UGOTOVITVE SODIŠČA ODGOVORI KOMISIJE

UVOD

3.1 Sodišče v tem poglavju vsako leto analizira več vidikov, povezanih s smotrnostjo: dosežene rezultate proračuna EU, ki ga izvršuje Komisija v sodelovanju z državami članicami (1). Letos je obravnavalo: (i) okvir za poročanje o smotrnosti, ki ga uporablja Komisija, (ii) pomembne rezultate iz posebnih poročil Sodišča o smotrnosti iz leta 2016, (iii) to, kako Komisija izvaja priporočila Sodišča iz izbora prejšnjih posebnih poročil.

DEL 1 – POROČANJE O SMOTRNOSTI: KAKŠEN JE PRISTOP KOMISIJE V PRIMERJAVI Z DOBRO PRAKSO?

3.2 Večina velikih in kompleksnih organizacij ima postopke za merjenje smotrnosti in poročanje o njej, s katerimi lahko prikaže uspešnost operacij in poudari področja, ki jih je treba izboljšati. V odstavkih 3.3–3.12 je pregled okvira za poročanje o smotrnosti. V odstavkih 3.13–3.51 je primerjava tega okvira s standardi in dobrimi praksami, ki se uporabljajo drugod.

Oddelek 1 – Okvir za poročanje o smotrnosti

3.3 Komisija je na tem področju v zadnjih letih uvedla več sprememb, predvsem z vodenjem pobude „proračun, usmerjen v rezultate“ (BFOR) (2). Poročanje o smotrnosti je v središču pobude, katere cilj je poiskati načine za večjo odprtost, pravočasnost in učinkovitost obveščanja o rezultatih proračuna EU. 3.3 V sedanjem večletnem finančnem okviru sta bila okrepljena smotrnost proračuna EU in z njo povezano poročanje. Komisija je od začetka pobude o proračunu EU, usmerjenem v rezultate, znatno izboljšala in racionalizirala svoje poročanje o smotrnosti. Na primer, leta 2016 je prvič pripravila celoviti sveženj finančnih poročil s podrobnimi informacijami o prihodkih, odhodkih, upravljanju in smotrnosti proračuna EU v skladu z dobrimi praksami na področju preglednosti in odgovornosti.

3.4 V okviru 3.1 je pregled okvira za poročanje o smotrnosti. Odraža to, kako Komisija razlikuje med lastno smotrnostjo in smotrnostjo proračuna EU. V tem delu so opisana glavna poročila, navedena v okviru. 3.4 Na ravni institucij poročanje o smotrnosti proračuna EU vključuje dve ključni poročili: izjave o programih ter letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna. Izjave o programu, ki so priložene osnutku proračuna, so instrument, s katerim Komisija proračunskemu organu utemelji dodelitve finančnih sredstev in mu omogoči, da upošteva informacije o smotrnosti. Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna zagotavlja organom, odgovornim za razrešnico, povzetek na visoki ravni glede tega, kako proračun EU podpira politične prednostne naloge Evropske unije, in rezultatov, doseženih s proračunom EU, ter poroča o tem, kako Komisija upravlja proračun.

Okvir 3.1 – Okvir za poročanje o smotrnosti, ki ga uporablja Komisija Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi informacij Komisije.

UGOTOVITVE SODIŠČA ODGOVORI KOMISIJE

A. Izjave o programih

3.5 V skladu s finančno uredbo mora Komisija pripraviti izjave o programih (3), v katerih utemelji zahtevano financiranje za programe EU v predlogu proračuna. V izjave se za vsak program vključijo posodobljene informacije o izvajanju s ključnimi finančnimi informacijami in informacijami o smotrnosti (4), pri čemer se uporabijo kazalniki, ki bodo veljali v celotnem sedemletnem obdobju večletnega finančnega okvira (glej okvir 3.2 ). S tem pristopom proračunski organ med proračunskim postopkom lahko upošteva smotrnost. 3.5 Okvir se nanaša na izjave o programih za leto 2017, objavljene junija 2016. Vključujejo več kot 700 kazalnikov, uporabljenih za spremljanje smotrnosti programov v njihovem življenjskem ciklu. Zato za določeno število kazalnikov podatki še niso bili na voljo. V izjavah o programih za leto 2018 ( 5 ) so na voljo podatki v zvezi z več kot 80 % kazalnikov, kar pomeni več kot 20-odstotno povečanje v primerjavi s preteklim letom. Obseg podatkov o smotrnosti se bo še naprej povečeval z izvajanjem programov, sofinanciranih s proračunom EU.

Okvir 3.2 – Izjave o programih za leto 2017: cilji in kazalniki Število splošnih ciljev Število specifičnih ciljev Število uporabljenih kazalnikov Kazalniki, preklicani zaradi pomanjkanja podatkov Proračun za plačila za leto 2016 (v milijardah EUR) Število kazalnikov na milijardo EUR Razdelek 1a – Konkurenčnost za rast in delovna mesta 25 90 154 93 17,4 14 Razdelek 1b – Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija 3 21 8 76 48,8 2 Razdelek 2 – Trajnostna rast: naravni viri 6 28 29 69 55,1 2 Razdelek 3 – Varnost in državljanstvo 13 48 148 28 3,0 59 Razdelek 4 – Evropa v svetu 14 44 97 5 10,2 10 Posebni instrumenti 0 2 2 0 0,4 5 SKUPNI SEŠTEVEK 61 233 438 271 134,9 5 294 ciljev 709 kazalnikov Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2017 – izjave o programih za operativne odhodke (COM(2016) 300, junij 2016).

UGOTOVITVE SODIŠČA

B. Sektorska poročila

3.6 Na nekaterih področjih porabe PDEU, finančna uredba ali pravila za posamezne sektorje od Komisije zahtevajo pripravo sektorskih poročil. Ker se cilj, struktura in vsebina teh poročil razlikujejo glede na različne zahteve, se razlikuje tudi njihova osredotočenost na vidik smotrnosti. V nekaterih sektorskih poročilih so raznolike in količinsko opredeljene informacije o smotrnosti. Komisija spremlja nekatere podatke o smotrnosti za posamezne sektorje na spletu in pogosto posodablja informacije.

C. Strateški načrti, načrti upravljanja in letna poročila o dejavnostih

3.7 Generalni direktorati Komisije so pripravili večletne (2016–2020) strateške načrte, v katerih so določeni cilji, ki srednjeročno usmerjajo operativne dejavnosti. V načrtih upravljanja generalni direktorati svojo večletno strategijo in cilje razčlenijo v letne izložke, ukrepe in intervencije. Vsako letno poročilo o dejavnostih generalnega direktorata vsebuje rezultate z navedbo zastavljenih ciljev in oceno tega, koliko so operativni odhodki prispevali k dosežkom politike (6). Letna poročila o dejavnostih vključujejo tudi finančne informacije in informacije o upravljanju, kot so rezultati preverjanja zakonitosti in pravilnosti.

D. Vrednotenja

3.8 Komisija je v svojih smernicah za boljše pravno urejanje (7) vrednotenje opredelila kot presojo na podlagi dokazov o tem, koliko: — je intervencija uspešna in učinkovita, — je intervencija relevantna glede na potrebe in njene cilje, — je intervencija usklajena notranje in z drugimi intervencijami politike EU ter — intervencija dosega dodano vrednost EU.

3.9 V skladu s smernicami za boljše pravno urejanje mora Komisija sorazmerno vrednotiti vse dejavnosti EU, ki porabljajo sredstva, in tiste, ki ne porabljajo sredstev, če naj bi imele socialen ali ekonomski učinek. Vsak generalni direktorat je odgovoren za vrednotenje lastnih dejavnosti. Vrednotenja so lahko v celoti centralizirana v horizontalni enoti, v celoti prenesena na operativne enote, lahko pa se uporablja kombiniran model, pri katerem je lahko vrednotenje za operativne namene decentralizirano, vendar podporo zagotavlja osrednja enota za vrednotenje.

3.10 Do konca leta 2015 je imela Komisija podatkovno zbirko vrednotenj (8), v kateri je bilo evidentiranih skoraj 1 600 vrednotenj, izvedenih med letoma 1999 in 2015, v povprečju 100 letno (glej okvir 3.3 ). Skupni stroški vrednotenj so v letu 2016 znašali več kot 60 milijonov EUR (skupaj s študijami 210 milijonov EUR (9)). Komisija je nato nehala uporabljati javno podatkovno zbirko vrednotenj in uvedla podatkovno zbirko študij. Po navedbah Komisije je glavni namen zbirke študij omogočanje izmenjave ugotovitev vrednotenj med različnimi institucijami EU, medtem ko je javna platforma za izmenjavo vseh vrednotenj in informacij o študijah knjigarna EU Bookshop.

Okvir 3.3 – Število vrednotenj na Komisiji med letoma 2000 in 2015 (triletno drseče povprečje in letno število) Vir: Podatkovna zbirka vrednotenj Komisije (2000–2015).

UGOTOVITVE SODIŠČA ODGOVORI KOMISIJE

E. Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna

3.11 Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna je odziv na zahteve iz člena 318 PDEU (za vrednotenje financ EU, ki temelji na rezultatih) in člena 66(9) finančne uredbe (za povzetek letnih poročil o dejavnostih). Z združitvijo dveh prej ločenih poročil želi Komisija pripraviti enoten dokument za organ za razrešnico, ki bi zajemal upravljanje proračuna EU in njeno vrednotenje doseženih rezultatov. 3.11 Komisija z objavo letnega poročila o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna za leto 2015 še naprej racionalizira in izboljšuje poročanje o smotrnosti za proračun EU. Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna za leto 2016 predstavlja nadaljnji napredek v zvezi s tem.

F. Druga poročila z informacijami o smotrnosti

3.12 Obstajajo tudi druga redna in občasna poročila Komisije, ki vključujejo podatke o ciljih in kazalnikih smotrnosti ter koristnosti ali dosežkih projektov.

(i) V letnem splošnem poročilu o dejavnostih Evropske unije (10), objavljenem marca, so podrobno opisani pomembni dogodki, pobude in odločitve iz preteklega leta, razvrščeni glede na deset prioritet Komisije.

(ii) V finančnem poročilu o letnem proračunu EU (11), objavljenem julija kot del celovitega svežnja finančnih poročil, je obravnavano upravljanje proračuna v preteklem letu.

(iii) Junckerjeva Komisija: poročilo po dveh letih (12) je bilo objavljeno novembra 2016 za pregled napredka, doseženega na področju desetih prioritet Komisije v dveh letih od začetka mandata.

(iv) Predsednikov letni govor o stanju v Uniji (13) v Evropskem parlamentu septembra, za katerega so bili objavljeni spremni dokumenti.

(v) Spletno orodje EU Results (14) je spletna zbirka projektov, ki jih financira EU, od katerih ima vsak izjavo o rezultatih, nekateri pa tudi številčne podatke.

Oddelek 2 – Primerjava z dobrimi praksami poročanja o smotrnosti drugod

A. Uvod

3.13 Sodišče je za ugotavljanje dobrih praks poročanja o smotrnosti:

(i) preučilo ustrezne mednarodne standarde, kot je smernica priporočene prakse št. 3 Odbora za mednarodne računovodske standarde za javni sektor – Reporting Service Performance Information (15);

(ii) opravilo anketo o poročanju o smotrnosti; poleg izčrpnega odgovora Komisije, je Sodišče obravnavalo še 17 odgovorov iz držav članic EU, drugih nacionalnih vlad in drugih mednarodnih organizacij;

(iii) pregledalo javno dostopne informacije o smotrnosti za izbor 14 vlad in mednarodnih organizacij (16);

(iv) preučilo ocenjevalna poročila, ki jih je med letoma 2011 in 2016 izdalo omrežje za spremljanje uspešnosti multilateralnih organizacij (Multilateral Organisation Performance Assessment Network – MOPAN) (17) in ki so vedno vsebovala elemente poročanja o smotrnosti organizacije.

3.14 Čeprav obstajajo pomembne razlike med EU in drugimi mednarodnimi organizacijami in vladami, morajo tudi zadnje izpolnjevati pravne zahteve in tudi zanje veljajo posebne operativne omejitve. Tudi druge mednarodne organizacije imajo enake težave pri vzpostavljanju povezave med svojimi ukrepi in končnim učinkom/smotrnostjo. Sodišče je ugotovilo šest področij (B do G spodaj) z dobrimi praksami, ki bi Komisiji lahko pomagale dodatno razviti njeno poročanje o smotrnosti. 3.14 Komisija je v okviru pobude o proračunu EU, usmerjenem v rezultate, začela dialog o okvirih smotrnosti z ustreznimi strokovnjaki iz nacionalnih uprav in drugih mednarodnih organizacij, vključno z OECD, da bi zbrala pridobljena spoznanja in opredelila dobre prakse. V tem dialogu, ki zajema raznovrstna vprašanja, na primer o smotrnosti, vrednotenju in dodani vrednosti EU, sodelujejo tudi predstavniki Evropskega parlamenta in Sveta. V razpravah je bilo pojasnjeno, da bi bilo treba okvir smotrnosti razvijati postopno in da ne sme temeljiti na univerzalnem pristopu. Komisija nadaljuje ta dialog s strokovnjaki in zainteresiranimi stranmi ter bo upoštevala rezultate pri pripravi okvira smotrnosti za naslednji večletni finančni okvir.

