POROČILO KOMISIJE Dvanajsto poročilo o praktičnih pripravah na prihodnjo širitev euroobmočja /* COM/2013/0540 final */





POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKI CENTRALNI BANKI, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Dvanajsto poročilo o praktičnih pripravah na prihodnjo širitev euroobmočja 1. Uvod Euroobmočje po uvedbi eura v Estoniji 1. januarja 2011 zajema 17 držav članic EU. Devet od preostalih enajstih držav članic naj bi euro uvedlo po izpolnitvi potrebnih pogojev. Danska in Združeno kraljestvo imata poseben status „izvzetja“ in nista zavezana k uvedbi eura. V tem poročilu je ocenjeno stanje praktičnih priprav na uvedbo eura v Latviji in ocenjen napredek pri pripravi kampanje za obveščanje o prehodu. Latvija bo na podlagi sklepa Sveta z dne 9. julija 2013, v katerem je navedeno, da so potrebni pogoji za uvedbo eura izpolnjeni, uvedla euro 1. januarja 2014 („dan uvedbe eura“). Menjalno razmerje med latvijskim latsom in eurom je bilo nepreklicno določeno na 0,702804 latvijskega latsa za en euro. 2. Stanje priprav na prehod v Latviji Latvija bo šesta iz skupine držav članic, ki so se pridružile EU leta 2004, ki bo uvedla euro. Prvotni ciljni datum uvedbe eura v Latviji, tj. 1. januar 2008, ki je bil predviden v akcijskem načrtu za uvedbo enotne evropske valute z dne 1. novembra 2005, je bil pozneje spremenjen. Latvijska vlada je ciljni datum, tj. 1. januar 2014, določila z odlokom kabineta ministrov št. 165 z dne 24. marca 2010. Nacionalni načrt Latvije za prehod na euro je latvijski kabinet ministrov sprejel 19. septembra 2012 in ga zadnjič posodobil 4. aprila 2013. Nacionalni načrt za prehod na euro dopolnjuje podroben akcijski načrt za uvedbo enotne evropske valute v Latviji. Latvijski organi so v zadnjih mesecih sprejeli temeljite in sistematične ukrepe za zagotovitev nemotenega prehoda. 2.1. Organizacija prehoda, prilagoditev pravnega sistema in priprave javnega sektorja Praktične priprave na uvedbo eura v Latviji usklajuje usmerjevalni odbor, ki mu predseduje državni sekretar ministrstva za finance. Usmerjevalni odbor je pod nadzorom usklajevalnega sveta za prehod na enotno evropsko valuto. Pripravljalna dela na posameznih področjih potekajo na ravni petih delovnih skupin, v katerih sodelujejo predstavniki javnega in zasebnega sektorja (delovna skupina za državno upravo, delovna skupina za denarne in plačilne sisteme, delovna skupina za nefinančne družbe in potrošnike, delovna skupina za finančni sistem ter delovna skupina za ozaveščanje in obveščanje). Delovne skupine usklajuje projektni vodja za euro, ki poroča usmerjevalnemu odboru. Latvija tako kot sosednja Estonija ni imenovala posebne „gospe/gospoda euro“, ki bi bila pristojna za spremljanje vseh nacionalnih priprav na prehod na euro. Vendar je bil v okviru ministrstva za finance ustanovljen eurourad, ki je glavna komunikacijska točka z javnostjo. Latvijski parlament je januarja 2013 sprejel „Zakon o postopku za uvedbo eura“, tj. „krovni zakon“, v katerem so določena osnovna načela prehoda (npr. načela zaokroževanja, ki se uporabljajo za pretvorbo, obdobje dvojnega obtoka, postopki prehoda na eurogotovino in umika latsov iz obtoka, pravila za pretvorbo in dvojno označevanje cen itd.). Poleg tega Zakon o postopku za uvedbo eura določa časovni razpored za prilagoditev pravnih aktov, ki jih je treba spremeniti zaradi uvedbe eura. Spremenjen je bil tudi Zakon o Banki Latvije, da bi se zagotovila skladnost s Pogodbo o delovanju Evropske unije ter Statutom ESCB in ECB. Priprave javnega sektorja na prehod dobro napredujejo. Ker ni določene „gospe/gospoda euro“, ki bi delovala kot glas in obraz prehoda na euro, je zlasti pomembno, da se okoli 1. januarja 2014 zagotovi nenehna razpoložljivost koordinatorjev prehoda, kar omogoča hiter odziv na morebitne težave. 