ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
PRILOGA 3

LICENCIRANJE PILOTOV

1.NAMEN IN PODROČJE UPORABE

1.1.Pogodbenici sta medsebojno ocenili standarde, pravila, prakse in postopke, ki se nanašajo na licenciranje športnih pilotov, vključno z ratingi za nočno letenje in ratingi za instrumentalno letenje za kategorijo kopenskih enomotornih letal z batnim motorjem in kategorijo kopenskih večmotornih letal z batnimi motorji, vendar brez ratingov za tip, ter ugotovili, da so dovolj skladni, da omogočajo vzajemno priznavanje odobritev in ugotovitev. Ta priloga zajema vzajemno priznavanje ugotovitev glede skladnosti in dokumentacije ter zagotavljanje tehnične pomoči pri licenciranju športnih pilotov in spremljanju skladnosti. Nič v tej prilogi se ne sme razlagati tako, da omejuje pristojnost pogodbenice, da deluje v skladu s členom 15 Sporazuma.

1.2.Področje uporabe te priloge zajema licence športnega pilota EU iz dela FCL in spričevala športnega pilota FAA ter privilegije športnega pilota, ki so vključeni v druge licence EU iz dela FCL in spričevala pilota FAA, pa tudi ratinge za nočno letenje in ratinge za instrumentalno letenje, kakor je določeno v Dodatku 1 k tej prilogi, v kategoriji kopenskih enomotornih letal z batnim motorjem in kategoriji kopenskih večmotornih letal z batnimi motorji pri operacijah z enim pilotom, brez morebitnih ratingov za tip. Licenca poklicnega pilota EU iz dela FCL za letala (CPL(A)) in licenca prometnega pilota za letala (ATPL(A)) vključujeta privilegije športnega pilota. Licenca pilota v veččlanski posadki (MPL) vključuje privilegije športnega pilota samo, če je to v licenci izrecno potrjeno. Podobno tudi spričevalo poklicnega pilota in spričevalo prometnega pilota FAA vključujeta privilegije športnega pilota. Te licence in spričevala pilota je mogoče spremeniti pod pogoji iz te priloge, če se uporabljajo privilegiji.

1.3.Področje uporabe te priloge se lahko razširi na druge licence EU iz dela FCL ter spričevala pilota, ratinge in kategorije zrakoplovov FAA, in sicer s spremembo te priloge na podlagi sklepa Dvostranskega nadzornega odbora, sprejetega v skladu s členom 19.B Sporazuma.

1.4.Področje uporabe te priloge se razširi po nujnem procesu krepitve zaupanja, ki ga izvedeta tehnična predstavnika.

1.5.Ta priloga se ne uporablja za licenco pilota ali spričevalo pilota, ki ga je izdala druga pogodbenica Konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu iz leta 1944 (v nadaljnjem besedilu: Čikaška konvencija) in katerega veljavnost je potrdila FAA ali letalski organ, kot je podrobno določeno v Tehničnih izvedbenih postopkih – Licenciranje (TIP-L).

1.6.S to prilogo se ne omejuje pravica imetnika spričevala pilota FAA ali licence EU iz dela FCL, ki jo je izdal letalski organ, da mu veljavnost spričevala pilota ali licence potrdi druga pogodbenica v skladu z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi.

2.OPREDELITEV POJMOV
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Uredba Sveta (EU) 2017/1939 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) je bila sprejeta 12. oktobra 2017 in je začela veljati 20. novembra 2017. V skladu s členom 16(3) Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 se evropski tožilci imenujejo za obdobje 6 let brez možnosti podaljšanja. To obdobje se lahko s sklepom Sveta podaljša za največ tri leta.

Člen 16(4) Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 določa, da se vsaka tri leta izvede delna zamenjava ene tretjine evropskih tožilcev. Svet z navadno večino sprejme prehodna pravila za imenovanje evropskih tožilcev, ki veljajo za prvo mandatno obdobje in med njim.

