[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 3.7.2009

COM(2009) 337 konč.

PREDHODNI PREDLOG SPREMEMBE PRORAČUNA št. 8 K SPLOŠNEMU PRORAČUNU ZA LETO 2009

IZKAZ ODHODKOV PO ODDELKIH Oddelek III – Komisija

PREDHODNI PREDLOG SPREMEMBE PRORAČUNA št. 8K SPLOŠNEMU PRORAČUNU ZA LETO 2009

IZKAZ ODHODKOV PO ODDELKIHOddelek III – Komisija

Ob upoštevanju:

- Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 272 Pogodbe,

- Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 177 Pogodbe,

- Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[1], kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1525/2007[2], in zlasti člena 37 Uredbe,

Evropska komisija predloži proračunskemu organu predhodni predlog spremembe proračuna št. 8 k proračunu za leto 2009.

KAZALO

1. Uvod 4

2. Bolezen modrikastega jezika 4

3. Reaktor z visokim pretokom 5

4. Europol 6

5. Eurojust 6

6. OLAF 8

ZBIRNA RAZPREDELNICA PO RAZDELKIH FINANČNEGA OKVIRA 10

SPREMEMBE IZKAZA ODHODKOV PO ODDELKIH

Spremembe izkaza odhodkov po oddelkih se pošljejo ločeno po sistemu SEI-BUD. Temu dokumentu je za ponazoritev priložena angleška različica sprememb izkaza odhodkov po oddelkih v proračunskem formatu.

1. Uvod

Predhodni predlog spremembe proračuna (PPSP) št. 8 za leto 2009 obsega naslednje elemente:

- povečanje odobritev za prevzem obveznosti na proračunski postavki 17 04 01 01 Izkoreninjanje živalskih bolezni in programi monitoringa ter spremljanje fizičnega stanja živali, ki bi lahko pomenilo tveganje za zdravje ljudi, povezano z zunanjim dejavnikom – Novi ukrepi, in sicer za 49 340 000 EUR. S tem povečanjem odobritev naj bi se okrepil proračun za izkoreninjenje bolezni modrikastega jezika,

- oblikovanje proračunske postavke 10 04 04 02 Delovanje reaktorja z visokim pretokom (HFR) – Dodatni programi HFR (2009 do 2011), in sicer z zaznamkom „p.m.“,

- oblikovanje proračunske postavke 18 05 02 03 Evropski policijski urad – prehodni stroški, in sicer z odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami plačil v višini 1 250 000 EUR. Te odobritve bodo prerazporejene iz proračunskega člena 18 05 09 Preprečevanje kriminala in boj proti njemu,

- povečanje subvencije Skupnosti za Eurojust za 3 900 000 EUR, od tega naj bi 1 600 000 EUR krili namenski prejemki, ki izhajajo iz izterjave presežka Eurojusta za proračunsko leto 2008. Tako zahtevek za nove odobritve za prevzem obveznosti v tej spremembi proračuna znaša 2 300 000 EUR. Ustrezne odobritve plačil se bodo financirale v okviru programa iz člena 18 06 07 Civilno pravosodje,

- spremembe kadrovskega načrta urada OLAF, in sicer brez dodatnih finančnih sredstev.

Neto finančni vpliv te spremembe proračuna znaša 51 640 000 EUR v novih obveznostih brez zahtevka za nove odobritve plačil.

2. Bolezen modrikastega jezika

Od druge polovice leta 2006 je v več državah članicah izbruhnila bolezen modrikastega jezika serotipa 8 in pozneje serotipa 1. Povzročitelja bolezni modrikastega jezika širijo prenašalci, zato zakol dovzetnih vrst živali na splošno ni primeren ukrep, razen kadar so živali klinično okužene z boleznijo modrikastega jezika. Širjenje te bolezni lahko ogroža živino v Skupnosti.

Cepljenje je najučinkovitejši veterinarski ukrep, ki ga je mogoče uporabiti v boju proti bolezni modrikastega jezika, množično cepljenje v izrednih okoliščinah pa je najboljša možnost za dosego ciljev zmanjšanja pojavov kliničnih znakov bolezni in izgub, zadržanja širjenja bolezni, zaščite prostih območij v državah članicah in olajšanja varne trgovine z živimi živalmi.

