EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 20.3.2019 COM(2019) 145 final SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU SVETU IN SVETU Osemnajsto poročilo o nadaljnjem napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije {SWD(2019) 140 final}



I. UVOD To je osemnajsto poročilo o nadaljnjem napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije. Zajema razvoj v okviru dveh glavnih stebrov: boja proti terorizmu in organiziranemu kriminalu ter sredstvom, ki se uporabljajo v ta namen, ter krepitve naše zaščite in odpornosti proti tem grožnjam. V tem poročilu je pred volitvami v Evropski parlament maja 2019 poudarjeno, kako pomembno je delo na različnih ravneh za obravnavo in preprečevanje kibernetskih groženj in dezinformacij v okviru volitev. Kot odziv na poziv Evropskega sveta k sprejetju ukrepov za zaščito demokratičnih sistemov Unije in boj proti dezinformacijam pred bližajočimi se volitvami je Unija dosegla znaten napredek pri bolj usklajenem ukrepanju glede odpornosti volitev. Glede na časovni pritisk, da se zagotovi pripravljenost Unije, preden se evropski volivci udeležijo volitev maja 2019, Komisija poziva vse udeležene akterje – vladne organe, politične stranke in zlasti spletne platforme –, da podvojijo svoja prizadevanja za okrepitev odpornosti volitev proti dezinformacijam. Pred prihodnjim zasedanjem Evropskega sveta 21. in 22. marca 2019, na katerem se bo razpravljalo o napredku na tem področju, Komisija poziva tudi države članice, naj okrepijo svoje usklajevanje za obravnavo dezinformacij in zagotovitev zaščite volitev v Evropski parlament. EU je dosegla znaten napredek pri prizadevanjih za učinkovito in pravo varnostno unijo, pri čemer je bil dosežen dogovor o številnih prednostnih zakonodajnih pobudah, ki bodo okrepile varnost za vse državljane. V zadnjih mesecih sta Evropski parlament in Svet dosegla dogovor o interoperabilnosti informacijskih sistemov EU za upravljanje varnosti, meja in migracij ter o novih pravilih EU za zaprtje prostora, v katerem delujejo teroristi in storilci kaznivih dejanj, zaradi česar težje dostopajo do predhodnih sestavin za eksplozive, financirajo svoje dejavnosti in potujejo brez odkrivanja. V dogovoru, ki ga je Komisija dosegla v zvezi s 15 od 22 zakonodajnih pobud, ki jih je predstavila v varnostni uniji (glej seznam vseh pobud varnostne unije v Prilogi I), EU uresničuje skupno prednostno področje za Evropski parlament, Svet in Komisijo. Vendar so potrebna nadaljnja prizadevanja. Sozakonodajalca morata v okviru sedanjega zakonodajnega mandata zlasti obravnavati nujno grožnjo, ki jo predstavljajo teroristične vsebine na spletu, in sicer tako, da se doseže dogovor o predlogu Komisije. Evropski parlament in Svet morata doseči tudi dogovor o predlogu Komisije o okrepljeni evropski mejni in obalni straži za krepitev varnosti z okrepljeno zaščito zunanjih meja Unije. Tragični dogodki v Christchurchu na Novi Zelandiji 15. marca 2019 kažejo, da je grožnja terorizma še vedno jasna in prisotna nevarnost, ki jo bodisi spodbuja skrajno desničarski ekstremizem bodisi druge ekstremistične ideologije. Težave pri odstranjevanju vsebin, ki se v živo prenašajo po spletu, s spletnih platform in preprečevanje njihovega ponovnega pojavljanja še dodatno poudarjajo, kako pomemben je predlog Komisije o terorističnih spletnih vsebinah. Bistveno je, da se sozakonodajalca nemudoma dogovorita o predlaganih pravilih za odstranjevanje terorističnih vsebin na spletu. Enako pomembno boju proti terorizmu v vseh njegovih oblikah je, da vse države članice v celoti izvajajo zakonodajo, ki jo je EU sprejela v odziv na teroristične napade v Evropi za omejitev možnosti delovanja teroristov, zlasti direktivi o boju proti terorizmu ter o nadzoru nabave in posedovanja strelnega orožja. V okviru boja proti ekstremizmu je Komisija prav tako dejavno sodelovala in sprejela ustrezne ukrepe proti nezakonitemu sovražnemu govoru na spletu, sovraštvu do muslimanov in antisemitizmu. V tem poročilu je predstavljen tudi napredek pri izvajanju drugih prednostnih dosjejev o varnosti, zlasti o ukrepih za podporo pri varovanju javnih prostorov. Popolno in pravilno izvajanje dogovorjenih ukrepov je glavna prednostna naloga, da se zagotovijo vse koristi učinkovite in prave varnostne unije. Komisija države članice pri tem dejavno podpira, med drugim s financiranjem in lajšanjem izmenjave dobrih praks. Po potrebi tudi v celoti uporablja svoja pooblastila za izvrševanje zakonodaje EU na podlagi Pogodb, vključno z ukrepi za ugotavljanje kršitev, kadar je to ustrezno. Slovesnost ob 15. evropskem dnevu žrtev terorizma 11. marca 2019, petnajst let po bombnih napadih v Madridu 11. marca 2004 in tri leta po smrtonosnih napadih v Bruslju in Zaventemu 22. marca 2016, je ozadje tega poročila. Zagotavljanje podpore žrtvam terorističnih napadov je pomemben del prizadevanj za učinkovito in pravo varnostno unijo. Za nadaljnje povečanje te podpore je Komisija 31. januarja 2019 sprejela sklep o financiranju pilotnega projekta „Ustanovitev strokovnega središča EU za žrtve