[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 22.2.2006

SEK(2006) 227 končno

Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Cipra, 2005–2009

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Ozadje

Pakt stabilnosti in rasti, ki je začel veljati 1. julija 1998, temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. Leta 2005 je bil Pakt prvič spremenjen. Reforma je potrdila koristnost Pakta pri utrjevanju proračunske discipline, vendar je skušala okrepiti njegovo učinkovitost in gospodarsko podporo, pa tudi zaščititi dolgoročno vzdržnost javnih financ.

Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], ki je del Pakta, določa, da morajo države članice Svetu in Komisiji predložiti programe stabilnosti ali konvergenčne programe ter njihove letne dopolnitve (države članice, ki so že sprejele enotno valuto, predložijo programe stabilnosti ali njihove dopolnitve, države članice, ki je še niso sprejele, predložijo konvergenčne programe ali njihove dopolnitve). Prvi konvergenčni program Cipra je bil predložen maja 2004. V skladu z Uredbo je Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom 5. julija 2004 podal mnenje. Dopolnitve programov stabilnosti in konvergenčnih programov v skladu z enakim postopkom Komisija oceni in zgoraj navedeni odbor prouči, po potrebi jih prouči tudi Svet.

V teh programih morajo države članice podrobno opredeliti svoj srednjeročni cilj za proračunski položaj in določiti ukrepe politike za njegovo doseganje in ohranjanje, vključno s spremljajočimi ekonomskimi predpostavkami. Na podlagi reforme Pakta je treba srednjeročni cilj oblikovati za vsako posamezno državo članico posebej ob upoštevanju ekonomske in proračunske heterogenosti v Uniji, tudi glede proračunskega tveganja za vzdržnost. V reformi je prav tako predvideno, da je treba v konjunkturnem obdobju doseči bolj simetrični pristop k proračunski politiki na podlagi okrepljene proračunske discipline v obdobju ugodnih gospodarskih razmer, medtem ko je treba „večje strukturne reforme“ s preverljivim vplivom na dolgoročno vzdržnost upoštevati v primeru začasnega odstopanja od srednjeročnega cilja ali poteka prilagoditve nanj.

Ob upoštevanju napovedi služb Komisije iz jeseni 2005, kodeksa ravnanja[2], skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje proizvodnih potencialov in ciklično prilagojenih saldov ter širših smernic ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008, je Komisija proučila nedavno predloženo dopolnitev konvergenčnega programa Cipra in na podlagi svoje ocene, navedene spodaj, sprejela priporočilo za mnenje Sveta o njej.

Ocena

1. Ciper je zaradi želje organov, da v program vključijo proračunske ukrepe, napovedane v drugem tednu decembra, drugo dopolnitev konvergenčnega programa, ki obravnava obdobje od 2005 do 2009, predložil 14. decembra 2005, pozneje od roka, določenega v novem kodeksu ravnanja[3], tj. 1. december. Program na splošno upošteva vzorčno strukturo programov stabilnosti in konvergenčnih programov, opredeljeno v kodeksu ravnanja[4].

2. Svet je 5. julija 2004 sklenil, da na Cipru obstaja čezmerni primanjkljaj. V skladu s priporočilom Sveta iz člena 104(7), ki je bilo predloženo na isti datum, je bilo treba čezmerni primanjkljaj odpraviti do leta 2005. Svet je v svojem mnenju z dne 8. marca 2005 o prejšnji dopolnitvi konvergenčnega programa Cipra, ki obravnava obdobje 2004–2008, Ciper pozval, naj temeljito izvaja predvidene ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2005, naj zagotovi, da se bo do takrat začel zmanjševati delež dolga, ter izvaja reforme pokojninskega in zdravstvenega sistema.

3. Ob krepki rasti produktivnosti in zaposlovanja je bila realna rast BDP na Cipru (3,5 %) v zadnjem desetletju med najvišjimi v EU. Zaradi zmanjšanja konkurenčnosti in povečane konkurence v nekaterih glavnih ciprskih izvoznih sektorjih se je neto zadolževanje v razmerju do ostalega sveta (zunanji primanjkljaj) povečalo (4,75 % BDP leta 2004). To je bilo v veliki meri enakovredno potrebam najemanja posojil javnega sektorja, ki je leta 2004 zabeležil primanjkljaj nad 4 % BDP. Inflacija po HICP je skoraj celo desetletje ostala pod 3 %.

