Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2019/C 231/07)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 z dne 17. oktobra 2018 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Crémant de Bordeaux“

Referenčna številka: PDO-FR-A0488-AM03

Datum obvestila: 16. januar 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Razmejeno območje parcel

Opis spremembe in razlogi zanjo

Posodobljeni so datumi, ko je pristojni nacionalni organ odobril spremembe razmejenega območja parcel za ZOP „Crémant de Bordeaux“, navedeni v prilogi k specifikaciji proizvoda za označbo. Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za proizvodnjo zadevne kontrolirane označbe porekla.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

2. Geografsko območje: redakcijska sprememba

Opis spremembe in razlogi zanjo

Da bi se upoštevale upravne združitve občin, je spremenjen oddelek 1(a) točke IV specifikacije proizvoda, ne da bi to vplivalo na ozemlje območja proizvodnje ZOP „Crémant de Bordeaux“.

Občini Cantenac in Margaux sta črtani, dodana pa je občina Margaux-Cantenac.

Občine Aubie-et-Espessas, Saint-Antoine in Salignac so se združile v občino Val de Virvée.

Občini Castets-en-Dorthe in Castillon-de-Castets sta se združili v občino Castets et Castillon.

Občina Civrac-de-Dordogne je postala Civrac-sur-Dordogne.

Posledično je spremenjena točka 2.6 enotnega dokumenta.

3. Povezava z geografskim območjem

Opis spremembe in razlogi zanjo

V prvem odstavku oddelka 1(a) točke X poglavja I specifikacije proizvoda je spremenjeno število občin na geografskem območju, in sicer s 501 na 497 zaradi združitve občin in s 542 na 538 vseh občin v departmaju Gironde.

Posledično je spremenjena točka 2.8 enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Crémant de Bordeaux (fr)

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

5. Kakovostno peneče vino

4. Opis vina

Kakovostna peneča bela vina ali vina rosé

Vina imajo najmanj 9-odstotni naravni volumenski delež alkohola.

Po sekundarnem vrenju imajo vina:

— volumenski delež skupnega alkohola ≥ 11 %,

— vsebnost hlapnih kislin ≤ 18 meq/L,

— vsebnost skupnega žveplovega dioksida ≤ 150 mg/L,

— v primeru obogatitve mošta volumenski delež skupnega alkohola ≤ 13 %.

Vina imajo sijočo barvo z obstojno peno ter dolg in saden pookus.

Bela vina, za katera so značilni drobni mehurčki in sijoča barva, so sveža in živahna vina, zlasti če so pridelana iz sort sauvignon B in sémillon B. Med donegovanjem na finih drožeh se razvijejo zrelejše aromatične note, ki jih pogosto spremljajo note masla ali opečenca.

Vina rosé, pridelana predvsem iz sort merlot N in cabernet franc N, pa se izražajo s sadnimi notami. Ta vina naj bi se pila mlada.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin v miliekvivalentih na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Osnovni enološki postopki

Gostota nasada

razdalja

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 000 trsov na hektar; razdalja med vrstami ne sme biti večja od dveh metrov in pol, razmik med trsi v isti vrsti pa mora biti manjši od 0,85 metra.

Ta gostota zasaditve se lahko zmanjša na 3 300 trsov na hektar; v tem primeru razdalja med vrstami ne sme biti večja od treh metrov, razmik med trsi v isti vrsti pa mora biti manjši od 0,85 metra.

Pravila rezi

Pridelovalna praksa

Dovoljeni sta samo kratka (kratki rezniki) in dolga (šparoni) rez.

Pri sortah merlot N, muscadelle B in sémillon B število očes po obrezovanju ne sme preseči 50 000 na hektar in 20 na trs.

Pri drugih sortah število očes po obrezovanju ne sme preseči 60 000 na hektar in 22 na trs.

Rez vinske trte se izvede najpozneje na stopnji razvitih listov (fenofaza 9 po Lorenz).

Prevoz obranega grozdja

Pridelovalna praksa

Grozdje se prevaža v odprtih posodah, ki so lahko napolnjene največ do višine 0,60 m.

Sprejem in stiskanje

Posebni enološki postopek

Grozdje, namenjeno pridelavi belega vina, se celo strese v stiskalnico.

Prepovedana je uporaba kakršnega koli sistema za odcejanje in mečkanje, ki vključuje spiralni vijak.

Prepovedana je uporaba kakršnega koli sistema za stiskanje obranega grozdja, ki vključuje spiralni vijak ali verižne stiskalnice.

