SL    SL  
 EVROPSKA  
KOMISIJA 
Bruselj, 7.8.2014  
COM(2014) 511 final 
  
POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 
kot je predvideno s členom 67(1) Uredbe (EU) št. 305/2011 
 
 
2 
 Kazalo 
KRATICE, UPORABLJENE V TEM PORO ČILU .......................................................................... 2  
POVZETEK....................................................................................................................... .................... 3  
1. Uvod........................................................................................................................... ................. 6  
2. Ozadje......................................................................................................................... ................ 6  
3. Uredba REACH in njene posledice za gradbene proizvode .................................................. 8  
4. Razvoj in procesi, ki temeljijo na UGP ................................................................................. 11  
4.1 Mehanizem harmonizacije ...................................................................................... 11  
4.2 Kako je mogo če upoštevati nove regulativne potrebe držav članic? ...................... 12  
4.3 Od tretje in sedme osnovne zahteve do harmoniziranih tehni čnih specifikacij .... 12  
5. Rezultati študije o posebnih potrebah po informacijah o vsebnosti nevarnih snovi v 
gradbenih proizvodih in razprave ........................................................................................ 15  
5.1 Okvir študije............................................................................................................. 15 
5.2 Ugotovitve študije .................................................................................................... 17  
6. Sklepne ugotovitve............................................................................................................. ...... 20  
 
 
KRATICE, UPORABLJENE V TEM PORO ČILU 
V tem poro čilu se pogosto uporabljajo nekatere krati ce, ki so zaradi lažjega razumevanja 
navedene spodaj: 
CEN  Evropski odbor za standardizacijo  
CENELEC Evropski odbor za stan dardizacijo v elektrotehniki  
UGP  Uredba (EU) št. 305/ 2011 o gradbenih proizvodih  
DoP  Izjava o lastnostih  
EAD    Evropski ocenjevalni dokument  
EN  Evropski standardi(-i) 
EOTA   Evropska organizacija za tehni čno oceno  
ETA  Evropska tehni čna ocena  
REACH Uredba (ES) št. 1907/2006 o registraciji , evalvaciji, avtoriza ciji in omejevanju 
kemikalij  
SVHC Snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost 
 
 
3 
 POVZETEK  
To poročilo je predloženo na podlagi člena 67(1) Uredbe (EU) št. 305/20111, to je uredbe o 
gradbenih proizvodih (UGP).  
Člen 4(1) UGP dolo ča, da mora proizvajalec pripraviti izjavo o lastnostih (DoP), ko da na trg 
gradbeni proizvod, ki je zajet v harmoniziranem standardu ali za katerega je bila izdana 
evropska tehni čna ocena. Izvod DoP je treba nato pred ložiti z vsakim proizvodom, ki je dan 
na trg. UGP v členu 6(5) še dolo ča, da se informacije iz člena 31 ali 33 Uredbe (ES) 
št. 1907/2006 (REACH) zagot ovijo skupaj z DoP.  
Obveznost, ki je naložen a Komisiji v zvezi s poro čanjem, je opredeljena v prvem 
pododstavku člena 67(1) UGP:  
„Komisija do 25. aprila 2014 oceni posebne potre be po informacijah o vsebnosti nevarnih 
snovi v gradbenih proizvodih, da bi po možnosti razširila obveznost obveš čanja iz 
člena 6(5) na druge snovi, in o tem poro ča Evropskemu parlamentu in Svetu. V oceni med 
drugim upošteva potrebo po zagotovitvi viso ke ravni varovanja zdravja in varnosti 
delavcev, ki uporabljajo gradbene proizvode , in drugih uporabnikov gradbenih objektov, 
tudi kar zadeva zahteve po recikliranju in/ali ponovni uporabi delov ali materialov.“  
Da bi izpolnila to obveznost, je Komisija pripravila neodvisno študijo o posebnih potrebah 
po informacijah o vsebnosti nevarnih snovi v gradbenih proizvodih  („Study on specific 
needs for information on the content of dange rous substances in construction products“ ), 
katere glavni namen je bil pojasniti in anal izirati obstoj posebnih potreb po informacijah o 
vsebnosti gradbenih proizvodov.  
V študiji je bilo opredeljenih 30 shem, ki obravnavajo vsebnos t nevarnih snovi v gradbenih 
proizvodih. Iz nje izhaja, da ne obstajajo pos ebne sheme za ta sektor, ki bi se osredoto čale 
zgolj na vsebnost takih snovi in bi hkrati vklju čevale le gradbene proizvode. Če obstaja 
nacionalna zakonodaja, se uporab lja kombinirani pristop, čeprav je bilo ugotovljenih nekaj 
primerov nacionalne zakonodaje, ki se osredoto ča na vsebnost, zlasti pri obravnavanju 
omejitev (prepovedi) nekaterih snovi. S študijo  je bilo ugotovljeno, da imajo deležniki 
različna stališča glede vloge ozna čevanja vsebnosti na gradbeni h proizvodih. Tisti, ki ga 
podpirajo, vidijo njegove koristi predvsem v uveljavitvi prepovedi snovi ter olajšanju 
ponovne uporabe in recikliranja, čeprav je ve čina teh shem prostovoljnih.  
Komisija je ugotovitve študije ocenila skupaj s predpisi UGP in uredbe REACH. Nato je 
ocenila še napredek pri harmonizaciji na podro čju ocene nevarnih snovi v gradbenih 
proizvodih. Njene ugotovitve so  navedene v nadaljevanju.   
Obstoječe harmonizirane tehni čne specifikacije za gradbene proizvode vklju čujejo vse vidike 
lastnosti proizvodov v povezavi z regulativnimi dolo čbami o snoveh, ki trenutno veljajo na 
nacionalni in evropski ravni.  
Standardizacija, ki poteka za pripravo evr opskih ocenjevalnih metod, med drugim vklju čuje 
vse nacionalne ali evr opske regulativne dolo čbe, povezane z vsebnostjo. Pripravljavci 
standardov naj bi te ocenje valne metode v kratkem vnes li v harmonizirane evropske 
                                                            
1  Uredba (EU) št. 305/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o dolo čitvi usklajenih 
pogojev za trženje gradbenih proizvodov in razveljavitvi Direktive Sveta 89/106/EGS (UL L 88, 4.4.2011, 
str. 5).  
 
4 
 standarde, organi Evropske organizacije za tehni čno oceno (EOTA) pa jih bodo uporabljali v 
evropskih ocenjevalnih dokumentih (EAD). Ta postopek se uporablja, kadar se sprejme nova 
nacionalna zakonodaja ali zakonodaja EU.  
Proizvajalec je torej pooblaš čen za to, da za obveš čanje o zahtevanih la stnostih proizvoda – 
po potrebi tudi o vsebnosti nevarnih snovi – uporabi DoP. S tem se zagotovi dostopnost 
zadevnih informacij za vse nada ljnje uporabnike proizvoda.  
V skladu z uredbo REACH mora proizvode, ki so snovi kot take ali zmes i v skladu z uredbo 
REACH in pripadajo zadevni podskupini2 snovi z verjetnimi škodljivimi u činki na zdravje 
ljudi in okolje, kot so opredeljene v členu 31 uredbe REACH, po dobavni verigi navzdol do 
vseh udeležencev, razen dobaviteljev za širšo ja vnost in potrošnikov, spremljati varnostni list. 
Vendar ta obveznost ne velja za proizvode, ki so izdelki. Za te proizvode člen 33 uredbe 
REACH zahteva predložitev informacij prejemniko m (in samo na zahtevo tudi potrošnikom), 
da se omogo či varna uporaba, in sicer najmanj ime snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost2, če 
so v izdelkih v koncentrac iji nad 0,1 % mas. m/m.  
V skladu s členom 6(5) UGP je treba te informacije predložiti skupaj z DoP. Te informacije 
(varnostne liste za nevarne snovi in informacije o nevarnih snove h, ki jih vsebujejo gradbeni 
proizvodi) torej spremljajo gradbeni proi zvod v vseh fazah dobavne verige do zadnjega 
končnega uporabnika (izvajalca, delavca in potrošnika), s čimer se razširja obveznost 
informiranja, dolo čena z uredbo REACH. 
Vendar se pri informacijah, ki jih mora v poveza vi z uredbo REACH predložiti proizvajalec, 
upoštevajo varstvo uporabnikov, delavcev in potrošnikov. Če bo uredba REACH v prihodnje 
razširjena na nove snovi, bo to samodejno vklju čevalo tudi obveznos t za proizvajalce 
gradbenih proizvodov, da posre dujejo ustrezne informacije  in gredo tako v korak z 
znanstvenim napredkom. 
Ob upoštevanju, da so informacije, ki jih je treba predložiti, omejene na informacije iz 
členov 31 in 33 uredbe REACH, ter pomanjkan ja izrecne nacionalne zakonodaje ali 
zakonodaje EU, ki bi zahtevala vklju čitev dodatnih informacij v DoP, obveznosti iz UGP 
trenutno niso sredstvo za zagotavljanje inform acij o vsebnosti morebitnih nevarnih snovi v 
vseh gradbenih proizvodih uporabnikom, saj se  varnostni list skupaj z DoP predloži le, če se 
to zahteva v uredbi REACH. Vendar se lah ko šteje, da celovito obravnavajo nekatera 
pomembna zdravstvena in okoljska vprašanja.  
Poleg tega je lahko predložitev DoP skupaj  z informacijami iz uredbe REACH, kot 
predvideva člen 6(5) UGP, koristno orodje za uresni čitev ciljev, na primer z ozaveš čenimi 
odločitvami uporabnikov in potrošni kov, glede visoke ravni varova nja zdravja in  okolja ali 
trajnostne rabe virov, med drugi m z recikliranjem in ponovno uporabo.  
                                                            
2  Za podrobnosti glej poglavje 3. Zahteve glede predložitve varnostnih listov v skladu s členom 31 uredbe 
REACH se uporabljajo za snovi, ki so razvrš čene kot nevarne, obstojne, se kopi čijo v organizmih in so 
strupene (PBT) ali kot zelo obstojne in take, ki se zelo lahko kopi čijo v organizmih (vPvB), ter so 
opredeljene kot snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost (SVHC), v skladu s členom 59(1) uredbe REACH. 
Podobne dolo čbe se uporabljajo za zmesi, za katere so info rmacije za dobavitelja na voljo na zahtevo. V 
členu 33 se zahteva zagotovitev informacij pri dobavi (in potrošnikom, ki to zahtevajo) o vseh snoveh 
SVHC v izdelkih, katerih koncentracija je višja od 0,1 % mas. m/m, pri čemer morajo biti informacije 
zadostne za varno uporabo in vklju čevati najmanj ime snovi . 
 