4. Dopolnitev skladno s pričakovano krepitvijo končnega domačega povpraševanja in pozitivnega prispevka zunanjega sektorja predvideva, da bo realna rast BDP v obdobju 2006–2009 znašala malo nad 4 %. To je izvedljivo do leta 2007, vendar nekoliko optimistično za leti 2008 in 2009. Posledično bi lahko bili konjunkturni pogoji, izmerjeni na osnovi proizvodne vrzeli, ugodnejši od napovedanih v projekcijah programa. Predvideva se, da se bo zunanji primanjkljaj stalno zmanjševal, in sicer s 5⅓ % BDP v letu 2006 na 2,75 % BDP v letu 2009.

5. Po predvidevanjih se bo letna inflacija po HICP, ki je kljub višjim cenam energije in nepredelanih živil leta 2005 ostala na vrednosti okoli 2 %, v celotnem programskem obdobju le malo spreminjala. Ta projekcija se zdi realistična. Menjalni tečaj med ciprskim funtom in eurom je od vstopa v MDT II 2. maja 2005 ostal blizu osrednjega tečaja. Donosi državnih obveznic so se leta 2005 zmanjšali in na začetku leta 2006 padli pod 4 %. Razlika v donosih do euro območja se je zmanjšala na manj kot 100 baznih točk. Ciper namerava 1. januarja 2008 postati član euroobmočja.

6. Sedanja dopolnitev ocenjuje, da bo rezultat primanjkljaja za leto 2005 znašal 2,5 % BDP v primerjavi z 2,75 % BDP iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 in z malo manj kot 3 % iz prejšnje dopolnitve. Razlika glede na prejšnjo dopolnitev v glavnem odraža stanje odhodkov za obresti, ki je bilo za 0,5 % BDP boljše od pričakovanega.

7. Ob predpostavki, da se bo v letu 2005 primanjkljaj zmanjšal pod 3 % BDP, je v dopolnitvi do leta 2009 predvidena dodatna konsolidacija javnih financ, če bi se primanjkljaj približal 0,5 % BDP, bruto javni dolg pa 53,5 % BDP. Predvideva se, da se bo primarni presežek, potem ko je v letu 2005 dosegel 0,75 % BDP, postopoma povečal na 1,75 % BDP v letu 2009. Zmanjšanje primanjkljaja odraža zmanjšanje deleža odhodkov za okoli 4 % BDP, ki ga znižanje deleža prihodkov (za 2 %) ne odtehta povsem. Prilagoditev temelji na strukturnem zmanjšanju trenutnih primarnih odhodkov, prihrankih pri odhodkih za obresti in kombinaciji strukturnih in enkratnih ukrepov na strani prihodkov. Postopnejša prilagoditev v obdobju 2006–2008 od napovedane v prejšnjem programu odraža nekoliko nižjo rast BDP.

8. V skladu z izračuni služb Komisije na podlagi programa z uporabo skupno dogovorjene metodologije naj bi se strukturni primanjkljaj (tj. ciklično prilagojeni javnofinančni primanjkljaj brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) izboljšal z okoli 3 % BDP v letu 2005 na okoli 0,5 % v letu 2009, tj.povprečno za več kot 0,5 odstotne točke BDP letno, pri čemer se proizvodna vrzel postopoma krči. Posledica napovedanega poslabšanja neto položaja Cipra v primerjavi s proračunom EU, ker se v letu 2006 zaključi z izplačili začasnih donacij za izravnavo izgub, povezanih s pristopom k EU, je dejstvo, da se strukturni saldo v letu 2007 naj ne bi izboljšal. Dopolnitev kot srednjeročni cilj jasno opredeljuje strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP in ga namerava doseči v letu 2009. Ker ta srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini blizu 2 % BDP), bi moral pri doseganju izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa je na ustrezni ravni, ker je v razponu, ki je za države članice euroobmočja in MDT II naveden v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in v zadostni meri odraža delež dolga in dolgoročno povprečno rast potencialnega proizvoda.

9. Tveganja za proračunske projekcije v programu so na splošno videti uravnotežena. Glede na prevladujočo usmeritev Cipra v turizem so tveganja za makroekonomski scenarij v glavnem povezana z geopolitičnim razvojem v regiji. Poleg tega so makroekonomska predvidevanja v letih 2008 in 2009 nekoliko optimistična in projekcije glede davkov se zdijo nekoliko ugodne. Vendar je ciprska vlada do sedaj presegla zastavljene proračunske cilje in dopolnitev potrjuje svojo zavezo za sprejetje dodatnih ukrepov, če bodo potrebni za dosego predvidene prilagoditve.