terorizma“. Strokovno središče EU bo delovalo kot središče znanja in platforma za strokovnjake, ki se ukvarjajo z žrtvami terorizma. Komisija pozdravlja prispevek poročila Evropskega parlamenta o ugotovitvah in priporočilih posebnega odbora o terorizmu kot dragocen prispevek k skupnim prizadevanjem za učinkovito in pravo varnostno unijo. II. DOSEGANJE REZULTATOV PRI ZAKONODAJNIH PREDNOSTNIH NALOGAH 1.Trdnejši in pametnejši informacijski sistemi za upravljanje varnosti, meja in migracij Izmenjava informacij je osrednji vidik podpore, ki jo EU zagotavlja nacionalnim organom v boju proti terorizmu in hudim kaznivim dejanjem. V zvezi s tem interoperabilnost informacijskih sistemov na ravni EU pomeni korak naprej pri načinu zagotavljanja podatkov nacionalnim organom, pri čemer je treba zagotoviti, da so podatki točni in popolni. Sozakonodajalca sta dosegla politični dogovor o povezanih prednostnih zakonodajnih predlogih za doseganje interoperabilnosti informacijskih sistemov EU za upravljanje varnosti, meja in migracij. Predlagani ukrepi bodo izboljšali sodelovanje informacijskih sistemov EU na bolj pameten in ciljno usmerjen način ob polnem spoštovanju temeljnih pravic. Interoperabilnost bo s čim boljšo uporabo obstoječih podatkov odpravila informacijske vrzeli in pomanjkljivosti pri odkrivanju več identitet in boju proti identitetnim prevaram. Ko bosta sozakonodajalca uradno sprejela nova pravila, bo Komisija pripravljena podpreti države članice pri njihovem izvajanju. Potrebno je tesno sodelovanje z agencijami EU ter vsemi državami članicami in pridruženimi schengenskimi državami, da bi dosegli ambiciozen cilj doseganja popolne interoperabilnosti informacijskih sistemov EU za upravljanje varnosti, meja in migracij do leta 2020. V okviru priprav na to je 5. marca 2019 potekala prva delavnica, na kateri so strokovnjaki držav članic začeli s procesom učinkovitega usklajevanja. Na tej stopnji bo prihodnja struktura interoperabilnih informacijskih sistemov EU vključevala okrepljen schengenski informacijski sistem, obstoječi vizumski informacijski sistem, nedavno dogovorjeno razširitev evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc na državljane tretjih držav ter na novo vzpostavljen sistem vstopa/izstopa EU ter Evropski sistem za potovalne informacije in odobritve (ETIAS). V okviru tehničnega izvajanja Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve je Komisija 7. januarja 2019 predstavila predlog, ki določa tehnične spremembe zadevne uredbe. Predlagane spremembe se nanašajo na pravne akte tistih informacijskih sistemov EU, v katerih bo Evropski sistem za potovalne informacije in odobritve poizvedoval v okviru ocene tveganj za varnost ali neregularne migracije državljanov tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti, pred njihovim potovanjem na schengensko območje. Predlagane spremembe so potrebne, da se v celoti vzpostavi Evropski sistem za potovalne informacije in odobritve. Komisija sozakonodajalca poziva, naj si prizadevata za tehnične spremembe, da bi se čim prej sprejel dogovor, ter tako omogočita hitro in pravočasno izvajanje Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve, da bi ta začel delovati v začetku leta 2021. Komisija je maja 2018 predstavila predlog za okrepitev obstoječega vizumskega informacijskega sistema, v katerem so določeni temeljitejši pregledi ozadja prosilcev za vizum in odprava informacijskih vrzeli z boljšo izmenjavo informacij med državami članicami. Svet je svoj pogajalski mandat sprejel 19. decembra 2018, 13. marca 2019 pa je Evropski parlament na plenarnem zasedanju glasoval o svojem poročilu o predlogu in zaključil prvo obravnavo. Komisija poziva k hitremu začetku pogajanj med sozakonodajalcema v okviru naslednjega Evropskega parlamenta. Komisija je maja 2016 predlagala razširitev področja uporabe sistema Eurodac, tako da bi vključeval identifikacijo ne le prosilcev za azil, temveč tudi nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav in oseb, ki nedovoljeno vstopijo v EU. V skladu s sklepi Evropskega sveta iz decembra 2018 in sporočilom Komisije z dne 6. marca 2019 o napredku pri izvajanju evropske agende o migracijah Komisija poziva sozakonodajalca, naj nemudoma sprejmeta predlog. S sprejetjem tega zakonodajnega predloga bo sistem Eurodac postal del prihodnje strukture interoperabilnih informacijskih sistemov EU, s čimer se bodo povezali ključni podatki nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav in oseb, ki nedovoljeno vstopijo v EU. Komisija za okrepitev informacijskih sistemov EU za upravljanje varnosti, meja in migracij poziva Evropski parlament in Svet, naj: ·pred volitvami v Evropski parlament sprejmeta zakonodajni predlog o sistemu Eurodac, pri katerem sta se zelo približala dogovoru (prednostna naloga iz skupne izjave); ·pospešita prizadevanja za hiter dogovor o predlaganih tehničnih spremembah, ki so potrebne za vzpostavitev Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve. 2.Izboljšanje varnosti z okrepljenim upravljanjem zunanjih meja

