P6_TA(2006)0521

Posebni program "Sodelovanje" 2007 do 2013 (Sedmi okvirni program ES za RTRPD) *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Odločbe Sveta o posebnem programu "Sodelovanje", s katerim se bo izvajal Sedmi okvirni program (2007 do 2013) Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (KOM(2005)0440 — C6-0381/2005 — 2005/0185 (CNS))

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

- ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2005)0440) [1] in spremenjenega predloga (KOM(2005)0440/2) [1],

- ob upoštevanju člena 166 Pogodbe ES, o katerem se je posvetoval s Svetom (C6-0381/2005),

- ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energijo ter ob upoštevanju mnenj Odbora za proračun, Odbora za promet in turizem, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in Odbora za kulturo in izobraževanje (A6-0379/2006),

1. sprejme predlog Komisije, kot je bil spremenjen;

2. meni, da mora biti okvirni referenčni znesek, naveden v zakonodajnem predlogu, usklajen z zgornjo mejo razdelka 1a finančnega okvira 2007-2013, in poudarja, da bo letni znesek določen v letnem proračunskem postopku v skladu z določbami točke 38 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju z dne 17. maja 2006 [2];

3. poziva Komisijo, naj zato spremeni svoj predlog v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES;

4. poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

5. poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če želi bistveno spremeniti predlog Komisije;

6. naroči svojemu predsedniku, naj mnenje Parlamenta sporoči Svetu in Komisiji.

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBE PARLAMENTA |

Sprememba 1

Uvodna izjava 4

(4) Okvirni program dopolnjuje dejavnosti, ki se izvajajo v državah članicah, ter tudi druge ukrepe Skupnosti, ki so nujno potrebni pri celotnih strateških prizadevanjih za uresničevanje lizbonskih ciljev, zlasti ukrepe na področju strukturnih skladov, kmetijstva, izobraževanja, usposabljanja, konkurenčnosti in inovacij, industrije, zdravja, varstva potrošnikov, zaposlovanja, energetike, prometa in okolja. | (4) Ta posebni program dopolnjuje dejavnosti, ki se izvajajo v državah članicah, ter tudi druge ukrepe Skupnosti, ki so nujno potrebni pri celotnih strateških prizadevanjih za uresničevanje lizbonskih ciljev. Ukrepi znotraj programa bi morali biti zato čim bolj učinkoviti s pomočjo izboljšanja dopolnjevanja in sinergije z drugimi programi in ukrepi Skupnosti, zlasti ukrepi na področju strukturnih skladov, kmetijstva, izobraževanja, usposabljanja, kulture, konkurenčnosti in inovacij, industrije, zdravja, varstva potrošnikov, zaposlovanja, energetike, prometa, okolja in informacijske družbe. |

Sprememba 2

Uvodna izjava 4 a (novo)

| (4a) Znotraj tega posebnega programa bi bilo treba posebno pozornost nameniti multidisciplinarnosti in interdisciplinarnosti, v skladu s priporočili Evropskega svetovalnega odbora za raziskave (EURAB 04.009 iz aprila 2004) in Resolucijo Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2005 o znanosti in tehnologiji - smernice za prihodnjo politiko Evropske unije za podporo raziskovanju [3]. |

Sprememba 3

Uvodna izjava 4 b (novo)

| (4b) Ta posebni program bi moral biti zlasti osredotočen na prenos znanja, rezultatov in tehnologij iz javnega raziskovalnega sektorja v poslovni sektor, zlasti v MSP, ter na mehanizme za zagotavljanje učinkovitega in usklajenega prenosa poslovnih potreb na raziskovalne skupine. |

Sprememba 4

Uvodna izjava 5

(5) Inovacije in z MSP povezane dejavnosti, ki jih podpira ta okvirni program, morajo dopolnjevati tiste dejavnosti, ki se izvajajo z okvirnim programom za konkurenčnost in inovacije. | (5) Ta posebni program bi moral biti osredotočen zlasti na zagotavljanje ustreznega sodelovanja MSP pri vseh ukrepih in projektih programa. Prizadevati si je treba za največjo možno sinergijo in dopolnjevanje med inovacijami in z MSP povezanimi dejavnostmi, ki jih podpira ta posebni program, in tistimi dejavnostmi, ki se izvajajo z okvirnim programom za konkurenčnost in inovacije ter drugimi programi in ukrepi Skupnosti. |

Sprememba 5

Uvodna izjava 5 a (novo)

| (5a) Ta posebni program bi moral pri uveljavljanju Evropskega raziskovalnega prostora ustrezno upoštevati pomembno vlogo regij, ki jo v Sporočilu o regionalni razsežnosti Evropskega raziskovalnega prostora (KOM(2001)0549) priznava Komisija. |

Sprememba 6

Uvodna izjava 7

(7) Ta posebni program mora prispevati k sredstvom, dodeljenim Evropski investicijski banki za ustanovitev "Sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja", da bi izboljšali dostop do posojil EIB. | (7) Ta posebni program bi moral prispevati k sredstvom, dodeljenim Evropski investicijski banki za ustanovitev "Sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja", da bi izboljšali dostop do posojil EIB. Podobno bi moral posebni program zagotoviti enak znesek finančne pomoči, za kritje tveganj, ki izvirajo iz sodelovanja MSP pri projektih, pri katerih jim ni treba dajati bančnih garancij. |

Sprememba 7

Uvodna izjava 8

(8) Kot je določeno v členu 170 Pogodbe je Skupnost sklenila vrsto mednarodnih sporazumov na področju raziskav in prizadevati si je treba za krepitev mednarodnega sodelovanja na področju raziskav z namenom nadaljnjega vključevanja Skupnosti v svetovno raziskovalno skupnost. Zato lahko v tem posebnem programu sodelujejo države, ki so v ta namen sklenile sporazume, na ravni projekta in na podlagi vzajemnih koristi pa lahko v njem sodelujejo tudi subjekti iz tretjih držav in mednarodne organizacije za znanstveno sodelovanje. | (8) Kot je določeno v členu 170 Pogodbe je Skupnost sklenila vrsto mednarodnih sporazumov na področju raziskav in prizadevati si je treba za krepitev mednarodnega sodelovanja na področju raziskav z namenom nadaljnjega vključevanja Skupnosti v svetovno raziskovalno skupnost. Zato lahko v tem posebnem programu sodelujejo države, ki so v ta namen sklenile sporazume, prav tako pa bi moral program okrepiti sodelovanje med državami, ki niso sklenile sporazumov v ta namen, na ravni projekta in na podlagi skupnega dobrega in vzajemnih koristi pa lahko v njem sodelujejo tudi subjekti iz tretjih držav in mednarodne organizacije za znanstveno sodelovanje. |

Sprememba 8

Uvodna izjava 9

(9) Raziskovalne dejavnosti, izvedene v okviru tega programa, spoštujejo temeljna etična načela, vključno s tistimi iz Listine Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah. | (9) Raziskovalne dejavnosti, izvedene v okviru tega programa, spoštujejo temeljna etična načela, vključno s tistimi iz Listine o temeljnih pravicah Evropske unije ter potrjujejo državljanski in humanistični pomen raziskav, ob upoštevanju etnične in kulturne raznolikosti. |

Sprememba 9

Uvodna izjava 9 a (novo)

| (9a) Ta posebni program bi moral ustrezno upoštevati pomembno vlogo univerz pri zagotavljanju resnično odličnega izvajanja znanstvenih in tehnoloških raziskav, pri oblikovanju Evropskega raziskovalnega prostora, kot to potrjuje Komisija v Sporočilu o vlogi univerz v Evropi znanja (KOM(2003)0058), in pri prispevanju k razvoju družbe znanja. |

Sprememba 10

Uvodna izjava 10

(10) Okvirni program mora prispevati k spodbujanju trajnostnega razvoja. | (10) Ta posebni program in Sedmi okvirni program kot celota bi morala prispevati k spodbujanju trajnostnega razvoja. |

Sprememba 11

Uvodna izjava 10 a (novo)

| (10a) Ta posebni program bi moral prispevati k razširjanju znanosti in tehnologije, da se približata družbi. |

Sprememba 12

Uvodna izjava 11

(11) Pomembno je zagotoviti dobro finančno upravljanje okvirnega programa in njegovo izvajanje na kar se da učinkovit in uporabnikom prijazen način ter tudi lahek dostop za vse udeležence, v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje finančne uredbe in vsemi prihodnjimi spremembami. | (11) Komisija se zaveže, da bo zagotovila dobro finančno upravljanje Sedmega okvirnega programa in tega posebnega programa, njuno izvajanje na kar se da preprost in učinkovit način ter tudi preglednost, jasnost in lahek dostop za vse udeležence, v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje finančne uredbe in vsemi prihodnjimi spremembami. |

Sprememba 13

Člen 2

Posebni program podpira dejavnosti v okviru "Sodelovanja", ki podpirajo celoten obseg raziskovalnih dejavnosti, ki se izvajajo v nadnacionalnem sodelovanju, na naslednjih tematskih področjih: | Posebni program podpira dejavnosti v okviru "Sodelovanja", ki podpirajo celoten obseg raziskovalnih dejavnosti, ki se izvajajo v nadnacionalnem sodelovanju, na naslednjih tematskih področjih: |

(a) Zdravje; | (a) Zdravje; |

(b) Prehrana, kmetijstvo in biotehnologija; | (b) Prehrana, kmetijstvo in ribištvo, ter biotehnologija; |

(c) Informacijske in komunikacijske tehnologije; | (c) Informacijske in komunikacijske tehnologije; |

(d)Nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije; | (d)Nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije; |

(e) Energetika; | (e) Energetika; |

(f) Okolje (vključno s podnebnimi spremembami); | (f) Okolje (vključno s podnebnimi spremembami); |

(g) Promet (vključno z aeronavtiko); | (g) Promet (vključno z aeronavtiko); |

(h) Socialno-ekonomske in humanistične vede; | (h) Socialno-ekonomske in humanistične vede; |

(i) Varnost in vesolje. | (i) Varnost; |

| (ia) Vesolje. |

Sprememba 14

Člen 3 a, odstavek 1 (novo)

| Člen 3a 1. Komisija stori vse potrebno, da preveri, ali se financirani ukrepi izvajajo učinkovito in v skladu z določbami Uredbe (ES/ Euratom) št. 1605/2002. |

Sprememba 15

Člen 3 a, odstavek 2 (novo)

| 2. Skupni administrativni stroški posebnega programa, vključno z notranjimi stroški in stroški upravljanja izvajalske agencije, katere ustanovitev je predlagana, bi morali biti sorazmerni s predvidenimi nalogami iz posebnega programa, o njih odločata proračunski in zakonodajni organ. |

Sprememba 16

Člen 3 a, odstavek 3 (novo)

| 3. Odobrena proračunska sredstva se uporabijo v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, in sicer v skladu z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti ter sorazmernosti. |

Sprememba 17

Člen 4, odstavek 1

1. Vse raziskovalne dejavnosti, ki se izvajajo v okviru posebnega programa, se izvedejo v skladu s temeljnimi etičnimi načeli. | 1. Vse raziskovalne dejavnosti, ki se izvajajo v okviru posebnega programa, se izvajajo v skladu s temeljnimi etičnimi načeli in ob upoštevanju zaščitnih ukrepov na področju znanosti, ki so potrebni v zvezi s področjem znanja in vrsto zadevnega raziskovanja. |

Sprememba 18

Člen 5 a (novo)

| Člen 5a Komisija predhodno obvesti proračunski organ, kadar namerava odstopati od razčlenitve odhodkov, navedene v opombah in prilogi letnega poračuna. |

Sprememba 19

Člen 6, odstavek 3

3. Delovni program določi merila, v skladu s katerimi se ocenjujejo predlogi za neposredne ukrepe v okviru shem financiranja in izbirajo projekti. Merila so odličnost, učinek in izvajanje, v tem okviru pa se v delovnem programu lahko nadalje opredeli ali dopolni dodatne zahteve, ponderje in mejne vrednosti. | 3. Delovni program določi merila, v skladu s katerimi se ocenjujejo predlogi za neposredne ukrepe v okviru shem financiranja in izbirajo projekti, hkrati pa priznava združljivost sodelovanja raziskovalcev in skupin v nacionalnih in evropskih programih. Merila so odličnost, učinek in izvajanje, v tem okviru pa se v delovnem programu lahko nadalje opredeli ali dopolni dodatne zahteve, ponderje in mejne vrednosti. |

Sprememba 20

Člen 7, odstavek 2

2. Postopek iz člena 8(2) se uporablja za sprejetje: | 2. Regulativni postopek s pregledom iz člena 8(3) se uporablja za sprejetje: |

Sprememba 21

Člen 8

1. Komisiji pomaga odbor. | 1. Komisiji pomaga odbor. |

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja upravljalni postopek, določen v členu 4 Sklepa 1999/468/ES, v skladu s členom 7(3) Sklepa. | 2. Komisija odbor redno obvešča o splošnem napredku izvajanja posebnega programa in mu predloži podatke o vseh ukrepih RTR, ki se financirajo v okviru programa. |

3. V primeru sklicevanja na ta odstavek se uporabita člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES. | 3. V primeru sklicevanja na ta odstavek se uporabita člen 5a (1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju člena 8 Sklepa. |

4. Obdobje, določeno v členih 4(3) in 5(6) Sklepa 1999/468/ES, je dva meseca. | |

5. Komisija odbor redno obvešča o splošnem napredku izvajanja posebnega programa in mu predloži podatke o vseh ukrepih RTR, ki se financirajo v okviru tega programa. | |

Sprememba 22

Priloga I, Uvod, odstavek 2

Poglavitni cilj je prispevati k trajnostnemu razvoju v okviru spodbujanja raziskav na najvišji ravni odličnosti. | Poglavitni namen raziskav bi moral biti izboljšanje znanja. Poglavitni cilj je prispevati k povečanju znanja in tudi k trajnostnemu razvoju v okviru spodbujanja raziskav na najvišji ravni odličnosti. Raziskave so temeljni instrument za spodbujanje socialne vključenosti, aktivnega državljanstva in udeležbe, gospodarske rasti, konkurenčnosti, zdravja in kakovosti življenja. |

