Podrobnejši odgovori na posamezne zahteve Evropskega parlamenta in Sveta o razrešnici, vključno z zahtevami v zvezi s posebnimi poročili Evropskega računskega sodišča, ki so zajeta tudi v postopek za podelitev razrešnice za leto 2016, bodo objavljeni pozneje.

To poročilo vsebuje povzetek nadaljnjega ukrepanja Komisije v zvezi s ključnimi zahtevami, ki sta jih Evropski parlament in Svet navedla v razrešnici za leto 2016, ter je del celovitega svežnja finančnih poročil za proračunsko leto 2017. Osredotoča se zlasti na: 1) politične prednostne naloge, 2) upravljanje proračuna in finančno poslovodenje, 3) smotrnost, 4) prihodke, 5) vključitev Evropskega razvojnega sklada v splošni proračun ter 6) pospešitev postopka razrešnice.

Okvir smotrnosti izvrševanja proračuna EU je bil v programih za obdobje 2014–2020 že izboljšan, vendar je treba storiti več. Zato v predlogih o programih za obdobje 2021–2027 Komisija predlaga, da se okrepi poudarek na smotrnosti izvrševanja vseh programov, vključno z določitvijo jasnejših ciljev in usmeritvijo v manjše število kakovostnejših kazalnikov smotrnosti. To bo omogočilo lažje spremljanje in merjenje rezultatov ter sprejemanje sprememb, če bodo te potrebne.

Predlogi Komisije za prihodnji večletni finančni okvir in finančne programe, na katerih temelji, so osredotočeni na doseganje rezultatov (smotrnost) in hkrati zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja (skladnost s predpisi).

Na podlagi poročil Evropskega računskega sodišča, poročil Komisije o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU ter izmenjav stališč s komisarji je Evropski parlament določil politične prednostne naloge, ki so bile izrazito usmerjene v prihodnost. Te prednostne naloge so v precej veliki meri izražene v predlogu Komisije za večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027, ki temelji na naslednjih načelih:

Razrešnica je postopek, s katerim Evropski parlament in Svet nadzorujeta izvajanje proračuna EU in zagotavljata, da Komisija prevzema odgovornost za svoje finančno poslovodenje. Poleg tega daje vsem deležnikom priložnost, da razmislijo o preteklih dogodkih ter opredelijo pomanjkljivosti, ki jih je treba obravnavati, in dobre prakse, ki jih je treba razširiti, da bi se dodatno izboljšalo finančno poslovodenje in v prihodnje dosegali še boljši rezultati pri izvrševanju proračuna EU.

Evropski parlament in Svet sta proučila letno poročilo in druga zadevna poročila Evropskega računskega sodišča ter celovit sveženj finančnih poročil Komisije. Poleg tega je Evropski parlament izmenjal stališča z izbranimi komisarji, generalnim sekretarjem Komisije in generalnim direktorjem ter prejel odgovore na več kot 450 pisnih vprašanj.

Stalna prizadevanja Komisije, držav članic in drugih partnerjev, ki sodelujejo pri upravljanju proračuna EU, so v zadnjih letih zagotovila trajnostno izboljšanje finančnega poslovodenja. To potrjuje dejstvo, da je Evropsko računsko sodišče v svojem letnem poročilu za leto 2016 – prvič, odkar je leta 1994 uvedlo letno izjavo o zanesljivosti – objavilo mnenje s pridržki in ne odklonilno mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil. Približno polovica revidirane porabe EU je bila nižja od praga 2 % za pomembno stopnjo napake. Stopnja napake se je znižala na vseh področjih politike.

1.Politične prednostne naloge

Evropski parlament v splošni resoluciji o razrešnici za leto 2016 poudarja svoje politične prednostne naloge. Med postopkom razrešnice so v zvezi z njimi potekale obsežne razprave, zlasti s poročevalcem in člani Odbora za proračunski nadzor. V dopisu komisarja Oettingerja z dne 28. februarja 2018 so bili predloženi dokazi o uradni zavezi Komisije, da bo v celoti in pravočasno izvedla vrsto dejavnosti in ukrepov. Velik del teh dejavnosti in ukrepov je povezan z naslednjim večletnim finančnim okvirom in zakonodajnimi predlogi, ki jih je Komisija predstavila maja in junija 2018.

