[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 19.3.2010

COM(2010)108 konč.

PREDLOG SPREMEMBE PRORAČUNA št. 2 K SPLOŠNEMU PRORAČUNU ZA LETO 2010

IZKAZ PRIHODKOV IN ODHODKOV PO ODDELKIHOddelek III – KomisijaOddelek VI – Evropski ekonomsko-socialni odborOddelek VII — Odbor regij(predložila Komisija)

PREDLOG SPREMEMBE PRORAČUNA št. 2K SPLOŠNEMU PRORAČUNU ZA LETO 2010

IZKAZ PRIHODKOV IN ODHODKOV PO ODDELKIHOddelek III – KomisijaOddelek VI – Evropski ekonomsko-socialni odborOddelek VII — Odbor regij(predložila Komisija)

Ob upoštevanju:

- Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 314 PDEU v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a Pogodbe Euratom,

- Sklepa Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti[1];

- Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[2], in zlasti člena 37 Uredbe,

- splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, sprejetega 17. decembra 2009,

- predloga načrta prihodkov in odhodkov za spremembo proračuna za leto 2010, ki ga je Evropski ekonomsko-socialni odbor sprejel 16. februarja 2010,

- predloga načrta prihodkov in odhodkov za spremembo proračuna za leto 2010, ki ga je Odbor regij sprejel 22. februarja 2010.

Evropska komisija iz razlogov, navedenih v obrazložitvenem memorandumu, proračunskemu organu predloži predlog spremembe proračuna št. 2 k proračunu za leto 2010.

KAZALO

1. Uvod 4

2. Učinek začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe 4

2.1 Evropski ekonomsko-socialni odbor 4

2.1.1 Sprememba proračuna zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe 4

2.1.2 Preoblikovanje delovnih mest 5

2.2 Odbor regij 5

3. Sprememba kadrovskega načrta Urada BEREC (Agencija) 6

4. Zbirna razpredelnica po razdelkih finančnega okvira 7

SPREMEMBE IZKAZA PRIHODKOV IN ODHODKOV PO ODDELKIH

Spremembe izkaza prihodkov in odhodkov po oddelkih so na voljo na portalu EUR-Lex ( http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-sl.htm ). Temu dokumentu je za ponazoritev priložena angleška različica sprememb izkaza po oddelkih v proračunskem formatu.

1. Uvod

Predlog spremembe proračuna (PSP) št. 2 za leto 2010 obsega naslednje elemente:

- učinek začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) in Odbor regij (OR) v skladi z njunima predlogoma načrta prihodkov in odhodkov;

- spremembe kadrovskega načrta Urada Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC), in sicer brez dodatnih finančnih sredstev.

Neto finančni učinek te spremembe proračuna znaša 10,5 milijonov EUR v dodatnih obveznostih in odobritvah plačil iz razdelka 5 večletnega finančnega okvira.

2. Učinek začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe

Med proračunskim postopkom za leto 2010 je bilo odločeno, da se da pri uporabi razpoložljive razlike v razdelku 5 prednost financiranju dodatnih odhodkov, nastalih neposredno zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, ki spreminja Pogodbo o Evropski uniji in Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti. Zaradi tega bi se morali ustrezni dodatni odhodki po potrebi obravnavati v okviru spremembe proračuna po sprejetju prvotnega proračuna za leto 2010.

Poudarjeno je bilo, da bo treba v takem primeru čim podrobneje proučiti reorganizacijo obstoječih sredstev, preden se izrazi zahteva za dodatna sredstva.

2.1 Evropski ekonomsko-socialni odbor

2.1.1 Sprememba proračuna zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe

Evropski ekonomsko-socialni odbor (v nadaljnjem besedilu: EESO ali Odbor) je opravil podrobne analize učinkov in posledic celovitega izvajanja Lizbonske pogodbe. Predsednik in predsedstvo Odbora sta na visoki politični ravni večkrat razpravljala o načinih in sredstvih za celovito izvajanje določb Pogodbe. Odbor je pri teh analizah in razpravah proučil zlasti naslednje:

- nova (energija, evropski raziskovalni prostor, šport[3]) ali razširjena politična področja v Pogodbi, ki bodo nujno pomenila več uradnih posvetovanj Odbora ter nove možnosti za večjo vlogo na nekaterih področjih, na katerih že redno poteka bodisi obvezno bodisi neobvezno posvetovanje z EESO (zdravje, socialna politika, storitve splošnega gospodarskega pomena, svoboda, varnost in pravosodje);

- potencialno vlogo Odbora kot platforme na ravni EU, ki bi v partnerstvu z institucijami EU zagotavljala strukturiran dialog med temi institucijami in organizirano civilno družbo (člen 11 PEU);

- možno vlogo Odbora kot posvetovalnega organa in institucionalnega posrednika med organizirano civilno družbo in institucijami EU pri uresničevanju pravice državljanov do pobude;

- potencialno vlogo Odbora pri spremljanju: preverjanje, ali se horizontalna socialna klavzula v novi Pogodbi spoštuje in ali se v politikah Unije upoštevajo socialne zahteve (če je evropska zakonodaja v nasprotju s socialnimi cilji, jo lahko Sodišče razglasi za nično);

- potrebo po tem, da Odbor prilagodi svoje strukture in postopke, da bo lahko svoja mnenja pravočasno posredoval Evropskemu parlamentu, glede na obveznost Parlamenta, da se posvetuje z Odborom, kadar tako določa Pogodba.

