BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog direktive Uvodna izjava 2

(2) Navedene direktive so bile pregledane ob upoštevanju izkušenj glede poenostavitve in posodobitve veljavnih pravil, odstranitve nedoslednosti in zmanjšanja nezaželenih vrzeli v pravilih. Navedeni pregled je pokazal, da je primerno navedene štiri direktive nadomestiti s to eno samo direktivo. V skladu s tem mora ta direktiva določiti standardna pravila za skupne vidike in se oddaljiti od pristopa minimalne uskladitve iz predhodnih direktiv , v skladu s katerim so lahko države članice ohranile ali sprejele strožja nacionalna pravila. (2) Navedene direktive so bile pregledane ob upoštevanju izkušenj glede poenostavitve in posodobitve veljavnih pravil, odstranitve nedoslednosti in zmanjšanja nezaželenih vrzeli v pravilih. Navedeni pregled je pokazal, da je primerno navedene štiri direktive nadomestiti s to eno samo direktivo. V skladu s tem bi morala ta direktiva določiti standardna pravila za skupne vidike, državam članicam pa omogočiti, da ohranijo ali sprejmejo nacionalna pravila v zvezi z nekaterimi drugimi vidiki, ki zagotavljajo večjo stopnjo zaščite potrošnikov .

Sprememba 2

Predlog direktive Uvodna izjava 5

(5) Potrošniki ne izkoriščajo v celoti čezmejnih možnosti prodaje na daljavo, ki bi morale biti med glavnimi oprijemljivimi rezultati notranjega trga. V primerjavi z bistveno rastjo domače prodaje na daljavo v zadnjih nekaj letih je bila rast čezmejne prodaje nizka. Ta razlika je zlasti pomembna za spletno prodajo, ki ima velike možnosti za nadaljnjo rast. Možnosti čezmejnih pogodb, sklenjenih zunaj poslovnih prostorov (neposredna prodaja), ovirajo številni dejavniki, vključno z različnimi nacionalnimi pravili za varstvo potrošnikov, ki jih industrija mora upoštevati. V primerjavi z rastjo neposredne prodaje na domačem trgu v zadnjih nekaj letih, zlasti v storitvenem sektorju (npr. javne službe), se število potrošnikov, ki za čezmejne nakupe uporabljajo ta kanal, ni spremenilo. Mala in srednje velika podjetja (vključno s posameznimi podjetniki ) ali zastopniki podjetij za neposredno prodajo bi morali biti v odziv na povečane poslovne priložnosti v številnih državah članicah naklonjeni iskanju poslovnih priložnosti v drugih državah članicah, zlasti na obmejnih območjih. Zato bo popolna uskladitev informiranja potrošnikov in pravice do odstopa pri pogodbah na daljavo in pogodbah, sklenjenih zunaj poslovnih prostorov, prispevala k boljšemu delovanju notranjega trga za poslovanje od podjetij do potrošnikov. (5) Čezmejne možnosti prodaje na daljavo, ki bi morale biti med glavnimi oprijemljivimi rezultati notranjega trga , niso v celoti izkoriščene . V primerjavi z bistveno rastjo domače prodaje na daljavo v zadnjih nekaj letih je bila rast čezmejne prodaje nizka. Ta razlika je zlasti pomembna za spletno prodajo, ki ima velike možnosti za nadaljnjo rast. Možnosti čezmejnih pogodb, sklenjenih zunaj poslovnih prostorov (neposredna prodaja), ovirajo številni dejavniki, vključno z različnimi nacionalnimi pravili za varstvo potrošnikov, ki jih industrija mora upoštevati. V primerjavi z rastjo neposredne prodaje na domačem trgu v zadnjih nekaj letih, zlasti v storitvenem sektorju (npr. javne službe), se število potrošnikov, ki za čezmejne nakupe uporabljajo ta kanal, ni spremenilo. Mala in srednje velika podjetja (vključno s posameznimi trgovci ) ali zastopniki podjetij za neposredno prodajo bi morali biti v odziv na povečane poslovne priložnosti v številnih državah članicah naklonjeni iskanju poslovnih priložnosti v drugih državah članicah, zlasti na obmejnih območjih. Zato bo popolna uskladitev določenih vidikov informiranja potrošnikov in pravice do odstopa pri pogodbah na daljavo in pogodbah, sklenjenih zunaj poslovnih prostorov, prispevala k visoki ravni varstva potrošnikov in boljšemu delovanju notranjega trga za poslovanje med podjetji in potrošniki.

Sprememba 3

Predlog direktive Uvodna izjava 6

(6) Zakoni držav članic o potrošniških pogodbah se opazno razlikujejo, kar lahko povzroči znatno izkrivljanje konkurence in ovire za nemoteno delovanje notranjega trga. Obstoječa zakonodaja Skupnosti na področju potrošniških pogodb, ki se sklepajo na daljavo ali zunaj poslovnih prostorov, pogodb o potrošniškem blagu in garancijah ter nepoštenih pogodbenih pogojev določa minimalne standarde za uskladitveno zakonodajo, ki državam članicam omogoča, da ohranijo ali uvedejo strožje ukrepe, ki zagotavljajo višjo raven varstva potrošnikov na ozemlju teh držav članic. Poleg tega direktive glede številnih vprašanj niso usklajene, ali pa so ta vprašanja še vedno odprta. Države članice so ta vprašanja različno obravnavale. Posledica tega je, da se nacionalne določbe za izvajanje direktiv o potrošniškem pogodbenem pravu bistveno razlikujejo. črtano

Sprememba 4

Predlog direktive Uvodna izjava 7

(7) Ta razhajanja ustvarjajo znatne ovire na notranjem trgu, kar vpliva na podjetja in potrošnike. Zvišujejo stroške usklajevanja za podjetja , ki se želijo ukvarjati s čezmejno prodajo blaga ali izvajanjem storitev. Poleg tega razdrobljenost slabi zaupanje potrošnikov v notranji trg. Zaradi neenotne ravni varstva potrošnikov po vsej Skupnosti se negativni učinek na zaupanje potrošnikov še povečuje. Ta problem je zlasti resen ob upoštevanju najnovejšega razvoja trga. (7) Določena razhajanja v zakonodajah držav članic na področju pogodb, sklenjene s potrošniki, zlasti sklenjenih na daljavo in zunaj poslovnih prostorov, ustvarjajo znatne ovire na notranjem trgu, kar vpliva na trgovce in potrošnike. Zvišujejo stroške usklajevanja za trgovce , ki se želijo ukvarjati s čezmejno prodajo blaga ali izvajanjem storitev. Poleg tega neustrezna razdrobljenost slabi zaupanje potrošnikov v notranji trg.

Sprememba 5

Predlog direktive Uvodna izjava 8

(8) Popolna uskladitev nekaj ključnih zakonodajnih vidikov bo znatno povečala pravno varnost potrošnikov in podjetij . Potrošniki in podjetja se bodo lahko zanesli na enotni zakonodajni okvir, temelječ na jasno opredeljenih pravnih pojmih, ki bodo urejali nekatere vidike pogodb od podjetij do potrošnikov po vsej Skupnosti. Tako se bodo odpravile ovire, ki izhajajo iz razdrobljenosti pravil, na tem področju pa se bo prav tako vzpostavil notranji trg. Te ovire se lahko odpravijo samo z vzpostavitvijo enotnih pravil na ravni Skupnosti. Potrošniki bodo poleg tega uživali visoko skupno raven varstva po vsej Skupnosti. (8) Razen če ni določeno drugače in v skladu s členom 169 Pogodbe o delovanju Evropske unije določbe te direktive državam članicam ne bi smele preprečevati, da sprejmejo ali ohranijo strožje ukrepe nacionalnega prava, s katerimi izboljšajo varstvo potrošnikov. Vendar pa je upravičena popolna uskladitev nekaj ključnih zakonodajnih vidikov , da bi zagotovili enotni regulativni okvir za zaščito potrošnikov ter da bi znatno povečali pravno varnost potrošnikov in trgovcev pri čezmejnem poslovanju . V tem primeru se bodo potrošniki in trgovci lahko zanesli na enotni zakonodajni okvir, temelječ na jasno opredeljenih pravnih pojmih, ki bodo urejali nekatere vidike pogodb od podjetij do potrošnikovpo vsej Uniji. Tako bodo lahko uživali visoko skupno raven varstva po vsej Uniji. Z oblikovanjem enotnih pravil na ravni Unije bodo odpravljene tudi ovire, ki izhajajo iz nesorazmerne razdrobljenosti pravil, na tem področju pa se bo prav tako vzpostavil notranji trg.

Sprememba 6

Predlog direktive Uvodna izjava 10 a (novo)

(10a) Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za zdravstveno varstvo, to je za zdravstvene storitve, ki jih za paciente opravljajo zdravstveni delavci, da bi ocenili, ohranili ali obnovili njihovo zdravstveno stanje.

Sprememba 7

Predlog direktive Uvodna izjava 10 b (novo)

(10b) Igre na srečo, vključno z loterijo in stavami, bi morale biti glede na zelo specifično naravo teh dejavnosti izključene iz področja uporabe te direktive, državam članicam pa bi moralo biti dovoljeno, da v zvezi s temi dejavnostmi sprejmejo druge, tudi strožje, ukrepe za varstvo potrošnikov.

Sprememba 8

Predlog direktive Uvodna izjava 11

(11) Obstoječa zakonodaja Skupnosti o finančnih storitvah potrošnikom vsebuje številna pravila o varstvu potrošnikov. Zato določbe te direktive zajemajo pogodbe v zvezi s finančnimi storitvami samo do mere , potrebne za zmanjšanje zakonodajnih vrzeli . (11) Obstoječa zakonodaja Unije, med drugim v zvezi s finančnimi storitvami ali paketnem potovanju, vsebuje številna pravila o varstvu potrošnikov. Iz tega razloga se brez poseganja v druge določbe obstoječe zakonodaje Unije členi od 5 do 19 in člen 23a te direktive ne bi smeli uporabljati za pogodbe v zvezi s finančnimi storitvami, členi od 9 do 19 pa se ne bi smeli uporabljati za pogodbe na daljavo in pogodbe , sklenjene zunaj poslovnih prostorov, ki so povezane s paketnim potovanjem. V zvezi s finančnimi storitvami bi morali spodbujati države članice, da se pri sprejemanju zakonov na področjih, ki niso urejena na ravni Unije, zgledujejo po obstoječi zakonodaji Unije na tem področju tako, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji za vse potrošnike in vse pogodbe v zvezi s finančnimi storitvami. Komisija bi si morala prizadevati za dopolnitev zakonodaje Unije na področju finančnih storitev, da bi odpravila obstoječe vrzeli in zaščitila potrošnike v vseh vrstah pogodb .

Sprememba 9

Predlog direktive Uvodna izjava 11 a (novo)

(11a) Členi od 9 do 19 te direktive ne posegajo v uporabo določb držav članic v zvezi z nakupom nepremičnine in jamstev na nepremičnini ali z nastankom ali prenosom stvarnih pravic na nepremičnini. To zajema dogovore, povezane s takšnimi pravnimi akti, kot je prodaja še nezgrajene nepremičnine in nakup s posojilom.

Sprememba 10

Predlog direktive Uvodna izjava 11 b (novo)

(11b) Ker pri pogodbah, ki jih v skladu z določbami držav članic sklene javni uslužbenec, ni izjemne psihološke situacije, bi morale biti take pogodbe izvzete iz področja uporabe členov od 9 do 19 te direktive.

Sprememba 11

Predlog direktive Uvodna izjava 11 c (novo)

(11c) Kadar se motorno vozilo po izteku pogodbe vrne, se za namene te direktive pogodbe o zakupu za motorna vozila obravnavajo kot storitve najema motornih vozil.

Sprememba 12

Predlog direktive Uvodna izjava 11 d (novo)

(11d) Številne države članice so se odločile, da bodo pravila za zaščito potrošnikov uporabile tudi za druge subjekte, kot so nevladne organizacije, novoustanovljena podjetja ter mala in srednje velika podjetja, druge države članice pa se še lahko odločijo za to. Treba je opomniti, da lahko države članice uporabo nacionalnih pravil, sprejetih za izvajanje te direktive, razširijo na fizične ali pravne osebe, ki niso potrošniki v smislu te direktive.

Sprememba 13

Predlog direktive Uvodna izjava 11 e (novo)

(11e) Digitalna vsebina, posredovana potrošniku v digitalni obliki, s čimer potrošnik pridobi pravico do trajne uporabe, ali na način, podoben fizičnemu prevzemu blaga, se za uporabo določb te direktive, ki se uporabljajo za prodajne pogodbe, obravnava kot blago. Vendar bi morala pravica do odstopa od pogodbe velja samo do trenutka, ko se potrošnik odloči za prenos digitalne vsebine.

Sprememba 14

Predlog direktive Uvodna izjava 12

(12) Nova opredelitev pogodbe na daljavo mora zajeti vse primere, v katerih se prodajne ali storitvene pogodbe sklenejo z izključno uporabo enega ali več sredstev za komuniciranje na daljavo (na primer kataloške prodaje, interneta, telefona ali telefaksa). To bi moralo vzpostaviti enake konkurenčne pogoje za vse trgovce na daljavo. V primerjavi s sedanjo opredelitvijo, po kateri se vse do sklenitve pogodbe zahteva prisotnost organiziranega programa prodaje na daljavo, ki ga vodi trgovec, bi se tako morala povečati tudi pravna varnost. (12) Nova opredelitev pogodbe na daljavo mora zajeti vse primere, v katerih se pogodbe v zvezi z dobavo blaga ali izvedbo storitve sklenejo med trgovcem in potrošnikom v okviru organizirane prodaje na daljavo ali sistema izvajanja storitev ter brez hkratne fizične prisotnosti strank in z izključno uporabo enega ali več sredstev za komuniciranje na daljavo (na primer kataloške prodaje, interneta, telefona ali telefaksa). Spletna mesta, ki ponujajo samo informacije o trgovcu, njegovem blagu in/ali storitvah, ne bi smela biti zajeta v opredelitvi takšne organizirane prodaje na daljavo ali sistema izvajanja storitev, tudi če navajajo eno ali več sredstev za komuniciranje na daljavo. To bi moralo vzpostaviti enake konkurenčne pogoje za vse trgovce na daljavo.