Močno varovanje zunanjih meja je prvi pogoj za varnost na območju prostega gibanja brez nadzora na notranjih mejah. Varovanje zunanjih meja je naloga držav članic, ki morajo zagotoviti upravljanje svojih zunanjih meja, kar je v njihovem lastnem interesu in v skupnem interesu vseh. Pri tem jim pomaga evropska mejna in obalna straža. V odgovor na sklepe Evropskega sveta iz junija 2018 je Komisija septembra 2018 predlagala okrepitev zmogljivosti evropske mejne in obalne straže. S tem bi Agencija dosegla novo operativno raven s stalno enoto z 10 000 mejnimi policisti, ki z lastno opremo izvršujejo izvršilna pooblastila, pri čemer se v celoti spoštujejo tako temeljne pravice kot tudi suverenost držav članic. Zakonodajno delo v zvezi s predlogom napreduje dobro, pogajanja med sozakonodajalcema pa so v ključni fazi. Evropski parlament je 11. februarja 2019 sprejel pogajalski mandat, Svet pa je svoj mandat prejel 20. februarja 2019. Dve tristranski srečanji sta potekali 27. februarja 2019 in 12. marca 2019. Komisija pozdravlja in podpira napredek pri tem prednostnem dosjeju, ki kaže, da so vse institucije zavezane k sprejetju tega predloga pred volitvami v Evropski parlament leta 2019. Komisija za povečanje varnosti z okrepljenim upravljanjem zunanjih meja poziva Evropski parlament in Svet, naj: ·sprejmeta zakonodajni predlog za okrepitev evropske mejne in obalne straže v sedanjem mandatu Evropskega parlamenta (pobuda v okviru govora o stanju v Uniji 2018). 3.Preprečevanje radikalizacije Obravnavanje terorističnih spletnih vsebin je še vedno eden ključnih izzivov v boju proti terorizmu in pri preprečevanju radikalizacije. Takšne vsebine so imele vlogo pri večini napadov na evropskih tleh v zadnjih dveh letih, ne glede na to, ali s spodbujanjem napada, navodili za izvedbo ali poveličevanjem smrtonosnih rezultatov. Da bi odpravili jasno in prisotno nevarnost, ki jo predstavljajo takšne vsebine, je bil govoru predsednika Junckerja o stanju v Uniji v letu 2018 priložen predlog uredbe o terorističnih vsebinah na spletu, ki določa pravni okvir za preprečevanje zlorabe ponudnikov storitev gostovanja za razširjanje terorističnih vsebin na spletu. Ob popolnem zagotavljanju svobode govora in drugih temeljnih pravic pa je za prihodnja pravila nujno, da se zagotovijo učinkoviti ukrepi za čim hitrejše odstranjevanje terorističnih vsebin na spletu, glede na to, da se morebitna škoda, ki jo takšne vsebine povzročijo, ko ostajajo na spletu, povečuje iz ure v uro. Medtem ko je Svet sprejel svoj pogajalski mandat decembra 2018, delo v Evropskem parlamentu še poteka in upati je, da bo Parlamentu omogočeno, da sprejme pogajalski mandat v marcu 2019. Komisija poziva sozakonodajalca, naj dosežeta dogovor o predlagani zakonodaji v sedanjem mandatu Evropskega parlamenta, saj je regulativni okvir EU z jasnimi pravili in zaščitnimi ukrepi bistvenega pomena za odstranitev terorističnih vsebin s spleta. Hkrati Komisija še naprej zagotavlja podporo državam članicam pri njihovih prizadevanjih za preprečevanje radikalizacije. Poseben mehanizem EU za sodelovanje, ki združuje nacionalne predstavnike, pomaga zagotavljati, da se podpora na ravni EU odziva na potrebe držav članic. Nedavni primeri vključujejo konferenco z naslovom Mesta v EU proti radikalizaciji, ki je bila 26. februarja 2019 organizirana skupaj z Odborom regij. Komisija je 13. marca 2019 organizirala srečanje strokovnjakov z nacionalnimi oblikovalci politik, da bi opredelila praktične ukrepe za dodatno podporo službam za izvrševanje kazenskih sankcij in pogojni odpust. Rezultat tega dela bo postal del priročnika, ki ga mreža za ozaveščanje o radikalizaciji pripravlja na področju rehabilitacije in ponovne vključitve storilcev terorističnih kaznivih dejanj, vračajočih se tujih terorističnih bojevnikov in tistih, ki so se radikalizirali v zaporih (glej tudi oddelek IV.4 o zunanjih vprašanjih). Za preprečevanje radikalizacije Komisija poziva Evropski parlament, naj: ·prednostno sprejme pogajalski mandat v zvezi z zakonodajnim predlogom o preprečevanju širjenja terorističnih spletnih vsebin, da bi se sozakonodajalca dogovorila o zakonodaji v sedanjem mandatu Evropskega parlamenta (pobuda v okviru govora o stanju v Uniji 2018). 4.Krepitev kibernetske varnosti Klasične kibernetske grožnje za sisteme in podatke še vedno naraščajo, pri čemer se je v letu 2018 povečala dejavnost zlonamernih akterjev proti različnim ciljem in žrtvam. Preprečevanje kibernetske kriminalitete in izboljšanje kibernetske varnosti zato ostaja prednostna naloga EU. EU je dosegla viden napredek pri izboljšanju kibernetske varnosti, pri čemer je izvajala ukrepe iz skupnega sporočila iz septembra 2017 z naslovom „Odpornost, odvračanje in obramba: okrepitev kibernetske varnosti za EU“. Evropski parlament je 12. marca 2019 na plenarnem zasedanju potrdil politični dogovor, ki sta ga sozakonodajalca dosegla o uredbi o kibernetski varnosti. Z začetkom veljavnosti uredbe, predvidoma maja 2019, se bodo povečale zmogljivosti kibernetske varnosti ter pripravljenost držav članic in podjetij. Z uredbo o kibernetski varnosti se bo vzpostavil okvir certificiranja