Na podlagi razmišljanj in izračunov Odbora se zdijo potrebni naslednji dodatni viri za celovito izvajanje določb Lizbonske pogodbe: 4,14 milijonov EUR za obdobje šestih mesecev, vključno z uvedbo 22 novih delovnih mest (14 AD5, 6 AD9, in 2 AST3).

2.1.2 Preoblikovanje delovnih mest

EESO zahteva tudi preoblikovanje treh delovnih mest AST v tri delovna mesta AD, da bi se izognili vzporednemu postopku iz člena 47 kadrovskih predpisov. Za prilagoditev razreda večjega števila delovnih mest naravi funkcij EESO zahteva naslednji preoblikovanji: 2 AST7 v 2 AD7 in 1 AST5 v 1 AD5.

Odbor za zahtevana preoblikovanja ne zahteva dodatnih odobritev.

Temu dokumentu je priložen popravljen kadrovski načrt v proračunskem formatu.

2.2 Odbor regij

Zaradi večjih pristojnosti, ki jih ima Odbor regij (v nadaljnjem besedilu: OR ali Odbor) v skladu z Lizbonsko pogodbo, se bodo njegove dejavnosti in količina dela močno povečali.

- Pogodba močno krepi lokalno in regionalno razsežnost EU, saj teritorialno kohezijo opredeljuje kot nov cilj ter lokalnim in regionalnim oblastem podeljuje novo vlogo v predzakonodajni fazi in oceni učinka zakonodaje. Poleg tega je poudarjena tudi pomembna vloga teh oblasti pri organizaciji storitev splošnega pomena. Na teh področjih mora Odbor opravljati svojo nalogo posrednika med lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter institucijami EU, saj je njihov predstavniški politični organ. Zato bodo ta področja postala del osrednjih dejavnosti OR pri vsakodnevnem delu.

- Pogodba izrecno navaja regionalno in lokalno razsežnost načela subsidiarnosti kot posledico pravice OR, da vloži tožbo pri Sodišču EU. Ocena teritorialnega učinka zakonodaje EU z vseh področij, ki bi morda lahko vplivala na območja, skupaj z oceno učinka pobud EU nakazuje na potrebo po okrepitvi pravne analize zakonodajnih aktov EU v različnih fazah postopka sprejetja in stalno spremljanje mnenj OR.

- Do novembra 2009 je obstoječa Pogodba določala 10 področij, kjer se je bilo treba posvetovati z OR. Lizbonska pogodba dodaja novo področje (energetika), kjer se je treba posvetovati z OR, ter razširja pet od 10 področij, kjer je posvetovanje že potrebno. Predvideva se, da se bo zaradi tega povečalo število mnenj OR. Treba bo tudi izboljšati usposobljenost na teh področjih, spremljanje mnenj na vseh področjih, kjer je posvetovanje obvezno, pa naj bi postalo veliko bolj sistematično. Poleg tega mora biti OR glede na obveznost Evropskega parlamenta, da se posvetuje z njim, sposoben pravočasno posredovati kakovostna mnenja.

Da bo lahko OR ustrezno izvajal te nove pristojnosti in naloge, bo moral bistveno povečati svoje dejavnosti. Za obvladovanje tega povečanja z obstoječimi sredstvi bi bila potrebna obsežna prerazporeditev sredstev in opredelitev manj pomembnih nalog. Vendar je OR mlada institucija, ki do sedaj ni imela dovolj možnosti za izgradnjo dovolj trdnih struktur, ki bi omogočale tako obsežno prerazporeditev virov. Da bi lahko ustrezno izvajal obsežnejše naloge in pristojnosti, so potrebni dodatni človeški in finančni viri.

Potrebna bodo predvidoma dodatna sredstva v višini 6,4 milijonov EUR (ali 8 % sedanjega proračuna OR za leto 2010) ter 37 dodatnih delovnih mest, vključno s šestimi začasnimi delovnimi mesti za tajnice političnih skupin in kabinet predsednika.

3. SPREMEMBA KADROVSKEGA NAčRTA URADA BEREC (AGENCIJA)

Proračunski organ je za leto 2010 Uradu, ki organu BEREC zagotavlja storitve kadrovske in upravne podpore, dodelil sredstva v višini 3,47 milijonov EUR (2,57 milijonov EUR za upravne in 0,9 milijona EUR za operativne odhodke). Zaradi negotovosti v zvezi s pravno podlago pri predstavitvi predhodnega predloga proračuna za leto 2010 in v pričakovanju sporazuma z evropskimi regulatorji je kadrovski načrt, sprejet v končnem proračunu za leto 2010, vključeval skupno število zaposlenih po funkcionalnih skupinah, ne pa tudi po razredih.