Sprememba 15

Predlog direktive Uvodna izjava 13

(13) Posebne okoliščine, v katerih je bila dana ponudba ali v katerih je bila sklenjena pogodba, ne smejo biti pomembne za opredelitev pogodbe na daljavo. Dejstvo, da trgovec občasno trguje na daljavo ali da uporablja organiziran progam, ki ga vodi tretja oseba, na primer spletna platforma, potrošnikov ne sme prikrajšati za njihovo varstvo. Podobno mora biti transakcija, o kateri se trgovec in potrošnik neposredno dogovorita zunaj poslovnih prostorov, pogodba na daljavo, če je bila pogodba sklenjena z izključno uporabo sredstev za komuniciranje na daljavo, kot sta internet ali telefon. Preprostejša opredelitev pogodbe na daljavo mora izboljšati pravno varnost trgovcev in jih zavarovati pred nelojalno konkurenco. (13) Posebne okoliščine, v katerih je bila dana ponudba ali v katerih je bila sklenjena pogodba, ne smejo biti pomembne za opredelitev pogodbe na daljavo. Dejstvo, da trgovec uporablja organizirano prodajo na daljavo ali organiziran program, ki ga vodi tretja oseba, na primer spletna platforma, potrošnikov ne sme prikrajšati za njihovo varstvo. Podobno mora biti transakcija, o kateri se trgovec in potrošnik neposredno dogovorita zunaj poslovnih prostorov, pogodba na daljavo, če je bila pogodba sklenjena z izključno uporabo sredstev za komuniciranje na daljavo, kot sta internet ali telefon. Preprostejša opredelitev pogodbe na daljavo mora izboljšati pravno varnost trgovcev in jih zavarovati pred nelojalno konkurenco.

Sprememba 16

Predlog direktive Uvodna izjava 14

(14) Pogodbo, sklenjeno zunaj poslovnih prostorov, je treba opredeliti kot pogodbo, ki se sklene ob hkratni fizični navzočnosti trgovca in potrošnika zunaj poslovnih prostorov, na primer na domu ali delovnem mestu potrošnika. Kadar se pogodba sklepa zunaj poslovnih prostorov, so potrošniki pod psihološkim pritiskom , ne glede na to, ali so sami dali pobudo za obisk trgovca ali ne. Kadar se stik s potrošnikom vzpostavi zunaj poslovnih prostorov, mora zaradi preprečevanja izogibanja pravilom veljati, da je pogodba, o kateri se na primer dogovori na domu potrošnika, sklene pa v trgovini, pogodba, sklenjena zunaj poslovnih prostorov. (14) Pogodbo, sklenjeno zunaj poslovnih prostorov, je treba opredeliti kot pogodbo, ki se sklene ob hkratni fizični navzočnosti trgovca in potrošnika zunaj poslovnih prostorov, na primer na domu ali delovnem mestu potrošnika. Kadar se pogodba sklepa zunaj poslovnih prostorov, so potrošniki začasno v posebnem položaju, ki se razlikuje od tistega v trgovini, na primer s psihološkega vidika ter z vidika primerjave blaga ali cen , ne glede na to, ali so sami dali pobudo za obisk trgovca ali ne. Kadar se stik s potrošnikom vzpostavi zunaj poslovnih prostorov, mora zaradi preprečevanja izogibanja pravilom veljati, da je pogodba, o kateri se na primer dogovori na domu potrošnika, sklene pa v trgovini, pogodba, sklenjena zunaj poslovnih prostorov , samo, kadar so bili glavni sestavni deli pogodbe določeni med izletom, dogodkom v prostem času ali prodajno predstavitvijo . Kljub temu zahteve po informacijah, določene v tej direktivi, ne bi smele zajemati pogodb, pri katerih znesek, ki ga plača potrošnik, ne presega 40 EUR, zato da se na primer trgovca pri ulični prodaji, pri kateri je blago dobavljeno takoj, ne obremeni prekomerno z zahtevami po informacijah. V teh primerih tudi ni potrebna pravica do odstopa od pogodbe, saj so učinki takšnih pogodb razumljivi. Kljub temu bi morale biti države članice proste in jih je treba spodbujati, da določijo nižjo vrednost.

Sprememba 17

Predlog direktive Uvodna izjava 15

(15) Poslovni prostori morajo vključevati poslovne prostore v kateri koli obliki (na primer trgovine ali tovornjaki), ki jih trgovec uporablja kot stalni poslovni obrat . Stojnice na tržnicah ali sejmih je treba obravnavati kot poslovne prostore, čeprav jih trgovec uporablja le začasno. Drugi prostori, ki se najamejo samo za kratek čas in v katerih trgovec nima sedeža (na primer hoteli, restavracije, konferenčna središča, kinematografi, ki jih najamejo trgovci, ki tam nimajo sedeža), se ne smejo obravnavati kot poslovni prostori. Podobno se vsi javni prostori, vključno z javnim prevozom ali javnimi objekti, pa tudi zasebni domovi ali delovna mesta ne smejo obravnavati kot poslovni prostori. (15) Poslovni prostori morajo vključevati poslovne prostore v kateri koli obliki (na primer trgovine , taksije ali tovornjake), v katerih trgovec stalno izvaja svojo dejavnost . Stojnice na tržnicah je treba obravnavati kot poslovne prostore, čeprav jih trgovec uporablja le začasno ali redno . Drugi prostori, ki se najamejo samo za kratek čas in v katerih trgovec nima sedeža (na primer hoteli, restavracije, konferenčna središča, kinematografi, ki jih najamejo trgovci, ki tam nimajo sedeža), se ne smejo obravnavati kot poslovni prostori. Podobno se vsi javni prostori, vključno z javnim prevozom ali javnimi objekti, pa tudi zasebni domovi ali delovna mesta ne smejo obravnavati kot poslovni prostori.

Sprememba 18

Predlog direktive Uvodna izjava 16

(16) Opredelitev trajnega nosilca podatkov mora vključevati zlasti dokumente na papirju , ključe USB, CD-ROM, DVD, spominske kartice in trdi disk računalnika , na katerih je shranjena e-pošta ali datoteka v obliki pdf . (16) Trajni nosilci podatkov bi morali vključevati zlasti papir , ključe USB, CD-ROM-e, DVD-je, spominske kartice ali trde diske računalnikov. Da bi elektronsko pošto ali spletno mesto lahko šteli med trajne nosilce , bi morala kot prvo omogočiti potrošniku, da shrani informacije za tako dolgo, kot je primerno zanj, da lahko zaščiti svoje interese, ki izhajajo iz njegovega odnosa do trgovca. Kot drugo bi morala elektronska pošta ali spletno mesto omogočati, da se informacije shranijo na tak način, da jih trgovec ne more enostransko spremeniti .

Sprememba 19

Predlog direktive Uvodna izjava 17

(17) Potrošniki morajo biti upravičeni do informacij pred sklenitvijo pogodbe. Vendar pa trgovcem ni treba predložiti informacij , kadar so te že očitne iz okoliščin. Na primer , pri transakciji v poslovnih prostorih so lahko glavne značilnosti izdelka , identiteta trgovca in način dostave že očitni iz okoliščin. Pri transakcijah na daljavo ali zunaj poslovnih prostorov mora trgovec vedno predložiti informacije o plačilnih pogojih , pogojih dostave , izpolnitvi in obravnavanju pritožb , saj ti niso nujno očitni iz okoliščin . (17) Potrošnik bi moral biti natančno obveščen , preden ga zavezuje pogodba , sklenjena v poslovnih prostorih, pogodba na daljavo , pogodba, sklenjena zunaj poslovnih prostorov ali ustrezna ponujena pogodba. Pri zagotavljanju teh informacij bi moral trgovec upoštevati posebne potrebe potrošnikov , ki so posebej ranljivi zaradi svoje duševne , fizične ali psihološke hibe , starosti ali lahkovernosti na način, ki ga trgovec lahko razumno predvidi . Vendar upoštevanje takih posebnih potreb ne bi smelo privesti do različnih ravni varstva potrošnikov.

Sprememba 228

Predlog direktive Uvodna izjava 17 a (novo)

(17a) Ne glede na izjemo iz člena 9, da trgovcu pri sklenitvi pogodbe mešanega tipa zunaj poslovnih prostorov, pri kateri trgovec in potrošnik nemudoma izpolnita svoje pogodbene obveznosti ter plačilo, ki ga mora izvršiti potrošnik, ne presega 200 EUR, ni treba zagotoviti informacij na trajnem nosilcu podatkov, bi moral potrošnik od trgovca vseeno dobiti celovite informacije o bistvenih točkah pogodbe, zlasti v zvezi s ceno, preden se zaveže s tovrstno pogodbo.

Sprememba 20

Predlog direktive Uvodna izjava 20

(20) Potrošnik mora vedeti, ali sklepa pogodbo s trgovcem ali posrednikom, ki deluje v imenu drugega potrošnika, saj v slednjem primeru ni nujno, da potrošnik uživa zaščito v skladu s to direktivo. Zato mora posrednik navesti to dejstvo in njegove posledice. Pojem posrednika ne sme vključevati spletnih trgovskih platform, ki ne sklepajo pogodb v imenu ali po naročilu katere koli druge osebe. črtano

Sprememba 21

Predlog direktive Uvodna izjava 22

(22) Potrošnik pri prodaji na daljavo ne more videti blaga pred sklenitvijo pogodbe, zato mora imeti pravico do odstopa od pogodbe, kar mu omogoča , da se prepriča o naravi in delovanju blaga . (22) Potrošnik pri prodaji na daljavo ne more videti blaga pred sklenitvijo pogodbe, zato mora imeti pravico do odstopa od pogodbe, da lahko še pred iztekom odstopnega roka ugotovi , kakšna sta narava in kakovost blaga, ter se prepriča o njegovem delovanju. Taka pravica do odstopa od pogodbe bi morala veljati tudi za pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov.

Sprememba 22

Predlog direktive Uvodna izjava 24

(24) Za zagotovitev pravne varnosti je primerno, da se Uredba Sveta (EGS, Euratom) št. 1182/71 z dne 3. junija 1971 o določitvi pravil glede rokov, datumov in časovnih omejitev uporablja pri izračunu rokov iz te direktive. Zato je treba šteti, da so vsi roki v tej direktivi izraženi v koledarskih dnevih. črtano

Sprememba 23

Predlog direktive Uvodna izjava 26

(26) Kadar potrošnik pri istem trgovcu naroči več kot eno vrsto blaga , mora imeti pravico do odstopa od pogodbe za vsako vrsto naročenega blaga. Če se blago dostavi ločeno, se odstopni rok začne, ko potrošnik pridobi materialno posest vsakega posameznega kosa blaga . Kadar se blago dostavi v več pošiljkah ali kosih, začne odstopni rok teči, ko potrošnik ali tretja oseba, ki jo potrošnik imenuje, pridobi materialno posest zadnje pošiljke ali kosa. (26) Pri ponavljajočih se dobavah istovrstnega blaga bi moral odstopni rok začeti teči z dnem , ko potrošnik ali tretja oseba, ki ni prevoznik in jo imenuje potrošnik, pridobi materialne posesti prve delne dobave . Kadar se blago dostavi v več pošiljkah ali kosih, bi moral odstopni rok začeti teči z dnem , ko potrošnik pridobi materialno posest zadnje pošiljke ali kosa. Če potrošnik več kosov blaga naroči z enkratnim naročilom, vendar se blago dostavi ločeno, bi moral odstopni rok začeti teči z dnem, ko potrošnik pridobi materialno posest zadnjega kosa blaga.

Sprememba 24

Predlog direktive Uvodna izjava 27

(27) Če trgovec potrošnika ni obvestil o pravici do odstopa od pogodbe pred sklenitvijo pogodbe na daljavo ali pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov, je treba odstopni rok podaljšati. Vendar pa je treba za trajno zagotavljanje pravne varnosti uvesti trimesečni rok , če je trgovec v celoti izpolnil svoje pogodbene obveznosti. Šteje se , da je trgovec v celoti izpolnil svoje obveznosti , ko je dostavil blago ali v celoti izvedel storitve, ki jih je naročil potrošnik . (27) Če trgovec potrošnika ni obvestil o pravici do odstopa od pogodbe pred sklenitvijo pogodbe na daljavo ali pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov, je treba odstopni rok podaljšati. Vendar pa je treba za trajno zagotavljanje pravne varnosti uvesti enoletni rok . Vendar bi bilo državam članicam treba dovoliti , da ohranijo obstoječo nacionalno zakonodajo , da podaljšajo to minimalno obdobje .

Sprememba 229

Predlog direktive Uvodna izjava 28

(28) Različni načini izvajanja pravice do odstopa od pogodbe v državah članicah povzročajo stroške podjetjem, ki prodajajo čez mejo. Uvedba usklajenega standardnega odstopnega obrazca, ki ga bo uporabljal potrošnik, mora poenostaviti odstopni postopek in zagotoviti pravno varnost. Zato se morajo države članice vzdržati dodajanja kakršnih koli predstavitvenih zahtev standardnim obrazcem Skupnosti , na primer glede velikosti pisave. (28) Različni načini izvajanja pravice do odstopa od pogodbe v državah članicah povzročajo stroške podjetjem, ki prodajajo čez mejo. Z uvedbo usklajenega standardnega odstopnega obrazca, ki ga lahko uporabi potrošnik, bi poenostavili odstopni postopek in zagotovili pravno varnost. Zato bi se morale države članice vzdržati dodajanja kakršnih koli predstavitvenih zahtev standardnemu obrazcu Unije , na primer glede velikosti pisave. Vendar bi moral potrošnik imeti možnost, da odstopi od pogodbe s svojim sporočilom, pod pogojem, da je njegova izjava za trgovca jasno ubesedena. Vrnitev blaga, poslano pismo ali opravljen telefonski klic bi tudi lahko pomenili izpolnitev te zahteve, toda dokazno breme, da je bil tak odstop v roku, določenem v tej direktivi, bi nosil potrošnik. Prav zato je v interesu potrošnika, da trgovcu sporoči odpoved pogodbe na trajnem nosilcu podatkov.

Sprememba 26

Predlog direktive Uvodna izjava 30

(30) V primeru odstopa od pogodbe mora trgovec povrniti vsa plačila, ki jih je prejel od potrošnika, tudi tista za kritje izdatkov, ki jih ima trgovec v zvezi z dostavo blaga potrošniku. (30) V primeru odstopa od pogodbe mora trgovec povrniti vsa plačila, ki jih je prejel od potrošnika, tudi tista za kritje izdatkov, ki jih ima trgovec v zvezi z dostavo blaga potrošniku , razen plačil za hitro dostavo na izrecno željo potrošnika . Povračilo bi moralo biti možno z vsakim načinom plačila, pod pogojem, da gre za zakonito plačilno sredstvo v državi članici, v kateri ga potrošnik prejme. Zaradi tega povračilo nima oblike kuponov ali dobropisov.