EU za izdelke, sisteme in storitve informacijske in komunikacijske tehnologije na področju kibernetske varnosti. Izboljšalo se bo tudi sodelovanje in usklajevanje med državami članicami ter institucijami, agencijami in organi EU, zlasti s preimenovano Agencijo EU za kibernetsko varnost. Nadaljnji napredek pa je potreben pri predlogu o Evropskem industrijskem, tehnološkem in raziskovalnem strokovnem centru za kibernetsko varnost ter mreži nacionalnih koordinacijskih centrov, ki ga je Komisija predstavila septembra 2018. Cilj predloga je podpreti tehnološke in industrijske zmogljivosti na področju kibernetske varnosti ter povečati konkurenčnost industrije Unije na tem področju. Evropski parlament in Svet sta svoja pogajalska mandata sprejela 13. marca 2019. Prvi trialog je prav tako potekal 13. marca 2019. Komisija sozakonodajalca poziva, naj hitro dosežeta dogovor o predlagani uredbi. EU je dosegla pomemben napredek pri nadaljnjem začetku delovanja skupnega diplomatskega odziva EU na zlonamerne kibernetske dejavnosti („zbirka orodij za kibernetsko diplomacijo“), pri čemer se je odzvala na poziv Evropskega sveta, naj nadaljuje delo v zvezi z zmožnostjo odzivanja na kibernetske napade in odvračanjem od njih prek omejevalnih ukrepov EU. Visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Komisija sta 8. marca 2019 predstavili skupni predlog uredbe Sveta o omejevalnih ukrepih proti kibernetskim napadom, ki ogrožajo Unijo ali njene države članice. Komisija in visoka predstavnica pozivata k hitremu sprejetju tega predloga za okrepitev odpornosti Unije proti kibernetskim napadom. Za okrepitev kibernetske varnosti Komisija in visoka predstavnica pozivata Svet, naj: ·sprejme uredbo Sveta o omejevalnih ukrepih proti kibernetskim napadom, ki ogrožajo Unijo ali njene države članice. 5.Omejitev možnosti delovanja teroristov EU je sprejela nadaljnje ukrepe, da bi teroristom in storilcem kaznivih dejanj preprečila uporabo sredstev za njihovo delovanje, kar bi jim otežilo dostop do predhodnih sestavin za eksplozive, financiranje njihovega delovanja in potovanje brez odkrivanja. Evropski parlament in Svet sta 14. februarja 2019 dosegla politični dogovor o predlagani uredbi o omejitvah trženja in uporabe predhodnih sestavin za eksplozive. Uredba bo, ko se bo začela uporabljati, znatno izboljšala veljavni zakonodajni okvir, ki omejuje dostop do nevarnih predhodnih sestavin za eksplozive, ki se lahko zlorabijo za izdelavo doma narejenih bomb. Zapolnila bo varnostne vrzeli z ukrepi, kot so prepoved dodatnih kemikalij, obvezno preverjanje kazenskih evidenc tistih, ki zaprosijo za dovoljenje za nakup omejenih snovi, in pojasnitev, da se pravila, ki se uporabljajo za gospodarske subjekte, uporabljajo tudi za podjetja, ki poslujejo na spletu.

Poleg tega sta sozakonodajalca v okviru prizadevanj za boj proti financiranju terorizma dosegla dogovor o predlagani direktivi, da bi olajšala uporabo finančnih in drugih informacij za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje ali pregon hudih kaznivih dejanj. Ko bo direktiva uradno sprejeta in se bo začela izvajati, bo pristojnim organom kazenskega pregona in uradom za odvzem premoženjske koristi zagotovila neposreden dostop do informacij o bančnih računih, shranjenih v nacionalnih centraliziranih registrih bančnih računov. Direktiva bo prav tako okrepila sodelovanje med nacionalnimi finančnimi obveščevalnimi enotami in organi kazenskega pregona ter Europolu olajšala dostop do finančnih informacij. Komisija bo na podlagi tega nadalje razpravljala o sodelovanju med finančnimi obveščevalnimi enotami različnih držav članic, tudi v prihodnjem poročilu o sodelovanju med finančnimi obveščevalnimi enotami, kot je predvideno v peti direktivi o preprečevanju pranja denarja. Poleg tega Komisija, kot to prav tako zahteva peta direktiva o preprečevanju pranja denarja, ocenjuje vidike, povezane z morebitnim medsebojnim povezovanjem nacionalnih centraliziranih registrov bančnih računov in sistemov za pridobivanje podatkov v EU. Komisija prav tako analizira ukrepe zaplembe brez kazenske obsodbe v Uniji. V odgovor na poziv Evropskega parlamenta bo še naprej ocenjevala nujnost, tehnično izvedljivost in sorazmernost dodatnih ukrepov za spremljanje financiranja terorizma v EU. Sozakonodajalca sta 19. februarja 2019 v okviru prizadevanj za boj proti goljufijam z dokumenti dosegla začasni dogovor o predlagani uredbi za okrepitev varnosti osebnih izkaznic državljanov Unije in dokumentov za prebivanje, tako da jih storilci kaznivih dejanj in teroristi ne bodo mogli uporabljati na goljufiv način. Odbor Evropskega parlamenta za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve je dogovor potrdil 11. marca 2019. Uredba bo po sprejetju uvedla minimalne varnostne značilnosti osebnih izkaznic, ki bodo morale vključevati biometrične identifikatorje (podobo obraza in dva prstna odtisa) na brezkontaktnem čipu. To bo znatno izboljšalo varnost nacionalnih osebnih izkaznic in dokumentov za prebivanje, s čimer se bo teroristom in drugim storilcem kaznivih dejanj otežila zloraba ali