2.2. Priprave finančnega in bančnega sektorja Latvija načrtuje, da bo za prehod uporabila scenarij „velikega poka“[1] in obdobje dvojnega obtoka, ki bo trajalo dva tedna. Kovanci v valuti lats imajo razmeroma veliko kupno moč in jih javnost množično uporablja za vsakodnevna plačila. Latvijci se v nasprotju s sosednjimi Estonci manj zanašajo na elektronske načine plačevanja (približno 15 % latvijskega prebivalstva aprila 2013 ni imelo odprtega bančnega računa). Trenutno je v obtoku skupaj 51 milijonov bankovcev in 482 milijonov kovancev valute lats (podatki z dne 1. junija 2013). Umakniti bo treba približno 293 milijonov kovancev valute lats. Primerljiva struktura apoenov kovancev v valutah lats in euro bo olajšala uporabo eurokovancev v Latviji. Ker pa je en lats vreden več kot en euro, se bodo zneski zaradi pretvorbe „povečali“. Pred prehodom je zelo pomembno, da se ta učinek pojasni državljanom in se poskuša odpraviti njihov strah pred inflacijo. Ker Latvija nima lastne kovnice, je organizirala natečaj za naročilo eurokovancev. 400 milijonov potrebnih latvijskih eurokovancev bo skovanih v kovnici Staatliche Münzen Baden-Württemberg (Stuttgart, Nemčija). Motiv na nacionalni strani latvijskih eurokovancev je bil izbran leta 2004 na vselatvijskem javnem natečaju. Na eurokovancih za en in dva eura bo prikazana tradicionalna mladenka, na eurokovancih za 50, 20 in 10 centov bo veliki državni grb Latvije, na eurokovancih za 5, 2 in 1 cent pa mali državni grb Latvije. Eurobankovci se bodo izposodili iz zaloge Eurosistema. Banka Latvije je za prehod naročila 110 milijonov eurobankovcev različnih apoenov. Preddobava kreditnim institucijam se bo predvidoma začela 1. novembra 2013, posredna preddobava pomembnim strankam poslovnih bank pa 10. decembra 2013. Po prvih ocenah bo v okviru preddobave in posredne preddobave dobavljenih približno 25 milijonov eurobankovcev in približno 192 milijonov eurokovancev različnih apoenov. Ker bodo vremenske razmere v času uvedbe eura v Latviji morda slabe, je treba zelo natančno načrtovati obseg preddobave in posredne preddobave. Glede na večje varnostno tveganje je bil pripravljen akcijski načrt za varnost, v katerem so predvideni ukrepi za povečanje varnosti prevoza gotovine, ki ga izvaja sektor prevoza gotovine, med postopkom prehoda. 50 % preddobavljenih kovancev bo v obliki začetnih paketov zagotovljenih za državljane (približno 800 000 paketov za približno 816 000 gospodinjstev) in za trgovce na drobno (približno 70 000 paketov). Standardizirani začetni paketi bodo načeloma vsebovali 14,23 EUR za državljane in 200 EUR za trgovce na drobno. Vrednost paketov za trgovce na drobno se zdi razmeroma visoka za manjša podjetja. Priporoča se, da se zagotovijo paketi znatno nižjih vrednosti ali da se trgovcem na drobno omogoči naročilo manjših zneskov kovancev, ki bodo na voljo v bančnih podružnicah na dan uvedbe eura v popoldanskih urah. Prodaja začetnih paketov za državljane se bo predvidoma začela 10. decembra 2013. Paketi bodo naprodaj v podružnicah Banke Latvije, kreditnih institucijah in poštnih uradih. Poleg tega bodo od dneva uvedbe eura na voljo posebni paketi za zbiratelje (skupaj 35 000 paketov). Predvideni so bili različni ukrepi za znižanje zneskov