UGOTOVITVE SODIŠČA

B. Možnosti za izboljšanje okvira smotrnosti

(a) Komisija za merjenje smotrnosti poslovanja svojih služb in izvajanja programov porabe uporablja dva sklopa ciljev in kazalnikov

Dobre prakse

3.15 V Avstraliji vladne službe za okvir smotrnosti pripravljajo tri osrednje dokumente: poročila o predlogu proračunov za posamezne portfelje, v katerih so opredeljena proračunska sredstva za posamezne programe, poslovne načrte, v katerih so določeni nameni in dejavnosti javnih subjektov, in letna poročila s povratnimi informacijami o rezultatih. Subjekti morajo zagotoviti usklajenost med temi dokumenti (18). O merilih za smotrnost v vsakem dokumentu je treba poročati združeno v enotni letni izjavi o smotrnosti (navedeni v letnih poročilih na koncu proračunskega leta).

3.16 V Franciji je državni proračun razdeljen na missions. Vsak od 31 missions v proračunu zajema več programov (118 v letu 2017). Vsak program ima strategijo, cilje in količinsko opredeljene kazalnike smotrnosti, najpomembnejši kazalniki pa so opredeljeni tudi kot kazalniki mission. Uporaba enakih kazalnikov zagotavlja usklajenost med različnimi missions in programi. Kazalniki zajemajo tako smotrnost izvajanja programov kot smotrnost poslovanja ministrstev.

3.17 V Kanadi morajo vse zvezne organizacije, ki prejemajo proračunske odobritve, načrtovati in upravljati svoje operacije ter poročati o smotrnosti svojega poslovanja na 16 področjih izidov, ki veljajo za celotno vlado. Ta okvir določa jasno in neposredno razmerje med dodeljenimi finančnimi sredstvi, dejavnostmi programa in nacionalnimi izidi.

UGOTOVITVE SODIŠČA ODGOVORI KOMISIJE

Stanje na Komisiji

3.18 Pred začetkom večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 je Komisija svojim službam naročila, naj poglobijo okvir smotrnosti (19). Za doseganje tega je kot notranje pravilo (20) določila, da morajo biti novi programski cilji in kazalniki jasno navedeni v izjavah o programih, načrtih upravljanja in letnih poročilih o dejavnostih. To je bilo prvič storjeno leta 2014 in Komisija je lahko usklajeno poročala o smotrnosti: ciljne vrednosti, za katere so bila dodeljena proračunska sredstva, so postale del procesa načrtovanja v načrtih upravljanja zadevnih generalnih direktoratov, o rezultatih pa se je poročalo v njihovih letnih poročilih o dejavnostih. 3.18 Delo službe Komisije za notranjo revizijo prav tako prinaša dodatno dodano vrednost in nadzor nad okviri smotrnosti ter merilnimi sistemi Komisije in različnih generalnih direktoratov.

3.19 Od leta 2016 pa Komisija tega pristopa ni več uporabljala. Namesto tega je pripravila nov dokument za načrtovanje, in sicer petletni strateški načrt, v katerem naj bi generalni direktorati določili nove organizacijske cilje in kazalnike, ki so usklajeni s prioritetami Komisije, vendar se razlikujejo od ciljev in kazalnikov, ki že obstajajo za programe. V letnih poročilih o dejavnostih se zdaj poroča o okviru smotrnosti, določenem v strateških načrtih in načrtih upravljanja, poleg tega pa morajo v zvezi z rezultati programov vsebovati sklic na izjave o programih. Toda le v enem od šestih letnih poročil o dejavnostih, ki jih je Sodišče pregledalo, je bil sklic na smotrnost, o kateri se je poročalo v izjavah o programih. To ovira primerljivost med različnimi vrstami dokumentov o smotrnosti in ne odraža tega, da je Komisija končno odgovorna za izvrševanje proračuna v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja. 3.19 Evropsko računsko sodišče je v svojem letnem poročilu za leto 2015 ugotovilo, da številni cilji iz načrtov upravljanja Komisije niso bili določeni na ustrezni ravni odgovornosti. Komisija je od takrat pregledala svoj cikle strateškega načrtovanja in oblikovanja programov. Cilj je bil zagotoviti jasnejši okvir za odgovornost Komisije/generalnih direktoratov in bolj racionalizirati dokumente načrtovanja ter jih osredotočiti na prednostne naloge Komisije in pristojnosti generalnega direktorata. Cilji in kazalniki, izbrani za strateške načrte, so zdaj prilagojeni njihovim specifičnim pristojnostim in izražajo dejstvo, da so odgovornosti služb Komisije širše od izvrševanja proračuna in upravljanja programa. Zato uskladitev ciljev in kazalnikov v okviru smotrnosti služb Komisije s cilji in kazalniki, opredeljenimi v pravnih podlagah programov, ni več potrebna. Vendar so službe Komisije pozvane, naj se pri opisovanju svojih dejavnosti v zvezi s programi sklicujejo na izjave o programih. To pomaga omejiti podvajanje informacij in zagotoviti usklajenost podatkov ter bo v prihodnosti še okrepljeno. Komisija meni, da je njena odgovornost za izvajanje proračuna jasna. Vsak generalni direktorat v svojem letnem poročilu o dejavnostih podpiše izjavo o zanesljivosti, v kateri je navedeno, da so bila sredstva porabljena za predvideni namen in v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja ter da so z njimi povezane transakcije zakonite in pravilne. Na interni ravni kolegij z letnim poročilom o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU, ki ga sprejme vsako leto, sprejema splošno politično odgovornost za upravljanje proračuna EU.

3.20 Komisija uporablja drugačno razčlenitev za poročanje o porabi in smotrnosti. V letnih poročilih o dejavnostih se o letnih plačilih generalnih direktoratov poroča po vrstah dejavnosti/programov porabe, o smotrnosti pa glede na doseganje splošnih in specifičnih ciljev brez navedbe zadevnih odhodkov. Zato ni mogoče oceniti, koliko sredstev je bilo porabljenih za doseganje zastavljenih ciljev. Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna prav tako ne vsebuje informacij o odhodkih, povezanih s smotrnostjo izvajanja programov in razčlenjenih po splošnih in specifičnih ciljih. 3.20 Komisija meni, da struktura njenega poročanja v letnih poročilih o dejavnostih ustreza njenemu institucionalnemu in organizacijskemu okviru. Splošni in posebni cilji vključujejo ne le upravljanje programov za porabo sredstev, temveč tudi dejavnosti, ki ne porabljajo sredstev (kot so dejavnosti oblikovanja politike in regulativne dejavnosti).

(b) Komisija ima veliko ciljev in kazalnikov

Dobre prakse

3.21 OECD je leta 2016 izvedla anketo o proračunu, ki temelji na rezultatih, v državah OECD in na Komisiji. V diagramu v okviru 3.4 je primerjava obstoja, uporabe in posledic (21) okvirov smotrnosti v različnih jurisdikcijah. Po mnenju OECD je okvir smotrnosti, ki ga uporablja Komisija, najbolj obsežen, kar je delno mogoče pojasniti z obsegom pravnih zahtev v EU. Toda v diagramu OECD je navedeno tudi, da uporaba in posledice tega okvira za sprejemanje odločitev ne odražajo te višje ravni specifikacije. 3.21 Okvir smotrnosti proračuna EU je bil razvit za izpolnitev pravnih zahtev ter kot odziv na zahteve deležnikov in potrebe Komisije. Komisija informacije o smotrnosti programov za porabo sredstev uporablja za (a) spremljanje napredka programa, (b) odgovornost in preglednost, (c) obveščanje nosilcev odločanja o upravljanju programa, (d) utemeljitev ali predlaganje prilagoditve dodelitve sredstev proračunskim organom ter (e) pripravo predlogov za spremembe pravne podlage ali prihodnje programe. Vendar Komisija ugotavlja, da čeprav se informacije o smotrnosti upoštevajo v letnem proračunskem postopku, niso edini dejavnik spodbujanja proračunskih odločitev.

Okvir 3.4 – Rezultati ankete OECD o proračunu, ki temelji na rezultatih, iz leta 2016 Vir: Predstavitev OECD na 12. letnem zasedanju mreže višjih uradnikov držav OECD za proračun za smotrnost in rezultate, 25. november 2016.

UGOTOVITVE SODIŠČA

3.22 Nekatere države so postopno zmanjševale zapletenost svojih okvirov smotrnosti ter število ciljev in kazalnikov.

(i) Francoski parlament je avgusta 2001 sprejel zakonodajo (22) o uvedbi novih pravil za pripravo in izvajanje državnega proračuna. V skladu z njo je moralo ministrstvo za gospodarstvo in finance med letoma 2014 in 2017 zmanjšati število ciljev in kazalnikov, in sicer za 20 % oziroma 24 %.

UGOTOVITVE SODIŠČA ODGOVORI KOMISIJE

(ii) V letih 2012 in 2013 je Nizozemska izvajala reformo za odgovorno pripravo proračuna, s katero je določila strožje pogoje za vladno uporabo informacij o politikah (kazalnikov smotrnosti in besedil, ki pojasnjujejo cilje politike). Število kazalnikov smotrnosti v proračunskih dokumentih je bilo zmanjšano za polovico.

Stanje na Komisiji

3.23 Izjave o programih za predlog splošnega proračuna EU za leto 2017 vsebujejo 294 ciljev in 709 kazalnikov (glej okvir 3.2 ). Zelo so skoncentrirani v razdelkih 1a, 3 in 4 večletnega finančnega okvira. V okviru pobude za proračun, usmerjen v rezultate, Komisija zdaj izvaja pregled svojih kazalnikov, da bi zagotovila vhodne informacije za naslednjo generacijo programov porabe. V okviru 3.5 je prikaz napredka, za katerega bi si Komisija lahko prizadevala, čeprav bi bilo treba upoštevati tudi nekatere dejavnike, ki so značilni za to institucijo. 3.23 Pravne podlage programov za obdobje 2014–2020 vključujejo več kot 700 kazalnikov, ki pomagajo spremljati njihovo smotrnost v njihovem življenjskem ciklu. So rezultat zakonodajnega postopka, zato izražajo pričakovanja sozakonodajalcev v zvezi z vrsto in stopnjo podrobnosti informacij, potrebnih za spremljanje smotrnosti. Poročanje o teh kazalnikih v izjavah o programih proračunskemu organu omogoča, da v proračunskem postopku upošteva informacije o smotrnosti. Komisija v okviru pobude o proračunu EU, usmerjenem v rezultate, proučuje kazalnike za programe za porabo sredstev, kot so določeni v pravni podlagi, da bi pridobila spoznanja za pripravo naslednje generacije teh programov. Pri primerjavi Evropskega računskega sodišča niso upoštevane ključne okoliščine, kot so število in narava ukrepov, zajeta področja politike ali način izvajanja, niti se ne meri kakovost ali ustreznost kazalnikov. Komisija tudi ugotavlja, da se je z nedavno reformo znatno zmanjšalo število ciljev in kazalnikov, ki se uporabljajo v strateških načrtih za službe Komisije. Število splošnih ciljev se je zmanjšalo s 84 na 11, kazalnikov vpliva s 187 na 37, posebnih ciljev s 426 na 386 in kazalnikov rezultatov z 969 na 825.

Okvir 3.5 – EU ima več ciljev in kazalnikov (na milijardo EUR) kot Francija ali Nizozemska Št. ciljev Št. kazalnikov na milijardo EUR na milijardo EUR Francija – neto odhodki iz splošnega državnega proračuna 1,0 2,0 Nizozemska – državi proračun 0,6 2,5 EU – Odobritve plačil 2,0 5,0 Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi proračunskih informacij EU in nacionalnih proračunskih informacij.

UGOTOVITVE SODIŠČA

C. Poročanje o smotrnosti ni izčrpno

(a) Poročanje o smotrnosti ni uravnovešeno, saj zagotavlja malo informacij o izzivih in neuspehih

Dobre prakse

3.24 Druge vlade in mednarodne organizacije so sprejele ukrepe za zagotavljanje uravnovešenega poročanja o smotrnosti, kot je priporočeno v mednarodnih standardih (23).

(i) V ZDA naj bi letna poročila o smotrnosti zagotovila jasen pregled nad rezultati v zvezi s smotrnostjo, pokazala trende v daljšem časovnem obdobju, zagotovila povezavo do vira informacij o smotrnosti in vsebovala razpravo o napredku in pomanjkljivostih.

(ii) Ocena SZO ob koncu dvoletnega obdobja za obdobje 2014–2015 je vsebovala pregled večjih dosežkov in izzivov za vsako programsko področje (24). V uvodu glavnega poročila Svetovne zdravstvene organizacije o smotrnosti za obdobje 2014–2015 (25) je generalni direktor pripomnil, da so iskreno predstavljeni tako uspehi kot tudi neuspehi. V skladu s tem so v besedilu sistematično opisani izzivi skupaj z rezultati.

UGOTOVITVE SODIŠČA ODGOVORI KOMISIJE

(iii) Svetovna banka je ocenila (26) ustreznost svojega spremljanja in ocenjevanja, da bi zagotovila informacije za sedanja prizadevanja za okrepitev svoje uspešnosti in promocijo kulture za razvoj rešitev in odločanje na podlagi dokazov. Ugotovila je pomembne pomanjkljivosti v zasnovi in uporabi svojih sistemov.

(iv) V oceni Medameriške razvojne banke, ki jo je za obdobje 2015–2016 pripravilo omrežje za spremljanje uspešnosti multilateralnih organizacij MOPAN (27), je omenjeno, da je banka v svoj pregled razvojne uspešnosti vključila nov oddelek o učenju iz napak z naslovom Learning from failure.

