SL Uradni list Evropske unije CE 279/149

Smernice za politike zaposlovanja držav članic *

P6_TA(2008)0207

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o predlogu Odločbe Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (KOM(2007)0803 DEL V — C6-0031/2008 — 2007/0300(CNS))

(2009/C 279 E/32)

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

— ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2007)0803, DEL V),

— ob upoštevanju člena 128(2) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0031/2008),

— ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

— ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0172/2008),

1. odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

2. poziva Komisijo, naj svoj predlog ustrezno spremeni v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES;

3. poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

4. poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

5. naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBE

(2) Pregled nacionalnih programov reform držav članic iz letnega poročila Komisije o napredku in skupnega poročila o zaposlovanju kaže, da si morajo države članice še naprej prizadevati za obravnavo naslednjih prednostnih področij:

(2) Pregled nacionalnih programov reform držav članic iz letnega poročila Komisije o napredku in skupnega poročila o zaposlovanju kaže, da si morajo države članice še naprej prizadevati , da dosežejo polno zaposlenost, izboljšajo kakovost delovnih mest in enake možnosti, izpolnijo socialno kohezijo ter za obravnavo naslednjih prednostnih področij:

— spodbuditi več ljudi, da se zaposlijo in ohranijo zaposlitev, povečati ponudbo delovne sile in posodobiti sisteme socialne zaščite,

— ustvariti številnejša in kakovostnejša delovna mesta, spodbuditi več ljudi, da se zaposlijo in ohranijo kakovostno zaposlitev, povečati ponudbo delovne sile, posodobiti sisteme socialne zaščite in zagotoviti vključujoče trge dela ,

— izboljšati prilagodljivost delavcev in podjetij ter

— izboljšati prilagodljivost ter varnost delavcev in podjetij , da bi se spodbujal prilagodljiv trg dela, ter spodbujati zaposljivost delavcev z vseživljenjskim učenjem in potrjevanjem pridobljenega znanja,

— povečati vlaganja v človeški kapital z boljšim izobraževanjem in usposabljanjem.

— povečati vlaganja v človeški kapital z boljšim izobraževanjem in usposabljanjem ter s širitvijo možnosti vseživljenjskega učenja ter

— spodbujati mobilnost delavcev na evropskem trgu dela.

(3) Glede na pregled nacionalnih programov reform, ki ga je opravila Komisija, in sklepe Evropskega sveta se je treba osredotočiti na učinkovito in pravočasno izvajanje, pri čemer se je treba posvetiti zlasti dogovorjenim količinskim ciljem in merilom uspešnosti, v skladu s sklepi Evropskega sveta.

(3) Glede na pregled nacionalnih programov reform, ki ga je opravila Komisija, in sklepe Evropskega sveta se je treba osredotočiti na krepitev socialne razsežnosti smernic o zaposlovanju ter njihovo učinkovito in pravočasno izvajanje, pri čemer se je treba posvetiti zlasti dogovorjenim kvalitativnim in količinskim ciljem in merilom uspešnosti v skladu s sklepi Evropskega sveta.

(5) Države članice morajo upoštevati smernice zaposlovanja pri uporabi načrtovanih finančnih sredstev Skupnosti, zlasti iz Evropskega socialnega sklada.

(5) Države članice morajo upoštevati smernice zaposlovanja pri uporabi načrtovanih finančnih sredstev Skupnosti, zlasti iz Evropskega socialnega sklada, Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji .

(6) Glede na integrirano naravo svežnja smernic bi morale države članice v celoti izvajati širše smernice ekonomskih politik –

(6) Glede na integrirano naravo svežnja smernic bi morale države članice pri izvajanju širših smernic ekonomskih politik v celoti upoštevati smernice za zaposlovanje –

Člen 2a

1. Pri izvajanju smernic, določenih v Prilogi, države članice:

— upoštevajo zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, z zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti ter visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanja človekovega zdravja in

— se borijo proti diskriminaciji na podlagi spola, rasne ali etnične pripadnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti.

2. Države članice zagotovijo okrepljeno medsebojno delovanje smernic in odprte metode usklajevanja v zvezi s postopki socialne zaščite in socialnega vključevanja.

3. Države članice v sodelovanju s socialnimi partnerji in v skladu s svojo nacionalno tradicijo v nacionalnih načrtih reform preučijo in poročajo o tem, kako izboljšati usklajenost z načeli in predpisi iz evropske socialne zakonodaje, sporazumov med socialnimi partnerji ter osnovnimi načeli enakega obravnavanja in nediskriminacije ter njihovo izvajanje.

Smernice zaposlovanja so del integriranih smernic za obdobje 2008–2010, ki temeljijo na treh stebrih: makroekonomskih politikah, mikroekonomskih reformah in politikah zaposlovanja. Ti stebri skupaj prispevajo k doseganju ciljev trajnostne širitve in zaposlovanja ter krepijo socialno kohezijo.

