[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 30.6.2009

COM(2009) 348 konč.

2008/0221 (COD)

Spremenjeni p P redlog

DIREKTIVA UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o označevanju pnevmatik glede na izkoristek goriva in druge bistvene parametre

{SEC(2008) 2860}{SEC(2008) 2861}

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Komisija je predložila spremenjeni predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o označevanju pnevmatik glede na izkoristek goriva in druge bistvene parametre. V spremenjeni predlog so vključene spremembe, ki jih je predlagal Evropski parlament na prvi obravnavi in so sprejemljive za Komisijo, pa tudi tehnične izboljšave, ki so potrebne za spremembo oblike iz Direktive v Uredbo.

1. Ozadje

Komisija je 13. novembra 2008 sprejela predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o označevanju pnevmatik glede na izkoristek goriva in druge bistvene parametre. Ta predlog je bil 13. novembra 2008 predložen Evropskemu parlamentu in Svetu.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je svoje mnenje podal 12. marca 2009 in predlagal spremembe k predlogu Komisije.

Evropski parlament je sprejel zakonodajno resolucijo pri prvi obravnavi 22. aprila 2009.

2. Cilji predloga Komisije

Cestni promet povzroča 23 % skupnih emisij CO2[1], zato je glavni izziv za EU znižanje energetske intenzivnosti in emisij, ki jih povzročajo vozila.

Predlog za označevanje temelji na povezanem pristopu za pnevmatike, ki bo zagotovil, da bosta v standardiziranih podatkih poleg izkoristka goriva upoštevana tudi oprijem na mokri podlagi in zunanji kotalni hrup, tako da bodo končni uporabniki pri svoji izbiri dobro obveščeni. Cilj tega je s pomočjo delovanja tržnih sil spodbujati dinamično izboljšanje vseh parametrov, da bodo presegli minimalne zahteve, določene za homologacijo (postopek, s katerim se odobri dostop na trg EU), s tem pa izboljšati energetsko učinkovitost cestnega prometa.

3. Mnenje Komisije o spremembah, ki jih je sprejel Evropski parlament

Evropski parlament je 22. aprila 2009 sprejel 42 sprememb k predlogu. Komisija meni, da je večina sprememb, ki jih je predlagal Evropski parlament, sprejemljivih, saj ohranjajo cilje in politično upravičenost predloga ter v večini primerov krepijo prvotni osnutek. Komisija zato v celoti, deloma ali s preoblikovanjem sprejema naslednje spremembe, ki jih je predlagal Evropski parlament.

3.1. Oblika predloga

V spremembah, ki jih je predlagal Evropski parlament, je poglavitna sprememba oblike predloga iz Direktive v Uredbo ( Sprememba 1 ). Ob upoštevanju, da se bodo z Uredbo zmanjšali stroški prenosa v nacionalno pravo in da bo zagotovljeno, da datum začetka uporabe sistema označevanja hkrati velja za vse zainteresirane strani, Komisija to spremembo potrjuje.

3.2. Področje uporabe in druge splošne določbe (členi 1–3)

Cilj in vsebina: Sprememba 11 pojasnjuje, da je cilj predloga spodbujanje oprijema na mokri podlagi in zunanjega kotalnega hrupa ter izkoristek goriva, kar je v skladu s pristopom celotnega sistema označevanja. Komisija zato to spremembo sprejema v celoti, skupaj s Spremembo 30 , v kateri velja enaka logika. Besedilo uvodne izjave 20, predlagano v Spremembi 7 , se zaradi skladnosti prav tako spremeni.

S Spremembo 13 se iz opredelitve „ prodajnega mesta “ črta izraz „hranijo“. To je sprejemljivo za pojasnitev besedila, da se poudari, da tiste zaloge, ki niso namenjene za prodajo končnim uporabnikom (kot so skladiščni prostori za dobavitelje), niso vključene v opredelitev „prodajnega mesta“. Vendar pa je po mnenju Komisije pomembno, da tiste pnevmatike, ki se hranijo za končne uporabnike na prodajnem mestu (tj. pnevmatike, ki jih hranijo distributerji ), imajo oznako. S tem se bo zagotovila maksimalna prepoznavnost sistema označevanja in preprečilo, da se samo najboljše pnevmatike razstavijo z oznako v razstavnem prostoru (če obstaja). Taka situacija bi poslabšala celotno učinkovitost sistema, ki temelji na obvezi za dobavitelje, da razstavljajo pnevmatike vseh razredov, vključno s slabše ocenjenimi. Komisija zato sprejema to spremembo deloma in s preoblikovanjem, tako da se ohrani izraz „hranijo„ v opredelitvi „prodajnega mesta“, hkrati pa pojasni, da niso vključene pnevmatike, ki jih hranijo dobavitelji.

S Spremembo 14 je zmanjšano področje uporabe opredelitve „tehničnega promocijskega gradiva“ (seznam primerov „tehničnega promocijskega gradiva“ postane zaključen seznam), iz opredelitve pa je izključen izraz „medijsko oglaševanje“. Po mnenju Komisije se izraz „medijsko oglaševanje“ zaradi jasnosti ne sme izključiti iz opredelitve, ker opredelitev „medijskega oglaševanja“ ni določena, za „medijsko oglaševanje“ pa se štejejo tudi zloženke in spletne strani dobaviteljev. Poleg tega je v uvodnem besedilu predloga že pojasnjeno, da se kot tehnično promocijsko gradivo obravnavajo samo tržna orodja, ki opisujejo posebne parametre pnevmatike. Zato je za določitev tehničnega promocijskega gradiva pomembna vsebina informacij, ki jih navaja tržno orodje, ne pa tržno orodje samo.

3.3. Odgovornosti dobaviteljev in distributerjev (členi 4 do 6)

Razlaga oznake za končne uporabnike: S Spremembo 6 se zahteva zagotavljanje dodatnih standardiziranih informacij končnim uporabnikom za razlago komponent oznake. Komisija se z načelom strinja. V skladu s točko 3(i) Priloge III morajo dobavitelji zagotoviti razlago piktogramov, natisnjenih na oznaki. Zahteve po dodatnih informacijah, kot sta kalkulator prihranka goriva in spletna stran EU, pa so videti nesorazmerne. Spremljanje spletne strani EU in kalkulatorja prihranka goriva bi bilo izjemno drago, prav tako pa bi zahtevalo veliko vloženega truda za omejeno učinkovitost. Pojavila bi se tudi vprašanja o posodabljanju zagotovljenih podatkov in s tem povezni odgovornosti. Informiranje potrošnikov je treba bolje obravnavati na nacionalni ravni. Zato se sprememba deloma sprejme, pri čemer se preoblikuje uvodna izjava 18.

