SL Uradni list Evropske unije C 48/33

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o strukturah financiranja malih in srednje velikih podjetij v sedanji finančni situaciji (mnenje na lastno pobudo)

2011/C 48/07

Poročevalka: Anna Maria DARMANIN

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 26. februarja 2009 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje na lastno pobudo o naslednji temi:

Strukture financiranja malih in srednje velikih podjetij v sedanji finančni situaciji.

Strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 8. julija 2010.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 465. plenarnem zasedanju 15. in 16. septembra (seja z dne 16. septembra) s 121 glasovi za, 1 glasom proti in 3 vzdržanimi glasovi.

1. Sklepi in priporočila

1.1 EESO spodbuja Evropsko komisijo, naj okrepi instrumente financiranja malih in srednje velikih podjetij (MSP), in sicer tako, da jamstveno shemo okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (CIP) ohrani tudi po koncu sedanjega obdobja financiranja, da malim in srednje velikim podjetjem omogoči preprost dostop do strukturnih sredstev in da jasno navede prednostna področja financiranja. Ker trenutno vsem primanjkuje lastnih sredstev, jamstvene ustanove svojim bančnim partnerjem v okviru sporazuma Basel II omogočajo koristno zmanjšanje kreditnega tveganja. Zato je treba podpreti ustanove za zagotavljanje vzajemnih jamstev.

1.2 EESO priporoča, da se za mikro-, mala in srednje velika podjetja oblikujejo platforme za trgovanje. Kotacija na najbolj priznanih borzah je povezana s preveč zahtevami po poročanju in dolgotrajnimi postopki, zato za MSP ni možna. Poleg tega so stroški običajno previsoki, vključno s stroški alternativne ali/in sekundarne kotacije (secondary listings). Majhne platforme, ki bi delovale na regionalni ravni in bi jih usklajevala evropska mreža, bi lahko postale novo orodje za zbiranje novega kapitala za mala podjetja. To bi naprej spodbudilo financiranje s tveganim kapitalom in financiranje prek poslovnih angelov, poleg tega pa bi malim upravljavcem tveganega kapitala pomagalo pri zagotavljanju podpore malim podjetjem.

1.3 MSP, predvsem mikropodjetja, težje dostopajo do finančnih sredstev. Poleg tega je družbi na splošno zelo nejasno, kam je šel ves denar za ukrepe reševanja bank. Verjetno ni primerno, da bi banke prisilili k objavi s tem povezanih podatkov; po mnenju EESO bi bilo bolj smiselno, da bi banke morale določen odstotek teh sredstev (v državah, ki dajejo takšna sredstva za reševanje) nameniti za zagotavljanje kreditov malim in mikropodjetjem, predvsem za inovativne projekte.

1.4 EESO se zavzema za razvoj okvira, ki bi omogočil lažje ustanavljanje participativnih in etičnih mikrofinančnih ustanov. Ta oblika financiranja je gotovo koristna za MSP, saj temelji na delitvi tveganja in dobička ter stabilnem financiranju in se izogiba špekulacijam. Komisija bi morala skrbno proučiti pojave, kot je „participativno bančništvo“, zato jo EESO poziva, naj pripravi zeleno knjigo, ki bi bila podlaga za razpravo o tej temi na evropski ravni. Pobude, ki so jih sprožile posamezne države, npr. Združeno kraljestvo, Francija, Nemčija, Italija, Luksemburg in Malta, so pozitivne, vendar lahko zavirajo nadaljnje povezovanje industrije finančnih storitev v EU. Poleg tega se lahko zgodi, da ločene in neusklajene pobude ne bodo prinesle tako učinkovitih rezultatov, kot bi jih lahko dosegli s to vrsto financiranja, npr. delitvijo tveganja in dobička ter financiranjem, ki upošteva socialni vidik. Spodbujanje islamskega mikrofinanciranja bi lahko sprožilo nove podjetniške dejavnosti, hkrati pa prispevalo k boju proti revščini v nekaterih regijah. Zato bi bilo treba pripraviti direktivo, v kateri bi predvideli, obravnavali in spodbujali alternativne metode financiranja, hkrati pa zagotovili, da bi zanje veljali enaki konkurenčni pogoji kot za druge, običajne načine financiranja.

1.5 EESO državam članicam predlaga, da odobrijo kredite neposredno MSP ali pa da finančnim institucijam dajo celotna ali delna jamstva ter jih tako spodbudijo k odobravanju kreditov za MSP. Med finančno krizo so se mnoge države članice odločile za takšno prakso, za katero se je izkazalo, da MSP dejansko olajša dostop do finančnih sredstev.