latsov, ki se bodo fizično zamenjali, kot sta neomejena menjava kovancev v Banki Latvije od oktobra 2013 in postopno zmanjšanje števila bankovcev valute lats z visokimi apoeni v obtoku še pred dnevom uvedbe eura. Poleg tega bo mogoče od oktobra 2013 v največjih bankah brezplačno položiti neomejeno količino kovancev. Poslovne banke in poštni uradi bodo zaradi izredno visokih zneskov gotovine v obdobju prehoda povečali prostore za skladiščenje gotovine. Od dneva uvedbe eura bo v poslovnih bankah mogoča šestmesečna neomejena menjava gotovine, v 302 poštnih uradih pa trimesečna neomejena menjava gotovine (obdobje je mogoče podaljšati za največ tri dodatne mesece). Da se ne bi izničila komunikacijska prizadevanja glede novega menjalnega tečaja, bi morale banke in menjalnice uporabljati uradni menjalni tečaj od njegove določitve do dneva uvedbe eura ter ločeno navesti morebitne provizije. Banka Latvije bo neomejen čas in brezplačno menjala neomejene zneske latsov v eure. 987 od 1 105 bankomatov v Latviji bo eurobankovce izdajalo od prve ure 1. januarja 2014, ni pa še zagotovljeno, da bo preostalih 118 bankomatov na voljo za dvige v eurih pred 2. januarjem 2014. Glede na ključno vlogo razpoložljivosti bankomatov za nemoten začetek prehoda na eurogotovino bi bilo treba 1. januarja 2014 zagotoviti popolno funkcionalnost vseh bankomatov v eurih. Bankomati, ki jih ni mogoče pravočasno prilagoditi, ne bi smeli delovati. Ker bodo morali trgovci na drobno od dneva prehoda na euro vračati drobiž izključno v eurih, bi bilo treba razmisliti o možnosti, da bankomati začasno ne bi vsebovali bankovcev z apoeni, višjimi od 50 EUR. Banke naj tudi ne bi izdajale latsov ali eurov višjih apoenov v tednih pred prehodom in po njem, saj prisotnost višjih apoenov maloprodajnemu sektorju otežuje vračilo drobiža v eurih. Pristojne poslovne banke in ponudnik plačilnih storitev First Data Latvia so že začeli prilagajati terminale prodajnih mest, da bi 1. januarja 2014 nemudoma prešli na eure. Potrošnike bi bilo treba spodbujati k pogostejši uporabi elektronskega plačevanja v prvih dneh po dnevu prehoda na euro. Z enotnim območjem plačil v eurih (SEPA) je skladnih že 99,3 % odstotka prodajnih mest. Latvijski bančni sektor zajema 406 bančnih podružnic, od katerih jih 339 nudi gotovinsko poslovanje. Poslovne banke nameravajo povečati število osebja v podružnicah, ki opravlja dejavnosti ravnanja z gotovino. Prostori za štetje in skladiščenje v podružnicah bodo prilagojeni. Storitve za maloprodajne stranke se bodo zagotavljale ločeno od storitev za zasebne stranke, pri čemer bodo maloprodajnim strankam in drugim poslovnim strankam omogočene storitve zbiranja gotovine. Nekatere poslovne banke bodo na koncu leta podaljšale svoj delovni čas. Banka Latvije namerava 1. januarja 2014 opravljati dejavnosti menjave gotovine za splošno javnost, vendar pa banke in poštni uradi na splošno na dan uvedbe eura ne nameravajo odpreti podružnic. Premisliti bi bilo treba o odprtju podružnic, da bi se tako omogočil nemoten začetek prehoda na eurogotovino, majhnim trgovcem na drobno, ki niso sodelovali pri posredni preddobavi, pa dostop do potrebne gotovine. Podružnice bank in poštnih uradov bi se morale odpreti vsaj v popoldanskem času 1. januarja 2014. Posebno usposabljanje bančnega osebja za prehod se bo začelo sredi leta 2013. Izvajajo se prilagoditve bančnih sistemov informacijske tehnologije, končno preskušanje pa bo po načrtih potekalo pozno novembra/zgodaj decembra leta 2013. Da bi se olajšala logistika umika kovancev