Odgovornosti dobaviteljev pnevmatik: S Spremembo 19 se od dobaviteljev zahteva, da na tehničnem promocijskem gradivu za pnevmatike C2 in C3 označijo izmerjen koeficient kotalnega upora. Ta sprememba ne pomeni dodatnega pomena ali stroškov za industrijo, zato jo Komisija lahko v celoti sprejme. S Spremembo 20 se od dobaviteljev zahteva, da v javno dostopni bazi podatkov navedejo koeficient kotalnega upora, indeks oprijema na mokri podlagi in emisije zunanjega koralnega hrupa pnevmatik, izmerjene pri homologaciji. Ni nujno, da bodo izmerjene vrednosti, navedene na oznaki, iste kot homologirane vrednosti. Komisija poleg tega ne podpira vzpostavitve javno dostopne baze podatkov (glej navedene pripombe k Spremembi 6). Komisija zato sprejema, da so na spletni strani dobavitelja javno dostopni navedeni koeficient kotalnega upora, indeks oprijema na mokri podlagi in emisije zunanjega koralnega hrupa, ne pa tudi, ali so te vrednosti iz postopka homologacije ali ne.

Odgovornosti distributerjev pnevmatik: S Spremembo 24 se od distributerjev zahteva, da za končne uporabnike poleg informacij iz sedanjega člena 5(3) na računu navedejo „podrobnejšo razlago oznake“ ali to razlago priložijo računu. Po mnenju Komisije bi se ta „podrobnejša razlaga na oznaki“ (tj. informacije, dane po odločitvi končnega uporabnika za nakup) uporabljala v omejenem obsegu in se ne bi smela zahtevati, tako da se čim bolj zmanjša breme distributerjev. Vendar pa Komisija sprejema predlagano besedilo „na računu ali to razlago priložijo računu“, ki distributerjem omogoča več prožnosti pri usklajevanju s členom 5(3).

Odgovornosti dobaviteljev in distributerjev vozil: Spremembi 25 in 44 izboljšujeta prvotno besedilo. Komisija ju v celoti sprejema.

3.4. Skladnost z zahtevami po informacijah (členi 7, 8 in 12)

Preskusne metode : V Spremembi 26 je določeno, da preskusne metode končnim uporabnikom zagotavljajo zanesljive in ponovljive informacije. Komisija se s tem stališčem sicer strinja, toda besedilo je treba preoblikovati, da bo v skladu s sedanjimi pobudami za označevanje. Zato je v uvodno izjavo 19 vključena sprememba.

Nadzor trga in kazni : Namen sprememb 8, 27, 28, 29 in 33 je okrepiti določbe o nadzoru trga in kaznih, kar Komisija načeloma v celoti podpira. Komisija ugotavlja, da je to glavna skrb zainteresiranih strani. Vendar Komisija ne more sprejeti besedila, v katerem se razlikuje med sankcijami in kaznimi. Pojem „kazen“ v zakonodaji EU že vključuje upravne in kazenske kazni. Poleg tega Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93 že določa pravila za nadzor trga, ki se bodo začela uporabljati 1. januarja 2010. Uredba (ES) št. 765/2008 določa zelo natančna pravila o nadzoru trga in kaznih, ki obravnavajo namen navedenih sprememb, zato se predlaga, da se uvodno izjavo 21 v tej uredbi in v nov člen 12 o izvajanju vključi referenca. Sedanji člen 12 o kaznih se črta, saj s členom 41 navedene uredbe postane odvečen.

3.5. Komitologija in pregled (člena 11 in 14)

Pnevmatike za sneg in nordijske zimske pnevmatike : Spremembe 4, 12 in 31 v komitologijo uvajajo možnost prilagajanja sistema označevanja tehničnim specifikacijam pnevmatik za sneg in nordijskih zimskih pnevmatik. Komisija te spremembe načeloma sicer podpira, vendar pride do težav, ker ni natančne opredelitve pnevmatik za sneg (ki se pripravlja na ravni UNECE) in ni opredelitve nordijskih zimskih pnevmatik. Ob upoštevanju teh negotovosti se predlaga sklicevanje na „ pnevmatike, oblikovane predvsem za doseganje večje učinkovitosti v primeru ledu in/ali snega od običajne pnevmatike kar zadeva njeno zmogljivost zagona ali ohranjanja vozila v gibanju “, namesto na pnevmatike za sneg in nordijske zimske pnevmatike, tako da bo imel regulativni odbor potreben manevrski prostor, da ustrezno prilagodi oznako, ko bosta opredelitvi na voljo. Poleg tega se spremeni besedilo Spremembe 31, da se pojasnijo pooblastila Evropske komisije v okviru komitologije. V predlaganem novem besedilu člena 11 je navedeno, da se klasifikacija za oprijem navedenih pnevmatik v komitologiji lahko prilagodi njihovim tehničnim specifikacijam. V praksi to pomeni, da so do uvedbe izvedbenega ukrepa v ta namen te pnevmatike vključene v področje uporabe sistema označevanja, na njih pa morajo biti navedeni izkoristek goriva, oprijem na mokri podlagi in zunanji kotalni hrup tako kot na drugih pnevmatikah. V ta namen je spremenjeno besedilo uvodnih izjav 10 in 24.

Uvedba novih parametrov na oznaki: S Spremembo 32 se črta člen 11(2), kar ne dopušča več možnosti dodajanja novih parametrov na oznako v okviru komitologije, kar Komisija sprejema. Uvodna izjava 24 se temu ustrezno spremeni.

Časovna razporeditev in področje uporabe pregleda : V Spremembah 10 in 34 so navedeni nekateri elementi, ki jih je treba obravnavati v okviru pregleda predloga, prav tako pa se v teh spremembah zahteva, da se pregled izvede tri leta po začetku veljavnosti predloga in ne pet let, kot je bilo prvotno predlagano. Komisija seznam teh elementov načeloma sprejema, toda meni, da je „tri leta“ prezgodaj za pregled. V povprečju je potrebnih osem let, da sistem označevanja v celoti učinkuje na preoblikovanje trga, v treh letih pa ne bodo vsi končni uporabniki vsaj enkrat zamenjali pnevmatik. Poleg tega komitologija iz člena 11 že zagotavlja manevrski prostor za morebitno prilagajanje sistema označevanja tehnološkim spremembam.