Sprememba 230

Predlog direktive Uvodna izjava 32

(32) Za preprečevanje povračila plačila potrošniku, ki blaga ni vrnil, je treba od potrošnika zahtevati, da blago vrne najpozneje v štirinajstih dneh po tem, ko je trgovca obvestil o svoji odločitvi, da odstopi od pogodbe. (32) Za preprečevanje povračila plačila potrošniku, ki blaga ni vrnil, je treba od potrošnika zahtevati, da blago vrne najpozneje v štirinajstih dneh po tem, ko je trgovca obvestil o svoji odločitvi, da odstopi od pogodbe. Podobno bi bilo treba trgovcu omogočiti, da povračilo pogoji z dokazilom, da je potrošnik blago res vrnil.

Sprememba 231

Predlog direktive Uvodna izjava 33

(33) Obstajati morajo nekatere izjeme od pravice do odstopa od pogodbe, na primer kadar bi bila zaradi narave izdelka pravica do odstopa od pogodbe neprimerna. Uporablja se na primer za vino, dobavljeno dolgo po sklenitvi pogodbe špekulativne narave, kjer je vrednost odvisna od tržnih nihanj (vin en primeur). (33) Obstajati morajo nekatere izjeme od pravice do odstopa od pogodbe, na primer kadar bi bila zaradi narave izdelka pravica do odstopa od pogodbe neprimerna in kadar bi bil trgovec zaradi uveljavljanja pravice do odstopa nepravično prikrajšan . Uporablja se zlasti za živila in za drugo higiensko občutljivo ali pokvarljivo blago, na primer za vino, dobavljeno dolgo po sklenitvi pogodbe špekulativne narave, kjer je vrednost odvisna od tržnih nihanj (vin en primeur). Tudi nekatero drugo blago ali storitve, katerih cena je odvisna od tržnih nihanj, npr. surovine, kot je kurilno olje, so izvzete iz pravice do odstopa od pogodbe.

Sprememba 28

Predlog direktive Uvodna izjava 34

(34) Poleg tega bi bilo pri pogodbah na daljavo za izvajanje storitev, katerih izpolnjevanje se začne v odstopnem roku (na primer podatki, ki jih potrošnik prenese v navedenem roku), nepošteno omogočiti potrošniku, da odstopi od pogodbe po tem, ko je storitev že delno ali v celoti izkoristil. Zato mora potrošnik izgubiti pravico do odstopa od pogodbe, kadar se izvajanje začne z njegovim predhodnim izrecnim soglasjem. (34) Poleg tega bi bilo pri pogodbah na daljavo in pogodbah, sklenjenih zunaj poslovnih prostorov, za izvajanje storitev, katerih izpolnjevanje se začne v odstopnem roku (na primer podatki, ki jih potrošnik prenese v navedenem roku), nepošteno omogočiti potrošniku, da odstopi od pogodbe po tem, ko je storitev že delno ali v celoti izkoristil. Zato bi moral potrošnik izgubiti pravico do odstopa od pogodbe, kadar se izvajanje začne z njegovim predhodnim izrecnim soglasjem , pod pogojem, da je tako soglasje premišljeno, kar pomeni, da je bil obveščen o tem, da s svojo odločitvijo izgubi pravico do odstopa od pogodbe .

Sprememba 29

Predlog direktive Uvodna izjava 37

(37) Zaradi poenostavitve in pravne varnosti se mora pravica do odstopa od pogodbe uporabljati za vse vrste pogodb, sklenjenih zunaj poslovnih prostorov, razen v natančno opredeljenih okoliščinah, ki jih je preprosto dokazati. Zato se pravica do odstopa od pogodbe ne sme uporabiti za nujna popravila na potrošnikovem domu, pri katerih bi bila pravica do odstopa od pogodbe nezdružljiva z nujnostjo primera, in za programe dostave blaga na dom, ki potrošnikom omogočajo, da na spletni strani supermarketa izberejo hrano, pijačo in drugo blago za tekočo potrošnjo v gospodinjstvu in nato naročijo dostavo na dom. To je blago, ki je poceni in ga potrošniki redno kupujejo za dnevno potrošnjo ali vsakdanjo rabo v gospodinjstvu, zato zanj ne sme veljati pravica do odstopa od pogodbe. Glavne težave, s katerimi se srečujejo potrošniki, in glavni vir sporov s trgovci se nanašajo na dobavo blaga, vključno z blagom, ki se med prevozom izgubi ali poškoduje, ter poznimi in delnimi dobavami. Zato je primerno pojasniti in uskladiti nacionalna pravila o dobavi in prenosu tveganja. (37) Zaradi poenostavitve in pravne varnosti mora pravica do odstopa od pogodbe veljati za vse vrste pogodb na daljavo in pogodb , sklenjenih zunaj poslovnih prostorov, razen v natančno opredeljenih okoliščinah, ki jih ni težko dokazati.

Sprememba 30

Predlog direktive Uvodna izjava 37 a (novo)

(37a) Glavne težave, s katerimi se srečujejo potrošniki, in glavni viri sporov s trgovci zadevajo dobavo blaga, vključno z blagom, ki se med prevozom izgubi ali poškoduje, ter poznimi ali delnimi dobavami. Zato je primerno uskladiti nacionalna pravila o dobavi in prenosu tveganja.

Sprememba 31

Predlog direktive Uvodna izjava 37 b (novo)

(37b) Kadar trgovec ne izpolni svojih dobavnih obveznosti, bi ga moral potrošnik na trajnem nosilcu podatkov pozvati k dobavi v roku najmanj sedmih dni in ga obvestiti o svoji nameri, da bo preklical pogodbo, če dobava ne bo opravljena. Šteti bi moralo, da je potrošnik odstopil od pogodbe, če do izteka tega roka dobava ni opravljena. Brez poseganja v njegovo pravico do odškodnine bi moral biti potrošnik v primeru že opravljenega plačila upravičen do povračila v sedmih dneh od preklica. Da bi zagotovili višjo raven varstva potrošnikov, bi morale imeti države članice možnost, da sprejmejo ali ohranijo nacionalne predpise.

Sprememba 32

Predlog direktive Uvodna izjava 38

(38) V smislu prodaje potrošnikom se lahko blago dostavi na različne načine. Samo pravilo, od katerega so mogoča prosta odstopanja, bo omogočilo potrebno prožnost za upoštevanje navedenih razlik. Potrošnika je treba zavarovati pred vsakim tveganjem izgube ali poškodbe blaga med prevozom, ki ga organizira ali izvede trgovec. Uvedeno pravilo o prenosu tveganja se ne sme uporabljati, kadar potrošnik neupravičeno zavlačuje s prevzemom blaga (na primer, kadar potrošnik ne prevzame blaga na poštnem uradu v roku, ki ga določi urad). V navedenih okoliščinah mora potrošnik prevzeti tveganje izgube ali poslabšanja blaga po roku za dobavo, o katerem se je dogovoril s trgovcem. (38) V primeru prodaje potrošnikom je blago lahko dostavljeno na različne načine : bodisi takoj bodisi na kasnejši datum . Če se pogodbeni stranki ne dogovorita o točnem datumu dobave, bi moral trgovec dostavo opraviti čim prej, vsekakor pa najkasneje v tridesetih dneh po dnevu sklenitve pogodbe. Potrošnika je treba zavarovati pred vsakim tveganjem izgube ali poškodbe blaga med prevozom, ki ga organizira ali izvede trgovec. Uvedeno pravilo o prenosu tveganja se ne sme uporabljati, kadar potrošnik neupravičeno zavlačuje s prevzemom blaga (na primer, kadar potrošnik ne prevzame blaga na poštnem uradu v roku, ki ga določi urad). V navedenih okoliščinah mora potrošnik prevzeti tveganje izgube ali poslabšanja blaga po roku za dobavo, o katerem se je dogovoril s trgovcem.

Sprememba 33

Predlog direktive Uvodna izjava 38 a (novo)

(38a) Pri številnih transakcijah potrošniki nimajo na izbiro dovolj načinov plačila ali pa morajo plačati za uporabo določenega načina. To stanje bi bilo treba obravnavati z določbo, ki bi zagotovila, da bo trgovec potrošniku ponudil različne načine plačila, v primeru pogodbe na daljavo pa bi morali ti načini vključevati elektronske in neelektronske načine plačila. Za neelektronski sistem plačila gre na primer takrat, ko potrošnik s spletnega mesta trgovca natisne naročilo, ki ga poravna v gotovini v banki ali na kateri koli drugi kontaktni točki trgovca.

Sprememba 34

Predlog direktive Uvodna izjava 39

(39) Trgovec mora biti odgovoren potrošniku, če blago ni v skladu s pogodbo. Domnevati je treba, da je blago v skladu s pogodbo, če izpolnjuje več pogojev, ki v glavnem zadevajo kakovost blaga. Kakovost in delovanje, ki ju potrošniki lahko razumno pričakujejo, sta med drugim odvisna od tega, ali je blago novo ali rabljeno, pa tudi od pričakovane življenjske dobe blaga. (39) Trgovec bi moral biti odgovoren potrošniku, če blago ni v skladu s pogodbo. Domnevati bi bilo treba, da je blago v skladu s pogodbo, če izpolnjuje več pogojev, ki v glavnem zadevajo kakovost in količino blaga. Kakovost in delovanje, ki ju potrošniki lahko razumno pričakujejo, sta med drugim odvisna od tega, ali je blago novo ali rabljeno, pa tudi od pričakovane življenjske dobe blaga. Domneva o neskladnosti blaga bi morala veljati tudi takrat, ko gre za dobavo drugega blaga ali storitev oziroma za premajhno dobavo.

Sprememba 35

Predlog direktive Uvodna izjava 40

(40) Če blago ni v skladu s pogodbo, mora potrošnik imeti možnost, da od trgovca najprej zahteva, da po lastni izbiri blago popravi ali zamenja, razen če trgovec dokaže, da so navedena pravna sredstva nezakonita, nemogoča ali od njega zahtevajo nesorazmeren trud. Trgovčev trud je treba opredeliti objektivno ob upoštevanju stroškov, ki jih ima pri odpravljanju neskladnosti, vrednosti blaga in pomembnosti neskladnosti. Pomanjkanje rezervnih delov ne more biti veljavna podlaga, da se upraviči trgovčeva nezmožnost odpraviti neskladnosti v razumnem času ali brez nesorazmernega truda. (40) Potrošnik bi morali najprej imeti možnost, da od trgovca zahteva popravilo ali zamenjavo blaga, razen če bi bila ta sredstva nemogoča ali nesorazmerna. Treba bi bilo objektivno določiti, ali je sredstvo nesorazmerno. Sredstvo bi moralo šteti za nesorazmerno, če v primerjavi z drugim sredstvom povzroči nesprejemljive stroške; pri določitvi nesorazmernosti stroškov bi moralo biti odločilno, ali so stroški znatno višji kakor pri drugem sredstvu.

Sprememba 36

Predlog direktive Uvodna izjava 41

(41) Potrošnik ne sme imeti nobenih stroškov za odpravo neskladnosti, zlasti stroškov poštnine, dela in materialov. Poleg tega potrošnik trgovcu ne sme plačati nadomestila za uporabo blaga z napako. (41) Potrošnik ne bi smel imeti nobenih stroškov za odpravo neskladnosti, zlasti stroškov poštnine, dela in materialov. Poleg tega potrošnik trgovcu ne bi smel plačati nadomestila za uporabo blaga z napako. Potrošnik bi moral imeti pravico, da v skladu z določbami veljavnega nacionalnega prava zahteva odškodnino za kakršno koli neizpolnjevanje prodajne pogodbe, ki ga trgovec ne odpravi. Treba bi bilo omogočiti, da taka odškodnina vključuje nedenarno izgubo, če tako določa veljavno nacionalno pravo.

Sprememba 37

Predlog direktive Uvodna izjava 42

(42) Ko trgovec odkloni odpravo neskladnosti ali več kot enkrat ne odpravi neskladnosti, mora imeti potrošnik pravico do svobodne izbire katerega koli razpoložljivega pravnega sredstva. Trgovčeva zavrnitev zahteve je lahko eksplicitna ali implicitna , kar v slednjem primeru pomeni , da se trgovec ne odziva na zahteve potrošnika, naj neskladnost odpravi, ali pa te zahteve ignorira . (42) Potrošnik bi moral imeti pravico do svobodne izbire katerega koli razpoložljivega pravnega sredstva , če nima pravice do popravila ali zamenjave . Da bi zagotovile višjo raven varstva potrošnikov , bi morale imeti države članice možnost , da sprejmejo ali ohranijo nacionalne pravne predpise o svobodni izbiri pravnih sredstev pri neskladnosti .

Sprememba 38

Predlog direktive Uvodna izjava 42 a (novo)

(42a) Opredeliti bi bilo treba, da je lahko trgovec v nekaterih primerih odgovoren za neskladnost, ki obstaja že ob prenosu tveganja na potrošnika, čeprav postane očitna šele kasneje.

Sprememba 39

Predlog direktive Uvodna izjava 42 b (novo)

(42b) Če je trgovec kot končni prodajalec odgovoren potrošniku zaradi ravnanja ali opustitve dejanja proizvajalca, je bilo treba zagotoviti, da lahko trgovec kot končni prodajalec uveljavlja regresno pravico do odgovornega ali odgovornih v pogodbeni verigi. V ta namen bi morali nacionalni predpisi držav članic določiti odgovorne osebe ter dejanja in postopke.

Sprememba 40

Predlog direktive Uvodna izjava 42 c (novo)

(42c) Potrošniku bi moralo glede pogodbenih nepravilnosti pripadati obdobje odgovornosti dveh let. V njegovo korist bi bilo treba ovrgljivo domnevati, da so nepravilnosti, ki so nastopile v šestih mesecih po prenosu tveganja, obstajale že ob trenutku prenosa tveganja. Da bi zagotovile višjo raven varstva potrošnikov, bi morale imeti države članice možnost, da sprejmejo ali ohranijo nacionalne pravne predpise o obdobju odgovornosti, trajanju obrnitve dokaznega bremena aliposebnih pravilih za resnejše neskladnosti, ki se pojavijo po preteku obdobja odgovornosti.

