[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 1.3.2010

COM(2010)64 konč.

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o izkušnjah, pridobljenih z uporabo Uredbe (ES) št. 1365/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o statistiki prevoza blaga po celinskih plovnih poteh

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o izkušnjah, pridobljenih z uporabo Uredbe (ES) št. 1365/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o statistiki prevoza blaga po celinskih plovnih poteh

KAZALO

POVZETEK 3

1 UVOD 3

1.1 OZADJE IN CILJI 3

1.2 POLITIČNI OKVIR 4

1.3 IZVEDBENI PREDPISI 4

1.4 ZAJETJE DRŽAV ČLANIC IN DRUGIH DRŽAV 5

2 IZVAJANJE UREDBE 5

2.1 NEREŠENA VPRAŠANJA 5

2.1.1 Izpolnjevanje pravnih obveznosti 5

2.1.2 Obremenitev za države poročevalke zaradi izvajanja in rednega zagotavljanja podatkov 7

2.1.3 Proces zbiranja, urejanja in validacije podatkov 7

2.1.4 Metodološka vprašanja 7

2.2 REZULTATI 8

2.2.1 Pošiljanje in validacija podatkov 8

2.2.2 Metodološka navodila 8

2.2.3 Razširjanje podatkov 8

3 SKLEPNE UGOTOVITVE 9

3.1 KRATKOROČNI RAZVOJ 10

3.2 DOLGOROČNI RAZVOJ 10

KAZALO PREGLEDNIC

Preglednica 1: Skladnost z zahtevami Uredbe: pošiljanje podatkovnih nizov po letih 6

Preglednica 2: Tovorni promet po celinskih plovnih poteh po državah: podatki za leto 2008 in rast v letih 2007 in 2008. 9

POVZETEK

Uredba (ES) št. 1365/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki prevoza blaga po celinskih plovnih poteh[1] v členu 8 določa, da mora Komisija do 15. oktobra 2009 in po posvetovanju z Odborom za evropski statistični sistem (prej Odbor za statistični program) Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo o izvajanju Uredbe. Namen tega poročila je izpolnjevanje navedene zahteve.

Poročilo navaja ozadje, cilje in politični okvir zakonodaje. Nato obravnava vprašanja, povezana z izvajanjem in opisuje glavne dosežene rezultate. V zadnjem delu so navedene sklepne ugotovitve in možnosti za prihodnji razvoj.

Uredba je privedla do povečanja podrobnih informacij o evropskem tovornem prometu po celinskih plovnih poteh ter izboljšanja kakovosti in pravočasnosti podatkov. Države članice so si prizadevale izpolniti zahteve Uredbe in večina jih zagotavlja vse zahtevane podatke ob upoštevanju določenih rokov.

1 UVOD

1.1 OZADJE IN CILJI

Podatki o blagu, prepeljanem po celinskih plovnih poteh, so se začeli zbirati leta 1982 po Direktivi Sveta 80/1119/EGS. Ta stara direktiva je imela več pomanjkljivosti, ki so preprečevale ustrezno spremljanje tega načina prevoza. Uredba (ES) št. 1365/2006 je obravnavala te pomanjkljivosti in določila skupna pravila za statistične podatke o prevozu po celinskih plovnih poteh.

Uredba je bila pripravljena, da bi na tej podlagi Komisija, druge institucije EU, nacionalne vlade in širša javnost dobili primerljive, zanesljive, usklajene, redne in izčrpne statistične podatke o prevozu blaga po celinskih plovnih poteh v Evropski uniji.

Glavne zahteve Uredbe 1365/2006 so:

- zahtevane podatke morajo predložiti samo države članice, v katerih celotna količina letno prepeljanega blaga (po celinskih plovnih poteh) preseže milijon ton,

- obdobja opazovanja so četrtletna in letna; zaradi zmanjšanja obremenitve za države članice se mesečni podatki ne zahtevajo,

- zmanjšano zbiranje podatkov je določeno za tiste države članice, v katerih sicer ni mednarodnega ali tranzitnega prevoza po celinskih plovnih poteh, vendar v katerih celoten obseg letno prepeljanega blaga po celinskih plovnih poteh na nacionalni ravni preseže milijon ton,

- poenostavljeno razvrščanje vrste plovil in novo podatkovno polje zaradi ločevanja natovorjenih/praznih plovil in zabojnikov,

- podatki o prevozu tovora se zbirajo tudi za prevoz v zabojnikih,

- podatke o geografskem izvoru/cilju je treba zagotavljati na ravni NUTS 2.

