Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2019/C 248/05)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Bourgueil“

Referenčna številka: PDO-FR-A0729-AM01

Datum obvestila: 10. maj 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Geografsko območje

Opis in razlogi

Odstavek v zvezi z geografskim območjem je nadomeščen s:

„Trgatev, proizvodnja in obdelava vina potekajo na geografskem območju, ki ga je na zasedanju pristojnega nacionalnega odbora 16. decembra 2010 odobril nacionalni inštitut za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité). To območje je na datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril to specifikacijo proizvoda, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsegalo ozemlje naslednjih občin departmaja Indre-et-Loire: Benais, Bourgueil, La Chapelle-sur-Loire, Chouzé-sur-Loire, Coteaux de Loire, znotraj katere samo ozemlje pooblaščenih občin Saint-Patrice in Ingrandes de Touraine, Restigné ter Saint-Nicolas-de-Bourgueil.“

Pri tej spremembi se je upoštevala združitev občin, obseg geografskega območja pa ni bil spremenjen.

Posledično je spremenjena točka 6 enotnega dokumenta.

2. Pravila rezi

Opis in razlogi

V skladu z odstavkom (b) točke VI se trsi odslej obrezujejo na največ 12 očes.

Z rezjo v enojni guyot tako dobimo šparon z osmimi očesi.

Ta sprememba omogoča, da se bolje upoštevajo spomladanske vremenske nevšečnosti, ki so v zadnjih tržnih letih vse pogostejše.

Posledično je spremenjena točka 5.1 enotnega dokumenta.

3. Največja obremenitev na parcelo

Opis in razlogi

Največja obremenitev na parcelo je z 9 500 kg/ha zmanjšana na 8 500 kg/ha. Ker organ za zaščito in upravljanje (ODG) ne želi, da bi se s povečanjem števila očes povečal donos na račun kakovosti, se je torej odločil zmanjšati največjo obremenitev na parcelo.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

4. Rastlinska odeja ob robovih vinograda

Opis in razlogi

V odstavku (a) oddelka 1 je besedilo: „več kot 1,50 m od zadnjega trsa“ nadomeščeno z „najmanj 1 m od sidrišča latnika za vinsko trto, ta razdalja pa se lahko v primeru mehanske obdelave tal poveča na 2,50 m;“

S to spremembo se upošteva razvoj gojitvenih praks in praks vzdrževanja vegetacije z mehanskimi sredstvi.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5. Najvišji donos

Opis in razlogi

Najvišji donos je s 67 hl/ha znižan na 65 hl/ha. Ker organ za zaščito in upravljanje (ODG) ne želi, da bi se s povečanjem števila očes povečal donos na račun kakovosti, se je odločil znižati najvišji donos.

Posledično je spremenjena točka 5.2 enotnega dokumenta.

6. Zmogljivost vinske kleti

Opis in razlogi

Najmanjša zahtevana zmogljivost vinske kleti je zmanjšana, da ne bi bili prizadeti obrati mladih vinogradnikov in bi se hkrati ohranile zahteve, ki so nujne za ustrezno proizvodnjo in skladiščenje vina.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

7. Promet med odobrenimi skladišči

Opis in razlogi

Odstavek (b) oddelka 4 točke IX poglavja 1, ki se nanaša na datum dajanja vina v promet med odobrenimi skladišči, je črtan.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

8. Izjava o namembnosti parcel

Opis in razlogi

Oddelek 1 točke I poglavja 2 je črtan, ker zaradi lege regije Bourgueil pomeni nepotreben ukrep. Kontrolirane označbe porekla, za katere se lahko zaprosi na območju proizvodnje kontrolirane označbe porekla Bourgueil, so zaščitene označbe porekla St Nicolas de Bourgueil, Touraine, Crémant de Loire in Rosé de Loire: na vseh parcelah kontrolirane označbe porekla Saint Nicolas de Bourgueil se nadzoruje kakovost trte, namenjene za to označbo. Parcele, namenjene proizvodnji vin s kontrolirano označbo porekla Crémant de Loire ali Rosé de Loire, so obvezno označene v proizvodnih evidencah, ki jih vodijo proizvajalci, parcele, namenjene proizvodnji Touraine, pa gospodarski subjekt določi že januarja z izjavo o namembnosti parcel.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

9. Glavne točke, ki jih je treba nadzirati

Opis in razlogi

Poglavje 3 je bilo spremenjeno zaradi uskladitve besedila glavnih točk, ki jih je treba nadzirati.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Bourgueil

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vina

Vina so mirna, in sicer rdeča vina ali vina rosé. Imajo najmanj 10,5-odstotni naravni volumenski delež alkohola. Po embaliranju ustrezajo naslednjim analitskim standardom:

— rdeča vina vsebujejo največ 2 g fermentirnih sladkorjev (glukoze + fruktoze) na liter,

