P6_TA(2007)0181

Ocena EURATOMA

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2007 o oceni Euratoma - 50 let evropske politike za jedrsko energijo (2006/2230(INI))

Evropski parlament,

- ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, podpisane 25. marca 1957 v Rimu (Pogodba Euratom),

- ob upoštevanju preambule Pogodbe Euratom, kjer je kot glavni namen Pogodbe navedena ustanovitev Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom), da se ustvarijo "razmere, potrebne za razvoj močne jedrske industrije, ki bo zagotavljala povečano preskrbo z energijo, vodila k modernizaciji tehničnih postopkov in hkrati s številnimi drugimi načini uporabe prispevala k blaginji njihovih narodov",

- ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti in zlasti odločitve z dne 14. novembra 1978 [1], sodbe z dne 22. aprila 1999 [2] in sodbe z dne 10 decembra 2002 [3],

- ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. januarja 2007 z naslovom "Energetska politika za Evropo" (KOM(2007)0001),

- ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Usmeritveni jedrski program, predložen v skladu s členom 40 Pogodbe Euratom v mnenje Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru" (KOM(2006)0844),

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2006 o evropski strategiji za trajnostno, konkurenčno in varno energijo - Zelena knjiga [4],

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. marca 2006 o zanesljivosti oskrbe z energijo v Evropski uniji [5],

- ob upoštevanju svojega stališča z dne 14. decembra 2006 o predlogu Uredbe Sveta o vzpostavitvi instrumenta pomoči na področju jedrske varnosti in zaščite [6],

- ob upoštevanju Direktive Sveta 2006/117/Euratom z dne 20. novembra 2006 o nadzorovanju in kontroli pošiljk radioaktivnih odpadkov in izrabljenega jedrskega goriva [7],

- ob upoštevanju Sklepa Sveta 2006/970/Euratom z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2007-2011) [8],

- ob upoštevanju Uredbe Sveta (Euratom) št. 1908/2006 z dne 19. decembra 2006 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo in pri razširjanju rezultatov raziskav (2007-2011) [9],

- ob upoštevanju Odločbe Sveta 2006/976/Euratom z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2007-2011) [10],

- ob upoštevanju Odločbe Sveta 2006/977/Euratom z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu, ki ga bo s pomočjo neposrednih ukrepov izvajalo Skupno raziskovalno središče v okviru Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2007-2011) [11],

- ob upoštevanju svojega stališča z dne 16. novembra 2005 o predlogu Uredbe Sveta o izvajanju Protokola št. 9 o jedrski elektrarni Bohunice V1 na Slovaškem, kakor je priložen Aktu o pogojih pristopa Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške k Evropski uniji [12],

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. novembra 2005 o uporabi finančnih sredstev, namenjenih za razgradnjo jedrskih elektrarn [13],

- ob upoštevanju javnega posvetovanja o tej temi, ki ga je 1. februarja 2007 pripravil Odbor za industrijo, raziskave in energetiko,

- ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenja Odbora za ustavne zadeve (A6-0129/2007),

A. ker so bile pogodbe pogosto temeljito spremenjene, da bi se prilagodile novim potrebam in izzivom, Pogodba Euratom pa je bila v svoji 50-letni zgodovini spremenjena samo enkrat [14], sicer pa je v temeljnih določbah in svojem bistvu ohranila prvotno obliko,

B. ker se Pogodba Euratom v zadnjih 50 letih sicer ni veliko spreminjala, vendar je v istem obdobju nastala obširna sekundarna zakonodaja, ki izvira iz nje, bila pa je tudi predmet mnogih odločb Sodišča Evropskih skupnosti, s katerimi se je začetno področje uporabe te pogodbe znatno razširilo,

C. ker je Pogodba Euratom uvedla visoke varnostne standarde za ravnanje z radioaktivnimi gorivnimi elementi ter odpadki v Evropski uniji, ker določa enotne standarde za varstvo zdravja delavcev in javnosti kot tudi postopke za njihovo izvajanje in ker nasprotuje širjenju jedrskega materiala za vojaške namene,

D. ker je Pogodba Euratom izčrpen in skladen pravni okvir za varno uporabo jedrske energije v Evropi v korist vseh držav članic,

E. ker več držav članic ni nikoli izkoristilo jedrske možnosti, ker imajo druge dejavno politiko za postopno opuščanje in ker tretje še vedno podpirajo jedrski sektor,

