Povzetek Za estonski pravosodni sistem je značilno, da se na sodiščih uporabljajo nekatere najbolj napredne informacijske in komunikacijske tehnologije. Te zagotavljajo uporabnikom sodišč visoko stopnjo dostopnosti in prilagodljivosti, v veliki meri pa so prispevale tudi k neprekinjenemu delovanju sodišč z razmeroma malo motnjami med pandemijo COVID-19. Vrhovno sodišče in sodni samoupravni organi so dobro vključeni v glavne vidike upravljanja pravosodnega sistema, zlasti v razporejanje človeških in finančnih virov ter imenovanja in druge vidike poklicne poti sodnikov. Estonija ima večinoma vzpostavljeno pravno in institucionalno ureditev za boj proti korupciji. Vzpostavila je učinkovito mrežo za upravljanje izvajanja protikorupcijske politike. V pripravi je nova protikorupcijska strategija. Vsi ministri so opremljeni za usklajevanje preprečevanja korupcije in zagotavljanje izvajanja dejavnosti v skladu z nacionalno protikorupcijsko strategijo v zadevnem sektorju. Zmogljivost za preiskavo in kazenski pregon kaznivih dejanj korupcije je na visoki ravni, proračunska sredstva pa so po mnenju tožilstva zadovoljiva. Uvedene so bile določbe za ureditev pojava vrtljivih vrat. Dejavnosti lobiranja niso urejene z zakonom, vendar je osnutek predpisa v pripravi, celovit okvir za zaščito žvižgačev pa še vedno ni vzpostavljen. Estonija je vlagala predvsem v e-učenje, da bi podprla preprečevanje navzkrižja interesov pri vseh javnih uslužbencih. Estonski pravni okvir v zvezi s pluralnostjo medijev temelji na ustavnih jamstvih in sektorski zakonodaji. Regulativni organ za medije – organ za varstvo potrošnikov in tehnični regulativni organ (ECPTRA) – deluje kot upravni organ ministrstva za gospodarske zadeve. Zakon, s katerim se v nacionalno zakonodajo prenaša revidirana direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah, bo okrepil njegovo neodvisnost. Preglednost lastništva medijev ne bo zagotovljena v celoti, dokler ne bodo sprejete nove konkretne pravne določbe. Vendar so splošne informacije v zvezi s podjetništvom elektronsko dostopne, podatki v poslovnem registru pa prosto dostopni. Okvir za zaščito novinarjev je celovit in jamstva za zaščito novinarjev vključena v več zakonov. Sistem zavor in ravnovesij je v Estoniji dobro razvit in vključuje postopek za sprejetje zakonov, ki se nadalje razvija. Senat za presojo ustavnosti pri vrhovnem sodišču predhodno in naknadno preverja ustavnost, vključno z neposredno ustavno pritožbo. Pravosodni kancler ima zelo pomembno vlogo v sistemu zavor in ravnovesij, pridobivanje statusa A v skladu z načeli Združenih narodov pa še poteka (ima zamudo zaradi pandemije COVID-19).





I.Pravosodni sistem

Estonski sodni sistem ima tri ravni: štiri okrajna sodišča (obravnavajo vse civilne in kazenske zadeve ter prekrške) in dve upravni sodišči prve stopnje, dve okrožni sodišči druge stopnje (ki preverjata odločbe okrajnih in upravnih sodišč) in vrhovno sodišče najvišje stopnje, ki preverja sodbe sodišč v kasacijskem postopku in opravlja tudi presojo ustavnosti. Vrhovno sodišče upravlja lasten proračun in dejavnosti, sodišča prve in druge stopnje pa upravljata svet za upravljanje sodišč in ministrstvo za pravosodje, ki pri tem sodelujeta. Svet za upravljanje sodišč je nestalen organ, ki je med drugim pristojen za zadeve v zvezi z mrežo sodišč in viri sodstva ter sodeluje v razpravi o upravljanju sodišč. Sodnike na sodiščih prve in druge stopnje imenuje predsednik republike na predlog zbora vseh sodnikov vrhovnega sodišča (en banc). Tožilstvo je vladni organ v okviru ministrstva za pravosodje in je pri opravljanju svojih nalog neodvisno. Vodi ga generalni državni tožilec, zlasti kar zadeva imenovanje in poklicno pot tožilcev. Odvetniki so v estonskem pravosodnem sistemu člani estonske odvetniške zbornice, ki je neodvisno, samoupravno poklicno združenje.

