Besedilo, ki ga predlaga Komisija Predlog spremembe

Člen 23 Člen 23

Vzpostavitev in uporaba nacionalne rezerve Vzpostavitev in uporaba nacionalne rezerve

1. Vsaka država članica vzpostavi nacionalno rezervo. Za vzpostavitev nacionalne rezerve države članice v prvem letu uporabe sheme osnovnega plačila linearno odstotno znižajo zgornjo mejo sheme osnovnega plačila na nacionalni ravni. To znižanje ne sme presegati 3 %, razen če je to potrebno za kritje potreb po dodelitvah iz odstavka 4 za leto 2014 . 1. Vsaka država članica vzpostavi nacionalno rezervo. Za vzpostavitev nacionalne rezerve države članice v prvem letu uporabe sheme osnovnega plačila linearno odstotno znižajo zgornjo mejo sheme osnovnega plačila na nacionalni ravni. Za leto 2014 to znižanje ne sme presegati 3 %, razen če je to potrebno za kritje potreb po dodelitvah iz odstavka 4. Za nadaljnja leta lahko države članice vsako leto določijo zgornjo mejo za zmanjšanja na podlagi potreb po dodelitvi plačil .

2. Države članice lahko upravljajo nacionalno rezervo na regionalni ravni. 2. Države članice lahko upravljajo nacionalno rezervo na regionalni ravni.

3. Države članice določijo pravice do plačila iz nacionalne rezerve v skladu z objektivnimi merili in na način, ki zagotavlja enako obravnavo kmetov ter ne povzroča motenj trga in konkurence. 3. Države članice določijo pravice do plačila iz nacionalne rezerve v skladu z objektivnimi merili in na način, ki zagotavlja enako obravnavo kmetov ter ne povzroča motenj trga in konkurence.

4. Države članice nacionalno rezervo uporabijo za prednostno dodelitev pravic do plačila mladim kmetom, ki začenjajo opravljati kmetijsko dejavnost. 4. Države članice nacionalno rezervo uporabijo za prednostno dodelitev pravic do plačila mladim kmetom in novim kmetom , ki začenjajo opravljati kmetijsko dejavnost.

V prvem pododstavku „mladi kmetje, ki začenjajo opravljati kmetijsko dejavnost“ pomenijo kmete, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 36(2) ter v petih letih pred začetkom nove kmetijske dejavnosti niso opravljali kmetijske dejavnosti v svojem imenu in na svojo odgovornost ali niso nadzorovali pravne osebe, ki je opravljala kmetijsko dejavnost. V primeru pravne osebe fizične osebe, ki nadzorujejo pravno osebo, pet let pred začetkom kmetijske dejavnosti pravne osebe ne smejo opravljati kmetijske dejavnosti v lastnem imenu in na lastno odgovornost ali nadzorovati pravne osebe, ki opravlja kmetijsko dejavnost. V prvem pododstavku „mladi kmetje, ki začenjajo opravljati kmetijsko dejavnost“ pomenijo kmete, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 36(2) ter v petih letih pred začetkom nove kmetijske dejavnosti niso opravljali kmetijske dejavnosti v svojem imenu in na svojo odgovornost ali niso nadzorovali pravne osebe, ki je opravljala kmetijsko dejavnost. V primeru pravne osebe fizične osebe, ki nadzorujejo pravno osebo, pet let pred začetkom kmetijske dejavnosti pravne osebe ne smejo opravljati kmetijske dejavnosti v lastnem imenu in na lastno odgovornost ali nadzorovati pravne osebe, ki opravlja kmetijsko dejavnost.

V prvem pododstavku „novi kmetje, ki začenjajo opravljati kmetijsko dejavnost“ pomenijo fizične osebe, ki jim pravice niso bile nikoli dodeljene. Države članice lahko določijo dodatna objektivna in nediskriminatorna merila, ki jih morajo novi kmetje izpolnjevati, zlasti kar zadeva ustrezne veščine, izkušnje in/ali zahtevano usposabljanje.

5. Države članice nacionalno rezervo lahko uporabijo za: 5. Države članice nacionalno rezervo lahko uporabijo za:

(a) dodelitev pravic do plačila kmetom na površinah, kjer se izvajajo programi prestrukturiranja in/ali razvoja podeželja v obliki javne intervencije, da se prepreči opuščanje zemljišč in/ali kompenzira specifično slabši položaj kmeta na teh površinah; (a) dodelitev pravic do plačila kmetom na površinah, kjer se izvajajo programi prestrukturiranja in/ali razvoja podeželja v obliki javne intervencije, da se prepreči opuščanje zemljišč in/ali kompenzira specifično slabši položaj kmeta na teh površinah;

(aa) dodelitev pravic do plačila kmetom, katerih gospodarstvo se nahaja v državi članici, ki se je odločila uveljaviti možnost iz člena 18(2), in ki niso pridobili pravice do plačila v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003 ali Uredbo (ES) št. 73/2009 ali obema, ob prijavi upravičenih kmetijskih površin za leto 2014;

(ab) dodelitev pravic do plačila kmetom, ki so začeli opravljati kmetijsko dejavnost po letu 2011 in se ukvarjajo s posebnimi kmetijskimi panogami, ki jih opredelijo države članice na podlagi objektivnih in nediskriminativnih meril;

(ac) povečanje vrednosti pravic do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila do višine povprečnega nacionalnega ali regionalnega zneska na enoto pravice za kmete, ki se zaradi prehoda na shemo osnovnega plačila znajdejo v posebnih razmerah zaradi svojih pravic do plačil, določenih na podlagi preteklega obdobja, ki so jih imeli v okviru sheme enotnega plačila v skladu z Uredbo (ES) št. 73/2009, ali povečanje vrednosti pravic do plačila za kmete, ki so imeli 31. decembra 2013 posebne pravice;

(ad) dodelitev nadomestila kmetom na letni osnovi – ki se lahko zviša za dodatno plačilo za lastnike malih kmetij – za odpravo dodatka v višini 5 000 EUR na podlagi člena 7(1) Uredbe (ES) št. 73/2009;

(b) linearno povečanje vrednosti pravic do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila na nacionalni ali regionalni ravni, če nacionalna rezerva v katerem koli letu presega 3 %, pod pogojem da ostanejo na voljo zadostni zneski za dodelitve na podlagi odstavka 4, točke (a) tega odstavka in odstavka 7. (b) linearno povečanje vrednosti pravic do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila na nacionalni ali regionalni ravni, če nacionalna rezerva v katerem koli letu presega 3 %, pod pogojem da ostanejo na voljo zadostni zneski za dodelitve na podlagi odstavka 4, točke (a) tega odstavka in odstavka 7. Kljub temu se lahko države članice pri povečanju zneska pravic do plačil iz te točke odločijo za uporabo metode, ki se razlikuje od linearne metode.

6. Države članice pri uporabi odstavkov 4 in 5(a) določijo vrednost pravic do plačila, dodeljenih kmetom, na podlagi nacionalne ali regionalne povprečne vrednosti pravic do plačila v letu dodelitve. 6. Države članice pri uporabi odstavkov 4 in 5(a) določijo vrednost pravic do plačila, dodeljenih kmetom, na podlagi nacionalne ali regionalne povprečne vrednosti pravic do plačila v letu dodelitve.