5 
 S študijo so bile opredeljene nekatere prostovoljne sheme za certificiranje in ozna čevanje, ki 
si prizadevajo dose či te cilje z informacijami o vsebnosti snovi v gradbenih proizvodih. 
Vendar na splošno niso prilagojene gradbe nim proizvodom, imajo omejeno geografsko 
pokritost in ve činoma niso vklju čene v DoP. Študija ni bila namenjena oblikovanju posebne 
sheme ali oceni stroškov in  koristi razširitve obstoje čih obveznosti z eno izmed teh shem.  
Po mnenju proizvajalcev gradbe nih proizvodov, zlasti MSP, ki so sodelovali v raziskavi v 
okviru študije, bi bila kakršna koli razširitev veljavnih obveznosti obveš čanja precejšnje in 
neutemeljeno breme. 
Zato Evropska komisija meni, da so posebne  potrebe po informacijah o vsebnosti nevarnih 
snovi v gradbenih proizvodih za namene krepitv e notranjega trga z gradbenimi proizvodi v 
okviru izvajanja Uredbe (EU) št. 305/ 2011 dovolj obravnavane z veljavnimi dolo čbami UGP, 
zlasti z njenim členom 4 v kombinaciji s členom 6(5). Vendar bi bilo treba nadalje preu čiti 
potrebo po dodatnih možnostih za obveš čanje končnih uporabnikov o prisotnosti snovi v 
gradbenih proizvodih, da se zagotovi visoka  stopnja varovanja zdra vja in zagotavljanja 
varnosti delavcev, ki uporab ljajo gradbene proizvode, in uporabnikov gradbenih objektov, 
tudi kar zadeva zahteve po recikliranju in/a li ponovni uporabi delov ali materialov, ter jo po 
potrebi obravnavati v okviru ustreznih inst rumentov, ki so na voljo v zakonodaji EU. 
Treba je poudariti, da zgoraj navedeni sklepi v zvezi z izva janjem Uredbe (EU) št. 305/2011 
ne vplivajo na možnost Ko misije, ob upoštevanju dolo čb Pogodbe o delovanju EU, razen 
člena 114, da sprejme ustrezne zakonodajne pobude.  
 
 
 
6 
 POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 
v skladu s členom 67(1) Uredbe (EU) št. 305/2011 
 
1. Uvod 
To poročilo je predloženo Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s členom 67(1) 
Uredbe (EU) št. 305/20113 (uredbe o gradbenih proizvodih ali UGP).  
V členu 6 UGP je vsebinsko opredeljeno, kaj vklju čuje obveznost proizvajalca, da predloži 
informacije o lastnostih gradbene ga proizvoda v obliki izjave o lastnostih (DoP). Proizvajalec 
v skladu s členom 6(5) informacije, ki se zahtevajo na podlagi členov 31 in 33 uredbe 
REACH, predloži skupaj s to izjavo.   Med razpravami pred sprejetj em UGP so nekatere države članice razmišljale o širitvi 
veljavnih dolo čb člena 6(5) UGP na posebne informacije v zvezi z vsebnostjo nevarnih snovi 
in na dodatne snovi, kar bi v obeh primer ih pomenilo preseganje obveznosti, dolo čenih z 
uredbo REACH.  
Tako je bila v zakonodajnem postopku za spreje tje UGP Komisija nazadnje zaprošena, naj 
analizira posebno potrebo po informacijah o vsebnosti nevarnih
4 snovi v gradbenih proizvodih 
in morebitno širitev obveznosti obveš čanja iz člena 6(5) Uredbe (EU) št. 305/2011 na druge 
snovi. Ta obveznost poro čanja je vklju čena v člen 67(1).  
2. Ozadje  
Pravila držav članic zahtevajo, da so  gradbeni objekti na črtovani in zgrajeni tako, da ne 
ogrožajo varnosti ljudi, doma čih živali ali imetja ter ne škodu jejo okolju. Gradbe ni objekti so 
opredeljeni široko, saj vklju čujejo objekte visoke in nizke gra dnje (npr. ceste, mostove, jezove 
in kanalizacijske sisteme). 
Pravila držav članic lahko vplivajo na zahteve, postavl jene za gradbene proizvode. Navedene 
zahteve se pogosto odražajo v nacionalnih st andardih za proizvode, nacionalnih tehni čnih 
soglasjih ter drugih nacionalnih tehni čnih specifikacijah in dolo čbah, povezanih z gradbenimi 
proizvodi. Razlike med naciona lnimi regulativnimi zahtevami ovirajo trgovino z gradbenimi 
proizvodi v Evropski uniji.  
Namen predhodnice UGP, Direktive Sveta 89/106/EGS5 je bil odstraniti tehni čne ovire za 
trgovino na podro čju gradbenih proizvodov, da  bi tako okrepili prosti  pretok na notranjem 
trgu z izoblikovanjem harmoniziranih tehni čnih specifikacij za gradbe ne proizvode. UGP je 
nadomestila Direktivo 89/106/EGS, da bi tako poenostavili in pojasnili obstoje či okvir ter 
izboljšali preglednost in u činkovitost obstoje čih ukrepov. UGP brez poseganja v dolo čbe 
                                                            
3  Uredba (EU) št. 305/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o dolo čitvi usklajenih 
pogojev za trženje gradbenih proizvodov in razveljavitvi Direktive Sveta 89/106/EGS (UL L 88, 4.4.2011, 
str. 5). 
4  V izvirniku je poenotena raba razli čnih izrazov za nevarne snovi ( „hazardous substances“  in „dangerous 
substances“ ). 
5  Direktiva Sveta 89/106/EGS z dne 21. decembra 1988 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav 
članic, ki se nanašajo na gradbene proizvode) (UL L 40, 11.2.1989, str. 12.). 
 
7 
 druge zakonodaje EU in nacionalne zakonodaje v ve č primerih, kot na primer v uvodnih 
izjavah 4, 25 in 55 ter členu 28(2) in členu 67(1), tudi navaja cilj upoštevanja ciljev EU o 
visoki ravni varovanja zdravja in zagotavljanja varnosti dela vcev, ki uporabljajo gradbene 
proizvode, in uporabnikov gradbe nih objektov, poleg tega je njen namen tudi izboljšati 
možnosti za trajnostno gradnjo in olajša ti razvoj okolju pr ijaznih proizvodov.  
 