Obvezna je naprava za tehtanje, prilagojena vrsti posod, v katerih je obrano grozdje.

Med polnjenjem in dovajanjem grozdja v stiskalnico mora grozdje ostati celo. Zlasti je treba preveriti ali odstraniti kakršen koli sistem ali pripomoček proti zamašitvi, ki poškoduje grozdje.

Stiskalnica se naenkrat napolni s količino, ki ustreza njeni zmogljivosti. Z manjšo količino se napolni izjemoma.

Ločevanje moštov je obvezno.

Samotok, ki nastane v sistemu za dovajanje obranega grozdja, se loči in se ne upošteva pri izračunu količine mošta iz zadnjega stiskanja (rebêches). Ta se pošlje v destilacijo pred 31. julijem tekočega tržnega leta.

Obvezno je vsakodnevno spiranje stiskalnice.

Obvezno je vsakodnevno spiranje posod za obrano grozdje.

Tla v sprejemnici in stiskalnici morajo biti enostavna za čiščenje.

Obogatitev

Posebni enološki postopek

Vsebnost fermentirnega sladkorja v osnovnih vinih, ki so bila obogatena, je ≤ 5 g/l.

V primeru obogatitve mošta volumenski delež skupnega alkohola v vinih po sekundarnem vrenju ne presega 13 %.

(b) Največji donosi

78 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev ter proizvodnja, obdelava, donegovanje in pakiranje vina na podlagi uradnega geografskega kodeksa z dne 19. junija 2017 potekajo na ozemlju naslednjih občin departmaja Gironde:

Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Arbis, Arcins, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Birac, Blaignac, Blaignan, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Cantois, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Escoussans, Espiet, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, La Brède, La Lande-de-Fronsac, La Réole, La Rivière, La Roquille, La Sauve, Labarde, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamarque, Lamothe-Landerron, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Le Bouscat, Le Fieu, Le Haillan, Le Nizan, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Le Pout, Le Puy, Le Taillan-Médoc, Le Tourne, Le Verdon-sur-Mer, Léogeats, Léognan, Les Artigues-de-Lussac, Les Billaux, Les Eglisottes-et-Chalaures, Les Esseintes, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Les Peintures, Les Salles, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Marcillac, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Portets, Préchac, Preignac, Prignac-en-Médoc, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, Rimons, Riocaud, Rions, Roaillan, Romagne, Roquebrune, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Blaye, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Estèphe, Saint-Etienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Uzeste, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac in Yvrac.

7. Glavne sorte vinske trte

Sauvignon gris G

8. Opis povezave

Geografsko območje ima zaradi bližine prostranih vodnih površin (Atlantski ocean, ustje reke Gironde, dolini rek Garone in Dordogne), ki imajo pomembno vlogo pri termoregulaciji, razmeroma enotne ugodne podnebne razmere za vinogradništvo. Vendar oceanski vplivi, ki omilijo spomladansko pozebo, slabijo z oddaljevanjem od morja in velikih dolin ter približevanjem gozdnim masivom Landes, Saintonge in Double Périgourdine. Zaradi teh značilnosti so skrajni sever ter jug in jugozahod geografskega območja slabo posajeni s trto. Geografsko območje se razprostira na ozemlju 497 od 538 občin departmaja Gironde, pri čemer je izključen jugozahod departmaja, kjer se ne ukvarjajo z vinogradništvom, ampak z gozdarstvom.

Bordojske sorte vinske trte, ki se gojijo v oceanskem podnebju, je bilo od 17. in 18. stoletja treba opirati s koli, nato pa so se razširili špalirji, ki so zagotovili ustrezne količine grozdja za trgatev ter zadostne listne površine za pravilno klorofilno sintezo in optimalno zrelost grozdja.

Trgatev ob optimalni zrelosti zagotavlja odlično ravnotežje med sladkobo in kislostjo, ki daje potrebno svežino in je hkrati nujno za dobro sekundarno vrenje.

