Mnenje Evropskega odbora regij – Novi evropski Bauhaus – Lepo, trajnostno, skupaj

(2022/C 301/04)

Poročevalec: Kieran MCCARTHY (IE/EA), član mestnega sveta, Cork Referenčni dokument: Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Novi evropski Bauhaus – Lepo, trajnostno, skupaj COM(2021) 573 final

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR)

Predstavitev novega evropskega Bauhausa

1. pozdravlja interdisciplinarno pobudo Evropske komisije za novi evropski Bauhaus, ki pomaga pri izvajanju evropskega zelenega dogovora, saj mu dodaja ključno kulturno razsežnost in ga približuje državljanom. To dosega z ustvarjanjem estetskih, trajnostnih in vključujočih prostorov ter okolij, izdelkov in načinov življenja, s katerimi se spodbujajo partnerstva, prednosti okoljskega preoblikovanja in prehoda pa postanejo vidne zaradi otipljivih izkustev na lokalni ravni;

2. ceni navdušenje in močno podporo novemu evropskemu Bauhausu, ki so jo izrazili različni zagovorniki, akterji, organizacije civilne družbe, mreže, kolektivi, regionalna središča, platforme in živi laboratoriji, pa tudi nenehno zanimanje in prizadevanja za spodbujanje ustvarjalnosti, sodelovanja, povezovanja ter oblikovanja vrednosti in načel prihodnjega novega evropskega Bauhausa;

3. izraža zadovoljstvo, ker je priznana vloga lokalnih in regionalnih oblasti pri uresničevanju načel novega evropskega Bauhausa, saj so te oblasti v zelo dobrem položaju, da v skladu z načelom subsidiarnosti prispevajo k pripravi politik in izvajanju novega evropskega Bauhausa;

4. meni, da so mesta in regije povsod po EU pionirji razvoja, ki ga usmerja kultura, in da imata lokalna in regionalna raven ključno odgovornost za trajnostne mestne, regionalne in kulturne politike. Izvoljeni predstavniki lokalne in regionalne ravni imajo zato osrednjo vlogo pri spodbujanju večje dostopnosti novega evropskega Bauhausa in vključevanju javnosti v proces preoblikovanja, da se doseže napredek pri njegovem izvajanju;

5. močno podpira novi evropski Bauhaus kot odločilno priložnost za izkoriščanje ustvarjalnega potenciala regij in občin, s tem pa za ustvarjanje sprejetih in trajnostnih rešitev, ki bodo pripomogle k uspehu zelenega dogovora;

6. je seznanjen z interdisciplinarno naravo novega evropskega Bauhausa, ki se prepleta z različnimi programi in shemami financiranja EU, vendar poudarja, da bo za to potrebna trajna podpora sedanjih in prihodnjih partnerjev;

7. ponovno potrjuje prvo ključno načelo novega evropskega Bauhausa, tj. podpiranje pristopa na več ravneh in krajevnega pristopa. V zvezi s tem izpostavlja, da spremembe nastajajo na lokalni in regionalni ravni, kjer je zakoreninjen tudi občutek krajevne pripadnosti;

8. pozdravlja vizijo Komisije, po kateri naj bi bila podeželska območja zastopana v novem evropskem Bauhausu. Različne deklaracije ( 1 ) in pakt za podeželje sestavljajo okvir za prihodnjo politiko razvoja podeželja in ukrepe na tem področju v Evropi ter so ključno orodje za povezovanje novega evropskega Bauhausa s podeželskimi območji, ki so lahko „preizkusna območja“ za manjše preobrazbene projekte;

9. poudarja, da bi novi evropski Bauhaus lahko postal pomemben instrument za okrevanje, ki bi zagotavljal delovna mesta na lokalni ravni in spodbujal spremembo miselnosti v smeri trajnostnega in učinkovitega prostorskega načrtovanja, kar bo vplivalo tudi na družbeno vedenje in mobilnost ter ju izboljšalo;