10. Zdi se, da je ob upoštevanju predvidenega rezultata za leto 2005 in tveganj, povezanih s saldi glede proračunskih ciljev, proračunska naravnanost v programu skladna z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2005, kar je v skladu s priporočilom Sveta na podlagi člena 104(7). Prav tako se zdi, da od leta 2008 zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se ob običajnih makroekonomskih nihanjih prepreči prekoračitev referenčne vrednosti primanjkljaja v višini 3 % BDP in se zagotovi, da se v letu 2009 skoraj v celoti izpolni srednjeročni cilj programa (-0,5 % BDP). Ritem prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja programa je na splošno skladen s Paktom stabilnosti in rasti.

11. Ocenjuje se, da je javni dolg v letu 2005 dosegel 70,5 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo, ki znaša 60 % BDP. Dopolnitev predvideva stalno zmanjševanje deleža dolga, ki naj bi zaradi povečanja primarnih saldov, visoke nominalne rasti BDP in od leta 2006 tudi zaradi usklajevanj stanj in tokov (opuščanje amortizacijskih skladov), ki zmanjšujejo dolg, v letu 2009 dosegel 53,5 %. Tveganja za ta razvoj se zdijo na splošno uravnotežena. Zdi se, da se delež dolga zmanjšuje v zadostni meri.

12. Videti je, da je Ciper na podlagi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva izpostavljen visokemu tveganju glede vzdržnosti javnih financ. Strogo izvajanje načrtovane konsolidacije javnih financ bo srednjeročno zmanjšalo tveganja za dolgoročno vzdržnost in, kakor je navedeno v programu, potrebni bodo tudi bistveni ukrepi na področju pokojninskih in zdravstvenih reform, da bi omejili predvideno veliko povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, do leta 2050 ter zmanjšali tveganje za dolgoročno vzdržnost.

13. Ukrepi, predvideni na področju javnih financ, so na splošno skladni s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Ciper je na pravi poti zlasti pri zmanjšanju svojega čezmernega primanjkljaja do roka, ki ga je postavil Svet, in izvaja vse potrebno za doseganje svojega srednjeročnega cilja, pri čemer delež dolga od leta 2005 upada. Program predvideva tudi zmanjševanje zunanjega neravnovesja.

14. V nacionalnem programu reform Cipra, predloženem 11. novembra 2005 v okviru prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta, so opredeljeni naslednji izzivi, ki bistveno vplivajo na javne finance: (i) spodbujanje R&R in inovacij ter pospeševanje razširjanja IKT; (ii) posodabljanje osnovne infrastrukture; (iii) krepitev razvoja človeškega kapitala in (iv) socialne kohezije. V proračunskih projekcijah dopolnitve konvergenčnega programa so vključene proračunske posledice ukrepov, opisanih v nacionalnem programu reform. Predvideni ukrepi na področju javnih financ so v skladu s prednostnimi nalogami, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Dopolnitev zlasti navaja ukrepe spremljanja in boljšega nadzora javne porabe.

Glede na zgoraj navedeno oceno je strukturna prilagoditev, načrtovana v programskem obdobju po zmanjšanju primanjkljaja pod 3 % BDP v letu 2005, dobrodošla. Kar zadeva priporočila Sveta v skladu s členom 104(7) z dne 5. julija 2004 bi bilo za Ciper primerno, da bi:

(i) v skladu z dopolnitvijo konvergenčnega programa z ukrepi trajne narave zagotovil, da se po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja nadaljuje konsolidacija proračuna glede na srednjeročni cilj programa.

(ii) nadzoroval javne pokojninske odhodke in izvajal nadaljnje reforme na področju pokojninskega sistema in sistema zdravstvenega varstva, da bi izboljšal dolgoročno vzdržnost javnih financ.

Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Cipra, 2005–2009

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[5] in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

15. Svet je 14. marca 2006 proučil dopolnitev konvergenčnega programa Cipra, ki obravnava obdobje od 2005 do 2009.

16. Ob krepki rasti produktivnosti in zaposlovanja je bila realna rast BDP na Cipru (3,5 %) v zadnjem desetletju med najvišjimi v EU. Zaradi zmanjšanja konkurenčnosti in povečane konkurence v nekaterih glavnih ciprskih izvoznih sektorjih se je neto zadolževanje v razmerju do ostalega sveta (zunanji primanjkljaj) povečalo (4,8 % BDP leta 2004). To je bilo v veliki meri enakovredno potrebam najemanja posojil javnega sektorja, ki je leta 2004 zabeležil primanjkljaj v višini 4,1 % BDP. Inflacija po HICP je skoraj celo desetletje ostala pod 3 %.