1.6 EESO meni, da bi moral Evropski investicijski sklad neposredno vlagati v MSP ali drugam prek podsklada za specifično področje, kot bi bil npr. sklad za mlade podjetnike, ki bi tudi spodbujal podjetniško kulturo. Poleg tega bi bilo treba sredstva Evropske investicijske banke (EIB) odobriti posrednikom, ki dajejo polno podporo MSP. EESO tudi predlaga, naj si posredniške banke in Evropska investicijska banka delijo tveganje, saj bi tako te banke spodbudili k uporabi sredstev EIB v korist MSP.

1.7 EESO priporoča bankam uporabo različnih oblik financiranja, kot je participativno, inovativno in etično financiranje. Oblike financiranja, kot ga npr. zagotavlja Grameen Bank v Bangladešu, so zaradi sporazuma Basel II možne le v omejenem obsegu. Finančne institucije se ne morejo ukvarjati s problemi namesto z rešitvami; to pomeni, da mora kreditni sistem temeljiti na analizi socialnega ozadja in ne na vnaprej določenem bančnem mehanizmu. Zato je potrebna hitra revizija sporazuma Basel II ali pa sklenitev sporazuma o financiranju, ki bo pomenil odmik od običajnih oblik financiranja.

1.8 V EU se pojavljajo mreže poslovnih angelov, ki pa na žalost niso regulirane in bi lahko dopuščale precejšnje zlorabe, kar bi podjetnike odvrnilo od uporabe tega pomembnega načina financiranja rasti. Zavzemati bi se bilo treba za pravni okvir, ki bi zagotovil spodbude za delovanje mreže poslovnih angelov ali za podobne dejavnosti.

1.9 EESO podpira zamisel, da države članice zagotovijo davčne spodbude za poslovne angele in njihove mreže, vključno z vlagatelji, ki so družinski člani, npr. starši. Mnogi mladi podjetniki so odvisni od finančne pomoči družine, saj drugih sredstev ni na voljo. Te vlagatelje bi bilo treba nagraditi in jih spodbujati z davčnimi olajšavami.

2. Uvod in ozadje

2.1 Pred državami članicami EU je velik izziv: spodbujati in pospeševati morajo podjetništvo. Evropski svet je na zasedanju v Lizboni marca 2000 ta izziv opredelil kot enega od ciljev, ki naj bi pomagali povečati stopnjo zaposlenosti, pospešiti gospodarsko reformo in okrepiti socialno kohezijo. 21. januarja 2003 je Evropska komisija objavila zeleno knjigo o podjetništvu v Evropi, v kateri je poudarila, da premalo Evropejcev ustanavlja lastna podjetja, in da obstoječa podjetja ne izkazujejo stalne rasti.

2.2 Razvoj podjetništva prinaša pomembne koristi, tako gospodarske kot družbene. Podjetništvo ni le gonilna sila za ustvarjanje delovnih mest, inovacije, konkurenčnost in rast, temveč tudi prispeva k osebni izpolnitvi in doseganju socialnih ciljev (1).

2.3 Povezanost med podjetništvom in uspešnostjo nacionalnega gospodarstva se kaže v preživetju podjetij, inovativnosti, odpiranju delovnih mest, tehnološkem napredku in povečanju produktivnosti ter izvoza. Zato je podjetništvo koristno ne le za posameznike, ki se z njim ukvarjajo, temveč tudi za celotno družbo.

2.4 Raziskava centra za podjetja in raziskave gospodarskega razvoja (Centre for Enterprise and Economic Development Research) je pokazala, da je financiranje ustanovitve podjetja ena najpogosteje omenjenih težav, ki pesti mlade podjetnike (poleg zakonsko določenih upravnih postopkov). Toda le približno 40 % specializiranih organizacij za podporo, ki so sodelovale v raziskavi, je menilo, da so te težave večje kot finančne ovire, s katerimi se ubadajo druga mala podjetja. Mnoga nova podjetja težko najdejo jamstvo za zavarovanje kredita, ki ga potrebujejo za ustanovitev podjetja, kar je lahko za mlade podjetnike večja ovira, ker imajo bolj omejene možnosti za zbiranje sredstev, ki bi jih lahko uporabili v ta namen. Seveda je to v različnih panogah in pri različnih poslovnih dejavnostih različno velika praktična ovira.

