[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 9.7.2007

COM(2007) 393 konč.

2007/0135 (CNS)

Predlog

ODLOČBA SVETA

o večletnih tehničnih smernicah za raziskovalni program Raziskovalnega sklada za premog in jeklo

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

UVOD

Protokol o finančnih posledicah izteka Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo (ESPJ) ter o Raziskovalnem skladu za premog in jeklo, ki je priložen k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (ES), je prenesel vsa sredstva ESPJ na ES in tej zaupal raziskave v sektorjih, ki so povezani s premogovništvom in jeklarsko industrijo. Prihodki iz teh sredstev so namenjeni izključno za raziskave v teh sektorjih, ki potekajo zunaj okvirnega programa.

Odločba Sveta št. 2003/78/ES z dne 1. februarja 2003 o določitvi večletnih tehničnih smernic za raziskovalni program Raziskovalnega sklada za premog in jeklo[1] določa podrobna pravila za izvajanje tega raziskovalnega programa.

Program zagotavlja finančno podporo za projekte, spremljajoče ukrepe in druge aktivnosti, kot so opredeljene v točki 1.5 Priloge k Odločbi Sveta št. 2003/78/ES z dne 1. februarja 2003 o določitvi smernic Sklada, s spodbujanjem sodelovanja med podjetji, raziskovalnimi centri in univerzami. Program zajema proizvodne procese, izkoriščanje in ohranjanje virov, okoljske izboljšave in varnost pri delu v sektorjih, povezanih s premogovništvom in jeklarsko industrijo.

Proračun raziskovalnega programa Raziskovalnega sklada za premog in jeklo je v obdobju 2003–2006 v povprečju znašal približno 57 milijonov EUR na leto in bil razdeljen na 27,2 % za raziskave o premogovništvu in 72,8 % za raziskave o jeklu. Ta proračun prihaja predvsem iz obresti, ki jih ustvarja kapital (približno 1,6 milijarde EUR), ki je ostal na voljo po izteku Evropske skupnosti za premog in jeklo leta 2002. Finančno in tehnično upravljanje tega raziskovalnega programa je bilo zaupano enoti, ki je bila za ta namen ustanovljena leta 2003 znotraj generalnega direktorata za raziskave. Po treh letih delovanja je upravljanje Sklada učinkovito, njegovo uspešnost pa je mogoče primerjati z uspešnostjo drugih dejavnosti GD za raziskave. Leta 2006 se je rok med predložitvijo raziskovalnega predloga in podpisom ustrezne pogodbe zmanjšal na 9 mesecev. Plačila so bila izvedena povprečno v 10 dneh.

Namen priloženega osnutka odločbe je po petih letih in v skladu s tem, kar je bilo določeno v členu 2, revidirati Odločbo Sveta št. 2003/78/ES o določitvi večletnih tehničnih smernic za raziskovalni program Raziskovalnega sklada za premog in jeklo (RSPJ).

Ta revizija upošteva tudi zavezo Komisije, da bo ponovno obravnavala opredelitev izraza jeklo v skladu z izjavo št. 4, priloženo k Sklepu predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestale v okviru Sveta, 2002/234/ESPJ z dne 27. februarja 2002[2].

O predlogih za revizijo se je razpravljalo v okviru svetovalnih skupin za premog in jeklo ter tudi programskega odbora za premog in jeklo. Predlogi upoštevajo tudi sklepe poročila o spremljanju, ki so ga pripravili neodvisni strokovnjaki, zadolženi za pripravo kritične analize delovanja programa, kot je določeno v točki 4 Priloge k Odločbi Sveta št. 2003/78/ES, in pripombe, ki jih je to poročilo vzbudilo v svetovalnih skupinah za premog in jeklo. Po zgledu praks, uporabljenih v okvirnem raziskovalnem programu na področju sporočanja rezultatov izvajanja postopkov spremljanja programov tretjim osebam, so bili to poročilo in pripombe, ki jih je vzbudilo pri svetovalnih skupinah za premog in jeklo, objavljeni na spletni strani Cordis na naslednjem naslovu: http://www.cordis.lu/coal-steel-rtd/home.html.

Splošni pristop je ohraniti nespremenjene postopke, ki so se izkazali za učinkovite in dobro uveljavljene, ter vnesti omejeno število potrebnih prilagoditev in upravnih poenostavitev.

REVIDIRANA ODLOČBA

Uporaba pravil, opisanih v „skupnih praktičnih navodilih Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije za osebe, ki sodelujejo pri pripravi zakonodajnih aktov v okviru institucij Skupnosti“, je privedla do nove strukture in nove sestave raziskovalnega programa Raziskovalnega sklada za premog in jeklo. Za lažje proučevanje aktov so spodaj predstavljene glavne utemeljitve ohranitve ali spremembe vsebine Odločbe iz leta 2003.

1. ŠIRITEV NA NOVE DRžAVE čLANICE EVROPSKE UNIJE

Širitev Evropske unije na nove države članice zahteva spremembo pravil, ki urejajo sestavo svetovalnih odborov za premog in jeklo. Predlaga se, da se ne spremeni največje število strokovnjakov, ki sestavljajo te svetovalne odbore, kot je določeno z Odločbo 2003/78/ES, predvsem da ne bi otežili poteka in povečali stroškov sestankov. Torej je treba odpraviti pojem najmanj enega predstavnika na zadevno državo članico in ga nadomestiti s skrbjo za največjo možno geografsko zastopanost. Še več, Pogodba o pristopu Estonije (UL L 236, 23.9.2003, str. 589) zahteva razširitev pojma „premog“ na oljne skrilavce (člen 3 nove odločbe in Dodatek A k starim tehničnim smernicam).

2. ZAčETEK VELJAVNOSTI SEDMEGA OKVIRNEGA PROGRAMA

Sklep Evropskega parlamenta in Sveta o sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) in tudi Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru sedmega okvirnega programa in razširjanju rezultatov raziskav (2007–2013) vplivata na revizijo večletnih tehničnih smernic za raziskovalni program Raziskovalnega sklada za premog in jeklo. Raziskovalni program Raziskovalnega sklada za premog in jeklo mora namreč dopolniti aktivnosti, ki so jih države članice začele izvajati v okviru obstoječih programov Skupnosti, kot je okvirni program. To dopolnjevanje obstaja na različnih ravneh, kot na primer glede tem raziskav, vrste instrumenta, uporabljenega v programih, njihovih proračunov itd.

