20061223

P6_TA(2006)0549

Preprečevanje poškodb in spodbujanje varnosti *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Priporočila Sveta o preprečevanju poškodb in spodbujanju varnosti (KOM(2006)0329 – C6-0238/2006 – 2006/0106(CNS))

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

- ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2006)0329) [1],

- ob upoštevanju drugega pododstavka člena 152(4) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0238/2006),

- ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0398/2006),

1. odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

2. poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES;

3. poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

4. poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

5. naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

Sprememba 1

Uvodna izjava 2 a (novo)

(2a) Starejši od 65 let predstavljajo 16 % celotnega prebivalstva EU, vendar so nesorazmerno žrtve 40 % smrtnih poškodb; tveganje za nesrečo s smrtnim izidom je torej pri starejših dvakrat večje, najpogostejši vzrok za hospitalizacijo starejših pa so zlomi dolgih kosti.

Sprememba 2

Uvodna izjava 5 a (novo)

(5a) Na javno zdravje vplivajo biološke razlike, okolje, dostop do informacij in družbeno-gospodarski pogoji.

Sprememba 3

Uvodna izjava 5 b (novo)

(5b) V vsa področja, tudi v zdravstveno politiko, je treba vključiti vidik spolov. Storiti je treba vse potrebno, da se opravijo kvantitativne študije, ki bodo upoštevale vidik spola, in dodelijo sredstva z uporabo načela vključitve v proračun na način, ki bo prav tako upošteval vidik spola.

Sprememba 4

Uvodna izjava 5 c (novo)

(5c) Nasilje nad ženskami v družini je glavni vzrok smrti in invalidnosti med ženskami v starosti od 16 do 44 let.

Sprememba 5

Uvodna izjava 6

(6) Nevarnost poškodb je v državah članicah ter družbenih skupinah neenakomerno porazdeljena. Nevarnost smrti zaradi poškodb je v državi članici z najvišjo stopnjo poškodb petkrat višja kot v državi z najnižjo stopnjo.

(6) Nevarnost poškodb je v državah članicah neenakomerno porazdeljena in se razlikuje glede na okoljske, delovne in družbene pogoje ter starost in spol. Nevarnost smrti zaradi poškodb je v državi članici z najvišjo stopnjo poškodb petkrat višja kot v državi z najnižjo stopnjo.

Sprememba 6

Uvodna izjava 7

(7) Za razliko od številnih drugih vzrokov bolezni in prezgodnje smrti se lahko poškodbe preprečijo z izboljšanjem varnosti našega življenjskega okolja ter izdelkov in storitev, ki jih uporabljamo. Zadosten dokaz za preskušeno učinkovitost so ukrepi v zvezi z nesrečami, ki se še vedno ne uporabljajo v vsej Skupnosti.

(7) Za razliko od številnih drugih vzrokov bolezni in prezgodnje smrti se lahko poškodbe preprečijo z izboljšanjem varnosti našega življenjskega okolja ter izdelkov in storitev, ki jih uporabljamo, in z ozaveščanjem javnosti o tem, kakšne so lahko posledice tveganega vedenja. Tudi s širšim pristopom k javnemu zdravju lahko bistveno zmanjšamo davek, ki ga zahtevajo nesreče in nasilje. Zadosten dokaz za preskušeno učinkovitost so ukrepi v zvezi z nesrečami, ki se še vedno ne uporabljajo v vsej Skupnosti.

Sprememba 7

Uvodna izjava 8

(8) Večina teh ukrepov se je izkazala za stroškovno učinkovite, ker koristi preprečevanja za zdravstvene sisteme pogosto večkrat presegajo stroške intervencijskih ukrepov.

(8) Večina teh ukrepov se je pri ohranjanju človekove integritete in življenja izkazala za stroškovno učinkovite, ker koristi preprečevanja za zdravstvene sisteme tako v zasebnem kot v javnem sektorju pogosto večkrat presegajo stroške intervencijskih ukrepov. Ne gre podcenjevati cene, ki jo plačajo posamezniki, in dejanskih stroškov, ki jih ima družba. Ti presegajo stroške zdravljenja in gospodarske stroške, v katere niso vštete posledice v družinah žrtev in mrežah socialne opore ali skupnostih, delovnih mestih in šolah.

Sprememba 8

Uvodna izjava 9

(9) Kljub velikemu napredku na številnih področjih glede varnosti (na primer promet ali delovno mesto), obstajajo druga področja, ki so precej manj obravnavana (na primer dom, prosti čas in šport, nesreče ter preprečevanje v zvezi z otroki in starejšimi državljani).

