EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 13.9.2017 COM(2017) 482 final 2017/0220(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o evropski državljanski pobudi (Besedilo velja za EGP) {SWD(2017) 294 final}



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA · Razlogi za predlog in njegovi cilji Evropska državljanska pobuda je pravica, določena v Pogodbi o Evropski uniji (PEU). V odstavku 4 člena 11 PEU je določeno: „Najmanj milijon državljanov Unije iz večjega števila držav članic lahko s svojo pobudo Evropsko komisijo pozove, da v okviru svojih pristojnosti predloži ustrezen predlog v zadevah, za katere državljani menijo, da je za izvajanje Pogodb treba sprejeti pravni akt Unije.“ Ta instrument je namenjen okrepitvi udeležbe državljanov v demokratičnem življenju Evropske unije, saj lahko državljani Komisijo neposredno pozovejo, naj predloži predlog pravnega akta Unije za izvajanje Pogodb. V skladu s členom 24 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) so bili pravila in postopki za instrument evropske državljanske pobude določeni z Uredbo (EU) št. 211/2011 z dne 16. februarja 2011 o državljanski pobudi. Ta uredba se je začela uporabljati aprila 2012. Pravni okvir evropske državljanske pobude je bil dopolnjen z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1179/2011 z dne 17. novembra 2011 o tehničnih specifikacijah za sisteme spletnega zbiranja v skladu z Uredbo (EU) št. 211/2011. Komisija je v prvem poročilu o uporabi uredbe, ki je bilo sprejeto leta 2015, navedla številne izzive, ki so v prvih treh letih od začetka uporabe uredbe nastali zaradi njenega izvajanja. V tem poročilu se je zavezala, da bo izvedla ukrepe za izboljšanje delovanja instrumenta evropske državljanske pobude in podrobneje analizirala učinke teh izzivov. Zato je v preteklih letih izvedla več tehničnih študij, da bi analizirala te izzive in težave, kot so sistemi spletnega zbiranja za evropsko državljansko pobudo in poenostavitev podatkovnih zahtev za podpisnike. Po sprejetju poročila Komisije leta 2015 se je v zadnjih dveh letih izvajal postopek pregleda instrumenta evropske državljanske pobude. Tudi druge institucije EU, organi in zainteresirane strani iz civilne družbe so ocenili in ovrednotili instrument, pri čemer so opredelili pomanjkljivosti pri delovanju instrumenta evropske državljanske pobude in ovire, s katerimi se organizatorji državljanskih pobud srečujejo pri njihovi pripravi. Zlasti Evropski parlament je v svoji resoluciji opredelil številne izzive ter pozval k reviziji Uredbe (EU) št. 211/2011 in Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 1179/2011 ter sprejetju sklopa sprememb za izboljšanje delovanja instrumenta evropske državljanske pobude. V petih letih od začetka uporabe uredbe so institucije Unije, države članice in zainteresirane strani tudi pridobile izkušnje z izvajanjem tega instrumenta participativne demokracije na ravni EU. V poročilu Komisije in prispevkih, prejetih med postopkom pregleda, so združena ključna področja za izboljšanje izvajanja evropske državljanske pobude in olajšanje njene uporabe državljanom. Medtem ko je Komisija v ta namen v skladu z veljavnim pravnim okvirom sprejela različne ukrepe, številna opredeljena ozka grla izhajajo iz določb Uredbe in jih je mogoče obravnavati le z njeno revizijo. Zato je potreben zakonodajni predlog. Namen tega predloga je izboljšati delovanje evropske državljanske pobude z obravnavanjem pomanjkljivosti, ki so bile ugotovljene v zadnjih letih, glavna cilja politike pa sta: (i) zagotoviti, da bo evropska državljanska pobuda dostopnejša organizatorjem in podpornikom, da bo zanje manjše breme in da jo bodo lažje uporabljali, in (ii) doseči celoten potencial evropske državljanske pobude kot orodja za spodbujanje razprave in udeležbe na evropski ravni, tudi med mladimi, ter za približevanje EU državljanom. · Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Povečanje demokratične legitimnosti v EU z večjim vključevanjem in udeležbo državljanov je ena od desetih prednostnih nalog Komisije (prednostna naloga št. 10 – Unija demokratičnih sprememb). S tem predlogom se ta prednostni cilj neposredno podpira, saj se zagotavlja, da bo instrument evropske državljanske pobude manjše breme in do uporabnikov prijaznejši ter tako dosegel svoj celotni potencial kot instrument za udeležbo državljanov na evropski ravni in EU približal državljanom. Izboljšani instrument evropske državljanske pobude dopolnjuje politične pravice, ki jih državljani Unije že uživajo, in sicer pravico voliti in biti voljen na občinskih volitvah in volitvah v Evropski parlament. Poleg tega razširja možnosti mladih evropskih državljanov za sodelovanje na evropski ravni. Komisija izvaja vrsto nezakonodajnih ukrepov, s katerimi organizatorjem in državljanom olajšuje uporabo instrumenta. To vključuje zlasti: (i) večjo podporo in pomoč organizatorjem; (ii) izboljšave v fazi prijave, vključno z možnostjo delne prijave pobud; (iii) možnost gostovanja sistemov spletnega zbiranja za državljanske pobude na strežnikih Komisije; (iv) izboljšave programske opreme za spletno zbiranje za evropsko državljansko pobudo, ki je brezplačno na voljo tudi organizatorjem, in (v) načrtovano vzpostavitev spletne sodelovalne platforme za evropsko državljansko pobudo. Vendar je treba storiti več za izboljšanje delovanja instrumenta, da bo dosegel svoj celotni potencial.

Izboljšanje instrumenta evropske državljanske pobude je skladno z drugimi pobudami Komisije, ki odražajo politične usmeritve Junckerjeve Komisije, ter namenjeno povečanju vključevanja in udeležbe državljanov pri oblikovanju politik EU. Zlasti z agendo za boljše pravno urejanje se večajo priložnosti za državljane in zainteresirane strani, da prispevajo k politikam EU v ciklu oblikovanja politik in zakonodaje, in se za ta namen izboljšujejo mehanizmi posvetovanja, s čimer je postalo posvetovanje z zainteresiranimi stranmi bistven element priprave in pregleda politike. Tudi na področju državljanstva EU sta spodbujanje in krepitev udeležbe državljanov v demokratičnem življenju EU med ključnimi cilji in področji za ukrepanje, kot je poudarjeno v tretjem poročilu o državljanstvu EU iz januarja 2017. Podobno sta program za pravice, enakost in državljanstvo ter program „Evropa za državljane“ namenjena spodbujanju evropskega državljanstva in pravic, ki izhajajo iz njega, ter izboljšanju pogojev za državljansko in demokratično udeležbo na ravni EU, v okviru programov pa se v ta namen izvaja sklop ukrepov. Akcijski načrt za e-upravo za obdobje 2016–2020 je tudi namenjen olajšanju digitalne interakcije med upravami in državljani/podjetji za visokokakovostne javne storitve. · Skladnost z drugimi politikami Unije Predlog je tudi popolnoma skladen in združljiv z veljavnimi politikami Unije. Z revizijo uredbe se številne posebne določbe pravnega okvira evropske državljanske pobude posodabljajo in izboljšujejo glede na razvoj zakonodaje EU od sprejetja uredbe o državljanski pobudi leta 2011. To vključuje zlasti reformo pravil o varstvu podatkov in sprejetje Uredbe (EU) 2016/679 (Splošna uredba o varstvu podatkov) v letu 2016. Splošna uredba o varstvu podatkov se v celoti uporablja za obdelavo osebnih podatkov v okviru uredbe o evropski državljanski pobudi, ki jo izvajajo organizatorji in organi držav članic, ter določa posebne odgovornosti za varstvo osebnih podatkov, ki se zberejo za evropsko državljansko pobudo. Hkrati predlog zagotavlja uporabnost [Uredbe (ES) št. 45/2001] o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti, ki se uporablja za obdelavo osebnih podatkov, ki jo na podlagi te uredbe izvaja Komisija. Podobno v zvezi s posebnimi pravili o centralnem sistemu spletnega zbiranja za evropsko državljansko pobudo predlog med drugim omogoča, da se upošteva Uredba (EU) št. 910/2014 o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu. Pospeševanje sprejemanja storitev eIDAS, ki vključujejo elektronsko identifikacijo eID in elektronski podpis eSignature, je eden ključnih ciljev evropskega akcijskega načrta za e-upravo za obdobje 2016–2020 v okviru strategije za enotni digitalni trg za Evropo. 2. PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST · Pravna podlaga Predlog temelji na členu 24 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) o sprejetju določb za postopke in pogoje, potrebne za državljansko pobudo v smislu člena 11 Pogodbe o Evropski uniji. · Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Predmet te uredbe je v izključni pristojnosti EU v skladu s členom 24 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), saj lahko samo Unija sprejme pravila in postopke, ki veljajo za evropsko državljansko pobudo. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. · Sorazmernost Predlog je skladen z načelom sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji, saj ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje zgoraj opisanih ciljev. Predlog določa sklop ciljno usmerjenih izboljšav pri izvajanju instrumenta evropske državljanske pobude, da bodo organizatorji in državljani do nje lažje dostopali in jo lažje uporabljali. To vključuje ukrepe, povezane s pristojnostmi nacionalnih organov v državah članicah, in sicer poenostavitev podatkovnih zahtev za podpisnike in izboljšanje spletnega zbiranja izjav o podpori z vzpostavitvijo centralnega sistema zbiranja za evropsko državljansko pobudo.

Predlog vsebuje tudi manjše spremembe na drugih področjih, kot so potrjevanje sistemov spletnega zbiranja, preverjanje in potrjevanje izjav o podpori v državah članicah ter pravila o odgovornosti in kaznih, kadar predlog omogoča prosto presojo za njegovo izvajanje v skladu z nacionalnim pravom. · Izbira instrumenta Člen 24 PDEU določa posebno pravno podlago za evropsko državljansko pobudo ter sprejetje določb o postopkih in pogojih, potrebnih za državljansko pobudo v smislu člena 11 PEU z uredbami. Samo z uredbo, ki se uporablja neposredno, se lahko določijo potrebna pravila in pogoji za izvajanje instrumenta z evropsko razsežnostjo, kot je evropska državljanska pobuda. Cilj te uredbe je spremeniti in izboljšati veljavna pravila in pogoje, določene z Uredbo (EU) št. 211/2011 o državljanski pobudi. Revizija je tudi priložnost za poenostavitev trenutne strukture uredbe, da se izboljšata njena jasnost in doslednost. Ker so spremembe precejšne in se nanašajo na temeljne določbe veljavne uredbe, bi bilo treba navedeni akt zaradi zagotovitve jasnosti državljanom in organizatorjem razveljaviti in nadomestiti. 3. REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA · Naknadne ocene Komisija je za oceno veljavne zakonodaje in opredelitev izboljšanj za revizijo Uredbe (EU) št. 211/2011 izvedla obsežna posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, naročila več študij o posameznih vprašanjih in prejela mnenje platforme REFIT. Ta proces je opisan v nadaljevanju in podrobno predstavljen v delovnem dokumentu služb Komisije, ki je priložen predlogu. Na podlagi tega procesa je Komisija opredelila številne pomanjkljivosti v uredbi, ki vplivajo na uspešnost in učinkovitost instrumenta. Opredeljene težave se lahko razdelijo glede na naslednje tri vidike: (i) težave, s katerimi se organizatorji srečujejo v fazi prijave, vključno z visoko stopnjo zavrnitev prijav predlaganih državljanskih pobud; (ii) zapletenost pri zbiranju izjav o podpori, s katero se srečujejo organizatorji pobud, kar dokazuje nizka stopnja uspešnih pobud, tj. pobud, ki v enoletnem obdobju zbiranja dosežejo zahtevano število podpisnikov; (iii) majhno število pobud, ki dosežejo prag milijona podpisov, in omejeni učinek, ki so ga državljanske pobude imele doslej. Več pravil, ki so trenutno predvidena v uredbi o evropski državljanski pobudi, naj bi bilo zapletenih in breme za organizatorje in podpisnike evropske državljanske pobude ter pristojne organe v državah članicah. To vključuje zlasti: (i) fazo prijave; (ii) življenjski krog evropske državljanske pobude in roke; (iii) vzpostavitev sistemov spletnega zbiranja in potrjevanje teh sistemov s strani držav članic; (iv) različne zahteve glede osebnih podatkov za podpisnike evropske državljanske pobude in (v) dejstvo, da so za zbiranje osebnih podatkov odgovorni organizatorji. Več zainteresiranim stranem se učinek in dosedanje nadaljnje spremljanje prvih treh uspešnih pobud zdita omejena. · Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi o uredbi o evropski državljanski pobudi je bilo razdeljeno v dve fazi: – prva faza (od leta 2015 do marca 2017) se je začela s poročilom Komisije o uporabi uredbe o evropski državljanski pobudi. Namen te faze je bil zbrati stališča o tej uredbi in o tem, kako izboljšati instrument v okviru veljavnega pravnega okvira in morebitne revizije uredbe. V okviru ukrepov ocenjevanja je potekalo več ciljno usmerjenih posvetovanj z zainteresiranimi stranmi, ki so jih izvedle Komisija in druge institucije, kot sta Evropski parlament in Evropski varuh človekovih pravic. Delovni dokument služb Komisije, ki je priložen predlogu, vsebuje podrobnejše informacije o teh posvetovanjih in ocenjevanjih; – druga faza je temeljila na rezultatih prve faze in je bila osredotočena na zbiranje mnenj o predlogih za izboljšanje in možnostih za revizijo uredbe, zlasti v okviru 12-tedenskega javnega posvetovanja. Namen javnega posvetovanja je bil pridobiti stališča o splošni oceni veljavnega okvira in instrumenta evropske državljanske pobude, možnostih za izboljšanje in bolj specifičnih elementih, združenih v ključne faze življenjskega kroga evropske državljanske pobude, ki so: (i) pripravljalna faza; (ii) prijava pobude; (iii) zbiranje izjav o podpori; (iv) predložitev pobude Komisiji in nadaljnje spremljanje ter (v) preglednost in ozaveščanje. Komisija je prejela 5 323 odgovorov, od tega 98 % od državljanov. Na splošno je mnenja zbrala od številnih različnih zainteresiranih strani, zlasti od državljanov (podpisnikov/morebitnih podpisnikov), organizatorjev evropskih državljanskih pobud in organizacij civilne družbe, pa tudi od pristojnih organov držav članic, raziskovalcev (akademikov ali možganskih trustov), javnih organov, ki upravljajo podobne participativne instrumente, ponudnikov storitev gostovanja in programske opreme ter organov za varstvo podatkov v državah članicah. Komisija je pri analizi in povzemanju zbranih informacij posebno pozornost namenila mnenjem državljanov, organizatorjev in organizacij civilne družbe, saj so ti glavni uporabniki instrumenta. Rezultati postopka posvetovanja z zainteresiranimi stranmi so povzeti v zbirnem poročilu, priloženem delovnemu dokumentu služb Komisije, ki je priložen temu predlogu. Na podlagi postopka posvetovanja so bili v predlog vključeni naslednji predlogi: – izboljšave postopka prijave, vključno z možnostjo delne prijave pobud;

