Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 88/06)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Savennières“

PDO-FR-A0158-AM01

Datum obvestila: 15. november 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Geografsko območje

Geografsko območje je spremenjeno tako: „Vse faze proizvodnje potekajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin departmaja Maine-et-Loire: Bouchemaine, La Possonnière, Savennières.

Kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje, so na voljo za vpogled na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité).“

Redakcijska sprememba: na novem seznamu upravnih enot so upoštevane združitve ali druge spremembe pri upravnem določanju namembnosti zemljišč, do katerih je prišlo od homologacije specifikacije proizvoda. Seznam se zaradi večje pravne varnosti nanaša na veljavno različico uradnega geografskega kodeksa, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE. Obseg geografskega območja ostaja popolnoma enak.

Nazadnje je zaradi boljšega obveščanja javnosti navedeno, da so kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje, na voljo za vpogled na spletišču inštituta INAO.

Posledično je spremenjena točka 6 enotnega dokumenta o geografskem območju.

2. Območje v neposredni bližini

V točki 3 oddelka IV poglavja 1 je seznam občin nadomeščen z:

Angers, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon in Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Blaison-Gohier in Saint-Sulpice), Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hôpital in Vauchrétien), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Chanzeaux in Valanjou), Denée, Doué-en-Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Brigné), Les Garennes sur Loire (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Juigné-sur-Loire in Saint-Jean-des-Mauvrets), Mauges-sur-Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Saint-Laurent-de-la-Plaine), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Melaine-sur-Aubance, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chavagnes, Martigné-Briand in Notre-Dame-d’Allençon) ter Val-du-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay).

Tako se lahko upoštevajo različne združitve občin, do katerih je prišlo od zadnje različice specifikacije proizvoda. Obseg območja v neposredni bližini ostaja popolnoma enak.

Posledično je spremenjena točka 9 enotnega dokumenta o dodatnih pogojih.

3. Kmetijsko-okoljska določba

V točki 2 oddelka VI poglavja 1 je dodano: „V medvrstnih prostorih je obvezen samorasel ali zasajen rastlinski pokrov, ki se uravnava; če tega rastlinskega pokrova ni, izvajalec obdela tla zaradi uravnavanja samoraslega rastlinja ali utemelji uporabo sredstev za biotično zatiranje, ki so jih odobrili javni organi za vinogradništvo. Če se na parceli uporabljajo herbicidi za biotično zatiranje, je uporaba drugih herbicidov prepovedana.“

Ta sprememba je v skladu s sedanjim razvojem praks izvajalcev v korist agroekologije v vseh anžujskih vinogradih. Kaže na to, da se pri tehničnih načrtih vse bolj upoštevajo okoljska vprašanja. S spodbujanjem prisotnosti rastlinskega pokrova, mehanskim odstranjevanjem plevela ali celo uporabo sredstev za biotično zatiranje se zmanjšuje uporaba kemičnih herbicidov. Tako zmanjšanje uporabe herbicidov omogoča boljše varovanje vinogradniških tal in ohranjanje njihovih naravnih funkcij (rodovitnosti, biotske raznovrstnosti, biološkega čiščenja), kar prispeva h kakovosti in pristnosti vin ter podpira pojem območja.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

4. Določitev datuma začetka trgatve

V točki 1 oddelka VII poglavja 1 je črtan stavek: „Datum začetka trgatve se določi v skladu z določbami člena D. 645-6 zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.“

Danes ni več treba določiti datuma začetka trgatve, saj imajo izvajalci zdaj na voljo širok nabor orodij, s katerimi lahko natančno ocenijo zrelost grozdja. Vsak izvajalec ima določeno število posameznih in skupnih naprav in opreme, s katerimi lahko natančno določi najustreznejši datum za začetek trgatve na posamezni parceli glede na cilje pridelave.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5. Zmogljivost vinske kleti

V točki 1(c) oddelka IX poglavja 1 je stavek: „Vrelna zmogljivost za pridelavo vina pri posameznem izvajalcu je enaka najmanj 1,4-kratnemu povprečnemu donosu vinogradniškega gospodarstva glede na zadnjih pet let.“ nadomeščen s stavkom: „Zmogljivost vinske kleti posameznega izvajalca za proizvodnjo vina je enaka najmanj 1,4-kratni povprečni količini pridelanega vina v zadnjih petih letih.“

Specifikacija proizvoda se ne nanaša na prostorninsko zmogljivost (izraženo v hl ali m3), temveč na donos, tj. količino pridelka, deljeno s površino pridelave (izraženo na primer v hl/ha). S predlagano spremembo je mogoče popraviti to neskladnost pri količinah, pri čemer se v osnovi nič ne spremeni (najmanjša zmogljivost je še vedno določena na 1,4-kratno povprečno količino pridelanega vina na vinogradniško gospodarstvo v predhodnih vinskih letih).