valute lats, bodo družbe za prevoz gotovine in poslovne banke uporabljale standardne premične posode za zbiranje, hrambo in prevoz kovancev. Pologi na račune poslovnih bank v Banki Latvije se bodo knjižili na dan pologa kovancev, pri čemer se morebitni popravki opravijo po štetju kovancev. Da bi se zagotovil nemoten prehod, je treba dobavo eurogotovine manjšim trgovcem na drobno zagotoviti z izredno majhnimi paketi kovancev ali omogočanjem posebnih naročil. Od julija 2013 do 1. januarja 2014 bi bilo treba banke in menjalnice pozvati k uporabi uradnega menjalnega tečaja za devizne transakcije v eurih, pri čemer bi bilo treba za morebitne provizije izdati ločen račun. Bistveno je, da so od 1. januarja 2014 za dvige v eurih na voljo vsi bankomati. Bankomati, ki jih zaradi tehničnih razlogov ni mogoče pravočasno prilagoditi, ne bi smeli delovati. V obdobju prehoda bankomati ne bi smeli vsebovati bankovcev z apoeni nad 50 EUR, da trgovcem na drobno ne bi zmanjkalo drobiža, ker bi stranke plačevale z bankovci z visokimi apoeni, banke pa bi se morale izogibati izdaji bankovcev z visokimi apoeni na okencu. V prvih dneh po dnevu uvedbe eura bi bilo treba potrošnike spodbujati, da pogosteje opravljajo elektronska plačila. 2.3. Preprečevanje zlorab in napačnega zaznavanja gibanja cen med državljani V skladu z Zakonom o postopku za uvedbo eura se bo obdobje dvojnega označevanja cen v latsih in eurih začelo tri mesece pred dnevom uvedbe eura, tj. 1. oktobra 2013, razen če Svet Evropske unije uradno določi menjalni tečaj po tem datumu, pri čemer bo to obdobje trajalo šest mesecev od dneva uvedbe eura. Na podlagi izkušenj, pridobljenih pri prejšnjih prehodih, se priporoča, da se z regulativnimi ukrepi zagotovi zaključek dvojnega označevanja cen 1. januarja 2015 in da se končni datum jasno sporoči javnosti, da ta dobro izkoristi obdobje dvojnega označevanja cen za usvojitev nove lestvice vrednosti. Tako se bodo državljani lažje v celoti privadili na novo valuto. Podrobnosti o dvojnem označevanju cen so določene v Uredbi št. 178 „Postopek za označevanje cen blaga in storitev“ z dne 18. maja 1999, kakor je bila spremenjena 9. maja 2013. Poleg tega je Center za varstvo pravic potrošnikov (CRPC) pripravil smernice za označevanje cen v obdobju dvojnega označevanja, ki so bile odobrene 30. maja 2013. Družba „Aptauju centrs“ od januarja 2013 spremlja cene 120 izdelkov in storitev, ki se pogosto kupujejo, na najbolj priljubljenih prodajnih mestih v sedmih največjih mestih v Latviji. Med spremljane storitve spadajo različne storitve, ki se bodo na podlagi izkušenj pri prejšnjih prehodih na euro najverjetneje podražile zaradi prehoda, kot so storitve, ki jih opravljajo frizerski saloni, restavracije in kavarne ter avtomehanične delavnice. Rezultati spremljanja se redno objavljajo na spletnem mestu ministrstva za gospodarstvo in spletnem mestu o prehodu na euro. Latvijsko ministrstvo za gospodarstvo je pripravilo kampanjo „Pošten uvajalec eura“. Kampanja v skladu s prostovoljnimi pobudami, ki so se uspešno uporabljale pri prejšnjih prehodih, spodbuja podjetja (npr. trgovce na drobno, finančne institucije, spletne trgovine), da se zavežejo, da ne bodo zlorabljala prehoda sebi v prid, da bodo upoštevala pravila glede prehoda in nudila potrebno pomoč svojim strankam. Podpisniki bodo prejeli logotip „Pošten uvajalec eura“, ki dokazuje njihovo udeležbo v kampanji, navedeni pa bodo tudi na „belem seznamu“, ki je na voljo na spletnem mestu Projekta euro. Pozivanje k udeležbi se je začelo 12. junija 