Države članice v sodelovanju s socialnimi partnerji izvajajo politike za uresničevanje ciljev in prednostnih nalog za spodaj opredeljene ukrepe, da bi s številčnejšimi in boljšimi delovnimi mesti podprli vključujoč trg dela. Ob upoštevanju lizbonske strategije in skupnih socialnih ciljev politike držav članic na uravnotežen način spodbujajo:

Države članice bodo v sodelovanju s socialnimi partnerji in drugimi zainteresiranimi stranmi ob upoštevanju nacionalnih tradicij izvajale politike za uresničevanje ciljev in prednostnih nalog za spodaj opredeljene ukrepe, da bi s številnejšimi in boljšimi delovnimi mesti ter bolj usposobljeno in specializirano delovno silo podprli vključujoč trg dela. Ob upoštevanju lizbonske strategije in skupnih socialnih ciljev politike držav članic bodo na uravnotežen način spodbujale:

— polno zaposlenost: za trajno gospodarsko rast in krepitev socialne kohezije je bistveno doseči polno zaposlenost ter zmanjšati brezposelnost in neaktivnost, tako da se povečata povpraševanje po delovni sili in njena ponudba s celovitim pristopom prožne varnosti. Za to so potrebne politike, ki hkrati obravnavajo prožnost trgov dela, organizacijo dela in odnos med delavci in delodajalci ter varnost zaposlitve in socialno varnost;

— polno zaposlenost: za trajno gospodarsko rast in krepitev socialne kohezije je bistveno doseči polno zaposlenost ter zmanjšati brezposelnost in neaktivnost, tako da se povečata povpraševanje po delovni sili in njena ponudba s celovitim pristopom prožne varnosti. Za to so potrebne politike, ki hkrati obravnavajo prožnost trgov dela, organizacijo dela in odnos med delavci in delodajalci , usklajevanje poklicnega in družinskega življenja ter varnost zaposlitve in socialno varnost;

— izboljševanje kakovosti in produktivnosti dela: prizadevanja za dvig stopnje zaposlenosti so povezana z izboljševanjem privlačnosti delovnih mest, kakovosti dela, rasti produktivnosti dela, zmanjševanjem segmentacije in deleža zaposlenih revnih oseb. V celoti bi bilo treba izkoristiti sinergije med kakovostjo pri delu, produktivnostjo in zaposlovanjem.

— izboljševanje kakovosti in produktivnosti dela: prizadevanja za dvig stopnje zaposlenosti so povezana z izboljševanjem privlačnosti delovnih mest, kakovosti dela, rasti produktivnosti dela, zmanjševanjem segmentacije , neenakosti med spoloma in deleža zaposlenih revnih oseb. V celoti bi bilo treba izkoristiti sinergije med kakovostjo pri delu, produktivnostjo in zaposlovanjem.

Za napredek so ključni enake možnosti in boj proti diskriminaciji. Pri izvajanju vseh ukrepov je treba zagotoviti upoštevanje načela enakosti spolov in vzpodbujati enakost spolov. Posebno pozornost je treba posvetiti tudi občutnemu zmanjšanju vseh razlik, povezanih s spolom, na trgu dela v skladu z Evropskim paktom za enakost med spoloma. Državam članicam bo to pomagalo pri spopadanju z demografskim izzivom. V okviru novega medgeneracijskega pristopa je treba posebno pozornost posvetiti položaju mladih z izvajanjem Evropskega pakta za mlade in spodbujanju dostopa do zaposlitve v celotnem aktivnem obdobju. Posebno pozornost je treba posvetiti tudi občutnemu znižanju razlik glede zaposlenosti prikrajšanih oseb, vključno z invalidi, ter med državljani tretjih držav in državljani EU, v skladu s katerimi koli nacionalnimi cilji.

Za napredek so ključni enake možnosti in boj proti diskriminaciji. Pri izvajanju vseh ukrepov je treba zagotoviti upoštevanje načela enakosti spolov in vzpodbujati enakost spolov. Posebno pozornost je treba posvetiti tudi občutnemu zmanjšanju vseh razlik na trgu dela, povezanih s spolom , pri tem pa se osredotočiti zlasti na neenakost plačila, v skladu z Evropskim paktom za enakost med spoloma. Državam članicam bo to pomagalo pri spopadanju z demografskim izzivom. V okviru novega medgeneracijskega pristopa je treba posebno pozornost posvetiti položaju mladih z izvajanjem Evropskega pakta za mlade in spodbujanju dostopa do zaposlitve v celotnem aktivnem obdobju, tudi za starejše delavce . Posebno pozornost je treba posvetiti tudi občutnemu znižanju razlik glede zaposlenosti prikrajšanih oseb, vključno z invalidi, ter med državljani tretjih držav in državljani EU, v skladu s katerimi koli nacionalnimi cilji. Državam članicam bo to pomagalo pri spopadanju z demografskim izzivom.

— spodbuditi več ljudi, da se zaposlijo in ohranijo zaposlitev, povečati ponudbo delovne sile in posodobiti sisteme socialne zaščite,

— spodbuditi več ljudi, da se zaposlijo in ohranijo kakovostno zaposlitev , in sicer s spodbujanjem usklajevanja dela in družinskega življenja , povečati ponudbo delovne sile z izboljšanjem zaposljivosti, posodobiti sisteme socialne zaščite in zagotoviti vključujoče trge dela ,

— spodbuditi dejavno socialno vključevanje vseh za boj proti revščini in socialni izključenosti z zagotavljanjem primernega dohodka in kakovostnih socialnih storitev ter dostopa do trga dela z omogočanjem priložnosti za zaposlovanje in začetno ali stalno poklicno usposabljanje,

— izboljšati prilagodljivost delavcev in podjetij,

— izboljšati prilagodljivost in varnost delavcev in podjetij,

— povečati naložbe v človeški kapital z boljšim izobraževanjem in usposabljanjem.

— povečati naložbe v človeški kapital z boljšim izobraževanjem in usposabljanjem ter prilagoditi sisteme izobraževanja in usposabljanja novim zahtevam v zvezi z usposobljenostjo,

— povečati in izboljšati naložbe v raziskave, znanost in inovacije,

— odpraviti vse oblike spolne diskriminacije na delovnem mestu.