poneverba takih dokumentov za vstop ali gibanje v EU. Varnejši osebni dokumenti bodo prispevali h krepitvi upravljanja zunanjih meja EU. Hkrati bodo varnejši in zanesljivejši dokumenti državljanom EU omogočili, da bodo lažje uveljavljali svoje pravice do prostega gibanja. Nadaljnji napredek pa je potreben tudi pri predlogih Komisije iz aprila 2018 o dostopu do elektronskih dokazov, glede na to, da več kot polovica vseh kazenskih preiskav danes vključuje čezmejno zahtevo za dostop do elektronskih dokazov. Svet je sprejel pogajalski mandat za predlog uredbe za izboljšanje čezmejnega dostopa do elektronskih dokazov v kazenskih preiskavah in predlog direktive o določitvi harmoniziranih pravil o imenovanju pravnih zastopnikov za namene zbiranja dokazov v kazenskih postopkih. V Evropskem parlamentu pa je bil v zvezi s predlogoma dosežen le zelo omejen napredek, odkar ju je Komisija sprejela aprila 2018. Glede na odločilen pomen učinkovitega dostopa do elektronskih dokazov za pregon čezmejnih kaznivih dejanj, kot sta terorizem ali kibernetska kriminaliteta, Komisija poziva Evropski parlament, naj pospeši obravnavanje tega predloga. Hkrati Komisija pripravlja mednarodni pobudi o dostopu do elektronskih dokazov, in sicer v okviru tekočih pogajanj o Drugem dodatnem protokolu h Konvenciji Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti iz Budimpešte in v okviru pogajanj z Združenimi državami Amerike. Zato je Komisija 5. februarja 2019 sprejela priporočili za pogajalska mandata za obe mednarodni pobudi. Svet trenutno razpravlja o osnutkih mandatov, tudi na seji Sveta za pravosodje in notranje zadeve, ki je potekala 7. in 8. marca 2019. Komisija poziva Svet, naj sprejme sklep o odobritvi sodelovanja pri pogajanjih o Drugem dodatnem protokolu h Konvenciji Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti iz Budimpešte in sklep o odobritvi začetka pogajanj z Združenimi državami o čezmejnem dostopu do elektronskih dokazov. Pomembno je, da se pogajanja hitro nadaljujejo, da se pospeši mednarodno sodelovanje pri izmenjavi elektronskih dokazov, hkrati pa se zagotovi skladnost z zakonodajo EU in obveznostmi držav članic, ki izhajajo iz tega sodelovanja, pri čemer je treba upoštevati tudi prihodnji razvoj prava EU. Komisija za omejitev možnosti delovanja teroristov: ·poziva Evropski parlament, naj nemudoma sprejme pogajalski mandat v zvezi z zakonodajnima predlogoma o elektronskih dokazih in brez odlašanja začne tristranske razprave s Svetom (prednostna naloga iz skupne izjave); ·poziva Svet, naj sprejme sklep o odobritvi sodelovanja pri pogajanjih o Drugem dodatnem protokolu h Konvenciji Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti iz Budimpešte in sklep o odobritvi začetka pogajanj z Združenimi državami o čezmejnem dostopu do elektronskih dokazov. III. BOJ PROTI DEZINFORMACIJAM IN ZAŠČITA VOLITEV PRED DRUGIMI GROŽNJAMI, KI JIH OMOGOČA KIBERNETSKI PROSTOR Možnost vmešavanja zunanjih in notranjih subjektov v javne razprave in manipulacijo volitev je bolj realna kot kdaj koli in bi se lahko še povečala s prihodnjimi volitvami v Evropski parlament. Možne posledice, tj. spodkopavanje ali delegitimizacija demokratičnih institucij, so resna, strateška in rastoča grožnja. So ključni del varnostnih izzivov, s katerimi se EU danes sooča prek nacionalnih meja, in zahtevajo skupen čezmejni odziv. Volilne kampanje pred volitvami v Evropski parlament se bodo dejansko začele marca. Komisija pred zasedanjem Evropskega sveta 21. in 22. marca 2019 poziva države članice, naj okrepijo usklajevanje in izmenjavo informacij za boj proti dezinformacijam in zaščito volitev pred grožnjami, ki jih omogoča kibernetski prostor. Države članice bi morale v celoti izkoristiti orodja in informacijske kanale, ki jih zagotavlja EU, zlasti na novo vzpostavljeni sistem hitrega obveščanja. Poleg tega Komisija zaradi pomislekov, povezanih s sedanjim stanjem, poziva spletne platforme, naj pospešijo svoja prizadevanja v vseh državah članicah, da bi prispevale k zagotavljanju integritete volitev v Evropski parlament maja 2019. Za podporo in spodbujanje teh prizadevanj Komisija in visoka predstavnica še naprej ukrepata v okviru dveh dopolnjujočih se sklopov za obravnavanje groženj, ki jih omogoča kibernetski prostor: boj proti dezinformacijam in krepitev odpornosti volitev. 1.Ukrepanje proti dezinformacijam Izpostavljenost državljanov obsežnemu širjenju dezinformacij, vključno z zavajajočimi ali popolnoma napačnimi informacijami, je lahko še ena huda oblika grožnje, ki jo omogoča kibernetski prostor, in velik izziv pred prihajajočimi evropskimi volitvami. Komisija skrbno spremlja izvajanje ukrepov, ki jih je napovedala v sporočilu o boju proti dezinformacijam na spletu iz aprila 2018. Poleg tega Komisija pozorno spremlja napredek, dosežen v okviru kodeksa ravnanja glede dezinformacij, ki so ga oktobra 2018 podpisali predstavniki spletnih platform, vodilnih družbenih omrežij, oglaševalcev in oglaševalske industrije (glej spodaj). Ob zaključku začetnega 12-mesečnega obdobja uporabe kodeksa bo izvedla celovito oceno. Če se