[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 7.8.2006

COM(2006) 444 konč.

POROČILO KOMISIJE

Solidarnostni sklad Evropske unije Letno poročilo 2005

POROČILO KOMISIJE

Solidarnostni sklad Evropske unije Letno poročilo 2005

KAZALO

1. Uvod 3

2. Nove vloge, prejete v letu 2005 3

3. Financiranje 5

4. Nadzor 6

5. Zaključek 6

6. Predlog nove uredbe Solidarnostnega sklada 7

7. Sklepne ugotovitve 7

Annex 1 European Union Solidarity Fund applications in 2005 9

Annex 2 Criteria to mobilise the EU Solidarity Fund 10

Annex 3 Determination of the amount of aid 11

Annex 4 Thresholds for major disasters applicable in 2005 12

Annex 5 Proposal for a new Solidarity Fund Regulation – Synopsis of main features 13

1. UVOD

Solidarnostni sklad Evropske unije je začel veljati 15. novembra 2002[1]. Člen 12 Uredbe določa, da se Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o dejavnostih Sklada v preteklem letu. To tretje poročilo predstavlja dejavnosti Sklada v letu 2005 in vsebuje informacije s treh področij: obravnave novih vlog, prejetih v letu 2005, nadzora porabe nepovratnih sredstev in ocene izvedbenih poročil z namenom priprave na zaključek.

Poleg tega poročilo zajema predlog nove uredbe o Solidarnostnem skladu, ki ga je Komisija predstavila 6. aprila 2005 za obdobje po letu 2006, ko bo prenehala veljati sedanja finančna perspektiva.

2. NOVE VLOGE, PREJETE V LETU 2005

V letu 2005 je Komisija prejela 12 novih vlog za pomoč iz Solidarnostnega sklada. Priloga 1 vsebuje podroben pregled vseh primerov.

14. februarja 2005 je Italija predložila vlogo za pomoč v zvezi s poplavami na Sardiniji decembra 2004. Škoda, ki naj bi jo povzročila nesreča, je bila ocenjena na 223 milijonov EUR, kar predstavlja manj kot 7 % običajnega praga večje nesreče za sprostitev sredstev iz Sklada. Na podlagi podatkov, ki so jih posredovali italijanski organi, je Komisija sklenila, da poplave ne izpolnjujejo pogojev iz Uredbe za neobičajne regionalne nesreče (dokaz, da je nesreča prizadela večji del prebivalstva regije, ter da bo po pričakovanjih resno in trajno vplivala na pogoje za življenje in gospodarsko stabilnost regije). Zato je Komisija 10. junija 2005 odločila, da vlogo zavrne in o tem 27. junija 2005 pisno obvestila italijanske organe.

Grški organi so 22. aprila 2005 predložili vlogo v zvezi s poplavami februarja 2005 v območju reke Evros na vzhodni meji Grčije. Avgusta in decembra 2005 so predložili dodatne podatke. Ker je nesreča povzročila skupno neposredno škodo v višini 135 milijonov EUR, kar je manj kot 15 % praga za večjo nesrečo v višini 918 milijonov EUR za Grčijo (tj. 0,6 % BND), je vloga temeljila na merilih za neobičajno regionalno nesrečo. Po podrobni analizi vloge so službe Komisije sklenile, da medtem ko je poplava lokalno povzročila znatno škodo, pa prizadeta regija v nacionalnem okviru ni tako pomembna in merila iz Uredbe v zvezi z resnim in trajnim vplivom na pogoje za življenje in gospodarsko stabilnost prizadete regije niso bila izpolnjena. Komisija je zato 23. decembra 2005 odločila, da ne bo sprostila sredstev iz Sklada in je o tem 13. januarja 2006 pisno obvestila grške organe.

