SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 21.1. 2009 
SEC(2009) 47 
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
 
Spremni dokument k 
Predlog 
 
DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
 
o formalnostih poro čanja za ladje, ki priplujejo v pristaniš ča držav članic Skupnosti ali 
izplujejo iz njih in o razv eljavitvi Direktive 2002/6/ES 
  
Poročilo o oceni u činka razli čnih opcij za poenostavitev/ zmanjšanje/ukinitev upravnih 
postopkov za pomorski promet na  kratkih razdaljah in za uresni čevanje evropskega 
prostora za pomorski prevoz brez ovir 
  
POVZETEK PORO ČILA O OCENI U ČINKA  
 
{COM(2009) 11 kon č.} 
{SEC(2009) 46}  
SL 1   SL POVZETEK 
Hitra rast težkega cestnega prometa in z njo povezani zastoji, nesre če in onesnaženje so glavni 
gospodarski, družbeni in okoljski  problemi, za katere se pri čakuje, da jih bo obravnavala 
politika za spodbujanje pomorske ga prometa na kratkih razd aljah. Evropa potrebuje u činkovit 
sistem somodalnega prevoza, ki povezuje pr ednosti vseh vrst prevoz a, da ohrani in pove ča 
svojo konkuren čnost in uspešnost v skladu z liz bonsko strategijo in srednjero čnim pregledom 
iz bele knjige o evropski prometni politiki. 
Zapleteni upravni postopki prepre čujejo, da bi se pomorski pr omet na kratkih razdaljah 
razvijal hitreje. Zadevni upravni postopki imajo negativne gospodarske posledice, zlasti 
stroške, ki so povezani z upravnimi zaost anki, pogostimi ali rednimi kontrolami in časom, ki 
se porabi za pripravo dokumentacije in pos topkov. Ta zapletenost tudi zmanjšuje privla čnost 
te vrste prevoza in povzro ča, da pomorski promet na kratkih razdaljah k u činkovitosti in 
trajnostni naravi evropskega pr ometnega sistema ne more pris pevati toliko, kolikor bi lahko. 
Medtem ko so bile ovire pri kopenskem prevoz u naposled odstranjene, pa je notranji trg po 
vsej Evropski uniji za zdaj nepopoln glede pomorskega prometa na kratkih razdaljah. 
V okviru zamisli evropskega prostora za pomors ki prevoz brez ovir so službe Komisije 
ocenile glavne upravne in dokumentarne pos topke pri pomorskem prometu na kratkih 
razdaljah, z namenom, da bi se poenos tavili, zmanjšali ali, kadar je mogo če, ukinili za 
prevoze med dvema pristaniš čema EU. 
Zlasti so bili pregle dani naslednji postopki: 
• carinski postopki (vklju čno s poenostavljenimi postopki); 
• postopki poro čanja za ladje; 
• veterinarski in fitosanitarni postopki; 
• prevoz nevarnega blaga. 
Proučene so bile tudi nadaljnje možnosti za izboljšanje stanja: 
• elektronski prenos upravnih podatkov; 
• eno samo okence za vse upravne formalnosti; 
• ureditev vsega v zvezi s kontro lami na enem samem mestu; 
• potrdila o oprostitvi pilotaže; 
• alternativni upravni jezik; 
• posebna obmo čja v pristaniš čih, namenjena za pomorski promet na kratkih 
razdaljah. 
Proučene so bile naslednje možnosti politike: 
SL 2   SL – status quo kot izhodiš čni scenarij; 
– poenostavitev vsake od upravnih formalnosti posebej; 
– delovanje na podlagi usklajenega niza ukrep ov, ki poenostavljajo, zmanjšujejo in, 
kadar koli je mogo če, ukinjajo formalnosti za plov ila, ki plujejo med pristaniš či EU, 
v skladu z modelom notranjega trga, ki obstaja za kopenski promet. 
Ocena učinka teh opcij je temeljila na mnogih predpostavkah, pri katerih so bili skrbno 
upoštevani prispevki vseh zain teresiranih strani. Z zadostno zanesljivostjo je  pokazala, da 
upravna poenostavitev prinaša jasn e koristi in da sektor pomorsk ega prometa ne bi smel biti 
izključen iz splošnega režima prostega gi banja, ki velja za kopenski promet. 
Pobudo so v celoti podprle vplete ne zainteresirane strani in je ena od temeljev nedavnega 
Sporočila o celostni pomorski politiki, tako imenovane  modre knjige. Zainte resirane strani so 
menile, da so ne le sedanji zaostanki ampak t udi tveganja za zaostanke pomemben dejavnik, 
ki odvrača od uporabe pomorskega prometa na kr atkih razdaljah. Zanesljivost in to čnost sta 
najpomembnejša dejavnika in na podlagi pr edlaganih ukrepov se bosta izboljšala ob 
razmeroma majhnih stroških za družbo. Uskladitev  upravnih formalnosti, ki se uporabljajo za 
pomorski prevoz znotraj EU, s tistimi, ki se up orabljajo za druge vrste prevoza, bo pritegnila 
več vkrcevalcev v pomorski promet. 
Zato se predlaga, da Komi sija sprejme akcijski na črt, da poenostavi obstoje če upravne 
postopke in ukine nekatere od njih. Akcijski na črt vsebuje kratkoro čne ukrepe: 
– racionalizacijo poro čanja in obrazcev za plovila in blago, ki jih zahtevajo Direktive 
2002/6/ES (formalnosti za plovila, ki priplujejo v pristaniš ča in/ali izplujejo iz njih), 
2000/59/ES (sprejem ladijskih odpa dkov in ostankov tovora), 2002/59/ES 
(spremljanje plovil) in Ur edba (ES) št.°725/2004 (zaš čita na ladjah in v pristaniš čih); 
– ukinitev carinskih sistematskih kontrol in  zahtev po dokumentih za blago, ki se 
prevaža po morju med pristaniš či EU, da se stanje uskl adi s tistim v notranjem 
prometu. Ukrep bo zahteval spremembo izvedbene dolo čbe Carinskega zakonika 
Skupnosti1 in bi moral za četi veljati najpozneje leta 2010; 
– glede zakonodaje za veterinarske in fitosa nitarne proizvode bi bilo treba sprejeti 
smernice leta 2009, da se omogo či hitrejše izvajanje kontro l dokumentov iz Direktiv 
89/662/EGS2, 90/425/EGS3 in 2000/29/ES4. 
Treba bi bilo izvesti tudi nadaljnje ukrepe za izboljšanje stanja, zlasti: 
– spodbujanje elektronskega prenosa upravnih podatkov; 
                                                 