— vina rosé vsebujejo največ 4 g fermentirnih sladkorjev (glukoze + fruktoze) na liter, vsebnost skupnih kislin, izraženih v gramih vinske kisline na liter, pa je višja od 3,5 g na liter. Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola ne presega 13 %. Jabolčno-mlečnokislinsko vrenje je dokončano pri rdečih vinih; vsebnost jabolčne kisline je največ 0,3 g na liter. Vsebnost hlapnih kislin in vsebnost skupnega žveplovega dioksida pri rdečih vinih in vinih rosé ter vsebnost skupnih kislin pri rdečih vinih so določene s predpisi Skupnosti. Za vina rosé so običajno značilne sveže in precej izrazite arome rdečega in belega sadja, včasih s priokusom po agrumih. Rdeča vina so elegantna in temno rubinaste do izrazite granatno rdeče barve. Taninska struktura je pogosto močno prisotna, vendar nerazločna. Aromatičnost teh vin običajno združuje note rdečega in črnega sadja. Nekatera polnejša vina s staranjem pridobijo aromatičnost. Šele takrat lahko razvijejo kompleksnejše kakavne note z rahlim pridihom po dimu ali začimbah.

Splošne analitske značilnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Osnovni enološki postopki

Praksa gojenja

Gojitvena oblika

(a) Gostota zasaditve. Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 500 trsov na hektar, pri čemer razdalja med vrstami znaša največ 2,10 m. Razmik med trsi v isti vrsti je lahko od 0,80 m do 1,10 m.

(b) Pravila rezi. Trsi se obrezujejo pred 1. majem na največ 12 očes na trs z naslednjimi vrstami rezi: — rez na enojni guyot, s šparonom, ki ima največ osem očes in največ dva reznika z enim ali dvema očesoma, — rez na dva daljša reznika (demi-baguette) s po največ štirimi očesi in največ dvema reznikoma z enim ali dvema očesoma, — rez na reznike (gojitvena oblika kordona z rezniki Royat) z največ šestimi rezniki ali „poussiers“, rezanimi na največ dve očesi.

Posebni enološki postopek

Pri obdelavi vin rosé je uporaba oglja za enološko uporabo, samostojno ali v mešanici z drugimi pripravki, prepovedana. Tehnike obogatitve z rektifikacijo so dovoljene za rdeča vina, najvišja stopnja delne koncentracije glede na uporabljene količine pa je določena na 10 %. Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13 %. Poleg zgornjih določb morajo za enološke postopke veljati obveznosti na ravni Unije ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

(b) Največji donosi

65 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev, proizvodnja in obdelava vina potekajo na geografskem območju, ki ga je na zasedanju pristojnega nacionalnega odbora 16. decembra 2010 odobril nacionalni inštitut za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité). To območje je na datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril to specifikacijo proizvoda, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsegalo ozemlje naslednjih občin departmaja Indre-et-Loire:

Benais, Bourgueil, La Chapelle-sur-Loire, Chouzé-sur-Loire, Coteaux de Loire, znotraj katere samo ozemlje pooblaščenih občin Saint-Patrice in Ingrandes de Touraine, Restigné ter Saint-Nicolas-de-Bourgueil.

7. Glavne sorte vinske trte

Cabernet-Sauvignon N

Cabernet franc N

8. Opis povezave

Vinogradi kontrolirane označbe porekla „Bourgueil“ ležijo severno od Loare, gorvodno od sotočja z reko Vienne, na skrajnem severozahodnem delu vinogradov označbe „Touraine“.

Geografsko območje na severu meji na gozd Gâtine in na jugu na Loaro. Del območja obsega prostrano gričevje, ki je obrnjeno večinoma proti jugu in ga pokriva gozd, preostali del pa se razprostira po terasah in slemenih, ki jih lokalno imenujejo „montilles“.

Tla ob vznožju gričevja so rjava apnenčasta in so se razvila na turonijski sljudasti kredi ali kredi z rumenim lehnjakom, medtem ko so za srednji del gričevja značilna kremenasto-ilovnata tla, nastala iz senonijskih ilovnato-peščenih formacij. Ob vznožju gričevja prevladujejo prepustna peščeno-gruščnata tla, ki so se razvila na terasah iz starih naplavin in na „montilles“, majhnih slemenih, nastalih iz mlajših naplavin v glavni rečni strugi.

Geografsko območje zajema osem občin departmaja Indre-et-Loire. Ima milejše in bolj suho podnebje kot celotna regija Touraine. Gozdnata planota, ki pokriva vinogradniško gričevje, zagotavlja zaščito pred mrzlimi severnimi vetrovi.

Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Začetek vinogradništva v Bourgueilu je povezan z ustanovitvijo tamkajšnje opatije v letu 990. Leta 1189 je opat Baudry opeval čare svojega samostana in njegovega vina. Vinograd sega čez zidove opatijskega sadovnjaka in se razprostira po gričih in starodavnih terasah Loare.

Sorta vinske trte cabernet franc N, lokalno imenovana „breton“, je glavna sorta v trsnem izboru. Sorto so prinesli po rečni poti, njeno zasaditev v regiji pa je še spodbudila politična združitev regij Anjou in Akvitanija (11. in 12. stoletje).