Stanje na Komisiji

3.25 V navodilih za letna poročila o dejavnostih za leto 2016 (28) sicer ni izrecno omenjeno načelo uravnovešenega poročanja, vendar je navedeno, da morajo biti v povzetku realno povzeta glavna sporočila o dosežkih politike ter zaključki o finančnem poslovodenju in notranji kontroli. 3.25 Načelo uravnovešenega poročanja je dodatno pojasnjeno v predlogi za letno poročilo o dejavnostih za leto 2016, ki je bila priložena letnim navodilom za letna poročila o dejavnostih za leto 2016 ( 29 )

3.26 Ne glede na zgoraj navedeno je bilo v letnih poročilih o dejavnostih, ki jih je pregledalo Sodišče, malo informacij o pomanjkljivostih in izzivih, povezanih s cilji generalnih direktoratov. Te pomanjkljivosti in izzive je tudi težko najti, ker jim v letnih poročilih o dejavnostih ni namenjeno posebno mesto. 3.26 Predloga za letno poročilo o dejavnostih za leto 2016, ki je bila priložena navodilom za letna poročila o dejavnostih za leto 2016, vsebuje zahtevo, da morajo biti generalni direktorati izčrpni pri poročanju o vseh ciljih, kazalnikih in izložkih (vključno s tistimi, katerih rezultati kažejo veliko odstopanje od določenih načrtovanih vrednosti), objavljenih v njihovih strateških načrtih za obdobje 2016–2020 in načrtih upravljanja za leto 2016.

3.27 Z Letnim poročilom o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna za leto 2015 je Komisija želela zagotoviti celovit pregled nad smotrnostjo na podlagi proračuna EU, usmerjenega v rezultate. Toda v Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna smotrnost ni bila celovito zajeta, poleg tega pa je bilo poročilo preveč pozitivno, saj so edine omenjene pomanjkljivosti zamude pri izvrševanju. Za poročilo je Sodišče ugotovilo tudi, da: 3.27 Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna je podroben povzetek tega, kako proračun EU podpira politične prednostne naloge Evropske unije, in ključnih rezultatov, doseženih s proračunom EU. Ni zasnovano kot izčrpno in podrobno poročilo o smotrnosti porabe proračuna EU. Poročilo se nanaša na druga poročila o smotrnosti, v katerih so na voljo podrobnejše informacije o smotrnosti (vrednotenja, izjave o programih, letna poročila o dejavnostih itd.). Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna za leto 2015 se nanaša na številne pomanjkljivosti in težave, ki jih je treba obravnavati. Oddelek 1 poročila se nanaša ne le na izzive, ki vplivajo na pravočasno izvajanje programov, temveč tudi na omejitve pri ocenjevanju smotrnosti programov (npr. sklicevanja na vrednotenja programa na področju zdravja za obdobje 2007–2013 in programov iz proračunske postavke 4, ki opozarjajo na omejitve pri ocenjevanju splošne smotrnosti teh programov).

— daje nepopoln vpogled v rezultate strategije Evropa 2020, čeprav je to zahteval Evropski parlament v svojem sklepu o razrešnici za leto 2014, — Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna ni posebno poročilo o strategiji Evropa 2020 (30). Vendar pa vključuje povzetek napredka pri doseganju krovnih ciljev strategije Evropa 2020 in ustrezne kazalnike ter zajema stanje izvajanja programov za obdobje 2014–2020 in rezultate programov za obdobje 2007–2013, ki temeljijo na prednostnih nalogah strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Komisija spremlja strategijo Evropa 2020 in poroča o njej v okviru procesa evropskega semestra. Podrobno in celovito poročanje o uspešnosti držav članic pri doseganju njihovih nacionalnih ciljev strategije Evropa 2020 je vključeno v poročila o državah v okviru evropskega semestra, pa tudi v letne posodobitve kazalnikov strategije Evropa 2020, ki jih objavi Eurostat. Izjave o programih zagotavljajo tudi povezavo med odhodki in strategijo Evropa 2020. Izražajo ocenjeni prispevek programov h krovnim ciljem (teoretična povezava) in k prednostnim nalogam strategije Evropa 2020.

— v njem ni vedno jasno razložen vpliv zunanjih dejavnikov na rezultate, — V letnem poročilu o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna za leto 2015 je opisan operativni okvir s sklicevanjem na glavne politične in gospodarske izzive leta v uvodu. V njem je jasno navedeno, da je proračun EU samo en instrument, ki se uporablja v povezavi z drugimi (npr. nacionalnimi proračuni in drugimi orodji politike ter regulativnimi orodji na ravni EU in držav članic) za doseganje rezultatov politike, in da države članice porabijo 80 % proračuna EU. V poročilu je v oddelku 1 o uspešnosti in rezultatih ugotovljeno, da „… [k]azalniki uspešnosti ne morejo povsem jasno opredeliti uspešnosti. Poleg tega imajo okoliščine pomemben vpliv na končne rezultate, kazalniki pa jih ne morejo ne odpraviti ne prilagoditi“, ter „da je odgovornost za uspešnost deljena: odgovornost za doseganje ciljev strategije Evropa 2020 in ciljev finančnih okvirov je v veliki meri deljena z državami članicami“.

— je bilo objavljeno prepozno, da bi ga Sodišče lahko pregledalo za svoje letno poročilo (31). — Rok za sprejetje poročila v skladu s finančno uredbo je 15. junij. Komisija se zanaša na finančne podatke držav članic, povezane s programi deljenega upravljanja, ki bodo na voljo šele marca. Zato poročila ni mogoče sprejeti bistveno prej.

(b) Nepopolnost informacij o kakovosti podatkov o smotrnosti vpliva na preglednost

Dobre prakse

3.28 Na Nizozemskem se merjenje in poročanje o kazalnikih revidirata. Letna poročila ministrstev imajo obvezen oddelek s povratnimi informacijami o zanesljivosti informacij o smotrnosti.

3.29 V ZDA vse vladne agencije objavljajo letno poročilo o smotrnosti za dano proračunsko leto in letni načrt smotrnosti za proračunsko leto n+2. V tem dokumentu je opisano, kako bodo agencije zagotovile točnost in zanesljivost podatkov, uporabljenih za merjenje napredka pri doseganju svojih ciljev v zvezi s smotrnostjo.

3.30 V Avstraliji je v poročilu o vladnih službah za leto 2017 mogoče uporabiti tudi nepopolne podatke, da se zagotovi bolj celovito poročanje (32). Za kompenzacijo te pomanjkljivost je pri vsakem kazalniku v poročilu navedena ocena primerljivosti in popolnosti povezanih podatkov.

3.31 Drug vidik kakovosti podatkov je pravočasnost. V nedavnih ocenjevalnih poročilih omrežja za spremljanje uspešnosti multilateralnih organizacij so opisani zanimivi trendi poročanja v realnem času, opaženi pri mednarodni organizaciji Gavi Vaccine Alliance, Skupnem programu Združenih narodov za boj proti aidsu (UNAIDS) in Svetovni banki. Pri naši anketi (33) se je pokazalo tudi, da skoraj polovica sodelujočih o smotrnosti poroča več kot enkrat letno (glej okvir 3.6 ).

Okvir 3.6 – Pogostost poročanja za spremljanje tekoče smotrnosti Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi ankete o poročanju o smotrnosti.

UGOTOVITVE SODIŠČA ODGOVORI KOMISIJE

Stanje na Komisiji

3.32 Dokumenti Komisije o smotrnosti sedaj ne vključujejo sistematično ocene kakovosti uporabljenih podatkov. Lahko se razkrijejo pomanjkljivosti v kakovosti podatkov, vendar to ni obvezno. V poročilih o smotrnosti so opredeljeni viri podatkov, vendar v njih ni posebnega oddelka, v katerem bi bile razkrite zadeve o točnosti in zanesljivosti podatkov. V skladu z zbirko orodij za boljše pravno urejanje (34) se zunanje ocenjevalce lahko prosi za pripombe o kakovosti podatkov in priporočila o tem, kako pridobiti boljše podatke, vendar to ni pravilo. 3.32 Okvir notranje kontrole, ki so ga vzpostavile posamezne službe Komisije, je zasnovan za zagotavljanje razumnega zagotovila, med drugim v zvezi z zanesljivostjo finančnega poročanja. Vsak generalni direktorat poroča o tem vidiku v drugem delu svojega letnega poročila o dejavnostih, v oddelku 2 letnega poročila o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna pa povzame oceno generalnih direktoratov o delovanju sistemov notranjih kontrol služb Komisije ter poroča o njej. Kar zadeva vrednotenja, je v zbirki orodij za boljše pravno urejanje določeno, da morajo delovni dokumenti služb Komisije, ki jih te službe pripravijo ob koncu vrednotenja, vsebovati jasen povzetek morebitnih pomanjkljivosti podatkov, ki se uporabljajo za podporo zaključkom in ponovljivosti rezultatov. Poleg tega smernice za boljše pravno urejanje določajo, da morajo biti morebitne omejitve uporabljenih dokazov in uporabljena metodologija, zlasti v smislu njihove sposobnosti podpiranja zaključkov, jasno obrazložene v poročilih o vrednotenju. To je dodatno poudarjeno v reviziji smernic/zbirke orodij za boljše pravno urejanje (SWD(2017) 350 final z dne 7. julija 2017).

UGOTOVITVE SODIŠČA

D. Poročila o smotrnosti so zelo pripovedna in bi lahko bolje uporabila vizualne elemente in pripomočke za lažje branje

Dobre prakse

3.33 Dobre prakse v Avstraliji, Franciji in Svetovni banki so navedene spodaj.

Okvir 3.7 – Avstralija: poročila ministrstev morajo vključevati orodja za lažje branje Vir: Letno poročilo za obdobje 2015–2016 (35) avstralskega ministrstva za socialne zadeve (str. 253 in 258) in letno poročilo za obdobje 2015–2016 (36) avstralskega ministrstva za izobraževanje in usposabljanje (str. 225 in 238).

Okvir 3.8 – Francija: v poročilu o rezultatih splošnega državnega proračuna so pogosto namesto besedila uporabljene slike Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi poročila o splošnem državnem proračunu za leto 2015. © Direction du Budget, ministère de l'Action et des Comptes publics, Francija.

Okvir 3.9 – Svetovna banka: v letnem poročilu za leto 2016 je uporabljenih mnogo orodij za boljšo dostopnost Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi letnega poročila Svetovne banke za leto 2016. Svetovna banka. 2016. The World Bank Annual Report 2016. Washington, DC. © Svetovna banka. https://openknowledge.worldbank.org/handle/10 986/24 985 Licenca: CC BY 3.0 IGO.

UGOTOVITVE SODIŠČA ODGOVORI KOMISIJE

Stanje na Komisiji

3.34 Komisija uporablja kvantitativne in kvalitativne podatke za predstavitev informacij o smotrnosti s kombinacijo grafičnih prikazov in opisov. V okviru 3.10 je navedeno, da so v vzorcu poročil diagrami, grafi in tabele sicer pogosti, vendar prevladuje besedilo. V zbirki orodij za boljše pravno urejanje je oddelek o uporabi vizualnih pripomočkov, ki pa je omejena le na tri vrste (problemsko drevo, drevo ciljev in diagram elementov intervencijske logike). Druga, bolj splošna orodja za izboljšanje vizualne predstavitve, kot je uporaba različnih barv ali infografik, niso omenjena. 3.34 Komisija priznava pomen uporabe vizualnih pripomočkov v različnih poročilih o smotrnosti in je dosegla napredek na tem področju. Na primer, pri različici letnega poročila o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna iz leta 2015 se uporabljajo vnosna polja za večjo vidnost ključnih sporočil in primerov ter lažje branje poročila. Pri različici iz leta 2016 je predstavitev dodatno izboljšana z uporabo grafike, diagramov in slik ter vključuje povzetek. To in druga poročila v celovitem svežnju finančnih poročil so dopolnjena z enostranskimi informativnimi listi, ki bralcu ponujajo enostavno dostopen povzetek ključnih informacij. Poleg tega so v navodilih za letna poročila o dejavnostih generalni direktorati pozvani, naj v teh poročilih uporabljajo vizualne elemente, da bi bili ti dokumenti lažje berljivi. Zbirka orodij za boljše pravno urejanje vključuje namensko orodje za vizualne pripomočke. To orodje je namenjeno predstavitvi nekaterih primerov instrumentov, ki se štejejo za posebej pomembne za ukrepe politike kot način za ozaveščanje zaposlenih v službah Komisije o dodani vrednosti takih pripomočkov. Nikakor pa ni namenjeno združevanju vseh obstoječih vizualnih pripomočkov.

3.35 Pripomočki za lažje branje – na primer glosarji, seznam okrajšav in abecedna kazala – se ne uporabljajo skoraj nikoli. Komisija ni sprejela prakse, da bi se za ključna poročila o smotrnosti pripravile tudi interaktivne spletne različice.

Okvir 3.10 – Uporaba vizualnih pripomočkov in pripomočkov za lažje branje v poročilih Komisije o smotrnosti Število strani Število diagramov in grafov Število tabel Uporaba različnih barv Interaktivna spletna različica Vizualni povzetek osrednjih sporočil Glosar Abecedno kazalo Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti poslovanja za leto 2015 58 8 2 ne ne ne ne ne Letno poročilo o dejavnostih GD ENER za leto 2015 (brez prilog) 99 27 19 ne ne ne ne ne Letno poročilo o dejavnostih GD HOME za leto 2015 (brez prilog) 64 6 18 ne ne ne ne ne Letno poročilo o dejavnostih GD MOVE za leto 2015 (brez prilog) 123 13 23 ne ne ne ne ne Letno poročilo o dejavnostih GD TRADE za leto 2015 (brez prilog) 38 3 5 ne ne ne ne ne EU v letu 2016 95 18 0 da ne da ne ne Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi poročil Komisije.