Komisija je na začetku proučila nujnost revizije opredelitve izraza „jeklo“ v skladu z izjavo, priloženo k Sklepu 2002/234/ESPJ. Ob branju tem, ki bi se lahko financirale s sedmim okvirnim programom, je ugotovila, da se te opredelitve ne sme spremeniti (člen 3(2), prej Dodatek A(2) k večletnim tehničnim smernicam za raziskovalni program RSPJ).

Na drugi strani so bili odpravljeni nekateri spremljajoči ukrepi Sklada (organizacija konference in raziskovalne štipendije), ker jih pokriva že sedmi okvirni program (posebni program „Ljudje“).

Poleg tega se predlaga uskladitev vloge držav članic prek programskega odbora za premog in jeklo, da bi bila skladna z vlogo, določeno za posebne programe sedmega okvirnega programa.

Enako velja za pogostost spremljanja programa RSPJ, za katerega se predlaga podaljšanje s 5 na 7 let.

Nazadnje se predlaga, da se po analogiji uporabijo podrobna pravila za imenovanje strokovnjakov, kot so določena v členu 17 Uredbe št. 1906/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru Sedmega okvirnega programa[3].

3. EVROPSKE POLITIKE NA PODROčJU ENERGIJE IN TRAJNOSTNEGA RAZVOJA

Razprava voditeljev držav na evropskem vrhu marca 2007 v Hampton Courtu, sprejetje zelene knjige o energiji s strani Komisije v prvi polovici leta 2006 in sporočilo Komisije o energiji januarja 2007 jasno kažejo, da so politične prednostne naloge držav članic zanesljivost oskrbe z energijo v Evropi, konkurenčnost evropske industrije in obvladovanje okoljskih vplivov različnih evropskih politik.

Zato se predlaga ohranitev raziskovalnih ciljev za premog in jeklo (prej povzeti v Dodatkih B in C k tehničnim smernicam raziskovalnega programa Sklada in vsebovani v oddelkih 3 in 4 nove odločbe (členi 4 do 10)). Ti raziskovalni cilji namreč kot prednostne naloge določajo:

- izboljšanje konkurenčnega položaja premoga v Skupnosti;

- učinkovito varstvo okolja, izboljšanje uporabe premoga kot vira čiste energije, zmanjšanje emisij CO2, povezanih z uporabo premoga, ter zajetje in skladiščenje tega toplogrednega plina;

- omejitev zunanje odvisnosti glede oskrbe z energijo;

- zmanjšanje emisij, porabe energije in okoljskega vpliva proizvodnje jekla;

- ohranjanje virov in varovanje ekosistema pri proizvodnji jekla;

- nadzor in varstvo okolja na lokacijah za proizvodnjo jekla in okoli njih.

Za poglobitev dopolnjevanja med okvirnim programom in Raziskovalnim skladom in/ali usmerjanje financiranja na izbrane teme se predlaga, da se Komisiji da možnost objavljanja razpisov za vložitev posebnih raziskovalnih predlogov v okviru teh raziskovalnih ciljev.

Ti posebni razpisi bodo določeni ob upoštevanju delovnih programov, ki bodo objavljeni za sedmi okvirni program, ter po potrebi tudi strateških agend za tehnološke platforme, zanimive za program (ESTEP (European Steel Technology Platform), ZEP (Zero Emission Fossil Fuel Power Plants Platform), SMR (Sustainable Minerals Resource Platform) itd.).

4. HORIZONTALNA PRAVILA

Revidirani raziskovalni program upošteva horizontalna pravila, ki jih je sprejela Komisija in po katerih se morajo ravnati vsi raziskovalni programi, ki jih upravlja Komisija. Med temi pravili je bilo pravilo o uravnoteženi zastopanosti obeh spolov v različnih skupinah strokovnjakov in odborih (Sklep Komisije z dne 19. junija 2000 o uravnoteženi zastopanosti obeh spolov v odborih in skupinah strokovnjakov, ki jih ustanovi Komisija[4]) vneseno v revidirane tehnične smernice.

5. FINANčNO UPRAVLJANJE

Po pozitivnih presojah upravičencev do raziskovalnega programa Raziskovalnega sklada za premog in jeklo in strokovnjakov, zadolženih za spremljanje programov Sklada (predvsem članov svetovalnih odborov za premog in jeklo), se predlaga ohranitev temeljnih načel, ki urejajo finančne vidike raziskovalnih subvencij.

Tako se na primer predlaga ohranitev strukture dovoljenih stroškov, kot je določena v različici 2003/78/ES tehničnih smernic, torej opredelitve kategorij dovoljenih stroškov in uporabe pavšalnega financiranja za pokritje posrednih stroškov (financiranje, prevrednoteno na 35 % upravičenih stroškov za osebje). Simulacije, opravljene na podlagi raziskovalnih pogodb, podpisanih od leta 2002, so pokazale, da predlagano povečanje iz 30 na 35 % zneska pokriva potne stroške, ki ne bodo več navedeni na seznamu kategorij upravičenih stroškov. Te simulacije tudi kažejo, da so posredni stroški, izračunani na podlagi 35 % upravičenih stroškov za osebje, primerljivi s stroški, ki bi se izračunali ob uporabi pavšalnega zneska 20 % skupnih neposrednih stroškov, razen stroškov v okviru pogodb, kot se uporablja za raziskovalne programe, ki se financirajo v okviru šestega in sedmega okvirnega programa.

Na podlagi izkušenj, pridobljenih v prvih petih letih obstoja Sklada, se predlaga natančnejša opredelitev različnih kategorij operativnih stroškov.

Na drugi strani pa se za spodbujanje raziskovalnih predlogov v zvezi s pilotnimi ali demonstracijskimi projekti predlaga povečanje najvišjih finančnih prispevkov iz 40 na 50 % dovoljenih stroškov. Za druge aktivnosti ostajajo najvišji finančni prispevki nespremenjeni.

Vse druge določbe ostanejo nespremenjene.

2007/0135 (CNS)

Predlog

ODLOČBA SVETA

o večletnih tehničnih smernicah za raziskovalni program Raziskovalnega sklada za premog in jeklo

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Protokola o finančnih posledicah izteka Pogodbe o ESPJ in o Raziskovalnem skladu za premog in jeklo, ki je priložen k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2003/76/ES z dne 1. februarja 2003 o določitvi ukrepov za izvajanje Protokola o finančnih posledicah izteka Pogodbe o ESPJ in o Raziskovalnem skladu za premog in jeklo, ki je priložen k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti[5], in zlasti člena 4(3) Protokola,

ob upoštevanju predloga Komisije[6],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[7],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Prihodek od vlaganj neto vrednosti sredstev ESPJ v likvidaciji in, po zaključeni likvidaciji, sredstev Raziskovalnega sklada za premog in jeklo se pripiše Raziskovalnemu skladu za premog in jeklo, ki je namenjen izključno financiranju raziskovalnih projektov zunaj okvirnega programa za raziskave v sektorjih, povezanih s premogovništvom in jeklarsko industrijo.

