P6_TA(2005)0259

Raziskave na področju varnosti

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o raziskavah na področju varnosti — naslednji koraki (2004/2171(INI))

Evropski parlament,

- ob upoštevanju Pogodbe o Ustavi za Evropo, podpisane v Rimu 29. oktobra 2004,

- ob upoštevanju Evropske varnostne strategije z naslovom "Varna Evropa v boljšem svetu", ki jo je sprejel Evropski svet 12. decembra 2003,

- ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Raziskave na področju varnosti — naslednji koraki" (KOM(2004)0590) in prejšnjih sporočil Komisije (KOM(2003)0113 in KOM(2004)0072),

- ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom "Gradimo skupno prihodnost — Politični izzivi in proračunska sredstva razširjene Unije za obdobje 2007-2013" (KOM(2004)0101) in sporočila Komisije z naslovom "Znanost in tehnologija, ključ za prihodnost Evrope — Usmeritve politike Evropske unije za podpiranje raziskav" (KOM(2004)0353),

- ob upoštevanju sporočil Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu "Preprečevanje in boj proti financiranju terorizma z ukrepi za izboljšanje izmenjave informacij, krepitev preglednosti in povečanje sledljivosti finančnih transakcij" (KOM(2004)0700), "Pripravljenost in upravljanje s posledicami v boju proti terorizmu" (KOM(2004)0701) ter "Preprečevanje, pripravljenost in odziv na teroristične napade" (KOM(2004)0698),

- ob upoštevanju svojih resolucij z dne 15. maja 1997 [1], 28. januarja 1999 [2] in 10. aprila 2002 [3] o evropski obrambni industriji,

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. novembra 2000 o ustanovitvi skupne evropske varnostne in obrambne politike po Kölnu in Helsinkih [4],

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. aprila 2003 o novi evropski varnostni in obrambni arhitekturi — prednostne naloge in pomanjkljivosti [5],

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. novembra 2003 o politiki obrambne opreme EU [6],

- ob upoštevanju predloga za belo knjigo o evropski obrambi, ki ga je predstavil Inštitut EU za varnostne študije maja 2004,

- ob upoštevanju poročila o doktrini o varnosti ljudi za Evropo, predstavljenega visokemu predstavniku EU za skupno zunanjo in varnostno politiko 15. septembra 2004,

- ob upoštevanju poročila skupine strokovnjakov s področja raziskav na področju varnosti z naslovom "Raziskave za varno Evropo" z dne 15. marca 2004,

- ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0103/2005),

A. ker je po nedavnih geopolitičnih, socialnih in tehnoloških spremembah ter nedavnih svetovnih dogodkih, na primer teroristični napadi 11. septembra 2001 v ZDA in 11. marca 2004 v Madridu, varnost postala nujnejša zadeva in ker bi morale biti države članice EU bolje pripravljene za obravnavanje novih groženj varnosti z učinkovitejšo uporabo svojega znanja in izkušenj,

B. ker širitev na petindvajset držav članic ustvarja nove vrste varnostnih izzivov za novo Evropo, ki sedaj meji na bolj ranljive regije,

C. ker te nove grožnje uporabljajo nove tehnologije, ne upoštevajo državnih mej, izkoriščajo inherentno odprtost ter preglednost sodobne visoke tehnologije in demokratičnih evropskih družb ter ogrožajo varnost držav članic od zunaj in znotraj ozemlja EU, da je težje ločevati med notranjo in zunanjo varnostjo,

D. ker mora biti Evropska unija sposobna zagotoviti zaščito svojih državljanov, prispevati k stabilnosti evropske celine in sosednjih območij ter prispevati k ohranjanju miru in mednarodne varnosti v skladu z načeli Ustanovne listine Združenih narodov ter cilji skupne zunanje in varnostne politike,

E. ker je težko zagotoviti verodostojno varnostno in obrambno politiko ter varnejšo Evropo brez tehnološko naprednih sredstev in zmogljivosti, ki uporabljajo najsodobnejšo tehnologijo, s katero ohranjajo grožnje varnosti na najnižji ravni,

F. ker, kljub možnostim EU v zvezi z raziskovanjem in razvojem varnostnih tehnologij, pomanjkanje posebnega okvira za raziskave na področju varnosti na ravni EU ter visoka razdrobitev in podvajanja v sistemih in infrastrukturah za raziskave na področju varnosti ustvarjajo ovire za najdbo stroškovno učinkovitih rešitev,