1. Spodbuditi več ljudi, da se zaposlijo in ohranijo zaposlitev, povečati ponudbo delovne sile in posodobiti sisteme socialne zaščite

1. Spodbuditi več ljudi, da se zaposlijo na kakovostnem delovnem mestu in ga ohranijo , povečati ponudbo delovne sile in posodobiti sisteme socialne zaščite ter zagotoviti vključujoče trge dela ,

Dvig stopenj zaposlenosti je najučinkovitejše sredstvo za ustvarjanje gospodarske rasti in spodbujanje socialno vključujočih gospodarstev ob hkratnem zagotavljanju varnostne mreže za osebe, nezmožne za delo. Spodbujanje pristopa k zaposlitvi po življenjskih obdobjih in posodabljanje sistemov socialne zaščite za zagotovitev njihove ustreznosti, finančne vzdržnosti in odzivnosti na spreminjajoče se potrebe v družbi sta vedno bolj potrebna zaradi pričakovanega upada delovno aktivnega prebivalstva. Posebno pozornost je treba nameniti odpravljanju trajnih razlik v zaposlenosti med ženskami in moškimi ter nadaljnjemu povečevanju stopenj zaposlenosti starejših delavcev in mladih, kar je del novega medgeneracijskega pristopa, ter spodbujanju dejavnega vključevanja oseb, ki so najbolj izključene s trga dela. Potrebni so tudi odločnejši ukrepi za izboljšanje razmer za mlade na trgu dela in za bistveno zmanjšanje brezposelnosti mladih, ki je v povprečju dvakrat višja od skupne stopnje brezposelnosti.

Dvig stopenj zaposlenosti je najučinkovitejše sredstvo za ustvarjanje gospodarske rasti in spodbujanje socialno vključujočih gospodarstev ob hkratnem zagotavljanju varnostne mreže za osebe, nezmožne za delo. Spodbujanje pristopa k zaposlitvi po življenjskih obdobjih in posodabljanje sistemov socialne zaščite za zagotovitev njihove ustreznosti, finančne vzdržnosti in odzivnosti na spreminjajoče se potrebe v družbi sta vedno bolj potrebna zaradi pričakovanega upada delovno aktivnega prebivalstva. Posebno pozornost je treba nameniti odpravljanju trajnih razlik v zaposlenosti med ženskami in moškimi ter razlik v plačah na podlagi spola ter nadaljnjemu povečevanju stopenj zaposlenosti starejših delavcev in mladih, kar je del novega medgeneracijskega pristopa, ter spodbujanju dejavnega vključevanja oseb, ki so najbolj izključene s trga dela. Potrebni so tudi odločnejši ukrepi za izboljšanje razmer za mlade , zlasti nekvalificirane, na trgu dela in za bistveno zmanjšanje brezposelnosti mladih, ki je v povprečju dvakrat višja od skupne stopnje brezposelnosti.

Oblikovati je treba prave razmere za pospeševanje zaposlovanja, ne glede na to, ali gre za prvo zaposlitev, vrnitev v zaposlitev po premoru ali željo po podaljšanju delovne aktivnosti. Za pristop prožne varnosti so izredno pomembni kakovost delovnih mest, vključno s plačilom in ugodnostmi, delovni pogoji, dostop do vseživljenjskega učenja in poklicnega napredovanja, prav tako pa tudi podpora in spodbude, ki izhajajo iz sistemov socialne zaščite. Za okrepitev pristopa k zaposlitvi po življenjskih obdobjih in za spodbujanje usklajenosti med delom in družinskim življenjem so potrebne politike zagotavljanja otroškega varstva. Uporabno merilo uspešnosti je zagotoviti vključenost najmanj 90 % otrok od starosti 3 let do začetka obveznega šolanja in vsaj 33 % otrok do starosti 3 let do leta 2010. Zaradi povečanja povprečne stopnje zaposlenosti staršev, zlasti samohranilcev, so potrebni ukrepi za podporo družinam. Države članice morajo predvsem upoštevati posebne potrebe staršev samohranilcev in družin s številnimi otroki. Poleg tega bi bilo treba za podaljšanje

Vzpostaviti je treba prave razmere , med drugim z ustreznim razvojem človeškega kapitala in socialnega delovnega okolja za pospeševanje zaposlovanja, ne glede na to, ali gre za prvo zaposlitev, vrnitev v zaposlitev po premoru ali željo po podaljšanju delovnega življenja. Za pristop prožne varnosti so izredno pomembni kakovost delovnih mest, vključno s plačilom in ugodnostmi, delovni pogoji, dostop do vseživljenjskega učenja in poklicnega napredovanja, prav tako pa tudi podpora in spodbude, ki izhajajo iz sistemov socialne zaščite. Za okrepitev pristopa k zaposlitvi po življenjskih obdobjih in za spodbujanje usklajenosti med delom in družinskim življenjem so potrebne politike zagotavljanja otroškega varstva. Uporabno merilo uspešnosti je zagotoviti vključenost najmanj 90 % otrok od starosti 3 let do začetka obveznega šolanja in vsaj 33 % otrok do starosti 3 let do leta 2010. Zaradi povečanja povprečne stopnje zaposlenosti staršev, zlasti samohranilcev, so potrebni ukrepi za podporo družinam. Države članice morajo predvsem upoštevati posebne potrebe staršev samohranilcev in družin s številnimi otroki. Poleg tega bi bilo treba za podaljšanje delovnega življenja

delovnega življenja dvigniti dejansko povprečno upokojitveno starost na ravni Evropske unije ob odhodu s trga dela za pet let do leta 2010 (v primerjavi z 59,9 leta v letu 2001). Države članice morajo tudi uzakoniti ukrepe za varovanje zdravja, preprečevanje bolezni in spodbujanje zdravega načina življenja, katerih cilj je zmanjšati obremenitev zaradi bolezni, povečati produktivnost dela in podaljšati delovno življenje.