Sprememba 23

Priloga I, Uvod, odstavek 2 a (novo)

| V primeru partnerstev med univerzami in industrijo bo Komisija poskrbela za razširjanje rezultatov temeljnih in uporabnih raziskav, ko so slednji v javnem interesu in usmerjeni v skupno dobro. |

Sprememba 24

Priloga I, Uvod, odstavek 3, točka (9)

(9) Varnost in vesolje. | (9) Varnost; |

| (9a) Vesolje. |

Sprememba 25

Priloga I, Uvod, odstavek 5

Upoštevati bo treba načelo trajnostnega razvoja in enakosti spolov. Poleg tega bo upoštevanje etičnih, socialnih, pravnih in širših kulturnih vidikov raziskav, ki se bodo izvajale, in njihovih možnih uporab, kakor tudi socialno-ekonomskih učinkov znanstvenega in tehnološkega razvoja ter predvidevanja, po potrebi predstavljalo del dejavnosti v okviru tega posebnega programa. | Načelo znanstvene in tehnološke odličnosti mora biti osnova celotnega Sedmega okvirnega programa. Poleg tega bo upoštevanje etičnih, socialnih, pravnih in širših kulturnih vidikov raziskav, ki se bodo izvajale, in njihovih možnih uporab, kakor tudi socialno-ekonomskih učinkov znanstvenega in tehnološkega razvoja ter predvidevanja, po potrebi predstavljalo del dejavnosti v okviru tega posebnega programa. |

Sprememba 26

Priloga I, odstavek 5 a (novo)

| Posebna pozornost bo namenjena izboljševanju kohezije med državami članicami in regijami EU na področju znanosti in tehnologije s posebnim sklicevanjem na ukrepe za zmanjšanje razlik v tehnološkem razvoju med različnimi območji s selektivnim povečevanjem tehnoloških zmogljivosti podjetij na vseh ravneh. Zato se bodo dejavnosti okvirnega programa usklajevale s področji ukrepov iz drugih politik Skupnosti, zlasti z regionalno politiko ter politiko konkurenčnosti in inovativnosti. |

Sprememba 27

Priloga I, naslov "Multidisciplinarne in večtematske raziskave, vključno s skupnimi pozivi", odstavek 1

Posebna pozornost bo namenjena prednostnim znanstvenim področjem, ki zadevajo več tem, kot na primer pomorske znanosti in tehnologije. Multidisciplinarnost bodo spodbujali skupni večtematski pristopi k raziskovalnim in tehnološkim področjem, pomembnim za več kot eno temo. Taki večtematski pristopi se bodo med drugim izvajali z uporabo: | Posebna pozornost bo namenjena prednostnim znanstvenim in tehnološkim področjem, ki zadevajo več tem, kot na primer pomorske znanosti in tehnologije, povezane s turizmom, okolju prijazen inženiring in kemija ter zdravje okolja. Multidisciplinarnost, vključno s ciljno usmerjenimi raziskavami, bodo spodbujali skupni večtematski pristopi k raziskovalnim in tehnološkim področjem, pomembnim za več kot eno temo. Taki večtematski pristopi se bodo med drugim izvajali s pomočjo: |

—uporabe skupnih pozivov med temami, kjer je raziskovalna tema očitno pomembna za dejavnosti v okviru vsake zadevne teme, | —uporabe skupnih pozivov med temami, kjer je raziskovalna tema očitno pomembna za dejavnosti v okviru katere koli druge teme; |

—posebnega poudarka v okviru dejavnosti "nastajajočih potreb" za meddisciplinarne raziskave; | —posebnega poudarka v okviru dejavnosti "nastajajočih potreb" za meddisciplinarne raziskave; |

—upoštevanja zunanjih nasvetov iz širokega spektra disciplin in strokovnih izkušenj pri vzpostavitvi delovnega programa, | —upoštevanja nasvetov raziskovalcev s priznanim ugledom iz širokega spektra disciplin in strokovnih izkušenj pri vzpostavitvi delovnega programa; |

—raziskav, pomembnih za politiko, s pomočjo zagotavljanja skladnosti s politikami EU. | —raziskav, pomembnih za politiko, s pomočjo zagotavljanja skladnosti s politikami EU. |

Sprememba 28

Priloga I, naslov "Multidisciplinarne in večtematske raziskave, vključno s skupnimi pozivi", odstavek 2

Evropska komisija bo usklajevala teme iz tega posebnega programa in ukrepe iz drugih posebnih programov sedmega okvirnega programa, kot na primer raziskovalne infrastrukture iz posebnega programa "Zmogljivosti". | Evropska komisija bo usklajevala teme iz tega posebnega programa in ukrepe iz drugih posebnih programov Sedmega okvirnega programa, kot na primer raziskovalne infrastrukture iz posebnega programa "Zmogljivosti". Delovni program bo določal dejavnosti, ki jih je treba posebej usklajevati z dejavnostmi, ki spadajo v druge posebne programe, in bo oblikoval zahtevane mehanizme za zagotavljanje učinkovitosti takega usklajevanja. |

Sprememba 29

Priloga I, naslov "Prilagajanje razvijajočim se potrebam in priložnostim", odstavek 1

Stalna pomembnost tem za industrijo bo med drugim zagotovljena z opiranjem na delo različnih "evropskih tehnoloških platform". Ta posebni program bo tako prispeval k izvajanju agend strateškega raziskovanja, ki so jih določile in razvile evropske tehnološke platforme, če te predstavljajo dejansko evropsko dodano vrednost. Širše raziskovalne potrebe, opredeljene v razpoložljivih agendah strateškega raziskovanja, se že dobro kažejo v spodaj opredeljenih devetih temah. Podrobnejša vključitev njihove tehnične vsebine se bo pokazala naknadno ob oblikovanju podrobnega delovnega programa za posebne pozive k oddaji predlogov. | Stalna pomembnost tem za industrijo in njeno stalno sodelovanje pri njih bosta med drugim zagotovljena z opiranjem na delo različnih "evropskih tehnoloških platform". Ta posebni program bo skupaj s prispevki industrije tako prispeval k izvajanju agend strateškega raziskovanja, ki so jih določile in razvile evropske tehnološke platforme, če te predstavljajo dejansko evropsko dodano vrednost. Širše raziskovalne potrebe, opredeljene v razpoložljivih agendah strateškega raziskovanja, se že dobro kažejo v spodaj opredeljenih devetih temah. Podrobnejša vključitev njihove tehnične vsebine se bo pokazala naknadno ob oblikovanju podrobnega delovnega programa za posebne pozive k oddaji predlogov. |

Sprememba 30

Priloga I, naslov "Prilagajanje razvijajočim se potrebam in priložnostim", odstavek 2

Zagotovljena bo tudi stalna pomembnost tem za oblikovanje, izvajanje in vrednotenje politik ter predpisov EU. To zadeva področja politike, kot so zdravje, varnost, varstvo potrošnikov, energetika, okolje, razvojna pomoč, ribištvo, pomorske zadeve, kmetijstvo, zdravje in dobro počutje živali, promet, izobraževanje in usposabljanje, informacijska družba in mediji, zaposlovanje, socialne zadeve, kohezija ter pravosodje in notranje zadeve, skupaj s prednormativnimi in konormativnimi raziskavami, pomembnimi za izboljšanje kakovosti standardov in njihovega izvajanja. V tem okviru lahko svojo vlogo odigrajo platforme, ki združujejo zainteresirane strani z raziskovalno skupnostjo, da bi upoštevali agende strateškega raziskovanja, pomembne za socialno, okoljsko politiko ali druga politična področja. | Zagotovljena bo tudi stalna pomembnost tem za oblikovanje, izvajanje in vrednotenje politik ter predpisov EU. To zadeva področja politike, kot so zdravje, varnost, varstvo potrošnikov, energetika, okolje, razvojna pomoč, ribištvo, pomorske zadeve, kmetijstvo, zdravje in dobro počutje živali, promet, izobraževanje in usposabljanje, informacijska družba in mediji, zaposlovanje, socialne zadeve, kohezija ter pravosodje in notranje zadeve, skupaj s prednormativnimi in konormativnimi raziskavami, pomembnimi za izboljšanje interoperabilnosti in konkurenčnosti ter kakovosti standardov in njihovega izvajanja. V tem okviru lahko svojo vlogo odigrajo platforme, ki združujejo zainteresirane strani z raziskovalno skupnostjo, da bi upoštevali agende strateškega raziskovanja, pomembne za socialno, okoljsko politiko ali druga politična področja. |

Sprememba 31

Priloga I, naslov "Prilagajanje razvijajočim se potrebam in priložnostim", zaporedna točka 1, uvodni del

Nastajajoče potrebe: preko posebne podpore za predloge za raziskave, katerih namen je na danem področju in/ali na stičišču več disciplin odkrivati ali nadalje raziskovati nove znanstvene in tehnološke možnosti, zlasti v povezavi z možnostjo pomembnih prodorov. To se bo izvajalo s pomočjo: | Nastajajoče potrebe: preko posebne podpore za predloge za raziskave, katerih namen je na danem področju in/ali na stičišču več disciplin odkrivati ali nadalje raziskovati nove znanstvene in tehnološke možnosti, zlasti v povezavi z možnostjo pomembnih prodorov ali neposrednih uporab. To se bo izvajalo s pomočjo: |

Sprememba 32

Priloga I, naslov "Prilagajanje razvijajočim se potrebam in priložnostim", zaporedna točka 1, alinea 1

—odprtih raziskav po načelu "od spodaj navzgor" (bottom up) v zvezi s temami, ki so jih opredelili raziskovalci sami, da bi razvili nove znanstvene in tehnološke možnosti ("pustolovske" dejavnosti) ali da bi ocenili nova odkritja ali na novo opažene fenomene, ki bi lahko opozorili na tveganja ali probleme za družbo (dejavnosti "z vpogledom"); | —odprtih raziskav po načelu "od spodaj navzgor" (bottom up) v zvezi s temami, ki so jih opredelili raziskovalci sami, da bi razvili nove znanstvene in tehnološke možnosti ("pustolovske" dejavnosti) ali da bi zgodaj prepoznali razvoj in trende s pomembnimi predvidenimi uporabami (dejavnosti "s predvidevanjem"), ali da bi ocenili nova odkritja ali na novo opažene fenomene, ki bi lahko opozorili na tveganja ali probleme za družbo (dejavnosti "z vpogledom"); |

Sprememba 33

Priloga I, naslov "Razširjanje, prenos znanja in večje angažiranje", odstavek 1, uvodni del

Da bi pospeševali razširjanje in uporabo rezultatov raziskav EU, bo podpora namenjena razširjanju znanja in prenosu rezultatov, med drugim tudi načrtovalcem politike, na vseh tematskih področjih, med drugim preko pobud za povezovanje v omrežja/posredništvo, seminarjev in prireditev, pomoči zunanjih strokovnjakov ter elektronskih informacijskih storitev. To se bo izvajalo na vsakem tematskem področju s pomočjo: | Da bi pospeševali razširjanje, uporabo in vpliv rezultatov raziskav EU, bosta podpora in prenos namenjena razširjanju znanja in uporabi rezultatov, med drugim tudi načrtovalcem politike, na vseh tematskih področjih, med drugim preko pobud za povezovanje v omrežja/posredništvo, seminarjev in prireditev, pomoči zunanjih strokovnjakov ter elektronskih informacijskih storitev in svetovanja. To se bo izvajalo na vsakem tematskem področju s pomočjo: |

Sprememba 34

Priloga I, naslov "Razširjanje, prenos znanja in večje angažiranje", odstavek 1, alinea 2

—nudenja namenske pomoči projektom in konzorcijem, da bi jim zagotovili dostop do spretnosti in znanj, potrebnih za optimalno uporabo rezultatov; | —nudenja namenske pomoči projektom in konzorcijem, da bi jim zagotovili dostop do spretnosti in znanj ter virov, zlasti finančnih, potrebnih za optimalno uporabo rezultatov; |

Sprememba 35

Priloga I, naslov "Razširjanje, prenos znanja in večje angažiranje", odstavek 1, alinea 3

—posebnih ukrepov za razširjanje, ki imajo proaktiven pristop k razširjanju rezultatov iz vrste projektov, vključno s tistimi iz prejšnjega okvirnega programa in drugih raziskovalnih programov, in ki ciljajo na določene sektorje ali vrste zainteresiranih strani kot možne uporabnike; | —posebnih ukrepov za razširjanje, ki imajo proaktiven pristop k razširjanju rezultatov iz vrste projektov, vključno s tistimi iz prejšnjega okvirnega programa in drugih raziskovalnih programov, in ki ciljajo na določene sektorje ali vrste zainteresiranih strani, s posebnim poudarkom na možnih uporabnikih in učiteljih na preduniverzitetni ravni; |

Sprememba 36

Priloga I, naslov "Razširjanje, prenos znanja in večje angažiranje", odstavek 1, alinea 5

—storitev CORDIS, da bi podpirali razširjanje znanja in izkoriščanje rezultatov raziskav; | —storitev Cordis, da bi podpirali razširjanje znanja v uporabnikom prijazni obliki in izkoriščanje rezultatov raziskav; |

Sprememba 37

Priloga I, naslov "Razširjanje, prenos znanja in večje angažiranje", odstavek 1, alinea 6

—pobud za pospeševanje dialoga in razprav o znanstvenih vprašanjih in rezultatih raziskav s širšo javnostjo, ki presega raziskovalno skupnost. | —pobud za pospeševanje dialoga in razprav o znanstvenih vprašanjih in rezultatih raziskav s širšo javnostjo, ki presega raziskovalno skupnost, vključno z uporabo raziskav v prid organizacijam civilne družbe. |

