ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Proračunske vrstice, za katere so bile proračunske opombe iz predloga proračuna, kot je bil spremenjen z dopolnilnim pismom, potrjene z naslednjimi spremembami:

— Postavka 01 02 02 53 — Sklop za podnebje, energijo in mobilnost — Skupno podjetje za evropske železnice

Odstavek se spremeni tako:

Skupno podjetje za evropske železnice prispeva k izvajanju programa Obzorje Evropa, zlasti sklopa za podnebje, energijo in mobilnost. Pospešilo bo razvoj in uvajanje inovativnih tehnologij (zlasti digitalnih tehnologij in avtomatizacije), da bi se dosegel privlačnejši, uporabnikom prijazen, konkurenčen, cenovno dostopen, za vzdrževanje enostaven in učinkovit evropski železniški sistem in uresničili cilji evropskega zelenega dogovora, kot je prenos znatnega dela notranjega cestnega tovornega prometa, ki predstavlja 75 % vsega notranjega tovornega prometa, na železniški promet in promet po celinskih plovnih poteh.

— Postavka 07 20 04 06 — Posebne pristojnosti na področju socialne politike, vključno s socialnim dialogom

Odstavek se spremeni tako:

— ukrepe, ki se nanašajo na predhodna posvetovanja med predstavniki evropskih sindikatov, zlasti za kritje stroškov za pomoč pri oblikovanju njihovih mnenj in uskladitvi njihovih stališč glede razvoja politik Unije , zlasti po krizi zaradi COVID-19 .

— Postavka 1 3 0 1, Oddelek 10 Evropska služba za zunanje delovanje — Usposabljanje

Doda se naslednje besedilo:

Proračun za usposabljanja bi moral jasno pokazati in podpirati pomen spodbujanja enakosti spolov, upoštevanja različnosti in boja proti spolni pristranskosti, vključno s politiko proti nadlegovanju, v vseh naših institucijah (vključno s sedežem ESZD, delegacijami EU ter misijami in operacijami SVOP) in tudi v izbirnih postopkih. To bi moralo vključevati obvezna usposabljanja in pobude, v skladu z določbami akcijskega načrta EU za enakost spolov III in z njim povezanega delovnega dokumenta služb Komisije pa bi morali poseben poudarek posvečati odgovornosti srednjega in višjega vodstva na teh področjih.
1.

z zadovoljstvom ugotavlja, da je stopnja izvrševanja odobritev za prevzem obveznosti zaradi proračunskega spremljanja v proračunskem letu 2019 znašala 99,86 %, kar je 2,02 % več kot leta 2018; vendar obžaluje, da je stopnja izvrševanja odobritev plačil znašala 41,05 %, kar je 31,85 % manj kot leta 2018; ker je to zmanjšanje posledica tega, da so bile v naslednje leto prenesene neporavnane obveznosti, ki so znašale 131 137,56 EUR oziroma 59 % prevzetih obveznosti, v zvezi s podpisanimi pogodbami o storitvah IT, ki niso bile dokončane do konca leta;
25.

se zaveda, da ima Svet osrednjo vlogo pri izbiri in imenovanju kandidatov v institucije in organe Unije, zlasti Evropski svet, Komisijo, Sodišče Evropske unije in posvetovalna odbora (Odbor regij in Evropski ekonomsko-socialni odbor); toplo priporoča pregled te vloge zaradi etičnih načel, ki jih je sprejela Unija, tudi glede integritete in dostojanstva; spominja na izjavo Sveta, da etično ravnanje „prispeva k boljšemu finančnemu poslovodenju in večjemu zaupanju javnosti, ki sta nujna za uspeh javnih politik“ in da „vsako neetično vedenje uslužbencev in članov ali poslancev institucij in organov EU pritegne velik interes javnosti in zmanjša zaupanje v EU“; zato meni, da na položaje v institucije in organe Unije ne bi smeli imenovati kandidatov, ki bi lahko ogrozili ugled celotne Unije, na primer kandidatov, katerih neetično vedenje je potrdil urad OLAF oziroma proti katerim potekajo sodni postopki;
7.