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

6. Dajanje vina v promet

Črtana je točka 5(b) oddelka IX poglavja 1, ki se nanaša na datum dajanja vin v promet med odobrenimi skladišči.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

7. Vodenje registra

V točki 3 oddelka II poglavja 2 je beseda „potencialni“ nadomeščena z besedo „naravni“.

Zaradi uskladitve oblikovanja besedila v vseh specifikacijah proizvodov z območja Anjou Saumur sta izraza „delež potencialnega“ ali „stopnja“ nadomeščena z izrazom „volumenski delež naravnega alkohola“. Te spremembe izboljšujejo berljivost teh specifikacij proizvodov. Z uskladitvijo določb o vodenju registrov se poenostavljata priprava načrta inšpekcijskih pregledov in nadzor nad temi registri.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

8. Glavne točke, ki jih je treba preverjati

Poglavje 3 je bilo spremenjeno zaradi uskladitve besedila glavnih točk, ki jih je treba preverjati, v specifikacijah proizvodov z območja Anjou Saumur.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Savennières

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vin

Značilnosti proizvoda

Vina so mirna suha, polsuha, polsladka ali sladka bela vina, katerih glavne analitske lastnosti so naslednje: – Suha vina imajo najmanj 11,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola. – Druga vina imajo najmanj 12,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola. – Suha vina po vrenju vsebujejo največ 4 grame fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter ali 8 gramov na liter, kadar vsebnost skupnih kislin, izražena v gramih vinske kisline na liter, ni več kot 2 grama na liter nižja od vsebnosti fermentirnih sladkorjev. – Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v suhem vinu ne presega 13 %. Vsebnosti hlapnih kislin, skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida so določene z zakonodajo Skupnosti.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Opis

To so bela in najpogosteje suha vina. Vendar lahko včasih vsebujejo fermentirne sladkorje. So bledo rumene do zlato rumene barve. Za vonj so običajno značilne cvetlične aromatične vonjave ali note (akacija, lipa itd.), pomešane s sadnimi notami, ki lahko spominjajo na hruško, breskev, kutino, pražene mandlje, rozine, med, vse skupaj pa je obogateno s pridihom mineralnosti. Okus je poln in mehak ter razkriva vso aromatično kompleksnost. Nazadnje nastane mešanica svežine, mineralnosti in kančka grenkosti, ki dajejo harmonijo in uravnoteženost. Ta vina se popolnoma razvijejo po več letih od stekleničenja. Vina s fermentirnimi sladkorji so izredno primerna za staranje.

5. Enološki postopki

(a) Osnovni enološki postopki

Poseben enološki postopek

Prepovedana je uporaba lesenih trsk. Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v suhem vinu ne presega 13 %.

Pri drugih vinih so prepovedani kakršni koli postopki obogatitve. Poleg zgoraj navedenih določb je treba pri vinih v zvezi z enološkimi postopki upoštevati obveznosti, določene na ravni Skupnosti ter v zakoniku o kmetijstvu in morskem ribištvu.

Vina se donegujejo vsaj do 15. februarja leta, ki sledi letu trgatve.

Gostota zasaditve – razdalja

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 000 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2,50 metra, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od 1 metra. Za pridelek vinogradniških parcel z gostoto zasaditve, manjšo od 4 000 trsov na hektar, vendar večjo od 3 300 trsov na hektar, se lahko uporablja kontrolirana označba porekla, če se upoštevajo določbe o pravilih oblikovanja v špalir in višini listja iz te specifikacije proizvoda. Na teh vinogradniških parcelah razdalja med vrstami ne sme biti večja od 3 metrov, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od 1 metra.

Pravila rezi in špalirne oblike vinske trte

Pridelovalna praksa

Trsi se obrezujejo najpozneje 30. aprila v mešani rezi z največ 12 očesi na trs in največ 4 očesi na šparon.

