[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 29.10.2009

COM(2009)595 konč.

SPOROČILO KOMISIJE

Finančni paket za pristopna pogajanja s Hrvaško

SPOROČILO KOMISIJE

Finančni paket za pristopna pogajanja s Hrvaško

I. Uvod

Komisija je v sporočilu Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 5. novembra 2008, naslovljenem Strategija širitve in glavni izzivi za obdobje 2008–2009 (COM(2008) 674 konč.), navedla, da bo v letu 2009 predložila sporočilo o finančnem paketu za pristop Hrvaške, če bo slednja še naprej dosegala splošen napredek pri pripravah na pristop.

Glede na splošen napredek, ki ga je Hrvaška doslej dosegla v pristopnih pogajanjih, so v tem sporočilu navedeni glavni elementi finančnega paketa za Hrvaško, da bo Svet o teh vprašanjih lahko razpravljal proti koncu leta 2009. Komisija bo potem na tej osnovi predložila Svetu osnutek skupnih stališč za pogajanja na področjih kmetijstva in razvoja podeželja, regionalne politike in usklajevanja strukturnih instrumentov ter finančnih in proračunskih določb. Hkrati je v tem sporočilu ocenjen finančni vpliv pristopa Hrvaške na navedena področja politik.

Delovna domneva v tem sporočilu je, da bo Hrvaška pristopila k EU januarja 2012, ob predpostavki, da bo izpolnjevala pogoje za članstvo. Eden teh pogojev je tudi vzpostavitev potrebnih zmogljivosti za upravljanje in nadzor finančnih instrumentov Skupnosti[1]. Ker se sedanji finančni okvir navezuje na obdobje 2007−2013, je v finančnem paketu za Hrvaško zajeto obdobje dveh let, in sicer 2012−2013.

Predlogi Komisije glede Hrvaške, ki so opisani v poglavju II, temeljijo na obstoječem pravnem redu EU ter na načelih in metodologiji, ki so bili osnova finančnih paketov, oblikovanih za pogajanja z dvanajstimi državami članicami iz pete širitve. To vključuje desetletni razpored postopnega uvajanja neposrednih kmetijskih plačil ter dveletno postopno uvajanje odhodkov za kohezijsko politiko, razvoj podeželja in Evropski sklad za ribištvo. Ker trenutno ni finančnega okvira, ki bi zajemal leto 2014 (predvidoma tretje leto po pristopu Hrvaške), bi bilo treba Hrvaško, kar zadeva še nedoločene odhodkovne postavke v finančnem okviru, ki bo veljal od leta 2014, obravnavati enako kot druge države članice.

Številčni podatki v tem sporočilu so izraženi v tekočih cenah.

II. Povzetek finančnega paketa

Spodnji povzetek je predstavljen v skladu z razdelki sedanjega finančnega okvira za obdobje 2007−2013.

Razdelek 1: Trajnostna rast

1a Konkurenčnost za rast in zaposlovanje

Glavne odhodkovne postavke, zajete v razdelku 1a (Konkurenčnost za rast in zaposlovanje), so sedmi okvirni raziskovalni program (57 %), vseživljenjsko učenje in Erasmus Mundus (9 %) ter vseevropska omrežja − energetska in prometna (8,2 %).

Predvideti bi bilo treba polno udeležbo Hrvaške v ukrepih in programih Skupnosti vse od njenega pristopa. Čeprav v okviru obstoječih ukrepov in programov iz razdelka 1a niso predvidena posebna sredstva za posamezne države[2], bi bilo potrebno splošno povečanje odobritev v navedenem razdelku, da bi se preprečil morebiten negativen učinek na financiranje, ki je trenutno predvideno za EU-27. Na podlagi iste metodologije[3], kot je bila uporabljena za določitev ravni povečanja razpoložljivih sredstev za notranje politike zaradi pristopa dvanajstih držav v okviru pete širitve, bi bila v prvih dveh letih po pristopu Hrvaške potrebna dodatna sredstva v višini 187,2 milijona EUR.

(v mio. EUR, v tekočih cenah)

Razdelek 1a | 2012 | 2013 |

EU-27 | 14 203 | 15 433 |

Hrvaška | 89,7 | 97,5 |

v % EU-27 | 0,63 % | 0,63 % |

1b Kohezija za rast in zaposlovanje

Razdelek 1b (Kohezija za rast in zaposlovanje) zajema strukturne sklade (81 %) in Kohezijski sklad (19 %).