UGOTOVITVE SODIŠČA ODGOVORI KOMISIJE

E. Ni razvidno, da Komisija sistematično uporablja rezultate vrednotenj

(a) Vrednotenja ne vsebujejo vedno priporočil

Dobre prakse

3.36 V vrednotenjih UNESCA, ki jih je pregledalo Sodišče, so bila priporočila navedena skupaj s strateškimi možnostmi, o katerih je treba razmisliti. Vsa priporočila imajo enako strukturo: v njih je opredeljen cilj in načini za doseganje tega cilja, temu pa sledijo predlogi ukrepov, ki bi jih bilo mogoče izvesti.

3.37 V nedavnem vrednotenju SZO (37) so ocenjene branost, uporabnost in uporaba vzorca s približno 15 000 publikacijami, objavljenimi v desetih letih. Vrednotenje vsebuje šest strateških priporočil, ob besedilu vsakega priporočila pa so predstavljeni posebni ukrepi in njihove posledice, poleg tega pa se spodbuja nadaljnje spremljanje.

Stanje na Komisiji

3.38 V smernicah za boljše pravno urejanje se od ocenjevalcev ne zahteva, da dajo priporočila za Komisijo, Sodišče pa meni, da bi morala to biti podlaga za dobro delujoč sistem nadaljnjega spremljanja, vključno z akcijskimi načrti za obravnavo slabosti. Praksa v zvezi z dajanjem priporočil je bila v 12 pregledanih vrednotenjih različna: — šest vrednotenj je vsebovalo priporočila in predlagane izvedbene ukrepe, — štiri vrednotenja so vsebovala splošna priporočila, vendar v njih niso bili predlagani konkretni ukrepi za izboljšanje stanja, — dve vrednotenji nista vsebovali priporočil. 3.38 Smernice za boljše pravno urejanje določajo, da vsi delovni dokumenti služb Komisije o vrednotenju vključujejo ugotovitve in sklepe, ki se uporabljajo kot podlaga za morebitne nadaljnje ukrepe Komisije. Vključujejo tudi zahteve za razširjanje ugotovitev vrednotenja in opredelitev ustreznih nadaljnjih ukrepov. V uradnem poročilu zakonodajalcu so običajno določeni nadaljnji ukrepi, ki jih proučuje Komisija.

3.39 Komisija od leta 2005 ni izvedla ali naročila študije o svoji uporabi rezultatov vrednotenja. 3.39 Komisija se je v svežnju za boljše pravno urejanje iz leta 2015 zavezala, da bo ocenila delovanje sistema pred koncem leta 2019. Zdaj se začenja pripravljalno delo za to oceno.

(b) Ni razvidno, da Komisija sistematično spremlja priporočila vrednotenj

Dobre prakse

3.40 Sodišče je ugotovilo več dobrih praks pri nadaljnjem spremljanju vrednotenj in tem, kako se o njem poroča:

(i) Svetovna banka z evidenco ukrepov poslovodstva (38) spremlja napredek pri izvajanju priporočil iz vrednotenj in o njem poroča, vključno z odzivi poslovodstva in akcijskimi načrti s kazalniki, cilji, roki in odgovornimi subjekti. To omogoča zbirne sklepe v zvezi s tipologijo in izvajanjem priporočil (39).

(ii) Agencije Združenih narodov se na priporočila iz vrednotenj odzovejo z odgovori poslovodstva in časovno opredeljenimi akcijskimi načrti, v katerih so opredeljene odgovorne enote.

(iii) V skladu s politiko Kanade o rezultatih (40) morajo poročila o vrednotenju vsebovati odgovore poslovodstva in akcijske načrte. V treh vrednotenjih, ki jih je pregledalo Sodišče, je bilo res tako, poleg tega pa so bili določeni pristojni organi in rok za izvedbo ter opredeljeni izložki.

Stanje na Komisiji

3.41 Komisija nima dokumentiranega institucionalnega sistema za redno nadaljnje spremljanje vrednotenj. V smernicah za boljše pravno urejanje (41) se od leta 2015 za vsa vrednotenja zahteva priprava dokumenta služb Komisije, v katerem so povzeti in predstavljeni končni rezultati procesa vrednotenja. Komisija te nove zahteve še ne izvaja v celoti. 3.41 Nadaljnje spremljanje po vrednotenjih je sestavni del sistema Komisije za boljše pravno urejanje, pri čemer so rezultati vrednotenj podlaga za ocene učinka, ki so javno dostopni dokumenti, ter letno načrtovanje programov in načrtovanje dejavnosti Komisije. Komisija spremlja rezultate svojih vrednotenj v okviru delovnega programa Komisije. Pri načrtovanju delovnega programa sistematično pregleduje rezultate vrednotenj in določi njihovo nadaljnje spremljanje. Nadaljnje spremljanje nekaterih ugotovitev vrednotenj je določeno tudi v pregledu stanja programa REFIT, ki se letno posodablja, in v poročilih Komisije zakonodajalcu, priloženih vrednotenjem.

3.42 V smernicah za boljše pravno urejanje je določeno, da bi bilo treba v načrtih upravljanja evidentirati ukrepe, sprejete zaradi nadaljnjega spremljanja vrednotenj, ne glede na njihovo obliko (42). Toda v ustreznih navodilih se to ne zahteva, v praksi pa v načrtih upravljanja za leto 2016 ni bilo osnove za spremljanje teh ukrepov. Ker Komisija nima pregleda nad sklepi, priporočili ali akcijskimi načrti, ki izhajajo iz njenih vrednotenj, niti ne spremlja, kako se izvajajo na institucionalni ravni ali na ravni generalnega direktorata, deležnikov ne more obveščati o pozitivnih učinkih vrednotenj. 3.42 Navodila za načrte upravljanja za leto 2018 bodo vključevala izrecno sklicevanje na ustrezne smernice za boljše pravno urejanje. Rezultati nekaterih vrednotenj in njihovo nadaljnje spremljanje v zakonodajnem ciklu so predstavljeni v pregledu stanja programa REFIT. Obseg programa REFIT se je v letu 2017 znatno povečal. Deležniki so pozvani, naj zagotovijo povratne informacije o rezultatih vrednotenj in nadaljnjem spremljanju prek portala za boljše pravno urejanje. Predvideno je, da se bo pregled stanja programa REFIT v prihodnosti popolna vključil v ta portal.

F. Osrednja poročila o smotrnosti ne vključujejo izjave ali informacij o kakovosti informacij o smotrnosti

Dobre prakse

3.43 Izjave o smotrnosti se zagotovijo v različnih oblikah in na različnih ravneh odgovornosti. Glede na obseg in/ali raven odgovornosti, praksa nekaterih vlad presega izjave, ki se zagotavljajo v Komisiji:

(i) V oddelku 39 avstralskega zakona o javnem upravljanju, smotrnosti in odgovornosti iz leta 2013 (43) je določeno, da odgovorni organ subjekta Skupnosti narodov pripravi letne izjave o smotrnosti.

(ii) V ZDA se izjave o smotrnosti razlikujejo. V letnem poročilu o smotrnosti za leto 2015 in letnem načrtu smotrnosti za leto 2017 ministrstva za izobraževanje je naslednja izjava ministra za izobraževanje: Po moji najboljši vednosti proces preverjanja in potrjevanja podatkov ter uporabljeni viri podatkov zagotavljajo, kolikor je mogoče, popolne in zanesljive podatke o smotrnosti, povezane s cilji v našem strateškem načrtu FY 2014-18.

(iii) V Združenem kraljestvu poročilo o odgovornosti, ki je del letnega poročila in zaključnega računa, ki ga predložijo ministrstva, vsebuje izjavo o odgovornosti računovodje. Ustrezni odstavek te izjave se glasi: Potrjujem tudi, da je to letno poročilo kot celota pošteno, uravnovešeno in razumljivo, in prevzemam osebno odgovornost za letno poročilo in zaključni račun ter presojo, potrebno za določitev, da sta poštena, uravnovešena in razumljiva.

Stanje na Komisiji

3.44 Generalni direktor v vsakem letnem poročilu o dejavnostih izjavi, da so informacije v poročilu resničen in pošten prikaz stanja (44). Vendar v izjavi ni jasno navedeno, da to zagotovilo ne zajema informacij o doseženih rezultatih (45). 3.44 in 3.45 Glavna načela verige odgovornosti so določena v pogodbah EU. Na podlagi Bele knjige o evropski upravi je bilo določeno, da ima veriga odgovornosti znotraj Komisije pomembno vlogo za odredbodajalce na podlagi prenosa pooblastil v okviru decentraliziranega sistema, ki delujejo v politični pristojnosti kolegija kot odredbodajalca. To velja zlasti za organizacijo finančnega upravljanja. Kolegij ob koncu cikla poročanja sprejme letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU ter sprejema splošno politično odgovornost za upravljanje proračuna EU na podlagi letnih izjav odredbodajalcev na podlagi prenosa pooblastil. Izjava Komisije o odgovornosti za upravljanje proračuna EU je vključena za pojasnilo, da ima Komisija končno finančno odgovornost za upravljanje proračuna EU, medtem ko si odgovornost za rezultate, dosežene s proračunom EU, delijo številni akterji na evropski in nacionalni ravni. Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 3.32.

3.45 Ker letna poročila o dejavnostih ne vsebujejo izjave o kakovosti podatkov o smotrnosti v njih, se podoben pristop uporablja v letnem poročilu o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna. S sprejetjem zadnjega kolegij komisarjev prevzema splošno politično odgovornost za upravljanje proračuna EU (46), ne pa za informacije o uspešnosti in rezultatih (47).

G. Informacije o smotrnosti, ki jih zagotavlja Komisija, niso enostavno dostopne

Dobre prakse

3.46 Na Nizozemskem ima ministrstvo za finance enotno spletišče (48) z vsemi uradnimi nizozemskimi proračunskimi dokumenti, informacijami o načrtovanju in doseganju rezultatov, pridobljenimi izkušnjami iz vrednotenj in večjimi spremembami politike. Dokumenti so urejeni po vrsti in letu (in drugih ustreznih podkategorijah) za lažje branje. V kratkih opisih je pregled namena in vsebine različnih vrst dokumentov.

3.47 Vlada ZDA upravlja spletno stran www.performance.gov za obveščanje javnosti o napredku večjih zveznih agencij pri doseganju njihovih skupnih in individualnih ciljev. Rezultati so predstavljeni po agencijah, ciljih, pobudah poslovodstva in programih.

3.48 Vlada Združenega kraljestva spremlja smotrnost vladnih služb s platformo za smotrnost (https://www.gov.uk/performance). Ta platforma je del centralnega vladnega spletišča, ki vključuje tudi podatkovno zbirko vladnih publikacij (49). Podatkovna zbirka ima uporabniku prijazen vmesnik za iskanje in več koristnih filtrov (vrsta publikacije, področje, oddelek, status uradnega dokumenta, lokacija in datum objave).

3.49 Svetovna banka ima osrednje vozlišče (50) za iskanje informacij o smotrnosti poslovanja banke in razvojnih področjih, na katerih deluje. Da bi bili rezultati dostopnejši, so razvrščeni v enostavne kategorije in pogosto predstavljeni kot povezave do grafov na drugih spletiščih. Dostopnost je izboljšana tudi zato, ker bralci lahko izberejo želeno raven podrobnosti – glej na primer spletno stran predsednikove enote za pripravo politik (51).

Stanje na Komisiji

3.50 Ni osrednjega spletišča za smotrnost z informacijami vseh oddelkov Komisije o vsakem področju proračuna EU. Spletišče publikacije (52) je portal za dostopanje do različnih virov informacij, vendar nima zemljevida s pojasnili o tem, kaj je kje na voljo, za kakšen namen in kako so različni elementi med seboj povezani. Poleg tega spletišče ni popolno: seznam strateških dokumentov ne vsebuje izjav o programih (glej odstavek 3.5) ali sektorskih in drugih poročil o smotrnosti. 3.50 V okviru pobude o proračunu EU, usmerjenem v rezultate, je bilo razvito posebno spletišče z rezultati EU. Spletišče je podatkovna zbirka, katere cilje je postati enotna vstopna točka za vse projekte, ki jih financira EU, in sicer z neposrednim, posrednim in deljenim upravljanjem. Konec maja 2017 je bilo v podatkovni zbirki približno 1 600 projektov, ki jih financira EU ter se izvajajo v EU in zunaj nje.

3.51 Knjigarna EU Bookshop med 110 000 naslovi vključuje študije in vrednotenja Komisije, vendar za te dokumente nima ločenega oddelka (kot za avtorje, teme ali knjige v elektronski obliki), zato je mogoče študijo ali vrednotenje najti samo z naprednim iskanjem. Čeprav ima funkcija iskanja filtre za študije ali vrednotenja, zadetki niso predstavljeni na uporabniku prijazen način (npr. dokumenti, ki dopolnjujejo študije ali vrednotenja, so prikazani kot ločeni zadetki). 3.51 Komisija si stalno prizadeva izboljšati predstavitve študij in vrednotenj na spletišču EU Bookshop s ciljem zagotoviti jasnejšo in lažje dostopno vsebino za zunanje uporabnike. Sedanja različica spletišča EU Bookshop bo kmalu ukinjena in jo bo nadomestila nova izboljšana platforma.