Ta predlog določa prehodna pravila za delno zamenjavo prve skupine imenovanih evropskih tožilcev. V skladu s predlaganimi pravili tretjina teh evropskih tožilcev odsluži triletni mandat namesto običajnega šestletnega mandata, ki ga določa Uredba (EU) 2017/1939, nato pa se zamenjajo, da se upošteva pravilo o delni zamenjavi iz člena 16(4).

Za zagotovitev nepristranskega, preglednega in pravičnega sistema za določitev tega, kateri evropski tožilci bodo imenovani za krajše prvo mandatno obdobje, se predlaga vzpostavitev sistema, ki temelji na žrebu. S tem sistemom se bo zagotovilo, da določitev zadevnih evropskih tožilcev ne bo pristranska, tudi ne z vidika njihovega državljanstva. Geografski razpon držav članic v kolegiju EJT je zagotovljen s stalno prisotnostjo enega evropskega tožilca na sodelujočo državo članico v okviru kolegija EJT in z uporabo geografsko nevtralnega naključnega sistema. To je v skladu z navedbo iz uvodne izjave 42 Uredbe (EU) 2017/1939.

Oblikovanje sistema, ki temelji na žrebu, je skladno tudi s podobnimi mehanizmi, sprejetimi na drugih primerljivih področjih politike EU.

Predlog vsebuje tudi določbe o postopku, ki se uporablja za žrebanje, vključno z navedbo odgovornih institucij.

Ti ukrepi se v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 zahtevajo kot pogoj za vzpostavitev kolegija EJT.
EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 4.1.2019 COM(2018) 853 final 2018/0429(NLE) Predlog SKLEP SVETA o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, protokola k Sporazumu o sodelovanju pri civilnem globalnem satelitskem navigacijskem sistemu (GNSS) med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije, Republike Hrvaške in Romunije k Evropski uniji



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA Priloženi predlog je pravni instrument za sklenitev protokola k Sporazumu o sodelovanju pri civilnem globalnem satelitskem navigacijskem sistemu (GNSS) med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije, Republike Hrvaške in Romunije k Evropski uniji. V skladu z akti o pristopu Republike Bolgarije, Republike Hrvaške in Romunije te tri države članice pristopijo k mednarodnim sporazumom, ki so jih podpisale ali sklenile Evropska unija in njene države članice, in sicer na podlagi protokola k navedenim sporazumom. Sporazumu o sodelovanju pri civilnem globalnem satelitskem navigacijskem sistemu (GNSS) med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 9. septembra 2006 in je začel veljati 1. julija 2016. Na podlagi Sklepa Sveta z dne [....] o podpisu protokola k Sporazumu zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije, Romunije in Republike Hrvaške k Evropski uniji je bil dne [....] protokol podpisan s predstavnikom Republike Koreje. Na podlagi predlaganega protokola Republika Bolgarija, Republika Hrvaška in Romunija postanejo pogodbenice Sporazuma, Evropska unija pa je zavezana zagotoviti verodostojno različico Sporazuma v bolgarskem, hrvaškem in romunskem jeziku. 2.PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Po podpisu protokola Komisija Svetu predlaga, naj v imenu Evropske unije in njenih držav članic odobri sklenitev protokola k Sporazumu o sodelovanju pri civilnem globalnem satelitskem navigacijskem sistemu (GNSS) med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije, Republike Hrvaške in Romunije k Evropski uniji. 2018/0429 (NLE) Predlog SKLEP SVETA o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, protokola k Sporazumu o sodelovanju pri civilnem globalnem satelitskem navigacijskem sistemu (GNSS) med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije, Republike Hrvaške in Romunije k Evropski uniji SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 172 v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe, ob upoštevanju aktov o pristopu Republike Bolgarije in Romunije ter Republike Hrvaške in zlasti člena 6(2) aktov, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Zato se predlaga vrnitev treh sedežev Estoniji, Cipru in Luksemburgu, ki so se tem državam članicam odvzeli po zadnjem sklepu o določitvi sestave odbora, in ohranitev preostalih sproščenih sedežev kot rezerve za morebitne prihodnje širitve. Tako bi odbor v obdobju 2020–2025 sestavljalo 329 članov.

