[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 29.11.2004

SEK(2004) 1428 končno

Osnutek

SKLEP št. PRIDRUŽITVENEGA SVETA EU-MAROKO

o spremembi Protokola 4 o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja k Evropsko-sredozemskemu sporazumu

- Osnutek skupnega stališča Skupnosti -(predložen s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Leta 1997 je bil vzpostavljen sistem diagonalne kumulacije porekla med Skupnostjo, Bolgarijo, Poljsko, Madžarsko, Češko, Slovaško, Romunijo, Litvo, Latvijo, Estonijo, Slovenijo, Islandijo, Norveško in Švico (vključno z Lihtenštajnom), leta 1999 pa je bil razširjen še na Turčijo.

2. Na srečanju evropsko-sredozemskih ministrov za trgovino v Toledu marca 2002 je bilo dogovorjeno, da se ta sistem panevropske kumulacije porekla razširi na sredozemske partnerje, kot nadaljevanje uresničevanja Barcelonskega procesa, ki se je začel z Barcelonsko deklaracijo, sprejeto 27. in 28. novembra 1995.

3. Na srečanju evropsko-sredozemskih ministrov za trgovino v Palermu 7. julija 2003 so ministri potrdili nov Protokol o pravilih porekla, ki dopušča razširitev panevropskega sistema kumulacije porekla na sredozemske države. Ministri so tudi pozvali zadevne partnerje, da storijo vse potrebno, da se novi protokol vstavi v njihove sporazume.

4. Zlasti je treba preoblikovati besedilo členov o kumulaciji kot taki in tudi uvesti nove določbe o potrjevanju porekla, uskladiti določbe glede prepovedi povračila carine ali oprostitve plačila carine, uskladiti zahteve v zvezi s predelavo, ki so določene v protokolih o pridobitvi statusa blaga s poreklom za materiale brez porekla, in uvesti spremembe, ki bi poenotile določbe vseh protokolov.

5. Na podlagi izida Skupnega odbora ES-Ferski otoki/Danska z dne 28. novembra 2003 se predlaga, da se tudi Ferske otoke vključi v sistem panevropsko-sredozemske kumulacije porekla.

6. Ker so izginile razlike med tarifnimi preferenciali, ki jih je Skupnost odobrila za Turčijo na eni strani ter za svoje druge evropske trgovinske partnerje na drugi strani, se predlaga, da se tudi kmetijskim proizvodom s poreklom iz Turčije omogoči, da koristijo ugodnosti panevropsko-sredozemske kumulacije porekla.

7. Temu ustrezno mora Skupnost za uvedbo panevropsko-sredozemske kumulacije porekla nadomestiti protokole o pravilih porekla, ki so priloženi k sporazumom o prosti trgovini z naslednjimi državami: Bolgarijo, Romunijo, Islandijo, Norveško, Švico, Ferskimi otoki, Turčijo, Alžirijo, Egiptom, Izraelom, Jordanijo, Libanonom, Marokom, Sirijo, Tunizijo, Palestinsko upravo Zahodnega brega in Gaze, in tudi protokol o pravilih porekla, priložen k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru. V primeru Sirije se panevropsko-sredozemski protokol o pravilih porekla vstavi v Evro-mediteranski sporazum, o katerem potekajo pogajanja.

8. Svet se torej zaprosi, da sprejme stališče Skupnosti o razširitvi sistema kumulacije porekla na sredozemske partnerje in sprejeto stališče predstavi institucijam, določenim v zadevnih sporazumih.

9. V primeru Alžirije se predlaga preložitev predstavitve stališča Skupnosti Pridružitvenemu svetu EU-Alžirija do začetka veljavnosti določb o trgovini Evro- mediteranskega sporazuma, podpisanega v Valencii 22. aprila 2002.

10. V skladu z izjavo Evropske unije na četrtem srečanju Pridružitvenega sveta EU-Izrael z dne 17. in 18. novembra 2003 je treba stališče Komisije predstaviti Pridružitvenemu svetu EU-Izrael šele po rešitvi dvostranskih vprašanj o pravilih porekla med EU in Izraelom.

Osnutek

SKLEP št. PRIDRUŽITVENEGA SVETA EU-MAROKO

o spremembi Protokola 4 o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja k Evropsko-sredozemskemu sporazumu

PRIDRUŽITVENI SVET JE –

ob upoštevanju Evropskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Kraljevino Maroko na drugi strani[?], v nadaljnjem besedilu „Sporazum“, podpisanega v Bruslju dne 26. februarja 1996, in zlasti člena 39 Protokola 4 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Sedanji Protokol k Sporazumu določa dvostransko kumulacijo porekla med Skupnostjo in Marokom ter polno kumulacijo porekla med Skupnostjo, Marokom, Alžirijo in Tunizijo.

(2) Zaželena je razširitev sistema kumulacije, ki omogoča uporabo materialov s poreklom iz Skupnosti, Bolgarije, Romunije, Islandije, Norveške, Švice (vključno z Lihtenštajnom), Ferskih otokov, Turčije ali katere koli druge države udeleženke evro-sredozemskega partnerstva na podlagi Barcelonske deklaracije, sprejete na Evropsko sredozemski konferenci 27. in 28. novembra 1995, zaradi razvijanja trgovine in spodbujanja regionalnega povezovanja.

(3) Za namene izvajanja razširjenega sistema kumulacije samo med državami, ki so izpolnile potrebne pogoje, in zaradi preprečevanja izogibanja carinam je nujno uvesti nove določbe o potrjevanju porekla.

(4) Za namene izvajanja razširjenega sistema kumulacije in zaradi preprečevanja izogibanja carinam je nujno uskladiti določbe o prepovedi povračila carine ali oprostitve plačila carine in zahteve v zvezi s predelavo, določene v Protokolu o pridobitvi statusa blaga s poreklom za materiale brez porekla.

(5) Razširjeni sistem kumulacije porekla pomeni, da se v okviru preferencialnih sporazumov, sklenjenih med zadevnimi državami, uporabljajo enake določbe o pravilih o poreklu.

(6) Blago, ki je na dan, ko se prične uporabljati ta sklep, v tranzitu ali skladiščeno, je treba zaščititi s prehodnimi določbami, s katerimi se omogoči, da za to blago velja razširjen sistem kumulacije.

(7) Zaželeno je, da se zaradi olajšanja trgovine in poenostavitve upravnih formalnosti trgovskim subjektom dovoli uporaba dolgoročnih izjav dobavitelja.

(8) Treba je uvesti skupne izjave, ki se nanašajo na Kneževino Andoro, Republiko San Marino, medtem ko skupnih izjav glede členov 1, 19, 33 in 39 ni treba ohraniti.

(9) Potrebne so nekatere tehnične spremembe zaradi popravljanja nepravilnosti v in med različnimi jezikovnimi različicami besedila.

(10) Zato je primerno, da se zaradi pravilnega delovanja Sporazuma in z namenom olajšanja dela uporabnikov in carinskih uprav v novo besedilo Protokola vključijo vse zadevne določbe –

SKLENIL:

Člen 1

Protokol 4 o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja Sporazuma se skupaj z ustreznimi skupnimi izjavami nadomesti s priloženim besedilom.

Člen 2

Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.

Uporablja se od prvega dne naslednjega meseca po sprejetju.

V […],

Za Pridružitveni svet

Predsednik

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

1. Legal basis

Article 133 of the Treaty

2. Title of the measure

Proposal for an amendment to the definition of the concept of ‘originating products’ and methods of administrative co-operation set out in the protocols to the agreements between the EU and Bulgaria, Romania, Iceland, Norway, Switzerland, the Faroe Islands, Turkey, Algeria, Egypt, Israel, Jordan, Lebanon, Morocco, Tunisia and Palestinian Authority of the West Bank and Gaza Strip as well as the protocol on rules of origin attached to the European Economic Area Agreement.

3. Objective

To extend the system of pan-European cumulation of origin to the Mediterranean partners and to the Faroe Islands.

4. Financial implications

As the extension of the system of cumulation of origin to the Mediterranean partners and to the Faroe Islands is without any implication on the tariff concessions granted by the agreements, the proposal does not have any financial implications.

PROTOKOL 4

O OPREDELITVI POJMA„IZDELKI S POREKLOM“ INNAČINIH UPRAVNEGA SODELOVANJA

KAZALO

NASLOV I SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1 Opredelitev pojmov

NASLOV II OPREDELITEV POJMA „IZDELKI S POREKLOM“

Člen 2 Splošne zahteve

Člen 3 Kumulacija v Skupnosti

Člen 4 Kumulacija v Maroku

Člen 5 V celoti pridobljeni izdelki

Člen 6 Zadosti obdelani ali predelani izdelki

Člen 7 Nezadostni postopki obdelave ali predelave

Člen 8 Enota kvalifikacije

Člen 9 Dodatki, nadomestni deli in orodje

Člen 10 Garniture

Člen 11 Nevtralne sestavine

NASLOV III ZAHTEVE GLEDE OZEMLJA

Člen 12 Načelo teritorialnosti

Člen 13 Neposredni prevoz

Člen 14 Razstave

NASLOV IV POVRAČILO ALI IZVZTJE

Člen 15 Prepoved povračila ali izvzetja od carin

NASLOV V DOKAZILO O POREKLU

Člen 16 Splošne zahteve

Člen 17 Postopek za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED

Člen 18 Naknadno izdana potrdila o gibanju blaga EUR. 1 ali EUR-MED

Člen 19 Izdaja dvojnika potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED

Člen 20 Izdaja potrdil o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED na podlagi predhodno izdanega ali sestavljenega dokazila o poreklu

Člen 21 Ločeno knjigovodsko izkazovanje

Člen 22 Pogoji za izjavo na računu ali izjavo na računu EUR-MED

Člen 23 Pooblaščeni izvoznik

Člen 24 Veljavnost dokazila o poreklu

Člen 25 Predložitev dokazila o poreklu

Člen 26 Uvoz po delih

Člen 27 Izjeme pri dokazilu o poreklu

Člen 27a Izjava dobavitelja

Člen 28 Dokazilne listine

Člen 29 Shranjevanje dokazil o poreklu, izjav dobavitelja in dokazilnih listin

Člen 30 Razlike in oblikovne napake

Člen 31 Zneski, izraženi v eurih

NASLOV VI DOGOVORI O UPRAVNEM SODELOVANJU

Člen 32 Medsebojna pomoč

Člen 33 Preverjanje dokazil o poreklu

Člen 33a Preverjanje izjave dobavitelja

Člen 34 Reševanje sporov

Člen 35 Kazni

Člen 36 Proste cone

NASLOV VII CEUTA IN MELILLA

Člen 37 Uporaba Protokola

Člen 38 Posebni pogoji

NASLOV VIII KONČNE DOLOČBE

Člen 39 Spremembe Protokola

Člen 40 Prehodne določbe za blago na poti ali v skladiščenju

Seznam prilog

Priloga I: Uvodne opombe k seznamu v Prilogi II

Priloga II: Seznam obdelav ali predelav, ki jih je treba opraviti na materialih brez porekla, da bi lahko izdelani izdelek pridobil status blaga s poreklom

Priloga III a: Vzorec potrdila o gibanju blaga EUR.1 ter zahtevka za potrdilo o gibanju blaga EUR.1

Priloga III b: Vzorec potrdila o gibanju blaga EUR-MED ter zahtevka za potrdilo o gibanju blaga EUR-MED

Priloga IV a: Besedilo izjave na računu

Priloga IV b: Besedilo izjave na računu EUR-MED

Priloga V: Vzorec izjave dobavitelja

Priloga VI: Vzorec dolgoročne izjave dobavitelja

Skupne izjave

Skupna izjava o Kneževini Andora

Skupna izjava o Republiki San Marino

NASLOV ISPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1 Opredelitev pojmov

Za namene tega protokola:

(a) „ izdelava “ pomeni katero koli vrsto obdelave ali predelave, vključno s sestavljanjem ali posebnimi postopki;

(b) „material“ pomeni vsako sestavino, surovino, sestavni del ali del itd., ki se uporablja pri izdelavi izdelka;

(c) „izdelek“ pomeni izdelek, ki se izdeluje, četudi je namenjen za kasnejšo uporabo pri drugem postopku izdelave;

(d) „blago“ pomeni materiale in izdelke;

(e) „carinska vrednost“ pomeni vrednost, kot je določena v skladu s Sporazumom o izvajanju člena VII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994 (Sporazum STO o carinski vrednosti);

(f) „cena franko tovarna“ pomeni ceno, ki se za izdelek franko tovarna v Skupnosti ali v Maroku plača proizvajalcu, pri katerem se opravi zadnja obdelava ali predelava, pod pogojem, da cena vključuje vrednost vseh uporabljenih materialov, zmanjšano za vse notranje dajatve, ki se ali se lahko povrnejo pri izvozu pridobljenega izdelka;

(g) „vrednost materialov“ pomeni carinsko vrednost pri uvozu uporabljenih materialov brez porekla ali, če ta ni znana in se ne da ugotoviti, prvo preverljivo ceno, plačano za materiale v Skupnosti ali v Maroku;

(h) „vrednost materialov s poreklom“ pomeni vrednost takih materialov, kot so opredeljeni pod (g), in se uporablja smiselno;

(i) „dodana vrednost“ je cena izdelka franko tovarna, zmanjšana za carinsko vrednost vsakega vključenega materiala s poreklom iz drugih držav, omenjenih v členih 3 in 4, s katerimi se uporablja kumulacija, ali če carinska vrednost ni znana ali se ne da ugotoviti, prva dokazljiva cena, plačana za materiale v Skupnosti ali v Maroku;

(j) „poglavja“ in „tarifne številke“ pomenijo poglavja in tarifne številke (štirištevilčne oznake), uporabljene v nomenklaturi, ki sestavlja harmonizirani sistem poimenovanj in šifrskih oznak blaga, ki se v tem protokolu navaja kot „harmonizirani sistem“ ali „HS“;

(k) „uvrščen“ se nanaša na uvrstitev izdelka ali materiala pod določeno tarifno številko;

(l) „pošiljka“ pomeni izdelke, ki jih izvoznik pošilja enemu prejemniku bodisi hkrati ali so zajeti v enem samem prevoznem dokumentu, s katerim izvoznik dobavlja te izdelke prejemniku, ali če ni takega dokumenta, izdelke, ki so zajeti na enem računu;

(m) „ozemlje“ vključuje teritorialno morje .

