POROČILO KOMISIJE SVETU

Pregled prehodnih ukrepov za pridobitev kmetijskih nepremičnin, določenih v Pogodbi o pristopu Hrvaške k EU iz leta 2011

Uvod

Komisija je pripravila to poročilo Svetu v skladu z aktom o pogojih pristopa Republike Hrvaške iz leta 2011 (v nadaljnjem besedilu: akt o pristopu). Ta akt določa prehodno obdobje sedmih let do leta 2020, z možnostjo podaljšanja za tri leta, v katerem lahko Hrvaška v nacionalni zakonodaji ohrani obstoječe omejitve glede pridobivanja kmetijskih zemljišč. To zadeva pridobitve s strani pravnih in fizičnih oseb iz drugih držav članic Evropske unije in Evropskega gospodarskega prostora.

Komisija mora v skladu s pogodbo o pristopu tretje leto po pristopu Svetu poročati o možnosti za skrajšanje ali zaključek prehodnega obdobja, določenega s pogodbo o pristopu, pred datumom, določenim v pogodbi.

Zakonodaja Evropske unije in prosti pretok kapitala na splošno spodbujata čezmejne naložbe. Prosti pretok kapitala je eno od temeljnih načel, v skladu s katerim lahko vlagatelji v EU načeloma prosto poslujejo znotraj notranjega trga. Tuje naložbe lahko precej koristijo razvoju kmetijstva in podeželja. Tako so na primer znotraj Evrope čezmejne naložbe omogočile širjenje novih kmetijskih tehnologij in znanja ter zagotovile kapital za kmetijsko proizvodnjo na območjih, kjer primanjkuje kapitala. Čezmejne naložbe lahko prispevajo tudi k racionalizaciji uporabe zemljišč, zlasti na območjih, kjer so lastniške strukture zelo razdrobljene.

Hkrati je treba opomniti, da pogodbe EU držav članic ne zavezujejo k liberalizaciji trga kmetijskih zemljišč, ne da bi jim dale možnost uvedbe primernih pravil za doseganje legitimnih ciljev javne politike. Načelo prostega pretoka kapitala dovoljuje nacionalne omejitve pretoka kapitala v obliki pravil za regulacijo zemljiških trgov, če so potrebna, upravičena in sorazmerna, da se spodbujajo legitimni cilji javnega interesa in politike. Zato je prosti pretok kapitala uravnotežen s potrebo držav članic po zagotavljanju, da zemljiški trgi omogočajo trajnosten razvoj podeželja in kmetijske proizvodnje.

Prehodno obdobje, v katerem lahko Hrvaška ohrani omejitve, ki so obstajale v času njenega pristopa, je bilo novi državi članici pristopnici odobreno za odpravo pomanjkljivosti trga kmetijskih zemljišč in kmetijskega sektorja ter za povečanje njene konkurenčnosti na notranjem trgu. Namen tega poročila sta seznanjanje z razmerami na trgu kmetijskih zemljišč in pregled potrebe po takšnih prehodnih ukrepih. Na podlagi splošne situacije v kmetijskem sektorju na Hrvaškem tri leta po pristopu k EU je sklep poročila, da prehodnega obdobja ne bi smeli skrajšati.

1. Pravna podlaga za poročilo Komisije

Z aktom o pristopu iz leta 2011 se je Hrvaški odobrilo prehodno obdobje, v katerem lahko z odstopanjem od načela prostega pretoka kapitala iz člena 63 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ohrani obstoječe omejitve glede pridobitve kmetijskih zemljišč. V skladu s členom 18 akta o pristopu se ti omejevalni prehodni ukrepi uporabljajo pod pogoji iz Priloge V (Prehodni ukrepi) k aktu o pristopu. Poglavje o prostem pretoku kapitala v navedeni Prilogi določa: „Pred iztekom tretjega leta od dne pristopa se opravi splošni ponovni pregled tega prehodnega ukrepa. V ta namen Komisija Svetu predloži poročilo. Svet lahko na predlog Komisije soglasno odloči, da se prehodno obdobje, […] skrajša ali konča.“

