SL    SL SL 
 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 20.9.2010 
SEC(2010) 1035 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
 
Spremni dokument 
PREDLOG KOMISIJE EVROPSKEMU  PARLAMENTU IN SVETU 
 
o PROGRAMU ZA POLITIKO RADIOFREKVEN ČNEGA SPEKTRA  
    
POVZETEK OCENE U ČINKA 
 
{COM(2010) 471} {SEC(2010) 1034} 
 
SL 2   SL POVZETEK OCENE U ČINKA 
1. SPLOŠNO OZADJE  
Radiofrekven čni spekter je bistven za razvoj digitalne družbe in hitrih brezži čnih storitev, 
spodbujanje gospodarskega okrevanja in rasti te r zagotavljanje kakovostnih delovnih mest in 
dolgoročne konkuren čnosti EU. Usmeritve in cilje spektr ske politike temeljijo na evropski 
ravni na evropski digitalni agendi in evr opski strategiji za pametno, trajnostno in vklju čujočo 
rast, t. i. Evropi 2020. 
Predlagani program za politiko radiofrekven čnega spektra (RSPP) vsebuje usmeritve in cilje 
politike za strateško na črtovanje in usklajevanje uporab e spektra v EU, kot to dolo ča 
regulativni okvir za elektronske komunik acije, ki je bil revidiran leta 20091. Prvi program bo 
obsegal obdobje 2011–2015 ter v EU zagotovil enot nost in skladnost  politik ter dovolj 
prožnosti, da bo v navedenem obdobju možna pr ilagoditev tehnološkemu in tržnemu razvoju. 
Prvine programa so bile ve činoma opredeljene na vrhu za radiofrekven čni spekter, na katerem 
sta Parlament in Komisija marca 2010 zbrala najve č zainteresiranih strani. Predlog temelji 
tudi na javnem posvetovanju in mnenju S kupine za politiko radijskega spektra (RSPG). 
2. OPREDELITEV PROBLEMA  
Spekter je omejena dobrina, katere uporabo omej ujeta fizika in tehnologija. Povpraševanje po 
kakovostnem in stroškovno u činkovitem spektru pogosto pres ega njegovo razpoložljivost, 
zlasti pri novih tehnologijah in uporabah. Om ejenost spektra je lahko tudi posledica 
neučinkovitega regulativnega upravlja nja spektra ali njegove tehni čne uporabe.  
Ta omejuje gospodarske in družbene koristi ter povzro ča neskladje med vedno ve čjim 
povpraševanjem po novih brezži čnih storitvah in razpoložlji vostjo spektra. Zaradi tega 
nastajajo dodatni stroški, zapravljajo se poslovn e priložnosti, ovirajo inov ativne tehnologije in 
storitve ter prepre čujejo dolo čene javne in komercialne storitve.  
2.1. Nepopolna uporaba spektra 
Na učinkovito uporabo spektra vplivajo: 
– tveganje motenj med uporabniki in obseg možne škode; 
– raven učinkovitosti opreme in omrežij; 
– regulativno upravljanje spektra, ki vpliva na „intenzivnost uporabe“ ; sem spadajo modeli 
za razporeditev frekvenc (upravna, tržna,  skupinska uporaba), uporaba tehnologij, ki 
omogočajo učinkovito skupno uporabo (npr. kognitivni  radio) ter pobude za naložbe v 
učinkovitejše infrastrukture (npr. upravno spodbujanje cen) tudi  v javnem sektorju, ki je 
pomemben uporabnik spektra; 
– skladnost pogojev za dostop do spektra v EU in sosednjih državah, ki niso članice EU. 
                                                 
1 Člen 8a(3) nove okvirne direktive. 
 