Zelo velik poudarek je na zagotavljanju pregle dnosti in jasnosti pri o ceni lastnosti gradbenih 
proizvodov in predstavitvi teh lastnosti v DoP, ki jo prip ravi proizvajalec. Na ta na čin lahko 
zadnji kon čni uporabniki gradbenih proizvodov (izvaj alci ter tudi delavci in potrošniki) 
primerno upoštevajo te lastnosti, da se tako zagotovi ustrezna uporaba vsakega od 
proizvodov, ki se uporabi izklju čno takrat, ko njegove lastnosti izpolnjujejo  zahteve, kot jih 
postavi oblikovalec zadevnih gra dbenih objektov in kot so dolo čene z regulativnimi 
določbami, ki veljajo na kraju uporabe proizvoda. 
Za uresni čitev tega cilja je treba pripraviti harmonizirane tehni čne specifikacije, da bi tako 
opredelili evropske metode in merila za oceno lastnosti gradbenih proizvodov. Na podlagi 
navedenih harmoniziranih tehni čnih specifikacij je mogo če lastnosti proizvoda oceniti na 
splošno sprejeti evropski na čin in jih nato navesti v DoP. Torej se z DoP zagotovijo to čne in 
zanesljive informacije v zvezi z la stnostmi gradbenega proizvoda.  
Člen 4(1) UGP dolo ča, da mora proizvajalec pripraviti Do P, ko da na trg gradbeni proizvod, 
ki je zajet v harmoniziranem standardu ali za katerega je bila izdana evropska tehni čna ocena. 
Izvod DoP je treba nato predložiti z vsak im proizvodom, ki je dan na trg. UGP v členu 6(5) še 
določa, da se informacije iz členov 31 ali 33 uredbe REACH predložijo skupaj z DoP. Obseg 
teh informacij in njihova raz položljivost navzdol po dobavni ve rigi sta podrobno obravnavana 
v naslednjem poglavju.  
Na primer, člen 31 vklju čuje širšo podskupino snovi kot člen 33, vendar se uporablja le za 
proizvode, ki so snovi kot take ali zmesi (npr. barve). Če so predložene informacije iz 
katerega izmed navedenih členov, vklju čujejo le podatek o prisotnosti6, in ne koli činskih 
podatkov o vsebnosti snovi v izdelku. 
Ko je Evropska komisija predstavila svoj pr edlog nove uredbe, s katero naj bi bila 
razveljavljena Direktiva 89/106/EGS, so deležniki izpostavili nekaj dolo čb, s katerimi bi bile 
proizvajalcem naložene nove obveznosti, saj so bile z njimi posebej dolo čene dodatne 
informacije o vsebnosti nevarnih snovi v gradbenih proizvodih, kar bi pomenilo tudi predložitev teh informacij v ali skupaj z DoP iz člena 6 UGP.  
Nazadnje so bile v UGP zadevne nove obveznosti nadomeš čene s strukturo poro čanja. Izbira 
take rešitve je bila poja snjena v uvodni izjavi 25: 
„Posebno potrebo po informacijah o vsebnosti n evarnih snovi v gradbenih proizvodih pa 
bi bilo treba še naprej razisk ovati, da bi dopolnili vrsto vklju čenih snovi ter tako 
zagotovili visoko raven varovanja zdravja in  varnosti delavcev, ki uporabljajo gradbene 
proizvode, in uporabnikov gradbenih objektov, t udi kar zadeva zahteve po recikliranju 
in/ali ponovni uporabi delov ali materialov.“ 
Obveznost, ki je naložen a Komisiji v zvezi s poro čanjem, je opredeljena v prvem 
pododstavku člena 67(1) UGP: 
                                                            
6  Nad dolo čeno koncentracijo ali masnim deležem snovi v proizvodu.   
 
8 
 „Komisija do 25. aprila 2014 oceni posebne potre be po informacijah o vsebnosti nevarnih 
snovi v gradbenih proizvodih, da bi po možnosti razširila obveznost obveš čanja iz 
člena 6(5) na druge snovi, in o tem poro ča Evropskemu parlamentu in Svetu. V oceni med 
drugim upošteva potrebo po zagotovitvi viso ke ravni varovanja zdravja in varnosti 
delavcev, ki uporabljajo gradbene proizvode, in uporabnikov gradbenih objektov, tudi kar 
zadeva zahteve po recikliranju in/ali ponovni uporabi delov ali materialov. “ 7 
Komisija je v okviru priprav na izpolnitev navedene obveznosti poro čanja naročila neodvisno 
študijo o potrebah po informacijah o vsebnosti  nevarnih snovi v gradbenih proizvodih. 
Ugotovitve študije so predstav ljene v poglavju 5 tega poro čila.  
 
3. Uredba REACH in njene posl edice za gradbene proizvode 
Uredba REACH o registraciji, evalvaciji, av torizaciji in omejevanju kemikalij je za čela veljati 
1. junija 2007. Njen namen je zagotoviti viso ko raven varovanja zdravja ljudi in okolja, 
vključno z razvojem alternativnih metod za oceno nevarnosti snovi, pa tudi prosti pretok 
snovi na notranjem trgu ob pospeševanju konkuren čnosti in inovacij. 
Uredba REACH uvaja nekatere posebne obv eznosti glede posameznih snovi, ki se 
proizvajajo, uvažajo ali uporabljajo v EU. Z njo je breme dokazovanja naloženo družbam. Za 
izpolnjevanje obveznosti iz uredbe  REACH morajo družbe registrira ti snovi, ki jih proizvajajo 
in tržijo v EU ter presegajo eno tono na leto . Registracijska dokument acija mora vsebovati 
informacije o varni uporabi snovi, to je informac ije o nevarnosti snovi, na podlagi katerih jih 
lahko registracijski zavezanci razvrstijo in ozna čijo, ter opredelitev ukrepov za obvladovanje 
tveganja, namen te dokumentacije je tudi posredovati te informacije naprej po dobavni 
verigi8. Količina informacij, ki jih morajo predložiti registracijski zavezanci, je odvisna od 
količine snovi, ki jo je registriral posamezen registracijski zavezanec.  
Za snovi, proizvedene ali uvožene v koli činah, večjih od 10 ton na leto, morajo registracijski 
zavezanci opraviti oceno kemijske varnosti, da  ugotovijo, ali so potr ebni dodatni ukrepi za 
zmanjšanje tveganja. 
Učinke uredbe REACH ob čutijo številne družbe v mnogih sekt orjih, tudi take, ki se morda 
niti ne bi opredelile kot družbe , ki delajo s kemikalijami. Gra dbeni proizvodi v okviru uredbe 
REACH so lahko snovi, zmesi ali izdelki.  
Torej morajo družbe, ki proizvajajo ali dobavlja jo gradbene proizvode,  izpolnjevati zahteve, 
določene z uredbo REACH.  
•  Prvič, v skladu s členom 31 uredbe REACH mo ra dobavitelj za gradbene  proizvode, ki so 
registrirane snovi ali zmesi (vendar ne za proizvode, ki so izdelki v skladu z uredbo 
REACH), prejemniku predložiti varnostne lis te, izpolnjene v skladu s Prilogo II k uredbi 
REACH:  
                                                            
7  V izvirniku je poenotena raba razli čnih izrazov za nevarne snovi ( „hazardous substances“  in „dangerous 
substances“ ). 
8  Člen 31 uredbe REACH. 
 
9 
 (i) za vse snovi ali zmesi, razvrš čene kot snovi ali zmesi, ki so nevarne9, obstojne, se 
kopičijo v organizmih in so strupene (PBT) ali so zelo obstojne in se zelo lahko 
kopičijo v organizmih (vPvB)10, ki so opredeljene kot snovi, ki vzbujajo veliko 
zaskrbljenost (SVHC) in so uvrš čene na seznam snovi , ki bodo morda vklju čene 
med snovi za avtorizacijo11; 
(ii)  na zahtevo za nerazvrš čene zmesi, ki vsebujejo:  
o vsaj eno snov, ki je v koncentraciji, ki  presega navedene mejne vrednosti, 
nevarna za zdravje ljudi ali okolje12, ali 
o v posamezni koncentraciji ≥ 0,1 % mas. m/m snovi, ki so obstojne, se lahko 
kopičijo v organizmih in so strupene a li so zelo obstojne in se zelo lahko 
kopičijo v organizmih, ali 
o snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost (SVHC) in so na seznamu snovi, ki 
bodo morda vklju čene med snovi za avtorizacijo  iz drugih razlogov, ali 
o snovi, za katere obstajajo omejitve izpostavljenosti na delovnem mestu na 
ravni Skupnosti. 
 Za obveznost iz to čke (i) zgoraj se uporablja izjema, če je zmes v ponudbi ali prodaji za 
javnost in je opremljena z zados tnimi informacijami za varno uporabo. V takih primerih ni 
treba predložiti varnostnega lista, razen če ga zahteva nadaljnji upor abnik ali distributer.  
•  Drugič, za gradbene proizvode (ki so izdelki) mora dobavitelj v skladu s členom 33 
uredbe REACH naprej po dobavni verigi za gotoviti dovolj informacij za varno uporabo o 
snoveh, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost (SVHC) – če jih izdelki vsebujejo v koncentraciji 
nad 0,1 % mas. m/m –, in sicer najmanj ime snovi. Na zahtevo se predložijo tudi 
potrošnikom. Poleg tega morajo izdelovalci al i uvozniki izdelkov, ki  vsebujejo SVHC, to 
vsebnost prijaviti Evropski agenciji za kemikalije (ECHA), če sta izpolnjena naslednja 
pogoja:  
-  ti izdelki vsebujejo SVHC v koli čini, ki znaša skupaj ve č kot eno tono na leto na 
izdelovalca ali uvoznika, in 
-  ti izdelki vsebujejo snov v koli čini, višji od koncentracije 0,1 % mas. m/m. 
Prijavo je treba opravit i najpozneje šest mesecev po tem, ko je dolo čena snov vnesena na 
seznam kandidatnih snovi. 
Izdelovalcem in uvoznikom se svetuje, naj v primeru sprememb predloženih informacij 
                                                            
9  Fizikalne, zdravstvene in okoljske nevarnosti. Glej Uredbo (ES) št. 1272/2008 – razvrš čanje, ozna čevanje 
in pakiranje snovi in zmesi. Za zmesi, tiste, ki iz polnjujejo merila za razvrstitev med nevarne v skladu z 
Direktivo 1999/45/ES (ta bo 1. junija 2015 razveljavljena z Uredbo (ES) št. 1272/2008).   
10  Opredeljene v skladu z merili iz  Priloge XIII k uredbi REACH.  
11  Te tako imenovane snovi SHVC so navedene v Prilogi XIV k uredbi REACH. Seznam vklju čuje 
podskupino snovi, ki so rakotvorne, mutagene, strupene za razmnoževanje, PBT ali vPvB, in snovi, ki 
vzbujajo enako zaskrbljenost (npr. endokrini motilci), ter se uporablja kot seznam snovi, ki bodo morda vključene med snovi za avtorizacijo v skladu z uredbo RE ACH. Seznam se stalno posodablja in je do 
decembra 2013 vklju čeval 151 snovi. Glej http://echa.europa.eu/candidate-list-table
. Komisija je pripravila 
načrt za SVHC, da bi zagotovila, da bodo do leta 2020 na seznam vklju čene vse zadevne snovi.  
12  Člen 31(3) uredbe REACH: > 1 mas. % za neplinaste pripravke in > 0,2 vol. % za plinaste pripravke.  
 