2.5 Sedanja gospodarska kriza odvrača od podjetništva, predvsem zaradi načina, kako vpliva na MSP. EESO je temeljito proučil izbruh in posledice finančne krize ter ključno vlogo bančnega sistema pri tem. Dejstvo je, da kriza še vedno zelo negativno vpliva na MSP, ki še vedno težko dostopajo do financiranja.

2.6 V sedanjih razmerah so bančni krediti še vedno izredno pičli (kljub velikim znižanjem temeljnih obrestnih mer), razlogi za to pa so:

— izgube, ki so posledica različnih računovodskih praks za posamezne trge (banke v svojih bilancah popravijo vrednost vrednostnih papirjev navzdol, ker za takšne papirje v bližnji prihodnosti ni trga);

— vse več slabih ali dvomljivih dolgov potrošnikov, ki so posledica recesije;

— pomanjkanje medbančnega tržnega financiranja; to stanje se kljub ukrepom številnih vlad doslej še ni izboljšalo;

— dejavnik stalne negotovosti – bančniki se bojijo za svoje službe, zato so manj pripravljeni tvegati in odobravati kredite, ki se zdijo tvegani.

2.7 Tako je kapital, ki ga ponujajo banke, namenjen samo obstoječim strankam, ki jih banka ne sme izgubiti, ali bolj kakovostnim instrumentom s fiksnimi obrestnimi merami, kot so državni papirji. Ker si morajo vlade izposojati vse več denarja za finančne injekcije v gospodarstvo, se je razpoložljivost sredstev za najem državnega dolga povečala, kar pomeni manj sredstev za podjetja in posojila potrošnikom.

3. Kratek pregled načina delovanja MSP brez upoštevanja uradne statistike

3.1 Za MSP so značilne mnoge posebnosti; tudi če bi navedli vse, ne bi mogli zajeti celotne dinamike teh podjetij. Kljub temu pa je smiselno na kratko opisati nekaj od teh značilnosti.

3.2 MSP so običajno v družinski lasti več generacij. Pri tem je družina pomemben vlagatelj v podjetje, vendar ne vedno zadosten. MSP običajno delujejo lokalno, kar vpliva na njihov način oddajanja del zunanjim izvajalcem in najemanja delavcev (ki je pogosto zelo premišljen). Med funkcijo vodenja podjetja in lastništvom ni velike razlike; osebje in lastniki podjetja so pogosto v tesnem odnosu (kar poveča medsebojno lojalnost). MSP so prilagodljiva, dinamična in hitro privzemajo inovacije. Tipična MSP se izogibajo tveganju pri upravljanju svojih denarnih tokov in preden se obrnejo na kreditne ustanove, raje posežejo po rezervah. Pri pridobivanju sredstev in kreditov se srečujejo z mnogimi birokratskimi ovirami.

3.3 Dojemanje MSP kot strank, ki jim je bolj tvegano posojati, deloma izhaja iz njihovih značilnosti: pogosto so to mlada podjetja, ki se izogibajo dolgotrajnim in birokratskim sistemom financiranja, nimajo dovolj jamstvenega premoženja in zaradi svoje majhnosti običajno tudi ne dovolj upravljavskih orodij za obvladovanje tveganja.

3.4 Treba je dodati, da so težave, s katerimi se soočajo MSP, za mikropodjetja še hujše.

4. Instrumenti financiranja

4.1 Kotacija na borzi: začetne javne ponudbe na borzi se običajno povezujejo z uveljavljenimi podjetji, ki želijo zbrati dolgoročni kapital v obliki delnic ali obveznic. To se na splošno zgodi pred fazo širitve podjetja, ko lastniki in/ali vlagatelji tveganega kapitala iščejo možnost za izhod. Obstajajo tudi sekundarni kreditni trgi, ki pa običajno niso primerni za mikropodjetja, saj se k njim lahko zatečejo le podjetja iz zgornjega segmenta MSP. Čeprav so stroški alternativnega kotiranja ponavadi manjši kot pri prvem kotiranju, za oba veljajo enake zahteve za razkritje. Stroški kotacije lahko znašajo od 500 000 EUR dalje.

4.2 Novi viri financiranja, participativno bančništvo: v Evropi prihaja do novega pojava, znanega kot participativno, etično ali islamsko bančništvo. Način, na katerega deluje, je v sedanjih razmerah zanimiv in verjetno ustreza MSP in njihovim zahtevam. Ponuja različne instrumente in mnogi od njih niso neznani evropskim državam. Vendar pa nekateri predpisi, predvsem davčni, ovirajo razvoj te oblike financiranja. Žal je mogoče ugotoviti, da različne države EU (npr. Združeno kraljestvo, Francija, Luksemburg, Nemčija, Malta in Italija) sprejemajo ukrepe ločeno druga od druge, kar lahko ustvari ovire na notranjem trgu. Seveda pa bi participativne finančne ustanove lahko poiskale alternativne zakonodajne instrumente za prodor na trg EU (2).