Za čimprejšnjo preprečitev širjenja bolezni je Skupnost finančno prispevala k stroškom, ki so nastali v državah članicah zaradi izrednih ukrepov, sprejetih v boju proti tej bolezni, kakor določa Odločba 90/424/EGS[3]. Skupni strošek zgoraj omenjene akcije cepljenja je bil za leto 2008 ocenjen na 130 milijonov EUR. Ta znesek je bil dan na razpolago na podlagi spremembe proračuna št. 3/2008[4].

V postopku za pisni predlog spremembe št. 2 k predhodnemu predlogu proračuna (PPP) za leto 2009[5] je Komisija nakazala, da bo treba po analizi preteklega izvrševanja in oceni trenutnih razmer prilagoditi proračunske potrebe za leto 2009 za izkoreninjenje bolezni modrikastega jezika. V času postopka naj bi bilo poleg 62 milijonov EUR, predlaganih v PPP 2009, po pričakovanjih potrebnih dodatnih 100 milijonov EUR.

Na podlagi posodobljenih zahtevkov držav članic in še nedodeljenih zneskov Komisija zdaj zahteva dodatne obveznosti v višini 49 340 000 EUR. Dodatne odobritve plačil za leto 2009 niso potrebne.

3. Reaktor z visokim pretokom

Svet je 19. februarja 2004 sprejel triletni dodatni raziskovalni program v zvezi z delovanjem reaktorja Skupnosti z visokim pretokom (HFR) v Pettnu (Nizozemska), ki ga za Evropsko skupnost za atomsko energijo izvaja Skupno raziskovalno središče (2004–2006). Svet je 26. novembra 2007 sprejel enoletno podaljšanje tega dodatnega programa (2007). Ta program se je torej iztekel 31. decembra 2007. Delovanje HFR se je v letu 2008 nadaljevalo brez dodatnega raziskovalnega programa, medtem pa se je prizadevalo, da bi njegovo delovanje in uporabo postavili na neodvisno in trajnejšo pravno podlago. Ker so bila ta prizadevanja neuspešna, je bilo treba nadaljnjo finančno podporo zagotoviti v okviru novega dodatnega raziskovalnega programa.

Novi dodatni raziskovalni program za delovanje reaktorja z visokim pretokom v Pettnu (HFR) je bil sprejet za triletno obdobje, ki se je začelo 1. januarja 2009[6].

V proračunskem postopku za leto 2009 ni bilo mogoče predvideti časovnega okvira te odločbe, zato v letu 2009 proračunska postavka v ta namen ni vključena. Glede na razvoj pogajanj je bilo mogoče načrtovati ta program šele za PPP 2010. Vendar ga je zdaj treba upoštevati že v letu 2009.

Glavna znanstvena in tehnična cilja programa sta:

- zagotoviti varno in zanesljivo delovanje HFR v Pettnu, da bi zagotovili razpoložljivost nevtronskega toka v raziskovalne namene,

- omogočiti raziskovalnim inštitutom, da učinkovito uporabljajo HFR na različnih področjih: izboljšanje varnosti obstoječih jedrskih reaktorjev, zdravje, vključno z razvojem medicinskih izotopov za odgovore na vprašanja medicinskih raziskav, jedrska fuzija, osnovne raziskave in usposabljanje ter ravnanje z odpadki, vključno z možnostjo proučevanja varnostnega obnašanja jedrskega goriva za novo generacijo reaktorskih sistemov.

Reaktor se uporablja tudi za komercialno izdelavo radioizotopov za več kot 60 % od 10 milijonov medicinskih diagnoz, opravljenih vsako leto v Evropi. Njegovo delovanje je pomembno za evropske farmacevtske družbe na tem področju. Poleg tega lahko zaradi njegove lokacije v Evropi njegovi proizvodi hitro pridejo v evropske medicinske centre. To je bistveno za večino trenutno uporabljanih kratkoživih izotopov.