10 
 prijavo dopolnijo. Pri tem gre la hko na primer za spremembo koli činskega razpona ali 
izdelavo/uvoz razli čnih izdelkov, ki vsebuj ejo isto SVHC (ki imajo lahko na primer 
različno namembnost).  
• In še nazadnje, v skladu z nasl ovom VIII uredbe REACH je mogo če proizvodnjo, dajanje 
na trg in uporabo nekaterih nevarnih snovi, zmesi in izdelkov omejiti13. Za gradbene 
proizvode se uporablja kar nekaj omejitev iz Priloge XVII k uredbi REACH, na primer 
vnos 19 v zvezi s spojinami arzena, vnos 31 v zvezi s kreozotom, ki omejuje uporabo te snovi v pripravkih za obdelavo lesa (vendar dovoljuje nekaj izjem), in vnos 47 v zvezi s 
kromom (VI), ki omejuje uporabo te snovi v cementu in zmeseh, ki vsebujejo cement 
(vendar dovoljuje izjemo, kar zadeva upora bo pri nadzorovanih zaprtih in v celoti 
avtomatiziranih procesih).
 
Če povzamemo, z uredbo REACH je gradbenemu se ktorju naloženih kar nekaj obveznosti, saj 
se ta uredba neposredno uporablja za proizvodnjo  gradbenih materialov ali kemikalij, ki jih 
sestavljajo, pa tudi za nadaljn je gradbene družbe, ki v gr adbenih procesih uporabljajo 
kemikalije. Poleg tega bi bilo treba informacije  o zdravju in okolju, ki se zberejo na podlagi 
uredbe REACH, uporabiti pri oceni tveganja gradbenih proizvodov.  
Registracijski zavezanec z upoštevanjem dolo čb uredbe REACH torej zmanjšuje tveganja za 
nastanek škodljivih vplivov na zdravje in okolje, ki bi jih lahko povzro čili izpostavljenost 
njegovi registrirani koli čini snovi in re gistrirani na čini uporabe, npr. med proizvodnjo 
gradbenih materialov, uporabo gradbenih materialov, ki vsebuj ejo kemikalije, na gradbiš čih, 
med sproš čanjem teh snovi v življenjski dobi objektov visoke gradnje in njihovim 
sproščanjem med razgradnjo. 
Uredba REACH ni edina uredba, ki obravnava ta tveganja. Tveg anja za napake na materialih 
ali tveganja zaradi neustrezne uporabe na sploš no niso urejena z uredbo REACH, ampak se 
zanje uporablja druga zakonodaja. Izpolnjevanje obveznosti registracije  v skladu z uredbo 
REACH tudi ne vklju čuje vprašanj, povezanih s skupno izpostavljenostjo, ali vprašanj v zvezi 
s koncem življenjske dobe, ki so za nekatera  onesnaževala obravnavana v okviru nadaljnjih 
ukrepov za obvladovanje tveganja na podlagi uredbe  REACH, kot so omejitve in avtorizacija, 
sektorska zakonodaja EU (npr. ureditev hlapnih orga nskih spojin v topilih in barvah), okoljski 
standardi, dolo čbe o ozna čevanju, zakonodaja o odpadkih itd.  
Komisija je v zvezi z u činkovitostjo uredbe REACH pred kratkim dokon čala oceno, ki je 
vključevala vse elemente uredbe REACH. Po temeljitem pregledu, ko je ugotovila, da je 
prezgodaj za oceno celotnega vpliva, saj se vse dolo čbe še ne uporabljajo v celoti14, je 
sklenila, da uredba REACH15 izpolnjuje vse cilje, ki jih je bilo mogo če oceniti, zato se je 
odločila, da ne bo predlagala sprememb njenih zavezujo čih določb. 
Kljub temu je bilo opre deljenih kar nekaj podro čij, ki vzbujajo zaskrbljenost v zvezi z 
vplivom uredbe REACH na MSP. Komisija je zato menila, da je treba zmanjšati negativen 
vpliv uredbe REACH na MSP, na katere vplivajo procesi, ki temeljijo na tej uredbi, kot sta 
                                                            
13  Glej Prilogo XVII uredbe REACH. 
14  Rok za registracijo predhodno registriranih snovi pod 100 t je šele leto 2018. Pripravlja se seznam snovi, ki 
bodo morda vklju čene med snovi za avtorizacijo, prvi zahtevki za  avtorizacijo pa so bili obravnavani šele 
leta 2014. Vendar se v celoti uporabljajo že vsi elementi ocenjevanja na podlagi uredbe REACH. 
15  COM(2013)  49. 
 
11 
 registracija in avtorizacija. To je v gradbenem sektorju izjemno pomembno, saj se mali 
gradbeni izvajalci sre čujejo z velikimi izzivi pri zagotav ljanju skladnosti z uredbo REACH. 
Komisija je hkrati še ugotovila , da je treba okrepiti ozaveš čenost, kar zadeva pravilno 
razumevanje obveznosti, naloženih z uredbo REAC H, in zagotavljanje skladnosti z njimi, v 
vseh nadaljnjih sektorjih, tudi gradbenem.  
4. Razvoj in procesi, ki temeljijo na UGP 
4.1 Mehanizem harmonizacije  
Namen UGP je utrditi notran ji trg z gradbenimi proizvodi  z odpravo neutemeljenih tehni čnih 
ovir za čezmejno trgovino. To naj bi doseg li s spodaj opisanim mehanizmom: 
UGP dolo ča oblikovanje harmoniziranih tehni čnih specifikacij, ki jih morajo upoštevati vsi 
akterji v gradbenem sektorju: 
• organi držav članic zahteve za uporabo gradbenih proizvodov na svojem ozemlju 
postavljajo s sklicevanjem na ocenje valne metode (na podlagi preskusov, izra čunov ali 
opisnih dolo čb) in sisteme razvrš čanja, vzpostavljene v harmoniziranih tehni čnih 
specifikacijah ( člen 8(3) do (6) in kon čni del člena 17(5) UGP);  
• proizvajalci za navedbo la stnosti svojih proizvodov v Do P uporabijo harmonizirane 
tehnične specifikacije ( člena 4 in 8 UGP). Te informacije se dajo na voljo vsem 
nadaljnjim členom dobavne verige;  
• inženirji oblikovanja predpišejo lastnosti proi zvodov, ki naj bi bili uporabljeni v gradbenih 
objektih, s sklicevanjem na iste harmonizirane tehni čne specifikacije, da tako dokažejo 
skladnost z zahtevami, ki jih posta vijo javni organi, in zahtevan imi lastnostmi, ki izhajajo 
iz oblikovalskih odlo čitev; 
• izvajalci/uporabniki kupijo gradbene proiz vode z zahtevanimi last nostmi za predvideno 
uporabo, kot jih je predpisal inženir oblikovanj a, in sicer znova na podlagi harmoniziranih 
tehničnih specifikacij. 
Harmonizirane tehni čne specifikacije so v členu 2(10) UGP opredelje ne kot harmonizirani 
standardi in evropski ocenjevalni dokumenti. 
Harmonizirane standarde pripravi ta Evropski odbor za standardiz acijo in Evropski odbor za 
standardizacijo v elektrote hniki (CEN/CENELEC) na podlagi mandatov, ki jih predloži 
Komisija po posvetovanju z organi držav članic in drugimi deležniki (proizvajalci, 
priglašenimi organi, potrošniki itd.).  
S tako širokim posvetovanjem bi želeli zagotoviti, da se v ma ndatih, ki jih Komisija naslovi 
na CEN/CENELEC, upoštevajo vse zakonodajne zahteve držav članic, ki ovirajo trgovino. 
Tehnični odbori CEN/CENELEC, ki pripravijo harm onizirane evropske standarde, upoštevajo 
zgoraj navedene predložene mandate, zato so vs e takšne nacionalne in evropske regulativne 
zahteve, za katere so že razvite metode za mer itve/preskuse in se uporabljajo na nacionalni 
ravni ali ravni EU, vklju čene v harmonizirane evropske st andarde. Proizvajalci lahko tako 
navedejo lastnosti svojih proiz vodov z vidika teh zahtev. Zadnji kon čni uporabniki gradbenih 
proizvodov (izvajalci ter tudi de lavci in potrošniki) lahko primer no upoštevajo te lastnosti, da 
se tako zagotovi ustrezna uporaba vsak ega od proizvodov, ki se uporabi izklju čno takrat, ko 
njegove lastnosti izpolnjujejo zahteve, kot jih postavi oblikovale c zadevnih gradbenih 
 
