(2)Luksemburg bi moral kot država članica, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev v ekonomski in monetarni uniji zagotoviti, da v celoti in pravočasno izvede priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja, ki je navedeno v priporočilih 1 in 2 spodaj.

(4)Luksemburg je 30. aprila 2018 predložil nacionalni program reform za leto 2018 in program za stabilnost za leto 2018. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

(5)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

(6)Za Luksemburg trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v programu za stabilnost za leto 2018 načrtuje zmanjšanje nominalnega presežka z 1,5 % BDP v letu 2017 na 1,1 % BDP v letu 2018, temu pa naj bi sledila precej enakomerna rast, tako da bi v letu 2022 presežek znašal 2,4 % BDP. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, bo še naprej izpolnjen z nekaj rezerve v celotnem obdobju programa. V skladu s programom za stabilnost za leto 2018 naj bi dolg sektorja država kot odstotek BDP ostal krepko pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, tj. 60 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je ugoden za obdobje do leta 2020 in verjeten za poznejša leta. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2018 naj bi strukturni saldo beležil presežek v višini 0,8 % BDP v letu 2018 in 0,3 % BDP v letu 2019, kar je zlasti za leto 2019 nižje kot v programu za stabilnost za leto 2018, vendar še vedno nad srednjeročnim proračunskim ciljem. Svet na splošno meni, da bo Luksemburg v letih 2018 in 2019 izpolnjeval določbe Pakta za stabilnost in rast.

(7)Luksemburško gospodarstvo še naprej uspešno raste in po svetovni recesiji leta 2009 dosega boljše rezultate od povprečja euroobmočja. Finančni sektor ostaja ključni dejavnik gospodarske rasti in je še naprej trden in donosen. To se odraža v močnih presežkih tako v saldu storitev kot v splošnem saldu tekočega računa. Relativni prispevek zunanjega sektorja k rasti realnega BDP je v povprečju znašal 61 % v letih 2013–2016, kljub ponavljajočim se negativnim trgovinskim saldom. Luksemburg je neto upnik preostalemu svetu, konec leta 2016 so njegova bruto zunanja sredstva in obveznosti dosegla 10,5 bilijona EUR. Nacionalni organi so še naprej izvajali makrobonitetne in nadzorne ukrepe, zadevni finančni posredniki pa se prilagajajo na spremembe nacionalnega okvira politik in okvira politik EU.

(8)Kot je navedeno v priporočilu za euroobmočje za leto 2018, so strategije za boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju ključne za preprečevanje izkrivljanja konkurence med podjetji, zagotavljanje poštene obravnave davkoplačevalcev in zaščito javnih financ. Učinki prelivanja strategij davkoplačevalcev za agresivno davčno načrtovanje med državami članicami zahtevajo usklajene ukrepe nacionalnih politik, ki dopolnjujejo zakonodajo EU. Kljub velikosti finančnega sektorja visoka raven izplačil dividend ter plačil licenčnin in obresti kot odstotek BDP kaže, da luksemburška davčna pravila uporabljajo podjetja, ki izvajajo agresivno davčno načrtovanje. Večina neposrednih tujih naložb je v subjektih za posebne namene. Odsotnost davčnih odtegljajev na v tujino plačane licenčnine in obresti (tj. plačila rezidentov EU rezidentom tretjih držav) ter oprostitve davčnih odtegljajev na izplačila dividend v nekaterih okoliščinah lahko privedejo do tega, da se ta plačila izognejo vsakršni obdavčitvi, če tudi v jurisdikciji prejema niso obdavčena. Komisija je zabeležila pozitivni ukrep Luksemburga (tj. sprejetje posebne ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine v skladu z mednarodnimi pravili). Na podlagi nedavne izmenjave stališč bo Komisija nadaljevala konstruktivni dialog za boj proti strategijam davkoplačevalcev za agresivno davčno načrtovanje.