G. ker je skupen znesek naložb Združenih držav v državno varnost povprečno štirikrat višji od skupnega zneska naložb Evrope in ta naložba, ki ne vključuje raziskav tehnologij z dvojno rabo, ki jih financira Ministrstvo za obrambo ZDA, je porazdeljena čez vrsto ameriških ministrstev in zato predstavlja celovit pristop k raziskavam na področju varnosti;

H. ker je naložba za raziskave in razvoj v obrambnem sektorju v državah članicah približno petkrat manjša od skladne naložbe v ZDA, kar povečuje tveganje, da bo EU na tem področju ranljivejša in bolj odvisna,

I. ker je razlika med civilnimi in vojaškimi raziskavami vedno bolj nejasna,

J. ker bi lahko raziskave na področju varnosti igrale strateško vlogo pri povečanju industrijske konkurenčnosti Evrope ter okrepitvi njene znanstvene in tehnološke osnove, kot jo določajo lizbonski in barcelonski cilji,

1. pozdravlja predlog Komisije za Evropski program za raziskave na področju varnosti (EPRV); poudarja potrebo po razvoju strukturiranega in učinkovitega programa za raziskave na področju varnosti na ravni Unije, da se začnejo obravnavati trenutni in prihodnji varnostni izzivi ter jasno opredeljene evropske zahteve, povečata varnost in zaščita evropskih državljanov ter zagotovi evropska verodostojnost in učinkovitost v operacijah EVOP, ter da se hkrati prispeva k rasti in konkurenčnosti evropskega gospodarstva;

2. meni, da mora učinkovit program za raziskave na področju varnosti temeljiti na usklajenem referenčnem okviru, ki vključuje ustrezne interesne skupine za raziskave na področju varnosti, primerno in racionalizirano financiranje ter mora biti zgrajen na obstoječih izkušnjah Skupnosti na področju upravljanja skupnih raziskovalnih programov;

3. poudarja pomen vseh vidikov raziskav na področju varnosti za javni interes in v skladu s tem poziva, naj se programom in projektom na tem področju zagotovi zadostno stabilnost in naj bo delitev proračunskih sredstev vezana na trend bruto domačega proizvoda, da se bo v največji možni meri zagotovila stalnost skozi čas in najboljši rezultati;

O Evropskem programu raziskav na področju varnosti in njegovem financiranju

4. je seznanjen s predlogom Komisije o razvoju EPRV kot delom sedmega okvirnega programa EU za raziskave; poudarja, da mora EPRV spoštovati posebno naravo raziskav na področju varnosti, ob upoštevanju posebnih elementov, na primer predpisov, ki urejajo pravice intelektualne lastnine, ravnanje z zaupnimi informacijami, zaščito varnih informacij in prenos tehnologije; poudarja, da morajo dejavnosti EPRV temeljiti na postopku soodločanja;

5. poziva Komisijo, da upošteva dejstvo, da je bila delovna skupina za varstvo podatkov iz člena 29 ustanovljena za svetovanje Komisiji o kakršnih koli ukrepih Skupnosti, ki vplivajo na pravice in svoboščine fizičnih oseb v zvezi z obdelavo osebnih podatkov in zasebnostjo;

6. spodbuja Svet in Komisijo, v sodelovanju z Evropskim parlamentom, da pred dodelitvijo sredstev za raziskave jasno oblikujejo, v svojih organih in med njimi, cilje in prednostne naloge, ki jih je treba uresničevati na področju raziskav na področju varnosti, ter vlogo, ki jo je treba na vsaki stopnji dati državam članicam in evropskim agencijam, ki pri tem sodelujejo;

7. poziva Svet in Komisijo, da določita prednostne naloge na podlagi operativnega programskega okvira za izvajanje Haaškega programa za boj proti terorizmu v primeru notranje varnosti ter evropsko varnostno strategijo v primeru zunanje varnosti;

8. priporoča, naj bodo med prednostne naloge bodočega Evropskega programa za raziskave na področju varnosti vključeni boj proti terorizmu, nadzor nad ozemljem, civilna obramba, nadzor nad zunanjimi mejami Unije in druga področja, kjer lahko ukrepanje na ravni Skupnosti zagotovi dodano vrednost, ne da bi bilo v nasprotju s pristojnostmi držav članic;