1.2 POLITIČNI OKVIR

Prevoz po celinskih plovnih poteh ima pomembno vlogo (približno 5 do 6 % v tonskih kilometrih) v notranjem prevozu blaga v Evropi.

Glavne značilnosti prevoza po celinskih plovnih poteh v Evropi so:

- razpoložljivost širokega omrežja plovnih poti (več kot 37 000 km); 20 držav članic ima celinske plovne poti in 12 jih ima medsebojno povezano omrežje plovnih poti,

- zanesljivost, varnost in majhen vpliv na okolje,

- visoka stopnja varnosti; to je zlasti pomembno za prevoz nevarnega blaga,

- velika energetska učinkovitost; poraba energije na tonski kilometer je približno 17 % porabe energije v cestnem prevozu in 50 % porabe energije v železniškem prevozu.

Veliko je možnosti za povečanje deleža prevoza po celinskih plovnih poteh; to je zlasti primerno zaradi pogostih zastojev in težav glede zmogljivosti pri drugih načinih prevoza. Nadaljnji razvoj prevoza po celinskih plovnih poteh lahko pomaga zmanjšati zastoje na preobremenjenem cestnem omrežju na gosto naseljenih območjih.

Razvoj skupne prometne politike zahteva najboljše možno poznavanje obsega in razvoja prevoza po celinskih plovnih poteh. Bela knjiga Evropska prometna politika za leto 2010 : čas odločitve[2] je opredelila cilj skupne prometne politike: pomoč Evropejcem pri zagotovitvi uspešnih in učinkovitih prevoznih sistemov. Ta cilj se je ohranil v Vmesnem pregledu Bele knjige[3], čeprav je bil bolj usmerjen v zagotavljanje trajnostne mobilnosti v Evropi. Statistični podatki Skupnosti o prevozu po celinskih plovnih poteh se uporabljajo za oblikovanje, spremljanje in vrednotenje prometnih in tudi drugih politik EU, na primer delovanja notranjega trga. Zbiranje podatkov je tudi v pomoč pri spodbujanju prevoza po celinskih plovnih poteh in pri vključevanju tega prevoza v intermodalno logistično verigo.

1.3 IZVEDBENI PREDPISI

Uredba 1365/2006 Komisiji podeljuje izvedbena pooblastila, ki se v skladu s členoma 9 in 10 izvajajo po postopku komitologije. Eurostat je ta postopek uporabil za sprejetje niza predpisov, ki zajemajo različne vidike izvajanja. Ti predpisi se sprejemajo v obliki uredb Komisije po izdaji mnenja Odbora za evropski statistični sistem.

Doslej sta bili sprejeti dve izvedbeni uredbi Komisije.

Uredba Komisije 425/2007[4] določa obširen niz izvedbenih ureditev, vključno z izčrpnim seznamom opredelitev, obrazložitev in smernic sporočanja podatkov. Podrobno tudi opisuje zahtevane datoteke in sredstvo za pošiljanje.

Cilj Uredbe Komisije 1304/2007[5] je predvsem vzpostavitev NST 2007 kot enotne klasifikacije prepeljanega blaga.

1.4 ZAJETJE DRŽAV ČLANIC IN DRUGIH DRŽAV

Uredba 1365/2006 se uporablja neposredno in v celoti v vseh državah članicah. Ni je treba prenesti v nacionalno zakonodajo.

V skladu z zahtevami Uredbe je podatke dolžno zagotavljati 13 držav članic (BE, BG, CZ, DE, FR, LU, HU, NL, AT, PL, RO, SK in UK). Kakor je navedeno v členu 2 Uredbe, za Združeno kraljestvo velja zmanjšano zagotavljanje podatkov.