Sprememba 41

Predlog direktive Uvodna izjava 43

(43) Direktiva 1999/44/ES je državam članicam omogočila določitev obdobja najmanj dveh mesecev, v katerem je moral potrošnik obvestiti trgovca o morebitni neskladnosti. Različna zakonodaja o prenosu je ustvarila ovire za trgovanje. Zato je treba to zakonodajno možnost odstraniti in izboljšati pravno varnost tako, da se potrošnikom naloži obveznost, da trgovca obvestijo o neskladnosti v dveh mesecih od datuma ugotovitve neskladnosti. črtano

Sprememba 42

Predlog direktive Uvodna izjava 44

(44) Nekateri trgovci ali proizvajalci potrošnikom ponujajo tržne garancije. Za zagotovitev, da se potrošniki ne zavajajo, morajo tržne garancije vsebovati nekatere informacije, vključno s trajanjem, področjem ozemeljske uporabe in izjavo, da tržna garancija ne vpliva na zakonske pravice potrošnika. (44) Nekateri trgovci ali proizvajalci potrošnikom ponujajo tržne garancije. Za zagotovitev, da se potrošniki ne zavajajo, morajo tržne garancije vsebovati nekatere informacije, vključno s trajanjem, področjem ozemeljske uporabe in izjavo, da tržna garancija ne vpliva na zakonske pravice potrošnika v skladu z veljavnimi nacionalnimi določbami in določbami iz te direktive .

Sprememba 43

Predlog direktive Uvodna izjava 45 a (novo)

(45a) Usklajeni zakonodajni vidiki zadevajo le pogodbe med trgovci in potrošniki. Določbe o nepoštenih pogodbenih pogojih zato ne bi smele vplivati na nacionalno zakonodajo na področju pogodb o zaposlitvi, pogodb o dednih pravicah, pogodb na področju družinskega prava ter pogodb o ustanovitvi in organizaciji podjetij ali sporazumih o partnerstvu in pogodbenih pogojih.

Sprememba 44

Predlog direktive Uvodna izjava 46

(46) Določbe o nepoštenih pogodbenih pogojih se ne smejo uporabljati za pogodbene pogoje, ki neposredno ali posredno odražajo obvezne zakonske ali regulativne določbe držav članic, ki so v skladu z zakonodajo Skupnosti . Za Pogoje, ki izražajo načela ali določbe mednarodnih konvencij, katerih podpisnica je Skupnost ali država članica, zlasti na področju prevoza, prav tako ni treba opraviti preskusa nepoštenosti. (46) Določbe o nepoštenih pogodbenih pogojih se ne smejo uporabljati za pogodbene pogoje, ki neposredno ali posredno odražajo zakonske ali regulativne določbe ali določbe o javnem redu držav članic, ki so v skladu z zakonodajo Unije . Podobno naj bi pogodbeni pogoji odražali načela in določbe Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. Za pogoje, ki izražajo načela ali določbe mednarodnih konvencij, katerih podpisnica je Unija ali država članica, zlasti na področju prevoza, prav tako ni treba opraviti preskusa nepoštenosti.

Sprememba 45

Predlog direktive Uvodna izjava 47

(47) Potrošniške pogodbe morajo biti čitljive ter napisane v preprostem in razumljivem jeziku. Trgovci morajo imeti možnost, da prosto izbirajo vrsto ali velikost pisave, v kateri so napisani pogodbeni pogoji. Pred sklenitvijo pogodbe mora biti potrošniku dana možnost, da pogoje prebere. To možnost je treba potrošniku zagotoviti tako, da se mu pogoji predložijo na zahtevo (za pogodbe, sklenjene v poslovnih prostorih) ali se mu dajo na voljo kako drugače (na primer na spletni strani trgovca za pogodbe na daljavo), ali pa se standardni pogoji priložijo naročilnici (za pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov). Trgovec mora od potrošnika pridobiti izrecno soglasje za kakršno koli plačilo poleg plačila za glavno pogodbeno obveznost trgovca. Pridobivanje privolitve z uporabo zavrnilnih sistemov, kot so vnaprej izbrana polja na spletu, je treba prepovedati. (47) Vsi pogodbeni pogoji bi morali biti izraženi na jasen in razumljiv način. Če je pogodbeni pogoj zapisan, bi moral biti vedno napisan v preprostem in razumljivem jeziku. Trgovci bi morali imeti možnost, da prosto izbirajo vrsto ali velikost pisave, v kateri so napisani pogodbeni pogoji. Pred sklenitvijo pogodbe bi morala biti potrošniku dana možnost, da pogoje prebere. To možnost je treba potrošniku zagotoviti tako, da se mu pogoji predložijo na zahtevo (za pogodbe, sklenjene v poslovnih prostorih) ali se mu dajo na voljo kako drugače (na primer na spletni strani trgovca za pogodbe na daljavo), ali pa se standardni pogoji priložijo naročilnici (za pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov). Trgovec bi moral od potrošnika pridobiti izrecno soglasje za kakršno koli plačilo poleg plačila za glavno pogodbeno obveznost trgovca. Pridobivanje privolitve z uporabo zavrnilnih sistemov, kot so vnaprej izbrana polja na spletu, bi bilo treba prepovedati.

Sprememba 46

Predlog direktive Uvodna izjava 47 a (novo)

(47a) Trgovci bi morali imeti prosto izbiro glede načina obveščanja o pogodbenih pogojih, na primer o vrsti in velikosti črk, s katerimi so napisani pogodbeni pogoji. Države članice bi se morale vzdržati vseh predstavitvenih zahtev, razen zahtev, povezanih z invalidi, ali kadar lahko blago ali storitve pomenijo posebno tveganje za zdravje in varnost potrošnika ali tretje osebe. Države članice lahko tudi naložijo dodatne zahteve, kadar zaradi zapletenosti pogodb za tako blago ali storitve obstaja tveganje, da bi utegnil biti potrošnik oškodovan – to zajema tudi vprašanja glede konkurence v zadevnem sektorju. To se lahko nanaša na primer na pogodbe v zvezi s finančnimi storitvami, plinom, elektriko in vodo, telekomunikacijami ter nepremičninami. Vendar to ne bi smelo veljati za oblikovne nacionalne zahteve v zvezi s sklenitvijo pogodbe ali druge oblikovne zahteve, kot je na primer jezik, v katerem so pogoji napisani, zahteve v zvezi z vsebino pogojev ali formulacijo nekaterih pogodbenih pogojev za specifične sektorje. Ta direktiva ne bi smela usklajevati jezikovnih zahtev, ki veljajo za potrošniške pogodbe. Zato bi morale države članice ohraniti ali uvesti v svoje nacionalne pravne zahteve v zvezi z jezikom, v katerem so napisani pogodbeni pogoji.

Sprememba 47

Predlog direktive Uvodna izjava 49

(49) Za namene te direktive se ne sme ocenjevati niti pravičnosti pogojev, ki opisujejo glavni predmet pogodbe, niti razmerja med kakovostjo in ceno dobavljenega blaga ali izvedenih storitev, razen če ti pogoji ne izpolnjujejo zahtev po preglednosti. Glavni predmet pogodbe in razmerje med kakovostjo in ceno pa je treba kljub temu upoštevati pri ocenjevanju pravičnosti drugih pogojev. Na primer, v zavarovalniških pogodbah pogoji, ki jasno opredeljujejo ali opisujejo zavarovano tveganje in obveznost zavarovalnice, ne smejo biti predmet take ocene, če se te omejitve upoštevajo pri izračunu premije, ki jo plača potrošnik. (49) Za namene te direktive se ne sme ocenjevati niti pravičnosti pogojev, ki opisujejo glavni predmet pogodbe, niti razmerja med kakovostjo in ceno dobavljenega blaga ali izvedenih storitev, razen če ti pogoji ne izpolnjujejo zahtev po preglednosti. Glavni predmet pogodbe in razmerje med kakovostjo in ceno pa je treba kljub temu upoštevati pri ocenjevanju pravičnosti drugih pogojev. Na primer, v zavarovalniških pogodbah pogoji, ki jasno opredeljujejo ali opisujejo zavarovano tveganje in obveznost zavarovalnice, ne smejo biti predmet take ocene, če se te omejitve upoštevajo pri izračunu premije, ki jo plača potrošnik. Ta izključitev ne velja za plačilo, predvideno za trgovca pri pomožnih ali kontingentnih stroških, določenih v pogodbi, vključno s provizijami ali stroški za kršitev katerega koli pogodbenega pogoja, ki bi morala biti v celoti predmet preskusa poštenosti.

Sprememba 48

Predlog direktive Uvodna izjava 50

(50) Direktiva za zagotovitev pravne varnosti in izboljšanja delovanja notranjega trga mora vsebovati dva seznama nepoštenih pogojev. Priloga II vsebuje seznam pogojev, ki morajo v vseh okoliščinah veljati za nepoštene. Priloga III vsebuje seznam pogojev, ki morajo veljati za nepoštene, razen če trgovec dokaže nasprotno. Ta seznama se morata uporabljati v vseh državah članicah. (50) Za zagotovitev pravne varnosti in izboljšanja delovanja notranjega trga bi morala direktiva vsebovati dva neizčrpna seznama nepoštenih pogojev. Priloga II vsebuje seznam pogojev, ki morajo v vseh okoliščinah veljati za nepoštene. Priloga III vsebuje seznam pogojev, ki morajo veljati za nepoštene, razen če trgovec dokaže nasprotno.

Sprememba 49

Predlog direktive Uvodna izjava 51

(51) Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil. črtano

Sprememba 50

Predlog direktive Uvodna izjava 52

(52) Zlasti je treba Komisijo pooblastiti, da spremeni Prilogi II in III o pogodbenih pogojih, ki se obravnavajo kot nepošteni ali se zanje domneva, da so nepošteni. Ker so navedeni ukrepi splošnega področja uporabe in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, morajo biti sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. črtano

Sprememba 51

Predlog direktive Uvodna izjava 53

(53) Pooblastila Komisije za spremembo prilog II in III je treba uporabljati za zagotavljanje doslednega izvajanja pravil o nepoštenih pogojih tako, da se ti prilogi dopolnita s pogodbenimi pogoji, ki veljajo za nepoštene v vseh okoliščinah ali ki veljajo za nepoštene, razen če trgovec dokaže drugače. črtano

Sprememba 52

Predlog direktive Uvodna izjava 55 a (novo)

(55a) Države članice bi morale zagotoviti ustrezno stopnjo sodelovanja med njihovimi nacionalnimi organi in mrežo evropskih centrov za varstvo potrošnikov, da bi se lahko odzvali v čezmejnih primerih, posebej v nerešenih primerih evropskih centrov za varstvo potrošnikov.

Sprememba 53

Predlog direktive Uvodna izjava 60

(60) Evropska komisija bo preučila najprimernejši način za zagotovitev, da so vsi potrošniki seznanjeni s svojimi pravicami na prodajnem mestu. (60) Komisija bo po posvetovanju z državami članicami in zainteresiranimi stranmi preučila najprimernejši način za zagotovitev, da so vsi potrošniki in trgovci seznanjeni s svojimi pravicami na prodajnem mestu. Komisija bi morala uporabiti zlasti načine, ki jih nudijo orodja informacijsko-komunikacijske tehnologije in javni mediji.

Sprememba 54

Predlog direktive Uvodna izjava 61 a (novo)

(61a) Da bi države članice zagotovile višjo raven varstva potrošnikov, bi bilo treba predvideti proces vzajemnega ocenjevanja, v okviru katerega bi morale države članice v roku za prenos te direktive najprej pregledati svoje pravne predpise, da bi ugotovile, katere strožje predpise, ki so v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije, bodo sprejele ali ohranile v svojem nacionalnem pravu. Države članice bi morale do konca obdobja prenosa te direktive pripraviti poročilo o rezultatih tega pregleda. Komisija bi morala vsako poročilo posredovati vsem ostalim državam članicam in zainteresiranim stranem. Države članice in Evropski parlament bi imele na voljo šest mesecev za predložitev pripomb v zvezi s temi poročili. Komisija bi morala najpozneje eno leto po preteku roka za prenos te direktive in potem vsaka tri leta pripraviti poročilo, ki po potrebi vsebuje zakonodajne predloge. Komisija bi lahko po potrebi podprla države članice pri pripravi skupne metodologije.

Sprememba 55

Predlog direktive Uvodna izjava 61 b (novo)

(61b) Da bi zagotovili visoko raven varstva potrošnikov v vseh državah članicah, bi bilo treba osebe in organizacije, ki imajo upravičen interes za varstvo potrošnikov, spodbujati, da države članice in Komisijo obveščajo o svojih ocenah in pripravljajo nezavezujoča priporočila, da bi jih lahko upoštevali pri pregledu te direktive.

Sprememba 56

Predlog direktive Uvodna izjava 63

(63) Primerno je to direktivo pregledati, če se ugotovijo ovire za notranji trg. Pregled bi lahko privedel do predloga Komisije za spremembo te direktive, ki lahko vključuje spremembe druge zakonodaje za varstvo potrošnikov kot odraz zavezanosti strategije potrošniške politike Komisije pregledu pravnega reda Skupnosti, da se doseže visoka skupna raven varstva potrošnikov. črtano

Sprememba 57

Predlog direktive Člen 1

Namen te direktive je prispevati k pravilnemu delovanju notranjega trga in doseči visoko raven varstva potrošnikov s približevanjem nekaterih vidikov zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi s pogodbami med potrošniki in trgovci. Namen te direktive je doseči visoko raven varstva potrošnikov in prispevati k pravilnemu delovanju notranjega trga s približevanjem nekaterih vidikov zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi s pogodbami med potrošniki in trgovci.

Sprememba 59

Predlog direktive Člen 2 – točka 1

(1) „potrošnik“ je vsaka fizična oseba, ki v pogodbah, zajetih s to direktivo, deluje za namene, ki so zunaj njene trgovske, poslovne, obrtne ali poklicne dejavnosti ; (1) „potrošnik“ je vsaka fizična oseba, ki v pogodbah, zajetih s to direktivo, deluje za namene, ki so primarno zunaj njene trgovske, poslovne, obrtne ali poklicne dejavnosti .

