SL Uradni list Evropske unije C 128/74

457. PLENARNO ZASEDANJE 4. IN 5. NOVEMBRA 2009

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta – napovedovanje in usklajevanje potreb trga dela ter znanja in spretnosti

(COM(2008) 868 konč.)

(2010/C 128/13)

Poročevalka: ga. DRBALOVÁ

Komisija je 16. decembra 2008 sklenila, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta – napovedovanje in usklajevanje potreb trga dela ter znanja in spretnosti

COM(2008) 868 konč.

Strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 15. oktobra 2009.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 457. plenarnem zasedanju 4. in 5. novembra 2009 (seja z dne 4. novembra) s 141 glasovi za, 2 glasovoma proti in 2 vzdržanima glasovoma.

1. Sklepi in priporočila

1.1 EESO meni, da je sporočilo Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta primerna pobuda. Strinja se, da je treba vzpostaviti zmogljivosti in mehanizem za predvidevanje znanj in spretnosti, potrebnih na trgu dela, tako na nacionalni ravni kot tudi na ravni EU. Povečanje znanja in spretnosti na vseh ravneh je temeljni pogoj za kratkoročno revitalizacijo gospodarstva; tudi dolgoročno gledano je to temeljni pogoj za razvoj, povečanje produktivnosti, konkurenčnosti in zaposlovanja ter za zagotavljanje enakih možnosti in socialne kohezije. Predvidevanje prihodnjih potreb trga dela je omejeno, zato je bistvenega pomena nenehno izboljševanje uporabljenih mehanizmov in instrumentov.

1.2 EESO se strinja z dodatnimi izboljšavami, ki jih je predlagal Cedefop za redno predvidevanje znanj in spretnosti na evropski ravni, kar vključuje zlasti izboljšanje metod in podatkovnih baz ter sočasno posodobitev napovedi ponudbe in povpraševanja, tako da je mogoče analizirati neravnovesja. Odbor ob upoštevanju različnih praks v državah članicah hkrati priporoča širšo opredelitev pojma „znanj in spretnosti“.

1.3 Vendar pa je treba priznati, da ni sredstev za natančno ugotavljanje prihodnjih potreb in da v okviru globalizacije dejanska svetovna delitev dela v srednjeročnem obdobju ni stabilna, izobraževanje pa poteka v časovnem okviru, ki najverjetneje ustreza temu „srednjeročnemu obdobju“.

1.4 Odbor soglaša z izboljšanjem znanj in spretnosti ter z njihovim prilagajanjem sedanjim in prihodnjim potrebam trga dela. Kljub temu meni, da je treba čim bolj izkoristiti sedanje potenciale trga dela, povečati prilagodljivost delavcev, izboljšati kakovost sedanjih delovnih mest, ustvarjati nova produktivna delovna mesta ter sprostiti potenciale novega „zelenega“ trga.

1.5 Odbor v celoti podpira zamisel o partnerstvu in sodelovanju med vsemi zainteresiranimi stranmi. Še posebej priznava prispevek socialnih partnerjev, ki so glavni akterji na trgu dela, in prispevek civilne družbe. Odbor prav tako poudarja potrebo po tesnejšem sodelovanju in usklajevanje dejavnosti na mednarodni ravni, zlasti v okviru Mednarodne organizacije dela in OECD.

1.6 Odbor posebej poudarja tesno in učinkovito sodelovanje med izobraževalnimi ustanovami in podjetji, saj to omogoča konstruktivne spremembe v izobraževalnih sistemih, znižanje števila osipnikov iz šol, povečanje privlačnosti tehničnih predmetov, izboljšanje delovne prakse, predvidevanje trendov glede zahtevanih kvalifikacij na trgih dela držav članic, zato pa tudi potrebnih znanj in spretnosti za povečanje splošne stopnje zaposlenosti v Uniji ter njihovo boljše prilagajanje praksam v podjetjih. Odbor poudarja tudi pomen kakovosti splošnega osnovnega usposabljanja učencev in učiteljev ter izboljšanja sistemov poklicnega svetovanja. Posebno pozornost je treba nameniti zlasti potrebam malih in srednje velikih podjetij (MSP).

