SL Uradni list Evropske unije C 175/4

Mnenje Odbora regij – Šesto poročilo o napredku na področju gospodarske in socialne kohezije

(2010/C 175/02)

I. POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

Uvod

1. pozdravlja 6. poročilo o napredku na področju gospodarske in socialne kohezije, ki se osredotoča na ustvarjalnost in inovativnost, da bi Unija izplavala iz sedanje gospodarske krize čim hitreje in čim močnejša. Poročilo predstavlja dejavnike, ki lahko spodbudijo ustvarjalnost in inovativnost v vseh regijah EU. OR pozdravlja tudi povzetek razprave o teritorialni koheziji po lanski objavi zelene knjige;

2. ugotavlja, da je svet v veliki finančni in gospodarski krizi. Državni organi in finančne institucije si prizadevajo, da bi obvladali težave. Družbe in podjetja, velika in majhna, se soočajo s finančnimi težavami. Ljudje v Evropi opažajo, da so njihovi domovi in službe ogroženi ali da nimajo več možnosti zaposlitve. Kratkoročni in srednjeročni gospodarski obeti na socialnem področju niso dobri: brezposelnost, zapiranje podjetij, zmanjšanje državnih in lokalnih proračunskih prihodkov ter manj manevrskega prostora na področju javnih financ;

3. priznava, da podnebne spremembe v svetu resno ogrožajo življenja veliko ljudi in obstoj številnih vrst, zato je treba že sedaj sprejeti ukrepe na vseh ravneh, da bi čim bolj zmanjšali zvišanje temperature. Vendar so podnebne spremembe hkrati tudi velika priložnost, da začnemo delovati drugače in v dobro okolja, družbe in gospodarstva;

4. se zaveda, da so sedanje razmere, v katerih smo se znašli, bistveno drugačne od tistih, v katerih so bili opredeljeni parametri programa za obdobje 2007–2013. Vendar je pred nami še več kot polovica sedanjega programskega obdobja, preden se leta 2014 začnejo novi programi. OR priznava, da je funkcija kohezijske politike opredeliti in uresničiti dolgoročne strateške cilje, vendar je tudi prepričan o koristnosti takojšnjih manjših sprememb, ki bi ublažile učinke sedanje gospodarske in finančne krize na države članice ter na lokalne in regionalne oblasti, in bi prispevale k oživitvi gospodarstva. OR je prepričan, da bi to lahko dosegli v okviru sedanjih strateških ciljev te politike;

5. se zaveda, da ne bo popolnega vmesnega pregleda sedanjega programskega obdobja, zato je treba izkoristiti priložnost, ki jo ponuja šesto poročilo o napredku na področju kohezije za izkoriščanje dosedanje najboljše prakse. To je priložnost, da ugotovimo, kako evropski strukturni skladi delujejo na lokalni in regionalni ravni ter kako bi jih lahko bolje uporabljali. Zaradi vse večje zaskrbljenosti, ki se pojavlja glede same prihodnosti kohezijske politike EU, je treba izsledke uporabiti za močno sporočilo v okviru petega poročila o koheziji, katerega objava je predvidena za jesen 2010, ko bo potekala razprava o programskem obdobju po letu 2013. To poročilo bo zdaj – v skladu s členom 175 te nove pogodbe o delovanju Evropske unije – obravnavalo tudi ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo;

6. priznava, da se mora politika teritorialne kohezije, ki jo nova pogodba opredeljuje kot novi cilj EU, nanašati tudi na lizbonsko agendo. Pregled agende v letu 2010 ponuja EU še eno priložnost, da oceni doseženi uspeh in ugotovi, kje je potrebna večja prožnost, da bi državam članicam – in zlasti lokalnim in regionalnim oblastem – omogočili uspešno izvajanje programov, ki bodo imeli resničen neposredni vpliv na življenja ali življenjske priložnosti državljanov. To bo tudi priložnost, da se vprašanja podnebnih sprememb bolje vključijo v prihodnjo usmeritev EU, tudi v okviru pregleda mehanizma dodeljevanja sredstev iz strukturnih skladov v skladu z novimi cilji nove lizbonske strategije;

