Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 418/14)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI, KI SPREMINJA ENOTNI DOKUMENT

„Huşi“

PDO-RO-A1583-AM02

Datum obvestila: 13. julij 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Navedba posebnih pogojev označevanja

Specifikaciji proizvoda so bila dodana druga imena vinogradov, na primer Colina Mănăstirii, La Schit in Dealul lui Moțoc, ki se lahko uporabijo za označevanje vin z zaščiteno označbo porekla, če izvirajo ali se pridobivajo s teh lokacij.

Spremenjena sta poglavje III specifikacije proizvoda in točka 9 enotnega dokumenta.

2. Uvedba novih vinarskih sort vinske trte v proizvodnjo

Specifikaciji proizvoda za bela vina/vina rosé/rdeča vina so bile dodane nove sorte vinske trte, tj. grasă de cotnari, riesling de rhin, muscadelle in semillon za bela vina ter syrah, zweigelt, sangiovese, nebbiolo in barbera za rdeča vina. Navedene sorte so najprimernejše za vina rosé, saj gre za aromatične sorte, v katerih se lahko kopičijo aromatične sestavine (zlasti sadje) in sladkorji, poleg tega pa se lahko v vinih rosé kopičijo barvni tanini in koncentracija arom.

Spremenjena sta poglavje IV specifikacije proizvoda in točka 7 enotnega dokumenta.

3. Sprememba donosa vina

Spremembe so posledica enoloških dejavnikov, ki so rezultat nove enološke opreme in uporabe novih tehničnih rešitev na področju enoloških materialov, kar pripomore k povečanju količine in kakovosti vin „Huşi“.

Po obsežnih projektih preobrazbe in prestrukturiranja vinogradov na območju so ti postali bistveno gostejši in čistejši v primerjavi s povprečno gostoto zasaditve vinske trte v prejšnjih vinogradih. Prilagoditev izbiranja klonov in uporaba ustrezne strukture podlage sta prispevali k znatnemu povečanju donosa vina in grozdja.

V preoblikovanih/prestrukturiranih vinogradih, zlasti v tistih, kjer so bile posajene avtohtone sorte, kot so tămâioasa românească, busuioacă de bohotin, fetească regală, fetească albă in feteasca neagră, ter tuje vrste, kot so traminer roz, riesling de rhin, chardonnay, sauvignon ali cabernet sauvignon, so izbirali klone, ki so poskrbeli za proizvodnjo vina v bistveno večjih količinah na območju z zaščiteno označbo porekla Huşi z ugodnim podnebjem (optimalna osončenost v vegetacijskem obdobju, ki omogoča dobro zorenje grozdja, zmerno podnebje na višje ležečih območjih, redke in kratke zmrzali itd.). Poleg tega je proizvodna zmogljivost teh sort bistveno večja.

Podnebne spremembe, ki so vplivale na vinograde, gojene na razmejenem območju v obdobjih 1961–1990 in 1991–2018, in ki so skladne s podnebnimi scenariji za Romunijo za obdobje 2001–2030, povzročajo stalno zviševanje temperatur za vsaj 1,4 °C od junija do oktobra glede na analizirani interval, z izmenjavanjem obdobij padavin in obdobij z zelo visokimi temperaturami.

Dodani so bili tudi pogoji v podnebno ugodnih letih, ki vplivajo na raven proizvodnje, da se lahko donos vina preseže za največ 20 %.

Spremenjeni sta poglavji V in VI specifikacije proizvoda in točka 5 enotnega dokumenta.

4. Črtanje določb o pridelovalnih postopkih

Iz specifikacije proizvoda je bila črtana vrsta vinogradniških pridelovalnih postopkov v zvez z gnojenjem, ki na območju z zaščiteno označbo porekla Huşi niso več potrebne.

Spremenjeno je poglavje VIII specifikacije proizvoda, enotni dokument pa ni spremenjen.

5. Dodajanje pogoja za obrano grozdje

V specifikacijo proizvoda je bil dodan pogoj, da je lahko v letih z neugodnimi podnebnimi razmerami sprejeta vsebnost sladkorja v obranem grozdju 160 g/l, saj se pri tej vrednosti lahko zagotovi kakovost vin z območja z zaščiteno označbo porekla Huşi in hkrati ohrani kakovost proizvedenih vin.