1.7 V zvezi s tem Odbor opozarja na priporočila, sprejeta na izrednem vrhu EU o zaposlovanju, ki je bil maja 2009 v Pragi. Priporočila se nanašajo na izboljšanje znanj in spretnosti, naložbe v izobraževanje, podporo mobilnosti znotraj EU, napovedovanje povpraševanja po poklicnih znanjih in spretnostih in njihovo boljše prilagajanje potrebam trga dela ter na razširitev možnosti za doseganje visoke kakovosti delovne prakse in pripravništva.

1.8 Odbor pozdravlja tudi zavezo, ki so jo države članice prevzele med srečanjem Svetov ministrov za izobraževanje. Ta zaveza se nanaša na oblikovanje trdnejšega evropskega okvira za povečanje sodelovanja na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja ter na opredelitev štirih strateških ciljev za povečanje zaposljivost in podjetniških možnosti za vse, ki se izobražujejo in poklicno usposabljajo. V tem okviru je zlasti pomembno evropsko ogrodje kvalifikacij (1).

1.9 Odbor pozdravlja tudi odločitev švedskega predsedstva EU, da v svoj načrt prireditev vključi letno konferenco z naslovom Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta, ki bo organizirana 22. in 23. oktobra 2009; konferenca se bo osredotočila na prihodnje potrebe trga dela in vlogo javnih zavodov za zaposlovanje.

2. Uvod

2.1 Zaradi svetovne finančne krize se je v gospodarstvu EU začela recesija, ki precej vpliva na trg dela in delovna mesta v Evropi. Po aktualnih ocenah se bo leta 2009 brezposelnost povečala na 9,4 % in leta 2010 na 10,9 %.

2.2 Evropska komisija se je na razmere v Evropi odzvala z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva (2), v katerem je poudarila usklajen pristop, opredelila strateške cilje in predlagala sveženj ukrepov za štiri prednostna področja lizbonske strategije.

2.3 Eno od področij, kateremu so bili namenjeni ukrepi EU za okrevanje, je bila zaščita delovnih mest in človeških virov ter podpora podjetništvu. Evropska komisija je pozvala k pripravi obsežne evropske pobude za spodbujanje zaposlovanja ter med drugim priporočila spremljanje sedanjih in predvidenih prostih delovnih mest in izboljšanje odziva na ta delovna mesta tako, da se razširijo in izboljšajo znanja in spretnosti.

2.4 Najpomembnejši dejavnik rasti in povečanja blaginje je sposobnost držav za ustvarjanje možnosti za kakovostna delovna mesta. Politika ustvarjanja delovnih mest in rasti temelji na več temeljnih elementov. Sodobni trg dela, ki je vključujoč, prilagodljiv in konkurenčen, zajema širok spekter dejavnosti in vlog. Poleg tega je prost pretok delovne sile eden od glavnih stebrov EU. Cilj ni samo omogočiti, da lahko državljani najdejo delo v drugih državah članicah in da se izboljša ponudba delovnih mest, temveč tudi zagotoviti podjetjem dostop do ponudbe večjega števila in bolj prilagodljive delovne sile ter izboljšati prilagajanje potrebam trga dela.

2.5 Sklepi spomladanskega vrha Sveta leta 2009 so popolnoma jasno poudarili, da se je treba osredotočiti na povečanje zmogljivosti EU za izboljšanje znanj in spretnosti na vseh ravneh ter za predvidevanje potreb na trgu dela in zagotovitev kvalifikacij, ki ustrezajo tem potrebam. Udeleženci vrha so poleg tega pozvali države članice, da izvajajo integrirano smernico št. 24 ter prilagodijo svoje sisteme izobraževanja in poklicnega usposabljanja potrebam po novih znanjih in spretnostih.

