[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 10.2.2009

COM(2009) 46 konč.

Predlog

SKLEP SVETA

o stališču, ki ga je treba sprejeti v imenu Skupnosti v Odboru za pomoč v hrani zaradi podaljšanja Konvencije o pomoči v hrani iz leta 1999

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OZADJE PREDLOGA

Mednarodni sporazum o žitu iz leta 1995 je sestavljen iz dveh delov: Konvencije o pomoči v hrani iz leta 1999 in Konvencije o trgovanju z žitom iz leta 1995.

Konvencijo o pomoči v hrani iz leta 1999 je Skupnost sklenila s Sklepom Sveta 2000/421/ES. Navedena konvencija bo po podaljšanju njene veljavnosti s sklepom, ki ga je Odbor za pomoč v hrani sprejel 6. junija 2008 na 98. zasedanju, veljala do 30. junija 2009.

Konvencija o trgovanju z žitom iz leta 1995 je bila s sklepom s 25. zasedanja Mednarodnega sveta za žito z dne 11. junija 2007 podaljšana do 30. junija 2009. O ponovnem podaljšanju Konvencije o trgovanju z žitom iz leta 1995 za dve leti bo odločal Mednarodni svet za žito na sestanku junija 2009.

Komisija deluje na podlagi pooblastila, ki ji je bilo podeljeno s sklepom Sveta z dne 27. novembra 2003, da se v imenu Evropske skupnosti pogaja o reviziji Konvencije o pomoči v hrani iz leta 1999.

V interesu Skupnosti in držav članic je, da se sedanjo Konvencijo o pomoči v hrani bistveno spremeni. Splošno soglasje je, da je treba o teh spremembah razpravljati z drugimi člani te konvencije, kar se je neuradno začelo novembra 2008 v okviru te konvencije. Uradna ponovna pogajanja o konvenciji so bila do zdaj preložena, da se bodo lahko upoštevali izidi pogajanj o razvojni agendi Svetovne trgovinske organizacije (STO) iz Dohe. Čeprav je cilj upoštevati rezultate pogajanj, doseženih s to agendo, je Komisija v imenu Evropskih skupnosti in njihovih držav članic skupaj z ostalimi članicami Konvencije o pomoči v hrani na sestanku te konvencije 9. decembra 2008 v Londonu vztrajala, da se je treba nujno čim prej začeti ponovno pogajati o tej konvenciji, saj je minilo že zelo veliko časa od zadnjih ponovnih pogajanj, prav tako pa se ne ve, kdaj se bodo ta pogajanja zaključila.

Ker bodo datum začetka ponovnih pogajanj soglasno določile vse članice Konvencije o pomoči v hrani, je podaljšanje Konvencije o pomoči v hrani za največ eno leto neizogibno. V nasprotnem primeru bi sedanja Konvencija o pomoči v hrani prenehala veljati konec junija 2009, kar bi imelo negativne posledice.

Če bi konvencijo podaljšali za eno leto, bi s tem poslali pravo sporočilo glede ponovnih pogajanj o Konvenciji o pomoči v hrani, za dejanska ponovna pogajanja o njej pa bi tako bilo na voljo dovolj časa.

- Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog

Sklep Sveta 2000/421/ESSklep Sveta 2006/906/ESSklep Sveta 2007/317/ES

- Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije

Ta sklep je skladen s Konvencijo o trgovanju z žitom iz leta 1995, ki bo veljala do 30. junija 2009. O ponovnem podaljšanju Konvencije o trgovanju z žitom iz leta 1995 za dve leti se bo odločalo na zasedanju Mednarodnega sveta za žito junija 2009.

2. POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UčINKA

Na sestanku delovne skupine Sveta o pomoči v hrani z dne 12. novembra 2008 so države članice podprle stališče Skupnosti o podaljšanju Konvencije o pomoči v hrani iz leta 1999 za obdobje enega leta, tj. do 30. junija 2010, o katerem se bo odločalo na naslednjem sestanku Konvencije o pomoči v hrani iz leta 1999, ki bo 5. junija 2009.

