Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2021/C 400/06)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Bračko maslinovo ulje“

EU št.: PDO-HR-02599 – 18. marec 2020

ZOP (X) ZGO ( )

1. Ime

„Bračko maslinovo ulje“

2. Država članica ali tretja država

Hrvaška

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1. Vrsta proizvoda

Skupina 1.5 Olja in masti (maslo, margarina, olje itn.)

3.2. Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Oljčno olje „Bračko maslinovo ulje“ se da na trg z naslednjimi fizikalno-kemijskimi in organoleptičnimi lastnostmi:

— proste maščobne kisline: ≤ 0,6 %;

— peroksidno število ≤ 15 mEq O2/kg;

— K270 ≤ 0,22;

— vsebnost skupnih fenolov > 300 mg/kg olja;

— vonj po svežih plodih oljke, listju/travi (mediana sadežnosti ≥ 3);

— okus zdravih in svežih plodov oljke, prisotni sta grenkost in pikantnost, in sicer naslednje intenzivnosti: mediana grenkosti: ≥ 3; mediana pikantnosti: ≥ 3;

— oljčno olje „Bračko maslinovo ulje“ mora biti brez organoleptičnih napak; vsota median pozitivnih organoleptičnih lastnosti mora biti ≥ 10.

3.3. Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

„Bračko maslinovo ulje“ se proizvaja iz avtohtone sorte oljk oblica, ki mora biti prisotna v najmanj 80-odstotnem deležu. Uporabijo se lahko tudi druge sorte, ki pa ne smejo predstavljati več kot 20 % oljčnega olja „Bračko maslinovo ulje“. Vse oljke, ki se uporabijo za proizvodnjo oljčnega olja „Bračko maslinovo ulje“, morajo biti iz registriranih oljčnih nasadov na območju proizvodnje iz točke 4 enotnega dokumenta.

Oljke sorte oblica spadajo v skupino oljk z mešanimi lastnostmi. Količina olja v plodovih se giblje med 17 % in 22 %.

3.4. Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse faze proizvodnje oljčnega olja „Bračko maslinovo ulje“:

1. gojenje oljk,

2. obiranje in prevoz oljk,

3. predelava oljk v olje,

4. skladiščenje olja

morajo potekati na geografskem območju iz točke 4.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Oljčno olje „Bračko maslinovo ulje“ se daje na trg v embalaži iz materiala, ki je inerten za olje: vsebnikih iz temnega stekla, temne plastike, kovine ali keramike, na notranji strani prevlečenih z materialom, namenjenim za stik z živili, kakor je določeno z veljavno zakonodajo. Proizvajalci lahko prosto izberejo polnilnico, ki se jim na podlagi njihove strokovne presoje zdi najboljša.

Oljčno olje „Bračko maslinovo ulje“ je občutljivo na zunanje vplive (svetloba, temperatura in zrak), zato se je treba izogibati dejavnikom, ki bi lahko pred pakiranjem negativno vplivali na njegove lastnosti.

3.6. Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Ko se da oljčno olje „Bračko maslinovo ulje“ na trg v kakršnem koli pakiranju, mora biti ime „Bračko maslinovo ulje“ po velikosti, vrsti in barvi črk (tipografija) bolj opazno od drugih napisov. Velikost oznake proizvajalca ne sme presegati 70 % velikosti imena proizvoda.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Oljčno olje „Bračko maslinovo ulje“ se lahko proizvaja le na otoku Braču. Za upravne namene otok Brač spada v Splitsko-dalmatinsko županijo in obsega mesto Supetar ter občine Postira, Pučišća, Selca, Bol, Nerežišća, Milna in Sutivan. Od kopnega na severu ga loči Braški preliv, od otoka Šolte na zahodu Splitska vrata, od otoka Hvara na jugu pa Hvarski kanal.

5. Povezava z geografskim območjem

Na posebne kemijske in organoleptične lastnosti oljčnega olja „Bračko maslinovo ulje“ vplivajo številni dejavniki, kot so geološke in podnebne razmere na Braču, ki je najvišji otok v Jadranskem morju, prevladujoča avtohtona sorta oblica, ki dobro uspeva na opredeljenem območju proizvodnje, ter veščine pridelovalcev oljk na Braču, ki gojijo oljke in predelujejo njihove plodove v oljčno olje.

Brač je najvišji otok v Jadranskem morju (778 m) s skupno površino 395 km2. Na otoku so tri različna geomorfološka območja: nižji priobalni pas (največja nadmorska višina 170 m), osrednja planota (do 400 m) in višje ležeče planinsko območje. Po Köppnovi podnebni klasifikaciji priobalni pas na Braču spada v tip podnebja Csa, za katerega so značilna suha, vroča poletja in kratke, mile zime, imenuje pa se tudi podnebje oljke. Povprečna temperatura januarja in februarja je 8–8,4 °C, julija in avgusta pa 25,4–25,7 °C. Brač leži na najsončnejšem delu Jadranskega morja s približno 2 600 sončnimi urami letno. To je ugodno za gojenje oljk, ki potrebujejo veliko sonca, zlasti v obdobju zorenja in kopičenja olja v plodovih. Od julija do septembra povprečno pade 18,7 mm dežja v juliju, 30,4 mm v avgustu in 81,2 mm v septembru, zaradi česar se poveča delež skupnih fenolnih spojin, ker oljke v času zorenja plodov ne dobijo veliko vode. Ti podnebni dejavniki, predvsem visoke temperature, ultravijolično sevanje in majhna količina padavin, ki so značilni za otok Brač, povzročijo okoljski stres, ki spodbuja sekundarni metabolizem v oljkah ter določa posebne kemijske in organoleptične lastnosti oljčnega olja „Bračko maslinovo ulje“, opisane v točki 3.2.