2.6 Na izrednem vrhu EU o zaposlovanju 7. maja 2009 v Pragi so sprejeli deset posebnih ukrepov. Usmerjeni so v dolgoročne in kratkoročne izzive, uvedli pa naj bi se na nacionalni in evropski ravni ter v sodelovanju s socialnimi partnerji. Štirje od teh ukrepov se nanašajo na področje izobraževanja, poklicnega usposabljanja, vseživljenjskega učenja, delovno prakso, podporo mobilnosti, boljše predvidevanje potrebnih znanj in spretnosti ter na njihovo prilagajanje potrebam trga dela.

3. Splošne ugotovitve

3.1 Komisija je leta 2008 objavila sporočilo Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta - Napovedovanje in usklajevanje potreb trga dela ter znanja in spretnosti (3), v katerem je glede na sedanjo krizo poudarila potrebo po povečanju človeškega kapitala in zaposljivosti z izboljšanjem znanj in spretnosti. Cilj predloga Komisije je omogočiti, da se izboljšajo zmogljivosti EU na področju ocenjevanja in predvidevanja potrebnih znanj in spretnosti ter da se poveča njihova primernost za nova delovna mesta.

3.2 Komisija ponuja prvo oceno znanj in spretnosti glede na potrebe trga dela do leta 2020, vendar predlaga tudi sistematičen proces spremljanja, ocenjevanja in pravočasnega ugotavljanja prihodnjih potreb trga dela. Obravnavala bo tudi nove načine merjenja znanj in spretnosti v okviru programa PROGRESS in programov za vseživljenjsko učenje.

3.3 Komisija zato za učinkovito izvajanje teh procesov začenja uporabljati obstoječe instrumente, hkrati pa ustvarja nove, da se ti procesi podprejo ali poenostavijo. Poudarja politiko prožne varnosti ter izvajanje ukrepov za izboljšanje znanj in spretnosti. Med nedavno sprejetimi instrumenti so opazovalnica evropskega trga dela, standardizirani večjezični katalog poklicev, znanj in spretnosti ter instrument za lažjo uporabo sistema EURES, znan kot Match and Map. Omenjena je tudi ključna vloga Evropskega socialnega sklada in Evropskega sklada za regionalni razvoj. Predvidevanje prihodnjih potreb trga dela je omejeno, zato je treba stalno pripravljati in izboljševati uporabljene mehanizme in instrumente, pri tem pa spremljati absorpcijske sposobnosti držav članic.

3.4 Komisija upravičeno poudarja tudi vse večji pomen splošnih ter „netehničnih“ znanj in spretnosti (soft skills), kot so timsko delo ter jezikovne in komunikacijske sposobnosti. Posebno pozornost je treba nameniti dvigu standardov in ravni na področju jezikovne in matematične pismenosti že od zgodnjega otroštva.

3.5 Ustanavljanje sektorskih svetov za kvalifikacije na podlagi sporazumov, sklenjenih na sektorski ravni med delodajalci, izobraževalnimi ustanovami in drugimi zainteresiranimi stranmi v okviru posameznih sektorjev, se zdi dobra praksa. Delo teh svetov se lahko poveže z drugimi strukturami za sektorski socialni dialog, saj je vloga socialnih partnerjev na tem področju še posebno pomembna (4).

3.6 Na Svetu ministrov za izobraževanje z dne 12. maja 2009 so se države članice zavezale, da bodo tesneje sodelovale na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja. Sprejete prednostne naloge poudarjajo pomen vloge, ki jo mora imeti izobraževanje in poklicno usposabljanje v širši razpravi o ekonomskih in socialnih politikah. Skupni izzivi so: (1) delovna sila, ki bo imela znanja in spretnosti za delovna mesta v prihodnosti, (2) prilagajanje potrebam starajoče se družbe ter (3) povečanje svetovne konkurenčnosti.

