Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2020/C 331/12)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„CORNOUAILLE“

EU št.: PDO-FR-0043-AM02 – 19.4.2019

ZOP (X) ZGO ( )

1. Skupina vložnikov in pravni interes

Organisme de défense et de gestion du cidre AOC Cornouaille

Chambre d'agriculture – Kergadalen 29590 SAINT-SEGAL FRANCIJA

Tel. +33 298524801

E-naslov: odgcornouaille@gmail.com

Skupino sestavljajo pridelovalci jabolk in proizvajalci jabolčnika „Cornouaille“. S tem ima pravni interes za vložitev zahtevka za spremembo.

2. Država članica ali tretja država

Francija

3. Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

☐ Ime proizvoda

☒ Opis proizvoda

☒ Geografsko območje

☒ Dokazilo o poreklu

☒ Metoda proizvodnje

☒ Povezava

☒ Označevanje

☒ Drugo: posodobitev kontaktnih podatkov skupine in pristojne službe države članice, sklici v zvezi z nadzornimi organi, povezava, nacionalne zahteve, redakcijske spremembe postavke „Geografsko območje“.

4. Vrsta sprememb

☐ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

☒ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5. Spremembe

Ker enotni dokument prej še ni bil objavljen, se spremembe, predstavljene v nadaljevanju, nanašajo le na specifikacijo proizvoda. Enotni dokument povzema elemente, ki izhajajo iz spremenjene specifikacije proizvoda.

5.1. Postavka „Opis proizvoda“

— Določba:

„Cornouaille je nepasteriziran in negaziran jabolčnik ‚bouché‘, proizveden iz čistega soka moštnih jabolk, ki izhajajo iz lokalnih in tradicionalnih sort iz identificiranih sadovnjakov na geografskem območju,“

je nadomeščena z naslednjo:

„‚Cornouaille‘ je nepasteriziran in negaziran peneči jabolčnik, pridobljen s sekundarnim vrenjem v steklenicah. Proizvaja se iz čistega soka moštnih jabolk, ki izhajajo iz lokalnih in tradicionalnih sort iz identificiranih sadovnjakov na geografskem območju.“

Izraz „bouché“, uporabljen za opredelitev jabolčnika, je nadomeščen z izrazom „peneči jabolčnik, pridobljen s sekundarnim vrenjem v steklenicah“. Namen te spremembe je podrobno navesti ta pojem za boljše razumevanje.

— Dodan je podnaslov „Organoleptične lastnosti“.

— Določba:

„Jabolčnik ‚Cornouaille‘ je izredno bogat s tanini, ki mu dajejo rdečkasto oranžnorjavo barvo in značilen okus,“

je nadomeščena z naslednjo:

„Jabolčnik ‚Cornouaille‘ je izredno bogat s tanini, ki mu dajejo zlato do oranžno barvo in značilen taninski okus. Ima dobro ravnotežje med sladkostjo in grenkostjo.“

Namen teh sprememb je podrobneje opredeliti in okrepiti organoleptični opis: izraz „rdečkasto oranžnorjava“ za opis barve je nadomeščen s paleto odtenkov od „zlate do oranžne“, kar bolje ustreza raznovrstnosti proizvoda. Pridevnik „taninski“ je dodan za opis „značilnega okusa“ jabolčnika „Cornouaille“. Tudi stavek „Ima dobro ravnotežje med sladkostjo in grenkostjo,“ je dodan za boljši opis okusov jabolčnika „Cornouaille“.

— Naslednji odstavek je prav tako dodan za dopolnitev opisa proizvoda: „Fizikalno-kemijske lastnosti: Jabolčnik ‚Cornouaille‘ ima naslednje analitske lastnosti: — volumenski delež dejanskega alkohola je večji od 3,5 %; — volumenski delež skupnega alkohola je večji od 6 %; — vsebnost sladkorja je najmanj 20 gramov na liter; — tlak jabolčnika v steklenici: najmanj 1,5 bara pri 20 °C ali 3 grami CO2.“

5.2. Postavka „Geografsko območje“

— Dodan je stavek:

„Pridelava jabolk in proizvodnja jabolčnika, vključno z morebitnim odstranjevanjem usedline, se obvezno izvajata na geografskem območju, ki ga je na zasedanjih pristojnega nacionalnega odbora 7. in 8. novembra 1995 ter 11. septembra 2014 odobril nacionalni inštitut za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité),“

da se jasno navedejo faze, ki se morajo obvezno izvajati na geografskem območju, in datumi, ko so organi sprejeli odločitve zanje.

— Naslednja odstavka v registrirani specifikaciji proizvoda, ki opisujeta geografsko območje: „Geografsko območje pridelave in proizvodnje jabolčnikov z označbo ‚Cornouaille‘ leži v departmaju Finistère in ustreza delu nekdanje grofije Cornouaille v Bretanji. Opredeljeno območje zajema dele regije Cornouaille, ki najbolj slovijo po proizvodnji jabolčnika ter ustrezajo posebnim podnebnim in talnim značilnostim. Tako sta vključena južni del Cornouailla in dolina reke Aulne,“

sta spremenjena in nadomeščena s seznamom občin (na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2017), ki sestavljajo območje, tako da so natančno opredeljene njegove meje. Novo besedilo je tako:

„To geografsko območje na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2017 obsega ozemlje naslednjih 40 občin: departma Finistère: celotne občine: Argol, Bénodet, Clohars-Carnoët, Clohars-Fouesnant, Combrit, Concarneau, Ergué-Gabéric, Le Faou, La Forêt-Fouesnant, Fouesnant, Gouesnach, Landévennec, Mellac, Moëlan-sur-Mer, Névez, Peumérit, Pleuven, Plogastel-Saint-Germain, Plomelin, Plonéour-Lanvern, Plovan, Pluguffan, Pont-l’Abbé, Pouldreuzic, Quimperlé, Rédené, Rosnoën, Saint-Evarzec, Saint-Jean-Trolimon, Tréguennec, Trégunc, Tréméoc in Tréogat; del občin: Arzano (odseki ZD, ZH, ZI), Crozon (odseka DL in ZA), Elliant (odseki H1, H2, I4), Quimper (del, ki ustreza ozemlju nekdanje občine Ergué-Armel), Riec-sur-Bélon (odseka YD in YI), Saint-Coulitz (odsek A2) in Telgruc-sur-Mer (odsek ZA).“

— Geografsko območje je razširjeno na dve občini, ki mejita na sedanje območje (Crozon in Telgruc-sur-mer), in na dodatni del občine Riec-sur-Belon. Ti občini in ta odsek izpolnjujejo merila za opredelitev trenutno registriranega območja.