Lokalni prebivalci so s krčenjem, kopanjem in gnojenjem obdelali naravno prisotna zemljišča, da bi tako čim bolj povečali obdelovalno površino. Terasiranje je bilo od nekdaj glavni način, na katerega so ljudje oblikovali zemljišča in tako ustvarili nove obdelovalne površine. Z zarezovanjem v teren in oblikovanjem teras so se območja proizvodnje sicer zmanjšala, vendar so tako ohranili rodovitna tla in omogočili obdelovanje zemlje. Tako obdelana tla so najprimernejša za gojenje oljk, nasadi oljk na Braču pa rastejo na terasah.

Oljke so na Braču prisotne že več kot 2 000 let. Ker je oljka zgodovinsko najpomembnejša kmetijska rastlina na Braču, je postala sinonim zanj, oblica, ki je najpomembnejša sorta oljk na otoku, pa se v Svetovnem katalogu sort oljk (World Catalogue of Olive varieties) imenuje tudi Bračka (oljka z Brača). Prebivalci Brača so svoje okolje prilagodili potrebam pridelovanja oljk in sorto oblica izbrali kot najboljšo sorto. Ta s sajenjem in cepljenjem divjih oljk postala prevladujoča sorta na otoku ter predstavlja več kot 80 % oljk, ki se uporabijo za proizvodnjo oljčnega olja „Bračko maslinovo ulje“.

Sorta oblica je bila kot prevladujoča sorta na Braču izbrana zaradi njenega ugodnega odziva na okoljski stres (visoke temperature in pomanjkanje vode), saj se prav pod takšnimi pogoji v času zorenja plodov v sorti oblica poveča delež skupnih fenolnih spojin, s čimer oljčno olje „Bračko maslinovo ulje“ pridobi značilne organoleptične lastnosti .

„Bračko maslinovo ulje“ je prepoznavno po svoji visoki kakovosti. Fizikalno-kemijske in organoleptične analize oljčnega olja „Bračko maslinovo ulje“ so pokazale, da je to ekstra deviško oljčno olje z majhnim deležem prostih maščobnih kislin (≤ 0,6 %) in nizko vrednostjo peroksidnega števila, vonjem po svežih oljkah in listju/travi z mediano sadežnosti ≥ 3 ter uravnoteženo grenkostjo in pikantnostjo z naslednjimi vrednostmi: mediana grenkosti ≥ 3, mediana pikantnosti ≥ 3. Oljčno olje „Bračko maslinovo ulje“ je brez organoleptičnih napak; vsota median pozitivnih organoleptičnih lastnosti je ≥ 10.

Navedene organoleptične lastnosti oljčnega olja „Bračko maslinovo ulje“ izhajajo iz visoke vsebnosti fenolnih spojin, ki so naravni antioksidanti, ki vplivajo na kakovost oljčnega olja in njegovo oksidacijsko stabilnost. Delež in sestava fenolnih spojin sta odvisna od agronomskih, podnebnih, talnih in tehnoloških dejavnikov, kot so sorta oljke, podnebne razmere, stopnja zrelosti plodov in proizvodni proces. Skupna količina fenolnih spojin v oljčnem olju „Bračko maslinovo ulje“ presega 300 mg/kg olja.

Najpomembnejši človeški dejavniki, ki vplivajo na specifičnost oljčnega olja „Bračko maslinovo ulje“, so izbira časa obiranja, način prevoza plodov oljk in njihove predelave v olje ter pogoji skladiščenja. Obiranje se na Braču začne konec septembra ali na začetku oktobra, ko so plodovi oljk le rahlo obarvani s temnejšimi toni in so še čvrsti, zaradi česar so primernejši za prevoz v oljarno. Pri obiranju oljk na tej stopnji zrelosti je donos olja sicer bistveno manjši, vendar se tako zagotovi visoka kakovost oljčnega olja „Bračko maslinovo ulje“. Kratko obdobje med obiranjem in predelavo, skrben prevoz ter poseben postopek predelave oljk, pri katerem mora biti temperatura oljčne drozge nižja od 27 °C, ugodno vplivajo na posebne kemijske in organoleptične lastnosti oljčnega olja „Bračko maslinovo ulje“. Dobre prakse skladiščenja omogočajo, da olje ohrani navedene lastnosti, dokler se ne proda in zaužije. Raziskave kažejo, da tak pristop k proizvodnji olja poskrbi za razpoznavne značilnosti oljčnega olja „Bračko maslinovo ulje“, kot so nizka vrednost prostih maščobnih kislin in nizko peroksidno število, visoka vrednost skupnih fenolnih spojin, uravnotežena grenkost ter pikantnost in izrazita sadežnost.

Neprekinjena proizvodnja oljčnega olja „Bračko maslinovo ulje“ od 16. stoletja ter nenehno izboljševanje kmetijskih tehnik in tehnologij za predelavo oljk v olje prispevata k njegovemu ugledu, ki ga potrjujejo tudi številne nagrade za kakovost, ki jih je proizvod prejel v preteklosti in jih še vedno prejema.

Skratka, na posebne fizikalno-kemijske in organoleptične lastnosti oljčnega olja „Bračko maslinovo ulje“ odločilno vplivajo vzajemno delovanje zgoraj navedenih posebnih značilnosti geografskega območja in človeških dejavnikov, ki izvirajo iz njih, genetske značilnosti ter prilagoditev prevladujoče sorte oljk oblica okoljskim razmeram.

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/zoi-zozp-zts/dokumenti-zoi-zozp-zts/SPECIFIKACIJA_BRACKO_MASLINOVO_ULJE.pdf

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.