7. obžaluje, da šesto poročilo o napredku na področju kohezije ne vključuje analize sedanjih gospodarskih in okoljskih razmer. Poleg tega sedanjih razmer ne obravnava kot najhujše gospodarske krize po svetovni gospodarski krizi v prejšnjem stoletju, manjkajo pa tudi pomembne odločitve za ublažitev učinkov podnebnih sprememb. Nenazadnje ni proučen niti učinek na naše regije, mesta in njihovo prebivalstvo;

8. meni, da je treba bolj natančno preučiti, kakšen teritorialni vpliv imajo politike EU za inovacije, ter na evropski ravni spodbujati najboljše ukrepe za podporo naložbam v inovacije na lokalni in regionalni ravni. Konkurenčnost regij, ki so gonilo trajnostne rasti, je možno doseči samo s preudarnimi javnimi naložbami v inovacije v proizvodnji in storitvenem sektorju;

9. je pripravil to mnenje, da težav ne bi obravnavali z vidika mednarodnih rešitev, temveč z vidika regij, mest ter njihovega prebivalstva.

Sedanje razmere v lokalnih in regionalnih gospodarstvih

10. se zaveda, da domača podjetja, ki so organski del mesta ali regije, povečujejo moč in stabilnost tamkajšnjega gospodarstva. Takšna podjetja (MSP, socialna podjetja ali pobude na lokalni ravni) imajo lahko vlogo katalizatorja pri regeneraciji posameznih področij. Preden pa bi lahko ta podjetja začela rasti in bila uspešna, so potrebni posegi v gospodarske, okoljske in socialne razmere – kot so izboljšanje sposobnosti, izvajanje različnih programov pomoči in omejevanje vzrokov pomanjkanja – ter naložbe v javno infrastrukturo;

11. prav tako priznava pomen vhodnih naložb v skupnost. Regije in lokalne skupnosti si prizadevajo pritegniti naložbe podjetij in usposobljene delojemalce, njihova vloga pa je tudi zadržati tiste, ki že živijo v posamezni regiji ali so v njej študirali. To pomeni, da je treba odkriti gospodarske in socialne izzive na tem področju in opredeliti, kako jih obravnavati, da bi lahko imeli koristi od edinstvene ponudbe svoje regije ter bi bili zmožni izkoristiti vse njene primerjalne prednosti pri ponudbi delovnih mest, nastanitvi, izobraževanju in kakovosti življenja;

12. poudarja, da analiza, ki jo je opravila Evropska komisija v šestem poročilu o napredku glede položaja posameznih kategorij regij (konvergenca, tranzicija ter konkurenčnost in zaposlovanje) odraža razlike družbenega in gospodarskega položaja treh vrst regij, zlasti z vidika njihove zmogljivosti na področju kreativnosti, inovacij in podjetništva. Glede na sedanjo gospodarsko krizo in niz spremenljivk, ki vplivajo na razvojni potencial regij (demografsko vprašanje, dostopnost, možnost inovacij itd.), je jasno, da je treba pri ocenjevanju gospodarstva na lokalni in regionalni ravni ter pri oblikovanju učinkovite kohezijske politike upoštevati precej pomembnih podatkov. Zato je treba vključiti nove kazalnike za BDP na prebivalca pri razvrščanju regij v novem programskem obdobju po letu 2013.