3.6. Datum začetka uporabe (člen 17)

Zgodnje izvajanje: V Spremembi 5 je določeno, da je treba zainteresirane strani spodbujati k označevanju pnevmatik pred datum začetka obvezne uporabe predloga. Sedanje besedilo ne prepoveduje dajanja na trg pnevmatik z oznako pred datumom začetka uporabe predloga. Zato Komisija to spremembo sprejme.

Izvzetje pnevmatik, proizvedenih pred 1. julijem 2012, iz zahtev po označevanju: S Spremembo 45 so iz zahteve po označevanju od 1. novembra 2012 izvzete vse pnevmatike, proizvedene pred 1. julijem 2012. Komisija ne vidi potrebe po izvzetju pnevmatik, proizvedenih pred 1. julijem 2012. Industrija bo imela na voljo 2 do 3 leta, da se pripravi na sistem označevanja, kar bi moralo biti dovolj. Poleg tega je ta sprememba videti nesorazmerna v primerjavi s povezanimi stroški in kompleksnostjo nadzora trga za države članice.

4. SKLEP

Ob upoštevanju člena 250(2) Pogodbe ES Komisija spreminja svoj predlog.

2008/0221 (COD)

Spremenjeni p P redlog

UREDBA DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o označevanju pnevmatik glede na izkoristek goriva in druge bistvene parametre Besedilo velja za EGP

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[2],

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora[3],

ob upoštevanju mnenja Odbora regij[4],

v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe[5],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Kot je poudarjeno v sporočilu Komisije o okolju prijaznejšem prometu[6], je trajnostna mobilnost zaradi podnebnih sprememb in potrebe po spodbujanju evropske konkurenčnosti glavni izziv, s katerim se srečuje Skupnost.

(2) V sporočilu Komisije z naslovom „Akcijski načrt za energetsko učinkovitost: uresničitev možnosti“[7] je poudarjeno, da je skupno porabo energije z vrsto usmerjenih ukrepov, vključno z označevanjem pnevmatik, do leta 2020 mogoče zmanjšati za 20 %.

(3) Pnevmatike zlasti zaradi svojega kotalnega upora predstavljajo 20 % do 30 % goriva, ki ga porabijo vozila. Manjši kotalni upor pnevmatik zato lahko bistveno prispeva k energetski učinkovitosti cestnega prometa in s tem k zmanjšanju emisij.

(4) Za pnevmatike je značilna vrsta medsebojno odvisnih parametrov. Izboljšanje enega parametra, npr. kotalnega upora, ima lahko neželene učinke na druge parametre, npr. na oprijem na mokri podlagi, medtem ko ima lahko optimizacija oprijema na mokri podlagi neželene učinke na zunanji kotalni hrup. Proizvajalce pnevmatik je treba spodbuditi, da optimizirajo vse parametre.

(5) Pnevmatike z velikim izkoristkom goriva so stroškovno učinkovite, ker prihranki energije več kot povrnejo zvišano nabavno ceno pnevmatik, nastalo zaradi višjih proizvodnih stroškov.

(6) [Uredba (ES) št. …/… o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil][8] določa minimalne zahteve za kotalni upor pnevmatik. Zaradi tehnološkega razvoja je izgube energije, ki nastanejo zaradi kotalnega upora pnevmatik, mogoče še bistveno bolj zmanjšati, kot to določajo minimalne zahteve. Da bi zmanjšali vpliv, ki ga ima cestni promet na okolje, je primerno določiti določbe, ki bodo končnim uporabnikom zagotavljale usklajene podatke o tem parametru in jih tako spodbujale, da kupujejo pnevmatike z velikim izkoristkom goriva.

(7) Prometni hrup bremeni okolje in škoduje zdravju. [Uredba (ES) št. …/… o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil] določa minimalne zahteve za zunanji kotalni hrup pnevmatik. Zaradi tehnološkega razvoja je izgube energije, ki nastanejo zaradi zunanjega kotalnega hrupa, mogoče še bistveno bolj zmanjšati, kot to določajo minimalne zahteve. Da bi zmanjšali vpliv, ki ga ima cestni promet na okolje, je primerno določiti določbe, ki bodo končnim uporabnikom zagotavljale usklajene podatke o tem parametru in jih tako spodbujale, da pogosteje kupujejo pnevmatike z majhnim zunanjim kotalnim hrupom.

(8) Z zagotavljanjem usklajenih podatkov o zunanjem kotalnem hrupu pnevmatike bi se poenostavilo izvajanje ukrepov za zmanjšanje hrupa v prometu in v skladu z Direktivo 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2002 o ocenjevanju in upravljanju okoljskega hrupa[9] prispevalo k večji ozaveščenosti o tem, kakšen učinek imajo pnevmatike na hrup v prometu.

(9) [Uredba (ES) št. …/… o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil] določa minimalne zahteve za oprijem pnevmatik na mokri podlagi. Zaradi tehnološkega razvoja je izgube energije, ki nastanejo zaradi oprijema na mokri podlagi, mogoče še bistveno bolj zmanjšati, kot to določajo minimalne zahteve, s tem pa tudi zavorne razdalje na mokri podlagi. Da bi izboljšali varnost v cestnem prometu, je primerno določiti določbe, ki bodo končnim uporabnikom zagotavljale usklajene podatke o tem parametru in jih tako spodbujale, da pogosteje kupujejo pnevmatike z dobrim oprijemom na mokri podlagi.

(10) Na varnost v cestnem prometu vplivajo tudi drugi parametri pnevmatik, npr. splavanje ali obnašanje v ovinkih. Vendar v tej fazi usklajene testne metode za te parametre še niso na voljo. Zato je primerno predvideti možnost, da se pozneje in po potrebi določijo določbe, ki bi veljale za usklajene podatke o tem parametrih pnevmatik za končne uporabnike.