Da se Komisiji omogoči, da ustanovi Urad organa BEREC ter zaposli osebje, potrebno za podporo njegovega dela, je zato treba spremeniti kadrovski načrt za leto 2010, tako da bo vključeval podroben kadrovski načrt po razredih in na podlagi katerega bo lahko Urad organa BEREC izpolnil pogoje, da postane avtonomen in izpolnjuje svoje naloge v skladu s sprejeto pravno podlago[4].

Za predlagano spremembo niso potrebni nobeni dodatni odhodki, ker so bile ustrezne upravne odobritve že odobrene v proračunu za leto 2010. Skupno število zaposlenih v vsaki funkcionalni skupini se ne spremeni.

Temu dokumentu je priložen popravljen kadrovski načrt v proračunskem formatu.

4. Zbirna razpredelnica po razdelkih finančnega okvira

Finančni okvir Razdelek/podrazdelek | Finančni okvir 2010 | Proračun 2010 (vključno s PSP 1) | PSP 2/2010 | Proračun 2010 (vključno s PSP 1 do 2) |

|OPO |OP |OPO |OP |OPO |OP |OPO |OP | | 1. TRAJNOSTNA RAST | | | | | | | | | | 1a. Konkurenčnost za rast in zaposlovanje |14 167 000 000 | |14 861 853 2563 |11 342 270 803 | | |14 861 853 2563 |11 342 270 803 | |1b. Kohezija za rast in zaposlovanje |49 388 000 000 | |49 387 592 092 |36 384 885 000 | | |49 387 592 092 |36 384 885 000 | | Skupaj | 63 555 000 000 | |64 249 445 345 |47 727 155 803 | | |64 249 445 345 |47 727 155 803 | | Razlika do zgornje meje[5] | | |-194 445 345 | | | |-194 445 345 | | | 2. OHRANJANJE IN UPRAVLJANJE NARAVNIH VIROV | | | | | | | | | | Od tega odhodki, povezani s trgom, in neposredna izplačila |47 146 000 000 | |43 819 801 768 |43 701 207 586 | | |43 819 801 768 |43 701 207 586 | | Skupaj | 59 955 000 000 | |59 498 833 302 |58 135 640 809 | | |59 498 833 302 |58 135 640 809 | | Razlika do zgornje meje | | |456 166 698 | | | |456 166 698 | | | 3. DRŽAVLJANSTVO, SVOBODA, VARNOST IN PRAVICA | | | | | | | | | | 3a. Svoboda, varnost in pravica |1 025 000 000 | |1 006 487 370 |738 570 370 | | |1 006 487 370 |738 570 370 | |3b. Državljanstvo |668 000 000 | |668 000 000 |659 387 500 | | |668 000 000 |659 387 500 | | Skupaj | 1 693 000 000 | |1 674 487 370 |1 397 957 870 | | |1 674 487 370 |1 397 957 870 | | Razlika do zgornje meje[6] | | |18 512 630 | | | |18 512 630 | | | 4. EU KOT GLOBALNI AKTER[7] |7 893 000 000 | | 8 141 006 470 |7 787 695 183 | | | 8 141 006 470 |7 787 695 183 | | Razlika do zgornje meje | | | 875 530 | | | | 875 530 | | | 5. UPRAVA[8] |7 882 000 000 | |7 898 452 499 |7 897 947 499 |10 530 924 |10 530 924 |7 908 983 423 | 7 908 478 423 | | Razlika do zgornje meje | | | 63 547 501 | | | | 53 016 577 | | | SKUPAJ | 140 978 000 000 |134 289 000 000 |141 462 224 986 |122 946 397 164 |10 530 924 |10 530 924 |141 472 755 910 | 122 956 928 088 | | Razlika do zgornje meje | | |539 657 014 |11 671 484 836 | | |529 126 090 | 11 660 953 912 | |

[1] UL L 163, 23.6.2007, str. 17.

[2] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[3] Člen 194(2) (energetska politika), člen 182(5) (Evropski raziskovalni prostor) in člen 165(4) (šport).

[4] Uredba (ES) št. 1211/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) in Urada (UL L 337, 18.12.2009, str. 1).

[5] Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) ni vključen v izračun razlike do zgornje meje v okviru razdelka 1a (500 milijonov EUR). 195 milijonov EUR nad zgornjo mejo se financira z uporabo instrumenta prilagodljivosti.

[6] Vključeni znesek Solidarnostnega sklada Evropske unije (EUSF) se vnese dodatno, poleg ustreznih razdelkov, kakor je predvideno v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 17. maja 2006 (UL C 139, 14.6.2006).

[7] Pri razpoložljivi razliki v razdelku 4 v letu 2010 se ne upoštevajo odobritve, povezane z rezervo za nujno pomoč (248,9 milijona EUR).

[8] Za izračun razlike do zgornje meje v razdelku 5 se upošteva opomba (1) k finančnemu okviru za obdobje 2007–2013, in sicer za znesek v višini 80 milijonov EUR pri prispevkih osebja za pokojninsko shemo.