– služba Komisije za pomoč uporabnikom in spletna sodelovalna platforma za evropsko državljansko pobudo, ki organizatorjem zagotavlja forum za razpravo, svetovanje in podporo; – centralni sistem spletnega zbiranja, ki ga vzpostavi in upravlja Komisija; – poenostavitev zahtev glede podatkov podpisnikov in možnost za vse državljane EU, da pobudo podprejo na podlagi svojega državljanstva; – najmanjša starost podpisnikov, določena na 16 let; – možnost, da organizatorji izberejo datum začetka kampanje za zbiranje podpisov; – možnost, da podpisniki prejemajo obvestila po elektronski pošti. Nekateri predlogi niso bili upoštevani, ker so bodisi manj uspešni ali manj učinkoviti kot drugi bodisi niso bili pravno izvedljivi. Podrobna pojasnila vsebuje delovni dokument služb Komisije, ki je priložen predlogu. · Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Komisija je upoštevala naslednje prispevke zunanjih strokovnjakov: priporočila drugih institucij in organov EU, zlasti resolucijo Evropskega parlamenta o evropski državljanski pobudi, ter številne specifične študije, ki so zagotovile prispevek k postopku pregleda. Komisija je izvedla štiri namenske študije o izvajanju evropske državljanske pobude: – ocena učinkov Uredbe (EU) št. 211/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o državljanski pobudi v okviru informacijske in komunikacijske tehnologije, – študija o uporabi elektronske identifikacije (eID)

za evropsko državljansko pobudo, – študija o podatkovnih zahtevah za evropsko državljansko pobudo, – študija o sistemih spletnega zbiranja in tehničnih specifikacijah v skladu z Uredbo (EU) št. 211/2011 in Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1179/2011. Poleg tega je k postopku pregleda prispevalo še več drugih študij. Te študije so navedene v Prilogi 1 k delovnemu dokumentu služb Komisije, ki je priložen temu predlogu. O reviziji uredbe o evropski državljanski pobudi so potekale razprave tudi v okviru strokovne skupine za državljansko pobudo, v kateri so sodelovali predstavniki nacionalnih organov držav članic in ki je prav tako prispevala k postopku revizije, med drugim zlasti s posebnimi prispevki, ki jih je predložilo več delegacij. · Ocena učinka Revizija Uredbe (EU) št. 211/2011 zaradi institucionalne narave nima neposrednih znatnih posledic za gospodarstvo, družbo ali okolje, zato se ocena učinka ni štela za potrebno. Vendar se lahko pričakujejo tehnični in praktični ukrepi za poenostavitev evropske državljanske pobude, da se zmanjša upravno breme za organizatorje in države članice. V delovnem dokumentu služb Komisije, ki je priložen temu predlogu, in številnih specifičnih študijah o izvajanju evropske državljanske pobude so bile ocenjene različne možnosti za izboljšanje evropske državljanske pobude. · Ustreznost in poenostavitev ureditve

Platforma REFIT je junija 2016 sprejela mnenje o evropski državljanski pobudi in opredelila več načinov za njeno poenostavitev, zlasti z: (i) izboljšanjem faze prijave ter svetovanjem in zagotavljanjem podpore organizatorjem; (ii) poenostavitvijo podatkovnih zahtev za podpisnike; (iii) ukrepi za poenostavitev državljanskega odbora in zmanjšanje odgovornosti organizatorjev; (iv) časovnim načrtom evropske državljanske pobude in datumom začetka 12-mesečnega obdobja zbiranja; (v) izboljšanjem sistemov spletnega zbiranja in (vi) krepitvijo ukrepov ozaveščanja o evropski državljanski pobudi. Predlog vključuje izboljšave na vseh teh področjih in zlasti sklop določb, ki so skladne s priporočili iz tega mnenja, kakor je podrobneje pojasnjeno v delovnem dokumentu služb Komisije, ki je priložen temu predlogu. ·Poleg tega bo več določb predloga omogočilo, da se izboljšajo uspešnost, učinkovitost in prihranki na več področjih, kot so spletno zbiranje, prevodi in obrazci izjave o podpori ter predložitev izjav o podpori nacionalnim organom v državah članicah. Poudarek je na tem, da bo instrument dostopnejši organizatorjem in podpisnikom ter manjše breme zanje in cenejši, nekaj določb pa se nanaša tudi na učinkovitost in prihranke javnih organov, kar vključuje Komisijo in pristojne nacionalne organe. Temeljne pravice V predlogu se v celoti upoštevajo temeljne pravice in načela iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člen 8 Listine, ki določa, da ima vsakdo pravico do varstva osebnih podatkov, ki se nanj nanašajo. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Posebne proračunske posledice predloga se nanašajo na število spletnih sistemov za evropsko državljansko pobudo, ki jih bo Komisija vzpostavila in brezplačno dala na voljo državljanom in organizatorjem. V predlogu so zlasti določeni vzpostavitev, vzdrževanje in razvoj naslednjih spletnih orodij: uradnega registra za evropsko državljansko pobudo (člen 4), sodelovalne platforme za svetovanje in podporo državljanom in organizatorjem (člen 4) ter centralnega sistema spletnega zbiranja za evropsko državljansko pobudo (člen 10). „Ocena finančnih posledic zakonodajnega predloga“, ki je priložena temu predlogu, vsebuje podrobno oceno proračunskih posledic ter človeških in upravnih virov, potrebnih za izvajanje teh sistemov in storitev za izboljšanje evropske državljanske pobude. 5. DRUGI ELEMENTI · Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja V predlogu je predvideno, da bo Komisija redno izvajala preglede delovanja evropske državljanske pobude ter Evropskemu parlamentu in Svetu predstavila poročilo o njenem izvajanju najpozneje pet let po datumu začetka veljavnosti te uredbe in nato vsakih pet let. Ta poročila bodo javno objavljena. · Obrazložitveni dokumenti (za direktive) Ni relevantno. · Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Uredba (EU) št. 211/2011 o državljanski pobudi določa postopke in pogoje, potrebne za evropsko državljansko pobudo. V tem predlogu je določen sklop izboljšav, da bo evropska državljanska pobuda dostopnejša organizatorjem in podpornikom, da bo zanje manjše breme in da jo bodo lažje uporabljali ter da se bo dosegel celoten potencial evropske državljanske pobude kot orodja za spodbujanje razprave in udeležbe državljanov na evropski ravni ter za približevanje EU državljanom. Poglavje 1 – Splošne določbe Člen 1 določa področje uporabe uredbe. Člen 2 določa, da ima vsak državljan Unije, ki je star najmanj 16 let, v skladu s to uredbo pravico podpreti pobudo s podpisom izjave o podpori.

Člen 3 določa potrebno število podpisnikov za veljavno pobudo, kar vključuje zlasti podporo z najmanj milijon podpisi iz vsaj ene četrtine držav članic. Dodatno je določena zahteva, da se v vsaj eni četrtini držav članic pridobi najmanjše število podpisnikov, določeno v Prilogi I, ki še naprej ustreza številu poslancev Evropskega parlamenta, izvoljenih v posamezni državi članici, pomnoženemu s količnikom 750. V členu 4 so našteti ukrepi, s katerimi Komisija in države članice organizatorjem pobud zagotavljajo informacije in pomoč. Člen temelji na obstoječih ukrepih iz člena 4 Uredbe (EU) št. 211/2011, ki vključujejo zlasti informacije in pomoč ter uradni register za evropsko državljansko pobudo, ki ga vzdržuje Komisija. Uvaja tudi zahtevo, da se da na voljo spletna sodelovalna platforma za evropsko državljansko pobudo, ki bo organizatorjem zagotavljala forum za razpravo ter informacije in nasvete ter jih podpirala pri prevajanju glavnih elementov njihovih pobud v vse uradne jezike, ter ukrepe obveščanja in pomoči, ki jih izvajajo države članice, da se zagotovi približevanje državljanom. Poglavje 2 – Postopkovne določbe Člen 5 določa zahteve za organizatorje pobud, vključno z oblikovanjem, sestavo in odgovornostmi skupine organizatorjev, ki jo sestavlja vsaj sedem državljanov Unije s pravico, da volijo na volitvah v Evropski parlament, ki so prebivalci najmanj sedmih držav članic. Uvaja tudi možnost, da se pravna oseba, ustanovljena za upravljanje pobude, za namene uredbe šteje za skupino organizatorjev. Ta člen vključuje tudi določbe, ki pojasnjujejo pogoje za odgovornost skupine organizatorjev. Medtem ko odgovornost za obdelavo osebnih podatkov še naprej ureja Splošna uredba o varstvu podatkov, ta člen določa, da je skupina organizatorjev solidarno odgovorna za vso drugo škodo, povzročeno pri organiziranju pobude z nezakonitimi dejanji, storjenimi naklepno ali iz hude malomarnosti. Člen 6 določa postopek in pogoje za prijavo pobud s strani Komisije. V njem je določeno, da se lahko izjave o podpori zbirajo šele, ko je pobuda prijavljena, poleg tega pa vsebuje zahteve za prijavo ali zavrnitev pobud. Uvaja tudi možnost delne prijave pobud, kadar deli pobud, vključno z njihovimi glavnimi cilji, ne sodijo očitno izven okvira, v katerem ima Komisija pristojnost za predložitev predlogov pravnih aktov Unije za izvajanje Pogodb. Člen 7 določa pravico skupine organizatorjev do umika prijavljene pobude kadar koli pred njeno predložitvijo Komisiji v skladu s postopkom, določenim v uredbi. Člen 8 določa obdobje zbiranja izjav o podpori, vključno s pravico organizatorjev, da izberejo datum začetka obdobja zbiranja, ki je najpozneje tri mesece od prijave pobude, in najdaljšim, 12-mesečnim trajanjem obdobja zbiranja. Člen 9 določa postopek in pogoje za zbiranje izjav o podpori. Pojasnjeno je, da se lahko izjave o podpori pobudam zbirajo na spletu ali v papirni obliki ter da se lahko za njihovo zbiranje uporabljajo samo obrazci, ki ustrezajo vzorcem iz Priloge III k uredbi. Oseba, ki podpiše izjavo o podpori, mora zagotoviti samo osebne podatke, ki so določeni v Prilogi III. Države članice Komisijo pred 1. julijem 2019 obvestijo, ali želijo biti vključene v del A ali del B Priloge III. Uvaja se možnost, da državljani Unije pobudo podprejo na spletu prek centralnega sistema spletnega zbiranja iz člena 10 z uporabo svojih priglašenih sredstev elektronske identifikacije v smislu Uredbe (EU) št. 910/2014. Določeno je tudi, da lahko oseba izjavo o podpori podpiše samo enkrat. Člen 10 uvaja zahtevo, da Komisija do 1. januarja 2020 vzpostavi in upravlja centralni sistem spletnega zbiranja, ki je brezplačno na voljo organizatorjem prijavljenih pobud in državljanom omogoča, da pobude podprejo na spletu. Vzpostavitev in upravljanje sistema morata biti v skladu s Sklepom Komisije (EU, Euratom) 2017/46 o varnosti komunikacijskih in informacijskih sistemov v Evropski komisiji. Predvidena je tudi možnost, da državljani prek centralnega sistema spletnega zbiranja za evropsko državljansko pobudo iz člena 10 pobude podprejo z izjavami o podpori z uporabo priglašenih sredstev elektronske identifikacije ali z elektronskim podpisom v smislu Uredbe (EU) št. 910/2014, v zvezi s tem pa so določene ustrezne obveznosti držav članic. Člen 11 določa možnost, da organizatorji vzpostavijo lastne individualne sisteme spletnega zbiranja, varnostne in tehnične značilnosti teh sistemov ter postopke za preverjanje, ki jih izvajajo pristojni nacionalni organi v državah članicah. Takšno preverjanje ne posega v pooblastila nacionalnih nadzornih organov na podlagi Uredbe (EU) 2016/679. Člen temelji na pogojih iz člena 6 Uredbe (EU) št. 211/2011 in določa sprejetje novih tehničnih specifikacij za individualne sisteme spletnega zbiranja do 1. januarja 2020, s čimer nadomešča veljavno Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1179/2011.

