[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 27.8.2009

COM(2009) 436 konč.

2009/0120 (CNS)

Predlog

SKLEP SVETA

o sklenitvi Dodatnega protokola k Sporazumu o sodelovanju pri varstvu obal in voda severovzhodnega Atlantika pred onesnaževanjem v imenu Evropske skupnosti

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Evropska skupnost je pogodbenica regionalnih sporazumov o onesnaževanju morja, npr. Bonskega sporazuma, Barcelonske konvencije in Helsinške konvencije, ki na tem področju omogočajo vzajemno pomoč in sodelovanje med državami članicami na Severnem, Sredozemskem in Baltiškem morju. Ko je leta 1990 tanker Aragon pred obalo Madeire povzročil večje razlitje nafte, je Portugalska uvedla Sporazum o sodelovanju pri varstvu obal in voda severovzhodnega Atlantika pred onesnaževanjem (Lizbonski sporazum), ki je vzpostavil mehanizem za zagotavljanje sodelovanja med pogodbenicami v primeru nesreč z onesnaževanjem ter jih obvezal, da vzpostavijo in izvajajo svoje lastne strukture in načrte za izredne primere. Uporablja se za severovzhodno regijo Atlantskega oceana, ki je opredeljena z zunanjo mejo izključne ekonomske cone vsake pogodbenice in z mejami drugih regionalnih sporazumov, npr. Sporazuma o sodelovanju pri ravnanju v primeru onesnaženja Severnega morja z nafto in drugimi škodljivimi snovmi (Bonski sporazum) ter Konvencije o varstvu Sredozemskega morja pred onesnaževanjem (Barcelonska konvencija).

2. Lizbonski sporazum so 17. oktobra 1990 podpisali Portugalska, Španija, Francija, Maroko in Evropska skupnost. Portugalska, Francija in Evropska skupnost so Sporazum ratificirale, Španija in Maroko pa ne zaradi političnega spora glede meja Zahodne Sahare, saj je v členu 3(c) o geografskem območju uporabe Sporazuma navedeno: „na jugu z južno mejo voda v suverenosti in pristojnosti Kraljevine Maroko.“

3. Ko je bil dosežen sporazum o Dodatnem protokolu o spremembi člena 3(c) Lizbonskega sporazuma, so 20. maja 2008 v Lizboni protokol podpisali Portugalska, Španija, Francija in Maroko. Skupnost je bila povabljena, da podpiše protokol skupaj z drugimi pogodbenicami. Sklep Sveta o podpisu Dodatnega protokola k Sporazumu o sodelovanju pri varstvu obal in voda severovzhodnega Atlantika pred onesnaževanjem je bil v imenu Evropske skupnosti sprejet 12. decembra 2008. Dodatni protokol je 25. marca 2009 v imenu Evropske skupnosti sopodpisalo češko predsedstvo in vodja predstavništva Evropske komisije na Portugalskem.

4. Zato je primerno, da Skupnost sklene Dodatni protokol k Sporazumu o sodelovanju pri varstvu obal in voda severovzhodnega Atlantika pred onesnaževanjem.

2009/0120 (CNS)

Predlog

SKLEP SVETA

o sklenitvi Dodatnega protokola k Sporazumu o sodelovanju pri varstvu obal in voda severovzhodnega Atlantika pred onesnaževanjem v imenu Evropske skupnosti

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 175(1) v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Skupnost je pogodbenica Sporazuma o sodelovanju pri varstvu obal in voda severovzhodnega Atlantika pred onesnaževanjem (Lizbonski sporazum), ki je bil odobren s Sklepom Sveta 93/550/EGS z dne 20. oktobra 1993[1].

(2) Zaradi političnega spora glede meja Zahodne Sahare Španija in Maroko nista ratificirala Lizbonskega sporazuma. Ta spor je bil zdaj rešen z Dodatnim protokolom k Lizbonskem sporazumu o spremembi člena 3(c) Sporazuma.

(3) Po sprejetju Sklepa Sveta o podpisu Dodatnega protokola k Sporazumu o sodelovanju pri varstvu obal in voda severovzhodnega Atlantika pred onesnaževanjem v imenu Evropske skupnosti dne 12. decembra 2008 je bil v imenu Skupnosti 25. marca 2009 podpisan Dodatni protokol.

(4) Dodatni protokol k Lizbonskemu sporazumu je pripravljen za ratifikacijo, sprejetje ali odobritev pogodbenic. Skupnost in države članice morajo sprejeti potrebne ukrepe, s katerimi bodo omogočile deponiranje, po možnosti sočasno, listin o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi.

