SKUPNI DOKUMENT

Pošiljatelj: — Eurojust, — Evropska pravosodna mreža, — evropska mreža za preiskavo in sodni pregon genocida, hudodelstev zoper človečnost in vojnih zločinov (mreža za področje genocida), — mreža skupnih preiskovalnih skupin in — Evropska pravosodna mreža za kibernetsko kriminaliteto (mreža EJCN) Datum: 3. 4. 2019 Prejemnik: Romunsko predsedstvo Sveta EU Generalni sekretariat Sveta EU Zadeva: Skupni dokument Eurojusta, Evropske pravosodne mreže, mreže za področje genocida, mreže skupnih preiskovalnih skupin in Evropske pravosodne mreže za kibernetsko kriminaliteto o sinergijah med Eurojustom in mrežami, ki jih je vzpostavil Svet na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah

Namen

Na zahtevo romunskega predsedstva Sveta EU (1) smo Evropska pravosodna mreža, evropska mreža za preiskavo in sodni pregon genocida, hudodelstev zoper človečnost in vojnih zločinov (mreža za področje genocida), mreža skupnih preiskovalnih skupin, Evropska pravosodna mreža za kibernetsko kriminaliteto (mreža EJCN) in Eurojust pripravili skupen dokument, v katerem smo izrazili stališča o obstoječih sinergijah med temi mrežami (2) ter med njimi in Eurojustom in o možnih področjih za nadaljnji razvoj teh sinergij.

Kot je bilo zahtevano, so v tem skupnem dokumentu obravnavana posebna vprašanja iz dokumenta Sveta 7000/19, obenem pa so vanj vključeni posebni predlogi v zvezi s tem.

Mreže, ki jih podpira Eurojust, se zelo razlikujejo po pravni podlagi (zakonodajni akt EU ali drug dokument Sveta), mandatu (horizontalni ali s področja boja proti kaznivim dejanjem) in funkciji (nacionalni strokovnjaki in/ali lokalne kontaktne točke, člani sodstva in/ali organov pregona). Evropska pravosodna mreža na primer obstaja že dolgo in je v skladu s svojim pravnim okvirom z Eurojustom razvila „tesne […] stike, ki temeljijo na posvetovanju in dopolnjevanju“ (3).

V skladu s pravno podlago Eurojusta (4) delujejo sekretariati mrež kot ločene enote in lahko uporabljajo upravne vire Eurojusta, ki so potrebni za opravljanje njihovih nalog. Usklajevanje med temi sekretariati, zajetimi v členu 48(2) uredbe o Eurojustu, zagotavlja Eurojust.

Ta skupni dokument je razdeljen na dva glavna dela: 1) obstoječe sinergije med mrežami ter med mrežami in Eurojustom in 2) nadaljnje razvijanje sinergij.

1. Obstoječe sinergije med mrežami ter med mrežami in Eurojustom

V okviru Eurojusta je odbor za odnose s partnerji podstruktura kolegija, katere naloga je krepitev institucionalnih, skladnih, celovitih in usklajenih stikov s partnerji Eurojusta, vključno z mrežami. Sodelovanje med mrežami in Eurojustom lajšajo in podpirajo temu namenjene kontaktne točke, ki jih določi odbor.

Od 1. januarja 2019, po reorganizaciji uprave Eurojusta, so sekretariati mrež postali del operativnega oddelka Eurojusta, ki jim omogoča še tesnejše medsebojne odnose in lažje usklajevanje med mrežami in Eurojustom.

(a) Obstoječe sinergije in najboljše prakse v sodelovanju med Evropsko pravosodno mrežo, mrežo za skupne preiskovalne skupine, mrežo za področje genocida in Evropsko pravosodno mrežo za kibernetsko kriminaliteto (EJCN)

— Omogočanje stikov, npr. redna in plenarna zasedanja, izmenjava kontaktnih seznamov, dostop do omejenega dela spletišča

Vodje sekretariatov Evropske pravosodne mreže, mreže za področje genocida in mreže za skupne preiskovalne skupine ter podporne skupine za mrežo EJCN se redno srečujejo in razpravljajo o upravnih in vsebinskih vprašanjih, ki so pomembna za mandat zadevnih mrež. Stalne stike jim olajšuje dejstvo, da so vsi locirani v prostorih Eurojusta v Haagu.