1 Uredba Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 in Uredba (ES) št. 450/2008 Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 23. apr ila 2008 o carinskem zakoniku Skupnos ti; UL L 145, 4.6.2008, str. 1. 
2 Direktiva Sveta z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede 
na vzpostavitev notranjega trga UL L 395, 30.12.1989, str. 13. 
3 Direktiva Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehni čnih pregledih, ki se 
zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in 
proizvodi UL L 224, 18.8.1990, str. 29. 
4 Direktiva Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, 
škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti; UL L 
169, 10.7.2000, str. 1. 
SL 3   SL – vzpostavitev upravnega okenca, pri katerem bi bilo mogo če na enem mestu vse 
urediti; 
– poenostavitev pomorskega prevoza nevarn ega blaga, tako da se v državah članicah 
EU izvaja enakovrednost med nekaterimi pravili IMDG (prevoz nevarnega blaga po 
morju) in pravili ADR/RID (prevoz nevarnega blaga po cesti/železnici). 
Prva dva ukrepa bi bilo mogo če izvajati in usklajevati v okvi ru širše zasnovanih predlogov, 
zlasti tistih, ki bodo vklju čeni v akcijski na črt za uvedbo e-pomorskih sistemov v letu 2009. 
Poleg tega bi bilo treba izdati priporo čila, naj države članice izvajajo nadaljnje pospeševalne 
ukrepe, vsaki č ko lokalni pogoji to na u činkovit na čin omogo čajo, namre č: 
– usklajujejo inšpekcijske preglede , ki jih izvajajo v pristaniš čih različne upravne 
službe („upravno okence, kjer se la hko vse uredi na enem mestu“); 
– razširijo podro čje uporabe potrdil o oprostitvi pilotaže; 
– uvedejo uporabo jezika, ki se najpogosteje uporablja na morju, kot alternative za 
nacionalni(-e) jezik(-e) pri upravnem sporo čanju; 
– uvedejo v pristaniš čih območja, namenjena pomorskemu prometu na kratkih 
razdaljah, kjer bi to lahko olajšalo delovne operacije za to vrsto prometa. 
Ta kombinacija ukrepov in nji hovo usklajeno izvajanje bosta omogo čila zmanjšanje stroškov 
in izboljšanje produktivnosti, hkrati pa ohran itev razpoložljivosti bistvenih informacij. 
Informacije o blagu pod carinskim in drugim nadzor om (živalski, veterina rski in fitosanitarni 
izdelki) bi bile še na voljo in bi jih bilo treba pokazati ob pregledih na kraju samem. 
Ta sveženj ukrepov bo omogo čil zmanjšanje upravnega bremena, ocenjeno na 2,4 milijarde 
EUR, in okoljske koristi, ocenjene na 182–365 milijonov EUR, v obdobju 2009–2040. Ocenjuje se, da bodo stroški na črtovanja, razvijanja in iz vajanja ukrepov znašali 617 
milijonov EUR. Te stroške bi si delili nosilci gospodarskih dejavnosti, zlasti pristaniški organi in ladjarske družbe. Stroški za nacionalne uprave bi bili zanemarljivi. 
Pri tem pristopu ne bi bilo tveganja, da se znižaj o standardi, in bi se zato ohranili temeljni cilji 
uredb, povezanih s carino in varnostjo. 
Ta pristop bi v številnih državah članicah pomagal znižati stroške za podjetja in s tem tudi za 
potrošnike.