z zadovoljstvom ugotavlja, da agencija v okviru istega sklopa politik deli vire in dejavnosti z Evropsko agencijo za kemikalije, Evropsko agencijo za okolje, Evropsko agencijo za zdravila in z Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni pod vodstvom Generalnega direktorata za zdravje in varnost hrane, Generalnega direktorata za okolje in Generalnega direktorata za informatiko; ugotavlja, da agencija aktivno sodeluje pri pobudi mreže agencij Evropske unije za opredeljevanje, izvajanje in spremljanje skupnih storitev, kar je privedlo tudi do številnih skupnih dejavnosti in projektov, zlasti na področju skupnih javnih naročil; močno spodbuja organ, naj dejavno išče možnosti za nadaljnje in širše sodelovanje z vsemi agencijami Unije;
8.

pozdravlja zlasti nedavno e-raziskavo fundacije „Living, working and COVID-19“ (Življenje, delo in COVID-19), katere namen je zajeti daljnosežne posledice pandemije COVID-19 za trg dela, delovne pogoje in kakovost življenja v Uniji; meni, da ima lahko fundacija ključno vlogo pri nadaljnjem analiziranju povečanja dela na daljavo in s tem povezanih učinkov na usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter kakovost delovnih pogojev, širjenje najboljših praks in ocenjevanje možnih političnih odzivov; meni, da bi morala fundacija v svojem prihodnjem delovnem programu v sodelovanju z Evropskim organom za delo analizirati možnosti politike za izboljšanje delovnih in življenjskih razmer sezonskih in drugih mobilnih delavcev;
26.

je seznanjen z odgovorom skupnega podjetja, da so proračunske zgornje omejitve za statutarne uslužbence, kot je predvideno v kadrovskem načrtu skupnega podjetja, precej nižje od potreb projekta ITER in da razni ukrepi, predvideni v tem programu za obvladovanje tveganja, ki se je začel izvajati aprila 2020, obravnavajo vprašanja, ki jih omenja Računsko sodišče, in zagotavljajo zaščitne ukrepe; poleg tega ugotavlja, da bosta analiza stroškov in koristi ter primerjalna analiza, ki ju je upravni in upravljalni odbor zahteval za november 2020, omogočili tudi razpravo o potrebi, da se skupno podjetje opre na zunanje vire ali da se mu dodelijo statutarni viri; ugotavlja tudi, da je skupno podjetje sprejelo ukrepe za izboljšanje postopkov za izbor osebja, in sicer z večjo skladnostjo in kakovostjo zaposlovanja ter zmanjšanjem upravnega bremena in prehodnega obdobja, in da so bili ti ukrepi konsolidirani v revidiranih standardnih operativnih postopkih notranjega in zunanjega izbirnega postopka, sprejetih januarja 2020;
2.

na osnovi ugotovitev Računskega sodišča opaža, da so bila proračunska sredstva, za katera so bile že prevzete obveznosti in so bila prenesena iz leta 2019 v leto 2020, manjša kot tista, ki so bila prenesena iz leta 2018 v leto 2019, a še vedno visoka v znesku 3 386 293 EUR oziroma deležu 22 % proračuna agencije, kar kaže na precenjevanje proračunskih potreb, ki je v nasprotju s proračunskim načelom enoletnosti; opozarja, da se je o visokih prenosih poročalo tudi za proračunska leta 2016, 2017 in 2018, in poziva agencijo, naj poišče razloge za to in ustrezno izboljša proračunsko načrtovanje; je seznanjen z odgovorom agencije, da se sredstva, prenesena v leto 2020, v glavnem nanašajo na obsežne dejavnosti, ki naj bi potekale tri ali štiri leta, v manjši meri pa na druge dolgoročne dejavnosti;
D.

