost zagotoviti z dobavnicami.

4.5 Metoda pridobivanja:

Za pridobivanje hruškovca „Mostviertler Birnmost“ je dovoljeno uporabljati samo 59 sort hrušk, ki so značilne za Mostviertel. Gojenje na plantažnih gospodarstvih je dovoljeno.

Hruške moštarice se obirajo sveže, torej ročno s pobiranjem sadja s tal, ali s stroji za obiranje sadja, ali z obiranjem neposredno z drevesa, nato se operejo in sesekljajo. Iz tako pridobljene drozge nastane sok. Z njega se po potrebi odstrani sluz, z dodajanjem čistega kvasa pa se nato spodbudi usmerjeno in čisto vretje v lesenih ali plastičnih sodih ali sodih iz nerjavnega jekla. To traja največ 3–6 tednov, da se prepreči nastajanje napak pri moštu (napačen okus). Po končanem vretju je treba iz mošta čim prej odstraniti usedline (odmrli kvas in sadne koščke). Nato se „Mostviertler Birnmost“ žvepla, oplemeniti z želatinami ali bentoniti, dodajo se mu jabolčna, mlečna ali limonina kislina, nazadnje pa se sladka in filtrira, tako da nastane trajni proizvod v skladu z avstrijskim zakonom o vinu.

4.6 Povezava z geografskim območjem:

Povezava hruškovca z geografskim območjem temelji po eni strani na posebni kakovosti, po drugi strani pa na ugledu proizvoda.

Kakovost

V Mostviertlu so s podnebnega vidika in vidika tal optimalne razmere za gojenje hruške moštarice. Podnebje je dovolj vlažno in ne pretoplo, globina plasti prsti in rodovitnost tal pa sta optimalni. Območje velja za največje evropsko zaprto območje sadovnjakov, na njem pa je zasajenih nekaj sto tisoč sadnih dreves.

Območje sovpada s spodnjeavstrijskim predelom molasnega in flišnega območja. Tla sestavljata pretežno rjava prst in rjava ilovica. Ponašajo se z ustrezno globino, podnebje pa z veliko količino padavin (pribl. 800–1 500 mm/leto) in veliko vlažnostjo zraka.

Zaradi takih posebnih razmer lahko hruške moštarice ustvarijo dovolj kisline in čreslovine, pomembnih sestavin, ki sta odločilni za okus in trajnost hruškovega mošta.

Poudariti je treba, da se „Mostviertler Birnmost“ pripravlja iz tradicionalnih sort hrušk moštaric, nasajenih v Mostviertlu. Te hruške in na dolgoletnih izkušnjah temelječe strokovno znanje proizvajalcev mošta dajejo hruškovcu „Mostviertler Birnmost“ značilen sadni okus in polno aromo, povezano z značilno kislino in ostrino. Ker je prepovedano dodajanje sadnih koncentratov ali uporabe jabolk, ki se uporabljajo za predelavo v jabolčnik, se „Mostviertler Birnmost“ tudi po okusu razlikuje od hruškovca ali jabolčnikov iz drugih regij.

Sloves

Ljubezenski pesnik Neidhart von Reuenthal je hruškovec v regiji prvič omenjal v svojih pesmih okrog leta 1240. Kot dokazujejo številni dodatni dokumenti, je bila proizvodnja hruškovca v Mostviertlu tudi v naslednjih stoletjih zelo pomembna. Večji del hrušk moštaric, ki so danes zelo rodovitne, je starih približno od 100 do 150 let. Stare hruške in njihove sadike se bodo tudi v prihodnosti ohranjale kot izraz do okolja zelo prijaznega, ekstenzivnega in tradicionalno zakoreninjenega kmetijskega gospodarjenja. Samo s to gospodarsko uporabo se lahko hruška kot „simbol Mostviertla“ tudi v prihodnosti ustali kot pečat podobe pokrajine in se še naprej tudi posredno uporablja za turistični simbol pokrajine Mostviertel (npr. intenzivno oglaševanje cvetenja hrušk konec aprila – „Das Viertel blüht“ („Četrt cveti“)).

Močna povezanost hruškovca z regijo je ponazorjena s številnimi prireditvami in zanimivostmi v zvezi s pridobivanjem hruškovca (npr. krst mošta, mladi mošt, moštna cesta) in je opazna na primer na številnih spletnih straneh (http://www.mostheurige.com, http://www.moststraße.at, http://www.mostbirnhaus.at). Pokrajina Mostviertel je bila leta 2005 zaradi mošta kot vodilnega proizvoda, značilnega za regijo, in njegove zasidranosti v regionalni gastronomiji sprejeta med avstrijske gastronomske pokrajine „Genussregionen Österreichs“ (glej http://www.genuss-region.at). Zaradi inovacijskega žara in zavedanja proizvajalcev iz Mostviertla o pomenu kakovosti se je hruškovec uveljavil tudi kot odličen spremljevalec visoke kuhinje in je v ponudbi celo tako uglednih dunajskih gastronomskih templjev, kot je „Meinl am Graben“.

4.7 Nadzorni organ:

Naziv: Der Landeshauptmann von Niederösterreich Naslov: Landhausplatz 1 3109 St. Pölten ÖSTERREICH Tel. +43 2742900512905 Faks +43 2742900515260 E–naslov: post.gs3@noel.gv.at

4.8 Označevanje:

Besedilo „Zaščitena geografska označba“ oziroma „ZGO“ se doda napisu „Mostviertler Birnmost“ in je tako vedno navedeno na etiketi.

Društvo sadjarjev Mostviertel (Obstbauverband Mostviertel) posameznim proizvajalcem kot dokaz potrebne kakovosti mošta (glej točko 4.2) izdaja etikete in jih tudi upravlja.

(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.