Z učinkom z dne 1. julija 2013 je bila s členom 23(1) Akta o pogojih pristopa Republike Hrvaške prilagojena sestava odbora, s členom 23(2) pa je bilo določeno začasno povečanje števila članov odbora na 353 zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške. Za obdobje 2015–2020 je Svet 14. julija 2015 sprejel sklep o določitvi sestave odbora, da bi se upoštevalo največje dovoljeno število članov iz Pogodbe, tj. 350. To je pomenilo zmanjšanje števila članov za en sedež za delegacije Estonije, Cipra in Luksemburga.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Komisija sprejema ta predlog skupaj s predlogom o sestavi Odbora regij. Podobnost razporeditve sedežev med državami članicami v obeh odborih bi bilo treba ohraniti.

Pogodbe ne vsebujejo določb o tem, kako določiti sestavo Evropskega ekonomsko-socialnega odbora ali Odbora regij v okviru 350 dovoljenih članov. V nasprotju s tem pa so merila za sestavo Evropskega parlamenta določena v členu 14(2) Pogodbe o Evropski uniji. Medtem ko Parlament sestavljajo neposredno izvoljeni predstavniki državljanov Unije, je odbor sestavljen iz predstavnikov organizacij delodajalcev, delojemalcev in drugih predstavnikov civilne družbe (člen 300(2) PDEU). Zato je prednostna skrb pri določitvi nove sestave Evropskega ekonomsko-socialnega odbora zagotoviti, da se v odboru sliši glas delodajalcev, delojemalcev in civilne družbe, ne pa vzpostavitev neposredne povezave z velikostjo nacionalnih delegacij v odboru in številom prebivalcev posamezne države članice.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Z dopisom, ki ga je Komisija evidentirala 20. junija 2018, je Latvija zaprosila za dovoljenje, da še naprej uporablja ukrep, ki odstopa od splošnih načel, ki urejajo pravico do odbitka vstopnega DDV v zvezi z nekaterimi osebnimi avtomobili. Skupaj s prošnjo za podaljšanje je Latvija predložila poročilo, ki vključuje pregled odstotka, predvidenega za omejitev pravice do odbitka.

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Člen 168 direktive o DDV določa, da ima davčni zavezanec pravico do odbitka DDV, obračunanega pri nakupih, opravljenih za namene obdavčljivih transakcij. Člen 26(1)(a) iste direktive zahteva, da se uporaba blaga, ki je del poslovnih sredstev podjetja, za zasebno rabo šteje kot opravljanje storitev za plačilo, če je bilo blago upravičeno do odbitka DDV. Ta sistem omogoča izterjavo prvotno odbitega DDV v zvezi z zasebno rabo.

Pri uporabi tega sistema se pojavijo težave v primeru osebnih avtomobilov, saj je težko določiti mejo med zasebno in poslovno rabo. Kadar se vodijo evidence, sta podjetje in uprava dodatno obremenjena z vodenjem in preverjanjem teh evidenc.

Z Izvedbenim sklepom Sveta 2013/191/EU je bilo Latviji dovoljeno, da omeji pravico do odbitka v zvezi z nekaterimi osebnimi avtomobili na 80 %. Latvija je menila, da ta odstotek ne ustreza dejanskim okoliščinam, zato ji je bilo z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2015/2429 dovoljeno, da omeji pravico do odbitka na 50 %. Slednji sklep preneha veljati 31. decembra 2018, zato je Latvija zaprosila za njegovo podaljšanje za dodatno omejeno časovno obdobje.

Latvija je v skladu s členom 6(2) Izvedbenega sklepa (EU) 2015/2429 predložila poročilo, ki vključuje pregled odstotka, določenega za odbitek DDV.

Latvija meni, da je uporabljena odstotkovna omejitev še vedno ustrezna. V obdobju uporabe posebnega ukrepa je v celoti izkoristila omejitev odbitka, pri čemer priznava, da omogoča zmanjšanje upravnega bremena za plačnike DDV in davčno upravo, kadar se osebni avtomobil ne uporablja izključno za poslovne namene.