ker najvišji letni proračun, ki je na voljo za ESPG, znaša 150 milijonov EUR v cenah iz leta 2011 in ker člen 11(1) Uredbe (EU) št. 1309/2013 določa, da se lahko do 0,5 % tega zneska, torej 179 264 000 EUR v cenah iz leta 2020, uporabi za tehnično pomoč na pobudo Komisije za financiranje priprav, spremljanja, zbiranja podatkov in razvoja baze znanja, upravno in tehnično podporo, dejavnosti informiranja in komuniciranja kot tudi revizijo, nadzor in ocenjevanje, ki so potrebni za izvajanje Uredbe (EU) št. 1309/2013;
2.

na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da organ v skladu z veljavno uredbo o pristojbinah bonitetnim agencijam zaračunava pristojbine, ki bi morale biti namenjene samo kritju njegovih odhodkov, povezanih z registracijo, certificiranjem in nadzorom bonitetnih agencij; ugotavlja, da so pristojbine, ki jih je organ zaračunal bonitetnim agencijam, te odhodke leta 2017 presegle za 853 950 EUR, organ pa je ta presežek porabil za druge dejavnosti, medtem ko so leta 2018 njegovi odhodki pristojbine, zaračunane bonitetnim agencijam, presegli za 224 664 EUR; ugotavlja, da nakopičeno odstopanje za obdobje 2015–2018 znaša 540 412 EUR; poleg tega opaža, da organ v skladu z veljavno uredbo o pristojbinah repozitorijem sklenjenih poslov zaračunava pristojbine, ki bi morale biti namenjene samo kritju njegovih odhodkov, povezanih z registracijo in nadzorom repozitorijev sklenjenih poslov; ugotavlja, da so odhodki organa v zvezi z registracijo in nadzorom repozitorijev sklenjenih poslov pristojbine, zaračunane v zvezi s tem, leta 2017 presegli za 452 466 EUR, leta 2018 pa so odhodki organa na istem področju pristojbine, zaračunane v zvezi s tem, presegli za 30 882 EUR; ugotavlja, da nakopičeno odstopanje za obdobje 2015–2018 znaša 545 735 EUR (oz. 6 %); opaža, da čeprav je organ upošteval smernice, ki jih je v zvezi s tem pripravila Komisija, lahko presežki in primanjkljaji privedejo do letnega navzkrižnega financiranja dejavnosti; je seznanjen z odgovorom organa, da je moral leta 2017 zaradi dela v zvezi z določenim tveganjem, povezanim z repozitoriji sklenjenih poslov, sredstva prerazporediti, zaradi česar je nastala vrzel med pobranimi pristojbinami in dejanskimi odhodki, pri čemer pa da je v zvezi s svojimi pristojbinami vedno upošteval smernice Komisije glede modela za pripravo proračuna, in da je treba morebitno kratkoročno neravnovesje dolgoročno izravnati; poziva organ, naj še naprej omejuje takšno navzkrižno financiranje, razen če v njegovem proračunu prihaja do ponavljajočih se večjih odstopanj;
19.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi korporacijskega sponzorstva držav članic, ki predsedujejo Svetu, in se strinja s pomisleki, ki so jih o tem izrazili državljani Unije in poslanci; je zelo zaskrbljen, da bi lahko ta praksa škodovala ugledu Unije, njenih institucij in zlasti Sveta ter povzročila izgubo zaupanja med državljani Unije; poleg tega Svetu močno priporoča, naj predsedstva vključi v proračun; poziva ga, naj o teh pomislekih obvesti države članice, zlasti sedanjo trojko predsedstev, in poziva aktualno trojko, naj ta priporočila ustrezno pretehta in ugotovitve sporoči Parlamentu;
7.