(9)Luksemburški organi si že več desetletij dejavno prizadevajo za večjo diverzifikacijo gospodarstva, in sicer z razvojem izbranih sektorjev, vključno z industrijo IKT in vesoljskim sektorjem. Glede na visoko raven stroškov dela v državi so dejavnosti z višjo dodano vrednostjo tiste, ki ponujajo možnosti za sprostitev alternativnih virov rasti. Uspešna diverzifikacija gospodarstva Luksemburga je torej v veliki meri odvisna od sektorjev, ki so manj občutljivi na ravni stroškov dela. Ti večinoma temeljijo na raziskavah in inovacijah, ki so intenzivne tako tehnološko kot glede uporabe znanja. To strategijo so nedavno še okrepili. Država med drugimi ukrepi izvaja obsežne projekte javnih naložb, vključno v raziskave in razvoj ter ureditve trga, da bi razvila te prednostne sektorje. Med letoma 2000 in 2016 je Luksemburg petkratno povečal javne odhodke za raziskave in razvoj in sedaj znašajo 0,60 % BDP. Te naložbe so državi pomagale, da je hitro zgradila uspešen javni raziskovalni sektor. Vendar pa so, medtem ko so javne naložbe v raziskave in razvoj nad povprečjem euroobmočja, zasebne naložbe v uspešnost raziskav in razvoja ter inovativnosti, kot se meri z evropskim sistemom inovacijskih kazalnikov, še naprej upadale. Struktura luksemburškega gospodarstva delno razloži nižjo intenzivnost zasebnih naložb v raziskave in razvoj v primerjavi z mednarodnim okoljem, saj sektorja, ki ustvarita večino luksemburškega BDP (storitve in zlasti finančni sektor) tradicionalno manj vlagata v raziskave in razvoj. Kljub temu je ta trend v Luksemburgu izrazitejši v primerjavi s povprečjem EU, intenzivnost zasebnih naložb v raziskave in razvoj se je z 1,5 % BDP leta 2000 zmanjšala na 0,64 % BDP leta 2016. Ta upadajoči trend zasebnih naložb kaže, da ovire na tem področju ostajajo. To tudi kaže, da javna prizadevanja za raziskave in razvoj ne pritegnejo dovolj zasebnih naložb. Posledično je treba izgradnjo javnih raziskovalnih zmogljivosti bolje vključiti v celosten pristop do inovativnega ekosistema. Leta 2017 je bil sprejet nov zakon za obnovo shem pomoči za raziskave, razvoj in inovacije, s čimer se je razširil obseg razpoložljive javne pomoči.

(10)Luksemburg po pričakovanjih ne bo dosegel cilja zmanjšanja izpustov toplogrednih plinov za leto 2020. Onesnaženje zraka in prometni zastoji v konicah sta največji težavi države, ki povečujeta koncentracije dušikovega dioksida in izpuste toplogrednih plinov. V letu 2015 je bil promet odgovoren za več kot polovico izpustov toplogrednih plinov. Nizki davki na gorivo, visoko število službenih avtomobilov in visoke cene stanovanj so med glavnimi dejavniki, ki spodbujajo visoko stopnjo uporabe avtomobilov in visoko število čezmejnih delavcev. Davčne stopnje za gorivo so med najnižjimi v EU in spodbujajo povečano uporabo goriva, vključno s čezmejno prodajo. Vseeno so nedavni ukrepi spodbudili razvoj bolj trajnostne mobilnosti, zlasti z davčno reformo iz leta 2016 ter tudi z obsežnimi naložbami v javni promet. Najnujnejši izziv je dokončanje in nadgradnja železniške infrastrukture.

(11)Luksemburg ostaja zavezan zmanjševanju regulativnih omejitev v sektorju poslovnih storitev. Nedavni ukrepi so bili osredotočeni zlasti na poklica arhitekta in inženirja, država pa je najavila dodatne reforme za nadaljnje zmanjšanje omejitev v teh dveh poklicih. Poleg tega so bili s takoimenovanim zakonom omnibus, sprejetim marca 2017, uvedeni ukrepi za upravno poenostavitev (tj. omogočajo horizontalno pregledovanje upravnih postopkov). Vendar v sektorju poslovnih storitev regulativne ovire ostajajo. Odsotnost specifičnega postopka ocenjevanja enakovrednosti za zahteve zavarovanja poklicne odgovornosti, ki dopušča enakovredno zavarovalno kritje s strani izvajalcev storitev iz drugih držav članic, je lahko vir omejitev. Predpisi, ki so zelo omejevalni v primerjavi s povprečjem EU, zlasti vplivajo na poklic pravnika. Širok obseg rezervirane dejavnosti vpliva na opravljanje storitev pravnega svetovanja s strani pravnikov in drugih izvajalcev storitev, zlasti pri spletnih storitvah. Druge omejitve vključujejo zahteve glede pravne oblike in delničarstva, pravila o nezdružljivosti in večdisciplinarne omejitve.

(12)Še vedno so prisotne skrbi glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ zaradi napovedanega povečanja stroškov, povezanih s staranjem prebivalstva. V Luksemburgu se bo po napovedih do leta 2070 močno povečal delež starostnikov, ki potrebujejo pomoč, po zadnjih projekcijah ministrstva za socialno varnost pa bo operativni saldo pokojninskega sistema z letom 2023 beležil primanjkljaj. Ker pa je država shranila pretekle in trenutne presežke pokojninskega sistema, bodo nakopičene rezerve zadoščale za delovanje sistema za nadaljnjih 20 let. V skladu s poročilom o staranju prebivalstva za leto 2018 se bodo stroški, povezani s staranjem, med letoma 2016 in 2070 po pričakovanjih povečali za 13 odstotnih točk BDP, kar presega pragove vzdržnosti, razlog za to povečanje pa bodo zlasti pokojnine (8,9 odstotne točke BDP). Odhodki za dolgotrajno oskrbo so kot delež BDP med najvišjimi med državami članicami. Kljub reformi, sprejeti leta 2017, naj bi se po napovedih do leta 2070 glede na sedanjo raven povečali za 3 odstotne točke.

