SL Uradni list Evropske unije C 137/19

Objava vloge za registracijo na podlagi člena 8(2) Uredbe Sveta (ES) št. 509/2006 o zajamčenih tradicionalnih posebnostih kmetijskih proizvodov in živil

2009/C 137/10

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 509/2006. Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

VLOGA ZA REGISTRACIJO ZTP

UREDBA SVETA (ES) št. 509/2006

„BELOKRANJSKA POGAČA“

ES št.: SI-TSG-007-0029-29.10.2004

1. Naziv in naslov vlagatelja:

Naziv: Društvo kmečkih žena Metlika Naslov: Mestni trg 24 8330 Metlika SLOVENIJA Telefon +386 73059002 Telefaks —

2. Država članica ali tretja država:

Slovenija

3. Specifikacija proizvoda:

3.1 Ime za registracijo:

„Belokranjska pogača“

Registracija imena se zahteva v slovenskem jeziku. Navedba, ki naj bo prevedena v tuje jezike: „na tradicionalni slovenski način“.

3.2 Navedite, ali gre za ime, ki:

je specifično samo po sebi  izraža posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila

Ime Belokranjska pogača ne izraža posebnih lastnosti izdelka, temveč se tradicionalno uporablja za opis tega proizvoda, kar dokazujejo različni viri, navedeni v točki 3.8..

3.3 Ali se zahteva pridržanje imena na podlagi člena 13(2) Uredbe (ES) št. 509/2006?

Registracija s pridržanjem imena  Registracija brez pridržanja imena

3.4 Vrsta proizvoda:

2.3 Slaščice, kruh, testo, pecivo, piškoti in drugi pekovski izdelki

3.5 Opis kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1:

Belokranjska pogača je oblika nizkega kruha, okrogle oblike in ima svojstveno recepturo. Pripravljena je iz mehke bele moke tip 500, mlačne vode, z dodatkom soli in kvasnega nastavka. Belokranjska pogača je okrogla, premera približno 30 cm, na sredini je visoka 3 do 4 cm, ob robovih 1 do 2 cm, po vrhu je zarezana s poševnimi črtami s približno medsebojno razdaljo 4 cm na kvadrate, premazana s stepenim jajcem in posuta s kumino in debelo zrnato soljo. Pečena ima enakomerno skorjo, brez mehurjev in značilni poudarjen vonj in okus po kumini in soli.

Najboljša je topla. Pečene se ne reže, ampak lomi po zarezanih poševnih črtah.

3.6 Opis metode pridobivanja proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1:

3.6. Opis metode pridobivanja, za katero se uporablja ime pod točko 3.1. (člen 3(2) Uredbe Komisije št. 1216/2007) Sestavine: 500 g mehke bele moke (tip 500) 3 dl mlačne vode 2 kavni žlički soli 20 g kvasa pol žličke sladkorja 1 celo jajce 1 ščepec kumine 1 ščepec debelo zrnate morske soli Priprava testa za Belokranjsko pogačo: Kvasni nastavek: Zdrobi se 20 g kvasa, 3 žlic bele mehke moke, ½ dl mlačne vode in sladkorja. Vse skupaj se zmeša v gosto tekočo snov, ki se pusti vzhajati toliko časa, da se mu poveča volumen za več kakor enkrat. Zames testa: Iz mehke bele moke ( tip 500), mlačne vode in kvasnega nastavka se pripravi zames, ki se gnete 8 do 10 minut, oziroma tako dolgo, da postane testo gladko in ne pretrdo, ne sme se prijemati rok. Testo se pusti vzhajati pokrito v posodi, kjer smo ga tudi zamesili, toliko časa, da je volumen testa enkrat večji. Oblikovanje testa za Belokranjsko pogačo: Vzhajano testo se strese na pomaščen pekač, se ga z rokama raztegne v velikosti premera 30 cm, potlači do debeline 1 do 2 cm, proti robu se debelina zmanjšuje. Testo se ne sme dotikati stranic pekača, rob pogače mora biti nižji od sredine. Premaz, posip in rezanje površine: Po tako pripravljenem testu se do dna pekača, iz ene na drugo stran, zarežejo poševne zareze s približno 4 cm medsebojno razdaljo. Testo se nato premaže s stepenim jajcem, v katerega se doda dva ščepca zrn kumine, in se posuje s ščepcem debelo zrnate morske soli. Pečenje: Testo se peče v predhodno ogreti pečici pri 220 °C od 20 do 25 minut. Belokranjska pogača mora biti svetlo rjavo zapečena, skorja mora biti enakomerne barve in hrustljava, brez mehurjev, sredica mora biti enakomerno porozna, brez vodnih obročev, grudic soli ali moke in ne sme biti sprijemljiva. V sredini mora biti pogača visoka 3 do 4 cm, ob robu pa od 1 do 2 cm. Enakomerno mora biti posuta s kumino in soljo. Vonj in okus morata biti značilna za Belokranjsko pogačo, to je po kumini in soli.