17. Svet je 5. julija 2004 sklenil, da na Cipru obstaja čezmerni primanjkljaj. V skladu s priporočilom Sveta iz člena 104(7), ki je bilo predloženo na isti datum, je bilo treba čezmerni primanjkljaj odpraviti do leta 2005. Svet je v svojem mnenju z dne 8. marca 2005 o prejšnji dopolnitvi konvergenčnega programa Cipra, ki obravnava obdobje 2004–2008, Ciper pozval, naj temeljito izvaja predvidene ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2005, naj zagotovi, da se bo do takrat začel zmanjševati delež dolga, ter izvaja reforme pokojninskega in zdravstvenega sistema.

18. Sedanja dopolnitev ocenjuje, da bo rezultat primanjkljaja za leto 2005 znašal 2,5 % BDP v primerjavi z 2,75 % BDP iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 in z malo manj kot 3 % iz prejšnje dopolnitve. Razlika glede na prejšnjo dopolnitev v glavnem odraža stanje odhodkov za obresti, ki je bilo za 0,5 % BDP boljše od pričakovanega.

19. Novi program na splošno upošteva vzorčno strukturo in zahteve po predložitvi podatkov za programe stabilnosti in konvergenčne programe, opredeljene v novem kodeksu ravnanja[6]. Zaradi želje organov, da v dopolnitev vključijo proračunske ukrepe, napovedane v drugem tednu decembra, je bila dopolnitev predložena 2 tedna po roku, ki je v kodeksu ravnanja določen na dan 1. decembra.

20. Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da bo realna rast BDP v obdobju 2005–2009 znašala le nekoliko nad 4 %. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov se zdi, da ta scenarij do leta 2007 temelji na izvedljivih predpostavkah o rasti in na nekoliko optimističnih za leti 2008 in 2009. Posledično bi lahko bili konjunkturni pogoji, izmerjeni na osnovi proizvodne vrzeli, ugodnejši od napovedanih v projekcijah programa. V programu so videti realistične tudi projekcije glede inflacije.

21. Ob predpostavki, da se bo v letu 2005 primanjkljaj zmanjšal pod 3 % BDP, je v dopolnitvi do leta 2009 predvidena dodatna konsolidacija javnih financ, če bi se primanjkljaj približal 0,5 % BDP. Predvideva se, da se bo primarni presežek, potem ko je v letu 2005 dosegel 0,75 % BDP, postopoma povečal na 1,75 % BDP v letu 2009. Zmanjšanje primanjkljaja odraža zmanjšanje deleža odhodkov za okoli 4 % BDP, ki ga znižanje deleža prihodkov (za 2 %) ne odtehta povsem. Prilagoditev temelji na strukturnem zmanjšanju trenutnih primarnih odhodkov, prihrankih pri odhodkih za obresti in kombinaciji strukturnih in enkratnih ukrepov na strani prihodkov. Postopnejša prilagoditev v obdobju 2006–2008 od napovedane v prejšnjem programu odraža nekoliko nižjo rast BDP.

22. Načrtuje se, da se bo v programskem obdobju strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, povprečno izboljšal za nekoliko več kot 0,5 % BDP letno, in sicer s primanjkljaja v višini okoli 3 % BDP leta 2005 na okoli 0,5 % leta 2009. Posledica napovedanega poslabšanja neto položaja Cipra v primerjavi s proračunom EU, ker se v letu 2006 zaključi z izplačili začasnih donacij za izravnavo izgub, povezanih s pristopom k EU, je dejstvo, da se strukturni saldo v letu 2007 naj ne bi izboljšal. Program kot srednjeročni cilj za proračunski položaj določa strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP in namerava doseči ta položaj do leta 2009. Ker ta srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini blizu 2 % BDP), bi moral pri doseganju izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa je na ustrezni ravni, ker je v razponu, ki je za države članice euroobmočja in MDT II naveden v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in v zadostni meri odraža delež dolga in dolgoročno povprečno rast potencialnega proizvoda.