SL 3   SL 2.2. Vedno ve čja odvisnost od uporab, ki zahtevajo spekter  
Ker je spekter omejena dobrina, je dostop do nj ega odvisen od prednost nih nalog in izbire. 
Medtem ko se lahko izbira ponekod prepus ti trgu (npr. dražbam), morajo dolo čene prednostne 
naloge dolo čiti javni organi, npr. zaradi zagot avljanja življenjske varnosti. 
Odločitve, ki se nanašajo na upravljanje sp ektra, lahko s spreminjanjem vloge in mo či tržnih 
udeležencev vplivajo na konkurenco ali jo izkrivljajo, npr. če prvotnim uporabnikom 
zagotovijo konkuren čne prednosti, ki jih ti ne  zaslužijo ali ne želijo. Za to je treba z izbranimi 
politikami zagotoviti, da se spoštujejo pravi ce iz dosedanje zakonodaje in da se konkurenca 
ne izkrivlja.  
2.3. Prednosti pri ukrepanju na ravni EU  
Radijsko oddajanje se ne kon ča na mejah, zato lahko neenotni nacionalni pristopi ovirajo 
uporabo spektra. 
Nezadostno usklajevanje ima lahko tudi druge negativne u činke: 
– razdrobljenost notranjega trga, prepre čevanje ekonomij obsega in s tem zvišanje stroškov; 
– čezmejne motnje, ki prepre čujejo, da bi vse države članice spekte r uporabljale čim 
učinkoviteje; 
– manj učinkovito mednarodno usklajevanje spektra zunaj EU zaradi ods otnosti „skupnega 
glasu“; 
– zamujene priložnosti za spodbujanje  inovacij na evropski ravni in morebitne zamude pri 
strateških naložbah. 
Tako novi regulativni okvir za  elektronske komunikacijs ke storitve kot tudi Odlo čba o 
radijskem spektru ponazarjata prednosti, ki jih ima ob upošte vanju veljavnih nacionalnih 
pravic do spektra (npr. na vojaškem in kulturnem podro čju) usklajevanje na ravni EU. 
3. CILJI 
Prvi program za politiko radiofrekven čnega spektra bo osredoto čen na to, kako lahko uporaba 
spektra prispeva k doseganju glavnih ciljev pol itik EU do leta 2015, ter bo na splošno dolo čal, 
kako pove čati družbene, gospodarske in okoljske koris ti, ki jih zagotavlja  dostop do spektra. 
Glede na navedeno se lahko opredelijo naslednji cilji: 
• s spektrsko politiko p odpirati cilje za brezži čne širokopasovne storitve, dolo čene v 
strategiji Evropa 2020 in evr opski digitalni agendi,  
• spodbujati u činkovito uporabo spektra v politikah EU, zlasti s spodbujanjem prožnosti in 
konkurence; 
• spodbujati inovacije na evropski ravni; 
• odpravljati pomanjkljivosti v upravljanju spektra na podro čjih, za katera je pristojna EU; 
 