Čeprav Uredba tega ne zahteva, tri države članice (FI, IT in LT) podatke zagotavljajo prostovoljno. Šest držav članic (BE, BG, CZ, LU, HU in RO) prostovoljno pošilja tudi neobvezne podatke (ladijski promet, prevoz nevarnega blaga in število nesreč).

Od držav kandidatk je Hrvaška zagotovila četrtletne podatke in zmanjšani podatkovni niz E1 za referenčno leto 2007. Za referenčno leto 2008 je Hrvaška zagotovila vse podatke, ki jih zahteva Uredba in prostovoljno tudi podatke o prevozu nevarnega blaga.

2 IZVAJANJE UREDBE

2.1 NEREŠENA VPRAŠANJA

2.1.1 Izpolnjevanje pravnih obveznosti

Skladnost z obveznostmi zagotavljanja podatkov, opredeljenimi v Uredbi, se je v obravnavanem obdobju izboljšala. Vse države članice so predložile vse obvezne podatkovne nize in samo v nekaterih primerih so zamudile rok, določen v Uredbi. Do zamud prihaja predvsem zaradi uvedbe novih postopkov za izpolnjevanje zahtev Uredbe in pričakuje se, da jih v bližnji prihodnosti ne bo več.

Preglednica 1 prikazuje pošiljanje podatkov za obdobje 2007–2008 po podatkovnih nizih in periodičnosti. Podatkovna niza D1 in D2 sta četrtletna, vsi drugi podatkovni nizi so letni.

Preglednica 1: Skladnost z zahtevami Uredbe: pošiljanje podatkovnih nizov po letih

2007 | 2008 |

Četrtletno | Letno | Četrtletno | Letno |

2008 | Rast 2007 – 2008 | 2008 | Rast 2007 – 2008 |

Belgija | 130 350 | -3,2 % | 8 746 | -2,9 % |

Bolgarija (5) | 10 956 | +65,4 % | 2 890 | +185,9 % |

Češka republika | 752 | -34,1 % | 28 | -23,7 % |

Danska | - | - | - | - |

Nemčija | 245 674 | -1,3 % | 64 056 | -1,0 % |

Estonija | - | - | - | - |

Irska | - | - | - | - |

Grčija | - | - | - | - |

Španija | - | - | - | - |

Francija | 72 807 | -4,2 % | 8 910 | -3,2 % |

Italija (1) | : | - | : | - |

Ciper | - | - | - | - |

Latvija | - | - | - | - |

Litva (1) | 146 | +15,7 % | 12 | +16,1 % |

Luksemburg | 10 984 | +9,9 % | 367 | +6,6 % |

Madžarska | 8 829 | +5,0 % | 2 250 | +1,7 % |

Malta | - | - | - | - |

Nizozemska (2) | 333 202 | -3,8 % | 44 979 | -1,9 % |

Avstrija | 11 209 | -7,4 % | 2 359 | -9,2 % |

Poljska | 6 101 | -5,3 % | 277 | +9,7 % |

Portugalska | - | - | - | - |

Romunija | 30 295 | +3,0 % | 8 687 | +6,0 % |

Slovenija | - | - | - | - |

Slovaška | 8 371 | +4,5 % | 1 101 | +9,7 % |

Finska (1) | 335 | -28,9 % | 80 | -20,9 % |

Švedska | - | - | - | - |

Združeno kraljestvo (3) | 3 415 | -3,6 % | 149 | -8,3 % |

EU-27 (2)(4) | 511 442 | -2,7 % | 144 891 | +0,1 % |

Hrvaška (1) | 880 | -40,0 % | 79 | -27,9 % |

(1) | Prostovoljno zagotavljanje podatkov |

(2) | Ocenjeni in začasni podatki |

(3) | Zagotoviti je treba samo letni podatkovni niz E1 |

(4) | Italijanski podatki za leto 2007 niso upoštevani pri izračunu stopnje rasti |

(5) | Ustrezno povečanje zato, ker je Bolgarija začela poročati podatke o tranzitu v letu 2008 |

: | Ni na voljo |

- | Se ne uporabi |

3 SKLEPNE UGOTOVITVE

Pridobljene izkušnje in rezultati o izvajanju Uredbe 1365/2006 se lahko na splošno štejejo za pozitivne. Sprejetje Uredbe, opravljeno delo in sredstva, vloženi v vzpostavitev struktur, potrebnih na nacionalni ravni in na ravni Eurostata, so omogočili hitro pripravo primerljivih in visokokakovostnih rezultatov.