Spremenjeno je poglavje VII specifikacije proizvoda, enotni dokument pa ni spremenjen.

6. Dodajanje pogojev za proizvodnjo vina rosé

V specifikacijo proizvoda so bile dodane določbe o možnosti proizvodnje belih vin in vin rosé iz sort vinske trte pinot gris in traminer roz zaradi zahtev potrošnikov po teh vinih, kar izpolnjuje potrebo po diverzifikaciji vin, proizvedenih v skladu s to zaščiteno označbo.

Spremenjena sta poglavje IX specifikacije proizvoda in točka 5 enotnega dokumenta.

7. Odstopanje v zvezi z deležem skupnega alkohola v vinih

Dodano je bilo odstopanje v zvezi z deležem skupnega alkohola v vinih, ki so bila proizvedena brez obogatitve, da se v vinih z območja z zaščiteno označbo porekla Huşi doseže vrednost 15 vol. %.

Spremenjena sta poglavje IX specifikacije proizvoda in točka 5 enotnega dokumenta.

8. Dodajanje določb o proizvodnih tehnologijah

Specifikacija proizvoda je bila dopolnjena z navedbo določb, v skladu s katerimi so za zaščiteno označbo porekla Huşi lahko dovoljeni tudi tehnološki proizvodni postopki/enološki postopki, ki se uporabljajo v mednarodni praksi in vinarstvu. Vendar bi bilo treba z njihovo uporabo vedno ohraniti specifično kakovost zaščitene označbe porekla.

Spremenjeno je poglavje IX specifikacije proizvoda, enotni dokument pa ni spremenjen.

9. Preoblikovanje besedila o pogojih označevanja/trženja

Označevanje vin se lahko izvaja na kakršen koli način, če so obvezne informacije navedene v istem vidnem polju. Etiketa in hrbtna etiketa nista obvezni, označevanje se lahko izvede z eno ali več komponentami, v kateri koli obliki in iz katerega koli materiala ter z uporabo katere koli tehnike.

Pri označevanju se lahko uporablja tudi tradicionalni izraz iz veljavne zakonodaje o vinih, kjer je navedena kakovost letine, ki je posledica vsebnosti sladkorja ob trgatvi (ko ima grozdje plemenito plesen).

Spremenjeni sta poglavji XII in XIII specifikacije proizvoda in točka 9 enotnega dokumenta.

10. Preoblikovanje besedila o pogojih proizvodnje vina v primeru neskladnosti

Če se med ocenjevanjem proizvodnje, ki ga izvede proizvajalec v kateri koli fazi proizvodnega postopka, ugotovi, da je treba v zvezi z zagotavljanjem kakovosti/značilnosti razvrstiti vinske proizvode v druge kategorije, je treba v specifikaciji proizvoda navesti pogoje, pod katerimi se lahko proizvodnja razvrsti v druge kategorije, kot je navedeno v veljavni zakonodaji.

Spremenjeno je poglavje XIV specifikacije proizvoda, enotni dokument pa ni spremenjen.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Huşi

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vina

1. Organoleptične lastnosti

KRATEK OPIS

1. Muškat otonel: slamnato rumene/intenzivno rumene barve, značilna aroma, harmonično, polnega okusa.

2. Sauvignon: zeleno rumene barve, intenzivna aroma cvetov trte, bezga, zelenih agrumov, sadni toni, z leti se razvijejo sadni toni melone.

3. Sivi pinot: limonovo rumene barve, zelenkaste barve, vonj po poletnih jabolkih ali sveže pokošenem senu, nekoliko trpek.

4. Fetească regală: limonovo rumene, zlate barve, vonj po poljskem cvetju, po staranju se razvije vonj po sveže pokošenem senu, medu, sadni toni.

5. Fetească albă: slamnato rumene/zelenkaste barve, značilen vonj po cvetoči trti z značilno naravno subtilnostjo.

6. Italijanski rizling: slamnato rumene barve, prefinjena aroma zrelega grozdja, nekoliko kiselkast okus, živahen, saden, poln in prijeten pookus.