Dodelitve državam članicam za strukturne ukrepe so večinoma določene v skladu z metodologijo in merili iz predpisov, ki urejajo strukturne sklade in Kohezijski sklad, vključno z letno omejitvijo skupnih sredstev za strukturne in kohezijske ukrepe na vnaprej določene ravni glede na skupni nacionalni BDP.

Komisija meni, da bilo treba za izračun skupnih finančnih sredstev za Hrvaško za prvi dve leti po njenem pristopu k EU uporabiti podoben pristop kot za dvanajst držav članic iz zadnje širitve, vključno s postopnim uvajanjem odhodkov za strukturne ukrepe, da bi se upoštevalo postopno povečanje absorpcijskih zmogljivosti na Hrvaškem. Zato je predvideno dveletno postopno uvajanje na ravni 60 % leta 2012 in 80 % leta 2013, tako da bi bili odhodki v celoti uvedeni do leta 2014. Poleg tega bi morala biti tretjina vseh sredstev za dveletno obdobje namenjena Kohezijskemu skladu, da bi se upoštevale znatne potrebe z vidika prometne in okoljske infrastrukture.

Uporaba veljavnih meril dodeljevanja sredstev za Hrvaško bi pomenila omejitev skupnih sredstev za strukturne in kohezijske ukrepe na 3,524 % BDP. Uporaba iste stopnje postopnega uvajanja za Hrvaško, kot je bila uporabljena pri peti širitvi, pomeni omejitev na 2,1 % BDP leta 2012 in 2,8 % BDP leta 2013. Glede na odstavek 8 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1083/2006 bi morale te zgornje meje vključevati prispevke iz dela EKSRP, ki izhajajo iz Usmerjevalnega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada in iz Evropskega sklada za ribištvo.

Ta pristop bi moral zagotoviti nemoteno postopno uvajanje, ki bi ustrezno upoštevalo raven absorpcijskih zmogljivosti. Glede na obravnavo držav članic iz pete širitve ter kratko dveletno programsko obdobje bi bilo v okviru poglavja 22 (Regionalna politika in usklajevanje strukturnih instrumentov) mogoče razmisliti o določeni stopnji prožnosti za izvedbene pogoje, zlasti v zvezi z večjimi projekti.

Na podlagi zadnjih razpoložljivih podatkov o BDP in napovedi rasti bi skupna sredstva za strukturne in kohezijske ukrepe na tej osnovi v prvih dveh letih članstva znašala 2 205,1 milijona EUR.

(v mio. EUR, v tekočih cenah)

Razdelek 1b | 2012 | 2013 |

EU-27 | 52 425 | 54 188 |

Hrvaška | 915,9 | 1 289,2 |

v % EU-27 | 1,75 % | 2,38 % |

Če bi bile na primer dodelitve iz strukturnih skladov in Kohezijskega sklada za Hrvaško v celoti uvedene do leta 2013, bi to znašalo 1 612 milijonov EUR in bi v razdelku 1b pomenilo 3-odstotno povečanje vseh odhodkov Skupnosti na tem področju.

Razdelek 2: Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

Glavne odhodkovne postavke, zajete v razdelku 2 (Ohranjanje in upravljanje naravnih virov), so odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila (73 %), razvoj podeželja (24 %), Evropski sklad za ribištvo (1 %) in okoljski program Life + (0,6 %).

Odhodki, povezani s trgom

V zvezi s tržnimi ukrepi v okviru skupne kmetijske politike je predvideno, da se bo pravni red EU v celoti uporabljal za Hrvaško od njenega pristopa k Uniji.

Če je bilo mogoče, so bili s trgom povezani odhodki ocenjeni na podlagi sedanjih proizvodnih vzorcev in razpoložljivih statističnih podatkih Hrvaške, pri čemer je bil uporabljen obstoječi pravni okvir za pomoč v različnih tržnih sektorjih.

Komisija glede na najnovejše napovedi v zvezi s kmetijskim trgom ocenjuje, da bodo za ukrepe na kmetijskem trgu Hrvaške v prvih dveh letih njenega članstva potrebna sredstva v višini 45 milijonov EUR.

Poleg tega so finančna sredstva za Hrvaško za uporabo ukrepov za trg z ribiškimi proizvodi in ukrepov za zdravje živali in rastlin v okviru razdelka 2 ocenjena na 3 milijone EUR na leto.