NASLOV IIOPREDELITEV POJMA „IZDELKI S POREKLOM“

Člen 2 Splošne zahteve

1. Pri izvajanju tega sporazuma se za izdelke s poreklom iz Skupnosti štejejo:

(a) izdelki, v celoti pridobljeni v Skupnosti v smislu člena 5;

(b) izdelki, pridobljeni v Skupnosti, ki vsebujejo materiale, ki v njej niso bili v celoti pridobljeni, če so bili takšni materiali zadosti obdelani ali predelani v Skupnosti v smislu člena 6;

(c) blago s poreklom iz Evropskega gospodarskega prostora (EGP) v smislu Protokola 4 k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru.

2. Pri izvajanju tega sporazuma se za izdelke s poreklom iz Maroka štejejo:

(a) izdelki, v celoti pridobljeni v Maroku v smislu člena 5;

(b) izdelki, pridobljeni v Maroku, ki vsebujejo materiale, ki v njem niso bili v celoti pridobljeni, če so bili takšni materiali zadosti obdelani ali predelani v Maroku v smislu člena 6.

3. Določbe odstavka 1(c) se uporabljajo samo v primeru, da se uporablja sporazum o prosti trgovini med Marokom na eni strani in državami EGP EFTA (Islandija, Lihtenštajn in Norveška) na drugi strani.

Člen 3 Kumulacija v Skupnosti

1. Brez vpliva na določbe člena 2(1), izdelki veljajo za izdelke s poreklom iz Skupnosti, če so bili tam pridobljeni in vključujejo materiale s poreklom iz Bolgarije, Švice (vključno z Lihtenštajnom)[?], Islandije, Norveške, Romunije, Turčije ali iz Skupnosti, pod pogojem, da obdelava ali predelava, opravljena v Skupnosti, presega postopke iz člena 7. Ni treba, da bi bili taki materiali zadosti obdelani ali predelani.

2. Brez vpliva na določbe člena 2(1), izdelki veljajo za izdelke s poreklom iz Skupnosti, če so bili tam pridobljeni in vključujejo materiale s poreklom iz Ferskih otokov ali iz katere koli druge države, ki je članica evro-mediteranskega partnerstva, ki temelji na Barcelonski deklaraciji, sprejeti na Evro-mediteranski konferenci 27. in 28. novembra 1995, razen Turčije, pod pogojem, da obdelava ali predelava, opravljena v Skupnosti, presega postopke iz člena 7. Ni treba, da bi bili taki materiali zadosti obdelani ali predelani.

3. Če obdelava ali predelava, ki se opravlja v Skupnosti, ne presega postopkov iz člena 7, se šteje, da ima pridobljeni izdelek poreklo iz Skupnosti samo, kadar je tam dodana vrednost večja od vrednosti uporabljenih materialov s poreklom iz katere koli druge države, omenjene v odstavkih 1 in 2. Če ni tako, se pridobljeni izdelek šteje za izdelek s poreklom iz države, ki je prispevala največjo vrednost uporabljenih materialov s poreklom pri izdelavi v Skupnosti.

4. Izdelki s poreklom iz ene od držav, omenjenih v odstavkih 1 in 2, ki niso obdelani ali predelani v Skupnosti, ohranijo svoje poreklo, če se izvozijo v eno od teh držav.

4a. Za namen izvajanja člena 2(1)(b) se obdelava ali predelava,opravljena v Maroku, v Alžiriji ali v Tuniziji šteje, kot da je bila opravljena v Skupnosti, če so pridobljeni izdelki deležni nadaljnje obdelave ali predelave v Skupnosti. Kadar so, v skladu s to določbo, izdelki s poreklom pridobljeni v dveh ali več zadevnih državah, se štejejo za izdelke s poreklom iz Skupnosti samo, če obdelava ali predelava presega postopke iz člena 7.

5. Kumulacija, predvidena v tem členu, se lahko uporablja le pod pogojem, da:

(a) se med državami, ki so vključene v pridobitev statusa izdelka s poreklom, in namembno državo uporablja preferencialni trgovinski sporazum v skladu s členom XXIV Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT);

(b) so materiali in izdelki pridobili status izdelka s poreklom na podlagi pravil o poreklu, ki so enaka pravilom o poreklu iz tega protokola;

in

(c) so obvestila o izpolnitvi potrebnih zahtev za uporabo kumulacije objavljena v Uradnem listu Evropske unije (serija C) in v Maroku v skladu z njegovimi postopki.

Kumulacija, določena v tem členu, se uporablja od datuma, navedenega v obvestilu, ki je bilo objavljeno v Uradnem listu Evropske unije (serija C).

Skupnost priskrbi Maroku prek Komisije Evropskih skupnosti podrobnosti o sporazumih, vključno z datumi o začetku njihove veljavnosti in njihovimi ustreznimi pravili o poreklu, ki se uporabljajo z drugimi državami, omenjenimi v odstavkih 1 in 2.

Člen 4 Kumulacija v Maroku

1. Brez vpliva na določbe člena 2(2), izdelki veljajo za izdelke s poreklom iz Maroka, če so bili tam pridobljeni in vključujejo materiale s poreklom iz Bolgarije, Švice (vključno z Lihtenštajnom)[?], Islandije, Norveške, Romunije, Turčije ali iz Skupnosti, pod pogojem, da obdelava ali predelava, opravljena v Maroku, presega postopke iz člena 7. Ni treba, bi bili taki materiali zadosti obdelani ali predelani.

2. Brez vpliva na določbe člena 2(2), izdelki veljajo za izdelke s poreklom iz Maroka, če so bili tam pridobljeni in vključujejo materiale s poreklom iz Ferskih otokov ali iz katere koli druge države, ki je članica evro-mediteranskega partnerstva, ki temelji na Barcelonski deklaraciji, sprejeti na Evro-mediteranski konferenci 27. in 28. novembra 1995, razen Turčije, pod pogojem, da obdelava ali predelava, opravljena v Maroku, presega postopke iz člena 7. Ni treba, da bi bili taki materiali zadosti obdelani ali predelani.

3. Če obdelava ali predelava, opravljena v Maroku, ne presega postopkov iz člena 7, se šteje, da ima pridobljeni izdelek poreklo iz Maroka samo, kadar je tam dodana vrednost večja od vrednosti uporabljenih materialov s poreklom iz katere koli druge države, omenjene v odstavkih 1 in 2. Če ni tako, se pridobljeni izdelek šteje za izdelek s poreklom iz države, ki je prispevala največjo vrednost uporabljenih materialov s poreklom pri izdelavi v Maroku.

4. Izdelki s poreklom iz ene od držav, omenjenih v odstavkih 1 in 2, ki niso obdelani ali predelani v Maroku, ohranijo svoje poreklo, če se izvozijo v eno od teh držav.

4a. Za namen izvajanja člena 2(2)(b) se obdelava ali predelava,opravljena v Skupnosti, v Alžiriji, ali v Tuniziji obravnava, kot da je bila opravljena v Maroku, če so pridobljeni izdelki deležni nadaljenje obdelave ali predelave v Maroku. Kadar so, v skladu s to določbo, izdelki s poreklom pridobljeni v dveh ali več zadevnih državah, se štejejo za izdelke s poreklom iz Maroka samo, če njihova obdelava ali predelava presega postopke iz člena 7.

5. Kumulacija, predvidena v tem členu, se lahko uporablja le pod pogojem, da:

(a) se med državami, ki so vključene v pridobitev statusa izdelka s poreklom, in namembno državo uporablja preferencialni trgovinski sporazum v skladu s členom XXIV Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT);

(b) so materiali in izdelki pridobili status izdelkov s poreklom na podlagi pravil o poreklu, ki so enaka pravilom o poreklu iz tega protokola;

in

(c) so obvestila o izpolnitvi potrebnih zahtev za uporabo kumulacije objavljena v Uradnem listu Evropske unije (serija C) in v Maroku v skladu z njihovimi postopki.

Kumulacija, določena v tem členu, se uporablja od datuma, navedenega v obvestilu, ki je bilo objavljeno v Uradnem listu Evropske unije (serija C).

Maroko priskrbi Skupnosti prek Komisije Evropskih skupnosti podrobnosti o sporazumih , vključno z datumi o začetku njihove veljavnosti in njihovimi ustreznimi pravili o poreklu, ki se uporabljajo z drugimi državami,omenjenimi v odstavkih 1 in 2.

Člen 5 V celoti pridobljeni izdelki

1. Za v celoti pridobljene v Skupnosti ali Maroku se štejejo:

(a) mineralni izdelki, pridobljeni iz njune zemlje ali morskega dna;

(b) tam pridelani rastlinski izdelki;

(c) žive živali, tam skotene ali izvaljene in vzrejene;

(d) izdelki, pridobljeni iz živih, tam vzrejenih živali;

(e) izdelki, tam pridobljeni z lovom ali ribolovom;

(f) izdelki morskega ribolova in drugi izdelki iz morja, pridobljeni z njunimi plovili zunaj teritorialnega morja Skupnosti ali Maroka;

(g) izdelki, izdelani na njunih predelovalnih ladjah izključno iz izdelkov, navedenih pod točko (f);

(h) tam zbrani rabljeni predmeti, primerni le za obnavljanje surovin, vključno z rabljenimi gumami, primernimi le za protektiranje ali za uporabo kot odpadek;

(i) odpadki in ostanki pri postopkih izdelave, ki tam potekajo;

(j) izdelki, pridobljeni iz morskega dna ali pozdemlja zunaj njunega teritorialnega morja, če imata izključno pravico do obdelave navedenega morskega dna ali podzemlja;

(k) blago, izdelano tam izključno iz izdelkov, navedenih pod točkami od (a) do (j).

2. Izraza „njuna plovila“ in „njune predelovalne ladje“ iz odstavka 1(f) in (g) se uporabljata samo za plovila in predelovalne ladje:

(a) ki so registrirane ali so vpisane v seznam v državi članici Skupnosti ali v Maroku;

(b) ki plujejo pod zastavo države članice Skupnosti ali Maroka;

(c) ki so vsaj 50 % v lasti državljanov države članice Skupnosti ali Maroka ali družbe s sedežem v eni od teh držav, in v kateri so direktor ali direktorji, predsednik upravnega odbora ali nadzornega sveta ter večina članov takšnih odborov državljani države članice Skupnosti ali Maroka in še dodatno, če v osebnih ali kapitalskih družbah vsaj polovica kapitala pripada tem državam ali javnim organom ali državljanom omenjenih držav;

(d) katerih kapitan in častniki so državljani države članice Skupnosti ali Maroka;

in

(e) katerih vsaj 75 % članov posadke je državljanov države članice Skupnosti ali Maroka.

Člen 6 Zadosti obdelani ali predelani izdelki

1. Za namene člena 2 se šteje, da so izdelki, ki niso v celoti pridobljeni, zadosti obdelani ali predelani, če so izpolnjeni pogoji, navedeni v seznamu Priloge II.

Zgoraj navedeni pogoji navajajo za vse izdelke, za katere velja Sporazum, postopke obdelave ali predelave, ki morajo biti opravljeni na materialih brez porekla, uporabljenih pri izdelavi teh izdelkov, in se nanašaja samo na take materiale. Če se izdelek, ki je pridobil poreklo z izpolnitvijo pogojev s seznama, uporablja pri izdelavi drugega izdelka, se torej pogoji, ki se uporabljajo za izdelek, v katerega je ta vključen, ne uporabljajo zanj in se ne upoštevajo materiali brez porekla, ki so se morda uporabili pri njegovi izdelavi.

2. Ne glede na odstavek 1 se materiali brez porekla, ki se v skladu s pogoji iz seznama za ta izdelek ne bi smeli uporabiti pri izdelavi tega izdelka, vseeno lahko uporabijo, če:

(a) njihova skupna vrednost ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna;

(b) kateri koli odstotek, ki je naveden v seznamu kot zgornja vrednost materialov brez porekla, ni presežen na podlagi uporabe tega odstavka.

Ta odstavek se ne uporablja za izdelke iz poglavij od 50 do 63 harmoniziranega sistema.

3. Odstavka 1 in 2 se uporabljata pod pogoji, ki jih določa člen 7.

Člen 7 Nezadostni postopki obdelave ali predelave

1. Brez vpliva na odstavek 2, se ti postopki štejejo za nezadostno obdelavo ali predelavo, da bi izdelek pridobil status izdelka s poreklom, ne glede na to, ali je zadoščeno zahtevam iz člena 6:

(a) postopki za ohranitev blaga v dobrem stanju med prevozom in skladiščenjem;

(b) razstavljanje in sestavljanje tovorkov;

(c) pranje, čiščenje; odstranjevanje prahu, oksidov, olja, barve ali drugih snovi za prekrivanje;

(d) likanje tekstila;

(e) preprosti postopki barvanja in loščenja;

(f) luščenje, delno ali popolno beljenje, loščenje in glaziranje žit in riža;

(g) postopki barvanja sladkorja ali oblikovanje sladkornih kock;

(h) lupljenje, razkoščičevanje in luščenje sadja, oreščkov in zelenjave;

(i) ostrenje, preprosto brušenje ali preprosto rezanje;

(j) sejanje, prebiranje, sortiranje, razvrščanje v skupine, razvrščanje po stopnjah, usklajevanje (vključno s sestavljanjem garnitur izdelkov);

(k) preprosto pakiranje v steklenice, konzerve, čutare, vrečke, zaboje, škatle, pritrjevanje na kartone ali plošče in vsi drugi preprosti postopki pakiranja;

(l) pritrjevanje ali tiskanje oznak, nalepk, logotipov in drugih podobnih znakov za razlikovanje na izdelke ali njihovo embalažo;

(m) preprosto mešanje izdelkov, ne glede na to, ali so različnih ali ne ;

(n) enostavno sestavljanje delov izdelkov v popoln izdelek ali razstavljanje izdelkov na dele;

(o) kombinacija dveh ali več postopkov, navedenih pod točkami od (a) do (n);

(p) zakol živali.