Člen 12 določa, da vsaka država članica preveri in potrdi izjave o podpori, ki jih podpišejo njeni državljani. Pojasnjeni so pogoji preverjanja, ki ga izvedejo pristojni nacionalni organi, in izdaja potrdila, ki ga izdajo ti organi in na katerem je navedeno število veljavnih podpisov, zbranih v posamezni državi članici. Člen 13 določa pogoje in roke za predložitev pobud Komisiji. Člen 14 določa objavo in fazo javne predstavitve pobud, predloženih Komisiji, ter pogoje za javno predstavitev v Evropskem parlamentu v treh mesecih po predložitvi pobude s strani organizatorjev. Poleg tega krepi zahteve za udeležbo zainteresiranih strani in uravnoteženo zastopanost ustreznih javnih in zasebnih interesov na predstavitvi, ki jo soorganizirata Komisija in Evropski parlament. Določa tudi zastopanost Komisije na ustrezni ravni ter možnost predstavnikov institucij in posvetovalnih organov Unije, da sodelujejo pri predstavitvi. Člen 15 določa postopek, po katerem Komisija pregleduje evropske državljanske pobude in odgovarja nanje, vključno z zahtevo, da Komisija na ustrezni ravni sprejme skupino organizatorjev ter v sporočilu navede svoje pravne in politične zaključke v zvezi s pobudo, ukrepe, ki jih namerava izvesti, ter razloge za ukrepanje ali neukrepanje. Člen poleg tega podaljšuje trajanje te faze s treh mesecev po Uredbi (EU) št. 211/2011 na pet mesecev in uvaja posebne določbe o obveščanju drugih institucij in posvetovalnih organov Unije o odgovoru Komisije ter možnost, da so o odgovoru na pobude obveščeni tudi podpisniki in državljani. Poglavje 3 – Druge določbe

Člen 16 določa zahteve glede preglednosti v zvezi z viri podpore in financiranja pobud ves čas postopka in ob njihovi predložitvi Komisiji v skladu s členom 13. Člen 17 določa dejavnosti ozaveščanja in komunikacijske dejavnosti v zvezi z evropsko državljansko pobudo, ki jih bo izvajala Komisija, ter možnost, da organizatorji in Komisija zberejo elektronske naslove podpisnikov za komunikacijske namene, če posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, soglaša z obdelavo njegovih osebnih podatkov za take posebne namene in v skladu s pravili o varstvu podatkov. Člen 18 določa, da se za obdelavo osebnih podatkov na podlagi te uredbe uporablja Uredba (EU) 2016/679. Upravljavci podatkov v smislu Uredbe (EU) 2016/679 so predstavnik skupine organizatorjev oziroma, odvisno od primera, pravna oseba, ustanovljena za upravljanje pobude, in pristojni organi držav članic. Člen določa tudi sklop zahtev za varstvo osebnih podatkov, vključno z roki za uničenje izjav o podpori s strani skupine organizatorjev, Komisije in pristojnih organov v državah članicah. Člen 19 določa imenovanje pristojnih organov v državah članicah za izvajanje nalog, ki jih določa uredba, ter objavo teh informacij v registru. Člen 20 določa obveznost, da države članice obvestijo Komisijo o posebnih določbah, sprejetih za izvajanje uredbe, za namene objave teh nacionalnih določb v registru. Poglavje 4 – Delegirani in izvedbeni akti

S členom 21 je v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 vzpostavljen odbor za izvajanje člena 11(5) o sprejetju tehničnih specifikacij za individualne sisteme spletnega zbiranja za evropsko državljansko pobudo. S členom 22 se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi s spremembami prilog k uredbi v okviru njenih ustreznih določb. S členom 23 se na Komisijo za nedoločen čas prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov, s katerimi spremeni priloge k uredbi, določeni pa so tudi pogoji za izvajanje prenosa pooblastila iz uredbe. Poglavje 5 – Končne določbe Člen 24 vsebuje standardno klavzulo o pregledu uporabe uredbe in predstavitvi poročila Evropskemu parlamentu in Svetu najpozneje pet let po datumu začetka uporabe uredbe in nato vsakih pet let. Člen 25 določa, da se Uredba (EU) št. 211/2011 razveljavi in da se sklicevanja na razveljavljeni instrument razumejo kot sklicevanja na to uredbo. Člen 26 vsebuje standardno klavzulo o začetku veljavnosti in uporabi, vključno s prehodnim obdobjem, in določa, da se uredba uporablja od 1. januarja 2020, razen člena 9(4), člena 10, člena 11(5) in členov od 19 do 24, ki se uporabljajo od začetka veljavnosti uredbe. 2017/0220 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o evropski državljanski pobudi (Besedilo velja za EGP) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 24 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ob upoštevanju mnenja Odbora regij, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Pogodba o Evropski uniji (PEU) krepi državljanstvo Unije in nadalje krepi demokratično delovanje Unije; med drugim določa, da ima vsak državljan Unije pravico sodelovati v demokratičnem življenju Unije. Evropska državljanska pobuda je instrument participativne demokracije v Uniji, ki državljanom Unije daje možnost, da se neposredno obrnejo na Komisijo s pozivom, naj predloži predlog pravnega akta Unije za izvajanje Pogodb, ki je podobna pravici, podeljeni Evropskemu parlamentu v skladu s členom 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in Svetu v skladu s členom 241 PDEU. (2)Uredba (EU) št. 211/2011 Evropskega parlamenta in Sveta določa pravila in postopke za evropsko državljansko pobudo, dopolnjuje pa jo Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1179/2011. (3)Komisija je v svojem poročilu o uporabi Uredbe (EU) št. 211/2011 iz marca 2015 navedla številne izzive, ki izvirajo iz izvajanja navedene uredbe, ter se zavezala, da bo podrobneje analizirala učinek navedenih vprašanj na učinkovitost instrumenta evropske državljanske pobude in izboljšala njegovo delovanje. (4)Evropski parlament je v svoji resoluciji o evropski državljanski pobudi z dne 28. oktobra 2015 Komisijo pozval k pregledu Uredbe (EU) št. 211/2011 in Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 1179/2011. (5)Cilj te uredbe je zagotoviti, da je evropska državljanska pobuda dostopnejša organizatorjem in podpornikom, da je zanje manjše breme in da jo lažje uporabljajo, ter tako doseči celoten potencial evropske državljanske pobude kot orodja za spodbujanje razprave in udeležbe državljanov na ravni Unije ter za približevanje Unije državljanom. (6)Za doseganje navedenih ciljev bi morali biti postopki in pogoji, potrebni za evropsko državljansko pobudo, jasni, preprosti, uporabniku prijazni in sorazmerni z naravo tega instrumenta. Temeljiti bi morali na razumnem ravnovesju med pravicami in obveznostmi. (7)Primerno je določiti najnižjo starost za podporo pobude. Da se doseže celoten potencial evropske državljanske pobude kot instrumenta participativne demokracije in spodbudi udeležba državljanov na ravni Unije, zlasti mladih evropskih državljanov, bi morala biti ta starost določena pri 16 letih. (8)V skladu s členom 11(4) PEU lahko najmanj milijon državljanov Unije iz večjega števila držav članic s svojo pobudo Evropsko komisijo pozove, da v okviru svojih pristojnosti predloži ustrezen predlog v zadevah, za katere državljani menijo, da je za izvajanje Pogodb treba sprejeti pravni akt Unije. (9)Za zagotovitev, da pobuda zastopa interes Unije in da se pri tem instrument preprosto uporablja, bi bilo treba najmanjše število držav članic, iz katerih so državljani, določiti na eno četrtino držav članic. (10)Da se zagotovijo reprezentativnost pobude in podobni pogoji za državljane pri podpiranju pobude, je primerno določiti najmanjše število podpisnikov iz vsake od navedenih držav članic. To najmanjše število potrebnih podpisnikov iz vsake države članice bi moralo biti padajoče sorazmerno in ustrezati številu poslancev Evropskega parlamenta, izvoljenih v posamezni državi članici, pomnoženemu s količnikom 750. (11)Vsak državljan Unije bi moral imeti pravico, da pobudo podpre v papirni obliki ali na spletu pod podobnimi pogoji, ne glede na državo članico državljanstva ali prebivališča. (12)Med osebnimi podatki, ki se obdelujejo pri uporabi te uredbe, so lahko občutljivi osebni podatki, vendar je glede na naravo evropske državljanske pobude kot instrumenta participativne demokracije upravičeno zahtevati predložitev osebnih podatkov v podporo pobudi in takšne podatke obdelovati v obsegu, ki je potreben za preverjanje izjav o podpori v skladu z nacionalnim pravom in prakso. (13)Da bo evropska državljanska pobuda dostopnejša in da se državljanom in organizatorjem zagotovi podpora, bi morala Komisija organizatorjem zagotoviti informacije in pomoč ter dati na voljo spletno sodelovalno platformo, da se zagotovijo namenski forum za razpravo ter informacije in nasveti o evropski državljanski pobudi. Za zagotovitev bližine državljanom bi morale države članice na svojem ozemlju vzpostaviti eno ali več kontaktnih točk, ki bi državljanom zagotavljale informacije in pomoč v zvezi z evropsko državljansko pobudo.