Vsaka mreža redno vabi člane drugih mrež na svoja plenarna in letna zasedanja, z namenom izmenjave informacij in strokovnega znanja na področjih skupnega interesa. Da ne bi podvajali dela pri organiziranju teh zasedanj, se med seboj posvetujejo.

Izmenjava kontaktnih podatkov članov/kontaktnih oseb med mrežami je zelo pomembna za operativno podporo strokovnim delavcem. Trenutno so kontaktni podatki strokovnjakov skupnih preiskovalnih skupin in članov mreže EJCN naloženi na spletišče Evropske pravosodne mreže in se redno posodabljajo. Strokovnjaki skupnih preiskovalnih skupin in člani mreže EJCN imajo avtorizacijo za dostop do kontaktnih podatkov kontaktnih točk Evropske pravosodne mreže na spletišču Evropske pravosodne mreže. Seznam kontaktnih točk mreže za področje genocida je dokument, ki ga objavi Svet in ki se posreduje na podlagi politike, ki velja za dokumente Sveta, označene z „LIMITE“.

V zvezi z dostopom do omejenega dela spletišč mrež imajo kontaktne točke Evropske pravosodne mreže trenutno možnost, da zahtevajo dostop do omejenega področja skupnih preiskovalnih skupin.

— Strateško sodelovanje

Zaradi različnih vlog in mandatov zadevnih mrež se, kadar je to ustrezno, izvajajo skupne strateške dejavnosti med dvema ali več mrežami, npr. v zvezi s prispevki k predlogom za nove instrumente o pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah (mnenje mreže EJCN in Evropske pravosodne mreže v zvezi s certifikati, priloženimi k predlogu za e-dokaze), posvetovanjem o vsebinskih vprašanjih, ki se nanašajo na njihovo strokovno področje (posvetovanja med mrežo za skupne preiskovalne skupine in mrežo EJCN o tem, kako spodbuditi uporabo skupnih preiskovalnih skupin v primerih kibernetske kriminalitete), itd.

Spletišče Evropske pravosodne mreže je najpomembnejša platforma za zagotavljanje informacij in orodij strokovnjakom na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah. Redno potekajo posvetovanja o tem, katere dokumente drugih mrež bi bilo treba objaviti na spletišču Evropske pravosodne mreže.

(b) Obstoječe sinergije in najboljše prakse v sodelovanju med mrežami in Eurojustom

— Omogočanje stikov, npr. redna in plenarna zasedanja, izmenjava kontaktnih seznamov, dostop do omejenega dela spletišča

Eurojust se redno udeležuje plenarnih ali letnih zasedanj mrež, ki so običajno organizirana v njegovih prostorih, sekretariati mrež pa so tudi redno vabljeni na seje Eurojusta, med drugim tudi na seje kolegija, na katerih se razpravlja o vprašanjih skupnega interesa ali o pomembnih proračunskih vprašanjih. Da bi se na splošno izognili podvajanju dela pri organiziranju sej, potekajo pripravljalna posvetovanja med Eurojustom in vodji sekretariatov mrež. Po plenarnih ali letnih zasedanjih mrež se kolegiju Eurojusta v vednost običajno predložijo sklepi navedenih zasedanj, tudi z namenom zagotavljanja nadaljnjih ukrepov v zvezi z vprašanji skupnega interesa.

Predsedstvo Evropske pravosodne mreže in predsedstvo Eurojusta se sestaneta enkrat letno. Eurojust se vedno udeležuje plenarnih zasedanj Evropske pravosodne mreže, ki potekajo v državi članici, ki predseduje Svetu EU. Poleg tega se člani nacionalnih uradov pri Eurojustu na povabilo udeležijo regionalnih/nacionalnih srečanj Evropske pravosodne mreže.

Skupina za kibernetsko kriminaliteto pri Eurojustu je vzpostavila redno prakso, da povabi odbor mreže EJCN, da se seje skupine udeležijo po telefonu ali prek videokonference. Poleg tega je mreža EJCN vzpostavila notranje upravne smernice, v skladu s katerimi se je treba z Eurojustom podrobno posvetovati o vprašanjih strateškega pomena, kot so odnosi s tretjimi državami in delovni programi v okviru smreže EJCN.