9. meni, da mora biti eden glavnih ciljev programa varovanje zunanjih meja Unije in varovanje kritične infrastrukture kot na primer vseevropskih omrežij in jedrskih elektrarn;

10. poziva Komisijo, naj v okviru priprav izkoristi izkušnje, pridobljene ob prvem razpisu, ter potrdi prednostna področja; meni, da je treba posvetiti večjo pozornost raziskavam v zvezi s sprejemanjem raziskav na področju varnosti s strani javnosti in obdelavi zaupnih podatkov, z namenom omogočanja tesnejšega sodelovanja med državami članicami pri izmenjavi teh podatkov;

11. se strinja, da bi se moral EPRV konkretno, a ne izključno osredotočiti na raziskovalne dejavnosti in tehnološka področja s skupno dodano vrednostjo, tako da uspešno predvidi, spremlja in blaži nove varnostne izzive, na primer izzive, povezane z bioterorizmom, računalniško kriminaliteto in katero koli drugo obliko sodobnega organiziranega kriminala, da ustrezno izpolni varnostne misije EU in zmanjša število žrtev;

12. vztraja, da je treba vzpostavitev programa za raziskave na področju varnosti povezati z redno izčrpno analizo varnostnih potreb, da se opredelijo glavni tehnološki in netehnološki instrumenti, potrebni za obravnavo nihajočega varnostnega okolja po hladni vojni;

13. zagovarja, vzporedno s tehnološko usmerjenimi raziskavami, osredotočenost na razvoj skupnih zmogljivosti za modeliranje in obveščanje o nevarnosti, pri čemer naj se v vsakem primeru izkoristijo primerjalne prednosti držav članic;

14. poudarja, da bodo v nekaterih primerih predlagani projekti vsebovali dvojne elemente varnosti in zaščite, ki morajo zato biti močno povezani; poudarja, da bi bila zahteva, da morajo raziskave iz EPRV obravnavati izključno varnostne vidike, neproduktivna; zato predlaga bolj celostni pristop ter tesno uskladitev EPRV in drugih raziskovalnih dejavnosti znotraj sedmega okvirnega programa EU za raziskave; priporoča, da mora EPRV čim bolj jasno razlikovati med vojaškim in nevojaškim raziskovanjem;

15. meni, da je v sporočilu Komisije poudarek na tehnoloških raziskavah; poziva k bolj uravnoteženemu vzajemnem delovanju raziskav na področju naravoslovnih ved in tehnologij ter drugih ved, zlasti političnih, družbenih in humanističnih;

16. meni, da je treba za premostitev vrzeli med raziskavami in dejansko uporabo ter za dejansko vsakodnevno uporabo tehnološkega napredka posvetiti več pozornosti raziskavam operacij, analizi sistemov in simulaciji;

17. poudarja, da si je treba za obravnavo občutne slabosti in neuspeha držav članic na področjih sistemov C4ISR (vodenje, nadzor, komunikacije, informatika, obveščanje, spremljanje in raziskovanje) prizadevati za večji napredek na področju senzorskih sistemov, biotehnologije, vesoljske tehnologije in IT tehnologije;

18. ugotavlja, da lahko vesoljska in letalska uporaba ter storitve na področjih, kot so globalno določanje položaja, opazovanje sveta in zbiranje podatkov, igrajo ključno vlogo ter jih je treba poudariti v EPRV;

19. poziva Komisijo, naj nadgrajuje poročilo "Raziskave za varno Evropo", ki ga je objavila Skupina osebnosti s področja raziskav na področju varnosti, in končno poročilo skupine strokovnjakov za vesolje in varnost, naj na področje nacionalnih pobud s področja satelitov razširi take vrste sodelovanje pri raziskavah na področju varnosti, ki je nujno za povečanje zmogljivosti civilnih in vojaških sistemov ter sistemov dvojne rabe in za izpolnjevanje operativnih potreb in zahtev Unije;

20. priznava, da bo potrebno dodatno in bolj ustrezno financiranje za skladen in učinkovit programa za raziskave na področju varnosti; zato meni, da bi bilo stopnjo financiranja v višini 1000 milijonov EUR na leto, ki jo predlaga poročilo skupine strokovnjakov, možno doseči z uporabo tako sredstev iz okvirnega programa za raziskave kot tudi iz alternativnih virov;

