1. Zeleni potencial železnic

Evropsko leto železnic 2021 je priložnost za spodbujanje evropskih železnic kot čistega, varnega in primernega prevoza za vse. Evropski železniški prevoz je okolju prijazen, saj je v Evropski uniji že 81 % prevoženih vlakovnih kilometrov opravljenih na električni pogon, kar pomeni majhen vpliv na podnebje, . Vendar potencial železnic še ni v celoti izkoriščen, zlasti ne na področju čezmejnih potovanj. Ocenjuje se, da železniški prevoz predstavlja le približno 10 % čezmejnega potniškega prevoza v Evropi.

Ta potencial je nujno treba izkoristiti. Železniški prevoz je bil v evropskem zelenem dogovoru ter strategiji za trajnostno in pametno mobilnost postavljen v središče prizadevanj za okolju prijaznejši sistem mobilnosti Unije. V skupni ekonomski oceni, na kateri temeljita načrt za uresničitev podnebnih ciljev do leta 2030 ter strategija za trajnostno in pametno mobilnost, je bila obravnavana vrsta možnih načinov za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu za vsaj 55 % do leta 2030 in dosego podnebne nevtralnosti do leta 2050. Osrednja pot se osredotoča na kombinacijo oblikovanja cen ogljika in posebnih ukrepov, ki podpirajo multimodalno mobilnost ter naložbe v trajnosten, varen in pameten promet. Dokazuje, da bi se, če bi se ti ukrepi izvajali, promet na železniških povezavah za visoke hitrosti do leta 2030 podvojil in do leta 2050 potrojil. Cilj strategije je tudi, da načrtovana kolektivna potovanja na razdalji do 500 km v EU postanejo ogljično nevtralna. V njej je tudi poudarjeno, da nihče ne bi smel biti zapostavljen: ključnega pomena je, da je mobilnost razpoložljiva in cenovno dostopna za vse ter da se podeželje in oddaljene regije bolje povežejo.

V tem akcijskem načrtu za spodbujanje čezmejnega železniškega potniškega prevoza na dolge razdalje se kaže zavezanost Komisije doseganju teh ambicioznih ciljev. Vsebuje konkreten načrt z ukrepi, ki naj bi bili večinoma sprejeti v naslednjih dveh letih. Ko bodo izvedeni vsi ukrepi, bo čezmejni železniški prevoz za številne Evropejce postal veliko privlačnejša možnost potovanja na dolge razdalje po naši celini.

Enotni trg je temelj Evropske unije, ki ima neposredni pozitivni učinek na potrošnike, podjetja in javne subjekte. Prav tako koristi potnikom v železniškem prometu, saj jim zagotavlja pogostejše in inovativne železniške storitve po privlačnejših cenah. Obstoječi regulativni okvir in okvir politike Unije za železnice državam članicam in sektorju zagotavlja nabor orodij in možnosti za izvajanje enotnega evropskega železniškega območja, odpravo ovir ter odprtje trga za nove akterje in storitve. Mejnike, določene v strategiji za trajnostno in pametno mobilnost za povečanje števila potnikov, ki potujejo z železnico visoke hitrosti, je mogoče doseči le z dodatnimi naložbami Unije, njenih držav članic, železniškega sektorja in zasebnih vlagateljev. Izboljšave storitev je mogoče doseči z upoštevanjem evropske razsežnosti železniškega omrežja, načrtovanjem zmogljivosti in omogočanjem lažjega dostopa do vozovnic za železniške storitve po privlačnejših cenah, tudi v okviru udobnega multimodalnega potovanja. Prosto gibanje prek meja je eden od ključnih dosežkov evropskega povezovanja, zagotoviti pa ga je treba tudi pri obravnavanju nujne potrebe po bolj trajnostnem prometu.

