SL    SL SL 
 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 25.7.2008 
SEC(2008) 2279 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Spremni dokument k predlogu UREDBE SVETA o pravnem ok viru Skupnosti za 
evropsko raziskovalno infrastrukturo (ERI) 
  
POVZETEK OCENE U ČINKA
  
 
{COM(2008) 467 kon č.} 
{SEC(2008) 2278} 
 
SL 2   SL POVZETEK OCENE U ČINKA  
 
Ta ocena u činka je priložena predlogu „URE DBE o pravnem okviru Skupnosti za 
evropsko raziskovalno infrastr ukturo (ERI)“, ki je vklju čen v zakonodajni in delovni 
program Komisije za leto 2008 kot ena od prednostnih pobud.  
Od objave Sporo čila Komisije EU K Evropskemu raziskovalnemu prostoru iz 
januarja 2000 je bila zamise l o skupnem evropskem raziskovalnem prostoru vodilno na čelo 
pri vseh ukrepih Skupnosti na podro čju raziskav in razvoja ter osrednji steber pri 
doseganju raziskovalnih ciljev  v okviru lizbonske strategije  za rast, delovna mesta ter 
dinamično in na znanju temelje če evropsko gospodarstvo. V zelen i knjigi iz leta 2007 z 
naslovom Evropski raziskovalni prostor:  nove perspektive je opredeljenih ve č ključnih 
področij, na katerih bi u činkovito delovanje prek partnerstev med državami članicami 
lahko prineslo pomembne koristi za evropski raziskovalni sistem in prispevalo k 
vzpostavitvi „pete svoboš čine“ v Evropi – prostega pretoka  znanja. V tem kontekstu je bil 
„Razvoj raziskovalnih infrastr uktur na svetovni ravni“ izpost avljen kot eden od stebrov 
visoko zastavljene vizije evrops kega raziskovalnega prostora. 
Raziskovalne infrastrukture igrajo vse ve čjo vlogo pri napredku znanja in tehnologije. V 
središču raziskovalnih in inovacijskih procesov  so npr. objekti za obsevanje, banke 
podatkov v genomiki in družbenih vedah, observa toriji za okoljske znanosti, sistemi za 
slikanje ali bele sobe za nanoelektroniko. Z nudenjem edinstvenih raziskovalnih storitev 
uporabnikom iz razli čnih držav, privabljanjem mladih v znanost in povezovanjem ustanov 
v mreže raziskovalne infrastrukture prispevajo k strukturiranju znanstvene skupnosti in 
imajo tako klju čno vlogo v oblikovanju u činkovitega okolja za raziskave in inovacije. 
Zaradi svoje sposobnosti, da pritegnejo kriti čno maso ljudi in naložb, prispevajo k 
nacionalnemu, regionalnemu in evropskemu  gospodarskemu razvoju. Zato so bistvo 
trikotnika znanja, ki zajema razisk ave, izobraževanje in inovacije.  
Ker se podro čje raziskav razvija in napreduje te r ker naše tehnolog ije napredujejo, 
postajajo raziskovalne infrastrukture vedno bol j zapletene in dražje ter pogosto presegajo 
zmogljivost posamezne raziskovalne skupine, regije , naroda ali celo ce line. Razdrobljenost 
v Evropi ne pripomore k obravnavanju teh izzivov.  
To je priznal Svet za konkuren čnost na sre čanjih 1. – 3. julija 2004 in 25. –
 26. novembra 2004, ko so ministri sklenili, da so v okviru nadaljnjega  razvoja evropskega 
raziskovalnega prostora  potrebni okrepitev konkuren čnih raziskav, prepre čevanje 
razdrobljenosti in sodelovanje na podro čju raziskovalnih infrastruktur. Ministri so 
poudarili potrebo po razvoju evr opske strategije na podro čju raziskovalnih infrastruktur, ki 
bi omogo čila večjo usklajenost na evr opski ravni ter razli čne pristope glede na obseg in 
področje uporabe zadevnih raziskovalnih zmoglji vosti. Ministri so pooblastili ESFRI, 
Evropski strateški forum za raziskovalne infrastrukture, da oblikuje strateški na črt za 
Evropo za naslednjo generacijo raziskovalnih infrastruktur. 
Po objavi na črta ESFRI v oktobru 2006 je ve č svetov za konkurenco in Evropski svet 
povabilo države članice k dejavnemu sodelovanju pri iz vajanju raziskoval nih infrastruktur 
vseevropskega interesa in priznalo pome mbno vlogo Evropske komisije v tem procesu. 
Vendar je poleg pomanjkanja sr edstev ter zapletenosti tehni čnih in organizacijskih 
vprašanj glavna težava pri vzpostavljanju novi h evropskih raziskovalnih infrastruktur 
pomanjkanje ustreznega pra vnega okvira, ki bi omogo čil oblikovanje ustreznih partnerstev 
s partnerji iz razli čnih držav. Na podlagi dela, ki je  bilo nedavno izvedeno pod okriljem 
 