F. ker je Konvencija v svojem osnutku Pogodbe o ustavi za Evropo (ustavne pogodbe) predlagala ločitev Pogodbe Euratom od pravne strukture prihodnje ustave; ker je Konvencija pri obravnavi prihodnosti Evropske unije in podpisu ustavne pogodbe ohranila sedanje stanje določb Pogodbe Euratom v obliki priloženega protokola,

G. ker so Avstrija, Irska, Madžarska, Nemčija in Švedska ustavni pogodbi dodale izjavo, da je treba posodobiti temeljne določbe Pogodbe Euratom ter v ta namen čim prej sklicati revizijsko konferenco,

H. ker je nedavna širitev povečala raznolikost na področju jedrske energije v EU in potrebo po ukrepanju Skupnosti na jedrskem področju,

I. ker petdeseta obletnica sprejetja Pogodbe Euratom omogoča Evropskemu parlamentu, da preuči njeno vsebino in ustreznost ter izrazi zaskrbljenost, ker temeljne določbe Pogodbe Euratom niso bile spremenjene vse od začetka njene veljavnosti pred 50 leti,

J. ker so razmišljanja o trajanju Pogodbe Euratom neločljivo povezana s cilji Komisije glede evropske politike za varnejšo, bolj trajnostno in konkurenčno energijo in prispevajo k boju proti podnebnim spremembam, kot je zapisano v nedavno sprejetem navedenem sporočilu Komisije z dne 10. januarja 2007,

50 let Pogodbe Euratom

1. poudarja, da je Evropska unija po podpisu Pogodbe Euratom leta 1957 postala vodilna svetovna sila v jedrski industriji in eden glavnih akterjev v jedrskih raziskavah na področju nadzorovane termonuklearne fisije in fuzije; ugotavlja, da je sedaj evropska industrija navzoča v celotnem jedrskem gorivnem ciklu in je zato razvila lastne tehnologije, med katerimi so nekatere rezultat partnerstev na evropski ravni, npr. tehnologija bogatenja z ultracentrifugacijo;

2. ugotavlja, da na tej točki razprav o energetski odvisnosti skoraj popoln nadzor evropske jedrske industrije nad gorivnim ciklom zagotavlja Evropski uniji industrijsko in tehnološko neodvisnost, zlasti v zvezi z bogatenjem goriva;

3. opozarja, da je bilo z jedrsko energijo zlasti zaradi Pogodbe Euratom konec leta 2006 v 152 reaktorjih po 15 državah članicah proizvedenih 32 % evropske električne energije, kar pomeni največji delež elektrike, ki ne temelji na ogljiku, v Evropski uniji in enega najbolj konkurenčnih virov ter s tem prispeva k ciljem energetske politike za Evropo iz navedenega sporočila Komisije z dne 10. januarja 2007;

4. glede boja proti podnebnim spremembam poudarja, da je Komisija v Zeleni knjigi z naslovom "K evropski strategiji za zanesljivost oskrbe z energijo" (KOM(2000)0769) ocenila, da bi se z jedrsko energijo prihranilo več kot 300 milijonov ton emisij CO2 leta 2010, "kar ustreza emisijam CO2 približno100 milijonov avtomobilov"; opozarja, da je Komisija v Prilogi I k sporočilu z dne 10. januarja 2007 menila, da je jedrska energija za energijo vetra na morju in malimi vodnimi elektrarnami vir energije, kjer nastaja najmanj ogljika;

5. ugotavlja, da so države ustanoviteljice Evropske skupnosti za atomsko energijo v desetih poglavjih določile vrsto določb, da bi natančno opredelile razvoj jedrske energije v Skupnosti, da se te določbe še vedno uporabljajo in nenehno dopolnjujejo s sprejemanjem zakonodaje na podlagi Pogodbe Euratom ter pomembno prispevajo k varnemu delovanju jedrskih obratov v Evropi;

6. ugotavlja, da soglasje o jedrski energiji iz leta 1957 med državami članicami ne obstaja več;