dvigniti dejansko povprečno upokojitveno starost na ravni Evropske unije ob odhodu s trga dela za pet let do leta 2010 (v primerjavi z 59,9 leta v letu 2001). Države članice morajo tudi uzakoniti ukrepe za varovanje zdravja, preprečevanje bolezni in spodbujanje zdravega načina življenja, katerih cilj je zmanjšati obremenitev zaradi bolezni, povečati produktivnost dela in podaljšati delovno življenje.

Uresničevanje Evropskega pakta za mlade mora tudi prispevati k pristopu k zaposlitvi po življenjskih obdobjih, zlasti z olajšanjem prehoda iz izobraževanja na trg dela.

Uresničevanje Evropskega pakta za mlade, evropskega sporazuma o enakopravnosti med spoloma in odobritve v zvezi z ustanovitvijo Evropske zveze za družine mora prispevati tudi k pristopu k zaposlitvi po življenjskih obdobjih, zlasti z olajšanjem prehoda iz izobraževanja na trg dela. Sprejeti je treba ukrepe, da se mladim, ki so imeli manj priložnosti, zagotovi enaka možnost socialnega in poklicnega vključevanja.

Smernica št. 18. Spodbujanje pristopa k zaposlitvi po življenjskih obdobjih:

Smernica št. 18. Spodbujanje pristopa k zaposlitvi po življenjskih obdobjih:

— z obnovljenim prizadevanjem za ustvarjanje poti zaposlovanja za mlade in zmanjšanje brezposelnosti mladih v skladu s pozivi Evropskega pakta za mlade,

— z obnovljenim prizadevanjem za ustvarjanje poti zaposlovanja za mlade in zmanjšanje brezposelnosti mladih v skladu s pozivi Evropskega pakta za mlade ter z bojem proti diskriminaciji ,

— z ukrepi za zagotavljanje, da ljudje, ki združujejo delo in nego, ne bi bili pozneje oškodovani z nižjimi pokojninami in prejemki socialne varnosti,

— z ukrepi za omogočanje ljudem, ki so izgubili službo pozneje v življenju, da bi spet začeli delati, ter za odpravo diskriminacije na podlagi starosti, katere žrtve so predvsem starejši od 40 let, ter z vključevanjem oblik samozaposlitve in samoorganizacije,

— z odločnim ukrepanjem za večje sodelovanje žensk na trgu dela in odpravljanje razlik med spoloma pri zaposlovanju, brezposelnosti in plačilu,

— z odločnim ukrepanjem za večje sodelovanje žensk na trgu dela in odpravljanje razlik med spoloma pri zaposlovanju, brezposelnosti in poklicnem usposabljanju, da bi se zagotovile enake plače in spodbujala enakost med spoloma, vključno z ukrepi za krepitev enakih možnosti in zvišanje stopnje zaposlenosti žensk, v skladu s pozivi v Evropskem paktu za enakost med spoloma,

— z osredotočanjem zlasti na različne vplive sistemov socialnega varstva na moške in ženske ter s pregledom sistemov socialnega varstva, ki negativno vplivajo na udeležbo žensk na trgu dela,

— z boljšim usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja ter zagotavljanjem dostopnega in finančno sprejemljivega otroškega varstva in oskrbe za druge vzdrževane člane,

— z boljšim usklajevanjem poklicnega , zasebnega in družinskega življenja ter zagotavljanjem dostopnega in finančno sprejemljivega kakovostnega otroškega varstva in oskrbe za druge vzdrževane člane , vključno s shemami starševskega in drugega dopusta ,

— z osredotočanjem zlasti na ženske in moške, ki se želijo po odsotnosti vrniti v poklicno življenje, in s preučitvijo, kako je mogoče postopno odpraviti ovire za to vrnitev, ne da bi se pri tem poslabšala kakovost dela,

— s podporo za aktivno staranje, vključno z ustreznimi delovnimi razmerami, izboljšanim (poklicnim) zdravstvenim statusom ter primernimi spodbudami za delo in odvračanjem od predčasnega upokojevanja ,

— s podporo za aktivno staranje, vključno z ustreznimi delovnimi razmerami, izboljšanim poklicnim zdravstvenim statusom ter primernimi spodbudami za delo in spodbujanjem delavcev k podaljšanju delovnega življenja, če se želijo upokojiti pozneje ,

— s sodobnimi sistemi socialne zaščite, vključno s pokojninskimi in zdravstvenimi, ob zagotavljanju njihove ustreznosti, finančne vzdržnosti in odzivnosti na spreminjajoče se potrebe, da se spodbudijo udeležba in boljša varnost zaposlitve ter daljše delovno življenje.

— s sodobnimi sistemi socialne zaščite, vključno s pokojninskimi in zdravstvenimi, ob zagotavljanju njihove ustreznosti, finančne vzdržnosti in odzivnosti na spreminjajoče se potrebe, da se spodbudijo udeležba in boljša varnost zaposlitve ter daljše delovno življenje.

Glej tudi integrirano smernico „Ohranitev gospodarske in proračunske vzdržnosti kot podlage za večje zaposlovanje“ (št. 2).

Glej tudi integrirano smernico „Ohranitev gospodarske in proračunske vzdržnosti kot podlage za večje zaposlovanje“ (št. 2).