(14)Za uspešno vlaganje in upravljanje državljanskih pobud je potrebna minimalna organizirana struktura. Ta struktura bi morala imeti obliko skupine organizatorjev, ki jo sestavljajo fizične osebe, ki prebivajo v najmanj sedmih različnih državah članicah, da bi tako spodbudili oblikovanje vseevropskih vprašanj in razmislek o njih. Za zagotovitev preglednosti ter nemotene in učinkovite komunikacije bi morala skupina organizatorjev imenovati predstavnika, ki bi ves čas postopka povezoval skupino organizatorjev in institucije Unije. Skupina organizatorjev bi morala imeti možnost, da v skladu z nacionalnim pravom ustanovi pravno osebo za upravljanje pobude. Navedena pravna oseba bi se morala za namene te uredbe šteti za skupino organizatorjev. (15)Za zagotovitev usklajenosti in preglednosti v zvezi s pobudami in za preprečitev zbiranja podpisov za pobudo, ki ne izpolnjuje pogojev iz Pogodb in te uredbe, bi morala Komisija pobude, ki izpolnjujejo pogoje iz te uredbe, pred zbiranjem izjav državljanov o podpori prijaviti. Komisija bi morala prijavo obravnavati v skladu s splošnimi načeli dobrega upravljanja. (16)Da se zagotovi večja dostopnost evropske državljanske pobude in ker bi morali biti postopki in pogoji, potrebni za evropsko državljansko pobudo, jasni, preprosti, uporabniku prijazni in sorazmerni, je primerno, da se v primerih, kadar le deli pobude izpolnjujejo zahteve za prijavo v skladu s to uredbo, pobuda delno prijavi. Pobude bi bilo treba delno prijaviti, kadar znaten del pobude, vključno z njenimi glavnimi cilji, ne sodi očitno izven okvira, v katerem ima Komisija pristojnost za predložitev predlogov pravnih aktov Unije za izvajanje Pogodb, in če so izpolnjene vse druge zahteve za prijavo. Zagotoviti bi bilo treba jasnost in preglednost v zvezi z obsegom delne prijave, morebitne podpisnike pa bi bilo treba obvestiti o obsegu prijave in o tem, da se izjave o podpori zbirajo le glede na obseg prijave pobude. (17)Izjave o podpori pobudi bi bilo treba zbrati v določenem roku. Za zagotovitev, da pobuda ostane relevantna, in zaradi zapletenosti zbiranja izjav o podpori po Uniji ta rok ne bi smel biti daljši od 12 mesecev od datuma začetka obdobja zbiranja, ki ga določi skupina organizatorjev. (18)Da bo evropska državljanska pobuda dostopnejša organizatorjem in državljanom, da bo zanje manjše breme ter da jo bodo lažje uporabljali, bi morala Komisija vzpostaviti in upravljati centralni sistem spletnega zbiranja izjav o podpori. Ta sistem bi moral biti brezplačno na voljo skupinam organizatorjev in bi moral imeti potrebne tehnične značilnosti, ki bi omogočale spletno zbiranje, vključno z gostovanjem in programsko opremo, ter elemente dostopnosti, da bi pobude lahko podprli tudi državljani, ki so invalidi. Ta sistem bi bilo treba vzpostaviti in vzdrževati v skladu s Sklepom Komisije (EU, Euratom) 2017/46. (19)Državljani Unije bi morali imeti možnost, da pobude podprejo na spletu ali v papirni obliki in predložijo samo osebne podatke, ki so določeni v Prilogi III k tej uredbi. Države članice bi morale Komisijo obvestiti, ali želijo biti vključene v del A ali del B Priloge III. Državljani, ki uporabljajo centralni sistem spletnega zbiranja za evropsko državljansko pobudo, bi morali imeti možnost, da pobudo podprejo z izjavo o podpori, ki jo elektronsko podpišejo z uporabo sredstev za elektronsko identifikacijo in elektronski podpis. Komisija in države članice bi morale v ta namen uvesti ustrezne tehnične značilnosti v okviru Uredbe (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta. Državljani bi lahko izjavo o podpori podpisali samo enkrat. (20)Skupina organizatorjev bi morala imeti možnost, da vzpostavi lastne sisteme spletnega zbiranja izjav o podpori po Uniji in da se odloči, v kateri državi članici bodo podatki, zbrani za pobudo, shranjeni. Skupina organizatorjev bi morala za vsako pobudo uporabljati en individualni sistem spletnega zbiranja. Individualni sistemi spletnega zbiranja, ki jih vzpostavi in upravlja skupina organizatorjev, bi morali imeti ustrezne tehnične in varnostne značilnosti, da se ves čas postopka zagotovijo varno zbiranje, shranjevanje in prenos podatkov. V ta namen bi morala Komisija v sodelovanju z državami članicami določiti podrobne tehnične specifikacije za individualne sisteme spletnega zbiranja. Komisija se lahko posvetuje z Agencijo Evropske unije za varnost omrežij in informacij (ENISA), ki institucijam Unije pomaga pri razvoju in izvajanju politik, povezanih z varnostjo omrežij in informacijskih sistemov. (21)Primerno je, da države članice pred zbiranjem izjav o podpori preverijo skladnost individualnih sistemov spletnega zbiranja, ki jih vzpostavi skupina organizatorjev, z zahtevami iz te uredbe in izdajo dokument, s katerim potrdijo tako skladnost. Potrjevanje individualnih sistemov spletnega zbiranja bi moral izvajati pristojni nacionalni organ države članice, v kateri so podatki, zbrani prek individualnega sistema spletnega zbiranja, shranjeni. Brez poseganja v pooblastila nacionalnih nadzornih organov na podlagi Splošne uredbe o varstvu podatkov bi morale države članice imenovati pristojni nacionalni organ, odgovoren za potrjevanje sistemov. Države članice bi morale vzajemno priznavati potrdila, ki jih izdajo njihovi pristojni organi. (22)Kadar pobuda prejme potrebno število izjav podpisnikov o podpori, bi morala biti vsaka država članica odgovorna za preverjanje in potrjevanje izjav o podpori, ki jih podpišejo njeni državljani, da se oceni, ali je bilo doseženo potrebno najmanjše število podpisnikov, ki imajo pravico, da podprejo evropsko državljansko pobudo. Ob upoštevanju potrebe po omejitvi upravnega bremena za države članice bi bilo treba taka preverjanja opraviti z ustreznimi pregledi, ki lahko temeljijo na naključnem vzorčenju. Države članice bi morale izdati dokument, s katerim potrdijo število veljavnih prejetih izjav o podpori. (23)Kadar se Komisiji predloži pobuda, ki jo podpira zahtevano število podpisnikov in ki izpolnjuje druge zahteve iz te uredbe, bi morala imeti skupina organizatorjev za spodbujanje udeležbe in javne razprave o vprašanjih, na katera se nanašajo pobude, pravico, da pobudo predstavi na javni predstavitvi na ravni Unije. Javno predstavitev bi morala v treh mesecih po predložitvi pobude soorganizirati Komisija in Evropski parlament, na njej pa bi bilo treba zagotoviti uravnoteženo zastopanost ustreznih javnih in zasebnih interesov ter zastopanost Komisije na ustrezni ravni. Drugim institucijam in posvetovalnim organom Unije ter zainteresiranim stranem bi bilo treba omogočiti, da sodelujejo pri predstavitvi. (24)Za zagotovitev učinkovite udeležbe državljanov v demokratičnem življenju Unije bi morala Komisija veljavno pobudo proučiti in nanjo odgovoriti. Komisija bi zato morala v petih mesecih od prejema pobude navesti svoje pravne in politične zaključke ter ukrepe, ki jih namerava sprejeti. Morala bi jasno, razumljivo in podrobno pojasniti razloge za nameravane ukrepe, razloge pa bi morala navesti tudi, če ne namerava sprejeti nobenega ukrepa. (25)Podpora in financiranje pobud bi morala biti pregledna. Zato bi morale skupine organizatorjev za obdobje od datuma prijave do datuma predložitve pobude Komisiji zagotoviti aktualne informacije o virih podpore in financiranja pobud. Subjekti, zlasti organizacije, ki v skladu s Pogodbama prispevajo k oblikovanju evropske politične zavesti in izražanju volje državljanov Unije, bi morali imeti možnost, da spodbujajo pobude ter jim zagotavljajo podporo in financiranje, če to storijo v skladu s postopki in pogoji iz te uredbe in popolnoma pregledno. (26)Za obdelavo osebnih podatkov, ki se izvaja na podlagi te uredbe, se uporablja Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta. V zvezi s tem je zaradi pravne varnosti primerno pojasniti, da se za upravljavce podatkov v smislu Uredbe (EU) 2016/679 štejejo predstavnik skupine organizatorjev oziroma, odvisno od primera, pravna oseba, ustanovljena za upravljanje pobude, in pristojni organi držav članic, ter določiti najdaljše obdobje hrambe osebnih podatkov, zbranih za namene pobude. Predstavnik skupine organizatorjev oziroma, odvisno od primera, pravna oseba, ustanovljena za upravljanje pobude, in pristojni organi držav članic bi morali kot upravljavci podatkov sprejeti vse ustrezne ukrepe za izpolnjevanje obveznosti iz Uredbe (EU) 2016/679, zlasti tistih, ki so povezane z zakonitostjo obdelave, varnostjo dejavnosti obdelave, zagotavljanjem informacij in pravicami posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. (27)Medtem ko odgovornost in kazni v zvezi z obdelavo osebnih podatkov še naprej ureja Uredba (EU) 2016/679, je skupina organizatorjev v skladu z veljavnim nacionalnim pravom solidarno odgovorna za vso drugo škodo, povzročeno pri organiziranju pobude z nezakonitimi dejanji, storjenimi naklepno ali iz hude malomarnosti. Države članice bi morale zagotoviti, da se skupini organizatorjev za kršitve te uredbe naložijo ustrezne kazni. (28)[Za obdelavo osebnih podatkov, ki jo pri uporabi te uredbe izvaja Komisija, se uporablja Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000.] (29)Za prispevanje k spodbujanju dejavne udeležbe državljanov v političnem življenju Unije bi morali Komisija in organizatorji imeti možnost, da za namene komunikacijskih dejavnosti v zvezi s pobudo, zlasti za namene zagotavljanja informacij o nadaljnjih ukrepih, sprejetih kot odziv na pobudo, v skladu s pravili o varstvu podatkov zbirajo elektronske naslove podpisnikov. Zbiranje elektronskih naslovov bi moralo biti neobvezno, izvaja pa se lahko samo, če se podpisniki s tem strinjajo. Elektronski naslovi se ne bi smeli zbirati kot del obrazcev izjave o podpori, morebitne podpisnike pa bi bilo treba obvestiti, da njihova pravica do podpore pobudi ni odvisna od tega, ali se strinjajo z zbiranjem njihovih elektronskih naslovov. (30)Zaradi prilagajanja prihodnjim potrebam bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije za spreminjanje prilog k tej uredbi. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, tudi na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov bi morala Evropski parlament in Svet zlasti prejeti vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njunim strokovnjakom pa bi bilo treba omogočiti, da se sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki se ukvarjajo s pripravo delegiranih aktov. (31)Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila, in sicer zlasti za določitev tehničnih specifikacij za sisteme spletnega zbiranja v skladu s to uredbo. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta. (32)Ta uredba spoštuje temeljne pravice in načela iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člen 8 Listine. (33)Zaradi pravne varnosti in jasnosti bi bilo treba Uredbo (EU) št. 211/2011 razveljaviti.

(34)Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v skladu s [členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001, ki je mnenje podal dne [...]] – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: POGLAVJE I SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1 Predmet urejanja Ta uredba določa postopke in pogoje za pobudo, ki Evropsko komisijo poziva, naj v okviru svojih pristojnosti predloži ustrezen predlog v zadevah, za katere državljani Unije menijo, da je za izvajanje Pogodb treba sprejeti pravni akt Unije („evropska državljanska pobuda“ ali „pobuda“). Člen 2 Pravica do podpore evropski državljanski pobudi Vsak državljan Unije, ki je star najmanj 16 let, ima v skladu s to uredbo pravico do podpore pobudi s podpisom izjave o podpori („podpisnik“). Člen 3 Zahtevano število podpisnikov 1. Pobuda je veljavna, če: (a) je prejela podporo najmanj milijona podpisnikov iz vsaj ene četrtine držav članic;

b) je v vsaj eni četrtini držav članic v času prijave pobude število podpisnikov vsaj enako najmanjšemu številu iz Priloge I, ki ustreza številu poslancev Evropskega parlamenta, izvoljenih v posamezni državi članici, pomnoženemu s količnikom 750. 2. Za namene odstavka 1 se podpisnik šteje v svoji državi članici državljanstva. Člen 4 Informacije in pomoč Komisije ter držav članic 1. Komisija državljanom in skupinam organizatorjev na prošnjo zagotovi informacije o evropski državljanski pobudi in pomoč v zvezi z njo. 2. Komisija da na voljo spletno sodelovalno platformo, ki državljanom in skupinam organizatorjev zagotavlja forum za razpravo ter informacije in nasvete o evropski državljanski pobudi. Stroški delovanja in vzdrževanja spletne sodelovalne platforme se krijejo iz splošnega proračuna Evropske unije. 3. Komisija da na voljo spletni register („register“), ki skupinam organizatorjev omogoča, da ves čas postopka upravljajo svojo pobudo. Register sestavlja javno spletno mesto z informacijami o evropski državljanski pobudi na splošno ter o posameznih pobudah in njihovem statusu. 4. Ko Komisija prijavi pobudo v skladu s členom 6, zagotovi prevod vsebine pobude v vse uradne jezike Unije za objavo v registru in za uporabo pri zbiranju izjav o podpori v skladu s to uredbo. Skupina organizatorjev lahko poleg tega zagotovi prevod priloge v vse uradne jezike Unije za njeno objavo v registru ter tudi, odvisno od primera, osnutka pravnega akta iz Priloge II, predloženega v skladu s členom 6(2). 5. Komisija za prenos izjav o podpori pristojnim organom držav članic v skladu s členom 12 razvije javno dostopno in brezplačno storitev EU za izmenjavo datotek, ki zagotavlja zaupnost, celovitost in avtentikacijo prenosa.

6. Vsaka država članica določi eno ali več kontaktnih točk za zagotavljanje informacij in pomoči skupinam organizatorjev pri pripravi evropske državljanske pobude. POGLAVJE II POSTOPKOVNE DOLOČBE Člen 5 Skupina organizatorjev 1. Pobudo pripravi in upravlja skupina najmanj sedmih fizičnih oseb („skupina organizatorjev“). Poslanci Evropskega parlamenta se ne štejejo za namen tega najmanjšega števila. 2. Člani skupine organizatorjev so državljani Unije, ki so dovolj stari, da lahko volijo na volitvah v Evropski parlament, in prebivalci najmanj sedmih različnih držav članic. 3. Skupina organizatorjev imenuje dva svoja člana za predstavnika in njegovega namestnika, ki ves čas postopka povezujeta skupino organizatorjev in institucije Unije ter sta pooblaščena, da delujeta v imenu skupine organizatorjev („kontaktni osebi“). Skupina organizatorjev lahko prav tako imenuje največ dve drugi fizični osebi, izbrani med svojimi člani ali kako drugače, ki sta pooblaščeni, da ves čas postopka delujeta v imenu kontaktnih oseb za namen povezovanja z institucijami Unije. 4. Skupina organizatorjev ves čas postopka obvešča Komisijo o vseh spremembah svoje sestave in predloži ustrezen dokaz, da so zahteve iz odstavkov 1 in 2 izpolnjene. Spremembe v sestavi skupine organizatorjev se odražajo v obrazcih izjave o podpori, imena sedanjih in nekdanjih članov skupine organizatorjev pa ves čas postopka ostanejo na voljo v registru. Komisija za vsako pobudo v registru objavi imena vseh članov skupine organizatorjev.