bo izkazalo, da izvajanje in učinek kodeksa ravnanja nista zadovoljiva, lahko Komisija predlaga nadaljnje ukrepe, vključno z zakonodajnimi. Na podlagi tega dela in v odziv na poziv Evropskega sveta iz junija 2018, da se zaščitijo demokratični sistemi Unije, sta Komisija in visoka predstavnica decembra 2018 predstavili skupni akcijski načrt proti dezinformacijam. V akcijskem načrtu je poudarjeno, da v skladu s hibridno fuzijsko celico EU dezinformacije s strani Ruske federacije predstavljajo največjo grožnjo za EU. V primerjavi z drugimi državami so te sistematične, dobro financirane in obsežnejše. Za obravnavo grožnje, ki jo predstavljajo dezinformacije, akcijski načrt predvideva povečanje sredstev, namenjenih boju proti dezinformacijam, zlasti za projektne skupine za strateško obveščanje Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD), vključno s projektno skupino za vzhodno strateško obveščanje. Akcijski načrt predvideva tudi povečanje sredstev, namenjenih temu vprašanju, in poziva h krepitvi v naslednjih dveh letih. V akcijskem načrtu so določeni konkretni ukrepi za boj proti dezinformacijam, vključno z vzpostavitvijo sistema hitrega obveščanja. Zaradi volitev v Evropski parlament je bil marca 2019 vzpostavljen sistem hitrega obveščanja med institucijami EU in državami članicami, da bi olajšali izmenjavo podatkov in ocen dezinformacijskih kampanj ter zagotovili opozarjanje na grožnje dezinformiranja. Akcijski načrt predvideva tudi natančno spremljanje izvajanja zgoraj navedenega kodeksa ravnanja, ki so ga podpisali predstavniki spletnih platform. Komisija je 29. januarja 2019 objavila poročila podpisnikov kodeksa ravnanja: Google, Facebook, Twitter, Mozilla in panožna združenja za oglaševanje. Pozdravila je doseženi napredek in hkrati pozvala podpisnike, naj okrepijo svoja prizadevanja pred volitvami v Evropski parlament leta 2019. Komisija je 28. februarja 2019 objavila poročila Facebooka, Googla in Twitterja o napredku, ki so ga januarja 2019 dosegli pri izpolnjevanju zavez v boju proti dezinformacijam. Platforme v teh poročilih niso predložile dovolj podatkov, ki bi dokazovali, da se v vseh državah članicah pravočasno in z zadostnimi sredstvi uvajajo nove politike in orodja. Jasno je, da lahko vsi podpisniki še marsikaj izboljšajo. Natančneje, Komisija poziva platforme, naj pred začetkom predvolilne kampanje za Evropski parlament v vseh državah članicah EU zagotovijo transparentnost političnih oglasov. Poleg tega bi bilo treba omogočiti ustrezen dostop do podatkov platform za raziskovalne namene in namene preverjanja dejstev ter prek kontaktnih točk sistema hitrega obveščanja zagotoviti dobro sodelovanje med platformami in posameznimi državami članicami. Komisija bo 20. marca 2019 ponovno poročala o izvajanju navedenega kodeksa ravnanja. 2.Krepitev odpornosti volitev

Komisija je 12. septembra 2018 sprejela sveženj ukrepov za povečanje odpornosti naših volilnih sistemov, namenjenih državam članicam ter evropskim in nacionalnim političnim strankam in fundacijam, vključno s priporočilom o mrežah za volilno sodelovanje, spletni preglednosti, zaščiti pred kibernetskimi incidenti in boju proti dezinformacijskim kampanjam, smernicami za uporabo prava EU o varstvu podatkov ter zakonodajnim predlogom spremembe za poostritev pravil o financiranju evropskih političnih strank. Evropski parlament je sveženj pozdravil v svoji resoluciji, sprejeti 28. oktobra 2018. Svet je v svojih sklepih z dne 19. februarja 2019 pozdravil sveženj ukrepov za zagotovitev svobodnih in poštenih evropskih volitev, ki izražajo skupno zavezo vseh držav članic k usklajenemu evropskemu pristopu k zaščiti integritete prihajajočih evropskih volitev. Svet za pravosodje in notranje zadeve je 7. marca 2019 razpravljal o trenutnem stanju. Sprememba uredbe o statutu in financiranju evropskih političnih strank in fundacij uvaja možnost sankcioniranja nezakonite uporabe osebnih podatkov v primeru namernega vpliva na izid volitev v Evropski parlament. Po političnem dogovoru januarja 2019 je Evropski parlament na plenarnem zasedanju 12. marca 2019 odobril besedilo spremembe. Predlog spremembe bo predvidoma sprejet pred volitvami v Evropski parlament leta 2019. Priporočilo o mrežah za volilno sodelovanje, spletni preglednosti, zaščiti pred kibernetskimi incidenti in boju proti dezinformacijskim kampanjam v okviru volitev v Evropski parlament je naslovljeno na države članice ter nacionalne in evropske politične stranke in fundacije ter predstavlja konkretne korake za ustrezne akterje na teh področjih. V prizadevanjih za izvajanje priporočila so nacionalne volilne mreže imenovale kontaktne točke za sodelovanje v okviru evropske mreže za sodelovanje na volitvah, katere namen je zbrati opozorila o grožnjah, izmenjati dobre prakse med nacionalnimi mrežami, razpravljati o skupnih rešitvah za opredeljene izzive ter spodbujati skupne projekte in vaje med nacionalnimi mrežami. Na prvi seji mreže, ki je potekala 21. januarja 2019, so se udeleženci strinjali, da je celovit pristop bistven za zagotovitev integritete volitev, hkrati