Dodatni odhodki za tržne ukrepe zaradi pristopa Hrvaške znašajo skupno 18 milijonov EUR za leto 2012 in 33 milijonov EUR za leto 2013.

Neposredna plačila

Nacionalni okvir za neposredna plačila, proizvodne kvote in druge instrumente za upravljanje zalog je bil količinsko opredeljen na podlagi zadnjih referenčnih obdobij, za katera obstajajo zanesljivi podatki v obdobju 2000–2007. Ker je Hrvaška spremenila svojo statistično metodo iz leta 2005 v skladu z metodologijo Eurostata in ker leta 2004 ni bil izveden popis, so bili kot najzanesljivejši razpoložljivi podatki uporabljeni revidirani statistični podatki za obdobje 2005−2007. Pri tem niso bila upoštevana minirana območja in kmetijska zemljišča, ki bi lahko bila minirana, v zvezi s katerimi Hrvaška še ni predložila zadostnih podatkov.

Izračuni so bili opravljeni v skladu s pristopom, uporabljenim pri peti širitvi, vendar so bile upoštevane tudi nedavne reforme skupne kmetijske politike (SKP).

V skladu s pristopom Unije za države članice iz pete širitve je EU v svojem stališču CONF-HR 11/09 navedla, da bi se morala neposredna plačila na Hrvaškem uvesti v obdobju desetih let, in sicer po naslednjem razporedu povečanj, izraženih kot odstotek tedaj veljavne ravni takih plačil v EU-15:

1. leto po pristopu: 25 %

2. leto po pristopu: 30 %

3. leto po pristopu: 35 %

4. leto po pristopu: 40 %

Nato sledijo povečanja po 10 %, dokler se ne doseže raven pomoči, ki je veljala v takratni EU-15.

Uvedba neposrednih plačil na podlagi odstotnih stopenj namesto v absolutnih zneskih bi Hrvaški omogočila jasno perspektivo za polno uporabo pravnega reda EU na tem področju.

Ocenjeni finančni stroški take uvedbe neposrednih plačil za Hrvaško v prvih dveh letih po njenem pristopu bi znašali skupno 93,3 milijona EUR. Leta 2012 ne bi nastali nobeni odhodki, saj se povračila iz proračuna EU za odhodke, ki jih imajo države članice zaradi neposrednih plačil katero koli dano leto, izvršijo iz proračuna za naslednje leto.

(v mio. EUR, v tekočih cenah)

Razdelek 2: Odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila | 2012 | 2013 |

Dodatna omejitev v razdelku 2 za EU-27 pred prerazporeditvami in modulacijo | 48 093 | 48 574 |

Hrvaška | 18,0 | 126,3 |

v % EU-27 | 0,04 % | 0,26 % |

Če bi bilo na primer 100 % neposrednih plačil na voljo leta 2013, bi to znašalo 373 milijonov EUR. Skupaj z odhodki, povezanimi s trgom, bi to pomenilo povečanje vseh odhodkov Skupnosti v okviru dodatne zgornje meje razdelka 2 na tem področju za 0,83 %.

Zneske, predvidene za Hrvaško za odhodke, povezane s trgom, in neposredna plačila, bi bilo treba prišteti k dodatni zgornji meji v okviru razdelka 2 finančnega okvira ter razdelku 2 na splošno.

Politika razvoja podeželja

Kar zadeva politiko za razvoj podeželja, so bile dodelitve izračunane v skladu z metodo iz pete širitve. Enako kot pri peti širitvi so skupna sredstva za razvoj podeželja sestavljena iz dveh delov, pri čemer prvi del izhaja iz tako imenovanega jamstvenega oddelka , drugi del pa iz tako imenovanega usmerjevalnega oddelka .

Jamstveni del je bil izračunan na podlagi sorazmernih deležev kmetijskih zemljišč v uporabi in zaposlenosti v kmetijstvu na Hrvaškem v primerjavi z EU-12. Kot pri peti širitvi je bila tudi v tem primeru upoštevana tudi velikost prihodnje države članice.

Usmerjevalni del temelji na rezervaciji enakega deleža (14,11 %) skupnih omejenih kohezijskih sredstev za ukrepe razvoja podeželja, kot je bil uporabljen za Bolgarijo in Romunijo (glej razdelek 1b zgoraj).