Problematični vidiki

10. je zaskrbljen, ker v sporočilu ni natančno navedeno, kako se bo doseglo sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti, in poziva h konkretnim predlogom, kako bodo te oblasti in OR vključeni v izvajanje te pobude ob upoštevanju načela geografske uravnoteženosti, da bi bile zastopane lokalne in regionalne oblasti celotne EU;

11. poudarja, da mora biti OR skupaj z drugimi institucijami EU del spodbujevalne mreže ključnih partnerjev novega evropskega Bauhausa, ki bodo razvijali in preizkušali politike in instrumente financiranja;

12. poziva k sodelovanju OR ter drugih institucij EU na okrogli mizi na visoki ravni o novem evropskem Bauhausu;

13. poudarja, da bo raven, na kateri bodo EU in države članice pri izvajanju novega evropskega Bauhausa uporabile predlagane instrumente politike in zakonodajne ukrepe, določena na podlagi načel subsidiarnosti in sorazmernosti;

14. poudarja, da bo vpliv pandemije COVID-19 srednje- in dolgoročno še naprej prisoten, kar je treba priznati pri izvajanju novega evropskega Bauhausa; ugotavlja, da je treba pri tem upoštevati tudi negativne posledice pandemije z vidika revščine, socialnih vprašanj in zaposlovanja;

15. poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo lokalne in regionalne oblasti v središču strategije, ter zagotovi tehnično podporo, ustrezno financiranje in prožnost. Uspeh novega evropskega Bauhausa bo odvisen od njegove trajnosti in izvedljivosti ter upoštevanja razlik med podeželjem in mesti;

Financiranje novega evropskega Bauhausa

16. poziva, naj se lokalni in regionalni ravni zagotovijo zadostna sredstva iz državnih proračunov in programov kohezijske politike EU, a obenem poziva k ravnotežju med ustvarjalnimi sinergijami znotraj kulturnega gibanja novega evropskega Bauhausa in parametri programov, ki jih financira EU;

17. meni, da bi se lahko dodatno financirala zunanja pomoč za izmenjavo znanja in ugotavljanje kompetenc sedanjih uslužbencev v javnem sektorju na podlagi vzajemnega in stalnega sodelovanja z akterji v zasebnem, lokalnem in tretjem sektorju;

18. verjame, da bi bile pretekle izkušnje, nagrade in viri, ki se na krožen način osredotočajo na kakovost, estetiko in vprašanja skupnosti, lahko spodbuda za vlagatelje in množične financerje;

19. se v skladu s beneškim pozivom k ukrepanju organizacije Europa Nostra ( 2 ) zavzema za javno-zasebna partnerstva in naložbe na širšem področju kulture in kulturne dediščine;

20. izpostavlja, da je mehanizem za okrevanje in odpornost tudi priložnost za podporo novemu evropskemu Bauhausu na ravni držav članic in lokalnih oblasti;

21. poudarja, da bi bilo treba novi evropski Bauhaus uskladiti z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021–2027 in pobudo EU za mesta ter da bi moralo biti na voljo ustrezno financiranje, da se pokrijejo operativni stroški lokalnih in regionalnih oblasti, ki prispevajo k tej pobudi; poziva k ambicioznim časovnim načrtom za izvajanje novega evropskega Bauhausa, ki bi se uporabljali v povezavi s cilji trajnostnega razvoja;

22. poziva, naj se pri snovanju in izvajanju strategij, projektov in ukrepov v okviru novega evropskega Bauhausa upoštevajo geografska uravnoteženost ter podnebna, gospodarska, socialna in kulturna raznolikost EU, pa tudi možnosti financiranja in dodeljevanje sredstev; teritorialna kohezija bi morala pri tem ostati eden ključnih ciljev;

Kazalniki

23. poudarja, da morajo lokalne in regionalne oblasti v okviru svojih pristojnosti spremljati, v kakšnem obsegu nacionalne vlade uporabljajo novi evropski Bauhaus v različnih programih, orodjih in postopkih, in od Evropske komisije pričakuje, da bo za tovrstno spremljanje predstavila jasne kazalnike;

24. je zaskrbljen, ker v sedanjem ciklu financiranja EU (2021–2027) ni kazalnikov, saj je to izgubljena priložnost za merjenje uspešnosti;