2. Pri ugotavljanju, ali se obdelava ali predelava, opravljena na posameznem izdelku, šteje za nezadostno v smislu odstavka 1, se skupno upoštevajo vsi postopki, opravljeni na tem izdelku v Skupnosti ali v Maroku .

Člen 8

Enota kvalifikacije

1. Enota kvalifikacije za uporabo določb tega protokola je določen izdelek, ki se šteje za osnovno enoto, kadar se določa uvrstitev blaga ob uporabi nomenklature harmoniziranega sistema.

Iz tega sledi:

(a) kadar se izdelek, ki ga sestavlja skupina predmetov ali ki je sestavljen iz izdelkov, uvršča po pogojih harmoniziranega sistema v eno tarifno številko, potem celota pomeni enoto kvalifikacije;

(b) kadar je pošiljka sestavljena iz določenega števila enakih izdelkov, ki se uvrščajo v enako tarifno številko harmoniziranega sistema, je treba pri uporabi določb tega protokola vsak izdelek obravnavati posebej.

2. Kadar je v skladu s splošnim pravilom 5 harmoniziranega sistema embalaža vključena v izdelek zaradi uvrščanja, mora biti vključena tudi pri določanju porekla.

Člen 9 Dodatki, nadomestni deli in orodje

Dodatki, nadomestni deli in orodje, poslani skupaj z delom opreme, stroja, naprave ali vozila, ki so del običajne opreme in so vključeni v njeno ceno ali pa niso posebej zaračunani, se štejejo za del te opreme, stroja, naprave ali vozila.

Člen 10 Garniture

Garniture se v skladu s splošnim pravilom 3 harmoniziranega sistema štejejo za garniture s poreklom, kadar imajo poreklo vsi njihovi sestavni deli. Kljub temu pa se takrat, kadar je garnitura sestavljena iz izdelkov s poreklom in brez njega, šteje, da ima garnitura kot celota poreklo, če vrednost izdelkov brez porekla ne presega 15 % cene garniture franko tovarna.

Člen 11 Nevtralne sestavine

Da bi določili, ali ima izdelek poreklo, ni treba ugotavljati porekla za navedeno, kar bi lahko bilo uporabljeno pri njegovi izdelavi:

(a) energija in gorivo;

(b) naprave in oprema;

(c) stroji in orodje;

(d) blago, ki ni vključeno ali ni namenjeno za vključitev v končno sestavo izdelka.

NASLOV IIIZAHTEVE GLEDE OZEMLJA

Člen 12 Načelo teritorialnosti

1. Razen v primerih iz člena 2(1)(c), člena 3 in 4 in odstavka 3 tega člena, morajo biti pogoji za pridobitev statusa blaga s poreklom, določeni v naslovu II, brez prekinitve izpolnjeni v Skupnosti ali Maroku.

2. Razen v primerih iz člena 3 in 4, se blago s poreklom, izvoženo iz Skupnosti ali Maroka v drugo državo, ob vrnitvi šteje za blago brez porekla, razen če se carinskim organom lahko zadovoljivo dokaže:

(a) da je blago, ki se vrača, isto blago, kot je bilo izvoženo;

in

(b) da na njem, medtem ko je bilo v tisti državi ali med izvozom, niso bili opravljeni nikakršni postopki, razen tistih, ki so potrebni, da se ohrani v dobrem stanju.

3. Na pridobitev statusa blaga s poreklom v skladu s pogoji iz naslova II, ne vpliva obdelava ali predelava, opravljena zunaj Skupnosti ali Maroka na materialih, izvoženih iz Skupnosti ali Maroka in tja ponovno uvoženih, če:

(a) so omenjeni materiali v celoti pridobljeni v Skupnosti ali Maroku ali so bili pred njihovim izvozom obdelani ali predelani bolj, kot to zahtevajo postopki iz člena 7;

in

(b) se carinskim organom zadovoljivo dokaže, da:

(i) je bilo ponovno uvoženo blago pridobljeno z obdelavo ali predelavo izvoženih materialov;

in

(ii) skupna dodana vrednost, pridobljena zunaj Skupnosti ali Maroka, ob uporabi določb tega člena, ne presega 10 % cene franko tovarna končnega izdelka, za katerega se uveljavlja status blaga s poreklom.

4. Za namene odstavka 3 se pogoji za pridobitev statusa blaga s poreklom iz naslova II, ne uporabljajo za obdelavo ali predelavo, opravljeno zunaj Skupnosti ali Maroka. Kadar pa se v seznamu v Prilogi II za določitev statusa blaga s poreklom za končni izdelek uporablja pravilo, ki določa največjo vrednost vseh vključenih materialov brez porekla, skupna vrednost materialov brez porekla, vključenih na ozemlju določene pogodbenice, upoštevana skupaj s skupno dodano vrednostjo, pridobljeno zunaj Skupnosti ali Maroka z uporabo določb tega člena, ne sme presegati navedenega odstotka.

5. Za uporabo določb odstavkov 3 in 4 se šteje, da „skupna dodana vrednost“ pomeni vse stroške, nastale zunaj Skupnosti ali Maroka, vključno z vrednostjo tam vključenih materialov.

6. Določbe odstavkov 3 in 4 se ne uporabljajo za izdelke, ki ne izpolnjujejo pogojev, določenih v seznamu Priloge II, ali za izdelke, ki se lahko štejejo za zadosti obdelane ali predelane samo ob uporabi splošno dovoljenega odstopanja, določenega v členu 6(2).

7. Določbe odstavkov 3 in 4 se ne uporabljajo za izdelke iz poglavij od 50 do 63 harmoniziranega sistema.

8. Vsaka obdelava ali predelava, ki je zajeta z določbami tega člena, opravljena zunaj Skupnosti ali Maroka, se opravi v skladu s postopki pasivnega oplemenitenja ali podobnimi postopki.

Člen 13 Neposredni prevoz

1. Preferencialno obravnavanje, predvideno s Sporazumom, se uporablja samo za izdelke, ki izpolnjujejo zahteve tega protokola ter se prevažajo neposredno med Skupnostjo in Marokom ali prek ozemelj drugih držav, omenjenih v členih 3 in 4, s katerimi se uporablja kumulacija. Vendar se izdelki, ki sestavljajo eno samo pošiljko, lahko prevažajo prek drugih ozemelj, če do tega pride, s pretovarjanjem ali z začasnim skladiščenjem na takšnih ozemljih, pod pogojem, da je blago v državi tranzita ali skladiščenja ostalo pod nadzorom carinskih organov in da na njem niso bili opravljeni drugi postopki razen raztovarjanja, ponovnega natovarjanja ali kakršni koli postopki za ohranitev blaga v dobrem stanju.

Izdelki s poreklom se lahko pošiljajo po cevovodih prek ozemlja, ki ni ozemlje Skupnosti ali Maroka.

2. Kot dokazilo, da so pogoji iz odstavka 1 izpolnjeni, je treba pristojnim carinskim organom države uvoznice predložiti:

(a) en sam prevozni dokument, ki pokriva prevoz iz države izvoznice čez državo tranzita; ali

(b) potrdilo, ki ga izdajo carinski organi države tranzita, ki:

(i) vsebuje natančen opis izdelkov;

(ii) navaja datume raztovarjanja in ponovnega natovarjanja izdelkov ter, kjer je primerno, imena ladij ali drugih uporabljenih prevoznih sredstev;

in

(iii) potrjuje pogoje, pod katerimi so bili izdelki zadržani v državi tranzita; ali

(c) če teh ni, katere koli dokumente, ki to dokazujejo.

Člen 14 Razstave

1. Za izdelke s poreklom, ki se pošiljajo na razstavo v drugo državo razen tistih, ki so omenjene v členih 3 in 4, s katerimi se uporablja kumulacija, in se po razstavi prodajo z namenom uvoza v Skupnost ali Maroko, veljajo pri uvozu ugodnosti po določbah tega sporazuma, če se carinskim organom zadovoljivo dokaže, da:

(a) je izvoznik te izdelke poslal iz Skupnosti ali Maroka v državo, v kateri je razstava, in jih je tam razstavljal;

(b) je ta izvoznik izdelke prodal ali jih kako drugače dal na razpolago osebi v Skupnosti ali v Maroku;

(c) so bili izdelki med razstavo ali takoj za tem poslani v enakem stanju, kot so bili poslani na razstavo;

in

(d) izdelki od tedaj, ko so bili poslani na razstavo, niso bili uporabljeni za noben drug namen kot za predstavitev na razstavi.

2. Dokazilo o poreklu mora biti izdano ali sestavljeno v skladu z določbami iz naslova V in na običajen način predloženo carinskim organom države uvoznice. V njem morata biti navedena ime in naslov razstave. Po potrebi se lahko zahtevajo dodatna dokumentarna dokazila o pogojih, pod katerimi so bili ti izdelki razstavljeni.

3. Odstavek 1 se uporablja za vse trgovinske, industrijske, kmetijske ali obrtne razstave, sejme ali podobne javne prireditve ali prikaze, ki niso organizirani za zasebne namene v trgovinah ali poslovnih prostorih zaradi prodaje tujih izdelkov in med katerimi ostanejo izdelki pod carinskim nadzorom.

NASLOV IVPOVRAČILO ALI IZVZETJE

Člen 15Prepoved povračila ali izvzetja od carin

1. (a) Za materiale brez porekla, ki se uporabljajo pri izdelavi izdelkov s poreklom iz Skupnosti, Maroka ali iz ene od drugih držav, omenjenih v členih 3 in 4, za katere se izda ali izdela dokazilo o poreklu v skladu z določbami iz naslova V, se v Skupnosti ali v Maroku ne more uveljavljati kakršno koli povračilo ali izvzetje od carin.

(b) Za izdelke, ki se uvrščajo v poglavje 3 ter pod tarifni številki 1604 in 1605 harmoniziranega sistema ter imajo poreklo iz Skupnosti, kot je določeno v členu 2(1)(c), za katere se izda ali izdela dokazilo o poreklu v skladu z določbami iz naslova V, se v Skupnosti ne more uveljavljati kakršno koli povračilo ali izvzetje od carin.

2. Prepoved iz odstavka 1 se nanaša na kakršno koli delno ali celotno povračilo, odpust ali neplačilo carin ali dajatev z enakim učinkom, ki se lahko uporablja v Skupnosti ali v Maroku izrecno ali posledično, za materiale, uporabljene pri izdelavi, in za izdelke, za katere velja odstavek 1(b) zgoraj, takrat, ko se izdelki, pridobljeni iz omenjenih materialov, izvozijo, in ne, če tam ostanejo za domačo porabo.

3. Izvoznik izdelkov, na katere se nanaša dokazilo o poreklu, mora biti pripravljen na zahtevo carinskih organov kadar koli predložiti vse ustrezne dokumente, ki dokazujejo, da za materiale brez porekla, uporabljene pri izdelavi teh izdelkov, ni bilo prejeto povračilo carine in da so bile vse carine ali dajatve z enakim učinkom, ki se uporabljajo za takšne materiale, dejansko plačane.

4. Določbe iz odstavkov od 1 do 3 se prav tako uporabljajo za embalažo v smislu člena 8(2), dodatke, nadomestne dele in orodje v smislu člena 9 ter izdelke v garniturah v smislu člena 10, če so takšni predmeti brez porekla.

5. Določbe odstavkov od 1 do 4 se uporabljajo samo za materiale, za katere velja Sporazum. Nadalje ne preprečujejo uporabe sistema izvoznih nadomestil, ki se uporabljajo pri izvozu kmetijskih izdelkov v skladu z določbami sporazuma.

6. Prepoved iz odstavka 1 se ne uporablja, če se izdelki štejejo za izdelke s poreklom iz Skupnosti ali Maroka brez uporabe kumulacije z materiali po poreklu iz ene od drugih držav, omenjenih v členih 3 in 4.

7. Ne glede na odstavek 1, lahko Maroko, z izjemo izdelkov, ki spadajo pod poglavja od 1 do 24 harmoniziranega sistema, uporablja sistem povračila ali izvzetja od carin ali dajatev z enakim učinkom,ki se uporabljajo za materiale brez porekla, uporabljene pri izdelavi izdelkov s poreklom, ob upoštevanju naslednjih določb:

(a) za izdelke iz poglavij od 25 do 49 in od 64 do 97 harmoniziranega sistema se lahko zadrži 5 % carina ali tista nižja stopnja, ki velja v Maroku;

(b) za izdelke iz poglavij od 50 do 63 harmoniziranega sistema se lahko zadrži 10 % carina ali tista nižja stopnja, ki velja v Maroku.

Določbe tega odstavka se uporabljajo do 31. decembra 2009 in se lahko z medsebojnim soglasjem ponovno pregledajo.

NASLOV VDOKAZILO O POREKLU

Člen 16 Splošne zahteve

1. Za izdelke s poreklom iz Skupnosti ob uvozu v Maroko in za izdelke s poreklom iz Maroka ob uvozu v Skupnost veljajo ugodnosti sporazuma ob predložitvi enega od naslednjih dokazil o poreklu:

(a) potrdila o gibanju blaga EUR.1, katerega vzorec je v Prilogi III a;

(b) potrdila o gibanju blaga EUR-MED, katerega vzorec je v Prilogi III b;

(c) v primerih iz člena 22(1), izjave izvoznika, v nadaljevanju „izjava na računu“ ali „izjava na računu EUR-MED“, na računu, dobavnici ali na drugem trgovinskem dokumentu, ki dovolj natančno opisuje te izdelke, da jih je mogoče prepoznati; besedilo izjave na računu je v Prilogah IV a in b.