Da bi se upoštevale omejitve absorpcijske zmogljivosti in zagotovila enakomerna uporaba politike za razvoj podeželja za Hrvaško, je predvideno dveletno postopno uvajanje na ravni 60 % leta 2012 in 80 % leta 2013, tako da bi bili odhodki v celoti uvedeni do leta 2014. Rezultat uporabe tega pristopa so skupna sredstva za dveletno obdobje v višini 483,1 milijona EUR.

(v mio. EUR, v tekočih cenah)

Razdelek 2: Razvoj podeželja | 2012 | 2013 |

EU-27 pred prerazporeditvami in modulacijo | 12 717 | 12 715 |

Hrvaška | 201,6 | 281,5 |

v % EU-27 | 1,58 % | 2,2 % |

Če bi bili na primer ukrepi za razvoj podeželja v celoti uvedeni do leta 2013, bi to znašalo 352 milijonov EUR in dodelitve Hrvaški bi pomenile 2,8-odstotno povečanje vseh odhodkov Skupnosti na tem področju.

Evropski sklad za ribištvo

Predvideno je, da bo Hrvaška vse od pristopa polno sodelovala v Evropskem skladu za ribištvo. Spodnji zneski so bili izračunani z upoštevanjem odstavka 8 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1083/2006. Uporabljen je bil enak delež (1,64 %) skupnih omejenih sredstev za kohezijske ukrepe kot za Bolgarijo in Romunijo.

Da bi se upoštevale omejitve absorpcijske zmogljivosti, je predvideno dveletno postopno uvajanje na ravni 60 % leta 2012 in 80 % leta 2013, tako da bi bili odhodki v celoti uvedeni do leta 2014. Rezultat uporabe tega pristopa so skupna sredstva za dveletno obdobje v višini 42,9 milijona EUR.

(v mio. EUR, v tekočih cenah)

Razdelek 2: Evropski sklad za ribištvo | 2012 | 2013 |

EU-27 | 672 | 688 |

Hrvaška | 17,8, | 25,1 |

v % EU-27 | 2,6 % | 3,6 % |

Če bi bile na primer dodelitve iz Evropskega sklada za ribištvo v celoti uvedene do leta 2013, bi to znašalo 31 milijonov EUR in dodelitve Hrvaški bi pomenile 4,5-odstotno povečanje vseh odhodkov Skupnosti na tem področju.

Druga podpora skupni ribiški politiki

Po ocenah naj bi bilo zaradi pristopa Hrvaške poleg ESR potrebno povečanje v višini 3 milijonov EUR na leto za nadzor in izvajanje skupne ribiške politike ter zbiranje podatkov na podlagi tako imenovanega drugega instrumenta v podporo skupni ribiški politiki (Uredba (ES) št. 861/2006).

Life +

Predvideti bi bilo treba polno udeležbo Hrvaške v programu Skupnosti Life + vse od njenega pristopa. Čeprav ni vnaprej določenih posebnih sredstev za posamezne države, bi bilo potrebno splošno povečanje sedanjih sredstev, da bi se preprečil morebiten negativen učinek na financiranje, ki je trenutno predvideno za EU-27. Na podlagi iste metodologije, kot je bila uporabljena za določitev ravni povečanja razpoložljivih sredstev za notranje politike zaradi pristopa dvanajstih držav v okviru pete širitve, bi bila v prvih dveh letih po pristopu Hrvaške potrebna dodatna sredstva v višini 5 milijonov EUR.

Razdelek 3: Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

Glavne odhodkovne postavke, zajete v razdelku 3 (Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica), so ukrepi za solidarnost in upravljanje migracijskih tokov (31 %), financiranje decentraliziranih agencij (17 %) in program Mladi v akciji (8 %).

3a Svoboda, varnost in pravica

Za večino ukrepov in programov v okviru tega razdelka niso predvidena posebna sredstva za posamezne države. Vendar pa bi bilo potrebno splošno povečanje sedanjih sredstev, da bi se preprečil morebiten negativen učinek na financiranje, ki je trenutno predvideno za EU-27. Na podlagi iste metodologije, kot je bila uporabljena za določitev ravni povečanja razpoložljivih sredstev za notranje politike zaradi pristopa dvanajstih držav v okviru pete širitve, bi bila za navedena področja porabe v okviru razdelka 3a in brez posebnih sredstev za posamezne države v prvih dveh letih po pristopu Hrvaške potrebna dodatna sredstva v višini 8,4 milijona EUR (leta 2012: 4 milijoni EUR, leta 2013: 4,4 milijona EUR).

