OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Program za podporo strukturnim reformam za obdobje 2017–2020 se izvaja od 20. maja 2017, njegov proračun pa je 142,8 milijona EUR. Vzpostavljen je bil s ciljem krepitve zmogljivosti držav članic za pripravo in izvajanje upravnih in strukturnih reform za ohranjanje rasti, vključno z uporabo pomoči za uspešno in učinkovito uporabo skladov Unije. Podporo v okviru programa zagotovi Komisija na zahtevo države članice, zajema pa lahko širok razpon področij politike.

Države članice od začetka veljavnosti uredbe o programu za podporo strukturnim reformam kažejo veliko zanimanje za program, pri čemer zahtevki za podporo znatno presegajo razpoložljiva sredstva po letnih ciklih programa. To je razvidno iz podatkov za cikel 2017, v okviru katerega je kljub poznemu sprejetju uredbe o programu za podporo strukturnim reformam 16 držav članic predložilo skupaj 271 zahtevkov za podporo v skupnem ocenjenem znesku več kot 80 milijonov EUR, pri čemer so bila za navedeni cikel dodeljena sredstva v višini 22,5 milijona EUR. Komisija si je zato močno prizadevala prednostno razvrstiti zahtevke, zaradi česar nekateri od njih niso bili izbrani za financiranje. Položaj je še resnejši za cikel 2018, ki se je pravkar začel (rok za predložitev zahtevkov je bil 31. oktober 2017). 24 držav članic je skupaj predložilo 444 zahtevkov za podporo, pri čemer ocenjeni skupni stroški iz teh zahtevkov dosegajo približno 152 milijonov EUR, dodeljena sredstva za leto 2018 pa znašajo 30,5 milijona EUR. Iz navedenega je jasno razvidno, da potrebe po podpori na terenu in zanimanje držav članic zanjo močno presegajo trenutno razpoložljiva finančna sredstva programa.

Dosedanje izkušnje so pokazale, da so za podporo v okviru programa zaprosile številne države članice in da so zahtevki za financiranje porazdeljeni po vseh s programom zajetih področjih politike za podporo, kot so upravljanje in javna uprava, upravljanje prihodkov in upravljanje javnih financ, rast in poslovno okolje, trg dela, izobraževanje, zdravstvo in socialne storitve, finančni sektor ter dostop do financiranja.

Kot je navedel predsednik Juncker v svojem govoru o stanju v Uniji leta 2017 (in priloženem pismu o nameri), ki ga je imel 13. septembra 2017 v Evropskem parlamentu, je euro zamišljen kot enotna valuta Evropske unije kot celote, zato imajo vse države članice razen dveh obveznost in pravico, da se pridružijo euroobmočju. Zato je jasno treba razmišljati o prihodnosti in podpreti države članice zunaj euroobmočja pri pripravah na uvedbo evra, če tako želijo. Države članice morajo za vstop v euroobmočje izpolnjevati „maastrichtska“ ali „konvergenčna merila“, ki izkazujejo, da so dosegle visoko stopnjo trajnostne konvergence.

Finančna in gospodarska kriza je pokazala, da so za uspešno sodelovanje v euroobmočju poleg nominalne konvergence ključni doseganje realne konvergence in odporna gospodarstva, ki temeljijo na trdnih gospodarskih strukturah, ki državam članicam omogočajo, da učinkovito ublažijo šoke in si po njih hitro opomorejo. Za to morajo države članice biti zlasti sposobne upravljati svoje proračune v skladu z načeli dobrega upravljanja javnih financ ter z institucionalnega vidika pripravljene na sodelovanje v bančni uniji. Poleg tega so za uspešno vključitev v euroobmočje bistveni ustrezno delujoča trga dela in proizvodov, ki lahko preneseta zunanje šoke, visoka stopnja integracije v smislu trgovine z blagom in storitvami ter dobro delujoča javna uprava.