(2) Raziskovalni sklad za premog in jeklo upravlja Komisija v skladu z načeli, podobnimi načelom, ki so urejala nekdanje tehnične raziskovalne programe za premog in jeklo ESPJ, in na podlagi večletnih tehničnih smernic, ki naj bi pomenile nadaljevanje tistih programov ESPJ, ki zagotavljajo visoko koncentracijo raziskovalnega dela, in dopolnitev projektov iz okvirnega programa Skupnosti za raziskave in tehnološki razvoj.

(3) Sedmi okvirni program Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013), določen s Sklepom št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006[8], spodbuja k reviziji Odločbe Sveta 2003/78/ES z dne 1. februarja 2003 o določitvi večletnih tehničnih smernic za raziskovalni program Raziskovalnega sklada za premog in jeklo[9], s čimer bi zagotovili, da Raziskovalni sklad za premog in jeklo dopolnjuje sedmi okvirni program v sektorjih, povezanih s premogovništvom in jeklarsko industrijo.

(4) Raziskave in tehnološki razvoj so zelo pomembno sredstvo pri uresničevanju energetskih ciljev Skupnosti, kar zadeva oskrbo s premogom Skupnosti ter njegovo konkurenčno in okolju prijazno pretvorbo in uporabo. Poleg tega mora Skupnost zaradi vse večje internacionalizacije trga premoga in globalnih razsežnosti težav, s katerimi se ta spopada, prevzeti vodilno vlogo pri iskanju načinov za reševanje vprašanj, povezanih z modernimi tehnikami, varnostjo v rudnikih in varstvom okolja na svetovni ravni, in sicer z zagotavljanjem prenosa znanja, potrebnega za nadaljnji tehnološki razvoj, izboljšanje delovnih pogojev (zdravje in varnost) in večje varstvo okolja.

(5) Ob splošnem cilju povečanja konkurenčnosti in prispevanja k trajnostnemu razvoju je glavni poudarek raziskav in tehnološkega razvoja na razvoju novih ali izpopolnjenih tehnologij, da se zagotovi rentabilna, čista in varna proizvodnja jekla ter jeklenih izdelkov, za katero bodo značilni vse večja storilnost, primernost za uporabo, zadovoljstvo kupcev, podaljšanje življenjske dobe ter enostavna predelava in recikliranje.

(6) Raziskovalni cilji za premog in jeklo v tej odločbi niso navedeni v vrstnem redu po njihovi pomembnosti.

(7) Pri dejavnostih upravljanja Raziskovalnega sklada za premog in jeklo bi morale Komisiji pomagati svetovalne in strokovne skupine, v katerih bi bil zastopan širok razpon interesov industrijskih panog in drugih zainteresiranih strani.

(8) Nedavna širitev s pridružitvijo novih držav članic zahteva spremembo tehničnih smernic, sprejetih 1. februarja 2003, zlasti kar zadeva sestavo svetovalnih skupin in opredelitev premoga.

(9) Komisija je v skladu z izjavo št. 4 Sklepa predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, 2002/234/ESPJ z dne 27. februarja[10] ponovno proučila opredelitev jekla in ugotovila, da te opredelitve ni treba spreminjati. Jeklene litine, kovaški izdelki in proizvodi prašne metalurgije so namreč zajeti že v sedmem okvirnem programu.

(10) Splošni pristop pri reviziji Odločbe Sveta 2003/78/ES je ohraniti nespremenjene postopke, ki so jih svetovalne skupine štele za učinkovite, skupaj z omejenim, vendar potrebnim številom sprememb in upravnih poenostavitev, da se zagotovi dopolnjevanje s sedmim okvirnim programom.

(11) Te spremembe vključujejo črtanje nekaterih spremljajočih ukrepov, kot je predvideno že v sedmem okvirnem programu. Treba je tudi uskladiti pogostnost revizije programa in imenovanj strokovnjakov s tistimi, ki se uporabljajo v sedmem okvirnem programu.

(12) Pravila o sestavi svetovalnih skupin je treba spremeniti, zlasti kar zadeva zastopanje zainteresiranih držav članic in uravnoteženo zastopanost obeh spolov[11].

(13) Komisija bi morala imeti možnost, da objavi namenske razpise v okviru raziskovalnih ciljev, opredeljenih v tej odločbi.

(14) Najvišji skupni finančni prispevek iz Raziskovalnega sklada za pilotne in demonstracijske projekte bi bilo treba povečati na 50 % upravičenih stroškov.

(15) Pristop na podlagi upravičenih stroškov bi bilo treba ohraniti, skupaj z boljšo opredelitvijo stroškovnih kategorij in spremenjenim odstotkom za izračun režijskih stroškov.

(16) Komisija je ponovno proučila tehnične smernice, določene v Odločbi 2003/78/ES, in ugotovila, da je treba ob upoštevanju potrebnih sprememb to odločbo zamenjati.

(17) Da bi zagotovili potrebno kontinuiteto z Odločbo 2003/78/ES, se mora ta odločba uporabljati od 16. septembra [...].Vlagatelji, ki bodo predloge vložili med 16. septembrom in datumom začetka veljavnosti te odločbe, bodo pozvani k ponovni vložitvi predlogov v skladu s to odločbo, kar bi jim moralo zagotoviti upravičenost do ugodnejših pogojev, določenih v tej odločbi, zlasti kar zadeva finančne prispevke za pilotne in demonstracijske projekte.

(18) Ukrepe, potrebne za izvajanje te odločbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[12], ki se uporablja po analogiji –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Poglavje I Splošne določbe

Člen 1Predmet

Ta odločba predvideva sprejetje raziskovalnega programa Raziskovalnega sklada za premog in jeklo ter določa večletne tehnične smernice za izvajanje tega programa.

Poglavje IIRaziskovalni program

Oddelek 1Sprejetje raziskovalnega programa

ČLEN 2 SPREJETJE

Sprejme se raziskovalni program za Raziskovalni sklad za premog in jeklo, v nadaljnjem besedilu „raziskovalni program“.