3.7 Posebnost kmetijskega proizvoda ali živila:

Belokranjska pogača se uvršča med slovenske kulinarične posebnosti. Najbolj je prisotna v občini Metlika. Njena posebnost so receptura, način priprave in ponudbe. Po površini Belokranjske pogače so zarezane poševne črte s približno 4 cm medsebojno razdaljo. Ko je Belokranjska pogača pečena, se je ne reže, ampak se jo lomi po zarezanih poševnih črtah. Posebnost Belokranjske pogače je tudi, da je premazana s stepenim jajcem, posuta s kumino in grobo soljo, kar ji po pečenju daje značilni poudarjen vonj in okus po kumini.

3.8 Tradicionalne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila:

Belokranjska pogača se kot živilo ohranja v Beli krajini oziroma prehaja iz roda v rod. K nam so jo po vsej verjetnosti prinesli Uskoki, ki so se naselili na višje ležečih krajih na pobočjih belokranjske strani Gorjancev.

Dokazi o izvoru pogače so pisni in ustni. Pisnih virov je bolj malo.

Dolenjski zbiratelj narodnega blaga, znan slovenski pisatelj in popotnik Janez Trdina je rad hodil po omenjenih krajih, poznal in pisal je o ljudeh, ki domujejo na sončni strani Gorjancev. Belokranjsko pogačo tako omenja v knjigi Bajke in povesti o Gorjancih iz leta (1882).

Ljudska pesem poje ‛dajte mu pogače, da mu noga poskače …“, ko otroci kličejo Zelenega Jurija in hodijo od hiše do hiše, o čemer je pisal tudi metliški zbiratelj narodnega blaga, jezikoslovec Ivan Navratil. Navratil v svoji knjigi Kresovanje v Metliki (1849) piše o nizkem belem kruhu, ki ga domačini imenujejo pogača.

Pogačo v knjigi Enciklopedija jugoslovanske kuhinje (1967) omenja tudi avtor L. Simeonovič.

V Etnološki topografiji slovenskega etničnega ozemlja – 20. stoletje (1994), o Belokranjski pogači piše etnologinja M. Balkovec, ki je službovala v Belokranjskem muzeju v Metliki.

Ksenja Vitkovič Khalil v svoji knjigi Nerajska prehrana (1999) opisuje Belokranjsko pogačo z imenom prostača. Belokranjska pogača je omejena tudi v Leksikonu Cankarjeve založbe (1973), v knjigi Dobra kuharica Minke Vasičeve (1902).

Pogača ima v Beli krajini dolgo tradicijo in prehaja iz roda v rod, saj je belokranjska posebnost. Gospodinje, ki so pekle kruh, za domačo rabo v krušni peči, so otrokom vedno spekle tudi pogačo, ki so otroci lahko pojedli toplo, medtem ko se je moral kruh ohladiti, da so ga lahko jedli.

Tudi v današnjih časih je še močno zastopana, saj jo gospodinje pripravijo in ponudijo kot dobrodošlico gostom, ki jih povabijo v svoj dom, ponudijo pa jo tudi na kmečkih turizmih ob prihodu gostov. Prisotna je ob prodaji vina. Stari ljudje pravijo, da pogača popije vino in zato človeka alkohol ne opijani.

3.9 Minimalne zahteve in postopki nadzora posebnih lastnosti:

— Belokranjska pogača mora imeti vse posebne lastnosti, predpisane v specifikaciji (uporabljene morajo biti predpisane surovine, proizvedena mora biti na predpisan način, končni proizvod mora imeti predpisano obliko, videz, vonj, aromo in teksturo.

— Proizvajalci Belokranjske pogače morajo voditi evidence o dobavljenih in porabljenih surovinah, količini proizvedenih in prodanih Belokranjskih pogač.

— Skladnost uporabe predpisanih surovin, proizvodnega postopka, videza in senzoričnih lastnosti končnega proizvoda s specifikacijo, mora preverjati posamezen proizvajalec in/ali združenje proizvajalcev, vsaj enkrat letno pa tudi certifikacijski organ, ki zagotavlja skladnost z Evropskim standardom EN 45011.

3.10 Logotip:

—

4. Organi ali telesa, ki preverjajo skladnost s specifikacijo proizvoda:

4.1 Naziv in naslov:

Naziv: Bureau Veritas d.o.o. Naslov: Linhartova 49a Telefon +386 14757670 Telefaks — E-naslov: info@bureauveritas.com

 Javni Zasebni

4.2 Posebne naloge organa ali telesa:

Bureau Veritas d.o.o. je kontrolni organ, odgovoren za kontrolo vseh faz, predpisanih v specifikaciji za Belokranjsko pogačo.