[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 15.10.2009

COM(2009) 541 konč.

2009/0153 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA

o spremembi Uredbe (ES) št. 708/2007 o uporabi tujih in lokalno neprisotnih vrst v ribogojstvu

{SEC(2009)1347}

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA

- Razlogi za predlog in njegovi cilji

Uredba Sveta (ES) št. 708/2007 o uporabi tujih in lokalno neprisotnih vrst v ribogojstvu je bila sprejeta 11. junija 2007. Z njo je vzpostavljen okvir, ki ureja ribogojske prakse glede tujih in lokalno neprisotnih vrst, da bi se ocenil in kar najbolj zmanjšal njihov možni vpliv, pa tudi vpliv vseh z njimi povezanih neciljnih vrst na vodne habitate. Uredba določa sistem dovoljenj, ki ga je treba vzpostaviti na nacionalni ravni.

V skladu s členom 2(7) Uredbe se bodo lahko na podlagi novih znanstvenih informacij in mnenj vnosi in prenosi za uporabo v „zaprtih ribogojskih objektih“ v prihodnosti izvzeli iz zahteve za pridobitev dovoljenja iz poglavja III Uredbe.

Na podlagi šestega okvirnega programa se je financiral usklajeni ukrep „Vplivi tujih vrst v ribogojstvu na okolje“ („Environmental Impacts of Alien Species in Aquaculture“ – projekt IMPASSE). Njegov splošni cilj je bil razvoj smernic za dobre okoljske prakse glede vnosov in prenosov v ribogojstvu. Poleg tega naj bi se posebna pozornost namenila presoji, ali bi bilo mogoče sodobne kopenske zaprte ribogojske objekte šteti za biološko varne in koliko je mogoče premike v te objekte razlikovati od premikov v odprte ribogojske objekte v skladu s pravili Skupnosti.

V nedavno predloženem končnem poročilu o projektu IMPASSE je podana operativna opredelitev „zaprtih ribogojskih objektov“, v zvezi s katerimi bi bilo mogoče bistveno zmanjšati stopnjo tveganja, povezano s tujimi vrstami, po možnosti na sprejemljivo raven, če se možnosti za pobeg ciljnih in neciljnih organizmov obravnavajo med prevozom in na podlagi dobro opredeljenih protokolov v sprejemnem objektu. To pomeni, da bi bilo vnose in prenose za uporabo v takih objektih pod nekaterimi pogoji mogoče izvzeti iz zahteve za pridobitev dovoljenja. Opredelitev „zaprtega ribogojskega objekta“, podana v projektu IMPASSE, je podrobnejša in strožja od sedanje opredelitve v členu 3(3) Uredbe Sveta (ES) št. 708/2007. V opredelitvi IMPASSE so določene glavne značilnosti, ki jih mora imeti „zaprti ribogojski objekt“ za zagotavljanje svoje biološke varnosti.

Glede na rezultate projekta IMPASSE velja: „Zaprti sistem“ je ribogojski objekt z izpustom(-i), ki ni(-so) nikakor povezan(-i) z odprtimi vodami, preden se preventivno pregleda(-jo), filtrira(-jo) ali precedi(-jo) in prečisti(-jo) za preprečevanje pobega gojenega staleža ali povezanih organizmov.

Zaprti omejevalni sistemi vključujejo pregradno tehnologijo, ki zagotavlja, da ni stikov med divjimi in gojenimi vodnimi organizmi. Zaprti objekti običajno temeljijo na sistemih ponovnega kroženja. Pri teh sistemih je zelo majhno tveganje pobega (Occhipinti et al., 2008), največje težave pa nastanejo ob premiku organizmov v objekt ali iz njega.

Ti sistemi odpravljajo: izpuste trdnih odpadkov v vodno okolje; pobege ciljnih in neciljnih organizmov iz objekta; po pričakovanjih naj bi odpravili: prenos bolezni in zajedavcev med divjimi in gojenimi vodnimi organizmi; izgube na gojiščih zaradi okoljskih dejavnikov, kot so poplave, plenilci (npr. ptice), kraje in vandalizem.