Teritorialna kohezija

13. pozdravlja opis odzivov na Zeleno knjigo o teritorialni koheziji v šestem poročilu o napredku, h kateremu so znatno prispevale lokalne in regionalne oblasti. Cilj teritorialne kohezije je v skladu s šestim poročilom o napredku spodbujati usklajen trajnostni razvoj vseh teritorijevobmočij, da bi jim omogočili, da se oprejo na svoje teritorialne značilnosti in vire. To zahteva tudi primerno prostorsko načrtovanje s potrebnimi prometnimi in komunikacijskimi povezavami, da bi omogočili nemoten pretok blaga, storitev in kapitala. OR poudarja tudi dejstvo, da nobeni dve regiji nista popolnoma enaki in da lahko pri uresničevanju svojega celotnega potenciala vsaka ponudi nekaj edinstvenega;

14. kljub močni podpori novemu teritorialnemu cilju in glede na trenutne gospodarske razmere pa OR obžaluje, da v sedanjem in prihodnjem programskem obdobju ni dovolj konkretnih predlogov za prihodnji razvoj in izvajanje teritorialne kohezije;

15. opozarja, da je v skladu z Lizbonsko pogodbo teritorialna kohezija pomembnejša, saj je s to pogodbo postala eden od političnih ciljev EU in tretja razsežnost kohezijske politike. OR zato znova poudarja svojo zahtevo iz mnenja o Zeleni knjigi o teritorialni koheziji, da je treba po ratifikaciji Lizbonske pogodbe objaviti belo knjigo o teritorialni koheziji, v kateri bi bilo natančneje opredeljeno, kako bo ta cilj vključen v vse politike EU in kako ga bo mogoče doseči;

16. trdi, da morajo programi teritorialnega sodelovanja temeljiti na reševanju skupnih izzivov in dodajati vrednost k EU ter upoštevati izkušnje in rezultate dosedanjih programov. Dodano vrednost bomo pridobili v okviru sodelovanja z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, s širšimi funkcionalnimi območji, s skupno uporabo kopenskih ali morskih območij ali v okviru tematskih izzivov v dveh ali več državah članicah. V tem programskem obdobju bi bilo mogoče razviti in podpreti vrsto pilotnih projektov, ki bi zajemali funkcionalna gospodarska območja dveh ali več držav članic, in tako razviti bolj strateški pristop. OR izraža pripravljenost, da na podlagi izkušenj lokalnih in regionalnih oblasti prispeva k pregledu Uredbe o evropskem združenju za teritorialno sodelovanje (EZTS) v letu 2010.

Vključevanje inovativnosti in ustvarjalnosti v kohezijsko politiko

17. meni, da mora biti cilj vsakega pregleda kohezijske politike učenje na podlagi uspehov, ne pa ponavljanje napak. Kohezijska politika mora biti zato ustvarjalna in inovativna; izkoristiti mora dosedanje znanje in izkušnje lokalnih oblasti, mest in regij ter prispevati k našemu znanju tako danes kot tudi v prihodnje;

18. se zaveda, da inovativnost in ustvarjalnost nista v celoti v rokah vodilnih podjetij ali visokošolskih ustanov. Tudi lokalne in regionalne oblasti morajo biti ustvarjalne in inovativne ter omogočati ustvarjalnost in inovativnost. Pri tem jim lahko pomagajo strukturni skladi. Vendar je potrebna večja prožnost za hitrejšo dodelitev teh sredstev, pri tem pa se ne sme osredotočati le na veliko rast ali večjo raven usposobljenosti, ampak na spodbujanje podjetništva na več področjih. Lokalnemu prebivalstvu, ki vidi priložnost za ustanovitev novega podjetja, bo tako omogočen dostop do svetovanja in usmerjanja, ki ga potrebujejo, da naredijo naslednji korak;

19. priznava napredek, ki ga je dosegel Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo, vendar meni, da je predvsem orodje za vodilna podjetja in raziskovalne ustanove. Vse ravni uprave in vsi državljani EU morajo spodbujati inovativnosti in ustvarjalnost, zato Odbor regij Evropski komisiji priporoča, da prouči uvedbo „virtualne mreže ustvarjalnosti“, ter izraža pripravljenost sodelovati pri opredelitvi njene vsebine. Kot številne odprte mreže EU za učenje bi bila tudi ta odprta za vse, nudila bi svetovanje, podporo ter dostop do tveganega kapitala in tehničnih storitev. Poleg osrednjih organov in zasebnega sektorja bodo imele vse zadevne lokalne in regionalne oblasti ter vsi navadni državljani z idejami, izkušnjami in domišljijo priložnost in možnost, da svoje ideje predstavijo širši mreži;