(5) Zato je primerno, da Skupnost sklene Dodatni protokol k Sporazumu o sodelovanju pri varstvu obal in voda severovzhodnega Atlantika pred onesnaževanjem –

SKLENIL:

Člen 1

S tem se v imenu Evropske skupnosti odobri Dodatni protokol k Sporazumu o sodelovanju pri varstvu obal in voda severovzhodnega Atlantika pred onesnaževanjem.

Besedilo Dodatnega protokola je v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

1. Predsednik Sveta je s tem pooblaščen, da imenuje osebo ali osebe, ki bodo pooblaščene, da v imenu Evropske skupnosti pri vladi Portugalske deponirajo listino o odobritvi v skladu s členom 3(1) Dodatnega protokola.

2. Evropska skupnost in države članice pogodbenice Sporazuma o sodelovanju pri varstvu obal in voda severovzhodnega Atlantika pred onesnaževanjem si prizadevajo za deponiranje, po možnosti sočasno, svojih listin o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi Dodatnega protokola.

Člen 3

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije .

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA

Dodatni protokol k Sporazumu o sodelovanju pri varstvu obal in voda severovzhodnega Atlantika pred onesnaževanjem

Portugalska republika, Kraljevina Španija, Francoska republika, Kraljevina Maroko in Evropska skupnost (v nadaljnjem besedilu: pogodbenice) so se –

zavedajoč se potrebe po varstvu okolja na splošno in zlasti morskega okolja,

ob priznavanju, da onesnaženje severovzhodnega Atlantskega oceana z ogljikovodiki in drugimi škodljivimi snovmi lahko škodi morskemu okolju in interesom obalnih držav,

ob upoštevanju potrebe po spodbujanju čim hitrejšega začetka veljavnosti Sporazuma o sodelovanju pri varstvu obal in voda severovzhodnega Atlantika pred onesnaževanjem, sklenjenega 17. oktobra 1990 v Lizboni (v nadaljnjem besedilu: Lizbonski sporazum) –

dogovorili o naslednjem:

Člen 1

Sprememba Lizbonskega sporazuma

Člen 3(c) Sporazuma o sodelovanju pri varstvu obal in voda severovzhodnega Atlantika pred onesnaževanjem, sklenjenega 17. oktobra 1990 v Lizboni, se spremeni z naslednjim:

„c) na jugu z južno mejo voda v suverenosti in pristojnosti katere koli pogodbenice.“

Člen 2

Povezava med Lizbonskim sporazumom in Dodatnim protokolom

Ta protokol spreminja Lizbonski sporazum v skladu z določbami predhodnega člena, pogodbenice tega protokola pa morajo Sporazum in Dodatni protokol razlagati in uporabljati kot edini in enotni instrument.

Člen 3

Privolitev k zavezanosti in začetek veljavnosti

1. Ta protokol morajo pogodbenice ratificirati, sprejeti ali odobriti in zadevne listine deponirati pri vladi Portugalske republike.

2. Ta protokol bo začel veljati na dan, ko bodo pri vladi Portugalske republike deponirane vse zadevne listine v zvezi z ratifikacijo, sprejetjem ali odobritvijo.

3. Pogodbenice lahko svojo privolitev k zavezanosti temu protokolu izrazijo le po privolitvi k zavezanosti Lizbonskemu sporazumu v skladu z določbami iz člena 22.

4. Po začetku veljavnosti tega protokola pristop k Lizbonskemu sporazumu v skladu s postopkom iz členov 23 in 24 vključuje tudi privolitev k zavezanosti temu protokolu za pogodbenice, ki so privolile k zavezanosti Lizbonskemu sporazumu, kot je spremenjen s členom 1 tega protokola.

V potrditev navedenega so spodaj podpisani, ki so ustrezno pooblaščeni v ta namen, podpisali ta protokol.

Sestavljeno 20. maja 2008 v Lizboni v arabskem, francoskem, portugalskem in španskem jeziku, pri čemer je francosko besedilo verodostojno v primeru različne razlage.

ZA PORTUGALSKO REPUBLIKO

ZA KRALJEVINO ŠPANIJO

ZA FRANCOSKO REPUBLIKO

ZA KRALJEVINO MAROKO

ZA EVROPSKO SKUPNOST

[1] UL L 267, 28.10.1993, str. 20.