SL 4   SL • podpirati cilje za boj proti podnebnim spre membam in spodbujati energijsko u činkovitost, 
kot je dolo čeno v strategiji Evropa 2020 in evropski digitalni agendi, 
• zaščititi interese evropskih politik  na mednarodni ravni in države članice podpirati v 
pogajanjih s tretjimi državami; 
• prispevati k spodbujanju notranjega trga  opreme, storitev in omrežij. 
4. MOŽNE POLITIKE  
Možne politike so bile izbrane glede na more bitno dodano vrednost za nadaljnje usklajevanje 
na ravni EU ter vrsto ukrepov, ki bi lahko pove čali učinkovitost spektra ter zagotovili 
gospodarske, družbene in okoljske koristi. 
Ocena učinka vsebuje za program za politiko radiofrekven čnega spektra tri scenarije: 
– upravljanje spektra se nadaljuje v skladu s trenutnim okvirom brez dolo čevanja nadaljnjih 
usmeritev in ciljev politike v strateškem programu; 
– program za politiko radiofrekven čnega spektra se omeji na podro čje uporabe okvirne 
direktive, tj. na elektrons ke komunikacijske storitve; 
– obravnavajo se vsa podro čja, na katerih uporaba spektr a vpliva na enotni trg. 
V oceni u činka je za vsako tematsko podro čje ocenjena tudi prim erna strateška raven: 
– v okviru programa za politiko radiofrekven čnega spektra se ne izpol njujejo strateški cilji; 
– določi se strateški cilj, ki ga je treba nadalje analizirati skupaj z zainteresiranimi stranmi; 
– opredeli se strateški cilj, ki mu sledij o konkretni vsebinski ali postopkovni ukrepi. 
5. OCENA U ČINKA  
Ker je program strateški instrument  na visoki ravni, popolnoma natan čna analiza vseh 
morebitnih u činkov ali sorazmernosti ni bila mogo ča pri vseh možnostih. Ocena u činka zato 
za vsako možnost opredeljuje podro čja in ocenjuje, ali bi pos eg EU pomenil dodano vrednost 
in bil učinkovitejši od ukrepanja na nacionaln i ali lokalni ravni. Ker je ocena u činka tako kot 
osnutek programa umeš čena na strateško rave n, se v njej preveri, ali je predlagani 
zakonodajni ukrep v skladu z na čelom sorazmernosti; to je potrebno zato, ker spektrska 
politika na ravni EU potrebuje strateško usmer itev, kar se odraža v regulativnem okviru in kar 
so zahtevale tudi zainteresirane strani, sa j se ukrepi politike EU zaradi njihovega u činka na 
vrsto sektorjev in podro čij z različnimi ravnmi pristojnosti EU ne morejo ve č sprejemati ad 
hoc. 
5.1. Učinek možnosti na prvi ravni  
5.1.1.  Brez programa za politiko radiofrekven čnega spektra 
To bi prepre čilo koristi ostalih dveh možnosti in na sprotovalo želji zakonodajnega telesa. 
 
SL 5   SL 5.1.2.  Program za politiko radiofrekven čnega spektra, ki bo omejen na elektronske 
komunikacijske storitve 
To bi omogo čalo določiti bolj pregledne in predvidljive prednostne naloge politik EU. Na 
širših posvetovanjih bi se lahko zbrale info rmacije o prihodnjem povpraševanju in ovirah, s 
katerimi se sre čujejo zainteresirane strani . Izrazita podpora držav članic in Evropskega 
parlamenta bi okrepila nadaljnje pobude. 
Priprava programa poleg obi čajnega upravnega dela, ki ga opravlja EU, ne povzro ča večjih 
stroškov. 
5.1.3.  Program za politiko radiofrekven čnega spektra, ki ne bo omej en samo na elektronske 
komunikacijske storitve 
Na javnih posvetovanjih in vrhu za radiofrekven čni spekter je bilo r azvidno, da se pomembna 
vprašanja pogosto ne nanašajo zgolj na elektronske komunikacije, temve č se nanašajo na ve č 
sektorjev (npr. radiodifuzijo  prek elektronskih komunikac ijskih storitev, promet, vojsko, 
javno uporabo, okolje, vesolje). Širša in formacijska osnova bo zagotovila ve čjo 
uravnoteženost programa in upoštevala vse tr enutne in možne uporab e spektra. Možnosti za 
skupno uporabo spektra se lahko razširijo, če se vklju čijo vsi uporabniki, pri čemer je treba 
upoštevati nacionalne pristojnosti . Zainteresirane strani so jasno podprle najširše podro čje 
uporabe. 
5.2. Učinek možnosti na drugi ravni  
Cilji politike se lahko nanašajo na vsebino politike ali procese/metodologijo ter so omejeni na 
elektronske komunikacije ali jih presegaj o. Opredeljenih je bilo pet tematskih podro čij. 
5.2.1.  Prispevek k evropski digitalni agendi 
Evropa 2020 naj bi z eno od vodilnih pobud, t.  i. evropsko digitalno agendo, zagotovila 
trajnostne gospodarske koristi, ki jih zagotavlja enoten digitalni trg, temelje č na internetnih in 
medobratovalnih uporabah ultravisokih hitrosti. Pr ispevala naj bi k doseganju cilja, da imajo 
do leta 2013 vsi širokopasovni dos top in do leta 2020 dostop do interneta s hitrostmi nad 30 
Mbps, od tega 50 % evropskih gospodinjstev internetne povezave nad 100 Mbps. 
Brezžične storitve lahko prispevajo k doseg anju tega cilja tako, da dopolnjujejo ži čne 
infrastrukture, ki ne morejo pokriti celotnega ozemlja. Brezži čne širokopasovne  storitve bi 
dopolnile tudi fiksni dostop in omogo čile mobilno uporabo. 
Preučene možnosti politike: 
– V prvem programu za politiko radiofrekven čnega spektra se cilj ne opredeli:  države članice 
bi lahko sprejele razli čne strategije za vzpostavitev brezži čnih širokopasovnih povezav ter 
tako povzro čile zmedo v EU. 
– Opredeli se cilj, sledijo nadaljnje analize/študije:  zaradi popolnejših podatkov omogo ča 
bolj informirane možnosti politike; omogo ča boljše razumevanje potencialne vloge, ki jo 
ima vsaka posamezna platforma. 
– Konkretni ukrepi se opredelijo že na samem za četku:  ukrepi bi lahko obsegali: 
 