— Dodan je stavek: „Kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje, so na voljo za vpogled na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost,“ da se bralca obvesti o razpoložljivosti teh podatkov.

— Postavka „Geografsko območje“ je poleg tega dopolnjena z načini izbora in identifikacije parcel, na katerih se lahko pridelujejo jabolka za proizvodnjo jabolčnika „Cornouaille“. Dodani so naslednji stavki:

„Moštna jabolka za proizvodnjo jabolčnika z označbo porekla ‚Cornouaille‘, izhajajo iz sadovnjakov na geografskem območju, ki ustrezajo merilom za identifikacijo kraja zasaditve, ki jih je na zasedanju pristojnega nacionalnega odbora 22. in 23. maja 1997 odobril nacionalni inštitut za poreklo in kakovost. Vsak proizvajalec, ki želi identifikacijo sadovnjaka, vloži zadevni zahtevek pri službah nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost pred 1. aprilom leta obiranja. Pristojni nacionalni odbor nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost vsako leto na podlagi mnenja komisije strokovnjakov, imenovane za ta namen, odobri seznam novih identificiranih sadovnjakov. Sezname meril in identificiranih sadovnjakov si je mogoče ogledati pri službah nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost ter pri skupini.“

5.3. Postavka „Dokazilo o poreklu“

— Odstavek:

„Grofija Cornouaille je ime dobila po prvotnih prebivalcih jugozahodnega dela nekdanje rimske province Britanije (Velika Britanija), ki so jo zavzeli in tako zamenjali galsko-rimsko oblast. Grofija Cornouaille, ki je na upravni ravni ni več, še živi prek svojih posebnih običajev, govorice in folklore. Ustreza delu departmaja Finistère. Jabolka v Cornouaillu gojijo že od 6. stoletja, o čemer pričajo pripovedi o življenju sv. Gvenola, ustanovitelja opatije v Landevennecu (dolina Aulne-Finistère). Proizvodnja jabolčnika v tej grofiji se je od 14. stoletja naprej razvila na podlagi novih sort jablan s sadeži, bogatimi s taninom, ki so jih s porastom pomorskega trgovanja pripeljali iz Galicije (Španija) in severne Afrike. Tanini poleg svoje antiseptične vloge tudi spodbujajo bistrenje mošta z naravnim razsluzenjem, ki omogoča bolje nadzorovano vrenje in je tehnika, značilna za tradicionalne jabolčnike regij na severozahodu Francije. Sčasoma je nastal izbor zelo kakovostnih lokalnih sort, prilagojenih lokalnemu podnebju. Številni zapisi do konca 19. stoletja pričajo o slovesu jabolčnika ‚Cornouaille‘ (dolina reke Aulne, Fouesnant, Clohars-Carnoêt, Pays Bigouden …), ki kljub zatonu zaradi sprememb na podeželju v Bretanji zaradi obeh svetovnih vojn v 20. stoletju ohranja trden ugled pri potrošnikih,“

je črtan, ker ne ustreza namenu tega dela.

Nadomeščen je z naslednjim:

„Dokumentiranje od sadovnjaka naprej in v celotnem procesu proizvodnje jabolčnika ‚Cornouaille‘ ter opredeljeni postopek analitskega in organoleptičnega nadzora omogočata sledenja proizvoda do dajanja na trg. 4.1 Prijavne obveznosti 4.1.1 Identifikacijska izjava gospodarskih subjektov Vsak gospodarski subjekt, ki želi biti v celoti ali delno vključen v pridelavo in proizvodnjo jabolčnika ‚Cornouaille‘, mora predložiti identifikacijsko izjavo. Identifikacijska izjava vsebuje elemente opisa parcel in opreme za proizvodnjo proizvoda z označbo ter njegovo zavezo, da bo spoštoval specifikacijo proizvoda z označbo. Identifikacijska izjava se naslovi na skupino, ki obvesti nadzorni organ. Gospodarski subjekt z dovoljenjem vsako spremembo sporoči pred začetkom dejavnosti. GOSPODARSKI SUBJEKTI OPIS PROIZVODNIH SREDSTEV DATUM VLOŽITVE Pridelovalci sadja Za vsako pridelovalno enoto: zemljiškoknjižne številke parcel, število dreves, leto zasaditve, gojitvena oblika, sorte, razmik med drevesi. Načrt sadovnjaka z razporeditvijo sort. Če želi gospodarski subjekt pridelati sadje letine N: pred 1. aprilom leta obiranja za vsako novo parcelo ali spremembo pridelovalne enote Proizvajalci Naslov kraja skladiščenja sadja Naslov proizvodnega obrata ali obratov Prisotnost opreme za mletje ali ribanje Prisotnost opreme za stiskanje Pred vsako proizvodnjo za zahtevo za označbo in najpozneje pred 1. septembrom leta obiranja, če gospodarski subjekt želi proizvajati letino N 4.1.2 Izjava o zahtevi za označbo Izjava o zahtevi za označbo se pošlje najpozneje 10. dne v mesecu po ustekleničenju. Vključuje: — datum in — ustekleničene količine na serijo. Izjava o zahtevi za označbo se naslovi na skupino, ki obvesti nadzorni organ. 4.1.3 Zbirna izjava o nakupu sadja Zbirno izjavo o nakupu sadja izpolni vsak proizvajalec, ki je v sezoni kupil sadje. Vsako leto pred 15. februarjem, ki sledi obiranju, se naslovi na skupino, ki obvesti nadzorni organ. Vsebuje količine kupljenega sadja na dobavitelja. 4.2 Vodenje registrov 4.2.1 Registri in spremni dokumenti za sadje Pri prevozu med dobaviteljem in proizvajalcem sadje spremlja dokument, v katerem je navedeno naslednje: — zahtevana označba porekla, — količina, — kraj ali parcela, — datum obiranja. Gospodarski subjekti v register pridelka vpišejo: — datum obiranja, — podatke o kraju ali parceli, — obrano količino in — sorto. 4.2.2 Register proizvodnje Register proizvodnje vsebuje zlasti naslednje podatke: — načine ekstrakcije soka: — datum priprave mošta, — uporabljene sorte in ustrezne količine, — gostoto in količino pridobljenega mošta; — obdelave mošta med vrenjem: — ustekleničenje, — datum ustekleničenja, — zvrščanje, — količino, — identifikator serije. 4.3 Nadzor proizvoda Pri nadzoru lastnosti proizvoda z označbo porekla se izvedejo analitski in organoleptični preskusi videza in okusa, s katerimi se preverita kakovost in značilnost jabolčnika ‚Cornouaille‘. Ta nadzor se opravi na naključnem vzorcu. Vzorci jabolčnika se odvzamejo po koncu najkrajšega trajanja sekundarnega vrenja.“