3.7 Svet je sprejel tudi sklepe v zvezi s krepitvijo partnerstva med izobraževalnimi ustanovami in socialnimi partnerji. Pomemben vidik vloge izobraževanja in poklicnega usposabljanja na področju socialne kohezije je možnost, da posamezniki pridobijo znanja, spretnosti in kvalifikacije, ki jih potrebujejo za lažji vstop in ostajanje na trgu dela. Pri tem pa je pomembna vloga socialnih partnerjev, ki so glavni akterji na trgu dela.

4. Dejstva in podatki

4.1 Svet EU je v sklepih z zasedanja junija 2008 potrdil svoj poziv k celoviti oceni potreb po znanjih in spretnostih v Evropi do leta 2020 – predvidevanje in usklajevanje prihodnjih kvalifikacij in potreb trga dela ob posebnem upoštevanju mladih (5).

4.2 Zaradi tega je Cedefop opravil analizo potreb po znanjih in spretnostih za obdobje 2006–2020 (6). Analiza se nanaša na sedemindvajset držav članic EU, Norveško in Švico ter napoveduje ustvarjanje 20,3 milijona dodatnih delovnih mest do leta 2020. Dodatnih 85 milijonov delovnih mest bodo t.i. „nadomestitve“ (delovna mesta, ki se sprostijo zaradi upokojitev ali izstopov s trga dela), ki pa jih ni mogoče šteti za novo ustvarjena delovna mesta. Tri četrtine vseh delojemalcev v letu 2020 bodo po predvidevanjih zaposlene v storitvenem sektorju.

4.3 Zdaj skoraj 40 % poklicno aktivnih oseb zaseda delovna mesta, ki zahtevajo višjo raven usposobljenosti, kot so vodstvena delovna mesta, svobodni poklici ali strokovna delovna mesta. Pričakuje se, da bo v prihodnjih desetletjih prišlo do povečanja števila delovnih mest, ki bodo zahtevala visoko ali srednjo raven znanj in spretnosti. Povečanje je predvideno tudi za nekatera delovna mesta, ki ne zahtevajo nobene ali le nižjo izobrazbo.

4.4 Če se bo ta trend nadaljeval, bodo te spremembe prinesle večjo polarizacijo rasti delovnih mest. To bo zmanjšalo povpraševanje po novih delovnih mestih, ki vključujejo preproste naloge in opravila ter zahtevajo srednjo raven usposobljenosti, čeprav mora biti za vsako od številnih delovnih mest, ki jih je treba ponovno zapolniti – zaradi upokojitve delojemalca, ki je to mesto zasedal do tega trenutka – na voljo delovna sila z ustrezno izobrazbo.

4.5 V sedanjosti se povečuje zahtevana raven izobrazbe v vseh vrstah poklicev, vključno s tistimi na dnu izobrazbene lestvice. Ta ponudba znanj in spretnosti vpliva na trend, da se zahtevajo vedno višje poklicne kvalifikacije. Raven izobrazbe prebivalstva se je v zadnjih desetih letih na splošno povečala, predvsem zaradi tega, ker so se ljudje v številnih državah članicah odločili, da pridobijo visokošolsko izobrazbo, in zaradi upokojitve starejših delavcev, ki imajo v povprečju nižje kvalifikacije.

4.6 Vendar sklepi Cedefop nedvoumno poudarjajo splošno dolgoročno rast ravni kvalifikacij, ki se zahtevajo za številna delovna mesta ali večino od njih. Glede na napovedi se bo za skoraj 91 % prostih delovnih mest v obdobju 2006–2020 zahtevala visoka ali srednješolska izobrazba. V naslednjem desetletju se bo morala spremeniti sedanja struktura kvalifikacij delovne sile, saj bo za vedno več prostih delovnih mest (do 55 milijonov) potrebna srednja raven kvalifikacij (vključno s poklicnim usposabljanjem). Za kandidate brez ali z nizko izobrazbo bo na voljo manj kot 10 milijonov delovnih mest.