21. meni, da mora Unija vzporedno s takšno stopnjo financiranja racionalizirati in učinkoviteje izrabljati obstoječa sredstva ter odpraviti sedanjo razdrobitev odhodkov;

22. vendar poudarja, da večje naložbe za raziskave na področju varnosti ne smejo povzročiti znižanja stopnje izdatkov za civilne raziskave;

23. poziva Svet in Komisijo, da preučita sistem uravnotežene udeležbe pri izdatkih za dodatna sredstva poleg sredstev, ki so že predvidena v raziskovalnem načrtu Skupnosti, z namenom, da se pri teži stroškov upošteva gospodarski položaj držav članic, ki temelji na odstotku BNP, ter da se veže na večletno obdobje tako, da omogoča zanesljivo načrtovanje.

Posvetovanje in sodelovanje z interesnimi skupinami

24. pozdravlja predlagano ustanovitev Evropskega svetovalnega odbora za raziskave na področju varnosti; meni, da so, glede na sedanje pomanjkanje nadgradnje oblikovanja politike, potrebni jasnejši podatki o tem, ali bo svetovalni odbor zadosten in pripravljen učinkovito svetovati o vsebini raziskave na področju varnosti ter reševati operativne težave v zvezi s programi; poudarja, da morajo Evropski parlament zastopati v Evropskem svetovalnem odboru za raziskave na področju varnosti pet članov, vključno s predsedniki pristojnih odborov (Odbora za zunanje zadeve, Pododbora za varnost in obrambo, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve) ali njihovi predstavniki;

25. poudarja dodano vrednost posvetovanja in sodelovanja s strokovnjaki iz vseh ustreznih skupin zainteresiranih strani za raziskave na področju varnosti znotraj okvira Evropskega svetovalnega odbora za raziskave na področju varnosti; vendar pa poziva k uravnoteženemu sodelovanju industrijskih predstavnikov, sponzorjev raziskav in zasebnih uporabnikov, znanstvenih raziskovalnih ustanov, javnih zavodov in predstavnikov organizacij za državljanske svoboščine;

26. zahteva, da se pojasnijo dejavnosti in delovne metode Evropskega svetovalnega odbora za raziskave na področju varnosti ter da jih nadzira Evropski parlament;

27. poudarja, da se mora ustanovitev Evropskega svetovalnega odbora za raziskave na področju varnosti izogibati kateri koli podvojitvi v strukturi raziskav na področju varnosti;

28. se strinja, da za odpravo visokih stroškov podvajanja in razdrobitve sedanjih varnostnih struktur in programov spodbudijo večje in tesnejše sodelovanje ter usklajevanje dejavnosti evropskih raziskav na področju varnosti in prizadevanja držav članic, drugih raziskovalnih dejavnosti EU in drugih mednarodnih organizacij, ki imajo odgovornosti v zvezi z globalnimi ali regionalnimi varnostnimi vprašanji;

29. priporoča, da morajo evropske raziskave na področju varnosti v okviru čezatlantskih odnosov sprožiti potrebna prizadevanja za izognitev podvajanju in spodbujati interoperabilnost, ob tem pa upoštevati posebnosti raziskovalnega okolja Unije na tem področju; vendar pa poudarja, da je treba proračun Unije za raziskave na področju varnosti uporabiti za razvoj interesov podjetij EU;

Institucionalne določitve

30. vztraja, da mora Parlament sodelovati pri razvoju dejavnosti evropskih raziskav na področju varnosti ne le tako, da se ga redno obvešča o napredku, ampak predvsem tako, da se z njim vnaprej posvetuje o izvajanju načrtovanega programa;

31. poziva Komisijo, naj Parlamentu brez odlašanja predstavi strateške načrte za ukrepanje, pa tudi nasvet, ki ga je dobila glede načel in mehanizmov izvajanja, specifične predloge v zvezi s sodelovanjem, vrstami pogodb in finančnimi instrumenti za raziskovalne dejavnosti znotraj EPRV, ter da predstavi potrebne predpise s področja intelektualne lastnine in prenosa tehnologije, ki naj jih pripravi skupaj s svetovalnim odborom za raziskave na področju varnosti;

