Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 471/11)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1)

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Colinele Dobrogei“

PGI-RO-A0612-AM03

Datum obvestila: 28. september 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Sprememba geografskega območja proizvodnje z vključitvijo novih krajev

Zahtevano je bilo, da se razmejeno območje za proizvodnjo vin z ZGO „Colinele Dobrogei“ posodobi z vključitvijo občine Baia z vasjo Baia v okrožju Tulcea.

Občina Baia se nahaja na jugovzhodu okrožja Tulcea, pri čemer na severu meji na občino Stejaru, na jugozahodu na občino Beidaud, na vzhodu na občino Ceamurlia de Jos in na jugu na okrožje Constanța. Vas Baia se nahaja 57 km od mesta Tulcea, ki je sedež okrožja, in 20 km od mesta Babadag, ki je del razmejenega območja proizvodnje za ZGO.

Ugodne ekološke, talne in podnebne razmere v občini oziroma vasi Baia so podobne tistim na območju ZGO „Colinele Dobrogei“, saj ležita znotraj upravnega območja ter v neposredni bližini mest in vasi, ki so zajeti v geografsko označbo in v katerih se trenutno proizvajajo kakovostna vina.

Zaradi podnebnih razmer v občini Baia, skupaj z osončenostjo in svetlobno energijo za sintezo organskih snovi, so za grozdje in posledično mošt značilne velike koncentracije sladkorja. Rezultat tega so mirna vina, ki so polna in oljnata, hkrati pa sveža ter imajo slamnato rumeno do rumeno barvo z zelenkastimi odsevi, cvetlične (bezeg, akacija) in sadne (eksotično sadje) arome ter podobno kompleksno aromo in organoleptične lastnosti, kot jih imajo mirna vina z geografsko označbo „Colinele Dobrogei“.

Spremenjena sta bila poglavje III specifikacije proizvoda in točka 6 enotnega dokumenta.

2. Vključitev dodatnih tehnoloških praks za proizvodnjo nekaterih vrst vina

V specifikacijo proizvoda so bili dodani nekateri pogoji pri tehnoloških praksah (postopkih) za vinifikacijo belih vin iz rdečega grozdja ter mirnih vin rosé in mirnih oranžnih vin iz belega grozdja (postopek maceracije kožic v belem grozdnem moštu).

Zaradi novih trendov potrošnje in priljubljenosti vrst vina rosé, za proizvodnjo katerih se uporabljajo različne tehnološke prakse, je za tovrstna mirna vina vse več zanimanja.

Spremenjena sta poglavje X specifikacije proizvoda in točka 5.1 enotnega dokumenta.

3. Vključitev novih sort vinske trte kot glavnih sort za pridelavo vina

Specifikacija proizvoda je bila dopolnjena z novimi sortami vinske trte, dovoljenimi za pridelavo vin, in sicer crâmpoșie selecționată, busuioacă de bohotin in băbească gri.

Crâmpoșie selecționată je romunska sorta vinske trte, ki se goji v pokrajini Dobrudža.

Območje ZGO „Colinele Dobrogei“, ki je primerno za pozne trgatve, omogoča, da sorte vinske trte z debelo kožico, kot je crâmpoșie selecționată, popolnoma dozorijo in se tako lahko uporabijo za pridelavo uravnoteženih sadnih vin s svežim vonjem in cvetico ter sadnimi (hruška, zeleno jabolko) in včasih cvetličnimi notami v okusu, ki je dolgotrajen, s pridihom agrumov in mineralen. Kar zadeva videz, je barva vina lahko rumena s kristalnim sijajem in rahlimi zelenkastimi odsevi.

V grozdju sorte busuioacă de bohotin se običajno nakopičijo velike količine sladkorja, kar povečuje kakovost arome, ki je značilna za sorto busuioacă. Vino med pridelavo razvije svetlo rožnato barvo z odtenki vrtnic, arome po jagodah ali gozdnih jagodah in intenziven sadni okus s srednjo vsebnostjo kislin.

Băbească gri je romunska sorta vinske trte, ki po predelavi v vino daje značilne note svežega cvetja in sadja ter zelenih jabolk in rahel pridih akacijevega medu in satja. Vino ima lahko po kratkotrajni maceraciji grozdja rahle rumenkasto bele, zelenkasto rumene ali rožnate odtenke.