20. se zaveda, da inovatorji in izumitelji navdih in spodbudo iščejo pri podobnih ljudeh in skupinah. Virtualna mreža ustvarjalnosti bi prispevala k tovrstnemu razvoju – proizvajala bi „inovatorske mojstre“ ter zagotavljala mentorstvo in strokovno znanje. Prednost virtualnosti je v tem, da bi prebivalcem otokov, najbolj oddaljenih regij, podeželja, goratih in redko poseljenih območij, ki so daleč od univerzitetnih središč, omogočila, da izkoristijo dostop do strokovnega svetovanja, izobraževanja in znanja ter dostop do podjetniške podpore in finančnega usmerjanja, ob tem pa bi se oblikovala virtualna, če že ne dejanska skupnost;

21. meni, da sta ustvarjalnost in inovativnost potrebna tudi v sedanjem programu, da bi se kar najbolje soočili z izzivi trajnosti in podnebnih sprememb. Prizadevanje za energetsko učinkovitost na lokalni in regionalni ravni ima potenciala ne le za zmanjšanje emisij, ampak tudi za ustvarjanje novih zelenih delovnih mest in podjetij, ki bodo zagotavljala varno in dolgoročno zaposlitev in povečala usposobljenost, kar mora kohezijska politika EU podpirati. Nekatere regije imajo že postavljene cilje za zmanjšanje ogljika v svojih programih. To dobro prakso bi lahko začeli uporabljati že zdaj in do konca tega programskega obdobja;

22. meni, da je potrebno partnerstvo enakovrednih partnerjev, ki predstavljajo javni ali zasebni sektor, tj. pristop, ki spodbuja lokalno in regionalno inovativnost in sodelovanje ter je vključujoč, ne izključujoč. Pri tem je treba poudarjati pomen partnerstva (javno-zasebnega ali javno-javnega) tako na posamezni ravni uprave kot tudi med različnimi ravnmi uprave. Lokalne in regionalne oblasti ter njihovi partnerji so potencialna rešitev za vrzel na področju inovacij, če bodo za ta namen dobili podporo;

23. trdi, da je zdaj čas za inovativnost in ustvarjalnost ter za to, da lokalne in regionalne oblasti dobijo priložnost, da pokažejo svoje strokovno in drugo znanje. Kultura in turizem se na primer glede na svojo naravo spodbujata na lokalni in regionalni ravni, imata pa potencial za ustvarjanje delovnih mest in za naložbe. Številna evropska mesta in regije so kot evropske prestolnice kulture – ali kot siceršnja kulturna središča – pokazale učinkovitost teh področij politike pri oblikovanju privlačne in edinstvene podobe ter pri ustvarjanju možnosti za nova delovna mesta, s čimer se lahko prav tako pritegnejo nove naložbe.

Poenostavitev upravljanja za večjo učinkovitost in boljši nadzor

24. pozdravlja dosedanje ukrepe za poenostavitev in spodbuja nadaljnje razprave z zainteresiranimi stranmi, da bi ugotovili, kje bi lahko izvedli druge prilagoditve v tem programskem obdobju. OR verjame, da pretirano finančno upravljanje in nadzor ovirata kohezijsko politiko in imata lahko nasprotni učinek, saj se sponzorji projektov oddaljijo od te politike zaradi velikih zahtev glede finančne skladnosti in nadzora. Čeprav OR priznava pomen strogega finančnega nadzora javnega denarja, to ne bi smelo prisiliti lokalnih in regionalnih oblasti, da se izogibajo tveganju ter inovativnim in ustvarjalnim programom le zaradi strahu pred neuspehom ali zahtevami po vračilu sredstev. Upravljanje je treba poenostaviti in preprečiti različna tolmačenja določb ter z jasnimi in natančnimi določbami zagotoviti stabilen pravni okvir za vsako programsko obdobje;