4.7 Statistični podatki Eurostata kažejo, da je EU od leta 2000 uspešna pri ustvarjanju kakovostnih delovnih mest. Obstaja tudi pozitivna korelacija med številom delovnih mest za posameznike z univerzitetno izobrazbo in ustvarjanjem novih delovnih mest. V večini držav članic EU se je stopnja zaposlenosti teh posameznikov hitreje povečevala kot splošna stopnja zaposlenosti. Na Malti se je na primer stopnja zaposlenosti posameznikov z univerzitetno izobrazbo več kot podvojila od leta 2000, medtem ko se je celotna zaposlenost povečala za samo 12 %. Spremljati pa je treba tudi nasprotni trend, tj. ustvarjanje negotovih delovnih mest.

4.8 Ugotovitve Cedefop se nanašajo na več posledic:

— na splošno se bo povpraševanje po znanju in spretnostih še naprej povečevalo;

— politike bodo morale zagotoviti prilagajanje delovne sile tem zahtevam. Koristno bo vedeti, ali so pomanjkanja na trgu dela le začasen in prehoden pojav ali pa gre za dolgoročen pojav, ki zahteva ciljno naravnane ukrepe;

— stalno usposabljanje in vseživljenjsko učenje morata prispevati k temu, da znanja in spretnosti posameznikov stalno sledijo strukturnim spremembam na trgu dela;

— število mladih, ki bodo vstopili na trg dela v prihodnjem desetletju, ne bo zadostovalo za izpolnitev vseh njegovih potreb; to bo vplivalo na sisteme izobraževanja in poklicnega usposabljanja. Vseživljenjsko učenje je bistvenega pomena;

— vendar izobraževanje in poklicno usposabljanje – ne glede na njun pomen za boljši odziv na povpraševanje na trgu dela – ne moreta rešiti problema prenizkih ali previsokih kvalifikacij;

— glede znanj in spretnosti je pomembna njihova pravilna ocena, preprečevanje njihove izgube ter primerna uporaba obstoječih.

5. Posebne ugotovitve

5.1 Cilj Komisije je zagotoviti skladnost med ponudbo znanj in spretnosti ter potrebami trga dela. Odprava sedanjih ovir, vključno z administrativnimi ovirami, ki bo odprla pot prostemu gibanju delavcev v EU, ter bolj pregledno obveščanje o trendih na trgu dela bosta prispevala k spodbujanju poklicne, sektorske in geografske mobilnosti (7) ter bosta omogočila večjo skladnost med znanji in spretnostmi delavcev ter nezasedenimi delovnimi mesti. Prav tako je pomembno okrepiti prehodno mobilnost, tj. lažji prehod na nova in kakovostna delovna mesta v primeru izgube zaposlitve tako, da se jim zagotovi varnost (koncept prožne varnosti).

5.2 Komisija v delovnem dokumentu, ki je priložen k sporočilu (8), predlaga opredelitev nekaterih pojmov, kot so kvalifikacije, sposobnosti ter znanja in spretnosti; vendar praksa kaže, da so ti izrazi povezani s pristopi, ki se precej razlikujejo med državami članicami. Komisija bi morala na koncu sporočila, ki ga obravnavamo, jasneje opredeliti pojem „znanja in spretnosti“.

5.3 Evropa je imela težave v zvezi z znanji in spretnostmi še pred sedanjo krizo. Evropske institucije in vodstva podjetij so že pred več kot desetimi leti opozorili na dejstvo, da Evropa ne proizvaja, ne pritegne in ne zadrži števila znanstvenikov, inženirjev in informatikov, ki bi zadostilo potrebam njenega gospodarstva. Razmere se zaostrujejo, podatki pa kažejo, da je zanimanje mlajših generacij za znanstvene smeri še vedno nezadostno. Pomanjkanje znanj in spretnosti, ki jih potrebuje trg dela, v Evropi narašča ter predstavlja tempirano bombo, ki čaka Evropo na poti h konkurenčnosti. Ustrezna raven usposobljenosti, boljši dostop do informacij in strukturne izboljšave bodo imele pozitiven učinek, zlasti za mala in srednje velika podjetja.