Ti predlogi temeljijo na rezultatih celovitega pregleda porabe, na podlagi katerega je Komisija opredelila, kaj je v preteklosti uspešno delovalo in kaj bi bilo treba ohraniti, ter odkrila, kje so potrebne reforme, da bi se izkoristil celotni potencial proračuna EU.

Kar zadeva zahteve v zvezi z naslednjim večletnim finančnim okvirom, je Komisija v svojih predlogih obravnavala vprašanja, opisana v nadaljevanju.

Kar zadeva uskladitev ciljev politike in finančnih ciklov s trajanjem mandatov Evropskega parlamenta in Komisije, bo predlagani finančni okvir zajemal sedem let, tj. obdobje od leta 2021 do 2027, pri čemer se bo leta 2023 izvedel vmesni pregled, ki bo tudi priložnost za kakršne koli potrebne prilagoditve. Čeprav Komisija priznava prednost postopnega usklajevanja trajanja večletnega finančnega okvira in petletnega političnega cikla evropskih institucij, prehod na petletni cikel leta 2021 ne bi zagotovil optimalne uskladitve. Predlagani sedemletni cikel bo Komisiji, ki bo nastopila svoj mandat po evropskih volitvah leta 2024, zagotovil priložnost, da predstavi nov petletni okvir, ki se bo začel izvajati leta 2028.

Evropski parlament je poudaril tudi, da bi moral biti proračun EU pravi evropski proračun z dodano vrednostjo, ki si prizadeva za skupne cilje Evropske unije, usmerjene v spodbujanje trajnostnega gospodarskega in družbenega razvoja celotne Unije, ki ga posamezne države članice ne morejo doseči same. Z združevanjem sredstev na evropski ravni lahko države članice dosežejo več, kot če bi ukrepale same. Proračun EU dopolnjuje nacionalne proračune ter širok nabor zakonodajnih in regulativnih instrumentov za podporo skupnih ciljev, pomoč pri obravnavanju skupnih izzivov in izvajanje evropskih politik. Ukrepi na evropski ravni bodo sprejeti, če bodo učinkovitejši in uspešnejši od ukrepov na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni.

Evropska dodana vrednost torej pomeni doseganje ciljev iz Pogodbe ter zagotavljanje podpore temeljnim vrednotam, pravicam in svoboščinam. Je tudi eden od gradnikov okvira Komisije za boljše pravno urejanje. Ocena dodane vrednosti EU na podlagi meril iz razmisleka o prihodnosti financ EU je bila sestavni del postopka ocene učinka za prihodnje finančne programe in eno od glavnih vodilnih načel pri načrtovanju naslednjega večletnega finančnega okvira. V sporočilu, priloženem predlogu o večletnem finančnem okviru, so opisani vsi novi programi, vključno z njihovo evropsko dodano vrednostjo.

Kar zadeva dolgoročni proračun za prednostne naloge Unije, novi predlogi strukturo in programe proračuna EU v celoti usklajujejo s pozitivno agendo Unije za obdobje po letu 2020, kot so se o njej dogovorili voditelji 27 držav članic v Bratislavi in Rimu. V zvezi s tem je smotrnost izvrševanja postavljena v središče proračuna EU.

Nova struktura prihodnjega večletnega finančnega okvira zagotavlja večjo preglednost v zvezi s tem, čemu je proračun EU namenjen in kakšen bo prispevek različnih delov proračuna . Zagotavlja tudi prožnost, ki je potrebna za odzivanje na razvijajoče se potrebe. Programi so zgrajeno okrog glavnih tematskih prednostnih nalogah glede porabe. Pri vsaki prednostni nalogi so programi združeni v sklope politik, ki bodo izraženi v naslovih letnega proračuna. To zagotavlja večjo jasnost v zvezi s tem, kako bodo prispevali k ciljem politike.

Iz proračuna EU se bo še več vlagalo v področja, na katerih ena država članica ne more ukrepati sama ali na katerih je skupno ukrepanje učinkovitejše, na primer na področju raziskav, preseljevanja, nadzora meje ali obrambe, hkrati pa se bodo še naprej financirale tradicionalne, vendar posodobljene politike, na primer skupna kmetijska politika in kohezijska politika.

