SL Uradni list Evropske unije C 377/19

Objava vloge za spremembo v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2012/C 377/10

V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo za spremembo. Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih od dneva te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

VLOGA ZA SPREMEMBO V SKLADU S ČLENOM 9

„JIHOČESKÁ ZLATÁ NIVA“

ES št.: CZ-PGI-0105-0983-19.03.2012

ZGO ( X ) ZOP ( )

1. Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša:

—  ime proizvoda — ☒ opis proizvoda —  geografsko območje —  dokazilo o poreklu —  metoda pridobivanja —  povezanost —  označevanje —  nacionalne zahteve —  drugo (navedite)

2. Vrsta spremembe:

— ☒ sprememba enotnega dokumenta ali povzetka —  sprememba specifikacije registriranih ZOP ali ZGO, za katere enotni dokument in povzetek nista bila objavljena —  sprememba specifikacije, pri kateri objavljenega enotnega dokumenta ni treba spremeniti (člen 9(3) Uredbe (ES) št. 510/2006) —  začasna sprememba specifikacije zaradi obveznih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov, ki so jih uvedli javni organi (člen 9(4) Uredbe (ES) št. 510/2006)

3. Spremembe:

1. V povzetku je pod točko 4.2 (Opis) v šestem odstavku navedeno: „Oblika proizvoda na trgu: sir se na trg dobavlja le kot valj s težo približno 2,8 kg.“ Da bi zagotovili boljše zadovoljevanje potreb na trgu, bi bilo treba to opredelitev nekoliko razširiti. Zato zaprošamo za prilagoditev besedila v tem odstavku kot sledi: „Oblika proizvoda na trgu: sir se na trg dobavlja v obliki celega valja, razpolovljenega valja kot tudi v kosih z različno težo.“ Z navedeno spremembo ne nastajajo nobene spremembe glede sestavin proizvoda ali proizvodnega postopka.

2. V zvezi z zgoraj omenjeno spremembo je treba ustrezno prilagoditi tudi del besedila, ki zadeva embalažo proizvoda pod točko 4.5 povzetka. Nova oblika tega dela besedila se bo potemtakem glasila: „Površina zrelih sirov se obdela z umivanjem ali drgnjenjem, ki mu sledi pakiranje sirov v aluminijasto folijo ali posebno folijo, ki je prepustna za kisik. Preostali del proizvedenih sirov se predela v porcije in pakira v posodice iz umetne mase pokrite s tiskano plastično folijo. Embalaža proizvoda mora biti nepoškodovana, čista in ustrezno označena.“

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„JIHOČESKÁ ZLATÁ NIVA“

ES št.: CZ-PGI-0105-0983-19.03.2012

ZGO ( X ) ZOP ( )

1. Ime:

„Jihočeská Zlatá Niva“

2. Država članica ali tretja država:

Češka republika

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1 Vrsta proizvoda:

Razred 1.3 Siri

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke:

Zunanjost: sir ima obliko valja s premerom 180–200 mm in višino približno 10 cm (teža približno 2,8 kg) s sledmi površinske obdelave z umivanjem oz. drgnjenjem; sledi vsebovane modro-zelene plesni in delne sledi masti na površini sira niso napake. Barva površine sira je lahko kremasta do svetlo rjava.

Notranjost: sredica sira ima smetanasto do kremasto barvo, s pravilnim zelenim do modro-zelenim marmornatim vzorcem plesni v teksturi sira in z znatnimi sledmi vbodljajev.

Konsistenca sira: bolj fina kot pri proizvodu Jihočeská Niva (z vsebnostjo 50 % maščobe v suhi snovi), mazljiva, enakomerno dozorevajoča, nedopustna je prisotnost tuje plesni.

Okus in aroma: slana, izrazita, aromatična, s pikantnim priokusom, značilna za delovanje žlahtne plesni Penicillium roqueforti.

Oblika proizvoda na trgu: sir se na trg dobavlja v obliki celega valja, razpolovljenega valja kot tudi v kosih z različno težo.

Fizikalno-kemijske zahteve

Vsebnost suhe snovi: 52 %; dopustno negativno odstopanje vsebnosti suhe snovi: – 1 %; pozitivno odstopanje vsebnosti suhe snovi ni napaka.

Vsebnost maščobe v suhi snovi: 60 %; dopustno nihanje vrednosti maščobe v suhi snovi: od 60 % do < 65 %.

Vsebnost soli: 2,5–6 %.

Mikrobiološke lastnosti

Sir vsebuje žlahtno plesen Penicillium roqueforti PY ali PV, CB, PR1 (do PR4). Poleg tega sir glede mikrobioloških zahtev izpolnjuje uveljavljene kriterije varnosti živil in sanitarnih zahtev za proizvodni postopek.

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode):

Osnovna surovina za proizvodnjo tega naravnega sira s plesnijo v sredici je mlekarniško predelano kravje mleko. Uporablja se mleko s poreklom iz opredeljenega območja. Druge surovine so: plesen Penicillium roqueforti PY ali PV, CB, PR1 (do PR4), jedilna sol, mlečne kulture, sirilo in kalcijev klorid.

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

Se ne uporablja.

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Osnovna surovina – mleko – mora imeti poreklo z opredeljenega geografskega območja. Prav tako morata proizvodni postopek in dozorevanje v celoti potekati na opredeljenem območju, da bi se v čim večji meri izkoristile dolgoletne lokalne izkušnje ter avtohtone zorilne kleti.