(10) Navajanje podatkov o oprijemu na mokri podlagi morda ne odraža primarnega oprijema pnevmatik, posebej oblikovanih za sneg in led. Ob upoštevanju dejstva, da usklajenih preskusnih metod za take pnevmatike še ni na voljo, je primerno zagotoviti možnost, da se njihova klasifikacija za oprijem v okviru komitologije po potrebi prilagodi naknadno.

(11) Zagotavljanje podatkov o parametrih pnevmatik v obliki standardne oznake bo verjetno vplivalo na končne uporabnike, da bodo kupovali varnejše, bolj tihe pnevmatike in pnevmatike z velikim izkoristkom goriva. To pa bo verjetno vplivalo na proizvajalce pnevmatik, da bodo navedene parametre pnevmatik optimizirali, kar bo omogočilo bolj trajnostno potrošnjo in proizvodnjo.

(12) Različna pravila za označevanje pnevmatik v državah članicah bi ovirala trgovino znotraj Skupnosti in povečala upravno breme ter stroške testiranja za proizvajalce pnevmatik.

(13) Nadomestne pnevmatike predstavljajo 78 % trga pnevmatik. Zato je končnega uporabnika upravičeno obvestiti o parametrih nadomestnih pnevmatik ter pnevmatik, ki se namestijo na nova vozila.

(14) Brez sistema označevanja in usklajenega testiranja potrošniki, vključno z upravljalci voznih parkov in prevoznimi podjetji, le težko primerjajo parametre pnevmatik različnih trgovskih znamk, zato potrebujejo natančnejše podatke o izkoristku goriva in ostalih parametrih. Zato je primerno v področje uporabe uredbe direktive vključiti tudi pnevmatike C1, C2 in C3.

(15) Energetsko označevanje, ki se uporablja za gospodinjske aparate v skladu z Direktivo 1992/75/ES o navajanju porabe energije in drugih virov gospodinjskih aparatov s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku[10], pri katerem so proizvodi razvrščeni v razrede od „A do G“, potrošniki dobro poznajo in je uspešno spodbujalo učinkovitejše aparate. Isto zasnovo je treba uporabljati tudi pri označevanju izkoristka goriva pri pnevmatikah.

(16) Oznaka, ki bi bila dobro vidna na prodajnih mestih in v tehničnem promocijskem gradivu, bi morala zagotoviti, da bi distributerji in morebitni končni uporabniki prejeli usklajene podatke o izkoristku goriva, oprijemu na mokri podlagi in zunanjem kotalnem hrupu.

(17) Nekateri končni uporabniki izberejo pnevmatike, preden prispejo na prodajno mesto, ali pa jih kupijo po pošti. Da bi zagotovili, da bi bili tudi ti končni uporabniki pri nakupu dobro obveščeni s pomočjo usklajenih podatkov o izkoristku goriva, oprijemu na mokri podlagi in zunanjem kotalnem uporu, bi morale biti nalepke vidne na vsakem tehničnem promocijskem gradivu, tudi če je tak material objavljen na internetu.

(18) Možnim končnim uporabnikom je treba zagotoviti razlago vsake komponente oznake in njenega pomena. Te podatke je treba zagotoviti v tehničnem promocijskem gradivu, kot so spletne strani dobaviteljev.

( 19 8 ) Podatke bi bilo treba zagotoviti v skladu z usklajenimi testnimi metodami , ki morajo biti zanesljive, natančne in ponovljive, določenimi v [Uredbi (ES) št. …/… o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil], da bi končni uporabniki lahko primerjajo li različne pnevmatike in da bi se omejijo li stroški e testiranja za proizvajalce.

( 20 19 ) Za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in povečanje varnosti cestnega prometa, lahko nekatere Kadar države članice spodbujajo pnevmatike z velikim izkoristkom goriva in varnejše pnevmatike . Primerno je treba določiti najnižje razrede glede na izkoristek goriva in oprijem na mokri podlagi, pod katerimi take pobude niso odobrene, da bi preprečili razdrobljenost notranjega trga. Takšno spodbujanje bi lahko pomenilo državno pomoč. Ta uredba direktiva ne posega v odločitve, sprejete med postopki o državni pomoči, ki jih je v zvezi s tem mogoče sprožiti na podlagi členov 87 in 88 Pogodbe.

( 21 20 ) Doseganje skladnosti z določbami o označevanju s strani proizvajalcev, dobaviteljev in distributerjev je bistveno za doseganje ciljev teh določb in za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev znotraj Skupnosti. Države članice zato morajo spremljati doseganje te skladnosti z nadzorovanjem trga in rednimi naknadnimi nadzori v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93[11].

( 22 21 ) Dobavitelje in distributerje pnevmatik je treba spodbujati k izpolnjevanju določb te uredbe pred letom 2012, da se pospeši razpoznavnost oznake in uresničitev njenih koristi.

( 23 21 ) Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive uredbe , je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[12].

( 24 22 ) Zlasti jr treba Komisiji dodeliti pristojnost, da uvede zahteve za razvrščanje pnevmatik razredov C2 in C3 glede na oprijem na mokri podlagi, da poleg izkoristka goriva, oprijema na mokri podlagi in zunanjega kotalnega upora uvede zahteve za druge bistvene parametre pnevmatik prilagodi klasifikacijo glede na oprijem za pnevmatike, posebej oblikovane za sneg in led, in da prilagodi priloge tehničnemu napredku. Ker so navedeni ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb navedene uredbe direktive z njenim dopolnjevanjem, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

(25) Potreben je pregled te uredbe, da se ugotovi, ali končni uporabniki razumejo oznako in ali se z oznako lahko doseže preoblikovanje trga.

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO DIREKTIVO :

Člen 1 Področje uporabe in vsebina

Namen te uredbe direktive je povečati varnost ter gospodarsko in okoljsko učinkovitost izkoristek goriva v cestnem prometu s spodbujanjem varnih in tihih pnevmatik z velikim izkoristkom goriva.

Ta uredba direktiva določa okvir za zagotavljanje usklajenih podatkov o parametrih pnevmatik z označevanjem , ki bodo potrošnikom omogočili, da bodo pri nakupu pnevmatik dobro obveščeni .