Neodvisnost

Vrhovno sodišče in drugi sodni samoupravni organi imajo pomembno vlogo pri imenovanju sodnikov in drugih odločitvah v zvezi s pravosodnim sistemom. Vrhovno sodišče organizira razpis in na občni seji izbere kandidate za sodnike za sodišča prve in druge stopnje ter jih predlaga v imenovanje predsedniku republike. Sodnike vrhovnega sodišča imenuje parlament (Riigikogu) na predlog predsednika vrhovnega sodišča, ki najprej pretehta mnenja zbora vseh sodnikov vrhovnega sodišča (en banc) in sveta za upravljanje sodišč. Vrhovno sodišče pomaga pri organizaciji dela petim samoupravnim sodniškim organom (sodišču, ki ga se sestavljajo vsi sodniki (zbor vseh sodnikov sodišča), svetu za upravljanje sodišč, svetu za usposabljanje v pravosodju, odboru za preiskave sodnikov , disciplinskemu senatu in svetu za sodniško etiko). Poleg tega bi njegov senat za presojo ustavnosti reševal morebitne zahteve za sodni nadzor, vložene zoper odločitev predsednika republike o neimenovanju kandidata za sodnika . Opozoriti je treba, da predsednik do zdaj ni še nikoli zavrnil imenovanja kandidata za sodnika. Zato še ni bilo primera sodnega nadzora pred senatom za presojo ustavnosti zaradi neimenovanja kandidata za sodnika.

Po mnenju širše javnosti je stopnja neodvisnosti sodstva povprečna, po mnenju podjetij pa nizka. Med širšo javnostjo 57 % anketirancev meni, da je stopnja neodvisnosti sodstva dokaj dobra in zelo dobra, kar po preteklem trendu poslabševanja mnenja pomeni izboljšanje v primerjavi z letom 2019. Med podjetji prevladuje mnenje, da je stopnja neodvisnosti sodstva nizka (samo 39 % jih meni, da je dokaj dobra in zelo dobra), pri čemer to mnenje po preteklem trendu svojega poslabševanja ostaja stabilno . Pri drugi raziskavi med podjetji (World Economic Forum (Svetovni gospodarski forum)), pri kateri je bila stopnja neodvisnosti sodstva po mnenju anketirancev med državami članicami nadpovprečna, se je mnenje v zadnjih letih poslabšalo .

Svet za upravljanje sodišč ima pomembno vlogo pri določanju virov za sodstvo in je prispeval k odzivu na pandemijo COVID-19. Svet za upravljanje sodišč, nestalni organ, ki ga sestavlja večina sodnikov, ima pomembno vlogo pri upravljanju pravosodnega sistema. Med drugim odobri mrežo sodišč, število sodnikov za posamezno sodišče ter imenovanje in razrešitev predsednikov sodišč. Poleg tega daje mnenja o proračunih sodišč in kandidatih za sodnike vrhovnega sodišča. Svet ne deluje stalno; sestane se na štirih rednih zasedanjih in po potrebi na izrednih zasedanjih. Svet je na primer razpravljal o odzivu pravosodnega sistema na pandemijo COVID-19, vključno z nadaljnjim razvojem elektronske komunikacije na sodiščih za neprekinjeno delovanje sodišč . Organizacijsko podporo zagotavlja svetu ministrstvo za pravosodje, ki ne sme posegati v delo in odločanje sveta. Svet mora odobriti večino pomembnih odločitev, ki jih v zvezi s sodišči sprejme ministrstvo za pravosodje . Poleg tega daje mnenje o finančnih, proračunskih in nekaterih kadrovskih zadevah . Sodeluje zlasti pri določanju razporeditve virov po sodiščih in daje mnenje o predlogu, ki ga pripravi ministrstvo za pravosodje ob posvetovanju s predsedniki sodišč. V postopku predstavitve mnenja sveta o proračunu se pripravi kompromisni predlog, pri katerem v celoti sodeluje sodstvo.