Politike aktivnega vključevanja lahko povečajo ponudbo delovne sile in okrepijo družbeno kohezijo, poleg tega pa so učinkovito orodje za spodbujanje socialnega vključevanja najbolj prikrajšanih posameznikov in njihovega vključevanja na trg dela. Vsem osebam, ki ostanejo brez zaposlitve, je treba v primernem času ponuditi nov začetek . Pri mladih osebah mora biti to obdobje kratko, na primer največ 4 mesece do leta 2010; za odrasle oseba pa največ 12 mesecev. Treba si je prizadevati za politike, katerih cilj je zagotavljanje aktivnih ukrepov na trgu dela za dolgotrajno brezposelne, ob upoštevanju merila uspešnosti za udeležbo, ki znaša 25% do leta 2010. Aktiviranje mora potekati v obliki usposabljanja, preusposabljanja, delovne prakse, zaposlitve ali drugih zaposlitvenih ukrepov, po potrebi v povezavi s stalno pomočjo pri iskanju zaposlitve. Olajšanje dostopa do zaposlitve za iskalce zaposlitve, preprečevanje brezposelnosti in zagotavljanje, da osebe, ki postanejo brezposelne, ostanejo tesno povezane s trgom dela in zaposljive, so izredno pomembni za povečanje udeležbe in boj proti socialni izključenosti. To je tudi skladno s pristopom prožne varnosti. Za uresničitev teh ciljev je treba odstraniti ovire na trgu dela z zagotavljanjem pomoči pri učinkovitem iskanju zaposlitve, omogočanjem dostopa do usposabljanja in drugih aktivnih ukrepov na trgu dela ter zagotavljanjem cenovno sprejemljivega dostopa do osnovnih storitev in ustreznega obsega minimalnih sredstev za vse. V okviru tega pristopa je treba hkrati zagotoviti, da se delo izplača vsem delavcem, pa tudi odstranjevati pasti brezposelnosti, revščine in neaktivnosti. Posebno pozornost je treba nameniti spodbujanju

Politike aktivnega vključevanja lahko povečajo ponudbo delovne sile in okrepijo družbeno kohezijo, poleg tega pa so učinkovito orodje za spodbujanje socialnega vključevanja najbolj prikrajšanih posameznikov in njihovega vključevanja na trg dela. Vsem osebam, ki ostanejo brez zaposlitve, je treba v primernem času ponuditi možnost zaposlitve, pripravništvo, nadaljnje usposabljanje ali druge ukrepe za zaposlitev . Pri mladih osebah mora biti to obdobje kratko, na primer največ 4 mesece do leta 2010; za odrasle oseba pa največ 12 mesecev. Treba si je prizadevati za politike, katerih cilj je zagotavljanje aktivnih ukrepov na trgu dela za dolgotrajno brezposelne, ob upoštevanju merila uspešnosti za udeležbo, ki znaša 25% do leta 2010. Aktiviranje mora potekati v obliki usposabljanja, preusposabljanja, delovne prakse, zaposlitve ali drugih zaposlitvenih ukrepov, po potrebi v povezavi s stalno pomočjo pri iskanju zaposlitve. Olajšanje dostopa do zaposlitve za iskalce zaposlitve, preprečevanje brezposelnosti in zagotavljanje, da osebe, ki postanejo brezposelne, ostanejo tesno povezane s trgom dela in zaposljive, so izredno pomembni za povečanje udeležbe in boj proti socialni izključenosti. Za uresničitev teh ciljev je treba odstraniti ovire na trgu dela z zagotavljanjem pomoči pri učinkovitem iskanju zaposlitve, omogočanjem dostopa do usposabljanja in drugih aktivnih ukrepov na trgu dela ter zagotavljanjem cenovno sprejemljivega dostopa do osnovnih storitev in ustreznega obsega minimalnih sredstev za vse , ob istočasnem izvajanju načela pravičnega plačila kot gospodarske spodbude za delo. V okviru

vključevanja prikrajšanih oseb na trg dela, vključno z delavci z nizko izobrazbo, tudi s širjenjem socialnih storitev in socialnega gospodarstva ter razvijanjem novih zaposlitvenih možnosti za zadovoljevanje skupnih potreb. Še posebej pomembni so boj proti diskriminaciji, spodbujanje dostopa do zaposlitve za invalide ter vključevanje priseljencev in manjšin.

tega pristopa je treba hkrati zagotoviti, da se delo izplača vsem delavcem in da se podpira načelo enakega plačila za enakovredno delo , pa tudi odstranjevati pasti brezposelnosti, revščine in neaktivnosti. Posebno pozornost je treba nameniti spodbujanju vključevanja prikrajšanih oseb na trg dela, vključno z delavci z nizko izobrazbo, tudi s širjenjem socialnih storitev in socialnega gospodarstva ter razvijanjem novih zaposlitvenih možnosti za zadovoljevanje skupnih potreb. Še posebej pomembni so boj proti diskriminaciji, spodbujanje dostopa do zaposlitve za ženske in invalide ter vključevanje priseljencev in manjšin. Upoštevati je treba najboljše lokalne prakse v zvezi z izkušnjami socialnih zadrug in vse oblike družbene odgovornosti podjetij.

— z razvojem novih zaposlitvenih možnosti na področju storitev za posameznike in podjetja, zlasti na lokalni ravni.

— z razvojem novih zaposlitvenih možnosti na področju storitev za posameznike in podjetja, neprofitnega sektorja in socialnega gospodarstva, zlasti na lokalni ravni.