Člen 2 Področje uporabe

1. Ta uredba direktiva se uporablja za pnevmatike C1, C2 in C3.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 se ta uredba direktiva ne uporablja za:

(a) obnovljene pnevmatike,

(b) profesionalne terenske pnevmatike,

(c) pnevmatike, zasnovane za namestitev na vozila, ki so bila prvič registrirana pred 1. oktobrom 1990,

(d) zasilne rezervne pnevmatike tipa T,

(e) pnevmatike s hitrostnim razredom, manjšim od 80 km/h,

(f) pnevmatike z nazivnim premerom platišča, ki ne presega 254 mm ali znaša 635 mm ali več,

(g) pnevmatike z dodatnimi lastnostmi za boljši oprijem, npr. ježevke.

Člen 3 Opredelitev pojmov

V tej uredbi direktivi :

(1) „pnevmatike C1, C2 in C3“ so razredi pnevmatik, opredeljeni v členu 8 [Uredbe (ES) št. …/… o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil][13],

(2) „zasilna rezervna pnevmatika tipa T“ je zasilna rezervna pnevmatika, zasnovana za uporabo pri višjem tlaku, kot je določen za standardne in ojačane pnevmatike,

(3) „prodajno mesto“ je kraj, kjer se pnevmatike razstavijo , ali hranijo ali in prodajajo končnim uporabnikom , vključno z razstavnimi prostori, kjer so razstavljene pnevmatike, ki se prodajajo končnim uporabnikom in niso nameščene na vozila,

(4) „tehnično promocijsko gradivo“ so tehnična navodila za uporabo, brošure, zloženke in katalogi je kakršno koli v natisnjen i o ali elektronsk i o obliki ali objavljeni na spletu gradivo , uporabljen i o za promocijo trženje pnevmatik ali vozil ter namenjeni h končnim uporabnikom ali distributerjem in v katerem so opisani posebni parametri pnevmatike , vključno s tehničnimi navodili za uporabo, brošurami, internetnim oglaševanjem, zgibankami in katalogi ,

(5) „tehnična dokumentacija“ so podatki o pnevmatikah, vključno s podatki o proizvajalcu in blagovni znamki pnevmatike, opis tipa pnevmatike ali skupine pnevmatik, določenih za dodeljevanje razreda glede na izkoristek goriva, razreda glede na oprijem na mokri podlagi in izmerjene vrednosti zunanjega kotalnega hrupa, ter poročila o testiranju in natančnost testiranja,

(6) „proizvajalec“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki izdeluje proizvod ali za katero se tak proizvod načrtuje ali izdeluje in ki trži ta proizvod pod njegovim imenom ali blagovno znamko;

(7) „uvoznik“ je vsaka fizična ali pravna oseba s sedežem v Skupnosti, ki da proizvod iz tretje države na trg Skupnosti,

(8) „dobavitelj“ je proizvajalec ali njegov pooblaščeni predstavnik v Skupnosti ali uvoznik,

(9) „distributer“ je vsaka fizična ali pravna oseba v dobavni verigi, razen proizvajalca ali uvoznika, ki na trgu ponuja pnevmatiko,

(10) „dostopnost na trgu“ je vsaka dobava izdelka za distribucijo ali uporabo na trgu Skupnosti v okviru gospodarske dejavnosti, za katero je ali ni treba plačati,

(11) „končni uporabnik“ je potrošnik, vključno z upravljalcem voznega parka ali prevozno podjetje, ki kupuje ali naj bi kupilo pnevmatike,

(12) „bistveni parameter“ je parameter pnevmatike, npr. kotalni upor, oprijem na mokri podlagi ali zunanji kotalni hrup, ki ima med uporabo večji vpliv na okolje, varnost v cestnem prometu ali zdravje.

Člen 4 Odgovornosti dobaviteljev pnevmatik

Države članice zagotovijo, da dobavitelji pnevmatik izpolnjujejo naslednje določbe:

1. (1) D d obavitelji zagotovijo, da imajo pnevmatike C1 in C2, ki jih dobavljajo distributerjem ali končnim uporabnikom, na platišču nalepko, na kateri je oznaka, ki označuje razred glede na izkoristek goriva v skladu z delom A Priloge I in izmerjeno vrednost zunanjega kotalnega hrupa v skladu z delom C Priloge I.

Na oznakah za pnevmatike C1 se navede tudi razred glede na oprijem na mokri podlagi v skladu z delom B Priloge I.

2. (2) F f ormat nalepke iz odstavka 1 je predpisan v Prilogi II.

3. (3) D d obavitelji v tehničnem promocijskem gradivu navedejo razred glede na izkoristek goriva, razred glede na oprijem na mokri podlagi in izmerjeno vrednost zunanjega kotalnega hrupa in po potrebi razred glede na oprijem na mokri podlagi pnevmatik C1, C2 in C3 v skladu s Prilogo I v vrstnem redu v skladu s Prilogo III. Pri pnevmatikah C2 in C3 se označi tudi izmerjen koeficient kotalnega upora.

4. Dobavitelji morajo na svojih spletnih straneh objaviti koeficient kotalnega upora, izmerjeno vrednost zunanjega kotalnega hrupa in po potrebi indeks oprijema na mokri podlagi pnevmatik C1, C2 in C3.

5. (4) D d obavitelji zagotovijo na zahtevo organom držav članic tehnično dokumentacijo pet let po dostopnosti zadnje pnevmatike določenega tipa na trgu. Tehnična dokumentacija je dovolj natančna, da lahko organi preverijo natančnost podatkov, navedenih na oznaki o izkoristku goriva, oprijemu na mokri podlagi in zunanjem kotalnem hrupu.

Člen 5 Odgovornosti distributerjev pnevmatik

Države članice zagotovijo, da distributerji pnevmatik izpolnjujejo naslednje določbe:

1. (1) D d istributerji zagotovijo, da imajo pnevmatike na prodajnih mestih na vidnih mestih nalepke, s katerimi so jih opremili dobavitelji v skladu s členom 4(1).

2. (2) K k adar pnevmatike, namenjene za prodajo, končnim uporabnikom niso vidne, jim distributerji zagotovijo podatke o razredu teh pnevmatik glede na izkoristek goriva, razredu glede na oprijem na mokri podlagi in izmerjeni vrednosti zunanjega kotalnega hrupa.