2013. Začetek kampanje je načrtovan za julij 2013, tj. več kot dva meseca pred začetkom obveznega dvojnega označevanja cen. Latvijski organi želijo doseči najmanj 70-odstotno stopnjo udeležbe na trgu. Priporoča se, da se poskuša doseči veliko višja stopnja udeležbe. Skladnost z zahtevami glede označevanja in pretvorbe cen (npr. pravila za zaokroževanje) med obdobjem dvojnega označevanja in izvajanje memoranduma „Pošten uvajalec eura“ bo spremljal CRPC v sodelovanju z nevladnimi organizacijami, ki varujejo pravice potrošnikov. Približno 38 inšpektorjev bo izvajalo podrobnejše inšpekcijske preglede prodajnih mest. Zelo se priporoča dodatno povečanje števila osebja ali prostovoljcev, ki bodo izvajali inšpekcijske preglede, da bi se zagotovilo verodostojno in učinkovito spremljanje cen v tednih po uvedbi menjalnega tečaja do konca obdobja dvojnega označevanja cen. Lokalne organe bi bilo treba pozvati k določitvi prostovoljcev v vsakem mestu, ki bodo pomagali izvajati temeljito spremljanje cen. Kazen za neupoštevanje navodil uradnikov CRPC lahko znaša do 500 LVL. CRPC bo nadzoroval tudi izvajanje memoranduma „Pošten uvajalec eura“. Podjetja, ki ne bodo odpravila kršitev, ki jih je opredelil CRPC, ki bodo večkrat v nasprotju s pravnimi zahtevami ali memorandumom in/ali bodo uporabljala nepoštene poslovne prakse, bodo uvrščena na javno dostopen „črni seznam“. Družba na „črnem seznamu“ ne bo več upravičena do objave na „belem seznamu“ in bo izgubila pravico do uporabe logotipa kampanje „Pošten uvajalec eura“. Potrošniki bodo lahko pritožbe v zvezi s kršitvami pravil za označevanje cen predložili CRPC prek posebne telefonske linije za pritožbe, splošne telefonske linije za informacije o euru, elektronske pošte in pisem. Da državljani ne bi napačno zaznavali razvoja cen, je treba odkrite nepravilnosti hitro odpraviti. Sumljiva povišanja cen, ki jih odkrijejo inšpektorji ali prijavijo potrošniki prek telefona pri CRPC, bi bilo treba ustrezno raziskati in čim hitreje sprejeti popravne ukrepe, po možnosti v največ 48 urah. Treba bi bilo znatno okrepiti ukrepe, namenjene preprečevanju zlorab in napačnega zaznavanja razvoja cen med državljani. Cilji v zvezi z želeno podporo kampanje „Pošten uvajalec eura“ bi morali biti čim bolj ambiciozni. Število osebja, ki bo na voljo za spremljanje dvojnega označevanja cen in izvajanje memoranduma „Pošten uvajalec eura“, bi bilo treba dodatno povečati z določitvijo prostovoljcev v vseh latvijskih mestih. Proti podjetjem, ki ne izpolnjujejo zahtev glede označevanja in pretvorbe cen (npr. pravil za zaokroževanje cen) ali ne izvajajo ustrezno memoranduma „Pošten uvajalec eura“, bi bilo treba takoj sprejeti popravne ukrepe, pri čemer naj bi se končna odločitev sprejela v največ 48 urah. 2.4. Priprave na prehod na podeželskih območjih in priprave podjetij Latvija ima tako kot sosednja Estonija v primerjavi s povprečjem v EU zelo nizko gostoto prebivalstva[2]. Državo sestavlja 119 lokalnih organov. Ker Latvijci plačujejo predvsem z gotovino, bosta temeljito načrtovanje in priprava postopkov prehoda na podeželskih območjih ključna za nemoten prehod. Na vseh območjih je treba zagotoviti zmogljivosti za menjavo latsov za eure in umik stare valute. V zvezi s tem so latvijski organi pripravili praktične smernice za občine. Pripravili so tudi kontrolni seznam ukrepov za prehod na euro za lažje spremljanje napredka na občinski ravni. Da bi zagotovili, da so vsi lokalni organi dejansko pripravljeni, je treba redno in strukturirano spremljati izvajanje