Kakovost

Informacijske in komunikacijske tehnologije na sodiščih so napredne in se nadalje razvijajo, da bi lahko sodišča kljub izzivom, povezanim s COVID-19, delovala brez težav. Estonija je med najuspešnejšimi državami članicami, kar zadeva uporabo informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) za izboljšanje dostopnosti in splošne kakovosti pravosodnega sistema . Delo sodišč olajšuje uporaba štirih orodij IKT: informacijskega sistema sodišč (CIS), javnega e-spisa, e-spisa in nedavno uvedenega sistema digitalnih sodnih spisov. Sistem CIS je notranji informacijski sistem sodišč, ki ga uporabljajo vsi sodniki in sodni uradniki ter vsebuje vse dokumente, predložene sodišču ali ustvarjene na sodišču. Poleg tega je to okolje za ustvarjanje dokumentov sodišča s prilagodljivimi predlogami, poizvedbe iz drugih podatkovnih zbirk in pošiljanje informacij sodišč v druge informacijske sisteme prek e-spisa. Sistem CIS se uporablja tudi za samodejno razdelitev zadev med sodnike . Javni e-spis je zunanji informacijski sistem, ki strankam in njihovim zastopnikom omogoča elektronsko udeležbo v postopkih . Državljanom omogoča začetek pravdnih in upravnih postopkov, spremljanje teh in prekrškovnih postopkov ter vlaganje dokumentov v obdelavo. Temelji na e-spisu, ki združuje informacijske sisteme policije, tožilstva, sodišč in drugih organov, ki vodijo postopke, ter zagotavlja osrednjo izmenjavo informacij o postopkih med strankami ter hitro in brezpapirno izmenjavo podatkov. Namen javnega e-spisa je strankam v postopku zagotoviti informacije, ki jih vsebuje e-spis, prek spleta . E-spis je notranji osrednji informacijski sistem, ki zagotavlja podroben pregled nad različnimi fazami postopka. Omogoča sočasno izmenjavo informacij med različnimi strankami v postopku . Uporabniki odjemalskih sistemov lahko vidijo samo podatke, ki so povezani z njihovimi poklicnimi dolžnostmi . Sistem digitalnih sodnih spisov se uporablja za boljši in funkcionalnejši pregled nad sodnimi spisi ter boljši in funkcionalnejši dostop do njih za sodnike, njihove pomočnike in stranke v sodnih postopkih . To orodje uporabnikom IKT ponuja več možnosti za boljšo organizacijo in optimizacijo postopkovnih faz in procesov na sodiščih. Pri odzivu na pandemijo COVID-19 je bil sistem digitalnih sodnih spisov nadalje razvit in uveden, kar je sodiščem in tožilstvu omogočilo nadaljnje delo brez večjih motenj.

Učinkovitost

Estonski pravosodni sistem deluje učinkovito. Leta 2019 so bile civilne zadeve na okrajnih sodiščih rešene v povprečno 95 dneh, kazenske zadeve v splošnih kazenskih postopkih v povprečno 226 dneh in v poenostavljenih postopkih v 28 dneh, prekrškovne zadeve pa v 46 dneh. Upravne zadeve so bile na sodiščih prve stopnje rešene v povprečno 123 dneh . Povprečni čas obdelave pritožb je bil 162 dni v civilnih zadevah, 44 dni v kazenskih zadevah in 197 dni v upravnih zadevah. Sodni postopki v civilnih, gospodarskih in upravnih zadevah so krajši od povprečja (merjeno v času, potrebnem za izdajo sodne odločbe), število nerešenih zadev pa je pogosto med najnižjimi v EU . Pri navedenih vrstah zadev stopnja rešenih zadev presega 100 %, kar pomeni, da sodišča zmorejo obravnavati prejete zadeve.