Spremenjeni so poglavje IV specifikacije proizvoda ter točki 4 in 7 enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Colinele Dobrogei

2. Vrsta geografske označbe:

ZGO – zaščitena geografska označba

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vina

–

1. Bela vina in vina rosé

KRATEK OPIS

Bela vina in vina rosé

Barva: zelenkasto rumena, ki včasih prehaja v zlato, slamnato rumena, bleda/srednje intenzivna lososovo rožnata. Vonj in okus: aroma sveže pokošene trave in cvetov akacije, cvetica s pridihom sladkih mandljev; zaradi visoke vsebnosti sladkorja imajo vina polno telo in zaokrožen značaj z notami breskve, marelice in manga; uravnotežen okus, pri čemer polnost telesa ne izstopa; vonj vin razkriva note travniških cvetlic, medu, praženja in vrtnic; za aromatične sorte je značilen rahel pridih agrumov, za starana vina (pridelana z aromatičnimi sortami) pa dolgotrajnejše note satja.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 15,00 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10,00 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 200

2. Rdeča vina

KRATEK OPIS

Rdeča vina

Barva: rubinasto rdeča, granatno rdeča, škrlatno rdeča, temno rdeča. Vonj in okus: intenzivnost barve prinaša sveže arome gozdnih sadežev s pridihom slive, žameten občutek v ustih in oljnatost, arome svežih malin, rdečega ribeza, brusnic, višenj, nageljnovih žbic, robid in borovnic; vina imajo taninsko strukturo in značaj, izpopolnjeno cvetico, ki spominja na borovnice in nageljnove žbice, z notami popra in začimb, vanilje (v primeru kratkotrajnega staranja) in ameriške češnje ter optimalno vsebnost kislin; primerna so za staranje v hrastovih sodih.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 15,00 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10,00 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 150

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1. Pridelava zunaj razmejenega območja Ustrezna omejitev pri pridelavi vin Vina z ZGO „Colinele Dobrogei“ se lahko pridelujejo tudi na območju v bližini razmejenega območja, in sicer v isti upravni enoti, sosednji upravni enoti ali na sosednjih območjih z geografskimi označbami. Nacionalni organ za vinsko trto in proizvode vinske trte (Oficiul Național al Viei și Produselor Vitivinicole – ONVPV) je treba o uporabi tega odstopanja obvestiti 48 ur vnaprej.

2. Postopek pridelave Posebni enološki postopek Mešanje je dovoljeno. Potekati mora v skladu z veljavno zakonodajo.

3. Enološki postopek Posebni enološki postopek Vina rosé se lahko pridelajo tudi iz sort vinske trte, ki se uporabljajo za pridelavo rdečih vin, in sicer z uporabo tehnike kratkotrajne maceracije in ohranitvijo značilnosti teh sort.

4. Enološki postopek Posebni enološki postopek Proizvodnja belih vin iz rdečih sort Številni proizvajalci nameravajo uvesti tehnologije za izkoriščanje aromatičnega potenciala sort, kot je pridelava belih vin iz rdečega grozdja, vrste vina, ki se imenuje blanc de noirs. Pri takem načinu pridelave belih vin iz rdečega grozdja se izkorišča potencial teh sort, rezultat pa so nekoliko močnejša vina, za katera je značilen rahlo rastlinski okus s prevladujočimi nežnimi aromami robid, limete, grenivke in rumenih sliv. Vsebnost kislin poudarja svežino vina. Mirna vina rosé iz belega grozdja – grozdje sort pinot gris, băbească gri ali traminer roz ima kožice v odtenkih svetlo vijoličaste, ki so pri sortah pinot gris in băbească gri vijoličasto sivi in sivo modri, pri sorti traminer roz pa biserno rožnati in sivkasto rožnati. Te sorte dajejo mirna vina z rumenkasto belimi, slamnato rumenimi do rožnatimi odtenki. Vinarji se lahko odločijo za proizvodnjo tako mirnih belih vin kot tudi vin rosé, pri čemer se slednja pridobivajo z maceracijo. Mirna oranžna vina iz belega grozdja Tehnologija za proizvodnjo teh vin vključuje postopek maceracije kožic v belem grozdnem moštu, pri čemer je čas maceracije odvisen od intenzivnosti barve, ki jo želi vinar doseči pri končnem vinu. Barva: jantarno rumena/jantarna, s kompleksno strukturo in aromatično cvetico, ki spominja na cvetove limete, med, pomarančno lupino in suho sadje. Okus: bogat, polnega telesa in z zelo izrazitim elementom kislosti, ki ga še poudarja intenzivna mineralnost.