32. poziva pristojnega komisarja, naj pred izvajanjem EPRV poroča tako Odboru za zunanje zadeve kot tudi Odboru za industrijo, raziskave in energetiko;

33. vztraja, da je potreben skladnejši politični in institucionalni okvir za spodbujanje sodelovanja in učinkovitega usklajevanja med EPRV, nove Evropske obrambne agencije (EOA) in ustreznih politik Unije v zvezi z varnostnimi in obrambnimi vprašanji;

34. meni, da je treba podrobnosti in parametre dejavnosti nove EOA, zlasti v zvezi z dejavnostmi raziskav na področju varnosti in njenimi delovnimi odnosi, natančno opredeliti;

35. poziva Svet in Komisijo, da zagotovita uspešno in učinkovito razmerje med EPRV in EOA v izogib kakršnemu koli podvojevanju na področju raziskav in tehnologije;

36. poziva Komisijo, da upošteva načelo "javnega interesa" raziskav na področju varnosti za države članice in za Evropsko unijo, da bi se izognili tveganju za financiranje projektov, ki niso v skladu s političnimi prednostnimi nalogami, določenimi obveznostmi javnega interesa ali z varovanjem človekovih pravic, državljanskih svoboščin in zasebnega življenja; poudarja, da je preglednost pri dodeljevanju pogodb zelo pomembna;

37. poziva k optimizaciji možnih sinergij med obrambnim in civilnim raziskovanjem s povezovanjem aplikacij in prenosom tehnologije med obema sektorjema; hkrati poziva k jasnejši opredelitvi posebnih instrumentov, ki bi lahko pomagali pri reševanju posebnih težav raziskav, povezanih z varnostjo;

Upravljanje Evropskega programa za raziskave na področju varnosti

38. meni, da morajo za zagotovitev učinkovitega upravljanja EPRV igrati ključno vlogo izkušnje, pridobljene v zvezi z mehanizmi financiranja, metode in institucionalne določitve med pripravljalnimi ukrepi;

39. vztraja, da mora upravljanje EPRV poudariti dodano vrednost interoperabilnosti in povezanosti, da se izboljša čezmejno sodelovanje, prepreči nepotrebno podvajanje in izboljša skladnost prizadevanj Unije;

40. goreče zagovarja razvoj močnih skupnih raziskovalnih in razvojnih infrastruktur, spodbujanje sodelovanja med laboratoriji na ravni celotne Unije ter razvoj človeških virov v raziskovanju in tehnologiji, s čimer bi Evropa postala bolj privlačno območje za usposobljene raziskovalce na tem področju;

41. vztraja, da je treba spodbujati sistematično sodelovanje ter raziskati združene moči industrije in raziskovalne skupnosti, da se poveča stopnja inovacij v Evropi na najvišjo raven na svetu;

42. meni, da mora biti EPRV združljiv z vzpostavitvijo odprtega, povezanega in konkurenčnega evropskega obrambnega trga in z uvedbo inovativnih mehanizmov, ki evropski industriji omogočijo, da pridobi primerjalno prednost na svetovnih trgih; poudarja, da je preglednost pri dodeljevanju pogodb izjemno pomembna;

43. poudarja koristi, ki bi jih konkurenčnejša evropska varnostna industrija, na podlagi obstoječe zmogljivosti obrambne industrije in drugih specializiranih področij, povezanih z novimi tehnološkimi infrastrukturami, lahko zagotovila pri krepitvi gospodarske rasti in splošne konkurenčnosti evropskega gospodarstva, in poleg tega poudarja njene pozitivne rezultate znotraj družbe v Evropski uniji;

44. poudarja, da pobude EU na področju raziskav na področju varnosti ne smejo povzročiti oslabitve načel in vrednosti Unije, ki so povezane s človekovimi pravicami, demokratičnimi pravicami, političnimi svobodami, državljanskimi svoboščinami in etiko;

*

* *

45. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter generalnemu sekretarju predsedniku Sveta Evrope.

[1] UL C 167, 2.6.1997, str. 137.

[2] UL C 128, 7.5.1999, str. 86.

[3] UL C 127 E, 29.5.2003, str. 582.

[4] UL C 228, 13.8.2001, str. 173.

[5] UL C 64 E, 12.3.2004, str. 599.

[6] UL C 87 E, 7.4.2004, str. 518.

--------------------------------------------------