HFR je tudi izobraževalna ustanova za strokovnjake na doktorskem in postdoktorskem študiju, ki opravljajo raziskave prek nacionalnih ali evropskih programov.

V tem dodatnem programu je navedeno, da bodo prispevke zanj zagotovile tri sodelujoče države članice, tj. Nizozemska, Francija in Belgija, in sicer s finančnimi prispevki v splošni proračun Evropske unije v obliki namenskih prejemkov.

Komisija iz svojega proračuna ne bo prispevala k stroškom poslovanja HFR. Vendar pa mora ustvariti „vstopno točko“ za ta program z nominalnim zaznamkom „p.m.“, in sicer novo proračunsko postavko 10 04 04 02 Delovanje reaktorja z visokim pretokom (HFR) – Dodatni programi HFR (2009 do 2011).

4. Europol

Sklep Sveta 2009/371/PNZ[7] o ustanovitvi Europola je bil uradno sprejet 6. aprila 2009. V skladu s tem sklepom bo Europol – ki se je do zdaj financiral iz prispevkov držav članic – od 1. januarja 2010 deloval kot agencija EU in se financiral s sredstvi Skupnosti.

Sklep Sveta vsebuje določbo, da se del stroškov Europola leta 2009 zaradi prehoda na nov finančni okvir financira iz splošnega proračuna Evropske unije.

Europol je predložil podrobno razčlenitev prehodnih stroškov za leto 2009, ki skupaj znašajo 1 337 000 EUR. Odhodki, ki jih je treba kriti, zajemajo med drugim:

- zaposlovanje začasnega osebja za obdobja izjemne delovne obremenitve (dodatna delovna obremenitev poleg običajne za pripravo na izvajanje novih upravnih določb),

- stroške prevajanja več sklepov upravnega odbora v vse uradne jezike EU,

- stroške informacijske tehnologije in potne stroške.

Kot je določeno v temeljnem aktu, namerava Komisija kriti del teh prehodnih stroškov, in sicer v višini 1 250 000 EUR, ki bodo knjiženi na novo proračunsko postavko 18 05 02 03 Evropski policijski urad – prehodni stroški.

Financiranje teh stroškov ne bo vplivalo na razliko do zgornje meje podrazdelka 3a, saj bodo tako odobritve za prevzem obveznosti kot odobritve plačil prerazporejene iz člena 18 05 09 Preprečevanje kriminala in boj proti njemu.

5. Eurojust

Kolegij Eurojusta je 22. januarja 2009 potrdil sklep o spremembi svojega proračuna za leto 2009 za 5,6 milijona EUR.

S povečanjem odobritev, ki ga zahteva Eurojust, naj bi se okrepila sredstva tako za upravne odhodke agencije kot za odhodke agencije iz poslovanja. Eurojust potrebuje več sredstev za tekoče stroške za drugo polovico leta 2009, v glavnem zaradi kadrovskih potreb (v izogib zamudam pri zaposlovanju) in varnostnih vprašanj (za novo zgradbo HV1). Poleg tega je treba okrepiti osnovne dejavnosti Eurojusta, da bodo lahko še naprej podpirale usklajevanje in olajševanje čezmejnega sodelovanja v zadevah, ki jih obravnava Eurojust. Nazadnje mora Eurojust plačati preostale stroške tako imenovanega paketa „notranje ureditve“ za nove prostore, kot je natančneje razloženo spodaj.

S to spremembo proračuna in po podrobni analizi predlaga Komisija povečanje subvencije Skupnosti za Eurojust za 3,9 milijona EUR.

Na podlagi podrobne analize, ki jo je opravila Komisija, je bil zahtevani znesek razdeljen na dva dela: prednostni in neprednostni. Komisija predlaga, da se sprejmejo tisti stroški, ki jih je agencija navedla kot prednostne.