7. Zghihară de Huşi: zelenkasto rumene barve, sadni toni, aroma zelenih jabolk, agrumov, kiselkast okus.

8. Chardonnay: zlato rumene barve, vonj po cvetovih akacije z noto svežega masla, cvetličen, uravnotežena kislost.

9. Tămâioasă românească: zelenkasto rumene/slamnato rumene barve, značilen vonj po kadilu in baziliki.

10. Aligoté: slamnato rumene barve, nekoliko grenak pookus.

11. Modri pinot: rubinasto rdeče barve, aroma češenj, jagod, višenj, žameten.

12. Fetească neagră: granatno rdeče barve, aroma z notami sliv, bogat.

13. Cabernet sauvignon: rdeče vijoličaste barve, aroma rdečega ribeza, brusnic, robid, močno zeliščen.

14. Merlot: svetlo/temno rdeče barve z aromo zrelih gozdnih sadežev, žameten.

15. Băbească neagră: svetlo rdeče barve s cvetličnim vonjem, taničen.

16. Busuioacă de bohotin: barva čebulne lupine, vonj po listih vrtnice in baziliki, dolg pookus.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %): 15 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %): 10,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin: 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter): 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 250

2. Organoleptične lastnosti

KRATEK OPIS

Splošne organoleptične lastnosti vin, proizvedenih iz grozdja belih sort grasă de cotnari, muscadelle, semillon, riesling de rhin:

aromatične in polaromatične sorte imajo nadpovprečne aromatične note, kar bi lahko povzročilo kopičenje arom ali sladkorja, zaradi česar se lahko jasno razlikujejo proizvodi, ki se ponudijo potrošniku.

Splošne organoleptične lastnosti vin, proizvedenih iz grozdja rdečih sort syrah, zweigelt, sangiovese, nebbiolo, barbera:

intenzivnejše kopičenje barvnih taninov in enaka koncentracija njihove aromatičnosti. Zelo verjetno je, da je to posledica podnebnih sprememb na območju v zadnjih letih.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %): 15 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %): 10,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin: 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter): 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 250

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1. Pridelovalni postopki

Pridelovalni postopek

— najmanj 3 000 trsov/ha ali najmanj 75 % rodnih trsov glede na načrtovani vinograd;

— namakanje: dovoljeno le v sušnih letih in po priglasitvi ONVPV (državni urad za trto in vino), kadar se vsebnost vode v tleh na globini 100 cm zmanjša na 50 % AHI (interval aktivne vlažnosti), in sicer ob upoštevanju primernih standardov za namakanje (400–600 m3/ha);

— zelena trgatev – zmanjšanje števila grozdov v začetku dozorevanja (obarvanja jagod), kadar potencialna proizvodnja presega največje količine, dovoljene v skladu s specifikacijami.

2. Proizvodnja vin

Pomembna omejitev pri proizvodnji vin

V nekaterih podnebnih razmerah, ki v kombinaciji z zmogljivostjo nekaterih sort dobro vplivajo na donos nasadov na razmejenem območju, bi bilo mogoče vina, označena z zaščiteno označbo porekla Huși, predelovati tudi zunaj razmejenega območja na sosednjem območju, kjer vinogradniška središča zagotavljajo najboljše zmogljivosti.

Sosednje območje, določeno za ta namen (za hitro pridelavo vina, vrenje pri nadzorovani temperaturi, ohranjanje aromatičnega potenciala nekaterih sort, med drugim fetească regală, sauvignon, muškat ottonel, tămâioasă românească, busuioacă de bohotin), obsega naslednja mesta in vasi v okrožju Vrancea:

— Panciu, Movilița;

— Odobești, Unirea, Jariștea, Bolotești;

— Obrejița, Tâmboiești, Popești, Budești, Cârligele, Vârteșcoiu, Câmpineanca.

3. Proizvodnja belih vin ali vin rosé

Posebni enološki postopki

Bela vina in vina rosé se lahko proizvajajo iz sort sivi pinot in traminer roz, odvisno od izbire proizvajalca, s pomočjo tehnologij, ki ohranijo kakovost zaščitene označbe porekla grozdja in vin, proizvedenih iz teh sort.