SL 6   SL 1. za širokopasovne povezave se kratkoro čno zagotovi ve č spektra tako, da se v ta 
namen že razporejeni spekter dodeli obvezno in  zagotovi, da imajo do leta 2015 vsi 
državljani širokopasovne povezave z dovolj visokimi hitrostmi; 
2. usklajeni spekter se dodeli za širokopasovne povezave prek satelita; 
3. zagotovi se usklajevanje digitalne dividende: dolo či se skupen datum za izvajanje 
Odločbe o 800 MHz, ter zagotovi, da se di gitalna dividenda izrablja v celoti, s čimer 
se izboljšanje širokopasovni dostop v redko poseljenih obmo čjih in za družbeno 
zapostavljene skupine. 
Za vse druge konkretne ukrepe bi bilo potre bno boljše razumevanje verjetnih tržnih in 
tehnoloških trendov. 
5.2.2.  Poenostavitev enostavnega in enakega dostopa 
Za olajšanje dostopa do spektra je treba odstr aniti regulativne ovire  (in tako ustvariti 
prožnost), ki ovirajo inovacije in vstop na trg, npr. storitvene in tehnološke omejitve, ter dovoliti trgovanje s spektrom. En ak dostop do spektra zahteva u činkovito konkuren čno 
okolje, v katerem ob ponovni dodelitvi (ponovni pr idobitvi) veljavnih pravic do uporabe ne 
prihaja do izkrivljanja konkurence. 
Preučene možnosti politike: 
– V prvem programu za politiko radiofrekven čnega spektra se cilj ne opredeli
: pri tem se 
predpostavlja, da je na ravni EU že dovolj prožnosti. 
– Opredeli se cilj, sledijo nadaljnje analize/študije : nekateri podpirajo to  možnost, vendar so 
bile opravljene že številne tehni čne in gospodarske in še ve dno ni jasno, kakšne dodatne 
raziskave bi bile potrebne. Odlo čilna je politi čna volja držav članic, da u činkovito izvajajo 
tržno podprte mehanizme. 
– Konkretni ukrepi se opre delijo že na samem za četku: glavni preu čeni ukrepi so priprava 
skupnih smernic za pogoje in postopke za odobritev, izboljš anje prožnosti uporabe in 
preprečevanje izkrivljanja konkurence  ter opredelitev in dodelj evanje dodatnega spektra za 
inovativne uporabe pod usklajenimi tehni čnimi pogoji in s splošnimi odobritvami. To bi 
zagotovile velike prednosti za  gospodarstvo in inovacije. 
5.2.3.  Učinkovitejša uporaba spektra 
Učinkovit spekter je na čelo okvirne direktive in odlo čbe o radijskem spektru. Preu čene so bile 
tri možnosti, ki segajo od „brez nadaljn jega ukrepanja“ do konkretnih ukrepov za dolo čene 
uporabe (npr. u činkovitejša skupna uporaba, da se olaj ša usklajena uporaba spektra za javno 
zaščito in pomo č ob nesrečah). Srednja možnost zahteva inve ntar trenutne uporabe spektra ter 
nadaljnje analize in študije, da bi se la hko pripravile regulati vne pobude za spektrsko 
učinkovitejše tehnologije.  
5.2.4.  Prispevek v boju proti podnebnim spremembam 
Evropa 2020 naj bi zagotovila traj nostno rast ter vzdržno in konkuren čno gospodarstvo, ki 
gospodarneje izkoriš ča vire. Spektrsko podprte uporabe lahko k doseganju teh ciljev 
 