23. Tveganja za proračunske projekcije v programu so na splošno videti uravnotežena. Glede na prevladujočo usmeritev Cipra v turizem so tveganja za makroekonomski scenarij v glavnem povezana z geopolitičnim razvojem v regiji. Poleg tega so makroekonomska predvidevanja v letih 2008 in 2009 nekoliko optimistična in projekcije glede davkov se zdijo nekoliko ugodne. Vendar je ciprska vlada do sedaj presegla zastavljene proračunske cilje in dopolnitev potrjuje svojo zavezo za sprejetje dodatnih ukrepov, če bodo potrebni za dosego predvidene prilagoditve.

24. Zdi se, da je na podlagi predvidenega rezultata za leto 2005 in ob upoštevanju tveganj, povezanih s saldi glede proračunskih ciljev, proračunska naravnanost v programu skladna z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2005, kar je v skladu s priporočilom Sveta. Prav tako zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se od leta 2008 prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih. Poleg tega se zdi ta naravnanost zadostna za zagotovitev, da bo srednjeročni cilj programa leta 2009 skoraj izpolnjen, kakor je načrtovano v programu. Ritem prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja programa v letih po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja je na splošno skladen s Paktom stabilnosti in rasti, ki opredeljuje, da mora za države članice euroobmočja in MDT II merilo za letno izboljšanje strukturnega salda znašati 0,5 % BDP ter da mora biti prilagoditev višja v obdobju ugodnih gospodarskih razmer in bi lahko bila nižja v obdobju slabih gospodarskih razmer.

25. Ocenjuje se, da je delež dolga v letu 2005 dosegel 70,5 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga zmanjšal na 53,5 % v letu 2009. Tveganja za predvideni razvoj deleža dolga se na splošno zdijo uravnotežena. Glede na to oceno tveganja se zdi, da se delež dolga dovolj hitro približuje referenčni vrednosti.

26. Videti je, da je Ciper na podlagi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva izpostavljen visokemu tveganju glede vzdržnosti javnih financ. Strogo izvajanje načrtovane konsolidacije javnih financ bo srednjeročno zmanjšalo tveganja za dolgoročno vzdržnost in, kakor je navedeno v programu, potrebni bodo tudi bistveni ukrepi na področju pokojninskih in zdravstvenih reform, da bi omejili predvideno veliko povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, do leta 2050 ter zmanjšali tveganje za dolgoročno vzdržnost.

27. Ukrepi, predvideni na področju javnih financ, so na splošno skladni s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Ciper je na pravi poti zlasti pri zmanjšanju svojega čezmernega primanjkljaja do roka, ki ga je postavil Svet, in izvaja vse potrebno za doseganje svojega srednjeročnega cilja, pri čemer delež dolga od leta 2005 upada.

28. V nacionalnem programu reform Cipra, predloženem 11. novembra 2005 v okviru prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta, so opredeljeni naslednji izzivi, ki bistveno vplivajo na javne finance: (i) spodbujanje R&R in inovacij ter pospeševanje razširjanja IKT; (ii) posodabljanje osnovne infrastrukture; (iii) krepitev razvoja človeškega kapitala in (iv) socialne kohezije. V proračunskih projekcijah dopolnitve konvergenčnega programa so vključene proračunske posledice ukrepov, opisanih v nacionalnem programu reform. Predvideni ukrepi na področju javnih financ so v skladu s prednostnimi nalogami, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Dopolnitev zlasti navaja ukrepe spremljanja in boljšega nadzora javne porabe.

Svet glede na zgoraj navedeno oceno pozdravlja strukturno prilagoditev, načrtovano v programskem obdobju po zmanjšanju primanjkljaja pod 3 % BDP v letu 2005. Kar zadeva priporočila na podlagi člena 104(7), Svet Ciper poziva:

- (i) naj v skladu z dopolnitvijo konvergenčnega programa z ukrepi trajne narave zagotovi, da se po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja nadaljuje konsolidacija proračuna glede na srednjeročni cilj programa.

- (ii) naj nadzoruje javne pokojninske odhodke in izvaja nadaljnje reforme na področju pokojninskega sistema in sistema zdravstvenega varstva, da bi izboljšal dolgoročno vzdržnost javnih financ.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Realni BDP (spremembe v %) | KP december 2005 | 3,8 | 4,1 | 4,2 | 4,2 | 4,2 | 4,3 |

COM nov. 2005 | 3,8 | 3,9 | 4,0 | 4,2 | ni podatkov | ni podatkov |

KP december 2004 | 3,6 | 4,0 | 4,4 | 4,5 | 4,5 | ni podatkov |

Inflacija po HICP (v %) | KP december 2005 | 1,9 | 2,1 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |

COM nov. 2005 | 1,9 | 2,3 | 2,1 | 2,1 | ni podatkov | ni podatkov |

KP december 2004 | 2,1 | 2,6 | 2,2 | 2,1 | 2,0 | ni podatkov |

Proizvodna vrzel (v % potencialnega BDP) | KP december 20051 | -1,3 | -0,8 | -0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,1 |

COM nov. 20055 | -1,1 | -0,7 | -0,2 | 0,4 | ni podatkov | ni podatkov |

KP december 20041 | -1,5 | -1,1 | -0,6 | 0,0 | +0,5 | ni podatkov |

Javnofinančni saldo (v % BDP) | KP december 2005 | -4,1 | -2,5 | -1,9 | -1,8 | -1,2 | -0,6 |

COM nov. 2005 | -4,1 | -2,8 | -2,86 | -2,46 | ni podatkov | ni podatkov |

KP december 2004 | -4,8 | -2,9 | -1,7 | -1,5 | -0,9 | ni podatkov |

Primarni saldo (v % BDP) | KP december 2005 | -0,9 | 0,7 | 1,2 | 1,2 | 1,4 | 1,7 |

COM nov. 2005 | -0,9 | 0,5 | 0,3 | 0,7 | ni podatkov | ni podatkov |

KP december 2004 | -1,3 | 0,7 | 1,8 | 2,0 | 2,5 | ni podatkov |

Ciklično prilagojeni saldo (v % BDP) | KP december 20051 | -3,6 | -2,2 | -1,8 | -1,8 | -1,2 | -0,6 |

COM nov. 2005 | -3,9 | -2,5 | -2,7 | -2,6 | ni podatkov | ni podatkov |

KP december 2004 | -4,3 | -2,7 | -1,7 | -1,5 | -0.9 | ni podatkov |

Strukturni saldo2 (v % BDP) | KP december 20053 | -4,6 | -3,1 | -2,1 | -2,1 | -1,5 | -0,6 |

COM nov. 20054 | -4,9 | -3,1 | -2,7 | -2,6 | ni podatkov | ni podatkov |

KP december 2004 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |

Bruto javni dolg (v % BDP) | KP december 2005 | 71,3 | 70,5 | 67,0 | 64,0 | 56,9 | 53,5 |

COM nov. 2005 | 72,0 | 70,4 | 69,1 | 67,4 | ni podatkov | ni podatkov |

KP december 2004 | 74,9 | 71,9 | 69,2 | 65,7 | 58,1 | ni podatkov |

Opombe: 1Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa. 2Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. 3Enkratni in drugi začasni ukrepi iz programa (enkratni ukrepi v višini 1,0 % BDP v letu 2004, 0,9 % BDP v letu 2005 in 0,3 % BDP v letih 2006–2008). 4Enkratni in drugi začasni ukrepi iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (1,0 % BDP v letu 2004 ter 0,6 % BDP v letu 2005). 5Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 4,0 %, 3,5 %, 3,5 % oziroma 3,5 % za posamezna leta v obdobju 2004–2007. 6Projekcija primanjkljaja za leto 2006 je bila pripravljena ob predpostavki nespremenjenih politik, ker predlog proračuna za leto 2006 do roka predložitve napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 ni bil na voljo, kar delno pojasnjuje tudi višjo projekcijo primanjkljaja za leto 2007. Vir: Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije. |

[1] UL L 209, 2. 8. 1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005(UL L št. 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, se nahajajo na spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] „Podrobni opis izvajanja Pakta stabilnosti in rasti ter smernice o obliki in vsebini programov stabilnosti in konvergenčnih programov“, ki jih je 11. oktobra potrdil Ekonomsko-finančni svet..

[3] Mnenje Ekonomsko-finančnega odbora „Podrobni opis izvajanja Pakta stabilnosti in rasti ter smernice o obliki in vsebini programov stabilnosti in konvergenčnih programov“, ki jih je 11. oktobra 2005 potrdil Ekonomsko-finančni svet.

[4] V programu so predloženi vsi obvezni podatki in večina neobveznih podatkov, ki jih predpisujekodeks ravnanja.

[5] UL L 209, 2. 8. 1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005(UL L št. 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] V programu so predloženi vsi obvezni podatki in večina neobveznih podatkov, ki jih predpisuje kodeks ravnanja. Manjkajo neobvezni podatki o razvoju trga dela (zlasti o zaposlovanju (opravljene ure) in produktivnosti dela (opravljene ure)) in o dejavnikih, ki vplivajo na potencialno rast BDP.