Zaradi različnih tipov tal in različne izpostavljenosti je bilo treba izbrati različne sorte in jih prilagoditi značilnostim okolja, kar je tudi razlog za to, da so se v preteklosti usmerili v zvrstna vina. Tako je mogoče opredeliti štiri različne tipe:

— ilovnato-apnenčasta tla in lapornato-apnenčasta tla, ki so zelo razširjena na pobočjih gričev, kjer zelo dobro uspeva merlot N,

— silikatna tla, pomešana z ilovico in apnenčastimi elementi, ki so izredno primerna na primer za merlot N in sauvignon B,

— tip „boulbènes“ z drobnimi silikatnimi elementi, ki sestavljajo rahlejša tla, primerna za proizvodnjo osnovnih vin iz belih sort,

— prodnata tla, sestavljena iz gramoza, zaobljenega kremenjaka ter drobnejšega in debelejšega peska, ki tvorijo dobro odcedne in vroče terase, ki so izredno primerne za vinsko trto, zlasti sorto cabernet sauvignon N.

Pridelovalci upravljajo postopek mešanja na podlagi izkušenj z ločeno pridelavo vina iz sort vinske trte. Sestava mešanic temelji na izpopolnjenem znanju in veščinah glede na sorto in letnik, da se zagotovi določeno stalno ravnotežje med kislostjo in sadežnostjo vin.

Ker grozdje med trgatvijo in prevozom ostane celo, pravila stiskanja pa so strogo določena s specifikacijo proizvoda, se ohrani bistrost soka. Omejeno žveplanje je nujno za kakovostno sekundarno vrenje. Z donegovanjem na finih drožeh, da se razvijejo terciarne arome, se še poveča kompleksnost vin.

Bordojski vinogradniki so bili s svojim pristaniščem in tesnimi zgodovinskimi povezavami z drugimi narodi, zaradi katerih se je zelo zgodaj razvila strukturirana in živahna trgovina, vedno usmerjeni v preostale dele sveta, pri čemer so izkoriščali ali razširjali tehnične inovacije in spodbujali dinamiko kmetijskih gospodarstev, kar jim je omogočilo, da so utrdili, razvili in izvažali svoje znanje in veščine, ob tem pa vedno spoštovali prastare običaje.

Bordojski vinogradniki so se vse od vzpostavitve privilegiranih povezav z Anglijo v 12. stoletju do osvojitve azijskih trgov, ki so zdaj odprti proizvodom iz grozdja in vina, znali prilagoditi razvoju trgov in hkrati spoštovati okolje, v katerem raste vinska trta. Raznolikost proizvodov je tako velika in o tej dinamiki pričajo vina „Crémants de Bordeaux“, ki se pridelujejo v vse večjih količinah.

Čeprav „Crémant de Bordeaux“ predstavlja le del vinogradniške proizvodnje bordojske regije, ponazarja bogastvo možnosti, ki jih ponujajo tradicionalne sorte vinske trte, ter tradicionalno sposobnost prilagajanja vinarskih metod in inovativnost bordojskih vinogradnikov. Belo vino ali rosé „Crémant de Bordeaux“ združuje bordojske sorte in tradicionalne enološke postopke sekundarnega vrenja.

Vino „Crémant de Bordeaux“ ima sijočo barvo, obstojno peno ter dolg in saden pookus.

Bela vina, za katera so značilni drobni mehurčki in sijoča barva, so sveža in živahna vina, zlasti če so pridelana iz sort sauvignon B in sémillon B.

Med donegovanjem na finih drožeh se razvijejo zrelejše aromatične note, ki jih pogosto spremljajo note masla ali opečenca.

Vina rosé, pridelana predvsem iz sort merlot N in cabernet franc N, pa se izražajo s sadnimi notami. Ta vina naj bi se pila mlada.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe v zvezi z označevanjem.

Opis pogoja:

ime kontrolirane označbe porekla je izpisano na zamašku, in sicer na delu v vratu steklenice.

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede večja geografska enota, „Vin de Bordeaux“ ali „Grand Vin de Bordeaux“. Velikost črk za navedbo večje geografske enote niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Pakiranje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na opredeljenem geografskem območju.

Opis pogoja:

vsi postopki pridelave, od trgatve do degoržiranja, potekajo na geografskem območju.

Vina se pridelujejo izključno s sekundarnim vrenjem v steklenicah.

Stekleničenje vin poteka na geografskem območju ob upoštevanju postopka pridelave s sekundarnim vrenjem v steklenici.

Polnjenje v steklenice, v katerih poteka sekundarno vrenje, se lahko izvede šele tri mesece po datumu trgatve in ne prej kot 1. decembra, ki sledi trgatvi.

Vina se dajo na potrošniške trge po najmanj 12-mesečnem obdobju donegovanja po datumu polnjenja, ki se izvede vsaj en mesec po degoržiranju.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-34a23afb-32d1-416e-a4e3-e3861c548a21

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.