25. meni, da bi bilo treba temeljna načela novega evropskega Bauhausa razviti v partnerstvu z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter ta načela kot merila kakovosti vključiti v evropske programe financiranja, ki neposredno ali posredno vplivajo na grajeno okolje, razvoj mest in podeželja, kulturno dediščino in kulturne krajine;

26. predlaga, da se pripravi regionalni pregled kazalnikov za novi evropski Bauhaus in uvede dosledno spremljanje na regionalni ravni, s čimer se zagotovi, da se bo novi evropski Bauhaus izvajal na vseh ravneh in da bodo regionalne naložbe v skladu z njegovimi načeli;

27. ugotavlja, da so lokalne in regionalne oblasti odgovorne za veliko število javnih stavb na lokalni ravni in javnih prostorov v mestih ter da imajo pomembno vlogo pri zakonskem urejanju in financiranju njihove prenove. Zato bi se morale osredotočiti na prepoznavanje zakonodajnih ozkih grl ter prispevati k poenostavitvi zakonodaje in pripravi novih regulativnih pristopov;

28. poudarja, da sodeluje pri razvoju in spodbujanju podnebnih, energetskih in okoljskih strategij na lokalni in regionalni ravni; delovna skupina za zeleni dogovor na lokalni ravni bi lahko pomagala spodbujati načela novega evropskega Bauhausa in spremljati njegov uspeh;

29. poudarja, da je dialog med lokalnimi in regionalnimi oblastmi o odprtih inovativnih konceptih in procesih, interdisciplinarnih pristopih ter kompetencah ključnega pomena. Novi evropski Bauhaus bi bilo treba tako vključiti tudi v platformo OR za izmenjavo znanja, program Srečanje med znanostjo in regijami in projekte sodelovanja, ki se financirajo iz drugih programov EU;

30. poudarja, da je treba pri novem evropskem Bauhausu spodbujati enakost spolov. Ta bi morala biti medsektorsko merilo, saj je močan in nujen dejavnik pri trajnostnem in uravnoteženem razvoju kohezijske politike;

Festival, nagrade in laboratorij novega evropskega Bauhausa

31. pozdravlja podelitev prve nagrade za novi evropski Bauhaus in predlaga, da se poiščejo sinergije z drugimi nagradami na področjih stanovanj, kulturne dediščine, sodobne arhitekture in krajin; poziva tudi k izmenjavi primerov dobre prakse iz evropskega leta kulturne dediščine 2018;

32. priznava, da je osnovanje evropskega pečata odličnosti prvi korak k oznaki „novi evropski Bauhaus“, a je zaskrbljen, ker bi ljudje lahko pričakovali, da bo za to oznako na voljo lasten vir financiranja. Uvedba namenske oznake, k čemur je pozval leta 2021, se lahko razume kot konkreten prispevek OR k razvoju pobude novega evropskega Bauhausa;

33. pozdravlja laboratorij novega evropskega Bauhausa in njegovo metodologijo, ki temelji na soustvarjanju, a prosi za več informacij o njegovem delovanju in si želi, da bi bil dejaven član laboratorija ter bi dejavno sodeloval pri njegovem upravljanju;

34. poziva, naj laboratorij preizkusi rezultate/ukrepe, izbrane za prvo nagrado, jih razvije in iz njih ustvari prototipe;

35. je pripravljen, da preko svoje mreže regionalnih središč sodeluje z nacionalnimi vladami pri razvoju „regulativnih peskovnikov“ in preizkušanju novih regulativnih pristopov;

36. meni, da bi moral novi evropski Bauhaus izhajati iz sedanjih primerov dobre prakse v mestih in regijah povsod po EU ter da bi bilo treba v njegovem okviru ustvariti javno dostopno platformo za vire;

37. pozdravlja festival novega evropskega Bauhausa, saj meni, da je to konkreten in viden način za nadaljnje spodbujanje sodelovanja lokalnih in regionalnih oblasti ter državljanov, pa tudi za predstavljanje projektov na lokalni in regionalni ravni;