DEL 2 – REZULTATI REVIZIJ SMOTRNOSTI, KI JIH JE IZVEDLO SODIŠČE: SKUPNI IZZIVI, UGOTOVLJENI V NEKATERIH POSEBNIH POROČILIH V LETU 2016

Uvod

3.52 Sodišče vsako leto pripravi več posebnih poročil, v katerih preuči, kako dobro se pri izvrševanju proračuna EU uporabljajo načela dobrega finančnega poslovodenja. Leta 2016 je Sodišče sprejelo 36 posebnih poročil (53), kar je več kot v katerem koli drugem letu do zdaj (glej okvir 3.11 ). Ta poročila so zajemala vse razdelke večletnega finančnega okvira (54) ( okvir 3.12 ) in vsebovala skupaj 337 priporočil ( okvir 3.13 ). V posebnih poročilih Sodišča v letu 2016 so tudi specifična pozitivna opažanja za vsako posamezno preučeno področje. Objavljeni odgovori na naša poročila kažejo, da so skoraj tri četrtine naših priporočil revidiranci, običajno Komisija, v celoti sprejeli ( okvir 3.14 ). 3.52 Komisija ugotavlja, da pregled splošnih izzivov, ki ga je pripravilo Evropsko računsko sodišče, temelji na stanju, predstavljenem v posebnih poročilih v času njihove predložitve, in da v njem niso upoštevani ukrepi, ki jih je od takrat sprejela Komisija. Nekatere ugotovitve, na katere je Evropsko računsko sodišče opozorilo v odstavkih 3.54–3.59, so bile zato že obravnavane.

Okvir 3.11 – Več posebnih poročil kot kdaj koli do zdaj (triletno drseče povprečje in letno število) Vir: Evropsko računsko sodišče.

Okvir 3.12 – Posebna poročila Sodišča obravnavajo vse razdelke večletnega finančnega okvira in druga področja Vir: Evropsko računsko sodišče.

Okvir 3.13 – Priporočila zajemajo zelo raznolike teme Vir: Evropsko računsko sodišče.

Okvir 3.14 – Kako prepričljivo je Sodišče? Vir: Evropsko računsko sodišče.

UGOTOVITVE SODIŠČA ODGOVORI KOMISIJE

3.53 Prioritete, ki jih je Sodišče določilo v svoji strategiji za usmerjanje svojega dela za obdobje 2013–2017 so: (i) vzdržnost javnih financ, (ii) okolje in podnebne spremembe ter (iii) dodana vrednost in rast. V naslednjih odstavkih Sodišče predstavlja izbrana posebna poročila, ki se nanašajo na te prioritete. Izbrana poročila pomenijo približno tretjino od 36 poročil za leto 2016. Sodišče predstavlja izbor skupnih izzivov iz teh poročil, ki so privedli do priporočil, ne želi pa ponavljati splošnih zaključkov. V okvirih 3.15 , 3.16 in 3.17 je pregled s poudarjenimi izzivi za vsako prioriteto strategije za obdobje 2013–2017. 3.53 Komisija poudarja, da je Evropsko računsko sodišče za nekatera posebna poročila, izbrana v okvirih 3.15, 3.16 in 3.17, že opredelilo dobre rezultate in dosežke, na primer: — v Posebnem poročilu št. 19/2016 je ugotovilo, da se je zakonodaja, kar zadeva stroške upravljanja in pristojbine za upravljanje, znatno izboljšala, saj določa zgornje meje kumulativnih zneskov, ki so nižje od tistih, ki so se uporabljale v programskem obdobju 2007–2013; — v Posebnem poročilu št. 10/2016 je Evropsko računsko sodišče ugotovilo, da si Komisija v zadnjih letih hvalevredno prizadeva za izboljšanje preglednosti; — v Posebnem poročilu št. 31/2016 je Evropsko računsko sodišče ugotovilo, da poteka ambiciozno delo in da je bil dosežen splošni napredek pri doseganju cilja. Izvajanje cilja je privedlo do obsežnejšega in bolje usmerjenega financiranja podnebnih ukrepov v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada; — v Posebnem poročilu št. 04/2016 je Evropsko računsko sodišče ugotovilo, da so tri skupnosti znanja in inovacij, ustanovljene leta 2010, s pomočjo Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo povezale več kot 500 partnerjev iz različnih panog, držav in sektorjev. Skupnosti znanja in inovacij so samostojne, kar je značilnost Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo, ki jo partnerji skupnosti znanja in inovacij še posebej cenijo. Skupnosti znanja in inovacij prek Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo ponujajo nove možnosti za izvajanje inovativnih dejavnosti in spodbujajo podjetniško kulturo. Evropsko računsko sodišče je pozdravilo odločitev Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo, da pregleda svoje kazalnike za leto 2015 z izvajanjem novega sistema upravljanja ključnih kazalnikov smotrnosti.

Vzdržnost javnih financ

3.54 Tri posebna poročila, sprejeta leta 2016, obravnavajo vzdržnost javnih financ. Čeprav so osredotočena na različne instrumente, zasnovane za zaščito proračuna EU ali držav članic, so bile v njih ugotovljene nekatere skupne slabosti pri izvajanju. Dva elementa ugotovitev Sodišča (pomisleki glede kakovosti podatkov in glede preglednosti) sta zadevi, ki ju je Sodišče ugotovilo na mnogih področjih. 3.54 Komisija v zvezi s „smernicami“ in „kakovostjo podatkov“, omenjenih za Posebno poročilo št. 19/2016 v okviru 3.15, poudarja naslednje: Ob objavi je Komisija zagotavljala obširne smernice, priročnike in možnosti izmenjave izkušenj. Ti so na voljo na https://www.fi-compass.eu/resources/ec. Obravnavane teme med drugim zajemajo predhodno oceno, načine plačila, stroške upravljanja in pristojbine za upravljanje, kombinacijo skladov ESI in EFSI, izbor organov, ki izvajajo finančne instrumente. Teme so bile izbrane na podlagi potrebe po smernicah, ki so jo izrazile države članice. Primeri, navedeni v poročilu Evropskega računskega sodišča, razen smernic o preferencialni obravnavi (ki so bile državam članicam predstavljene oktobra 2015), so povezani s priporočili za Komisijo, naj državam članicam zagotovi dodatne smernice za izkoriščanje ekonomije obsega, spoštovanje davčnih določb ali sprejetje ustreznih ukrepov za ohranitev obnavljajoče se narave skladov v zahtevanem osemletnem obdobju po koncu obdobja upravičenosti za programsko obdobje 2014–2020. Edino sklicevanje v Posebnem poročilu št. 19/2016 v zvezi s kakovostjo podatkov je povezano s stroški upravljanja in pristojbinami za upravljanje, ki jih sporočijo organi upravljanja. Za več finančnih instrumentov je v poročilu Evropskega računskega sodišča navedeno, da stroški upravljanja in pristojbine za upravljanje sploh niso bili sporočeni ali niso bili verjetni. Obvezno poročanje o stroških upravljanja ter pristojbinah za upravljanje, ki so nastali in so bili plačani, je bilo zakonito predvideno samo ob zaključku, tj. do marca 2017. Komisija tudi poudarja, da so na podlagi izkušenj iz obdobja 2007–2013, zahteve za obdobje 2014–2020 precej podrobnejše in da je predvideno bolj strukturirano zagotavljanje podatkov.

Okvir 3.15 – Skupni problemi, ki so bili ugotovljeni v poročilih o vzdržnosti javnih financ Smernice Kakovost podatkov Preglednost Posebno poročilo št. 10/2016 – Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem X X X Posebno poročilo št. 19/2016 – Izvrševanje proračuna EU s finančnimi instrumenti X X n. r. Posebno poročilo št. 29/2016 – Enotni mehanizem nadzora X X X Vir: Evropsko računsko sodišče.

UGOTOVITVE SODIŠČA ODGOVORI KOMISIJE

3.55 Primeri skupnih ugotovitev v teh poročilih: 3.55

(i) premalo razvite smernice (Posebno poročilo št. 29/2016): za izboljšanje procesa odločanja Nadzornega odbora skupnega mehanizma nadzora in za zagotovitev učinkovitosti in uspešnosti sestankov odbora bi bilo treba razviti dodatne smernice v obliki kontrolnih seznamov, predlog in diagramov; (i) Premalo razvite smernice (Posebno poročilo št. 29/2016): Komisija ugotavlja, da Posebno poročilo št. 29/2016 ni vsebovalo priporočil, naslovljenih na Komisijo, temveč priporočila, naslovljena na ECB.

(ii) kakovost podatkov (Posebno poročilo št. 19/2016): Komisija ni imela celovitega pregleda nad stroški upravljanja in provizijami za izvajanje finančnih instrumentov Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega socialnega sklada. Komisija tudi ni imela dovolj informacij za vsako državo članico o dodatnih skupnih upravnih stroških, povezanih z izvajanjem evropskih strukturnih in investicijskih skladov z nepovratnimi sredstvi ali finančnimi instrumenti v obdobju 2014–2020; (ii) Kakovost podatkov (Posebno poročilo št. 19/2016): Komisija stroške upravljanja in pristojbine za upravljanje za obdobje 2007–2013 spremlja v okviru povzetka podatkov za finančne instrumente, ki temeljijo na poročanju držav članic. Ta zahteva je bila uvedena leta 2011. Za obdobje 2014–2020 bo imela popolnejši in zanesljivejši sklop podatkov za spremljanje celotnega izvajanja finančnih instrumentov, vključno s stroški upravljanja in pristojbinami za upravljanje. Nacionalni organi so v obeh obdobjih odgovorni za zagotavljanje upravičenosti stroškov upravljanja in provizij za upravljanje v skladu z veljavnimi pravili in načelom subsidiarnosti.

(iii) preglednost (Posebno poročilo št. 10/2016): analize, na katerih temeljijo predlogi Komisije za sklepe in priporočila za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, na splošno niso bile dovolj pregledne. Sodišče je ugotovilo potrebo po uravnovešenju povečane zapletenosti in širše uporabe ekonomske presoje s povečanjem preglednosti ter s tem olajšanim javnim nadzorom. Eurostat ni poročal ekonomsko-finančnemu odboru niti objavil vseh predhodnih/naknadnih dvostranskih svetovanj državam članicam. Razlogi Eurostata za pridržke in spremembe podatkov ter postopki, povezani s pridržki, bi lahko bili preglednejši. (iii) Preglednost (Posebno poročilo št. 10/2016): Eurostat ima vzpostavljen postopek, v katerem so določeni koraki, časovni razpored in vloga vsakega akterja pri analizi priglašenih podatkov v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. To vključuje redne sestanke z višjim vodstvom in generalnim direktorjem. Eurostat na podlagi izida revizije Evropskega računskega sodišča od poletja 2016 na svojem spletišču dejansko objavlja predhodne in naknadne nasvete za države članice, ki se nato sporočijo Ekonomsko-finančnemu odboru. Na voljo so v naslednjem razdelku spletišča Eurostata: http://ec.europa.eu/eurostat/web/government-finance-statistics/methodology/advice-to-member-states. Eurostat je kar zadeva njegove razloge za pridržke in spremembe, ki temeljijo na strokovni presoji, vzpostavil postopke za izražanje pridržkov in sprememb podatkov na podlagi revizije Evropskega računskega sodišča.

Okolje, energetika in podnebne spremembe

3.56 Sodišče je leta 2016 objavilo štiri poročila o okolju, energetiki in podnebnih spremembah. V teh poročilih so bile sicer obravnavane različne teme, vendar so bile ugotovljene nekatere skupne zadeve. Tako kot na drugih področjih se je pokazalo, da obstajajo skupni pomisleki, povezani s kakovostjo podatkov in spremljanjem. Na tem področju so se pojavili tudi pomisleki v zvezi s pravočasnostjo. 3.56 Glej odgovor Komisije na odstavek 3.57.

Okvir 3.16 – Skupni problemi, ki so bili ugotovljeni v poročilih o okolju, energetiki in podnebnih spremembah Kakovost podatkov Pravočasna izvedba Spremljanje in pregled Posebno poročilo št. 3/2016 – Onesnaženost Baltskega morja s hranili X X X Posebno poročilo št. 18/2016 – Certificiranje biogoriv X n. r. X Posebno poročilo št. 22/2016 – Razgradnji jedrskih elektrarn v Litvi, Bolgariji in na Slovaškem n. r. X X Posebno poročilo št. 31/2016 – Podnebni ukrepi EU X X X Vir: Evropsko računsko sodišče.