Vinogradniki iz regije Bourgueil, katerih vinogradi ležijo na bregovih Loare, že zelo dolgo izvažajo fina vina, ki so jih med drugim že v 17. stoletju izvažali v flamske dežele.

Vinogradi, zasajeni na terasah starodavnih naplavin, so odpornejši na trtno uš, ki se v peščenih tleh širi počasneje. Njihova hitra obnova s cepiči izključno sorte cabernet franc N priča o navezanosti vinogradnikov na sorto, ki se je uveljavila v srednjem veku.

Od leta 1937, ko je bila priznana kontrolirana označba porekla „Bourgueil“, se proizvodnja povečuje. Čeprav sta zelenjadarstvo in proizvodnja semen ali sladkega korena v začetku 20. stoletja predstavljala pomemben del kmetijske dejavnosti v regiji Bourgueil, se je ta odtlej večinoma usmerila v vinogradništvo.

Glavnino proizvodnje predstavljajo rdeča vina, ki jih je glede na količino skoraj 95 %. Za vina rosé so največkrat značilne sveže in precej izrazite arome drobnega rdečega in belega sadja, včasih s priokusom po agrumih in popru.

Rdeča vina so elegantna, njihova barva pa je lahko od temno rubinasta do izrazito granatno rdeča. Njihova taninska struktura je pogosto dobro prisotna, vendar nerazločna. Aromatičnost najpogosteje združuje note rdečega in črnega sadja.

Po nekajletnem staranju lahko nekatera vina razvijejo kompleksnejše kakavne note z rahlo aromo dima ali začimb. Tradicionalno so bile na razmejenem območju parcel za trgatev izbrane samo parcele z rjavimi ali plitvimi tlemi na turonijski kredi na gričevju ter peščeno-ilovnatimi ali peščeno-gruščnatimi tlemi na terasah in „montilles“. Ta tla se dobro obnesejo, kar zadeva vlago in toploto. Zaradi odprtosti pokrajine se lahko izkoristijo ugodne podnebne razmere.

Taka lega sorti cabernet franc N zagotavlja ugodne razmere, da se lahko izvirno in elegantno izrazi, vendar zahteva optimalno upravljanje, kar se kaže s prepovedjo nekaterih klonov, gojitveno obliko in kratko rezjo. Lege na peščeno-ilovnatih ali peščeno-gruščnatih tleh so ugodne, da se lahko izrazi sadežna aromatičnost z nežnimi in voljnimi tanini, kar pojasnjuje uspeh mladih vin. Vinogradniške lege na turoniju so primernejše za proizvodnjo polnejših rdečih vin z dobro taninsko strukturo.

Znanje in izkušnje pridelovalcev ter več kot osemstoletna zvestoba sorti cabernet franc N, ki temelji na izkušnjah več rodov, se kažejo v izbiri zvrsti vin, ki izvirajo z različnih leg.

To znanje, prilagojeno posebnim razmeram na tem območju, ki je bilo sprva namenjeno proizvodnji rdečega vina, se je seveda uporabilo tudi za proizvodnjo vin rosé.

Loara, ki teče ob vznožju vinogradov, je tesno povezana z začetki in zgodovino vinogradov v regiji Bourgueil. Reka je z erozijo ustvarila veliko gričevje. Prav tako je nanesla naplavine, ki sestavljajo pretežni del podlage, na kateri ležijo vinogradi.

Loara je imela kot trgovska in komunikacijska pot zelo dejavno in bistveno trgovinsko vlogo.

Prepoznavnost in sloves vin z označbo „Bourgueil“, katerih nežen sadežni vonj se že v 11. stoletju omenja v arhivih benediktinske opatije, ne pojenjujeta zaradi zagnanosti proizvajalcev in pospeševalcev, povezanih v združenja.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na opredeljenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za proizvodnjo in obdelavo vina, obsega ozemlje naslednjih občin:

— departma Indre-et-Loire: Avoine, Azay-le-Rideau, Beaumont-en-Véron, Candes-Saint-Martin, Cheillé, Chinon, Cinais, Gizeux, Huismes, Lerné, Lignières-de-Touraine, Marcay, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Saché, Saint-Benoît-la-Forêt, Saint-Germainsur-Vienne, Savigny-en-Véron, Seuilly, Thizay in Vallères.

— departma Maine-et-Loire: Allonnes, Brain-sur-Allonnes, Varennes-sur-Loire in Villebernier.

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe v zvezi z označevanjem

Opis pogoja:

(a) Vse neobvezne navedbe so na etiketah izpisane s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega dvakratne velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

(b) Velikost črk za navedbo zemljepisnega imena „Val de Loire“ niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

(c) Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote pod pogojem, da: — gre za kraj, zaveden v katastru, — in da je ta naveden na prijavi pridelka.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-63d161e5-0b1b-4c56-a46c-721dcb37060b

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.