Komisija pa je odločila, da proračunskemu organu predlaga sprostitev sredstev iz Sklada v naslednjih devetih primerih:

Slovaška je 24. januarja 2005 predložila vlogo v zvezi z neurjem, ki je državo prizadelo novembra 2004. 1. marca 2005 so slovaški organi predložili dodatne podatke. V vlogi je Slovaška ocenila skupno neposredno škodo na približno 225 milijonov EUR. Službe Komisije so preučile izračun neposredne škode na podlagi satelitskih in letalskih posnetkov Skupnega raziskovalnega središča ter menile, da je izračun škode, povzročene gozdovom, treba nekoliko spremeniti. Te spremembe so se nanašale na obseg materialne škode in predpostavke v zvezi s stroški pogozdovanja in vzdrževanja. Največja vrednost neposredne škode, ki se je lahko upoštevala, je bila 195 milijonov EUR. Ker je ta vrednost nad pragom za večjo nesrečo, ki znaša 0,6 % BND Slovaške (172,3 milijona EUR), je bila nesreča opredeljena kot „večja naravna nesreča“, zato je Komisija 6. junija 2005 odločila, da bo sprostila sredstva iz Sklada. Potem ko je proračunski organ sprejel ustrezno spremembo proračuna, je bil 17. oktobra 2005 podpisan sporazum o porabi nepovratnih sredstev. Komisija je 7. novembra 2005 izplačala nepovratna sredstva Solidarnostnega sklada v višini 5,67 milijonov EUR.

8. januarja je močno neurje zajelo dele severne Evrope in v številnih državah povzročilo resno škodo. Komisija je prejela vloge za finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada iz Švedske in Latvije (obe 10. marca 2005), Estonije (14. marca 2005) in Litve (16. marca 2005). V teh štirih državah je neurje povzročilo resno škodo v kmetijstvu, gozdarstvu, na električnih in infrastrukturnih omrežjih ter na področju prometa in komunikacij. Skupna škoda je ocenjena na približno 192 milijonov EUR v Latviji, 48 milijonov EUR v Estoniji in okoli 15 milijonov EUR v Litvi. Na Švedskem je bila škoda še zlasti velika, in sicer je bila ocenjena na skoraj 2,3 milijarde EUR.

Ker je škoda na Švedskem, v Latviji in Estoniji presegla prag 0,6 % BND (1,603 milijarde EUR na Švedskem, 59,092 milijona EUR v Latviji in 45,209 milijonov EUR v Estoniji), so bile nesreče v vseh teh treh državah opredeljene kot „večje naravne nesreče“. Škoda v Litvi je bila pod pragom za večjo nesrečo (94,261 milijona EUR). Ker pa je Litvo prizadelo isto neurje, ki je povzročilo večjo nesrečo v Latviji, je bil izpolnjen pogoj za upravičenost do pomoči iz Sklada v izjemnih okoliščinah, kadar „ista nesreča“ prizadene sosednjo državo, upravičeno do pomoči iz Sklada. Posledično je Komisija 22. avgusta 2005 predlagala, da se tem štirim državam dodeli znesek v višini 92,88 milijonov EUR, pri čemer se Švedski dodeli 81,73 milijona EUR, Latviji 9,49 milijona EUR, Estoniji 1,29 milijona EUR in Litvi 0,38 milijona EUR. Ta nepovratna sredstva Solidarnostnega sklada so bila izplačana v prvi polovici leta 2006 po zaključku proračunskega postopka in po podpisu izvedbenih sporazumov.

Od aprila do avgusta 2005 so hude poplave prizadele večji del srednje in vzhodne Evrope in v številnih državah povzročile resno škodo. Bolgarija, Romunija in Avstrija so predložile vlogo za finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada.

Prvo vlogo Bolgarije v zvezi s škodo, ki so jo povzročile poplave v maju, je Komisija prejela 29. julija 2005. Dodatni podatki so bili predloženi 29. septembra 2005. Skupna neposredna škoda je bila ocenjena na 222,28 milijona EUR. Bolgarski organi so 24. avgusta 2005 predložili drugo vlogo v zvezi s poplavami, ki so se začele v začetku avgusta; vloga je bila dopolnjena z dodatnimi podatki, prejetimi 6. oktobra 2005. Skupna neposredna škoda te druge nesreče je bila ocenjena na 237,47 milijona EUR. Ker je vrednost škode v obeh vlogah presegala prag 0,6 % BND Bolgarije (103,27 milijona EUR), sta bili nesreči opredeljeni kot „večji naravni nesreči“.

Prvo vlogo Romunije v zvezi s škodo, ki so jo povzročile poplave v aprilu, je Komisija prejela 22. junija 2005. Dodatni podatki so bili poslani 5. avgusta in 29. decembra 2005. Skupna neposredna škoda je bila ocenjena na 489,53 milijona EUR. Romunski organi so 9. septembra 2005 predložili drugo vlogo v zvezi s poplavami, ki so se začele julija; vloga je bila dopolnjena z dodatnimi podatki, prejetimi 7. oktobra in 29. decembra 2005. Skupna neposredna škoda te druge nesreče je bila ocenjena na 1,05 milijarde EUR. Ker je vrednost škode v obeh vlogah presegala prag 0,6 % BND Romunije (302,11 milijona EUR), sta bili nesreči opredeljeni kot „večji naravni nesreči“.