z zadovoljstvom ugotavlja, da si organ prek skupnega odbora evropskih nadzornih organov in skupnega javnega naročanja proaktivno prizadeva opredeliti priložnosti za učinkovitost in sinergijo z drugimi agencijami, zlasti z Evropskim bančnim organom (EBA) in Evropskim organom za vrednostne papirje in trge (ESMA); pozdravlja prednostno nalogo organa, da v sodelovanju z organoma EBA in ESMA razvije skupne smernice o tem, kako v bonitetni nadzor vključiti preprečevanje pranja denarja in tveganja v zvezi s financiranjem terorizma; odločno ga spodbuja, naj dejavno išče možnosti za nadaljnje in tesnejše sodelovanje z vsemi agencijami Unije; poleg tega ga poziva, naj preuči možnosti za združitev svojih nestrokovnih storitev, kot je IKT, z drugimi agencijami Unije;
8.

je seznanjen, da je agencija po stalnem operativnem sodelovanju z drugimi agencijami na področju pravosodja in notranjih zadev leta 2019 prevzela vodenje mreže agencij na področju pravosodja in notranjih zadev, ki se ukvarja s skupnim delom za nadgradnjo sodelovanja agencij na področju pravosodja in notranjih zadev, med drugim z vidiki interoperabilnosti informacijskih sistemov Unije, inovacijami, ureditvami dobrega upravljanja (vključno z anketo o primerih dobre prakse glede prijavljanja nepravilnosti v agencijah na področju pravosodja in notranjih zadev), raznolikostjo in vključenostjo ter sodelovanjem in možnostmi za nadaljnje sodelovanje z agencijami, ki niso dejavne na področju pravosodja in notranjih zadev;
19.

v zvezi s pripombami in ugotovitvami organa za podelitev razrešnice glede zaveze agencije, da bo čim bolj omejila morebitne negativne posledice izstopa Združenega kraljestva iz Unije, ugotavlja, da je agencija pisala vsem pogodbenikom ter upravičencem po pogodbah in upravičencem do nepovratnih sredstev, ki jih bo ta izstop prizadel, ter zahtevala, naj do konca oktobra 2019 sprejmejo blažitvene ukrepe, zlasti pa poskrbijo, da glavni izvajalci in podizvajalci ne bodo imeli sedeža v Združenem kraljestvu; ugotavlja tudi, da je bil rezervni center za nadzor varnosti Galileo (GSMC) iz Združenega kraljestva preseljen v Španijo; poziva agencijo, naj organ za podelitev razrešnice redno obvešča o rezultatih teh ukrepov;
ugotavlja, da je Računsko sodišče odstavek s poudarkom v zvezi z odločitvijo Združenega kraljestva o izstopu iz Unije vključilo v poročili o obeh agencijah s sedežem v Londonu; ugotavlja, da se bo sedež agencije v začetku leta 2019 preselil v Amsterdam in da so v njenih izkazih predvidena sredstva za stroške selitve v višini 18 600 000 EUR; obžaluje, da najemna pogodba za prostore agencije v Londonu določa obdobje najema do leta 2039 in ne predvideva možnosti prekinitve; globoko obžaluje, da je v pojasnilih k zaključnemu računu razkrit znesek 489 milijonov EUR za preostalo najemnino do leta 2039, pri čemer je maksimalni znesek 465 milijonov EUR za najemno obdobje po načrtovani selitvi agencije v Amsterdam izkazan kot pogojna obveznost; poziva agencijo in Evropsko komisijo, naj storita vse, kar je v njuni moči, da bi zmanjšali finančne, upravne in operativne posledice neugodne najemne pogodbe, in naj organu za podelitev razrešnice poročata o napredku v tej zadevi;
59.