ukrepov na kontrolnem seznamu. Redni sestanki lokalnih koordinatorjev za prehod bi jim omogočili, da izmenjajo izkušnje pri pripravah na uvedbo eura. Lokalni organi so poleg medijev in interneta pogosto edini vir informacij na odročnih območjih. Zato bi jih bilo treba temeljito pripraviti in usposobiti. Storitve menjave gotovine bosta poleg poslovnih bank (339 podružnic) od 1. januarja do 31. marca 2014 zagotavljala tudi 302 poštna urada Pošte Latvije (obdobje se lahko dodatno podaljša za tri mesece). Pokritje podeželskih območij z bančnimi podružnicami, (mobilnimi) bankomati zunaj bančnih prostorov in poštnimi uradi se pozorno spremlja od začetka leta 2013. Poslovne banke bi morale po potrebi premisliti o uporabi mobilnih menjalnic poleg obstoječih mobilnih bankomatov. Osebje Pošte Latvije, predvsem zaposlene, ki imajo neposreden stik s strankami, bi bilo treba ustrezno usposobiti za delo z dvema valutama hkrati in obveščanje državljanov. Poleg tega bo potrebno posebno usposabljanje o varnostnih značilnostih eurogotovine in preprečevanju ponarejanja. Lokalne podružnice potrošniških organizacij, agencij in različnih nevladnih organizacij bi morale biti dejavno udeležene pri pripravah, da bi bil prehod bolje sprejet pri lokalnem prebivalstvu. Večina podjetij, vključno z verigami veleblagovnic, ki bodo imele pomembno vlogo pri prehodu kot „dejanske menjalnice“, je odložila konkretne priprave, ki zahtevajo naložbe v infrastrukturo in osebje, dokler Svet Evropske unije ne razveljavi odstopanja. V preostalem času pred dnevom uvedbe eura bo treba zagotoviti, da bodo vsa podjetja, tudi podjetja, ki ne bodo aktivno iskala informacij, ustrezno pripravljena. Zlasti bi bilo treba zagotoviti orodje za spremljanje (npr. javnomnenjske raziskave) za pomoč pri merjenju pripravljenosti malih in srednje velikih podjetij (MSP). Priprave lokalnih organov na prehod je treba voditi in redno spremljati z namenom, da bodo izvedene vse potrebne prilagoditve. Osebje Pošte Latvije bi bilo treba ustrezno usposobiti za njegovo novo vlogo med prehodom na euro. Vključenost lokalnih podružnic potrošniških organizacij, agencij in različnih nevladnih organizacij bi zagotovila boljšo sprejetost pri lokalnem prebivalstvu. Priprave podjetij bi se morale začeti s polno hitrostjo, pristojni organi pa bi jih morali podpirati in spremljati. Posebno pozornost bi bilo treba posvetiti malim in srednje velikim podjetjem. 2.5. Obveščanje o euru Splošni cilj strategije obveščanja o prehodu na euro je zagotoviti, da je vsaj 90 % prebivalstva Latvije[3] ustrezno obveščenih o učinku in praktičnih spremembah v zvezi s prehodom z latsa na euro, ter povečati javno podporo uvedbi eura, da bi se zagotovila večinska latvijska podpora uvedbi eura na dejanski datum prehoda. Rezultati bodo izmerjeni decembra 2013. Za Latvijo je zlasti pomembno, da je posebej pozorna na prebivalce, ki jih medijski kanali težje dosežejo, vključno s prebivalci odročnih območij in ranljivimi skupinami, pri čemer se upošteva jezikovna raznolikost njenih državljanov. Evropska komisija opaža znaten napredek v zvezi z vprašanji obveščanja, dosežen v prvi polovici leta 2013, in pozdravlja zagotovila Latvije, da bo posebno pozornost namenila potrebam po obveščanju ranljivih skupin. Ker večina obveščevalnih kampanj še ni dosegla ciljnih skupin, še ni mogoče oceniti njihovih učinkov. Vendar rezultati javnomnenjskih raziskav, vključno z nedavno raziskavo Eurobarometra (Flash EB št. 377), kažejo, da je podpora euru še vedno razmeroma nizka ter da je jasno