12 
 objektov in kot so dolo čene z regulativnimi dolo čbami, ki veljajo na kraju uporabe proizvoda.  
4.2 Kako je mogo če upoštevati nove regulativne potrebe držav članic?  
Če države članice menijo, da je treba sprejeti nove regulativne dolo čbe v zvezi z lastnostmi 
gradbenih proizvodov, morajo osnutke novih pre dpisov predložiti Komisiji in preostalim 
državam članicam po postopku iz Direktive 98/34/ES. Tako se zagotovi, da so Komisija in 
države članice obveš čene o novih utemeljenih regul ativnih vidikih ter da za čnejo postopek za 
ustrezno spremembo mandatov, da bi tako v harmonizirane tehni čne specifikacije vklju čile 
potrebne spremembe. Komisija bi enako ra vnala v primeru spremembe ali sprejetja 
regulativnih dolo čb EU o lastnostih nekaterih gr adbenih proizvodov na ravni EU.  
S tem postopkom se zagotovi, da se mandati in posledi čno tudi harmonizirani evropski 
standardi posodabljajo v skladu z ut emeljenimi nacionalnimi zahtevami.  
4.3 Od tretje in sedme osnovne zahteve do harmoniziranih tehni čnih specifikacij  
Med osnovnimi zahtevami, ki jih UGP dolo ča za gradbene objekte (to je objekte visoke in 
nizke gradnje) sta tudi spodaj na vedeni tretja in sedma zahteva: 
„3. Higiena, zdravje in okolje  
Gradbeni objekti morajo biti na črtovani in grajeni tako, da skozi celoten življenjski cikel ne bodo 
ogrožali higiene ali zdravja in varnosti de lavcev, oseb v objektu ali sosedov ali povzro čali 
prekomernih posledic za kakovost okolja ali po dnebje skozi njihov celotni življenjski cikel, 
predvsem zaradi:  
(a) sproščanja strupenih plinov;  
(b) emisij nevarnih snovi, hlapnih organskih spojin (HOS), toplogrednih plinov ali nevarnih delcev 
v zraku v zaprtih prostorih ali zraku na prostem;  
(c) emisij nevarnega sevanja;  
(d) izpusta nevarnih snovi v podzemno vodo,  morske vode, površinske vode ali zemljo;  
(e) izpusta nevarnih snovi v pitno vodo ali snov i, ki imajo drug negativen vpliv na pitno vodo;  
(f) napačnega odvajanja odpadne vode, em isij dimnih plinov ali napa čnega odstranjevanja trdnih 
ali tekočih odpadkov;  
(g) vlage v delih objekta ali na površinah znotraj objekta“; 
in 
„7. Trajnostna raba naravnih virov  
Gradbeni objekti morajo biti na črtovani, grajeni in zrušeni tako, da je raba naravnih virov 
trajnostna in da se zagotovi predvsem naslednje:  
(a) ponovna uporaba ali možnost reci kliranja gradbenih objektov, njihovih materialov in delov po 
zrušenju;  
(b) trajnost gradbenih objektov;  
(c) uporaba okoljsko združljivih surovin in sekundarnih materialov v gradbenih objektih.“ 
Te določbe sestavljajo okvir, s katerim so re gulirane zlasti nevarne snovi v državah članicah.  
Čeprav se tretja osnovna zahteva sklicuje na  emisije/izpuste nevarnih snovi, obstajajo 
regulativne dolo čbe, ki se za omejitev emisij iz gradbenih proizvodov in zagotavljanje 
racionalnih metod za oceno teh emisij sklicuj ejo na vsebnost nevarnih snovi v zadevnih 
 
13 
 proizvodih. 
4.3.1 Dolo čbe v harmoniziranih standardih:  
Komisija je, da bi zagotovila informacije proizvajalcem in oblikovalcem standardov ter 
omilila težave zaradi raznolikosti nacionalnih dolo čb v času, ko se evropske ocenjevalne 
metode še pripravljajo, ustvarila podatkovno zbirko, ki je dostopna na spletnem mestu: 
http://ec.europa.eu/enterprise /construction/cpd-ds/index.cfm  
Podatkovna zbirka vsebuje nacionalne regulativne dolo čbe držav članic, ki so sodelovale pri 
tej dejavnosti. Podatkovna zbirka nudi podporo pr oizvajalcem, ki morajo navesti lastnosti 
svojih proizvodov v teh državah članicah.  
Komisija je za pripravo evropski h ocenjevalnih metod v zvezi z nevarnimi snovmi leta 2005 
CEN/CENELEC predložila mandat M/366 (na podlag i Direktive 89/106/EGS), s katerim je 
zahtevala razvoj horizon talnih ocenjevalnih metod za nevarne snovi. 
V točki IV.7 tega mandata je dolo čeno:  
„Pri razvoju horizontalnih standardov za me ritve/preskuse […] se opredelijo in 
zajamejo vsi proizvodi ali skupine proizvodov , za katere so izpol njeni naslednji trije 
pogoji: 
– evropski ali nacionalni predpi si omejujejo ali prepove dujejo emisije ali vsebnost 
nevarne snovi;  
– ugotovljene so bile obstoje če ali potencialne ov ire za trgovino; 
– metode za meritve/preskuse za te naved ene regulirane nevarne snovi so bile že 
razvite in se uporabljajo na nac ionalni ravni ali na ravni EU. “ 
V točki IV.9 mandata je dolo čeno:  
„Zaradi regulativnih zahtev (npr. vsebnos ti omejenih in prepovedanih snovi v 
gradbenih proizvodih) […] bi želeli tudi preu čiti standarde v zvezi z 
meritvami/preskusi vsebnosti. “  
V Prilogi 3 k mandatu M/366 so opredeljeni referen čni tehnični pogoji za standarde v zvezi z 
meritvami/preskusi iz mandata, ki se nanašajo  na vsebnost reguliranih nevarnih snovi v 
gradbenih proizvodih.“   
 Komisija je torej CEN/CENELEC predlagala razvoj ocenjevalnih metod za nevarne snovi, 
regulirane z nacionalno ali evropsko zakonodajo.  
 
Za izvedbo dejavnosti na podlagi ma ndata M/366 je pristojen tehni čni odbor CEN TC/351, ki 
je januarja 2014 dokon čal naslednje dokumente:  
CEN/TS 16516:2013 : Gradbeni proizvodi – Ocenjevanje sproš čanja nevarnih snovi – 
Določevanje emisije v notranji zrak
 
CEN/TR 16496:2013 : Gradbeni proizvodi – Ocenjevanje sproš čanja nevarnih snovi – 
Uporaba harmoniziranih horizon talnih metod ocenjevanja 
CEN/TR 16410:2012 : Gradbeni proizvodi – Ocenjevanje sproš čanja nevarnih snovi – Ovire 
pri uporabi – Razširitev CEN/TR  15855 Ovire pri trgovanju 
CEN/TR 16220:2011 : Gradbeni proizvodi – Ocenjevanje sproš čanja nevarnih snovi – 
Dopolnilo k vzor čenju 
 
14 
 CEN/TR 16098:2010 : Gradbeni proizvodi – Ocenjevanje sproš čanja nevarnih snovi – 
Koncept horizontalnih postopkov preskušanja v podporo zahtevam 
direktive o gradbeni h proizvodih (CPD)  
CEN/TR 16045:2010 : Gradbeni proizvodi – Ocenjevanje sproš čanja nevarnih snovi – 
Vsebnost reguliranih nevarnih snovi – Izbira analitskih metod 
CEN/TR 15858:2009 : Gradbeni proizvodi – Ocenjevanje sproš čanja reguliranih nevarnih 
snovi iz gradbenih proizvodov na osnovi postopkov brez preskušanja 
(WT) ali nadaljnjega  preskušanja (WFT) 
CEN/TR 15855:2009:  Gradbeni proizvodi – Ocenjevanje sproš čanja nevarnih snovi – Ovire 
pri trgovanju 
Seznam še nedokon čanih delovnih nalog je na voljo na spletni strani:  
http://standards.cen.eu/dyn/www/f?p= 204:22:0::::FSP_ORG_ID,FSP_LANG_ID:510793,25
&cs=135BD767027D4B4E081006EF46B5E957C  
 Komisija je kot dodatni korak k harmonizaciji revidirala ne kaj mandatov CEN za gradbene 
proizvode, da bi za čela postopek za posodobitev harmonizi ranih standardov za proizvode z 
uvedbo metod za ocenjevanje nevarnih snovi, ki se razvijajo na podlagi mandata M/366. 
Posebna pozornost se namenja natan čni opredelitvi vseh naciona lnih predpisov v zvezi z 
vsebnostjo in/ali emisijami iz gradbenih proizv odov (informativni seznam  snovi in predpisov 
je vsem mandatom priložen kot Priloga II) in njihovemu pomenu za gradbene proizvode.  
Poleg tega vsaka sprememba obstoje čih mandatov CEN (za pripravo harmoniziranih 
standardov za gradbene pr oizvode) v Prilogi I vklju čuje seznam snovi za posamezne 
standarde proizvodov in sklic na ustr ezne nacionalne regulativne zahteve. 
Službe Komisije tesno sodelujejo tudi z državami članicami, da bi opredelile poglavitne 
značilnosti v zvezi s sedmo osnovno zahtevo (npr. v zvezi z možnostjo reci kliranja gradbenih 
proizvodov, okoljsko sprejemljivimi surovina mi itd.). Morebitne potrebe, povezane z 
nevarnimi snovmi, opredeljenimi v tej sedmi osnovni zahtevi, bodo vklju čene tudi v mandat 
M/366. 
Poleg tega je Komisija razvila harmonizira ne okvire (merila in metodologije) za ozna čevanje 
in z zdravjem povezano oceno emisij  gradbenih proizvodov v notranji zrak
16. Ti okviri so bili 
razviti v skladu z zahtevami tretje osnovne zahteve UGP, CEN/TS 16516:2013 in smernicami 
REACH ter se lahko upoštevajo pri prihodnj em zbliževanju in harmonizaciji obstoje čih shem 
za označevanje v Evropi.  
 