5.4 Tudi priseljenci iz tretjih držav lahko prispevajo k razvoju Unije, zlasti glede na vse večje pomanjkanje delovnih mest v številnih državah. Novi pristop EU k ekonomski migraciji iz tretjih držav in k pritoku talentov iz drugih koncev sveta je lahko le začasna rešitev. Šele izkušnje bodo pokazale, ali bo uvedba modre karte Evropi pomagala, da zmaga v boju za talente. Danes dela v Evropi le 2 % visokokvalificiranih delavcev iz tretjih držav.

5.5 Zdaj, ko je Evropa v obdobju pretresov, ta problematika pomanjkanja potrebnih znanj zahteva več pozornosti in vidnosti. Poleg tega napovedi glede neto ustvarjenih delovnih mest – čeprav Evropa dejansko ima še možnosti za ustvarjanje delovnih mest v srednje- in dolgoročnem obdobju, tako novih kot „izpraznjenih“ – kažejo na njihovo polarizacijo, saj je za veliko novih delovnih mest potrebna višja raven znanj in spretnosti.

5.6 Zmanjšanje števila delavcev v času krčenja povpraševanja je zelo kratkovidna rešitev. Pridobivanje znanj in spretnosti je dolgoročen in drag proces, pa naj gre za formalno izobraževanje (primarno, sekundarno in terciarno) ali izobraževanje v podjetju (kultura podjetja, posebnosti organizacije v podjetju, odnos s strankami itd.). Gospodarsko okrevanje ne bi bilo mogoče, če bi se morala podjetja spopadati s pomanjkanjem ustrezno usposobljenih delavcev.

5.7 V prihodnost usmerjen in daljnoviden scenarij zahteva skupno delovanje vlade in zasebnega sektorja:

— preusmerjanje sredstev Evropskega socialnega sklada v usposabljanje in prekvalificiranje v obdobju 2007–2013;

— sprejemanje skupnih ukrepov in vzpostavljanje partnerstva med zasebnim in javnim sektorjem;

— izvajanje skupne politike za zmanjšanje števila osipnikov iz šol in spodbujanje zanimanja mladih tako za matematiko, znanosti in inženirstvo kakor tudi za kariero na področju inženirstva, informacijske in komunikacijske tehnologije ter varstva okolja;

— izboljšanje in razvoj partnerstva med šolami in univerzami na visoki ravni, in sicer v okviru organizirane delovne prakse, ki dijakom, še posebej v zadnjih mesecih šolanja, omogoča neposreden stik z delovnim okoljem, s katerim je povezana smer njihovega šolanja;

— spodbujanje mobilnosti znanj in spretnosti v Evropi;

— krepitev inovativnega pristopa k izobraževanju, vključno z e-učenjem in učenjem na daljavo;

— aktiviranje potenciala izključenih skupin, ki bi imele koristi od usposabljanja in za katere so na voljo precejšnja sredstva za olajšanje njihovega ponovnega vključevanja (revščina, brezposelnost, invalidnost, diskriminacija itd.);

— upravljanje izobraževanja priseljencev.

5.8 Evropa mora izboljšati svojo piramido znanj in spretnosti (9): pismenost ter osnovna znanja in spretnosti, strokovno znanje in tako imenovane talente GKE (Global Knowledge Economy talents). Piramida znanj in spretnosti je v mnogih državah v Evropi še vedno pomanjkljiva in so potrebna dodatna prizadevanja, da se uresničijo ambicije EU.

