Povzetek mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov o priporočilu za sklep Sveta o odobritvi pogajanj o celoviti mednarodni konvenciji o boju proti uporabi informacijskih in komunikacijskih tehnologij v kriminalne namene

(Celotno besedilo tega mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini na spletišču ENVP www.edps.europa.eu)

(2022/C 240/05)

Evropska komisija je 29. marca 2022 izdala priporočilo za sklep Sveta o odobritvi sodelovanja Komisije v imenu Evropske unije v pogajanjih Združenih narodov (ZN) o celoviti mednarodni konvenciji o boju proti uporabi informacijskih in komunikacijskih tehnologij v kriminalne namene.

ENVP razume potrebo po tem, da organi kazenskega pregona hitro in učinkovito zagotovijo in pridobijo elektronske dokaze. Vendar poudarja, da že obstaja podoben mednarodni instrument, tj. Budimpeška konvencija in njen drugi dodatni protokol, ki je sedaj na voljo za podpis.

ENVP ugotavlja, da so se v ZN že začela pogajanja o drugi konvenciji za obravnavanje kibernetske kriminalitete in čezmejnega sodelovanja v kazenskih zadevah. Zato podpira priporočilo, da se Komisija pooblasti za pogajanje v imenu EU, ker bi to prispevalo k boljši ohranitvi ravni varstva, ki ga zagotavlja okvir EU za varstvo podatkov. Vendar ENVP opozarja, da je v ZN veliko držav z zelo različnimi pravnimi sistemi. Glede na to ENVP meni, da obstaja veliko tveganje, da bi lahko končno besedilo konvencije vodilo v ošibitev temeljnih pravic in svoboščin posameznikov, ki jih zagotavlja zakonodaja EU, zlasti njihovih pravic do varstva podatkov in zasebnosti. Zato je treba poudariti, da v primeru, da bi Svet podelil Komisiji pooblastilo pogajanje v tem okviru v imenu EU, takšno pooblastilo ne bi smelo zahtevati, da EU postane pogodbenica konvencije, če bi bila slednja sprejeta. ENVP meni, da si EU ne bi smela prizadevati, da postane pogodbenica te konvencije, če bi bila ogrožena raven varstva podatkov posameznikov, ki jo zagotavlja zakonodaja EU.

Cilj tega mnenja je zagotoviti institucijam EU konstruktivne in objektivne nasvete za preprečitev ogroženosti ravni varstva podatkov, ki jo zagotavlja pravo EU. ENVP pozdravlja, da je cilj mandata že na začetku zagotoviti, da konvencija določi stroge pogoje in stroge zaščitne ukrepe za zagotovitev, da države članice EU lahko spoštujejo in varujejo temeljne pravice, svoboščine in splošna načela prava EU, kakor so zapisani v pogodbah EU in Listini EU o temeljnih pravicah.

V zvezi s tem ENVP poudarja potrebo po zagotovitvi zlasti popolnega spoštovanja temeljnih pravic do zasebnosti in varstva osebnih podatkov. Sistem prava EU na področju varstva podatkov načeloma omogoča prenose podatkov tretji državi brez dodatnih zahtev samo, če ta tretja država zagotavlja ustrezno raven varstva. Če tretja država ni bila razglašena za ustrezno, za določene prenose veljajo izjeme, če so zagotovljeni ustrezni zaščitni ukrepi. Čeprav ENVP priznava, da v sporazumu s številnimi tretjimi državami morda ni mogoče v celoti zajeti terminologije in opredelitve pojmov prava EU, morajo biti zaščitni ukrepi za posameznike jasni in učinkoviti, da se zagotovi popolna skladnost s pravom EU. Sodišče Evropske unije je v zadnjih letih ponovno potrdilo načela varstva podatkov, vključno s sodnim varstvom in individualnimi pravicami posameznikov. Ta načela so še toliko bolj pomembna glede na občutljivost podatkov, potrebnih za kazenske preiskave.