4.3.2 Dolo čbe za izdajo evropskih tehni čnih ocen (ETA) (za pr oizvode, ki niso vklju čeni v 
harmonizirane standarde):  
Proizvajalci lahko za proizvode, ki niso vklju čeni ali niso v celoti vklju čeni v harmonizirane 
                                                            
16  JRC ECA poro čilo št. 29: Harmoniziran okvir za z zdravjem povezano oceno emisij gradbenih 
proizvodov v notranji zrak v Evropi ( „JRC ECA report no 29: Harmonisation framework for health based 
evaluation of indoor emissions from construction products in Europe“ ), EUR 26168 EN, 2013. 
JRC ECA poro čilo št. 27: Harmoniziran okvir za sheme ozna čevanja notranjih proizvodov v EU ( „JRC ECA 
report no 27: Harmonisation framework for indoor products labelling schemes in EU“ ), EUR 25276 EN, 2012.  
 
15 
 standarde, v skladu s členom 19(1) UGP vložijo zahteve k za izdajo evropske tehni čne ocene 
(ETA). Evropsko tehni čno oceno izda eden izmed organov za tehni čno ocenjevanje, ki ga v ta 
namen imenujejo države članice.  
Za opredelitev, katere ocene so potr ebne za proizvode, ki niso vklju čeni v harmonizirane 
standarde, je EOTA (organizacija organov za tehni čno ocenjevanje) zbrala nacionalne 
določbe v zvezi z vsebnostjo nevarnih snovi in uporabila ustrezne informacije, ki so na voljo 
pri CEN. Na podlagi tega je bil izdelan kontroln i seznam, ki ga organi EOTA uporabljajo pri 
oceni proizvoda za izdajo evropske tehni čne ocene.  
Ta kontrolni seznam je na voljo  na spletnem mestu www.eota.eu  pod naslovom „Tehni čno 
poročilo EOTA št. 34: Kontrolni seznam za smernice za evropske tehni čne ocene, skupno 
razumevanje ocenjevalnih postopkov in evropske tehni čne ocene – Vsebnost in/ali izpusti 
nevarnih snovi v proizvodih/opremi“ ( „EOTA Technical Report 34: Checklist for 
ETAGs/CUAPs/ETAs – Content and/or release of dangerous substances in products/kits“ ). 
 
5. Rezultati študije o posebnih pot rebah po informacijah o vsebnosti 
nevarnih snovi v gradbenih proizvodih in razprave 
5.1 Okvir študije 
Komisija je pripravila študijo o posebnih potrebah po informacijah o vsebnosti nevarnih 
snovi v gradbenih proizvodih  („Study on specific needs for in formation on the content of 
dangerous substances in construction products“ ), katere glavni namen je bil opredeliti 
morebitne potrebe po tem, da proizvajalci  predložijo dodatne informacije o vsebnosti 
nevarnih snovi v gradbenih proizvodih. To vprašanje je bilo preu čeno v okviru varovanja 
zdravja in zagotavljanja varnosti  ne le delavcev, ki nameš čajo/uporabljajo gradbene 
proizvode, ampak tudi vseh ljudi, ki živijo v objektih visoke gradnj e in uporabljajo objekte 
nizke gradnje skozi njihov celotni življenjski cikel.  
Glavni namen študije je bil torej predstavit i informacije o shemah za certificiranje in 
označevanje gradbenih proizvodov, na  podlagi katerih se ocenjuje  vsebnost nevarnih snovi v 
gradbenih proizvodih. Študija ni  ocenjevala vpliva posameznih shem na zdravje ter varnost 
delavcev in uporabnikov gradbe nih objektov ali stroškov njihove ga izvajanja. Prav tako ni 
preučevala vidika širitve informacij na vsebno st drugih snovi ali vprašanj, povezanih z 
recikliranjem/ponovno uporabo.  
Da bi izvajalca (RPA in Tecnalia) izpolnila zastavljene cilje ter zagotovila obravnavo vseh 
ustreznih shem in zakonodaje, sta preu čila širok nabor literature v zvezi z ustrezno 
zakonodajo ter shemami za certificiranje in ozna čevanje. V mejah možnega sta bili preu čeni 
evropska in nacionalna zakonodaja, ki vsebujeta dolo čbe o vsebnosti nevarnih snovi v 
gradbenih proizvodih. Poleg tega  je izvajalec študije  upošteval tudi druge vire informacij, 
vključno z odgovori deležnikov na vprašanja, post avljena v okviru posvetovalnih dejavnosti, 
izvedenih za namene študije.  
K sodelovanju v spletnih posvetovalnih  dejavnostih je bilo povabljenih ve č kot 300 klju čnih 
deležnikov. Poleg tega sta bili v Bruslju organizi rani tudi dve delavnici, na katerih je ekipa 
študije zbrala dodatne informacije pri klju čnih industrijskih združen jih in organih držav 
članic, od katerih nekateri upr avljajo analizirane sheme. 
 
16 
 Analiza se je osredoto čala na vprašanji, ali obstoje če sheme temeljijo na postavitvi le splošnih 
zahtev in ali upoštevajo posebne predvidene rabe proizvodov. Kjer je bilo to primerno, sta bili 
v študiji preu čeni tudi vprašanji, kako so v teh shemah  opredeljena tveganja za potrošnike, 
delavce in okolje ter katere snovi in ka teri scenariji tveganja so bili izbrani.  
Poudarek je bil na javnih in  zasebnih shemah, kot so:  
• zakonodaja ali upravne prakse Evropske unije, na podlagi katerih se zahtevata ocena in/ali 
izjava o vsebnosti nevarnih snovi, zlasti v gr adbenih proizvodih (npr. direktiva o pitni vodi 
ali tehnične smernice o zelenih javnih naro čilih);  
• nacionalna ali regionalna zakonodaj a ali upravne prakse v državah članicah, na podlagi 
katerih se zahtevata ocena in/ali izjava o vsebnosti nevarnih snovi , zlasti v gradbenih 
proizvodih;  
• javne in zasebne sheme, ki se trenutno uporabljajo v teh državah  tudi za gradbene 
proizvode na nacionalni in regionalni ravni  (npr. Blauer Engel in Nordic Swan). 
Ta študija ni obravnavala emisij nevarnih sn ovi iz gradbenih proizvodov. Kot je bilo že 
pojasnjeno v predhodnih  poglavjih tega poro čila, se ta vidik obravnava v okviru evropske 
standardizacijske de javnosti na tem podro čju, zato bo vklju čen v obveznosti navedbe 
lastnosti.  
Izvajalec je pri preu čevanju sistemov, povezanih z vsebnostjo, preu čil, kako je bila 
ugotovljena vsebnost nevarnih snovi (npr. na podl agi izjave proizvajal ca, nadzora, ki ga 
opravi tretja oseba, ali uporabe posebnih oznak). Poro čilo se ukvarja še z vprašanjem, kateri 
gradbeni proizvodi so  bili prav zaprav vklju čeni v te sheme. Kako  pomembna je bila 
predvidena uporaba teh proizvodov v objektu  visoke ali nizke gradnje pri dolo čanju zahtev in 
izbiri snovi, ki jih je treba navesti? Katere met ode so bile uporabljene, če se uporabljajo 
metode preskušanja (ki so npr. vklju čene v mednarodne standarde (s tandarde ISO), evropske 
standarde (standarde EN) ali nacionalne standa rde oziroma preskuse, ki so jih razvili 
upravljavci shem)? Kako pogosto se na podlag i teh shem proizvodi preskušajo? Kako so 
izbrani organi za preskušanje ali certificiranje (so specializirani za gradbene proizvode ali na 
splošno za širši nabor proizvodov)? Kateri ukrepi so bili spreje ti za zagotavljanje nevtralnega 
in zanesljivega ocenjevanja proizvodov?  
 Širše se je študija posvetila koli čini in kakovosti informacij, ki  se predložijo nadaljnjim 
uporabnikom.  
• Ali je bil celoten seznam snovi predložen  skupaj z deklaracijo proizvoda? Ali so 
informacije zbrane na enem mestu?  
• Kdo je prevzel kon čno odgovornost za prav ilnost izjave?  
• Ali je bil opredeljen jasen in merljiv cilj (npr. zmanjšanje snovi, uporabljenih v proizvodih, 
ali manjša pojavnost bolezni zaradi vplivov nevarnih snovi v gra dbenih proizvodih)?  
• Kako so bili ti cilji postavljeni?  
• Kako pogosto so se ocenjevali?  
Končno poročilo študije je javnosti dos topno na spletni strani: 
 http://ec.europa.eu/ente rprise/sectors/constructi on/studies/index_en.htm  
 