5.9 Če želi Evropa ustvariti, zagotoviti in vzdrževati znanja in spretnosti, ki jih potrebuje, bo morala izvesti vrsto ustreznih ukrepov, ki se bodo nanašali tako na ponudbo kot na povpraševanje. Na povpraševanje bodo nedvomno vplivale potrebe sektorjev, ki so v fazi rasti, ter dolgoročne prednostne naloge, ki se hitro pripravljajo tako na svetovni kakor tudi na lokalni ravni; k temu je treba dodati tudi trende, ki jih narekujejo globalni viri ali demografski razvoj. Ko gre za ponudbo, bodo na razpoložljivo delovno silo vplivali večinoma demografski trendi, premajhna mobilnost ter sposobnost Evrope, da proizvede znanja in spretnosti, ki jih potrebuje.

5.10 Odbor poudarja pomen usposabljanja učiteljev (10). Izobraževanje in usposabljanje učiteljev mora biti povezano s ključnimi politikami na področju inovacij, raziskav in podjetništva. Učitelji morajo že v okviru usposabljanja pridobiti tisto, kar bodo potrebovali za boljše prilagajanje razvoju trga dela ter spremembam ustreznih znanj in spretnosti na vseh ravneh izobraževanja.

5.11 V tem okviru imajo odločilno vlogo socialni partnerji. Sodelovanje med podjetji in izobraževalnimi ustanovami mora imeti zelo oprijemljive rezultate, zlasti v smislu oblikovanja šolskih programov ter predmetnikov in sistemov kvalifikacij na nacionalni ravni; pri tem se morajo odražati zahteve delodajalcev v zvezi z izvajanjem konkretnih nalog v podjetju. Pomembno je, da so vajenci ustrezno usposobljeni, da se zagotovi pripravništvo za mlade delavce ter da se poveča privlačnost potrebnih smeri. Komisija bi se morala najprej osredotočiti na naloge, ki se izvajajo na ravni podjetij, in šele nato obravnavati znanja in spretnosti. Potrebe malih in velikih podjetij je treba jasno razlikovati.

5.12 Evropa bo morala obravnavati tudi vpliv prilagajanja podnebnim spremembam na zaposlovanje. Globalno segrevanje bo vplivalo na različne dejavnike in procese proizvodnje. Evropska komisija že pripravlja številne analize glede novega koncepta nizkoogljičnega gospodarstva in s tem povezanega ustvarjanja zelenih delovnih mest in ekoloških industrij. Prvi rezultati kažejo omejene vire podatkov, netočnosti in velika razhajanja glede napovedi o vplivu podnebnih sprememb na trge dela. Prehod na nizkoogljično gospodarstvo je treba obravnavati kot dolgoročen proces, v katerem se bodo trgi dela prilagodili postopoma.

5.13 Sporočilo Evropske komisije se osredotoča predvsem na ustvarjanje novih delovnih mest in izboljšanje znanj in spretnosti za ta prihodnja delovna mesta. EU mora učinkovito uporabiti tudi sedanji potencial trga dela ter izboljšati usposobljenost in prilagodljivost delavcev, ki so izgubili zaposlitev ali jo lahko izgubijo. Pozornost je treba nameniti tudi prekvalifikacijam, dodatnemu usposabljanju in vseživljenjskemu učenju. Po drugi strani pa mora biti EU sposobna zagotoviti pogoje za oblikovanje produktivnih, kakovostnih in dobro plačanih delovnih mest.

5.14 Pobude za izboljšanje spretnosti in znanj odražajo tudi ambicije in potrebe posameznika. Izobraževanje je temeljnega pomena za svobodno izbiro in možnosti osebnega razvoja državljanov. Ko gre za trg dela, izobraževanje obsega tudi posredovanje znanj in spretnosti posameznikom, saj so ti ključnega pomena za odziv na nenehno spreminjajoče se zahteve in s tem za zagotavljanje visoke stopnje zaposlenosti.

5.15 Politike za izboljšanje znanj in spretnosti ter prilagodljivosti delovne sile morajo temeljiti na načelu enakosti za vse državljane in načelu nediskriminacije. To pomeni odpravo vseh obstoječih ovir v sistemih izobraževanja in poklicnega usposabljanja, tako formalnih kakor tudi v okviru podjetij. Te ovire najbolj negativno vplivajo na posebej ranljive skupine, kot so starejši delavci in invalidi.