Sprememba 38

Priloga I, naslov "Skupne tehnološke pobude", odstavek 1

V omejenem številu primerov obseg cilja RTR in razpon vključenih virov upravičujeta vzpostavitev dolgoročnih javno-zasebnih partnerstev v obliki skupnih tehnoloških pobud. Te pobude, ki večinoma izhajajo iz dela evropskih tehnoloških platform in zajemajo en vidik ali majhno število izbranih vidikov raziskav na njihovem področju, bodo združevale naložbe zasebnega sektorja in javno financiranje na nacionalni in evropski ravni, vključno s financiranjem z nepovratnimi sredstvi iz okvirnega raziskovalnega programa in financiranjem posojil s strani Evropske investicijske banke. Skupne tehnološke pobude bodo določene na podlagi ločenih predlogov (npr. na podlagi člena 171 Pogodbe). | V omejenem številu primerov obseg cilja RTR in razpon vključenih virov upravičujeta vzpostavitev dolgoročnih javno-zasebnih partnerstev v obliki skupnih tehnoloških pobud. Te pobude, ki večinoma izhajajo iz dela evropskih tehnoloških platform in zajemajo en vidik ali majhno število izbranih vidikov raziskav na njihovem področju, bodo združevale naložbe zasebnega sektorja in javno financiranje na nacionalni in evropski ravni, vključno s financiranjem z nepovratnimi sredstvi iz okvirnega raziskovalnega programa in financiranjem posojil s strani Evropske investicijske banke. Skupne tehnološke pobude bodo določene posamično na podlagi ločenih predlogov (npr. na podlagi člena 171 Pogodbe). |

Sprememba 39

Priloga I, naslov "Usklajevanje neskupnostnih raziskovalnih programov", odstavek 1

V okviru ukrepov na tem področju, se bosta uporabljali dve glavni orodji: shema ERA-NET in sodelovanje Skupnosti pri nacionalnih raziskovalnih programih, ki se izvajajo skupno (člen 169 Pogodbe). Poleg tega se bo z ukrepi krepilo dopolnjevanje in sinergijo med okvirnim programom in dejavnostmi, ki se izvajajo v okviru medvladnih struktur, kot so EUREKA, EIROforum in COST. Finančna podpora za administrativne in usklajevalne dejavnosti COST-a bo zagotovljena tako, da bo COST lahko še naprej prispeval k usklajevanju in izmenjavi med raziskovalnimi skupinami, ki so financirane iz nacionalnih virov. | V okviru ukrepov na tem področju, se bosta uporabljali dve glavni orodji: shema ERA-NET in sodelovanje Skupnosti pri nacionalnih raziskovalnih programih, ki se izvajajo skupno (člen 169 Pogodbe). Poleg tega se bo z ukrepi krepilo dopolnjevanje in sinergijo med okvirnim programom in dejavnostmi, ki se izvajajo v okviru medvladnih struktur, kot so EUREKA, EIROforum in COST. Glede na to, kako pomemben je razvoj MSP za konkurenčnost EU, bo posebna pozornost namenjena pomoči visokotehnološkim MSP pri dostopu do raziskav v skladu s členom 169 Pogodbe (programi "EUREKA" in "EUROSTARS"). Finančna podpora za administrativne in usklajevalne dejavnosti COST-a bo zagotovljena tako, da bo COST lahko še naprej prispeval k usklajevanju in izmenjavi med raziskovalnimi skupinami, ki so financirane iz nacionalnih virov. |

Sprememba 40

Priloga I, naslov "Mednarodno sodelovanje", odstavek 1, uvodni del in alinea -1 (novo)

Ukrepi za mednarodno sodelovanje bodo podprli mednarodno znanstveno in tehnološko politiko, ki ima dva medsebojno odvisna cilja: | Ukrepi za mednarodno sodelovanje bodo podprli mednarodno znanstveno in tehnološko politiko, ki ima tri medsebojno odvisne cilje: |

| —vzpostaviti podlago za raziskovalne dejavnosti in zmogljivosti v državah v razvoju ter okrepiti in spodbuditi odgovorne organe: univerze ter javna in zasebna središča za usposabljanje raziskovalcev; |

Sprememba 41

Priloga I, naslov "Mednarodno sodelovanje", odstavek 1, alinea 1

—podpirati in spodbujati evropsko konkurenčnost s strateškimi raziskovalnimi partnerstvi s tretjimi državami, vključno z visoko industrializiranimi in nastajajočimi gospodarstvi na področju znanosti in tehnologije, z najemanjem najboljših znanstvenikov iz tretjih držav, da bi delali v Evropi in z njo; | —podpirati in spodbujati raziskovalne projekte univerzalnega pomena s strateškimi raziskovalnimi partnerstvi s tretjimi državami, vključno z visoko industrializiranimi in nastajajočimi gospodarstvi, s spodbujanjem mobilnosti znanstvenikov iz tretjih držav, da bi jim zagotovili najboljše pogoje, ki bi jim omogočili, da delajo v Evropi in z njo, ter olajšanjem njihovega poznejšega povratka domov; |

Sprememba 42

Priloga I, naslov "Mednarodno sodelovanje", odstavek 1, alinea 2

—na podlagi vzajemnega interesa in koristi obravnavati posebne probleme, s katerimi se soočajo tretje države ali so globalnih značilnosti. | —s krepitvijo pojma svetovnega sodelovanja in souporabo znanja in informacij obravnavati posebne probleme, s katerimi se soočajo tretje države ali so globalnih značilnosti. |

Sprememba 43

Priloga I, naslov "Mednarodno sodelovanje", odstavek 2

Politika mednarodnega znanstvenega sodelovanja EU bo poudarjala in razvijala sodelovanje z namenom ustvarjati, izmenjevati in uporabljati znanje v okviru nepristranskih raziskovalnih partnerstev ob upoštevanju državnega, regionalnega in socialno-ekonomskega konteksta ter baze znanja partnerskih držav. Strateški pristop je okrepiti konkurenčnost EU in globalni trajnostni razvoj s pomočjo takšnih partnerstev med EU in tretjimi državami na dvostranski, regionalni in svetovni ravni na podlagi vzajemnega interesa in koristi. V ta namen je treba vlogo EU kot globalnega partnerja spodbujati z večstranskimi mednarodnimi raziskovalnimi programi. Ukrepi za mednarodno sodelovanje, ki bodo podprti, bodo povezani z vprašanji osrednje politike, da bi podprli izpolnjevanje mednarodnih obveznosti EU in prispevali k souporabi evropskih vrednot, konkurenčnosti, socialnoekonomskemu napredku, varovanju okolja in blaginji pod okriljem globalnega trajnostnega razvoja. | Politika mednarodnega znanstvenega sodelovanja EU bo poudarjala in razvijala sodelovanje z namenom ustvarjati, izmenjevati in uporabljati znanje v okviru nepristranskih raziskovalnih partnerstev ob upoštevanju mednarodnega, državnega, regionalnega in socialno-ekonomskega konteksta, baze znanja in evropskih prednostnih nalog partnerskih držav. Strateški pristop je okrepiti konkurenčnost EU in globalni trajnostni razvoj s pomočjo takšnih partnerstev med EU in tretjimi državami na dvostranski, regionalni in svetovni ravni na podlagi javnega in skupnega interesa. V ta namen je treba vlogo EU kot globalnega partnerja spodbujati z večstranskimi mednarodnimi raziskovalnimi programi. Ukrepi za mednarodno sodelovanje, ki bodo podprti, bodo povezani z vprašanji osrednje politike, da bi podprli izpolnjevanje mednarodnih obveznosti EU in prispevali k souporabi rezultatov, da bi okrepili konkurenčnost, socialno-ekonomski napredek, varovanje okolja in blaginjo pod okriljem globalnega trajnostnega razvoja. |

Sprememba 44

Priloga I, naslov "Mednarodno sodelovanje", odstavek 3, zaporedna točka 2

Posebnih ukrepov sodelovanja na vsakem od tematskih področij, namenjenih tretjim državam, v primeru skupnega interesa za sodelovanje pri posebnih temah. Odkrivanje posebnih potreb in prednostnih nalog bo v tesni povezavi z ustreznimi dvostranskimi sporazumi o sodelovanju ter z večstranskimi in biregionalnimi dialogi, ki potekajo med EU in temi državami ali skupinami držav. Prednostne naloge bodo določene na podlagi posebnih potreb, potenciala in stopnje gospodarskega razvoja v regiji ali državi. V ta namen se bosta razvila mednarodna strategija za sodelovanje in izvedbeni načrt s posebnimi usmerjenimi ukrepi znotraj ali med temami, npr. zdravje, kmetijstvo, sanitarne storitve, voda, varna hrana, družbena kohezija, energetika, okolje, ribištvo, ribogojstvo in naravni viri, trajnostna gospodarska politika ter informacijske in komunikacijske tehnologije. Ti ukrepi bodo služili kot prednostna orodja za izvajanje sodelovanja med EU in temi državami. Takšni ukrepi so namenjeni zlasti krepitvi raziskovalnih zmogljivosti in zmogljivosti za sodelovanje držav kandidatk, sosednjih držav ter držav v razvoju in nastajajočih držav. Ti ukrepi bodo predmet ozko tematsko usmerjenih pozivov in posebna pozornost bo namenjena lajšanju dostopa zadevnih tretjih držav, predvsem držav v razvoju, do ukrepov. | Posebnih ukrepov sodelovanja na vsakem od tematskih področij, namenjenih tretjim državam, v primeru skupnega interesa za sodelovanje pri posebnih temah. Odkrivanje posebnih potreb in prednostnih nalog bo v tesni povezavi z ustreznimi dvostranskimi sporazumi o sodelovanju ter z večstranskimi in biregionalnimi dialogi, ki potekajo med EU in temi državami ali skupinami držav. Prednostne naloge bodo določene na podlagi vzajemnega interesa in vzajemne koristi ter posebnih potreb, potenciala in stopnje gospodarskega razvoja v regiji ali državi. V ta namen se bosta razvila mednarodna strategija za sodelovanje in izvedbeni načrt s posebnimi usmerjenimi ukrepi znotraj ali med temami, npr. zdravje, zlasti zapostavljene bolezni, kmetijstvo, sanitarne storitve, voda, varna hrana, družbena kohezija, energetika, okolje, ribištvo, ribogojstvo in naravni viri, trajnostna gospodarska politika ter informacijske in komunikacijske tehnologije. Ti ukrepi bodo služili kot prednostna orodja za izvajanje sodelovanja med EU in temi državami. Razen tega, da so ti ukrepi ustrezni za področja vzajemnega interesa, vključujejo tudi: ukrepe, namenjene krepitvi raziskovalnih zmogljivosti in zmogljivosti za sodelovanje držav kandidatk, sosednjih držav ter držav v razvoju in nastajajočih držav. Ti ukrepi bodo predmet ozko tematsko usmerjenih pozivov in posebna pozornost bo namenjena lajšanju dostopa zadevnih tretjih držav, predvsem držav v razvoju, do ukrepov. |

Sprememba 45

Priloga I, del "Teme", oddelek 1 ("Zdravje"), pododdelek "Pristop", odstavek 1 a (novo)

| V ta namen se bosta največje dopolnjevanje in sinergija dosegala z drugimi programi in ukrepi Skupnosti ter z nacionalnimi in regionalnimi raziskovalnimi programi v različnih državah članicah. |

Sprememba 46

Priloga I, del "Teme", oddelek 1 ("Zdravje"), pododdelek "Pristop", odstavek 3

Po potrebi bo v okviru projektov upoštevano in vanje tudi vključeno načelo enakopravnosti spolov pri raziskovanju. Posebna pozornost bo namenjena sporočanju rezultatov raziskav in spodbujanju dialoga s civilno družbo, zlasti s skupinami pacientov, v najzgodnejši fazi o novih razvojnih dosežkih biomedicinskih in genetskih raziskav. Zagotovljena bosta tudi učinkovito razširjanje in uporaba rezultatov. | Načelo enakosti spolov bo upoštevan in vključen v projekte, kadar bo to ustrezno. Dejavniki tveganja, biološki procesi, klinični znaki, posledice in zdravljenje, povezani z boleznimi, pogosto niso enaki pri moških in ženskah. Razen tega nekatere bolezni prizadenejo samo ženske ali samo moške ali so pri enih oziroma drugih bolj razširjene (tak primer je fibromialgija/ sindrom kronične utrujenosti, ki prizadene veliko več žensk kot moških). Zato bi bilo treba vsem dejavnostim, ki bodo financirane v zvezi s to temo, omogočiti razlikovanje v povezanih raziskovalnih protokolih, metodologijah in analizah ugotovitev. Posebna pozornost bo namenjena sporočanju rezultatov raziskav in spodbujanju dialoga s civilno družbo, zlasti s skupinami pacientov, v najzgodnejši fazi o novih razvojnih dosežkih biomedicinskih in genetskih raziskav. Zagotovljena bosta tudi učinkovito razširjanje in uporaba rezultatov. |

Sprememba 47

Priloga I, del "Teme", oddelek 1 ("Zdravje"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 1 ("Biotehnologija, generična orodja in tehnologije za človekovo zdravje"), alinea 1

—Zahtevne proizvodne raziskave: razvoj novih raziskovalnih orodij za moderno biologijo, ki bodo znatno pospešila postopek priprave podatkov ter izboljšala standardizacijo, pridobivanje in analiziranje podatkov in vzorcev (biobanke). Poudarek bo na novih tehnologijah za: zaporedje; izražanje genov, genotipizacijo in fenotipizacijo; strukturno genomiko; bioinformatiko in sistemsko biologijo; druga področja, katerih imenovanja se končajo na "-omika". | —Zahtevne proizvodne raziskave: razvoj novih raziskovalnih orodij za moderno biologijo, ki bodo znatno pospešila postopek priprave podatkov ter izboljšala standardizacijo, pridobivanje in poskusno ter bioračunalniško analiziranje podatkov in vzorcev (biobanke). Poudarek bo na novih tehnologijah za: zaporedje s hitrimi, gospodarnimi in široko dostopnimi metodami, izražanje genov, genotipizacijo in fenotipizacijo; izražanje genov, genotipizacijo in fenotipizacijo; strukturno genomiko; bioinformatiko in sistemsko biologijo, vključno s superračunalništvom za strukturno modeliranje; druga področja, katerih imenovanja se končajo na "-omika". |