17 
 5.2 Ugotovitve študije 
5.2.1 Sheme, povezane z gradbeništvom, ki vklju čujejo merila glede vsebnosti   
Študija se je osredoto čila na sheme, ki vklju čujejo le merila glede vs ebnosti. Ker pa  je bila 
opredeljena le ena shema, ki se osredoto ča le na vsebnost proizvodov , so bile v študijo 
vključene tudi „dvostranske“ sheme, to je tiste,  ki temeljijo na ko mbinaciji pristopov na 
podlagi vsebnosti in emisij. Ob upoštevanju nave denega je bilo opredeljenih 30 shem, za 
katere se zdi, da (a) so v n jih postavljene posebne zahteve za gradbene proizvode in (b) da 
upoštevajo sestavo proizvoda.  
Te sheme so navedene v spodnji preglednici. V kon čno poročilo študije niso bile vklju čene 
sheme, ki temeljijo le na merilih v zvezi z em isijami in niso izoblikovale posebnih meril za 
gradbene proizvode. 
Sheme, preu čene v študiji  
AENOR Medioambiente  Milieukeur  
Architettura Naturale (ANAB)  Natureplus  
Združenje za okolju prijazne tekstilne talne obloge 
(GUT)  NF Environment  
Avstrijski inštitut za zdravje in ekološko 
gradbeništvo (IBO)  Nordic Swan  
BASTA  SundaHus Miljödata  
Blue Angel  Metoda za okoljsko oceno BRE (BREEAM)  
BRE Global  Sistem DGNB  
Byggvarubedömningen (BVB)  Eco Green Building  
Cradle to Cradle  Znak EU za okolje  
DGNB Navigator  Avstrijski nacionalni znak za okolje  
Ecocycle Council – Deklaracija gradbenega proizvoda (BPD3)
 El Distintiu (katalonski znak za okolje)  
Znak Eco-Institut  Hrvaški nacionalni znak za okolje  
ECOproduct  Češki nacionalni znak za okolje  
EMICODE  Madžarski nacionalni znak za okolje  
GISCODE  Slovaški nacionalni znak za okolje  
 
Cilji, obseg, merila in postopki iz 30 opredelje nih shem se med seboj zelo razlikujejo.  
5.2.2 Cilji shem  
Cilji velike ve čine opredeljenih shem presegajo zgolj osredoto čanje na zdravje gradbenih 
delavcev in uporabnikov  gradbenih proizvodov. Ve čina jih je utemeljenih z vrsto dejavnikov. 
Poleg tega so nekatere sheme samostojna orodja, druge pa dopol njujejo sisteme za 
certificiranje objektov visoke gradnje kot celote . Druga bistvena razlik a se nanaša na „ciljno 
občinstvo“ 30 shem, to je, a li so namenjene poklicnim uporabnikom v gradbeništvu, 
potrošnikom ali obojim. Raznolikost prist opov, uporabljenih v posameznih shemah, je 
mogoče v določeni meri pojasniti z razlikami pri posta vljenih ciljih, ka r lahko v nekaterih 
primerih vpliva tudi na vklju čitev meril v zvezi z vsebnostjo.  
 
18 
 5.2.3 Geografski obseg  
Večina shem se uporablja predvsem v državi članici, v kateri so bile izoblikovane, in manj v 
drugih državah. Najbolj razširjena shema je Blue Angel, ki se uporablja v 21 evropskih 
državah. Taka geografska širitev je lahko posledi ca namerne širitve na druge trge, lahko pa je 
tudi spontana, kadar se sheme širijo nere gulirano zaradi povpraševanja kupcev gradbenih 
proizvodov. Skoraj polovica shem je bila  izoblikovana v dveh državah (v Nem čiji in na 
Švedskem), kar morda kaže visoko raven ozaveš čenosti glede zdravja ljudi in okoljskih 
vprašanj.  
5.2.4 Obseg proizvodov  
Ena sama shema (IBO) je namenjena certificiranju izklju čno gradbenih proizvodov. Obseg 
proizvodov, ki se certificirajo s preostalimi shemami, je razli čen, čeprav je bilo ugotovljenih 
nekaj vzorcev. Primerjava sorazmernih dele žev gradbenih proizvodov, certificiranih na 
podlagi shem, kaže, da sheme, ki jih ve činoma uporabljajo poklicni uporabniki v 
gradbeništvu, težijo k ve čjemu deležu certificiranih gradbenih proizvodov.  
Delež gradbenih proizvodov, certific iranih z znaki za okolje, je veliko manjši. To niti ni 
presenetljivo, saj je cilj teh sh em širok: promovirati proizvod e z manjšim vplivom na okolje v 
primerjavi z enakovrednimi proizvodi. Posledi ca tako široke opredelitve je, da proizvodi, 
certificirani na podlagi teh shem, obsegajo vse od tonerjev in kartuš pa do lesenih talnih 
oblog. S širokim naborom proizvodov je mogo če pojasniti, zakaj so v okviru teh shem 
izoblikovana posebna merila za posamezne proizvode.  
Gradbeni proizvodi, ki se najpogosteje cer tificirajo na podlagi shem, so talne obloge, 
izolacija, beton, malta in fugirn a masa. Morda so še najverjetnej ši kandidat za certificiranje 
talne obloge, saj jih je možno tržiti z razli čnimi shemami, ki pritegnejo trg poklicnih 
uporabnikov in tudi potrošniški trg.  
5.2.5 Obravnavane snovi  
Velika ve čina shem opredeljuje snovi, ki se omejijo, nekatere pa se sklicujejo na evropsko 
zakonodajo (ve činoma na uredbo REACH, Direktivo 67/548/EGS o nevarnih snoveh17 ali na 
Uredbo (ES) št. 1272/200818 o razvrščanju, ozna čevanju in pakiranju s novi) ali na nacionalne 
predpise. Zdi se, da so nekatere snovi še zlasti „priljubljene“, saj so vklju čene v precej shem. 
Mednje spadajo na primer snovi, ki so razvrš čene kot rakotvorne, mutagene ali strupene za 
razmnoževanje, ter tudi obstojna organska  onesnaževala, težke kovine in ftalati.  
5.2.6 Merila in postopki ocenjevanja  
Pet shem, vklju čenih v študijo primera, temelji na razli čnih pristopih k ocenjevanju 
skladnosti, ki kažejo raz like v njihovih ciljih in vlogah. Na splošno mogo či pristopi glede 
meril za ocenjevanje s shemami za certificiranje in ozna čevanje vklju čujejo:  
• samocertificiranje, ki ga v celoti ali delno izvede proizvajalec; 
• pregled dokumentov – vklju čno z vlogami in varnostnimi listi  –, ki jih predloži proizvajalec 
ter pregleda pripravljavec sheme, kar lahko vklju čuje zahtevo proizvajalcu za dodatne 
                                                            
17  Direktiva Sveta 67/548/EGS z dne 27. junija 1967 o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z 
razvrščanjem, pakiranjem in ozna čevanjem nevarnih snovi (UL 196, 16.8.1967, str. 1.). Ta direktiva bo 
1. junija 2015 razveljavljena z Uredbo (ES) št. 1272/2008. 
18  Uredba (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrš čanju, 
označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES 
ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (UL L 353, 31.12.2008, str. 1).  
 
19 
 informacije in dodatne preskuse proizvodov; 
• preskuse, ki jih opravi neodvisni organ. 
Nekatere sheme temeljijo na samocertificiranju, ki ga opravi proizvajalec, pri drugih pa se za 
proizvode, ki bi jih želeli cer tificirati, zahteva preskus. Po leg tega postopek odobritve za 
nekatere sheme vklju čuje tudi inšpekcijski preg led v proizvodnem obratu. Če povzamemo, iz 
preučenih primerov jasno izhaja, da nekatere sheme uporabljajo le enega od navedenih 
pristopov, veliko pa jih tudi kombinira razli čne ocenjevalne metode in  postopke (ocenjevanje 
lahko na primer v prvi fazi obsega pregled dokume ntacije, ki jo predloži proizvajalec, nato pa 
sledi še neodvisen preskus za opredelitev skladnosti z nekaterimi merili).  
5.2.7 Načini sporočanja „skladnosti“  
Ugotovljeni sta bili dve glavni metodi. Prva  (ki jo uporablja 75 % shem) je uporaba logotipa 
ali znaka, prikazanega na proizvodu, embal aži, spremnih dokumentih ali v promocijski 
literaturi. Druga, ki jo uporablja 64 % shem, je objava seznama certificiranih proizvodov na 
spletu.  
5.2.8 Obseg uporabe shem  
Različne sheme se uporabljajo v razli čnih obsegih. BASTA (ki temelji na vsebnosti) se 
trenutno uporablja za približno 80 000 proizvodov, druge sheme pa se uporabljajo le za nekaj 
gradbenih proizvodov. To je verjetno ve činoma povezano z razli čnimi pristopi k registraciji 
proizvodov in s tem, koliko časa shema že deluje (BASTA denimo temelji na 
samocertificiranju, ki ga opravi proi zvajalec, in obstaja od leta 2007).  
5.2.9 Nacionalna zakonodaja in zakonodaja EU  
S študijo je bilo ugotovljenih le nekaj primerov nacionalne zakonodaje, ki se osredoto ča zlasti 
na vsebnost potencialno nevarnih snovi v gradbenih proizvodih. Če taka zakonodaja obstaja, 
se uporablja kombinirani pristop: za ne katere snovi ali skupine snovi so dolo čene mejne 
vrednosti emisij, za druge pa vsebnost snovi v proizvodu nad zadevno najvišjo vrednostjo. 
Najpomembnejša je verjetno zahteva v zvezi z ozna čevanjem gradbenih proizvodov, ki so 
hkrati tudi snovi in zm esi v skladu z uredbo CLP18. 
Kar zadeva vklju čene proizvode, se nekateri zakoni osredoto čajo na posamezne gradbene 
proizvode, drugi pa na sk lop gradbenih proizvodov.  
Kar zadeva opredelitev reguliranih snovi, se zakonodaja ali sklicuj e na skupine snovi ali so v 
njej poimenovane posamezne snovi. Prav ta ko se lahko med seboj  razlikujejo zakonsko 
določeni ukrepi, saj so z nekateri mi zakoni poimenovane snovi omejene, z drugimi pa se 
zahteva izjava o vsebnosti takih snovi. 
5.2.10 Pristop na podlagi vsebnosti – razprava  
Poleg zakonodajnih dolo čb je bilo s študijo opredeljenih 30 shem za certificiranje in 
označevanje, ki vklju čujejo gradbene proizvode in imajo med drugim merila, ki temeljijo na 
vsebnosti. Vendar le ena od shem temelji izklju čno na zahtevah v zvezi z vsebnostjo 
(BASTA) za vse kombinacije proizvodov/snovi, ra zlog za to pa je najv erjetneje ta, da so 
lahko preskusi emisij zapleteni in dragi te r zahtevajo znanje z unanjih strokovnjakov.  
Velik pomen ocenjevanja emisij iz proizvodov se bolj ali manj splošno pr iznava, nekateri od 
deležnikov, vklju čenih v posvetovanje, pa so tudi menili, da so celo pri ponovni uporabi in 
recikliranju izluževalni preskusi zaneslj ivejši od informacij na podlagi vsebnosti. 
Vendar so informacije o vsebnosti snovi v pr oizvodih tudi pomemben element izvajanja 
 