3. (3) P p ri pnevmatikah C1 , in C2 in C3 distributerji na računih, ki jih izstavijo končnim uporabnikom ob nakupu pnevmatik, ali na dokumentu, ki ga priložijo računu, navedejo razred glede na izkoristek goriva in , izmerjeno vrednost zunanjega kotalnega hrupa in po potrebi razred glede na oprijem na mokri podlagi v skladu s Prilogo I . Pri pnevmatikah C1 navedejo tudi razred glede na oprijem na mokri podlagi.

Člen 6 Odgovornost dobaviteljev in distributerjev vozil avtomobilov

Države članice zagotovijo, da dobavitelji in distributerji vozil izpolnjujejo naslednje določbe:

1. (1) D d obavitelji in distributerji avtomobilov vozil zagotovijo , da tehnično promocijsko gradivo vsebuje podatke o pnevmatikah, nameščenih na vozilih. Podatki vsebujejo razred glede na izkoristek goriva v skladu z delom A Priloge I, izmerjeno vrednost zunanjega kotalnega hrupa v skladu z delom C Priloge I, pri pnevmatikah C1 pa tudi razred glede na oprijem na mokri podlagi v skladu z delom B Priloge I, navedeni pa so v vrstnem redu v skladu s Prilogo III . Navedeni podatki so vključeni vsaj v tehničnem promocijskem gradivu v elektronski obliki in so predloženi končnim uporabnikom pred prodajo vozila.

2. (2) K kadar se lahko na novo vozilo namestijo različni tipi pnevmatik in končni uporabniki ne morejo izbirati med njimi , ne da bi končni uporabniki lahko izbirali med njimi , vsebuje tehnično promocijsko gradivo se v podatke iz odstavka 1 vključijo najnižji razred teh tipov pnevmatik glede na izkoristek goriva in oprijem na mokri podlagi ter najvišjo izmerjeno vrednost zunanjega kotalnega hrupa v vrstnem redu v skladu s Prilogo III .

3. (3) K k adar lahko končni uporabniki izbirajo med različnimi tipi pnevmatik, ki se namestijo na novo vozilo, dobavitelji vozil v tehničnem promocijskem gradivu navedejo najnižji razred teh tipov pnevmatik glede na izkoristek goriva in oprijem na mokri podlagi ter najvišjo izmerjeno vrednost zunanjega kotalnega hrupa v vrstnem redu v skladu s Prilogo III velja naslednje:

(a) kadar lahko končni uporabniki izbirajo med različnimi velikostmi platišč, ne pa tudi med drugimi parametri tipa pnevmatike, podatki iz odstavka 1 vključujejo velikost platišča vsake pnevmatike, najnižji razred glede na izkoristek goriva, razred glede na oprijem na mokri podlagi ter najvišjo izmerjeno vrednost zunanjega kotalnega hrupa;

(b) razen v primerih iz točke (a) tega odstavka, podatki iz odstavka 1 vključujejo razred glede na izkoristek goriva, razred glede na oprijem na mokri podlagi ter najvišjo izmerjeno vrednost zunanjega kotalnega hrupa vseh tipov pnevmatik, ki jih končni uporabnik lahko izbere.

(4) Kadar lahko končni uporabniki izbirajo med različni tipi pnevmatik, ki se namestijo na novo vozilo, distributerji vozil v tehničnem promocijskem gradivu navedejo najnižji razred teh tipov pnevmatik glede na izkoristek goriva in oprijem na mokri podlagi ter najvišjo izmerjeno vrednost zunanjega kotalnega hrupa v vrstnem redu v skladu s Prilogo III.

Člen 7 Usklajene testne metode

Podatki, ki jih je treba zagotoviti o razredu glede na izkoristek goriva, izmerjeni vrednosti zunanjega kotalnega hrupa in razredu glede na oprijem na mokri podlagi v skladu s členi 4, 5 in 6, se pridobijo z uporabo usklajenih testnih metod v skladu s Prilogo I.

Člen 8 Postopek preverjanja

Države članice ocenijo skladnost navedenih razredov glede na izkoristek goriva in oprijem na mokri podlagi v smislu delov A in B Priloge I in navedene izmerjene vrednosti zunanjega kotalnega hrupa v smislu dela C Priloge I na podlagi postopka iz Priloge IV.

Za oceno skladnosti lahko države članice poleg tehnične dokumentacije v skladu s členom 4(5) uporabijo homologacijsko dokumentacijo pnevmatike v skladu z Uredbo (ES) št. …/… [o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil][14].

Člen 9 Notranji trg

1. Kadar so določbe te uredbe direktive izpolnjene, države članice na podlagi podatkov o proizvodih, zajetih v tej uredbi direktivi , ne prepovejo ali omejijo dostopnosti pnevmatik na trgu.

2. Države članice predvidevajo, da oznake in podatki o proizvodu ustrezajo določbam iz te uredbe direktive , dokler ne morejo dokazati nasprotnega. Da bi lahko ocenili natančnost navedenih vrednosti, lahko od dobaviteljev zahtevajo tehnično dokumentacijo v skladu s členom 4(5) .

Člen 10 Spodbude

Države članice ne spodbujajo pnevmatik, ki ne dosegajo razreda C glede na izkoristek goriva ali oprijem na mokri podlagi v smislu dela A oziroma B Priloge I.

Člen 11 Spreminjanje in prilagajanje tehničnemu napredku

Naslednji ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe direktive , med drugim z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 13(2):

(1) uvedba zahtev za razvrščanje pnevmatik C2 in C3 glede na oprijem na mokri podlagi pod pogojem, da so na voljo ustrezne usklajene testne metode,

(2) uvedba zahtev za druge bistvene parametre, kolikor ti vplivajo na okolje, zdravje ali varnost, pod pogojem, da so na voljo ustrezne usklajene testne metode in da so takšne zahteve stroškovno učinkovite po potrebi prilagoditev razvrščanja glede na oprijem tehničnim specifikacijam pnevmatik, oblikovanih predvsem za doseganje večje učinkovitosti v primeru ledu in/ali snega od običajne pnevmatike kar zadeva njeno zmogljivost zagona ali ohranjanja vozila v gibanju ,

(3) prilagoditev prilog I do IV tehničnemu napredku.

Člen 12 Izvrševanje

Države članice zagotovijo, da organi, pristojni za nadzor trga, preverijo skladnost z zahtevami te uredbe v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta, zlasti v skladu s členom 41 navedene uredbe o določitvi kazni.