(9) Kljub velikemu napredku na številnih področjih glede varnosti (na primer promet ali delovno mesto), obstajajo druga področja, ki so precej manj obravnavana (na primer dom, prosti čas in šport, nesreče ter preprečevanje v zvezi z otroki, ženskami in starejšimi državljani).

Sprememba 9

Uvodna izjava 9 a (novo)

(9a) Kljub nedavnim študijam so poškodbe zaradi nasilja v družini z vidika povzročene fizične in psihične škode ter finančnega bremena za zdravstvene sisteme in sisteme socialnega varstva še vedno podcenjene.

Sprememba 10

Uvodna izjava 9 b (novo)

(9b) Upoštevati je treba povezavo med dostopnostjo in porabo alkohola in mamil ter razširjenostjo poškodb zaradi nasilja ali nesreč, zlasti prometnih nesreč.

Sprememba 11

Uvodna izjava 10

(10) Zato se zdi, da je treba razviti sistem za nadzor nad poškodbami in poročanje o njih, ki bi državam članicam omogočil usklajen pristop v zvezi z razvojem in uveljavitvijo nacionalnih politik o preprečevanju poškodb, vključno z izmenjavo dobrih praks. Ta sistem bo razvit v skladu s Sklepom št. 1786/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o sprejetju programa ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja (2003-2008) ter vsemi programi, ki mu bodo sledili, vzpostavljen pa bo na podlagi nacionalnih sistemov za nadzor nad poškodbami in poročanje o njih, ki jih je treba razviti na skladen način.

(10) Zato se zdi, da je treba razviti sistem za nadzor nad poškodbami in poročanje o njih, ki bi državam članicam omogočil usklajen pristop v zvezi z razvojem in uveljavitvijo nacionalnih politik o preprečevanju poškodb in spodbujanju varnosti, vključno z izmenjavo dobrih praks. Ta sistem bo vzpostavljen na podlagi nacionalnih sistemov za nadzor nad poškodbami in poročanje o njih, ki jih je treba razviti na skladen način.

Sprememba 12

Uvodna izjava 10 a (novo)

(10a) V sistem za nadzor nad poškodbami je treba vključiti obstoječe programe ter podatkovne baze in omrežja o poškodbah, ki jih je Komisija že v veliki meri financirala. Ta ukrep je nujno potreben za doseganje sinergij in znižanje stroškov z uporabo mehanizmov, ki že delujejo.

Sprememba 13

Uvodna izjava 10 b (novo)

(10b) Če se izkaže, da si obstoječih sistemov za nadzor nad poškodbami in njihovo spremljanje nekatere države članice ne morejo privoščiti, je treba uporabiti alternativni sistem, na primer tak, ki sloni na laže dostopnih "minimalnih zbirkah podatkov", ki temeljijo na bolnišničnih statistikah.

Sprememba 14

Uvodna izjava 10 c (novo)

(10c) Da bi najboljše prakse dejansko služile potrebam in zmogljivostim vsake od držav, je treba podpreti ustanavljanje institucij, razvoj človeških virov in raziskave, zlasti v državah, kjer je delež poškodb, ki jih je mogoče preprečiti, največji.

Sprememba 15

Uvodna izjava 11

(11) Da bi racionalizirali porabo sredstev Programa Skupnosti na področju javnega zdravja in se kar najbolj učinkovito spopadli s preprečevanjem poškodb, je bilo opredeljenih sedem prednostnih področij: varnost otrok in mladostnikov, varnost starejših državljanov, varnost izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu, preprečevanje športnih poškodb, preprečevanje poškodb, ki jih povzročijo izdelki in storitve, preprečevanje samopoškodb in preprečevanje nasilja. Ta prednostna področja so bila opredeljena ob upoštevanju socialnega učinka poškodb glede na število in resnost, dokazil o učinkovitosti intervencijskih ukrepov in verjetnosti uspešnega izvajanja v državah članicah.

(11) Da bi se kar najbolj učinkovito spopadli s preprečevanjem poškodb, je bilo opredeljenih osem prednostnih področij: varnost otrok in mladostnikov, varnost starejših državljanov, varnost – zlasti izpostavljenih – udeležencev v cestnem prometu, preprečevanje poškodb in varnost na delovnem mestu, preprečevanje športnih poškodb in poškodb pri dejavnostih prostega časa, preprečevanje poškodb, ki jih povzročijo izdelki in storitve, preprečevanje samopoškodb in preprečevanje nasilja, še zlasti nasilja nad ženskami in otroki. Ta prednostna področja so bila opredeljena ob upoštevanju socialnega učinka poškodb glede na število in resnost, dokazil o učinkovitosti intervencijskih ukrepov in verjetnosti uspešnega izvajanja v državah članicah.