4.2.1 Ta oblika financiranja je za MSP gotovo koristna, saj temelji na delitvi tveganja in dobička ter stabilnem financiranju, izogiba pa se špekulacijam in nekaterim vrstam naložb.

4.2.2 Resnično novo področje, ki se šele razvija, je t. i. islamsko mikrofinanciranje. Obsega vrsto finančnih storitev za ljudi, ki tradicionalno ne veljajo za kreditno sposobne, predvsem ker nimajo jamstev, s katerimi bi se finančna ustanova zaščitila pred tveganjem izgube.

4.2.3 Resnična novost pri mikrofinanciranju je dejstvo, da daje možnost ljudem, ki jim je bil zavrnjen dostop do finančnega trga, odpira nove priložnosti in ljudem omogoča, da končno uresničijo svoje projekte in zamisli z lastnimi sredstvi ter se tako izognejo pomoči, podpori in odvisnosti. Izkušnje z mikrofinanciranjem povsod po svetu so jasno pokazale, da revni potrebujejo širok spekter finančnih storitev, da so pripravljeni prevzeti z njimi povezane stroške in da so popolnoma vredni zaupanja bank. Ciljna skupina za mikrofinanciranje so revni, ki živijo na robu t. i. praga revščine, ki bi lahko lažje izboljšali kakovost svojega življenja in imajo podjetniške zamisli, vendar nimajo dostopa do formalnih načinov financiranja.

4.2.4 Na tem področju je bilo izvedenih le nekaj študij in izkušenj je še vedno razmeroma malo, kljub temu pa je že zdaj jasno, da ima ogromen potencial, saj lahko prispeva k boju proti revščini ter finančni in socialni izključenosti, pa tudi k temu, da bodo finančne ustanove v državah v razvoju z islamskim kulturnim ozadjem dobile več strank, ki bodo tudi imele več sredstev. Participativno bančništvo se torej ne osredotoča zgolj na finančni uspeh, temveč si z ustanavljanjem bolj zdravih finančnih ustanov, ki lahko tudi na najnižji ravni zagotavljajo učinkovito finančno pomoč, poleg tega prizadeva za čim večje družbene koristi.

4.3 Vladne sheme financiranja in sheme EU: vlade prek svojih posrednikov spodbujajo podjetništvo z različnimi ukrepi, kot so davčne spodbude in sheme financiranja, npr. subvencije iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega investicijskega sklada.

4.3.1 Nekatere pobude za začetni in zagonski kapital se ne izvajajo v zaželenem obsegu.

4.4 Poslovni angeli, znani tudi kot zasebni vlagatelji ali neformalni vlagatelji tveganega kapitala, veljajo za netradicionalne vire financiranja in predvsem zagotavljajo lastniški kapital za podjetja v fazi zagona dejavnosti do zgodnje faze rasti.

5. Okvir za ukrepe, ki bi jih bilo treba sprejeti za blažitev investicijske in finančne krize ter lažji dostop MSP do kreditov

5.1 V sedanjih gospodarskih razmerah je odločilnega pomena hitro izvajanje Akta za mala podjetja, ki ga je pripravila Komisija in ki ga je EESO pozdravil, vendar zdaj znova opozarja, da je najpomembnejša naloga izvajanje predlaganih pobud.

5.1.1 V času, ko je likvidnost za MSP razkošje, Odbor poziva k spremembi direktive o boju proti zamudam pri plačilih, da bi MSP zagotovili pravočasno plačilo za vse storitve in spoštovanje 30-dnevnega roka. Toda uveljavljanje teh zahtev mora biti izvedljivo v praksi, pri čemer se morajo pravil držati predvsem dobavitelji (tako zasebni kot javni).

5.1.2 Tudi direktivo o znižani stopnji DDV za lokalne in delovno intenzivne storitve, ki jih večinoma zagotavljajo MSP, je treba začeti hitro izvajati. Čeprav je sprožila nekaj polemik, se ocenjuje, da bi MSP dala gospodarsko spodbudo; tako bi bila ta podjetja privlačnejša za končnega porabnika.