Raziskovalni program podpira konkurenčnost sektorjev Skupnosti, povezanih s premogovništvom in jeklarsko industrijo. Program je skladen z znanstvenimi, tehnološkimi in političnimi cilji Skupnosti ter dopolnjuje dejavnosti, ki se izvajajo v državah članicah in znotraj obstoječih raziskovalnih programov Skupnosti, zlasti okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (v nadaljnjem besedilu „okvirni program za raziskave“).

Spodbujajo se usklajevanje, dopolnjevanje in sinergija med temi programi, pa tudi izmenjava informacij med projekti, ki se financirajo v okviru tega raziskovalnega programa, in tistimi, ki se financirajo iz sredstev okvirnega programa za raziskave.

Raziskovalni program podpira raziskovalne dejavnosti, usmerjene k ciljem, ki so za premog opredeljeni v oddelku 3 in za jeklo v oddelku 4.

Oddelek 2Opredelitev pojmov premoga in jekla

ČLEN 3 OPREDELITVE

V tej odločbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

1. premog pomeni:

2. črni premog, vključno z visoko in srednje karboniziranimi premogi vrste „A“ (sub-bitumenski premogi), kot je opredeljeno v Mednarodnem kodificirnem sistemu Gospodarske komisije ZN za Evropo;

3. briketi iz črnega premoga;

4. koks in polkoks, pridobljena iz črnega premoga;

5. lignit, vključno z nizko karboniziranimi premogi vrste „C“ (ali ortoligniti) in nizko karboniziranimi premogi vrste „B“ (ali metaligniti), opredeljenimi v zgoraj navedeni kodifikaciji;

6. briketi iz lignita;

7. koks in polkoks, pridobljena iz lignita;

8. oljni skrilavci;

9. jeklo pomeni:

10. surovine za proizvodnjo železa in jekla, kot so železova ruda, železove goba in železovi ostanki;

11. surovo železo (vključno z vročo zlitino) in fero zlitine;

12. surovi izdelki in polizdelki iz železa, navadnega ali posebnega jekla (vključno s proizvodi za ponovno uporabo ali ponovno valjanje), kot so tekoče jeklo za kontinuirano ali drugačno litje ter polizdelki, kot so bloki, gredice, brame, plošče in trakovi;

13. vroče valjani končni izdelki iz železa, navadnega ali posebnega jekla (izdelki s prevleko ali brez nje, razen jeklenih litin, kovaških izdelkov in proizvodov prašne metalurgije), kot so tirnice, pregradne plošče, profili, palice, jeklo za žice, majhne in velike jeklene plošče, trakovi in listi ter okroglice in kvadratno jeklo za cevi;

14. končni izdelki iz železa, navadnega ali posebnega jekla (s prevleko ali brez), kot so hladno valjani trakovi in plošče ter elektropločevina;

15. izdelki prve faze obdelave jekla, ki lahko izboljšajo konkurenčnost navedenih izdelkov iz železa in jekla, kot so cevasti izdelki, vlečeni in polirani izdelki, hladno valjani in hladno preoblikovani izdelki.

Oddelki 3Raziskovalni cilji za premog

ČLEN 4 IZBOLJšANJE KONKURENčNOSTI PREMOGA SKUPNOSTI

1. Cilj je zmanjšanje skupnih stroškov rudarske proizvodnje, izboljšanje kakovosti proizvodov in zmanjšanje stroškov uporabe premoga. Raziskovalni projekti obsegajo celotno verigo proizvodnje premoga, ki vključuje:

(a) moderne tehnike iskanja nahajališč;

(b) integrirano načrtovanje rudarjenja;

(c) visoko učinkovite, v veliki meri avtomatizirane tehnologije izkopavanja in rudarjenja, prilagojene geološkim značilnostim evropskih nahajališč črnega premoga;

(d) ustrezne tehnike podpiranja;

(e) transportne sisteme;

(f) sisteme oskrbe z električno energijo, komunikacijske sisteme in sisteme obveščanja, sisteme prenosa, spremljanja in krmiljenja;

(g) tehnike priprave premoga, prilagojene potrebam trgov potrošnikov;

(h) pretvorbo premoga;

(i) zgorevanje premoga.

2. Raziskovalni projekti si prizadevajo tudi za znanstveni in tehnični napredek, ki bi omogočil boljše razumevanje obnašanja in obvladovanja nahajališč glede na hribinski pritisk, uhajanje plinov, nevarnosti eksplozij, prezračevanje in druge dejavnike, ki vplivajo na rudarske dejavnosti. Raziskovalni projekti, ki imajo te cilje, morajo omogočati rezultate, ki bodo kratkoročno ali srednjeročno uporabni za velik del proizvodnje Skupnosti.

Prednost imajo projekti, ki spodbujajo najmanj enega od naštetih vidikov:

16. integriranje posameznih tehnik v sisteme in metode ter razvijanje metod integriranega rudarjenja;

17. bistveno zmanjšanje proizvodnih stroškov;

18. izboljšanje varnosti v rudnikih in okoljske izboljšave.

Člen 5Zdravje in varnost v rudnikih

Projekte, ki se nanašajo na dejavnosti iz člena 4(a)–(f), spremljajo tudi ustrezna prizadevanja v zvezi z varnostjo v rudnikih, kot tudi v zvezi z nadzorovanjem plinov, prezračevanjem in klimatizacijo zaradi izboljšanja delovnih razmer pod zemljo ter varnosti in zdravja pri delu.

Člen 6Učinkovito varstvo okolja in izboljšanje uporabe premoga kot vira čiste energije

Raziskovalni projekti, ki imajo ta cilj, si prizadevajo čim bolj zmanjšati vpliv rudarjenja in uporabe premoga v Skupnosti na ozračje, vodo in površje v okviru integrirane strategije upravljanja v zvezi z onesnaževanjem. Ker je premogovništvo v Skupnosti v procesu stalnega prestrukturiranja, je raziskovanje usmerjeno tudi v zmanjševanje okoljskih vplivov rudnikov, ki se zapirajo.

Prednost imajo projekti, ki predvidevajo najmanj enega od naštetih vidikov:

19. zmanjšanje emisij, ki nastanejo zaradi uporabe premoga, vključno z zajemanjem in skladiščenjem CO2;

20. zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, zlasti metana, iz premogovnih nahajališč;

21. vračanje rudarskih odpadkov, letečega pepela in proizvodov razžveplanja v rudnike, skupaj z drugimi oblikami odpadkov, kjer je to primerno;

22. sanacija nakopičene jalovine in industrijska uporaba ostankov iz proizvodnje in uporabe premoga;

23. varstvo talnice in čiščenje odpadne vode iz rudnikov;

24. zmanjšanje okoljskega vpliva naprav, ki uporabljajo predvsem premog in lignit Skupnosti;

25. zaščita naprav na površju pred kratkoročnim in dolgoročnim usedanjem.