2. Ne glede na odstavek 1 za izdelke s poreklom v smislu tega protokola v primerih, ki jih določa člen 27, veljajo ugodnosti sporazuma, ne da bi bilo treba predložiti kateri koli zgoraj navedeni dokument.

Člen 17 Postopek za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED

1. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED izdajo carinski organi države izvoznice na podlagi pisnega zahtevka izvoznika ali njegovega pooblaščenega zastopnika na izvoznikovo odgovornost.

2. Izvoznik ali njegov pooblaščeni zastopnik izpolni v ta namen obrazca potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED in zahtevka za potrdilo o gibanju, katerih vzorca sta v Prilogah III a in b. Obrazca se izpolnita v enem od jezikov, v katerih je sestavljen ta sporazum, in v skladu z določbami domačega prava države izvoznice. Če so napisani z roko, morajo biti izpolnjeni s črnilom in s tiskanimi črkami. Izdelki morajo biti poimenovani v za to predvidenem polju brez praznih vmesnih vrstic. Če polje ni v celoti izpolnjeno, je treba pod zadnjo vrstico poimenovanja potegniti vodoravno črto in prečrtati prazen prostor pod njo.

3. Izvoznik, ki vlaga zahtevek za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED, mora biti pripravljen kadar koli na zahtevo carinskih organov države izvoznice, v kateri se izda potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED, predložiti vse ustrezne dokumente, ki dokazujejo status izdelkov s poreklom kot tudi izpolnitev drugih zahtev tega protokola.

4. Brez poseganja v odstavek 5, potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdajo carinski organi države članice Skupnosti ali Maroka v naslednjih primerih:

- če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz Skupnosti ali Maroka, brez uporabe kumulacije z materiali po poreklu iz ene od drugih držav, omenjenih v členih 3 in 4, in če izpolnjujejo druge zahteve tega protokola,

- če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz ene od drugih držav, omenjenih v členih 3 in 4, s katerimi se uporablja kumulacija, brez uporabe kumulacije z materiali po poreklu iz ene od držav iz členov 3 in 4, in če izpolnjujejo druge zahteve tega protokola, pod pogojem, da sta bila potrdilo EUR-MED ali izjava na računu EUR-MED izdana v državi porekla,

- če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz Skupnosti ali Maroka, z uporabo kumulacije, omenjene v členih 3(4a) in 4(4a), in če izpolnjujejo druge zahteve tega protokola.

5. Potrdilo o gibanju blaga EUR-MED izdajo carinski organi države članice Skupnosti ali Maroka, če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz Skupnosti, Maroka ali iz ene od drugih držav, omenjenih v členih 3 in 4, s katerimi se uporablja kumulacija, izpolnjujejo zahteve tega protokola in:

- je bila uporabljena kumulacija z materiali po poreklu iz ene od držav, omenjenih v členih 3 in 4, ali

- se izdelki v okviru kumulacije lahko uporabljajo kot materiali za izdelavo izdelkov za izvoz v eno od držav, omenjenih v členih 3 in 4, ali

- se izdelki lahko ponovno izvozijo iz namembne države v eno od drugih držav, omenjenih v členih 3 in 4.

6. Potrdilo o gibanju blaga EUR-MED mora v polju 7 vsebovati enega od naslednjih zaznamkov v angleščini:

- če je bilo poreklo pridobljeno na osnovi uporabe kumulacije z materiali po poreklu iz ene ali več držav, omenjenih v členih 3 in 4:

„CUMULATION APPLIED WITH ……“ (ime države/držav)

- če je bilo poreklo pridobljeno brez uporabe kumulacije z materiali po poreklu iz ene ali več držav, omenjenih v členih 3 in 4:

„NO CUMULATION APPLIED“.

7. Carinski organi, ki izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED, naredijo vse potrebno za preverjanje porekla izdelkov in izpolnjevanja drugih zahtev tega protokola. V ta namen imajo pravico zahtevati katero koli dokazilo in opraviti kakršen koli pregled izvoznikovega knjigovodstva ali kakršen koli drug pregled, ki se jim zdi potreben. Zagotoviti morajo tudi, da sta obrazca iz odstavka 2 pravilno izpolnjena. Zlasti morajo preveriti, ali je prostor, namenjen poimenovanju izdelkov, izpolnjen tako, da izključuje vse možnosti pripisov z namenom goljufije.

8. Datum izdaje potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED mora biti naveden v polju 11 potrdila.

9. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED izdajo carinski organi in ga dajo izvozniku takoj, ko je dejanski izvoz opravljen ali zagotovljen.

Člen 18 Naknadno izdana potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED

1. Ne glede na člen 17(9) se potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED izjemoma lahko izda tudi po izvozu izdelkov, na katere se nanaša:

(a) če ni bilo izdano ob izvozu zaradi napak ali nenamernih opustitev ali posebnih okoliščin;

ali

(b) če se carinskim organom zadovoljivo dokaže, da je bilo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED izdano, vendar ob uvozu iz tehničnih razlogov ni bilo sprejeto.

2. Ne glede na člen 17(9) se potrdilo o gibanju blaga EUR-MED lahko izda po izvozu izdelkov, na katere se nanaša in za katere je bilo ob izvozu izdano potrdilo o gibanju blaga EUR.1, pod pogojem, da se carinskim organom zadovoljivo dokaže, da so pogoji iz člena 17(5) izpolnjeni.

3. Izvoznik mora za izvajanje odstavkov 1 in 2 v zahtevi navesti kraj in datum izvoza izdelkov, na katere se nanaša potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED, in navesti razloge za svojo zahtevo.

4. Carinski organi lahko izdajo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED naknadno šele potem, ko preverijo, če se podatki v izvoznikovem zahtevku ujemajo s podatki v ustreznem spisu .

5. Potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED, ki so izdana naknadno, morajo imeti naslednji zaznamek v angleščini:

„ISSUED RETROSPECTIVELY“

Potrdila o gibanju blaga EUR-MED, ki so izdana naknadno z uporabo odstavka 2, morajo imeti naslednji zaznamek v angleščini:

„ISSUED RETROSPECTIVELY (Original EUR.1 no………. [datum in kraj izdaje])“

6. Zaznamek iz odstavka 5 more biti vpisan v polje 7 potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED.

Člen 19 Izdaja dvojnika potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED

1. Če je bilo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED ukradeno, izgubljeno ali uničeno, lahko izvoznik carinske organe, ki so to potrdilo izdali, zaprosi za dvojnik, sestavljen na podlagi izvoznih dokumentov, ki jih imajo .

2. Na takšen način izdani dvojnik mora imeti naslednji zaznamek v angleščini:

„DUPLICATE“

3. Zaznamek iz odstavka 2 mora biti vpisan v polje 7 dvojnika potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED.

4. Dvojnik, na katerem mora biti datum izdaje izvirnega potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED, začne veljati s tem datumom.

Člen 20 Izdaja potrdil o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED na podlagi predhodno izdanega ali sestavljenega dokazila o poreklu

Kadar so izdelki s poreklom dani pod nadzor carinskega urada v Skupnosti ali Maroku, je mogoče nadomestiti izvirno dokazilo o poreklu z enim ali več potrdili o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED, z namenom pošiljanja vseh ali nekaterih izdelkov drugam v Skupnosti ali v Maroku. Nadomestno(-a) potrdilo(-a) o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED izda carinski urad, pod katerega nadzor so bili dani izdelki.

Člen 21 Ločeno knjigovodsko izkazovanje

1. Če pri ločenem skladiščenju zalog izdelkov s poreklom in izdelkov brez porekla, ki so enaki ali med seboj zamenljivi, nastanejo precejšnje materialne ali stroškovne težave, lahko carinski organi na pisno zahtevo prizadetih strank za vodenje teh zalog dovolijo tako imenovano metodo „ločenega knjigovodskega izkazovanja“.

2. Ta metoda mora zagotoviti, da je število pridobljenih izdelkov v določenem dogovorjenem obdobju, ki se lahko štejejo za izdelke s poreklom, enako, kot bi ga dobili, če bi bile zaloge fizično ločene.

3. Carinski organi lahko tako dovoljenje izdajo pod kakršnimi koli pogoji, za katere menijo, da so primerni.

4. Ta metoda se vodi in uporablja na podlagi splošnih računovodskih načel, ki veljajo v državi, v kateri je bil izdelek narejen.

5. Uporabnik te poenostavitve lahko sestavi oziroma zaprosi za dokazilo o poreklu za tiste količine izdelkov, ki se lahko štejejo za izdelke s poreklom. Uporabnik mora na zahtevo carinskih organov dati izjavo o tem, kako so bile količine vodene.

6. Carinski organi nadzorujejo uporabo dovoljenja in lahko dovoljenje kadar koli odvzamejo, če ga uporabnik kakor koli nepravilno uporablja ali ne izpolnjuje katerega od drugih pogojev, določenih v tem protokolu.

Člen 22 Pogoji za izjavo na računu ali izjavo na računu EUR-MED

1. Izjavo na računu ali izjavo na računu EUR-MED iz člena 16(1)(c) lahko da:

(a) pooblaščeni izvoznik v smislu člena 23;

ali

(b) kateri koli izvoznik za vsako pošiljko, ki jo sestavlja en ali več tovorkov, ki vsebujejo izdelke s poreklom, katerih skupna vrednost ne presega 6 000 EUR.

2. Brez poseganja v odstavek 3 je izjavo na računu mogoče dati v naslednjih primerih:

- če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz Skupnosti ali iz Maroka, brez uporabe kumulacije z materiali po poreklu iz ene od drugih držav, omenjenih v členih 3 in 4, in če izpolnjujejo druge zahteve tega protokola,

- če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz ene od drugih držav, omenjenih v členih 3 in 4, s katerimi se uporablja kumulacija, brez uporabe kumulacije z materiali po poreklu iz ene od držav iz členov 3 in 4, in če izpolnjujejo druge zahteve tega protokola, pod pogojem, da sta bila potrdilo EUR-MED ali izjava na računu EUR-MED izdana v državi porekla;

- če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz Skupnosti ali Maroka, z uporabo kumulacije, omenjene v členih 3(4a) in 4(4a), in če izpolnjujejo druge zahteve tega protokola.

3. Izjavo na računu EUR-MED je mogoče dati, če se izdelki, na katere se nanaša, lahko štejejo za izdelke s poreklom iz Skupnosti, Maroka ali iz ene od drugih držav, omenjenih v členih 3 in 4, s katerimi se uporablja kumulacija, izpolnjujejo zahteve tega protokola in:

- je bila uporabljena kumulacija z materiali po poreklu iz ene od držav, omenjenih v členih 3 in 4, ali

- se izdelki v okviru kumulacije lahko uporabljajo kot materiali za izdelavo izdelkov za izvoz v eno od držav, omenjenih v členih 3 in 4, ali

- se izdelki lahko ponovno izvozijo iz namembne države v eno od drugih držav, omenjenih v členih 3 in 4.

4. Izjava na računu EUR-MED mora vsebovati enega od naslednjih zaznamkov v angleščini:

- če je bilo poreklo pridobljeno na osnovi uporabe kumulacije z materiali po poreklu iz ene ali več držav, omenjenih v členih 3 in 4:

„CUMULATION APPLIED WITH ……“ (ime države/držav)

- če je bilo poreklo pridobljeno brez uporabe kumulacije z materiali po poreklu iz ene ali več držav, omenjenih v členih 3 in 4:

„NO CUMULATION APPLIED“

5. Izvoznik, ki daje izjavo na računu ali izjavo na računu EUR-MED, mora biti pripravljen kadar koli na zahtevo carinskih organov države izvoznice predložiti vse ustrezne dokumente, ki dokazujejo status porekla blaga ter izpolnjevanje drugih zahtev iz tega protokola.

6. Izjavo na računu ali izjavo na računu EUR-MED, katere besedilo je v Prilogi IVa in b, mora izvoznik natipkati, odtisniti ali natisniti na račun, dobavnico ali na drug trgovinski dokument v eni od jezikovnih različic, ki so navedene v teh prilogah, v skladu z določbami notranjega prava države izvoznice. Če je izjava napisana z roko, se izpolni s črnilom in s tiskanimi črkami.

7. Izjave na računu in izjave na računu EUR-MED morajo imeti izvirni lastnoročni podpis izvoznika. Vendar se od pooblaščenega izvoznika v smislu člena 23 ne zahteva, da podpisuje take izjave, če se carinskim organom države izvoznice pisno zaveže, da sprejema polno odgovornost za vsako izjavo na računu, po kateri ga je mogoče prepoznati, kot da jo je podpisal lastnoročno.

8. Izjavo na računu ali izjavo na računu EUR-MED lahko izvoznik da ob izvozu izdelkov, na katere se nanaša, ali po izvozu, pod pogojem, da je predložena državi uvoznici najkasneje v dveh letih po uvozu izdelkov, na katere se nanaša.

Člen 23 Pooblaščeni izvoznik

1. Carinski organi države izvoznice lahko pooblastijo katerega koli izvoznika, v nadaljnjem besedilu „pooblaščenega izvoznika“, ki pogosto pošilja izdelke na podlagi tega sporazuma, da daje izjave na računu ali izjave na računu EUR-MED ne glede na vrednost izdelkov, na katere se nanaša. Izvoznik, ki prosi za takšno pooblastilo, mora carinskim organom ponuditi vsa zadovoljiva jamstva, potrebna za preverjanje porekla teh izdelkov, kot tudi izpolnjevanja vseh drugih zahtev tega protokola.

2. Carinski organi lahko odobrijo status pooblaščenega izvoznika pod kakršnimi koli pogoji, za katere menijo, da so primerni.

3. Carinski organi dodelijo pooblaščenemu izvozniku številko carinskega pooblastila, ki se navede v izjavi na računu ali v izjavi na računu EUR-MED.

