SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 10.12.2008 
SEC(2008) 3022 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
priložen 
 
Predlogu za  
UREDBO EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
 
o spremembi Uredbe (ES) št. 1692/2006 o uve dbi drugega programa „Marco Polo“ za 
dodelitev 
finančne pomoči Skupnosti za ve čjo 
okoljsko u činkovitost sistema tovorne ga prometa („Marco Polo II“) 
 
POVZETEK OCENE U ČINKA  
{COM(2008) 847 kon č.} 
{SEC(2008) 3021} 
SL 2   SL DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
o spremembi Uredbe (ES) št. 1692/2006 o uve dbi drugega programa „Marco Polo“ za 
dodelitev 
finančne pomoči Skupnosti za ve čjo 
okoljsko u činkovitost sistema tovorne ga prometa („Marco Polo II“) 
 
Povzetek ocene u činka 
Program Marco Polo prispeva k doseganju c ilja prometne politike EU, ki je zagotovitev 
trajnostne mobilnosti v Evropi. Program k temu  cilju pripomore z zmanjšanjem prometnih 
zastojev na cestah in s pospeše vanjem uporabe bolj trajnostnih oblik prevoza. V ta namen 
program podpira projekte, katerih cilj je izogibanje tovornemu prometu na cestah ali prenos 
tovora s cest na druge oblike prevoza, ki so oko lju bolj prijazne in imajo proste zmogljivosti, 
kot so ladijski prevoz, železn ica in celinske plovne poti. 
1. OPREDELITEV PROBLEMA  
Rezultati razpisa iz leta 2008 za drugi program Marco Polo in ugotovitve zunanjega 
vrednotenja prvega programa Marco Polo kažejo, da kljub temu da se s programom dejansko dosega pomemben prenos na čina prevoza, zelo verjetno ne bo mogo če doseči cilja izogibanja 
ali prenosa bistvenega deleža  napovedanega skupnega pove čanja mednarodnega cestnega 
tovornega prometa v Evropi, kot je predvideno v njegovi pravni podlagi. 
Program se izvaja z letnimi razpisi za zbiran je predlogov. Vsako leto je manj zahtev po 
financiranju ter s tem predlogov za  izogibanje prometu ali prenos na čina, kar kaže na 
pomanjkanje interesa potencialnih vlagatelje v. Morebitni razlogi za manjše zanimanje za 
program so naslednji: 
• slaba prepoznavnost programa in posledi čna nepoučenost morebitnih upravi čencev; 
• pomanjkanje motivacije morebitnih upravi čencev zaradi zapletenosti programa, 
neustreznih mehanizmov financiranja in šibk e intenzivnosti financiranja. Te težave je 
mogoče zaslediti v besedilu uredbe, ki ureja program: 
– nejasno ali neustrezno podro čje uporabe programa ( člen 3); 
– nejasni ali neustrezni pogoji upravi čenosti vlagateljev ( člen 4); 
– nejasna ali neustrezna opre delitev vrst projektov ( člen 5); 
– nejasna ali neustrezna opredelitev podrobni h pravil glede postopka predložitve in 
izbire projektov ( člen 6); 
– nejasni ali neustrezni pogoji financ iranja in zahteve (Priloga I);  
– nejasni ali neustrezni upravni postopki; 
– neustrezni finan čni instrument, subvencije; 
SL 3   SL 2. CILJI 
Splošni cilj je podpora programu, da doseže svoj glavni namen, to je prepre čiti ali prenesti s 
cest bistveni delež pri čakovanega pove čanja mednarodnega cestnega prevoza, ki je letno 
ocenjen na 20 milijard tkm. 
Da bi se dosegel splošni cilj programa, je treb a rešiti z njim povezane težave. Zato so potrebni 
ukrepi za izboljšanje prepoznavnosti progr ama in motiviranje morebitnih upravi čencev, da 
bodo sodelovali v projektih za izogibanje prometu in prenos na čina prevoza, s katerim se 
tovor prenese s cest. Motiv acija morebitnih upravi čencev se lahko doseže s poenostavitvijo, 
razjasnitvijo ali spreme mbo pravnega dokumenta. 
Nujen pogoj za to je, da se vse predlagane spremembe programa hitro sprejmejo, da bi jih 
lahko začeli čim prej izvajati. Izogniti se je treba ve čji reviziji programa s posledicami na 
politiko in tako prepre čiti, da bi se dogovorjene spremembe sprejele prepozno v obdobju 
veljavnosti programa (2007–2013). 
3. MOŽNOSTI POLITIKE  
Možnost A  – Običajni scenarij  upošteva u činke ukrepov, ki jih je Komisija že sprejela: 
1. Od 1. marca 2008 je, tako kot za druge pr ograme Skupnosti, za upravljanje programa 
pristojna Izvajalska  agencija za konkuren čnost in inovativnost (EACI). Tako se bo izboljšala 