Poleg tega je treba predvideti posebne dodelitve za posamezne države za naslednje instrumente v okviru razdelka 3a (Svoboda, varnost in pravica):

− Evropski sklad za vključevanje državljanov tretjih držav

Za obdobje 2007−2013 je predvidenih 825 milijonov EUR, od tega je 768 milijonov EUR porazdeljenih med države članice na podlagi objektivnih meril, ki odražajo število državljanov tretjih držav, ki v njih zakonito prebivajo. Uporaba teh meril[4] za Hrvaško bi pomenila sredstva zanjo v višini 1,3 milijona EUR leta 2013.

− Evropski sklad za begunce

Za obdobje 2008−2013 je predvidenih 628 milijonov EUR, od tega je 566 milijonov EUR porazdeljenih med države članice na podlagi objektivnih meril glede števila iskalcev azila in vključevanja oseb, ki so deležne mednarodne zaščite (begunci, osebe, ki jim je zagotovljena sekundarna zaščita). Uporaba teh meril za Hrvaško bi pomenila sredstva zanjo v višini 1 milijona EUR leta 2013.

− Evropski sklad za vračanje

Za obdobje 2008−2013 je predvidenih 676 milijonov EUR, od tega je 629 milijonov EUR porazdeljenih med države članice na podlagi objektivnih meril, ki odražajo število državljanov tretjih držav, za katere se uporabljajo oz. so se uporabili ukrepi vračanja. Uporaba teh meril za Hrvaško bi pomenila sredstva zanjo v višini 1 milijona EUR leta 2013.

Schengenski vir

Podobno kot pri peti širitvi bi moral biti predviden schengenski vir kot začasni ukrep za posebne naložbene potrebe glede ohranjanja in krepitve zunanjih meja Evropske unije, ki bo vključevala Hrvaško, pa tudi za obravnavanje učinkov tega, da bo Hrvaška nazadnje vstopila v schengenski sistem. Z uporabo metodologije za določanje razpoložljivih sredstev državam upravičenkam iz pete širitve bi bilo treba za prvi dve leti po pristopu Hrvaške predvideti sredstva v višini 120 milijonov EUR (leta 2012: 60 milijonov EUR, leta 2013: 60 milijonov EUR). Načini izvedbe bodo obravnavani v poglavju „druga vprašanja“. Glede na predlagano razpoložljivost schengenskega vira za Hrvaško niso v letih 2012 in 2013 zanjo predvidena nobena sredstva iz Sklada za zunanje meje.

3b Državljanstvo

Podobno kot pri razdelku 3a bo potrebno splošno povečanje sedanjih področij porabe brez posebnih sredstev za posamezne države, da bi se preprečil morebiten negativen učinek na financiranje, ki je v okviru razdelka 3b trenutno predvideno za EU-27. V ta namen so torej v prvih dveh letih po pristopu Hrvaške potrebna dodatna sredstva v višini 8,9 milijona EUR (leta 2012: 4,4 milijona EUR, leta 2013: 4,5 milijona EUR).

− Prehodni vir za razvoj institucij

Med pristopnimi pogajanji, v rednih poročilih ter pristopnih partnerstvih je bila kot odločilnega pomena za pristopni proces določena potreba po vzpostavitvi ustreznih upravnih in sodnih struktur ter krepitvi upravnih in sodnih zmogljivosti za pravilno izvajanje pravnega reda EU. Zato bi bilo treba Hrvaški dodeliti podobna dodatna sredstva v podporo ukrepom za razvoj institucij po pristopu, kot so bila dodeljena državam članicam iz pete širitve, zlasti z uporabo „prehodnega vira“. V te namene bi moralo biti danih na razpolago 29 milijonov EUR. Načini izvajanja prehodnega vira za razvoj institucij bodo obravnavani v poglavju „druga vprašanja“. V zvezi s tem bo posebna pozornost namenjena zagotavljanju primernega dopolnjevanja s predvideno podporo iz Evropskega socialnega sklada, ki je namenjena upravni reformi in razvoju institucionalnih zmogljivosti.