S tem bi se subvencija Skupnosti za leto 2009 povečala z 22,5 milijona EUR na 26,4 milijona EUR. Razčlenitev predlaganega povečanja odobritev po naslovih:

Naslov 1: 1,24 milijona EUR

Trenutne odobritve v okviru naslova 1 zadostujejo za kritje plač do konca leta za vseh 130 začasnih uslužbencev in 12 pogodbenih uslužbencev, ki so trenutno zaposleni na agenciji. Do konca leta namerava Eurojust zaposliti 14 dodatnih začasnih uslužbencev (s čimer jih bo potem skupaj 144), kar je v mejah njegovega trenutno potrjenega kadrovskega načrta, poleg tega pa še 30 dodatnih pogodbenih uslužbencev (skupaj jih bo potem 42), kar je bilo že predvideno v zahtevku agencije za PPP 2009. Z dodatnimi odobritvami za osebje naj bi se krile plače tega novega osebja (940 000 EUR) ter dopolnilne pisarniške in prehodne storitve za zagotovitev neprekinjenega poslovanja (300 000 EUR).

Naslov 2: 1,75 milijona EUR , od tega 1,1 milijona EUR za tisti del paketa „notranje ureditve“, ki ga je še treba plačati, in 0,65 milijona EUR za varnostna vprašanja.

Kot je predlagala država članica gostiteljica, je bilo sklenjeno, da se bo Eurojust za obdobje 2008–2012 preselil (del agencije se je preselil 1. decembra 2008) v novo zgradbo „Haagse Veste 1“ (HV1), ki si jo Eurojust deli z Mednarodnim kazenskim sodiščem. Oktobra 2008 je bil z državo članico gostiteljico dosežen dogovor glede te selitve, zlasti v zvezi s tako imenovanim paketom „notranje ureditve“ za kritje stroškov ureditve nove zgradbe (stene, tla, vrata, informacijski strežniki) v skupni vrednosti 3,5 milijona EUR (popravljena ocena). Eurojust je sicer del teh stroškov že lahko financiral iz svojega proračuna za leto 2008, vendar je treba v letu 2009 financirati še 1,1 milijona EUR, tega zneska pa ni predvidenega v proračunu za leto 2009.

Ker je po dogovoru predvideno tudi, da bo Eurojust prevzel celotne varnostne stroške za zgradbo HV1, so potrebne dodatne odobritve za zaposlitev potrebnega varnostnega osebja (ti stroški se bodo delili z Mednarodnim kazenskim sodiščem). Trenutna dodelitev krije te potrebe samo 4,5 meseca, zato je zahtevanega dodatnega 0,65 milijona EUR.

Naslov 3: 0,91 milijona EUR

To se nanaša na:

- povečanje odobritev za usklajevalne sestanke, ker se je število zadev, ki jih obravnava Eurojust, povečalo za 30 % (400 000 EUR),

- potrebo po začasni dodelitvi nacionalnih strokovnjakov vsakemu od 27 nacionalnih uradov, zaradi česar je potrebnih 14 dodatnih začasno dodeljenih nacionalnih strokovnjakov (250 000 EUR), ter

- dodatni znesek v višini 260 000 EUR za informacijske projekte, od tega 164 000 EUR za priprave varne komunikacijske infrastrukture na podlagi novega sklepa o Eurojustu z dne 16. decembra 2008[8] (povezava držav članic) in 96 000 EUR za varnostne preglede.

Kot je razloženo zgoraj, predlaga Komisija povečanje subvencije Skupnosti za Eurojust za 3,9 milijona EUR. Po tem predlogu naj bi 1,6 milijona EUR od tega zneska krili namenski prejemki, ki izhajajo iz izterjave presežka Eurojusta za proračunsko leto 2008. Tako zahtevek za nove odobritve v tej spremembi proračuna znaša 2,3 milijona EUR.

Predlaga se, da se dodatne odobritve v proračun vključijo na naslednji način:

18 06 04 01 Eurojust – Subvencija iz naslovov 1 in 2, 1 390 000 EUR

18 06 04 02 Eurojust – Subvencija iz naslova 3, 910 000 EUR

Odobritve za prevzem obveznosti se bodo financirale iz razpoložljive razlike do zgornje meje v podrazdelku 3a za leto 2009.