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj

Zunanja izvedenska mnenja niso bila potrebna.

- Ocena učinka

/

3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

- Pravna podlaga

Člen 181 v povezavi s členom 300(2) Pogodbe o ustanovitvi ES.

- Subsidiarnost

Predlog je v deljeni pristojnosti Skupnosti.

- Sorazmernost

Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti.

- Izbira instrumentov

Predlagani instrumenti: sklep Sveta.

Drugi instrumenti ne bi bili ustrezni, ker je sklep edini način za sprejetje stališča, ki ga Evropska skupnost zastopa v Odboru za pomoč v hrani.

4. PRORAčUNSKE POSLEDICE

Konvencija o pomoči v hrani se lahko podaljša samo, če bo v istem obdobju veljala tudi Konvencija o trgovanju z žitom iz leta 1995. S prispevki za upravni proračun Mednarodnega sporazuma o žitu je krita tudi Konvencija o pomoči v hrani iz leta 1999. Ta prispevek je v proračunu predviden pod vrstico 05 06 01 proračuna Skupnosti (mednarodni kmetijski sporazumi). Predvideni stroški za ta predlog znašajo 0,450 milijona EUR ter bodo pri podaljšanju Konvencije o trgovanju z žitom iz leta 1995 posodobljeni in upoštevani. Ocena finančnih posledic je priložena Sklepu o podaljšanju Konvencije o trgovanju z žitom iz leta 1995.

Podaljšanje Konvencije o pomoči v hrani iz leta 1999 pomeni, da se bodo letne obveznosti Evropske skupnosti in njenih držav članic, da zagotovijo pomoč v hrani iz člena III(e) konvencije, podaljšale samo za eno leto. Evropska komisija in država članice so se dogovorile, da Komisija prevzeme odgovornost za del minimalnih obveznosti, ki so jih Evropska skupnost in njene države članice sprejele s Konvencijo o pomoči v hrani. Z državami članicami EU se konsolidira ena sama notifikacija Konvencije o pomoči v hrani in ne pomeni ločenih ukrepov. Konvencija o pomoči v hrani (člen V1) predvideva podaljšanje in prenos, vendar se to do zdaj še ni nikoli uporabilo.

SKLEPNE UGOTOVITVE

Komisija predlaga, da jo Svet pooblasti, da glasuje v imenu Evropske skupnosti v skladu s členom XXV(b) Konvencije o pomoči v hrani iz leta 1999 za ponovno podaljšanje te konvencije za eno leto, tj. do 30. junija 2010, če bo tudi Konvencija o trgovanju z žitom iz leta 1995 veljala do navedenega datuma, kot je določeno v členu XXV(a) Konvencije o pomoči v hrani iz leta 1999.

Predlog

SKLEP SVETA

o stališču, ki ga je treba sprejeti v imenu Skupnosti v Odboru za pomoč v hrani zaradi podaljšanja Konvencije o pomoči v hrani iz leta 1999

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 181 v povezavi z drugim odstavkom člena 300(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Konvencijo o pomoči v hrani iz leta 1999 (v nadaljnjem besedilu: konvencija) je Skupnost sklenila s Sklepom Sveta 2000/421/ES[1], s sklepi, ki jih je Odbor za pomoč v hrani sprejel junija 2003, junija 2005, junija 2007 in junija 2008, pa jo je podaljšala in bo tako veljala do 30. junija 2009.