Ključni elementi so: fizična pregrada med divjimi in gojenimi organizmi; čiščenje trdnih odpadkov; ustrezno odstranjevanje mrtvih organizmov; spremljanje in čiščenje vhodne in izhodne vode.

Pri opredelitvi teh sistemov se je treba zavedati, da voda ni edini medij, prek katerega se lahko prenašajo zajedavci, bolezni in druge vrste. Mehanizma širjenja sta lahko na primer prometni sistem ali neustrezno odstranjevanje odpadkov.

Zato je mogoče premike tujih ali lokalno neprisotnih vrst za uporabo v dobro opredeljenih in biološko varnih ribogojskih objektih pod nekaterimi pogoji šteti za premike z majhnim ali sprejemljivim tveganjem in jih je zato mogoče izvzeti iz postopka za izdajo dovoljenja. Cilj tega predloga je opraviti potrebne tehnične spremembe opredelitve „zaprtega ribogojskega objekta“ za izvzetje vnosov in prenosov za uporabo v takih objektih iz zahteve za pridobitev dovoljenja iz poglavja III Uredbe Sveta (ES) št. 708/2007. Njegov namen je odpraviti upravne postopke in obenem zagotoviti ustrezno varstvo okolja pri uporabi tujih ali lokalno neprisotnih vrst v ribogojstvu.

- Splošno ozadje

Vnos vrst na območja zunaj njihovega naravnega območja razširjenosti hitro narašča zaradi povečanega prometa, trgovine, potovanj in turizma. Vdori neavtohtonih vrst se na splošno priznavajo kot eden od glavnih razlogov za izgubljanje svetovne biotske raznovrstnosti. Lahko imajo škodljive okoljske, gospodarske in družbene posledice. Tuje vrste so lahko vektorji za nove bolezni, spremenijo ekosisteme, tekmujejo z avtohtonimi vrstami itd.

V Uredbi Sveta (ES) št. 708/2007 se obravnava le del te težave. V smislu splošnega stanja je treba upoštevati podatke iz nekaterih nedavnih projektov Skupnosti (IMPASSE in DAISY). Na podlagi teh podatkov so glavne poti, ki so po vsej verjetnosti odgovorne za vnos tujih vrst v evropska obalna morja in celinske vode: „balastna voda z ladij in obraščanje ladij“ (30 % vseh vnosov), „prek morskih in celinskih kanalov“ (24 %) ter „ribogojske prakse in prakse dopolnjevanja staležev“, ki predstavljajo 20 % vseh vnosov. Druge poti, opredeljene kot okrasne, raziskovalne itd. ali neznane, predstavljajo 26 % vseh vnosov. Komisija je decembra 2008 objavila sporočilo „Razvoj strategije EU za invazivne vrste“, da bi na ravni EU razvila splošno strategijo za obravnavanje negativnih učinkov invazivnih vrst.

V „Strategiji za trajnostni razvoj evropskega ribogojstva“ Skupnosti (2002) je že bila opredeljena potreba po zmanjšanju tveganj, povezanih z vnosom neavtohtonih vrst v ribogojstvo. Zato je bila 11. junija 2007 sprejeta Uredba Sveta (ES) št. 708/2007 o uporabi tujih in lokalno neprisotnih vrst v ribogojstvu. Vendar takrat ni bila sprejeta odločitev glede biološke varnosti „zaprtih ribogojskih objektov“. Stališča držav članic so se razlikovala, na voljo pa ni bilo znanstvenih mnenj, da bi podprla odločitev. Zato je bilo možno izvzetje vnosov in prenosov za uporabo v takih objektih iz zahteve za pridobitev dovoljenja odloženo.

- Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog

Uredba Sveta (ES) št. 708/2007 o uporabi tujih in lokalno neprisotnih vrst v ribogojstvu.

- Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije

Predlog je skladen z drugimi politikami in cilji Unije za zagotavljanje visoke ravni varstva okolja ter poenostavitev in zmanjšanje upravnega bremena.