Ustrezne odobritve plačil se bodo financirale v okviru programa iz člena 18 06 07 Civilno pravosodje.

6. OLAF

Po ustanovitvi urada OLAF je bilo treba hitro zaposliti veliko strokovnjakov s področja boja proti goljufijam, ki jih ni bilo na razpolago v službah Komisije, zato je proračunski organ leta 2003 preoblikoval veliko rednih delovnih mest v začasna, da bi lahko začel urad čim prej delovati.

Posledično je bilo zaposlenih veliko začasnih uslužbencev. Ko se je začel približevati iztek pogodb tega osebja, je moral urad OLAF sprejeti ukrepe, da bi preprečil množično odhajanje osebja ter izgubo postopno pridobljenega znanja in izkušenj.

Prvi začasni ukrep je bila obnovitev začasnih pogodb, in sicer kot pogodb za nedoločen čas. Vendar bi dolgoročno stabilno rešitev lahko prineslo le povečanje števila uradnikov glede na število začasnih uradnikov.

V želji po izpolnitvi tega cilja je bil leta 2007 dosežen sporazum med Komisijo in združenji uslužbencev, da se objavijo zunanji in notranji natečaji, ki naj bi olajšali zaposlitev začasnih uslužbencev urada OLAF kot uradnikov. Zunanje natečaje bodo lahko uspešno opravili tudi kandidati, ki trenutno niso začasni uslužbenci urada OLAF in bodo tako dodatni vir usposobljenih strokovnjakov za prihodnje zaposlovanje.

Rezultati zunanjih natečajev (AD11, AD8, AST4) so zdaj objavljeni, notranja natečaja (AD10, AD8) pa sta se tudi že začela, a še potekata.

Kadrovski načrt urada OLAF je zdaj treba prilagoditi, da se lahko uspešni kandidati s teh natečajev zaposlijo kot stalno zaposleni uradniki. Ker stalno zaposlenih uradnikov ni mogoče zaposliti na začasnih delovnih mestih, je treba za omejen čas predvideti redna in začasna delovna mesta, da se lahko začasni uslužbenci zaposlijo na rednih delovnih mestih.

Komisija zato predlaga, da se v proračun vključijo prve potrebne spremembe kadrovskega načrta urada OLAF, saj bo to olajšalo napredek pri zaposlovanju uspešnih kandidatov z že zaključenih zunanjih natečajev. Vendar dodatne odobritve za to ne bodo potrebne, saj bo treba v katerem koli trenutku vsakemu uslužbencu izplačevati samo eno plačo, zato je ta predhodni predlog spremembe proračuna proračunsko nevtralen.

Predlagani kadrovski načrt vsebuje dodelitev 12 dodatnih rednih delovnih mest AD11, in sicer brez finančnih sredstev.

V PPP 2010 je že vključeno ustrezno zmanjšanje števila začasnih delovnih mest AD11 v kadrovskem načrtu urada OLAF, kar pomeni, da se v kadrovskem načrtu za leto 2010 število delovnih mest v primerjavi z letom 2009 ne bo povečalo.

Ko bodo zaključeni vsi natečaji in bo znano število začasnih delovnih mest, ki jih bo treba preoblikovati v redna delovna mesta (to število bo odvisno od deleža začasnih uslužbencev urada OLAF na zadevnih seznamih uspešnih kandidatov), bo Komisija predlagala ustrezne proračunske ukrepe.

Temu dokumentu je priložen popravljen kadrovski načrt v proračunskem formatu.