Sprememba 172

Priloga I, del "Teme", oddelek 1 ("Zdravje"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 1 ("Biotehnologija, generična orodja in tehnologije za človekovo zdravje"), alinea 2

—Odkrivanje, diagnoza in spremljanje: razvoj vizualizacije, upodabljanja, orodij in tehnologij za odkrivanje in analizo na področju biomedicinskih raziskav, napovedovanja, diagnosticiranja, spremljanja in prognosticiranja bolezni ter v podporo terapevtskim posegom in za njihovo vodenje. Poudarek bo na multidisciplinarnem pristopu, ki vključuje področja, kot so: molekularna in celična biologija, fiziologija, genetika, fizika, kemija, nanotehnologije, mikrosistemi, naprave in informacijske tehnologije. Poudarjeni bodo neinvazivne ali minimalno invazivne in kvantitativne metode ter vidiki zagotavljanja kakovosti. | —Odkrivanje, diagnoza in spremljanje: razvoj vizualizacije, upodabljanja, orodij in tehnologij za odkrivanje in analizo na področju biomedicinskih raziskav, napovedovanja, diagnosticiranja, spremljanja in prognosticiranja bolezni ter v podporo terapevtskim posegom in za njihovo vodenje. Poudarek bo na multidisciplinarnem pristopu, pri čemer bo prednost dana diagnostičnim orodjem, neposredno povezanim s terapijo, ki vključuje področja, kot so: molekularna in celična biologija, fiziologija, genetika, fizika, kemija, nanotehnologije, mikrosistemi, naprave in informacijske tehnologije. Poudarjeni bodo neinvazivne ali minimalno invazivne in kvantitativne metode ter vidiki zagotavljanja kakovosti. |

Sprememba 48

Priloga I, del "Teme", oddelek 1 ("Zdravje"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 1 ("Biotehnologija, generična orodja in tehnologije za človekovo zdravje"), alinea 4

—Predvidevanje primernosti, varnosti in učinkovitosti terapij: razvoj in potrjevanje parametrov, orodij, metod in standardov, potrebnih za oskrbo pacientov z varnimi in učinkovitimi novimi bio zdravili (glede konvencionalnih zdravil bodo ta vprašanja obravnavana v okviru predlagane skupne tehnološke pobude za inovativna zdravila). Poudarek bo na pristopih, kot so farmakogenomika, metode in modeli in silico, in vitro (vključno z alternativami za preskuse na živalih) ter in vivo. | —Predvidevanje primernosti, varnosti in učinkovitosti terapij: razvoj in potrjevanje parametrov, orodij, metod in standardov, potrebnih za oskrbo pacientov z varnimi in učinkovitimi novimi bio zdravili (glede konvencionalnih zdravil bodo ta vprašanja obravnavana v okviru predlagane skupne tehnološke pobude za inovativna zdravila). Poudarek bo na pristopih, kot so farmakogenomika, metode in modeli in silico, in vitro (vključno z alternativami za preskuse na živalih) ter in vivo ter spremljanje odpornosti. |

Sprememba 49

Priloga I, del "Teme", oddelek 1 ("Zdravje"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 2 ("Translacijske raziskave, ki služijo človekovemu zdravju"), podnaslov 1, zaporedna točka 1

Zbiranje obsežnejših podatkov: uporaba zahtevnih proizvodnih tehnologij pri zbiranju podatkov za pojasnjevanje funkcije genov in genskih proizvodov ter njihovih interakcij v kompleksnih mrežah. Poudarek bo na: genomiki; proteomiki; populacijski genetiki; primerjalni in funkcionalni genomiki. | Zbiranje obsežnejših podatkov: uporaba zahtevnih proizvodnih tehnologij pri zbiranju podatkov za pojasnjevanje funkcije genov in genskih proizvodov ter celičnih sistemov, njihovih interakcij v kompleksnih mrežah in pomembnih bioloških procesih (tj. sinaptična in celična reorganizacija) ter procesih mutacije. Poudarek bo na: genomiki, vključno z RNK; proteomiki; populacijski genetiki; primerjalni in funkcionalni genomiki. |

Sprememba 50

Priloga I, del "Teme", oddelek 1 ("Zdravje"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 2 ("Translacijske raziskave, ki služijo človekovemu zdravju"), podnaslov 2, zaporedna točka 1

Možgani in z njimi povezane bolezni: boljše razumevanje integrirane strukture in dinamike možganov, proučevanje možganskih bolezni ter iskanje novih terapij. Poudarek bo na raziskovanju delovanja možganov od molekul do zaznavanja ter na obravnavanju nevroloških in psihičnih bolezni in motenj, vključno z regenerativnimi in obnovitvenimi terapevtskimi pristopi. | Možgani in z njimi povezane bolezni: boljše razumevanje integrirane strukture in dinamike možganov, proučevanje možganskih bolezni, vključno z vidiki, ki temeljijo na spolu, in pomembnih bolezni, povezanih s staranjem (kot na primer demence, Alzheimerjeve in Parkinsonove bolezni) ter iskanje novih terapij. Poudarek bo na raziskovanju delovanja možganov od molekul do zaznavanja, možganskih motenj od sinaptične dejavnosti do nevrodegeneracije, in pridobivanje celostnega razumevanja možganov. Raziskava bo obravnavala nevrološke in psihične bolezni in motnje, vključno z regenerativnimi in obnovitvenimi terapevtskimi pristopi in tehnologijami. |

Sprememba 51

Priloga I, del "Teme", oddelek 1 ("Zdravje"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 2 ("Translacijske raziskave, ki služijo človekovemu zdravju"), podnaslov 2, zaporedna točka 2

Človekov razvoj in staranje: boljše razumevanje procesa vseživljenjskega razvoja in zdravega staranja. Poudarek bo na proučevanju človeškega sistema in sistema modelov, vključno z medsebojnim vplivanjem z dejavniki, kot so okolje, vedenje in spol. | Človekov razvoj in staranje: boljše razumevanje procesa vseživljenjskega razvoja in zdravega staranja. Poudarek bo na proučevanju človeškega sistema in sistema modelov in celic, vključno z medsebojnim vplivanjem z dejavniki, kot so okolje, vedenje, kultura in spol za lajšanje vsakdanjih težav v starosti, in od sinaptične dejavnosti do nevrodegeneracije, med drugim z uporabo kliničnih ali predkliničnih pristopov funkcijskega ali molekularnega slikanja. |

Sprememba 52

Priloga I, del "Teme", oddelek 1 ("Zdravje"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 2 ("Translacijske raziskave, ki služijo človekovemu zdravju"), podnaslov 4, zaporedni točki 1 in 1 a (novo)

Rak: poudarek bo na etiologiji bolezni; določanju in vrednotenju ciljev zdravil in bioloških označevalcev, ki pomagajo pri preprečevanju, zgodnjem diagnosticiranju in zdravljenju; ter ocenjevanju učinkovitosti prognostičnih, diagnostičnih in terapevtskih posegov. | Rak: poudarek bo na etiologiji bolezni; epidemioloških raziskavah, novih zdravilih/terapijah in dejavnikih tveganja; določanju in vrednotenju okoljskih determinant, ciljev zdravil in bioloških označevalcev, ki pomagajo pri preprečevanju, zgodnjem diagnosticiranju in zdravljenju; ocenjevanju učinkovitosti prognostičnih, diagnostičnih in terapevtskih posegov. |

| Degenerativne motnje, povezane s starostjo. |

Sprememba 53

Priloga I, del "Teme", oddelek 1 ("Zdravje"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 2 ("Translacijske raziskave, ki služijo človekovemu zdravju"), podnaslov 4, zaporedna točka 3

Diabetes in debelost: pri prvem bo poudarek na etiologiji različnih vrst diabetesa in s tem povezanega preprečevanja in zdravljenja. Pri drugem bo poudarek na multidisciplinarnih pristopih, vključno z genetiko, življenjskim slogom in epidemiologijo. | Diabetes in debelost: pri prvem bo poudarek na etiologiji različnih vrst diabetesa in s tem povezanega preprečevanja in zdravljenja, vključno z zdravljenjem z nadomeščanjem celic. Pri drugem bo poudarek na multidisciplinarnih pristopih, vključno z genetiko, biokemijo in fiziologijo (ocenjeni z uporabo neinvazivnih pristopov, kot sta molekularno in funkcijsko slikanje), življenjskim slogom in epidemiologijo. Pri diabetesu in debelosti bo poudarek na boleznih mladostnikov in dejavnikih, ki delujejo v otroštvu. |

Sprememba 54

Priloga I, del "Teme", oddelek 1 ("Zdravje"), pododdelek "Dejavnosti", podnaslov 2 ("Translacijske raziskave, ki služijo človekovemu zdravju"), podnaslov 4, točka 3 a (novo)

| Revmatične bolezni: poudarek bo na etiologiji, zgodnjem diagnosticiranju in bioloških označevalcih za revmatične bolezni in zdravljenju, s posebnim poudarkom na vnetnih revmatičnih boleznih. |

Sprememba 55

Priloga I, del "Teme", oddelek 1 ("Zdravje"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 2 ("Translacijske raziskave, ki služijo človekovemu zdravju"), podnaslov 4, zaporedna točka 5

Druge kronične bolezni: poudarek bo na nesmrtonosnih boleznih z močnim učinkom na kakovost življenja v starosti, kot so slabšanje funkcionalnih in senzoričnih sposobnosti ter druge kronične bolezni (npr. revmatične bolezni). | Druge kronične bolezni: poudarek bo na nesmrtonosnih boleznih z močnim učinkom na kakovost življenja v starosti, kot so slabšanje funkcionalnih in senzoričnih sposobnosti ter druge kronične, zlasti vnetne bolezni (npr. revmatične bolezni, kot so revmatični artritis, osteoporoza, demenca in nevrodegenerativne bolezni). |

Sprememba 56

Priloga I, del "Teme", oddelek 1 ("Zdravje"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 2 ("Translacijske raziskave, ki služijo človekovemu zdravju"), podnaslov 4, zaporedna točka 5 a (novo)

| Druge bolezni: pozornost bo na boleznih dihal, zapostavljenih boleznih in študijah, ki temeljijo na prebivalstvu, za raziskovanje nastajajočih dejavnikov tveganja. |

Sprememba 57

Priloga I, del "Teme", oddelek 1 ("Zdravje"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 2 ("Translacijske raziskave, ki služijo človekovemu zdravju"), podnaslov 4, zaporedna točka 5 b (novo)

| Raziskave obnavljanja tkiv: poudarek bo na raziskavah obnavljanja tkiv, kot je obnavljanje kožnega in srčnega tkiva, s ciljem razumevanja mehanizmov, na katerih temeljijo osnovni procesi obnavljanja, ter ugotavljanje inovativnih pristopov za gensko in celično terapijo. |

Sprememba 58

Priloga I, del "Teme", oddelek 1 ("Zdravje"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 3 ("Optimalizacija zdravstvenega varstva evropskih državljanov"), alinea 1

—Boljše spodbujanje zdravja in preprečevanje bolezni: zagotovitev dokazov za najboljše ukrepe na področju javnega zdravja v smislu življenjskega sloga in intervencij na različnih ravneh in v različnih kontekstih. Poudarek bo na širših determinantah zdravja in na njihovem vzajemnem delovanju tako na individualni ravni kot tudi na ravni Skupnosti (npr. prehrana, stres, tobak in druge snovi, fizična aktivnost, kulturno ozadje, socialno-ekonomski in okoljski dejavniki). Obravnavano bo zlasti duševno zdravje z vidika njegovega vseživljenjskega ohranjanja. | —Boljše spodbujanje zdravja in preprečevanje bolezni: zagotovitev dokazov za najboljše ukrepe na področju javnega zdravja v smislu življenjskega sloga in intervencij na različnih ravneh in v različnih kontekstih. Poudarek bo na širših determinantah zdravja in na njihovem vzajemnem delovanju tako na individualni ravni kot tudi na ravni Skupnosti (npr. prehrana, stres, tobak in druge snovi, fizična aktivnost, kakovost življenja, kulturno ozadje, socialno-ekonomski, prehrambeni in okoljski dejavniki). Obravnavano bo zlasti duševno zdravje z vidika njegovega vseživljenjskega ohranjanja. |

Sprememba 59

Priloga I, del "Teme", oddelek 1 ("Zdravje"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 3 ("Optimalizacija zdravstvenega varstva evropskih državljanov"), alinea 2

—Prenos kliničnih raziskav v klinično prakso vključno z boljšo uporabo zdravil ter ustrezno uporabo vedenjskih in organizacijskih intervencij ter terapij in tehnologij zdravljenja. Posebna pozornost bo namenjena varnosti pacientov: ugotavljanje najboljše klinične prakse; razumevanje kliničnega odločanja v okviru osnovne in specializirane oskrbe; ter pospeševanje uporabe z dokazi podprte medicine in dajanja pooblastil pacientom. Poudarek bo na primerjavi strategij; proučevanju rezultatov različnih intervencij, vključno z zdravili, ob upoštevanju dokazov farmakovigilance, posebnih značilnosti pacienta (npr. genska odpornost, starost, spol in privrženost načelom) ter stroškovnih ugodnosti. | —Prenos rezultatov kliničnih raziskav v klinično prakso vključno z boljšo uporabo zdravil (npr. za preprečevanje razvoja odpornosti na antibiotike), ter ustrezno uporabo vedenjskih, organizacijskih intervencij ter intervencij v sisteme javnega zdravstva ter terapij in tehnologij zdravljenja. Posebna pozornost bo namenjena varnosti pacientov, vključno s stranskimi učinki zdravil; ugotavljanje najboljše klinične prakse; razumevanje kliničnega odločanja v okviru osnovne in specializirane oskrbe; ter pospeševanje uporabe z dokazi podprte medicine in dajanja pooblastil pacientom, s čimer se okrepi osebna in socialna neodvisnost pacientov. Poudarek bo na primerjavi strategij; proučevanju rezultatov različnih intervencij, vključno z zdravili in novimi zdravstvenimi tehnologijami, ob upoštevanju dokazov farmakovigilance, posebnih značilnosti pacienta (npr. genska odpornost, starost, spol in privrženost načelom) ter stroškovnih ugodnosti v zvezi z zdravjem, kakovostjo življenja in dobro prakso. |