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UčINKA

- Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj

Rezultati projekta IMPASSE so bili uporabljeni kot tehnična podlaga za pripravo predloga. Ta usklajeni ukrep je izvajalo 14 partnerjev, ki jih je usklajevala Univerza v Hullu. Pri projektu je sodelovala tudi Zveza evropskih ribogojcev (FEAP). Na podlagi projekta IMPASSE sta bili organizirani dve dobro obiskani delavnici (na Madžarskem leta 2007 in v Italiji leta 2008). Ena od obravnavanih tem je bilo vprašanje „zaprtih ribogojskih objektov“. Konzorcij je na podlagi rezultatov pregledov in razprav, povzetih v oddelku 1, oblikoval strožjo opredelitev „zaprtega ribogojskega objekta“.

- Ocena učinka in posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Uredba Sveta (ES) št. 708/2007 se uporablja za vse ribogojske objekte. Vendar ob sprejetju te uredbe ni bila sprejeta odločitev glede biološke varnosti „zaprtih ribogojskih objektov“. Kljub temu se premiki v te objekte razlikujejo od premikov v druge vrste objektov in se običajno štejejo za „rutinske premike“, za katere zahteva za predhodno okoljsko presojo ni obvezna (člen 2(6)).

Na podlagi projekta IMPASSE je bila oblikovana opredelitev „zaprtega ribogojskega objekta“, ki vključuje značilnosti, potrebne za to, da se ti objekti štejejo za biološko varne. Ta opredelitev je strožja in zagotavlja boljše varstvo okolja. Sprememba sedanje opredelitve „zaprtega ribogojskega objekta“ iz člena 3(3) bi z vzpostavitvijo nove opredelitve na podlagi rezultatov projekta IMPASSE omogočila izvzetje vnosov in prenosov za uporabo v takih objektih iz zahteve za pridobitev dovoljenja. Vendar to zahteva spremembo Uredbe Sveta (ES) št. 708/2007, ki je ni mogoče izvesti s postopkom komitologije. Kljub temu so bili rezultati projekta IMPASSE v zvezi z zaprtimi ribogojskimi objekti predstavljeni v okviru Upravljalnega odbora za ribištvo in ribogojstvo, in veliko držav članic je podprlo izboljšanje sedanje opredelitve, da bi se omogočilo navedeno izvzetje. Zato je bil pripravljen ta predlog o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 708/2007. Njegov namen je odpraviti upravne postopke, povezane s postopkom za izdajo dovoljenja, za tiste „zaprte ribogojske objekte“, ki jih je mogoče šteti za biološko varne.

Predlagana sprememba ne pomeni pomembne ali bistvene spremembe Uredbe. Izvesti je treba tehnične prilagoditve opredelitve „zaprtega ribogojskega objekta“ in povezanih določb, da se omogoči predvideno izvzetje.

Predlogu Uredbe Sveta (ES) št. 708/2007 je bila priložena ocena učinka (SEC(2006) 421). Usklajeni ukrep IMPASSE že zagotavlja tehnično podlago za sprejetje odločitve o izvzetju vnosov in prenosov za uporabo v „zaprtih ribogojskih objektih“ iz zahteve za pridobitev dovoljenja. Poleg tega bodo posledice predloga zelo omejene, saj se nanaša le na „zaprte ribogojske objekte“. Vendar bodo imeli ti objekti koristi od predlagane poenostavitve, saj bodo odpravljeni postopki za izdajo dovoljenja, ki zahtevajo veliko časa in onemogočajo razpolaganje s sredstvi. S to spremembo se bo zagotovilo ohranjanje varstva okolja, obenem pa bo sprememba pomagala ustvarjati pozitivne družbene in gospodarske učinke, saj je zadevne objekte mogoče oprostiti stroškov, povezanih s postopki za izdajo dovoljenja. Posebna ocena učinka, v kateri bi bila obravnavana ta omejena sprememba Uredbe, zato ne bi prinesla dodane vrednosti, saj pomeni le sklep o tehničnem vprašanju z neznatnimi posledicami. Vložitev dodatnih prizadevanj in časa v izvedbo uradne ocene učinka ne bi bila sorazmerna.

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

- Povzetek predlaganih ukrepov

V skladu s členom 2(7) Uredbe Sveta (ES) št. 708/2007 se bodo lahko na podlagi novih znanstvenih informacij in mnenj vnosi in prenosi za uporabo v „zaprtih ribogojskih objektih“ v prihodnosti izvzeli iz zahteve za pridobitev dovoljenja iz poglavja III Uredbe.