Proizvodni zbiralnik se napolni z mlekarniško predelanim mlekom z maščobo 3,45 %, ki se mu dodajo splošno uporabljane kulture mlečnega kvašenja, ki zagotavljajo dobro kisanje sira v času celotnega proizvodnega postopka in zorenja. Značilen okus proizvoda Jihočeská Zlatá Niva zagotavlja uporaba žlahtne plesni Penicillium roqueforti, ki se uporablja že več desetletij (matična kultura je redno dostopna za uporabo v živilski industriji). Po zasirjenju in sesirjenju mleka se nastalo sirno zrno oblikuje v valje. Odcejanje sirotke in razvoj kulturne mikroflore potekata pri opredeljeni temperaturi. Siri se solijo v dveh fazah: v solni kadi ter z ročnim dodajanjem bolj grobe soli. Prej je zorenje sirov potekalo le v naravnih zorilnih kleteh, ki so bile izkopane v apnenčaste skale. Leta 2005 so bile zaradi naraščajoče proizvodnje sirov s plesnijo zgrajene še klimatizirane zorilne kleti z uravnavano temperaturo in vlago. Siri v kleteh zorijo približno 6 tednov.

Površina zrelih sirov se obdela z umivanjem ali drgnjenjem.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.:

Glede na biotehnološko naravo proizvoda se mora sir s plesnijo pakirati neposredno v proizvodnem obratu. To je nujno tudi zaradi ohranjanja kakovosti in sanitarne čistosti proizvoda, kot tudi zaradi preprečitve zamenjave s sirom proizvedenim na drugem območju, nenazadnje pa ta postopek omogoča tudi boljšo sledljivost proizvoda.

Celi valji ali njihovi deli se pakirajo v aluminijasto folijo oz. v posebno folijo, ki je prepustna za kisik. Preostali del proizvedenega sira se predela v porcije in pakira v posodice iz umetne mase pokrite s tiskano plastično folijo.

Embalaža proizvoda mora biti nepoškodovana, čista in ustrezno označena.

3.7 Posebna pravila za označevanje:

Oznaka „Jihočeská Zlatá Niva“ je jasno navedena na embalaži proizvoda.

4. Kratka opredelitev geografskega območja:

Geografsko območje je Jihočeský kraj (Regija Južna Češka) z mejami, opredeljenimi v zakonu št. 36/1960 Ur. l. o teritorialni razčlenitvi države, kot je bil spremenjen.

5. Povezanost z geografskim območjem:

5.1 Posebnosti geografskega območja:

Regija Južna Češka sodi med območja Češke republike, ki so ekološko najmanj obremenjena. Vedno je veljala za območje s pretežno kmetijsko usmeritvijo. Ta trend se je ohranil vse do danes.

Mleko izvira iz območja južne Češke. Pašniki se nahajajo na zavarovanih območjih Novohradské hory, Blanský les in Šumava, ki s svojo edinstveno floro pozitivno vplivajo na okus mleka.

Ta pestra, razgibana pokrajina z ohranjenimi gozdovi, travniki, pašniki in čistimi vodnimi tokovi je znana po izjemni neokrnjenosti življenjskega okolja, kar zadeva še posebej regijo v okolici mesta Český Krumlov in gorovje Šumava (leta 1990 razglašen za Biosferični rezervat UNESCO). Dokaz visoke vrednosti naravnega okolja južne Češke je število uradno razglašenih varovanih območij, od katerih sta dve celo pod zaščito UNESCO.

Gre za vrstno bogate pašnike, še posebej mezofilne travnike, s floro značilno za dana območja. Tipična je flora s kratkimi stebli (volk, bilnice), s številnimi raznolikimi rastlinskimi vrstami ter pojavom nekaterih redkih vrst, tipičnih za tukajšnja območja. Specifična endemična rastlina je Phyteuma nigrum ter tudi Gentiana pannonica, Gentiana cruciata, Ligusticum mutellina, Arnica montana, Gentianella praecox subsp. Bohemica, Carex Michelii, Andropogon ischaemum, Veronica teucrium, Stachys recta, Koeleria pyramidata in druge.

Nezanemarljiv vpliv na kakovost in lastnosti proizvoda Jihočeská Zlatá Niva imajo seveda tudi izkušnje lokalnih ljudi s proizvodnjo tega sira, ki se že dolga leta prenašajo iz generacije v generacijo.

Zaradi teh dejavnikov se opredeljeno območje močno razlikuje od sosednjih območij.

5.2 Posebnosti proizvoda:

Sir Jihočeská Zlatá Niva je značilen po zelo kvalitetni predelavi in okusu, z uravnoteženo vsebnostjo suhe snovi, maščobe in soli, ki se proizvaja na nespremenjen način, naveden pod točko 3.5 tega dokumenta, že več desetletij. Osnova proizvoda je mleko s poreklom na območju južne Češke.

5.3 Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO):

Sir s plesnijo Jihočeská Zlatá Niva se v tovarniškem obratu Český Krumlov proizvaja že od leta 1951 po nespremenjenem proizvodnem postopku. Zgodovina proizvodnje sira Niva je bogato dokumentirana v tisku. Poimenovan je bil po šumavskih travnikih in pašnikih, od koder izvira njegova temeljna surovina – kravje mleko. Edinstvenost lokalne flore ugodno vpliva na okus mleka in s tem tudi na končni proizvod.

Sir s plesnijo Jihočeská Zlatá Niva je na češkem trgu zelo visoko cenjen tako s strani laične javnosti kot tudi strokovnjakov iz mlekarniške industrije. Pri Državnem ocenjevanju sirov se Jihočeská Zlatá Niva v kategoriji „siri s plesnijo v sredici“ pri ocenjevanju strokovne komisije dolgoročno uvršča na prva mesta. Prav tako uspešna je Jihočeská Zlatá Niva v ocenjevanjih laične javnosti.

Sklic na objavo specifikacije:

(Člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

http://isdv.upv.cz/portal/pls/portal/portlets.ops.det?popk=209&plang=cs

(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.