Avstrija je 19. oktobra 2005 oddala vlogo za pomoč v zvezi s poplavami, ki so prizadele dele dveh avstrijskih dežel Vorarlberg in Tirolska avgusta 2005. Dodatni podatki avstrijskih organov so bili prejeti 12. januarja 2006. Skupna neposredna škoda je bila ocenjena na 591,94 milijona EUR. Ker je bila vrednost škode pod pragom za večjo nesrečo v višini 1 336,348 milijona za Avstrijo (0,6 % BND), je vloga temeljila na merilih za neobičajno regionalno nesrečo. Na koncu obdobja, ki ga zajema to letno poročilo, je ocena vloge še vedno potekala.

23. decembra 2005 je Komisija odločila, da bo v zvezi z dvema vlogama Bolgarije sprostila sredstva iz Sklada. Glede preostalih treh vlog (dve nesreči v Romuniji in poplava v Avstriji) je Komisija sprejela odločitev o sprostitvi sredstev iz Sklada marca 2006.

3. FINANCIRANJE

Primera neurja na Slovaškem in neurja v severni Evropi sta bila obravnavana v dveh ločenih spremembah proračuna. Predhodni predlog spremembe proračuna 5/2005[2] za primer Slovaške je proračunski organ odobril 7. septembra 2005. Po sprejetju odločbe o nepovratnih sredstvih in po podpisu izvedbenega sporazuma dne 17. oktobra 2005, se je izplačilo lahko izvršilo. Predhodni predlog spremembe proračuna 6/2005[3] v zvezi z neurjem v severni Evropi je bil odobren šele kasneje v letu 2005, in sicer 17. novembra 2005, tako da so bili večina potrebnih nadaljnjih ukrepov (odločba o nepovratnih sredstvih, izvedbeni sporazum) in tudi izplačila lahko izvršeni šele v letu 2006. Medtem ko je bila odobritev plačil za pomoč Slovaški zagotovljena iz proračunske postavke za Kohezijski sklad, pa je bilo treba zaradi znatnega zneska potrebnih sredstev za štiri primere v zvezi z neurjem v severni Evropi in ker ustreznih neporabljenih odobritev plačil ni bilo na voljo v času proračunskega postopka zahtevek za dodatno odobritev plačila vključiti v PPSP 6/2005. Za primere poplav v Bolgariji, Romuniji in Avstriji je Komisija predlagala spremembo proračuna za proračun za leto 2006; to bo vključeno v letno poročilo za naslednje leto.

V vseh primerih so bili zneski pomoči določeni na podlagi standardne metode, ki jo je oblikovala Komisija in ki je bila podrobno pojasnjena v letnem poročilu 2002/2003 (glej tudi Prilogo 3 k temu poročilu). Zneski pomoči v letu 2005 so bili naslednji:

Upravičenec | | Nesreča | Skupina | Pomoč(v milijon EUR) |

Slovaška | Neurje | večja | 5.668 |

Švedska | Neurje | večja | 81.725 |

Estonija | Neurje | večja | 1.290 |

Latvija | Neurje | večja | 9.487 |

Litva | Neurje | sosednja država | 0.379 |

Skupno | 98.548 |

4. NADZOR

V letu 2005 je Komisija izvedla dva nadzorna obiska, oba v zvezi s porabo nepovratnih sredstev iz Solidarnostnega sklada, dodeljenih za poplave. Februarja je obiskala Francijo v zvezi z nepovratnimi sredstvi iz Solidarnostnega sklada, izplačanimi julija 2004. Obisk na Malti v maju pa je bil v zvezi s porabo nepovratnih sredstev iz Solidarnostnega sklada, izplačanih novembra 2004. Oba obiska so zadevni organi pozdravili, obenem pa sta pomenila priložnost za razpravo o tehničnih vprašanjih, npr. vprašanjih v zvezi z upravičenostjo izdatkov in nadzorom. Prav tako si je Komisija lahko ustvarila podobo o dodani vrednosti Solidarnostnega sklada in prejela informacije o izvedbenih sistemih. V obeh primerih je ugotovila, da so bili vzpostavljeni ustrezni, učinkoviti in pregledni izvedbeni sistemi, da poraba nepovratnih sredstev napreduje z zadovoljivo hitrostjo in da so bili sprejeti ustrezni ukrepi za zagotovitev spoštovanja obveznosti na področju nadzora in kontrole.

