ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Večina prenesenih sredstev je v proračunski vrstici 1402 in je povezana s plačilom prejemkov pomožnih konferenčnih tolmačev. Plačila je izvedla Komisija (SCIC) in so bila nato obračunana med EP in Komisijo. Čeprav je obseg storitev znan in je bila razvita statistika za stroškovna povprečja, so natančne ocene težavne, ker podrobnosti opravljenih misij niso dokončne, dokler pomožni konferenčni tolmači ne vložijo zahtevka zanje. Zato je težavno izvesti prenos ustreznega zneska sredstev, potrebnih za izpolnjevanje obveznosti, prevzetih v zadnjem delu leta.

Poleg tega je treba vzdrževati varnostno rezervo za pokritje vseh indeksacij plač, izplačanih med letom. (Plače pomožnih konferenčnih tolmačev so izenačene s plačami uradnikov in so zato predmet istih sklepov o indeksaciji, kot se sprejmejo za uslužbence institucij).
B.

ker se spominjamo institucij, ki so počastile ljudi, ki so rešili življenja med genocidi in množičnimi poboji (kakršni so se zgodili v Armeniji, Bosni, Kambodži in Ruandi) ter drugimi zločini zoper človečnost, ki so bili storjeni v 20. in 21. stoletju;
2.

poziva Komisijo in države članice, naj posebej izpostavijo povezave med dejavnostmi organiziranega kriminala ter zakonitimi in nezakonitimi stavami, športnimi posredniki, sodniki, uradniki klubov ter športniki, ki so namenjene vnaprejšnjemu prirejanju rezultatov evropskih športnih tekem;
SL Uradni list Evropske unije CE 81/175

Četrtek, 6. maj 2010

Sklep o nesklicu konvencije o spremembi pogodb zaradi prehodnih ukrepov v zvezi s sestavo Evropskega parlamenta ***

P7_TA(2010)0147

Sklep Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2010 o predlogu Evropskega sveta o nesklicu konvencije o spremembi pogodb zaradi prehodnih ukrepov glede sestave Evropskega parlamenta (17196/2009 – C7-0002/2010 – 2009/0814(NLE))

2011/C 81 E/32

(Odobritev)

Evropski parlament,

ob upoštevanju pisma, ki ga je predsednik Evropskega sveta 18. decembra 2009 naslovil na predsednika Evropskega parlamenta v zvezi s spremembo Protokola št. 36 o prehodni ureditvi (17196/2009),

ob upoštevanju zahteve Evropskega sveta za odobritev Parlamenta na podlagi drugega pododstavka člena 48(3) Pogodbe o Evropski uniji (C7-0002/2010),

ob upoštevanju Protokola št. 36 o prehodni ureditvi, ki je priložen Lizbonski pogodbi,

ob upoštevanju člena 14(3) Pogodbe EU,

ob upoštevanju Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

ob upoštevanju sklepov z zasedanj Evropskega sveta 11. in 12. decembra 2008, 18. in 19. junija 2009 ter 10. in 11. decembra 2009,

ob upoštevanju člena 74a in 81(1) Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila Odbora za ustavne zadeve (A7-0116/2010),

A. ker je konvencija, ki je delovala med 22. februarjem 2002 in 18. julijem 2003, pripravila osnutek pogodbe o ustavi za Evropo, ki je bil vsebinsko v celoti povzet v Lizbonski pogodbi, ta pa je začela veljati 1. decembra 2009,

B. ker je konvencija, ki je delovala med 17. decembrom 1999 in 2. oktobrom 2000, pripravila Listino Evropske unije o temeljnih pravicah,

C. ker sta konvenciji prvič združili predstavnike nacionalnih parlamentov, Evropskega parlamenta, nacionalnih vlad in Komisije, da bi sodelovali pri skupnem projektu Evropske unije, in zato pomenita pomemben napredek pri vzpostavljanju bolj demokratičnih, pa tudi učinkovitejših mehanizmov odločanja na evropski ravni,

D. ker sta bili konvenciji vendarle sklicani zato, da bi na njih obravnavali pomembna vprašanja za prihodnost Evropske unije, in sicer reformo evropske institucionalne zasnove ter pripravo besedila, v katerem bi bila povzeta temeljna načela in pravice, ki predstavljajo skupni temelj Evropejcev,

E. ker se je Evropski svet v skladu s prvim pododstavkom člena 48(3) Pogodbe EU posvetoval z Evropskim parlamentom o reviziji dela Protokola št. 36 o prehodni ureditvi glede sestave Evropskega parlamenta, priloženega Lizbonski pogodbi,