Pogoji za uporabo odstopanja se še naprej uporabljajo. Tako se posebni ukrep uporablja za vse osebne avtomobile, ki imajo poleg sedeža za voznika še največ osem sedežev in so pod določeno težo ter se ne uporabljajo izključno za poslovne namene. Osebni avtomobili, ki se uporabljajo za nekatere posebne dejavnosti, pa so izključeni iz omejitve pravice do odbitka in bi se obravnavali v skladu z običajnimi pravili: avtomobili, kupljeni z namenom nadaljnje prodaje, najema ali zakupa, avtomobili, ki se uporabljajo za prevoz potnikov (npr. taksiji) ali blaga, avtomobili, ki se uporabljajo za učne ure vožnje, avtomobili, ki se uporabljajo za varovanje ali ukrepanje v izrednih razmerah, ter avtomobili, ki se uporabljajo kot predstavitvena vozila pri prodaji.

Glede na pozitiven učinek posebnega ukrepa na upravno breme davkoplačevalcev in davčnih organov se predlaga, da se ukrep odstopanja odobri za dodatno omejeno obdobje, in sicer do 31. decembra 2021. Vsaki prošnji za podaljšanje bi bilo treba priložiti poročilo, ki vsebuje pregled uporabljenega odstotka, oboje pa bi bilo treba Komisiji poslati do 31. marca 2021.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

Svet je z Uredbo Sveta (EU) 2017/1970 določil ribolovne možnosti za sled v Botnijskem zalivu (podrazdelki 30–31) za leto 2018 na podlagi večletnega načrta upravljanja za Baltsko morje in v skladu z njim (Uredba (EU) 2016/1139). Kvota EU je bila določena na 84 599 ton, ki ustreza ribolovni umrljivosti na ravni največjega trajnostnega donosa, tj. 0,15 za posamezne dele staleža, celovito analitično oceno pa je predložil ICES.

Leta 2018 je začela veljati sprememba Uredbe (EU) 2016/1139 glede vrednosti največjega trajnostnega donosa za stalež sleda v Botnijskem zalivu v skladu z najnovejšimi nasveti Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES). Sprememba povečuje številčne vrednosti razponov ribolovne umrljivosti na ravni največjega trajnostnega donosa od 0,11–0,15 do 0,21–0,15 ter zagotavlja pravno podlago za spremembo zadevne ribolovne možnosti, določene v Uredbi Sveta (EU) 2017/1970.

Ta predlog določa kvote EU za sleda v Botnijskem zalivu na ravni 95 566 ton, ki ustreza ribolovni umrljivosti na ravni največjega trajnostnega donosa, tj. 0,21.

2.REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

Postavljeno je bilo to vprašanje in razprava o njem je potekala z zadevnimi državami članicami v okviru Sveta za kmetijstvo in ribištvo 9. in 10. oktobra 2017. Komisija se je strinjala, da bo nemudoma predložila ustrezen predlog za prilagoditev razponov za sleda v Botnijskem zalivu v okviru večletnega načrta upravljanja v Baltskem morju, da bi tako ustrezno spremenile ribolovne možnosti v Baltskem morju za leto 2018.

Svetovalni svet za Baltsko morje je predložil svoje stališče Komisiji dne 15. januarja 2018 in navedel, da bi pozdravil hitro spremembo ribolovnih možnosti v Baltskem morju, ki bi odražala najnovejše znanstveno mnenje po sprejetju spremenjenega večletnega načrta upravljanja za Baltsko morje. Poleg tega je navedel, da bi pravočasne spremembe ribolovnih možnosti v Baltskem morju za stalež sleda v Botnijskem zalivu omogočile nacionalnim upravam, da dodelijo kvote svojim ribičem, brez kakršne koli izgube ali prekinitve pred začetkom sezone mrežnih pasti v maju.

3.PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

Namen predlagane spremembe je spremeniti Uredbo Sveta (EU) 2017/1970, kakor je opisano spodaj.

Številčni podatki v preglednici za sleda na območju: Podrazdelke 30–31 (HER/30/31.), kakor so določeni v prilogi k Uredbi (EU) 2017/1970, bo treba povečati, kar bi odražalo spremembe ribolovne umrljivosti, določene v Uredbi (EU) 2016/1139, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EU) 2018/YYYY.