ENVP zato meni, da so številne pogajalske smernice, ki so že predvidene, sicer dobrodošle, vendar bi jih bilo treba okrepiti. ENVP zlasti za zagotovitev skladnosti z listino EU in členom 16 PDEU podaja štiri glavna priporočila o pogajalskih smernicah:

— določbe o mednarodnem sodelovanju naj se omejijo na kazniva dejanja, opredeljena v konvenciji;

— izključita naj se neposreden dostop organov kazenskega pregona tretjih držav do podatkov in čezmejno neposredno sodelovanje s ponudniki storitev;

— za zagotovitev, da bi se namesto konvencije uporabljali prihodnji dvostranski in večstranski sporazumi s tretjimi državami, bi morali ti prihodnji sporazumi zagotavljati višje standarde v zvezi z varstvom temeljnih pravic, zlasti pravice do zasebnosti in varstva podatkov;

— za zagotovitev, da konvencija ne bo povzročila učinka med dvema državama pogodbenicama, če ena od njih izda obvestilo, da se z ratifikacijo, sprejetjem, odobritvijo ali pristopom druge države pogodbenice ne vzpostavijo odnosi med tema dvema državama pogodbenicama v skladu s to konvencijo.

Poleg tega mnenje vsebuje nadaljnja priporočila za izboljšave in pojasnila pogajalskih smernic. Pripombe v tem mnenju ne posegajo v morebitne dodatne pripombe, ki bi jih ENVP lahko podal, če bi se pojavila nadaljnja vprašanja, ki bi se obravnavala, ko bodo na voljo dodatne informacije. ENVP pričakuje, da bo z njim opravljeno posvetovanje o določbah osnutka konvencije še pred njenim dokončanjem.

1. UVOD IN OZADJE

1. Združeni narodi (ZN) so medvladna organizacija, ki jo trenutno sestavlja 193 držav članic ( 1 ) . ZN in njihovo delo temeljita na namenih in načelih iz njihove ustanovne listine. V skladu z listino ZN cilji organizacije vključujejo ohranjanje mednarodnega miru in varnosti, varstvo človekovih pravic, zagotavljanje humanitarne pomoči, spodbujanje trajnostnega razvoja in spoštovanje mednarodnega prava ( 2 )

2. , pri čemer se v celoti upoštevajo obstoječi mednarodni instrumenti ter prizadevanja na nacionalni, regionalni in mednarodni ravni za boj proti uporabi informacijskih in komunikacijskih tehnologij v kriminalne namene , zlasti delo in rezultati odprte medvladne strokovne skupine za izvedbo celovite študije o kibernetski kriminaliteti Generalna skupščina ZN je 17. decembra 2018 sprejela Resolucijo 73/187 o „boju proti uporabi informacijskih in komunikacijskih tehnologij v kriminalne namene“ ( 3 ) . Nato je 27. decembra 2019 sprejela Resolucijo 74/247 ( 4 ) , s katero je sklenila ustanoviti odprt ad hoc medvladni strokovni odbor (v nadaljnjem besedilu: ad hoc odbor), ki bo pripravil celovito mednarodno konvencijo o boju proti uporabi informacijskih in komunikacijskih tehnologij v kriminalne namene. Resolucija 74/247 poudarja potrebo po izboljšanju usklajevanja in krepitvi sodelovanja med državami v boju proti uporabi informacijskih in komunikacijskih tehnologij v kriminalne namene, vključno z zagotovitvijo tehnične pomoči državam v razvoju na njihovo zahtevo. Resolucija poudarja tudi potrebo po izboljšanju nacionalne zakonodaje in okvirov ter krepitvi zmogljivosti nacionalnih organov za obravnavanje take uporabe v vseh njenih oblikah, vključno z njenim preprečevanjem, odkrivanjem, preiskovanjem in pregonom ( 5 ) , zlasti delo in rezultati odprte medvladne strokovne skupine za izvedbo celovite študije o kibernetski kriminaliteti ( 6 ) . Ad hoc odboru podpredsedujejo tri države članice EU (Estonija, Poljska in Portugalska) ( 7 )

3. v celoti upošteval obstoječe mednarodne instrumente ter prizadevanja na nacionalni, regionalni in mednarodni ravni za boj proti uporabi informacijskih in komunikacijskih tehnologij v kriminalne namene Generalna skupščina ZN je 26. maja 2021 z Resolucijo 75/282 ( 8 ) nadalje ponovno potrdila, da bo ad hoc odborter prizadevanja na nacionalni, regionalni in mednarodni ravni za boj proti uporabi informacijskih in komunikacijskih tehnologij v kriminalne namene ( 9 ) . Sklenila je, da bo ta ad hoc odbor sklical vsaj šest zasedanj in končal svoje delo, da bi osnutek konvencije predložil Generalni skupščini na njenem oseminsedemdesetem zasedanju, ki naj bi se začelo septembra 2023 in končalo septembra 2024.