pa je treba ohraniti odprto demokratično razpravo in enake politične pogoje. Druga seja evropske mreže za sodelovanje na volitvah je potekala 27. februarja 2019, osredotočena pa je bila na teme, povezane s spremljanjem in izvrševanjem, ki so pomembne za volilni proces, vključno z varstvom podatkov, predpisi o medijih, kazenskim pregonom, preglednostjo in družbenimi mediji, ter vključevanjem različnih zainteresiranih strani v dejavnosti spremljanja. Postavljeni so bili tudi temelji za članstvo v mreži, da se omogoči sodelovanje v vaji kibernetske odpornosti, ki bo potekala takoj po naslednji seji mreže, ki je predvidena za 5. april 2019. Delavnica o krepitvi kibernetske odpornosti volitev, ki sta jo skupaj organizirala Evropski parlament in Komisija, je potekala 19. februarja 2019, da bi se izboljšali varnost in odpornost volilnih sistemov in infrastruktur pred nenehno spreminjajočimi se grožnjami, ki jih omogoča kibernetski prostor. Nacionalni organi držav članic za kibernetsko varnost, Agencija Evropske unije za varnost omrežij in informacij ter spletne platforme so razpravljali o dejavnostih, ki se osredotočajo na ukrepe, ki so nujni in pomembni za zagotavljanje integritete volitev v Evropski parlament leta 2019. Institucije EU in države članice tesno sodelujejo tudi pri drugih dejavnostih ozaveščanja, katerih cilj je zaščita integritete volilnega procesa in vključevanje akterjev iz zasebnega in javnega sektorja, vključno z mediji, spletnimi platformami in civilno družbo. Za boj proti dezinformacijam in zagotovitev odpornosti volitev Komisija in visoka predstavnica pozivata države članice, naj: ·hitro in odločno izvedejo ukrepe iz skupnega akcijskega načrta proti dezinformacijam iz decembra 2018. IV. IZVAJANJE DRUGIH PREDNOSTNIH DOSJEJEV NA PODROČJU VARNOSTI 1.Izvajanje zakonodajnih ukrepov na področju varnostne unije Popolno in pravilno izvajanje dogovorjenih ukrepov je glavna prednostna naloga, da se zagotovijo vse koristi učinkovite in prave varnostne unije. Komisija države članice pri tem dejavno podpira, med drugim s financiranjem in lajšanjem izmenjave dobrih praks. Po potrebi tudi v celoti uporablja svoja pooblastila za izvrševanje zakonodaje EU na podlagi Pogodb, vključno z ukrepi za ugotavljanje kršitev, kadar je to ustrezno. Kar se tiče izvajanja direktive EU o evidenci podatkov o potnikih, je Komisija 19. julija 2018 začela postopke za ugotavljanje kršitev zoper 14 držav članic, saj niso sporočile sprejetja nacionalne zakonodaje, s katero bi v celoti prenesle navedeno direktivo, ki je ključno orodje v boju proti terorizmu in hudim kaznivim dejanjem. Devet od teh držav članic jo je od takrat uradno obvestilo o popolnem prenosu. Države članice, ki še vedno niso v celoti prenesle direktive, so prejele obrazložena mnenja (Španija 24. januarja 2019, Nizozemska in Finska pa 7. marca 2019). Hkrati Komisija še naprej podpira vse države članice pri prizadevanjih za dokončanje razvoja njihovih sistemov evidenc podatkov o potnikih, vključno s spodbujanjem izmenjave informacij in dobrih praks. Rok za prenos direktive o boju proti terorizmu se je iztekel 8. septembra 2018. Komisija je 22. novembra 2018 začela postopke za ugotavljanje kršitev zoper 16 držav članic, ker niso sporočile sprejetja nacionalne zakonodaje, s katero bi v celoti prenesle navedeno direktivo. Devet od teh držav članic jo je od takrat uradno obvestilo o popolnem prenosu. Komisija poziva preostalih sedem držav članic, naj čim prej sprejmejo potrebne ukrepe. Rok za prenos direktive o nadzoru nabave in posedovanja orožja se je iztekel 14. septembra 2018. Do sedaj je šest držav članic poslalo uradno obvestilo o popolnem prenosu, pet držav članic pa je poslalo uradno obvestilo o delnem prenosu. 22 držav članic, vključno s tistimi, ki so poslale uradno obvestilo o delnem prenosu, je 22. novembra 2018 prejelo uradni opomin Komisije. Kar zadeva prenos direktive o varstvu podatkov pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj v nacionalno pravo, je Komisija 19. julija 2018 začela postopek za ugotavljanje kršitev zoper 19 držav članic, ker niso sporočile sprejetja nacionalne zakonodaje, ki bi zagotovila popoln prenos direktive. Do sedaj je 17 držav članic poslalo uradno obvestilo o popolnem prenosu, pet držav članic pa je poslalo uradno obvestilo o delnem prenosu. Doslej so bili zaključeni postopki proti šest državam članicam, medtem ko je devet držav članic 25. januarja 2019 prejelo obrazloženo mnenje. Od Komisije se pričakuje, da bo do 9. maja 2019 poročala o skladnosti pri identifikaciji izvajalcev bistvenih storitev. Glede na uradna obvestila držav članic je bilo ugotovljeno, da je bila direktiva o varnosti omrežij in informacijskih sistemov v celoti prenesena v 25 državah članicah in delno prenesena v eni državi članici. Komisija je januarja 2019 zaključila postopke za ugotavljanje kršitev zaradi neobveščanja proti šestim državam članicam. Devet držav članic je predmet postopka za ugotavljanje kršitev zaradi neobveščanja o popolnem prenosu direktive. Države članice so morale v okviru prenosa direktive o