Sprememba 60

Priloga I, del "Teme", oddelek 1 ("Zdravje"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 3 ("Optimalizacija zdravstvenega varstva evropskih državljanov"), alinea 3

—Kakovost, solidarnost in trajnost zdravstvenih sistemov; državam zagotoviti osnovo za prilagajanje njihovih zdravstvenih sistemov glede na izkušnje drugih ob upoštevanju pomembnosti nacionalnega ozadja in značilnosti prebivalstva (staranje, mobilnost, migracije, izobraževanje, socialnoekonomski položaj, spreminjajoč se svet dela itd.). Poudarek bo na organizacijskih, finančnih in ureditvenih vidikih zdravstvenih sistemov, njihovem izvajanju in rezultatih v smislu uspešnosti, učinkovitosti in enakosti. Posebna pozornost bo namenjena vprašanju naložb in človeškim virom. | —Kakovost, solidarnost in trajnost zdravstvenih sistemov; državam zagotoviti osnovo za prilagajanje njihovih zdravstvenih sistemov glede na izkušnje drugih ob upoštevanju pomembnosti nacionalnega ozadja in značilnosti prebivalstva (staranje, mobilnost, migracije, izobraževanje, socialnoekonomski položaj, spreminjajoč se svet dela itd.). Poudarek bo na organizacijskih, finančnih in ureditvenih vidikih zdravstvenih sistemov, njihovem izvajanju in rezultatih v smislu uspešnosti, učinkovitosti in enakosti. Posebna pozornost bo namenjena vprašanju naložb in človeškim virom ter dostopu do zdravstvenega varstva za prikrajšane ljudi, vključno z invalidnimi osebami. |

Sprememba 61

Priloga I, del "Teme", oddelek 1 ("Zdravje"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 3 ("Optimalizacija zdravstvenega varstva evropskih državljanov"), alinea 3a (novo)

| —Ustrezna uporaba novih tehnologij in terapij. Dolgoročna varnost in spremljanje obsežne uporabe novih medicinskih tehnologij (vključno z opremo) ter naprednih terapij, ki še zlasti zagotavljajo visoko raven varovanja javnega zdravja. |

Sprememba 62

Priloga I, del "Teme", oddelek 2 ("Prehrana, kmetijstvo in biotehnologija"), pododdelek "Pristop", odstavek 2

Agroživilska industrija, pri kateri 90 % predstavljajo MSP, bo še zlasti uživala ugodnosti mnogih raziskovalnih dejavnosti, vključno z usmerjenim razširjanjem in dejavnostmi za prenos tehnologije, predvsem v zvezi z vključevanjem in prevzemanjem naprednih, ekološko učinkovitih tehnologij, metodologij in postopkov ter razvojem standardov. Pričakovati je, da bodo visokotehnološka, na novo ustanovljena podjetja na področju bio-, nano- ter informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) pomembno prispevala na področju žlahtnjenja rastlin, izboljšanih pridelkov in varstva rastlin, naprednih tehnologij za odkrivanje in spremljanje za zagotovitev varne in kakovostne hrane ter novih industrijskih bioprocesov. | Agroživilska industrija, pri kateri 90 % predstavljajo MSP, bo še zlasti uživala ugodnosti mnogih raziskovalnih dejavnosti, vključno z usmerjenim razširjanjem in dejavnostmi za prenos tehnologije, predvsem v zvezi z vključevanjem in prevzemanjem naprednih, ekološko učinkovitih tehnologij, metodologij in postopkov ter razvojem standardov, kar bo najprej vidno predvsem pri mali industriji. Pričakovati je, da bodo visokotehnološka, na novo ustanovljena podjetja na področju bio-, nano- ter informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) pomembno prispevala na področju žlahtnjenja rastlin, izboljšanih pridelkov in varstva rastlin, naprednih tehnologij za odkrivanje in spremljanje za zagotovitev varne in kakovostne hrane ter novih industrijskih bioprocesov. |

Sprememba 63

Priloga I, del "Teme", oddelek 2 ("Prehrana, kmetijstvo in biotehnologija"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 1 "Trajnostna proizvodnja in gospodarjenje ...", alinea 1 a (novo)

| —Namen raziskav biološke raznovrstnosti in njenih molekularnih značilnosti je, da se jo zaščiti, ne pa zgolj odkrivanje novih načinov za njeno izkoriščanje. Zaščita in ohranjanje okolja je bistvena sestavina trajnostnega upravljanja z biološkimi viri. Treba bi si bilo prizadevati za povezovanje s temo "Okolje". |

Sprememba 64

Priloga I, del "Teme", oddelek 2 ("Prehrana, kmetijstvo in biotehnologija"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 1 ("Trajnostna proizvodnja in gospodarjenje ..."), alinea 2

—Povečana trajnost in konkurenčnost ob zmanjšanju okoljskih vplivov v kmetijstvu, gozdarstvu, ribištvu in ribogojstvu z razvojem novih tehnologij, opreme, nadzornih sistemov, novih rastlin in proizvodnih sistemov, izboljšanje znanstvene in tehnične osnove upravljanja ribištva ter boljše razumevanje medsebojnega delovanja različnih sistemov (kmetijstvo in gozdarstvo; ribištvo in ribogojstvo) v okviru pristopa celostnega obravnavanja ekosistemov. Pri zemeljskih bioloških virih bo poseben poudarek na nizkih vložkih in organskih proizvodnih sistemih, izboljšanem upravljanju z viri, novo krmo in novimi rastlinami (pridelki in drevesa) z izboljšano sestavo, odpornostjo na stres, učinkovitostjo rabe hranil in strukturo. To bo podprto z raziskavami biovarnosti, soobstoja in sledljivosti novih rastlinskih sistemov in proizvodov. Zdravje rastlin bo izboljšano s pomočjo boljšega razumevanja ekologije, biologije škodljivcev, bolezni in drugih groženj ter podpore pri nadzoru nad izbruhi bolezni in izboljšanimi orodji in tehnikami za trajnostno zatiranje škodljivcev. Pri bioloških virih iz vodnih okolij bo poudarek na bistvenih bioloških funkcijah, varnih in okolju prijaznih proizvodnih sistemih ter krmi za kultivirane vrste, kot tudi na biologiji rib, dinamiki mešanega ribištva, medsebojnih vplivih med ribiškimi dejavnostmi in morskim ekosistemom ter na regionalnih in večletnih sistemih za upravljanje s pomočjo flote. | —Povečana trajnost in konkurenčnost ob varstvu zdravja potrošnikov in zmanjšanju okoljskih vplivov v kmetijstvu, gozdarstvu, ribištvu in ribogojstvu z razvojem novih tehnologij, opreme, nadzornih sistemov, novih rastlin in proizvodnih sistemov, izboljšanje znanstvene in tehnične osnove upravljanja ribištva in upravljanja s pridelki, slednje s selektivnim gojenjem rastlin, zdravjem rastlin in optimiziranjem proizvodnih sistemov, ter boljše razumevanje medsebojnega delovanja različnih sistemov (kmetijstvo in gozdarstvo; ribištvo in ribogojstvo) v okviru pristopa celostnega obravnavanja ekosistemov. Spodbujalo se bo ohranjanje naravnih ekosistemov, razvoj dejavnikov biološkega nadzora in mikrobiološka razsežnost biološke raznovrstnosti in metagenomike. Pri zemeljskih bioloških virih bo poseben poudarek na nizkih vložkih in organskih proizvodnih sistemih, spremljanju in ocenjevanju vpliva genetsko spremenjenih organizmov na okolje in človekovo zdravje ter trajnostna, konkurenčna in mnogostranska kmetijstvo in gozdarstvo. Spodbujalo se bo tudi izboljšano upravljanje z viri, novo krmo in novimi rastlinami (pridelki in drevesa) z izboljšano sestavo, odpornostjo na stres, učinkovitostjo rabe hranil in strukturo. To bo podprto z raziskavami biovarnosti, soobstoja in sledljivosti novih rastlinskih sistemov in proizvodov. Zdravje rastlin in zaščita pridelkov bosta izboljšana s pomočjo boljšega razumevanja ekologije, biologije škodljivcev, bolezni plevela in drugih groženj ter podpore pri nadzoru nad izbruhi bolezni in izboljšanimi orodji in tehnikami za trajnostno zatiranje škodljivcev in plevela. Razvile se bodo izboljšane metode za spremljanje, ohranjanje in izboljšanje rodovitnosti tal. Pri bioloških virih iz vodnih okolij bo poudarek na bistvenih bioloških funkcijah, varnih in okolju prijaznih proizvodnih sistemih ter krmi za kultivirane vrste, kot tudi na biologiji rib, dinamiki mešanega ribištva, medsebojnih vplivih med ribiškimi dejavnostmi in morskim ekosistemom ter na regionalnih in večletnih sistemih za upravljanje s pomočjo flote. |

Sprememba 65

Priloga I, del "Teme", oddelek 2 ("Prehrana, kmetijstvo in biotehnologija"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 1 ("Trajnostna proizvodnja in gospodarjenje ..."), alinea 3

—Optimalizirana proizvodnja živali in njihovo dobro počutje v okviru kmetijstva, ribištva in ribogojstva, med drugim z izkoriščanjem znanja o genetiki, novih metod reje, izboljšanega razumevanja živalske fiziologije in vedenja ter z boljšim razumevanjem in nadzorom nad nalezljivimi boleznimi živali, vključno z zoonozami. V zvezi s slednjim se bodo razvijala tudi orodja za spremljanje, preprečevanje in nadzor s podporo in uporabnimi raziskavami cepiv in diagnostike, preučevanjem ekologije znanih ali pojavljajočih se povzročiteljev bolezni in drugih groženj, vključno z zlonamernimi dejanji ter vplivi različnih sistemov kmetovanja in podnebja. Razvijalo se bo tudi novo znanje za varno odlaganje živalskih odpadkov in izboljšano upravljanje s stranskimi proizvodi. | —Optimalizirana proizvodnja živali, njihovo zdravje in dobro počutje v okviru kmetijstva, ribištva in ribogojstva, med drugim z izkoriščanjem znanja o genetiki, novih metod reje, izboljšanega razumevanja živalske fiziologije in vedenja ter z boljšim razumevanjem in nadzorom nad nalezljivimi boleznimi živali, vključno z zoonozami, njihovimi patogenimi mehanizmi in boleznimi, povezanimi z živalsko krmo. V zvezi s slednjim se bodo razvijala tudi orodja za spremljanje, preprečevanje in nadzor s podporo in uporabnimi raziskavami cepiv in diagnostike, preučevanjem ekologije znanih ali pojavljajočih se povzročiteljev bolezni in drugih groženj, vključno z zlonamernimi dejanji ter vplivi različnih sistemov kmetovanja in podnebja. Cilj teh prizadevanj bi moral biti raziskati možnosti za prilagoditev kmetijstva premikom podnebnih pasov. Razvijalo se bo tudi novo znanje za varno odlaganje živalskih odpadkov in izboljšano upravljanje s stranskimi proizvodi. Upoštevali se bodo drugi dejavniki, ki ogrožajo trajnost in varnost živilske proizvodnje, kot so mogoči vplivi podnebnih sprememb na proizvodne postopke. |

Sprememba 66

Priloga I, del "Teme", oddelek 2 ("Prehrana, kmetijstvo in biotehnologija"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 1 ("Trajnostna proizvodnja in gospodarjenje..."), alinea 4

—Zagotavljanje orodij, ki jih oblikovalci politike in drugi akterji potrebujejo za podporo izvajanju ustreznih strategij, politik in zakonodaje ter zlasti za podporo izgradnji na znanju temelječega evropskega bio gospodarstva (KBBE) in potrebam razvoja podeželja in obalnih območij. Skupna ribiška politika bo podprta z razvojem prilagodljivih pristopov, ki pri izkoriščanju morskih virov podpirajo pristop celostnega obravnavanja ekosistemov. Raziskave za vse politike bodo vključevale socialno-ekonomske študije, primerljive preiskave različnih sistemov kmetovanja, stroškovno ugodne sisteme za upravljanje ribištva, vzrejo živali, ki niso namenjene za prehrano, interakcije z gozdarstvom in študije za izboljšanje podeželskih in obalnih življenjskih pogojev. | —Zagotavljanje orodij, ki jih oblikovalci politike in drugi akterji potrebujejo za podporo izvajanju ustreznih strategij, politik in zakonodaje ter zlasti za podporo izgradnji na znanju temelječega evropskega bio gospodarstva (KBBE) in potrebam razvoja podeželja in obalnih območij ter za oblikovanje inovativnih mehanizmov gospodarjenja z gozdovi, metod za preprečevanje in gašenje gozdnih požarov ter ukrepov za boj proti eroziji zaradi kmetijstva in suše. Podprte bodo skupna kmetijska politika, politika Skupnosti na področju zdravja živali, gozdarska strategija EU in skupna ribiška politika. Skupna ribiška politika bo podprta z razvojem prilagodljivih pristopov, ki pri izkoriščanju morskih virov podpirajo pristop celostnega obravnavanja ekosistemov. Raziskave za vse politike bodo vključevale socialno-ekonomske študije, socialne raziskave podeželja, primerljive preiskave različnih sistemov kmetovanja, stroškovno ugodne sisteme za upravljanje ribištva, vzrejo živali, ki niso namenjene za prehrano, interakcije z gozdarstvom in študije za izboljšanje podeželskih in obalnih življenjskih pogojev. |