Člen 7Omejitev zunanje odvisnosti od oskrbe z energijo

Raziskovalni projekti s tem ciljem se nanašajo na možnosti dolgoročne oskrbe z energijo in zadevajo povečanje vrednosti – v ekonomskem, energetskem in okoljskem smislu – nahajališč premoga, ki jih ni mogoče rentabilno izkoriščati s klasičnimi rudarskimi tehnikami. Lahko gre za študije, opredelitev strategij, temeljne in uporabne raziskave ter preskušanje inovativnih tehnik, ki ponujajo možnosti povečanja vrednosti premogovnih virov Skupnosti.

Prednost imajo projekti, ki vključujejo komplementarne tehnike, kot so adsorpcija metana ali ogljikovega dioksida, črpanje metana iz premogovnih ležišč in podzemno uplinjanje premoga.

Oddelek 4Raziskovalni cilji za jeklo

ČLEN 8 NOVE IN IZBOLJšANE TEHNIKE PROIZVODNJE IN KONčNE OBDELAVE JEKLA

Cilj raziskav in tehnološkega razvoja (RTR) je izboljšati procese proizvodnje jekla za boljšo kakovost izdelkov in večjo produktivnost. Med izboljšavami, za katere si je treba prizadevati, so zmanjšanje emisij, porabe energije in vplivov na okolje ter tudi učinkovitejša raba surovin in ohranjanje virov. Raziskovalni projekti se nanašajo na enega ali več naslednjih področij:

(a) novi in izboljšani postopki redukcije železa iz rude;

(b) postopki in delovne faze proizvodnje železa;

(c) postopki obločne peči;

(d) postopki proizvodnje jekla;

(e) tehnike sekundarne metalurgije;

(f) tehnike kontinuiranega litja in litja približno na končne dimenzije z direktnim valjanjem ali brez;

(g) tehnike valjanja, končne obdelave in nanašanja prevlek;

(h) tehnike vročega in hladnega valjanja, dekapiranja in končne obdelave;

(i) procesna instrumentacija, krmiljenje in avtomatizacija procesov;

(j) vzdrževanje in zanesljivost proizvodnih linij.

Člen 9RTR in uporaba jekla

RTR o uporabi jekla je bistvenega pomena za izpolnjevanje prihodnjih zahtev uporabnikov jekla in ustvarjanje novih možnosti za prodajo. Raziskovalni projekti se nanašajo na enega ali več naslednjih področij:

(a) nove vrste jekla za zahtevno uporabo;

(b) lastnosti jekla na ravni mehanskih lastnosti pri nizkih in visokih temperaturah, kot so trdnost in žilavost, utrujenost, obraba, lezenje, korozija in prelomna trdnost;

(c) podaljševanje dobe trajanja, zlasti z izboljševanjem toplotne in korozijske odpornosti jekla in jeklenih struktur;

(d) sestavljeni konstrukcijski elementi in sendvič strukture, ki vsebujejo jeklo;

(e) simulacijski modeli mikrostruktur in mehanskih lastnosti za napovedovanje;

(f) konstrukcijska varnost in metode načrtovanja, zlasti glede odpornosti proti ognju in potresne odpornosti;

(g) tehnologije oblikovanja, varjenja in spajanja jekla ter drugih materialov;

(h) standardiziranje metod preskušanja in ocenjevanja.

Člen 10Ohranjanje virov in izboljšanje delovnih pogojev

Ohranjanje virov, varovanje ekosistema in varnostna vprašanja so sestavni del RTR tako glede proizvodnje kot uporabe jekla. Raziskovalni projekti se nanašajo na enega ali več naslednjih področij:

(a) tehnike recikliranja starega jekla različnega izvora in klasifikacije jeklenih odpadkov;

(b) vrste jekla in konstrukcijski modeli za lažje ponovno pridobivanje jekla iz odpadkov in njegovo pretvarjanje v uporabna jekla;

(c) nadzor in skrb za okolje na delovnem mestu in v njegovi okolici;

(d) sanacija lokacij jeklarn;

(e) izboljšanje delovnih pogojev in življenjskih razmer na delovnem mestu;

(f) ergonomske metode;

(g) varnost in zdravje pri delu;

(h) zmanjšanje izpostavljenosti emisijam na delovnem mestu.

Poglavje IIIVečletne tehnične smernice

Oddelek 1Udeležba

ČLEN 11 DRžAVE čLANICE

Katero koli podjetje, javni organ, raziskovalna organizacija ali visokošolska in srednješolska izobraževalna ustanova ali drug pravni subjekt, vključno s fizičnimi osebami, s sedežem na ozemlju države članice lahko sodeluje v raziskovalnem programu in zaprosi za finančno podporo pod pogojem, da namerava opravljati dejavnosti RTR ali lahko znatno prispeva k izvajanju takih dejavnosti.

Člen 12Države kandidatke

Katero koli podjetje, javni organ, raziskovalna organizacija ali visokošolska in srednješolska izobraževalna ustanova ali drug pravni subjekt, vključno s fizičnimi osebami, v državah kandidatkah lahko sodeluje, ne da bi prejemal finančno podporo na podlagi raziskovalnega programa, razen če v ustreznih evropskih sporazumih in njihovih dodatnih protokolih ter v sklepih različnih pridružitvenih svetov ni določeno drugače.

Člen 13Tretje države

Katero koli podjetje, javni organ, raziskovalna organizacija ali visokošolska in srednješolska izobraževalna ustanova ali drug pravni subjekt, vključno s fizičnimi osebami, iz tretjih držav lahko sodeluje na podlagi individualnih projektov, ne da bi prejemal finančno podporo na podlagi raziskovalnega programa, če je njegovo sodelovanje v interesu Skupnosti.

Oddelek 2Upravičene dejavnosti

ČLEN 14 RAZISKOVALNI PROJEKTI

Raziskovalni projekt je namenjen raziskavam ali poskusom, katerih cilj je pridobivanje novega znanja za lažjo izpolnitev specifičnih praktičnih ciljev, kot so oblikovanje ali razvoj izdelkov, proizvodnih procesov ali storitev.