20 
 nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU, zlasti v zvezi s prepovedm i in prisotnostjo snovi, ki 
vzbujajo veliko zaskrbljenost (SVHC). Čeprav je omejeno podro čje uporabe UGP zelo 
pomembno pri podpiranju ciljev EU na visoki ravni varovanja zd ravja ljudi in okolja, se ne 
uporablja kot sredstvo za sistemati čno zagotavljanje informacij o vsebnosti snovi v gradbenih 
proizvodih. Vendar se lahko takšne informacije  uporabljajo za nadaljnj e spodbujanje razvoja 
in uporabe okolju prijaznih gr adbenih proizvodov ali trajnos tne rabe virov med drugim z 
recikliranjem in ponovno upor abo, na primer z ozaveš čeno izbiro potrošni kov. Študija ni bila 
namenjena oblikovanju posebne sheme ali oceni stroškov in kor isti širitve obstoje čih 
obveznosti z eno od teh shem.  
 5.2.11. Vpliv na proizvaj alce, zlasti MSP
 
Iz posvetovanja s proizvajalci gr adbenih proizvodov prek spletneg a vprašalnika in iz razprave 
o ugotovitvah študije jasno izhaja, da bi bila  po mnenju proizvajalcev kakršna koli širitev 
njihovih obveznosti sporo čanja informacij o nevarnih snoveh naprej po dobavni verigi 
neutemeljeno breme, zlasti za MSP. 
 
6. Sklepne ugotovitve 
Obstoječe harmonizirane tehni čne specifikacije za gradbene proizvode vklju čujejo vse vidike 
lastnosti proizvodov v povezavi z regulativnimi dolo čbami o nevarnih snoveh, ki trenutno 
veljajo na nacionalni in evropski ravni. 
Standardizacija, ki poteka na podlagi mandata  M/366 za pripravo evropskih ocenjevalnih 
metod, vklju čuje tudi nacionalne ali ev ropske regulativne dolo čbe, povezane z vsebnostjo. 
Pripravljavci standardov naj bi te ocenjeva lne metode v kratkem vnesli v harmonizirane 
evropske standarde, organi Ev ropske organizacije za tehni čno oceno (EOTA) pa jih bodo 
uporabljali v evropskih ocen jevalnih dokumentih (EAD). 
Proizvajalec je torej pooblaš čen za to, da za obveš čanje o zahtevanih la stnostih proizvoda – 
po potrebi tudi o vsebnosti nevarnih snovi – uporabi DoP. S tem se zagotovi dostopnost 
zadevnih informacij za vse nadaljnje uporabnike  proizvoda. Proizvajalec mora v skladu z 
UGP skupaj z DoP zagotoviti informac ije, ki se zahtevajo na podlagi člena 31 (varnostni list 
za proizvode, ki so nevarne snovi19 kot take ali zmesi) ali člena 33 (zadostne informacije za 
varno uporabo, vklju čno z najmanj imenom snovi, če proizvod vsebuje snov SVHC v 
koncentraciji, višji od 0,1 % mas. m/m) uredbe REACH.  
V skladu s členom 6(5) UGP je treba te informacije predložiti skupaj z DoP. Te informacije 
(varnostne liste za nevarne snovi ali informacije o nevarnih snoveh, ki jih vsebujejo gradbeni 
proizvodi) torej spremljajo gradbeni proi zvod v vseh fazah dobavne verige do zadnjega 
končnega uporabnika (izvajalca,  delavca in potrošnika). 
Pri informacijah, ki jih mora v povezavi z uredbo REACH predložiti proizvajalec, se 
upoštevajo varstvo uporabnikov, delavcev in potrošnikov Če bo uredba REACH v prihodnje 
zajemala nove snovi, bo to samodejno vklju čevalo tudi obveznost za proizvajalce gradbenih 
proizvodov, da posredujejo ustrezne informacije  in tako sledijo znanstvenemu napredku.  
                                                            
19  Za podrobno podro čje uporabe člena 31 uredbe REACH glej poglavje 3.   
 
21 
 Podobno bosta mandat M/366 in nadaljnji raz voj standardov, ki se bodo uporabljali za 
navajanje lastnosti gradbenega pr oizvoda, spremljala vsakršen na cionalni razvoj in razvoj na 
ravni EU v sektorju.  
Ob upoštevanju, da so informacije, ki jih je treba predložiti, omejene na informacije iz 
členov 31 in 33 uredbe REACH, ter pomanjkan ja izrecne nacionalne zakonodaje ali 
zakonodaje EU, ki bi zahtevala vklju čitev dodatnih informacij v DoP, obveznosti iz UGP 
trenutno niso sredstvo za zagotavljanje inform acij o vsebnosti morebitnih nevarnih snovi v 
vseh gradbenih proizvodih uporabnikom, saj se  varnostni list skupaj z DoP predloži le, če se 
to zahteva v uredbi REACH. 
Predložitev DoP skupaj z informacijami iz uredbe REACH, kot predvideva člen 6(5) UGP, je 
lahko koristno orodje za uresni čitev ciljev, na primer z ozaveš čenimi odlo čitvami 
uporabnikov in potrošnikov, glede visoke ravni va rovanja zdravja in okolja ali trajnostne rabe 
virov, med drugim z recikliranjem in ponovno uporabo.  
Z neodvisno študijo o posebnih potrebah po in formacijah o vsebnosti snovi v gradbenih 
proizvodih so bile opredeljene številne sheme in zakonodajne dolo čbe, ki uporabljajo 
informacije o vsebnosti v proizvodih. Ve čina teh shem uporablja kombiniran pristop 
vsebnosti/emisij s posebnim poudarkom na emis ijah iz gradbenih proizvodov. Ker je bila 
študija učinkovito izvedena le kot raziskava in zbiranje ustreznih shem, ni opredelila in 
ocenila posamezne sheme ali dolo čb iz sheme, ki bi se lahko priporo čile kot širitev veljavne 
obveznosti iz člena 6(5). Pomanjkanje podrobnih info rmacij o ocenjenih shemah ne omogo ča 
bolj natan čnih sklepnih ugotovitev o vsebnos ti snovi (razen snovi SVHC).  
Po mnenju proizvajalcev gradbe nih proizvodov, zlasti MSP, ki so sodelovali v raziskavi v 
okviru študije, bi bila kakršna koli širitev veljavnih obveznosti obveš čanja precejšnje in 
neutemeljeno breme.  
Evropska komisija meni, da so posebne potrebe  po informacijah o vsebnosti nevarnih snovi v 
gradbenih proizvodih za namene  krepitve notranjega trga z gradbenimi proizvodi v okviru 
izvajanja Uredbe (EU) št. 305/2011 d ovolj obravnavane z veljavnimi dolo čbami UGP, zlasti z 
njenim členom 4 v kombinaciji s členom 6(5). Vendar bi b ilo treba nadalje preu čiti potrebo po 
dodatnih možnostih za obveš čanje končnih uporabnikov o prisotnos ti snovi v gradbenih 
proizvodih, da se zagot ovi visoka stopnja varovanja zdra vja in zagotavljanja varnosti 
delavcev, ki uporabljajo gradbe ne proizvode, in uporabnikov gradbenih objektov, tudi kar 
zadeva zahteve po recikliranju in/ali ponovni uporab i delov ali materialov, ter jo po potrebi 
obravnavati v okviru ustreznih instrumentov, ki so na voljo  v skladu z zakonodajo EU.  
Treba je poudariti, da zgoraj navedeni sklepi v zvezi z izva janjem Uredbe (EU) št. 305/2011 
ne vplivajo na možnost Ko misije, ob upoštevanju dolo čb Pogodbe o delovanju EU, razen 
člena 114, da sprejme ustrezne zakonodajne pobude.