SL 7   SL prispevajo zlasti na dveh podro čjih: s pametnimi omrežji, ki bi zmanjšali porabo energije, in z 
inteligentnimi sistemi za upravljanje prometa, ki bi zmanjšali emisije ogljikovega dioksida. 
Možnost „brez ukrepanja“ ni združljiva z visoko politi čno prednostno nalogo podro čja EU. 
Opravljanje nadaljnjih študij in analiz se nana ša samo na inteligentne prometne sisteme. 
Tretja možnost bi bili konkretni ukrepi,  vendar ti še niso jasno opredeljeni. 
5.2.5.  Boljši zunanji odnosi 
V skladu z novim regulativnim okvirom lahko Komis ija Parlamentu in Svetu predlaga skupne 
cilje politike za mednarodno usklajevanje spek tra. V bližnji prihodnosti bo to konferenca o 
radiokomunikacijah, ki jo bo leta 2012 organizi rala ITU in na kateri se bodo obravnavale 
teme z neposrednim u činkom na spektrsko politiko EU. Za dolo čitev ciljev, s katerimi bi EU 
svoje politike zaš čitila na mednarodni ravni, bi bil na jprimernejši program za politiko 
radiofrekven čnega spektra.  
Prva možnost („status quo“) ne bi ustvarila ne ko risti in ne tveganj. Druga možnost bi bila, da 
se vidike programa na podro čju zunanjih odnosov omeji na elektronske komunikacije. S tem 
bi bil urejen samo del klju čnih elementov mednarodne agende. Tret ja možnost, ki se prav tako 
ne nanaša samo na elektronske komunikacije , bi najbolje zajela vse sektorske politike v 
interesu EU. 
5.2.6.  Ocena upravnega bremena 
Čeprav so prednosti in stroški programa za politiko radiofrekven čnega spektra odvisni 
predvsem od pobud in možnosti, bi prednosti v vseh preu čenih primerih bistveno presegle 
dodatne upravne stroške. To je treba ponovno o ceniti, ko bodo predlagani konkretni ukrepi. 
6. PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
6.1. Primerjava možnosti na pr vi ravni (strateško podro čje uporabe programa) 
Najboljša možnost za prvi pr ogram za politiko radiofrekven čnega spektra je razširitev ne 
samo na elektronske komunikacije, kar je pred videno pri tretji možnosti in kar širše podpirajo 
tudi zunanji akterji. 
6.2. Učinek možnosti na drugi ravni  
6.2.1.  Prispevek k evropski digitalni agendi 
Za širokopasovni dostop s prizemnimi brezži čnimi storitvami tretja možnost najboljše ustreza 
prednostnim nalogam Evrope 2020 in  željam akterjev (ukrepi iz to čke 5.2.1). 
Za širokopasovne storitve pr ek satelita se priporo ča druga možnost, ker je pred sprejetjem 
konkretnih ukrepov z dodatnimi študijami treba oceniti izvedljivost širokopasovnega dostopa prek satelita in stroške, ki bi jih imeli potrošniki pri dolo čeni hitrosti.  
6.2.2.  Poenostavitev enostavnega in enakega dostopa 
Čeprav je v oceni u činka za najboljšo možnost izbrana možnost z obveznim usklajevanjem 
(širše usklajeno uvajanje tržno podprtega pris topa, ki zagotavlja prožne pogoje za uporabo), 
države članice podpirajo zgolj prostovoljno usklajevanje . Vendar je po mnenju Komisije tretja 
 