5. Brez poseganja v odgovornost predstavnika skupine organizatorjev kot upravljavca podatkov na podlagi člena 82(2) Uredbe (EU) 2016/679 so člani skupine organizatorjev v skladu z veljavnim nacionalnim pravom solidarno odgovorni za vso škodo, povzročeno pri organiziranju pobude z nezakonitimi dejanji, storjenimi naklepno ali iz hude malomarnosti. 6. Brez poseganja v kazni na podlagi člena 84 Uredbe (EU) 2016/679 države članice zagotovijo, da se člani skupine organizatorjev z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi kaznujejo za kršitve te uredbe ter zlasti za: (a) lažne izjave; (b) nepošteno uporabo podatkov. 7. Kadar je bila v skladu z nacionalnim pravom države članice posebej za upravljanje dane pobude ustanovljena pravna oseba, se ta šteje za skupino organizatorjev ali njene člane, odvisno od primera, za namene odstavkov 5 in 6, člena 6(2) in (4) do (7), členov od 7 do 18 in prilog od II do VII, če je član skupine organizatorjev, ki je imenovan za njenega predstavnika, pooblaščen, da deluje v imenu pravne osebe. Člen 6 Prijava 1. Izjave o podpori pobudi se lahko zbirajo šele, ko Komisija pobudo prijavi. 2. Skupina organizatorjev Komisiji prek registra predloži zahtevek za prijavo. Ob predložitvi zahtevka skupina organizatorjev tudi: (a) pošlje informacije iz Priloge II v enem od uradnih jezikov Unije;

(b) navede sedem članov, ki se upoštevajo za namene člena 5(1) in (2), če jo sestavlja več kot sedem članov; (c) odvisno od primera navede, da je bila ustanovljena pravna oseba v skladu s členom 5(7). Komisija ne glede na odstavka 5 in 6 o zahtevku odloči v dveh mesecih od predložitve. 3. Komisija pobudo prijavi, če: (a) je skupina organizatorjev predložila ustrezen dokaz, da izpolnjuje zahteve, določene v členu 5(1) in (2), in imenovala kontaktni osebi v skladu s prvim pododstavkom člena 5(3); (b) je bila v primeru iz člena 5(7) posebej za upravljanje pobude ustanovljena pravna oseba in je član skupine organizatorjev, ki je imenovan za njenega predstavnika, pooblaščen, da deluje v imenu pravne osebe; (c) noben del pobude ne sodi očitno izven okvira, v katerem ima Komisija pristojnost za predložitev predlogov pravnih aktov Unije za izvajanje Pogodb; (d) pobuda ni očitno žaljiva, neresna ali provokativna; (e) pobuda ni v očitnem nasprotju z vrednotami Unije, kot so določene v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji. Če ena ali več zahtev, določenih v točkah od (a) do (e), ni izpolnjenih, Komisija ne glede na odstavka 4 in 5 zavrne prijavo pobude.

4. Kadar Komisija meni, da so izpolnjene zahteve iz odstavka 3(a), (b), (d) in (e), ne pa tudi zahteva iz odstavka 3(c), v enem mesecu od predložitve zahtevka skupino organizatorjev obvesti o svoji oceni in razlogih zanjo. V tem primeru lahko skupina organizatorjev bodisi pobudo spremeni tako, da upošteva oceno Komisije za zagotovitev skladnosti pobude z zahtevo iz odstavka 3(c), bodisi ohrani prvotno pobudo ali jo umakne. Skupina organizatorjev Komisijo obvesti o svoji izbiri in razlogih zanjo v enem mesecu od prejema ocene Komisije ter, odvisno od primera, pošlje spremembe informacij iz Priloge II, da se nadomesti prvotna pobuda. Kadar Komisija prejme informacije od organizatorjev: (a) pobudo prijavi, če izpolnjuje zahtevo iz odstavka 3(c); (b) pobudo delno prijavi, če znaten del pobude, vključno z njenimi glavnimi cilji, ne sodi očitno izven okvira, v katerem ima Komisija pristojnost za predložitev predlogov pravnih aktov Unije za izvajanje Pogodb; (c) v ostalih primerih zavrne prijavo pobude. Komisija o zahtevku odloči v enem mesecu od prejema informacij in, odvisno od primera, spremenjene pobude od skupine organizatorjev iz drugega pododstavka. 5. Prijavljena pobuda se objavi v registru. Kadar Komisija pobudo delno prijavi: (a) v registru objavi informacije o obsegu prijave pobude;

(b) skupina organizatorjev zagotovi, da so morebitni podpisniki obveščeni o obsegu prijave pobude in o dejstvu, da se izjave o podpori zbirajo le glede na obseg prijave. 6. Komisija pobudo prijavi pod enotno evidenčno številko in o tem obvesti skupino organizatorjev. 7. Kadar Komisija v skladu z odstavkom 4 zavrne prijavo pobude ali jo prijavi samo delno, obvesti skupino organizatorjev o razlogih za svojo odločitev ter o vseh mogočih sodnih in izvensodnih sredstvih, ki so skupini organizatorjev na voljo. 8. Komisija o prijavi pobude obvesti Evropski parlament, Svet, Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij. Člen 7 Umik pobude Skupina organizatorjev lahko kadar koli pred predložitvijo pobude Komisiji v skladu s členom 13 umakne pobudo, ki je bila prijavljena v skladu s členom 6. Umik se objavi v registru. Člen 8 Obdobje zbiranja 1. Vse izjave o podpori se ne glede na člen 11(6) zbirajo v obdobju, ki ni daljše od 12 mesecev od datuma, ki ga izbere skupina organizatorjev („obdobje zbiranja“). Ta datum ne sme biti poznejši kot tri mesece od prijave pobude v skladu s členom 6.

Skupina organizatorjev Komisijo obvesti o izbranem datumu najpozneje 10 delovnih dni pred tem datumom. Če želi skupina organizatorjev zbiranje izjav o podpori zaključiti pred koncem 12 mesecev po začetku obdobja zbiranja, Komisijo obvesti o datumu zaključka obdobja zbiranja. 2. Komisija v registru navede začetek in konec obdobja zbiranja. 3. Komisija ali skupina organizatorjev, odvisno od primera, konča upravljanje centralnega sistema spletnega zbiranja v skladu s členom 10 ali individualnega sistema spletnega zbiranja v skladu s členom 11 na datum, ko se zaključi obdobje zbiranja. Člen 9 Postopek zbiranja izjav o podpori 1. Izjave o podpori se lahko podpišejo na spletu ali v papirni obliki. 2. Za zbiranje izjav o podpori se lahko uporabijo le obrazci, ki ustrezajo vzorcem iz Priloge III. Skupina organizatorjev pred začetkom zbiranja izjav o podpori izpolni obrazce, kot je navedeno v Prilogi III. Informacije, navedene na obrazcih, se ujemajo z informacijami v registru. Če se skupina organizatorjev odloči za spletno zbiranje izjav o podpori prek centralnega sistema spletnega zbiranja iz člena 10, je Komisija odgovorna za zagotovitev ustreznih obrazcev v skladu s Prilogo III.

Če je bila pobuda v skladu s členom 6(4) prijavljena delno, obrazci iz Priloge III ter centralni sistem spletnega zbiranja in individualni sistem spletnega zbiranja, odvisno od primera, odražajo obseg prijave pobude. Obrazci izjave o podpori se lahko prilagodijo za namene spletnega zbiranja. Kadar državljani pobudo podprejo na spletu prek centralnega sistema spletnega zbiranja iz člena 10 z uporabo priglašenih sredstev elektronske identifikacije v smislu Uredbe (EU) št. 910/2014 v skladu s členom 10(4), se Priloga III ne uporablja. Državljani Unije navedejo svoje državljanstvo, države članice pa sprejmejo minimalni podatkovni niz za fizično osebo v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/1501 . 3. Oseba, ki podpiše izjavo o podpori, mora zagotoviti samo osebne podatke, ki so določeni v Prilogi III. 4. Države članice Komisijo pred 1. julijem 2019 obvestijo, ali želijo biti vključene v del A ali del B Priloge III. Države članice, ki želijo biti vključene v del B Priloge III, navedejo vrste osebne identifikacijske številke/številke osebnega dokumenta, od katerih podpisniki predložijo zadnje štiri števke. Komisija do 1. januarja 2020 v registru objavi obrazce iz Priloge III. Države članice lahko Komisijo zaprosijo, da so vključene v drugi del Priloge III, tj. del A ali del B. Komisijo obvestijo najmanj šest mesecev pred datumom, ko se bodo novi obrazci začeli uporabljati. 5. Skupina organizatorjev je odgovorna za zbiranje izjav podpisnikov o podpori v papirni obliki. 6. Oseba lahko izjavo o podpori za posamezno pobudo podpiše samo enkrat. 7. Skupina organizatorjev Komisijo obvesti o številu zbranih izjav o podpori v vsaki državi članici najmanj vsaka dva meseca v obdobju zbiranja in o končnem številu v treh mesecih po koncu obdobja zbiranja za objavo v registru.

Če zahtevano število izjav o podpori ni bilo doseženo ali se v treh mesecih po koncu obdobja zbiranja skupina organizatorjev ne odzove, Komisija pobudo zaključi in o tem objavi obvestilo v registru. Člen 10 Centralni sistem spletnega zbiranja 1. Komisija za namene spletnega zbiranja izjav o podpori do 1. januarja 2020 vzpostavi in upravlja centralni sistem spletnega zbiranja v skladu s Sklepom Komisije (EU, Euratom) 2017/46 z dne 10. januarja 2017. Stroški vzpostavitve in delovanja centralnega sistema spletnega zbiranja se krijejo iz splošnega proračuna Evropske unije. Uporaba centralnega sistema spletnega zbiranja je brezplačna. Centralni sistem spletnega zbiranja mora biti dostopen invalidom. Podatki, pridobljeni prek centralnega sistema spletnega zbiranja, se hranijo na strežnikih, ki jih Komisija da na voljo v ta namen. Centralni sistem spletnega zbiranja omogoča nalaganje izjav o podpori, zbranih v papirni obliki. 2. Komisija za vsako pobudo zagotovi, da se lahko izjave o podpori v obdobju zbiranja, določenem v skladu s členom 8, zbirajo prek centralnega sistema spletnega zbiranja. 3. Skupina organizatorjev v enem mesecu od prijave pobude in najpozneje 10 delovnih dni pred začetkom obdobja zbiranja Komisijo obvesti, ali želi uporabljati centralni sistem spletnega zbiranja in ali želi naložiti izjave o podpori, zbrane v papirni obliki. Kadar želi skupina organizatorjev naložiti izjave o podpori, zbrane v papirni obliki, naloži vse izjave o podpori, zbrane v papirni obliki, najpozneje v dveh mesecih po koncu obdobja zbiranja in o tem obvesti Komisijo.

4. Države članice zagotovijo: (a) da lahko državljani pobude podprejo na spletu z izjavami o podpori z uporabo priglašenih sredstev elektronske identifikacije ali z elektronskim podpisom v smislu Uredbe (EU) št. 910/2014 o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu; (b) da se prizna vozlišče Komisije e-IDAS, razvito v okviru Uredbe (EU) št. 910/2014 in Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/1501 . Člen 11 Individualni sistemi spletnega zbiranja 1. Kadar skupina organizatorjev ne uporablja centralnega sistema spletnega zbiranja, lahko na spletu zbira izjave o podpori v več ali vseh državah članicah prek drugega enotnega sistema spletnega zbiranja („individualni sistem spletnega zbiranja“). Podatki, zbrani prek individualnega sistema spletnega zbiranja, se hranijo na ozemlju države članice. 2. Skupina organizatorjev zagotovi, da je individualni sistem spletnega zbiranja v celotnem obdobju zbiranja skladen z zahtevami iz odstavka 4 in člena 17(3). 3. Skupina organizatorjev po prijavi pobude in pred začetkom obdobja zbiranja ter brez poseganja v pooblastila nacionalnih nadzornih organov na podlagi poglavja VI Uredbe (EU) 2016/679 pristojni organ države članice, v kateri se bodo podatki, zbrani prek individualnega sistema spletnega zbiranja, hranili, zaprosi, da potrdi, da je ta sistem skladen z zahtevami iz odstavka 4. Če je individualni sistem spletnega zbiranja skladen s temi zahtevami, pristojni organ v enem mesecu o tem izda potrdilo v skladu z vzorcem iz Priloge IV. Skupina organizatorjev objavi dvojnik tega potrdila ali teh potrdil na spletnem mestu, ki se uporablja za individualni sistem spletnega zbiranja.

Države članice priznajo potrdila, ki jih izdajo pristojni organi drugih držav članic. 4. Individualni sistemi spletnega zbiranja imajo ustrezne varnostne in tehnične značilnosti, ki v celotnem obdobju zbiranja zagotavljajo, da: (a) lahko izjavo o podpori podpišejo le fizične osebe; (b) se informacije o pobudi ujemajo z informacijami, objavljenimi v registru; (c) so podatki od podpisnikov zbrani v skladu s Prilogo III; (d) so podatki, ki jih predložijo podpisniki, varno zbrani in shranjeni. 5. Komisija do 1. januarja 2020 v skladu s postopkom pregleda iz člena 21 sprejme tehnične specifikacije za izvajanje odstavka 4. Komisija se lahko pri razvoju tehničnih specifikacij iz prvega pododstavka posvetuje z Agencijo Evropske unije za varnost omrežij in informacij (ENISA). 6. Kadar se izjave o podpori zbirajo prek individualnih sistemov spletnega zbiranja, se lahko obdobje zbiranja začne šele, ko je bilo za vsakega od teh sistemov izdano potrdilo iz odstavka 3.

