Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 406/08)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI, KI SPREMINJA ENOTNI DOKUMENT

„Oltina“

PDO-RO-A0611-AM01

Datum obvestila: 8. julij 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

Popravek imen občin na razmejenem geografskem območju

Imeni občin, ki sestavljata del razmejenega geografskega območja ZOP „Oltina“, sta bili spremenjeni, ker sta bili ob pripravi specifikacije zatipkani; uporabiti je treba pravilni imeni občin, tj. Galița in Coslugea, kot je prikazano v trenutni upravni ureditvi v okrožju Constanța, v katerem ležita.

Spremenjena sta poglavje III specifikacije proizvoda in točka 6 enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Oltina

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vina

Analitske in organoleptične lastnosti

Kratek opis

Bela vina, ki so slamnato rumene do zelenkasto rumene barve z dobro uravnano kislostjo in sadnostjo, imajo arome dozorelega sadja (jabolk), medu, oreščkov in eksotičnega sadja (banane, ananas).

Vina rosé, ki so bledo rožnate barve, na splošno ohranjajo sadne arome (arome svežih in ne prezrelih gozdnih sadežev).

Rdeča vina, ki so temno rdeče do intenzivno vijolično rdeče barve, bolj ali manj trpka, s travnatim okusom in izrazitim vonjem, ki poudari njihovo moč, so bogata s fenolnimi spojinami, ki dajejo občutek polnosti; z zorenjem/staranjem razvijejo zaokroženo trpkost in arome ribeza, borovnic, čilijev (in včasih vijolic) pa tudi gozdnih sadežev.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %): 15 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %): 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin: 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter): 1,2 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter): 250

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1. Enološki postopki

Pridelovalna praksa

Gostota nasada: najmanj 3 500 trsov na hektar

Namakanje je dovoljeno le v sušnih letih po priglasitvi ONVPV (državni urad za trto in vino), kadar se vsebnost vode v tleh na globini 0–100 cm zmanjša na 50 % AHI (interval aktivne vlažnosti), in sicer ob upoštevanju primernih standardov za namakanje (400–600 m3/ha).

5.2. Največji donosi

1. Sorte sauvignon, fetească regală, merlot in syrah, popolna zrelost ob trganju 14 000 kilogramov grozdja na hektar

2. Sorte riesling italian in crâmpoșie, popolna zrelost ob trganju 13 000 kilogramov grozdja na hektar

3. Sorte fetească albă, chardonnay, pinot gris, muscat ottonel in burgund mare, popolna zrelost ob trganju 12 000 kilogramov grozdja na hektar

4. Sorti cabernet sauvignon in pinot noir, popolna zrelost ob trganju 10 000 kilogramov grozdja na hektar

5. Sorta fetească neagră, popolna zrelost ob trganju 9 000 kilogramov grozdja na hektar

6. Sorte sauvignon, fetească regală, merlot in syrah, popolna zrelost ob trganju 87 hektolitrov na hektar

7. Sorte riesling italian in crâmpoșie, popolna zrelost ob trganju 81 hektolitrov na hektar

8. Sorte fetească albă, chardonnay, pinot gris, muscat ottonel in burgund mare, popolna zrelost ob trganju 74 hektolitrov na hektar

9. Sorti cabernet sauvignon in pinot noir, popolna zrelost ob trganju 62 hektolitrov na hektar

10. Sorta fetească neagră, popolna zrelost ob trganju 56 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Okrožje Constanța:

— občina Ostrov: vasi Ostrov, Almălău in Galiţa,

— občina Oltina: vasi Oltina, Satul Nou, Răzoarele in Strunga,

— občina Lipniţa: vasi Lipniţa, Coşlogea in Canlia,

— občina Aliman: vasi Aliman, Dunăreni, Vlahii in Floriile,

— občina Ion Corvin: vasi Ion Corvin, Viile, Crângu, Brebeni in Rariştea,

— mesto Băneasa: mesto Băneasa ter vasi Negureni in Făurei,

— občina Chirnogeni: vas Chirnogeni.

7. Glavne sorte vinske trte

Burgund mare N – grosser burgunder, grossburgunder, blaufrankisch, kekfrankos, frankovka in limberger

Cabernet sauvignon N – petit vidure in bourdeos tinto

Chardonnay B – gentil blanc, pinot blanc in chardonnay

Crâmpoșie B

Fetească albă B – păsărească albă, poama fetei, mädchentraube, leanyka in leanka

Fetească neagră N – schwarze mädchentraube, poama fetei neagră, păsărească neagră in coada rândunicii

Fetească regală B – königliche mädchentraube, königsast, kiralyleanka, dănășană in galbenă de ardeal

Merlot N – bigney rouge

Muscat ottonel B – muscat ottonel blanc

Pinot Gris G – affumé, grauer burgunder, grauburgunder, grauer mönch, pinot cendré, pinot grigio, ruländer

Pinot noir N – blauer spätburgunder, burgund mic, burgunder roter, klăvner morillon noir

Riesling italian B – olasz riesling, olaszriesling in welschriesling

Sauvignon B – sauvignon verde

Syrah N – shiraz in petit syrah

8. Opis povezav

Povezava z razmejenim območjem

Vinograd leži na jugozahodu Dobrudže, v kotu, ki ga tvorita Donava (Balta Ialomiței) in meja z Bolgarijo, ki jo prečka severni vzporednik 44° 10’’. Posamezni vinogradi so združeni v naslednja središča: Ostrov, Băneasa, Oltina in Aliman.