Člen 12 Kazni

1. Države članice določijo pravila za sankcije, ki se uporabljajo pri kršitvah nacionalnih določb, sprejetih na podlagi te direktive, in sprejmejo vse ukrepe, potrebne za njihovo izvajanje.

2. Predpisane kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice Komisijo uradno obvestijo o navedenih določbah najpozneje osemnajst mesecev po začetku veljavnosti te direktive in brez odlašanja tudi o vseh poznejših spremenjenih navedenih določbah.

Člen 13 Odbor

1. Komisiji pomaga odbor.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljajo členi 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 14 Revizija

1. Najpozneje 5 let po začetku uporabe te uredbe direktive Komisija oceni, ali je treba pregledati to uredbo, pri čemer se med drugim upošteva: energetsko učinkovitost in razrede glede na oprijem na mokri podlagi iz Priloge I.

(a) učinkovitost oznake v smislu ozaveščenosti končnih uporabnikov,

(b) morebitno razširitev sistema označevanja na obnovljene pnevmatike,

(c) morebitno uvedbo novih parametrov pnevmatik;

(d) podatke o parametrih pnevmatik, ki jih končnim uporabnikom zagotovijo dobavitelji in distributerji vozil.

3. Komisija rezultate te ocene predloži Evropskemu parlamentu in Svetu najpozneje 5 let po datumu začetka uporabe te uredbe.

Člen 15 Prenos

1. Države članice najpozneje do 1. novembra 2011 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji nemudoma sporočijo besedilo navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Navedene določbe se uporabljajo od 1. novembra 2012.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklicevanje nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2. Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 16 15 Začetek veljavnosti

1. Ta uredba direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

2. Ta uredba se uporablja od 1. novembra 2012.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

Člen 17

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

Priloga I Parametri za razvrščanje pnevmatik

Del A: razredi glede na izkoristek goriva

Razrede glede na izkoristek goriva je treba določiti na podlagi koeficienta kotalnega upora ( KKU ) v skladu z lestvico oznak „A do G“, ki je določena v nadaljnjem besedilu, ter izmeriti v skladu z Uredbo UNECE št. 117[15] in njenimi naknadnimi spremembami .

Če je tip pnevmatike homologiran za več kot en razred pnevmatik (npr. C1 in C2), se za opredelitev izkoristka goriva pri tem tipu pnevmatike uporabi lestvica, ki se uporablja za najvišji razred pnevmatik (npr. C2 in ne C1).

Pnevmatike C1 | Pnevmatike C2 | Pnevmatike C3 |

KKU v kg/t | razred energijske učinkovitosti | KKU v kg/t | razred energijske učinkovitosti | KKU v kg/t | razred energijske učinkovitosti |

KKU≤6,5 | A | KKU≤5,5 | A | KKU≤4,0 | A |

6,6≤KKU≤7,7 | B | 5,6≤KKU≤6,7 | B | 4,1≤KKU≤5,0 | B |

7,8≤KKU≤9,0 | C | 6,8≤KKU≤8,0 | C | 5,1≤KKU≤6,0 | C |

prazno | D | prazno | D | 6,1≤KKU≤7,0 | D |

9,1≤KKU≤10,5 | E | 8,1≤KKU≤9,2 | E | 7,1≤KKU≤8,0 | E |

10,6≤KKU≤12,0 | F | 9,3≤KKU≤10,5 | F | KKU≥8,1 | F |

KKU≥12,1 | G | KKU≥10,6 | G | prazno | G |

Del B: razredi glede na oprijem na mokri podlagi

Razrede pnevmatik C1 glede na oprijem na mokri podlagi je treba določiti na podlagi indeksa oprijema na mokri podlagi ( G ) v skladu z lestvico oznak „A do G“, ki je določena v nadaljnjem besedilu, ter izmeriti v skladu z Uredbo UNECE 117 in njenimi naknadnimi spremembami o enotnih predpisih o homologaciji pnevmatik v zvezi z emisijami hrupa pnevmatik pri kotaljenju in z oprijemljivostjo na mokrih površinah .

G | Razredi glede na oprijem na mokri podlagi |

155≤G | A |

140≤G≤154 | B |

125≤G≤139 | C |

prazno | D |

110≤G≤124 | E |

G≤109 | F |

prazno | G |

Del C: zunanji kotalni hrup

Izmerjena vrednost zunanjega kotalnega hrupa se izrazi v decibelih in izmeri v skladu z Uredbo UNECE 117 in njenimi naknadnimi spremembami o enotnih predpisih o homologaciji pnevmatik v zvezi z emisijami hrupa pnevmatik pri kotaljenju in z oprijemljivostjo na mokrih površinah .

Priloga II: Zasnova nalepke

Nalepka iz členov 4(1) in 5(1) je sestavljena iz dveh delov: (1) oznake, natisnjene v spodaj opisanem formatu, in (2) polja, v katerih so navedeni ime dobavitelja in linija pnevmatike, dimenzije pnevmatike, indeks nosilnosti, hitrostni razred in ostali tehnični podatki (v nadaljnjem besedilu: polje za trgovsko znamko).

1. Oblika nalepke

1.1 Oznaka, natisnjena na nalepki v skladu s členoma 4(1) in 5(1), mora ustrezati spodnji sliki.

[pic]

[pic]

1.2 Specifikacije na oznaki:

[pic]

[pic]

1.3 Oznaka mora biti najmanj 75 mm široka in 110 mm visoka. Kadar je format natisnjene oznake večji, mora razmerje kljub temu ustrezati zgornjim specifikacijam.