Ta sprememba je povezana s spremembami nacionalnih zakonov in predpisov ter je namenjena opisu vzpostavljenega sistema sledljivosti po količini in kakovosti. Podrobno so določene prijavne obveznosti gospodarskih subjektov (zlasti njihova vsebina in naslovniki). Zlasti so določeni:

— identifikacijska izjava gospodarskih subjektov zaradi izdaje dovoljenja, s katerim se priznava njihova sposobnost izpolnjevanja zahtev iz specifikacije proizvoda;

— izjava o zahtevi za označbo;

— zbirna izjava o nakupu sadja;

— podroben način vodenja registrov, zlasti registrov in spremnih dokumentov za sadje ter registra proizvodnje.

Te izjave so potrebne za poznavanje, spremljanje in nadzor proizvodov, namenjenih za trženje z označbo porekla.

5.4. Postavka „Metoda proizvodnje“

Dodan je naslov: 5.1 „Pridobivanje sadja in soka“ in v odstavku:

— Dodan je naslednji stavek: „Sadovnjak sestavljajo vse jablane kmetijskega gospodarstva, katerih sadeži se lahko predelajo za proizvodnjo jabolčnika ‚Cornouaille‘,“

da se opredeli pojem sadovnjaka in določi raven, na kateri se ocenjuje upoštevanje pravil o njem, in sicer na ravni kmetijskega gospodarstva in ne na ravni parcele.

Dodan je podnaslov: 5.1.1 „Sortna sestava sadovnjaka“ in v tem odstavku:

— Stavek: „Sorte jabolk so v skladu s prakso razdeljene v različne kategorije po okusu mošta: grenke, sladko-grenke, sladke in kiselkaste,“

je spremenjen tako:

„Sorte jabolk so v skladu s prakso razdeljene v različne kategorije po okusu mošta: fenolne (grenke in sladko-grenke), sladke in kiselkaste.“

Kategoriji „grenkih“ in „sladko-grenkih“ sort moštnih jabolk sta prerazporejeni v kategorijo „fenolne“ sorte, kar ustreza sedanji rabi v sektorju proizvodnje jabolčnika.

— Stavek: „Grenke in sladko-grenke sorte predstavljajo 70 vol. % vsake zvrsti,“ je črtan iz tega dela. To pravilo je preneseno med pravila o zvrščanju v točki 5.2.2, ker se ta določba nanaša na zvrst in ne na sadovnjake.

— Stavek: „Jabolčnik s kontrolirano označbo porekla ‚Cornouaille‘ se proizvaja v regiji Cornouaille iz lokalnih in tradicionalnih sort moštnih jabolk, ki morajo izhajati iz identificiranih sadovnjakov na geografskem območju,“

je spremenjen tako: „Jabolčnik ‚Cornouaille‘ se proizvaja iz lokalnih in tradicionalnih sort moštnih jabolk.“

S to spremembo se poenostavlja besedilo. Besedilo „ki morajo izhajati iz identificiranih sadovnjakov na geografskem območju“ je črtano, ker so, kot je prej navedeno, poreklo moštnih jabolk in načini izbire parcel, na katerih se lahko prideluje sadje, odslej določeni v postavki „Geografsko območje“.

— V specifikacijo proizvoda je dodan seznam dovoljenih sort, kot je naveden spodaj, za boljšo opredelitev dovoljenih lokalnih in tradicionalnih sort:

„Dovoljene so naslednje sorte: fenolne sorte: amère saint-jacques avalou bigouden avalou daoulas bedan beleien botell bihan botell stank brank kamm bramtôt c’huéro briz c’huero gwenn c’huero ruz c’huero ruz bihan c’huero ruz mod kozh c’huero ruz per lae carabine chevalier jaune douce möen dous bloc’hig dous bras dous-rouz dous-rouz-bihan dous-rouz-bras goarimig ruz jaketig jambi jeanne renard jobig kermerrien kroc’hen ki ali peau de chien marie ménard médaille d’or penn du perscao prat yod rouz koumoullen bihan rouz koumoulenn bras seac’h biniou stang-ruz trojenn hir ty ponch kiselkaste sorte: briz kannig fil jaune fil rouge judor locard vert mirblaz petit jaune rouget de dol sladke sorte: avalou spoue douce koêtligné dous bihan“ dous e veg briz guillevig ali guillevic

— Dodan je stavek:

„Za ohranitev sortne raznovrstnosti je največja dovoljena prisotnost lokalnih sort moštnih jabolk, ki niso na zgornjem seznamu, 20 % površine sadovnjaka. Te sorte se upoštevajo kot fenolne,“

da bi se upoštevala obstoječa spontana sortna raznovrstnost, ki ne omogoča povsem izčrpnega popisa lokalnih sort, in da bi se ohranila ta raznovrstnost, ki je zanimiv genetski bazen.

— Dodana je naslednja določba: „Delež površin, zasajenih z jablanami, ki pripadajo fenolnim sortam, znaša najmanj 70 % celotne površine sadovnjaka, delež površin, zasajenih z jablanami, ki pripadajo kiselkastim sortam, pa znaša največ 15 % celotne površine sadovnjaka.“

Namen tega pravila je zasajene površine uskladiti s pravili o deležih različnih kategorij jabolk v zvrsteh.