5.2 Po podatkih evropskih gospodarskih zbornic ima 30 % MSP težave z likvidnostjo, četrtina zato, ker jim banke niso odobrile kredita. V času, ko so banke pod strogim nadzorom in izvajajo izredno konzervativno politiko financiranja, so MSP žrtve takšnega pristopa, kar bo škodilo celotnemu gospodarstvu.

5.2.1 EU je v okviru načrta za oživitev gospodarstva povečala sredstva Evropske investicijske banke in s tem tudi sredstva bank, namenjena MSP. Toda izkušnje MSP kažejo, da še vedno zelo težko dostopajo do bančnih kreditov. Čeprav je bil torej denar namenjen za kredite za MSP, dejansko ne pride v njihove roke. Zato je pomembno, da izbrane posredniške banke, ki naj bi upravljale sredstva Evropske investicijske banke, v celoti podpirajo MSP. Če se večkrat dogaja, da posrednik ne daje sredstev MSP, bi ga morala Evropska investicijska banka zamenjati. Za spodbuditev posrednikov, da bi sredstva EIB resnično posojali MSP, bi tveganje morale prevzeti obe strani, namreč EIB in posredniki in ne samo slednji.

5.3 Pomembno vprašanje, zlasti pri ustanavljanju podjetij, je dostop do tveganega kapitala. Trg tveganega kapitala za podjetja v zgodnji fazi v Evropi znaša zgolj okrog 2 milijardi EUR letno, kar predstavlja le približno 25 % ameriškega trga. Le eno od 50 MSP se za sredstva obrne na družbo tveganega kapitala. Informacije o financiranju s tveganim kapitalom je lahko najti, vendar se tradicionalna MSP zelo pogosto ne zavedajo, da lahko resnično dobijo ta sredstva. To je povezano tudi s konzervativnim pristopom evropskih podjetnikov do tveganja, ki se raje zatekajo k bančnim storitvam kot financiranju s tveganim kapitalom.

5.4 Javni razpisi so pomembni za MSP, vendar so ta trenutno manj konkurenčna, ker imajo „velike ribe“ več izkušenj, pa tudi zaradi strogih določb v zvezi z bančnimi jamstvi in finančnimi izkazi o prometu. Javni razpisi bi morali vključevati več pobud, prijaznih za MSP, npr. manjše kapitalske zahteve, za katere so potrebna bančna jamstva. Spodbujati bi morali oddajanje ponudb MSP in podpirati grozde MSP.

5.5 Zmanjšanje birokracije je glavna prednostna naloga za MSP, ki morajo v primerjavi z večjimi podjetji nositi nesorazmerno veliko regulativno in administrativno breme. Dokazano je, da veliko podjetje na splošno porabi 1 EUR na zaposlenega za regulativne obveznosti, malo podjetje pa do 10 EUR. Komisija je na pravi poti glede zmanjšanja birokracije, vendar smo še vedno daleč od stanja, ki bi resnično pomagalo MSP.

5.6 Trajnostna konkurenca je prihodnost našega gospodarstva. MSP, ki spoštujejo načela trajnosti in delujejo na področju „zelenega gospodarstva“, bi bilo treba pomagati pri pridobivanju sredstev.

5.7 Za MSP, ki uporabljajo nove tehnologije, je na voljo obsežno in široko zastavljeno financiranje EU. MSP, ki ponujajo bolj tradicionalne izdelke ali storitve, bi bilo treba spodbujati k inovativnim pristopom, tudi na njihovem lastnem področju delovanja. Instrumente financiranja bi bilo treba še okrepiti, da bi podpirali tudi ta širok spekter dejavnosti MSP.

5.8 EESO priznava, da so imela združenja, kot je AECM (Association européenne du cautionnement mutuel), med krizo pomembno vlogo. EESO spodbuja Komisijo, naj še naprej zagotavlja ugodno okolje za takšne organizacije, da bi te s finančnimi jamstvi še naprej podpirale MSP.

5.9 Program za konkurenčnost in inovativnost je bil pomemben instrument za MSP, zato EESO spodbuja Komisijo, naj ohrani instrument jamstev za MSP v tem programu tudi v obdobju po letu 2013.

V Bruslju, 16. septembra 2010 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Mario SEPI

(1) Flash Eurobarometer, raziskava o podjetništvu v EU (25 držav članic), Združenih državah, na Islandiji in Norveškem. Analitično poročilo.

(2) Glej poročilo Islamic Finance in a European Union Jurisdiction, Workshops Report, ki so ga objavili malteški institut za menedžement, malteško združenje delodajalcev in malteška unija bančnih delavcev.