Relief je del strukturne planote Oltina z nadmorsko višino med 130 in 200 m, ki jo delijo globoke doline s pobočji naklona od 10 do 30°. Opozoriti je treba, da večina vinogradov leži na nižjih območjih, zlasti na pobočjih Donavskega nasipa in dolin, skozi katere tečejo hudourniške reke, ki se stekajo v Donavo. Ta pobočja so pogosto terasasta in obrnjena proti severu, severovzhodu in severozahodu.

Zaradi vpliva zračnih tokov se ustvarja blaga pomladna mikroklima, ki omogoča zgodnje zorenje grozdja v fazah I in II ter počasno zorenje poznih sort.

Podzemne vode imajo tudi zmanjšan in prekinjen pretok ali pa so zadržane na velikih globinah. Reka Donava in posebne značilnosti območja ustvarjajo mikroklimo, ki trti daje ugodno vlažnost, toploto in svetlobo.

Podnebje je značilno za celotno regijo ter ima po temperaturi in količini padavin veliko značilnosti celinskega podnebja. Tm [povprečna temperatura] = 11 °C (–1 °C januarja, +22 °C julija); Pm [povprečna količina padavin] = 450–500 mm (evapotranspiracija 650–700 mm); ugodna osončenost in toplota: globalna osončenost 128 kcal/cm2, 2 200–2 300 ur sonca; vsota pozitivnih temperatur: 4 100–4 200 °C na leto. V letu so 204 dnevi brez zmrzali. Relativna vlažnost je med 64 % in 80 %. Najnižje temperature so januarja: –30 °C, najvišje pa avgusta: približno +40 °C.

Mesečno povprečno trajanje osončenosti v rastni dobi je med 187 in 315 ur. Povprečna mesečna temperatura zraka v rastni dobi se giblje med 10,7 °C in 22 °C. Relief

Svet vinorodnega območja sestavljajo hribi z gričevnatimi medrečji z nadmorsko višino med 100 in 200 m. To zaradi zimskih temperatur omogoča gojenje vinske trte v nezaščitenem sistemu ali z uporabo visokih ali polvisokih gojitvenih oblik z dodatnimi rezniki na spodnjem delu rastline.

Conalna tla na območju so černozjomski molisoli (rjavi černozjom, navadni černozjomi, kambični in glineno-iluvialni černozjom, grejzemi), medtem ko so aconalna tla na močno erodiranih pobočjih regosoli in erodirana tla.

Geološki substrat je sestavljen iz debele plasti puhlice (30–40 m), pod katero se v zgornjem delu območja Dobrudže izmenjujejo peščenjak, apnenec in terciarni pesek.

Zaradi lege, ki vinskim trtam omogoča ugodne podnebne razmere, dobro izpostavljenost, usmerjenost večine vrst od severa proti jugu in apnenčasta tla, bogata z železovimi oksidi, imajo vina, pridobljena iz sort vinske trte, posebne strukturne značilnosti, okus, vonj ter živahen razpon barv. Za bela vina je značilna živahna slamnato rumena do rumena in zelenkasto rumena barva, za rdeča pa temno rdeča do intenzivna vijolično-rdeča barva.

Nove nadzorovane tehnologije za pridelavo vina poudarjajo aromatičnost in sadnost vin.

Proizvodnja je znotraj meja za pridobivanje kakovostnih vin, saj leži na jugu okrožja Constanța, kjer intenzivnost in trajanje osončenosti, temperatura, padavine in apnenčasta tla, bogata z železovimi oksidi, podpirajo proizvodnjo strukturiranih vin, bogatih z elementi, ki so bistvenega pomena za vina s kontrolirano označbo porekla (vsebnost sladkorja, suha snov, vsebnost kislin, aromatske spojine, fenolne spojine itd.).

Oblikovitost pokrajine ima pomembno vlogo pri kakovosti belega in rdečega grozdja, pobočja z vzhodno lego pa so ugodna, zlasti na osrednjem območju; v ugodnih vremenskih razmerah to povzroča počasno kroženje zraka po pobočjih. Pigmenti antocianinov se bolje kopičijo v grozdju, ki se goji na pobočjih, kot v grozdju, ki se goji na ravnini.

Pretežno celinsko podnebje je ugodno za rdeče vino, saj povečuje sevalno energijo, ki jo ponujajo reliefne oblike, povečuje respiracijo, zaradi katere se zniža vsebnost organskih kislin v grozdju, in grozdju ob tehnološki zrelosti daje ustrezno kislost.

Tako dobljena vina so polnega telesa, pogosto vsebujejo ostanek sladkorja, so primerna za staranje in imajo pogosto delež alkohola nad 12 vol. %.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Tržni pogoji

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Ni dodatnih določb.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_oltina_modif_cf_cererii467_21.02.2019_no_track_changes.pdf

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.