4. Carinski organi spremljajo in nadzorujejo, kako pooblaščeni izvoznik uporablja pooblastilo.

5. Carinski organi lahko pooblastilo kadar koli umaknejo. To morajo storiti, če pooblaščeni izvoznik ne nudi več jamstev iz odstavka 1, če ne izpolnjuje več pogojev iz odstavka 2 ali če drugače nepravilno uporablja pooblastilo.

Člen 24 Veljavnost dokazila o poreklu

1. Dokazilo o poreklu je veljavno štiri mesece od datuma izdaje v državi izvoznici in mora biti v tem roku predloženo carinskim organom države uvoznice.

2. Dokazila o poreklu, ki so carinskim organom države uvoznice predložena po poteku roka za predložitev, določenega v odstavku 1, se lahko sprejme zaradi uporabe preferencialne obravnave, če jih zaradi izjemnih okoliščin ni bilo možno predložiti do določenega končnega datuma.

3. V drugih primerih predložitve z zamudo lahko carinski organi države uvoznice sprejmejo dokazila o poreklu v primeru, da so jim bili izdelki predloženi pred tem končnim datumom.

Člen 25 Predložitev dokazila o poreklu

Dokazila o poreklu se predložijo carinskim organom države uvoznice v skladu s postopki, ki se uporabljajo v tej državi. Navedeni organi lahko zahtevajo prevod dokazila o poreklu in tudi, da spremlja uvozno deklaracijo izjava, s katero uvoznik potrjuje, da blago dejansko izpolnjuje pogoje, potrebne za izvajanje Sporazuma.

Člen 26 Uvoz po delih

Kadar se na zahtevo uvoznika in pod pogoji, ki jih določijo carinski organi države uvoznice, razstavljeni ali nesestavljeni izdelki v smislu splošnega pravila 2(a) harmoniziranega sistema, ki spadajo v oddelek XVI in XVII ali v tarifni številki 7308 in 9406 harmoniziranega sistema, uvažajo po delih, se za take izdelke pri prvem delnem uvozu carinskim organom predloži eno samo dokazilo o poreklu.

Člen 27 Izjeme pri dokazilu o poreklu

1. Izdelki, ki jih posamezniki kot majhne tovorke pošiljajo drugim posameznikom ali so del osebne prtljage potnikov, se priznavajo za izdelke s poreklom, ne da bi bilo potrebno predložiti dokazilo o poreklu, če se ti izdelki ne uvažajo v trgovinske namene in je bila dana izjava, da ustrezajo zahtevam tega protokola, in če ni dvoma o resničnosti takšne izjave. Če se izdelki pošiljajo po pošti, se izjava lahko napiše na carinsko deklaracijo CN22/CN23 ali na list papirja, ki se priloži temu dokumentu.

2. Občasni uvozi, pri čemer gre le za izdelke za osebno uporabo prejemnikov ali potnikov ali njihovih družin, se ne štejejo za uvoz v trgovinske namene, če je iz narave in količine izdelkov razvidno, da niso namenjeni za trgovanje.

3. Poleg tega skupna vrednost teh izdelkov ne sme presegati 500 EUR v primeru majhnih tovorkov ali 1 200 EUR v primeru izdelkov, ki so del osebne prtljage potnikov.

Člen 27a Izjava dobavitelja

1. Kadar se izda potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali se sestavi izjava na računu v Skupnosti ali v Maroku za izdelke s poreklom, pri izdelavi katerih je bilo uporabljeno blago iz Alžirije, Maroka, Tunizije ali Skupnosti, ki je bilo obdelano ali predelano v teh državah in ni pridobili preferencialni status porekla, se upošteva izjava dobavitelja, dana za to blago v skladu s tem členom.

2. Izjava dobavitelja iz odstavka 1 služi kot dokazilo o opravljeni obdelavi ali predelavi zadevnega blaga v Alžiriji, Maroku, Tuniziji ali Skupnosti, za namene določanja, ali se izdelki, v izdelavi katerih se to blago uporablja,lahko štejejo za izdelke s poreklom iz Skupnosti ali iz Maroka in izpolnjujejo druge zahteve tega protokola.

3. Razen v primerih iz odstavka 4 dobavitelj sestavi ločeno izjavo dobavitelja za vsako pošiljko blaga v obliki, določeni v Prilogi V, na listu papirja, priloženemu k računu, dobavnici ali kakšnem drugem trgovinskem dokumentu, ki dovolj natančno opisuje zadevno blago, da ga je mogoče prepoznati.

4. Kadar dobavitelj redno dobavlja blago določeni stranki, za katerega se pričakuje, da bo njegova obdelava ali predelava ostala daljše obdobje nespremenjena v Alžiriji, Maroku, Tuniziji ali Skupnosti, lahko predloži eno samo izjavo dobavitelja, v nadaljnjem besedilu „dolgoročna izjava dobavitelja“, ki velja za nadaljnje pošiljke omenjenega blaga .

Dolgoročna izjava dobavitelja običajno velja do enega leto od datuma, ko se da izjava. Carinski organi države, v kateri se sestavi izjava, določijo pogoje za daljše obdobje veljavnosti.

Dolgoročno izjavo dobavitelja sestavi dobavitelj v obliki, predpisani v Prilogi VI, in v njej zadevno blago opiše tako natančno, da ga je mogoče prepoznati. Zadevni stranki jo predloži pred prvo pošiljko blaga, na katero se nanaša ta izjava, ali skupaj s prvo pošiljko.

Dobavitelj stranko takoj obvesti, če se dolgoročna izjava dobavitelja za dobavljeno blago ne uporablja več.

5. Izjava dobavitelja iz odstavkov 3 in 4 mora biti natipkana ali natisnjena v enem od jezikov, v katerih je sestavljen Sporazum, v skladu z določbami notranje zakonodaje države, v kateri se sestavi in mora imeti izvirni lastnoročni podpis dobavitelja. Izjava je lahko napisana tudi z roko; v takem primeru mora biti napisana s črnilom in tiskanimi črkami.

6. Dobavitelj, ki izpolni izjavo, mora biti pripravljen, da na zahtevo carinskih organov države, v kateri je bila izjava sestavljena, kadar koli predloži vse ustrezne dokumente, ki dokazujejo, da so informacije v tej izjavi točne.

Člen 28 Dokazilne listine

Listine iz členov 17(3), 22(5) in 27a(6), ki se uporabljajo zato, da bi dokazali, da se izdelki, na katere se nanaša potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED ali izjava na računu ali izjava na računu EUR-MED, lahko štejejo za izdelke s poreklom iz Skupnosti, Maroka ali iz ene od drugih držav, omenjenih v členih 3 in 4, in izpolnjujejo druge zahteve tega protokola ter da so informacije na izjavi dobavitelja točne, so med drugim lahko tudi:

(a) neposredno dokazilo o postopkih, ki jih je opravil izvoznik ali dobavitelj za pridobitev zadevnega blaga, kot je vsebovano na primer v njegovih poslovnih knjigah ali v njegovem notranjem knjigovodstvu;

(b) dokumenti, ki dokazujejo status porekla uporabljenih materialov, izdani ali sestavljeni v Skupnosti ali Maroku, če se takšni dokumenti uporabljajo v skladu z notranjim pravom;

(c) dokumenti, ki dokazujejo postopek obdelave ali predelave materialov v Skupnosti ali v Maroku, izdani ali sestavljeni v Skupnosti ali v Maroku, če se takšni dokumenti uporabljajo v skladu z notranjim pravom;

(d) potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED ali izjave na računu ali izjave na računu EUR-MED, ki dokazujejo status porekla uporabljenih materialov, izdana ali sestavljena v Skupnosti ali v Maroku v skladu s tem protokolom, ali v eni od drugih držav iz členov 3 in 4, v skladu s pravili o poreklu, ki so enaka kot pravila v tem protokolu;

(e) ustrezno dokazilo o obdelavi ali predelavi, opravljeni zunaj Skupnosti ali Maroka z uporabo člena 12, ki dokazuje, da so zahteve tega člena izpolnjene;

(f) izjava dobavitelja, ki dokazuje opravljene obdelave ali predelave na uporabljenih materialih v Skupnosti, Tuniziji, Maroku ali Alžiriji, sestavljena v eni od teh držav.

Člen 29 Shranjevanje dokazil o poreklu, izjav dobavitelja in dokazilnih listin

1. Izvoznik, ki vlaga zahtevek za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED, mora najmanj tri leta hraniti dokumente iz člena 17(3).

2. Izvoznik, ki daje izjavo na računu ali izjavo na računu EUR-MED, mora najmanj tri leta hraniti kopijo te izjave na računu, kot tudi dokumente iz člena 22(5).

2a. Dobavitelj, ki sestavi izjavo dobavitelja mora najmanj tri leta hraniti kopije izjave in računa, dobavnic ali drugih trgovinskih dokumentov, h katerim je ta izjava priložena, kot tudi dokumente iz člena 27a(6).

Dobavitelj, ki sestavi dolgoročno izjavo dobavitelja mora najmanj tri leta hraniti kopije izjave in vseh računov, dobavnic ali drugih trgovinskih dokumentov v zvezi z blagom, na katerega se ta izjava nanaša, poslanega zadevni stranki, kot tudi dokumente iz člena 27a(6). To obdobje se začne z datumom izteka veljavnosti dolgoročne izjave dobavitelja.

3. Carinski organi države izvoznice, ki izdajo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED, morajo vsaj tri leta hraniti zahtevke iz člena 17(2).

4. Carinski organi države uvoznice morajo vsaj tri leta hraniti njim predložena potrdila o gibanju blaga EUR.1 in EUR-MED, izjave na računu in izjave na računu EUR-MED.

Člen 30 Razlike in oblikovne napake

1. Če so ugotovljene manjše razlike med navedbami na dokazilu o poreklu in tistimi na dokumentih, ki so bili predloženi carinskemu organu zaradi izpolnjevanja uvoznih formalnosti za izdelke, to še ne pomeni ničnosti omenjenega dokazila, če se pravilno ugotovi, da ta dokument ustreza predloženim izdelkom.

2. Očitne oblikovne napake, kot so npr. tipkarske napake na dokazilu o poreklu, ne smejo biti razlog za zavrnitev, če te napake ne ustvarjajo dvomov o pravilnosti navedb v tem dokumentu.

Člen 31 Zneski, izraženi v eurih

1. Za uporabo določb člena 22(l)(b) in člena 27(3) v primerih, ko se izda račun v drugi valuti kot euro, vsako leto vsaka od teh držav določi zneske v nacionalni valuti držav članic Skupnosti, Maroka in drugih držav, omenjenih v členu 3 in 4, ki ustrezajo zneskom, izraženim v eurih.

2. Za pošiljko se lahko uveljavljajo ugodnosti določb člena 22(1)(b) ali člena 27(3) s sklicevanjem na valuto, v kateri je izdan račun, glede na znesek, ki ga je določila zadevna država.

3. Zneski, ki jih je treba uporabiti v kateri koli dani nacionalni valuti, so protivrednosti v tisti nacionalni valuti zneskov, izraženih v eurih, po tečaju na prvi delovni dan v oktobru. Zneski se sporočijo Komisiji Evropskih skupnosti do 15. oktobra in se uporabljajo od 1. januarja naslednjega leta. Komisija Evropskih skupnosti o ustreznih zneskih uradno obvesti vse zadevne države.

4. Država lahko zaokroži znesek, ki ga dobi pri preračunavanju v eurih izraženega zneska v nacionalno valuto, navzgor ali navzdol. Zaokroženi znesek se od zneska, ki se dobi pri preračunu, ne sme razlikovati za več kot 5 %. Država lahko ohrani nespremenjeno protivrednost v nacionalni valuti zneska, izraženega v eurih, če je ob letni uskladitvi iz tretjega odstavka preračun tega zneska pred kakršno koli zaokrožitvijo večji za manj kot 15 % protivrednosti v nacionalni valuti. Protivrednost v nacionalni valuti se lahko ohrani nespremenjena, če bi preračun povzročil zmanjšanje te protivrednosti.

5. Zneske, izražene v eurih, na zahtevo Skupnosti ali Maroka ponovno pregleda Pridružitveni odbor. Pridružitveni odbor pri tem pregledu upošteva zaželeno ohranjanje realnih učinkov teh vrednostni omejitev. V ta namen se lahko odloči za spremembo zneskov, izraženih v eurih.

NASLOV VIDOGOVORI O UPRAVNEM SODELOVANJU

Člen 32 Medsebojna pomoč

1. Carinski organi držav članic Skupnosti in Maroka si prek Komisije Evropskih skupnosti medsebojno izmenjajo vzorčne odtise žigov, ki jih uporabljajo njihovi carinski uradi pri izdajanju potrdil o gibanju blaga EUR.1 in EUR-MED, in naslove carinskih organov, odgovornih za preverjanje teh potrdil, izjav na računu in izjav na računu EUR-MED ali izjav dobavitelja.

2. Da bi zagotovili pravilno uporabo tega protokola, si Skupnost in Maroko prek pristojnih carinskih uprav medsebojno pomagata pri preverjanju pristnosti potrdil o gibanju EUR.1 in EUR-MED, izjav na računu in izjav na računu EUR-MED ali izjav dobavitelja in točnosti informacij, ki so tam navedene.

Člen 33 Preverjanje dokazil o poreklu

1. Dokazila o poreklu se naknadno preverjajo naključno ali kadar carinski organi države uvoznice upravičeno dvomijo o pristnosti teh dokumentov, o statusu porekla zadevnih izdelkov ali o izpolnitvi drugih zahtev tega protokola.

2. Za namene izvajanja določb odstavka 1 morajo carinski organi države uvoznice vrniti potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED in račun, če je bil predložen, izjavo na računu ali izjavo na računu EUR-MED ali kopijo teh listin carinskim organom države izvoznice in če je to primerno, navesti razloge za poizvedbo. V podporo zahtevi za preverjanje se pošlje vsak pridobljeni dokument ali informacija, ki kaže, da so podatki na dokazilu o poreklu napačni.