ZBIRNA RAZPREDELNICA PO RAZDELKIH FINANČNEGA OKVIRA

Finančni okvir Razdelek/podrazdelek | Finančni okvir 2009 | Proračun 2009 (vključno s SP 1−5 in PPSP 6−7) | PPSP 8/2009 | Proračun 2009 (vključno s SP 1−5 in PPSP 6–8) |

|OPO |OP |OPO |OP |OPO |OP |OPO |OP | | 1. TRAJNOSTNA RAST | | | | | | | | | | 1a. Konkurenčnost za rast in zaposlovanje |13 272 000 000 | |13 768 997 000 |11 100 585 513 | | |13 768 997 000 |11 100 585 513 | |1b. Kohezija za rast in zaposlovanje |48 428 000 000 | |48 426 884 669 |34 963 348 789 | | |48 426 884 669 |34 963 348 789 | | Skupaj | 61 700 000 000 | |62 195 881 669 | 46 063 934 302 | | |62 195 881 669 | 46 063 934 302 | | Razlika do zgornje meje[9] | | |4 118 331 | | | |4 118 331 | | | 2. OHRANJANJE IN UPRAVLJANJE NARAVNIH VIROV | | | | | | | | | | Od tega odhodki, povezani s trgom, in neposredna izplačila |46 679 000 000 | |41 131 356 325 |41 083 823 325 | 49 340 000 | |41 180 696 325 |41 083 823 325 | | Skupaj | 57 639 000 000 | |56 721 437 011 | 52 566 129 680 | 49 340 000 | |56 770 777 011 | 52 566 129 680 | | Razlika do zgornje meje | | |917 562 989 | | | |868 222 989 | | | 3. DRŽAVLJANSTVO, SVOBODA, VARNOST IN PRAVICA | | | | | | | | | | 3a. Svoboda, varnost in pravica |872 000 000 | |863 925 000 |617 440 000 |2 300 000 | |866 225 000 |617 440 000 | |3b. Državljanstvo |651 000 000 | |772 125 542 |800 122 542 | | |772 125 542 |800 122 542 | | Skupaj | 1 523 000 000 | |1 636 050 542 | 1 417 562 542 | 2 300 000 | |1 638 350 542 | 1 417 562 542 | | Razlika do zgornje meje[10] | | |8 112 000 | | | |5 812 000 | | | 4. EU KOT GLOBALNI AKTER[11] |7 440 000 000 | | 8 103 930 360 | 8 324 169 158 | | | 8 103 930 360 | 8 324 169 158 | | Razlika do zgornje meje | | | –419 930 360 | | | | –419 930 360 | | | 5. UPRAVA[12] |7 699 000 000 | |7 700 730 900 | 7 700 730 900 | | |7 700 730 900 | 7 700 730 900 | | Razlika do zgornje meje | | | 76 269 100 | | | | 76 269 100 | | | 6. NADOMESTILA | 210 000 000 | |209 112 912 | 209 112 912 | | |209 112 912 | 209 112 912 | | Razlika do zgornje meje | | | 887 088 | | | | 887 088 | | | SKUPAJ | 136 211 000 000 | 121 901 000 000 | 136 567 143 394 | 116 281 639 494 | 51 640 000 | |136 618 783 394 | 116 281 639 494 | | Razlika do zgornje meje | | |587 019 148 | 8 019 523 048 | | |535 379 148 | 8 019 523 048 | |

[1] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[2] UL L 343, 27.12.2007, str. 9.

[3] UL L 224, 18.8.1990, str. 19.

[4] UL L 208, 5.5.2008, str. 1.

[5] SEC(2008) 2707 z dne 28. oktobra 2008.

[6] Odločba Sveta 2009/410/Euratom, UL L 132, 29.5.2009, str. 15.

[7] UL L 121, 15.5.2009, str. 37.

[8] UL L 138, 4.6.2009, str. 14.

[9] Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) ni vključen v izračun razlike do zgornje meje v okviru razdelka 1a.

[10] Vključeni znesek Solidarnostnega sklada Evropske unije (EUSF) se vnese dodatno, poleg ustreznih razdelkov, kakor je predvideno v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 17. maja 2006 (UL C 139, 14.6.2006).

[11] Pri razliki do zgornje meje v razdelku 4 za leto 2009 se ne upoštevajo odobritve, povezane z rezervo za nujno pomoč, ali uporaba instrumenta prilagodljivosti.

[12] Za izračun razlike do zgornje meje v razdelku 5 se upošteva opomba (1) k finančnemu okviru za obdobje 2007–2013, in sicer za znesek v višini 78 milijonov EUR pri prispevkih osebja za pokojninsko shemo.