2. Prehodne ureditve

Prosti pretok kapitala je ena od temeljnih svoboščin, ki jih zagotavlja pravo Evropske unije. Člen 63 PDEU določa, „da so prepovedane vse omejitve pretoka kapitala med državami članicami ter med državami članicami in tretjimi državami.“ Pretok kapitala vključuje naložbe v nepremičnine in kmetijska zemljišča. Sodišče Evropske unije meni, da izvrševanje pravice pridobiti, izkoriščati ali odsvojiti kmetijska zemljišča na ozemlju druge države članice ustvarja pretok kapitala. Zato mora biti zakonodaja držav članic o pridobitvi kmetijskih zemljišč skladna z načelom prostega pretoka kapitala v skladu z zakonodajo EU.

Vendar se je EU med pristopnimi pogajanji s Hrvaško strinjala glede določenih prehodnih ureditev v zvezi s pridobitvijo kmetijskih zemljišč, ki Hrvaški omogočajo začasno odstopanje od temeljne svoboščine pretoka kapitala. V Prilogi V akta o pristopu je Hrvaški dovoljeno, da „sedem let od dne pristopa ohrani na dan podpisa Pogodbe o pristopu veljavne omejitve iz zakona o kmetijskih zemljiščih (OG 152/08), povezane z nakupom kmetijskih zemljišč s strani državljanov drugih držav članic ali držav pogodbenic Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (Sporazum EGP) in pravnih oseb, ustanovljenih v skladu z zakoni druge države članice ali države pogodbenice Sporazuma EGP.“ Hkrati akt o pristopu določa izjemo od prehodnih ukrepov „za samozaposlene kmete, ki so državljani druge države članice in želijo imeti sedež ter prebivati na Hrvaškem“ in za katere ne veljajo prehodne določbe „ali kakršna koli pravila in postopki, ki ne veljajo za hrvaške državljane.“

Glavni razlogi za hrvaško prošnjo za prehodne ukrepe so bili podobni tistim, ki jih je pri pristopu k EU navedla večina držav članic EU-12 (EU-10 in EU-2), in so večinoma povezani s potrebo po zaščiti socioekonomskega okolja za kmetijske dejavnosti takoj po uvedbi enotnega trga in prehoda na skupno kmetijsko politiko. Prehodni ukrepi so zlasti namenjeni zmanjševanju negativnega vpliva, ki bi ga lahko imelo nenadno odprtje trga na Hrvaškem glede na velike razlike v cenah zemljišč in kupni moči kmetov v primerjavi z državami članicami iz skupine EU-15 in glede na to, da na trg za kmetijska zemljišča še vedno vplivajo institucionalni dejavniki, ki ovirajo rabo kmetijskih zemljišč, kot so nedokončana privatizacija in vračanje zemljišč, negotovo lastništvo, nedokončana zemljiška knjiga in kataster. Poleg tega je Hrvaška poudarila, da zaradi domovinske vojne (1991–1995) velikega odstotka kmetijskih zemljišč ni bilo mogoče uporabljati, saj so se na njih nahajale mine, ki so se še odstranjevale.

Hrvaška je poudarila tudi, da bo med prehodnim obdobjem izvedla nekatere ukrepe za razvoj trga kmetijskih zemljišč, izboljšanje kmetijske produkcije in okrepitev sposobnosti hrvaških kmetov za sodelovanje na bolj odprtem zemljiškem trgu v prihodnosti. V ta namen je Hrvaška načrtovala več srednje- in dolgoročnih projektov, ki se bodo izvajali v prehodnem obdobju. Projekti vključujejo:

·regulacijo lastninskih pravic ter ureditev zemljiške knjige in katastrskih podatkov;

·komasacijo zemljišč;

·razvoj trga kmetijskih zemljišč za zakup in izboljšanje pravic zakupnikov;