Dodan je podnaslov: 5.1.2 „Gojitvena oblika“ in v tem odstavku:

— Dodan je naslednji odstavek: „Največja gostota zasaditve v sadovnjakih je: — za visokodebelne jablane: 250 dreves na hektar, pri čemer je najmanjša razdalja med drevesi 6 metrov; — za nizkodebelne jablane: 750 dreves na hektar.“

Opisani sta dve dovoljeni gojitveni obliki sadovnjaka: visokodebelna in nizkodebelna.

— Dodane so naslednje določbe: „Sadovnjak se vzdržuje za zagotavljanje dobrega splošnega stanja dreves, kar vključuje obvladovanje razvoja dreves in zatravljenosti tal ter boj proti beli omeli na jablanah. Namakanje je prepovedano od takrat, ko drevesa postanejo godna za proizvodnjo. Sadovnjaki z visokodebelnimi drevesi so zatravljeni, razen kroga okoli dreves z največjim polmerom 0,50 metra, s katerega se lahko odstrani plevel. Sadovnjaki z nizkodebelnimi drevesi so zatravljeni, razen vrste, kjer je plevel lahko odstranjen v pasu, ki je širok največ 1 meter.“

V teh določbah so opisana pravila o gojenju sadovnjaka, ki omogoča pridelavo moštnih jabolk želene kakovosti za proizvodnjo jabolčnika „Cornouaille“. Nanašajo se na vzdrževanje dreves, prepoved namakanja in obvladovanje zatravljenosti. Kot je pojasnjeno v delu „Povezava z geografskim območjem“, zatravljenost zaradi konkurence med travo in jablanami, ki se vzpostavi, omejuje moč dreves ter prispeva k pridobivanju sadja, bogatega s sladkorji in tanini. Namakanje je dovoljeno le pri mladih drevesih. Količina padavin na območju zadostuje za potrebe dreves, ki se uporabljajo za proizvodnjo, po vodi.

Dodan je podnaslov: 5.1.3 „Obiranje in skladiščenje“ in v tem odstavku:

— Določbe:

„Moštna jabolka morajo biti obrana ob ustrezni zrelosti. Do zadostne zrelosti za pripravo mošta se vsaka sorta posebej skladišči v vsebnikih, ki omogočajo kroženje zraka,“

so nadomeščene z naslednjimi:

„Jabolka se oberejo ob ustrezni zrelosti, vsaka sorta posebej. Različne sorte jabolk se skladiščijo tako, da se lahko ob stiskanju ločeno določijo njihove količine. Ob ekstrakciji soka je sadje dobro ohranjeno.“

Namen te spremembe je poenostaviti besedilo z razlikovanjem med merili, ki se uporabljajo za obiranje, in merili, ki se uporabljajo za skladiščenje. Obiranje vsake sorte posebej in sledljivost jabolk pri skladiščenju zagotavljata sledljivost surovine in upoštevanje pravil o zvrščanju. Obvezen način, pri katerem so bili opisani načini skladiščenja jabolk, je nadomeščen z obveznim rezultatom, ki se nanaša na stanje sadja ob uporabi.

Dodan je podnaslov: 5.1.4 „Donos sadovnjakov in godnost za proizvodnjo“ in v tem odstavku:

— Dodan je odstavek: „Največji povprečni donos sadovnjakov, ki se uporabljajo za proizvodnjo, se preveri z razmerjem med količino sadja, povprečno pridelanega pri zadnjih dveh obiranjih, in uporabljeno površino identificiranih parcel. Ta površina se izračuna s pomnožitvijo skupnega števila dreves, ki se uporabljajo za proizvodnjo, s predvideno povprečno površino vsakega drevesa, opredeljeno glede na razdaljo med drevesi pri zasaditvi v vrsti in med vrstami.“

Način izračuna donosov je bil spremenjen, da se upošteva izmeničnost pri obroditvi sadja: moštne jablane na splošno obrodijo velike količine vsako drugo leto, v vmesnih letih pa manjše. Donos se torej izravna v dveh zaporednih letih in govorimo o „povprečnem donosu“.

— Odstavek:

„Donosi teh sadovnjakov pri sadovnjakih z ‚visokodebelnimi‘ drevesi ne smejo preseči 20 ton na hektar sadovnjaka, ki se uporablja za proizvodnjo, pri sadovnjakih z ‚nizkodebelnimi‘ drevesi pa 30 ton na hektar sadovnjaka, ki se uporablja za proizvodnjo,“

je nadomeščen z naslednjim:

„Največji povprečni donos sadovnjakov, ki se uporabljajo za proizvodnjo, je:

— 25 ton jabolk ali 187,50 hektolitra mošta na hektar za sadovnjake z visokodebelnimi drevesi;

— 30 ton jabolk ali 225 hektolitrov mošta na hektar za sadovnjake z nizkodebelnimi drevesi.“

Besedilo je bilo spremenjeno, da se lažje bere. Vključen je pojem povprečnega donosa, predstavljen zgoraj. Največji povprečni donos za visokodebelna drevesa je povečan na 25 ton, da se upoštevajo ugotovljeni donosi. Poleg tega je donos, izražen v tonah jabolk, zaradi lažjega nadzora dopolnjen z ustreznico v hektolitrih mošta.

— Dodan je odstavek:

„Mlade jablane se pri pridelavi sadja za proizvodnjo jabolčnika z označbo ‚Cornouaille‘ upoštevajo šele od:

— sedmega leta po letu, v katerem so bila drevesa zasajena pred 31. majem, pri visokodebelnih drevesih;

— tretjega leta po letu, v katerem so bila drevesa zasajena pred 31. majem, pri nizkodebelnih drevesih.“

S to spremembo je natančno določeno, od kdaj se mladi nasadi upoštevajo pri izračunu donosa. Morebiten pridelek nizkodebelnih dreves, ki so mlajša od treh let, in visokodebelnih dreves, ki so mlajša od sedmih let, je zelo majhen.