Države članice lahko ohranijo ali razširijo uporabo pravil te direktive na pravne ali fizične osebe, ki niso „potrošniki“ v smislu te direktive;

Sprememba 60

Predlog direktive Člen 2 – točka 2

(2) „trgovec“ je vsaka fizična ali pravna oseba, ki v pogodbah , zajetih s to direktivo, deluje za namene v zvezi s svojo trgovsko, poslovno, obrtno dejavnostjo ali poklicno dejavnostjo, in kdor koli, ki deluje v imenu ali po naročilu trgovca; (2) „trgovec“ je vsaka fizična ali pravna oseba, ki ne glede na to, ali je javna ali zasebna, deluje za namene v zvezi s svojo trgovsko, poslovno, obrtno dejavnostjo ali poklicno dejavnostjo, in kdor koli, ki deluje po naročilu trgovca , v zvezi s pogodbami , zajetimi s to direktivo ;

Sprememba 61

Predlog direktive Člen 2 – točka 2 a (novo)

(2a) „blago“ so kateri koli premični materialni ali kateri koli nematerialni predmeti, ki se uporabljajo na način, enakovreden fizični posesti, z izjemo blaga, prodanega v okviru izvršbe ali drugih sodnih ukrepov. Za blago v smislu te direktive veljajo tudi voda, plin in elektrika, če se prodajajo v omejeni prostornini ali določeni količini;

Sprememba 62

Predlog direktive Člen 2 – točka 2 b (novo)

(2b) „blago, izdelano po podrobnem opisu potrošnika“ je vsako blago, ki ni bilo predizdelano in na katerega odločno vpliva posamezna izbira ali odločitev potrošnika;

Sprememba 63

Predlog direktive Člen 2 – točka 3

(3) „prodajna pogodba“ je katera koli pogodba, v skladu s katero trgovec proda blago potrošniku, vključno s pogodbo mešanega tipa, katere predmet so blago in storitve; črtano

Sprememba 64

Predlog direktive Člen 2 – točka 4

(4) „blago“ so kateri koli premični materialni predmeti, razen: (a) blaga, prodanega v okviru izvršbe ali drugih sodnih ukrepov, (b) vode in plina, če se ne prodajata v omejeni prostornini ali določeni količini, (c) elektrike; črtano

Sprememba 65

Predlog direktive Člen 2 – točka 5

(5) „ storitvena pogodba “ je katera koli pogodba razen prodajne pogodbe , na podlagi katere trgovec izvaja storitev za potrošnika; (5) „ storitev “ je vsako delo ali vsaka vrsta druge storitve , ki jo opravlja trgovec v korist potrošnika proti plačilu ;

Sprememba 66

Predlog direktive Člen 2 – točka 5 a (novo)

( 5a ) „prodajna pogodba“ je katera koli pogodba, s katero trgovec v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo prenese lastništvo nad nekim blagom na potrošnika ali se obveže k temu, da bo na potrošnika prenesel lastništvo nad nekim blagom, in s katero se potrošnik obveže k plačilu dogovorjene cene. Za namene te direktive veljajo za prodajno pogodbo tudi pogodbe za dobavo blaga, ki ga je še treba proizvesti ali pridelati;

Sprememba 67

Predlog direktive Člen 2 – točka 5 b (novo)

(5b) „pogodba mešanega tipa“ je katera koli pogodba, ki vsebuje elemente o izvajanju storitve in elemente glede dobave blaga;

Sprememba 68

Predlog direktive Člen 2 – točka 6

(6) „pogodba na daljavo“ je katera koli prodajna pogodba ali storitvena pogodba , pri kateri trgovec za sklenitev pogodbe uporabi izključno eno ali več sredstev za komuniciranje na daljavo; (6) „pogodba na daljavo“ je katera koli pogodba med trgovcem in potrošnikom o dobavi blaga ali izvajanju storitev , ki je sklenjena v okviru organizirane prodaje na daljavo ali sistema izvajanja storitev, pri čemer trgovec in potrošnik pri sklenitvi pogodbe nista sočasno fizično prisotna, temveč izključno uporabita eno ali več sredstev za komuniciranje na daljavo;

Sprememba 69

Predlog direktive Člen 2 – točka 7

(7) „sredstva za komuniciranje na daljavo“ so katera koli sredstva, ki se lahko uporabljajo za sklenitev pogodbe med trgovcem in potrošnikom, ne da bi bila za to potrebna njuna hkratna fizična navzočnost. črtano

Sprememba 70

Predlog direktive Člen 2 – točka 8

(8) „pogodba, sklenjena zunaj poslovnih prostorov,“ je: (8) „pogodba, sklenjena zunaj poslovnih prostorov,“ je katera koli pogodba med trgovcem in potrošnikom o dobavi blaga ali opravljanju storitve :

(a) katera koli prodajna pogodba ali storitvena pogodba, ki se sklene zunaj poslovnih prostorov ob hkratni fizični navzočnosti trgovca in potrošnika, ali katera koli prodajna pogodba ali storitvena pogodba, za katero je potrošnik dal ponudbo v enakih okoliščinah, ali (a) ki se sklene zunaj poslovnih prostorov ob hkratni fizični navzočnosti trgovca in potrošnika,

(aa) za katero je potrošnik ob hkratni fizični navzočnosti trgovca in potrošnika zunaj poslovnih prostorov dal ponudbo, ali

(b) katera koli prodajna pogodba ali storitvena pogodba , ki se sklene v poslovnih prostorih , vendar dogovori zunaj poslovnih prostorov ob hkratni fizični navzočnosti trgovca in potrošnika; (b) katere glavni sestavni deli so bili določeni med izletom, prostočasnim dogodkom ali prodajno predstavitvijo , ki jo je organiziral trgovec , zunaj poslovnih prostorov ob hkratni fizični navzočnosti trgovca in potrošnika , pri čemer je namen takega izleta, prostočasnega dogodka ali predstavitve naknadna sklenitev pogodbe v poslovnih prostorih ;

Sprememba 71

Predlog direktive Člen 2 – točka 9 – točka b

(b) stojnice na tržnicah ali sejmih , na katerih trgovec redno ali začasno izvaja svojo dejavnost; (b) stojnice na tržnicah, na katerih trgovec redno ali začasno izvaja svojo dejavnost;

Sprememba 72

Predlog direktive Člen 2 – točka 12

(12) „izdelek“ je vsako blago ali storitev, vključno z nepremičninami, pravicami in obveznostmi; črtano

Sprememba 73

Predlog direktive Člen 2 – točka 14

(14) „poklicna skrbnost“ je raven strokovnega znanja in skrbnosti, za katero se razumno pričakuje, da jo trgovec upošteva v razmerju do potrošnikov, in ki je sorazmerna s pošteno tržno prakso in/ali splošnim načelom dobre vere na področju dejavnosti trgovca; črtano

Sprememba 74

Predlog direktive Člen 2 – točka 15

(15) „dražba“ je način prodaje, pri katerem trgovec ponudi blago ali storitve po postopku konkurenčnih ponudb, ki lahko vključuje uporabo sredstev za komuniciranje na daljavo in pri katerem je najvišji ponudnik zavezan kupiti blago ali storitve. Transakcija, ki se sklene na podlagi ponujene fiksne cene, kljub možnosti potrošnika, da jo sklene po ponudbenem postopku, ni dražba; črtano

Sprememba 75

Predlog direktive Člen 2 – točka 16

(16) „javna dražba“ je način prodaje, pri katerem trgovec ponudi blago potrošnikom, ki so osebno navzoči ali imajo možnost, da se dražbe osebno udeležijo, po postopku konkurenčnih ponudb, ki ga vodi dražitelj in pri katerem je najvišji ponudnik zavezan kupiti blago; (16) „javna dražba“ je način prodaje, pri katerem trgovec na fizično dostopni javni prireditvi ponudi blago ali storitev potrošnikom, po preglednem postopku konkurenčnih ponudb, ki ga vodi tretja oseba ( dražitelj ), ki proti plačilu deluje kot zastopnik trgovca. Na naraščajoči dražbi se blago ali storitev proda tistemu potrošniku ali osebi, ki nastopa v njegovem imenu, ki da najvišjo ponudbo. Na padajoči dražbi se blago ali storitev proda tistemu potrošniku ali osebi, ki nastopa v njegovem imenu, ki takoj in prva pristane, da bo kupila blago ali storitev po ponudbeni ceni ;

Sprememba 76

Predlog direktive Člen 2 – točka 17

(17) „proizvajalec“ je proizvajalec blaga, uvoznik blaga na območje Skupnosti ali katera koli druga oseba, ki se s svojim imenom, blagovno znamko ali drugim razlikovalnim znakom na blagu predstavlja kot proizvajalec; (17) „proizvajalec“pomeni proizvajalca blaga, uvoznika blaga na območje Unije ali druge osebe, ki se s svojim imenom, blagovno znamko ali drugim razlikovalnim znakom na blagu predstavljajo kot proizvajalci;

Sprememba 77

Predlog direktive Člen 2 – točka 18

(18) „tržna garancija“ je katera koli zaveza trgovca ali proizvajalca („garanta“) potrošniku, da bo na kateri koli način povrnil plačano ceno ali zamenjal, popravil ali servisiral blago, če ne izpolnjuje specifikacij iz garancijske izjave ali ustreznega oglasa, ki je na voljo ob sklenitvi pogodbe ali pred tem; (18) „tržna garancija“ je katera koli zaveza trgovca ali proizvajalca („garanta“) potrošniku – poleg njegovih zakonskih obveznosti v zvezi z zagotavljanjem skladnosti – , da bo na kateri koli način povrnil plačano ceno ali zamenjal, popravil ali servisiral blago, če ne izpolnjuje specifikacij ali katerih koli drugih zahtev, ki niso povezane s skladnostjo, iz garancijske izjave ali ustreznega oglasa, ki je na voljo ob sklenitvi pogodbe ali pred tem;

Sprememba 78

Predlog direktive Člen 2 – točka 19

(19) „posrednik“ je trgovec, ki sklene pogodbo v imenu ali po naročilu potrošnika; črtano

Sprememba 79

Predlog direktive Člen 2 – točka 20

(20) „ pomožna pogodba“ je pogodba , po kateri potrošnik pridobi blago ali storitve, povezane s pogodbo na daljavo ali pogodbo, sklenjeno zunaj poslovnih prostorov, to blago ali storitve pa zagotovi trgovec ali tretja oseba na podlagi dogovora med to tretjo osebo in trgovcem. (20) „ povezana pogodba“ je katera koli pogodba za dostavo blaga ali opravljanje storitev:

(a) ki z objektivnega vidika pomeni komercialno enoto s pogodbo na daljavo ali pogodbo, sklenjeno zunaj poslovnih prostorov, in

(b) pri kateri trgovec ali tretja oseba na podlagi dogovora med tretjo osebo in trgovcem dostavi blago ali opravi storitve.

Za komercialno enoto gre, kadar je blago ali storitev, zagotovljena na podlagi povezane pogodbe, povezana z izvajanjem pogodbe na daljavo ali pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov, odvisno od primera, ali z uporabo blaga, ki je bilo dobavljeno, ali storitve, ki je bila opravljena v skladu s tako pogodbo na daljavo ali pogodbo, sklenjeno zunaj poslovnih prostorov.

Spremembi 80 in 232

Predlog direktive Člen 3

1. Ta direktiva se uporablja za prodajne pogodbe in storitvene pogodbe, sklenjene med trgovcem in potrošnikom, pod pogoji in v obsegu, določenimi v njenih določbah. 1. Ta direktiva se uporablja za pogodbe o dobavi blaga ali izvajanju storitve in za pogodbe mešanega tipa , sklenjene med trgovcem in potrošnikom, pod pogoji in v obsegu, določenimi v njenih določbah.

2. Ta direktiva se uporablja samo za finančne storitve glede nekaterih pogodb , sklenjenih zunaj poslovnih prostorov, iz členov od 8 do 20, nepoštenih pogodbenih pogojev iz členov od 30 do 39 ter splošnih določbah iz členov od 40 do 46, ki se berejo v povezavi s členom 4 o popolni uskladitvi . 2. Ta direktiva ne posega v sektorsko zakonodajo Unije , ki ureja pogodbe, sklenjene med trgovcem in potrošnikom .

2a. Ta direktiva se ne uporablja za pogodbe, ki se nanašajo na:

(a) socialne storitve;

(b) zdravstveno varstvo, to je za zdravstvene storitve, ki jih za paciente opravljajo zdravstveni delavci, da bi ocenili, ohranili ali obnovili njihovo zdravstveno stanje;

(c) dejavnosti iger na srečo, pri katerih gre za denarne vložke, vključno z loterijo, igrami v kazinojih in stavami.

2b. Členi od 5 do 19 ter člen 23a se ne uporabljajo za pogodbe:

(a) v zvezi s finančnimi storitvami;

(b) s področja uporabe Direktive 2002/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o trženju finančnih storitev potrošnikom na daljavo (2).

3. Samo členi od 30 do 39 o pravicah potrošnikov v zvezi z nepoštenimi pogodbenimi pogoji, ki se berejo v povezavi s členom 4 o popolni uskladitvi, se uporabljajo za pogodbe , ki spadajo na področje uporabe Direktive 94/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktive Sveta 90/314/EGS . 3. Ob upoštevanju odstavkov od 4 do 4c tega člena se členi od 9 do 19 uporabljajo za pogodbe na daljavo in pogodbe , sklenjene zunaj poslovnih prostorov .

4. Členi 5 , 7, 9 in 11 ne posegajo v določbe v zvezi z zahtevami informiranja iz Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktive 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta. 4. Členi od 9 do 19 se ne uporabljajo za pogodbe na daljavo in pogodbe , sklenjene zunaj poslovnih prostorov:

(a) v zvezi z nastankom, pridobitvijo ali prenosom stvarnih pravic na nepremičnini ali jamstev na nepremičnini ali v zvezi z gradnjo ali bistveno gradbeno spremembo stavbe ali najemom stavbe oziroma stanovanja;

(b) s področja uporabe Direktive Sveta 90/314/EGS z dne 13. junija 1990 o paketnem potovanju, organiziranih počitnicah in izletih (3) ali Direktive 2008/122/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. januarja 2009 o varstvu potrošnikov v zvezi z nekaterimi vidiki pogodb časovnega zakupa, dolgoročnih počitniških proizvodov, nadaljnje prodaje in zamenjave (4);

(c) sklenjene v skladu s predpisi držav članic v sodelovanju z javnim uslužbencem, ki ga pravo zavezuje k neodvisnosti in nepristranskosti ter ki z izčrpnimi pravnimi informacijami zagotovi, da potrošnik sklene pogodbo le na podlagi temeljitega premisleka in ob seznanjenosti z njenim pravnim obsegom.