prisoten strah pred zlorabami in izgubo kupne moči. Javnomnenjske raziskave pomagajo meriti uspeh kampanje za obveščanje o prehodu in opredeliti potrebo po prilagoditvi kanalov ali dejavnosti obveščanja. Latvijski organi bi morali okrepiti prizadevanja, da bi se vsem latvijskim prebivalcem zagotovile vse potrebne informacije in da bi se dosegla čim širša javna podpora uvedbi eura. Pri vseh dejavnostih obveščanja je ključno, da ministrstvo za finance zagotavlja pravočasno izvedbo popolnoma preglednih in nediskriminacijskih postopkov javnih naročil v skladu z Zakonom o javnem naročanju Republike Latvije. Komisija namerava v okviru sporazuma o partnerstvu podpirati izvajanje načrtov obveščanja, in sicer s prispevki v naravi in prek sporazuma o dodelitvi sredstev v višini do 50 % upravičenih stroškov skupaj dogovorjenih dejavnosti/kategorij, kot so plače strokovnjakov za komunikacije, kampanja v sredstvih javnega obveščanja, javnomnenjske raziskave, seminarji in usposabljanja ter informacijski material za vsa gospodinjstva. Evropska centralna banka prispeva k nacionalni kampanji za obveščanje o euru z organiziranjem razstave in drugih javnih dogodkov, posredovanjem publikacij in zagotavljanjem podpore kampanji v sredstvih javnega obveščanja. Dobro uveljavljeno spletno mesto o prehodu na euro (www.eiro.lv), ki je na voljo že od decembra 2008, je glavni vir informacij za javnost. Najnovejše informacije o pripravah na prehod na euro so na voljo tudi na spletnem mestu ministrstva za finance (http://www.fm.gov.lv/en/) in Banke Latvije (http://www.bank.lv/eng/main/euro/). 3. Javno mnenje v državah članicah, ki so se nedavno priključile EU Evropska komisija od leta 2004 naroča raziskave Eurobarometra (EB) v državah, ki so se EU priključile leta 2004 in 2007 ter še morajo uvesti euro, da bi ocenila stališče državljanov o uvedbi eura in njihovo znanje o tem. Raziskava iz pomladi 2013 „NDČ-7“[4] (Flash EB št. 377) je šestnajsta tovrstna raziskava. Delo na terenu za raziskavo je bilo izvedeno aprila 2013. Za namene tega poročila so se rezultati zadnje raziskave Eurobarometra primerjali z rezultati prejšnje raziskave, izvedene v okviru Flash EB št. 349 (delo na terenu iz aprila 2012). 3.1. Podpora uvedbi eura/zaznane posledice Zadnja raziskava potrjuje rezultate prejšnjih valov, pri čemer je zaznano postopno upadanje podpore uvedbi eura v državah članicah, ki so se nedavno priključile EU in še niso uvedle eura (NDČ-7). Večina anketirancev v NDČ-7 nasprotuje uvedbi eura v njihovi državi: 51 % (+2 odstotni točki) jih nasprotuje, 45 % (–2 odstotni točki) pa se z uvedbo strinja. Rezultati za Latvijo sledijo temu splošnemu trendu: 55 % (+2 odstotni točki) jih nasprotuje, 42 % (–4 odstotne točke) pa se z uvedbo eura strinja. V zvezi z zaznanimi posledicami uvedbe eura vidi 45 % anketirancev (–4 odstotne točke) prednosti za trenutne države članice euroobmočja, vendar jih 54 % (+3 odstotne točke) meni, da bo imela uvedba za njihovo državo negativnejše posledice. Kljub temu jih 40 % (–3 odstotne točke) pričakuje pozitivne posledice. Na osebni ravni 50 % (–1 odstotna točka) anketirancev v NDČ-7 pričakuje pozitivne posledice uvedbe eura. V Latviji je trend negativnejši, saj 42 % (–3 odstotne točke) Latvijcev pričakuje pozitivne posledice, 48 % (+4 odstotne točke) pa negativne. Dve vprašanji sta obravnavali možne posledice za cene. 67 % anketirancev (–5 odstotnih točk) je na splošno vprašanje o možnih posledicah odgovorilo, da pričakujejo dvig cen. Vendar pa vse več anketirancev, tj. 22 % (+13 