3. Preverjanje opravijo carinski organi države izvoznice. V ta namen imajo pravico zahtevati katero koli dokazilo in opraviti kakršen koli pregled izvoznikovega knjigovodstva ali kakršen koli drug pregled, ki se jim zdi potreben.

4. Če se carinski organi države uvoznice odločijo, da bodo začasno prenehali priznavati preferencialno obravnavo za te izdelke, medtem ko čakajo na izide preverjanja, morajo uvozniku ponuditi sprostitev blaga, pogojeno z vsemi previdnostnimi ukrepi, ki se jim zdijo potrebni.

5. Carinski organi, ki so zahtevali preverjanje, morajo biti čim prej obveščeni o izidih tega preverjanja. Takšni izidi morajo jasno pokazati, ali so dokumenti pristni in ali se izdelke, na katere se nanašajo, lahko štejejo za izdelke s poreklom iz Skupnosti, Maroka ali ene od drugih držav, omenjenih v členih 3 in 4 ter da izpolnjujejo druge zahteve tega protokola.

6. Če v primerih upravičenega dvoma ni odgovora v desetih mesecih od datuma zahteve za preverjanje ali če odgovor ne vsebuje zadostnih informacij za določitev pristnosti obravnavanega dokumenta ali pravega porekla izdelkov, carinski organi, ki so zahtevali preverjanje, razen v izjemnih okoliščinah, zavrnejo upravičenost za preferencialno obravnavo.

Člen 33a Preverjanje izjave dobavitelja

1. Izjave dobavitelja ali dolgoročne izjave dobavitelja se naknadno preverjajo naključno ali kadar carinski organi države, v kateri so bile take izjave upoštevane pri izdajanju potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali sestavljanju izjave na računu, upravičeno dvomijo o pristnosti dokumenta ali točnosti informacij v tem dokumentu.

2. Zaradi izvajanja določb odstavka 1 morajo carinski organi zgoraj omenjene države vrniti izjavo dobavitelja in račun(-e), dobavnico(-e) ali druge trgovinske dokumente za blago, na katerega se nanaša ta izjava, carinskim organom države, v kateri je bila izjava sestavljena, in navesti vsebinske ali oblikovne razloge za poizvedbo, kadar je to primerno.

V podporo zahtevi za naknadno preverjanje se pošlje vsak pridobljeni dokument in informacija, ki kažeta, da so informacije v izjavi dobavitelja nepravilne.

3. Preverjanje opravijo carinski organi države, v kateri je bila izjava dobavitelja sestavljena. V ta namen imajo pravico zahtevati kakršno koli dokazilo in opraviti kakršen koli pregled dobaviteljevega knjigovodstva ali kakršen koli drug pregled, ki se jim zdi potreben.

4. Carinski organi, ki so zahtevali preverjanje, morajo biti o izidih takega preverjanja čim prej obveščeni. Izidi morajo jasno pokazati, ali so informacije dane v izjavi dobavitelja točne in morajo omogočiti, da se ugotovi, ali in v kakšni meri se ta izjava dobavitelja lahko upošteva pri izdajanju potrdila o gibanju EUR.1 ali pri sestavljanju izjave na računu.

Člen 34 Reševanje sporov

Kadar nastopijo spori v zvezi s postopki preverjanja iz členov 33 in 33a, ki jih carinski organi, ki so zahtevali preverjanje, in carinski organi, ki so odgovorni za izvajanje preverjanja, ne morejo rešiti med seboj ali če se pojavijo vprašanja glede razlage tega protokola, jih je treba predložiti Pridružitvenemu odboru.

V vseh primerih se spori med uvoznikom in carinskimi organi države uvoznice rešujejo v skladu z zakonodajo te države.

Člen 35 Kazni

Kaznovan bo vsak, ki sestavi dokument ali povzroči, da se sestavi dokument, ki vsebuje nepravilne podatke, z namenom, da bi pridobil preferencialno obravnavo za izdelke.

Člen 36 Proste cone

1. Skupnost in Maroko sprejmeta vse potrebne ukrepe, da zagotovita, da se izdelki, s katerimi se trguje na podlagi dokazila o poreklu in za katere med prevozom uporabljata prosto cono na svojem ozemlju, ne nadomestijo z drugim blagom ter da na njih niso opravljeni drugi postopki razen, običajnih, potrebnih za preprečitev njihovega poslabšanja.

2. Če se kot izjema od določb iz odstavka 1 izdelki s poreklom iz Skupnosti ali Maroka, ki imajo dokazilo o poreklu, uvozijo v prosto cono in se na njih opravijo obdelave in predelave, pristojni organi na izvoznikovo zahtevo izdajo novo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED, če je opravljena obdelava ali predelava v skladu z določbami tega protokola.

NASLOV VIICEUTA IN MELILLA

Člen 37 Uporaba Protokola

1. Izraz „Skupnost“ iz člena 2 ne zajema Ceute in Melille.

2. Za izdelke s poreklom iz Maroka ob uvozu v Ceuto in Melillo velja v vseh pogledih enak carinski režim, kot je tisti, ki se uporablja za izdelke s poreklom iz carinskega območja Skupnosti na podlagi Protokola 2 Akta o pristopu Kraljevine Španije in Portugalske republike k Evropskim skupnostim. Maroko odobri za uvoz izdelkov, ki so zajeti s tem sporazumom in po poreklu iz Ceute in Melille, enak carinski režim, kot velja za izdelke, ki se uvozijo in so po poreklu iz Skupnosti.

3. Za uporabo odstavka 2 v zvezi z izdelki s poreklom iz Ceute in Melille se ta protokol uporablja smiselno ob upoštevanju posebnih pogojev iz člena 38.

Člen 38 Posebni pogoji

1. Če se prevažajo neposredno v skladu z določbami iz člena 13, se štejejo kot:

(1) izdelki s poreklom iz Ceute in Melille:

(a) izdelki, v celoti pridobljeni v Ceuti in Melilli;

(b) izdelki, pridobljeni v Ceuti in Melilli, pri izdelavi katerih so bili uporabljeni izdelki, ki niso vključeni v točko (a), pod pogojem, da:

(i) so bili ti izdelki zadosti obdelani ali predelani v smislu člena 6;

ali če

(ii) gre za izdelke s poreklom iz Maroka ali iz Skupnosti, pod pogojem, da so bili obdelani ali predelani bolj, kot to zahtevajo postopki iz člena 7.

(2) izdelki s poreklom iz Maroka:

(a) izdelki, v celoti pridobljeni v Maroku;

(b) izdelki, pridobljeni v Maroku, pri izdelavi katerih so bili uporabljeni izdelki, ki niso vključeni v točko (a), pod pogojem, da:

(i) so bili ti izdelki zadosti obdelani ali predelani v smislu člena 6;

ali če

(ii) gre za izdelke s poreklom iz Ceute in Melille ali Skupnosti, pod pogojem, da so bili obdelani ali predelani bolj, kot to zahtevajo postopki iz člena 7.

2. Ceuta in Melilla se štejeta za enotno ozemlje.

3. Izvoznik ali njegov pooblaščeni zastopnik vpišeta „Maroko“ in „Ceuta in Melilla“ v polje 2 potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED ali izjave na računu ali izjave na računu EUR-MED. Poleg tega je, če gre za izdelke s poreklom iz Ceute in Melille, to treba označiti v polju 4 potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED ali izjav na računu ali izjav na računu EUR-MED.

4. Španski carinski organi so pristojni za uporabo tega protokola v Ceuti in Melilli.

NASLOV VIIIKONČNE DOLOČBE

Člen 39 Spremembe Protokola

Pridružitveni svet lahko sklene, da bo spremenil določbe iz tega protokola.

Člen 40 Prehodne določbe za blago na poti ali v skladiščenju

Določbe tega sporazuma se lahko uporabljajo za blago, ki izpolnjuje določbe tega protokola in ki je na dan začetka veljavnosti tega protokola bodisi na poti bodisi je v Skupnosti ali v Maroku v začasni hrambi, v carinskih skladiščih ali v prostih conah, pod pogojem, da se carinskim organom države uvoznice v štirih mesecih od navedenega datuma predloži potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR-MED, ki so ga naknadno izdali carinski organi države izvoznice skupaj z dokumenti, ki dokazujejo, da se je blago prevažalo neposredno v skladu z določbami člena 13.

PRILOGA I

Uvodne opombe k seznamu v Prilogi II

Opomba 1:

Ta seznam določa pogoje, ki se zahtevajo za vse izdelke, da bi se lahko šteli za zadosti obdelane ali predelane v smislu člena 6 Protokola.

Opomba 2:

2.1. Prva dva stolpca seznama opisujeta pridobljeni izdelek. Prvi stolpec seznama je tarifna številka ali številka poglavja, ki se uporablja v harmoniziranem sistemu, drugi stolpec pa vsebuje poimenovanje blaga, ki se v tem sistemu uporablja za to tarifno številko ali poglavje. Za vsak vpis v prvih dveh stolpcih je določeno pravilo v stolpcu 3 ali 4 . Kjer je, v nekaterih primerih, pred vpisom v prvem stolpcu „ex“, se pravila v stolpcu 3 ali 4 uporabljajo samo za del tarifne številke, opisane v stolpcu 2.

2.2. Če je v stolpcu 1 združenih več tarifnih številk ali če je navedena številka poglavja in je zato poimenovanje izdelkov v stolpcu 2 splošno, se zraven navedena pravila v stolpcu 3 ali 4 uporablja za vse izdelke, ki se po harmoniziranem sistemu uvrščajo v tarifne številke tega poglavja ali v katere koli tarifne številke, združene v stolpcu 1.

2.3. Če seznam vsebuje različna pravila, ki se uporabljajo za različne izdelke v okviru ene tarifne številke, je v vsakem novem odstavku poimenovanje tega dela tarifne številke, za katerega se uporabljajo zraven navedena pravila v stolpcu 3 ali 4.

2.4. Če je za vpis v prvih dveh stolpcih pravilo določeno v stolpcih 3 in 4, ima izvoznik možnost izbrati uporabo bodisi pravila iz stolpca 3 bodisi tistega iz stolpca 4. Če v stolpcu 4 ni pravila o poreklu, je treba uporabiti pravilo, določeno v stolpcu 3.

Opomba 3:

3.1. Določbe člena 6 Protokola o izdelkih, ki so pridobili status blaga s poreklom in se uporabljajo pri izdelavi drugih izdelkov, se uporabljajo ne glede na to, ali je bil ta status pridobljen znotraj tovarne, v kateri se izdelki uporabljajo, ali v drugi tovarni v pogodbenici.

Primer:

Motor iz tarifne številke 8407, za katerega pravilo določa, da vrednost materialov brez porekla, ki se lahko vgradijo, ne sme presegati 40 % cene franko tovarna, je izdelan iz „drugih legiranih jekel, grobo oblikovanih s kovanjem“ iz tarifne številke ex 7224.

Če je bilo to kovanje opravljeno v Skupnosti iz ingota brez porekla, potem je že pridobil poreklo na podlagi pravila za tarifno številko ex 7224 na seznamu. Zato se pri izračunu vrednosti motorja šteje, da ima poreklo, ne glede na to, ali je bil izdelan v isti ali drugi tovarni v Skupnosti. Vrednost ingota brez porekla se tako ne upošteva pri seštevanju vrednosti uporabljenih materialov brez porekla.

3.2. Pravilo iz seznama predstavlja najmanjši del potrebne obdelave ali predelave in več predelave ali obdelave prav tako dodeli status porekla, nasprotno pa manj predelave ali obdelave statusa porekla ne more dodeliti. Torej če pravilo določa, da je mogoče na določeni stopnji izdelave uporabiti material brez porekla, je uporaba takšnega materiala na zgodnejši stopnji izdelave dovoljena, na poznejši stopnji pa uporaba takšnega materiala ni dovoljena.

3.3. Brez poseganja v opombo 3.2, če pravilo uporablja določbe » Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke“, se lahko uporabijo materiali iz katere koli tarifne številke ( tudi materiali z istim poimenovanjem in iz istega poglavja kot izdelek), pri čemer je potrebno upoštevati kakršne koli posebne omejitve, ki jih pravilo tudi lahko vsebuje.

Seveda pa izraz „Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, vključno z drugimi materiali iz tarifne številke...“ ali „Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, vključno z drugimi materiali iz iste tarifne številke kot izdelek“ pomeni, da se lahko uporabijo materiali iz katere koli tarifne številke, razen tistih z istim poimenovanjem kot izdelek, naveden v stolpcu 2 seznama.

3.4. Kadar pravilo iz seznama določa, da se izdelek lahko izdela iz več kot enega materiala, to pomeni, da se lahko uporabi kateri koli ali več materialov. Ne zahteva pa, da se uporabijo vsi.

Primer:

Pravilo za tkanine iz tarifnih številk 5208 do 5212 določa, da se lahko uporabijo naravna vlakna, prav tako pa se lahko poleg drugih materialov uporabijo tudi kemični materiali. To ne pomeni, da je treba uporabiti oboje; uporabi se lahko ali eno ali drugo ali oboje.

3.5. Če pravilo iz seznama določa, da mora biti izdelek izdelan iz določenega materiala, ta pogoj očitno ne preprečuje uporabe drugih materialov, ki zaradi svoje narave ne morejo zadostiti pravilu. (Glej tudi opombo 6.2 spodaj v zvezi s tekstilom.)

Primer:

Pravilo za pripravljena živila iz tarifne številke 1904, ki posebej izključuje uporabo žit in njihovih izdelkov, ne preprečuje uporabe mineralnih soli, kemikalij in drugih dodatkov, ki niso izdelki iz žit.

To pa ne velja za izdelke, ki so, čeprav ne morejo biti izdelani iz posameznega materiala, določenega v seznamu, lahko izdelani iz materialov enake narave na zgodnejši stopnji izdelave.