Člen 15Pilotni projekti

Pilotni projekt zajema konstrukcijo, delovanje in razvoj naprave ali njenega bistvenega dela v ustreznem merilu in ob uporabi sestavnih delov primerne velikosti zaradi preverjanja možnosti prenosa teoretičnih ali laboratorijskih rezultatov v prakso in/ali povečanja zanesljivosti tehničnih in ekonomskih podatkov, potrebnih za prehod na demonstracijsko stopnjo, v določenih primerih pa na industrijsko in/ali komercialno stopnjo.

Člen 16Demonstracijski projekti

Demonstracijski projekt zajema konstrukcijo in/ali delovanje naprave ali njenega bistvenega dela v industrijskem merilu zaradi združitve vseh tehničnih in ekonomskih podatkov, ki omogočajo prehod na industrijsko in/ali komercialno uporabo tehnologije ob čim manjšem tveganju.

Člen 17Spremljajoči ukrepi

Spremljajoči ukrepi se nanašajo na spodbujanje uporabe pridobljenega znanja ali na organizacijo namenskih delavnic ali konferenc v povezavi s projekti ali prednostnimi nalogami programa.

Člen 18Podporne in pripravljalne aktivnosti

Podporne in pripravljalne aktivnosti prispevajo k preudarnemu in učinkovitemu upravljanju raziskovalnega programa, pri čemer se na primer nanašajo na oceno in izbiro predlogov iz členov 27 in 28, reden nadzor in ocenjevanje iz člena 38, študije, strnitev ali povezovanje sorodnih projektov, ki se financirajo v okviru programa.

Če Komisija meni, da je to ustrezno, lahko imenuje neodvisne in visoko kvalificirane strokovnjake za pomoč pri podpornih in pripravljalnih aktivnostih.

Oddelek 3Upravljanje programa

ČLEN 19 UPRAVLJANJE

Program upravlja Komisija. Pomagajo ji Odbor za premog in jeklo, svetovalni skupini za premog in jeklo ter tehnični skupini za premog in jeklo.

Člen 20Ustanovitev svetovalnih skupin za premog in jeklo

Svetovalni skupini za premog in jeklo (v nadaljnjem besedilu „svetovalni skupini“) sta neodvisni tehnični svetovalni skupini.

Člen 21Naloge svetovalnih skupin za premog in jeklo

Glede vprašanj na področju programov RTR, povezanih s premogom in jeklom, pristojna svetovalna skupina Komisiji svetuje o:

26. celovitem razvoju raziskovalnega programa, opisni dokumentaciji iz člena 25 in prihodnjih smernicah;

27. konsistentnosti in morebitnem podvajanju z drugimi programi RTR na ravni Skupnosti in na nacionalni ravni;

28. opredelitvi vodilnih načel pri spremljanju projektov RTR;

29. delu, prevzetem na specifičnih projektih;

30. raziskovalnih ciljih raziskovalnega programa, naštetih v oddelkih 3 in 4;

31. letnih prednostnih ciljih, naštetih v opisni dokumentaciji in, kjer je to primerno, o prednostnih ciljih za namenske razpise, navedene v členu 25;

32. pripravi priročnika za ocenjevanje in izbor dejavnosti RTR, navedenih v členih 27 in 28;

33. ocenjevanju predlogov za dejavnosti RTR in dajanju prednosti tem predlogom ob upoštevanju razpoložljivih sredstev;

34. številu, pristojnosti in sestavi tehničnih skupin iz člena 24;

35. pripravi namenskih razpisov za predloge, navedenih v členu 25;

36. drugih ukrepih, kadar jo za to zaprosi Komisija.

Člen 22Sestava svetovalnih skupin za premog in jeklo

Vsaka svetovalna skupina je sestavljena v skladu s tabelami iz Priloge. Komisija člane poimensko imenuje za obdobje 42 mesecev. Imenovanja se lahko prekličejo.

Komisija prouči predloge za imenovanja, ki jih prejme na naslednje načine:

(a) od držav članic;

(b) od subjektov, navedenih v tabelah v Prilogi;

(c) v odgovor na razpis za vključitev na rezervni seznam.

Komisija znotraj vsake svetovalne skupine zagotovi uravnotežen nabor strokovnega znanja ter največjo možno geografsko zastopanost.

Člani so dejavni na zadevnem področju in se zavedajo prednostnih nalog industrije. Poleg tega si Komisija pri imenovanju članov svetovalne skupine prizadeva za uravnoteženo zastopanost obeh spolov.

Člen 23Sestanki svetovalnih skupin za premog in jeklo

Sestanke svetovalnih skupin skliče in jim predseduje Komisija, ki zagotovi tudi sekretariat.

Po potrebi lahko predsednik člane zaprosi za glasovanje. Vsak član ima pravico do enega glasu. Po potrebi lahko predsednik povabi na sestanke gostujoče strokovnjake ali opazovalce. Gostujoči strokovnjaki in opazovalci nimajo glasovalne pravice.

Po potrebi (npr. zaradi posvetovanja v zadevah, ki so pomembne za oba sektorja) se skliče skupni sestanek obeh svetovalnih skupin.

Člen 24Ustanovitev in naloge tehničnih skupin za premog in jeklo

Tehnični skupini za premog in jeklo Komisiji svetujeta glede spremljanja raziskovalnih in pilotnih ali demonstracijskih projektov in po potrebi pri opredelitvi prednostnih ciljev raziskovalnega programa.

Člane imenuje Komisija, prihajajo pa iz sektorjev, povezanih s premogovništvom in jeklarsko industrijo, raziskovalnih organizacij ali predelovalne industrije, kjer so odgovorni za raziskovalne strategije, upravljanje ali proizvodnjo.

Poleg tega si Komisija pri imenovanju članov tehničnih skupin prizadeva za uravnoteženo zastopanost obeh spolov.

Kraj sestankov tehničnih skupin se po možnosti izbere tako, da se zagotovita najboljša spremljanje projekta in ocena rezultatov.

Oddelek 4Izvajanje raziskovalnega programa

ČLEN 25 RAZPIS ZA ZBIRANJE PREDLOGOV

1. Objavi se odprt in stalen razpis za zbiranje predlogov. Razen če ni določeno drugače, je rok za predložitev predlogov v ocenjevanje vsako leto 15. septembra.

2. Kadar se Komisija v skladu s členom 41(d) in (e) odloči za spremembo roka iz odstavka 1 za predložitev predlogov ali za objavo namenskih razpisov za zbiranje predlogov, to informacijo objavi v Uradnem listu Evropske unije .

V namenskih razpisih se navedejo datumi in podrobni pogoji za predložitev, vključno z navedbo, ali poteka na eni ali dveh stopnjah, in, za ocenjevanje predlogov, prednostne naloge, vrsta upravičenih projektov iz členov 14 do 18, kjer je to potrebno, in predvidena sredstva.