SL 3   SL ESFRI, so bile ugotovljene omejitve obstoje čih pravnih instrumentov in opredeljena 
potreba po razvoju novega namenskega pravnega okvira Skupnosti za ustanavljanje 
evropskih raziskovalnih infrastruktur, ki vklju čujejo več držav članic.  
V tem kontekstu je Komisija v zakonodajni in delovni program za leto 2008 kot 
prednostno pobudo vklju čila predlog za oblikovanje „U REDBE o pravnem okviru 
Skupnosti za evropsko razvojno infrastrukturo (ERI)“.  
Za pripravo te pobude je b ilo izvedeno obsežno posvetovanje zainteresiranih strani. Za 
namene ocene u činka so bile informacije zbrane iz razli čnih virov; i) analiza, ki so jo 
izvedli strokovnjaki; ii) posvet ovanje zainteresiranih strani te r iii) prispevki medsektorske 
skupine in neodvisnega „posvetovalnega odbora“, ustanovljenega posebej za spremljanje te 
pobude.  
Obravnavale so se štiri možnosti:  
• možnost 1: možnost „neukrepanja na ravni EU“ ustreza sedanjim razmeram, v katerih 
poskuša vsak član konzorcija v za časnem postopku med obstoje čimi pravnimi oblikami 
opredeliti tisto, ki bi bila najp rimernejša za njegov projekt;  
• možnost 2 predstavlja „lažjo“ obliko intervenci je Evropske komisije, v okviru katere se 
tistim, ki so vklju čeni v izgradnjo evropski h infrastruktur, pomaga pri opredelitvi težav 
in potreb, izmenjavi informacij o na činih reševanja teh težav ter vzpostavitvi najboljših 
praks;  
• možnost 3 je, da Skupnost v skladu s členom 171 Pogodbe ES za vsak primer posebej 
ustanovi skupno podjetje, ka dar je to potrebno;  
• možnost 4 je bolj neposreden odziv na zad evno težavo. Predlaga zakonodajni ukrep, da 
se zagotovi nov pravni instrument, ki bo pr ilagojen potrebam evropskih raziskovalnih 
infrastruktur in ki bo dopolnjeval obstoje če oblike na nacionalni in evropski ravni; prav 
tako upošteva pooblastilo s strani zakonodaja lca Evropski komisiji za podeljevanje 
statusa „evropske raziskovalne infrastrukture“.  
Primerjalna ocena razli čnih možnosti jasno opredeljuje možnost 4 kot naju činkovitejši in 
najuspešnejši na čin doseganja ciljev  politik predloga.   
 
 
SL 4   SL  
Cilji politik  Možnost 1  Možnost 2  Možnos
t 3 Možno
st 4 
Olajšanje in pospešitev postopka ustanavljanja 
novih evropskih raziskovalnih infrastruktur   Splošno nizka Splošno nizka  Srednja  Visoka  
Povečanje števila evropskih raziskovalnih 
infrastruktur  Zelo nizka  Srednja  Srednja  Visoka  
Prispevanje k nadaljnjemu razvoju evropske 
politike za raziskovalne infrastrukture  Zelo nizka  Srednja  Srednja  Visoka  
Zagotovitev stroškovno u činkovitega postopka za 
ustanavljanje novih evropskih raziskovalnih 
infrastruktur  Splošno nizka  Splošno nizka  Nizka Visoka  
Zagotovitev vseh lastnosti, ki jih mora imeti 
pravna oblika za evropske raziskovalne 
infrastrukture  Odvisno od 
sistema  Odvisno od 
sistema  Srednja  Visoka  
Izboljšanje pozitivne podobe EU na mednarodni 
ravni z okrepitvijo evropskega raziskovalnega 
prostora  Zelo nizka  Srednja  Srednja  Visoka  
Prispevanje k uresni čevanju socialno-
gospodarskih, okoljskih in družbenih vplivov  Splošno nizka  Srednja  Srednja  Visoka