(v mio. EUR, v tekočih cenah)

Razdelek 3: Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica | 2012 | 2013 |

EU-27 | 2 105 | 2 376 |

Hrvaška | 97,4 | 72,2 |

v % EU-27 | 4,6 % | 3% |

Razdelek 4: EU kot globalni partner

V okviru tega razdelka z vidika obveznosti niso predvideni posebni odhodki za posamezne države. Zaradi pristopa Hrvaške ni potrebe po povečanju splošnih odhodkov EU na tem področju. Hrvaška s pristopom ne bo več upravičena do financiranja IPA v okviru tega razdelka.

Razdelek 5: Uprava

Podobno kot pri državah članicah iz pete širitve se lahko domneva, da ne bo upravnih odhodkov, ki bi bili namenjeni posebej Hrvaški. Vendar pa bodo zaradi pristopa Hrvaške potrebni dodatni upravni odhodki, predvsem glede povečanih potreb po tolmačenju in prevajanju. Ocenjuje se, da bodo v prvih dveh letih članstva Hrvaške v EU nastali dodatni upravni stroški v višini 122 milijonov EUR.

(v mio. EUR, v tekočih cenah)

Razdelek 5: Uprava | 2012 | 2013 |

EU-27 | 8 670 | 9 095 |

Hrvaška | 45 | 77 |

v % EU-27 | 0,52 % | 0,85 % |

Razdelek 6: Nadomestila

V okviru pete širitve je bil dosežen dogovor o dveh izrednih postavkah v korist novih držav članic, ki spadajo v splošni razdelek „nadomestila“. Prvi je bil imenovan „začasna proračunska nadomestila“, drugi pa je poznan pod imenom „sredstva za denarni tok“.

Glede na splošno raven gospodarskega razvoja takratnih desetih držav kandidatk je bil pri peti širitvi dosežen dogovor o načelu, da se v prvih letih po pristopu nobena nova država članica ne sme znajti v slabši neto proračunski poziciji, kot je bila pred pristopom kot upravičenka do predpristopnih sredstev. Ocenjeno je bilo, da bi se taka proračunska pozicija pojavila v štirih primerih. Zato so bila zadevnim štirih državam članicam dana na razpolago začasna proračunska nadomestila .

Za ublažitev učinka polne uporabe pravil o lastnih sredstvih vse od pristopa novih držav članic in zaradi časovnega zamika med odobritvami za prevzem obveznosti in dejanskimi izplačili, zlasti prvo leto po pristopu, so bila vsem novim državam članicam iz pete širitve dana na voljo posebna začasna sredstva za denarni tok , namenjena izboljšanju neto proračunskih pozicij teh držav.

V skladu s tem, kar je bilo dogovorjeno v zvezi z državami iz pete širitve, je predvideno, da se pravila o lastnih sredstvih za Hrvaško uporabljajo v celoti s prvim letom od pristopa.

Na podlagi ravni odhodkov v korist Hrvaške iz tega sporočila se ocenjuje, da se Hrvaška v prvih letih po pristopu ne bo znašla v slabši neto proračunski poziciji, kot bo v letu pred pristopom kot upravičenka do predpristopnih sredstev. Zato v korist Hrvaške niso predvidena začasna proračunska nadomestila.

Kar zadeva sredstva za denarni tok, Komisija predlaga naslednje zneske, ki so bili izračunani na podlagi podobne metodologije, kot je bila uporabljena pri peti širitvi: leta 2012: 170,4 milijona EUR in leta 2013: 32,4 milijona EUR.

(v mio. EUR, v tekočih cenah)

Razdelek 6: Nadomestila | 2012 | 2013 |

EU-27 | se ne uporablja | se ne uporablja |

Hrvaška | 170,4 | 32,4 |

**

Finančni vpliv zgornjih predlogov za dveletno obdobje je prikazan v Prilogi k temu sporočilu. Če povzamemo, so zaradi pristopa Hrvaške predvidene odobritve za prevzem obveznosti v skupni vrednosti 1 561 milijonov EUR v letu 2012. To predstavlja 1,06 % vseh obveznosti EU-27 v finančnem okviru za navedeno leto. Za leto 2013 so predvidene odobritve za prevzem obveznosti v skupni vrednosti 2 007 milijonov EUR, kar je 1,32 % vseh obveznosti EU-27 leta 2013.

Poleg tega so predložene ocene glede ravni plačil, ki bo posledica teh novih odhodkov. Te ocene so bile izračunane na podlagi iste metodologije, kot je bila uporabljena pri peti širitvi, pri čemer je bila ta metodologija prilagojena sedanjim pravilom.