Višina listja, pritrjenega na žice, je najmanj enaka 0,6-kratni medvrstni razdalji, pri čemer je višina listja, pritrjenega na žice, izmerjena od spodnje meje listja, ki je določena pri najmanj 0,40 metra od tal, do zgornje meje poganjkov, ki je določena pri najmanj 0,20 metra nad najvišjo žico špalirne oblike.

Vinogradniške parcele z gostoto zasaditve, ki je manjša od 4 000 trsov na hektar, vendar večja od 3 300 trsov na hektar, poleg tega izpolnjujejo naslednja pravila za oblikovanje v špalir: koli za špalirno obliko zunaj zemlje merijo v višino najmanj 1,90 metra; špalirna oblika je štirietažna; najvišja žica je na višini najmanj 1,85 metra od tal.

Namakanje

Pridelovalna praksa

Namakanje ni dovoljeno.

Trgatev

Pridelovalna praksa

Grozdje se obira z odbiranjem grozdov na trsih. Uporaba spravljalnikov grozdja je prepovedana.

(b) Največji donosi

Suha in polsuha vina

50 hektolitrov na hektar

druga vina

35 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Vse faze proizvodnje potekajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin departmaja Maine-et-Loire: Bouchemaine, La Possonnière, Savennières.

7. Glavne sorte vinske trte

Chenin B

8. Opis povezave

1. Informacije o geografskem območju

(a) Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje leži na desnem bregu Loare, približno 15 kilometrov od mesta Angers. Zaznamuje ga skupina gričev, obrnjenih proti jugu/jugovzhodu, ki se razprostirajo od Loare v pasu od 500 do 1 500 metrov in nizajo približno 6 kilometrov vzdolž Loare. Na severu geografskega območja je obsežna, hladnejša planota, izpostavljena vetru, ki je večinoma namenjena živinoreji in pridelavi žit.

Geološko podlago sestavljajo formacije skrilavca in skrilastega peščenjaka iz obdobja od zgornjega ordovicija do spodnjega devona, ponekod pa jo prepredajo žilnine vulkanskih kamnin (rioliti in spiliti). Ob vznožju planote je v bolj ali manj debelih slojih naloženega nekaj eolskega peska iz kvartarja. Na pobočjih pa je matična kamnina najpogosteje zelo blizu površine.

Geografsko območje se razprostira na ozemlju treh občin: Bouchemaine, La Possonnière in Savennières.

Podnebje je oceansko. Zaradi masiva Mauges, ki se nahaja zahodno od vinorodnega območja, pa se to oceansko podnebje nekoliko razlikuje z ustvarjanjem učinka fena. Povprečna letna količina padavin znaša 650 mm in zaznamuje celoto, ki je v zavetju pred vlažnimi vetrovi, medtem ko na pobočjih masiva Mauges presega 800 mm. Ta razlika v količini padavin je še izrazitejša med rastnim ciklom trte, zlasti od junija do obdobja trgatve. Povprečne letne temperature so sorazmerno visoke (okrog 12 °C). Loara ima bistveno vlogo pri uravnavanju temperatur na bližnjem griču, izpostavljenemu prevladujočemu vetru, in tako ponoči ohranja visoke temperature. Pomembno vlogo ima tudi zato, ker v obdobju trgatve spodbuja pojav jutranjih meglic, ki so bistvene za razvoj plemenite plesni.

(b) Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Vinogradništvo, ki je bilo najprej omejeno na parcele v bližini velikih anžujskih opatij, se je razširilo vse okoli Angersa, nato pa v 4. stoletju na griča Pruniers in Bouchemaine. Proti letu 1130 so menihi iz opatije Saint-Nicolas d’Angers zasadili vinsko trto na griču nad Loaro, po katerem je dobil ime grad „La Roche aux Moines“. Leta 1140 so benediktinke v tržni naselbini La Possonnière zgradile samostan, imenovan „Le Prieuré“. Obkrožali so ga obsežni vinogradi. Od tedaj je bilo vino „Savennières“ cenjeno na mizah plemstva, zlasti v 15. stoletju na mizi „dobrega kralja Reneja“ (Rene I. Anžujski). Ta je ob postanku v občini pokusil čašo vina s parcele zahodno od tržne naselbine in ga označil za zlato kapljico („goutte d’or“). Ta parcela je od takrat znana pod imenom „Clos de la Goutte d’Or“.