(2) Ponovno podaljšanje konvencije za eno leto je v interesu Skupnosti in njenih držav članic. V skladu s členom XXV(b) konvencije mora za tako podaljšanje v istem obdobju veljati tudi Konvencija o trgovanju z žitom iz leta 1995. Konvencija o trgovanju z žitom iz leta 1995 bo veljala do 30. junija 2009, predvideno pa je tudi njeno ponovno podaljšanje. Komisijo, ki zastopa Skupnost v Odboru za pomoč v hrani, je zato treba s sklepom Sveta pooblastiti, da glasuje za tako podaljšanje –

SKLENIL:

Edini člen

Stališče Evropske skupnosti v Odboru za pomoč v hrani je, da je treba glasovati za podaljšanje Konvencije o pomoči v hrani iz leta 1999 za eno leto, če v istem obdobju, tj. do 30. junija 2010, velja tudi Konvencija o trgovanju z žitom iz leta 1995. O ponovnem podaljšanju Konvencije o trgovanju z žitom iz leta 1995 bo odločal Mednarodni svet za žito na svojem zasedanju junija 2009.

S tem sklepom se Komisijo pooblasti, da to stališče izrazi v Odboru za pomoč v hrani.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

Področje: Kmetijstvo in razvoj podeželja Dejavnost: Mednarodni vidiki področja kmetijstva in razvoja podeželja |

NASLOV UKREPA: PODALJšANJE KONVENCIJE O POMOčI V HRANI IZ LETA 1999 (PRISPEVEK SKUPNOSTI ZA MEDNARODNI SVET ZA žITO) |

1. PRORAČUNSKA VRSTICA + POSTAVKA

Postavka 4 – EU kot globalni partner05 06 01: Mednarodni kmetijski sporazumi

2. SKUPNI ZNESKI

2.1. Skupna dodeljena sredstva za ukrep: Predvideni znesek za enoletno podaljšanje je 450 000 EUR.

2.2. Obdobje uporabe: od 1. julija 2009 do 30. junija 2010 (proračun za leto 2010).

2.3. Skladnost s finančnim načrtovanjem in finančno perspektivo

X Predlog je skladen s sedanjim finančnim načrtom.

2.5. Finančni vpliv na prihodke

X Brez finančnih posledic (zadeva tehnične vidike izvajanja ukrepa).

3. ZNAČILNOSTI PRORAČUNA

Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

obvezni | dif. | NE | NE | NE | 4 EU kot globalni partner |

4. PRAVNA PODLAGA

Člen 181 Pogodbe v povezavi s členom 300(2) PogodbeSklepi Sveta 96/88/ES z dne 27. 1. 1996 (UL L 21, 27. 1. 1996), 2001/C 195/01 (UL C 195, 11. 7. 2001) in 2000/421/ES (UL L 163, 4. 7. 2000)

5. OPIS IN RAZLOGI

5.1. Potreba po ukrepanju Skupnosti

Evropska skupnost mora biti zaradi svojega gospodarskega pomena, zlasti na področju kmetijstva, zastopana v mednarodnih kmetijskih sporazumih, ki so pomembni za nadaljnji svetovni razvoj in varovanje interesov Skupnosti pri zadevnih proizvodih.

Plačilo članarin Evropske skupnosti omogoča doseganje ciljev Mednarodnega sveta za žito. Mednarodni svet za žito, ki je pristojen za izvajanje sporazumov v okviru Konvencije o trgovanju z žitom iz leta 1995 in Konvencije o pomoči v hrani iz leta 1999, spodbuja cilje sporazumov, kot so mednarodno sodelovanje, izmenjava statističnih podatkov in napoved tržnih trendov itd., pri Konvenciji o pomoči v hrani pa zagotovilo, da Evropska unija državam v razvoju zagotovi najmanjšo količino pomoči v hrani. Zato je v interesu Evropske skupnosti, da sodeluje pri teh sporazumih.

Članarine se določijo vsako leto in se plačujejo, dokler je Evropska skupnost članica sporazumov.

Če bi morala Evropska skupnost sama izvajati iste ukrepe, ki jih izvaja Mednarodni svet za žito, bi bil zanjo skupni strošek teh ukrepov veliko višji, kot je strošek članarine.

5.2. Predvideni ukrepi in proračunske intervencije

Evropska skupnost letno plačuje članarino Mednarodnemu svetu za žito.

Članarino bo plačevala, dokler bo podpisnica sporazumov.

Evropska skupnost in države članice polno sodelujejo pri dejavnostih Mednarodnega sveta za žito in v celoti izkoriščajo prednosti članstva.