Zagotavljanje podatkov v naslednjih dveh letih se je izboljšalo, čeprav je še vedno nekaj nerešenih težav, zlasti glede primerljivosti, popolnosti in pravočasnosti poslanih podatkovnih nizov.

Večina vprašanj v zvezi z razlago Uredbe, zbiranjem, urejanjem, pošiljanjem in validacijo podatkov je bila obravnavana. Uredba je privedla do večje razpoložljivosti informacij o sektorju ter zmanjšanja obremenitve za države poročevalke.

Glede uporabe podatkov so rezultati takoj uporabni za oblikovanje politik, zlasti za razvoj, izvajanje in spremljanje politik prevoza po celinskih plovnih poteh na nacionalni ravni in na ravni EU. Razširjanje podatkov z različnimi javnimi sredstvi je prispevalo k večji prepoznavnosti celotnega procesa in zagotovilo donos za opravljene naložbe v vire za ta proces.

3.1 KRATKOROČNI RAZVOJ

Kratkoročno (eno ali dve leti) bi morala biti prizadevanja usmerjena na naslednja vprašanja:

- nadaljnje izboljšanje kakovosti podatkov za nekatere elemente. Države poročevalke si morajo dodatno prizadevati za zmanjšanje razlik, ki so jih pokazala zrcalna preverjanja in izboljšanje zagotavljanja podatkov o tranzitnem prevozu. Rezultate na tem področju je mogoče doseči z boljšim sodelovanjem med državami poročevalkami;

- širitev EU, da se vključi Hrvaška. Eurostat bo tej državi kandidatki pomagal pri uskladitvi z zakonodajo EU o statistiki prevoza po celinskih plovnih poteh.

3.2 DOLGOROČNI RAZVOJ

Uredba 1365/2007 je precej nova, vendar je že mogoče ugotoviti možen razvoj:

- kakovost zbranih podatkov se lahko izboljša zaradi postopne uvedbe evropskega registra za plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh in obsežne uporabe rečnih informacijskih storitev,

- lahko se preuči tudi zbiranje novih ali bolj podrobnih spremenljivk, odvisno od potreb uporabnikov podatkov in potencialne obremenitve za dajalce podatkov. Dve točki posebnega pomena sta: nadaljnja širitev zagotavljanja podatkov na „prevoz nevarnega blaga“ in zbiranje bolj podrobne ravni podatkov o „vrsti blaga“ (klasifikacija NST 2007);

- razširitev geografske pokritosti statističnih podatkov, bodisi zaradi prihodnjih širitev EU bodisi zaradi prostovoljne vključenosti držav, ki niso članice EU in/ali mednarodnih organizacij s sporazumi o sodelovanju.

[1] Uredba (ES) št. 1365/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o statistiki prevoza blaga po celinskih plovnih poteh, UL L 264, 25.9.2006, str. 1.

[2] COM(2001) 370 z dne 12. septembra 2001.

[3] COM(2006) 314 z dne 22. junija 2006: „Naj Evropa ostane v gibanju – Trajnostna mobilnost za našo celino. Vmesni pregled Bele knjige Evropske komisije o prometu iz leta 2001“.

[4] Uredba Komisije (ES) št. 425/2007 z dne 19. aprila 2007 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1365/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki prevoza blaga po celinskih plovnih poteh, UL L 103, 20.4.2007, str. 26.

[5] Uredba Komisije (ES) št. 1304/2007 z dne 7. novembra 2007 o spremembi Direktive Sveta 95/64/ES, Uredbe Sveta (ES) št. 1172/98, Uredb (ES) št. 91/2003 in (ES) št. 1365/2006 Evropskega parlamenta in Sveta glede vzpostavitve NST 2007 kot enotne klasifikacije prepeljanega blaga pri nekaterih vrstah prevoza, UL L L290, 8.11.2007, str. 14.