5.2. Največji donosi

1. Sorte aligoté, fetească regală, zghihară de huși, crâmpoșie selecționată, francușă, plăvaie, donaris in grasă de cotnari 16 000 kilogramov grozdja na hektar

2. Sorte italijanski rizling, semillon, băbească gri, codană in portugais bleu 16 000 kilogramov grozdja na hektar

3. Sorte riesling de rhin, muscadelle, fetească albă, chardonnay, aromat de iași, syrah, sangiovese, nebbiolo in barbera 15 000 kilogramov grozdja na hektar

4. Sorte muškat ottonel, sauvignon, sivi pinot, tămâioasă românească, sarba, traminer roz, busuioacă de bohotin, merlot in zweigelt 13 500 kilogramov grozdja na hektar

5. Sorte cabernet sauvignon, fetească neagră, modri pinot, negru aromat in băbească neagră 12 600 kilogramov grozdja na hektar

6. Bela vina in vina rosé, sorte aligoté, fetească regală, zghihară de huși, crâmpoșie selecționată, francușă in plăvaie 123 hektolitrov na hektar

7. Bela vina in vina rosé, sorte grasă de cotnari, donaris, italijanski rizling, semillon, băbească gri, codană in portugais bleu 123 hektolitrov na hektar

8. Rdeča vina, sorti codană in portugais bleu 119 hektolitrov na hektar

9. Bela vina in vina rosé, sorte riesling de rhin, muscadelle, fetească albă, chardonnay in aromat de iași 115 hektolitrov na hektar

10. Rdeča vina, sorte syrah, sangiovese, nebbiolo in barbera 111 hektolitrov na hektar

11. Bela vina in vina rosé, sorte muškat ottonel, sauvignon, sivi pinot, tămâioasă românească, sarba in traminer roz 104 hektolitri na hektar

12. Rdeča vina, sorte busuioacă de bohotin, merlot in zweigelt 100 hektolitrov na hektar

13. Vina rosé, sorte cabernet sauvignon, fetească neagră, modri pinot, negru aromat in băbească neagră 97 hektolitrov na hektar

14. Rdeča vina, sorte cabernet sauvignon, fetească neagră, modri pinot, negru aromat in băbească neagră

93 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Območje, razmejeno za proizvodnjo vin z zaščiteno označbo porekla „HUŞI“, se razprostira na naslednjih območjih okrožja Vaslui:

1.1. Označba „HUŞI“: — mesto Huşi; — občina Duda-Epureni, vasi Epureni in Duda; — občina Pădureni, vasi Pădureni, Văleni, Leoști, Ivănești in Rusca; — občina Tătărăni, vasi Tătărăni, Crăsnășeni, Bălțați in Manțu; — občina Stănilești, vasi Stănilești in Pogănești; — občina Buneşti-Avereşti, vasi Buneşti, Avereşti, Armăşeni, Tăbălăeşti in Plopi; — občina Arsura, vasi Arsura, Fundătura in Pâhnești; — občina Drânceni, vasi Drânceni, Ghermănești in Râșești; — občina Boțești, vasi Boțești in Gugești; — občina Banca, vasi Banca, Stoișești, Sârbi in Țifu; — občina Fălciu, vasi Fălciu, Bozia, Copăceana in Rânzești; — občina Blăgești, vasi Blăgești in Igești.

1.2. Podoznaka „VUTCANI“: — občina Vutcani, vasi Vutcani in Mălăiești; — občina Roșiești, vasi Roșiești, Gara Roșiești in Valea lui Darie; — občina Şuletea, vasi Şuletea, Râşcani in Fedeşti; — občina Epureni, vas Horga; — občina Berezeni, vasi Berezeni, Rânceni in Mușata.

7. Glavne sorte vinske trte

Aligoté B – plant de trois, plant gris, vert blanc in troyen blanc

Aromat de Iași B

Barbera N

Busuioacă de bohotin Rs – schwarzer muscat, muscat fioletovâi, muscat violet cyperus in tămâioasă violetă

Babeasca gri G

Băbească neagră N – grossmuttertraube, hexentraube, crăcana, rară neagră, căldăruşă in serecsia

Cabernet sauvignon N – petit vidure in bourdeos tinto

Chardonnay B – gentil blanc, pinot blanc in chardonnay

Codană N

Crâmpoşie selecţionată B

Donaris B

Fetească albă B – păsărească albă, poama fetei, mädchentraube, leanyka in leanka

Fetească neagră N – schwarze mädchentraube, poama fetei neagră, păsărească neagră in coada rândunicii