3. Komisija pripravi opisno dokumentacijo, v kateri določi podrobna pravila za udeležbo, metode obravnavanja predlogov in projektov, obrazce za vlogo, pravila za predložitev predlogov, vzorce sporazumov o dodelitvi sredstev, upravičene stroške, najvišji dovoljeni finančni prispevek, način plačevanja in letne prednostne cilje raziskovalnega programa.

Komisija opisno dokumentacijo objavi na spletni strani Službe Skupnosti za informacije o raziskavah in razvoju (CORDIS) ali drugi ustrezni spletni strani.

Vloge se Komisiji predložijo v skladu s pravili, določenimi v opisni dokumentaciji, katere natisnjen izvod se lahko na prošnjo pridobi pri Komisiji.

Člen 26Vsebina predlogov

Predlogi se nanašajo na raziskovalne cilje, določene v oddelkih 3 in 4 poglavja II in, kjer je to ustrezno, na prednostne cilje, naštete v opisni dokumentaciji v skladu s členom 25(3), ali na prednostne cilje, opredeljene za namenske razpise za zbiranje predlogov iz člena 25(2).

Vsak predlog vsebuje podroben opis predlaganega projekta in celovite informacije o ciljih, partnerstvu, vključno z natančno vlogo vsakega partnerja, poslovodni strukturi, pričakovanih rezultatih in predvidevanjih glede uporabe rezultatov ter oceno pričakovanih industrijskih, ekonomskih, socialnih in okoljskih koristi.

Predlagani celotni stroški in njihova razčlenitev morajo biti realistični in logični, od predlaganega projekta pa se pričakuje ugodno razmerje med stroški in koristmi.

Člen 27Ocenjevanje predlogov

Komisija zagotovi zaupno, pošteno in nepristransko ocenjevanje predlogov.

Komisija pripravi in objavi priročnik za ocenjevanje in izbor dejavnosti RTR.

Člen 28Izbira predlogov in spremljanje projektov

1. Komisija evidentira prejete predloge in preveri njihovo upravičenost.

2. Komisija preveri predloge s pomočjo neodvisnih strokovnjakov.

3. Komisija sestavi seznam izbranih predlogov, razvrščenih glede na pomembnost. O prednostnem seznamu lahko razpravlja pristojna svetovalna skupina.

4. Komisija odloča o izbiri projektov in dodelitvi sredstev. Če je ocenjeni znesek prispevka Skupnosti v okviru raziskovalnega programa enak ali večji od 0,6 milijona EUR, se uporablja člen 41(a).

5. Komisija ob podpori tehničnih skupin iz člena 24 spremlja raziskovalne projekte in dejavnosti.

Člen 29Sporazumi o dodelitvi sredstev

Na podlagi izbranih predlogov in ukrepov ter dejavnosti v skladu s členi 14 do 18 se sklene sporazum o dodelitvi sredstev za ustrezni projekt. Sporazumi o dodelitvi sredstev temeljijo na ustreznih vzorcih sporazumov o dodelitvi sredstev, ki jih pripravi Komisija, po potrebi ob upoštevanju vrste zadevnih dejavnosti.

V sporazumih o dodelitvi sredstev se opredelijo finančni prispevek, dodeljen v okviru programa na podlagi upravičenih stroškov, in pravila o poročanju o stroških, zaključku poslovnih knjig in potrdil o računovodskih izkazih. Poleg tega vsebujejo določbe o razširjanju in uporabi ter pravicah dostopa.

Člen 30Finančni prispevki

Raziskovalni program temelji na sporazumih o dodelitvi sredstev za RTR, ki upoštevajo delitev stroškov. Skupni znesek finančnih prispevkov, vključno z morebitnim dodatnim javnim financiranjem, je skladen z veljavnimi predpisi o državnih pomočeh.

Javna naročila se uporabljajo tudi za pridobitev premičnin ali nepremičnin, izvedbo del ali opravljanje storitev, potrebnih za izvajanje podpornih in pripravljalnih aktivnosti.

Brez poseganja v prvi odstavek najvišji skupni finančni prispevek, izražen v odstotkih upravičenih stroškov, ki so opredeljeni v členih 31 do 35, znaša:

za raziskovalne projekte | do 60 % |

za pilotne in demonstracijske projekte | do 50 % |

za spremljajoče ukrepe, podporne in pripravljalne aktivnosti | do 100 % |

37. Člen 31Upravičeni stroški

1. Med upravičene stroške spadajo:

38. stroški opreme;

39. stroški za osebje;

40. operativni stroški;

41. posredni stroški.

2. Upravičeni stroški pokrivajo le dejanske stroške izvedbe projekta v skladu s pogoji iz sporazuma o dodelitvi sredstev. Upravičenci, pridruženi upravičenci in posredni upravičenci nimajo pravice zahtevati načrtovanih ali komercialnih tarif.

Člen 32Stroški opreme

Stroški nakupa ali najema opreme, neposredno povezane z izvedbo projekta, se obračunajo kot neposredni stroški. Upravičeni stroški za najem opreme ne presežejo upravičenih stroškov za njen nakup.

Člen 33Stroški za osebje

Obračunajo se lahko stroški dejansko opravljenih ur, ki jih znanstveno, podiplomsko ali tehnično osebje nameni izključno projektu, in stroški fizičnih delavcev, ki jih neposredno zaposli upravičenec. Vse dodatne stroške za osebje, npr. štipendije, mora v pisni obliki predhodno odobriti Komisija. Vse obračunane delovne ure morajo biti evidentirane in potrjene.

Člen 34Operativni stroški

Operativni stroški, neposredno povezani z izvedbo projekta, so omejeni izključno na stroške za:

42. surovine;

43. potrošno blago;

44. energijo;

45. prevoz surovin, potrošnega blaga, opreme, proizvodov, polproizvodov ali goriva;

46. vzdrževanje, popravilo, spremembo ali rekonstrukcijo obstoječe opreme;

47. storitve informacijske tehnologije in druge specifične storitve;

48. izposojo opreme;

49. analize in testiranja;

50. organizacijo namenskih delavnic;

51. potrdilo o računovodskih izkazih in bančni garanciji;

52. zaščito znanja;

53. podporo tretjih strank.

Člen 35Posredni stroški

Vsi drugi izdatki, kot so režijski stroški, ki bi lahko nastali v zvezi s projektom in ki niso posebej opredeljeni v zgornjih kategorijah, vključno s potnimi stroški in dnevnicami, se pokrijejo s pavšalnim zneskom v višini do 35 % upravičenih stroškov za osebje, navedenih v členu 33.