6. FINANČNI VPLIV

6.1. Skupni finančni vpliv

Obveznosti (na tri decimalna mesta natančno): Predvideni stroški za ta predlog znašajo 0,450 milijona EUR.

6.2. Izračun

Odhodki, ki nastanejo zaradi uporabe obeh konvencij, se krijejo iz letnih prispevkov vseh članic konvencije o žitu. Prispevek posamezne članice je za vsako proračunsko leto določen sorazmerno s številom glasov, ki jih ima članica v primerjavi s celotnim številom glasov vseh članic. Število glasov, ki jih ima posamezna članica, se prilagodi glede na sestavo Mednarodnega sveta za žito ob sprejetju proračuna za zadevno proračunsko leto. Skupno število glasov v okviru konvencije je 2 000, od tega jih ima Evropska unija za obdobje 2007/2008 399. Enako število je predvideno za obdobje 2009/2010. Predvideni strošek na glas je za obdobje podaljšanja 1 128 EUR (399 glasov x 1 128 EUR/glas = 450 000 EUR). Ta številka je samo okvirna in se lahko spremeni v predvidenem predlogu za podaljšanje Konvencije o trgovanju z žitom iz leta 1995.

7. VPLIV NA ODHODKE ZAPOSLENIH IN UPRAVNE ODHODKE

7.1. Vpliv na človeške vire

Vrsta delovnega mesta | Osebje, potrebno za izvajanje ukrepa – obstoječi in/ali dodatni človeški viri | Skupaj | Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa |

Število stalnih delovnih mest | Število začasnih delovnih mest |

Uradniki ali začasno osebje | A B C | 0,2 0,1 – | – – – | 0,2 0,1 – | Priprava na udeležbo na zasedanjih Mednarodnega sveta za žito in nadaljevanje zasedanj |

Drugi človeški viri | – | – | – |

Skupaj | 0,3 | – | 0,3 |

7.2. Skupni finančni vpliv človeških virov

Vrsta človeških virov | Znesek (EUR) | Metoda izračuna * |

Uradniki Začasno osebje | 36 600 | 0,3 x 122 000 |

Drugi človeški viri |

Skupaj | 36 600 |

* Potrebe po človeških in upravnih virih se bodo krile iz sredstev, ki se generalnemu direktoratu, odgovornemu za upravljanje, odobrijo z letno dodelitvijo sredstev. Zneski so skupni odhodki za dvanajst mesecev. |

8. SPREMLJANJE IZVAJANJA IN VREDNOTENJE

8.1. Spremljanje

Službe Komisije bodo polno sodelovale v upravnih odborih in Mednarodnem svetu za žito; tj. v organih, ki določajo proračunske prispevke.

Poročila o teh sestankih in sklepih, sprejetih na teh sestankih, se objavijo in so za člane brezplačna.

8.2. Podrobnosti in pogostnost načrtovanih vrednotenj

Zaradi posebne narave predlaganega ukrepa (podaljšanje prispevkov Skupnosti za upravni proračun Mednarodnega sporazuma o žitu) in sorazmerno majhne vsote zunanje vrednotenje ni upravičeno. Pomembnost in uporabnost nadaljnjih prispevkov za upravni proračun tega sporazuma se bosta vrednotila interno v rednih časovnih presledkih z aktivnim sodelovanjem Komisije v upravnih odborih in Mednarodnem svetu za žito.

9. UKREPI ZA BOJ PROTI GOLJUFIJAM

Izvajanje in nadzor nad prispevki ES se preverjata v skladu s pravili, predvidenimi v sporazumu Mednarodnega sveta za žito.

Posebni načini revizije in nadzora so določeni v pravni podlagi te mednarodne organizacije.

Obračune te organizacije potrdi nepristranski zunanji revizor. To potrditev predloži pristojnemu organu Mednarodnega sveta za žito, ki jih nato odobri in objavi.

[1] UL L 163, 4.7.2000, p. 37.