Dodan je podnaslov: 5.1.5 „Ekstrakcija soka, stiskanje, obdelava mošta“ in v tem odstavku:

— Odstavek: „Moštna jabolka se zmeljejo ali naribajo. Vode ni dovoljeno dodajati,“

je spremenjen tako: „Moštna jabolka se zmeljejo ali naribajo, da nastane drozga, ki se nato stisne. Vode ni dovoljeno dodajati.“

S temi spremembami so pojasnjene faze proizvodnje.

— Dodana je naslednja določba: „Stiskanje z mešanjem drozge v brezkončnem vijaku je prepovedano.“

S to spremembo je prepovedan postopek ekstrakcije, ki bi negativno vplival na kakovost pridobljenega soka.

— Dodana je naslednja določba: „Pridobljeni mošt ima najnižjo naravno vsebnost sladkorja 108 gramov na liter.“

To merilo zagotavlja zrelost uporabljenih jabolk.

Dodan je podnaslov: 5.2.1 „Vrenje“ in v tem odstavku:

— Odstavek: „Bistrenje mošta je obvezno, doseže pa se lahko le s tradicionalno metodo razsluzenja,“

je nadomeščen z naslednjim: „Bistrenje mošta je obvezno, doseže pa se lahko le z razsluzenjem, izvedenim naravno ali omogočenim z uporabo soli za razsluzenje ali posebnih encimov, ki jih dovoljuje veljavna zakonodaja.“

S to spremembo so podrobno navedene dovoljene obdelave.

— Stavek: „Vrenje mošta se izvaja počasi,“

je dopolnjen tako:

„Vrenje zbistrenega mošta se izvaja počasi, brez dodatka snovi za pospeševanje ali zaviranje razvoja kvasovk.“

S to spremembo so podrobno navedeni pogoji, ki jih je treba upoštevati pri izvajanju prvega vrenja.

— Stavka:

„Prepovedani so vsi postopki, s katerimi bi se spremenila naravna vsebnost sladkorja v moštu.“ in „Doslajevanje, pasterizacija in gaziranje so prepovedani.“

sta združena v naslednji stavek: „Pasterizacija in vsi postopki, katerih namen je spremeniti naravno vsebnost sladkorja ali barvo mošta in jabolčnika, so prepovedani v vseh fazah proizvodnje.“

S to spremembo so naštete prepovedane obdelave pri proizvodnji jabolčnika „Cornouaille“. Ker je barva posebna značilnost ZOP „Cornouaille“, je prepovedana tudi sprememba barve. Zadevne metode so prepovedane tako pri moštu kot tudi pri jabolčniku v vseh fazah proizvodnje. Prepoved gaziranja pa je navedena v točki 5.2.2 v zvezi z ustekleničenjem in sekundarnim vrenjem ter se ne nanaša na fazo prvega vrenja.

Dodan je podnaslov: 5.2.2 „Ustekleničenje in sekundarno vrenje“ in v tem odstavku:

— Dodana je določba: „Ustekleničenje se izvede najmanj šest tednov po stiskanju.“

Namen te določbe je zagotoviti, da je bil mošt pred ustekleničenjem dejansko izpostavljen prvemu alkoholnemu vrenju v sodu.

— Stavek: „Zvrščanje se lahko izvede le ob mletju ali ribanju ali z mešanjem mošta ali jabolčnika med vrenjem,“ je črtan, ker je impliciten, saj se mora zvrščanje nujno izvesti pred ustekleničenjem.

— Določba: „Grenke in sladko-grenke sorte predstavljajo 70 vol. % vsake zvrsti,“

je nadomeščena z naslednjimi:

„Jabolčniki, pripravljeni za ustekleničenje za sekundarno vrenje, izhajajo iz mešanice jabolk, obranih in uporabljenih v isti sezoni, v kateri ob uporabi:

— delež jabolk fenolnih sort znaša najmanj 70 %;

— delež jabolk kiselkastih sort znaša največ 15 %;

— delež jabolk lokalnih sort znaša manj kot 20 %;

— delež jabolk, ki izhajajo iz iste sorte moštnih jabolk, znaša največ 60 %.“

Pravila o zvrščanju so podrobneje določena, da se bolje opredeli organoleptični profil končnega proizvoda z označbo. Določba o grenkih in sladko-grenkih sortah oziroma fenolnih sortah je ohranjena in dopolnjena z merili za druge vrste jabolk.

— Dodana je naslednja določba: „Ustekleničenje se izvede najpozneje 31. oktobra leta, ki sledi letu obiranja.“

Cilj datuma za konec obdobja ustekleničenja je preprečiti, da bi bil ustekleničeni jabolčnik preveč razvit.

— Stavek: „Sekundarno vrenje se izvaja z vrenjem dela preostalega sladkorja v steklenici,“ je spremenjen tako: „Sekundarno vrenje se izvaja z vrenjem dela preostalega sladkorja v steklenicah, lahko po dodatku aktivnega suhega kvasa.“

S to spremembo je navedena možnost uporabe aktivnega suhega kvasa, ki omogoča boljše obvladovanje ponovnega začetka vrenja in uspeha sekundarnega vrenja v steklenicah.

— Dodana je določba: „Sekundarno vrenje v steklenicah traja vsaj šest tednov,“ da se steklenice pustijo pri miru toliko časa, kot je potrebno za sekundarno vrenje.

— Dodana je določba: „Jabolčnik se lahko da v promet med gospodarskimi subjekti ali na trg za potrošnike šele po koncu najkrajšega trajanja sekundarnega vrenja,“ da se podrobno opredeli, da se jabolčnik „Cornouaille“ ne sme tržiti pred koncem navedenega šesttedenskega obdobja.

Dodan je podnaslov: 5.2.3 „Metode odstranjevanja usedline“ in v tem odstavku:

Dodano je naslednje: „Po koncu najkrajšega trajanja sekundarnega vrenja se lahko usedlina odstrani:

— li z degoržiranjem,

— ali z izobarno filtracijo oziroma filtracijo ‚iz steklenice v steklenico‘,

— ali s pretočitvijo v vsebnik za poenotenje in izobarno filtracijo.“

S to spremembo se dovoljuje odstranitev usedline iz jabolčnika „Cornouaille“. Ta tehnika omogoča boljše časovno obvladovanje razvoja jabolčnika „Cornouaille“ in ohranitev njegovih posebnih organoleptičnih lastnosti. Ta usedlina, enakovredna drožem pri penečih vinih, je namreč včasih vir nastanka neželenih okusov v jabolčniku.