25. meni, da sredstev, ki niso bila porabljena zaradi pravila N+2, ne bi smeli vrniti Komisiji in nato poslati nazaj državi članici, ampak bi jih namesto tega lahko prispevali bodisi v regionalne sklade tveganega kapitala ali izhodiščnega kapitala bodisi v Evropski sklad za prilagajanje globalizaciji. Druga možnost je, da se v okviru sklada za prilagajanje podnebnim spremembam financirajo lokalni projekti, katerih cilj je različnim gospodarskim sektorjem omogočiti prilagajanje na trenutne in prihodnje okoljske omejitve. Prilagajanje bi lahko potekalo v obliki projektov za prekvalifikacijo zaposlenih ali programov pomoči prizadetim delavcem, da se prekvalificirajo v okoljsko trajnostne poklice, vključno s programi za prestrukturiranje podjetij, ki niso trajnostna z okoljskega vidika. Sredstva, ki se namenjajo skladu tveganega kapitala prek Evropske investicijske banke, lahko MSP, socialnim podjetjem in pobudam na lokalni ravni omogočijo dostop do finančnih sredstev za kratkoročno in srednjeročno rast, ki so sicer v sedanjih gospodarskih razmerah postala težko dosegljiva. V vsakem primeru mora pravilo N +2 postati prilagodljivejše glede na cilje kohezijske politike ter učinke cikličnih gospodarskih sprememb na javne finance in zasebne naložbe;

26. trdi tudi, da bi lahko dodatno poenostavitev dosegli, če bi Komisija analizirala revizijske postopke v državi članici in ugotovila, ali bi lahko sklenili pogodbe o zaupanju, da bi se izognili podvajanju revizijskih postopkov. Pri tem ne sme biti poudarek na strožjem nadzoru, temveč predvsem na izogibanju napakam, predčasnih ukrepih in oceni rezultatov. Za zmanjšanje obremenitev bi morali pri predpisih za manjše projekte uporabiti načelo sorazmernosti.

Več boljšega znanja – pogled v prihodnost

27. je seznanjen s pilotnimi programi, s katerimi bo Komisija na začetku leta 2011 uvedla dodatne kazalnike, ki so širši od BDP. OR se je v več mnenjih zavzel za pripravo novih kazalnikov, da bi se lahko v večji meri upoštevale ozemeljske razlike v javnih politikah na splošno in zlasti v kohezijski politiki;

28. podpira izmenjavo izkušenj med evropskimi regijami in razvoj grozdov za inovacije in ekološke inovacije, kar bi precej prispevalo k preprečevanju koncentriranja teh dejavnosti v samo nekaterih regijah in k zmanjšanju razlik med posameznimi regijami;

29. se zaveda, da je premalo izmenjave informacij in opiranja na dosežene uspehe. Zato je pripravil pobudo za evropsko podjetniško regijo, ki je bila uspešna; cilj pobude je širiti primere dobre prakse in nagraditi najboljšo strategijo za gospodarski razvoj posamezne podjetniške regije v EU. OR tudi pozdravlja pobude, kot sta InfoRegio in nagrade RegioStars, vendar bi učenje lahko zagotovili s podatkovno bazo projektov, ki bi bila uporabniku prijaznejša in bi po možnosti presegala sklade regionalne politike. Interaktivna podatkovna baza, ki bi se razvila po vzoru kakšne komercialne spletne strani ali orodij za socialno mreženje, bi koristila vsem;

30. se zaveda, da bo sedanje pomanjkanje podatkov (razpoložljivi podatki glede finančne situacije in njenega vpliva na lokalne in regionalne oblasti so stari dve leti ali več) vplivalo na izvajanje programov, upočasnilo prožnost odziva in omejilo potrebne spremembe notranjih predpisov;

31. meni, da dodelitev sredstev strukturnih skladov le na podlagi BDP zakriva resnično gospodarsko stanje v regijah in zanemarja povečanje socialne stiske v državah članicah z visokim BDP;

