ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.4.1

Vendar pa predlog razlikuje različne kategorije nadomestil in na ta način omejuje področje uporabe. Tako naj bi bila iz novih določb izključena nadomestila, ki izpolnjujejo štiri kriterije, ki jih je opredelilo Sodišče v Evropskih skupnosti v sodbah Altmark (2) in Enirisorse (3), ti pa so naslednji: podjetje, ki prejme pomoč, mora biti dejansko zadolženo za izvedbo jasno opredeljenih obveznosti javne storitve; parametri za izračun nadomestila morajo biti objektivno in pregledno določeni vnaprej; nadomestilo ne sme presegati vsote, potrebne za kritje celote ali dela stroškov izvedbe obveznosti javne storitve, upoštevajoč nanjo vezane prejemke, kakor tudi razumen dobiček; kadar izbira podjetja za izvedbo teh obveznosti ne poteka preko optimalnega javnega natečaja, se višina potrebnega nadomestila določi na osnovi analize stroškov, ki bi jih imelo povprečno, dobro vodeno in s prevoznimi sredstvi ustrezno opremljeno podjetje, pri izvedbi teh obveznosti, z dodatnim zmernim dobičkom. Sodišče ocenjuje, da takšna nadomestila ne spadajo v okvir določb Pogodbe o „državnih pomočeh“.
1.1

Evropski svet je na Dunaju, 11. in 12. decembra 1998, v okviru „Dunajske strategije za Evropo“ priporočil, da bi državam članicam, ki bi to želele, dali možnost preskusiti kako znižana stopnja DDV pri delovno intenzivnih storitvah (1) vpliva na ustvarjanje novih delovnih mest in boj proti sivi ekonomiji.
1.4

V zvezi s priznavanjem spričeval med državami članicami Direktiva 2001/25/ES določa, da je priznavanje spričeval pomorščakov, ki so ali niso državljani držav članic, predmet določb direktiv 89/48/EGS (4) in 92/51/EGS (5) o splošnem sistemu priznavanja strokovne izobrazbe in usposabljanja. Splošni sistem določa postopek za priznavanje dokazil o poklicnih kvalifikacijah pomorščakov, ki vključuje primerjavo opravljene izobrazbe in usposabljanja ter ustrezne kvalifikacije. V primeru velikih razlik bodo za te pomorščake morda veljali posebni kompenzacijski ukrepi. Trenutne razmere glede tega so v Evropski uniji paradoksalne, saj je vzajemno priznavanje med državami članicami težje od priznavanja spričeval tretjih držav.
4.1

Države članice imajo na davčnem področju popolno pristojnost. Člena 56 in 58 trenutno veljavne PES vendarle omejujeta nacionalno pristojnost, ki ne sme ogrožati temeljne svobode niti obiti zakonodaje Skupnosti: 56. člen prepoveduje oviranje prostega gibanja kapitala, medtem ko 58. člen priznava, da, če lahko nacionalne davčne določbe „vzpostavijo razlikovanje med davkoplačevalci, ki niso v istem položaju glede stalnega bivališča ali kraja, kjer so vložili svoj kapital,“ in če lahko države sprejmejo „vse ukrepe, ki so nepogrešljivi za preprečitev kršenja njihovih zakonov in uredb, predvsem na davčnem področju ali na področju bonitetnega nadzora finančnih ustanov, ali ukrepe, ki jih upravičujejo vzroki, povezani z javnim redom ali javno varnostjo“, pa vendarle za ta namen sprejeti ukrepi ne smejo „biti niti sredstvo za samovoljno razlikovanje niti prikrito omejevanje prostega gibanja kapitala in plačil“.
1.1

Druga direktiva notranjega trga z zemeljskim plinom, ki je bila sprejeta junija 2003, naj bi zagotovila potrebne strukturne spremembe v zakonodajnem okvirju, ki bi odpravile še preostale ovire do izoblikovanja notranjega trga z zemeljskim plinom. Direktiva predvideva, da bodo imeli najkasneje po 1. juliju 2004 vsi negospodinjski potrošniki plina pravico do proste izbire dobavitelja, po 1. juliju 2007 pa bo ta pravica pripadala vsem uporabnikom. Razen tega predvideva tudi dostop tretjih oseb do prenosnih in distribucijskih omrežij na podlagi objavljenih in reguliranih tarif, dostop do skladiščnih zmogljivosti na temelju pogajanj ali predpisov, pravne poenostavitve prenosa ter velikih in srednje velikih distribucijskih družb ter ustanovitev upravnega regulatorja v vsaki državi članici.
2.