4a. Členi od 9 do 19 se ne uporabljajo za pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov, pri katerih morata trgovec in potrošnik nemudoma izvesti pogodbene obveznosti in plačilo, ki ga mora izvesti potrošnik, ne presega zneska v višini 40 EUR, če se te pogodbe zaradi njihove narave običajno sklenejo zunaj poslovnih prostorov. Države članice lahko v nacionalni zakonodaji določijo nižjo vrednost.

4b. Členi od 9 do 19 se ne uporabljajo za pogodbe na daljavo:

(a) sklenjene z uporabo prodajnih avtomatov ali v trgovskih lokalih, opremljenih z avtomati;

(b) sklenjene s telekomunikacijskimi operaterji prek javnih telefonskih govornic za njihovo uporabo, ali sklenjene za uporabo posamične povezave po telefonu, internetu ali telefaksu, ki jo vzpostavi potrošnik.

4c. Člen 11(1b) in členi od 12 do 19 se ne uporabljajo za pogodbe na daljavo za izvajanje storitev na področju nastanitve, prevoza, storitev najema avtomobilov, dostave hrane in pijače ali storitev za prosti čas, če je v teh pogodbah predviden poseben datum ali časovno obdobje izvedbe.

4d. Ob upoštevanju odstavkov 4e, 4f in 4g tega člena se členi od 22 do 29 uporabljajo za prodajne pogodbe. Kadar gre za pogodbo mešanega tipa, se členi od 22 do 29 brez poseganja v člen 24(5) uporabljajo samo za blago.

4e. Člena 22a in 23a se uporabljata tudi za storitvene pogodbe in pogodbe mešanega tipa.

4f. Členi od 22 do 29 se ne uporabljajo za:

(a) elektriko;

(b) vodo in plin, če se ne prodajata v omejeni prostornini ali določeni količini.

4g. Členi od 22 do 29 se ne uporabljajo za rabljeno blago, prodano na javni dražbi.

Sprememba 81

Predlog direktive Člen 4 – naslov

Popolna uskladitev Stopnja usklajevanja

Sprememba 82

Predlog direktive Člen 4

Države članice v svojo nacionalno zakonodajo ne smejo ohraniti ali uvesti določb , ki se razlikujejo od določb iz te direktive , vključno z bolj ali manj strogimi določbami za zagotavljanje različne ravni varstva potrošnikov. 1. Razen kadar je tako določeno v odstavku 1a in 1b, lahko države članice v svojem nacionalnem pravu ohranijo ali uvedejo strožje določbe , skladne s Pogodbo o delovanju Evropske unije , da bi zagotovile višjo raven varstva potrošnikov , pod pogoji in v obsegu, določenemu v členu 5, členu 9(5) in 9(6), členih od 22 do 29, členu 31(4) ter členih 34 in 35.

2. Države članice lahko v svojem nacionalnem pravu ohranijo strožje določbe, ki so skladne s Pogodbo o delovanju Evropske unije, da bi zagotovile višjo raven varstva potrošnikov, kot je določeno v členu 12(4) in členu 13(2).

3. Države članice v svojem nacionalnem pravu ne smejo ohraniti ali uvesti določb, ki se razlikujejo od določb iz člena 2, členov od 9(1) do (4) in člena 9(8), členov 10 in 11, členov od 12(1) do (3), člena 13(1), členov od 14 od 19, členov od 30 do 33 ter členov 36, 37 in 38, vključno s strožjimi določbami za zagotavljanje drugačne ravni varstva potrošnikov.

Sprememba 83

Predlog direktive Člen 4 a (novo)

Člen 4a Roki, datumi in časovne omejitve Za izračun rokov, datumov in časovnih omejitev iz te direktive je treba upoštevati Uredbo Sveta (EGS, Euratom) št. 1182/71 z dne 3. junija 1971 o določitvi pravil glede rokov, datumov in časovnih omejitev (5).

Sprememba 84

Predlog direktive Poglavje II – naslov

Sprememba 85

Predlog direktive Člen 5 – naslov

Zahteve po splošnih informacijah Zahteve za informacije za pogodbe, sklenjene v poslovnih prostorih

Sprememba 86

Predlog direktive Člen 5 – odstavek 1 – uvodni del

1. Pred sklenitvijo katere koli prodajne pogodbe ali storitvene pogodbe trgovec potrošniku predloži naslednje informacije, če te niso že jasne iz okoliščin: 1. Ob sklenitvi pogodbe v poslovnih prostorih trgovec potrošniku na jasen in razumljiv način predloži naslednje informacije, če te niso že jasne iz okoliščin:

Sprememba 87

Predlog direktive Člen 5 – odstavek 1 – točka a

(a) glavne značilnosti izdelka v obsegu, ki ustreza sredstvu in izdelku ; (a) glavne značilnosti blaga ali storitve v obsegu, ki ustreza blagu ali storitvi ;

Sprememba 88

Predlog direktive Člen 5 – odstavek 1 – točka b

(b) fizični naslov in identiteto trgovca, kot na primer njegovo poslovno ime in po potrebi fizični naslov in identiteto trgovca, v imenu katerega deluje ; (b) identiteto trgovca, na primer njegovo poslovno ime;

Sprememba 89

Predlog direktive Člen 5 – odstavek 1 – točka b a (novo)

(ba) naslov sedeža trgovca, njegovo telefonsko številko, številko faksa in elektronski naslov, kadar so na voljo, da bi lahko potrošnik hitro stopil v stik s trgovcem in učinkovito komuniciral z njim;

Sprememba 90

Predlog direktive Člen 5 – odstavek 1 – točka c

(c) ceno, vključno z davki, ali kadar je ceno zaradi narave izdelka nemogoče razumno izračunati vnaprej, način, na katerega se cena izračuna, ter po potrebi vključno z dodatnimi prevoznimi, dostavnimi ali poštnimi stroški, ali kadar teh stroškov ni mogoče razumno izračunati vnaprej, dejstvo, da bo take dodatne stroške morda treba plačati; (c) celotno ceno, vključno z davki, ali kadar je ceno zaradi narave blaga ali storitve nemogoče razumno izračunati vnaprej, način, na katerega se cena izračuna, ter po potrebi vključno z dodatnimi prevoznimi, dostavnimi ali poštnimi stroški in katerimi koli drugimi stroški , ali kadar teh stroškov ni mogoče razumno izračunati vnaprej, dejstvo, da bo take dodatne stroške morda treba plačati . V primeru pogodbe za nedoločen čas celotna cena pomeni skupne mesečne stroške ;

Sprememba 91

Predlog direktive Člen 5 – odstavek 1 – točka d

(d) plačilne pogoje, pogoje dostave, izpolnitve in obravnavanja pritožb , če ti odstopajo od zahtev poklicne skrbnosti ; (d) kadar je primerno, plačilne pogoje, pogoje dostave, izpolnitve , datum, do katerega se trgovec zaveže, da bo dostavil blago ali opravil storitev ter politiko trgovca glede obravnavanja pritožb;

Sprememba 92

Predlog direktive Člen 5 – odstavek 1 – točka f (novo)

(f) možnost in pogoje poprodajnih storitev in tržnih garancij, kadar je to primerno; (f) poleg možnosti pravne garancije o skladnosti blaga tudi možnost in pogoje poprodajnih storitev in tržnih garancij, kadar je to primerno;

(fa) obstoj kodeksov ravnanja in kako jih je mogoče dobiti, kadar je to primerno;

Sprememba 93

Predlog direktive Člen 5 – odstavek 1 – točka g

(g) trajanje pogodbe, kadar je to primerno, ali če gre za pogodbo za nedoločen čas, pogoje za odpoved pogodbe; (g) trajanje pogodbe, kadar je to primerno, ali če gre za pogodbo za nedoločen čas ali pogodbo , ki se samodejno podaljšuje, pogoje za odpoved pogodbe;

Sprememba 94

Predlog direktive Člen 5 – odstavek 1 – točka i

(i) možnost in pogoje v zvezi s pologi ali drugimi finančnimi garancijami, ki jih plača ali zagotovi potrošnik na zahtevo trgovca. (i) kadar je to primerno, možnost in pogoje v zvezi s pologi ali drugimi finančnimi garancijami, ki jih plača ali zagotovi potrošnik na zahtevo trgovca.

Sprememba 95

Predlog direktive Člen 5 – odstavek 1 – točke i a, i b in i c (novo)

(ia) uporabo ukrepov za tehnično zaščito digitalnih vsebin, kadar je primerno;

(ib) vsako medsebojno povezljivost digitalnih vsebin s strojno in programsko opremo, s katero je trgovec seznanjen ali bi z njo razumno moral biti seznanjen, vključno s pomanjkanjem medsebojne povezljivosti, kadar je to primerno;

(ic) možnost dostopa do izvensodnega postopka pritožbe in drugih pravnih sredstev, ki se uporabljajo za trgovce, ter pogoje za ta dostop, kadar je primerno.

Sprememba 96

Predlog direktive Člen 5 – odstavek 2

2. V primeru javne dražbe se lahko informacije iz odstavka 1(b) nadomestijo s fizičnim naslovom in identiteto dražilca . 2. Odstavek 1 se ne uporablja za pogodbe o dostavi blaga ali opravljanju storitev, ki zajemajo enodnevne transakcije in po katerih mora trgovec dostaviti blago ali opraviti storitev takoj, ko se sklene pogodba .

Sprememba 97

Predlog direktive Člen 5 – odstavek 3

3. Informacije iz odstavka 1 so sestavni del prodajne pogodbe ali storitvene pogodbe . 3. Države članice lahko sprejmejo ali ohranijo dodatne predpogodbene zahteve za informacije .

Sprememba 98

Predlog direktive Člen 6 – odstavek 2

2. Brez poseganja v člen 7(2) ter člena 13 in 42 se posledice kakršne koli kršitve člena 5 določijo v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo. Države članice v svojih nacionalnih zakonodajah določijo učinkovita pravna sredstva pogodbenega prava za kakršno koli kršitev člena 5. 2. Brez poseganja v člena 13 in 42 se posledice kakršne koli kršitve člena 5 določijo v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo. Države članice v svojih nacionalnih zakonodajah določijo učinkovita in sorazmerna pravna sredstva za kakršno koli kršitev člena 5.

Sprememba 99

Predlog direktive Člen 7

Člen 7 Posebne zahteve za informiranje za posrednike 1. Pred sklenitvijo pogodbe posrednik potrošniku razkrije, da deluje v imenu ali po naročilu drugega potrošnika in da se sklenjena pogodba ne šteje za pogodbo med potrošnikom in trgovcem, ampak za pogodbo med dvema potrošnikoma, in je kot taka zunaj področja uporabe te direktive. 2. Če posrednik ne izpolni obveznosti iz odstavka 1, se šteje, da je sklenil pogodbo v svojem imenu. 3. Ta člen se ne uporablja za javne dražbe. črtano

Sprememba 100

Predlog direktive Člen 8

Člen 8 Področje uporabe To poglavje se uporablja za pogodbe na daljavo in pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov črtano

Sprememba 101

Predlog direktive Člen 9

Člen 9 Zahteve po informacijah za pogodbe na daljavo in pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov Člen 9 Predpogodbene zahteve po informacijah za pogodbe na daljavo in pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov

Za pogodbe na daljavo ali pogodbe, sklenjenih zunaj poslovnih prostorov, trgovec zagotovi naslednje informacije , ki so sestavni del pogodbe: 1. Pravočasno, preden se potrošnik zaveže s pogodbo na daljavo ali pogodbo, sklenjeno zunaj poslovnih prostorov, ali ustrezno ponudbo, trgovec potrošniku zagotovi naslednje jasne in razumljive informacije:

(a) informacije iz členov 5 in 7 ter, z odstopanjem od člena 5(1)(d), način plačila, dostave in izpolnitve v vseh primerih; (a) glavne značilnosti blaga ali storitve v obsegu, ki ustreza načinu in blagu ali storitvi;

(b) kadar se uporablja pravica do odstopa od pogodbe, pogoje in postopke za uveljavljanje te pravice v skladu s Prilogo I ; (b) identiteto trgovca, na primer njegovo poslovno ime;

(ba) naslov sedeža trgovca, njegovo telefonsko številko, številko faksa in elektronski naslov, kadar so na voljo, da bi lahko potrošnik hitro stopil v stik s trgovcem in učinkovito komuniciral z njim;

(c) fizični naslov sedeža podjetja trgovca (in kadar je to primerno trgovca, v imenu katerega deluje), na katerega lahko potrošnik naslovi morebitne pritožbe, če se razlikuje od fizičnega naslova trgovca ; (c) celotno ceno, vključno z davki, ali kadar je ceno zaradi narave blaga ali storitve nemogoče razumno izračunati vnaprej, način, na katerega se cena izračuna, ter po potrebi vključno z dodatnimi prevoznimi, dostavnimi ali poštnimi stroški in katerimi koli drugimi stroški, ali kadar teh stroškov ni mogoče razumno izračunati vnaprej, dejstvo, da bo take dodatne stroške morda treba plačati; v primeru pogodbe za nedoločen čas celotna cena pomeni skupne mesečne stroške ;

(d) obstoj kodeksov ravnanja in kako jih je mogoče dobiti, kadar je to primerno ; (d) plačilne pogoje, pogoje dostave, izpolnitve, datum, do katerega se trgovec zaveže, da bo dostavil blago ali opravil storitev ter politiko trgovca glede obravnavanja pritožb ;

(e) možnost uveljavljanja sporazumnega reševanja sporov, kadar je to primerno ; (e) obdobje in postopek uveljavljanja te pravice, vključno z dejanskimi stroški vrnitve blaga, če obstaja pravica do odstopa od pogodbe; trgovec lahko v ta namen uporabi vzorec navodil za odstop od pogodbe iz Priloge I(A) in vzorec obrazca za odstop od pogodbe iz Priloge I(B), ali uporabi katero koli drugo jasno ubesedeno izjavo; če trgovec obvesti potrošnika z uporabo vzorca navodil za odstop od pogodbe iz Priloge I(A), se šteje, da izpolnjuje zahteve za informacije iz tega člena v zvezi s pravico do odstopa ;

(ea) kadar pravica do odstopa od pogodbe v skladu s členom 19(1) ne velja, informacije, da potrošnik ne more uveljavljati te pravice;

(f) da bo pogodba sklenjena s trgovcem, zaradi česar bo potrošnik deležen varstva, določenega s to direktivo. (f) poleg možnosti pravne garancije o skladnosti blaga tudi možnost in pogoje poprodajnih storitev in tržnih garancij, kadar je to primerno;

(fa) obstoj kodeksov ravnanja in kako je mogoče dobiti kopije, kadar je to primerno;

(fb) trajanje pogodbe, kadar je to primerno, ali, če gre za pogodbo za nedoločen čas ali pogodbo, ki se samodejno podaljšuje, pogoje za odpoved pogodbe;

(fc) minimalno trajanje obveznosti potrošnika na podlagi pogodbe, kadar je primerno;

(fd) možnost in pogoje v zvezi s pologi ali drugimi finančnimi garancijami, ki jih plača ali zagotovi potrošnik na zahtevo trgovca;

(fe) uporabo ukrepov za tehnično zaščito digitalnih vsebin, kadar je primerno;

(ff) vsako medsebojno povezljivost digitalnih vsebin s strojno in programsko opremo, s katero je trgovec seznanjen ali bi z njo razumno moral biti seznanjen, vključno s pomanjkanjem medsebojne povezljivosti, kadar je primerno;

(fg) možnost dostopa do izvensodnega postopka pritožbe in drugih pravnih sredstev, ki se uporabljajo za trgovce, ter pogoje za ta dostop, kadar je primerno.