5.5. Postavka „Utemeljitev povezave z geografskim območjem“

To poglavje je bilo skoraj v celoti preoblikovano. Zdaj je razdeljeno v tri dele, da bi se bolje opredelile posebnosti geografskega območja, posebnosti proizvoda in vzročna povezava. To so le besedilne spremembe, ki niso vsebinske.

5.6. Postavka „Označevanje“

— Dodana sta naslednja stavka: „Jabolčniki ‚Cornouaille‘ se ne smejo prijaviti po proizvodnji, oglaševati, odpremiti, dati v prodajo ali prodati, ne da bi bilo v prijavah, oglasih, prospektih, na etiketah, računih ali na kakršni koli embalaži navedena zgornja označba, skupaj z navedbo ‚zaščitena označba porekla‘. Ime označbe in navedba ‚zaščitena označba porekla‘ se zapišeta z dobro vidnimi, čitljivimi, neizbrisnimi ter dovolj velikimi črkami, da se jasno ločijo od vseh drugih zapisanih navedb in risb.“

S to spremembo so podrobno opredeljeni načini zapisa imena označbe in navedbe „zaščitena označba porekla“.

— Stavek: „Navedba ‚kontrolirana označba porekla‘ mora biti tik pod imenom kontrolirane označbe porekla brez kakršne koli vmesne navedbe,“ je spremenjen tako: „Na etiketi mora biti navedba ‚zaščitena označba porekla‘ tik pod imenom označbe brez kakršne koli vmesne navedbe.“

Beseda „kontrolirana“ je nadomeščena z besedo „zaščitena“ za uskladitev z evropskimi predpisi.

5.7. Postavka „Drugo“

— Pristojna služba v državi članici

Besedilo:

„Institut National des Appellations d'Origine 138, avenue des Champs-Elysées 75008 PARIZ FRANCIJA Tel. +33 153898000 Faks +33 142255797“

je nadomeščeno z naslednjim:

„Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) Arborial – 12, rue Rol-Tanguy TSA 30003 – 93555 Montreuil Cedex FRANCIJA Tel. +33 173303800 Faks +33 173303804 E-naslov:info@inao.gouv.fr“

S to spremembo se posodabljajo in dopolnjujejo ime in kontaktni podatki organa INAO.

— Skupina vložnikov

Besedilo:

„Ime: Comité Cidricole de Développement et de Recherche Fouesnantais et Finistérien (CIDREF) Naslov: 5, allée Sully – 29 322 QUIMPER CEDEX – FRANCIJA Sestava: CIDREF je poklicno združenje pridelovalcev in proizvajalcev jabolčnika ‚Cornouaille‘. Ustanovljeno je bilo 13. oktobra 1980 in ima danes približno 60 članov,“

je nadomeščeno z naslednjim:

„Ime: Organisme de défense et de gestion du cidre AOC Cornouaille Naslov: Chambre d'agriculture – Kergadalen – 29590 SAINT-SEGAL – FRANCIJA Tel. +33 298865993 E-naslov: odgcornouaille@gmail.com Sestava: Združenje sestavljajo pridelovalci jabolk in proizvajalci jabolčnika ‚Cornouaille‘.“

Skupina, ki je odslej pristojna za ZOP in je vložnik zahtevka za spremembo, je „Organisme de défense et de gestion du cidre AOC Cornouaille“. Informacije o skupini „Comité cidricole de développement et de recherche fouesnantais et finistérien (CIDREF)“, ki je vložila zahtevek za registracijo, so bile torej črtane in nadomeščene z imenom sedanje skupine.

— Vrsta proizvoda

Stavek: „Skupina 1.8 Ostali proizvodi iz Priloge II: jabolčniki“ je nadomeščen s stavkom: „Skupina 1.8 Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itn.)“.

Navezna skupina ZOP ostaja nespremenjena. S spremembo se posodablja besedilo skupine 1.8.

— Postavka 7 „Podatki o nadzornem organu“

Besedilo:

„Institut National des Appellations d'Origine 138, avenue des Champs-Élysées 75008 Pariz FRANCIJA Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes 59, boulevard Vincent Auriol Teledoc 251 75703 Paris Cedex 13 FRANCIJA“

je nadomeščeno z naslednjim:

„Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) Naslov: Arborial – 12, rue Rol Tanguy TSA 30003 – 93555 Montreuil Cedex FRANCIJA Tel. +33 173303800 Faks +33 173303804 E-naslov: info@inao.gouv.fr Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF) Naslov: 59 boulevard Vincent Auriol – 75703 Paris Cedex 13, FRANCIJA Tel. +33 144871717 Faks +33 144973037 DGCCRF je direktorat ministrstva za gospodarstvo.“

S to spremembo se posodabljajo in dopolnjujejo ime in kontaktni podatki uradnih nadzornih organov (INAO in DGCCRF).

Dodan je naslednji odstavek:

„V skladu z določbami člena 37 Uredbe (EU) št. 1151/2012 preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda pred dajanjem proizvoda na trg izvede certifikacijski organ za proizvode, katerega ime in kontaktni podatki so dostopni na spletišču INAO in v podatkovni zbirki Evropske komisije.“

V tem odstavku je opozorjeno na veljavne načine nadzora ZOP.

— Postavka 9 „Nacionalne zahteve“

V skladu z omenjeno nacionalno reformo sistema nadzora nad zaščitenimi označbami porekla je dodana preglednica, v kateri so predstavljene glavne točke, ki jih je treba preverjati, in metoda njihovega ocenjevanja.

ENOTNI DOKUMENT

„CORNOUAILLE“

EU št.: PDO-FR-0043-AM02 – 19.4.2019

ZOP (X) ZGO ( )

1. Ime proizvoda

„Cornouaille“

2. Država članica ali tretja država

Francija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1. Vrsta proizvoda

Skupina 1.8 Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itn.)