V okviru Evrope državljanov sta poenostavitev in jasnost evropske zakonodaje zelo pomembni. Evropski parlament, Svet in Komisija so torej poudarili nujnost kodifikacije zakonodajnih aktov, ki se pogosto spreminjajo. 20. decembra 1994 so z medinstitucionalnim sporazumom sklenili, da bi lahko uporabili pospešen postopek. V zakonih, ki so predmet kodifikacije, ni možna nobena bistvena sprememba.
OBVESTILO EVROPSKE CENTRALNE BANKE O UMIKU OBVESTILA O NALAGANJU SANKCIJ ZA KRŠITVE OBVEZNOSTI IMETJA OBVEZNIH REZERV

(2021/C 418/04)

Člen 7(1) Uredbe Sveta (ES) št. 2531/98 z dne 23. novembra 1998 o uporabi obveznih rezerv Evropske centralne banke določa, da lahko Evropska centralna banka (ECB) med drugim, kadar institucija v celoti ali delno ne izpolnjuje zahtev glede obveznih rezerv, ki so ji naložene skladno z navedeno uredbo in z njo povezanimi uredbami ali sklepi ECB, naloži sankcije. Nekateri elementi politike sankcij so bili objavljeni v obvestilu Evropske centralne banke o nalaganju sankcij za kršitve obveznosti imetja obveznih rezerv (Notice of the European Central Bank on the imposition of sanctions for breaches of the obligation to hold minimum reserves) (1). Ti elementi so se prenesli v Sklep Evropske centralne banke (EU) 2021/1815 (ECB/2021/45) (2).

Obvestilo (2000/C 39/04) se umakne z učinkom od 3. novembra 2021.

(1) UL C 39, 11.2.2000, str. 3.

(2) Sklep Evropske centralne banke (EU) 2021/1815 z dne 7. oktobra 2021 o metodologiji za izračun sankcij za neizpolnjevanje zahteve za imetje obveznih rezerv in povezanih zahtev glede obveznih rezerv (ECB/2021/45) (UL L 367, 15.10.2021, str. 4).
(3)

Eurosistemov Okvir delovanja za odkrivanje ponaredkov in razvrščanje eurobankovcev v kreditnih institucijah in drugih profesionalnih uporabnikih gotovine glede na primernost bankovcev za uporabo v obtoku (1) (v nadaljevanju: „Okvir delovanja“) vzpostavlja usklajene standarde in postopke za recikliranje bankovcev v euroobmočju. Zlasti v primeru, kadar je treba preglede pristnosti in primernosti za uporabo v obtoku opraviti z napravami za obdelavo bankovcev, se lahko za preverjanje bankovcev, ki naj bi se ponovno dali v obtok, uporabljajo samo tiste naprave, ki so bile uspešno testirane v NCB. V tem kontekstu NCB proizvajalcem omogočijo enotno testiranje naprav za obdelavo bankovcev, ki je priznano v celotnem euroobmočju in opravljeno z enotnimi testnimi svežnji, ki med drugim vključujejo izbrane kategorije ponaredkov eura. Ti testi tako zahtevajo razpoložljivost ponarejenih bankovcev enake kategorije za začetno sestavo in za dopolnitev enotnih testnih svežnjev ter zato redno izmenjavo in prevoz teh bankovcev znotraj Evropske unije med NCB.
1.

Priporočilo Sveta, ki je bilo predloženo Evropskemu svetu in glede katerega poteka posvetovanje z Evropskim parlamentom in Svetom ECB, priporoča, da se Philip R. LANE imenuje za člana Izvršilnega odbora ECB za mandat osmih let z učinkom od 1. junija 2019.
Predlagana direktiva razširja seznam pooblaščenih subjektov, za katere se uporablja Direktiva (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta (2), na ponudnike, ki primarno in poklicno sodelujejo pri storitvah menjave med „virtualnimi valutami“ in „papirnimi valutami“ (v predlagani direktivi pomenijo zakonito plačilno sredstvo (3)) in na ponudnike denarnic s skrbniškimi storitvami za poverilnice, potrebne za dostop do virtualnih valut (v nadaljnjem besedilu: ponudniki skrbniških denarnic) (4). Predlagana direktiva zahteva tudi, da države članice zagotovijo, da ponudniki storitev menjave med virtualnimi valutami in papirnimi valutami ter ponudniki skrbniških denarnic pridobijo licenco ali so registrirani (5). ECB močno podpira te določbe, ki so v skladu s Priporočili projektne skupine za finančno ukrepanje (FATF) (6), saj teroristi in druge hudodelske združbe trenutno lahko prenašajo denar na virtualnih platformah s prikrivanjem prenosov ali po zaslugi določene stopnje anonimnosti na teh platformah. Uporaba virtualnih valut pomeni tudi večje tveganje kot tradicionalna plačilna sredstva, saj se prenosljivost virtualnih valut zanaša na splet in je omejena le z zmogljivostjo mreže računalnikov in informacijske infrastrukture za določeno virtualno valuto.