Fetească regală B – königliche mädchentraube, königsast, kiralyleanka, dănășană in galbenă de ardeal

Frâncuşă B – vinoasă, mildweisser, mustoasă de moldova in poamă creaţă

Grasă de cotnari B – dicktraube, grasă in köver szölö

Merlot N – bigney rouge

Muscadelle B – moscatello bianco in mouscadet doux

Muscat ottonel B – muscat ottonel blanc

Nebbiolo N

Negru aromat N

Pinot gris G – affumé, grauer burgunder, grauburgunder, grauer mönch, pinot cendré, pinot grigio in ruländer

Pinot noir N – blauer spätburgunder, burgund mic, burgunder roter in klăvner morillon noir

Pinot noir N – spätburgunder in pinot nero

Plăvaie B – bălană, plăvană in poamă bălaie

Portugais bleu N – blauer portugieser, oporto in portugieser

Riesling de rhin B – weisser riesling in white riesling

Riesling italian B – olasz riesling, olaszriesling in welschriesling

Sangiovese N – brunello di montalcino in morellino

Sauvignon B – sauvignon verde

Syrah N – shiraz in petit syrah

Sémillon B – semillon blanc

Traminer roz Rs – rosetraminer, savagnin roz in gewürztraminer

Tămâioasă românească B – busuioacă de moldova in muscat blanc à petit grains

Tămâioasă românească B – rumänische weihrauchtraube in tamianka

Zghihară de huși B – zghihară, zghihară galbenă in zghihară verde bătută

Zweigelt N – blauerzweigelt, negru de zweigelt in zweigelt blau

Șarba B

8. Opis povezav

Povezava z razmejenim območjem

Litološki substrat tvori tipološko raznoliko podlago. V glinasto-aluvialnih tleh na gozdni ravni se morda izmenjavajo molisoli stepe in gozdne stepe. Kambični černozem in siva prst, ki sta prevladujoči vrsti tal v depresiji Huşi, sta tudi najdragocenejši za vinograde, saj njihova peščena in glini podobna struktura izboljša fizične lastnosti v kombinaciji z njihovimi osnovnimi biokemijskimi lastnostmi: intenzivna biološka aktivnost, visoka vsebnost humusa, visoka sposobnost kationske izmenjave, nevtralna do nekoliko kisla reakcija, visoka raven nasičenosti baze in hranil.

Relief tvori niz širokih, zaobljenih gričev na osi SZ–JV. Griči so različno usmerjeni in imajo različne morfološke značilnosti ter naklone. Na tem vinorodnem območju se združujejo različne podenote: eno gričevnato območje na nadmorski višini približno 300 m in nižje predgorje na povprečni nadmorski višini 150 m. Griči so različno usmerjeni in imajo različne morfološke značilnosti ter naklone, kar predstavlja podlago za nekatere vinograde na tem območju.

Depresija Huşi, ki jo na jugu, zahodu in severu omejujejo visoki griči, na vzhodu pa dolina Prut, obsega več kot 70 % vinogradov na tem območju. Doline, ki ločujejo hribe v regiji z nekoliko asimetričnimi strminami, se začnejo na obalni ravnini, posejani z griči, in tvorijo verigo depresij (Voloseni, Huşi, Epureni, Novaci, Diuca, Fundătura, Arsura in Ghermăneşti), ki skupaj z višjimi griči v depresiji sestavljajo najdragocenejša vinogradniška območja.

Podnebje je zmerno celinsko z blagimi celinskimi vplivi na gričih ter hemiborealno v depresiji Huşi.

Globalno sončno sevanje je približno 120 kcal/CMP/leto, povprečno letno trajanje osončenosti je 2 000 ur v visokih gričih in več kot 2 100 ur v depresiji Huşi in dolini Prut. Opažamo, da povprečne letne sevalne in sončne toplotne vrednosti ostajajo visoke skozi vso sezono rasti, kar blagodejno vpliva na razvoj in zorenje grozdja.

Prevladujoči vetrovi pihajo z zahoda, severozahoda in severa ter skupaj predstavljajo več kot 60 % letnih vetrov z značilnostmi fena, ko pihajo po strminah gričev proti depresiji. Severovzhodni veter, zlasti crivăț, okrepi zmrzal, vroči in topli poletni vzhodni ter jugovzhodni veter pa sušo, kar se močno občuti zlasti v depresiji Huşi in poplavni ravnici Prut.