7. ugotavlja, da so se spremenila pričakovanja o jedrski energiji, izražena pred petimi desetletji v Pogodbi Euratom; ugotavlja, da so ta pričakovanja zdaj bolj povezana s potrebo po tem, da bi Pogodba Euratom predstavljala stabilen pravni okvir, ki bi urejal nadzor rabe jedrske energije v Evropski uniji in spremljal integracijo držav, ki uporabljajo jedrsko energijo, v Evropsko unijo s prenosom pravnega reda iz Euratoma; poudarja, da so pomembna poglavja iz naslova II Pogodbe Euratom omogočila zaščito javnosti, delavcev in okolja pred ionizirajočim sevanjem (poglavje 3), razvoj raziskav na področju ravnanja z odpadki in varnosti elektrarn (poglavje 1) ter varnostni nadzor cepljivih snovi v Evropi (poglavje 7);

8. opozarja, da so se začetne raziskovalne dejavnosti najprej razvile v okviru Pogodbe Euratom (poglavje I) in da je to privedlo do ustanovitve Skupnega raziskovalnega središča, prve raziskovalne institucije EU; poziva, da se program za jedrske raziskave in razvoj vključi v proračun splošnega okvirnega programa za raziskave ter da zanj veljata enak nadzor in javna odgovornost kot pri vseh drugih programih za raziskave;

9. meni, da mora zakonodaja, ki je nastala na podlagi poglavja III Pogodbe Euratom (varovanje zdravja), ostati v pristojnosti Evropske unije za zagotovitev, da se osnovni standardi za varstvo delavcev in širše javnosti uporabljajo in razširijo na okolje, ter da zakonodaja na razvojni način upošteva rezultate mednarodnih znanstvenih študij;

10. poudarja, da področje uporabe te zakonodaje ni omejeno samo na območja z jedrskimi obrati, ampak danes zajema tudi zaščito sosednjih držav članic in držav izven Evropske unije, in sicer zaradi stalnega nadzora odlaganja radioaktivnih odpadkov ter sprejetja predpisov o transportu izrabljenega goriva in radioaktivnih odpadkov, o zaščiti prehrambene verige in radiološki nevarnosti;

11. ugotavlja, da je namen poglavja IV Pogodbe Euratom (Naložbe) pridobiti natančne informacije na ravni Skupnosti o naložbenih programih držav članic;

12. vendar ugotavlja, da Komisija ob objavi usmeritvenih jedrskih programov Skupnosti ni dejansko ocenila potreb po jedrskih naložbah, zlasti glede na probleme pri zanesljivosti oskrbe z energijo, boju proti podnebnim spremembam ter konkurenčnosti Evropske unije ob upoštevanju oživitve jedrske industrije po vsem svetu;

13. vendar pozdravlja v Pogodbi Euratom navedeno obveznost obveščanja o vsaki novi naložbi na jedrskem področju v Evropi, kar omogoča tudi izdelavo zemljevida vseh jedrskih dejavnostih Evropske unije, ta obveznost pa je specifična za evropsko jedrsko industrijo;

14. ocenjuje, da bodo skupna podjetja (poglavje V Pogodbe Euratom) uporabno orodje za izvajanje javne politike, zlasti na področju raziskav, kjer je bil ta pravni instrument uporabljen že večkrat, zlasti pri ustanovitvi skupnega evropskega projekta Torus leta 1978 v Culhamu in nedavni vzpostavitvi evropskega pravnega subjekta za izgradnjo mednarodnega termonuklearnega poskusnega reaktorja (ITER);

15. ocenjuje, da ima Pogodba Euratom z ustanovitvijo Agencije (poglavje VI), odgovorne za oskrbo uporabnikov v Uniji v skladu z načelom enakega dostopa do snovi, na voljo instrument, ki je nujno potreben v času razmisleka o zanesljivosti oskrbe z energijo;

16. meni, da so nadzorni ukrepi (poglavje VII) eden od največjih dosežkov izvajanja Pogodbe Euratom in dajejo Komisiji možnost za natančnejše poznavanje zalog in tokov jedrskih snovi v Evropski uniji;

17. ugotavlja, da dajejo ti nadzorni ukrepi državam dobaviteljicam jedrskih snovi resnično zagotovilo glede uporabe teh snovi ter so dopolnilo nadzoru Mednarodne agencije za atomsko energijo (IAEA) nad neširjenjem teh snovi;