5.16 Sklepi Sveta ministrov za izobraževanje z dne 12. maja 2009 prav tako poudarjajo pomen vloge socialnih partnerjev. Evropski socialni partnerji so se v okviru evropskega socialnega dialoga osredotočili zlasti na problematiko izobraževanja in poklicnega usposabljanja glede na potrebe trga dela. Leta 2002 so skupaj pripravili okvir ukrepov za vseživljenjski razvoj sposobnosti in kvalifikacij ter leta 2006 analizo ključnih elementov trga dela, ki bosta podlaga za skupne dejavnosti v okviru njihovega tretjega programa dela za obdobje 2009–2010: avtonomni sporazum o vključujočih trgih dela ter poročilo o zaposlovanju.

5.17 Sklepi Sveta so pozvali tudi h krepitvi partnerstva s civilno družbo in k sodelovanju vseh zainteresiranih strani: podjetij, izobraževalnih ustanov, javnih zavodov za zaposlovanje itd. Sodelovanje z ustreznimi nevladnimi organizacijami in na področju socialnih pobud bi lahko dopolnjevalo tradicionalni socialni dialog.

5.18 Ena od največjih koristi odprte metode usklajevanja na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja na evropski ravni je evropsko ogrodje kvalifikacij, ki bi moralo prispevati k večji preglednosti in jasnosti kvalifikacij, s tem pa k večji mobilnosti v Evropi.

5.19 Evropski socialni sklad se je izkazal za učinkovito sredstvo, kadar gre za potrebe Evrope na področju poklicnega usposabljanja. Izboljšanje v prihodnosti se lahko zagotovi z odstranjevanjem birokratskih ovir, preprečevanjem prekrivanj s pobudami strukturnih skladov ter z večjim sodelovanjem socialnih partnerjev.

5.20 Referenčne ravni povprečne evropske uspešnosti (evropska referenčna merila) bodo postale instrument za spremljanje doseženega napredka. Za obdobje do leta 2020 so se države članice dogovorile, da:

— najmanj 15 % odraslih sodeluje v programih vseživljenjskega učenja;

— se delež petnajstletnih dijakov s slabimi rezultati pri branju, matematiki in naravoslovju zniža na manj kakor 15 %;

— mora imeti najmanj 40 % posameznikov, starih med 30 in 34 let, končano visoko izobrazbo;

— se delež posameznikov, ki opustijo izobraževanje in poklicno usposabljanje, zniža na manj kot 10 %;

— se vsaj 95 % otrok od četrtega leta do šoloobvezne starosti udeleži predšolskega izobraževanja.

V Bruslju, 4. novembra 2009 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Mario SEPI

(1) Priporočilo (2008/C 111/01) Evropskega parlamenta in Sveta glede uvedbe evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje.

(2) Evropski načrt za oživitev gospodarstva, COM(2008) 800 konč., 26. november 2008.

(3) Sporočilo Komisije z naslovom: Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta – Napovedovanje in usklajevanje potreb trga dela ter znanja in spretnosti, COM(2008) 868 konč., 16. december 2008.

(4) UL C 277, 17.11.2009, str. 15.

(5) CEDEFOP, PANORAMA Series 160, „Skill needs in Europe“ (potrebe po znanjih in spretnostih v Evropi (2008)).

(6) Opozoriti je treba na dejstvo, da je analiza bila izvedena pred gospodarsko in finančno krizo, zato ni upoštevala njenih posledic.

(7) UL C 228, 22.9.2009, str. 14.

(8) SEC(2008) 3058 – delovni dokument služb Evropske komisije, ki je priložen sporočilu COM(2008) 868 konč.

(9) Temeljni dokument European Business Summit (evropskega poslovnega vrha), marec 2009, objavila INSEAD (poslovna šola za svetovne izzive) v sodelovanju z Microsoftom in belgijsko zvezo podjetij (FEB).

(10) UL C 151, 17.6.2008, str. 41.