V sektorju električne energije je zaključenih 10 od 12 projektov. Preostala dva dobro napredujeta in bosta po pričakovanjih zaključena do konca leta 2017.

Skupaj je bilo namenjenih 2 267 574 462 EUR, od katerih je bilo upravičencem do 30. junija 2017 izplačanih 1 483 712 280 EUR. Plačila so odvisna od trdne zaveze upravičencev, da projekt izvedejo s sprejetjem končne naložbene odločitve.

Nosilci projektov so dosegli precejšen napredek pri vključevanju električne energije iz vetrnih elektrarn na morju v omrežje, medtem ko so se nosilci zadnjega preostalega projekta zajemanja in shranjevanja CO2 odločili, da bodo prekinili finančno pomoč projektu.

Stanje na področju plinske in elektroenergetske infrastrukture je naslednje: pet projektov dobro napreduje, en projekt pa je v fazi razprave. Večina projektov je zaključenih, nosilci projektov pa bi morali končni zahtevek za izplačilo predložiti do konca letošnjega leta.

V tem poročilu je za vsak del programa EEPO naveden doseženi napredek pri izvajanju projektov in Evropskega sklada za energijsko učinkovitost. To poročilo je pripravljeno na podlagi poročila, ki je bilo sprejeto leta 2016 . Zajema izvajanje projektov med 31. avgustom 2016 in 30. junijem 2017 ter izplačila, izvršena v tem obdobju.

Energetska infrastruktura in inovacije, ki so gonilna sila Evropskega energetskega programa za oživitev (EEPO), so danes še vedno enako pomembne, kot so bile leta 2009, ko je bil program EEPO vzpostavljen.

Za polje vetrnic na morju pri Aberdeenu je julija 2016 bila sprejeta pozitivna končna naložbena odločitev. Izzivi pri pridobivanju soglasij na morju in na kopnem so zamaknili projekt, gradnja bi se naj po ocenah začela v zadnjem četrtletju 2017 (s pričetkom obratovanja sredi leta 2019).

Zaključeni so bili štirje od devetih projektov, dva pa sta bila predčasno ustavljena. Za projekte je bilo izplačanih 255 744 668 EUR (po odštetju nalogov za izterjavo). Trije preostali projekti so v izvajanju.

·obsežne preskuse, proizvodnjo ter uporabo inovativnih turbin in konstrukcij za temelje na morju (šest projektov) in

Elektroenergetski projekt Halle/Saale–Schweinfurt povezuje severovzhodni del Nemčije z jugovzhodnim in omogoča prenos električne energije iz obnovljivih virov, ki se proizvaja v severni Nemčiji in regiji Severnega morja, do preostalega nemškega omrežja. Povezovalni daljnovod je bil dokončan konec septembra 2017.

Na primer okrepitev francoskega plinskega omrežja na osi Afrika–Španija–Francija dobro napreduje. S projektom se bo razvilo plinsko omrežje v Franciji, da se okrepi os Afrika–Španija–Francija (Saint-Martin de Crau–Saint Avit in Lacal–Lussagnet). V regiji se bo izboljšala zanesljivost oskrbe in konkurenca na trgu. Sredstva iz programa EEPO so zagotovila razvoj projektov predvsem na vzhodni osi, tako da so spodbudila upravičence k odločitvi o naložbi.

V plinskem sektorju je zaključenih 25 od 32 projektov; dva napredujeta po načrtu, en je trenutno v fazi razprave, štirje pa so bili ustavljeni. Vsi projekti za povratni tok in povezovalni projekti v srednji in vzhodni Evropi so zaključeni, razen projekta za povratni tok v Romuniji, ki ga je Komisija ustavila septembra 2014.

Uresničevanje preostalih dveh projektov, Kriegers Flak in Cobra Cable, je napredovalo po pričakovanjih. Evropska komisija je v zvezi s projektom Kriegers Flak septembra 2015 odobrila spremembo sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev za novo tehnično rešitev. Upravičenca 50Hertz in Energinet.dk sta sprejela končno odločitev o gradnji.

Javno naročanje na ravni EU za glavno infrastrukturno opremo se počasi zaključuje. V skladu z načrtom sta upravičenca sklenila skoraj vse pogodbe, gradnja pa je v teku. Postopek pridobivanja dovoljenj za Nemčijo in Dansko poteka po pričakovanjih. Povezovalni daljnovod na morju Kriegers Flak CGS naj bi začel delovati do konca leta 2018.

Projekt Cobra Cable po sprejetju končne naložbene odločitve decembra 2015 ustrezno napreduje, razen dveh ciljev, in sicer proizvodnja ter preizkus pretvornikov in kabla. Zato bo treba podaljšati pogodbe za 12 mesecev, da se zagotovi zaključek aktivnosti in predložitev rezultatov v pogodbenem roku. Izgradnja in preizkus povezovalnega daljnovoda sta predvidena za leto 2018, da bi se obratovanje začelo v letu 2019. V izdelavi je študija na visoki ravni, usmerjena pa je v opredelitev in opis pomembnih vidikov zasnove, ki jih je treba upoštevati za pripravo povezave HVDC na prihodnje delovanje v omrežju z več sponkami.