Smernica 19a. Zagotavljanje dejavnega socialnega vključevanja vseh in boj proti revščini in socialni izključenosti z zagotavljanjem dostojnega dohodka in boljšega dostopa do kakovostnih socialnih storitev ter trga dela s povečanjem priložnosti za zaposlovanje in začetno ali stalno poklicno usposabljanje.

— s spodbujanjem modelov partnerstva interesnih skupin, da se povečata lokalni in regionalni potencial, ki ju izkoriščajo lokalni subjekti, ob uporabi odprtih, participativnih oblik organizacije,

— s preprečevanjem bega možganov iz obrobnih regij Evropske unije ali držav članic prek regionalnih gospodarskih, socialnih in strukturnih naložb .

2. Izboljšati prilagodljivost delavcev in podjetij

2. Izboljšati prilagodljivost in varnost delavcev in podjetij (večanje varnosti zaposlitve)

Smernica št. 21. Spodbujanje prožnosti v povezavi z varnostjo zaposlitve in zmanjševanje segmentacije trgov dela, ob upoštevanju vloge socialnih partnerjev:

Smernica št. 21. Spodbujanje prožnosti v povezavi z varnostjo in zmanjševanje segmentacije trgov dela, ob upoštevanju vloge socialnih partnerjev in naslednjih ključnih sestavin :

— prožnih in zanesljivih pogodbenih dogovorov ob uporabi sodobnega delovnega prava, kolektivnih pogodb in organizacije dela,

— celovitih strategij vseživljenjskega učenja za zagotovitev stalne prilagodljivosti in zaposljivosti delavcev, zlasti najranljivejših,

— učinkovite aktivne politike trga dela, ki ne upošteva aktivne politike predčasnega upokojevanja, temveč starejše in izkušenejše delavce bolj vključi v poklicno življenje ter ljudem omogoča, da se spoprimejo s hitrimi spremembami ter skrajšajo obdobja brezposelnosti, in olajša prehod v novo zaposlitev;

— sodobnih sistemov socialne varnosti, ki zagotavljajo ustrezno dohodkovno podporo ter spodbujajo zaposlovanje in mobilnost na trgu dela .

Sem spadajo tudi naslednji vidiki:

— s prilagoditvijo zakonodaje o zaposlovanju in po potrebi s pregledom različnih pogodbenih ureditev in ureditev delovnega časa,

— prilagoditev zakonodaje o zaposlovanju in po potrebi pregled različnih pogodbenih ureditev in ureditev delovnega časa ter zagotavljanje temeljnih pravic dela , ne glede na zaposlitveni status, z namenom spodbujanja stabilnih delovnih razmerij,

— z urejanjem vprašanja neprijavljenega dela,

— uporaba preventivnih ukrepov, podprtih s kaznimi, s čimer bi uredili vprašanja neprijavljenega dela, da bi se zmanjšala razširjenost nezakonitih oblik dela, z okrepitvijo in razvojem zmogljivosti specializiranih organov, ki opravljajo preglede delovnih mest,

— z boljšim predvidevanjem in pozitivnim upravljanjem sprememb, vključno z gospodarskim prestrukturiranjem, predvsem sprememb, povezanih z liberalizacijo trgovine, da se tako kar najbolj zmanjšajo socialni stroški in se olajša prilagajanje,

— boljše predvidevanje in pozitivno upravljanje sprememb, vključno z gospodarskim prestrukturiranjem, predvsem sprememb, povezanih z liberalizacijo trgovine, da se tako kar najbolj zmanjšajo socialni stroški in se olajša prilagajanje,

— s spodbujanjem in razširjanjem inovativnih in prilagodljivih oblik organizacije dela, da se izboljšata kakovost in produktivnost dela, vključno z zdravjem in varnostjo,

— spodbujanje in razširjanje inovativnih in prilagodljivih oblik organizacije dela, da se izboljšata kakovost in produktivnost dela, vključno z zdravjem in varnostjo na delovnem mestu ter zagotovitvijo razumne prilagoditve za delavce invalide ,

— s podporo prehodom v poklicnem statusu, vključno z usposabljanjem, samozaposlitvijo, ustanavljanjem podjetij in geografsko mobilnostjo,

— podpora prehodom v poklicnem statusu, vključno z usposabljanjem, samozaposlitvijo, ustanavljanjem podjetij in geografsko mobilnostjo,

— namenjanje posebne pozornosti oviram, s katerimi se srečujejo ženske pri ustanavljanju podjetij ali kadar želijo opravljati samostojno dejavnost, in njihovemu odpravljanju.

Države članice morajo uresničiti svoje lastne načrte na podlagi skupnih načel prožne varnosti, ki jih sprejme Svet.

Bistveno je vključevanje socialnih partnerjev v oblikovanje in izvajanje politik prožne varnosti prek socialnega dialoga in kolektivnih pogajanj.

Glej tudi integrirano smernico „Spodbujanje večje skladnosti med makroekonomskimi in strukturnimi politikami ter politikami zaposlovanja“ (št. 5).

Glej tudi integrirano smernico „Spodbujanje večje skladnosti med makroekonomskimi in strukturnimi politikami ter politikami zaposlovanja“ (št. 5).