32. meni, da si je treba prizadevati za enostavnejše kombiniranje Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega socialnega sklada in programov za razvoj podeželja. Pristop „vse na enem mestu“ bi bil lahko izhodišče za proučitev tega. Tako bi lahko regije bolje izkoristile možnosti financiranja in glede na potrebe načrtovale ustrezne storitve, na primer s kombiniranjem Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega socialnega sklada z namenom izboljšati usposobljenost in zagotoviti delo za potencialne delojemalce;

33. meni, da bi morala prihodnja kohezijska politika uporabiti prožnejši pristop ter mestom in regijam dovoliti razvoj programov glede na potrebe njihovih regionalnih in lokalnih skupnosti, namesto da bi poskušali potrebe prilagoditi okvirom, predpisanim na višji ravni. To pomeni, da morajo programi temeljiti na regionalnih strategijah, o katerih so potekala obširna posvetovanja z vsemi zainteresiranimi stranmi;

34. meni, da moramo z razvojem strategij na makroravni – na primer strategije EU za območje Baltskega morja – prispevati h krepitvi vloge lokalnih in regionalnih oblasti pri širšem izvajanju politik EU; poleg tega predlaga, da se nadaljuje z razvojem novih strategij za druga območja, ob zadostni podpori zadevnih držav in evropskih institucij;

35. predlaga, da prizadevanje za energetsko učinkovitost zgradb in prometa postane ena od bistvenih sestavin pri dodeljevanju kohezijskih sredstev – kot nujni steber razvoja, za katerega se lahko uporabljajo finančna sredstva EU.

Priporočila

36. meni, da je lahko Bela knjiga o teritorialni koheziji koristen pristop, in Evropsko komisijo poziva, naj pojasni, kaj namerava storiti s 400 odzivi na Zeleno knjigo o teritorialni koheziji, da bi podprla zasnovo teritorialne kohezije in njeno izvajanje v prihodnjih politikah EU.

37. ponavlja, da se mora kohezijska politika kot vedno pomembnejši instrument razvoja Evropske unije tudi po hudi gospodarski krizi, ki je prizadela Evropo, nadaljevati tudi po letu 2013. Zato zahteva, da peto poročilo o koheziji ponovno izreče podporo velikopotezni kohezijski politiki, temelječi na odločnem lokalnem pristopu, ki bi morala biti v skladu s členom 174 Lizbonske pogodbe usmerjena v spodbujanje gospodarske, socialne in teritorialne kohezije ter bi morala biti pri odpravljanju obstoječih gospodarskih in socialnih pomanjkljivosti ter izkoriščanju teritorialnih prednosti na voljo ne le zaostalim regijam, temveč vsem območjem v EU;

38. poziva Evropsko komisijo, naj oblikuje uporabniku prijazno podatkovno bazo primerov najboljše prakse na različnih področjih javne politike (na primer podpora inovacijam, podpora vključevanju, ukrepi glede podnebnih sprememb). To je ključno področje tehnične pomoči za vse programe, ki jih financira EU in ki naj omogočijo tako dejansko izmenjavo najboljših praks in kot tudi opiranje nanje;

39. poudarja, da nekatere regije že spodbujajo inovativne in okoljske pobude, ki dejavno podpirajo podjetništvo, hkrati pa se zaveda potrebe po programih, ki bi bili socialno in okoljsko trajnostni. Poleg tega je treba lokalnim in regionalnim oblastem dati možnost, da se o uspešnih postopkih učijo iz izkušenj drugih držav članic (1);

40. ugotavlja, da je poleg BDP treba razmisliti o dodatnih alternativnih kazalnikih, da pa doslej še niso dogovorjeni na ravni EU in da jih ni niti na ravni NUTS II. Zato OR podpira predlog Evropske komisije v sporočilu z naslovom BDP in več, da se najpozneje do leta 2012 pripravi poročilo o nadaljnjem razvoju evropskih sistemov kazalnikov;