Člen 12 Preverjanje in potrjevanje izjav o podpori s strani držav članic 1. Vsaka država članica („odgovorna država članica“) preveri in potrdi, da so izjave o podpori, ki jih podpišejo njeni državljani, skladne z določbami te uredbe. 2. Skupina organizatorjev v treh mesecih po koncu obdobja zbiranja in ne glede na odstavek 3 pristojnim organom iz člena 19(2) odgovorne države članice predloži izjave o podpori, zbrane na spletu ali v papirni obliki. Skupina organizatorjev predloži izjave o podpori pristojnim organom le, če je bilo s pobudo doseženo najmanjše število podpisnikov iz člena 3. Izjave o podpori se vsakemu pristojnemu organu v odgovorni državi članici predložijo samo enkrat, in sicer z uporabo obrazca iz Priloge V. Izjave o podpori, zbrane na spletu, se predložijo na podlagi elektronske sheme, ki jo objavi Komisija. Izjave o podpori, zbrane v papirni obliki, in izjave o podpori, zbrane na spletu prek individualnega sistema spletnega zbiranja, se predložijo ločeno. 3. Komisija izjave o podpori, zbrane na spletu prek centralnega sistema spletnega zbiranja, in izjave o podpori, zbrane v papirni obliki in naložene v skladu z drugim pododstavkom člena 10(3), predloži pristojnemu organu odgovorne države članice. Kadar skupina organizatorjev zbere izjave o podpori prek individualnega sistema spletnega zbiranja, lahko zaprosi Komisijo, da te izjave o podpori predloži pristojnemu organu odgovorne države članice. Komisija predloži izjave o podpori v skladu z drugim do četrtim pododstavkom odstavka 2 z uporabo storitve EU za izmenjavo datotek iz člena 4(5).

4. Pristojni organi preverijo izjave o podpori v treh mesecih po njihovem prejemu, in sicer na podlagi ustreznih pregledov, ki lahko temeljijo na naključnem vzorčenju, v skladu z nacionalnim pravom in prakso. Kadar se izjave o podpori, zbrane na spletu in v papirni obliki, predložijo ločeno, začne to obdobje teči, ko pristojni organ prejme vse izjave o podpori. Za namene preverjanja izjav o podpori, zbranih v papirni obliki, podpisov ni treba overiti. 5. Pristojni organ na podlagi opravljenih preverjanj potrdi število veljavnih izjav o podpori za zadevno državo članico. To potrdilo se brezplačno izda skupini organizatorjev z uporabo vzorca iz Priloge VI. V potrdilu se navede število veljavnih izjav o podpori, zbranih v papirni obliki in na spletu, vključno s tistimi, ki so bile zbrane v papirni obliki ter naložene v skladu z drugim pododstavkom člena 10(3). Člen 13 Predložitev Komisiji Skupina organizatorjev v treh mesecih po prejemu zadnjega potrdila iz člena 12(5) pobudo predloži Komisiji. Skupina organizatorjev predloži izpolnjeni obrazec iz Priloge VII skupaj z dvojniki potrdil iz člena 12(5) v papirni ali elektronski obliki. Komisija obrazec iz Priloge VII objavi v registru.

Člen 14 Objava in javna predstavitev 1. Ko Komisija prejme veljavno pobudo, za katero so bile zbrane in potrjene izjave o podpori v skladu s členi od 8 do 12, nemudoma objavi obvestilo o tem v registru in pobudo posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. 2. Skupini organizatorjev se v treh mesecih po predložitvi pobude omogoči, da jo predstavi na javni predstavitvi. Komisija in Evropski parlament soorganizirata javno predstavitev v Evropskem parlamentu. Predstavnikom drugih institucij in posvetovalnih organov Unije ter zainteresiranim stranem se omogoči, da sodelujejo pri predstavitvi. Komisija in Evropski parlament zagotovita uravnoteženo zastopanost ustreznih javnih in zasebnih interesov. 3. Komisija je na predstavitvi zastopana na ustrezni ravni. Člen 15 Pregled s strani Komisije 1. Komisija v enem mesecu po predložitvi pobude na ustrezni ravni sprejme skupino organizatorjev, da ji omogoči, da podrobno pojasni zadeve, ki jih pobuda obravnava.

2. Komisija v petih mesecih po objavi pobude v skladu s členom 14(1) in po javni predstavitvi iz člena 14(2) v sporočilu navede svoje pravne in politične zaključke o pobudi, morebitne ukrepe, ki jih namerava izvesti, in razloge za ukrepanje ali neukrepanje. O sporočilu uradno obvesti skupino organizatorjev in tudi Evropski parlament, Svet, Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij ter ga objavi. 3. Komisija in skupina organizatorjev lahko podpisnike obvestita o odzivu na pobudo v skladu s členom 17(2) in (3). POGLAVJE III DRUGE DOLOČBE Člen 16 Preglednost Skupina organizatorjev za objavo v registru in, odvisno od primera, na spletnem mestu svoje kampanje zagotovi informacije o virih podpore in financiranja pobude v znesku, ki presega 500 EUR na sponzorja. Te informacije se posodabljajo najmanj vsaka dva meseca v obdobju od datuma prijave do datuma, ko se pobuda v skladu s členom 13 predloži Komisiji. Člen 17 Komunikacija

1. Komisija s komunikacijskimi dejavnostmi in informacijskimi kampanjami ozavešča javnost o obstoju evropske državljanske pobude in tako prispeva k spodbujanju dejavne udeležbe državljanov v političnem življenju Unije. 2. Skupina organizatorjev ali Komisija lahko za komunikacijske dejavnosti in dejavnosti obveščanja o zadevni pobudi s soglasjem podpisnikov zbereta njihove elektronske naslove. Morebitni podpisniki so obveščeni, da njihova pravica do podpore pobudi ni odvisna od tega, ali se strinjajo z zbiranjem njihovih elektronskih naslovov. 3. Elektronski naslovi se ne smejo zbirati kot del obrazcev izjave o podpori. Lahko se zbirajo hkrati z izjavami o podpori, če se obdelujejo ločeno. Člen 18 Varstvo osebnih podatkov 1. Predstavnik skupine organizatorjev je upravljavec podatkov v smislu Uredbe (EU) 2016/679. Kadar je ustanovljena pravna oseba iz člena 5(7), je ta pravna oseba upravljavec podatkov. 2. Osebni podatki iz obrazcev izjave o podpori se zbirajo za izvajanje postopkov, potrebnih za varno zbiranje in shranjevanje v skladu s členi od 9 do 11, za predložitev državam članicam, preverjanje in potrjevanje v skladu s členom 12 ter za potrebna preverjanja kakovosti in statistično analizo. 3. Skupina organizatorjev in Komisija, odvisno od primera, uničita vse izjave o podpori, podpisane za pobudo, in njihove morebitne dvojnike najpozneje mesec dni po predložitvi pobude Komisiji v skladu s členom 13 ali 21 mesecev po začetku obdobja zbiranja, odvisno od tega, kaj nastopi prej. Če pa je po začetku obdobja zbiranja pobuda umaknjena, se izjave o podpori in njihovi morebitni dvojniki uničijo najpozneje mesec dni po umiku. 4. Pristojni organ uniči vse izjave o podpori in njihove dvojnike najpozneje tri mesece po izdaji potrdila iz člena 12(5).

5. Izjave o podpori za posamezno pobudo in njihovi dvojniki se lahko hranijo prek časovne omejitve, določene v odstavkih 3 in 4, če je to potrebno zaradi pravnih ali upravnih postopkov, ki se nanašajo na zadevno pobudo. Uničijo se najpozneje mesec dni po datumu zaključka navedenih postopkov s končno odločitvijo. 6. Komisija in skupina organizatorjev uničita evidence elektronskih naslovov, zbranih v skladu s členom 17(2), najpozneje mesec dni po umiku pobude ali 12 mesecev po koncu obdobja zbiranja oziroma predložitvi pobude Komisiji, odvisno od primera. Če pa Komisija v skladu s členom 15(2) v sporočilu navede ukrepe, ki jih namerava izvesti, se evidence elektronskih naslovov uničijo najpozneje tri leta po objavi sporočila. 7. Brez poseganja v njihove pravice na podlagi Uredbe [(ES) št. 45/2001] imajo člani skupine organizatorjev pravico zahtevati izbris svojih osebnih podatkov iz registra po dveh letih od datuma prijave zadevne pobude. Člen 19 Pristojni organi v državah članicah 1. Za namene člena 11 vsaka država članica imenuje enega ali več pristojnih organov, ki so odgovorni za izdajo potrdila iz člena 11(3). 2. Za namene člena 12 vsaka država članica imenuje pristojni organ, ki je odgovoren za usklajevanje postopka preverjanja izjav o podpori in izdajanje potrdil iz člena 12(5). 3. Države članice do 1. januarja 2020 Komisiji pošljejo imena in naslove organov, imenovanih v skladu z odstavkoma 1 in 2. Komisijo obvestijo o morebitnih spremembah teh informacij. Komisija imena in naslove organov, imenovanih v skladu z odstavkoma 1 in 2, objavi v registru.

Člen 20 Obveščanje o nacionalnih določbah 1. Države članice do 1. januarja 2020 Komisijo obvestijo o posebnih določbah, ki jih sprejmejo za izvajanje te uredbe. 2. Komisija te določbe objavi v registru v jeziku obvestila držav članic v skladu z odstavkom 1. POGLAVJE IV DELEGIRANI IN IZVEDBENI AKTI Člen 21 Postopek v odboru 1. Za izvajanje člena 11(5) Komisiji pomaga odbor. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. 2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 22 Prenos pooblastila Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23 v zvezi s spremembami prilog k tej uredbi v okviru ustreznih določb te uredbe. Člen 23 Izvajanje prenosa pooblastila 1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu. 2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 22 se prenese na Komisijo za nedoločen čas od [datum začetka veljavnosti temeljnega zakonodajnega akta ali kateri koli drug datum, ki ga določita sozakonodajalca]. 3. Prenos pooblastila iz člena 22 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. 4. Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo posamezne države članice, v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. 5. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet. 6. Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 22, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku [dveh mesecev] od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za [dva meseca].

POGLAVJE V KONČNE DOLOČBE Člen 24 Pregled Komisija redno izvaja preglede delovanja evropske državljanske pobude ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi te uredbe najpozneje pet let po datumu začetka uporabe te uredbe in nato vsakih pet let. Poročila se objavijo. Člen 25 Razveljavitev Uredba (EU) št. 211/2011 se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2020. Sklicevanja na Uredbo (EU) št. 211/2011 se štejejo kot sklicevanja na to uredbo. Člen 26 Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 1. januarja 2020. Člen 9(4), člen 10, člen 11(5) in členi od 19 do 24 se uporabljajo od začetka veljavnosti te uredbe. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik Ocena finančnih posledic zakonodajnega predloga 1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1.Naslov predloga/pobude 1.2.Zadevna področja v strukturi ABM/ABB 1.3.Vrsta predloga/pobude 1.4.Cilji 1.5.Utemeljitev predloga/pobude 1.6.Trajanje ukrepa in finančnih posledic 1.7.Načrtovani načini upravljanja 2.UKREPI UPRAVLJANJA 2.1.Pravila o spremljanju in poročanju 2.2.Upravljavski in kontrolni sistem

2.3.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti 3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1.Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice 3.2.Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1.Povzetek ocenjenih posledic za odhodke 3.2.2.Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje 3.2.3.Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.4.Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom 3.2.5.Udeležba tretjih oseb pri financiranju 3.3.Ocenjene posledice za prihodke OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1.Naslov predloga/pobude „Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski državljanski pobudi“ 1.2.Zadevna področja v strukturi ABM/ABB Naslov 18: Migracije in notranje zadeve Naslov 25: Usklajevanje politik Komisije in pravno svetovanje Naslov 26: Upravna služba Komisije Naslov 33: Pravosodje in potrošniki 1.3.Vrsta predloga/pobude

