EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 22.3.2017 COM(2017) 156 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o odhodkih EKJS



Sistem zgodnjega opozarjanja št. 1-3/2017



KAZALO 1. Proračunski postopek za EKJS za leto 2017………………………..………………..3 2. Namenski prejemki za EKJS………………………..………………………………..3 3. Pripombe k začasnemu izvajanju proračuna EKJS za leto 2017………….…………4 4. Izvajanje namenskih prejemkov za EKJS…………………………………...……….6 5. Sklepne ugotovitve…………………………………………………………………...7 Priloga 1: Začasna poraba odobritev EKJS do 31. 1. 2017 1.Proračunski postopek za EKJS za leto 2017 Evropski parlament je proračun EU za leto 2017 sprejel 1. decembra 2016. V proračunu je za odobritve za prevzem obveznosti in plačila EKJS vključen znesek 42 613 milijonov EUR za neposredna plačila in 42 563 milijonov EUR za odhodke, povezane s trgom. Razlika med odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami plačil izhaja iz tega, da so za nekatere ukrepe, ki jih neposredno izvaja Komisija, uporabljena diferencirana sredstva. Ta se v glavnem nanašajo na ukrepe za promocijo kmetijskih proizvodov, strategijo politike in koordinacijske ukrepe. 2.Namenski prejemki za EKJS Na podlagi določb člena 43 Uredbe (EU) št. 1306/2013 so za leto 2017 prihodki, ki izhajajo iz finančnih popravkov na podlagi sklepov o potrditvi obračunov in skladnosti ter iz nepravilnosti, označeni kot namenski prejemki za financiranje odhodkov sklada EKJS. Treba je opozoriti, da je bilo zaradi izteka mlečnih kvot 31. marca 2015 proračunsko leto 2016 zadnje leto, ko so se zbirali prejemki iz dajatev za mleko. Namenski prejemki se lahko v skladu s temi določbami uporabijo za financiranje katerih koli odhodkov EKJS. Če se del teh prejemkov v proračunskem letu ne porabi, se neporabljeni del samodejno prenese v naslednje proračunsko leto .

Proračun EKJS za leto 2017 vključuje: najnovejše ocene Komisije o potrebah po financiranju tržnih ukrepov in neposrednih plačil, ocene namenskih prejemkov, ki bodo zbrani med proračunskim letom, in prenos preostalega zneska namenskih prejemkov, ki so ostali na razpolago od prejšnjega proračunskega leta. Komisija je v svojem predlogu za odobritve proračunskih sredstev EKJS za leto 2017 upoštevala skupne pričakovane namenske prejemke in za proračun 2017 zahtevala raven odobritev, izračunanih tako, da so bili ocenjeni namenski prejemki odšteti od ocenjenih potreb. Proračunski organ je sprejel proračun EKJS, v katerem je upošteval pričakovane namenske prejemke. Ob pripravi proračuna za leto 2017 so razpoložljivi namenski prejemki po ocenah Komisije znašali 2 732 milijonov EUR, zajemali pa so: namenske prejemke, ki naj bi bili ustvarjeni v proračunskem letu 2017, ocenjene na 1 430 milijonov EUR (1 278 milijonov EUR iz popravkov pri potrditvi skladnosti in 152 milijonov EUR iz nepravilnosti); namenske prejemke, ki naj bi se prenesli iz proračunskega leta 2016 v proračunsko leto 2017, ocenjene na 1 302 milijona EUR. Komisija je te ocenjene prejemke v višini 2 732 milijonov EUR namenila naslednjim shemam: 400 milijonov EUR za operativna sredstva za organizacije proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave ter 2 332 milijonov EUR za shemo osnovnega plačila. Vsota navedenih odobrenih sredstev in namenskih prejemkov za te sheme je: 855 milijonov EUR za operativna sredstva za organizacije proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave ter 17 628 milijonov EUR za shemo osnovnega plačila. V prilogi, ki prikazuje začasno izvrševanje proračuna za leto 2017 za obdobje do 31. januarja 2017, pri odobritvah proračunskih sredstev za člene za sektor sadja in zelenjave ter za nevezana neposredna plačila niso upoštevani zgoraj navedeni namenski prejemki. Predstavljajo odobrena sredstva za te člene, ki znašajo 661,5 milijona EUR oziroma 33 191,8 milijona EUR. Če prištejemo namenske prejemke za te člene, znašajo skupni zneski v proračunu za leto 2017 za sektor sadja in zelenjave 1 061,5 milijona EUR, za sektor nevezanih neposrednih plačil pa 35 523,8 milijona EUR. 3.Pripombe k začasnemu izvrševanju proračuna EKJS za leto 2017 Začasno izvrševanje proračuna v obdobju od 16. oktobra 2016 do 31. januarja 2017 je prikazano v prilogi. Stopnja izvrševanja je primerjana s sestavo odhodkov na podlagi profila odhodkov sistema zgodnjega opozarjanja, določenega v skladu s členom 28 Uredbe (EU) št. 1306/2013. V nadaljevanju je kratko pojasnilo nekaterih proračunskih členov, pri katerih se kažejo največje razlike med dejansko in pričakovano ravnijo izvrševanja proračuna za leto 2017. 3.1.Tržni ukrepi Poraba sredstev za intervencije na kmetijskih trgih je bila nižja od pričakovane, in sicer za 35,9 milijona EUR. Toda ob upoštevanju namenskih prejemkov v višini 400 milijonov EUR, dodeljenih tržnim ukrepom, in ob uporabi ocenjenega profila odhodkov znaša premajhna poraba 113 milijonov EUR. To razhajanje je neto učinek poteka izvrševanja, predvsem v sektorjih sadja in zelenjave, vina, mleka in mlečnih izdelkov ter prašičjega mesa.