18. ugotavlja, da je na podlagi poglavja X Pogodbe Euratom (Zunanji odnosi) pristop Evropske skupnosti za atomsko energijo k več mednarodnim konvencijam, zlasti h Konvenciji o jedrski varnosti ter Skupni konvenciji o varnosti ravnanja z izrabljenim jedrskim gorivom in o varnosti ravnanja z radioaktivnimi odpadki, omogočil Skupnosti sodelovanje v mednarodnih prizadevanjih pri teh vprašanjih in spodbujanje pomembnega napredka v Evropski uniji;

19. prav tako ugotavlja, da je Evropska skupnost za atomsko energijo na podlagi poglavja X Pogodbe Euratom sklenila številne sporazume o sodelovanju na področju raziskav, sodelovala v mednarodnih projektih, kot je Forum IV. generacije o prihodnjih reaktorskih sistemih, in vodila mednarodna pogajanja o projektu ITER;

Institucionalna razprava

20. ugotavlja, da glavne določbe Pogodbe Euratom niso bile spremenjene od 1. januarja 1958, ko je pogodba začela veljati;

21. potrjuje, da se mora v skladu z načelom subsidiarnosti vsaka država članica odločiti, ali bo uporabljala jedrsko energijo ali ne;

22. nadalje ugotavlja, da nekatere države članice, ki odkrito nasprotujejo jedrski energiji in so se pridružile Skupnostima (Evropski skupnosti in Skupnosti Euratom), niso bile nikoli kakorkoli dolžne razvijati jedrsko energijo na svojem ozemlju; v skladu s tem ugotavlja, da že veliko let velja, da Pogodba Euratom pri spodbujanju jedrske energije ne nalaga obveznosti, ampak vzpostavlja pravni okvir na voljo vsem;

23. poudarja, da Pogodba Euratom ne zavira razvoja notranjega trga za elektriko, še manj pa ovira prosti pretok blaga, oseb in kapitala; s tem v zvezi opozarja, da se skupno pravo Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti nanaša na jedrske dejavnosti in ugotavlja, da na primer pretok jedrskih snovi, opreme in tehnologije znotraj in zunaj Evropske unije urejajo pravila o nadzoru snovi "z dvojno uporabo", sprejeta na osnovi trgovinske politike iz Pogodbe ES; dodaja, da za zakonodajo Euratoma veljajo konkurenčno pravo in pravila o državni pomoči iz naslova VI Pogodbe ES; zato povzema, da Pogodba Euratom v nobenem primeru ne predstavlja zaščitniškega okvira za jedrsko energijo;

24. ugotavlja, da ponuja Pogodba Euratom državam, ki so izbrale jedrsko možnost, instrumente za razvoj (skupna podjetja, podpora raziskavam in razvoju, posojila Euratom), vendar dostopnosti teh instrumentov dodaja čvrst pravni okvir (o varovanju zdravja, nadzornih ukrepih, preskrbi), da pomiri države članice, ki niso izbrale te možnosti;

25. ugotavlja, da pravni okvir Euratom v dobro Skupnosti velja tudi za države članice, ki ne pridobivajo jedrske energije, a imajo na svojem ozemlju raziskovalne jedrske reaktorje, ter tem državam članicam nudi instrumente (kot so okvirni programi za raziskave in razvoj Euratom), s katerimi lahko dobijo sredstva, na primer na področju medicinskih raziskav;

26. meni, da se je bilo ne glede na razlike v mnenjih o jedrski energiji moč na osnovi določb Pogodbe Euratom izogniti širjenju jedrskih snovi, določbe o zdravju, varnosti in preprečevanju radioaktivnega onesnaževanja pa so zelo koristne in bi jih bilo treba skrbno uskladiti z določbami o zdravju in varnosti iz Pogodbe ES;

Pomanjkljivosti

27. obžaluje, da se večje pristojnosti Evropskega parlamenta in zlasti razširitev postopka soodločanja na večino evropske zakonodaje niso upoštevala pri Pogodbi Euratom; meni, da ima Evropski parlament ne glede na tehnični značaj navedene pogodbe pravico do uradnega sodelovanja pri besedilih, katerih pravna podlaga je Pogodba Euratom;

28. šteje dejstvo, da je Parlament skoraj povsem izključen iz zakonodajnega postopka, povezanega s Pogodbo Euratom, ter da je bil le pri enem od desetih poglavij Pogodbe sploh zaprošen za mnenje, za nesprejemljivo pomanjkanje demokratičnosti;