Komisija se je glede na (i) večje potrebe po financiranju za zagotavljanje podpore za izvajanje strukturnih reform ter na (ii) potrebo po podpiranju držav članic, ki nameravajo uvesti euro, pri pospešitvi procesa realne konvergence ter razvoju odpornejših gospodarskih in socialnih struktur za zagotovitev njihovega nemotenega sodelovanja v ekonomski in monetarni uniji zavezala, da bo kot prvi ukrep povečala proračun programa za podporo strukturnim reformam za 80 milijonov EUR za obdobje 2019–2020. To je treba doseči z uporabo instrumenta prilagodljivosti v skladu s členom 11 sedanjega večletnega finančnega okvira. Tako bi skupna finančna sredstva programa za podporo strukturnim reformam znašala 222,8 milijona EUR. S povečanjem sredstev bo mogoče zadovoljiti povpraševanje držav članic zunaj euroobmočja, ki želijo uvesti euro ter morajo zato izvajati reforme svojih gospodarstev in poleg tega izpolniti več zahtevkov za podporo za izvajanje upravnih in strukturnih reform v višjih zneskih.

Ta dodatna sredstva bi se dopolnila s pozivom državam članicam, naj izkoristijo možnost iz člena 11 uredbe o programu za podporo strukturnim reformam, da del svojih sredstev iz komponente evropskih strukturnih in investicijskih skladov za tehnično pomoč prenesejo v program za podporo strukturnim reformam, da bi se zagotovila podpora pri izvajanju reform, tudi tistih, povezanih z uvedbo eura. Glede na sedanje ocene morebitnih potreb po podpori bi ta dopolnitev povečala skupni znesek proračunskih sredstev, ki so na voljo za pomoč, na 300 milijonov EUR, kar bi podvojilo zmogljivost podpore do leta 2020.

S podporo se bi zagotavljala prilagojena pomoč za izvajanje vseh politik, ki državam članicam pomagajo doseči visoko stopnjo trajnostne konvergence. Podpora bo na voljo zlasti na področjih poslovnega okolja, finančnega sektorja, trgov dela in proizvodov, javne uprave ter upravljanja javnih financ. Najpomembnejše reforme, potrebne za spodbujanje trajnostne realne konvergence, bodo poudarjene v okviru evropskega semestra.

Države članice, ki želijo doseči napredek pri pridruževanju euroobmočju, bi se po namenskem delovnem postopku v dialogu s Komisijo dogovorile o omejenem sklopu zavez glede reform, ki so posebej pomembne za uspešno članstvo v euroobmočju. Te zaveze glede reform bi bile vključene tudi v nacionalne programe reform zadevnih držav članic. Komisija bi prek podporne službe za strukturne reforme z zadevnimi državami članicami sprejela nov načrt za sodelovanje in podporo, ki bo osredotočen na zagotavljane tehnične podpore za izvajanje zavez glede reform, povezanih z uvedbo eura. Ta ureditev bi bila v celoti prostovoljna in na voljo brez kakršnega koli sofinanciranja s strani držav članic upravičenk.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Program za podporo strukturnim reformam je inovativen program Unije, s katerim Komisija državam članicam na njihovo zahtevo zagotavlja podporo za oblikovanje ter izvajanje upravnih in strukturnih reform. Ta program se osredotoča na zagotavljanje prilagojene pomoči in strokovnega znanja na terenu z namenom spremljanja nacionalnih organov držav članic prosilk pri izvajanju celotnega procesa reforme ali pri vnaprej dogovorjenih stopnjah ali različnih fazah tega procesa. To temelji na najbolj perečih potrebah države v skladu z dogovorom med Komisijo in zadevno državo članico iz načrta za sodelovanje in podporo.

Program za podporo strukturnim reformam dopolnjuje obstoječe vire za krepitev zmogljivosti in tehnično pomoč, ki so na voljo v okviru drugih programov Unije za financiranje v okviru večletnega finančnega okvira, ter tehnično pomoč in druge ukrepe, ki se financirajo iz skladov Unije. To je zagotovljeno tako na programski kot izvedbeni stopnji. Komisija je v ta namen ustanovila mehanizem za usklajevanje tehnične podpore, ki vključuje zadevne službe, da bi se zagotovila usklajenost podpore iz različnih programov in skladov Unije ter preprečilo podvajanje z ukrepi v okviru programa za podporo strukturnim reformam.