v skladu z ocenami, ki jih je sprejel Parlament: (a) poziva predsedstvo, naj si prizadeva za tehnično rešitev, da bi poslanci lahko uveljavljali svojo pravico do glasovanja, tudi kadar so na porodniškem, očetovskem ali daljšem bolniškem dopustu; (b) ponovno poziva k preglednemu procesu odločanja na področju nepremičninske politike; se torej ne strinja s sedanjo prakso „prerazporeditve neizkoriščenih sredstev“ ob koncu leta za prispevanje k sedanjim gradbenim projektom, saj se sistematično izvaja v zvezi z istimi poglavji, naslovi in pogosto na točno istih proračunskih vrsticah; meni, da bi bilo treba nepremičninsko politiko financirati na pregleden način in iz namenskih proračunskih vrstic; (c) opozarja na svoj poziv predsedstvu, naj ukrepa, da bi se s 1. januarjem 2020 v celoti uskladila nadomestila za službena potovanja med tremi kraji dela Parlamenta, ki jih prejemajo uradniki, drugi uslužbenci in akreditirani parlamentarni pomočniki; (d) znova poziva konferenco predsednikov in predsedstvo, naj revidirata izvedbene določbe o delu delegacij in misij zunaj Evropske unije; poudarja, da bi bilo treba pri tej reviziji preučiti, ali bi lahko akreditirani parlamentarni pomočniki pod določenimi pogoji spremljali poslance na uradnih parlamentarnih delegacijah in misijah; (e) poziva generalnega sekretarja, naj čim prej predstavi izvedbena pravila za zagotavljanje statutarnih pravic akreditiranih parlamentarnih pomočnikov, da ne bi prihajalo do diskrecijskih razlag in obstoječih neenakosti, ki jim preprečujejo celovito opravljanje njihovega dela, kot je določeno v statutu poslancev in statutu pomočnikov; (f) poziva, naj se v celoti izvajajo ukrepi, ki jih je Parlament priporočil v svoji resoluciji z dne 26. oktobra 2017 o boju proti spolnemu nadlegovanju in zlorabi v Evropski uniji (8), in sicer naj se izvedejo usposabljanja za preprečevanje nadlegovanja za vse osebje in poslance, zunanja revizija obeh obstoječih odborov za preprečevanje nadlegovanja ter preoblikovanje teh dveh obstoječih odborov v en sam neodvisen odbor z zdravniki in odvetniki kot stalnimi člani; zahteva dodatno podporo za kritje stroškov dodatnega osebja, ki je pristojno za reševanje primerov nadlegovanja v Parlamentu, kjer je v temu namenjeni službi zbrano osebje s strokovnim znanjem s področij medicine, psihologije, prava in upravljanja človeških virov, ter za kritje sodnih in zdravstvenih stroškov žrtev nadlegovanja v skladu s členom 24 kadrovskih predpisov; (g) ponovno poziva generalnega sekretarja, naj predstavi podrobne ocene in razčlenitev stroškov pripravljalnih tehničnih del za obnovo stavbe SPAAK, ki bo predvidoma stala 12,4 milijona EUR; (h) ponovno poziva k pogostejši uporabi videokonferenc in drugih tehnologij, da bi varovali okolje in prihranili sredstva ter zlasti zmanjšali število službenih poti osebja med tremi kraji dela;
2.