Finančni vpliv, ki ga bo imel pristop Hrvaške na EU-27, bodo ublažili pričakovani prispevki Hrvaške k proračunu EU iz naslova lastnih sredstev. Ti prispevki so ocenjeni na 609 milijonov EUR leta 2012 in 647 milijonov EUR leta 2013.

Lahko ponazorimo, da bi v primeru, da bi bili vsi odhodki v korist Hrvaške do leta 2013 že v celoti uvedeni, letni strošek v proračunu EU zaradi pristopa Hrvaške znašal 2 600 milijonov EUR. Ta znesek pomeni 1,7 % vseh odhodkov EU, predvidenih za leto 2013.

III. Prilagoditev finančnega okvira za obdobje 2007–2013 zaradi pristopa Hrvaške

Sedanji finančni okvir za obdobje 2007-2013 bo treba prilagoditi, da bi se upoštevali rezultati pristopnih pogajanj in pristop Hrvaške.

Točka 29 veljavnega medinstitucionalnega sporazuma[5] med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju predvideva, da bosta v primeru pristopa novih držav članic k Evropski uniji v obdobju, ki ga zajema finančni okvir, Evropski parlament in Svet na predlog Komisije in v skladu s točko 3[6] tega sporazuma skupaj prilagodila finančni okvir, da bi se upoštevale potrebe po odhodkih, ki izhajajo iz rezultatov pristopnih pogajanj.

V spodnji razpredelnici so prikazana povečanja odhodkov po razdelkih, da bi se upošteval pristop Hrvaške v prvih dveh letih njenega članstva:

PRILOGA I Finančni paket za Hrvaško

(v mio. EUR, v tekočih cenah)

2012 | 2013 | Skupaj |

ODOBRITVE ZA PREVZEM OBVEZNOSTI |

1. Trajnostna rast | 1 005,6 | 1 386,7 | 2 392,3 |

1a Konkurenčnost za rast in zaposlovanje | 89,7 | 97,5 | 187,2 |

1b Kohezija za rast in zaposlovanje | 915,9 | 1 289,2 | 2 205,1 |

2. Ohranjanje in upravljanje naravnih virov | 242,8 | 438,5 | 681,3 |

od tega odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila | 18,0 | 126,3 | 144,3 |

3. Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica | 97,4 | 72,2 | 169,6 |

3a Svoboda, varnost in pravica | 64,0 | 67,7 | 131,7 |

3b Državljanstvo | 33,4 | 4,5 | 37,9 |

4. EU kot globalni partner | - | - | - |

5. Uprava | 45,0 | 77,0 | 122,0 |

6. Nadomestila | 170,4 | 32,4 | 202,8 |

Odobritve za prevzem obveznosti skupaj (Hrvaška) | 1 561,2 | 2 006,8 | 3 568,0 |

Odobritve za prevzem obveznosti skupaj (EU-27) | 147 210 | 151 976 |

Dodatni odhodki zaradi Hrvaške kot delež odhodkov EU-27 | 1,06 % | 1,32 % |

Odobritve plačil * | 985,1 | 1 001,4 | 1 986,5 |

* Na podlagi zgornjih kategorij odhodkov in iste metodologije, kot je bila uporabljena pri peti širitvi in prilagojena sedanjim pravilom.

[1] Poleg tega namerava Komisija za ustrezno zaščito finančnih interesov Skupnosti predlagati vključitev zaščitnih določb v pristopno pogodbo.

[2] Izjema so sredstva za jedrsko razgradnjo za Litvo, Slovaško in Bolgarijo.

[3] Uporabljen je ključ, ki temelji na kombinaciji 50 % prebivalstva in 50 % BDP (na ravni EU-27).

[4] Pravne podlage Evropskega sklada za vključevanje državljanov tretjih držav, Evropskega sklada za begunce in Evropskega sklada za vračanje za države, ki so se oz. se bodo EU pridružile v obdobju 2007−2013, ne predvidevajo odhodkov v prvem letu po pristopu.

[5] (2006/C 139/01) z dne 14. junija 2006.

[6] Točka 3 se glasi: Sporazum ne spreminja proračunskih pooblastil institucij, kakor jih določajo pogodbe. Ob sklicevanju na to točko bo Svet odločal s kvalificirano večino, Evropski parlament pa z večino svojih članov ter s tremi petinami oddanih glasov, v skladu s pravili glasovanja iz petega pododstavka člena 272(9) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.