V tem okviru ECB tudi pojasnjuje, da ni potrebno, da se digitalne valute menjajo za zakonite valute. Lahko se uporabijo tudi za nakup blaga in storitev, ne da bi bila potrebna menjava v zakonito valuto ali uporaba ponudnika skrbniških denarnic. Teh poslov ne bi zajel nobeden od nadzornih ukrepov, ki so določeni v predlogu, in ti posli bi lahko zagotavljali sredstva za financiranje nezakonitih dejavnosti.
1.3

ECB nadalje pozdravlja to, da člen 20(3) predlagane uredbe obravnava vprašanje izmenjave zaupnih podatkov, samo za statistične namene, med ESS in ESCB. Za splošno sprejeto velja, da je okrepljena izmenjava zaupnih informacij med ESS in ESCB čedalje bolj potrebna za to, da se zagotovita kakovost in skladnost evropske statistike, ob hkratnem zmanjšanju obremenitve anketirancev. To se lahko doseže tako, da se isti podatki zahtevajo le enkrat, potem pa se jih razdeli med statistične organe, ki jih potrebujejo, ob strogem spoštovanju določb o zaupnosti. Vendar pa ECB meni, v nasprotju s tem, kar je trenutno določeno v členu 20(3), da takšna izmenjava ne bi smela biti odvisna od tega, da je določena v dodatnih, sektorskih pravnih predpisih, ki bi morali izrecno dovoliti takšne izmenjave zaupnih statističnih informacij. Da bi pravni okvir omogočil uspešno in učinkovito izmenjavo potrebnih statističnih informacij, bi moral predvideti, da je ta prenos mogoč pod pogojem, da je potreben za učinkovit razvoj, pripravo ali razširjanje evropske statistike, in tako sledil zgledu člena 20(1) predlagane uredbe, ki ureja izmenjavo zaupnih statističnih informacij znotraj ESS.
2.5

ECB bi podprla tudi dodatno merjenje obsega vloženega dela v preglednicah porabe (Preglednica 16 v programu prenosa podatkov) v smislu opravljenih ur in nadaljnjo delitev, s čimer bi se omogočila analiza pomena gibanj v zvezi s kakovostjo dela na spremembe produktivnosti. ECB bi prav tako dala prednost preglednicam porabe tudi v osnovnih cenah, da bi se lahko pripravile simetrične vhodno-izhodne preglednice v letnih razmikih. Če bi bile te letne preglednice razčlenjene tudi na uvoz in domače proizvode, potem simetrične vhodno-izhodne preglednice za obseg domače proizvodnje in uvoz po osnovnih cenah (preglednici 18 in 19 v programu prenosa podatkov) ne bi bile prioritetna zahteva za ECB. V zvezi s Preglednico 16 v programu prenosa podatkov bi se lahko preučilo možnost različnega pristopa glede obveznosti poročanja za večje in manjše države članice. ECB meni, da so simetrične vhodno-izhodne preglednice po osnovnih cenah (Preglednica 17 v programu prenosa podatkov) in simetrične vhodno-izhodne preglednice za obseg domače proizvodnje in uvoz po osnovnih cenah (preglednici 18 in 19 v programu prenosa podatkov) v petletnih razmikih zaradi časovnega zamika in nizke frekvence podatkov v njih manj pomembne.
(a)

na trgih običajne menjave, kliringa in poravnave vseh instrumentov, navedenih v Oddelku C Priloge I k Direktivi 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah Direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Di rektive Sveta 93/22/EGS in blaga; in
3.