2. Izkoriščanje dinamike na področju železnic

V Uniji potekajo številne spremembe, ki so nujne za izboljšanje storitev čezmejnega železniškega prevoza na dolge razdalje, in zdaj je čas za pospešitev teh prizadevanj. Med letoma 2001 in 2016 je bil s štirimi regulativnimi svežnji za železniški promet oblikovan omogočitveni pravni okvir na ravni Unije za železnico, in sicer s: postopnim odpiranjem trgov železniškega prevoza za konkurenco, spodbujanjem interoperabilnosti nacionalnih železniških sistemov in zagotavljanjem pogojev za razvoj enotnega evropskega železniškega območja, na katerem je cilj konkurence in uskladitve pravil povečati in izboljšati tržno ponudbo za potnike. Cenovna dostopnost železniških vozovnic za potnike je torej posledica optimizacije in digitalizacije dejavnosti ter konkurence na trgu, ki zagotavlja ponudbo, bolje prilagojeno potrebam strank, višjo kakovost storitev in cenovno konkurenco. Odprtje trga za čezmejne storitve v letu 2010 in domače storitve v letu 2020 sta bila ključna mejnika v tem procesu.

To je spremljala zelo pomembna in stalna podpora za naložbe, ki jo je Unija zagotavljala za razvoj vseevropskega železniškega prometnega omrežja (TEN-T) ter raziskave in razvoj. V obdobju 2014–2020 je Komisija prek Skupnega podjetja Shift2Rail skupaj z zasebnim sektorjem vložila več kot 900 milijonov EUR, s čimer je bilo podprtih več kot 100 projektov razvoja najsodobnejših inovativnih rešitev za oblikovanje železniških sistemov prihodnosti za potnike. V istem obdobju je bilo v okviru Instrumenta za povezovanje Evrope (IPE) s prispevkom v višini približno 16,5 milijarde EUR podprtih več kot 400 železniških projektov. Ti projekti so se nanašali na večje čezmejne povezave, nove potniške in tovorne linije, nadgradnjo in elektrifikacijo omrežja ter njegovo digitalizacijo z evropskim sistemom za upravljanje železniškega prometa (ERTMS).

Ključni podatki o mednarodnem čezmejnem železniškem prevozu v Uniji Med letoma 2001 in 2018 se je število železniških potniških kilometrov, opravljenih v EU27, povečalo s 339,9 na 407,2 milijarde. Pri tem se je znatno povečal delež železnice visoke hitrosti, in sicer z 19,2 % na 31 %, v potniških kilometrih pa se je skoraj podvojil, in sicer s 65 milijard na 126 milijard. Modalni delež železnic, merjen v potniških kilometrih, se je rahlo povečal s 6,7 % na 6,9 %. Modalni deleži osebnih avtomobilov, dvokolesnih motornih vozil in avtobusov so se zmanjšali, medtem ko se je modalni delež zračnega prometa povečal s 6,1 % na 9,6 %. Medtem ko se je število čezmejnih potniških kilometrov med letoma 2007 in 2018 povečalo z 20 milijard na 28 milijard potniških kilometrov (+40 %), ti predstavljajo le približno 7 % vseh železniških potniških kilometrov. Število storitev čezmejnega železniškega prevoza na dolge razdalje v Evropi se je od leta 2001 s približno 4 500 vlakovnimi garniturami tedensko le malo spremenilo. V tem obdobju se je število prevozov na nočnih vlakih zmanjšalo za 65 %, število prevozov z železnico visoke hitrosti pa se je povečalo za 95 %. Zmanjšalo se je tudi število prog, saj je bil poudarek na pogostejših storitvah na glavnih progah.

V letih 2020 in 2021 je železniški sektor resno prizadela pandemija COVID-19. Število železniških potniških kilometrov v Uniji se je v drugem četrtletju leta 2020 v primerjavi z enakim obdobjem leta 2019 zmanjšalo za 75 %, kar se je v naslednjih četrtletjih nekoliko popravilo (–38 % in –56 % za tretje oziroma četrto četrtletje). Nacionalni podporni ukrepi so le delno pomagali pri odpravljanju negativnih posledic krize. Pri tem so se za posebej ranljive izkazali prevozniki v železniškem prometu, ki na komercialni podlagi brez subvencij zagotavljajo tako imenovane storitve s prostim dostopom.

V tem okviru mehanizem za okrevanje in odpornost ponuja edinstveno priložnost za oživitev železnic in nove naložbe vanje, pri čemer se pričakuje skoraj 50 milijard EUR dodatnih sredstev za železnice.