5. ZAKLJUčEK

Člen 8(2) Uredbe št. 2012/2002 določa, da država upravičenka najpozneje v šestih mesecih po izteku enoletnega roka od dneva izplačila nepovratnih sredstev predloži poročilo o finančnem izvajanju nepovratnih sredstev z utemeljitvijo izdatkov (v nadaljevanju „izjava o veljavnosti“). Ob koncu tega postopka Komisija zaključi pomoč iz Sklada.

V zvezi z zaključkom pomoči v primerih, za katere je bilo izvedbeno poročilo prejeto v letu 2004, je Komisija 22. februarja 2005 zaključila pomoč, ki je bila dodeljena Franciji. V zvezi s pomočjo, dodeljeno Nemčiji (poplave v letu 2002), je Komisija avgusta 2005 prejela pojasnila glede delne izjave o veljavnosti, v okviru katere je bilo treba izvesti še preglede izdatkov. Na tej podlagi je Komisija 3. novembra 2005 zaključila pomoč. Komisija je zaključila pomoč, dodeljeno Češki (poplave v letu 2002), potem ko je maja, avgusta in septembra prejela dodatne podatke. To se je zlasti nanašalo na znesek pomoči, ki je med obdobjem upravičenosti ostal neporabljen. 18. januarja 2006 so češki organi navedli, da končni znesek neporabljene pomoči na računu znaša 390 534,32 EUR. Komisija je začela postopek za ponovno izterjavo te vsote in češkim organom 16. februarja 2006 poslala opomin.

Leta 2005 so Španija (razlitje nafte s tankerja Prestige), Italija (potres na območju Molise in izbruh vulkana Etna) in Portugalska (gozdni požari) Komisiji predložile končna izvedbena poročila za nepovratna sredstva, dodeljena leta 2003. Ob koncu obdobja, ki ga zajema to letno poročilo, je ocena teh izvedbenih poročil še vedno potekala.

6. PREDLOG NOVE UREDBE O SOLIDARNOSTNEM SKLADU

V prvih mesecih leta 2005 je Komisija zaključila svoja pripravljalna dela za predlog nove uredbe Solidarnostnega sklada, ki je bil sprejet 6. aprila 2005[4] kot del zakonodajnega paketa, ki spremlja finančno perspektivo za obdobje 2007–2013. Prvotno namero, da bi združili različne obstoječe in načrtovane mehanizme za odzivanje na krizne razmere v en „instrument za solidarnost in hitro odzivanje“, kot je bila napovedano v Sporočilu Komisije o finančni perspektivi z dne 14. julija 2004[5], je bilo treba opustiti zaradi nezdružljivosti različnih zahtevanih pravnih podlag.

Skladno s tem je Komisija odločila o spremenjenem pristopu, ki predvsem ločuje civilno zaščito in solidarnost. Novi predlog Solidarnostnega sklada, ki vključuje številne inovativne elemente in presojo vpliva, je bil 8. aprila 2005 posredovan Evropskemu parlamentu in Svetu.

Bistveni novi elementi predloga so: v Sklad so poleg naravnih nesreč vključeni industrijske ali tehnološke nesreče, nujni primeri na področju javnega zdravja in teroristična dejanja; znižanje praga za sprostitev sredstev iz Sklada na 1 milijardo EUR ali 0,5 % BND; ukinitev možnosti sprostitev sredstev iz Sklada izjemoma v primerih nesreč, kjer je vrednost škode pod pragom (takoimenovana merila za regionalne nesreče), in možnost predplačil. Pregledna primerjava sedanje in predlagane uredbe je predstavljena v Prilogi 5.

V letu 2005 je bil napredek v zakonodajnem postopku majhen. V Evropskem parlamentu je prva izmenjava stališč o osnutku uredbe potekala v Odboru REGI. V Svetu je delovna skupina finančnih svetovalcev prvič izmenjala stališča oktobra in potem spet novembra, vendar sklepnih ugotovitev ni sprejela. Predlog je bil prav tako predstavljen skupini PROCIV (civilna zaščita). Po sestankih s poročevalcem in določeno študijsko skupino je bilo v Evropskem ekonomsko-socialnem odboru 27. oktobra 2005 sprejeto splošno pozitivno poročilo (CESE 1256/2005).