Primer:

V primeru oblačila iz Poglavja 62, izdelanega iz netkanih materialov, če je za to vrsto izdelkov dovoljena samo uporaba preje brez porekla, ni mogoče začeti pri netkanem blagu, čeprav netkano blago običajno ne more biti izdelano iz preje. V takih primerih je začetni material običajno na stopnji pred prejo, to je na stopnji vlaken.

3.6. Če pravilo iz seznama navaja za največjo vrednost materialov brez porekla, ki se lahko uporabijo, dve odstotni postavki, potem se ta odstotka ne smeta seštevati. Z drugimi besedami, največja vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla nikoli ne sme presegati najvišje od navedenih odstotnih postavk. Poleg tega posamezne odstotne postavke, ki se nanašajo na določene materiale, ne smejo biti presežene.

Opomba 4:

4.1. Izraz „naravna vlakna“ se v seznamu uporablja za vlakna, ki niso umetna ali sintetična. Omejen je na stopnje pred predenjem, vključno z odpadki, in, razen če ni drugače določeno, zajema vlakna, ki so bila mikana, česana ali kako drugače obdelana, vendar ne predena.

4.2. Izraz “naravna vlakna” vključuje konjsko žimo iz tarifne številke 0503, svilo iz tarifnih številk 5002 in 5003, kakor tudi volnena vlakna in fino ali grobo živalsko dlako iz tarifnih številk 5101 do 5105, bombažna vlakna iz tarifnih številk 5201 do 5203 in druga rastlinska vlakna iz tarifnih številk 5301 do 5305.

4.3. Izrazi „tekstilna kaša“, „kemični materiali“ in „materiali za izdelavo papirja“ so v seznamu uporabljeni za poimenovanje materialov, ki se ne uvrščajo v Poglavja 50 do 63 in se lahko uporabljajo za izdelavo umetnih, sintetičnih ali papirnih vlaken ali preje.

4.4. Izraz „umetna ali sintetična rezana vlakna“ se v seznamu uporablja za sintetične ali umetne pramene iz filamentov, rezana vlakna ali odpadke iz tarifnih številk 5501 do 5507.

Opomba 5:

5.1. Če se za izdelek v seznamu navaja ta opomba, se za katere koli osnovne tekstilne materiale, ki se uporabljajo pri njihovi izdelavi in če se upoštevajo skupaj, ne presegajo 10 % skupne teže vseh uporabljenih osnovnih tekstilnih materialov, ne uporabljajo pogoji, določeni v stolpcu 3 seznama (Glej tudi opombi 5.3 in 5.4 spodaj.)

5.2. Vendar se odstopanje, omenjeno v opombi 5.1, lahko uporablja le za mešane izdelke, ki so izdelani iz dveh ali več osnovnih tekstilnih materialov.

Osnovni tekstilni materiali so:

- svila,

- volna,

- groba živalska dlaka,

- fina živalska dlaka,

- konjska žima,

- bombaž,

- materiali za izdelavo papirja in papir,

- lan,

- konoplja,

- juta in druga tekstilna vlakna iz ličja,

- sisal in druga tekstilna vlakna iz rodu agav,

- kokosova vlakna, abaka, ramija in druga tekstilna rastlinska vlakna;

- sintetični filamenti,

- umetni filamenti,

- prevodni filamenti,

- sintetična rezana vlakna iz polipropilena,

- sintetična rezana vlakna iz poliestra,

- sintetična rezana vlakna iz poliamida,

- sintetična rezana vlakna iz poliakrilonitrila,

- sintetična rezana vlakna iz poliimida,

- sintetična rezana vlakna iz politetrafluoroetilena,

- sintetična rezana vlakna iz poli(fenilen sulfida),

- sintetična rezana vlakna iz poli(vinil klorida),

- druga sintetična rezana vlakna,

- umetna rezana vlakna iz viskoze,

- druga umetna rezana vlakna,

- preja iz poliuretana, laminirana s fleksibilnimi segmenti polietra, povezana ali ne,

- preja iz poliuretana, laminirana s fleksibilnimi segmenti poliestra, povezana ali ne,

- izdelki iz tarifne številke 5605 (metalizirana preja), ki vsebujejo trak z jedrom iz aluminijaste folije ali z jedrom iz plastičnega sloja, prevlečenega ali ne z aluminijastim prahom, širine do vključno 5 mm, kjer so plasti zlepljene s prozornim ali barvnim lepilom med dvema plastičnima slojema,

- drugimi materiali iz tarifne številke 5605.

Primer:

Preja iz tarifne številke 5205, izdelana iz bombažnih vlaken iz tarifne številke 5203 in sintetičnih rezanih vlaken iz tarifne številke 5506, je mešana preja. Zato se lahko uporabijo sintetična rezana vlakna brez porekla, ki ne izpolnjujejo pravil o poreklu (ki zahtevajo izdelavo iz kemičnih materialov ali tekstilne kaše), če njihova skupna teža ne presega 10 % teže preje.

Primer:

Volnena tkanina iz tarifne številke 5112, izdelana iz volnene preje iz tarifne številke 5107 in sintetične preje iz rezanih vlaken iz tarifne številke 5509, je mešana tkanina. Zato se lahko sintetična preja, ki ne izpolnjuje pravil o poreklu (ki zahtevajo izdelavo iz kemičnih materialov ali tekstilne kaše), ali volnena preja, ki ne izpolnjuje pravil o poreklu (ki zahtevajo izdelavo iz naravnih vlaken, nemikanih ali nečesanih ali kako drugače pripravljenih za predenje), ali kombinacija obeh prej uporabi, če njihova skupna teža ne presega 10 % teže tkanine.

Primer:

Taftana tekstilna tkanina iz tarifne številke 5802, izdelana iz bombažne preje iz tarifne številke 5205 in iz bombažne tkanine iz tarifne številke 5210, je mešan izdelek le, če je bombažna tkanina sama mešana tkanina, izdelana iz prej, uvrščenih v dve različni tarifni številki, ali če so uporabljene bombažne preje same mešanice.

Primer:

Če bi bila ta taftana tekstilna tkanina izdelana iz bombažne preje iz tarifne številke 5205 in iz sintetične tkanine iz tarifne številke 5407, bi očitno bila uporabljena preja iz dveh različnih osnovnih tekstilnih materialov in je v skladu s tem taftana tekstilna tkanina mešan izdelek.

5.3. Za izdelke, ki vsebujejo „prejo iz poliuretana, laminirano s fleksibilnimi segmenti iz polietra, povezano ali ne“, je to odstopanje pri preji 20 %.

5.4. Za izdelke, ki vsebujejo „trak z jedrom iz aluminijaste folije ali z jedrom iz plastičnega sloja, prevlečenega ali ne z aluminijastim prahom, širine, ki ne presega 5 mm, kjer so plasti zlepljene z prozornim ali barvnim lepilom med dvema plastičnima slojema“, je to odstopanje pri traku 30 %.

Opomba 6:

6.1. Če seznam vsebuje sklic na to opombo, se tekstilni materiali (razen vlog in medvlog), ki ne ustrezajo pravilu za izdelan izdelek , določenem v stolpcu 3 seznama, lahko uporabijo, če so uvrščeni pod drugo tarifno številko kot izdelek in če njihova vrednost ne presega 8 % cene izdelka franko tovarna.

6.2. Brez poseganja v opombo 6.3 se lahko materiali, ki niso uvrščeni v Poglavja 50 do 63, prosto uporabljajo za izdelavo tekstilnih izdelkov ne glede na to, ali vsebujejo tekstil ali ne.

Primer:

Če pravilo v seznamu določa, da je za določen tekstilni izdelek (npr. hlače) treba uporabiti prejo, to ne preprečuje uporabe kovinskih predmetov, kot so gumbi, ker gumbi niso uvrščeni v Poglavja 50 do 63. Zaradi istega razloga to ne preprečuje uporabe zadrg, čeprav je tekstil običajno sestavni del zadrg.

6.3. Če se uporablja odstotno pravilo, je treba pri izračunu vrednosti vključenih materialov brez porekla upoštevati tudi vrednost materialov, ki niso uvrščeni v Poglavja 50 do 63.

Opomba 7:

7.1. Za namene tarifnih številk ex 2707, 2713 do 2715, ex 2901, ex 2902 in ex 3403 so „specifični postopki“ naslednji:

(a) vakuumska destilacija;

(b) ponovna destilacija z zelo natančnim procesom frakcioniranja;

(c) razbijanje (kreking);

(d) preoblikovanje (reforming);

(e) ekstrakcija z izbranimi topili;

(f) proces, ki vsebuje vse naslednje postopke: obdelavo s koncentrirano žveplovo kislino, oleumom ali žveplovim anhidridom; nevtralizacijo z alkalnimi sredstvi, razbarvanje in očiščevanje z naravno aktivno prstjo, aktivirano prstjo, aktiviranim ogljem ali boksitom;

(g) polimerizacija;

(h) alkilizacija;

(i) izomerizacija.

7.2. Za namene tarifnih številk 2710, 2711 in 2712, so „specifični procesi“ naslednji:

(a) vakuumska destilacija;

(b) ponovna destilacija z zelo natančnim procesom frakcioniranja;

(c) razbijanje (kreking);

(d) preoblikovanje (reforming);

(e) ekstrakcija z izbranimi topili;

(f) proces, ki vsebuje vse naslednje postopke: obdelavo s koncentrirano žveplovo kislino, oleumom ali žveplovim anhidridom; nevtralizacijo z alkalnimi sredstvi, razbarvanje in očiščevanje z naravno aktivno prstjo, aktivirano prstjo, aktiviranim ogljem ali boksitom;

(g) polimerizacija;

(h) alkilizacija;

(ij) izomerizacija;

(k) samo v zvezi s težkimi olji iz tarifne številke ex 2710, razžveplanje z vodikom, ki povzroči redukcijo vsaj 85 % vsebine žvepla pri obdelanih izdelkih (metoda ASTM D 1266-59 T);

(l) samo za izdelke iz tarifne številke 2710, deparafinizacija s postopkom, ki ni filtriranje;

(m) samo za težka olja iz tarifne številke ex 2710, obdelava z vodikom pri tlaku nad 20 barov in temperaturi nad 250 °C, z uporabo katalizatorja, razen obdelave za razžveplanje, kadar je vodik aktivni element v kemični reakciji. Vendar se nadaljnja obdelava olj za mazanje iz tarifne številke ex 2710 (npr. končna obdelava z vodikom ali razbarvanje), še posebno takrat, kadar se želi izboljšati barva ali obstojnost, ne obravnava kot specifični proces;

(n) samo za goriva iz tarifne številke ex 2710, atmosferska destilacija, če se manj kot 30 vol. % teh izdelkov, vključno z izgubami, destilira pri 300 °C po metodi ASTM D 86;

(o) samo za težka olja, razen plinskih olj in kurilnih olj iz tarifne številke ex 2710, obdelava z visokofrekvenčno razelektritvijo skozi krtačke;

(p) samo za surove izdelke (razen vazelina, ozokerita, voska iz rjavega premoga ali lignita ali voska iz šote, parafinskega voska, ki vsebujejo manj kot 0,75 mas. % olja) iz tarifne številke ex 2712, razoljevanje s frakcijsko kristalizacijo.

7.3. Za namene tarifnih številk ex 2707, 2713 do 2715, ex 2901, ex 2902 in ex 3403, porekla ne podelijo enostavne operacije, kot so čiščenje, dekantiranje, razsoljevanje, vodna separacija, filtriranje, barvanje, označevanje, ohranjanje vsebine žvepla kot rezultat mešanja izdelkov z različno vsebino žvepla, katera koli kombinacija teh operacij ali podobne operacije.

PRILOGA II

SEZNAM OBDELAV ALI PREDELAV, KI JIH JE TREBA OPRAVITI NA MATERIALIH BREZ POREKLA, DA BI LAHKO IZDELANI IZDELEK DOBIL STATUS BLAGA S POREKLOM

Izdelki omenjeni v seznamu, niso vsi nujno zajeti v Sporazumu. Zato je treba upoštevati druge dele sporazuma.

Tar. Številka HS | Poimenovanje blaga | Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom |

(1) | (2) | (3) | ali | (4) |

Poglavje 1 | Žive živali | Vse živali iz Poglavja 1 morajo biti v celoti pridobljene |

Poglavje 2 | Meso in užitni klavnični odpadki | Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz Poglavij 1 in 2 v celoti pridobljeni |

Poglavje 3 | Ribe, raki, mehkužci in drugi vodni nevretenčarji | Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz Poglavja 3 v celoti pridobljeni |

ex Poglavje 4 | Mlečni proizvodi; ptičja jajca; naravni med; užitni proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu; razen: | Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz Poglavja 4 v celoti pridobljeni |

0403 | Pinjenec, kislo mleko in kisla smetana, jogurt, kefir in drugo fermentirano ali kislo mleko in smetana, koncentrirani ali ne ali, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila, ali aromatizirani ali, ki vsebujejo dodano sadje, oreške ali kakav ali ne | Izdelava, pri kateri: - so vsi uporabljeni materiali iz Poglavja 4 v celoti pridobljeni, - je ves uporabljeni sadni sok (razen ananasovega, limetinega ali grenivkinega soka) iz tar. št. 2009 že s poreklom, in - vrednost vseh uporabljenih materialov iz Poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna |

ex Poglavje 5 | Proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu; razen: | Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz Poglavja 5 v celoti pridobljeni |

ex 0502 | Pripravljene ščetine in dlake domačega in divjega prašiča | Čiščenje, dezinfekcija, razvrščanje in izravnavanje ščetin in dlak |

Poglavje 6 | Živo drevje in druge rastline; čebulice, korenine in podobno; rezano cvetje in okrasno listje | Izdelava, pri kateri: - so vsi uporabljeni materiali iz Poglavja 6 v celoti pridobljeni, in - vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna |

Poglavje 7 | Užitne vrtnine, nekateri koreni in gomolji | Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz Poglavja 7 v celoti pridobljeni |