Sprememba 68

Priloga I, del "Teme", oddelek 2 ("Prehrana, kmetijstvo in biotehnologija"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 2 ("Od vil do vilic: Prehrana, zdravje in dobro počutje"), alinea 2

—Razumevanje prehranskih dejavnikov in navad kot glavnega nadzorljivega dejavnika v razvoju in zmanjšanju pojava s prehrano povezanih bolezni in motenj. To bo vključevalo razvoj in uporabo nutrigenomike in sistemske biologije ter študije medsebojnih vplivov med prehranjevanjem, fiziološkimi in psihičnimi funkcijami. Privedlo bi lahko do preoblikovanja predelanih živil in razvoja novih živil, dietnih živil in živil s prehranskimi in zdravstvenimi zahtevami. Pri poudarjanju vpliva nekaterih živil in prehrane na zdravje ter pri razvoju celostnih smernic za prehrano je naraščajočega pomena preučevanje izvornih, lokalnih in sezonskih živil ter prehrane. | —Razumevanje prehranskih dejavnikov in navad kot glavnega nadzorljivega dejavnika v razvoju in zmanjšanju pojava s prehrano povezanih bolezni in motenj, vključno z debelostjo (pri otrocih in odraslih) in alergijami; prehranjevanjem v zvezi s preprečevanjem bolezni, vključno z znanjem o zdravstveni ustreznosti, lastnostih in sestavinah živil. To bo vključevalo razvoj in uporabo nutrigenomike in sistemske biologije; Poseben poudarek v smislu celostnega pristopa pa bi bilo treba nameniti študiji medsebojnih vplivov med prehranjevanjem, fiziološkimi in psihičnimi funkcijami. Privedlo bi lahko do preoblikovanja predelanih živil in razvoja novih živil, dietnih živil in živil s prehranskimi in zdravstvenimi zahtevami. Pri poudarjanju vpliva nekaterih živil in prehrane na zdravje ter pri razvoju celostnih smernic za prehrano je naraščajočega pomena preučevanje izvornih, lokalnih in sezonskih živil ter prehrane. |

Sprememba 69

Priloga I, del "Teme", oddelek 2 ("Prehrana, kmetijstvo in biotehnologija"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 2 ("Od vil do vilic: Prehrana, zdravje in dobro počutje"), alinea 3

—Optimalizacija inovacij v evropski prehrambni industriji z vključevanjem naprednih tehnologij v tradicionalno živilsko proizvodnjo, ključnih procesnih tehnologij za povečanje funkcionalnosti hrane, razvoja in predstavitve visoke tehnologije, ekološko učinkovite predelave in pakiranja, pametnih nadzornih aplikacij ter učinkovitejšega upravljanja s stranskimi proizvodi, odpadki in energijo. Poleg tega bodo nove raziskave razvijale trajnostne in nove tehnologije za živalsko krmo, vključno s formulacijo varne predelave krme, in za nadzor nad kakovostjo krme. | —Optimalizacija inovacij v evropski prehrambni industriji z vključevanjem naprednih tehnologij v tradicionalno živilsko proizvodnjo, ključnih procesnih tehnologij za povečanje funkcionalnosti hrane, razvoja novih sestavin in proizvodov, metod in tehnologij za ohranjanje ter organoleptičnih vidikov pri proizvodnji živil in novih sestavin živil, razvoja in predstavitve visoke tehnologije, ekološko učinkovite predelave in pakiranja, pametnih nadzornih aplikacij ter učinkovitejšega upravljanja s stranskimi proizvodi, odpadki in energijo. Poleg tega bodo nove raziskave razvijale trajnostne in nove tehnologije za živalsko krmo, vključno s formulacijo varne predelave krme, in za nadzor nad kakovostjo krme. |

Sprememba 70

Priloga I, del "Teme", oddelek 2 ("Prehrana, kmetijstvo in biotehnologija"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 2 ("Od vil do vilic: Prehrana, zdravje in dobro počutje"), alinea 5

—Varovanje zdravja ljudi in okolja s pomočjo boljšega razumevanja vpliva okolja na prehransko verigo ljudi/živali in vpliva prehranske verige ljudi/živali na okolje. To bo vključevalo študije o onesnaževalcih hrane in zdravstvenih posledicah ter razvoj izboljšanih orodij in metod za oceno vplivov prehranske verige ljudi in živali na okolje. Zagotavljanje kakovosti in celovitosti prehranske verige zahteva nove modele za analizo proizvodne verige in koncepte upravljanja celotne prehranske verige, vključno z vidiki potrošnikov. | —Varovanje zdravja ljudi in okolja s pomočjo boljšega razumevanja vpliva okolja na prehransko verigo ljudi/živali in vpliva prehranske verige ljudi/živali na okolje. To bo vključevalo študije o onesnaževalcih hrane in zdravstvenih posledicah ter razvoj izboljšanih orodij in metod za oceno vplivov prehranske verige ljudi in živali na okolje. Zagotavljanje kakovosti in celovitosti prehranske verige zahteva nove modele za analizo proizvodne verige in koncepte upravljanja celotne prehranske verige, vključno z vidiki potrošnikov. Raziskovalo se bo razvoj novih metod za zagotavljanje sledljivosti za gensko spremenjene in nespremenjene organizme ter posledice živalske krme in veterinarskih zdravil za zdravje ljudi. |

Sprememba 71

Priloga I, "Teme", oddelek 2 ("Prehrana, kmetijstvo in biotehnologija"), pododdelek "Mednarodno sodelovanje", odstavek 1

Mednarodno sodelovanje je prednostna naloga raziskav na področju prehrane, kmetijstva in biotehnologije in se bo močno spodbujalo v okviru celotnega področja. Podpora bo namenjena raziskavam, ki so še posebej v interesu držav v razvoju, ob upoštevanju razvojnih ciljev novega tisočletja in dejavnosti, ki že potekajo. Izvajali se bodo posebni ukrepi za podporo sodelovanju s prednostnimi partnerskimi regijami in državami - zlasti s tistimi, ki so vključene v biregionalne dialoge in dvostranske sporazume na področju znanosti in tehnologije, ter tudi s sosednjimi državami, nastajajočimi gospodarstvi in državami v razvoju. | Mednarodno sodelovanje je prednostna naloga raziskav na področju prehrane, kmetijstva in biotehnologije in se bo močno spodbujalo v okviru celotnega področja. Podpora bo namenjena raziskavam, ki so še posebno v interesu držav v razvoju, ob upoštevanju razvojnih ciljev novega tisočletja in dejavnosti, ki že potekajo (na primer omrežja, namenjena izboljšanju upravljanja z zemljo in vodo). Izvajali se bodo posebni ukrepi za podporo sodelovanju s prednostnimi partnerskimi regijami in državami - zlasti s tistimi, ki so vključene v biregionalne dialoge in dvostranske sporazume na področju znanosti in tehnologije, ter tudi s sosednjimi državami, nastajajočimi gospodarstvi in državami v razvoju. |

Sprememba 72

Priloga I, del "Teme", oddelek 2 ("Prehrana, kmetijstvo in biotehnologija"), pododdelek "Mednarodno sodelovanje", odstavek 2

Poleg tega se bo večstransko sodelovanje izvajalo z namenom obravnavati izzive, ki zahtevajo obsežna mednarodna prizadevanja, kot sta razsežnost in kompleksnost sistemske biologije na področju rastlin in mikroorganizmov, ali obravnavati svetovne izzive ter mednarodne obveznosti EU (varnost in zaščita hrane in pitne vode, svetovno širjenje bolezni živali, nepristranska raba biološke raznovrstnosti, obnova svetovnega ribištva za največji trajnostni donos do leta 2015 ter vpliv podnebnih sprememb/vpliv na podnebne spremembe). | Poleg tega se bo večstransko sodelovanje izvajalo z namenom obravnavati izzive, ki zahtevajo obsežna mednarodna prizadevanja, kot sta razsežnost in kompleksnost sistemske biologije na področju rastlin in mikroorganizmov, ali obravnavati svetovne izzive ter mednarodne obveznosti EU (varnost in zaščita hrane in pitne vode, svetovno širjenje bolezni živali, nepristranska raba biološke raznovrstnosti, obnova svetovnega ribištva za največji trajnostni donos do leta 2015, v sodelovanju z Organizacijo Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, ter vpliv podnebnih sprememb/vpliv na podnebne spremembe). |

Sprememba 73

Priloga I, del "Teme", oddelek 3 ("Informacijske in komunikacijske tehnologije"), pododdelek "Cilj"

Izboljšati konkurenčnost evropske industrije in omogočiti Evropi, da obvladuje in oblikuje prihodnji razvoj informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) tako, da bodo izpolnjene družbene in gospodarske zahteve. Dejavnosti bodo okrepile znanstveno in tehnološko bazo Evrope in zagotovile njeno svetovno vodstvo na področju IKT, pomagale pospeševati in spodbujati inovativnost s pomočjo uporabe IKT in zagotovile hitro pretvorbo napredka IKT v koristi za državljane, podjetja, industrijo in vlade v Evropi. | Izboljšati konkurenčnost evropske industrije in omogočiti Evropi, da obvladuje in oblikuje prihodnji razvoj informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) tako, da bodo izpolnjene družbene in gospodarske zahteve. Dejavnosti bodo okrepile znanstveno in tehnološko bazo Evrope in zagotovile njeno svetovno vodstvo na področju IKT, pomagale pospeševati in spodbujati inovativnost s pomočjo uporabe IKT in zagotovile hitro pretvorbo napredka IKT v koristi za vse državljane, še posebej za starejše in tiste, ki jim grozi socialna izključenost, kot so invalidne osebe in tisti, ki težko dostopajo do IKT, podjetja, industrijo in vlade v Evropi. Zmanjšanje digitalne vrzeli in izključevanja informacij bosta prednostna cilja teh dejavnosti. |

Sprememba 74

Priloga I, del "Teme", oddelek 3 ("Informacijske in komunikacijske tehnologije"), pododdelek "Uvod", odstavek 1

Informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) igrajo edinstveno, preizkušeno vlogo pri spodbujanju inovacij, ustvarjalnosti in konkurenčnosti vseh industrijskih in storitvenih sektorjev. Bistvene so za obravnavanje ključnih družbenih izzivov in za posodobitev javnih storitev ter podpirajo napredek na vseh področjih znanosti in tehnologije. Evropa mora zato obvladovati in oblikovati prihodnji razvoj IKT ter zagotoviti, da se storitve in izdelki, ki temeljijo na IKT, uvedejo in uporabljajo, da bi v čim večji meri koristili državljanom in podjetjem. | Informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) igrajo edinstveno, preizkušeno vlogo pri spodbujanju inovacij, ustvarjalnosti in konkurenčnosti vseh industrijskih in storitvenih sektorjev. IKT ima lahko pomembno vlogo tudi pri razširjanju strokovnih izkušenj, znanja in rezultatov raziskav ter pri zagotavljanju dostopa do njih. Bistvene so za obravnavanje ključnih družbenih izzivov in za posodobitev javnih storitev ter podpirajo napredek na vseh področjih znanosti in tehnologije. Pomagajo izboljšati in razvejati dostop do informacij in bi morale podpirati dejavno sodelovanje državljanov. Evropa mora zato spodbujati prihodnji razvoj IKT k večji odprtosti in vključevanju ter zagotoviti, da se interoperabilne in zanesljive storitve in izdelki, ki temeljijo na IKT, uvedejo in uporabljajo, da bi v čim večji meri koristili državljanom in podjetjem. |

Sprememba 75

Priloga I, del "Teme", oddelek 3 ("Informacijske in komunikacijske tehnologije"), pododdelek "Uvod", odstavek 4

Tema IKT daje prednost strateškim raziskavam v zvezi s ključnimi stebri tehnologije, omogoča neprekinjeno vključevanje tehnologij ter zagotavlja znanje in sredstva za razvoj širokega spektra inovativnih uporab IKT. Dejavnosti bodo povečale industrijsko in tehnološko prednost v sektorju IKT ter izboljšale konkurenčno prednost pomembnih sektorjev, ki dajejo poudarek IKT - tako s pomočjo inovativnih izdelkov in storitev z visoko vrednostjo, ki temeljijo na IKT, kot tudi z izboljšanjem organizacijskih procesov v podjetjih in upravah. Poleg tega bo ta tema z aktiviranjem IKT za izpolnjevanje javnih in družbenih zahtev nudila podporo drugim politikam Evropske unije. | Tema IKT daje prednost strateškim raziskavam v zvezi s ključnimi stebri tehnologije, omogoča popolno vključevanje IKT ter zagotavlja znanje in sredstva za razvoj širokega spektra inovativnih uporab IKT. Dejavnosti bodo povečale industrijsko in tehnološko prednost v sektorju IKT ter izboljšale konkurenčno prednost pomembnih sektorjev, ki dajejo poudarek IKT - tako s pomočjo inovativnih izdelkov in storitev z visoko vrednostjo, ki temeljijo na IKT, kot tudi z novimi ali izboljšanimi organizacijskimi procesi v podjetjih in upravah. Poleg tega bo ta tema z aktiviranjem IKT za izpolnjevanje javnih in družbenih zahtev, kot so zdravje in varstvo okolja, nudila podporo drugim politikam Evropske unije. |

Sprememba 76

Priloga I, del "Teme", oddelek 3 ("Informacijske in komunikacijske tehnologije"), pododdelek "Uvod", odstavek 5