poudarja, da proračun Unije podpira izvajanje politik Unije ter doseganje njihovih prednostnih nalog in ciljev, tako da dopolnjuje vire držav članic, predvidenih za enak namen; v zvezi s tem ugotavlja, da so bili doseženi naslednji rezultati: (a) leta 2017 je program Obzorje 2020 zagotovil 8,5 milijarde EUR sredstev, s katerimi so se nadalje mobilizirale dodatne neposredne naložbe, tako da je bilo skupaj zagotovljene 10,6 milijarde EUR in financiranih 5 000 projektov; (b) do konca leta 2017 je program COSME zagotovil financiranje za več kot 275 000 malih in srednjih podjetij (MSP) (od tega jih je bilo 50 % zagonskih) v 25 državah, ki bi zaradi visokega profila tveganja sicer težko pridobila zasebno financiranje; (c) v zvezi z dosežki programov, o katerih so do konca leta 2016 poročale države članice, je bilo z izvedenimi projekti v okviru Kohezijskega sklada in Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) doseženo naslednje: — podpora 84 579 podjetjem, od katerih jih je več kot 36 000 podprtih s finančnimi instrumenti, — 10 300 ustvarjenih delovnih mest in 636 novozaposlenih raziskovalcev, — 41 800 gospodinjstev z boljšo klasifikacijo porabe energije in zmanjšanje porabe primarne energije v javnih stavbah za 14,9 milijona kWh/leto, — 2,7 milijona osebam so bile zagotovljene boljše zdravstvene storitve; 156 000 dodatnim ljudem je bila zagotovljena boljša oskrba z vodo in 73 000 boljše čiščenje odpadnih voda, — širokopasovni dostop enemu milijonu dodatnih gospodinjstev; (d) do konca leta 2016 so programi za razvoj podeželja prispevali k prestrukturiranju in posodobitvi skoraj 45 000 kmetijskih gospodarstev; (e) s pomočjo Sklada za azil, migracije in vključevanje je bilo leta 2017 v sprejemnih centrih ustvarjenih več kot 7 000 dodatnih mest; tudi število mest, prilagojenih za mladoletnike brez spremstva, ki so posebno ranljiva skupina migrantov, se je z le 183 mest leta 2014 povečalo na 17 070 mest leta 2017; do konca leta 2017 je 1 432 612 državljanov tretjih držav prejelo pomoč za vključevanje; (f) Unija je zagotovila več kot 2,2 milijarde EUR v obliki humanitarne pomoči v 80 različnih državah; poleg tega je Unija s humanitarnim financiranjem podprla izobraževanje več kot 4,7 milijona otrok, ki živijo v izrednih razmerah v več kot 50 državah;
6.

pozdravlja dejstvo, da so komunikacijske dejavnosti inštituta v letu 2017 dosegle širše občinstvo kot prej in da so se bralci pozitivno odzvali na njegove publikacije, kar je prispevalo k širjenju sporočila o enakosti spolov in ozaveščanju državljanov Unije;
48.

poziva Komisijo, naj podrobneje izdela in pojasni natančno področje uporabe in pomen svoje stopnje prožnosti ali razlage pri ocenjevanju, ali so izpolnjeni splošni pogoji za upravičenost do izvajanja izplačil partnerski državi glede na tako imenovano „diferenciacijo in dinamični pristop k upravičenosti“; je zaskrbljen zaradi končne uporabe prenesenih sredstev in pomanjkanja sledljivosti v primeru, kadar se sredstva Unije združijo s proračunskimi sredstvi države partnerice;
7.

ugotavlja, da je skupno podjetje iz sredstev programa Obzorje 2020 v višini 1 186 750 000 EUR, ki so mu bila dodeljena, vključno z zneskom 975 000 000 EUR za operativne in upravne stroške ter gotovinskimi prispevki članov iz industrije k upravnim (29 250 000 EUR) in operativnim stroškom (182 500 000), do konca leta 2017 za izvajanje prvega kroga projektov prevzelo obveznosti v višini 509 800 000 (42,96 %) in izvršilo plačila v višini 172 200 000 EUR (14,51 % dodeljenih sredstev);
6.

pozdravlja podporo fundacije državam kandidatkam za članstvo v Uniji na področjih, kot so učenje na delovnem mestu, nadaljnji poklicni razvoj učiteljev za poklicno izobraževanje in usposabljanje ter podjetniško usposabljanje; podpira prizadevanja fundacije, da bi posodobila kvalifikacije in sisteme kvalificiranja na Zahodnem Balkanu; priznava napredek, dosežen pri razvoju in uvedbi državnih okvirov kvalifikacij na različnih ravneh, pa tudi potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja; pozdravlja poročilo fundacije o spremljanju diplomantov poklicnega izobraževanja v državah kandidatkah za članstvo v EU; spodbuja nadaljnje sodelovanje fundacije v posebnih regionalnih in državnih dejavnostih za izboljšanje kakovosti poklicnih šol, opreme in poučevanja v državah vzhodnega partnerstva;
4.

podpira države članice pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obnovo prizadetih regij; poziva Komisijo, naj podpre in hitro odobri prerazporeditev sredstev za partnerske sporazume, kakor so v zvezi s tem zahtevale države članice;
2.