V skladu s pojasnjevalnim memorandumom Komisije predlagana uredba ureja uporabo izrazov „evro“ in „evro cent“ ter simbola za evro (€) na kovinskih predmetih, ki imajo izgled ali tehnične lastnosti kovancev (medalje in žetoni), in opredeljuje stopnjo podobnosti evro kovancem, ki bi morala biti za medalje in žetone prepovedana. Namen predlagane uredbe je zaščititi splošno javnost pred goljufijami in zamenjavo v zvezi z evro kovanci, saj bi splošna javnost lahko mislila, da imajo medalje in žetoni status zakonitega plačilnega sredstva, če se na njih pojavljajo besede „evro“ ali „evro cent“ ali simbol za evro, medalje in kovanci pa bi se lahko zlorabljali za plačilo na prodajnih avtomatih na kovance, če bi bile njihove velikost in lastnosti podobne tistim, ki jih imajo evro kovanci. Hkrati predlagana uredba vzpostavlja enake pogoje za izdelovanje takih medalj in žetonov. ECB se strinja s cilji, ki so osnova za predlagano uredbo, in deli zaskrbljenost glede tveganja za zamenjavo oziroma goljufije zaradi medalj in žetonov, podobnih evro kovancem.
II.

Vodstvo je v skladu s členi 310 do 325 PDEU in finančno uredbo (3) odgovorno za pripravo in pošteno predstavitev letnih računovodskih izkazov Evropske unije ter za zakonitost in pravilnost z njimi povezanih transakcij: (a) Odgovornost vodstva v zvezi z letnimi računovodskimi izkazi Evropske unije zajema: oblikovanje, izvajanje in vzdrževanje notranje kontrole, ki je pomembna za pripravo in pošteno predstavitev računovodskih izkazov, v katerih ni pomembnih napačnih navedb, ne glede na to, ali so te posledica goljufije ali napake, za izbiro in uporabo ustreznih računovodskih politik na podlagi računovodskih pravil, ki jih je sprejel računovodja Komisije (4), in za pripravo računovodskih ocen, ki so razumne glede na okoliščine. V skladu s členom 129 finančne uredbe Komisija odobri letne računovodske izkaze Evropske unije, potem ko jih je računovodja Komisije konsolidiral na podlagi podatkov, ki so jih predložili druge institucije (5) in organi (6), ter pripravil izjavo, ki se priloži konsolidiranim računovodskim izkazom, v kateri je med drugim navedel, da ima razumno zagotovilo, da ti izkazi v vseh pomembnih vidikih predstavljajo resnično in pošteno sliko finančnega stanja Evropske unije. (b) Kako vodstvo izvaja svojo odgovornost za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij, je odvisno od načina izvrševanja proračuna. V primeru neposrednega centraliziranega upravljanja izvajalske naloge opravljajo oddelki Komisije. Pri deljenem upravljanju so izvajalske naloge prenesene na države članice, pri decentraliziranem upravljanju na tretje države, pri posrednem centraliziranem upravljanju pa na druge organe. Pri skupnem upravljanju si izvajalske naloge delijo Komisija in mednarodne organizacije (členi 53 do 57 finančne uredbe). Izvajalske naloge morajo biti skladne z načelom dobrega finančnega poslovodenja, kar zahteva zasnovo, izvajanje in vzdrževanje uspešne in učinkovite notranje kontrole, vključno z ustreznim nadzorom in primernimi ukrepi za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi tudi s pravnimi postopki za izterjavo napačno izplačanih ali porabljenih sredstev. Ne glede na uporabljen način izvrševanja proračuna, je za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi Evropske unije, odgovorna Komisija (člen 317 PDEU).
VII.