SL 8   SL možnost edina izvedljiva, zato bo predlagala ukrepe,  s katerimi želi izboljšati usklajevanje, ne 
da bi pri tem ovirala prožnost na nacionalni ravni. 
6.2.3.  Povečana učinkovita uporaba spektra 
Druga možnost je najprimernejša, saj je tr eba pred sprejetjem regulativnih ukrepov vse 
predlagane teme še enkrat preu čiti. Tako se bo lahko doseglo tudi soglasje med akterji, zlasti 
iz javnega sektorja. 
6.2.4.  Prispevek v boju proti podnebnim spremembam 
Pri „inteligentnih prometnih sistemih“ ima pre dnost prva možnost, saj so bile glavne odlo čitve 
o razporeditvah spektra sprejete pred kratkim. Kljub temu bo Komisija še naprej opravljala 
spremljanje. 
O energijski u činkovitosti je pred sprejetjem konkretnih predlogov potrebnih ve č analiz, zato 
se izbere druga možnost. 
6.2.5.  Boljši zunanji odnosi 
Priporoča se tretja možnost. Ker ve čina mednarodnih sporazumov velja dalj časa, je treba 
zaščititi evropske interese in preu čiti primernost na črtov za prihodnost, da bi ti obravnavali 
potrebe po spektru v pomembnih politikah. Po membne politike EU so poleg elektronskih 
komunikacij tudi trajnostni r azvoj in podnebne spremembe. Za konodajno telo si prizadeva za 
več usklajevanja EU v medna rodnih pogajanjih o spektru. 
6.3. Sklepne ugotovitve o nadaljnjih ocenah u činka  
Ker je treba za nadaljnje ukrepe z velikim u činkom opraviti lo čene ocene u činka, so v tej 
oceni učinka že navedeni nadaljnji ukrepi, za  katere je treb a opraviti oceno u činka. 
Za skupinsko uporabo spektra je predvideno sporo čilo. Ko bo na voljo ve č informacij, bo 
pripravljen osnutek ocene u činka, kateri bodo priloženi na daljnji ukrepi za  odobritve in 
skupinsko uporabo spektra.  
Za ukrepe za tehni čno usklajevanje ocena u činka še ni bila opravljena. Program za politiko 
radiofrekven čnega spektra bo lahko take ukrepe zahteval pri dolo čenih uporabah spektra, 
zaradi česar bo treba opraviti oceno u činka, če bo njihov u činek dovolj velik in če ukrep ne bo 
izbran za upravi čenega v procesu sprejemanja odlo čitev (z zainteresiranimi stranmi, CEPT, 
RSPG in Odborom za politi ko radijskega spektra).  
Če bo izbrana druga možnost, bo na podlagi smer nic Komisije, priprav in opredeljene vrste 
morebitnih ukrepov preu čeno, ali je treba opraviti nadaljnjo oceno u činka. 
7. SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE  
Ker je program za politiko radiofrekven čnega spektra strateški instrument, je treba 
ocenjevanje in spremljanje še naprej opravljati na splošno strateški ravn i. Nadaljnji konkretni 
predlogi, ki bodo sprejeti na  podlagi programa, bodo pravo časno ocenjeni posami čno. 
 
SL 9   SL Za spremljanje dolo čenih kazalnikov politike EU bo koristno natan čnejše ocenjevanje 
posameznih pobud v dolo čenih sektorskih politikah, npr. na podro čju energijske u činkovitosti, 
vesoljske politike ali digitalne agende. 
Komisija bo skupaj s skupino za politiko radijs kega spektra spremlja la, ali tehnološki ter 
nacionalni in mednarodni regulativni razvoj vp livata na povpraševanje po spektru in njegovo 
uporabo.