Vinorodno območje se je razvilo predvsem v 17. in 18. stoletju. Bidet in Duhamel de Monceau sta v delu „Traité sur la nature et la culture de la vigne“ (Razprava o naravi in gojenju vinske trte), ki je izšlo leta 1749, zapisala: „Na gričih, ki kraljujejo ob Loari na obeh bregovih, se razprostirajo različni anžujski vinogradi; ti griči so medsebojno oddaljeni pol ali četrt [nekdanje] milje, raztezajo pa se do 7 ali 8 milj od Angersa proti Bretaniji. Tu so samo skale, ki so bile nekdaj povsem nerodovitne, porasle z grmičevjem, goščavo in starimi drevesi; zaradi tega je bilo to območje nedostopno in nepredirno ter je dajalo zatočišče vsem vrstam divjih zveri in strupenih živali. Območje, ki ga je zelo težko krčiti, je zdaj popolnoma obdelano in zasajeno z vinsko trto vse do tam, kjer grič začne na severni strani postajati položnejši in se obračati, kar obsega četrt ali pol [nekdanje] milje. Griči na desnem bregu Loare, če se spuščamo proti Nantesu, so obrnjeni proti jugu, zato je vino tam boljše in močnejše kot na levem bregu...“. Griči in zemljišča ob tržni naselbini Savennières so pokriti z vinogradi in vsaka hiša na podeželju ima nekaj brajd. Pred francosko revolucijo je bilo v Cahiers de doléances (pritožbeni zvezki), ki so jih uredili Etats généraux (generalni stanovi), opisano stanje vinogradov na gričevju. „Savennières: 2460 prebivalcev, ena tretjina vinogradov z odličnim pridelkom [...] Nisem še videl tako obdavčene župnije, kot je Savennières,“ je takrat napisal M. Dertrou, upravitelj.

V 19. stoletju je vinogradništvo zaradi precejšnjega napredka v enologiji in varstvu rastlin doživelo temeljito preobrazbo pod vodstvom lastnikov, kot je bil Guillory, ki so skrbeli za pridobivanje kakovostnih vin in ohranjanje slovesa vin „Savennières“. Pridobili so torej številne izkušnje, tako s poskusi z uvedbo drugih sort vinske trte, med drugim sorte verdelho z Madeire, katere približno 60 trsov je bilo po navedbah profesorja Maisonneuva gojenih na „Coulée de Serrant“, kot z urejanjem teras ali poskusi uporabe špalirne oblike. Kljub temu sorta chenin B ostaja sorta vinske trte, ki je idealna za ta vinograd. Jules Guyot je med enim svojih obiskov leta 1865 odlično opisal gojitveno obliko, ko je govoril o rezi na reznike, pletju mladik in trgatvi, pri kateri „velik del grozdov zmehčan... “.

Kontrolirana označba porekla „Savennières“ je priznana z odlokom z dne 8. decembra 1952, ki pretežno opredeljuje vina s fermentirnimi sladkorji. Ta odlok se je na pobudo zaporednih predsednikov sindikata za zaščito, med katerimi je bil Michèle Bazin de Jessey, razvil v smeri opredelitve suhih vin z možnostjo pridelave vin s fermentirnimi sladkorji, ki tako izražajo vinogradniške prakse in izvirnost okolja.

Leta 2009 je vinograde obdelovalo 34 izvajalcev.

2. Informacije o kakovosti in značilnostih proizvoda

To so bela in najpogosteje suha vina. Vendar lahko včasih vsebujejo fermentirne sladkorje. So bledo rumene do zlato rumene barve.

Za vonj so običajno značilne cvetlične aromatične vonjave ali note (akacija, lipa itd.), pomešane s sadnimi notami, ki lahko spominjajo na hruško, breskev, kutino, pražene mandlje, rozine, med, vse skupaj pa je obogateno s pridihom mineralnosti.

Okus je poln in mehak ter razkriva vso aromatično kompleksnost. Nazadnje nastane mešanica svežine, mineralnosti in kančka grenkosti, ki dajejo harmonijo in uravnoteženost.

Ta vina se popolnoma razvijejo po več letih od stekleničenja. Vina s fermentirnimi sladkorji so izredno primerna za staranje.