Potrebna so večja prizadevanja za učinkovito izvajanje nadzornih in kontrolnih sistemov in odpravljanje pomanjkljivosti, da bi se izboljšalo obvladovanje spremljajočih tveganj na naslednjih področjih, kjer napake še vedno pomembno vplivajo na plačila: a) Pri odhodkih SKP je Sodišče vedno znova našlo dokaze, da je pri odhodkih, ki niso predmet IAKS ali pri katerih IAKS ni bil ustrezno izvajan, tveganje večje, ker sistemi kontrol niso tako učinkoviti. Pri subvencijah SKP, ki jih ne pokriva IAKS, pregledi po izvršenih plačilih ne zagotavljajo razumnega zagotovila glede skladnosti odhodkov z zakonodajo Skupnosti. Sodišče je sklenilo, da napake še vedno pomembno vplivajo na odhodke SKP kot celoto. b) Pri strukturnih ukrepih je Sodišče znova odkrilo pomanjkljivosti pri upravljavskih in kontrolnih sistemih, ki jih je v različnem obsegu treba izboljšati, da bi bili povsem skladni z uredbenimi zahtevami, ki veljajo za učinkovito izvajanje tekočih upravnih pregledov in/ali neodvisnih pregledov vzorcev za dejavnosti iz programskega obdobja 2000–2006. Pri obeh programskih obdobjih (1994–1999 in 2000–2006) so bile pri odhodkih, navedenih v izjavah, na podlagi katerih Komisija izvrši plačila, odkrite številne napake v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo. c) Pri notranjih politikah revizijske ugotovitve Sodišča o nadzornih in kontrolnih sistemih in z njimi povezanih transakcijah, kljub napredku na nekaterih področjih, ne nudijo zadostnega zagotovila glede zakonitosti in pravilnosti plačil. Obstaja verjetnost, da tveganje napak ne bo odpravljeno, če pravni okvir ne bo spremenjen tako, da bodo sistemi za povrnitev stroškov poenostavljeni, postopki in navodila, ki urejajo različne programe, pa natančneje pojasnjeni. d) Pri zunanjih ukrepih vpliv izboljšanja Komisijinih nadzornih in kontrolnih sistemov še ni pokazal na ravni izvajalskih organizacij, kjer je bilo na ravni plačil odkritih relativno veliko pogostih napak in napak s finančnim učinkom, povezanih s pomanjkanjem celovitega pristopa k nadziranju, kontroliranju in revidiranju teh organizacij.
SL Uradni list Evropske unije C 303/4

Posebno poročilo št. 12/2017

Izvajanje direktive o pitni vodi: kakovost vode in dostop do nje sta bila v Bolgariji, na Madžarskem in v Romuniji izboljšana, vendar so potrebe po naložbah še vedno velike

(2017/C 303/05)

Evropsko računsko sodišče vas obvešča, da je bilo pravkar objavljeno Posebno poročilo št. 12/2017 – Izvajanje direktive o pitni vodi: kakovost vode in dostop do nje sta bila v Bolgariji, na Madžarskem in v Romuniji izboljšana, vendar so potrebe po naložbah še vedno velike.

Poročilo lahko preberete na spletni strani Evropskega računskega sodišča http://eca.europa.eu ali si ga z nje prenesete.
24–25.

Prve štiri predložitve na podlagi Uredbe SSEU v letu 2002 bi bilo treba proučiti ločeno in jih ni mogoče uporabiti kot merilo uspešnosti, saj so bile obravnavane v zelo neobičajnih okoliščinah. Popolne vloge v delovnih jezikih Komisije so bile prejete že v zelo zgodnji fazi, obravnavane pa so bile v času, ko se je Uredba še razvijala in je bilo treba še vzpostaviti notranje postopke. Ker so bila pravila o upravičenosti v Uredbi določena glede na te prve nesreče, je bil čas, potreben za oceno, izredno kratek. Zelo visok skupni znesek pomoči 728 milijonov EUR, ki vse odtlej še ni bil presežen, je omogočil posebno spremembo proračuna v proračunskem postopku. Dejstvo, da so bili sporazumi o izvajanju podpisani na zasedanju Evropskega sveta (København), prav tako ponazarja močno politično voljo in izredno naravo teh prvih primerov. Sedanja Uredba SSEU ne zagotavlja instrumenta za hitri odziv, temveč le instrument refinanciranja izrednih izdatkov, ki so jih nacionalni organi že imeli.
POROČILO NEODVISNEGA REVIZORJA 3. V skladu s členom 3 Sklepa Sveta (EU) 2015/1889 z dne 8. oktobra 2015 o razpustitvi pokojninskega sklada Europola je Sodišče revidiralo končno poročilo Sklada o stanju na dan 1. januarja 2016. Odgovornost upravnega odbora 4. Upravni odbor Sklada je odgovoren za pripravo in pošteno predstavitev končnega poročila (6). To vključuje zasnovo, izvajanje in vzdrževanje sistema notranjih kontrol, ki se uporablja za pripravo in pošteno predstavitev končnega poročila brez pomembno napačne navedbe zaradi goljufije ali napake, uporabo računovodskih pravil Sklada, ki jih je sprejel Svet (7), in pripravo okoliščinam primernih računovodskih ocen. Revizorjeva odgovornost 5. Sodišče je odgovorno, da na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o končnem poročilu (8). Sodišče izvede revizijo v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja in etičnim kodeksom MZRS ter mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije INTOSAI. Ti standardi določajo, da mora Sodišče revizijo načrtovati in opraviti tako, da pridobi razumno zagotovilo, da končno poročilo ne vsebuje pomembno napačne navedbe. 6. Revizija vključuje izvajanje postopkov za pridobitev revizijskih dokazov o zneskih in razkritjih v končnem poročilu. Postopki so odvisni od revizorjeve presoje, ki temelji na oceni tveganja pomembno napačne navedbe zneskov v končnem poročilu, ne glede na to, ali gre za goljufijo ali napako. Pri oceni tega tveganja revizor upošteva vse notranje kontrole, ki se izvajajo za pripravo in pošteno predstavitev končnega poročila. Med revizijo se tudi ovrednotijo primernost računovodskih usmeritev, sprejemljivost računovodskih ocen in celotna predstavitev zneskov v končnem poročilu. 7. Sodišče meni, da so pridobljeni revizijski dokazi zadostna in ustrezna osnova za njegovo poročilo. Mnenje Sodišča 8. Sodišče meni, da končno poročilo v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavlja finančni položaj Sklada na dan 1. januarja 2016 v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2015/1889 z dne 8. oktobra 2015 in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel Svet.
od Odbora evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine (CEIOPS) po potrebi prevzeti vse obstoječe in že začete naloge.