3.2. Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Cornouaille“ je nepasteriziran in negaziran peneči jabolčnik, pridobljen s sekundarnim vrenjem v steklenicah. Proizvaja se iz čistega soka moštnih jabolk, ki izhajajo iz lokalnih in tradicionalnih sort.

Organoleptične lastnosti

Jabolčnik „Cornouaille“ je izredno bogat s tanini, ki mu dajejo zlato do oranžno barvo in značilen taninski okus. Ima dobro ravnotežje med sladkostjo in grenkostjo.

Fizikalno-kemijske lastnosti

Jabolčnik ‚Cornouaille‘ ima naslednje analitske lastnosti:

— volumenski delež dejanskega alkohola je večji od 3,5 %;

— volumenski delež skupnega alkohola je večji od 6 %;

— vsebnost sladkorja je najmanj 20 gramov na liter;

— tlak jabolčnika v steklenici: najmanj 1,5 bara pri 20 °C ali 3 grami CO2.

3.3. Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Moštna jabolka, ki se uporabljajo za proizvodnjo jabolčnika „Cornouaille“, izhajajo iz sadovnjakov na geografskem območju, ki so na podlagi meril, odobrenih za to označbo, identificirani kot primerni za proizvodnjo jabolčnika „Cornouaille“.

Ti sadovnjaki so zatravljeni, razen tal ob drevesih (v polmeru 0,50 m ali v enometrskem pasu pod vrsto), kjer je lahko odstranjen plevel.

Jabolka so uvrščena na pozitivni seznam lokalnih sort:

fenolne sorte:

amère saint-jacques avalou bigouden avalou daoulas bedan beleien botell bihan botell stank bramtôt brank kamm c’huéro briz c’huero gwenn c’huero ruz c’huero ruz bihan c’huero ruz mod c’huero ruz per lae carabine chevalier jaune douce möen dous bloc’hig dous bras dous-rouz dous-rouz-bihan dous-rouz-bras goarimig ruz jaketig jambi jeanne renard jobig kermerrien kroc’hen ki ali peau de chien marie ménard médaille d’or penn du perscao prat yod rouz koumoullen bihan rouz koumoulenn bras seac’h biniou stang-ruz trojenn hir ty ponch

kiselkaste sorte:

briz kannig fil jaune fil rouge judor locard vert mirblaz petit jaune rouget de dol

sladke sorte:

avalou spoue douce koêtligné dous bihan dous e veg briz guillevig ali guillevic

Za ohranitev sortne raznolikosti je največja dovoljena prisotnost lokalnih sort moštnih jabolk, ki niso navedene zgoraj, 20 % celotne površine sadovnjaka. Štejejo se za fenolne.

Fenolne vrste rastejo na najmanj 70 % površine sadovnjaka, kiselkaste sorte pa na največ 15 %.

Vsaka zvrst izhaja iz zvrščanja jabolk iz iste sezone in vsebuje:

— najmanj 70 % jabolk fenolnih sort;

— največ 15 % jabolk kiselkastih sort;

— največ 60 % jabolk iste sorte;

— največ 20 % jabolk lokalnih sort, ki niso na seznamu.

3.4. Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Pridelava jabolk in proizvodnja jabolčnika, vključno z morebitnim odstranjevanjem usedline, se obvezno izvajata na geografskem območju.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6. Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Poleg obveznih navedb, ki se zahtevajo z zakonodajo o označevanju in predstavitvi živil, so na etiketi jabolčnika „Cornouaille“ ime označbe in navedba „zaščitena označba porekla“, ki se zapišejo z dobro vidnimi, čitljivimi, neizbrisnimi ter dovolj velikimi črkami, da se jasno ločijo od vseh drugih zapisanih navedb in risb.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje obsega ozemlje naslednjih občin:

departma Finistère:

celotne občine: Argol, Bénodet, Clohars-Carnoët, Clohars-Fouesnant, Combrit, Concarneau, Ergué-Gabéric, Le Faou, La Forêt-Fouesnant, Fouesnant, Gouesnach, Landévennec, Mellac, Moëlan-sur-Mer, Névez, Peumérit, Pleuven, Plogastel-Saint-Germain, Plomelin, Plonéour-Lanvern, Plovan, Pluguffan, Pont-l’Abbé, Pouldreuzic, Quimperlé, Rédené, Rosnoën, Saint-Evarzec, Saint-Jean-Trolimon, Tréguennec, Trégunc, Tréméoc in Tréogat;

del občin: Arzano (odseki ZD, ZH, ZI), Crozon (odseka ZA in DL), Elliant (odseki H1, H2, I4), Quimper (del, ki ustreza ozemlju nekdanje občine Ergué-Armel), Riec-sur-Belon (odseka YD in YI), Saint-Coulitz (odsek A2) in Telgruc-sur-Mer (odsek ZA).

5. Povezava z geografskim območjem

Posebne značilnosti jabolčnika „Cornouaille“ izhajajo iz talnih in podnebnih razmer na območju v povezavi z lokalnimi sortami, ki omogočajo pridobivanje zrelih moštnih jabolk, bogatih s sladkorjem in fenolnimi sestavinami. Kolektivne prakse so izražene zlasti v izboru sort in načinu proizvodnje tega jabolčnika s sekundarnim vrenjem v steklenicah.

Posebnosti geografskega območja

Geografsko območje ZOP „Cornouaille“ obsega 40 občin v Bretanji v departmaju Finistère. Sestavljeno je iz štirih delov: doline reke Aulne, Pays bigouden, Fouesnant-vallée de l’Odet in Pont-Aven.

Zanj so značilni nizka nadmorska višina, nižja od 100 m, sončno in zelo milo oceansko podnebje (povprečna temperatura je višja od 10 °C), ter redne in ne pretirane padavine (manj kot 1 100 mm). Razgiban relief ponuja veliko krajev, zaščitenih pred prevladujočimi vetrovi, kar preprečuje prezgodnje odpadanje sadja jeseni.

Tla, najbolj značilna za moštne sadovnjake, so tla, ki so se razvila na granitni ali metamorfni podlagi, pogosto peščena. Za sadovnjake za proizvodnjo jabolčnika „Cornouaille“ je najmanjša globina tal 50 cm. To je torej regija, ki je zaradi narave svojih tal in podnebja ugodna za redno pridelavo moštnih jabolk.

