SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Za boljše izvajanje okvira EU za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma





I.Uvod

Tveganja pranja denarja in financiranja terorizma še vedno močno ogrožajo celovitost finančnega sistema Unije in varnost njenih državljanov. Po navedbi Europola je bilo ugotovljeno, da je 0,7–1,28 % letnega bruto domačega proizvoda Evropske unije „vpletenega v sumljive finančne dejavnosti“ . Boj proti pranju denarja in financiranju terorizma je zato pomembna prednostna naloga Unije in je sestavni del zagotavljanja varnostne unije.

Sčasoma je Unija razvila trden regulativni okvir za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma v skladu z mednarodnimi standardi, ki jih je sprejela Projektna skupina za finančno ukrepanje. Regulativni okvir mora slediti vse večjemu povezovanju finančnih tokov na notranjem trgu, razvijajočim se trendom, tehnološkemu razvoju in iznajdljivosti storilcev kaznivih dejanj pri izkoriščanju vseh pomanjkljivosti ali vrzeli v sistemu.

To sporočilo povzema sklop poročil, ki se nanašajo na pravni okvir Unije za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter na njegovo izvajanje. Sporočilu so priloženi nadnacionalna ocena tveganja pranja denarja in financiranja terorizma, ki jo Komisija pripravi vsaki dve leti in ki opredeljuje tveganja, s katerimi se sooča notranji trg Unije, ocena nedavnih domnevnih primerov pranja denarja, v katere so bile vpletene kreditne institucije EU, poročilo o sodelovanju med finančnoobveščevalnimi enotami in poročilo o medsebojnem povezovanju nacionalnih centraliziranih avtomatiziranih mehanizmov držav članic o bančnih računih .

Ugotovitve iz tega sporočila in danes sprejetih poročil so namenjene razpravi o tem, kako bi lahko nadalje izboljšali okvir za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma, in naj bi zagotovile podlago za nadaljnje razprave z ustreznimi zainteresiranimi stranmi.

II.Kontekst: dosedanji razvoj pravnega okvira

Unija je v zadnjih letih znatno okrepila svoj pravni okvir za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma. Maja 2015 je bila sprejeta četrta direktiva o preprečevanju pranja denarja , ki so jo morale države članice prenesti v nacionalno zakonodajo do junija 2017.

V okviru akcijskega načrta za okrepitev boja proti financiranju terorizma, ki je bil sprejet februarja 2016 , in v odgovor na aprila 2016 razkrite panamske dokumente je bila aprila 2018 sprejeta peta direktiva o preprečevanju pranja denarja , ki jo morajo države članice v nacionalno zakonodajo prenesti do januarja 2020. Te spremembe povečujejo preglednost informacij o dejanskem lastništvu, finančnoobveščevalnim enotam zagotavljajo širši dostop do informacij, krepijo sodelovanje med nadzorniki ter urejajo virtualne valute in predplačniške kartice za boljše preprečevanje financiranja terorizma.

Kar zadeva finančni sektor, bi morala nova pravila o izmenjavi in razširjanju informacij znatno izboljšati sodelovanje med bonitetnimi nadzorniki in nadzorniki preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma ter okrepiti vlogo Evropskega bančnega organa pri zagotavljanju skladnosti s pravili Unije in krepitvi sodelovanja pri vprašanjih v zvezi s preprečevanjem pranja denarja in bojem proti financiranju terorizma.

Poleg tega Direktiva 2018/1673 o boju proti pranju denarja z uporabo kazenskega prava dopolnjuje ta preventivni okvir z uskladitvijo opredelitve kaznivega dejanja pranja denarja in z njim povezanih sankcij. Direktiva je začela veljati decembra 2018, države članice pa jo morajo prenesti v nacionalno zakonodajo do decembra 2020.

Direktiva 2019/1153 za lažjo uporabo finančnih in drugih informacij dodatno krepi kazenskopravni okvir s pospeševanjem dostopa organov kazenskega pregona do finančnih informacij in s krepitvijo izmenjave finančnih informacij med organi kazenskega pregona in finančnoobveščevalnimi enotami. Direktiva začne veljati avgusta 2019, države članice pa jo morajo prenesti v nacionalno zakonodajo do avgusta 2021.

III.Tveganja pranja denarja in financiranja terorizma ter področja, na katerih so potrebne izboljšave

Kljub nedavni okrepitvi zakonodajnega okvira izzivi ostajajo. Komisija je danes objavila več poročil, v katerih je ocenila tveganja in opredelila področja, na katerih so potrebne izboljšave.

a)Ocena tveganj, ki vplivajo na Unijo

Prvič, Komisija predstavlja nadnacionalno oceno tveganja v zvezi s tveganji pranja denarja in financiranja terorizma, ki vplivajo na notranji trg Unije in so povezana s čezmejnimi dejavnostmi, kot zahteva člen 6 četrte direktive o preprečevanju pranja denarja. Posodablja prvo nadnacionalno oceno tveganja, sprejeto leta 2017 , in nadgrajuje priporočila akterjem, vključenim v boj proti pranju denarja in financiranju terorizma .

Poročilo kaže, da so različni akterji izvedli večino priporočil prve nadnacionalne ocene tveganja. Hkrati še vedno ostajajo nekatere horizontalne pomanjkljivosti v sistemu, zlasti pri anonimnih produktih, opredeljevanju dejanskih lastnikov in novih nereguliranih produktih, kot so virtualna sredstva. Nekatere od njih naj bi se obravnavale s prihodnjim prenosom pete direktive o preprečevanju pranja denarja, na primer z vključitvijo ponudnikov virtualnih valut v področje uporabe direktive ter razširitvijo in širšim dostopom do registrov dejanskega lastništva. V poročilu Komisije o finančnoobveščevalnih enotah in poročilu Komisije o oceni nedavnih domnevnih primerov pranja denarja, v katere so bile vpletene kreditne institucije EU, so bile ugotovljene še druge horizontalne pomanjkljivosti v zvezi s finančnoobveščevalnimi enotami in finančnim nadzorom. Poročilo vsebuje priporočila za vsak sektor, skladnost s temi priporočili pa se bo spremljala pri naslednji nadnacionalni oceni tveganja, ki jo je treba pripraviti v dveh letih.

b)Področja v okviru EU za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma, ki bi jih bilo treba izboljšati