Dejavnosti bodo vključevale ukrepe sodelovanja in povezovanja v mreže, podporo skupnim tehnološkim pobudam - vključno z izbranimi vidiki raziskav v okviru tehnologij na področju nanoelektronike in vgrajenih računalniških sistemov - ter nacionalne pobude za usklajevanje programov - vključno s področjem pomoči iz okolice pri samostojnem življenju. Med prednostne naloge dejavnosti bodo spadale teme, ki med drugim slonijo na delu evropskih tehnoloških platform. Razvijale se bodo tudi tematske sinergije s sorodnimi dejavnostmi v drugih posebnih programih. | Dejavnosti bodo vključevale ukrepe sodelovanja in povezovanja v mreže in bodo lahko podpirale skupne tehnološke pobude ter nacionalne pobude za usklajevanje programov (vključno z nanotehnologijo, vgrajenimi sistemi in pomočjo iz okolice pri samostojnem življenju). Med prednostne naloge dejavnosti bodo spadale teme, ki med drugim slonijo na delu evropskih tehnoloških platform. Razvijale se bodo tudi tematske sinergije s sorodnimi dejavnostmi v drugih posebnih programih. Poskušalo se bo doseči največjo možno sinergijo in dopolnjevanje tudi z drugimi programi in pobudami Skupnosti, zlasti s strukturnimi skladi, Okvirnim programom za konkurenčnost in inovacije, pobudo i2010 ter nacionalnimi in regionalnimi programi držav članic, povezanimi z IKT. |

Sprememba 77

Priloga I, del "Teme", oddelek 3 ("Informacijske in komunikacijske tehnologije"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 1 ("Stebri tehnologije IKT"), alinea 1

—Nanoelektronika, fotonika in integrirani mikro/nanosistemi: procesna tehnologija, tehnologija naprav in načrtovanja za izboljšanje velikosti, zgoščenosti, zmogljivosti, energetske učinkovitosti, proizvodne in stroškovne učinkovitosti komponent, sistemov za čipe in zapakiranih sistemov ter integriranih sistemov; osnovne fotonske komponente za širok spekter uporabe; visoko zmogljivi/zelo zgoščeni sistemi za shranjevanje podatkov; zelo veliki/zelo integrirani zasloni; naprave za zaznavanje, aktiviranje, vizualizacijo in upodabljanje; sistemi z zelo nizko porabo, alternativni viri/alternativno skladiščenje energije; heterogene tehnologije/integracija sistemov; večnamenski integrirani mikro-nano-bio-info sistemi; široko zastavljena področja elektronike; vključevanje v različne materiale/objekte; vmesnik za komunikacijo z živimi organizmi; (samo)sestavljivost molekul ali atomov v stabilne strukture. | —Nanoelektronika, fotonika in integrirani mikro/nanosistemi: procesna tehnologija in metodologija, tehnologija in metodologija naprav, načrtovanja in preskušanja za izboljšanje velikosti, zgoščenosti, zmogljivosti, energetske učinkovitosti, proizvodne in stroškovne učinkovitosti komponent, sistemov za čipe in zapakiranih sistemov ter integriranih sistemov; napredne brezžične komponente in podsistemi; osnovne fotonske komponente za pridobivanje svetlobe, ravnanje z njo in za njeno odkrivanje za širok spekter uporabe, vključno z ultra hitrimi komponentami; sistemi RF; visoko zmogljivi/zelo zgoščeni sistemi za shranjevanje podatkov; zelo veliki in/ali zelo integrirani prilagodljivi zasloni; naprave za zaznavanje, aktiviranje, vizualizacijo in upodabljanje; sistemi z zelo nizko porabo, alternativni viri/alternativno skladiščenje energije; heterogene tehnologije/integracija sistemov; pametni sistemi; večnamenski integrirani mikro-nano-bio-info sistemi; široko zastavljena področja elektronike; vključevanje v različne materiale/objekte; vmesnik za komunikacijo z živimi organizmi; (samo)sestavljivost molekul ali atomov v stabilne strukture. |

Sprememba 78

Priloga I, del "Teme", oddelek 3 ("Informacijske in komunikacijske tehnologije"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 1 ("Stebri tehnologije IKT"), alinea 2

—Široko razširjena komunikacijska omrežja z neomejeno zmogljivostjo: stroškovno učinkovite mobilne tehnologije ter tehnologije in sistemi širokih omrežij, vključno z zemeljskimi in satelitskimi omrežji; združevanje različnih fiksnih, mobilnih, brezžičnih in radiodifuzijskih omrežij, ki segajo od zasebnega okolja do regionalnega in svetovnega okolja; interoperabilnost žičnih in brezžičnih komunikacijskih storitev in aplikacij, upravljanje z omrežnimi viri, preoblikovanje storitev; kompleksno združevanje v mreže začasnih inteligentnih multimedijskih naprav, senzorjev in mikročipov. | —Široko razširjena komunikacijska omrežja z veliko zmogljivostjo: fleksibilne mobilne tehnologije ter tehnologije, sistemi in arhitekture širokih omrežij z možnostjo preoblikovanja, vključno z zemeljskimi in satelitskimi omrežji; združevanje različnih fiksnih, mobilnih, brezžičnih in radiodifuzijskih omrežij ter storitev, ki segajo od zasebnega okolja do regionalnega in svetovnega okolja; infrastruktura in arhitektura distribucijskih storitev, interoperabilnost žičnih in brezžičnih komunikacijskih storitev in aplikacij, upravljanje z omrežnimi viri (vključno z učinkovitostjo in kakovostjo storitev(QoS)), preoblikovanje storitev; kompleksno združevanje v mreže začasnih inteligentnih multimedijskih naprav, senzorjev in mikročipov. |

Sprememba 79

Priloga I, del "Teme", oddelek 3 ("Informacijske in komunikacijske tehnologije"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 1 ("Stebri tehnologije IKT"), alinea 3

—Vgrajeni sistemi, računalništvo in nadzor: močnejši, varnejši, bolj porazdeljeni, zanesljivejši in učinkovitejši sistemi strojne/programske opreme, ki lahko zaznavajo in nadzorujejo svoje okolje ter se nanj prilagajajo in istočasno optimalizirajo uporabo virov; metode in orodja za oblikovanje, načrtovanje in izgradnjo sistemov za obvladovanje kompleksnosti; odprte sestavljive arhitekture in platforme brez merila, vmesni in porazdeljeni operacijski sistemi za zagotavljanje resnično celovitih sodelovalnih in inteligentnih okolij za zaznavanje, aktiviranje, izračunavanje, sporočanje, shranjevanje in dostavo storitev; računalniške arhitekture, ki vključujejo heterogene in omrežne komponente z možnostjo preoblikovanja, vključno s sestavljanjem, programiranjem in doživljenjsko podporo; nadzor nad obsežnimi, porazdeljenimi in nedoločenimi sistemi. | —Vgrajeni sistemi, računalništvo in nadzor: močnejši, varnejši, bolj porazdeljeni, zanesljivejši in učinkovitejši sistemi strojne/programske opreme, ki lahko zaznavajo in nadzorujejo svoje okolje ter se nanj prilagajajo in istočasno optimalizirajo uporabo virov; metode in orodja za oblikovanje, analiziranje, načrtovanje, izgradnjo in potrditev sistemov za obvladovanje kompleksnosti; odprte sestavljive arhitekture in platforme brez merila, vmesni in porazdeljeni operacijski sistemi za zagotavljanje resnično celovitih sodelovalnih in inteligentnih okolij za zaznavanje, aktiviranje, izračunavanje, sporočanje, shranjevanje in dostavo storitev; računalniške arhitekture, ki vključujejo heterogene in omrežne komponente z možnostjo preoblikovanja, vključno s sestavljanjem, programiranjem in doživljenjsko podporo; nadzor nad obsežnimi, porazdeljenimi in nedoločenimi sistemi ter visoko zmogljivim računalništvom (strojno in programsko opremo). |

Sprememba 80

Priloga I, del "Teme", oddelek 3 ("Informacijske in komunikacijske tehnologije"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 1 ("Stebri tehnologije IKT,") alinea 4

—Programska oprema, tehnologije GRID, varnost in zanesljivost: tehnologije, orodja in metode za dinamično programsko opremo, ki je vredna zaupanja, arhitekture in vmesni sistemi, ki podpirajo storitve s poudarkom na znanju, vključno s tem, da se jih daje na razpolago kot uporaben vir; k storitvam usmerjene, interoperabilne infrastrukture brez merila, omrežjem podobna virtualizacija virov, operacijski sistemi za delovanje v omrežjih; odprte platforme in pristopi sodelovanja za razvoj programske opreme, storitev in sistemov; orodje za sestavljanje; obvladovanje na novo nastalega obnašanja kompleksnih sistemov; izboljšanje zanesljivosti in odpornosti obsežnih, porazdeljenih in začasno povezanih sistemov ter storitev; varni sistemi in storitve, ki so vredni zaupanja, vključno z nadzorom nad dostopom in avtentifikacijo, ki spoštuje zasebnost, dinamično politiko varnosti in zaupanja ter metamodeli zanesljivosti in zaupanja. | —Programska oprema, tehnologije GRID, arhitektura distribucijskih storitev, varnost in zanesljivost: tehnologije, orodja in metode za razvoj in potrjevanje visokokakovostne dinamične programske opreme, ki je vredna zaupanja, arhitekture in vmesni sistemi, ki podpirajo storitve s poudarkom na znanju, vključno s tem, da se jih daje na voljo kot uporaben vir, in visokokakovostne distribucijske storitve, orodja in metode za razvoj in potrjevanje; k storitvam usmerjene, interoperabilne infrastrukture brez merila, omrežjem podobna virtualizacija virov, vključno s platformami za določena področja, operacijski sistemi za delovanje v omrežjih; odprtokodna programska oprema; odprte platforme in pristopi sodelovanja za razvoj in potrjevanje programske opreme, vključno z brezplačno in odprtokodno programsko opremo, storitev in sistemov; orodje za sestavljanje, vključno s programskimi jeziki; obvladovanje na novo nastalega obnašanja kompleksnih sistemov; izboljšanje zanesljivosti in odpornosti obsežnih, porazdeljenih in začasno povezanih sistemov ter storitev; varni sistemi in storitve, ki so vredni zaupanja, vključno z nadzorom nad dostopom in avtentifikacijo, ki spoštuje zasebnost, dinamično politiko varnosti in zaupanja ter metamodeli zanesljivosti in zaupanja; uvedba modelov programske opreme v industrijo. |

Sprememba 81

Priloga I, del "Teme", oddelek 3 ("Informacijske in komunikacijske tehnologije"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 1 ("Stebri tehnologije IKT"), alinea 5

—Znanje, kognitivni sistemi in sistemi učenja: metode in tehnike za pridobivanje in razlaganje, predstavljanje in poosebitev, vodenje in ponovno pridobivanje, izmenjavo in posredovanje znanja ob prepoznavanju semantičnih razmerij med vsebinami za uporabo s strani ljudi in strojev; umetni sistemi, ki zaznavajo, razlagajo in ocenjujejo informacije ter lahko sodelujejo, delujejo samostojno in se učijo; teorije in poskusi, ki presegajo posamezne napredke, tako da koristijo vpogled v naravno zaznavanje, zlasti učenje in spomin, tudi z namenom pospeševati napredne sisteme za človeško učenje. | —Znanje, kognitivni sistemi in sistemi učenja: metode in tehnike za pridobivanje in razlaganje, predstavljanje in poosebitev, vodenje in ponovno pridobivanje, izmenjavo in posredovanje znanja ob prepoznavanju semantičnih razmerij med vsebinami za uporabo s strani ljudi in strojev; z razporejenim upravljanjem znanja; umetni sistemi, ki zaznavajo, razlagajo in ocenjujejo informacije ter lahko sodelujejo, delujejo samostojno in se učijo; teorije in poskusi, ki presegajo posamezne napredke, tako da koristijo vpogled v naravno zaznavanje, zlasti učenje in spomin, tudi z namenom pospeševati napredne sisteme za človeško učenje. |

Sprememba 82

Priloga I, del "Teme", oddelek 3 ("Informacijske in komunikacijske tehnologije"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 1 ("Stebri tehnologije IKT"), alinea 6

—Simulacija, vizualizacija, medsebojni vplivi in prepletena resničnost: orodja za oblikovanje, simulacijo, vizualizacijo, medsebojne vplive, navidezno, razširjeno in prepleteno resničnost ter njihovo vključevanje v celovita okolja; orodja za inovativno oblikovanje in ustvarjalno oblikovanje izdelkov, storitev in digitalnih avdiovizualnih medijev; naravnejši, intuitivnejši in za uporabo enostavnejši vmesniki ter novi načini vzajemnega delovanja s tehnologijo, stroji, napravami in drugimi artefakti; večjezični in avtomatski sistemi za strojno prevajanje. | —Simulacija, vizualizacija, medsebojni vplivi in prepletena resničnost: orodja za oblikovanje, simulacijo, vizualizacijo, medsebojne vplive, navidezno, razširjeno in prepleteno resničnost ter njihovo vključevanje v celovita okolja; orodja za inovativno oblikovanje in ustvarjalno oblikovanje izdelkov, storitev in digitalnih avdiovizualnih medijev; naravnejši, intuitivnejši in za uporabo enostavnejši vmesniki ter novi načini vzajemnega delovanja s tehnologijo, stroji, napravami in drugimi artefakti; jezikovna tehnologija, vključno z večjezičnimi in avtomatskimi sistemi za strojno prevajanje. |

Sprememba 83

Priloga I, del "Teme", oddelek 3 ("Informacijske in komunikacijske tehnologije"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 1 ("Stebri tehnologije IKT"), alinea 6 a (novo)

| —Mobilni sistemi: prehod k četrti generaciji mobilnih sistemov in naprej ter s tem povezan prodor tehnologij digitalnih prenosov in anten. |

Sprememba 84

Priloga I, del "Teme", oddelek 3 ("Informacijske in komunikacijske tehnologije"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 2 ("Vključevanje tehnologij"), alinea 2