4. Prvo pogajalsko zasedanje je potekalo od 28. februarja do 11. marca 2022. Na njem so bili obravnavani cilji, področje uporabe, struktura in ključni elementi konvencije ( 10 ) . V skladu z osnutkom poročila tega prvega pogajalskega zasedanja je bilo dogovorjeno, da bi morali strukturo konvencije tvoriti naslednji elementi ( 11 ) Preambula 1. Splošne določbe 2. Kriminalizacija 3. Postopkovni ukrepi in kazenski pregon 4. Mednarodno sodelovanje 5. Tehnična pomoč, vključno z izmenjavo izkušenj 6. Preventivni ukrepi 7. Mehanizem izvajanja 8. Končne določbe.

5. Evropska komisija je sodelovala na zasedanjih ad hoc odbora kot opazovalka. Na posvetovanju med zasedanji, ki je potekalo 24. in 25. marca 2022, so bili zbrani prispevki različnih deležnikov o pripravi osnutka konvencije ( 12 ) . Naslednje pogajalsko zasedanje naj bi se začelo 30. maja 2022 ( 13 )

6. Evropska komisija je 29. marca 2022 izdala priporočilo za sklep Sveta o odobritvi sodelovanja Komisije v imenu Evropske unije v pogajanjih Združenih narodov o celoviti mednarodni konvenciji o boju proti uporabi informacijskih in komunikacijskih tehnologij v kriminalne namene (v nadaljnjem besedilu: priporočilo) ( 14 ) . Priporočilo spremlja priloga (v nadaljnjem besedilu: priloga), v kateri so opisane smernice, ki jih je Svet predlagal za pogajanje o konvenciji.

7. Komisija predlaga sprejetje sklepa Sveta na podlagi postopka iz člena 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) za sporazume, sklenjene med EU in tretjimi državami. Komisija želi s tem priporočilom pridobiti odobritev Sveta za njeno imenovanje kot glavne pogajalke v imenu EU za zagotovitev ustrezne udeležbe EU v pogajanjih ZN, ki naj bi se nanašala na elemente v zvezi z zakonodajo in pristojnostjo EU, zlasti na področju kibernetske kriminalitete ( 15 )

8. To mnenje ENVP je izdano kot odgovor na posvetovanje, ki ga je Evropska komisija opravila 29. marca 2022 v skladu s členom 42(1) uredbe EU o varstvu podatkov. ENVP pozdravlja sklic na to posvetovanje v uvodni izjavi 5 priporočila.

7. SKLEPNE UGOTOVITVE

42. ENVP podpira sprejetje sklepa Sveta, ki daje Evropski komisiji jasen mandat za sodelovanje v imenu EU v sedanjih pogajanjih ZN o tej konvenciji. Vendar poudarja, da pooblastilo za sodelovanje v pogajanjih ne bi smelo zahtevati, da mora EU postati pogodbenica konvencije, če bi bila ta sprejeta, zlasti si EU ne bi smela prizadevati, da postane pogodbenica te konvencije, če bi bila ogrožena raven varstva podatkov posameznikov, ki jo zagotavlja zakonodaja EU.

43. ENVP pozdravlja in poudarja pomen točk 6, 17 in 23 priloge, katerih cilj je ohraniti obstoječe svetovne in regionalne instrumente, ter zaščitnih ukrepov v točkah 8, 9, 10, 11, 13, 18, 19 in 24 priloge.