Da bi se kar najbolj povečalo odpiranje novih delovnih mest, ohranila konkurenčnost in prispevalo k splošnemu gospodarskemu okviru, morajo biti celotna gibanja plač v skladu z rastjo produktivnosti v gospodarskem ciklusu in izražati stanje na trgu dela. Treba je zmanjšati razliko v plačah med spoloma. Zlasti se je treba osredotočiti na nizko raven plač v poklicih in sektorjih, v katerih ponavadi prevladujejo ženske, in na vzroke, ki so povzročili nižje zaslužke v poklicih in sektorjih, v katerih so ženske postale pomembnejše. Za lažje ustvarjanje novih delovnih mest, zlasti za nizko plačane zaposlitve, bodo morda potrebna tudi prizadevanja za zmanjšanje stroškov dela, ki ne spadajo v plačo, in za pregled davčnega primeža.

Da bi se kar najbolj povečalo odpiranje novih delovnih mest, ohranila konkurenčnost in prispevalo k splošnemu gospodarskemu okviru, morajo biti celotna gibanja plač v skladu z rastjo produktivnosti v gospodarskem ciklusu in izražati stanje na trgu dela. Treba je zmanjšati razliko v plačah med spoloma. V ta namen se je treba zlasti osredotočiti na nizko raven plač v poklicih in sektorjih, v katerih ponavadi prevladujejo ženske, in na vzroke, ki so povzročili nižje zaslužke v poklicih in sektorjih, v katerih so ženske postale pomembnejše. Za lažje ustvarjanje novih delovnih mest, zlasti za nizko plačane zaposlitve, bodo morda potrebna tudi prizadevanja za zmanjšanje stroškov dela, ki ne spadajo v plačo, in za pregled davčnega primeža.

— s spodbujanjem socialnih partnerjev v okviru njihovih pristojnosti za oblikovanje pravega okvira za pogajanja o plačah, da bi se izrazili izzivi glede produktivnosti in trga dela na vseh ustreznih ravneh in da bi se izognili razlikam v plačah med spoloma,

— s spodbujanjem socialnih partnerjev v okviru njihovih pristojnosti za oblikovanje pravega okvira za pogajanja o plačah, da bi se izrazili izzivi glede produktivnosti in trga dela na vseh ustreznih ravneh , zagotovila zadostna kupna moč evropskih državljanov in da bi se izognili razlikam v plačah med spoloma ter naraščajočim razlikam ,

Evropa mora v človeški kapital vlagati več in bolj učinkovito. Vse preveč ljudem ne uspe vstopiti na trg dela ter na njem napredovati ali ostati, ker niso dovolj ali ustrezno usposobljeni. Da bi EU izboljšala dostop do zaposlitve za moške in ženske vseh starosti, dvignila raven produktivnosti, povečala inovativnost in kakovost pri delu, potrebuje večja in učinkovitejša vlaganja v človeški kapital ter vseživljenjsko učenje v skladu s pojmom prožne varnosti v dobro posameznikov, podjetij, gospodarstva in družbe.

Evropa mora v človeški kapital vlagati več in bolj učinkovito. Vse preveč ljudem ne uspe vstopiti na trg dela ter na njem napredovati ali ostati, ker niso dovolj ali ustrezno usposobljeni. Da bi EU izboljšala dostop do zaposlitve na podlagi enakih možnosti za moške in ženske vseh starosti, dvignila raven produktivnosti, povečala inovativnost in kakovost pri delu ter pomagala delavcem pri prilagajanju novim razmeram , ki jih povzročajo hitre spremembe, potrebuje večja in učinkovitejša vlaganja v človeški kapital ter vseživljenjsko poklicno usposabljanje s pomočjo dostopa do različnih oblik vseživljenjskega učenja v skladu s pojmom prožne varnosti v dobro posameznikov, podjetij, gospodarstva in družbe.

Smernica št. 23. Razširjanje in izboljšanje naložb v človeški kapital:

Smernica št. 23. Povečanje priložnosti za vseživljenjsko učenje in izboljšanje naložb v človeški kapital:

— z vključujočimi politikami izobraževanja in usposabljanja ter ukrepi za bistveno olajšanje dostopa do začetnega poklicnega, srednješolskega in visokošolskega izobraževanja, vključno s pripravništvom in podjetniškim usposabljanjem,

— z vključujočimi politikami izobraževanja in usposabljanja ter ukrepi za bistveno olajšanje dostopa do začetnega poklicnega, srednješolskega in visokošolskega izobraževanja, vključno s pripravništvom in podjetniškim usposabljanjem ter s priznavanjem pridobljenih izkušenj ,

— z bistvenim zmanjšanjem števila oseb, ki zgodaj opustijo šolanje,

— tako, da se kolikor je mogoče zmanjša število oseb, ki zgodaj opustijo šolanje, s čimer se prepreči, da bi učenci zapustili šolo brez kvalifikacij in se s tem izpostavili visokemu tveganju brezposelnosti,

— z učinkovitimi strategijami vsem dostopnega vseživljenjskega učenja v šolah, podjetjih, javnih organih in gospodinjstvih, skladno z evropskimi sporazumi, vključno z ustreznimi spodbudami in mehanizmi delitve stroškov, ob upoštevanju izboljšanja sodelovanja pri stalnem usposabljanju in usposabljanju na delovnem mestu v vseh življenjskih obdobjih, zlasti za nizko izobražene in starejše delavce,

— z učinkovitimi strategijami vsem dostopnega vseživljenjskega učenja v šolah, podjetjih, javnih organih in gospodinjstvih, skladno z evropskimi sporazumi, vključno z ustreznimi spodbudami in mehanizmi delitve stroškov, ob upoštevanju izboljšanja sodelovanja pri stalnem usposabljanju in usposabljanju na delovnem mestu v vseh življenjskih obdobjih, zlasti za nizko izobražene in starejše delavce,

— z ustvarjanjem razmer za lažji dostop žensk do izobraževanja, nadaljnjega usposabljanja in vseživljenjskega učenja, zlasti do usposabljanja in pridobitve strokovnega znanja, ki so potrebni za kariero.