5.2. Največji donosi

1. Grozdje sort petit verdot in sangiovese 14 000 kilogramov grozdja na hektar

2. Grozdje sorte viognier 14 500 kilogramov grozdja na hektar

3. Grozdje sort negru de drăgășani, crâmpoșie selecționată in băbească gri 15 000 kilogramov grozdja na hektar

4. Grozdje sort cabernet sauvignon, malbec in mourvèdre 15 400 kilogramov grozdja na hektar

5. Grozdje sorte busuioacă de bohotin 16 000 kilogramov grozdja na hektar

6. Grozdje sort chardonnay in pinot gris 16 300 kilogramov grozdja na hektar

7. Grozdje sorte Semillon 16 600 kilogramov grozdja na hektar

8. Grozdje sort muscat ottonel, pinot noir, syrah, burgund mare in băbească neagră 17 100 kilogramov grozdja na hektar

9. Grozdje sort sauvignon, riesling italian, riesling de rhin, merlot, fetească neagră, fetească regală, fetească albă in tămâioasă românească 18 000 kilogramov grozdja na hektar

10. Grozdje sort traminer aromat, traminer roz, crâmpoșie, columna, aligoté, iordană, aromat de iași in rkațiteli 18 000 kilogramov grozdja na hektar

11. Grozdje sort saint emilion, novac, mamaia, cristina in alicante Bouschet 18 000 kilogramov grozdja na hektar

12. Grozdje sort petit verdot in sangiovese 105 hektolitrov na hektar

13. Grozdje sorte viognier 109 hektolitrov na hektar

14. Grozdje sort negru de drăgășani, crâmpoșie selecționată in băbească gri 112 hektolitrov na hektar

15. Grozdje sort cabernet sauvignon, malbec in mourvèdre 115 hektolitrov na hektar

16. Grozdje sorte busuioacă de bohotin 120 hektolitrov na hektar

17. Grozdje sort chardonnay in pinot gris 122 hektolitrov na hektar

18. Grozdje sorte semillon 124 hektolitrov na hektar

19. Grozdje sort muscat ottonel, pinot noir, syrah, burgund mare in băbească neagră 128 hektolitrov na hektar

20. Grozdje sort sauvignon, riesling italian, riesling de rhin, merlot, fetească neagră, fetească regală, fetească albă in tămâioasă românească 135 hektolitrov na hektar

21. Grozdje sort traminer roz, traminer aromat, crâmpoşie, columna, aligoté, iordană, aromat de iaşi in rkaţiteli 135 hektolitrov na hektar

22. Grozdje sort saint emilion, novac, mamaia, cristina in alicante bouschet 135 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Okrožje Constanța:

mesto Murfatlar – Murfatlar in Siminoc,

občina Valu lui Traian – vas Valu lui Traian,

občina Poarta Albă – vasi Poarta Albă in Nazarcea,

mesto Ovidiu – občina Ovidiu in vas Poiana,

občina Ciocârlia – vas Ciocârlia,

mesto Medgidia – Medgidia, Remus Opreanu in Valea Dacilor,

občina Castelu – vasi Castelu, Cuza Vodă in Nisipari,

občina Siliștea – vas Siliștea,

občina Tortoman – vas Tortoman,

občina Peștera – vasi Peștera in Ivrinezu Mic,

občina Mircea Voda – vasi Mircea Voda, Satu Nou, Țibrinu, Saligny, Stefan cel Mare in Gherghina,

občina Adamclisi – vasi Adamclisi, Abrud, Hațeg, Urluia in Zorile,

mesto Cernavodă – občina Cernavodă,

občina Seimeni – vasi Seimeni in Seimenii Mici,

občina Rasova – vasi Rasova in Cochirleni,

občina Mihai Viteazu – vasi Mihai Viteazu in Sinoie,

občina Istria – vasi Istria in Nuntași,

občina Cogealac – vasi Cogealac, Tariverde in Fântânele,

mesto Mangalia,

mesto Hârșova,

občina Chirnogeni – vas Chirnogeni,

občina 23 August – vas 23 August,

občina Horia – vasi Horia in Tichilești,

občina Crucea – vas Crucea,

občina Topalu – vas Topalu,

občina Ciobanu – vas Ciobanu,

občina Gârliciu – vas Gârliciu,

občina Saraiu – vas Saraiu,

občina Cobadin – vas Viișoara,

okrožje Tulcea:

mesto Babadag,

občina Sarichioi – vasi Enisala, Visterna, Zebil in Sabangia,

občina Valea Nucarilor – vasi Valea Nucarilor, Agighiol in Iazurile,

mesto Tulcea,

občina Ostrov – vasi Ostrov in Piatra,

občina Somova – vasi Somova, Mineri, Parcheș,

občina Niculițel – vas Niculițel,

občina Izvoarele – vasi Izvoarele in Alba,

občina Valea Teilor – vas Valea Teilor,

občina Frecăţei – vasi Teliţa in Poşta,

mesto Isacea,

občina Luncavița – vas Luncavița,

občina Văcăreni – vas Văcăreni,

občina Jijila – vas Jijila,

mesto Măcin,

občina Greci – vas Greci,

občina Cerna – vas Cerna,

občina Carcaliu – vas Carcaliu,

občina Baia – vas Baia.