Da bi lahko nacionalni uradi pri Eurojustu imeli dostop do omejenih informacij na spletišču Evropske pravosodne mreže, jim je sekretariat Evropske pravosodne mreže zagotovil potrebno avtorizacijo za z geslom zaščitene dele spletišča.

Eurojust na svojem spletišču gosti tudi posebne oddelke za Evropsko pravosodno mrežo, mrežo za področje genocida, mrežo za skupne preiskovalne skupine in mrežo EJCN.

— Strateško sodelovanje

Mreže in Eurojust si na splošno izmenjujejo informacije o temah, relevantnih za srečanja, ki jih organizirajo. Drug drugemu tudi zagotavljajo informacije o svojih dejavnostih in izdelkih, da se objavijo na spletiščih enih in drugih.

V nadaljevanju je navedenih nekaj od številnih primerov sodelovanja na strateški ravni med Eurojustom in mrežami:

— Evropska pravosodna mreža in Eurojust sta začela pripravljati skupni dokument za strokovnjake na podlagi razprav in ugotovitev Evropske pravosodne mreže in Eurojusta o praktični uporabi evropskega preiskovalnega naloga (EPN).

— Eurojust in Evropska pravosodna mreža sta prispevala k razpravam o temah 9. kroga medsebojnega ocenjevanja.

— Sekretariat mreže za skupne preiskovalne skupine je skupaj z Eurojustom (pa tudi Europolom in Evropskim uradom za boj proti goljufijam) od svoje ustanovitve razvil več orodij, ki vsem strokovnim delavcem omogočajo učinkovit dostop do skupnih preiskovalnih skupin: priročnik za skupne preiskovalne skupine, vzorčni sporazum za skupno preiskovalno skupino in praktična navodila za skupne preiskovalne skupine. Poleg tega sta mreža za skupne preiskovalne skupine in Eurojust skupaj pripravila drugo poročilo o oceni skupnih preiskovalnih skupin.

— Mreža EJCN in Eurojust sodelujeta pri različnih strateških projektih, na primer pri prispevkih mreže EJCN k izdelkom Eurojusta, kot sta pravosodni monitor o kibernetski kriminaliteti in observatorij za šifriranje, skupnih mnenjih o novih pravnih instrumentih ter skupnih prispevkih za deležnike.

— Mreža za področje genocida in Eurojust sta leta 2018 sodelovala pri pripravi memoranduma o dokazih z bojišč v zvezi z zbiranjem in uporabo informacij, pridobljenih na vojnih območjih. Sekretariat mreže za področje genocida sodeluje tudi na sestankih skupine Eurojusta za boj proti terorizmu.

Trenutno se preučuje razvoj skupnega promocijskega prikaza vlog Eurojusta in mrež, ki jih gosti Eurojust, kar bi lahko nacionalnim organom nadalje pomagalo pri opredelitvi ustreznih partnerjev.

— Operativno sodelovanje

Skupni dokument Evropske pravosodne mreže in Eurojusta z naslovom „Pomoč za strokovnjake pri mednarodnem sodelovanju v kazenskih zadevah – Kako vam lahko pomagamo?“ je osrednji dokument o razdelitvi zadev med obema stranema. Pravosodni delavci si lahko s tem dokumentom pomagajo pri odločanju, ali naj se za pomoč pri mednarodnem sodelovanju v kazenskih zadevah obrnejo na Evropsko pravosodno mrežo ali na Eurojust. Skupni dokument je bil posodobljen leta 2018, v državah članicah pa se zdaj prevaja. Evropska pravosodna mreža in Eurojust od leta 2018 pripravljata skupni projekt za oceno dodeljevanja zadev.

Sekretariat mreže za skupne preiskovalne skupine je razvil zelo tesne stike z operativnim delom Eurojusta in je vedno bolj vabljen k sodelovanju na sestankih Eurojusta II. stopnje (med nacionalnimi uradi za dani primer) in na sestankih III. stopnje (usklajevalni sestanki), na katerih se lahko razpravlja o več vidikih, povezanih z ustanovitvijo ali delovanjem skupnih preiskovalnih skupin. Eurojust je 27. avgusta 2018 v celoti uvedel svoje spletno orodje, tj. portal financiranja skupnih preiskovalnih skupin (JITs Funding Portal), za predložitev vlog za financiranje skupnih preiskovalnih skupin. Številne prilagoditve postopka financiranja v preteklih letih so posledica potreb uporabnikov skupnih preiskovalnih skupin, vključno s predstavniki nacionalnih uradov Eurojusta.