Namen predlaganih ukrepov je izvzeti biološko varne „zaprte ribogojske objekte“ iz zahteve za pridobitev dovoljenja iz poglavja III Uredbe. Predlog ob upoštevanju znanstvenega mnenja vključuje spremembo sedanje opredelitve „zaprtega ribogojskega objekta“, ki se ji dodajo ustrezne značilnosti za zagotovitev, da taki objekti ne omogočajo pobega ciljnih in neciljnih organizmov v divjino. Poleg tega je v predlog vključena nova določba glede prevoza tujih in lokalno neprisotnih vrst v „zaprte ribogojske objekte“. Države članice zato oblikujejo seznam zaprtih ribogojskih objektov. Seznam se objavi in redno posodablja na spletni strani, vzpostavljeni v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 535/2008. Nekateri členi in Priloga I se ustrezno spremenijo, da se upoštevajo nove določbe.

- Pravna podlaga

Pravna podlaga sta člen 37 in člen 299(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

- Načelo subsidiarnosti

Predlog spada v okvir skupne ribiške politike, ki je v izključni pristojnosti Skupnosti. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja.

- Načelo sorazmernosti

Predlog je skladen z načelom sorazmernosti. V spremembi je vzpostavljeno dobro ravnotežje med varstvom okolja in potrebami ribogojske industrije. Premike v „zaprte ribogojske objekte“, skladne s standardi, ki zagotavljajo ustrezno varstvo okolja, je treba izvzeti iz upravnega bremena in stroškov, povezanih s postopkom za izdajo dovoljenja, ki je določen v Uredbi. Pomembna cilja sta poenostavitev in zmanjšanje upravnih postopkov.

- Izbira instrumentov

Člen 2(7) Uredbe Sveta (ES) št. 708/2007 določa, da je zadevno odločitev o tem, ali naj se premiki tujih in lokalno neprisotnih vrst v „zaprte ribogojske objekte“ izvzamejo iz zahteve za pridobitev dovoljenja, ki je določena v Uredbi, treba sprejeti po postopku iz člena 30(2) Uredbe (ES) št. 2371/2002 (komitologija). Vendar možnost izvzetja teh premikov iz zahteve za pridobitev dovoljenja zahteva spremembo opredelitve „zaprtega ribogojskega objekta“ in zato spremembo uredbe Sveta, ki je ni mogoče izvesti s postopkom komitologije. Uredbo Sveta je mogoče spremeniti samo z drugo uredbo.

PRORAčUNSKE POSLEDICE

Predlog ne vpliva na proračun Skupnosti.

2009/0153 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA

o spremembi Uredbe (ES) št. 708/2007 o uporabi tujih in lokalno neprisotnih vrst v ribogojstvu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti člena 37 in člena 299(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[1],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[2],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[3],

ob upoštevanju naslednjega:

1. Z Uredbo (ES) št. 708/2007[4] se vzpostavlja okvir, s katerim se urejajo ribogojske prakse glede tujih in lokalno neprisotnih vrst, da bi se ocenil in kar najbolj zmanjšal njihov možni vpliv, pa tudi vpliv vseh z njimi povezanih neciljnih vrst na vodne habitate. Člen 2(7) Uredbe določa, da se bodo lahko na podlagi novih znanstvenih informacij in mnenj vnosi in prenosi za uporabo v zaprtih ribogojskih objektih v prihodnosti izvzeli iz zahteve za pridobitev dovoljenja iz poglavja III navedene uredbe.

2. Na podlagi usklajenega ukrepa „Vplivi tujih vrst v ribogojstvu na okolje“ (IMPASSE), ki ga je financirala Skupnost, je bila pripravljena nova operativna opredelitev pojma „zaprti ribogojski objekti“. Za take objekte bi bilo mogoče tveganje, povezano s tujimi in lokalno neprisotnimi vrstami, zmanjšati na sprejemljivo raven, če se možnosti za pobeg organizmov, ki se bodo gojili, in neciljnih organizmov obravnavajo med prevozom in če se v sprejemnem objektu uporabljajo dobro opredeljeni protokoli. Vnosi in prenosi za uporabo v zaprtih ribogojskih objektih se lahko iz zahteve za pridobitev dovoljenja izvzamejo le, če sta izpolnjena ta pogoja.