F. ker je Evropski svet predlagal, da se konvencije ne skliče in se sprememba protokola sprejme na medvladni konferenci,

G. ker se, glede na precedenčne primere, sklic posebne konvencije za odobritev prehodne spremembe – z omejenim pravnim učinkom – določb iz Pogodbe EU o sestavi Evropskega parlamenta ne zdi potreben,

1. odobri predlog Evropskega sveta, da Protokol št. 36 spremeni na medvladni konferenci brez sklica konvencije;
1.4

COSAC verjame, da se bo zaradi novih subsidiarnih postopkov in dodatnih določb iz nove reformne pogodbe vloga nacionalnih parlamentov in Evropskega parlamenta pri postopkih odločanja v Evropski uniji povečala in okrepila. Ti mehanizmi morajo zagotoviti, da bodo nacionalni parlamenti tesneje vključeni v postopek odločanja v Evropski uniji in tako dobili pomembnejšo vlogo v odnosu do svojih vlad pri zadevah Evropske unije.
5.

COSAC se strinja, da bo za preseganje sedanje krize EU potrebna široka razprava, ki bo vključevala tudi državljane Unije in ne samo njene ustanove in elite. Takšna razprava bi se morala odvijati na vseh ravneh: na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni. Posebej odgovorni za prizadevanje v tem smislu so nacionalni parlamenti in Evropski parlament. Cela vrsta sej se mora odviti za to, da bi spodbujala, usmerjala in povzemala različne razprave, dvigovala evropsko zavest in pripeljala do jasne definicije vloge in ciljev Evropske unije, ki jih bodo evropski državljani razumeli in sprejeli. To bi namreč olajšalo nadaljnje odločitve o prihodnosti Ustavne pogodbe.
—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 19. junija 2020 o ustanovitvi preiskovalnega odbora za preiskavo domnevnih kršitev in nepravilnosti pri uporabi prava Unije, povezanih z zaščito živali med prevozom znotraj in izven Unije, in opredelitvi njegovih pristojnosti, številčne sestave in mandata (4),
A.

ker se vse države članice in kmetje v državah članicah zaradi izjemno hudih motenj na trgu in vse težjih razmer v vinskem sektorju, ki so posledica uvedbe uvoznih dajatev v ZDA leta 2019 za vino iz Unije, ter zaradi omejevalnih ukrepov, ki jih države po vsem svetu sprejemajo v odgovor na pandemijo COVID-19, srečujejo s težavami pri načrtovanju, izvajanju in izvrševanju dejavnosti v okviru podpornih programov v vinskem sektorju iz členov 39 do 54 Uredbe (EU) št. 1308/2013;
—

ob upoštevanju Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (1) (direktiva o kapitalskih zahtevah) in zlasti členov 131(18) in 149,
—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 (1) ter zlasti člena 12(2)(e), člena 14(2)(c) ter člena 15(2)(a) in (d) Uredbe,
—

ob upoštevanju Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu, in o spremembah Direktive 2001/34/ES (1) ter zlasti člena 4(7),
A.

ker je sodnik poljskega okrožnega sodišča v Varšavi-Śródmieście, oddelek V za kazenske postopke, vložil zahtevo za odvzem parlamentarne imunitete Guyu Verhofstadtu zaradi nekaterih njegovih izjav med razpravo na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta 15. novembra 2017 v Strasbourgu; ob upoštevanju obrazložitve sklepa okrožnega sodišča, v kateri se navaja, da „mora stranka, ki začne postopek, pridobiti dovoljenje za pregon, v obravnavanem primeru je to tožilec“ in „če tožilec ne sodeluje v tem postopku in ne želi vložiti zahteve sodišča za odvzem parlamentarne imunitete, je tožeči stranki v civilnem postopku odvzeta možnost, da uveljavlja svoje pravice v razmerju do osebe, ki jo ščiti parlamentarna imuniteta“, in ker „zadevna določba [člen 9(12) Poslovnika] ne določa, da mora sodni organ pripraviti takšno zahtevo, ampak jo le predloži. Zato je ta zahteva za odvzem parlamentarne imunitete bolj formalno posredovanje zahteve tožeče stranke v civilnem postopku“; ker se ugotavlja, da je v skladu s členom 9(12) Poslovnika zahtevo za odvzem parlamentarne imunitete posredoval pravosodni organ; a se opozarja na dejstvo, da člen 9(1) Poslovnika določa, da vsako zahtevo za odvzem imunitete vloži „pristojni organ države članice“, zato ta dva pojma nista enaka;
—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju (1) in zlasti členov 10(3) in 14(5),
A.