◻ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep. ☑ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep na podlagi pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa. ☑Predlog/pobuda se nanaša na podaljšanje obstoječega ukrepa. ◻ Predlog/pobuda se nanaša na obstoječ ukrep, preusmerjen v nov ukrep. 1.4.Cilji 1.4.1.Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo Evropska državljanska pobuda je bila uvedena z Lizbonsko pogodbo (člen 11 Pogodbe o Evropski Uniji, člen 24 Pogodbe o delovanju Evropske unije), izvedena pa z Uredbo (EU) št. 211/2011 o državljanski pobudi (uredba o evropski državljanski pobudi), ki se je začela uporabljati aprila 2012. Evropska državljanska pobuda je namenjena okrepitvi udeležbe državljanov v demokratičnem življenju Evropske unije, saj lahko državljani Komisijo neposredno pozovejo, naj predloži predlog pravnega akta Unije za izvajanje Pogodb. Revizija uredbe o evropski državljanski pobudi po prvih petih letih uporabe (z nadomestitvijo sedanje uredbe z novo) je del zaveze Evropske komisije, da bo povečala demokratično legitimnost v EU z večjim vključevanjem in udeležbo državljanov, kar odraža politične usmeritve Junckerjeve Komisije, zlasti njeno prednostno nalogo št. 10 – Unija demokratičnih sprememb. Namen novega predloga je izboljšati delovanje evropske državljanske pobude z odpravo pomanjkljivosti, ugotovljenih pri izvajanju, glavna cilja politike pa sta: (i) zagotoviti, da bo evropska državljanska pobuda dostopnejša organizatorjem in podpornikom, da bo zanje manjše breme ter da jo bodo lažje uporabljali; (ii) doseči celoten potencial evropske državljanske pobude kot orodja za spodbujanje razprave in udeležbe državljanov na evropski ravni ter za približevanje EU državljanom. Izvajanje instrumenta evropske državljanske pobude je navedeno tudi v strateškem načrtu Generalnega sekretariata Komisije za obdobje 2016–2020 v okviru specifičnega cilja C.2: Bolj demokratična in odgovorna Evropska unija, ki odpira oblikovanje politik ter krepi dialog z državljani, zainteresiranimi stranmi in nacionalnimi parlamenti. 1.4.2.Specifični cilji in zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB Specifični cilj št. Cilj št. 1: Učinkovito upravljati upravne postopke v zvezi z izvajanjem evropske državljanske pobude in zagotavljati pomoč organizatorjem. Cilj št. 2: Nuditi tehnično podporo organizatorjem evropske državljanske pobude in upravljati povezane projekte IT. Cilj št. 3: Zagotoviti centralni sistem za spletno zbiranje izjav o podpori in register evropske državljanske pobude. Cilj št. 4: Nuditi tehnično in organizacijsko podporo organizatorjem evropske državljanske pobude s spletno sodelovalno platformo za evropsko državljansko pobudo, ki se upravlja v sodelovanju z zunanjim partnerjem. Cilj št. 5: Spodbujati instrument evropske državljanske pobude s komunikacijskimi orodji in orodji ozaveščanja. Cilj št. 6: Prevesti pobude. Cilj št. 7: Organizirati sestanke z organizatorji, če jih Komisija povabi v okviru postopka pregleda za njihovo uspešno pobudo.

Zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB Cilj št. 1 spada na področje uporabe naslova 25: „Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje“. Cilj št. 2 spada na področje uporabe poglavja 26.03 „Storitve za javno upravo, podjetja in državljane“. Cilja št. 3 in 4 spadata na področje uporabe poglavja 18.04 „Krepitev evropskega državljanstva“ in področje uporabe poglavja 26.03 „Storitve za javno upravo, podjetja in državljane“. Cilji št. 5, 6 in 7 spadajo na področje uporabe poglavja 18.04 „Krepitev evropskega državljanstva“. 1.4.3.Pričakovani rezultati in posledice Navedite, kakšne posledice naj bi imel(-a) predlog/pobuda za upravičence/ciljne skupine. 1. Povečati število zahtevkov za prijavo 2. Povečati število pobud, ki jih prijavi Komisija 3. Zagotoviti celotno 12-mesečno spletno zbiranje za vse pobude 4. Povečati povprečno število izjav o podpori, zbranih na pobudo 5. Povečati število pobud, ki dosežejo zahtevano število izjav o podpori 6. Povečati število pobud, za katere veljajo nadaljnji ukrepi Komisije 7. Povečati ozaveščenost državljanov o instrumentu 1.4.4.Kazalniki rezultatov in posledic Navedite, s katerimi kazalniki se bo spremljalo izvajanje predloga/pobude. Kazalnik 1: število zahtevkov, ki jih prejme Komisija Izhodišče 1: povprečno 13 zahtevkov na leto od leta 2012 Kazalnik 2: stopnja prijavljenih pobud Izhodišče 2: povprečno 70 % zahtevkov v petih letih

Kazalnik 3a: število pobud z uporabo centralnega sistema spletnega zbiranja Izhodišče 3a: 70 % pobud z uporabo programske opreme in strežnikov Komisije Kazalnik 3b: datumi potrjevanja sistemov spletnega zbiranja v primerjavi z datumi začetka zbiranja Izhodišče 3b: povprečno mesec dni po datumu prijave za sisteme, ki gostujejo na strežnikih Komisije Kazalnik 4: število izjav o podpori, zbranih na pobudo ob koncu 12-mesečnega obdobja zbiranja Izhodišče 4: Komisija ne pozna točnega števila, razen za tri uspešne pobude Kazalnik 5: število uspešnih pobud Izhodišče 5: tri pobude v petih letih Kazalnik 6: število pobud, za katere veljajo nadaljnji ukrepi Komisije Izhodišče 6: dve pobudi v petih letih Kazalnik 7a: rezultati anket o ozaveščenosti državljanov EU o njihovih pravicah (Eurobarometer) Izhodišče 7a: v skladu z rezultati ankete Flash Eurobarometer 430 iz oktobra 2015 je dve tretjini anketiranih (66 %) na vprašanje, ali imajo državljani EU pravico sodelovati v državljanski pobudi, odgovorilo pritrdilno. Kazalnik 7b: število državljanov, obveščanih o instrumentu/uspešnih pobudah po elektronski pošti Izhodišče 7b: ni relevantno. Kazalnik 7c: število udeležencev na spletni sodelovalni platformi Izhodišče 7c: ni relevantno. 1.5.Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1.Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno Izvajanje določb člena 11 Pogodbe o Evropski uniji in člena 24 Pogodbe o delovanju Evropske unije glede državljanske pobude. 1.5.2.Dodana vrednost ukrepanja EU

Ta pobuda je v izključni pristojnosti EU, kot je določeno v členu 24 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. Evropska državljanska pobuda ima po svoji naravi razsežnost EU, saj se nanaša na postopek oblikovanja predlogov pravnih aktov Unije. 1.5.3.Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti Instrument evropske državljanske pobude je bil uveden z Lizbonsko pogodbo, uporabljati pa se je začel 1. aprila 2012 na podlagi Uredbe (EU) št. 211/2011. Novi predlog bo nadomestil to uredbo. Izkušnje iz prvih petih let izvajanja evropske državljanske pobude jasno kažejo, da mora Komisija organizatorjem zagotoviti več konkretne tehnične, organizacijske in pravne podpore, da lahko učinkovito vodijo svoje pobude. Zato je bilo ocenjeno, da je treba organizatorjem ponuditi že pripravljen centralni sistem, ki omogoča spletno zbiranje izjav o podpori, kot predvideva predlog. Druga orodja IT, ki podpirajo evropsko državljansko pobudo, vključujejo register/spletno mesto evropske državljanske pobude (že obstaja in se vključi v centralni sistem spletnega zbiranja) in sodelovalno platformo evropske državljanske pobude (v tej fazi se izvaja s pilotnim projektom Evropskega parlamenta), ki sta predvidena v predlogu. Prav tako je bilo ocenjeno, da je za povečanje udeležbe državljanov treba okrepiti komunikacijske dejavnosti in dejavnosti ozaveščanja. V predlogu je predvidena nova določba o komunikaciji. Zaradi delovne obremenitve v zvezi z izvajanjem sedanje uredbe o evropski državljanski pobudi se je v zadnjih petih letih število temu dodeljenih človeških virov znatno povečalo. To število se z novo uredbo ne bo spremenilo. 1.5.4.Skladnost in možnosti sinergij z drugimi ustreznimi instrumenti V preteklosti je projekte IT, ki so podpirali izvajanje evropske državljanske pobude, zlasti pa spletno zbiranje izjav o podpori, podpiral program ISA, zdaj pa program ISA2. Ti projekti prispevajo k izboljšanju interoperabilnosti med javnimi upravami ter z njihovimi državljani in podjetji prek meja. 1.6.Trajanje ukrepa in finančnih posledic ◻ Časovno omejen(-a) predlog/pobuda: –◻ trajanje predloga/pobude od [DD. MM.] LLLL do [DD. MM.] LLLL, –◻ finančne posledice med letoma LLLL in LLLL. ☑ Časovno neomejen(-a) predlog/pobuda: –izvajanje z obdobjem uvajanja od 1. 1. 2019 do 31. 12. 2019, –ki mu sledi izvajanje predloga/pobude v celoti.

1.7.Načrtovani načini upravljanja ☑ Neposredno upravljanje – Komisija: –☑ z lastnimi službami, vključno z zaposlenimi v delegacijah Unije, –◻ prek izvajalskih agencij. ◻ Deljeno upravljanje z državami članicami. ◻ Posredno upravljanje s poverjanjem nalog izvrševanja proračuna: –◻ tretjim državam ali organom, ki jih te imenujejo, –◻ mednarodnim organizacijam in njihovim agencijam (navedite), –◻ EIB in Evropskemu investicijskemu skladu, –◻ organom iz členov 208 in 209 finančne uredbe, –◻ subjektom javnega prava, –◻ subjektom zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor ti subjekti zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, –◻ subjektom zasebnega prava države članice, ki so pooblaščeni za izvajanje javno-zasebnih partnerstev in ki zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, –◻ osebam, pooblaščenim za izvajanje določenih ukrepov SZVP v skladu z naslovom V PEU in opredeljenim v zadevnem temeljnem aktu. –Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje obrazložiti v oddelku „Opombe“. Opombe Opomba 1: Za primerjavo upoštevajte naslednje proračunske odobritve, do katerih je upravičena sedanja uredba o evropski državljanski pobudi: Za leto 2017: – 0,840 mio. iz proračunske vrstice evropske državljanske pobude (18 04 01 02),

– 0,561 mio. iz proračunske vrstice programa ISA² (26 03 01 00), – 0,500 mio. iz pilotnega projekta „Nove tehnologije ter orodja informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) za izvajanje in poenostavitev evropske državljanske pobude“ (25 01 77 04). Za leto 2018 (te proračunske odobritve je treba ob sprejetju tega zakonodajnega predloga še potrditi): – 0,740 mio. iz proračunske vrstice evropske državljanske pobude (18 04 01 02), – 0,560 mio. iz proračunske vrstice programa ISA² (26 03 01 00). Opomba 2: Upoštevajte, da v tej fazi ni mogoče potrditi datuma sprejetja in datuma začetka veljavnosti nove uredbe. Informacije, ki se nanašajo na obdobje uvajanja, bo morda treba ustrezno prilagoditi. Opomba 3: Upoštevajte, da se bodo priprave v zvezi z vzpostavitvijo centralnega sistema za spletno zbiranje izjav o podpori, kakor je določeno v specifičnem cilju št. 3, začele že v letu 2018 v okviru odobritev, predvidenih v predlogu proračuna za leto 2018 za sedanjo uredbo o evropski državljanski pobudi. 2.UKREPI UPRAVLJANJA 2.1.Pravila o spremljanju in poročanju Navedite pogostost in pogoje. Spremljanje in poročanje zagotavlja osebje Komisije v skladu z obstoječimi pravili, ki veljajo za dejavnosti Generalnega sekretariata in GD DIGIT. 2.2.Upravljavski in kontrolni sistem 2.2.1.Ugotovljena tveganja Pomanjkanje dejavnosti ozaveščanja in komunikacijskih dejavnosti lahko povzroči manjšo udeležbo pri instrumentu ter s tem manjše število prijavljenih in uspešnih pobud iz točke 1.4.3. Pomanjkanje učinkovite tehnične in organizacijske podpore za organizatorje lahko povzroči manjše število uspešnih pobud iz točke 1.4.3.