2018/0264 (NLE)

Predlog

UREDBA SVETA

o spremembi Uredbe (EU) 2017/1970 o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2018 uporabljajo v Baltskem morju

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(3) Pogodbe,
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Komisija predlaga pogajanja za sklenitev sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu z Republiko Gambijo, ki bi ustrezal potrebam flote Unije ter bi bil v skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2013 o skupni ribiški politiki in s sklepi Sveta z dne 19. marca 2012 o sporočilu Komisije o zunanji razsežnosti skupne ribiške politike.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Evropska unija in Republika Gambija sta leta 1987 sklenili sporazum o ribištvu, ki je bil potrjen z Uredbo Sveta (EGS) št. 1580/87 z dne 2. junija 1987 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Vlado Republike Gambije o ribolovu v obalnih vodah Gambije in sprejemu določb za njegovo uporabo. Ta sporazum je bil izveden s tremi zaporednimi protokoli, ki so plovilom Unije omogočali dostop do ribolovnega območja Gambije do junija 1996, ko je prenehal veljati zadnji izvedbeni protokol. Od navedenega datuma se šteje, da sporazum miruje.

Evropska unija že ima dobro razvito mrežo dvostranskih sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu v zahodni in osrednji Afriki, in sicer z Marokom, Mavretanijo, Senegalom, Zelenortskimi otoki, Liberijo, Slonokoščeno obalo ter São Toméjem in Príncipom.

Sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu prispevajo k spodbujanju cilja skupne ribiške politike na mednarodni ravni in zagotavljajo, da ribolovne dejavnosti Unije zunaj njenih voda temeljijo na istih načelih in standardih, kot se uporabljajo v pravu Unije. Poleg tega navedeni sporazumi pospešujejo znanstveno sodelovanje med EU in njenimi partnericami, podpirajo preglednost in trajnostnost za boljše upravljanje ribolovnih virov ter spodbujajo upravljanje s podpiranjem spremljanja, kontrol in nadzora dejavnosti nacionalnih in tujih flot ob zagotavljanju financiranja za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, da se prispeva k trajnostnemu razvoju lokalne ribiške industrije.

S sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu se krepi položaj Evropske unije kot članice Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT), organa, ustanovljenega v skladu z mednarodnim pravom za ohranjanje in upravljanje izrazito selivskih vrst v regiji.

•Skladnost z drugimi politikami EU

Pogajanja o sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in protokolu z Republiko Gambijo so v skladu z zunanjim delovanjem EU v zvezi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (AKP).

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

Pravna podlaga za ta sklep je navedena v členu 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), in sicer v naslovu V (Mednarodni sporazumi) petega dela (Zunanje delovanje Unije), ki določa postopek za pogajanja in sklepanje sporazumov med EU in tretjimi državami.

•Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

Ni relevantno, izključna pristojnost.

•Sorazmernost

Sklep je sorazmeren z zastavljenim ciljem.

•Izbira instrumenta
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

Komisija je v imenu Evropske unije in njenih držav članic v pogajanjih dosegla Sporazum o skupnem zračnem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) z Gruzijo v skladu s sklepom Sveta, ki Komisijo pooblašča za začetek pogajanj.

Eden od ciljev evropske sosedske politike je, da se ta mreža dvostranskih sporazumov nadomesti z vzpostavitvijo skupnega zračnega prostora med EU in njenimi sosedami. Cilj Sporazuma je postopno odprtje trgov v smislu dostopa do rut in zmogljivosti na vzajemni osnovi, nediskriminacije in enakih konkurenčnih pogojev za gospodarske subjekte v skladu z načeli pogodb EU ter uskladitve gruzijske letalske zakonodaje z zakonodajo EU glede vprašanj, kot so varnost, varovanje in upravljanje zračnega prometa.

Sporazum je bil podpisan 2. decembra 2010. Na strani EU so pogodbenice Sporazuma Unija in njene države članice. Postopek ratifikacije so vse države članice razen Republike Hrvaške zaključile 9. februarja 2017.