7. Sorte vinske trte

Alicante bouschet N – alicante henri bouschet

Aligoté B – plant de trois, plant gris, vert blanc in troyen blanc

Aromat de iași B

Burgund mare N – grosser burgunder, grossburgunder, blaufrankisch, kekfrankos, frankovka in limberger

Busuioacă de bohotin Rs – schwarzer muscat, muscat fioletovâi, muscat violet cyperus in tămâioasă violetă

Babeasca gri G

Băbească neagră N – grossmuttertraube, hexentraube, crăcana, rară neagră, căldărușă in serecsia

Cabernet sauvignon N – petit vidure in burdeos tinto

Chardonnay B – gentil blanc, pinot blanc in chardonnay

Columna B

Cristina N

Crâmpoșie B

Crâmpoşie selecţionată B

Fetească albă B – păsărească albă, poama fetei, mädchentraube, leanyka in leanka

Fetească neagră N – schwarze mädchentraube, poama fetei neagră, păsărească neagră in coada rândunicii

Fetească regală B – königliche mädchentraube, königsast, kiralyleanka, dănășană in galbenă de ardeal

Iordană B – iordovană in iordan

Malbec N – cotes rouges, pied de perdrix in plant d’arles

Mamaia N

Merlot N – bigney rouge

Mourvedre N

Muscat ottonel B – muscat ottonel blanc

Negru de Drăgășani N

Novac N

Petit verdot N

Pinot gris G – affumé, grauer burgunder, grauburgunder, grauer mönch, pinot cendré, pinot grigio in ruländer

Pinot noir N – blauer spätburgunder, burgund mic, burgunder roter in klăvner morillon noir

Riesling de rhin B – weisser riesling in white riesling

Riesling italian B – olasz riesling, olaszriesling in welschriesling

Rkatiteli B – dedali rkatiteli in korolioc rkatiteli

Saint emilion B – trebbiano toscano in ugni blanc

Sangiovese N – brunello di Montalcino in morellino

Sauvignon B – sauvignon verde

Syrah N – shiraz in petit syrah

Semillon B – semillon blanc

Traminer rose Rs – rosetraminer, savagnin rose in gewürztraminer

Traminer aromat alb B

Tămâioasă românească B – rumänische weihrauchtraube in tamianka

Viognier B – petit vionnier, viogne, galopine in vugava bijela

8. Opis povezave

8.1. Podatki o geografskem območju

Območje obsega ozemlje pokrajine Dobrudža v jugovzhodni Romuniji, ki jo razmejujejo spodnji tok Donave (na zahodu in severu), Črno morje (na vzhodu) in meja z Bolgarijo (na jugu). Zanjo so značilni planotast svet s puhličasto podlago ter ekološke, talne in podnebne razmere, ki se uvrščajo v kategoriji stepe in gozdne stepe. Vsi ti elementi prispevajo k oblikovanju ekološkega okolja, ki je ugodno za gojenje vinske trte.

Večina vinogradov leži na puhličasti geološki podlagi (debeli od 3 m do 40 m), ki jo deloma prekrivajo avtohtone ali premeščene trde stare kamnine (iz predpaleozojske, paleozojske, mezozojske in terciarne dobe).

Severna Dobrudža je večinoma gorata (visokogorja z zavarovanimi depresijami na nadmorski višini od 100 m do 467 m), za južno Dobrudžo pa je značilna strukturna ploščata planotasta pokrajina (pod 200–300 m). Ti dve vrsti pokrajin ločuje večinoma hribovita erozijska planota osrednje Dobrudže (250–350 m).

To je romunska regija z najmanj padavinami in podzemnimi vodami: njihova razpoložljivost je razdrobljena, voda pa je pogosto bolj mineralizirana. To stanje se blaži z zajezitvijo in zbiranjem vode ter namakanjem.