38. izpostavlja uspešna prizadevanja za razvoj učinkovitih interaktivnih orodij v okviru projekta URBACT, evropskega teritorialnega sodelovanja in Obzorja 2020, ki bi jih bilo treba uporabljati, kadar je ustrezno;

39. poudarja, da bi bilo treba novi evropski Bauhaus povezati z nalogami v okviru pobude Obzorje 2020, zlasti glede prilagajanja podnebnim spremembam ter podnebno nevtralnih in pametnih mest;

40. ponovno poudarja, da bi bilo lahko evropsko združenje za teritorialno sodelovanje (EZTS) koristen instrument pri projektih upravljanja na več ravneh, v katerih sodeluje več držav ali evroregija;

41. ugotavlja, da novi evropski Bauhaus povezuje tri stebre urbane agende EU (boljše pravno urejanje, boljše financiranje in boljše znanje ( 3 ) ) in je usmerjen v njihovo uresničevanje;

42. izpostavlja Inovativne urbanistične ukrepe, ki se izvajajo v okviru evropskega mestnega laboratorija ( Urban Lab of Europe ), in prihajajočo evropsko pobudo za mesta; poziva, naj se novi evropski Bauhaus poveže s partnerstvi urbane agende EU, saj se pri tej agendi že skoraj štiri leta obravnavajo koncepti, povezani z zelenim dogovorom in novim evropskim Bauhausom;

43. meni, da mora biti novi evropski Bauhaus vključen v izvajanje Leipziške listine in Ljubljanske deklaracije iz leta 2021, ki vsebujeta pozive k celostnim pristopom, krajevnemu pristopu, upravljanju na več ravneh, udeležbi in metodam soustvarjanja;

44. verjame, da imajo lahko evropske prestolnice kulture, evropske prestolnice inovacij, evropske mladinske prestolnice in zelene prestolnice Evrope pomembno vlogo pri spodbujanju novega evropskega Bauhausa;

45. pozdravlja vzpostavitev nacionalnih kontaktnih točk za novi evropski Bauhaus in poziva, naj tesno sodelujejo z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter drugimi zainteresiranimi stranmi, vključno s civilno družbo, da se bo to gibanje lahko še naprej razvijalo od spodaj navzgor;

46. predlaga, naj se na podlagi načel novega evropskega Bauhausa uvede program usposabljanja za 100 zainteresiranih mest. Pri tem bi se lahko uporabile metodologije programa za digitalna mesta ali programa za 100 pametnih mest in njegova tržna zasnova;

Grajeno okolje, arhitektura in koncepti prenove

47. poudarja, da je grajeno okolje izraz skupnosti, za njegovo splošno kakovost pa so odgovorni javni organi in drugi akterji, vključno s civilno družbo, ki tesno sodelujejo z javnostjo;

48. poudarja, da je bogata in raznolika evropska kulturna in arhitekturna dediščina pomembno merilo za kakovost grajenega okolja z vidika izkušenj njegovih uporabnikov in njegovih fizičnih značilnosti;

49. je zadovoljen, ker je v novem evropskem Bauhausu priznan ključen pomen prostorskega načrtovanja mest za njihov trajnostni razvoj;

50. je zadovoljen, ker je v novem evropskem Bauhausu prepoznana potreba po skupni kulturi kakovostne arhitekture. Zanjo bo potrebno ozaveščanje, razširjanje informacij in spodbujanje pomena kulture, kulturne dediščine, kakovostne arhitekture in grajenega okolja;

51. poudarja, da mora Komisija stavbnemu in gradbenemu sektorju zagotoviti pomoč pri spopadanju z netrajnostno rabo virov in odpadki ter pri spodbujanju krožnosti, pri čemer se je treba osredotočiti na ponovno uporabo in reciklažo materialov. To je mogoče doseči z odpravljanjem vrzeli v znanju in spretnostih ter z digitalizacijo oblikovanja;