ker je oddelek za kazenske preiskave in pregon v Portu zahteval odvzem imunitete Joséju Manuelu Fernandesu, poslancu Evropskega parlamenta, v zvezi z morebitnim sodnim postopkom v zvezi z domnevnim kaznivim dejanjem zlorabe položaja, ki je opredeljeno in se kaznuje v skladu s členom 11 portugalskega zakona št. 34/87 z dne 16. julija, zanj pa je zagrožena kazen dveh do osmih let zapora;
A.

ker je Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde dne 26. septembra 2019 objavil spremembe Mednarodnega standarda računovodskega poročanja (v nadaljnjem besedilu: MSRP) 9 – Finančni instrumenti in Mednarodni računovodski standard (v nadaljnjem besedilu: IAS) 39 – Finančni instrumenti; ker je namen teh sprememb zagotoviti splošno pomoč v prvi fazi zamenjave medbančne obrestne mere (v nadaljnjem besedilu: IBOR); ker te spremembe podjetjem, ki poročajo v skladu z mednarodnimi standardi računovodskega poročanja, in njihovim revizorjem pojasnjujejo, da regulativna zamenjava referenčnih obrestnih mer na celotnem trgu z izboljšanimi (skorajda) netveganimi obrestnimi merami ne bo vplivala na razmerje varovanja pred tveganjem zaradi negotovosti v zvezi z zamenjavo; ker te spremembe zagotavljajo pravno varnost mednarodnimi standardi računovodskega poročanja in mednarodnih računovodskih standardov ter preprečujejo, da bi v finančnem sistemu prišlo do nepotrebnih pretresov; ker je Komisija pozvala Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde, naj pospeši izdajo teh sprememb, da jih bo lahko Unija pravočasno potrdila;
—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) in zlasti členov 1(6) in 82(6),
—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/97 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. januarja 2016 o distribuciji zavarovalnih produktov (1) in zlasti njenega člena 25(2), člena 28(4), člena 29(4) in (5), člena 30(6) in člena 39(5),
A.

ker je Gabriele Zimmer, poslanka Evropskega parlamenta in predsednica skupine GUE/NGL, na podlagi členov 8 in 9 Protokola št. 7 zahtevala zaščito poslanske imunitete Eleonore Forenza, poslanke iste skupine, ki jo je policija osebno preiskala in pridržala skupaj s skupino drugih aktivistov med manifestacijo v okviru vrhunskega srečanja skupine G20 v Hamburgu 8. julija 2017, ker je do preiskave in aretacije prišlo po manifestaciji, ko je Eleonora Forenza s skupino ljudi odhajala na kosilo;
C.

ker je druga napaka povezana s členom 141(1) Delegirane uredbe (EU) 2015/2446; ker v Delegirano uredbo (EU) 2015/2446 pomotoma ni bila vključena točka (b) veljavnega člena 233(1) Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 (3), ki v nekaterih omejenih in zelo specifičnih primerih omogoča možnost, da prestop meje šteje kot deklaracija za začasni uvoz, izvoz in ponovni izvoz in ker posledično ni možnosti, da bi določeno blago prijavili že s samim prestopom meje carinskega območja Unije; ker bi morali zato člen 141(1) Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 popraviti;
1.

sklene, da se členu 166, členu 167(1) in členu 195(3) Poslovnika doda sledeča razlaga: „Določbe člena 166, člena 167(1) in člena 195(3) o poimenskem glasovanju se ne uporabljajo za poročila iz člena 6b(2) ter člena 7(3), (6) in (8) v okviru postopkov glede imunitete poslanca.“
1.