(1) | (2) | (3) | ali | (4) |

Poglavje 8 | Užitno sadje in oreščki; lupine agrumov ali melon in lubenic | Izdelava, pri kateri: - je vse uporabljeno sadje in oreščki v celoti pridobljeno, in - vrednost vseh uporabljenih materialov iz Poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna |

ex Poglavje 9 | Kava, čaj, maté čaj in začimbe; razen: | Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz Poglavja 9 v celoti pridobljeni |

0901 | Kava, pražena ali nepražena, z ali brez kofeina; lupine in kožice kave; kavni nadomestki, ki vsebujejo kakršen koli odstotek kave | Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št. |

0902 | Čaj, pravi, aromatiziran ali ne | Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št. |

ex 0910 | Mešanice začimb | Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št. |

Poglavje 10 | Žita | Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz Poglavja 10 v celoti pridobljeni |

ex Poglavje 11 | Proizvodi mlinske industrije; slad; škrob, inulin; pšenični gluten, razen: | Izdelava, pri kateri so vse uporabljene žitarice, užitne vrtnine, koreni in gomolji iz tar. št. 0714 ali sadje v celoti pridobljene |

ex 1106 | Moka, prah in zdrob iz sušenih stročnic iz tar. št. 0713 | Sušenje in mletje stročnic iz tar. št. 0708 |

Poglavje 12 | Oljna semena in plodovi; razno zrnje, semena in plodovi; industrijske in zdravilne rastline; slama in krma | Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz Poglavja 12 v celoti pridobljeni |

1301 | Šelak, naravne gume, smole, gumijeve smole in oljne smole (na primer: balzami) | Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz tar. št. 1301 ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna |

1302 | Rastlinski sokovi in ekstrakti; pektinske snovi, pektinati in pektati; agar-agar in druge sluzi ter sredstva za zgoščevanje, dobljeni iz rastlinskih proizvodov, modificirani ali nemodificirani: |

- Sluzi in sredstva za zgoščevanje, dobljeni iz rastlinskih proizvodov, modificirani ali nemodificirani: | Izdelava iz nemodificiranih sluzi in sredstev za zgoščevanje |

- Drugo | Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna |

Poglavje 14 | Rastlinski materiali za pletarstvo; rastlinski proizvodi, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu | Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz Poglavja 14 v celoti pridobljeni |

ex Poglavje 15 | Olja in masti živalskega ali rastlinskega izvora in proizvodi njihovega razkrajanja; predelane užitne masti; voski živalskega ali rastlinskega izvora; razen: | Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz iste tar.št. , kot je tar. št. izdelka |

1501 | Prašičja maščoba (vključno z mastjo) in piščančja maščoba, razen tistih iz tar. št. 0209 ali 1503: |

- maščobe iz kosti ali odpadkov | Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz tar. številk 0203, 0206 ali 0207 ali kosti iz tar. št. 0506 |

- drugo | Proizvodnja iz mesa ali užitnih klavničnih odpadkov prašičev iz tar. št. 0203 ali 0206 ali iz mesa in užitnih klavničnih odpadkov perutnine iz tar. št. 0207 |

1502 | Maščobe goved, ovac ali koz, razen tistih iz tar. št. 1503 |

- maščobe iz kosti ali odpadkov | Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz tar. številk 0201, 0202, 0204 ali 0206 ali kosti iz tar. št. 0506 |

- drugo | Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz Poglavja 2 v celoti pridobljeni |

1504 | Masti in olja rib ali morskih sesalcev ter njihove frakcije, prečiščeni ali neprečiščeni, toda kemično nemodificirani: |

- trdne frakcije: | Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., skupaj z drugimi materiali iz tar. št. 1504 |

- drugo | Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz Poglavij 2 in 3 v celoti pridobljeni |

ex 1505 | Prečiščeni lanolin | Izdelava iz surove maščobe iz volne iz tar. št. 1505 |

1506 | Druge masti in olja živalskega izvora in njihove frakcije, prečiščene ali neprečiščene, toda kemično nemodificirane: |

- trdne frakcije: | Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., skupaj z drugimi materiali iz tar. št. 1506 |

- drugo | Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz Poglavja 2 v celoti pridobljeni |

1507 do 1515 | Rastlinska olja in njihove frakcije: |

- sojino olje, olje iz arašidov, palmovo olje, olje kopre, palmovih jedrc, orehov palme babasu, tungovo in oiticica olje, mirtin vosek in japonski vosek, frakcije jojoba olja in olj za tehnične ali industrijske namene, razen za proizvodnjo hrane za človeško prehrano | Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz iste tar. št., kot je tar. št. izdelka |

- trdne frakcije, razen iz jojoba olja | Izdelava iz drugih materialov iz tar. št. 1507 do 1515 |

- drugo | Proizvodnja, pri kateri so vsi uporabljeni rastlinski materiali v celoti pridobljeni |

1516 | Masti in olja živalskega ali rastlinskega izvora in njihove frakcije, deloma ali v celoti hidrogenirani, interesterificirani, reesterificirani ali elaidinizirani, rafinirani ali nerafinirani, toda nadalje nepredelani | Izdelava, pri kateri: - so vsi uporabljeni materiali iz Poglavja 2 v celoti pridobljeni in - so vsi uporabljeni rastlinski materiali v celoti pridobljeni. Lahko pa se uporabijo materiali iz tar. št. 1507, 1508, 1511 in 1513 |

1517 | Margarina; užitne mešanice ali preparati iz masti ali olj živalskega ali rastlinskega izvora ali frakcij različnih masti ali olj iz tega poglavja, razen užitnih masti ali olj in njihovih frakcij iz tar. št. 1516 | Izdelava, pri kateri: - so vsi uporabljeni materiali iz Poglavij 2 in 4 v celoti pridobljeni in - so vsi uporabljeni rastlinski materiali v celoti pridobljeni. Lahko pa se uporabijo materiali iz tar. št. 1507, 1508, 1511 in 1513 |

Poglavje 16 | Proizvodi iz mesa, rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev | Izdelava: - iz živali iz Poglavja 1 in/ali - pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz Poglavja 3 v celoti pridobljeni |

ex Poglavje 17 | Sladkorji in sladkorni proizvodi; razen: | Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz iste tar. št., kot je tar. št. izdelka |

ex 1701 | Sladkor iz sladkornega trsa ali sladkorne pese in kemično čista saharoza v trdnem stanju, ki vsebuje dodane snovi za aromatiziranje ali barvila | Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz Poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna |

1702 | Drugi sladkorji, vključno s kemično čisto laktozo, maltozo, glukozo in fruktozo, v trdnem stanju; sladkorni sirupi, ki ne vsebujejo dodanih snovi za aromatiziranje ali barvil; umetni med, mešan ali ne z naravnim medom; karamel: |

- kemično čista maltoza in fruktoza | Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., skupaj z drugimi materiali iz tar. št. 1702 |

- drugi sladkorji v trdnem stanju, ki vsebujejo dodane snovi za aromatiziranje ali barvila | Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz Poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna |

- drugo | Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali že s poreklom |

ex 1703 | Melase, dobljene pri ekstrakciji ali rafiniranju sladkorja, ki vsebujejo dodane snovi za aromatiziranje ali barvila | Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz Poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna |

1704 | Sladkorni proizvodi (vključno z belo čokolado), ki ne vsebujejo kakava | Izdelava: - iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz iste tar. št., kot je tar. št. izdelka, in - pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz Poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna |

Poglavje 18 | Kakav in kakavovi izdelki | Izdelava: - iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz iste tar. št., kot je tar. št. izdelka, in - pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz Poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna |

1901 | Sladni ekstrakt; živila iz moke, drobljencev, zdroba, škroba ali sladnega ekstrakta, ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 40 mas %, preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu; živila iz izdelkov iz tar. št. 0401 do 0404, ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 5 mas %, preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu: |

- ekstrakt slada | Izdelava iz žit iz Poglavja 10 |

- drugo | Izdelava: - iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz iste tar. št., kot je tar. št. izdelka, in - pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz Poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna |

1902 | Testenine, kuhane ali nekuhane ali polnjene (z mesom ali drugimi snovmi) ali drugače pripravljene, kot so: špageti, makaroni, rezanci, lazanje, njoki, ravioli, kaneloni; kuskus, pripravljen ali nepripravljen: |

- ki vsebujejo 20 mas % ali manj mesa, klavničnih odpadkov, rib, rakov ali mehkužcev | Izdelava, pri kateri morajo biti vsa uporabljena žita in žitni izdelki (razen pšenice vrste „durum“ in njenih izdelkov) v celoti pridobljeni |

- ki vsebujejo več kot 20 mas % mesa, klavničnih odpadkov, rib, rakov ali mehkužcev | Izdelava, pri kateri: - so vsa uporabljena žita in žitni izdelki (razen pšenice vrste „durum“ in njenih izdelkov) v celoti pridobljeni, in - so vsi uporabljeni materiali iz Poglavij 2 in 3 v celoti pridobljeni |

1903 | Tapioka in njeni nadomestki, pripravljeni iz škroba, v obliki kosmičev, kaše, zrnc, perl in podobno | Izdelava iz materialov iz katerekoli tar. št., razen iz krompirjevega škroba iz tar. št. 1108 |

1904 | Pripravljena živila, dobljena z nabrekanjem ali praženjem žit ali žitnih izdelkov (npr. koruzni kosmiči); žita (razen koruze), v obliki zrn ali v obliki kosmičev ali drugače obdelana zrna (razen moke, drobljencev in zdroba), predkuhana, ali drugače pripravljena, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu | Izdelava: - iz materialov iz katere koli tar. št., razen tistih iz tar. št. 1806 - pri kateri so vsa uporabljena žita in moka (razen pšenice vrste „durum“ ter koruze vrste Zea indurata in njunih izdelkov ) v celoti pridobljeni, in - pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz Poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna |

1905 | Kruh, peciva, sladice, piškoti in drugi pekovski izdelki z dodatkom kakava ali brez njega; hostije, prazne kapsule, primerne za farmacevtsko uporabo, oblati za pečatenje, rižev papir in podobni izdelki | Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., razen tistih iz Poglavja 11 |

ex Poglavje 20 | Proizvodi iz vrtnin, sadja, oreškov ali drugih delov rastlin; razen: | Izdelava, pri kateri so vse uporabljeno sadje, oreški ali vrtnine v celoti pridobljeni |

ex 2001 | Jam, sladek krompir in podobni užitni deli rastlin, ki vsebujejo 5 mas % ali več škroba, pripravljeni ali konzervirani v kisu ali ocetni kislini | Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz iste tar. št., kot je tar. št. izdelka |

ex 2004 in ex 2005 | Krompir v obliki moke, zdroba ali kosmičev, pripravljen ali konzerviran drugače kot v kisu ali ocetni kislini | Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz iste tar. št., kot je tar.št. izdelka |

2006 | Vrtnine, sadje, oreški, sadne lupine in drugi deli rastlin, konzervirani v sladkorju (odcejeni, glazirani ali kristalizirani) | Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz Poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna |

2007 | Džemi, sadni želeji, marmelade, sadni pireji ali pireji iz oreškov in sadne paste ali paste iz oreškov, dobljeni s toplotno obdelavo, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali ne | Izdelava: - iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz iste tar. št., kot je tar. št. izdelka, in - pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz Poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna |

ex 2008 | - Oreški, ki ne vsebujejo dodanega sladkorja ali alkohola | Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih oreškov in oljnih semen s poreklom iz tar. št. 0801, 0802 in 1202 do 1207 presega 60 % cene izdelka franko tovarna |

- Arašidno maslo; mešanice na osnovi žit; palmovi srčki; koruza | Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz iste tar. št., kot je tar. št. izdelka |

- Drugi, razen sadje in oreški, kuhani drugače kakor v sopari ali vodi, ki ne vsebujejo dodanega sladkorja, zmrznjeni | Izdelava: - iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz iste tar. št., kot je tar. št. izdelka, in - pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz Poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna |

2009 | Sadni sokovi (vključno grozdni mošt) in zelenjavni sokovi, nefermentirani in, ki ne vsebujejo dodanega alkohola, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali ne | Izdelava: - iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz iste tar. št., kot je tar. št. izdelka, in - pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz Poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna |

ex Poglavje 21 | Razna živila; razen: | Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz iste tar. št.,kot je tar. št. izdelka |

2101 | Ekstrakti, esence in koncentrati kave, pravega čaja ali maté čaja in pripravki na njihovi osnovi ali na osnovi kave, pravega čaja ali mate čaja; pražena cikorija in drugi praženi kavni nadomestki in njihovi ekstrakti, esence in koncentrati | Izdelava: - iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz iste tar. št., kot je tar. št. izdelka, in - pri kateri je vsa uporabljena cikorija v celoti pridobljena |

2103 | Pripravki za omake in pripravljene omake, kombinirane začimbe in kombinirane mešanice začimbnih sredstev; gorčična moka in zdrob in pripravljena gorčica: |

- Pripravki za omake in pripravljene omake, kombinirane začimbe in kombinirane mešanice začimbnih sredstev | Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz iste tar. št., kot je tar. št. izdelka. Lahko pa se uporablja gorčična moka ali zdrob ali pripravljena gorčica |

- Gorčična moka in zdrob in pripravljena gorčica | Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št. |

ex 2104 | Juhe in mesne juhe in pripravki za te juhe | Izdelava iz materialov iz katerekoli tar. št., razen pripravljenih ali konzerviranih vrtnin iz tar. št. 2002 do 2005 |

2106 | Živila, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu | Izdelava: - iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz iste tar. št., kot je tar. št. izdelka, in - pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz Poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna |

ex Poglavje 22 | Pijače, alkoholne tekočine in kis; razen: | Izdelava: - iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz iste tar. št., kot je tar. št. izdelka, in - pri kateri je vse uporabljeno grozdje ali materiali, dobljeni iz grozdja, v celoti pridobljeno |

2202 | Vode, vključno mineralne vode in sodavice, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali arome, ter druge brezalkoholne pijače, razen sadnih ali zelenjavnih sokov, iz tar. št. 2009 | Izdelava: - iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz iste tar. št., kot je tar. št. izdelka, - pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz Poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna in - pri kateri je vsak uporabljeni sadni sok (razen ananasovega, limetinega