prepoznavnost programa in racionali zirali se bodo upravni postopki.  
2. V skladu s postopkom iz to čke 2(d) Priloge I k uredbi  bo Komisija podvojila najve čjo 
intenzivnost financiranja z 1 na 2 EUR na  500 tonskih kilometrov, ki se jih prepre či ali 
prenese s cest. 
Možnost B  – Ciljno usmerjena revizija pravne podlage s spremembo delov uredbe brez 
posledic za politiko, zlasti: 
B.1 – Olajšanje dostopa mikro podjetij do programa. To se bo doseglo z: 
B.1.1 – omogočanjem posameznim podjetjem, da zaprosijo za finan čno pomo č. 
Možnost, da lahko projekte predloži eno sa mo podjetje, bo razjasnila in poenostavila 
pogoje za upravi čenost vlagateljev.  
B.1.2 – oblikovanjem posebno nizkih pragov za projekte celinskih plovnih poti 
in mikro podjetja.  Poseben nizek prag se bo oblikova l za projekte, katerih cilj je 
prenos tovora s cest na celin ske plovne poti. To je zahte va sektorja celinskih plovnih 
poti ter posebno priporo čilo za ta razdrobljeni prometni  sektor, ki je bila že davno 
izražena v zunanjem vrednotenju prvega programa Marco Polo.  
B.1.3 – s povrnitvijo stroškov, nastalih pri pripravi predlogov, mikro podjetjem.  
Da bi pove čali število vlog mikro podjetij, ki zazna mujejo sektor cestnega prometa in 
sektor celinskih plovnih poti, je treba zagotoviti pavšalno povra čilo stroškov, nastalih 
pri pripravi predlogov. 
B.2 – Izboljšanje praga upravi čenosti, ki se izvede: 
SL 4   SL B.2.1 – z znižanjem in poenostavitvijo pragov upravi čenosti projekta.  Znižanje 
in poenostavitev nekaterih pragov bosta odpr la pot manjšim projektom in pripomogla 
k doseganju ciljev programa.  
B.2.2 – s črtanjem posebnega praga za pr ojekte v izogib prometu . Sedanji prag 
za ukrepe v izogib prometu v višini 10 %, ki ga dolo ča uredba, je nadaljnja ovira za 
kakršni koli projekt, ki še ni uspel dobiti podpore Marco Polo.  
B.3 – Pove čanje intenzivnosti financiranja z: 
B.3.1 – izračunom prevoznega elementa v izra čunih prenosa na čina. Primerno je 
omogočiti, da se teža prevoznih elementov, ki prevažajo tovor, vklju či v izračune 
prenosa na čina. Zastoje na cestah ne povzro ča le tovor ampak tudi tovornjaki in 
zabojniki, tudi če so prazni. 
B.3.2 – dolgotrajnejšim izvajanjem pr ojektov v izjemnih primerih . Zunanje 
vrednotenje priporo ča podaljšanje najdaljšega dovoljene ga trajanja projektov, ki so 
imeli zagonske težave. Možnost izrednega podaljšanja lahko upravi čencem ponovno 
zagotovi, da bodo za zagonske izgube pr ejeli subvencijo Skupnosti, tudi če se njihovi 
projekti za čnejo z zamudo. Pri ukrepih skupnega u čenja, ki imajo trenutno krajše 
obdobje izvajanja kot ostali ukrepi, je  prav tako opaziti težave pri pravo časnem 
doseganju ciljev. V obeh primerih bo predvidena možnost podaljšanja. 
B.4 – Ukrepi za poenostavitev 
B.4.1 – Poenostavitev pogojev za financiranje infrastrukture . Sedanji okvir za 
financiranje infrastruk ture je zapleten, pove čuje izjeme in pritiske glede rokov za 
izvajanje projektov ter zahteva zapletene izra čune končnih subvencij, dodeljenih za 
vsak projekt.  
B.4.2 – Poenostavitev upravnih  postopkov programa . Trajanje upravljavskega 
cikla programa od osnutka do podpisa pogodb je  do 470 dni, kar je predolgo, saj so 
upravičenci akterji na trgu, ki de lujejo pod hitro spreminjajo čimi se pogoji trga. 
Komisija bo racionalizirala  postopek sprejemanja odlo čitev za objavo razpisov in 
dodelitev pogodb. 
Možnost C  – Popolna revizija pravne podlage  
Ker je za izboljšanje rezu ltatov programa potrebno hitr o ukrepanje, popol na revizija 
programa, vklju čno z izbirami politike, ne pride v poštev in je izvzeta iz analize. Zato so iz 
ocene izklju čeni vsi ukrepi, zaradi katerih bi se spremenili: podro čje uporabe programa, 
opredelitev vrst projekto v in zgornje meje pomo či Skupnosti. 
Možnost D – Ukinitev izvajanja programa 
Hipotetična možnost ukinitve izvajanja programa ni analizirana, sa j je program sestavni del 
prometne politike EU, kot je dolo čena v Beli knjigi o prometni politiki iz leta 2006, in že 
dosega ob čuten prenos na čina. 
SL 5   SL 4. ANALIZA U ČINKOV  
 
5. PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
Rezultati ocene možnosti A kažejo, da se bo v primeru neukrepanja za spremembo uredbe 
učinkovitost programa pri doseganju ciljev pove čala, izkoristek pri doseganju pa se bo Učinki možnosti  
Možnost  Učinkovitost 
(gospodarske
, okoljske in 
socialne 
ugodnosti)  Izkoristek  Razdelitev 
podpore med 
vrste projektov  Poenostavitev  Razvoj  Učinki izven 
EU / posebni 
geografski 
učinki Upravni stroški
Možnost A – Obi čajni scenarij 
Brez ukrepanja 
ES  ++ -- Nevtralna  + + Nevtralni  + 
Možnost B – Ciljna revizija pravne podlage  
Ukrepi v korist malim podjetjem (B.1)  
Posamezna 
podjetja  + Nevtralen  ++ ++ Nevtralen  Nevtralni  + 
Prag za prevoz 
po celinskih 
plovnih poteh  + Nevtralen  ++ - Nevtralen  + - 
Povrnitev 
stroškov  + Nevtralen  + - + Nevtralni  - 
Ukrepi za spremembo pragov upravi čenosti (B.2)  
Najnižji pragovi  + Nevtralen  ++ + Nevtralen  + + 
Prag za 
izogibanje 
prometu  + Nevtralen  + + Nevtralen  Nevtralni  + 
Ukrepi za pove čanje intenzivnosti financiranja (B.3)  
Izračun za 
prenos na čina ++ -- - ++ Nevtralen  ++ + 
Obdobje 
izvajanja  ++ Nevtralen  Nevtralna  - Nevtralen  Nevtralni  - 
Ukrepi za poenostavitev (B.4)  
Financiranje 
infrastrukture  + Nevtralen  Nevtralna  ++ Nevtralen  Nevtralni  + 
Postopki  + Nevtralen  Nevtralen  +++ ++ Nevtralni  +++ 
SL 6   SL zmanjšal ter tudi če se pove ča dosežen prenos na čina, cilj, dolo čen v pravni podlagi, ne bo 
dosežen. 
Vsi ukrepi možnosti B so u činkoviti in se dopolnj ujejo. Ukrepe lahko razvrstimo glede na 
njihove ocenjene u činke: 
Prvič, ukrepi za pove čanje intenzivnosti financiranja (B.3) so naju činkovitejši, vendar je tako 
kot pri možnosti A, visoka u činkovitost izravnana z znatnim zmanjšanjem u činkovitosti 
posredovanja Skupnosti. 
Drugič, ukrepi za poenostavitev pravne podlage in njenega izvajanja (B .4) bodo seveda imeli 
znaten učinek v smislu poenostavitve, ki se bo s časoma pove čala, skupaj s prihranki in 
upravnimi stroški. 
Tretjič, ukrepi v korist malim podjetjem (B.1) bodo imeli predvsem pozitivni u činek na 
upravljanje uravnotežene razdelitve pomo či Marco Polo med razli čne alternative cestnemu 
prevozu in med razli čne vrste projektov. 
Končno, ukrepi za spremembo pragov upravi čenosti (B.2) bodo imeli zelo uravnotežen u činek 
v smislu osnovnih meril za ocen jevanje, brez negativnih u činkov katerega koli od njih. 
Dodana vrednost teh ukrepov je v primerjavi z obi čajnim scenarijem boljša uravnoteženost 
subvencij, dodeljenih razli čnim oblikam prevoza, vrstam projektov in geografskim 
območjem, ki prejmejo sredstva iz programa. 
Izbira metode 
Zaključek ocene možnosti je, da ima ukrepanje Ko misije s ciljno revizijo pravne podlage 
dodano vrednost v smislu ve čje učinkovitosti programa ter prinaša znatne pozitivne u činke 
glede boljše razdelitve finan čnih sredstev med vrste projektov, pozitivne u činke v smislu 
poenostavitve ter prihra nke upravnih stroškov. Če EU ne bo ukrepala, se bo u činkovitost 
programa pove čala zaradi nepravnih ukrepov, ki so  v fazi izvajanja, vendar bo u činkovitost 
posredovanja Skupnosti trpela, upr avni stroški pa se bodo pove čali. 
Oddelek 7: Spremljanje in vrednotenje  
V drugi uredbi „Marco Polo“ je dolo čen jasen pokazatelj za ocenjevanje rezultatov izvajanja 
programa. Prenos na čina in izogibanje prometu je treb a spremljati v smislu tonskih 
kilometrov, ki se jih prepre či ali prenese s cest, v država h, ki sodelujejo v programu.