29. vseeno ugotavlja, da Evropski parlament prek Medinstitucionalnega sporazuma sodeluje pri pogajanjih o okvirnem programu Euratom za jedrske raziskave in usposabljanje (2007-2011) (Okvirni program Euratom za raziskave in razvoj); ugotavlja tudi glede na dokumente, ki so bili nedavno obravnavani v Odboru Evropskega parlamenta za industrijo, raziskave in energetiko (Okvirni program Euratom za raziskave in razvoj, Direktiva o čezmejnih pošiljkah radioaktivnih odpadkov in izrabljenega jedrskega goriva, instrument za jedrsko pomoč itd.), da Svet redno v celoti ali delno upošteva spremembe besedil Euratom, ki jih predlaga Evropski parlament, čeprav postopek predvideva samo posvetovanje z njim; vseeno meni, da to ni dovolj;

30. poudarja pomen člena 203 Pogodbe Euratom, ker omogoča prilagodljivost - na primer z zpostavitvijo instrumenta za jedrsko sodelovanje - pri izvajanju zakonodajnih pobud, ki prvotno niso bile predvidene v Pogodbi Euratom; meni, da je treba preučiti, kako je mogoče uporabiti člen 203 za oblikovanje novih pobud in po možnosti za prilagoditev Pogodbe Euratom;

31. obžaluje, da na področju jedrske varnosti, ravnanja z radioaktivnimi odpadki in razgradnje jedrskih objektov ni usklajenih standardov z resnično dodano vrednostjo, zlasti v primerjavi z obstoječim mednarodnim okvirom;

32. poziva Komisijo, naj se zgleduje po izkušnjah pri izvajanju konvencij IAEA (Konvencije o jedrski varnosti ter Skupne konvencije o varnosti ravnanja z izrabljenim jedrskim gorivom in o varnosti ravnanja z radioaktivnimi odpadki) ter naj upošteva ocene Agencije za jedrsko energijo pri OECD (NEA) o najbolj naprednih nacionalnih praksah na področju ravnanja z radioaktivnimi odpadki; ugotavlja, da usklajene pobude za oblikovanje skupnega pristopa k jedrski varnosti, kot jih izvaja Združenje zahodnoevropskih jedrskih upravnih organov (WENRA), verjetno prispevajo k oblikovanju zakonodajne podlage;

33. ugotavlja, kot je potrdila navedena sodba Sodišča, v zadevi C-29/99 Komisija proti Svetu, da ima Komisija pristojnosti na področju jedrske varnosti na podlagi Pogodbe Euratom in je pristojna za predložitev predlogov na tem področju;

Smernice za prihodnost

34. ocenjuje, da je Pogodba Euratom kljub pomanjkljivostim sedaj še vedno nujen pravni okvir za države članice, ki želijo razviti svoje sektorje jedrske energije, pa tudi za države članice, ki želijo izkoristiti ugodnosti pravnega varstva zase, za svoje prebivalstvo in okolje;

35. ponovno poziva, naj se skliče medvladna konferenca za celostno revizijo pogodbe Euratom, za odpravo zastarelih določb te pogodbe, za ohranitev regulativnega režima jedrske industrije na ravni EU, za spremembo preostalih določb ob upoštevanju sodobne in trajnostne energetske politike in za vključitev relevantnih določb v ločenem poglavju Pogodbe ES o energetiki;

36. opozarja, da so določbe Pogodbe Euratom jedro razprave o industrijskih vprašanjih, povezanih z Lizbonsko strategijo, in energetskih vprašanj (zlasti z vidika oskrbe), v času, ko si Evropska unija prizadeva opredeliti evropsko mešanico energetskih virov, ki ima nizko vsebnost ogljika, je konkurenčna in v čim večji meri izvira z ozemlja Unije;

37. v zvezi s tem ugotavlja, da jedrska energija Evropski uniji zdaj zagotavlja 32 % električne energije in da jo je Komisija v svojem sporočilu z dne 10. januarja 2007 označila kot enega glavnih energetskih virov brez ogljikovega dioksida in kot tretji najcenejši vir v Evropi brez internalizacije stroškov ogljikovega dioksida; zato meni, da mora Evropska unija v skladu s Pogodbo Euratom zaščititi svojo vodilno vlogo na industrijskem in tehničnem področju, zlasti zaradi velike oživitve jedrskih dejavnosti pri drugih udeležencih (Rusija, ZDA) in vstopa novih udeležencev na svetovno jedrsko prizorišče (Kitajska in Indija), ki bodo srednjeročno tekmeci Evropske unije;