3. Zato je treba spremeniti opredelitev „zaprtega ribogojskega objekta“ iz člena 3(3) Uredbe (ES) št. 708/2007 tako, da se ji dodajo posebne značilnosti, namenjene zagotavljanju biološke varnosti navedenih objektov.

4. Države članice morajo oblikovati seznam zaprtih ribogojskih objektov na svojem ozemlju. Zaradi preglednosti je treba seznam objaviti in redno posodabljati na spletni strani, vzpostavljeni v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 535/2008[5].

5. Zaradi teh sprememb so potrebne nekatere druge prilagoditve Uredbe.

6. Uredbo Sveta (ES) št. 708/2007 je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 708/2007 se spremeni:

(1) V členu 2 se odstavek 7 nadomesti z naslednjim:

„7. Poglavja III do VI se ne uporabljajo za premike tujih ali lokalno neprisotnih vrst, ki se bodo nahajale v zaprtih ribogojskih objektih, če se prevoz izvede pod pogoji, ki preprečujejo pobeg navedenih vrst in neciljnih vrst.

Države članice v skladu z opredelitvijo iz člena 3(3) oblikujejo seznam zaprtih ribogojskih objektov na svojem ozemlju in ga redno posodabljajo. Seznam se objavi na spletni strani, vzpostavljeni v skladu s členom 4(2) Uredbe Komisije (ES) št. 535/2008.“

(2) Člen 3 se spremeni:

(a) točka 3 se nadomesti z naslednjim:

„3. ,zaprti ribogojski objekt‘ pomeni objekt,

(a) v katerem se ribogojstvo opravlja v vodnem gojišču, ki vključuje ponovno kroženje vode in izpust(-e), ki ni(-so) nikakor povezan(-i) z odprtimi vodami, preden se preventivno pregleda(-jo), filtrira(-jo) ali precedi(-jo) in prečisti(-jo) za preprečevanje izpusta trdnih odpadkov v vodno okolje in pobega gojenih vrst in negojenih vrst, ki bi lahko preživele in se naprej razmnoževale, iz objektov,

in

(b) ki preprečuje izgube na gojiščih zaradi okoljskih dejavnikov, kot so poplave, plenilci (npr. ptice), kraje in vandalizem, ter zagotavlja ustrezno odstranjevanje mrtvih organizmov;“

(b) točka 16 se nadomesti z naslednjim:

„16. ,rutinski premik‘ pomeni premik vodnih organizmov iz vira, pri katerem obstaja majhno tveganje za prenos neciljnih vrst in ki zaradi značilnosti vodnih organizmov in/ali uporabljane ribogojne metode nima škodljivih ekoloških učinkov;“

(3) člen 14 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 14

Izpust v ribogojske objekte v primeru rutinskega vnosa

V primeru rutinskega vnosa je izpust vodnih organizmov v ribogojski objekt dovoljen brez karantene ali poskusnega izpusta, razen če v izjemnih primerih pristojni organ na podlagi izrecnega mnenja svetovalnega odbora ne odloči drugače. Premiki iz zaprtega ribogojskega objekta v odprt ribogojski objekt se ne štejejo za rutinske.“

(4) Priloga I se spremeni:

(a) Besedilo prvega odstavka se nadomesti z naslednjim:

„Če je mogoče, naj se podatki sklicujejo na znanstveno literaturo ter zapise osebne korespondence z znanstvenimi organi in strokovnjaki za ribištvo.“

(b) oddelek D (Interakcija z avtohtonimi vrstami) se spremeni:

- točka 1 se nadomesti z naslednjim:

„(1) Kakšne so možnosti preživetja in življenja vnesenega organizma, če uide?“

- točka 6 se nadomesti z naslednjim:

„(6) Ali bodo vneseni organizmi na predlaganem območju vnosa preživeli in se uspešno razmnoževali ali bo potrebno letno dopolnjevanje staleža?“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] , , str. .

[2] , , str. .

[3] , , str. .

[4] UL L 168, 28.6.2007, str. 1.

[5] UL L 156, 14.6.2008, str. 6.