sklene, da se določi številčna sestava spodaj navedenih medparlamentarnih delegacij, in sicer: (a) Evropa, Zahodni Balkan in Turčija Delegacija v skupnem parlamentarnem odboru EU-Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija: 13 članov Delegacija v skupnem parlamentarnem odboru EU-Turčija: 25 članov Delegacija za odnose s Švico in Norveško ter delegacija v skupnem parlamentarnem odboru EU-Islandija in v skupnem parlamentarnem odboru Evropskega gospodarskega prostora (EGP): 17 članov Delegacija v stabilizacijsko-pridružitvenem parlamentarnem odboru EU-Srbija: 15 članov Delegacija v stabilizacijsko-pridružitvenem parlamentarnem odboru EU-Albanija: 14 članov Delegacija v stabilizacijsko-pridružitvenem parlamentarnem odboru EU-Črna gora: 14 članov Delegacija za odnose z Bosno in Hercegovino ter Kosovom: 13 članov (b) Rusija in države vzhodnega partnerstva Delegacija v odboru za parlamentarno sodelovanje EU-Rusija: 31 članov Delegacija v odboru za parlamentarno sodelovanje EU-Ukrajina: 16 članov Delegacija v odboru za parlamentarno sodelovanje EU-Moldavija: 14 članov Delegacija za odnose z Belorusijo: 12 članov Delegacija v odborih za parlamentarno sodelovanje EU-Armenija, EU-Azerbajdžan ter EU-Gruzija: 18 članov (c) Magreb, Mašrek, Izrael in Palestina Delegacije za odnose z: — Izraelom: 18 članov — palestinskim zakonodajnim svetom: 18 članov — državami Magreba in Unijo arabskega Magreba: 18 članov — državami Mašreka: 18 članov (d) Arabski polotok, Irak in Iran Delegacije za odnose z: — Arabskim polotokom: 15 članov — Irakom: 8 članov — Iranom: 12 članov (e) Amerike Delegacije za odnose z: — Združenimi državami Amerike: 58 članov — Kanado: 16 članov — Federativno republiko Brazilijo: 14 članov — državami Srednje Amerike: 15 članov — državami Andske skupnosti: 12 članov — Mercosurjem: 19 članov Delegacija v skupnem parlamentarnem odboru EU-Mehika: 14 članov Delegacija v skupnem parlamentarnem odboru EU-Čile: 15 članov Delegacija v parlamentarnem odboru Cariforum-EU: 15 članov (f) Azija/Pacifik Delegacije za odnose z: — Japonsko: 24 članov — Ljudsko republiko Kitajsko: 37 članov — Indijo: 24 članov — Afganistanom: 8 članov — državami južne Azije: 15 članov — državami jugovzhodne Azije in Združenjem držav jugovzhodne Azije (ASEAN): 26 članov — Korejskim polotokom: 12 članov — Avstralijo in Novo Zelandijo: 12 članov Delegacija v odborih za parlamentarno sodelovanje med EU in Kazahstanom, EU in Kirgizistanom, EU in Uzbekistanom ter EU in Tadžikistanom ter za odnose s Turkmenistanom in Mongolijo 19 članov (g) Afrika Delegacije za odnose z: — Južno Afriko: 16 članov — vseafriškim parlamentom: 12 članov (h) Večstranske skupščine Delegacija v Skupni parlamentarni skupščini AKP-EU: 78 članov Delegacija v parlamentarni skupščini Unije za Sredozemlje: 49 članov Delegacija v Evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini: 75 članov Delegacija v parlamentarni skupščini Euronest: 60 članov Delegacija za odnose s parlamentarno skupščino NATA: 10 članov;
Predsednik odbora povabi poslanca na zagovor in v povabilu določi datum in uro zagovora. Poslanec se lahko odreče pravici do zagovora.

Če se poslanec ne udeleži zagovora po prejetju povabila, se šteje, da se je odrekel pravici do zagovora, razen če se opraviči za izostanek od zagovora na predlagani datum in ob predlagani uri, in za to navede razloge. Predsednik odbora odloči, ali se takšna zahteva za opravičenje sprejme na podlagi podanih razlogov; na to odločitev se ni mogoče pritožiti.
H.

ker dejstva v tej zadevi, kot so prikazana v sodnem pozivu in v ustnem pojasnilu Gabrieleja Albertinija Odboru za pravne zadeve, nakazujejo, da trditve Gabrieleja Albertinija nimajo neposredne in očitne povezave z njegovim opravljanjem nalog poslanca Evropskega parlamenta;
—

če spadajo v pristojnost in na področje odgovornosti Komisije in Sveta ter so splošnega interesa;
—

ob upoštevanju zaslišanja Tonia Borga 13. novembra 2012, ki ga je vodil Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane, v povezavi z Odborom za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odborom za kmetijstvo in razvoj podeželja, in izjave o oceni, ki je bila pripravljena po zaslišanju,
H.