UGOTOVITVE SODIŠČA ODGOVORI KOMISIJE

3.57 Primeri skupnih ugotovitev v teh poročilih: 3.57

(i) kakovost podatkov (Posebno poročilo št. 3/2016): s postopkom za spremljanje onesnaževanja zaradi vnosa hranil v Baltskem morju ni bila zagotovljena zanesljivost podatkov za namen ocene skladnosti s cilji HELCOM (55);

(ii) pravočasnost (Posebno poročilo št. 22/2016): skoraj pri vseh ključnih infrastrukturnih projektih v treh revidiranih državah članicah je prišlo do zamud. Najdaljše so bile v Litvi, kjer je bil končni datum razgradnje odložen za devet let, in sicer na leto 2038; (Posebno poročilo št. 31/2016): Sodišče je ugotovilo, da poteka ambiciozno delo za dosego cilja porabe vsaj 20 % proračuna EU za obdobje 2014–2020 za ukrepe, povezane s podnebnimi spremembami, vendar obstaja resno tveganje, da cilj ne bo dosežen. Komisija ocenjuje, da bo skupna poraba za podnebne ukrepe znašala 18,9 %, kar pomeni, da 20-odstotni cilj ne bo dosežen; (ii) Pravočasnost (Posebno poročilo št. 22/2016): Komisija je ugotovila, da so v zadevnih treh državah članicah programi razgradnje na različnih stopnjah napredka in pripravljenosti. Pri programih za jedrski elektrarni Bohunice (SK) in Kozloduy (BG) je bil dosežen največji napredek, programa pa bi se morala predvidoma končati leta 2025 oziroma 2030. Trajanje programa za elektrarno Kozloduy je bilo ob njegovi spremembi leta 2011 skrajšano za pet let. V jedrski elektrarni Ignalina (LT) je razgradnja reaktorjev černobilskega tipa prvi tovrstni postopek, ki dejansko pomeni največje izzive. V preteklem večletnem finančnem okviru je prihajalo do zamud. Pozneje so bile strukture kontrole in upravljanja okrepljene, da bi se ublažile nastale težave. Komisija ne glede na že dosežen napredek priznava, da je treba programe razgradnje nenehno izboljševati.

(iii) spremljanje (Posebno poročilo št. 18/2016): Komisija ne nadzoruje delovanja prostovoljnih shem za certificiranje biogoriv, zato ni mogla zagotoviti, da te dejansko uporabljajo standarde, za katere so bile certificirane, ali odkrivati kršitev pravil. (iii) Spremljanje (Posebno poročilo št. 18/2016): Komisija je ugotovila, da je zakonodajalec omejil njena „nadzorna pooblastila“ nad izvajanjem vseh operacij. Komisija nadzira prostovoljne sheme v skladu z zakonskimi pristojnostmi, določenimi v direktivi o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, kakor je spremenjena z Direktivo (EU) 2015/1513, ki vsebuje zahtevo, da morajo prostovoljne sheme vsako leto poročati o svojem delovanju. Komisija se je strinjala, da je mogoče okrepiti nadzor in preglednost, vključno s pritožbenimi postopki.

Dodana vrednost/znižanje stroškov

3.58 Ustvarjanje dodane vrednosti je ponavljajoča se tema v vseh posebnih poročilih Sodišča in Sodišče je v mnogih primerih dalo priporočila o razvoju zakonodaje ali postopkov, redkeje pa o zniževanju stroškov. Opredelilo je s tem povezane skupne probleme v štirih poročilih o institucijah, organih ali agencijah EU. Na tem področju in v mnogih poročilih Sodišča so bili pogosti tudi pomisleki v zvezi s spremljanjem in preglednostjo.

Okvir 3.17 – Skupni problemi, ki so bili ugotovljeni v poročilih o institucijah, organih in agencijah EU Dodana vrednost/znižanje stroškov Spremljanje Preglednost Posebno poročilo št. 4/2016 – Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo X X X Posebno poročilo št. 7/2016 – Stavbe Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) X X n. r. Posebno poročilo št. 12/2016 – Uporaba nepovratnih sredstev v agencijah X X X Posebno poročilo št. 17/2016 – Javno naročanje institucij EU n. r. X X Vir: Evropsko računsko sodišče.

UGOTOVITVE SODIŠČA ODGOVORI KOMISIJE

3.59 Primeri skupnih ugotovitev v teh poročilih: 3.59

(i) dodana vrednost (Posebno poročilo št. 4/2016): kljub nesporni utemeljenosti obstoja EIT njegov zapleten operativni okvir in težave z upravljanjem ovirajo njegovo skupno uspešnost, poleg tega pa bi moral EIT svoj pristop na novo osredotočiti na doseganje učinka; (i) Dodana vrednost (Posebno poročilo št. 4/2016): Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo je sprejel vrsto ukrepov za odpravo pomanjkljivosti na področju učinkovitosti. Kompleksnost operativnega okvira je obravnaval v okviru projektne skupine za poenostavitev, svoje strategije spremljanja ter načel dobrega upravljanja in finančne vzdržnosti. Okrepil je tudi svojo vodstveno strukturo ter strukturo upravljanja in vodenja.

(ii) spremljanje (Posebno poročilo št. 7/2016): ESZD pri spremljanju razpoložljivega prostora na osebo v svojih stavbah ni upoštevala vseh relevantnih dejavnikov niti ni vedno zagotavljala, da so najemnine, ki jih je plačevala za pisarniške in stanovanjske prostore, v skladu s tržnimi cenami, ali da so stroški, preneseni na druge najemnike, v celoti povrnjeni;

(iii) preglednost (Posebno poročilo št. 12/2016): Sodišče je ugotovilo pomanjkljivosti v primerih, v katerih so revidirane agencije uporabljale specifične postopke za izbor strokovnjakov in dodeljevanje nepovratnih sredstev na podlagi izjem v ustanovni uredbi. Posledično je prišlo do tveganja neupoštevanja načela enakovredne obravnave in preglednosti, morebitne zadeve v zvezi z navzkrižjem interesov pa niso bile v celoti obravnavane; (Posebno poročilo št. 17/2016): prepoznavnost dejavnosti javnega naročanja institucij EU na spletu je bila slaba. Informacije o rezultatih postopkov niso bile dostopne za to, da bi jih organ za razrešnico in širša javnost lahko uspešno spremljala, s čimer bi se izboljšala preglednost in ustvarilo zaupanje.

UGOTOVITVE SODIŠČA

DEL 3 – SPREMLJANJE IZVAJANJA PRIPOROČIL

3.60 Spremljanje izvajanja priporočil iz revizijskih poročil Sodišča je bistven element v ciklusu revizije smotrnosti. Poleg povratnih informacij o učinku dela Sodišča, ki jih zagotavlja Sodišču in drugim deležnikom (predvsem Evropskemu parlamentu in Svetu), spremljanje izvajanja priporočil pomaga tudi spodbujati Komisijo in države članice k izvajanju priporočil Sodišča.

3.61 V tem oddelku so rezultati letnega pregleda statusa izvajanja popravljalnih ukrepov, ki jih je sprejela Komisija v zvezi s priporočili Sodišča.

Obseg in pristop

3.62 Letos je Sodišče izbralo 13 poročil:

— ki so bila objavljena pred vsaj tremi leti,

— ki so še vedno relevantna in

— za katera Sodišče niti v posebnem niti v letnem poročilu še ni spremljalo izvajanja priporočil. V poročilih je bilo skupaj 131 priporočil, danih med letoma 2010 in 2013, na različne teme (glej okvir 3.18 ). Podrobnosti o statusu izvajanja so v Prilogi 3.1 .

Okvir 3.18 – Letos se je spremljalo več priporočil kot v katerem koli preteklem letu Vir: Evropsko računsko sodišče.

UGOTOVITVE SODIŠČA

3.63 Sodišče je spremljanje izvedlo na podlagi pregleda dokumentacije in pogovorov z uslužbenci Komisije. Za zagotovitev poštenega in uravnovešenega pregleda je Sodišče svoje ugotovitve potem poslalo Komisiji in v svoji končni analizi upoštevalo njene odgovore. Sodišče je lahko sprejelo zaključek o 108 priporočilih. O preostalih 23 ni moglo sprejeti zaključka, ker niso bila neposredno naslovljena na Komisijo ali pa niso bila več relevantna.

Kako je Komisija obravnavala priporočila Sodišča?

3.64 Za 108 priporočil je Sodišče ugotovilo, da jih je Komisija v celoti izvedla 72, 18 jih je izvedla večinoma, 12 deloma, šestih pa ni izvedla (glej okvir 3.19 ).

Okvir 3.19 – Veliko število izvedenih priporočil Vir: Evropsko računsko sodišče.

UGOTOVITVE SODIŠČA

3.65 Ta izid je v glavnem skladen s prejšnjimi leti. Edino odstotek v celoti izvedenih priporočil je bil največji, odkar je Sodišče začelo objavljati konsolidirane podatke.

3.66 Tudi kadar priporočila Sodišča niso bila izvedena v celoti, so pogosto privedla do sprejetja popravljalnih ukrepov (glej okvir 3.20 ). Velika večina jih je bila sprejetih v dveh letih.

Okvir 3.20 – Priporočila so pogosto privedla do bistvenih popravljalnih ukrepov Vir: Evropsko računsko sodišče

3.67 Sodišče ni moglo preveriti 21 priporočil (16 % vseh priporočil), ker so bila naslovljena izključno na države članice (56).

3.68 Komisija je navedla, da bo v specifičnih primerih deljenega upravljanja, v katerih ima nadzorno vlogo, z državami članicami pregledala bistvene zadeve. Skupna delovna skupina Sodišča in Komisije sedaj razpravlja o mogočem mehanizmu za potrjevanje teh rezultatov in poročanje o njih. Sodišče namerava sodelovati tudi z odborom za stike (57) in Svetom, da bi ugotovilo, s katerimi ureditvami sodelovanja bi bilo mogoče dobiti dodatne uporabne informacije o tem, kako države članice izvajajo priporočila.

UGOTOVITVE SODIŠČA ODGOVORI KOMISIJE

Mešani rezultati

3.69 Spremljanje, ki ga je izvedlo Sodišče, kaže, da so priporočila Sodišča privedla do več ključnih izboljšav. Nerešene slabosti so opisane v Prilogi 3.2 .

3.70 Šest priporočil ni bilo izvedenih (glej naslove poročil v Prilogi 3.1 ): 3.70

— Posebno poročilo št. 20/2012 (odstavek 77(a)). V zakonodajnih predlogih o odpadkih iz leta 2015 ni bilo upoštevano naše priporočilo o določitvi zavezujočih ciljnih vrednosti na ravni EU. Do tega je prišlo, ker se je Komisija preusmerila iz določanja ciljnih vrednosti v podporne ukrepe za preprečevanje odpadkov, kot sta zmanjševanje potrate hrane in okoljsko primerna zasnova. — Posebno poročilo št. 20/2012. Komisija še naprej pravno in finančno podpira preprečevanje nastajanja odpadkov, ki je najvišje v hierarhiji ravnanja z odpadki, na primer s kohezijskim skladi EU. Ne glede na to, ali bo spremenjena zakonodaja vsebovala sklicevanja na preprečevanje nastajanja odpadkov (vključno s ponovno uporabo) ali ne, v tej fazi ni mogoče predvideti ciljev, saj zakonodajni postopek o predlogu Komisije glede odpadkov še poteka (in se bo nadaljeval v drugi polovici leta 2017).

— Posebno poročilo št. 14/2012 (odstavek 54(b)). Doslej še ni bilo izvedeno vrednotenje učinka sredstev EU, dodeljenih za izvajanje higiene in varnosti hrane v klavnicah. — Posebno poročilo št. 14/2012. Če so države članice vključile varnost hrane in higienske standarde v naknadno vrednotenje programov razvoja podeželja za obdobje 2007–2013, bo Komisija vključila rezultate vrednotenja v povzetek vrednotenja. Vsekakor se je ukrep v sedanjem programskem obdobju nehal izvajati.

— Posebno poročilo št. 14/2012 (odstavek 54(c)). Ker omenjeno vrednotenje še ni bilo izvedeno, ni bilo mogoče ugotoviti, ali so potrebni dodatni ukrepi. — Posebno poročilo št. 14/2012. V sedanjem programskem obdobju (2014–2020) se je ukrep nehal izvajati.

— Posebno poročilo št. 2/2013 (prvi del priporočila 7, odstavek 104). Komisija ni izvedla uspešnih ukrepov za zagotovitev dodatnosti naslednika Sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja. To je bilo novembra 2016 potrjeno z neodvisno oceno, v kateri so bili izraženi pomisleki v zvezi z nedodatnostjo 28 % projektov in v kateri je bila priporočena določitev jasnih izbirnih meril za zagotavljanje dodatnosti. — Posebno poročilo št. 2/2013. Vedno bo težko naknadno zagotoviti dodatnost posameznega projekta, saj je ta ocena odvisna od številnih dejavnikov, ki se stalno spreminjajo in so povezani s spreminjajočimi se gospodarskim pogoji. Vendar so se finančni instrumenti za obdobje 2014–2020 izboljšali, kar zadeva zahteve glede vrednotenja, spremljanja in poročanja, in zasnovano je bilo vmesno vrednotenje programa INNOVFIN za zagotovitev odgovorov na pomisleke Evropskega računskega sodišča. Otežen dostop do financiranja še vedno vzbuja zaskrbljenost pri MSP.