želi spomniti, da je bilo majhno nezadostno izvrševanje plačil ob koncu leta 2017 mogoče zgolj zaradi sprejetja spremembe proračuna 6/2017, s katero so se odobritve plačil zmanjšale za 7 719,7 milijona EUR zaradi velikih zamud pri izvrševanju, zlasti v podrazdelku 1b „Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija“; želi spomniti tudi, da so se vse spremembe proračuna v letu 2017, tudi tiste, ki so znatno povečale odobritve za prevzem obveznosti (npr. 1 166,8 milijona EUR v okviru Solidarnostnega sklada EU za Italijo, 500 milijonov EUR za pobudo za zaposlovanje mladih, 275 milijonov EUR za Evropski sklad za trajnostni razvoj), v celoti financirale s prerazporeditvami neporabljenih odobritev plačil; obžaluje, da se bodo zamude pri izvrševanju in netočne napovedi držav članic, kot kaže, nadaljevale tudi v letu 2018;
3.

je seznanjen, da v skladu z veljavnim postopkom razrešnice odbor junija Računskemu sodišču predloži letna poročila o dejavnostih, Računsko sodišče pa nato oktobra Parlamentu predloži svoje poročilo, o razrešnici pa Parlament do maja glasuje na plenarnem zasedanju; je seznanjen, da med pripravo zaključnega računa in zaključkom postopka razrešnice preteče vsaj 17 mesecev, razen če se podelitev razrešnice preloži; poudarja, da so časovni roki revizije v zasebnem sektorju mnogo krajši; poudarja, da je treba postopek razrešnice poenostaviti in pospešiti; zahteva, da odbor in Računsko sodišče upoštevata najboljše prakse iz zasebnega sektorja; v zvezi s tem predlaga določitev roka za predložitev letnih poročil o dejavnostih na dan 31. marca v letu, ki sledi obračunskemu letu, in roka za predložitev poročila Računskega sodišča na dan 1. julija; predlaga tudi, naj se časovni okvir za postopek razrešnice, kot je določen v členu 5 Priloge IV Poslovnika Parlamenta, revidira tako, da bi Parlament o podelitvi razrešnice glasoval na delnem plenarnem zasedanju novembra, s čimer bi se postopek razrešnice zaključil v letu, ki sledi zadevnemu obračunskemu letu;
8.

ugotavlja, da je izvršni direktor od skupnih stvarnih in denarnih prispevkov za dejavnosti Skupnega podjetja IMI 2 v višini 1 638 000 000 EUR, ki bi jih morali zagotoviti člani panoge in pridruženi partnerji, potrdil 47 200 000 EUR, člani panoge in pridruženi partnerji pa so do konca leta 2016 sporočili dodatne prispevke v višini 36 600 000 EUR; ugotavlja tudi, da so posledično prispevki članov panoge Skupnemu podjetju IMI 2 za dejavnosti programa Obzorje 2020 konec leta 2016 znašali skupno 83 800 000 EUR, medtem ko so denarni prispevki Unije znašali 135 000 000 EUR; ugotavlja, da so razliko povzročila predplačila, izplačana upravičencem, da pomagajo zagnati projektne dejavnosti; poudarja, da so v tej fazi izvajanja programa petindvajsetim projektom v sklopu programa Obzorje 2020 dodeljena sredstva za prevzem obveznosti v višini 275 800 000 EUR iz sredstev Unije ter stvarni prispevki panoge v višini 249 100 000 EUR;