ker so poskusi, da se poslancem Evropskega parlamenta prepreči, da izražajo mnenje o zadevah, za katere obstajata legitimni javni interes in zaskrbljenost, ter da kritizirajo svoje politične nasprotnike tako, da se proti njim sproži sodne postopke, v demokratični družbi nesprejemljivi in kršijo člen 8 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije, katerega namen je varovati svobodo izražanja poslancev pri izvrševanju njihovih dolžnosti v interesu Parlamenta kot institucije Evropske unije,
B.

ker v skladu s členom 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti z dne 8. aprila 1965 med zasedanji Evropskega parlamenta njegovi poslanci uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države, in ker kadar je poslanec zaloten pri storitvi kaznivega dejanja, sklicevanje na imuniteto ni mogoče; ker to Evropskemu parlamentu ne preprečuje uresničevanja pravice do odvzema imunitete svojemu članu,
1.

sklene, da bo na naslednji način določil število delegacij in njihovo regionalno razvrstitev: (a) Evropa, zahodni Balkan in Turčija Delegacije pri: — skupnem parlamentarnem odboru EU-Hrvaška, — skupnem parlamentarnem odboru EU-Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, — skupnem parlamentarnem odboru EU-Turčija, Delegacija za odnose s Švico, Islandijo in Norveško ter pri Skupnem parlamentarnem odboru Evropskega gospodarskega prostora (EGP), Delegacija za odnose z Albanijo, Bosno in Hercegovino, Srbijo, Črno Goro in Kosovom, (b) Rusija, države vzhodnega partnerstva, Srednja Azija in Mongolija: Delegacija pri odboru za parlamentarno sodelovanje EU-Rusija, Delegacija pri odboru za parlamentarno sodelovanje EU-Ukrajina, Delegacija pri odboru za parlamentarno sodelovanje EU-Moldavija, Delegacija za odnose z Belorusijo, Delegacija pri odborih za parlamentarno sodelovanje EU-Armenija, EU-Azerbajdžan in EU-Gruzija, Delegacija pri odborih za parlamentarno sodelovanje EU-Kazahstan, EU-Kirgizistan ter EU-Uzbekistan in za odnose s Tadžikistanom, Turkmenistanom in Mongolijo, (c) Magreb, Mašrek, Izrael in Palestina: Delegacije za odnose z/s: — Izraelom, — palestinskim zakonodajnim svetom, — državami Magreba in Unijo arabskega Magreba, — državami Mašreka, (d) Arabski polotok, Irak, Iran: Delegacije za odnose z/s: — Arabskim polotokom, — Irakom, — Iranom, (e) Ameriki: Delegacije za odnose z/s: — Združenimi državami Amerike — Kanado, — državami Srednje Amerike, — državami Andske skupnosti, — Mercosurjem, Delegacija pri skupnem parlamentarnem odboru EU-Mehika, Delegacija pri skupnem parlamentarnem odboru EU-Čile, (f) Azija/Pacifik: Delegacije za odnose z/s: — Japonsko, — Ljudsko republiko Kitajsko, — Indijo, — Afganistanom, — državami južne Azije, — državami jugovzhodne Azije in Združenjem držav jugovzhodne Azije (ASEAN), — Korejskim polotokom, — Avstralijo in Novo Zelandijo, (g) Afrika: Delegacija za odnose z: — Južno Afriko, — vseafriškim parlamentom, (h) večstranske skupščine Delegacija pri skupni parlamentarni skupščini AKP-EU, Delegacija pri Evro-sredozemski parlamentarni skupščini, Delegacija pri Evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini, Delegacija pri parlamentarni skupščini Euronest, Delegacija za odnose s parlamentarno skupščino zveze NATO, (ki jo sestavljajo člani pododbora za varnost in obrambo);
1.