Trenutno se v okviru mreže EJCN razvija podskupina za „zbiranje primerov“, ki pravosodnim organom držav članic svetuje, kako čim bolje izkoristiti storitve, ki jih ponuja Eurojust.

Zaupne informacije, izmenjane med zaprtimi srečanji mreže za področje genocida, so zagotovile izhodišče za začetek usklajevalnih sestankov Eurojusta. Na te sestanke je v primerih najhujših mednarodnih kaznivih dejanj povabljena mreža za področje genocida (kontaktne točke in sekretariat).

— Ozaveščanje

Kot del svoje misije, da se partnerjem Eurojusta zagotovi usklajen odziv, odbor za odnose s partnerji zagotavlja izmenjavo informacij ter olajšuje povezave med temi partnerji in mrežami.

Eurojust dejavno vključuje zadevne mreže v več svojih zunanjih projektov (npr. EuroMed za Evropsko pravosodno mrežo, projekt Sirius za Evropsko pravosodno mrežo in mrežo EJCN, EL PAcTO za mrežo za skupne preiskovalne skupine in projekt Nürnberg Academy o zbiranju in arhiviranju e-dokazov za mrežo za področje genocida).

Eurojust spodbuja tudi delovanje mrež v odnosih z drugimi agencijami EU (kot je mreža agencij za PNZ) in jih po potrebi združuje. Med njimi je tudi priročnik FRA o kibernetski kriminaliteti (Eurojust in mreža EJCN) ter skupno usposabljanje o skupnih preiskovalnih skupinah (CEPOL in mreža EJTN).

2. Nadaljnji razvoj sinergij

(a) Uporaba nacionalnega sistema za usklajevanje dejavnosti Eurojusta (ENCS)

Nacionalni korespondenti ENCS za Eurojust, kontaktne točke za Evropsko pravosodno mrežo in člani ali kontaktne točke drugih mrež bi se morali še naprej redno sestajati, da bi razpravljali o medsebojnem sodelovanju in ohranjali tesne stike v operativnih zadevah (člen 12 sklepa o Eurojustu in člen 20 uredbe o Eurojustu). ENCS bi bilo treba še naprej uporabljati v ta namen in v zvezi s tem bo v celoti izkoriščen njegov potencial.

Da bi se izboljšala učinkovitost sodelovanja med mrežami in v celoti izkoristile sinergije, ustvarjene s takšnim sodelovanjem, bi mreže lahko preučile, če je to mogoče, ali bi bilo ustrezno podpreti možnost, da člani mreže, ki jih imenujejo države članice, zasedajo dve funkciji ali več kot je že obstoječa praksa v zvezi z nekaterimi kontaktnimi točkami za Evropsko pravosodno mrežo in strokovnjaki za skupne preiskovalne skupine z dvojno funkcijo. Tudi nekateri nacionalni člani Eurojusta ali njihovi namestniki opravljajo funkcijo kontaktnih točk Evropske pravosodne mreže.

Države članice bi lahko tudi preučile možnost vključitve članov mreže EJCN v mrežo ENCS na podlagi člena 20(3)(f) uredbe o Eurojustu, ki se bo začela uporabljati decembra 2019. S tem bi se lahko dodatno izboljšala splošna interakcija med mrežo EJCN, drugimi mrežami in Eurojustom na nacionalni ravni.

(b) V celoti izkoristiti vse možnosti za posredovanje skupnih sporočil

Mreže in Eurojust bodo še naprej raziskovali, na katerih področjih lahko začnejo ali izboljšujejo usklajevanje skupnih sporočil, da bi se zagotovil sistematičen skupni pristop k temam, na primer prek skupnih tematskih srečanj, skupnih strateških projektov, skupnih mnenj o pravnih instrumentih itd.

V tej smeri bo potekal razmislek o oblikovanju skupne delovne metodologije sekretariatov mrež in Eurojusta za vzpostavitev delovnih postopkov pri pripravi skupnih pobud in končnih rezultatov. Pri tem bodo imele ključno vlogo kontaktne točke v odboru Eurojusta za odnose s partnerji.