52. izpostavlja, da bi bilo v okviru novega evropskega Bauhausa mogoče najti načine za zmanjšanje birokracije, da bo prenova enostavnejša in stroškovno učinkovitejša. Za soočenje z izzivi, ki jih prinaša posodobitev zelo starih stavb in kulturne dediščine, bodo potrebne storitve arhitektov in drugih strokovnjakov ter visoko usposobljenih obrtnikov ( 4 )

53. odločno navaja, da imajo lokalne in regionalne oblasti ključno vlogo pri tem, da prenova stavb poteka skladno z zahtevami glede rabe zemljišč in urbanističnega načrtovanja, da se spodbujajo politike za boj proti depopulaciji ter da so izpolnjena merila družbene pravičnosti in varstva okolja; poudarja, da države članice z metodologijami za val prenove ne smejo spodkopati te temeljne usklajevalne vloge;

54. ponovno poziva, naj se v okviru evropskega semestra bolje upoštevajo vprašanja, povezana z mesti: v usklajevanje gospodarske in socialne politike EU je treba vključiti cenovno dostopna stanovanja, neenakost in dolgoročne naložbe;

55. pozdravlja vizijo novega evropskega Bauhausa glede raziskovanja rešitev, ki bi omogočile dostop do cenovno ugodnih in dostojnih stanovanj, zlasti za mlade in druge ranljive družbene skupine;

56. poudarja, je treba novi evropski Bauhaus povezati z akcijskim načrtom za evropski steber socialnih pravic in izjavo, sprejeto na socialnem vrhu v Portu leta 2021, da bi se prispevalo k razpravi na evropski ravni o socialnih in cenovno dostopnih stanovanjih po pandemiji COVID-19;

57. poziva k spodbujanju sinergij med umetnostjo, arhitekturo, krajinsko in notranjo arhitekturo, prostorskim načrtovanjem, oblikovanjem in obrtništvom ter inovativnimi modeli usposabljanja arhitektov in drugih strokovnjakov;

58. poziva tudi k povezavi z evropskim programom znanj in spretnosti, da bi se z novim evropskim Bauhausom prispevalo k spodbujanju in boljšemu razumevanju regionalnih potreb po znanjih in spretnostih ter priložnosti na področjih urbanističnega načrtovanja, gradbeništva in trajnostne rabe materialov v gradbeništvu, pa tudi, da bi se zmanjšale migracije kvalificirane delovne sile, ki bi lahko povzročile krčenje lokalne proizvodnje in s tem gospodarstva. S tega vidika je Evropska digitalna agenda pomembna, saj lahko digitalna tehnologija državljanom omogoči soustvarjanje njihovega okolja in je bistveno orodje v vseh fazah razvoja pobud, povezanih z novim evropskim Bauhausom;

59. poziva, naj se novi evropski Bauhaus opre na pretekla partnerstva urbane agende EU, zlasti glede možnosti za podnebno ukrepanje, predloga za ozelenitev mest in uporabe javnih prostorov; pomembna so zlasti partnerstva na področju trajnostne rabe zemljišč in rešitev, ki temeljijo na naravi, krožnega gospodarstva ter kulture in kulturne dediščine;

60. poudarja, da je novi evropski Bauhaus močno orodje za mobilizacijo pobud socialne ekonomije, saj temelji na sodelovanju in državljanski udeležbi. Takšne pobude krepijo socialno, ekonomsko, teritorialno in kulturno kohezijo ter zaupanje na lokalni ravni v celotni EU;

Načela kakovosti v zvezi s kulturno dediščino

61. podpira beneški poziv k ukrepanju za nov evropski preporod organizacije Europa Nostra in njeno deklaracijo o skupni dediščini in spominu;

62. poziva k opredelitvi sinergij med davoškimi načeli kakovostne kulture gradnje ( Baukultur ), novim evropskim Bauhausom in evropskimi načeli kakovosti za posege, ki jih financira EU in bi lahko vplivali na kulturno dediščino, ter k vključevanju teh sinergij v vse evropske politike in programe financiranja;

63. verjame, da je kulturna dediščina ključna razsežnost novega evropskega Bauhausa. Val prenove mora imeti „dušo“ in identiteto ter obenem spodbujati celostni pogled na to, kako si želimo razvijati naša mesta in regije;