prispevati k skladnemu in doslednemu delovanju kolegijev nadzornikov, spremljanju, ocenjevanju in merjenju sistemskega tveganja, razvijanju ter usklajevanju načrtov reševanja in sanacije, zagotavljanju visoke ravni zaščite imetnikov zavarovalnih polic in upravičencev po vsej Uniji,

prispevati k dosledni uporabi pravno zavezujočih aktov Unije, spodbujati in omogočati prenose nalog in pristojnosti med pristojnimi organi,

Prispevati k oblikovanju visokokakovostnih skupnih regulativnih in nadzornih standardov in praks,

Varovati javne interese s prispevanjem h kratko-, srednje- in dolgoročni stabilnosti in učinkovitosti finančnega sistema v korist gospodarstva Unije, njenih državljanov in podjetij.

Uredba (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Organa, člen 1(6) in člen 8 o nalogah in pooblastilih

Nadziranje in ocenjevanje ustreznega izvajanja notranjih postopkov in sklepov.

Na sestankih lahko sodelujejo predsednik (brez glasovalne pravice), vodje nacionalnih javnih organov, pristojnih za nadzor finančnih institucij, iz vsake države članice (po en član z glasovalno pravico iz vsake države članice) ter po en predstavnik Komisije, Evropskega odbora za sistemska tveganja, Evropskega bančnega organa in Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (vsi brez glasovalne pravice), opazovalci in izvršni direktor (brez glasovalne pravice).

Proizvodi in storitve, zagotovljeni v letu 2014
enakost moških in žensk glede priložnosti na trgu dela in obravnave pri delu;

Unija in države članice si […] prizadevajo za naslednje cilje: spodbujanje zaposlovanja, izboljšanje življenjskih razmer in delovnih pogojev, tako da se ob ohranjanju izboljšav omogoči njihova uskladitev, ustrezno socialno zaščito, dialog med socialnimi partnerji, razvoj človeških virov za trajno visoko zaposlenost in boj proti izključenosti.

zagotavljanje informacij organom Unije in državam članicam, ki jih potrebujejo za oblikovanje in izvajanje politik, zlasti v zvezi z vplivom na mala in srednje velika podjetja,

Zbiranje, analiziranje in razširjanje informacij o prednostnih nalogah držav članic in Unije ter o raziskavah,

Cilj Agencije je organom Unije, državam članicam, socialnim partnerjem in tistim, ki jih to področje zadeva, zagotoviti uporabne tehnične, znanstvene in ekonomske informacije s področja varnosti in zdravja pri delu, da se izboljša delovno okolje v zvezi z varovanjem zdravja in varnosti delavcev, kot je določeno v Pogodbi, nadaljnjih strategijah in akcijskih programih za zdravje in varnost pri delu (člen 2).

Obvezno posvetovanje z Evropsko komisijo in Svetovalnim odborom za varnost in zdravje pri delu o programu dela in proračunu.

člani in nadomestni člani iz prvih treh kategorij se imenujejo izmed članov Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu in njihovih namestnikov.

Proizvodi in storitve, zagotovljeni v letu 2014 (Zbiranje in analiziranje informacij)