Obstajata potreba in zagon za odločnejše ukrepanje na področju železniškega potniškega prevoza. Države članice so pokazale svojo zavezanost, med drugim s platformo za mednarodni železniški potniški prevoz in predstavitvijo koncepta Trans-Europe Express 2.0. Svet je junija 2021 spodbudil k nadaljnjemu razvoju evropskega železniškega potniškega prevoza. Najnovejša raziskava Eurobarometer o dnevnih in daljših potovanjih potrjuje, da so Evropejci pripravljeni preiti na bolj trajnosten način prevoza na dolge razdalje, pod pogojem, da prispejo v namembni kraj enako hitro (37 %) ali za podobno ceno (36 %) kot z običajnim načinom prevoza. V resoluciji Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru je poudarjeno, da je „enotno evropsko železniško območje osnovni pogoj za prehod na druge oblike prevoza“, pri čemer je poudarjena potreba, „da bi omogočili enak dostop do javnega železniškega prevoza v vsej EU in povečali privlačnost železniškega potniškega prevoza“. Na podlagi predloga Komisije je bilo leto 2021 razglašeno za evropsko leto železnic, kar je povečalo pričakovanja, ki jih je zdaj treba izpolniti.

3. Ukrepi za spodbujanje železniškega potniškega prevoza na dolge razdalje in čezmejnega železniškega potniškega prevoza

Trg storitev železniškega potniškega prevoza je za storitve v čezmejnem prometu odprt od leta 2010, za storitve v notranjem prometu pa od decembra 2020. Prevozniki s prostim dostopom lahko svobodno ponujajo svoje storitve, če ne ogrožajo rentabilnosti obstoječih javnih storitev. Izkušnje in nedavne napovedi prevoznikov v železniškem prometu kažejo, da se lahko storitve na dolge razdalje in visokih hitrosti pogosto opravljajo z dobičkom kot storitve s prostim dostopom, vključno s storitvami nočnih vlakov. Uvedba konkurence na progah za visoke hitrosti v Italiji in Španiji ter na konvencionalnih progah na Češkem, Slovaškem in Švedskem je privedla do privlačnejše ponudbe, pogosto po nižjih cenah in z večjim številom potnikov.

Za povezave ali omrežja, na katerih trg (še) ni sposoben ali pripravljen ponujati storitev, ki so potrebne za povezljivost ali kako drugače zaželene za družbo, lahko pristojni organi uporabijo obveznost javne službe in s prevozniki v železniškem prometu v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza (v nadaljnjem besedilu: uredba o obveznostih javne službe v kopenskem prometu) sklenejo pogodbe o izvajanju javne službe. Obveznosti javne službe se lahko uvedejo le, če izvajalci s prostim dostopom storitev ne zagotavljajo na ravni in s kakovostjo, ki se pristojnim organom zdita potrebni.

Ne glede na to, ali se storitve zagotavljajo s prostim dostopom ali v okviru obveznosti javne službe, tehnične, operativne in pravne ovire še naprej zavirajo razvoj železniškega sektorja in njegov vstop na trg. Zato je Komisija izvedla študijo in opredelila naslednje ukrepe za odpravo ovir za nadaljnji razvoj storitev čezmejnega železniškega potniškega prevoza in železniškega potniškega prevoza na dolge razdalje.

3.1 Boljše izvajanje pravnega reda Unije na področju železniškega prometa in pospešena interoperabilnost

Zagotavljanje polnega in pravilnega izvajanja obstoječega regulativnega okvira Unije je bistveno za uskladitev pravil in odprtje trga. Komisija si bo v sodelovanju z državami članicami še naprej prizadevala za pravilno in polno izvajanje ter uporabo pravnega rega na področju železniškega prometa, vključno z odpravo odvečnih nacionalnih pravil. Tehnične in operativne ovire, ki izhajajo iz uporabe različnih sistemov, otežujejo čezmejni promet in povečujejo stroške, zato je v tem okviru vzpostavitev evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (ERTMS) izjemnega pomena, da se zagotovijo koristi za potnike.