Republika Hrvaška pristopi k Sporazumu v skladu s postopkom iz Akta o pristopu, priloženega Pogodbi o pristopu z dne 5. decembra 2011, ustrezen protokol o pristopu Republike Hrvaške k Sporazumu pa je bil podpisan novembra 2014.

Zlasti zaradi upoštevanja začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe in na podlagi sodbe Evropskega sodišča z dne 28. aprila 2015 v zadevi C-28/12 ta predlog spreminja prvotni predlog Komisije (pod COM(2010)339 final), ki je bil sprejet 28. junija 2010 in nato predložen Svetu. Da bi Svetu olajšali preučitev, je celotno zadevno besedilo predloženo kot spremenjen predlog.

2.PRAVNA PODLAGA

Člen 100(2) PDEU v povezavi s členom 218(6)(a)(v) PDEU.

3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

Ni relevantno.

4.PRORAČUNSKE POSLEDICE

Ni relevantno.

5.DRUGI ELEMENTI

•Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja

Ni relevantno.

2010/0186 (NLE)

Spremenjeni predlog
Na podlagi odzivov iz obeh posvetovanj, o zeleni knjigi o uniji kapitalskih trgov in o pozivu k predložitvi dokazov, ter raziskave ESMA je Komisija 2. junija 2016 začel javno posvetovanje o čezmejni distribuciji investicijskih skladov. Iz že prejetih povratnih informacij je razvidno, da se je v okviru posvetovanja poizvedovalo o praktičnih primerih težav, s katerimi se srečujejo sodelujoči, in iskalo dokaze o njihovem vplivu. Da bi prejela čim več odgovorov, je Komisija organizirala turneje z združenji za upravljanje premoženja in njihovimi člani v najpomembnejših centrih za upravljanje premoženja v EU, to so Luksemburg, Francija, Irska, Združeno kraljestvo, Nemčija in Belgija. Z evropskimi in nacionalnimi združenji vlagateljev je bilo organiziranih več srečanj in konferenčnih klicev, posvetovanje pa je bilo predstavljeno skupini za uporabnike finančnih storitev 15. septembra 2016. Skupno je bilo prejetih 64 odgovorov: 52 od združenj ali podjetij, 8 od javnih organov ali mednarodnih organizacij in 4 od posameznikov. Večina odgovorov je navajala, da so bile regulativne ovire precej odvračilne za čezmejno distribucijo.

Na zahtevo Komisije in na podlagi prejetih dokazov je ESMA leta 2017 izvedel naknadno raziskavo, da bi pridobil dodatne informacije o specifičnih praksah trženja in zahtevah glede uradnega obveščanja v državah članicah.

Komisija je prav tako organizirala srečanja z investicijskimi skladi in evropskimi združenji vlagateljev, da bi pridobila več informacij. Osmim trgovinskim organom je bil 30. maja 2017 poslan vprašalnik o različnih področjih, ki jih zajema čezmejna distribucija investicijskih skladov. Še posebej je bil vprašalnik osredotočen na oceno stroškov, ki jih povzročajo regulativne ovire za čezmejno distribucijo, in opredelitev morebitnih koristi odprave teh ovir za upravitelje premoženja in vlagatelje. Iz povratnih informacij je očitno, da so stroški zaradi regulativnih ovir precejšnji: znašajo 1 do 4 % vseh stroškov investicijskega sklada. Oktobra leta 2017 je bila opravljena tudi ciljno usmerjena raziskava 60 enakopravno zastopanih malih, srednjih in velikih investicijskih skladov, izbranih po postopku stratificiranega slučajnega vzorčenja. Raziskava je potrdila pomen regulativnih ovir in potrebo po ukrepanju na ravni EU.

Komisija se je z zainteresiranimi stranmi posvetovala še v juniju in juliju leta 2017 v okviru začetne ocene učinka. Iz petih odzivov, prejetih od upraviteljev premoženja, njihovih združenj in združenj finančnih svetovalcev, je bilo mogoče razbrati podporo pobudi Komisije za zmanjšanje ovir za čezmejno distribucijo investicijskih skladov.