2. V primeru javne dražbe se lahko informacije iz točk (b), (ba) in (c) odstavka 1 nadomestijo z enakovrednimi podatki dražilca.

3. Informacije iz odstavka 1 so sestavni del pogodbe na daljavo in pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov.

4. Države članice za vzorec navodil za odstop iz Priloge I(A) ne določijo nobenih drugih vsebinskih zahtev.

5. Za pogodbe na daljavo ter pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov, ki se nanašajo na prevozne storitve ali zdravstvene in varstvene zahteve, lahko države članice sprejmejo ali ohranijo določbe v nacionalnem pravu, ki določajo dodatne predpogodbene zahteve za informacije, pod pogojem, da so skladne s Pogodbo o delovanju Evropske unije in da so take zahteve primerne za ustreznost informacij za potrošnike.

6. Države članice lahko uvedejo ali ohranijo dodatne predpogodbene zahteve po informacijah za vse pogodbe na daljavo in pogodbe o izvajanju storitev, sklenjene zunaj poslovnih prostorov, za katere so v skladu s členom 22(5) Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o zagotavljanju storitev na notranjem trgu (6) določene dodatne zahteve po informacijah, ki veljajo za ponudnike storitev, ustanovljene na njihovem področju.

7. Člen 5 ne posega v Direktivo 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (7).

8. Izpolnjevanje zahtev po informacijah, navedenih v tem poglavju, mora dokazati trgovec.

Sprememba 102

Predlog direktive Člen 10 – naslov

Oblikovne zahteve za pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov Predpogodbene oblikovne zahteve za informacije za pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov

Sprememba 233

Predlog direktive Člen 10 – odstavek 1

1. Pri pogodbah, sklenjenih zunaj poslovnih prostorov, so informacije iz člena 9 v preprostem in razumljivem jeziku ter so čitljive. Naročilnica vključuje tudi standardni odstopni obrazec iz Priloge I(B). 1. Pri pogodbah, sklenjenih zunaj poslovnih prostorov, so informacije iz člena 9 dane potrošniku na papirju ali, če se s tem strinja, na drugem trajnem nosilcu podatkov, in sicer v preprostem in razumljivem jeziku, ter so čitljive.

Sprememba 104

Predlog direktive Člen 10 – odstavek 2

2. Pogodba, sklenjena zunaj poslovnih prostorov, je veljavna samo, če potrošnik podpiše naročilnico, in v primerih, kadar naročilnica ni na papirju, prejme kopijo naročilnice na drugem trajnem nosilcu podatkov . 2. Pogodba, sklenjena zunaj poslovnih prostorov, postane veljavna samo, če potrošnik naročilnico podpiše.

Sprememba 234

Predlog direktive Člen 10 – odstavek 2 a (novo)

2a. Brez poseganja v odstavka 1 in 2 pri pogodbah mešanega tipa, sklenjenih zunaj poslovnih prostorov, pri katerih trgovec in potrošnik nemudoma izpolnita svoje pogodbene obveznosti ter plačilo, ki ga mora izvršiti potrošnik, ne presega 200 EUR:

(a) trgovec ni obvezan, da na papirju ali drugem trajnem nosilcu podatkov zagotovi informacije iz člena 9, in

(b) podpis potrošnika na naročilnici ni obvezen za veljavnost pogodbe,

kadar so te pogodbe zaradi svoje narave običajno sklenjene zunaj poslovnih prostorov.

Sprememba 105

Predlog direktive Člen 10 – odstavek 3

3. Države članice ne uvedejo nobenih oblikovnih zahtev poleg zahteve iz odstavkov 1 in 2 . 3. Države članice ne uvedejo nobenih dodatnih oblikovnih predpogodbenih zahtev za izpolnjevanje zahtev po informacijah iz člena 9(1) .

Sprememba 106

Predlog direktive Člen 11 – naslov

Oblikovne zahteve za pogodbe na daljavo Predpogodbene oblikovne zahteve za informacije za pogodbe na daljavo

Spremembe 107, 235 in 236

Predlog direktive Člen 11 – odstavek 1

1. Pri pogodbah na daljavo se potrošniku pred sklenitvijo pogodbe zagotovijo ali dajo na voljo informacije iz člena 9(a) , ki so napisane v preprostem in razumljivem jeziku ter so čitljive, na način, primeren za uporabljeno sredstvo za komuniciranje na daljavo. 1. Pri pogodbah na daljavo se potrošniku na trajnem nosilcu podatkov zagotovijo ali dajo na voljo informacije iz člena 9 , ki so napisane v preprostem in razumljivem jeziku ter so čitljive, na način, primeren za uporabljeno sredstvo za komuniciranje na daljavo.

1a. Če pogodba na daljavo za dostavo blaga ali za opravljanje storitve, katere pogoji niso predmet individualnega dogovora in naj bi bila sklenjena z uporabo elektronskih sredstev, potrošnika obvezuje k plačilu, ga zavezuje samo, če:

(a) je trgovec potrošnika jasno in v vidni obliki opozoril na skupno ceno, vključno z vsemi ustreznimi cenovnimi elementi, in

(b) je potrošnik potrdil, da je seznanjen z informacijami, zahtevanimi na podlagi točke (a). Za pogodbe, sklenjene na spletnih mestih, šteje, da je ta zahteva izpolnjena, če je spletno mesto tako zasnovano, da zavezujočega naročila ni mogoče izvesti, če se potrošnik na spletnem mestu trgovca ni prijavil, da bi uporabil njegovo ponudbo.

1b. Z odstopanjem od točke (b) odstavka 1a, kadar se pogodba na daljavo iz tega odstavka sklene po telefonu, potrošnika ta pogodba zavezuje samo, če mu je trgovec na trajnem nosilcu podatkov poslal potrditev ponudbe, vključno z informacijami, zahtevanimi na podlagi točke (a) odstavka 1a.

Sprememba 108

Predlog direktive Člen 11 – odstavek 2

2. Če trgovec telefonira potrošniku, da bi sklenil pogodbo na daljavo, na začetku pogovora s potrošnikom razkrije svojo identiteto in komercialni namen klica. 2. Če trgovec ali posrednik, ki nastopa v imenu trgovca, telefonira potrošniku, da bi sklenil pogodbo na daljavo, na začetku pogovora s potrošnikom razkrije svojo identiteto in komercialni namen klica.

2a. Spletna mesta za poslovanje že na začetni strani jasno in razločno navajajo, ali obstajajo kakršne koli omejitve za dostavo v določene države članice, vključno z omejitvami načinov plačila.

Sprememba 109

Predlog direktive Člen 11 – odstavek 3

3. Če se pogodba sklene prek medija z omejenim prostorom ali časom za prikaz informacij, trgovec pred sklenitvijo take pogodbe na tem mediju zagotovi najmanj informacije v zvezi z glavnimi značilnostmi izdelka in skupno ceno iz člena 5 (1)(a) in ( c ). Trgovec potrošniku zagotovi druge informacije iz členov 5 in 7 na ustrezen način v skladu z odstavkom 1. 3. Če se pogodba sklene prek medija z omejenim prostorom ali časom za prikaz informacij, trgovec pred sklenitvijo take pogodbe na tem mediju zagotovi najmanj predpogodbene informacije v zvezi z glavnimi značilnostmi blaga ali storitve, končno ceno , trajanjem pogodbe, v primeru pogodbe za nedoločen čas pa tudi v zvezi s pogoji za odpoved pogodbe, vse v skladu s členom 9 (1)(a) , (b), (c), (e) in ( g ). Trgovec potrošniku zagotovi druge informacije iz člena 9 na ustrezen način v skladu z odstavkom 1.

Sprememba 110

Predlog direktive Člen 11 – odstavek 4

4. Potrošnik prejme potrdilo vseh informacij iz člena 9(a) do (f) na trajnem nosilcu podatkov, v razumnem času po sklenitvi pogodbe na daljavo in najpozneje ob dostavi blaga ali ko se začne izvajati storitev, razen če so bile informacije potrošniku predložene na trajnem nosilcu podatkov pred sklenitvijo pogodbe na daljavo. črtano

Sprememba 237

Predlog direktive Člen 11 – odstavek 5

5. Države članice ne uvedejo nobenih oblikovnih zahtev poleg zahtev iz odstavkov od 1 do 4 . 5. Države članice ne uvedejo nobenih dodatnih oblikovnih predpogodbenih zahtev za izpolnitev zahtev po informacijah iz člena 9(1) . Brez poseganja v prvi pododstavek lahko države članice glede pogodb iz odstavka 1b tega člena uvedejo ali ohranijo določbe nacionalnega prava z namenom, da pogodba potrošnika zavezuje samo, če je trgovcu potrdil sklenitev pogodbe na trajnem nosilcu podatkov. O teh določbah uradno obvestijo Komisijo, ki te informacije objavi na lahko dostopnem mestu.

Sprememba 112

Predlog direktive Člen 12 – odstavek 1 a (novo)

1a. V primeru pogodbe na daljavo ali pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov, se odstopno obdobje iz odstavka 1 začne z dnem sklenitve pogodbe ali na dan, ko potrošnik prejme izvod podpisanega pogodbenega dokumenta na trajnem nosilcu podatkov, če to ni dan sklenitve pogodbe.

Sprememba 113

Predlog direktive Člen 12 – odstavek 2

2. Pri pogodbi, sklenjeni zunaj poslovnih prostorov, se odstopno obdobje začne z dnem, ko potrošnik podpiše naročilnico , ali kadar naročilnica ni na papirju, ko potrošnik prejme kopijo naročilnice na drugem trajnem nosilcu podatkov. 2. Ne glede na odstavek 1 pri pogodbi na daljavo in pogodbi o dobavi blaga , sklenjeni zunaj poslovnih prostorov, se odstopno obdobje začne z dnem, ko potrošnik ali tretja oseba, ki ni prevoznik in jo imenuje potrošnik, pridobi materialne posesti vsakega naročenega kosa blaga, ali :

Pri pogodbi za prodajo blaga na daljavo se odstopno obdobje začne z dnem, ko potrošnik ali tretja oseba, ki ni prevoznik in jo imenuje potrošnik, pridobi materialne posesti vsakega naročenega kosa blaga.

Pri pogodbi na daljavo za izvajanje storitev se odstopno obdobje začne z dnem sklenitve pogodbe.

(a) v primeru, ko potrošnik več kosov blaga naroči z enim naročilom in se blago dostavi ločeno, z dnem dostave zadnjega kosa blaga;

(b) v primeru blaga, ki sestoji iz več pošiljk ali delov, z dnem zadnje pošiljke ali kosa;

(c) v primeru ponavljajoče se dobave blaga enake vrste v določenem časovnem obdobju, z dnem, ko se dostavi prvi kos blaga.

Sprememba 115

Predlog direktive Člen 12 – odstavek 4

4. Države članice pogodbenicam ne smejo prepovedati izvajanja njihovih obveznosti na podlagi pogodbe v času odstopnega obdobja. 4. Države članice pogodbenicam ne smejo prepovedati izvajanja njihovih pogodbenih obveznosti v času odstopnega obdobja. Vendar lahko države članice v primeru pogodb, sklenjenih zunaj poslovnih prostorov, ohranijo obstoječo nacionalno zakonodajo, ki trgovcem prepoveduje izterjavo plačila v danem obdobju po izteku pogodbe.

Sprememba 116

Predlog direktive Člen 13

Če trgovec potrošniku ni predložil informacij o pravici do odstopa od pogodbe in je tako kršil člen 9 ( b), člen 10( 1) in člen 11(4) , se odstopno obdobje izteče tri mesece po tem , ko je trgovec v celoti izpolnil svoje druge pogodbene obveznosti . 1. Če trgovec potrošniku ni predložil informacij o pravici do odstopa od pogodbe in je tako kršil točko (e) člena 9(1) , se odstopno obdobje izteče eno leto po začetnem odstopnem roku , kot je določeno v skladu s členom členu 12(1a) in (2) .

2. Kljub temu lahko države članice ohranijo obstoječo nacionalno zakonodajo, ki določa daljše obdobje za iztek odstopnega obdobja.

Spremembi 238 in 239

Predlog direktive Člen 14 – odstavek 1 – pododstavek 1

1. Potrošnik obvesti trgovca o svoji odločitvi, da odstopa o pogodbe, na trajnem nosilcu podatkov z izjavo, naslovljeno na trgovca in napisano z njegovimi besedami ali na standardnem odstopnem obrazcu iz Priloge I(B) . 1. Potrošnik pred iztekom odstopnega obdobja obvesti trgovca o svoji odločitvi, da odstopa od pogodbe, na trajnem nosilcu podatkov. V ta namen lahko potrošnik bodisi:

(a) uporabi vzorec odstopnega obrazca iz Priloge I(B) ali drugo nedvoumno izjavo bodisi; ali

(b) blago vrne trgovcu, skupaj z jasno napisano izjavo, v kateri navede svojo odločitev za odstop.