3. Zajemanje in shranjevanje CO2

Ta podprogram EEPO je sestavljalo šest projektov, pri čemer je bila podpora v višini 1 milijarde EUR namenjena projektom, katerih cilj je bil zaobseči celoten postopek zajemanja, prevoza in shranjevanja CO2.

Končan je bil en projekt, ki je zagotovil delujoče pilotne obrate za zajemanje, prevoz in shranjevanje. Trije projekti so bili predčasno ustavljeni zaradi odločitve nosilca, da ne bo vlagal, en projekt je bil zaključen, ne da bi bil dokončan, projekt ROAD pa je bil zadnji preostali projekt. Za te projekte je bilo izplačanih 424 040 501 EUR.

Napredek pri projektih zajemanja in shranjevanja CO2

Novembra 2016 so se Komisija in nosilci projekta ROAD po napredku pri pogovorih o dodatnih virih financiranja, prestrukturiranju projekta in spremembi v cenejše skladišče dogovorili o podaljšanju sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev do 31. decembra 2019. Vendar so junija 2017 nosilci projekta obvestili Komisijo, da se je partner iz konzorcija Engie and Uniper odločil prekiniti finančno podporo projektu, nato pa je tudi potrdil umik iz sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev. Posledično je sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev v postopku prekinitve. Vendar je v pripravi nov projekt pod vodstvom rotterdamskega pristanišča, ki bi lahko, če bi bil uspešen, črpal iz drugih sredstev Skupnosti.

III. EVROPSKI SKLAD ZA ENERGETSKO UČINKOVITOST (EEEF)

Decembra 2010 je bilo iz Evropskega energetskega programa za oživitev (EEPO) 146,3 milijona EUR dodeljenega finančnemu instrumentu za projekte trajnostne energije. Prispevek EU za Evropski sklad za energijsko učinkovitost, ustanovljen julija 2011, je znašal 125 milijonov EUR in je do zdaj dosegel skupno vrednost 265 milijonov EUR ; podprt je z instrumentom tehnične pomoči s proračunom 20 milijonov EUR in z dejavnostmi za ozaveščanje v višini 1,3 milijona EUR.

Evropski sklad za energijsko učinkovitost zagotavlja prilagojeno financiranje (z dolžniškimi in lastniškimi instrumenti) za projekte na področju energijske učinkovitosti, obnovljivih virov energije in čistega mestnega prometa. Upravičenci so lokalni ali regionalni javni organi ali zasebni subjekti, ki delujejo v njihovem imenu.

Doseženi rezultati

Leta 2016 je bila v portfelj sklada dodana nova transakcija. Organizacija Ore Valley Housing Association (OVHA) je s skladom EEEF dosegla finančno odločitev o projektu, vrednem 4,6 milijona GBP. Z denarjem se bo financiral razvoj lokacij z vetrnimi turbinami na Škotskem (Fife) in inovativna podporna shema, ki bo nadomestila 200 ogrevalnih sistemov za bivališča OVHA. To je bila prva transakcija sklada na osnovi skupnosti v Združenem kraljestvu in je rezultat štiriletnih prizadevanj med skladom EEEF in OVHA.

Sklad EEEF je od svoje ustanovitve 31. decembra 2016 sklenil pogodbe z enajstimi projekti v vrednosti 121 milijonov EUR, ki so ustvarili 224 milijonov EUR končnih naložb.

Na podlagi ocene projekta in okvira poročanja sklada EEEF o ekvivalentu CO2 in prihranku primarne energije so njegove naložbe od konca leta 2016 dosegle prihranke v višini skoraj 249 000 ton CO2 in prihranek primarne energije v višini 308 802 MWh.

Instrument tehnične pomoči Evropske komisije

Leta 2016 ni bilo dodeljenih dodatnih sredstev za financiranje dejavnosti za razvoj projektov.

Instrument tehnične pomoči, ki ga financira Komisija, bo podprl strukturiranje 16 projektov v skupnem dodeljenem znesku 16 milijonov EUR (iz proračuna v višini 20 milijonov EUR). Razlog, zakaj ni bilo dodeljenih več sredstev, se lahko pojasni z več dejavniki. Projekti, opredeljeni v uvajalni fazi sklada, so bili na višji stopnji razvoja/zrelosti in zato niso potrebovali tehnične pomoči. Poleg tega so izkušnje pri instrumentu tehnične pomoči pokazale, da se financiranje projektov za energijsko učinkovitost spoprijema s številnimi izzivi, kot so slabša pripravljenost zahtevkov, kot je bilo sprva ocenjeno ob ustanovitvi sklada EEEF (malo prejetih zahtevkov za tehnično pomoč je bilo pripravljenih za predložitev), spremembe projektov zaradi političnih sprememb v vladah ali potrebne prilagoditve po prvem nizu študij izvedljivosti.