38. meni, da bi se zaradi odsotnosti pravnega okvira, določenega v Pogodbi Euratom, ponovno nacionalizirala jedrska politika v Evropi, kar bi pomenilo nazadovanje pravnega reda Skupnosti ter povečalo nevarnost pravne negotovosti za vseh 27 držav članic;

39. poziva, naj se spoštujejo načela poštene konkurence in enakih konkurenčnih pogojev za različne vire energije;

40. meni tudi, da bi črtanje enega ali več poglavij iz Pogodbe Euratom ali vključitev nekaterih določb v Pogodbo ES omajalo Pogodbo Euratom kot celoto, saj bi to oslabilo nadzor uporabe jedrske energije v Evropi; dodaja, da bi pomanjkanje skladnega pravnega okvira povzročilo, da bi bilo sprejemanje pravnega reda Pogodbe Euratom za prihodnje države članice veliko bolj zapleteno;

41. meni, da nadzor uporabe jedrske energije v Evropi glede na zelo specifične značilnosti tega energetskega vira zahteva ohranitev namenskega pravnega okvira, kot je Pogodba Euratom, kjer se že 50 let izkazuje uporabnost vseh njenih določb; dodaja, da bi njena delna vključitev v hipotetično poglavje o energiji v Pogodbi ES oslabila celoten pravni nadzor jedrske energije v Evropi in odpravila posebne postopke nadzora nad jedrsko energijo, ki jih zdaj vsebuje Pogodba Euratom;

42. vendar meni, da je treba Pogodbo Euratom nekoliko prenoviti;

43. meni, da je ne glede na možnost kratkoročnih prilagoditev potrebna celovita revizija Pogodbe Euratom, da se nadomesti pomanjkanje demokratičnosti ter da so vprašanja skupne varnosti in zaščite v središču jedrskih dejavnosti Unije in njenih držav članic;

44. poziva k prenovi postopkov odločanja pri Pogodbi Euratom, kar bi omogočilo tesnejše sodelovanje Evropskega parlamenta v zakonodajnih postopkih na jedrskem področju, večjo preglednost in večje sodelovanje državljanov Unije; zato poziva Svet in Komisijo, naj obravnavata pomanjkanje demokratičnosti pri Pogodbi Euratom in v postopek soodločanja vključita zakonodajo, ki se sprejema v skladu s to pogodbo;

45. meni, da se lahko te spremembe izvedejo na podlagi člena 203 Pogodbe Euratom, ne da bi to hkrati pomenilo spremembe v strukturi in vsebini te pogodbe; poziva Svet, da preuči to možnost;

46. ugotavlja, da je treba glede na potrebno prilagoditev evropske energetske politike in podaljšanje življenjske dobe elektrarn na ravni Skupnosti nujno razviti trdno zakonodajo in sprejeti konkretne ukrepe na področjih jedrske varnosti, ravnanja z radioaktivnimi odpadki in razgradnje jedrskih objektov ter prispevati k zagotavljanju, da spodbujanje raziskav in razvoja na področju varne uporabe jedrske energije pritegne čim več pozornosti in dobi čim več podpore; poziva Komisijo, naj pregleda ustrezne osnutke zakonodajnih predlogov in predloži nove predloge za direktive o varnosti jedrskih objektov, ravnanju z odpadki ter o zaprtju in razgradnji jedrskih objektov, pri čemer naj upošteva načelo, da plača povzročitelj obremenitve;

47. poziva Komisijo in Svet, naj hitro preuèita to vprašanje in se o njem posvetujeta z Evropskim parlamentom;

48. poziva k razvoju programov za izobraževanje in usposabljanje na jedrskem podroèju na evropski ravni in k ukrepom za zagotavljanje financiranja ambicioznih raziskovalnih programov, da bo mogoèe odgovoriti na izzive na podroèjih fisije (varnost, ravnanje z odpadki, prihodnji reaktorji) in varstva pred sevanjem ter zagotoviti potrebno ohranjanje ustrezne pripravljenosti in èloveških virov, da ostaja odprta možnost uporabe jedrske energije na podlagi trajnostne in konkurenène evropske industrije;