44. Glede na navedeno ENVP podaja naslednja priporočila: v zvezi z povezavo konvencije z drugimi instrumenti — v mandat naj se vključi, da bi si Unija morala prizadevati doseči, da bi se namesto konvencije uporabljali prihodnji sporazumi s tretjimi državami, če bi ti prihodnji sporazumi zagotavljali višje standarde v zvezi z varstvom temeljnih pravic, zlasti pravice do zasebnosti in varstva podatkov; v zvezi s področjem uporabe konvencije — določbe o sodelovanju naj se omejijo na kazniva dejanja, opredeljena v konvenciji; — v mandatu naj se pojasni, da bi morala Unija nasprotovati vsaki določbi o čezmejnem neposrednem dostopu do podatkov in čezmejnem neposrednem sodelovanju s ponudniki storitev; — pojasni naj se, da se smernice iz točke 15 priloge ne nanašajo na čezmejno sodelovanje; v zvezi s potrebo po ustreznih zaščitnih ukrepih in spoštovanju temeljnih pravic — v mandatu naj se pojasni, da bi morala Unija zagotoviti jasno razmejitev med kategorijami podatkov; — v mandat naj se vključi smernica, da bi se skušalo doseči, da se konvenciji priloži izčrpen seznam pristojnih organov v državah prejemnicah, ki naj bi se jim prenesli podatki, ter kratek opis njihovih pristojnosti; v zvezi s končnimi določbami: — v mandatu naj se podrobneje opredeli, da si mora Unija prizadevati doseči, da lahko država pogodbenica ob podpisu, ratifikaciji ali pristopu izjavi, da ne bo izvršila zahteve za prenose osebnih podatkov drugi pogodbenici, če bi obstajali znaki, da v državi prosilki ni več zagotovljena osnovna raven varstva podatkov; — v mandat naj se vključi, da bi si Unija morala prizadevati doseči, da se uvede določba o obveznem rednem pregledu praktičnega delovanja konvencije. Pregled naj se zagotovi vsaj pet let po začetku veljavnosti in nato v rednih intervalih, pri čemer naj se določi pogostnost teh dodatnih pregledov. Določi naj se vsebina pregleda. Pregled naj bo osredotočen na izvajanje konvencije ter oceno nujnosti in sorazmernosti. Ekipe za pregled naj vključujejo strokovnjake za varstvo podatkov, vključno s predstavniki nacionalnih organov za varstvo podatkov; — v mandat naj se vključi, da bi si morala Unija prizadevati zagotoviti, da konvencija ne bo veljala med dvema državama pogodbenicama, če ena od njiju izda obvestilo, da se z ratifikacijo, sprejetjem, odobritvijo ali pristopom druge države pogodbenice ne vzpostavijo odnosi med tema dvema državama pogodbenicama v skladu s to konvencijo.

45. Na koncu, ENVP bo Komisiji, Svetu in Evropskemu parlamentu na voljo za svetovanje v nadaljnjih fazah tega procesa. Pripombe v tem mnenju ne posegajo v morebitne dodatne pripombe, ki bi jih ENVP lahko podal, če bi se pojavila nadaljnja vprašanja, ki bi se obravnavala, ko bodo na voljo dodatne informacije. Pričakuje, da bo z njim opravljeno posvetovanje o določbah osnutka konvencije pred njenim dokončanjem.

Bruselj, 18. maja 2022 Wojciech Rafał Wiewiórowski

(1) Za države članice ZN glej tukaj: https://www.un.org/en/about-us/member-states

(2) Glej preambulo listine Združenih narodov, San Francisco, 26. junij 1945: https://www.un.org/en/about-us/un-charter/full-text

(3) Resolucija Generalne skupščine Združenih narodov z dne 17. decembra 2018, A/RES/73/187.

(4) Resolucija Generalne skupščine Združenih narodov z dne 27. decembra 2019, A/RES/74/247.

(5) Glej stran 1 resolucije.

(6) Odprto medvladno strokovno skupino za izvedbo celovite študije o kibernetski kriminaliteti je ustanovila Komisija za preprečevanje kriminalitete in kazensko pravosodje s sedežem na Dunaju na zahtevo Resolucije Generalne skupščine ZN 65/230 in je njen pomožni organ. Strokovna skupina je ločena od ad hoc odbora, ki se pogaja o konvenciji in je pomožni organ Generalne skupščine z drugačnim mandatom.

(7) Člani ad hoc odbora so: Alžirija (predsednica), Egipt, Nigerija, Kitajska, Japonska, Estonija, Poljska, Ruska federacija, Dominikanska republika, Nikaragva, Brazilija, Avstralija, Portugalska, Združene države Amerike (podpredsednice), Indonezija (poročevalka).

(8) Resolucija Generalne skupščine Združenih narodov z dne 26. maja 2021, A/RES/75/282.

(9) Glej točko 11 resolucije.

(10) Stališča, predložena na prvem zasedanju, so na voljo tukaj: https://www.unodc.org/unodc/en/cybercrime/ad_hoc_committee/ahc-first-session.html.

(11) https://documents-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/LTD/V22/012/09/PDF/V2201209.pdf?OpenElement.

(12) https://www.unodc.org/unodc/en/cybercrime/ad_hoc_committee/intersessional-consultations/1st-intersessional-consultation.

(13) https://www.unodc.org/unodc/en/cybercrime/ad_hoc_committee/ahc-second-session.html.

(14) Priporočilo za sklep Sveta o odobritvi pogajanj o celoviti mednarodni konvenciji o boju proti uporabi informacijskih in komunikacijskih tehnologij v kriminalne namene (COM(2022)132 final).

(15) Glej stran 2 obrazložitvenega memoranduma in člen 1 priporočila.