3. Medsebojni vzročni vplivi

Razmejeno območje parcel za pridelavo grozdja vključuje parcele, ki ležijo na gričih, zaščitenih pred vetrom, so obrnjene proti jugu in imajo plitva tla, ki so nastala na formacijah skrilavca in skrilastega peščenjaka paleozojskega masiva, ali plitva tla, ki so nastala na eolskem pesku. Tla, ki so slabo rodovitna in zelo prodnata, imajo dobro sposobnost odvajanja vode in majhno zalogo vode.

Te vinogradniške lege zahtevajo optimalno vzgojo rastline in njenega proizvodnega potenciala, ki se izraža v gojitveni obliki vinske trte, strogih pravilih rezi in trgatvi z odbiranjem grozdov, vključno za proizvodnjo suhih vin.

Znanje izvajalcev se odraža v navezanosti na sorto vinske trte chenin B, odporno sorto, ki v takih razmerah razvije vso svojo izvirnost in polnost. Prilagodili so se na njene posebnosti in bogastvo s tem, da so ustvarili različne tehnične načrte. Vsebnost fermentirnih sladkorjev v pridelanih vinih je tradicionalno odvisna od mesta zasaditve, gojitvene oblike vinske trte in vremenskih razmer letnika. Kadar so vremenske razmere ob koncu trgatve ugodne zaradi vloge Loare kot termoregulatorja, vetrov, ki jih usmerja reka in ki mehansko spodbujajo sušenje jagod, ali prisotnosti jutranjih meglic, se „polsladka“ ali „sladka“ vina pridelujejo iz jagod, bogatih s sladkorjem, ker so se sušile na trti ali je na njih nastala plemenita plesen zaradi delovanja Botrytis cinerea.

Izvajalci so tako zelo hitro prevzeli tehnike, ki jim omogočajo, da s prilagoditvijo tehnik pridelave vina iz grozdja potegnejo najboljše. Uveljavilo se je donegovanje v kleti po vrenju, da vino pridobi kompleksne arome. Za dosego tega cilja je v specifikaciji proizvoda opredeljeno najkrajše obdobje donegovanja do 15. marca leta, ki sledu letu trgatve.

Izvirna in posebna vina z zgodovinskim slovesom je mogoče pridobivati zaradi kombinacije posebnega naravnega okolja, sorte vinske trte, ki je nanj povsem prilagojena, in ljudi, ki znajo izkoristiti ves njen potencial. André Jullien je leta 1816 v delu „Topographie de tous les vignobles connus“ (Topografija vseh znanih vinogradov) ta vina hitro uvrstil v prvo kategorijo ter jim s tem priznal izvirnost, kakovost in sloves.

Vinorodno območje „Savennières“, simbol blagega anžujskega podnebja („douceur angevine“), je od leta 2001 vpisano na Unescov seznam svetovne dediščine.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo in zorenje vina, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin: Angers, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon in Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Blaison-Gohier in Saint-Sulpice), Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hôpital in Vauchrétien), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Chanzeaux in Valanjou), Denée, Doué-en-Anjou (nekdanje ozemlja pooblaščene občine Brigné), Les Garennes sur Loire (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Juigné-sur-Loire in Saint-Jean-des-Mauvrets), Mauges-sur-Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Saint-Laurent-de-la-Plaine), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Melaine-sur-Aubance, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chavagnes, Martigné-Briand in Notre-Dame-d’Allençon) ter Val-du-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay).

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Vse neobvezne navedbe so na etiketah izpisane s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega dvakratne velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Ime kontrolirane označbe porekla se lahko dopolni z geografskim imenom „Val de Loire“ po pravilih iz specifikacije proizvoda. Velikost črk za navedbo geografskega imena „Val de Loire“ niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Vina so v trgovinskih dokumentih, dovoljenjih za promet in oznakah obvezno predstavljena z izrazi „polsuho“, „polsladko“ ali „sladko“, ki ustrezajo vsebnosti fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) v vinu, kot je določena v zakonodaji Skupnosti. Na oznakah so ti izrazi navedeni v istem vidnem polju kot ime kontrolirane označbe porekla.

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če: – gre za kraj, zaveden v katastru; – je ta naveden na prijavi pridelka. Velikost črk za navedbo imena kraja, zavedenega v katastru, niti po višini niti po širini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-a87a8bc4-187d-4cf2-82e7-f4a10eb68f12

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.