Oddelek 5Ocenjevanje in spremljanje raziskovalnih dejavnosti

ČLEN 36 TEHNIčNA POROčILA

Za raziskovalne, pilotne in demonstracijske projekte iz členov 14, 15 in 16 upravičenec ali upravičenci pripravijo redna poročila. V teh poročilih se opiše doseženi tehnični napredek.

Po zaključku del mora upravičenec ali upravičenci zagotoviti končno poročilo, ki vključuje oceno uporabe rezultatov in učinkov. Komisija objavi poročilo v celoti ali v obliki povzetka glede na strateški pomen projekta in po posvetovanju s pristojno svetovalno skupino, če je to potrebno.

Komisija lahko od upravičenca oziroma upravičencev zahteva končna poročila o spremljajočih ukrepih iz člena 17 ter o podpornih in pripravljalnih aktivnostih iz člena 18. Lahko se odloči za njihovo objavo.

Člen 37Letni pregled

Komisija vsako leto opravi letni pregled dejavnosti v okviru raziskovalnega programa in napredka pri delih na programih RTR. Poročilo o pregledu se posreduje Odboru.

Komisija lahko imenuje neodvisne strokovnjake in visoko kvalificirane strokovnjake, da ji pomagajo pri tem letnem pregledu.

Člen 38Spremljanje in ocena programa

1. Komisija izvede postopek spremljanja raziskovalnega programa, vključno z oceno pričakovanih koristi. Poročilo o spremljanju se izda do konca leta 2013, nato pa vsakih sedem let. Poročila se objavijo na spletni strani Službe Skupnosti za informacije o raziskavah in razvoju (CORDIS) ali drugi ustrezni spletni strani.

2. Komisija oceni raziskovalni program ob zaključku sedemletno financiranih projektov. Prav tako se ocenijo koristi programov RTR za družbo in zadevne sektorje. Ocenjevalno poročilo se objavi.

3. Pri spremljanju in ocenjevanju iz odstavkov 1 in 2 Komisiji pomagajo skupine visoko kvalificiranih strokovnjakov, ki jih imenuje Komisija.

Člen 39Imenovanje neodvisnih in visoko kvalificiranih strokovnjakov

Za imenovanje neodvisnih in visoko kvalificiranih strokovnjakov iz člena 18, člena 28(2) in člena 38 se določbe iz členov 14 in 17 Uredbe (ES) št. 1906/2006 Evropskega parlamenta in Sveta[13] uporabljajo po analogiji.

Poglavje IVKončne določbe

Člen 40Pregled večletnih tehničnih smernic

Večletne tehnične smernice, določene v poglavju III, se pregledajo vsakih sedem let, pri čemer se prvo sedemletno obdobje konča 31. decembra 2014. V ta namen in najpozneje v prvih šestih mesecih zadnjega leta vsakega sedemletnega obdobja Komisija ponovno oceni delovanje in učinkovitost tehničnih smernic ter predlaga morebitne spremembe.

Če Komisija meni, da je to primerno, lahko izvede ponovno oceno in predloži Svetu predloge za morebitne ustrezne spremembe še pred iztekom sedemletnega obdobja.

Člen 41Izvedbeni ukrepi

Komisija v skladu s postopkom iz člena 42(2) sprejme naslednje izvedbene ukrepe:

(a) odobritev ukrepov financiranja, kadar je ocenjeni znesek prispevka Skupnosti v okviru tega programa enak ali večji od 0,6 milijona EUR;

(b) določitev zahtev za spremljanje in ocenjevanje programa iz člena 38;

(c) spremembe oddelkov 3 in 4 poglavja II;

(d) spremembe roka iz člena 25;

(e) priprava namenskih razpisov za predloge;

(f) vsa druga vprašanja v zvezi s programom.

Člen 42Odbor

1. Komisiji pomaga Odbor za premog in jeklo, v nadaljnjem besedilu „Odbor“.

2. Ob sklicevanju na ta odstavek se člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES uporabljata po analogiji.

Obdobje iz člena 4(3) navedenega sklepa znaša dva meseca.

3. Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 43Razveljavitev in prehodni ukrepi

[V primeru sprejetja pred 15. junijem 2008:]

[„Odločba 2003/78/ES se razveljavi. Vendar se Odločba 2003/78/ES še naprej uporablja do 31. decembra 2008 za financiranje aktivnosti, ki izhajajo iz predlogov, predloženih do 15. septembra 2007.“]

[V primeru sprejetja po 15. juniju 2008:]

[„Odločba 2003/78/ES se razveljavi. Vendar se Odločba 2003/78/ES še naprej uporablja do 31. decembra 2009 za financiranje aktivnosti, ki izhajajo iz predlogov, predloženih do 15. septembra 2008.“]

Člen 44

Uporaba

[„Ta odločba se uporablja od 16. septembra 2007.“]

[ali]

[„Ta odločba se uporablja od 16. septembra 2008.“]

Člen 45Naslovniki

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, […]

Za Svet

Predsednik

[…]

PRILOGA

Sestava Svetovalne skupine za premog iz člena 23:

[pic]

Člani morajo imeti dobro splošno poznavanje in bogate osebne izkušnje na enem ali več naslednjih področjih: premogovništvo in izkoriščanje premoga ter okoljska in socialna vprašanja, vključno z varnostnimi vidiki.

Sestava Svetovalne skupine za jeklo iz člena 23:

[pic]

Člani morajo imeti dobro splošno poznavanje in bogate osebne izkušnje na enem ali več naslednjih področjih: surovine; železarstvo; jeklarstvo; kontinuirano litje; vroče in/ali hladno valjanje; končna obdelava in/ali površinska obdelava jekla; razvoj vrst jekla in/ali njegovih izdelkov; uporabe in lastnosti jekla; okoljska in socialna vprašanja, vključno z varnostnimi vidiki.

[1] UL L 29, 5.2.2003, str. 28.

[2] UL L 79, 22.3.2002, str. 60.

[3] UL L 391, 30.12.2006, str. 7.

[4] UL L 154, 27.6.2000, str. 34.

[5] UL L 29, 5.2.2003, str. 22.

[6] UL C […], […], str. […].

[7] UL C […], […], str. […].

[8] UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

[9] UL L 29, 5.2.2003, str. 28.

[10] UL L 79, 22.3.2002, str. 42.

[11] UL L 154, 27.6.2000, str. 34.

[12] UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

[13] UL L 391, 30.12.2006, str. 6.