64. si želi sodelovati z zainteresiranimi stranmi pri spodbujanju novega evropskega Bauhausa in nagrade za župana leta na področju dediščine (Heritage Mayor of the Year) ;

65. poziva k tesni prepletenosti kulturne dediščine in evropskega zelenega dogovora v skladu z zeleno knjigo o evropski kulturni dediščini ( 5 )

66. se strinja, da je treba javna sredstva za zelene strategije, ki temeljijo na kulturi, mobilizirati v okviru pilotnih projektov novega evropskega Bauhausa in pobud v zvezi s ključnimi kulturnimi razsežnostmi zelenega prehoda, ki upoštevajo različne zmogljivosti lokalnih skupnosti in regij;

Sklepi

67. prosi Evropsko komisijo, naj novi evropski Bauhaus bolje poveže z obstoječimi konceptualnimi okviri, ki so povezani s kulturo in usmerjeni v estetiko ter oblikovanje. S tem bi se načela spremenila v dejanja, novi evropski Bauhaus pa bi lahko za prenovo in oživitev četrti po celotni EU izkoristil potencial lokalnih in regionalnih oblasti na področju ustvarjalnosti, kulture in kulturne dediščine. Zato predlaga sistem vavčerjev za laboratorij novega evropskega Bauhausa; zainteresirana mesta in regije bi lahko prejeli takšen vavčer, s katerim bi bili upravičeni do potrebne podpore za organizacijo laboratorija novega evropskega Bauhausa na svojem območju. Za prejem vavčerja bi morala biti izpolnjena naslednja pogoja: (1) laboratorij novega evropskega Bauhausa mora soustvarjati, razvijati prototipe in preskušati orodja, rešitve in politične ukrepe, ki bodo spodbudili preobrazbo na kraju samem, ter (2) rezultati laboratorija bodo predstavljeni regionalnemu ali mestnemu svetu;

68. poziva, naj se opredelijo sinergije med pobudo novega evropskega Bauhausa, procesi za vključevanje evropskih državljanov (kot je Konferenca o prihodnosti Evrope) in akcijskimi načrti za spodbujanje kakovostne arhitekture in estetike (kot je val prenove urbane agende EU);

69. meni, da mora novi evropski Bauhaus postati pravo gibanje, v katero bodo vključene lokalne in regionalne oblasti, ter da ne sme biti zgolj še en projekt s pristopom od zgoraj navzdol. Oblikovanje evropskega načina življenja, ki bo temeljilo na ekološki zavesti, je ključno za vsa evropska mesta in državljane. To mora biti projekt za vse, ne le za peščico. Prevzemanje odgovornosti se mora začeti pri posameznikih na lokalni ravni in segati onkraj velikih mestnih območij. Pomemben hvalevreden vidik pobude novega evropskega Bauhausa je, da je dostopna običajnim ljudem in organizacijam civilne družbe. Da bi ta projekt uspel, mora biti družbeno, kulturno in teritorialno vključujoč.

V Bruslju, 27. aprila 2022 Predsednik Evropskega odbora regij Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) Na primer deklaracija iz Corka 2.0: Boljše življenje na podeželskih območjih, 2016.

(2) Venice Call to Action, For a New European Renaissance (Beneški poziv k ukrepanju za nov evropski preporod), katerega cilj je omogočiti tesnejše in močnejše sinergije med poslovno skupnostjo in širokim ekosistemom kulture, kulturne dediščine in ustvarjalnosti, med drugim s krepitvijo strateškega zavezništva med evropskim gibanjem za kulturno dediščino in Evropsko investicijsko banko ter njenim inštitutom.

(3) Kot je navedeno v Dogovoru iz Amsterdama.

(4) Kot navaja organizacija Europa Nostra v zeleni knjigi o evropski dediščini.

(5) Putting Europe’s Shared Heritage at the Heart of the European Green Deal (Umeščanje skupne evropske dediščine v središče evropskega zelenega dogovora), ki jo je objavila Europa Nostra.