(c) Dostop do omejenega dela spletišč mrež

Brez poseganja v pravno podlago posamezne mreže in v skladu z njo se zaradi izmenjave ustreznega in strokovnega znanja navedene mreže ter zaradi sporočanja informacij drugim strokovnim delavcem šteje, da je vzajemni dostop do omejenih delov spletišč mrež prednostna naloga sodelovanja. V zvezi s tem bi bilo treba analizirati in, če je ustrezno, odobriti možnost, da imajo člani mrež neposreden dostop do omejenih delov spletišč.

(d) Viri, povezani s podporo Eurojusta mrežam

V skladu s pravno podlago je Eurojust podpiranje mrež strokovnjakov vedno obravnaval kot sestavni del svojega poslanstva ter kot edinstveno priložnost za izmenjavo najboljših praks in krepitev vezi z nacionalnimi pravosodnimi organi.

Gostiti sekretariate mreže v Eurojustu je v obojestransko korist: sekretariate mrež sestavlja namensko osebje in prejemajo letna proračunska sredstva, ki so del rednega proračuna Eurojusta. Koristijo tudi splošno infrastrukturo Eurojusta (IT za infrastrukturo in vzdrževanje spletišč, človeške vire, proračunska sredstva, splošne storitve itd.), s čimer prispevajo k ekonomiji obsega.

Eurojust si hkrati prizadeva za povečanje učinkovitosti, da bi čim bolje podpiral mreže (npr. z izmenjavo skupnih storitev), kar bo počel tudi v prihodnje.

Vendar bi bilo treba zagotoviti zadostna sredstva, da bo lahko Eurojust še naprej ustrezno podpiral mreže. Glede na povečanje števila zadev in zmanjšanje proračuna Eurojusta obstaja tveganje, da bi Eurojust s podpiranjem mrež lahko ogrozil svojo osrednjo nalogo, ki je podpora usklajevanju čezmejnih preiskav in pregona.

(e) Ustanovitev sekretariata za podporo mreži EJCN

V svojem poročilu o delovanju mreže EJCN (dokument Sveta 15521/18) je Eurojust navedel, da bosta povečanje stopnje izvajanja delovnega programa EJCN ter krepitev sinergij med EJCN in drugimi akterji odvisna od dodelitve dodatnih sredstev. Od leta 2016 sredstva, ki jih Eurojust v okviru obstoječega proračuna lahko da mreži EJCN na voljo, ne omogočajo, da bi mreža EJCN dosledno in celovito razvijala lastne izdelke in spletišča.

Dolgoročna prizadevanja, potrebna za izboljšanje tega položaja (zlasti v zvezi z nadaljnjim razvojem spletišča mreže EJCN in njenih tematskih podskupin), bodo možna le na podlagi dodelitve dodatnih sredstev, ki bi Eurojustu omogočila ustanovitev formalnega sekretariata EJCN.

Ta sekretariat bi moral delovati kot finančno učinkovita podporna struktura za mrežo EJCN, ki bi ji omogočala izpolnjevanje potreb in pričakovanj strokovnjakov na področju kibernetske kriminalitete. Ta namenska struktura je potrebna za vzdrževanje in nadaljnji razvoj sinergij med mrežo EJCN in drugimi mrežami ter med mrežo EJCN in Eurojustom.

Če Eurojustu ne bodo dodeljena dodatna sredstva za namene mreže EJCN in če upoštevamo načrtovano zmanjšanje proračunskih sredstev, ki bo vplivalo na zmogljivosti Eurojusta za podporo, Eurojust ne bo mogel ohraniti niti ravni podpore, ki jo trenutno zagotavlja mreži EJCN (vključno s finančnimi in človeškimi viri, potrebnimi za vodenje dveh letnih plenarnih zasedanj).

(1) Dokument Sveta 7000/19, objavljen 5. marca 2019.

(2) Poleg teh „formaliziranih“ mrež Eurojust podpira in spodbuja sinergije z drugimi mrežami strokovnih delavcev: mrežo nacionalnih korespondentov za področje terorizma, evropsko mrežo za tožilce na področju intelektualne lastnine (EIPPN) ter Posvetovalnim forumom generalnih državnih tožilcev in direktorjev javnih tožilstev držav članic Evropske unije.

(3) Člen 10 Sklepa Sveta 2008/976/PNZ in člen 48 Uredbe (EU) 2018/1727 (uredba o Eurojustu). Glej tudi člen 85(1)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

(4) Člen 48 Uredbe (EU) 2018/1727.