3.1.1.Sadje in zelenjava (+40,9 milijona EUR v primerjavi z odobrenimi sredstvi) Pri odobrenih sredstvih zgornja raven izvajanja ni značilna zaradi odhodkov za operativna sredstva za shemo organizacij proizvajalcev in druge ukrepe v sektorju sadja in zelenjave, ki se financirajo z odobrenimi proračunskimi sredstvi in namenskimi prejemki za to shemo (opomba: za podrobnosti glej točko 2). Opomba (*) v preglednici začasnega izvrševanja v prilogi vsebuje primerjavo porabe in profila porabe s skupnimi razpoložljivimi finančnimi sredstvi. Iz nje je razvidno, da izvrševanje odhodkov zaostaja za profilom za 36,5 milijona EUR. To je posledica počasnejše porabe sredstev v vseh shemah, ki se financirajo v okviru tega člena. Predvsem hitrosti porabe proračunskih odobritev za krizne ukrepe ni mogoče zanesljivo oceniti in verjetno odstopa od triletnega povprečnega profila porabe, ki je osnova za kazalnik za večino shem, ki se financirajo v okviru tega člena. Trenutno tako stanje velja za začasno, izvrševanje tega člena pa službe Komisije skrbno spremljajo. 3.1.2.Proizvodi sektorja za pridelavo grozdja (–31,6 milijona EUR) Takšna premajhna poraba je posledica počasnejšega plačevanja držav članic v primerjavi s profilom odhodkov, določenim za nacionalne vinogradniške programe. Po zdajšnjih ocenah naj bi bilo tako stanje začasno. 3.1.3.Mleko in mlečni izdelki (–45,9 milijona EUR) Glavni razlog za raven izvrševanja v tem členu je izvedba izjemne izravnalne pomoči za živinorejske sektorje . Sredstva v višini 350 milijonov EUR odobritev za to shemo pomoči so bila v proračunu predvidena pod postavko 05 02 12 99 – Drugi ukrepi (mleko in mlečni izdelki). Ker pa države članice lahko pomoč dodelijo proizvajalcem v vseh živinorejskih sektorjih, bo poraba sredstev iz tega člena nižja in bodo opravljene potrebne prerazporeditve za kritje odhodkov, prijavljenih v drugih členih (05 02 13, 05 02 14 in 05 02 15). Kar zadeva uporabo sheme, so v profilu porabe ocenjeni odhodki, enakomerno porazdeljeni v obdobju upravičenosti do 30. septembra 2017. Skratka, trenutna premajhna poraba velja za začasno, izvrševanje tega člena pa službe Komisije skrbno spremljajo. 3.1.4.Prašičje meso, jajca in perutninsko meso ter čebelarski in drugi živalski izdelki (+10,1 milijona EUR) Ta prevelika poraba v primerjavi s profilom je predvsem posledica izjemne izravnalne pomoči, navedene v točki 3.1.3, pri čemer so odhodki za ustrezno pomoč v sektorju prašičjega mesa zajeti v tem členu, medtem ko je celotni znesek proračunskih odobritev vnesen v členu 05 02 12 – Mleko in mlečni izdelki. Zaradi tega se pojavi previsoka poraba odobrenih sredstev za ta člen, ki se krije s prerazporeditvami sredstev iz proračunskega člena 05 02 12. 3.2.Neposredna plačila Poraba odobritev za neposredna plačila je bila v primerjavi z vrednostmi profila porabe nižja za 2 283,4 milijona EUR. Ob upoštevanju namenskih prejemkov, dodeljenih temu poglavju, tj. 2 332 milijonov EUR, to pomeni premajhno porabo v višini okrog 4 milijard EUR Opozoriti je treba, da gre pri porabi v višini 27 milijard EUR do 31. januarja 2017 v resnici za precejšnje izboljšanje v primerjavi s porabo 20 milijard ob istem času lansko leto, ki je bilo prvo leto izvajanja shem neposrednih plačil, sprejetih ob reformi skupne kmetijske politike leta 2013. Pri različnih shemah se je izvrševanje neposrednih plačil v primerjavi s stanjem ob istem času v proračunskem letu 2016 vidno izboljšalo. Poleg tega je več držav članic izkoristilo možnost izplačila predplačil od 16. oktobra 2016, v nekaterih primerih pa so uporabile tudi odstopanje, odobreno za izplačilo predplačil nad 50 %. 3.2.1.Nevezana neposredna plačila (–2 111,1 milijona EUR v primerjavi z odobrenimi sredstvi) Pri odobrenih sredstvih zgornja raven izvrševanja ni povsem značilna zaradi odhodkov za shemo osnovnega plačila, ki se financira z odobrenimi sredstvi in namenskimi prejemki za to shemo (opomba: za podrobnosti glej točko 2). Opomba (*) v preglednici začasnega izvrševanja v prilogi vsebuje primerjavo porabe in profila porabe s skupnimi razpoložljivimi finančnimi sredstvi. Iz nje je razvidno, da izvajanje odhodkov zaostaja za profilom za 4 063,3 milijona EUR, kar je znatno bolje kot v lanskem proračunskem letu (razlika v višini 14 839 milijonov EUR). Komisija vsak mesec preverja ravni izvrševanja in napovedi odhodkov držav članic. Trenutno se razhajanje šteje za začasno in po pričakovanjih bodo nevezana neposredna plačila ob koncu proračunskega leta izvedena, kot je predvideno. 3.2.2.Druga neposredna plačila (–172,2 milijona EUR)