sklene, da je število članov parlamentarnih delegacij naslednje: (a) Evropa, zahodni Balkan in Turčija Delegacije pri: — skupnem parlamentarnem odboru EU-Hrvaška: 15 članov — skupnem parlamentarnem odboru EU-Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija: 13 članov — skupnem parlamentarnem odboru EU-Turčija: 25 članov Delegacija za odnose s Švico, Islandijo in Norveško ter pri Skupnem parlamentarnem odboru Evropskega gospodarskega prostora (EGP): 17 članov Delegacija za odnose z Albanijo, Bosno in Hercegovino, Srbijo, Črno goro in Kosovom: 28 članov (b) Rusija, države vzhodnega partnerstva, Srednja Azija in Mongolija Delegacija pri odboru za parlamentarno sodelovanje EU-Rusija: 31 članov Delegacija pri odboru za parlamentarno sodelovanje EU-Ukrajina: 16 članov Delegacija pri odboru za parlamentarno sodelovanje EU-Moldavija: 14 članov Delegacija za odnose z Belorusijo: 12 članov Delegacija pri odborih za parlamentarno sodelovanje EU-Armenija, EU-Azerbajdžan in EU-Gruzija: 18 članov Delegacija pri odborih za parlamentarno sodelovanje EU-Kazahstan, EU-Kirgizistan ter EU-Uzbekistan in za odnose s Tadžikistanom, Turkmenistanom in Mongolijo: 19 članov (c) Magreb, Mašrek, Izrael in Palestina Delegacije za odnose z/s: — Izraelom: 22 članov — palestinskim zakonodajnim svetom: 22 članov — državami Magreba in Unijo arabskega Magreba: 18 članov — državami Mašreka: 18 članov (d) Arabski polotok, Irak, Iran Delegacije za odnose z/s: — Arabskim polotokom: 15 članov — Irakom: 12 članov — Iranom: 18 članov (e) Ameriki Delegacije za odnose z/s: — Združenimi državami Amerike: 53 članov — Kanado: 17 članov — državami Srednje Amerike: 15 članov — državami Andske skupnosti: 12 članov — Mercosurjem: 19 članov Delegacija pri skupnem parlamentarnem odboru EU-Mehika: 14 članov Delegacija pri skupnem parlamentarnem odboru EU-Čile: 15 članov (f) Azija/Pacifik Delegacije za odnose z/s: — Japonsko: 25 članov — Ljudsko republiko Kitajsko: 39 članov — Indijo: 20 članov — Afganistanom: 13 članov — državami južne Azije: 17 članov — državami jugovzhodne Azije in Združenjem držav jugovzhodne Azije (ASEAN): 22 članov — Korejskim polotokom: 14 članov — Avstralijo in Novo Zelandijo: 16 članov (g) Afrika Delegacija za odnose z: — Južno Afriko: 13 članov — vseafriškim parlamentom: 12 članov (h) večstranske parlamentarne skupščine Delegacija pri skupni parlamentarni skupščini AKP-EU: 78 članov Delegacija pri Evro-sredozemski parlamentarni skupščini: 49 članov Delegacija pri Evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini: 75 članov Delegacija pri parlamentarni skupščini Euronest: 60 članov Delegacija za odnose s parlamentarno skupščino zveze NATO: 10 članov (ki jo sestavljajo člani pododbora za varnost in obrambo);
1.

sprejme naslednjo razlago člena 19:„„Člen 19(1) je mogoče razlagati, da pristojnosti v tej določbi vsebujejo tudi pravico prekiniti vlaganje nesorazmerno velikega števila predlogov, kot so vprašanja o pravilnosti postopka, postopkovni predlogi, obrazložitve glasovanja in zahteve za posamezno ali poimensko glasovanje oziroma glasovanje po delih, kadar ti po prepričanju predsednika očitno nameravajo povzročiti in dejansko bodo povzročili daljše in resno oviranje poteka parlamentarnih postopkov ali uveljavljanja pravic drugih poslancev.““
P6_TA(2006)0479

Zahteva za zaščito imunitete Gabriela Albertinija

Sklep Evropskega parlamenta o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Gabriela Albertinija (2006/2099(IMM))

Evropski parlament,

- ob upoštevanju zahteve Gabriela Albertinija za zaščito njegove imunitete v zvezi s kazenskim postopkom, ki je bil sprožen proti njemu pred okrožnim sodiščem v Milanu, in je bila vložena 25. aprila 2006, na plenarnem zasedanju pa je bila razglašena 27. aprila 2006,

- po zaslišanju Gabriela Albertinija v skladu s členom 7(3) svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju členov 9 in 10 Protokola z dne 8. aprila 1965 o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti in člena 6(2) Akta z dne 20. septembra 1976 o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami,

- ob upoštevanju sodb Sodišča Evropskih skupnosti z dne 12. maja 1964 in 10. julija 1986 [1],

- ob upoštevanju členov 6(3) in 7 svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0378/2006),

1. sklene, da zaščiti imuniteto in privilegije Gabriela Albertinija;

2. naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje ustreznim organom Republike Italije.

[1] Zadeva 101/63 Wagner proti Fohrmannu in Krieru [1964] ECR 195 in Zadeva 149/85 Wybot proti Faureju in drugim [1986] ECR 2391.

--------------------------------------------------