Sprememba 16

Priporočilo državam članicam, točka 1

(1) razviti nacionalni sistem za nadzor nad poškodbami in poročanje o njih, ki omogoča zagotavljanje primerljivih informacij, spremljanje razvoja nevarnosti poškodb in učinkov preventivnih ukrepov skozi čas ter oceno potreb za uvedbo nacionalnih pobud o varnosti izdelkov in storitev;

(1) razviti nacionalni sistem za nadzor nad poškodbami in poročanje o njih, ki ima dostop do drugih zadevnih podatkovnih baz in ki omogoča zagotavljanje primerljivih informacij ter razčlenitev podatkov glede na spol in starost, spremljanje razvoja nevarnosti poškodb z osredotočanjem na dejavnike poškodb, spremlja učinke preventivnih ukrepov skozi čas ter oceno potreb za uvedbo dodatnih pobud, najprej o varnosti izdelkov in storitev, nato pa tudi o ozaveščanju javnosti, še posebej občutljivih skupin, kot so mladi;

(1a) razviti večsektorsko sodelovanje, ki bo vključevalo in krepilo partnerstva med zainteresiranimi stranmi na lokalni, nacionalni in mednarodni ravni ter bo zagotavljalo usklajevanje in celovit odziv na poškodbe in negotovosti;

Sprememba 17

Priporočilo državam članicam, točka 2

(2) vzpostaviti nacionalne načrte za preprečevanje nesreč in poškodb, vpeljati sodelovanje med službami in povečati možnosti financiranja kampanj, spodbujati varnost ter izvajati nacionalne načrte v praksi s posebnim poudarkom na otrocih, starejših ljudeh in izpostavljenih udeležencih v cestnem prometu, ob upoštevanju zlasti športnih poškodb in poškodb, ki jih povzročijo izdelki in storitve, nasilje ali nastanejo kot posledica samopoškodb;

(2) vzpostaviti nacionalne načrte za preprečevanje nesreč in poškodb, vpeljati sodelovanje med službami kakor tudi sodelovanje z zainteresiranimi stranmi, povečati možnosti financiranja kampanj, oblikovati spodbude za krepitev varnosti ter izvajati nacionalne načrte v praksi s posebnim poudarkom na zelo ogroženih skupinah, to je otrocih, starejših ljudeh, invalidih, ženskah in udeležencih v cestnem prometu, ob upoštevanju zlasti športnih poškodb in poškodb, nastalih pri prostočasnih dejavnostih, poškodb, nastalih pri pohabljanju ženskih spolnih organov, poškodb, ki jih povzročajo izdelki in storitve, nasilje, zlasti nasilje v družini nad ženskami in otroki, ali nastanejo kot posledica samopoškodb;

Sprememba 18

Priporočilo državam članicam, točka 2 a (novo)

(2a) izvajati znanstvene študije, še posebej o vedenju, ki privede do samopoškodb in o tveganem vedenju;

Sprememba 19

Priporočilo državam članicam, točka 2 b (novo)

(2b) posvetiti posebno pozornost socialnim dejavnikom, ki povzročajo poškodbe in negotovost: največje razlike v stopnjah poškodb, smrtnosti in obolevnosti so med revnejšimi in bogatejšimi državami ter med družbenimi sloji v posameznih državah, poglabljajo pa se zaradi dejavnikov, kot so povečan cestni promet, vse večje razlike v prihodkih, višja stopnja brezposelnosti, vse manjša socialna opora, liberalizacija trga in vse večja dostopnost alkohola, skupaj s šibkimi mehanizmi uravnavanja in uveljavljanja; zlasti so izpostavljeni brezposelni, etnične manjšine, delavci migranti, begunci, invalidi in brezdomci;

Sprememba 20

Priporočilo državam članicam, točka 2 c (novo)

(2c) sprejeti ukrepe, s katerimi bodo podatkovne baze o dobrih praksah pri preprečevanju poškodb osnovane na zanesljivih podatkih ob upoštevanju lokalnih okoliščin in podprte z raziskavami, ki bodo pokazale posebne družbene, gospodarske, infrastrukturne in kulturne okoliščine, v okviru katerih se izvajajo uspešne politike;

Sprememba 21

Priporočilo državam članicam, točka 3

(3) zagotoviti, da se preprečevanje poškodb in spodbujanje varnosti sistematično uvajata vpoklicno usposabljanje zaposlenih v zdravstvu, tako da lahko ti slednji ustrezno svetujejo svojim pacientom, strankam in javnosti.