41. poziva Evropsko komisijo, naj še naprej proučuje, kako bi lahko izvajanje še bolj poenostavili in olajšali. To bi lahko potekalo v okviru notranjega delovanja, predpisov pa morda ne bi bilo treba spreminjati. S preprostimi ukrepi, s katerimi bi zagotovili jasno razlago in nedvoumno usmeritev za vse organe upravljanja, bi prispevali k odpravi nepotrebnih zamud in težav pri izvajanju programov. Objavljanje smernic za izvajanje, ki so določene v okviru usklajevalnih odborov Komisije in držav članic, bi bilo v tem okviru ravno tako koristno; v vsakem primeru bi bilo zelo koristno, če bi v pravnih besedilih ohranili terminologijo in določbe, ki se nanašajo na upravljanje v različnih obdobjih, saj je za njih običajno in logično, da se ne spreminjajo;

42. priporoča, da se vsa neporabljena sredstva po sistemu N+2 in N+3 v posamezni regiji namenijo regionalnim skladom tveganega ali izhodiščnega kapitala z izključnim namenom pomagati inovacijskim in razvojnim projektom MSP ter Evropskemu skladu za prilagajanje globalizaciji ali prihodnjemu evropskemu skladu za prilagajanje podnebnim spremembam;

43. priporoča, da bi morali imeti vsi programi dostop do trenutnih primerov dobre prakse pri zmanjšanju emisij ogljika v okviru izvajanja programov Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega socialnega sklada in programov za razvoj podeželja, da bi jih lahko tudi drugi vključili v svoje programe za obravnavo skupnega izziva podnebnih sprememb. V prihodnjem programskem obdobju bo treba zagotoviti, da strukturni skladi ne bodo le v skladu s sedanjimi lizbonskimi cilji, temveč tudi s ciljem nizkoogljičnega gospodarstva v vsej Evropi, pri čemer so programi brez ogljikovih emisij primeri najboljše prakse;

44. Evropski komisiji predlaga, da prouči uvedbo „virtualne mreže ustvarjalnosti“, in izraža pripravljenost sodelovati pri njenem vsebinskem oblikovanju;

45. priporoča preoblikovanje kohezijske politike, da bo načelo subsidiarnosti veljalo na lokalni in regionalni ravni, ne zgolj na ravni držav članic.

46. poziva Komisijo, da upravne postopke izvaja po načelu sorazmernosti tudi v prihodnjem programskem obdobju, da bo zahtevana dokumentacija v pravem razmerju glede na dodeljena finančna sredstva in bo tako mogoče zmanjšati birokracijo.

V Bruslju, 10. februarja 2010 Predsednica Odbora regij Mercedes BRESSO

(1) OR z zanimanjem spremlja naslednje projekte: www.train2000.org.uk/wiced – vodilni primer podjetništva in inovacij na svetovni ravni; Ženski mednarodni center za gospodarski razvoj (Women's International Centre for Economic Development – W.I.C.E.D.) – gre za projekt, ki podpira in spodbuja podjetništvo med ženskami v Liverpoolu; http://www.deaca.dk/ – danski primer: podjetništvo in okolje. Regionalni centri za razvoj podjetij so v letu 2007 v podporo 28 projektom vložili okoli 42 milijonov EUR. Ti različni projekti podpirajo tako razvoj trajnostne energije, biogoriva in biomase kot tudi praktične projekte varčevanja z energijo. Primeri projektov varčevanja z energijo so inteligentno upravljanje z energijo v inkubatorjih v južni danski regiji, kjer se je poraba energije v testnem inkubatorju zmanjšala za 50 odstotkov; http://dev.nwdacarboncalculator.com – okoljska trajnost – „kalkulator ogljika“ koordinatorjem programa na SZ Anglije omogoča določiti, kakšen učinek ima njihova pobuda na okolje, zlasti na raven emisij CO2; http://www.goeast.gov.uk/goeast/european_funding/project_case_studies/ – okoljska trajnost; Vzhodna Anglija spodbuja iskanje in širjenje inovativnih oblik oblikovanja ter uresničevanja projektov; http://www.em-lyon.com/english/emlyon/who/index.aspx – EMLYON (Francija) je evropska poslovna šola za vseživljenjsko učenje podjetniškega in mednarodnega menedžmenta;