—Domača okolja: komunikacije, spremljanje, nadzor in pomoč doma, v zgradbah in na javnih mestih; celovita interoperabilnost in uporaba vseh naprav ob upoštevanju gospodarnosti, dostopnosti in uporabnosti; nove storitve in nove oblike interaktivnih digitalnih vsebin in storitev; dostop do informacij in upravljanje znanja. | —Domača okolja: komunikacije, spremljanje, nadzor in pomoč doma, v zgradbah in na javnih mestih; celovita interoperabilnost in uporaba vseh naprav ob upoštevanju gospodarnosti, dostopnosti, uporabnosti in varnosti; nove storitve (vključno s storitvami, namenjenimi razvedrilu) in nove oblike interaktivnih digitalnih vsebin in storitev; dostop do informacij in upravljanje znanja. |

Sprememba 85

Priloga I, del "Teme", oddelek 3 ("Informacijske in komunikacijske tehnologije"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 3 ("Raziskovanje uporabe"), alinea 1, podalinea 1

—za zdravje: osebni, nevpadljivi sistemi, ki državljanom omogočajo upravljati dobro počutje, kot so naprave za spremljanje, ki jih je možno nositi na telesu ali vsaditi, ter avtonomni sistemi za podporo zdravju; nastajajoče tehnike, kot je molekularno upodabljanje za boljše preprečevanje in individualizirano medicino; odkrivanje znanja o zdravju in njegova uporaba v klinični praksi; oblikovanje in simulacija funkcij organov; mikro- in nanorobotske naprave za minimalno invazivne operacijske in terapevtske uporabe, | —za zdravje: osebni, nevpadljivi sistemi, ki državljanom omogočajo upravljati dobro počutje, kot so naprave za spremljanje s komunikacijskimi zmogljivostmi, ki jih je možno nositi na telesu ali vsaditi, ter avtonomni sistemi za podporo zdravju; nastajajoče tehnike, kot je molekularno upodabljanje za boljše preprečevanje in individualizirano medicino; odkrivanje znanja o zdravju in njegova uporaba v klinični praksi; oblikovanje in simulacija funkcij organov; mikro- in nanorobotske naprave za minimalno invazivne operacijske in terapevtske uporabe, pomoč in tehnologije za spremljanje na daljavo za kronično bolne in starejše osebe, računalniško podprti sistemi za odkrivanje in klinično odločanje, ki zagotavljajo zanesljivejše diagnoze in izboljšan pretok dela in ki se sčasoma razvijejo v strokovne sisteme za posamezne bolezni s celovitim pristopom oskrbe in izkoriščanjem nakopičenih podatkov o pacientih in védenja o boleznih, ki temelji na modelih, z rudarjenjem podatkov, bioinformatiko in sistemsko biologijo; sistemi IT v podjetjih, ki zagotavljajo večjo učinkovitost in manj zdravniških napak v bolnišnicah in ustanovah za sekundarno oskrbo, |

Sprememba 86

Priloga I, del "Teme", oddelek 3 ("Informacijske in komunikacijske tehnologije"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 3 ("Raziskovanje uporabe"), alinea 1, podalinea 2

—za vlade: inerdisciplinarna uporaba IKT v javni upravi, skupaj z organizacijskimi spremembami in novimi spretnostmi, da bi ponudili inovativne, na državljane osredotočene storitve za vse; napredne raziskave in rešitve, ki temeljijo na IKT, da bi izboljšali demokratične postopke in postopke udeležbe ter učinkovitost in kakovost storitev javnega sektorja, interakcijo z in med upravami in vladami ter podprli zakonodajne in politične razvojne procese na vseh ravneh demokracije, | —za vlade: interdisciplinarna uporaba IKT v javni upravi, skupaj z organizacijskimi spremembami, postopkom reinženiringa in novimi spretnostmi, da bi ponudili inovativne, na državljane osredotočene storitve za vse; napredne raziskave in rešitve, ki temeljijo na IKT, da bi izboljšali demokratične postopke in postopke udeležbe (vključno z e-demokracijo) ter učinkovitost in kakovost storitev javnega sektorja, interakcijo z in med upravami in vladami ter podprli zakonodajne in politične razvojne procese na vseh ravneh demokracije; |

Sprememba 87

Priloga I, del "Teme", oddelek 3 ("Informacijske in komunikacijske tehnologije"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 3 ("Raziskovanje uporabe"), alinea 1, podalinea 3

—za vključevanje: dati posameznikom in njihovim skupnostim večja pooblastila ter izboljšati enako udeležbo vseh državljanov v informacijski družbi, ob preprečevanju digitalnih vrzeli zaradi invalidnosti, slabega znanja in spretnosti, revščine, geografske izolacije, kulture, spola ali starosti med drugim s podpiranjem podporne tehnologije, spodbujanjem neodvisnega življenja, povečanjem e-znanj in spretnosti ter razvojem izdelkov in storitev, ki so načrtovani za vse, | —za vključevanje: dati posameznikom in njihovim skupnostim večja pooblastila ter izboljšati enako udeležbo vseh državljanov v informacijski družbi, ob preprečevanju digitalnih vrzeli zaradi invalidnosti, slabega znanja in spretnosti, revščine, geografske izolacije, kulture, spola ali starosti med drugim s podpiranjem podporne tehnologije, spodbujanjem neodvisnega življenja (npr. s tehnologijami in storitvami za zdravstveno oskrbo na domu), povečanjem eznanj in spretnosti ter razvojem izdelkov in storitev, ki so načrtovani za vse, |

Sprememba 88

Priloga I, del "Teme", oddelek 3 ("Informacijske in komunikacijske tehnologije"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 3 ("Raziskovanje uporabe"), alinea 1, podalinea 4

—za mobilnost: integrirani, na IKT temelječi varnostni sistemi za vozila, ki temeljijo na odprtih, varnih in zanesljivih arhitekturah in vmesnikih; interoperabilni sistemi sodelovanja za učinkovit in varen promet, ki temeljijo na komunikaciji med vozili in s prometno infrastrukturo ter vključujejo natančne in stabilne tehnologije za lociranje; osebne, večmodalne storitve informacijske mobilnosti, ki zaznavajo lokacijo, vključno z inteligentnimi storitvami za turizem, | —za mobilnost: integrirani, na IKT temelječi varnostni sistemi za vozila, ki temeljijo na odprtih, varnih in zanesljivih arhitekturah in vmesnikih; interoperabilni sistemi sodelovanja za učinkovit, varen in okolju prijazen promet, ki temeljijo na komunikaciji med vozili in s prometno infrastrukturo ter vključujejo natančne in stabilne tehnologije za lociranje in navigacijo; osebne, večmodalne storitve informacijske mobilnosti, ki zaznavajo lokacijo, vključno z inteligentnimi storitvami za turizem, |

Sprememba 89

Priloga I, del "Teme", oddelek 3 ("Informacijske in komunikacijske tehnologije"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 3 ("Raziskovanje uporabe"), alinea 1, podalinea 5 a (novo)

| —za kulturo: prenos rešitev IKT za razvoj gospodarskega potenciala na kulturnem področju (vključno s kulturno dediščino, regionalnim razvojem, turizmom) in spodbujanje zaposlovanja na teh področjih; upoštevala se bodo partnerstva med javnimi (na lokalni, regionalni in nacionalni ravni) in zasebnimi organizacijami (zlasti MSP). |

Sprememba 90

Priloga I, del "Teme", oddelek 3 ("Informacijske in komunikacijske tehnologije"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 3 ("Raziskovanje uporabe"), alinea 1 a (novo)

| —novi poslovni modeli za IKT: oblikovanje in opredelitev novih poslovnih modelov za IKT s skupnim delom na tistih področjih, na katerih bodo IKT bistvenega pomena za spreminjanje pristopa k proizvodnji in storitvam (npr. prevoz, zdravje, energija, okolje). Projekte, ki nastanejo s tem skupnim raziskovanjem, bi bilo treba preskusiti v posebnih razmerah. Skupna prizadevanja bi bilo treba podpreti z večtematskim pristopom, omenjenim v Prilogi 1. |

Sprememba 91

Priloga I, del "Teme", oddelek 3 ("Informacijske in komunikacijske tehnologije"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 3 ("Raziskovanje uporabe"), alinea 2, podalinea 1

—nove oblike interaktivnih, nelinearnih in samoprilagodljivih vsebin; ustvarjalnost in obogatene izkušnje uporabnikov; individualna obdelava in zagotavljanje kombiniranih medijskih vsebin; povezovanje proizvodnje in upravljanja zgolj digitalnih vsebin z nastajajočimi semantičnimi tehnologijami; uporabniško usmerjeni uporaba, dostop do in ustvarjanje vsebin, | —nove oblike interaktivnih, nelinearnih in samoprilagodljivih vsebin, vključno z vsebinami za zabavo in oblikovanje; ustvarjalnost in obogatene izkušnje uporabnikov; individualna obdelava in zagotavljanje kombiniranih medijskih vsebin; povezovanje proizvodnje in upravljanja zgolj digitalnih vsebin z nastajajočimi semantičnimi tehnologijami; uporabniško usmerjeni uporaba, dostop do in ustvarjanje vsebin, |

Sprememba 92

Priloga I, del "Teme", oddelek 3 ("Informacijske in komunikacijske tehnologije"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 3 ("Raziskovanje uporabe"), alinea 2, podalinea 2 a (novo)

| —varstvo, ohranjanje in povečanje kulturne dediščine, vključno z življenjskim prostorom človeka: tehnologije za okoljsko premišljeno in trajnostno upravljanje človekovega okolja, vključno z grajenim okoljem, urbanimi območji in pokrajino, ter tudi za varstvo, ohranjanje, optimalno uporabo in vključevanje kulturne dediščine, vključno s presojo vpliva na okolje, modeli in orodja za oceno tveganja, naprednimi in neškodljivimi tehnikami za oceno škode, novimi proizvodi in metodologijami za strategije za obnovo, ublažitev in prilagoditev za trajnostno upravljanje kulturnih dobrin na področju premične in nepremične kulturne dediščine, |

Sprememba 93

Priloga I, del "Teme", oddelek 3 "Informacijske in komunikacijske tehnologije"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 3 ("Raziskovanje uporabe"), alinea 2, podalinea 3

—inteligentne storitve za dostop do kulturne dediščine v digitalni obliki; orodja, ki pomagajo skupnostim pri ustvarjanju novega kulturnega spomina, ki temelji na živi dediščini; metode in orodja za ohranjanje digitalnih vsebin; narediti digitalne objekte uporabne za prihodnje uporabnike, ob istočasnem ohranjanju avtentičnosti in integritete originalne stvaritve ter konteksta uporabe. | —inteligentne storitve za dostopanje do kulture in njeno spodbujanje (vključno s kulturno dediščino, regionalnim razvojem in turizmom); orodja, ki pomagajo skupnostim pri zbiranju in ohranjanju njihovim kulturnih spominov, ki temeljijo na živi dediščini; metode in orodja za ohranjanje in diverzifikacijo digitalnih vsebin; narediti digitalne objekte uporabne za prihodnje uporabnike, ob istočasnem ohranjanju avtentičnosti in integritete originalne stvaritve ter konteksta uporabe. |

Sprememba 94

Priloga I, del "Teme", oddelek 3 ("Informacijske in komunikacijske tehnologije"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 3 ("Raziskovanje uporabe"), alinea 3, podalinea 1

—dinamični, v omrežja usmerjeni poslovni sistemi za ustvarjanje in dostavo izdelkov in storitev; decentraliziran nadzor in upravljanje z inteligentnimi elementi; digitalni poslovni ekosistemi, zlasti programska oprema, prilagojeni potrebam malih in srednje velikih organizacij; sodelovalne storitve za porazdeljene delovne površine; razširjena prisotnost skupin, vodenje skupin in skupna podpora, | —dinamični, v omrežja usmerjeni poslovni sistemi za ustvarjanje in dostavo izdelkov in storitev; decentraliziran nadzor in upravljanje z inteligentnimi elementi; digitalni poslovni ekosistemi, zlasti programska oprema, prilagojeni potrebam malih in srednje velikih organizacij; sodelovalne storitve za porazdeljene delovne površine, ki upoštevajo kontekst; razširjena prisotnost skupin, vodenje skupin in skupna podpora, širjenje znanja in interaktivne storitve, |

Sprememba 95

Priloga I, del "Teme", oddelek 3 ("Informacijske in komunikacijske tehnologije"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 3 ("Raziskovanje uporabe"), alinea 3, podalinea 2

—proizvodnja: omrežni inteligentni nadzor za izredno natančno proizvodnjo in nizko uporabo virov; brezžična avtomatizacija in logistika za hitro rekonfiguracijo obratov; integrirana okolja za oblikovanje, simulacijo, predstavitev in virtualno proizvodnjo; proizvodne tehnologije za miniaturizirane sisteme IKT in za sisteme, ki so prepleteni z materiali in objekti vseh vrst. | —proizvodnja, vključno s tradicionalno industrijo: omrežni inteligentni nadzor za izredno natančno proizvodnjo in nizko uporabo virov; brezžična avtomatizacija in logistika za hitro rekonfiguracijo obratov; integrirana okolja za oblikovanje, simulacijo, optimizacijo, predstavitev in virtualno proizvodnjo; proizvodne tehnologije za miniaturizirane sisteme IKT in za sisteme, ki so prepleteni z materiali in objekti vseh vrst. |

Sprememba 96

Priloga I, del "Teme", oddelek 3 ("Informacijske in komunikacijske tehnologije"), pododdelek "Dejavnosti", naslov 3 ("Raziskovanje uporabe"), alinea 3, podalinea 2 a (novo)

| —spremljanje poslovnega upravljanja in učinkovitosti v realnem času: učinkovita in produktivna podpora poslovodnim odločitvam, nadzor, zbiranje in obdelava podatkov, |

Sprememba 97

Priloga I, del "Teme", oddelek 3 ("Informacijske in komunikacijske tehnologije"), pododdelek "Dejavnosti", naslo