Značilno celinsko podnebje delno omili bližina Črnega morja ter močvirij in delte reke Donave. Povprečna letna temperatura znaša približno 11 °C, pri čemer razlika med srednjo januarsko in srednjo julijsko temperaturo presega 25 °C, razlika med skrajnima vrednostma, izmerjenima v več letih, pa znaša več kot 75 °C. Povprečna letna količina padavin je pogosto manjša od 400 mm. Prednost območja so dobre temperaturne razmere: gre za eno najtoplejših romunskih regij (osončenost presega 120–125 kalorij na kvadratni centimeter, trajanje osončenosti je 2 200 ur, povprečne dnevne pozitivne temperature v letu pa dosegajo 4 000–4 200 °C), kar omogoča zorenje in celo prezrelost grozdja.

Na vinorodnih območjih močno prevladujejo conalna tla, in sicer stepski molisoli (kastanozjomi in černozjomi) in gozdnostepski molisoli (černozjomi, bogati s kalcijem, redkeje pa glinasti iluvialni černozjomi, rendzina in grejzemi), ki so večinoma na puhličasti podlagi.

8.2. Podatki o proizvodu

Vina z ZGO „Colinele Dobrogei“ so lahko bela, rdeča ali rosé.

Bela vina in vina rosé so bistra, zelenkasto-rumene do zlato rumene barve oziroma bledo ali srednje intenzivne lososovo rožnate barve ter imajo žameten okus.

Kar zadeva vonj in okus, prevladujejo cvetlične note. Vina imajo visoko vsebnost sladkorja in so dobro zaokrožena z notami medu, vrtnic, agrumov pri aromatičnih sortah in včasih satja pri staranih vinih, pridelanih z aromatičnimi sortami.

Rdeča vina so žametna v ustih in rubinasto rdeče, granatno rdeče, intenzivno škrlatno rdeče ali temno rdeče barve.

Vonj in okus prinašata sveže arome zrelih gozdnih sadežev s pridihom sliv, žameten občutek v ustih in oljnatost ter arome svežih malin, rdečega ribeza, brusnic, robid in borovnic. Vina imajo taninsko strukturo in značaj, cvetico, ki spominja na borovnice in nageljnove žbice, in včasih izrazito poprasto noto, vina, starana za kratek čas, pa aromo vanilje. Primerna so za staranje v hrastovih sodih.

8.3. Vzročna medsebojna povezava

Posebnost vin z ZGO „Colinele Dobrogei“ je mošt, ki se uporablja za njihovo pridelavo. To je povezano s sortami vinske trte, ki jim ustrezata dobra osončenost (temperature so med najtoplejšimi v Romuniji) in malo padavin. Zaradi teh dejavnikov grozdje ustrezno dozori, mošt pa ima visoko vsebnost sladkorja. Na tem območju se čuti tudi vpliv morja, ki je ugoden zlasti jeseni, saj uravnava temperaturo. Donava ima močan vpliv v mestu Cernavodă, zlasti na vinograde v neposredni bližini. Tla, bogata s kalcijevim karbonatom, so pomemben dejavnik kakovosti vin. H kakovosti vin prispevajo blagodejni vpliv bližnjih jezer Razim in Sinoe, tla, primerna za gojenje vinske trte, in to, da so vina uravnotežena v alkoholu in kislinah ter imajo izrazite organoleptične lastnosti (arome cvetlic in gozdnih sadežev, začimbne note).

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, druge zahteve)

Pogoji za končni proizvod

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

odstopanje od pridelave na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Vina se lahko shranjujejo in stekleničijo zunaj območja, na katerem se goji vinska trta, če se o tem ustrezno obveščeni pristojni organi.

Polnjenje in stekleničenje lahko potekata v isti upravni enoti, sosednji upravni enoti ali na sosednjih območjih z geografskimi označbami.

V tem primeru je treba na etiketi navesti proizvajalca ali polnilnico in kraj polnjenja, kot je ustrezno.

V zvezi s stekleničenjem in glede na komercialne zahteve trga EU in izvoznih trgov se lahko vina z ZGO „Colinele Dobrogei“ prodajajo neustekleničena.

Organe je treba o pošiljkah neustekleničenega vina obvestiti prek lokalne inšpekcijske službe. Pošiljke neustekleničenega vina morata spremljati ustrezna dokumentacija in potrdilo o tem, da se zaščitena označba lahko uporablja in da se vino lahko trži.

Povezava do specifikacije proizvoda

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_ig_colinele_dobrogei_modif_cf_cerere_3_2021_modif_anterioare_cerere_989_18.05.2022_no_track_changes_0.pdf

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.