2. Države članice ne uvedejo nobenih drugih oblikovnih zahtev, ki se uporabljajo za ta standardni odstopni obrazec . 2. Države članice ne določijo drugih oblikovnih zahtev za vzorec odstopnega obrazca , kot so tisti iz Priloge I(B) .

Sprememba 240

Predlog direktive Člen 14 – odstavek 2

2. Za pogodbe na daljavo, sklenjene prek interneta, lahko trgovec poleg možnosti iz odstavka 1 potrošniku omogoči , da elektronsko izpolni in predloži standardni odstopni obrazec na spletni strani trgovca. V tem primeru trgovec potrošniku po e-pošti nemudoma pošlje potrdilo o prejemu takega obvestila o odstopu od pogodbe . 2. Za pogodbe na daljavo, sklenjene prek interneta, lahko trgovec poleg možnosti iz odstavka 1 potrošniku ponudi tudi možnost , da elektronsko izpolni in predloži bodisi odstopni obrazec iz Priloge I(B) bodisi katero koli drugo jasno napisano izjavo na spletni strani trgovca. V teh primerih trgovec potrošniku po e-pošti na trajnem nosilcu podatkov nemudoma pošlje potrdilo o prejemu takšnega odstopnega obrazca .

Sprememba 119

Predlog direktive Člen 15 – točki a in b

(a) izvajanje pogodbe na daljavo ali pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov, ali (a) izvajanje pogodbe na daljavo ali pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov, ali

(b) sklenitev pogodbe zunaj poslovnih prostorov, kadar je ponudbo dal potrošnik. (b) sklenitev pogodbe na daljavo ali zunaj poslovnih prostorov, kadar je ponudbo dal potrošnik.

Sprememba 120

Predlog direktive Člen 16 – odstavek 1

1. Trgovec povrne vsa izplačila, ki jih je prejel od potrošnika, v tridesetih dneh od dneva, na katerega je prejel sporočilo o odstopu od pogodbe. 1. Trgovec povrne vsa izplačila, po potrebi vključno s stroški dobave, ki jih je prejel od potrošnika, nemudoma in najkasneje v štirinajstih dneh od dneva, na katerega je bil obveščen o odločitvi potrošnika, da odstopa od pogodbe v skladu s členom 14 . Trgovec lahko izvrši tako povračilo na kakršen koli način, ki je zakonito plačilno sredstvo v državi, v kateri ga potrošnik prejme in pod pogojem, da potrošnik zaradi povračila nima nobenih stroškov.

Sprememba 241

Predlog direktive Člen 16 – odstavek 2

2. Pri prodajnih pogodbah lahko trgovec zadrži povračilo, dokler ne prejme ali prevzame vrnjenega blaga ali dokler potrošnik ne predloži dokaza, da je blago poslal nazaj, kar od tega se zgodi prej . 2. Ne glede na odstavek 1 se od trgovca ne sme zahtevati, da povrne dodatne stroške dostave, ki so nastali, ker se je potrošnik izrecno odločil za drugo vrsto dobave namesto standardne. Pri prodajnih pogodbah lahko trgovec povračilo pogoji z dokazilom , da je potrošnik blago vrnil .

Sprememba 122

Predlog direktive Člen 17 – odstavek 1

1. Pri prodajnih pogodbah, za katere se materialna posest blaga prenese na potrošnika ali , na njegovo zahtevo, na tretjo osebo pred iztekom odstopnega obdobja, potrošnik blago vrne ali izroči trgovcu ali osebi, ki jo trgovec pooblasti za prevzem, v štirinajstih dneh od dneva, na katerega je trgovca obvestil o svoji odločitvi, da odstopa od pogodbe, razen če se trgovec ponudi, da bo blago prišel iskat sam. 1. Pri pogodbah na daljavo ali pogodbah , sklenjenih zunaj poslovnih prostorov , potrošnik blago vrne ali izroči trgovcu ali osebi, ki jo trgovec pooblasti za prevzem, nemudoma in vsekakor najkasneje v štirinajstih dneh od dneva, na katerega je trgovca v skladu s členom 14 obvestil o svoji odločitvi, da odstopa od pogodbe, razen če se trgovec ponudi, da bo blago prišel iskat sam.

Potrošnik plača samo neposredne stroške vračila blaga, razen če se trgovec strinja, da bo prevzel navedeni strošek. Potrošnik plača samo neposredne stroške vračila blaga . Teh stroškov se mu ne zaračuna , če se trgovec v pogodbi strinja, da bo prevzel navedeni strošek , ali če je cena blaga, ki ga je treba vrniti, višja od 40 EUR .

Sprememba 123

Predlog direktive Člen 17 – odstavek 2

2. Potrošnik je odgovoren samo za tisto kakršno koli zmanjšano vrednost blaga, ki je posledica ravnanja z blagom, ki ni nujno potrebno za ugotavljanje narave in delovanja blaga. Ni odgovoren za zmanjšano vrednost blaga, kadar trgovec ni predložil obvestila o pravici do odstopa od pogodbe v skladu s členom 9(b). Pri storitvenih pogodbah, za katere velja pravica do odstopa, potrošnik ne nosi nobenih stroškov za storitve, ki so delno ali v celoti izvedene v odstopnem obdobju. 2. Potrošnik je odgovoren samo za tisto kakršno koli zmanjšano vrednost blaga, ki je posledica ravnanja z blagom, ki ni nujno potrebno za določanje narave , kakovosti in delovanja blaga. Potrošnik nikakor ni odgovoren za kakršno koli zmanjšano vrednost blaga, kadar mu trgovec ni predložil obvestila o pravici do odstopa od pogodbe v skladu s točko (e) člena 9(1 ).

2a. Z izjemo tega, kar je določeno v tem členu, potrošnik z uveljavljanjem pravice do odstopa ne prevzema nobenih obveznosti.

Sprememba 125

Predlog direktive Člen 18 – odstavek 1

1. Brez poseganja v člen 15 Direktive 2008/48/ES, če potrošnik uveljavi svojo pravico do odstopa od pogodbe na daljavo ali pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov, v skladu s členi od 12 do 17, se pomožne pogodbe samodejno prekinejo brez kakršnih koli stroškov za potrošnika. 1. Brez poseganja v člen 15 Direktive 2008/48/ES, če potrošnik uveljavi svojo pravico do odstopa od pogodbe na daljavo ali pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov, v skladu s členi od 12 do 17, se povezane pogodbe samodejno prekinejo brez kakršnih koli stroškov za potrošnika, ki niso predvideni v tej direktivi .

Sprememba 126

Predlog direktive Člen 19 – odstavek 1 – uvodni del

1. V zvezi s pogodbami na daljavo se pravica do odstopa od pogodbe ne uporablja za: 1. V zvezi s pogodbami na daljavo in pogodbami, sklenjenimi zunaj poslovnih prostorov, se pravica do odstopa od pogodbe ne uporablja za:

Sprememba 127

Predlog direktive Člen 19 – odstavek 1 – točka a

(a) storitve, katerih izvajanje se je z izrecnim predhodnim soglasjem potrošnika začelo pred iztekom štirinajstdnevnega roka iz člena 12; (a) storitve, katerih izvajanje se je z izrecnim predhodnim soglasjem potrošnika na trajnem nosilcu podatkov začelo pred iztekom štirinajstdnevnega roka iz člena 12; v tem primeru bi moralo soglasje zajemati tudi, da se potrošnik odpoveduje pravici do odstopa od pogodbe;

Sprememba 128

Predlog direktive Člen 19 – odstavek 1 – točka b

(b) dobave blaga ali izvedbo storitev, katerih cena je odvisna od nihanj na finančnem trgu, nad katerimi trgovec nima nobenega nadzora; (b) dobavo blaga ali izvedbo storitev, katerih cena je odvisna od nihanj na trgu, nad katerimi trgovec nima nobenega nadzora , in ki se lahko pojavijo v odstopnem obdobju ;

Sprememba 129

Predlog direktive Člen 19 – odstavek 1 – točka c

(c) dobave blaga, izdelanega po podrobnem opisu ali osebnih željah potrošnika, ali ki se lahko hitro pokvari ali mu poteče rok uporabe; (c) dobavo blaga ali izvedbe storitev , narejenih po podrobnem opisu ali osebnih željah potrošnika in katerih priprava od trgovca zahteva posebne ukrepe , ki jih drugače ne more uporabiti, ali ki se lahko hitro pokvari ali mu poteče rok uporabe;

Sprememba 130

Predlog direktive Člen 19 – odstavek 1 – točka d

(d) dobave vina , za katero je bila cena dogovorjena ob sklenitvi prodajne pogodbe, ki se lahko dobavi šele po izteku roka iz člena 22(1) in katerega dejanska vrednost je odvisna od tržnih nihanj, nad katerimi trgovec nima nadzora ; (d) dobavo

— živil ,

— pijač,

— farmacevtskih izdelkov ali

— drugega higiensko občutljivega blaga, katerega embalažo ali pečat je potrošnik že odprl ali odpečatil, potem ko je bil obveščen o izvzetju pravice do odstopa od pogodbe ;

(da) pri pogodbah, za katere je potrošnik v svojem odzivu na nujne razmere od trgovca zahteval takojšnjo izvedbo pogodbe; če ob tej priložnosti trgovec za potrošnika zagotovi ali mu proda dodatne storitve ali blago poleg tistih, ki so nujno potrebni za takojšnjo rešitev potrošnikovih nujnih razmer, se pravica do odstopa od pogodbe uporablja za navedeno dodatno blago ali storitve;

(db) pri pogodbah, pri katerih potrošnik od trgovca izrecno zahteval, naj ga obišče na domu zaradi popravila ali vzdrževanja; če ob priložnosti takega obiska trgovec potrošniku zagotovi dodatne storitve poleg tistih, ki jih je potrošnik izrecno zahteval, ali blago, ki niso nujno potrebni nadomestni deli za izvedbo vzdrževanja ali popravila, se pravica do odstopa od pogodbe uporablja za navedene dodatne storitve ali blago;

Sprememba 132

Predlog direktive Člen 19 – odstavek 1 – točka f

(f) dobave časopisov, periodičnega tiska in revij; (f) dobave časopisov, periodičnega tiska in revij , razen za pogodbe o naročnini za dobavo takih publikacij ;

Sprememba 133

Predlog direktive Člen 19 – odstavek 1 – točka g

(g) igre na srečo in loterijske storitve; črtano

Sprememba 134

Predlog direktive Člen 19 – odstavek 1 – točka h

(h) pogodbe, sklenjene na dražbi. (h) pogodbe, sklenjene na javni dražbi.

(ha) dobavo digitalne vsebine, ko jo je potrošnik že začel prenašati.

Sprememba 135

Predlog direktive Člen 19 – odstavek 2

2. V zvezi s pogodbami, sklenjenimi zunaj poslovnih prostorov, se pravica do odstopa od pogodbe ne uporablja za: (a) pogodbe za dobavo živil, pijač ali drugega blaga, namenjenega za tekočo potrošnjo v gospodinjstvu, ki ga potrošnik vnaprej izbere prek sredstva za komuniciranje na daljavo in ga trgovec, ki to blago običajno prodaja v svojih poslovnih prostorih, fizično dostavi na potrošnikov dom, prebivališče ali delovno mesto; (b) pogodbe, za katere je potrošnik v svojem odzivu na nujne razmere od trgovca zahteval takojšnjo izvedbo pogodbe; če ob tej priložnosti trgovec za potrošnika zagotovi ali mu proda dodatne storitve ali blago poleg tistih, ki so nujno potrebni za takojšnjo rešitev potrošnikovih nujnih razmer, se pravica do odstopa od pogodbe uporablja za navedene dodatne storitve ali blago; (c) pogodbe, za katere je potrošnik prek sredstva za komuniciranje na daljavo od trgovca posebej zahteval, naj ga obišče na domu zaradi izvedbe popravila ali vzdrževanja na njegovi posesti; če ob tej priložnosti trgovec potrošniku zagotovi dodatne storitve poleg tistih, ki jih je potrošnik izrecno zahteval, ali blago, ki niso nujno potrebni nadomestni deli za izvedbo vzdrževanja ali popravila, se pravica do odstopa od pogodbe uporablja za navedene dodatne storitve ali blago. črtano

Sprememba 136

Predlog direktive Člen 19 – odstavek 3

3 . Pogodbenici se lahko dogovorita, da odstavkov 1 in 2 uporabita. 2 . Trgovec in potrošnik se lahko dogovorita, da odstavka 1 ne uporabita.

Sprememba 137

Predlog direktive Člen 20

Člen 20 Izključene pogodbe na daljavo in pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov 1. Členi od 8 do 19 se ne uporabljajo za pogodbe na daljavo in pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov: (a) za prodajo nepremičnin ali v zvezi z drugimi nepremičninskimi pravicami, razen za najem in dela v zvezi z nepremičninami; (b) sklenjene z uporabo prodajnih avtomatov ali v trgovskih lokalih, opremljenih z avtomati; (c) sklenjene s telekomunikacijskimi operaterji prek javnih telefonskih govorilnic za njihovo uporabo; (d) za živila ali pijače, ki jih trgovec dobavlja na pogostih in rednih obhodih v soseski, v kateri ima poslovne prostore. 2. Členi od 8 do 19 se ne uporabljajo za pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov, za: (a) zavarovanje, (b) finančne storitve, katerih cena je odvisna od nihanj na finančnem trgu, nad katerimi trgovec nima nobenega nadzora, ki se lahko zgodijo v odstopnem obdobju, kakor so opredeljene v členu 6(2)(a) Direktive 2002/65/ES, in (c) kredite, ki spadajo v področje uporabe Direktive 2008/48/ES. 3. Členi od 8 do 19 se ne uporabljajo za pogodbe na daljavo za zagotavljanje nastanitve, prevoza, storitev najema avtomobilov, priprave in dostave hrane ali storitev za prosti čas, kar zadeva pogodbe, v katerih je predpisan poseben datum ali čas izvedbe. črtano

Sprememba 138

Predlog direktive Člen 21

Člen 21 Področje uporabe 1. To poglavje se uporablja za prodajne pogodbe. Brez poseganja v člen 24(5), kadar je pogodba mešana pogodba, katere predmet so blago in storitve, se to poglavje uporablja samo za blago. 2. To poglavje se uporablja tudi za pogodbe za dobavo blaga, ki se proizvede ali pridela. 3. To poglavje se ne uporablja za rezervne dele, ki jih trgovec zamenja p