Glej tudi integrirano smernico „Povečanje in izboljšanje naložb v R&R, predvsem v zasebnih podjetjih“ (št. 7).

Glej tudi integrirano smernico „Povečanje in izboljšanje naložb v R&R, predvsem v zasebnih podjetjih“ (št. 7).

Zastavljanje ambicioznih ciljev in povečevanje naložb vseh udeležencev ne zadostujeta. Da se zagotovi usklajenost ponudbe in povpraševanja v praksi, morajo biti sistemi vseživljenjskega učenja cenovno ugodni, dostopni in se odzivati na spreminjajoče se potrebe. Prilagajanje in krepitev zmogljivosti sistemov izobraževanja in usposabljanja sta nujna za izboljšanje njihovega pomena za trg dela, njihove odzivnosti na potrebe na znanju temelječega gospodarstva in družbe ter njihove učinkovitosti in pravičnosti . Z uporabo IKT je mogoče izboljšati dostop do učenja in ga ustrezneje prilagoditi potrebam delodajalcev in delojemalcev. Potrebna je tudi večja mobilnost na področju dela in izobraževanja za širši dostop do zaposlitvenih priložnosti v vsej EU. Treba je odpraviti preostale ovire za mobilnost na evropskem trgu dela, zlasti tiste, ki so povezane s priznavanjem, preglednostjo in uporabo kvalifikacij ter učnih rezultatov, predvsem z izvajanjem Evropskega kvalifikacijskega okvira. Pomembna bo uporaba dogovorjenih evropskih instrumentov in sklicevanj v podporo reformam nacionalnih sistemov izobraževanja in usposabljanja, kakor je določeno v delovnem programu „Izobraževanje in usposabljanje 2010“.

Zastavljanje ambicioznih ciljev in povečevanje naložb vseh udeležencev ne zadostujeta. Da se zagotovi usklajenost ponudbe in povpraševanja v praksi, morajo biti sistemi vseživljenjskega učenja cenovno ugodni, dostopni in se odzivati na spreminjajoče se potrebe. Prilagajanje in krepitev zmogljivosti sistemov izobraževanja in usposabljanja sta nujna za izboljšanje njihovega pomena za trg dela, njihove odzivnosti na potrebe na znanju temelječega gospodarstva in družbe , njihove učinkovitosti ter njihove dostopnosti in razpoložljivosti na pravični osnovi. Dostop do izobraževanja in usposabljanja za moške in ženske vseh starosti ter usklajevanje potreb z znanjem in izkušnjami ter z izobraževanjem in usposabljanjem, ki ju zagotavljata javni in zasebni sektor, mora spremljati sistem vseživljenjskega poklicnega svetovanja. Z uporabo IKT je mogoče izboljšati dostop do učenja in ga ustrezneje prilagoditi potrebam delodajalcev in delojemalcev. Potrebna je tudi večja mobilnost na področju dela in izobraževanja za širši dostop do zaposlitvenih priložnosti v vsej EU. Treba je odpraviti preostale ovire za mobilnost na evropskem trgu dela, zlasti tiste, ki so povezane s priznavanjem, preglednostjo in uporabo kvalifikacij ter učnih rezultatov, predvsem z izvajanjem Evropskega kvalifikacijskega okvira. Pomembna bo uporaba dogovorjenih evropskih instrumentov in sklicevanj v podporo reformam nacionalnih sistemov izobraževanja in usposabljanja, kakor je določeno v delovnem programu „Izobraževanje in usposabljanje 2010“.

— z omogočanjem, da se izobraževalne tehnike in učna vsebina prenesejo na naslednje generacije učiteljev,

— z zagotavljanjem učenja tujega jezika kot dela začetnega in vseživljenjskega usposabljanja.

Naslednji cilji in merila uspešnosti so bili dogovorjeni v okviru evropske strategije zaposlovanja:

— da se vsaki brezposelni osebi omogoči nov začetek, in sicer za mlade v štirih mesecih po nastopu brezposelnosti in za odrasle v roku 12 mesecev, v obliki usposabljanja, preusposabljanja, delovne prakse, delovnega mesta ali drugega zaposlitvenega ukrepa, po potrebi v povezavi s stalno pomočjo pri iskanju zaposlitve,

— 25 % dolgotrajno brezposelnih mora do leta 2010 sodelovati pri aktivnem ukrepu v obliki usposabljanja, preusposabljanja, delovne prakse ali drugih zaposlitvenih ukrepov, da se doseže povprečje treh najnaprednejših držav članic,

— iskalcem zaposlitve po vsej EU je treba omogočiti, da se seznanijo z vsemi prostimi delovnimi mesti, ki jih oglašujejo zavodi za zaposlovanje držav članic, da se spodbudi mobilnost iskalcev zaposlitve na evropskem trgu dela,

— dvig dejanske povprečne upokojitvene starosti na ravni EU ob odhodu s trga dela za pet let do leta 2010 (v primerjavi z 59,9 let v letu 2001),

— do leta 2010 zagotoviti otroško varstvo najmanj 90 % otrok od starosti 3 let do začetka obveznega šolanja in vsaj za 33 % otrok do starosti 3 let,

— povprečni delež oseb, ki predčasno opustijo šolanje, na ravni EU največ 10 %,

— najmanj 85 % 22-letnikov mora imeti do leta 2010 zaključeno višje sekundarno izobraževanje,