Komisija za nadaljnjo poenostavitev pravil predlaga, da bi se pravila bolj uskladila na podlagi skupnega pravilnika. To bo zmanjšalo upravno breme upravičencev in organov upravljanja, hkrati pa ohranilo visoko raven jamstva zakonitosti in pravilnosti. Olajšalo bo sodelovanje v programih EU in pospešilo izvajanje. Prav tako bo olajšalo sodelovanje med različnimi programi in instrumenti za povečanje učinka proračuna EU. Komisija poleg tega predlaga poenostavitev in racionalizacijo pravil o državni pomoči za lažje povezovanje instrumentov iz proračuna EU z nacionalnim financiranjem. Nov večletni finančni okvir omogoča tudi dopolnjevanje in prilagajanje med programi ter racionalizacijo uporabe finančnih instrumentov.

Evropski parlament je pozval Komisijo, naj pospeši uresničevanje ciljev kohezijske politike, da bi se obdobje izvajanja skrajšalo na leto n + 2 (za razliko od pravila n + 3, ki se je uporabljalo v obdobju 2014–2020). Predlog Komisije bo omogočil strožje finančno poslovodenje in skupaj z možnostjo postopnega uvajanja projektov v obdobju 2014–2020 hiter začetek programskega obdobja. Ob upoštevanju pomena preostalih prevzetih obveznosti, ki jih je treba izplačati iz obdobja 2014–2020, se bo stopnja predhodnega financiranja zmanjšala.

Nov večletni finančni okvir, ki ga je predlagala Komisija, podpira delo nacionalnih organov pri zagotavljanju sprejemnih storitev za prosilce za azil in migrante v obdobju takoj po prihodu na ozemlje EU ter razvoj skupne azilne in migracijske politike in zagotavljanje učinkovitega vračanja. Sklad za migracije in azil se bo dopolnil z Evropskim socialnim skladom plus, ki bo zagotovil podporo za dolgoročno vključevanje migrantov. Izboljšal se bo okvir za spremljanje in vrednotenje, tako da se bodo beležile zamude pri izvajanju nacionalnih programov, sprejemali popravni ukrepi in po potrebi prilagodila prihodnja posredovanja politike. Spremljanje in vrednotenje se lahko okrepita med drugim z izboljšanjem kazalnikov, upravljanjem sklada v tesnejšem sodelovanju s partnerji in izvedbo vmesnega pregleda smotrnosti izvrševanja.

Za obdobje 2021–2027 je predlagana posodobljena skupna kmetijska politika. Predlog Komisije omogoča v celoti povezan enotni trg za kmetijske proizvode v EU ter dostop do visokokakovostnih, cenovno dostopnih, hranljivih in raznolikih živil z večjim poudarkom na okolju in podnebju. Podprl bo prehod na popolnoma trajnosten kmetijski sektor in razvoj dinamičnih podeželskih območij.

Reformirana politika bo še naprej temeljila na dveh stebrih: na neposrednih plačilih kmetom in financiranju razvoja podeželja, pri čemer bosta medsebojno prilagodljiva.

Vendar Komisija predlaga uvedbo novega modela izvajanja, ki bo zagotovil prehod s sedanje politike, ki temelji na skladnosti s pravili, na politiko, usmerjeno v rezultate, da bi se dosegli skupni cilji, določeni na ravni EU, ki pa se na nacionalni ravni prožneje izvajajo.

Neposredna plačila kmetom se bodo racionalizirala in bolje ciljno usmerjala. Spodbujala se bo bolj uravnotežena razporeditev, na ravni kmetij pa bo uvedena obvezna omejitev prejetih zneskov ali postopno zniževanje plačil. To pomeni, da bo podpora preusmerjena v srednje velike in male kmetije ter po možnosti v razvoj podeželja.

Skupna kmetijska politika se bo za obravnavanje tega izziva poenostavila, pri čemer bo upravno breme čim manjše, in se še bolj uskladila z drugimi politikami EU, da bi bil njen prispevek čim večji.

S širšega vidika Komisija v skladu s Pariškim sporazumom in zavezami k izpolnjevanju ciljev ZN za trajnostni razvoj predlaga ambicioznejše vključevanje podnebnih ukrepov v vse programe EU s ciljem, da se doseže 25 % odhodkov EU, ki prispevajo k podnebnim ciljem.

Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad bosta prispevala k zmanjševanju razlik med državami članicami in regijami. Komisija predlaga usmerjenost v pet ključnih ciljev politike pametnejše, bolj zelene, bolj povezane in bolj socialne Evrope, ki je bližje državljanom. Predlog omogoča prožnejšo zasnovo posameznih programov, ki jih financira EU, da bi se bolje prilagodili posebnim regionalnim potrebam, vendar tudi odzvali na nepredvidene dogodke.