7. SKLEPNE UGOTOVITVE

V letu 2005 je bilo skupno prejetih 12 novih vlog za pomoč iz Solidarnostnega sklada. V vseh devetih primerih večjih naravnih nesreč je Komisija po natančni proučitvi predloženih podatkov lahko predlagala sprostitev sredstev iz Sklada. Te primere sta Svet in Evropski parlament kot proračunska organa naknadno potrdila. V letu 2005 je Komisija predlagala skupni znesek pomoči iz Sklada v višini 205 milijonov EUR (2002: 728 milijonov EUR; 2003: 107,1 milijona EUR; 2004: 19,6 milijona EUR).

Pri dveh vlogah, oddanih v letu 2005 v okviru merila za „izjemno“ regionalno nesrečo, je Komisija odločila, da sprostitve sredstev iz Sklada ne bo predlagala. V teh primerih so bile potrjene prejšnje izkušnje, da je pogoje za uspešno vlogo v okviru merila za izjemno regionalno nesrečo, ki jih mora v skladu z Uredbo Komisija preučiti „zelo strogo“, relativno težko izpolniti. Države članice so vložile veliko časa in truda v pripravo in službe Komisije v ocenjevanje vlog za manjše regionalne nesreče, ki so običajno zavrnjene.

Ena večjih sprememb v predlogu nove uredbe o Solidarnostnem skladu je tako uporaba samo kvantitativnih pragov za raven škode, zahtevano za sprostitev sredstev iz Sklada. Kot nadomestilo za ukinitev sedanjih (nekvantitativnih) meril za „izjemno“ regionalno nesrečo bi se kvantitativni pragi znižali. Ta dva elementa bi skupaj izboljšala preglednost Solidarnostnega sklada. To bi pomagalo izogniti se velikemu razočaranju, ki sledi, kadar so vloge, ki jih uprave držav članic pripravijo z veliko truda, kasneje zavrnjene, ker je merila za izjemno regionalno nesrečo, zelo težko izpolniti. Z novo uredbo o Solidarnostnem skladu bi imeli nacionalni organi jasnejšo predstavo o tem, kdaj bi jim Sklad lahko nudil podporo pri njihovi obnovi po nesreči. Službe Komisije so pozitivno odgovorile na vsako prošnjo nacionalnih organov v zadevnih državah članicah za tehnične informacije v zvezi z Uredbo o Solidarnostnem skladu Evropske unije in v zvezi s pripravo vlog.

O predlogu nove uredbe, ki ga je sprejel kolegij komisarjev 6. aprila 2005, trenutno odločata Evropski parlament in Svet. V razpravah različnih zadevnih odborov v Evropskem parlamentu je predlog dobil precejšnjo podporo, zlasti v zvezi z določbami o upravičenosti. Čeprav je bil napredek v Svetu v letu 2005 majhen, je Komisija odločena, da bo sodelovala z državami članicami z namenom, da v letu 2006 doseže sporazum s Svetom, tako da bodo predlagane izboljšave tega pomembnega instrumenta Unije 1. januarja 2007 lahko stopile v veljavo.