Hidrografsko mrežo, v katero se izlivajo vodotoki iz mesta, sestavljata dva glavna pritoka: Drăslăvăț na jugu in Răiești, ki jo tvorita Turbata in Șara, na severu. Na vzhodu mesta se združita v reko Huşi. Pritoka Drăslăvăț in Răiești imata hudourniške hidrografske značilnosti. Spomladi, ko se sneg hitro topi zaradi višjih temperatur, in po močnih poletnih nalivih, je v pritokih veliko vode, ki včasih prestopi bregove.

Na tem območju proizvajajo suha do sladka ali likerska bela vina, vina rosé ali rdeča vina. V splošnem gre za lahka, ne preveč ekstraktivna vina z zmernim deležem alkohola, ki so rahlo kisla na severu, najbolj kisla pa na območju Avereşti, kjer lahko naravne kisline v nekaterih letnikih dosežejo 11–12 gramov vinske kisline na liter, zaradi česar je to območje odlično za proizvodnjo penečih vin.

Rdeča vina so nežne barve na severu in močne barve na jugu območja.

Prvi pisni dokumenti, v katerih je omenjen obstoj vinogradov na območjih, kjer vinogradi uspevajo še danes, so starejši od prvih zapisov, v katerih je poimenovano mesto Huşi. Meje starega vinograda so določene v aktu Aleksandra Dobrega iz leta 1415. V drugem dokumentu iz avgusta 1436 pa je zabeleženo, da so nasadi vinske trte rasli na vinorodnem območju Epureni – Pâhneşti – Huşi. V sodobnih dokumentih je navedeno, da je bila med letoma 1600 in 1662 vinska trta intenzivno zasajena v vinogradih Saca in Ochi, vinska trta v mestu Huşi pa je pripadala lokalnemu gospodarju.

Stari zapisi tujih popotnikov iz srednjeveške Moldavije, zlasti Marca Bandinusa iz leta 1646, pričajo o odlični kakovosti vin iz mesta Huşi: „V staroveški naselbini Huşi, kjer uspevajo moldavski vinogradi, proizvajajo okusno, dišeče in zelo iskano vino“. Veliki kartograf Dimitrie Cantemir, ki se je rodil v vasi Silişteni blizu mesta Huşi (vas so pozneje preimenovali njemu v čast), v delu „Descriptio Moldaviae“ piše, da „najboljše vino proizvajajo v vasi Cotnari, na drugem mestu pa je vino iz mesta Huşi“.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Navedbe na nalepkah

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Zaščiteni označbi porekla HUŞI se lahko, ob upoštevanju interesov proizvajalcev, doda eno od naslednjih posameznih imen vinorodnih krajev (vina, ki jih proizvajajo izključno na teh posestvih): DUDA-EPURENI, PĂDURENI, DEALUL LOHAN, DEALUL DOBRINA, DEALUL ŞARA, DEALUL OCHI, DEALUL GALBENA, DEALUL OGRADA, DEALUL PODGORIA, CERDACUL LUI VODĂ, DEALUL MĂNĂSTIRII, AVEREŞTI, PÎHNEŞTI, ARSURA, DEALUL DRAGALINA, DEALUL ROŞIORI, PODINA, ARMĂŞENI, DEALUL PRIBEASCA, BUNEŞTI, MOVILA LUI ANDREI, DEALUL CÂLCEA, COLINA MĂNĂSTIRII, LA SCHIT, DEALUL LUI MOȚOC.

Tržni pogoji

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Označevanje vin se lahko izvaja na kakršen koli način, če so obvezne informacije navedene v istem vidnem polju. Etiketa in hrbtna etiketa nista obvezni, označevanje se lahko izvede z eno ali več komponentami, v kateri koli obliki in iz katerega koli materiala ter z uporabo katere koli tehnike.

Pri označevanju se lahko uporablja tudi tradicionalni izraz iz veljavne zakonodaje o vinih, kjer je navedena kakovost letine, ki je posledica vsebnosti sladkorja ob trgatvi (ko ima grozdje plemenito plesen).

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_doc_husi_modif_cf_cererii_1422_14.06.2019_no_track_changes_0.pdf

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.