1.4 Oznaka mora izpolnjevati naslednje zahteve:

(a) barve so CMYK – cianova, škrlatna, rumena in črna – in se navedejo v skladu z naslednjim primerom: 00-70-X-00: 0 % cianova, 70 % škrlatna, 100 % rumena, 0 % črna;

(b) Spodnje številke se nanašajo na legendo iz oddelka 1.2;

[pic] Izkoristek goriva

Piktogram, kot sledi: širina: 19,5 mm, višina: 18,5 mm – črta okvira piktograma: 3,5 pt, širina: 26 mm, višina: 23 mm – črta okvira za razvrščanje: 1 pt – črta konca okvira: 3,5 pt, širina: 36 mm – barva: X-10-00-05;

[pic] Oprijem na mokri podlagi

Piktogram, kot sledi: širina: 19 mm, višina: 19 mm – črta okvira piktograma: 3,5 pt, širina: 26 mm, višina: 23 mm – črta okvira za razvrščanje: 1 pt – črta konca okvira: 3,5 pt, širina: 26 mm – barva: X-10-00-05;

[pic] Zunanji kotalni hrup

Piktogram, kot sledi: širina: 23 mm, višina: 15 mm – črta okvira piktograma: 3,5 pt, širina: 26 mm, višina: 24 mm – črta okvira piktograma: 1 pt – črta konca okvira: 3,5 pt, višina: 24 mm – barva: X-10-00-05;

[pic] Rob oznake: črta: 1,5 pt – barva: X-10-00-05;

[pic] lestvica A−G

- puščice: višina: 4,75 mm, presledek: 0,75 mm, črna črta: 0,5 pt – barve:

? A: X-00-X-00;

? B: 70-00-X-00;

? C: 30-00-X-00;

? D: 00-00-X-00;

? E: 00-30-X-00;

? F: 00-70-X-00;

? G: 00-X-X-00.

- besedilo: Helvetica Bold 12 pt, 100 % bela, črna obroba: 0,5 pt;

[pic] Razvrščanje

- puščica: širina: 16 mm, višina: 10 mm, 100 % črna,

- besedilo: Helvetica Bold 27 pt, 100 % bela;

[pic] Vrstice na lestvici: črta: 0,5 pt, razmik med črtkanimi črtami: 5,5 mm, 100 % črna,

[pic] Besedilo na lestvici: Helvetica Bold 11 pt, 100 % črna;

[pic] Vrednosti hrupa

- okvir: širina: 25 mm, višina: 10 mm, 100 % črna,

- besedilo: Helvetica Bold 20 pt, 100 % bela;

- besedilo enote: Helvetica Bold Regular za ‘(A)’ 13 pt, 100 % bela;

[pic] Logo EU: širina: 9 mm, višina: 6 mm;

[pic] Sklic na uredbo direktivo : Helvetica Regular 7,5 pt, 100 % črna;

Navedba razreda pnevmatike: Helvetica Bold 7,5 pt, 100 % črna;

(c) Ozadje mora biti belo.

1.5 Na oznaki je treba navesti razred pnevmatike (C1, C2 ali C3) v formatu, predpisanem na sliki iz oddelka 1.2.

2. Polje za trgovsko znamko

2.1 Dobavitelji morajo na nalepki poleg oznake navesti svoje ime, linijo pnevmatike, dimenzije pnevmatike, indeks nosilnosti, hitrostni razred in ostale tehnične specifikacije, pri čemer so barva, format in oblika poljubni, pod pogojem, da razmerje med poljem za trgovsko znamko in velikostjo oznake ni večje od 4:5 in da sporočilo, objavljeno skupaj z oznako, ne vpliva na sporočilo na oznaki.

Priloga III Podatki, navedeni v tehničnem promocijskem gradivu

1. Podatki o pnevmatikah se navedejo v naslednjem vrstnem redu:

(i) razred glede na izkoristek goriva (črke A do G), pri pnevmatikah C2 in C3 se označi tudi koeficient kotalnega upora;

(ii) razred glede na oprijem na mokri podlagi (črke A do G);

(iii) izmerjena vrednost zunanjega kotalnega upora (dB).

2. Ti p P odatki iz točke 1 morajo izpolnjevati naslednje zahteve:

(i) morajo biti lahko berljivi,

(ii) morajo biti lahko razumljivi,

(iii) če je določen tip pnevmatike glede na dimenzije in ostale parametre mogoče različno uvrstiti, se navede razpon med najmanj in najbolj zmogljivo pnevmatiko.

3. Dobavitelji morajo na svojih spletnih straneh objaviti tudi:

(i) razlago piktograma, natisnjenega na oznaki,

(ii) opozorilo, da so dejanski prihranki goriva in varnost v cestnem prometu v veliki meri odvisni od obnašanja voznikov, zlasti:

- ekološka vožnja lahko bistveno zmanjša porabo goriva,

- za dosego boljšega oprijema na mokri podlagi in izkoristka goriva je treba redno preverjati tlak v pnevmatikah,

- vedno je treba upoštevati varnostno razdaljo.

Priloga IV: Postopek preverjanja

Resničnost navedenih razredov glede na izkoristek goriva in oprijem na mokri podlagi ter navedenih izmerjenih vrednosti zunanjega kotalnega hrupa se oceni pri vsakem tipu pnevmatike ali vsaki skupini pnevmatik, ki jo določi dobavitelj, po naslednjem postopku:

(1) Najprej se testira ena pnevmatika. Če izmerjena vrednost ustreza navedenemu razredu ali izmerjeni vrednosti zunanjega kotalnega hrupa, je test uspešen.

(2) Če izmerjena vrednost ne ustreza navedenemu razredu ali izmerjeni vrednosti zunanjega kotalnega hrupa, se testirajo še tri pnevmatike. Resničnost navedenih podatkov se oceni s pomočjo povprečne vrednosti, izmerjene pri štirih pnevmatikah.

[1] Evropska agencija za okolje, letni inventar toplogrednih plinov Evropske skupnosti za obdobje 1990−2005 in poročilo o inventarju iz leta 2007, str. 88.

[2] UL C , , str. .

[3] UL C , , str. .

[4] UL C , , str. .

[5] UL C , , str. .

[6] COM(2008) 433.

[7] COM(2006) 545.

[8] [Predlog COM(2008) 316, v postopku sprejemanja,] UL C …, str. .

[9] UL L 189, 18.7.2002, str. 12.

[10] UL L 297, 13.10.1992, str. 16.

[11] UL L 218, 13.8.2008, str. 30.

[12] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

[13] [Opomba: Pri trenutni klasifikaciji pnevmatik iz predloga uredbe (COM(2008) 316) so izključena lahka gospodarska vozila (N1). Na ravni Sveta obstaja soglasje, da se opredelitev, predlagano v členu 8 COM(2008) 316, spremeni in vanjo vključi pnevmatike N1; soglasje bo doseženo najpozneje oktobra pred sprejetjem tega predloga direktive o označevanju pnevmatik. Ta opomba je zgolj informativne narave, zato jo je treba ob sprejetju črtati].

[14] UL …, …2009, str. .

[15] UL L 231, 29.8.2008, str. 19.