Annex 1 European Union Solidarity Fund applications in 2005

Country | GNI 2003 | 0.6% of GNI | Major disaster threshold 2005 |

AT | ÖSTERREICH | 222 725 | 1 336.348 | 1 336.348 |

BE | BELGIQUE-BELGIË | 274 660 | 1 647.960 | 1 647.960 |

BG | BALGARIJA | 17 212 | 103.274 | 103.274 |

CY | KYPROS | 11 530 | 69.178 | 69.178 |

CZ | ČESKA REPUBLIKA | 76 416 | 458.495 | 458.495 |

DE | DEUTSCHLAND | 2 114 180 | 12 685.080 | 3 118.381* |

DK | DANMARK | 186 548 | 1 119.289 | 1 119.289 |

EE | EESTI | 7 535 | 45.209 | 45.209 |

EL | ELLADA | 153 007 | 918.043 | 918.043 |

ES | ESPAÑA | 734 748 | 4 408.488 | 3 118.381* |

FI | SUOMI/FINLAND | 141 973 | 851.838 | 851.838 |

FR | FRANCE | 1 560 079 | 9 360.474 | 3 118.381* |

HR | HRVATSKA | 25 526** | 153.158 | 153.158 |

HU | MAGYARORSZÁG | 69 479 | 416.876 | 416.876 |

IE | IRELAND | 112 943 | 677.659 | 677.659 |

IT | ITALIA | 1 286 896 | 7 721.373 | 3 118.381* |

LT | LIETUVA | 15 710 | 94.261 | 94.261 |

LU | LUXEMBOURG (G-D) | 21 206 | 127.235 | 127.235 |

LV | LATVIJA | 9 849 | 59.092 | 59.092 |

MT | MALTA | 4 324 | 25.943 | 25.943 |

NL | NEDERLAND | 447 701 | 2 686.206 | 2 686.206 |

PL | POLSKA | 182 019 | 1 092.112 | 1 092.112 |

PT | PORTUGAL | 128 143 | 768.860 | 768.860 |

RO | ROMÂNIA | 50 352** | 302.114 | 302.114 |

SE | SVERIGE | 267 209 | 1 603.252 | 1 603.252 |

SI | SLOVENIJA | 24 400 | 146.402 | 146.402 |

SK | SLOVENSKÁ REPUBLIKA | 28 716 | 172.297 | 172.297 |

TR | TÜRKIYE*** | 210 450 | 1 262.698 | 1 262.698 |

UK | UNITED KINGDOM | 1 622 278 | 9 733.667 | 3 118.381* |

* ~ EUR 3 billion in 2002 prices

** GDP (GNI not available)

*** eligible for aid only after formal opening of accession negotiations

Annex 5 Proposal for a new Solidarity Fund Regulation - Synopsis of main features

Current Solidarity Fund Regulation | Proposed new Regulation |

Entry into force | November 2002 | January 2007 |

Geographical scope | Member States and candidate countries after formal opening of accession negotiations | no change |

Application deadline | 10 weeks after first damage | no change |

Applicant | national government only | no change |

Thematic scope | “mainly” major natural disasters (health treats and terrorism excluded) | major disasters resulting from - natural disasters - industrial and technological disasters - public health emergencies - acts of terrorism |

Eligibility criteria | total direct damage above threshold neighbouring country exceptional mobilisation for extraordinary regional disasters | total direct damage above threshold neighbouring country political criterion abolition of exceptional regional disaster criteria |

Threshold (to be met per applicant state) | In relation to above: total direct damage above EUR 3 bn or 0.6% of GNI, whichever is the lower no threshold if major disaster in neighbouring country recognised major part of population affected, lasting repercussions on living conditions and economic stability of affected region | In relation to above: total direct damage above EUR 1 bn or 0.5% of GNI, whichever is the lower no threshold if major disaster in eligible neighbouring country recognised political decision of the Commission: limited to cases where damage is inappropriate criterion (health threats, terrorism) |

Eligible operations | Emergency operations - to restore to working order basic infrastructures - to secure protective infrastructure - pay for emergency services and provisional housing, - for protection of cultural heritage - cleaning up No compensation of private damage | As now, plus - medical, psychological and social assistance to the direct victims of acts of terrorism and their families - protection of the population against imminent health threats, including the replacement of vaccine, drugs, medical products and medical equipment used up during an emergency |

Implementation period | 1 year following payment of grant | 18 months from first damage |

Budgetary procedure | Full budgetary procedure involving EP and Council following a Commission proposal for an amending budget in each case | no change |

Advance payments | not possible | upon request of applicant state: 5% of the estimated cost of eligible operations, maximum EUR 3 million to be made available rapidly through internal budget transfer |

Payment of grant | 100% up front upon conclusion of the implementation agreement with beneficiary state, no co-financing obligation | no change |

Implementation | Under full responsibility of beneficiary state Minimum requirements on monitoring and reporting Final report 6 months after end of grant | no change |

Technical assistance | not available | up to EUR 2 million/year for external expertise |

[1] Uredba Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije, UL L 311/3, 14.11.2002, v nadaljevanju „Uredba“.

[2] SEC(2005) 758 z dne 6. junija 2005.

[3] SEC(2005) 1083 z dne 8. septembra 2005.

[4] Predlog UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije, COM(2005) 108 konč. z dne 6. aprila 2005.

[5] COM(2004) 101