— Posebno poročilo št. 12/2012 (odstavek 108(d)). V nasprotju z našim priporočilom v imenovanje generalnega direktorja Eurostata še vedno ni vključen Evropski svetovalni organ za upravljanje statističnih podatkov ali Evropski parlament in Svet. — Posebno poročilo št. 12/2012. Za zagotavljanje, da so postopki imenovanja in razrešitve generalnega direktorja Eurostata pregledni in da zagotavljajo popolno skladnost z načelom neodvisnosti, kot je v zvezi s tem predvideno v Uredbi (ES) št. 223/2009, obstajajo ustrezen pravni okvir in potrebni zaščitni ukrepi. Preglednost je bila potrjena z nedavnim postopkom v zvezi z delovnim mestom generalnega direktorja Eurostata, za katero so se lahko potegovali zunanji kandidati. Poleg tega je neodvisno poročanje Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov o tem, kako Komisija (Eurostat) izvaja kodeks ravnanja, najbolj uspešno, saj ni neposredno vključeno v imenovanje generalnega direktorja Eurostata. Ne nazadnje, medinstitucionalni odnosi med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo so dobro vzpostavljeni, na primer kar zadeva zakonodajni postopek, pa tudi glede tega, da Komisija kot celota odgovarja Parlamentu. Letni statistični dialog, predviden z Uredbo (ES) št. 223/2009, je namenjen temu, da se zagotovi ustrezna vključenost Parlamenta in da se Parlamentu zagotovijo informacije o statističnih zadevah, vključno s predvidevanjem, da novoimenovani generalni direktor Eurostata takoj o imenovanju nastopi pred ustreznim odborom Evropskega parlamenta.

— Posebno poročilo št. 23/2012 (odstavek 73(e), zadnji stavek). Komisija tega priporočila o spremljanju uporabe klavzul o povračilu sredstev v sklepih o dodelitvi nepovratnih sredstev za projekte za obnovo sprva ni sprejela, ker je bilo spremljanje po njenem mnenju odgovornost organov upravljanja v državah članicah. — Posebno poročilo št. 23/2012. Kot je navedeno v njenem odgovoru na to priporočilo, Komisija meni, da je vključitev klavzule o povračilu v dopis o dodelitvi sredstev, ki ga izda organ upravljanja, primer dobre prakse, ki ga lahko države članice koristno vključijo v svoje nacionalne predpise. Vendar glede na to, da odločbe o dodelitvi sredstev izdajajo organi upravljanja, bi morali v skladu z načelom deljenega upravljanja med spremljanjem izvajanja projektov spremljati tudi uporabo klavzule o povračilu.

3.71 Komisija sprva ni sprejela 11 priporočil, od katerih se jih je devet (vključno s šestimi iz Posebnega poročila št. 9/2013) nanašalo na GD DEVCO. Kljub temu so bila kasneje vsa razen enega izvedena delno ali v celoti (glej okvir 3.21 ). 3.71 Po reorganizaciji Komisije leta 2015 dve od devetih prvotno zavrnjenih priporočil Generalnega direktorata za mednarodno sodelovanje in razvoj spadata v pristojnost Generalnega direktorata za sosedstvo in širitvena pogajanja. Ostalih sedem prvotno zavrnjenih priporočil je bilo zajetih v nadaljnje spremljanje Evropskega računskega sodišča leta 2016: — eno priporočilo iz Posebnega poročila št. 13/2013, ki je vključevalo zahtevo, da Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje vzpostavita nov sistem za izračunavanje in poročanje o vseh upravnih stroških, vključenih v zagotavljanje razvojne pomoči za osrednjo Azijo, je bilo zavrnjeno, ker se je štelo, da bi moralo Evropsko računsko sodišče uvesti spremembo obstoječega sistema oblikovanja proračuna po dejavnostih na ravni Komisije in se o njen nadalje dogovoriti s proračunskim organom; — v Posebnem poročilu št. 9/2013, se Generalni direktorat za mednarodno sodelovanje in razvoj ter Evropska služba za zunanje delovanje nista strinjala s šestimi od dvanajstih priporočil, ker se je za večino ukrepov štelo, da so bili že izvedeni, kot je pojasnjeno v skupnih odgovorih Evropske službe za zunanje delovanje in Komisije Evropskemu računskemu sodišču. Zato ta pozitivni rezultat ne bi smel biti presenetljiv. Glej odgovor Komisije na odstavek 3.70 v zvezi s Posebnim poročilom št. 12/2012.

Okvir 3.21 – Skoraj vsa sprva zavrnjena priporočila so bila kljub temu izvedena Posebno poročilo Zavrnjeno in ne izvedeno Zavrnjeno in deloma izvedeno Zavrnjeno in v celoti izvedeno št. 23/2012 Obnova Načelo „onesnaževalec plača“ je zdaj pogoj za pridobitev financiranja projektov za obnovo. št. 14/2013 Palestinska nacionalna oblast Program neposredne finančne podpore Palestini PEGASE se je sprva zagotavljal brez izrecnih pogojev. To se je z uvedbo pristopa, usmerjenega v rezultate, spremenilo. št. 13/2013 Srednja Azija Naslovnik priporočila je menil, da nov sistem za izračunavanje splošnih upravnih stroškov zagotavljanja razvojne pomoči Srednji Aziji in za poročanje o njih ni potreben, ker zadostuje obstoječ sistem priprave proračuna po dejavnostih. št. 9/2013 Demokratična republika Kongo Za projekte v zvezi z upravljanjem v Demokratični republiki Kongo ni bil sprejet standardni časovni okvir, ker je Komisija raje delovala na podlagi najboljših informacij, projekti pa so bili lahko spremenjeni ali podaljšani. Toda večinoma so imeli realistične časovno opredeljene kazalnike. Čeprav priporočilo Sodišča o enakomerni razporeditvi pomoči v vseh provincah Demokratične republike Kongo ni bilo sprejeto, je Sodišče ugotovilo, da je pomoč precej enakomerno razporejena med centralno in obrobnimi regijami. Namesto da bi Komisija okrepila rabo pogojenosti in dialoga o politikah, je navedla, da uporablja mednarodno usklajena načela za nestabilne države. Kljub temu je Sodišče ugotovilo, da se pogojenosti in dialog o politikah uporabljajo, čeprav še niso povsem uspešni. Ukrepov za preprečevanje tveganja ni treba uvesti, ker jih bosta Komisija in ESZD prilagodili spreminjajočim se razmeram. Sodišče je ugotovilo, da je Komisija za novo programsko obdobje bolj upoštevala mogoča tveganja in temu primerno okrepila svoje blažilne ukrepe. Komisija ni sprejela tega, da je potrebna večja fleksibilnost med izvajanjem programov, saj so spremembe programov običajna praksa. Sodišče je ugotovilo, da se programi ne prilagajajo na podlagi rednih vrednotenj, spremljanja in revizij. Komisija ni sprejela tega, da je treba še bolj spodbujati usklajen dialog o politikah. Sodišče je našlo dokaze o sestankih na vseh ravneh in skupne izjave. št. 4/2013 Egipt Komisija je navedla da se bo o zadevah v zvezi z upravljanjem javnih financ in goljufijo v Egiptu razpravljalo v okviru neformalnega ekonomskega dialoga. Sodišče je ugotovilo, da je bila v skladu z njegovim priporočilom ustanovljena nacionalna protikorupcijska komisija. št. 12/2012 Eurostat Komisija meni, da potreben pravni okvir in varovala za zagotavljanje, da so postopki Eurostata za imenovanja in razrešitve pregledni, že obstajajo, kar zagotavlja popolno skladnost z načelom neodvisnosti. Vir: Evropsko računsko sodišče in podatkovna zbirka Komisije za priporočila, ukrepe in razrešnico.

UGOTOVITVE SODIŠČA ODGOVORI KOMISIJE

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

Zaključki

3.72 Z dobrimi postopki za merjenje smotrnosti in poročanje o njej se lahko prikaže uspešnost operacij in poudarijo področja, ki jih je treba izboljšati. Komisija uporablja zapleten in raznolik okvir za poročanje o smotrnosti, ki ga sestavljajo različni načini poročanja (glej odstavke 3.3–3.12).

3.73 Tako kot druge vlade in mednarodne organizacije se tudi Komisija zdaj bolj osredotoča na smotrnost. Sodišče je našlo šest področij dobrih praks vlad in mednarodnih organizacij po vsem svetu, za katere bi Komisija lahko razmislila o izboljšavah (glej odstavke 3.13–3.51): 3.73

1. Možnosti za izboljšanje okvira smotrnosti (odstavki 3.15–3.23)

— To, da Komisija uporablja dva sklopa ciljev in kazalnikov, enega za programe, drugega pa za generalne direktorate, ne odraža tega, da je Komisija končno odgovorna za izvrševanje proračuna EU v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja. Sodišče navaja primere vlad, ki so si z usklajevanjem uporabljenih načinov merjenja prizadevale za jasen okvir in izboljšanje razumevanja smotrnosti, ki jo dosegajo. Komisija ne poroča o informacijah o odhodkih, razčlenjenih po splošnih in specifičnih ciljih. — Evropsko računsko sodišče je v svojem letnem poročilu za leto 2015 ugotovilo, da številni cilji iz načrtov upravljanja Komisije niso bili določeni na ustrezni ravni odgovornosti. Komisija je od takrat pregledala svoj cikle strateškega načrtovanja in oblikovanja programov. Cilj je bil zagotoviti jasnejši okvir za odgovornost Komisije/generalnih direktoratov in bolj racionalizirati dokumente načrtovanja ter jih osredotočiti na prednostne naloge Komisije in pristojnosti generalnega direktorata. Cilji in kazalniki, izbrani za strateške načrte, so zdaj prilagojeni njihovim specifičnim pristojnostim in izražajo dejstvo, da so odgovornosti služb Komisije širše od izvrševanja proračuna in upravljanja programa. Zato uskladitev ciljev in kazalnikov v okviru smotrnosti služb Komisije s cilji in kazalniki, opredeljenimi v pravnih podlagah programov, ni več potrebna. Vendar so službe Komisije pozvane, naj se pri opisovanju svojih dejavnosti v zvezi s programi sklicujejo na izjave o programih. To pomaga omejiti podvajanje informacij in zagotoviti usklajenost podatkov ter bo v prihodnosti še okrepljeno. Komisija meni, da je njena odgovornost za izvajanje proračuna jasna. Vsak generalni direktorat v svojem letnem poročilu o dejavnostih podpiše izjavo o zanesljivosti, v kateri je navedeno, da so bila sredstva porabljena za predvideni namen in v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja ter da so z njimi povezane transakcije zakonite in pravilne. Na interni ravni kolegij z letnim poročilom o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU, ki ga sprejme vsako leto, sprejema splošno politično odgovornost za upravljanje proračuna EU.

— Komisija uporablja veliko različnih ciljev in kazalnikov. Sicer izvaja pregled v okviru pobude za proračun, usmerjen v rezultate, vendar so drugi subjekti še bolj poenostavili svoje okvire smotrnosti. — Okvir smotrnosti proračuna EU je bil razvit za izpolnitev pravnih zahtev ter kot odziv na zahteve deležnikov in potrebe Komisije. Informacije o smotrnosti programov za porabo sredstev Komisija uporablja za (a) spremljanje napredka programa, (b) odgovornost in preglednost, (c) obveščanje nosilcev odločanja o upravljanju programa, (d) utemeljitev ali predlaganje prilagoditve dodelitve sredstev proračunskim organom ter (e) pripravo predlogov za spremembe pravne podlage ali prihodnje programe. Vendar Komisija ugotavlja, da čeprav se informacije o smotrnosti upoštevajo v letnem proračunskem postopku, niso edini dejavnik spodbujanja proračunskih odločitev. Pravne podlage programov za obdobje 2014–2020 vključujejo več kot 700 kazalnikov, ki pomagajo spremljati njihovo smotrnost v njihovem življenjskem ciklu. So rezultat zakonodajnega postopka, zato izražajo pričakovanja sozakonodajalcev v zvezi z vrsto in stopnjo podrobnosti informacij, potrebnih za spremljanje smotrnosti. Poročanje o teh kazalnikih v izjavah o programih proračunskemu organu omogoča, da v proračunskem postopku upošteva informacije o smotrnosti. Komisija v okviru pobude o proračunu EU, usmerjenem v rezultate, proučuje kazalnike za programe za porabo sredstev, kot so določeni v pravni podlagi, da bi pridobila spoznanja za pripravo naslednje generacije teh programov. Ugotavlja, da se je z nedavno reformo znatno zmanjšalo število ciljev in kazalnikov, ki se uporabljajo v strateških načrtih za službe Komisije. Število splošnih ciljev se je zmanjšalo s 84 na 11, kazalnikov vpliva s 187 na 37, posebnih ciljev s 426 na 386 in kazalnikov rezultatov z 969 na 825.

2. Poročanje o smotrnosti ni izčrpno (odstavki 3.24–3.32)

— V primerjavi z drugimi subjekti Komisija manj poroča o izzivih in neuspehih. Uravnovešeno poročanje pomeni, da je treba jasneje analizirati preteklo smotrnost za boljše odločanje za prihodnost, in krepi objektivnost pridobljenih informacij. — Komisija je zavezana pripravi visokokakovostnih poročil o smotrnosti, v katerih so uravnoteženo opisani rezultati. Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna je podroben povzetek tega, kako proračun EU podpira politične prednostne naloge Evropske unije, in ključnih rezultatov, doseženih s proračunom EU. Ni zasnovano kot izčrpno in podrobno poročilo o smotrnosti porabe proračuna EU. Poročilo se nanaša na druga poročila o smotrnosti, v katerih so na voljo podrobnejše informacije o smotrnosti (vrednotenja, izjave o programih, letna poročila o dejavnostih itd.). Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna za leto 2015 se nanaša na številne pomanjkljivosti in težave, ki jih je treba obravnavati. Oddelek 1 poročila se nanaša ne le na izzive, ki vplivajo na pravočasno izvajanje programov, temveč tudi na omejitve pri ocenjevanju smotrnosti programov (npr. sklicevanja na vrednotenja programa na področju zdravja za obdobje 2007–2013 in programov iz proračunske postavke 4, ki opozarjajo na omejitve pri ocenjevanju splošne smotrnosti teh programov).