2.2.2.Podatki o vzpostavljenem sistemu notranje kontrole Zajeti v obstoječih sistemih notranje kontrole Generalnega sekretariata in GD DIGIT. 2.2.3.Ocena stroškov in koristi kontrol ter ocena pričakovane stopnje tveganja napak Ta pobuda verjetno ne bo vplivala niti na ocenjeni skupni znesek, za katerega obstaja tveganje, niti na kazalnik stroškov kontrol. Kot je navedeno v letnem poročilu o dejavnostih Generalnega sekretariata za leto 2016, znaša ocenjeni skupni znesek, za katerega obstaja tveganje, v Generalnem sekretariatu 0 EUR, kazalnik stroškov kontrol (stroški kontrol/plačila) pa znaša 1,74 %. 2.3.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe. Ni relevantno. 3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1.Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice ·Obstoječe proračunske vrstice Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic. Razdelek večletnega finančnega okvira Proračunska vrstica Vrsta

odhodkov Prispevek številka: 1A

poimenovanje: „Konkurenčnost za rast in delovna mesta“ dif. držav Efte držav kandidatk tretjih držav po členu 21(2)(b) finančne uredbe 26 03 01 00 dif. DA DA NE DA Razdelek večletnega finančnega okvira Proračunska vrstica Vrsta

odhodkov Prispevek številka: 3

poimenovanje: „Varnost in državljanstvo“ dif./nedif. držav Efte držav kandidatk tretjih držav po členu 21(2)(b) finančne uredbe 18 04 01 02 dif. NE NE NE NE 33 02 01 dif. DA DA DA NE Razdelek večletnega finančnega okvira Proračunska vrstica Vrsta

odhodkov Prispevek številka: 5

poimenovanje: „Upravni odhodki“ dif./nedif. držav Efte držav kandidatk tretjih držav po členu 21(2)(b) finančne uredbe 25 01 01 01 01 25 01 02 11 01 25 01 02 11 02 26 01 01 01 01 nedif. NE NE NE NE Zahtevane nove proračunske vrstice

Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic. Razdelek večletnega finančnega okvira Proračunska vrstica Vrsta

odhodkov Prispevek številka

[…][poimenovanje………………………………………] dif./nedif. držav Efte držav kandidatk tretjih držav po členu 21(2)(b) finančne uredbe […][XX.YY.YY.YY] DA/NE DA/NE DA/NE DA/NE 3.2.Ocenjene posledice za odhodke [Ta oddelek bi bilo treba izpolniti s preglednico o proračunskih podatkih upravne narave (drugi dokument v prilogi k tej oceni finančnih posledic) in prenesti na DECIDE za namene posvetovanj med službami.] 3.2.1.Povzetek ocenjenih posledic za odhodke v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega

okvira Številka: 1A poimenovanje „Konkurenčnost za rast in delovna mesta“ GD: DIGIT Leto

2019 Leto

2020 • Odobritve za poslovanje Številka proračunske vrstice: 26 03 01 00 obveznosti (1) 0,620 0,110 plačila (2) 0,310 0,420 Številka proračunske vrstice obveznosti (1a) plačila (2a) Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov Številka proračunske vrstice (3) Odobritve

za GD DIGIT SKUPAJ obveznosti =1+1a+3 0,620 0,110 plačila =2+2a+3 0,310 0,420



• Odobritve za poslovanje SKUPAJ obveznosti (4) 0,620 0,110 plačila (5) 0,310 0,420 • Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ (6) Odobritve

iz RAZDELKA 1A

večletnega finančnega okvira SKUPAJ obveznosti =4+6 0,620 0,110 plačila =5+6 0,310 0,420 Razdelek večletnega finančnega

okvira Številka 3 Poimenovanje „Varnost in državljanstvo“ GD: Generalni sekretariat Leto

2019 Leto

2020 • Odobritve za poslovanje Številka proračunske vrstice: 18 04 01 02 obveznosti (1) 1. 085 1,385 plačila (2) 0,814 1,310 Številka proračunske vrstice obveznosti (1a) plačila (2a) Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov Številka proračunske vrstice (3) Odobritve

za GD Generalni sekretariat SKUPAJ obveznosti =1+1a+3 1,085 1,385 plačila =2+2a +3 0,814 1,310 GD: JUST Leto

2019 Leto

2020 • Odobritve za poslovanje Številka proračunske vrstice: 33 02 01 obveznosti (1) 0,345 0,645 plačila (2) 0,259 0,570 Številka proračunske vrstice obveznosti (1a) plačila (2a) Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov Številka proračunske vrstice (3) Odobritve

za GD JUST SKUPAJ obveznosti =1+1a+3 0,345 0,645 plačila =2+2a +3 0,259 0,570



• Odobritve za poslovanje SKUPAJ obveznosti (4) 1. 430 2,030 plačila (5) 1,073 1,880 • Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ (6) Odobritve

iz RAZDELKA 3

večletnega finančnega okvira SKUPAJ obveznosti =4+6 1,430 2,030 plačila =5+6 1,073 1,880 Če ima predlog/pobuda posledice za več razdelkov:

• Odobritve za poslovanje SKUPAJ obveznosti (4) 2,050 2,140 plačila (5) 1,383 2,300 • Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ (6) Odobritve

iz RAZDELKOV od 1 do 4

večletnega finančnega okvira SKUPAJ

(referenčni znesek) obveznosti =4+6 2,050 2,140 plačila =5+6 1,383 2,300



Razdelek večletnega finančnega

okvira 5 „Upravni odhodki“ v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

2019 Leto

2020 GD: Generalni sekretariat • Človeški viri 0,828 0,828 • Drugi upravni odhodki 0,070 0,070 GD SKUPAJ: Generalni sekretariat odobritve 0,898 0,898 GD: DIGIT • Človeški viri 0,173 0,173 • Drugi upravni odhodki GD SKUPAJ: DIGIT odobritve 0,173 0,173 Odobritve

iz RAZDELKA 5

večletnega finančnega okvira SKUPAJ (obveznosti skupaj = plačila skupaj) 1,071 1,071 v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

2019 Leto

2020 Odobritve

iz RAZDELKOV od 1 do 5

večletnega finančnega okvira SKUPAJ obveznosti 1,25 EPDČ 1,25 EPDČ plačila 1,25 EPDČ 1,25 EPDČ 3.2.2.Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje –◻ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za poslovanje. –☑ Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Cilji in realizacije ⇩ Leto

2019 Leto

2020 REALIZACIJE vrsta povprečni stroški število stroški število stroški SPECIFIČNI CILJ št. 3 Centralni sistem zbiranja in register za evropsko državljansko pobudo

Razvoj, vzdrževanje in podpora, infrastruktura Programska oprema, infrastruktura, storitve 1. 095 1 0,950 1 1,240 Seštevek za specifični cilj št. 3 1 0,950 1 1,240 SPECIFIČNI CILJ št. 4 Spletna sodelovalna platforma za evropsko državljansko pobudo Razvoj, vzdrževanje in podpora, delovanje platforme, infrastruktura Programska oprema, infrastruktura, storitve 0,400 1 0,400 1 0,400 Seštevek za specifični cilj št. 4 1 0,400 1 0,400 SPECIFIČNI CILJ št. 5 Komunikacijske dejavnosti in dejavnosti ozaveščanja Storitve 0,400 1 0,500 1 0,300 Seštevek za specifični cilj št. 5 1 0,500 1 0,300 SPECIFIČNI CILJ št. 6 Prevodi prijavljenih pobud Storitve 0,050 100 0,050 100 0,050 Seštevek za specifični cilj št. 6 100 0,050 100 0,050 SPECIFIČNI CILJ št. 7 Organiziranje sestankov z organizatorji pobud Neposredne pogodbe, storitve 0,150 5 0,150 5 0,150 Seštevek za specifični cilj št. 7 5 0,150 5 0,150 STROŠKI SKUPAJ 2,050 2,140

Utemeljitev za zahtevane odobritve: Cilj št. 3: Zagotoviti centralni sistem za spletno zbiranje izjav o podpori in register evropske državljanske pobude: V tem predlogu je izrecno predviden centralni sistem spletnega zbiranja. Vzpostavi in upravlja ga Komisija (člen 10). V prvi uredbi o evropski državljanski pobudi to ni bilo predvideno, ampak le, da je Komisija odgovorna za razvoj in vzdrževanje programske opreme za spletno zbiranje. Spletni register evropske državljanske pobude je naveden že v prvi uredbi o evropski državljanski pobudi in predvideno je, da se ohrani v novi (člen 4(3)). Proračun za razvoj in vzdrževanje programske opreme za spletno zbiranje in register evropske državljanske pobude znaša 685 tisoč EUR v letu 2017, financira pa se delno iz proračunske vrstice 26 03 01 00 programa ISA² (zlasti v zvezi s programsko opremo za spletno zbiranje) in delno iz proračunske vrstice 18 04 01 02 evropske državljanske pobude. Zneski, predvideni za izvajanje tega predloga za namen tega cilja, odražajo rezultate študije o postopku spletnega zbiranja, ki jo je Komisija izvedla v letu 2017. Cilj št. 4: Nuditi tehnično in organizacijsko podporo organizatorjem evropske državljanske pobude s spletno sodelovalno platformo za evropsko državljansko pobudo, ki se upravlja v sodelovanju z zunanjim partnerjem: Predlog v členu 4(2) predvideva spletno sodelovalno platformo kot stalno orodje za podporo izvajanju evropske državljanske pobude. V prvi uredbi o evropski državljanski pobudi platforma ni bila predvidena. V skladu z novo uredbo bo za platformo potrebno redno financiranje. Predlagani letni proračun znaša 400 tisoč EUR na leto, kar bi moralo kriti delovanje platforme v sodelovanju z zunanjim partnerjem ter razvoj IT, vzdrževanje, podporo in infrastrukturo. Cilj št. 5: Spodbujati instrument evropske državljanske pobude s komunikacijskimi orodji in orodji ozaveščanja: Novi člen 17 predlagane uredbe uvaja obveznost za Evropsko komisijo, da izvede komunikacijske dejavnosti za ozaveščanje o obstoju evropske državljanske pobude. V letu 2017 se komunikacijske dejavnosti financirajo iz proračunske vrstice 18 04 01 02 evropske državljanske pobude, ki ima skupne odobritve v višini 840 tisoč EUR. Predlog proračuna za leto 2018 predvideva 740 tisoč EUR za proračunsko vrstico 18 04 01 02 evropske državljanske pobude. Predlagane letne odobritve za ta namen znašajo 500 tisoč EUR v letu 2019, nato pa 300 tisoč EUR na leto. Cilj št. 6: Prevesti prijavljene pobude. Predlog nove uredbe o evropski državljanski pobudi uvaja prevode pobud v vse uradne jezike EU (člen 4(4)), potem ko jih Komisija prijavi, kar po sedanji uredbi ni predvideno.

Proračun v višini 50 tisoč EUR bi moral omogočati prevod do 100 prijavljenih pobud na leto. Cilj št. 7: Organizirati sestanke z organizatorji, če jih Komisija povabi v okviru postopka pregleda za njihovo uspešno pobudo. Te odobritve se uporabljajo predvsem za povračilo potnih stroškov organizatorjev, povabljenih na sestanek s Komisijo v okviru postopka pregleda za uspešno pobudo. Morebitni drugi stroški se nanašajo na s tem povezano logistiko in dobave. 3.2.3.Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.3.1.Povzetek –◻ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za upravne zadeve. –☑ Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) 2019 2020 RAZDELEK 5

večletnega finančnega okvira Človeški viri 1,001 1,001 Drugi upravni odhodki 0,070 0,070 Seštevek za RAZDELEK 5

večletnega finančnega okvira 1,071 1,071 Zunaj RAZDELKA 5

večletnega finančnega okvira Človeški viri Drugi

upravni odhodki Seštevek za odobritve

zunaj RAZDELKA 5

večletnega finančnega okvira SKUPAJ 1,071 1,071 Potrebe po odobritvah za človeške vire in druge upravne odhodke se krijejo z odobritvami GD, ki so že dodeljene za upravljanje ukrepa in/ali so bile prerazporejene znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. 3.2.3.2.Ocenjene potrebe po človeških virih –◻ Za predlog/pobudo niso potrebni človeški viri.

–☑ Za predlog/pobudo so potrebni človeški viri, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: ocena, izražena v ekvivalentu polnega delovnega časa 2019 2020 • Delovna mesta v skladu s kadrovskim načrtom (uradniki in začasni uslužbenci) 25 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije) 4 EPDČ AD + 2 EPDČ AST 4 EPDČ AD + 2 EPDČ AST 26 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije) 0,25 EPDČ AD + 1 EPDČ AST 0,25 EPDČ AD + 1 EPDČ AST XX 01 01 02 (delegacije) XX 01 05 01 (posredne raziskave) 10 01 05 01 (neposredne raziskave) • Zunanji sodelavci (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ) XX 01 02 01 (PU, NNS, ZU iz splošnih sredstev) XX 01 02 02 (PU, LU, NNS, ZU in MSD na delegacijah) XX 01 04 yy – na sedežu – na delegacijah XX 01 05 02 (PU, NNS, ZU za posredne raziskave) 10 01 05 02 (PU, NNS, ZU za neposredne raziskave) Druge proračunske vrstice (navedite) SKUPAJ 4,25 EPDČ AD + 3 EPDČ AST 4,25 EPDČ AD + 3 EPDČ AST XX je zadevno področje ali naslov. Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem GD, ki je že dodeljeno za upravljanje ukrepa in/ali je bilo prerazporejeno znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. Opis nalog: Uradniki in začasni uslužbenci Cilj št. 1: Učinkovito upravljati upravne postopke v zvezi z izvajanjem evropske državljanske pobude in zagotavljati pomoč organizatorjem. Cilj št. 2: Nuditi tehnično podporo organizatorjem evropske državljanske pobude in upravljati povezane projekte IT. Zunanji sodelavci 3.2.4.Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom –☑ Predlog/pobuda je v skladu z veljavnim večletnim finančnim okvirom. –◻ Za predlog/pobudo je potrebna sprememba zadevnega razdelka večletnega finančnega okvira. Pojasnite zahtevano spremembo ter navedite zadevne proračunske vrstice in ustrezne zneske. […] ◻ Za predlog/pobudo je potrebna uporaba instrumenta prilagodljivosti ali sprememba večletnega finančnega okvira. Pojasnite te zahteve ter navedite zadevne razdelke in proračunske vrstice ter ustrezne zneske. […] 3.2.5.Udeležba tretjih oseb pri financiranju –☑ V predlogu/pobudi ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb. –V predlogu/pobudi je načrtovano sofinanciranje, kot je ocenjeno v nadaljevanju: odobritve v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

N Leto

N+1 Leto

N+2 Leto

N+3 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) Skupaj Navedite organ, ki bo sofinanciral predlog/pobudo Sofinancirane odobritve SKUPAJ