49. poziva k uvedbi evropskega mehanizma za usklajevanje najboljših nacionalnih praks za zašèito delavcev in javnosti pred sevanjem, ki bi dopolnil usklajevanje v tem sektorju, doseženo s Pogodbo Euratom;

50. moèno spodbuja Komisijo, naj redno pripravlja, kot predvideva Pogodba Euratom, dejansko v prihodnost usmerjene usmeritvene jedrske programe za jedrsko proizvodnjo in naložbene cilje v globalnem okviru vse veèje konkurence v tem sektorju, pri èemer naj bodo upoštevani tudi cilji za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov; v zvezi s tem ugotavlja, da je uporaba vseh drugih energetskih virov tudi v nacionalni pristojnosti, cilji (vèasih celo zavezujoèi) pa so vseeno doloèeni na ravni Skupnosti kot v primeru obnovljivih virov energije;

51. poziva Svet, naj ob upoštevanju cilja zanesljivosti oskrbe in ciljev za zmanjšanje emisij CO2 opredeli usklajeno politiko, ki bi povsem v skladu z varnostnimi zahtevami spodbudila naložbe, namenjene podaljšanju življenjske dobe in izboljšanju delovanja obstojeèih reaktorjev, ter tudi naložbe v nove zmogljivosti;

52. obravnava pobudo Sveta za predvideno ustanovitev evropske skupine na visoki ravni za jedrsko varnost, zašèito in ravnanje z odpadki;

53. pozdravlja pobudo o ustanovitvi evropskega jedrskega foruma za spodbujanje razprave na visoki ravni, ki bi vkljuèevala politike, industrijo in civilno družbo;

54. poziva k oživitvi vloge Agencije za preskrbo Euratom in k izvajanju pristojnosti, ki so ji dodeljene s Pogodbo Euratom, v celoti; meni, da je treba to vlogo obravnavati manj z vidika pomanjkanja urana ter bolj z vidika konkurenènosti in zanesljivosti oskrbe, vkljuèno z oskrbo s proizvedenim jedrskim gorivom; ocenjuje, da ji doloèbe Pogodbe Euratom omogoèajo, da postane pravi observatorij za energijo na jedrskem podroèju, in v tem smislu spodbuja sedanje razmišljanje o izboljšanju položaja Agencije za preskrbo Euratom;

55. poziva k nadaljevanju intenzivnega mednarodnega sodelovanja, ki temelji na Pogodbi Euratom, in poziva k stalni krepitvi sodelovanja z IAEA, da bi se prepreèili podvojevanje ukrepov IAEA in Evropske skupnosti za atomsko energijo ter da bi zagotovili najveèjo stopnjo zašèite na podroèjih varstva pred sevanjem, jedrske varnosti in neširjenja jedrskih snovi;

56. poziva, naj se nadaljuje mednarodno sodelovanje na podroèju raziskav in razvoja na visoki ravni kot pri projektu ITER ali Forumu IV. generacije o prihodnjih reaktorskih sistemih;

*

* *

57. naroèi svojemu predsedniku, da to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

[1] Odločitev v zadevi 1/78, PSES 1978, str. 2151.

[2] Zadeva C-161/97 P, Kernkraftwerke Lippe-Ems Gmbh proti Komisiji Evropskih skupnosti, PSES 1999, str. I-02057.

[3] Zadeva C-29/99, Komisija Evropskih skupnosti proti Svetu Evropske unije, PSES 2002, str. I-11221.

[4] Sprejeta besedila, P6_TA(2006)0603.

[5] UL C 292 E, 1.12.2006, str. 112.

[6] Sprejeta besedila, P6_TA(2006)0599.

[7] UL L 337, 5.12.2006, str. 21.

[8] UL L 400, 30.12.2006, str. 60. Popravljena verzija v UL L 54, 22.2.2007, str. 21.

[9] UL L 400, 30.12.2006, str. 1. Popravljena verzija vUL L 54, 22.2.2007, str. 4.

[10] UL L 400, 30.12.2006, str. 404. Popravljena verzija v UL L 54, 22.2.2007, str. 139.

[11] UL L 400, 30.12.2006, str. 434. Popravljena verzija v UL L 54, 22.2.2007, str. 149.

[12] UL C 280 E, 18.11.2006, str. 108.

[13] UL C 280 E, 18.11.2006, str. 117.

[14] S Pogodbo o Evropski uniji, podpisano 7. februarja 1992 v Maastrichtu.

--------------------------------------------------