(13)Zlasti ostaja nizka stopnja zaposlenosti starejših, potrebni so nadaljnji ukrepi za izboljšanje njihove zaposljivosti in priložnosti zanje na trgu dela. To je prav tako pomembno za zagotovitev dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Programi predčasnega upokojevanja, ki spodbujajo delavce, da prenehajo delati, so še vedno precej razširjeni, 59,2 % na novo dodeljenih pokojnin so pokojnine ob predčasni upokojitvi. Zakon o ukinitvi enega programa predčasnega upokojevanja je bil sprejet decembra 2017, vendar je njegov neto učinek na povprečno dejansko upokojitveno starost in na odhodke negotov, saj rahlja pogoje drugih programov predčasnega upokojevanja. Ta slab rezultat na trgu dela je mogoče delno pripisati finančnim odvračilom od dela, ki so razmeroma visoka za to skupino. Spodbujanje zaposlovanja starejših delavcev zahteva celostno strategijo, ki vključuje ukrepe za pomoč delavcem, da dlje časa ostanejo aktivno zaposleni. Parlament še vedno ni sprejel osnutka zakona, imenovanega „pakt o starosti“, ki je bil predložen parlamentu aprila 2014 in katerega namen je podjetja z več kot 150 zaposlenimi spodbuditi k zaposlovanju in zadržanju starejših delavcev z ukrepi za upravljanje staranja. Na področju izobraževanja mora Luksemburg obravnavati močan vpliv socialno-ekonomskega ozadja študentov na njihov učni uspeh. To je tudi pomembno, da se država odzove na močno povpraševanje po visoko specializiranih znanjih in spretnostih.

(14)Cene nepremičnin so še naprej rasle. To lahko ogrozi sposobnost Luksemburga, da privabi in zadrži usposobljeno delovno silo, velik del katere predstavljajo osebe, ki nimajo luksemburškega državljanstva. Pritiski na cene stanovanj izhajajo iz temeljne neskladnosti med ponudbo in povpraševanjem. Na strani ponudbe se zdi, da pomanjkanje razpoložljivih zemljišč in spodbud za zasebne lastnike, da bi prodali zemljišča ali zgradbe, predstavlja ozko grlo za izgradnjo novih stanovanj. Država si mora nadalje prizadevati, da bi spodbudila naložbe v izgradnjo stanovanj, in sicer s povečanjem spodbud za prodajo nepremičnin, izboljšanjem upravnih postopkov za odobritev gradbenih dovoljenj in zagotavljanjem cenovno dostopnih socialnih stanovanj. Malo verjetno je, da bosta nedavno sprejeta davčna reforma glede kapitalskih dobičkov od prodaje nepremičnin ter posodobitev programa socialnih stanovanj povečali ponudbo stanovanj, saj se trend rasti cen nadaljuje. Na strani povpraševanja pa cene rastejo zaradi hitre rasti prebivalstva in zaposlovanja. Stanje na stanovanjskem trgu povečuje tudi problem prometnih zastojev in onesnaženja. Poleg tega visoke cene stanovanj vplivajo na zadolženost gospodinjstev ter vzbujajo skrbi glede vzdržnosti dolga gospodinjstev. Zadolženost gospodinjstev se je v zadnjih desetih letih močno povečala in po ocenah leta 2016 dosegla 165 % razpoložljivega dohodka, kar odraža inflacijo na trgu nepremičnin, saj 80 % dolga gospodinjstev izhaja iz hipotekarnih posojil. Vendar luksemburški nadzorniki uvajajo ustrezne makrobonitetne ukrepe in priporočila, ki jih je izdal Evropski odbor za sistemska tveganja, da bi zmanjšali morebitne ranljivosti in tveganja za finančno stabilnost. Vlada je na podlagi predlogov nacionalnega odbora za sistemska tveganja nedavno predstavila tudi sveženj ukrepov, ki vključuje omejitve glede izposojanja, da bi preprečila povečanje ranljivosti gospodinjstev, toda te ukrepe mora potrditi še parlament.

(15)V okviru evropskega semestra 2018 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Luksemburga in jo objavila v poročilu o državi za leto 2018. Prav tako je ocenila program za stabilnost za leto 2018 in nacionalni reformni program za leto 2018 ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Luksemburg prejel v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Luksemburgu, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU.

(16)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost za leto 2018 in meni, da bo Luksemburg izpolnjeval določbe Pakta za stabilnost in rast –

PRIPOROČA, da Luksemburg v letih 2018 in 2019 ukrepa tako, da:

1.Poveča stopnjo zaposlenosti starejših tako, da izboljša možnosti za njihovo zaposlitev in njihovo zaposljivost ter hkrati nadalje omeji predčasno upokojevanje, da bi tako tudi izboljšal dolgoročno vzdržnost pokojninskega sistema.

2.Dodatno zmanjša regulativne ovire v sektorju poslovnih storitev.

V Bruslju,