(3) zagotoviti, da se preprečevanje poškodb in spodbujanje varnosti uvajata sistematično, z izboljšanjem izobraževanja inpoklicnega usposabljanja zaposlenih v zdravstvu in v drugih poklicih, tako da lahko ti slednji ustrezno svetujejo svojim pacientom, strankam in javnosti. Dvigniti ozaveščenost javnosti glede vzrokov in posledic s poudarjanjem odgovornosti tako posameznikov kot družbe za preprečevanje poškodb in spodbujanje varnosti;

Sprememba 22

Priporočilo državam članicam, točka 3 a (novo)

(3a) zagotoviti, da se zavarovalnice, ki imajo dostop do podatkov o poškodbah, državam članicam priskrbijo vse potrebne podatke, s katerimi bo opredelitev mehanizmov in lokacij, kjer se nesreče najpogosteje dogajajo, lažja, in da te podatke uporabijo za učinkovitejše preprečevanje.

Sprememba 23

Priporočilo Komisiji, točka 1

(1) v okviru Programa Skupnosti na področju javnega zdravja in programih, ki mu bodo sledili, na ravni Skupnosti podpre in prednostno obravnava vzpostavitev sistema za nadzor nad poškodbami za zbiranje podatkov o poškodbah, ki jih zagotavljajo države članice na podlagi svojih nacionalnih sistemov za nadzor nad poškodbami, in vsem zainteresiranim stranem omogoči lažjo dostopnost informacij iz baze podatkov;

(1) na ravni Skupnosti podpre in prednostno obravnava vzpostavitev sistema za nadzor nad poškodbami za zbiranje podatkov o poškodbah, ki jih zagotavljajo države članice na podlagi svojih nacionalnih sistemov za nadzor nad poškodbami, in vsem zainteresiranim stranem omogoči lažjo dostopnost informacij iz baze podatkov;

Sprememba 24

Priporočilo Komisiji, točka 1 a (novo)

(1a) predloži zakonodajni predlog za vzpostavitev sistema za nadzor nad poškodbami na ravni skupnosti, za izmenjavo informacij o dobrih praksah in za obveščanje Evropskega parlamenta in Sveta, kot je navedeno v točki 1, v skladu s členom 251 Pogodbe, vključno z natančnimi podrobnostmi o finančnih posledicah;

Sprememba 25

Priporočilo Komisiji, točka 2

(2) na ravni Skupnosti vzpostavi mehanizem za izmenjavo informacij o dobri praksi in omogoči sporočanje teh informacij ustreznim zainteresiranim stranem;

Sprememba 26

Priporočilo Komisiji, točka 3 a (novo)

(3a) s Kohezijskim skladom in s strukturnimi skladi podpre ukrepe za preprečevanje poškodb ter boljšo in varnejšo infrastrukturo;

Sprememba 27

Priporočilo Komisiji, točka 4

(4) podpre razvoj dobre prakse in ukrepov politik v zvezi s sedmimi opredeljenimi prednostnimi področji s pomočjo uporabe sredstev iz Programa Skupnosti na področju javnega zdravja in programov, ki mu bodo sledili, splošnega okvira za financiranje ukrepov Skupnosti v podporo potrošniški politiki in okvirnega programa za raziskave;

(4) razvije dobro prakso in ukrepe politik v zvezi s osmimi opredeljenimi prednostnimi področji; zagotovi, da vsi programi na področju preprečevanja poškodb in spodbujanja varnosti upoštevajo neenakosti na področju zdravja, pri tem pa ne pozabijo, da omejen dostop do socialne opore, slaba povezanost v skupnosti in socialna izključenost zmanjšujejo zmožnost ljudi, da se zoperstavijo socialnim konfliktom brez zatekanja k nasilju, tudi samopoškodbam;

Sprememba 28

Priporočilo Komisiji, točka 5

(5) po štirih letih od sprejetja tega priporočila pripravi poročilo o oceni, v katerem ugotovi učinkovitost predlaganih ukrepov in oceni potrebo po nadaljnjem ukrepanju.

(5) po štirih letih od sprejetja tega priporočila pripravi poročilo o oceni, v katerem ugotovi učinkovitost predlaganih ukrepov, oceni potrebo po nadaljnjem ukrepanju in izvede presojo vplivov obstoječih in prihodnjih ukrepov in dejavnosti z vidika spola.

[1] Še ni objavljeno v Uradnem listu.

--------------------------------------------------