Uvajanje sort, bogatih s fenolnimi spojinami, ki izvirajo iz Španije, v departma Finistère sega v 6. stoletje in je potekalo bodisi z obrežno plovbo ob celotni atlantski obali bodisi iz departmaja Ille-et-Vilaine. Ta novi rastlinski material je omogočil pomemben tehnični napredek pri proizvodnji jabolčnika. Fenolne spojine v teh novih sortah namreč upočasnijo in zaščitijo vrenje ter omogočijo bistrenje mošta.

Po več krizah v vinogradniškem sektorju je jabolčnik, ki mu je bila dodana večja ali manjša količina vode, v Bretanji ob koncu 19. stoletja postal ena od vsakdanjih pijač kmetov, pa tudi delavcev ali mornarjev, medtem ko je bil jabolčnik „bouché“, pridobljen s sekundarnim vrenjem v steklenicah, takrat praznična pijača za pomembne priložnosti.

Številni zapisi iz tistega obdobja pričajo o slovesu jabolčnika, proizvedenega v Cornouaillu, kjer so se razvili številni manjši sadovnjaki, zlasti okoli Fouesnanta. Crochetelle je med drugim leta 1905 popisal sorte, značilne za jug departmaja Finistère.

V teku 20. stoletja so se bretonski sadovnjaki zaradi potreb po alkoholu za obrambno industrijo usmerili k sortam z velikim donosom, katerih glavna lastnost je bila velik delež alkohola. Po veliki izkrčitvi nasadov jablan po vojni se je obseg bretonskih sadovnjakov od 80. let prejšnjega stoletja povečeval. Obrati za proizvodnjo jabolčnika, ki so se bali za oskrbo, so kmete spodbujali k zasaditvi sadovnjakov z nizkodebelnimi drevesi. Ti nasadi sort z velikim donosom, pogosto kiselkastih in oddaljenih od tradicionalnih praks, so pripeljali do pretirane pridelave sadja, ki je oslabila sektor proizvodnje jabolčnika.

Vendar je departma Finistère ostal ob robu teh industrijskih dejavnosti. Njegovi sadovnjaki, namenjeni predvsem za proizvodnjo jabolčnika, so se razvili s turizmom ob obrtniški in kmetijski proizvodnji kakovostnih jabolčnikov za praznične namene. Leta 1987 je objava odloka, s katerim je bilo proizvajalcem jabolčnika dovoljeno svežemu soku moštnih jabolk dodati del zgoščenega soka, izzvala odziv tradicionalnih proizvajalcev iz regije Fouesnant, ki so v tem videli nevarnost za banaliziranje kakovosti jabolčnika. Zahtevali so torej priznanje ZOP za jabolčnik „Cornouaille“, da bi ohranili posebnost in sloves njegove proizvodnje, ki sta se skozi čas izoblikovala s tradicionalnimi metodami proizvodnje. Jabolčnik „Cornouaille“ se torej proizvaja iz lokalnega izbora sort, iz čistega soka teh moštnih jabolk, brez uporabe zgoščenega soka, sekundarno vrenje pa se doseže na naravni način z vrenjem sladkorjev v steklenicah. Te prakse prispevajo k razvoju arom jabolčnika „Cornouaille“.

Posebnosti proizvoda

„Cornouaille“ je jabolčnik, pridobljen s sekundarnim vrenjem v steklenicah. Ima naslednje lastnosti:

— zlato do oranžno barvo;

— živahno, vendar nežno penjenje;

— delež dejanskega alkohola večji od 3,5 % in vsebnost sladkorja večjo od 20 gramov na liter;

— značilen taninski okus skupaj z dobrim ravnotežjem med sladkorjem in grenkostjo.

Vzročna povezava

Cornouaill ima zaradi svoje lege ugodne dejavnike za gojenje posebno moštnih sort jablan. Talne in podnebne razmere na območju jablanam omogočajo redno (zlasti v obdobju poletne rasti sadja) in zadostno oskrbo z vodo zaradi najmanjše globine tal 50 centimetrov, majhne nadmorske višine ozemlja, ki omejuje količino padavin, in sočasne rasti trave. Ti elementi omejujejo moč dreves v prid bogastvu koristnih snovi v plodovih.

Vendar je ta regija tudi izpostavljena silovitim vetrovom. Zato so najbolj osončena in zavetrna pobočja običajno namenjena za proizvodnjo moštnih jabolk. Jabolka lahko tako jeseni dalj časa dozorevajo na drevesu.

Mošti, pridobljeni iz moštnih jabolk lokalnih sort, ki so dobro prilagojene temu okolju, so tako izredno bogati s sladkorjem in tanini. Visoka vsebnost sladkorja v moštu kljub porabi sladkorja pri sekundarnem vrenju v steklenicah in brez obogatitve omogoča pridobivanje jabolčnikov z volumenskim deležem alkohola nad 3,5 % in vsebnostjo preostalega sladkorja nad 20 gramov na liter.

Aromatična kompleksnost jabolčnika „Cornouaille“ temelji na tradicionalni metodi proizvodnje, ki so jo proizvajalci na območju znali izpopolniti in ohraniti: izbira sort, uporaba izključno čistega soka moštnih jabolk, sekundarno vrenje v steklenicah. Grenkasta sestavina in krepkost jabolčnika se pridobita z uporabo mešanice, večinoma sestavljene iz fenolnih sort. Te sorte, ki predstavljajo najmanj 70-odstotni delež, prevladujejo v sadovnjakih v Cornouaillu in so predvsem rezultat stoletij lokalnega izbora, kot na primer sorte beleien, c’huéro briz, prat yod ali trojenn hir. Fenolne spojine ali tanini jabolčniku prav tako dajejo njegovo zlato do oranžno barvo.

Nazadnje, jabolčnik „Cornouaille“ svoje nežno penjenje dolguje postopku s sekundarnim vrenjem v steklenicah, ki se je v preteklosti uporabljal le za praznično pijačo. Poleg tega naravnega penjenja vrenje v steklenicah omogoča razvoj arom jabolčnika in prispeva k njegovi kompleksnosti.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-Cornouaille-modifié-20191219-Vconsolidé.pdf

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.