varnosti omrežij in informacijskih sistemov do 9. novembra 2018 Komisiji predložiti informacije o izvajalcih bistvenih storitev, ki so bili opredeljeni na njihovem ozemlju. Komisija zdaj ocenjuje informacije, ki so jih predložile države članice. Poleg tega Komisija ocenjuje prenos četrte direktive o preprečevanju pranja denarja, hkrati pa tudi preverja, ali države članice izvajajo ta pravila. Komisija je začela postopke za ugotavljanje kršitev zoper vseh 28 držav članic, saj je ocenila, da sporočila, prejeta od držav članic, ne pomenijo popolnega prenosa te direktive. Po potrebi bo še naprej uporabljala svoja pooblastila za zagotovitev popolnega izvajanja te direktive. Komisija poziva države članice, naj nemudoma sprejmejo potrebne ukrepe za popoln prenos naslednjih direktiv v nacionalno zakonodajo in o tem obvestijo Komisijo: ·direktiva EU o evidenci podatkov o potnikih, v zvezi s katero tri države članice Komisije še niso uradno obvestile o prenosu v nacionalno zakonodajo, dve državi članici pa še nista dopolnili uradnega obvestila o prenosu; ·direktiva o varnosti omrežij in informacijskih sistemov, v zvezi s katero dve državi članici Komisije še nista uradno obvestili o prenosu v nacionalno zakonodajo, ena država članica pa še ni dopolnila uradnega obvestila o prenosu; ·direktiva o boju proti terorizmu, v zvezi s katero tri države članice Komisije še niso uradno obvestile o prenosu v nacionalno zakonodajo, štiri države članice pa še niso dopolnile uradnega obvestila o prenosu; ·direktiva o nadzoru nabave in posedovanja orožja, v zvezi s katero 17 držav članic Komisije še ni uradno obvestilo o prenosu v nacionalno zakonodajo, pet držav članic pa še ni dopolnilo uradnega obvestila o prenosu; ·direktiva o varstvu podatkov pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj, v zvezi s katero pet držav članic Komisije še ni uradno obvestilo o prenosu v nacionalno zakonodajo, pet držav članic pa še ni dopolnilo uradnega obvestila o prenosu; ter ·četrta direktiva o preprečevanju pranja denarja, v zvezi s katero ena država članica še ni dopolnila uradnega obvestila o prenosu.

2.Varovanje javnih prostorov: priporočene dobre prakse V okviru praktičnega dela za izboljšanje zaščite in odpornosti proti terorizmu Komisija še naprej podpira države članice in njihove lokalne organe pri varovanju javnih prostorov. Izvajanje akcijskega načrta iz oktobra 2017 za podporo pri varovanju javnih prostorov se osredotoča na razvoj in zbiranje smernic ter dobrih praks. Komisija je v sodelovanju z javnimi organi in zasebnimi upravljavci javnih prostorov na t. i. forumu upravljavcev opredelila dobre prakse za več ukrepov, ki jih lahko izvajajo vsi upravljavci in javni organi, vključeni v varovanje javnih prostorov, da se okrepi varnost. Zagotavljajo osnovne korake za usmerjanje prihodnjega dela v vseh zadevnih sektorjih za varovanje javnih prostorov (glej okvir v nadaljevanju). Dobre prakse za javne organe in zasebne upravljavce za krepitev varnosti javnih prostorov Ocenjevanje in načrtovanje ·Vzpostavitev in izvajanje ocen ranljivosti, da se opredelijo morebitne ranljivosti za zunanje ali notranje napade; ·razvoj in izvajanje varnostnega načrta za objekt ali dogodek, vključno s pripravljalnimi in nujnimi ukrepi ter ukrepi za okrevanje, ki opredeljuje ustrezne varnostne ukrepe v zvezi z okoljem objekta ali dogodka. Varnostni ukrepi morajo biti učinkoviti, diskretni, sorazmerni in prilagojeni za različna okolja, ob upoštevanju njihovega posebnega delovanja; ·imenovanje in usposobitev osebe, ki je odgovorna za usklajevanje in izvajanje varnostnih ukrepov iz varnostnega načrta, ter ·razvoj in izvajanje načrta kriznega upravljanja. Ozaveščanje in usposabljanje ·Priprava kampanj za ozaveščanje javnosti o prijavljanju sumljivega vedenja in načinih odzivanja v primeru napada, ki ogroža varnost objekta ali dogodka; ·razvoj in izvajanje internega programa ozaveščanja o varnosti za vse zaposlene; ·razvoj in izvajanje internega programa ozaveščanja o notranjih grožnjah, ki bo pomagal varovati objekte ali dogodke pred različnimi vrstami notranjih groženj, kot so sabotaže, poslovne kraje ali teroristični napadi; ·razvoj programov osnovnega usposabljanja na področju varnosti za vse osebje in izvajanje posebnih varnostnih usposabljanj, ki prispevajo k razvoju kulture varnosti v podjetjih. Razvoj dejavnosti, ki zaposlene spodbujajo k izvajanju dobrih varnostnih praks in ohranitvi visoke ravni previdnosti glede varnosti, ter ·izvajanje rednih varnostnih vaj, ki bodo pomagale opredeliti raven pripravljenosti za odvračanje in odzivanje na napad. Fizična zaščita ·Ocenjevanje vprašanj varnosti in fizične zaščite od začetka postopka oblikovanja novega objekta ali dogodka; ·ocenjevanje potrebnega nadzora dostopa in ovir, hkrati pa preprečevanje ustvarjanja novih šibkih točk. Točke nadzora dostopa in ovire ne smejo prelagati tveganj in ustvarjati novih ciljev; ·ocenjevanje najprimernejše tehnologije za odkrivanje eksplozivov, strelnega orožja in orožja ter kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih snovi. Sodelovanje