— Majhna količina informacij o kakovosti podatkov v poročilih Komisije vpliva na preglednost. Drugi subjekti izčrpneje poročajo o zanesljivosti informacij o smotrnosti. — Okvir notranje kontrole, ki so ga vzpostavile posamezne službe Komisije, je zasnovan za zagotavljanje razumnega zagotovila, med drugim v zvezi z zanesljivostjo finančnega poročanja. Vsak generalni direktorat poroča o tem vidiku v drugem delu svojega letnega poročila o dejavnostih, v oddelku 2 letnega poročila o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna pa povzame oceno generalnih direktoratov o delovanju sistemov notranjih kontrol služb Komisije ter poroča o njej. Kar zadeva vrednotenja, je v zbirki orodij za boljše pravno urejanje določeno, da morajo delovni dokumenti služb Komisije, ki jih te službe pripravijo ob koncu vrednotenja, vsebovati jasen povzetek morebitnih pomanjkljivosti podatkov, ki se uporabljajo za podporo zaključkom in ponovljivosti rezultatov. Poleg tega smernice za boljše pravno urejanje določajo, da morajo biti morebitne omejitve uporabljenih dokazov in uporabljena metodologija, zlasti v smislu njihove sposobnosti podpiranja zaključkov, jasno obrazložene v poročilih o vrednotenju. To je dodatno poudarjeno v reviziji smernic/zbirke orodij za boljše pravno urejanje.

3. Poročila o smotrnosti so zelo pripovedna in bi lahko bolje uporabila vizualne elemente in pripomočke za lažje branje (odstavki 3.33–3.35)

— Komisija si prizadeva za oblikovanje poročil, ki so privlačnejša za bralce in deležnike. Nekateri drugi subjekti se bolje osredotočajo na to, kar je bistveno, hkrati pa več uporabljajo grafične prikaze, tabele, barve, infografike, interaktivne spletne strani z orodji za lažje branje itd. — Komisija priznava pomen uporabe vizualnih pripomočkov v različnih poročilih o smotrnosti in je dosegla napredek na tem področju. Na primer, pri različici letnega poročila o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna iz leta 2015 se uporabljajo vnosna polja za večjo vidnost ključnih sporočil in primerov ter lažje branje poročila. Pri različici iz leta 2016 je predstavitev dodatno izboljšana z uporabo grafike, diagramov in slik ter vključuje povzetek. To in druga poročila v celovitem svežnju finančnih poročil so dopolnjena z enostranskimi informativnimi listi, ki bralcu ponujajo enostavno dostopen povzetek ključnih informacij. Poleg tega so v navodilih za letna poročila o dejavnostih generalni direktorati pozvani, naj v teh poročilih uporabljajo vizualne elemente, da bi bili ti dokumenti lažje berljivi. Zbirka orodij za boljše pravno urejanje vključuje namensko orodje za vizualne pripomočke. To orodje je namenjeno predstavitvi nekaterih primerov instrumentov, ki se štejejo za posebej pomembne za ukrepe politike kot način za ozaveščanje zaposlenih v službah Komisije o dodani vrednosti takih pripomočkov. Nikakor pa ni namenjeno združevanju vseh obstoječih vizualnih pripomočkov.

4. Ni razvidno, da Komisija da sistematično uporablja rezultate vrednotenj (odstavki 3.36–3.42)

— Za razliko od najboljših primerov iz drugih mednarodnih organizacij in vlad priporočil in predlogov za izvedbene ukrepe ne vsebujejo vsa vrednotenja, ki jih je izvedla ali naročila Komisija. Komisija od leta 2005 ni izvedla ali naročila študije o svoji uporabi rezultatov vrednotenja. — Smernice za boljše pravno urejanje določajo, da vsi delovni dokumenti služb Komisije o vrednotenju vključujejo ugotovitve in sklepe, ki se uporabljajo kot podlaga za morebitne nadaljnje ukrepe Komisije. Vključujejo tudi zahteve za razširjanje ugotovitev vrednotenja in opredelitev ustreznih nadaljnjih ukrepov. Vrednotenja po svoji pravni naravi ne morejo neposredno zavezati Komisije k nobenemu ukrepu. V uradnem poročilu zakonodajalcu so običajno določeni nadaljnji ukrepi, ki jih proučuje Komisija. Komisija se je v svežnju za boljše pravno urejanje iz leta 2015 zavezala, da bo delovanje sistema ocenila pred koncem leta 2019. Zdaj se začenja pripravljalno delo za to oceno.

— Za razliko od nekaterih drugih organizacij in vlad Komisija nima dokumentiranega institucionalnega sistema za redno spremljanje priporočil iz vrednotenj, akcijskih načrtov ali odgovorov poslovodstva. — Nadaljnje spremljanje po vrednotenjih je sestavni del sistema Komisije za boljše pravno urejanje, pri čemer so rezultati vrednotenj podlaga za ocene učinka, ki so javno dostopni dokumenti, ter postopek letnega načrtovanja programov in načrtovanja dejavnosti Komisije. Komisija spremlja rezultate svojih vrednotenj v okviru delovnega programa Komisije. Pri načrtovanju delovnega programa sistematično pregleduje rezultate vrednotenj in določi njihovo nadaljnje spremljanje. Nadaljnje spremljanje nekaterih ugotovitev vrednotenj je določeno v pregledu stanja programa REFIT, ki se letno posodablja, in v poročilih Komisije zakonodajalcu, priloženih vrednotenjem.

5. Osrednja poročila o smotrnosti ne vključujejo izjave ali informacij o kakovosti informacij o smotrnosti (odstavki 3.43–3.45)

— Kolegij komisarjev in generalni direktorji ne prevzemajo odgovornosti za informacije o smotrnosti, ki jih zagotavljajo. — Glavna načela verige odgovornosti so določena v pogodbah EU. Na podlagi Bele knjige o evropski upravi je bilo določeno, da ima veriga odgovornosti znotraj Komisije pomembno vlogo za odredbodajalce na podlagi prenosa pooblastil v okviru decentraliziranega sistema, ki deluje v politični pristojnosti kolegija kot odredbodajalca. To velja zlasti za organizacijo finančnega upravljanja. Kolegij ob koncu cikla poročanja sprejme letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU ter sprejema splošno politično odgovornost za upravljanje proračuna EU na podlagi letnih izjav odredbodajalcev na podlagi prenosa pooblastil. Izjava Komisije o odgovornosti za upravljanje proračuna EU je vključena za pojasnilo, da ima Komisija končno finančno odgovornost za upravljanje proračuna EU, medtem ko si odgovornost za rezultate, dosežene s proračunom EU, delijo številni akterji na evropski in nacionalni ravni.

6. Informacije o smotrnosti, ki jih zagotavlja Komisija, niso enostavno dostopne (odstavki 3.46–3.51)

— Komisija pripravlja veliko količino informacij o smotrnosti. Druge vlade in organizacije svoje informacije o smotrnosti združujejo bolj racionalno, na primer na posebnem spletišču z dobro oblikovanim iskalnikom, navodili za uporabnike in drugimi pripomočki za lažje branje. — V okviru pobude o proračunu EU, usmerjenem v rezultate, je bilo razvito posebno spletišče z rezultati EU. Spletišče je podatkovna zbirka, katere cilje je postati enotna vstopna točka za vse projekte, ki jih financira EU, in sicer z neposrednim, posrednim in deljenim upravljanjem. Konec maja 2017 je bilo v podatkovni zbirki približno 1 600 projektov, ki jih financira EU ter se izvajajo v EU in zunaj nje.

3.74 V odstavkih 3.52–3.59 so predstavljeni skupni izzivi, ugotovljeni v nekaterih posebnih poročilih Sodišča iz leta 2016.

3.75 Pri letošnjem spremljanju preteklih priporočil (glej odstavke 3.60–3.71) se je pokazalo, da:

— Komisija sprejme in izvede velik delež priporočil v treh letih po revizijah Sodišča,

— se lahko sprva zavrnjena priporočila kasneje deloma ali v celoti izvedejo.

Priporočila

3.76 V Prilogi 3.3 so prikazani rezultati pregleda, ki ga je Sodišče izvedlo v zvezi z napredkom, ki ga je Komisija dosegla pri izvajanju priporočil o zadevah v zvezi s smotrnostjo iz letnega poročila Sodišča za leto 2013. Tega leta so bila v poglavju 10 tri priporočila. Dve sta bili dve izvedeni deloma, eno pa ni bilo izvedeno.

3.77 Na podlagi zaključkov za leto 2016 Sodišče priporoča Komisiji, naj:

— priporočilo 1: racionalizira poročanje o smotrnosti (58) tako, da:

(a) bo še zmanjšala število ciljev in kazalnikov, ki jih uporablja za svoja različna poročila o smotrnosti, in se bo osredotočila na tiste, s katerimi se najbolje meri smotrnosti porabe proračuna EU. Pri pripravi naslednjega večletnega finančnega okvira naj Komisija predlaga manj, vendar primernejše kazalnike za pravni okvir naslednje generacije programov. Zato naj razmisli o relevantnosti kazalnikov, za katere je mogoče informacije pridobiti šele po več letih; (a) Komisija sprejema to priporočilo. Komisija v okviru pobude o proračunu EU, usmerjenem v rezultate, trenutno pregleduje kazalnike programov za porabo sredstev, kot so določeni v njeni pravni podlagi. To bo podlaga za pripravo predlogov za naslednji večletni finančni okvir.

(b) finančne informacije predstavi tako, da bodo primerljive z informacijami o smotrnosti, tako da bo povezava med porabo in smotrnostjo jasna; (b) Komisija sprejema to priporočilo. Meni, da se to priporočilo izvaja z izjavami o programih, ki so instrument, s katerim Komisija v osnutku proračuna utemeljuje finančna sredstva programov za porabo sredstev. Za osnutek proračuna za leto 2018 to za posamezen program poleg informacij o smotrnosti vključuje informacije o finančnem načrtovanju in finančnem izvajanju. Zato meni, da so informacije v izjavah o programih predstavljene tako, da omogočajo povezovanje porabe in smotrnosti.

(c) pojasni in izboljša splošno skladnost svojih dveh sklopov ciljev in kazalnikov, ki ju uporablja, enega za programe, drugega pa za generalne direktorate, (c) Komisija sprejema to priporočilo. Komisija namerava v naslednjem letnem poročilu o dejavnostih okrepiti ta vidik, tako da bo v letnih poročilih o dejavnostih bolj uporabljala navzkrižno sklicevanje na izjave o programih.

— priporočilo 2: bolj uravnovesi poročanje o smotrnosti tako, da bo v svojih osrednjih poročilih o smotrnosti jasno predstavila informacije o glavnih izzivih za doseganje rezultatov, Komisija sprejema to priporočilo. Komisija je zavezana pripravi visokokakovostnih poročil o smotrnosti, v katerih so uravnoteženo opisani rezultati. V letnem poročilu o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna v posebnem ločenem oddelku (v oddelku 2) poroča o glavnih izzivih upravljanja. Kjer so bile skozi leto ugotovljene težave, je v poročilu opisano, kako so te izzive reševale službe Komisije. V prihodnosti si bo Komisija prizadevala, da bi v svojih osnovnih poročilih o smotrnosti (letna poročila o dejavnostih, poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna ter izjave o programih) zagotovila več informacij o glavnih izzivih za doseganje rezultatov.

— priporočilo 3: poskrbi, da bo njeno poročanje o smotrnosti še bolj uporabniku prijazno tako, da bo več uporabljala metode in orodja, kot so grafični prikazi, tabele s povzetki, barve, infografike in interaktivne spletne strani, Komisija sprejema to priporočilo. Komisija je zavezana stalnemu izboljševanju uporabnikom prijaznega poročanja o smotrnosti. Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna za leto 2016 se je že znatno izboljšalo z uporabo grafike, diagramov in slik.

— priporočilo 4: bolje pokaže, da so rezultati vrednotenj dobro uporabljeni, tako, da:

(a) zahteva, da vrednotenja vedno vsebujejo zaključke, na podlagi katerih je mogoče ukrepati, ali priporočila, ki bi jih potem morala spremljati, (a) Komisija sprejema to priporočilo. Zaključki vrednotenja in njihovo nadaljnje spremljanje so že sestavni del sistema za boljše pravno urejanje ter postopka letnega načrtovanja programov in načrtovanja dejavnosti Komisije. Sistem je dodatno okrepljen z revizijo smernic in zbirke orodij za boljše pravno urejanje.

(b) izvede ali naroči novo študijo o uporabi in učinku vrednotenj v instituciji, vključno s pravočasnostjo, (b) Komisija sprejema to priporočilo. Komisija se je v svežnju za boljše pravno urejanje iz leta 2015 zavezala, da bo delovanje sistema, vključno z vrednotenji, ocenila pred koncem leta 2019. Pripravljalno delo za to oceno se je že začelo.

— priporočilo 5: v osrednjih poročilih o smotrnosti navede, ali so po njeni najboljši vednosti zagotovljene informacije o smotrnosti dovolj kakovostne, Komisija sprejema to priporočilo. Da bi izboljšala preglednost, bo Komisija zagotovila informacije o viru in kakovosti podatkov, če bodo na voljo. Glede na to, da veliko količino podatkov o smotrnosti zagotovijo države članice, bo Komisija proučila, v kakšnem obsegu zagotavljajo informacije o kakovosti podatkov o smotrnosti.