odstotnih točk), pričakuje, da bo euro zagotovil stabilnost cen. V Latviji 75 % (+2 odstotni točki) anketirancev pričakuje znatno povišanje cen, vendar je tudi število anketirancev, ki od eura pričakujejo zagotovitev stabilnosti cen, naraslo na 17 % (+8 odstotnih točk). Na specifično vprašanje v zvezi z zlorabami pri določanju cen je 74 % (nespremenjeno) državljanov NDČ-7 odgovorilo, da so zaskrbljeni, medtem ko jih 24 % (nespremenjeno) ni zaskrbljenih. Najbolj zaskrbljeni so državljani Latvije z 81 % (–2 odstotni točki). Na vprašanje, ali bi uvedba eura pomenila izgubo nadzora nad gospodarsko politiko, 45 % (+2 odstotni točki) anketirancev v NDČ-7 odgovarja pritrdilno, 49 % (–2 odstotni točki) pa ne. Vendar pa večina Latvijcev, tj. 63 % (+6 odstotnih točk), meni, da bo uvedba eura prinesla izgubo nadzora nad gospodarsko politiko. 3.2. Informacije o euru V Latviji obstaja visoka ozaveščenost o možni uvedbi eura (80 % jih pričakuje, da se bo to zgodilo do leta 2014). V NDČ-7 se je občutek o obveščenosti o euru rahlo okrepil na 41 % (+2 odstotni točki). Latvija ima v tem smislu najboljši rezultat, saj 50 % (+11 odstotnih točk) državljanov meni, da so dobro obveščeni. Vendar pa jih 48 % (–12 odstotnih točk) še vedno meni, da niso dobro obveščeni. Ko so prebivalce NDČ-7 vprašali, katerim institucijam v svoji državi najbolj zaupajo, so bili rezultati Latvije v skladu s splošnim mnenjem, tj. 66 % (+1 odstotna točka) jih najbolj zaupa nacionalni banki, ki ji tesno sledi davčna uprava z 62 % (+9 odstotnih točk). Čeprav je zaupanje v institucije EU še vedno visoko, je padlo na 60 % (–7 odstotnih točk). Na vprašanje o najpomembnejših elementih kampanje za obveščanje o prehodu na euro je 90 % (+3 odstotne točke) anketiranih latvijskih državljanov potrdilo, da je najpomembnejši element dvojno označevanje cen v trgovinah, čemur sledi dvojno označevanje cen na računih s 86 % (+5 odstotnih točk) in na plačilnih listah s 77 % (+2 odstotni točki). Za 69 % (–1 odstotna točka) latvijskih anketirancev je vrednost 1 EUR (menjalni tečaj) pomembno vprašanje. Ti rezultati jasno kažejo potrebo po osredotočanju obveščevalne kampanje na obveščanje o praktičnih vidikih prehoda na euro v Latviji, po zagotavljanju dvojnega označevanja cen in spremljanju določanja cen med obdobjem prehoda, saj so to teme, zaradi katerih so državljani najbolj zaskrbljeni. Ustrezne informacije o euru in prehodu na euro naj bi odpravile strahove in zadržke državljanov v zvezi z eurom. Latvijski organi bi morali ustrezno upoštevati redne javnomnenjske raziskave, pri čemer naj bi bilo mogoče po potrebi prilagoditi teme in glavna sporočila obveščevalne kampanje. Da bi se opredelile potrebe po obveščanju in ocenilo samozaznano stanje pripravljenosti MSP, bi morali latvijski organi med MSP izvesti namensko raziskavo o praktičnih pripravah na prehod na euro. Raziskava bi se morala izvesti pravočasno, da bi se lahko dobljeni rezultati upoštevali pri splošni obveščevalni kampanji. 4. Splošne sklepne ugotovitve in pot naprej Praktične priprave v Latviji na splošno potekajo zadovoljivo. Kljub temu je Komisija opredelila nekaj področij, na katerih so potrebna dodatna prizadevanja. Latvijskim organom se zlasti svetuje, da dodatno povečajo število osebja na voljo za spremljanje dvojnega označevanja cen in izvajanja memoranduma „Pošten uvajalec eura“. Proti podjetjem, ki ne izpolnjujejo zahtev glede označevanja in pretvorbe cen (npr. pravil za zaokroževanje cen) ali ne izvajajo ustrezno memoranduma „Pošten uvajalec eura“, bi bilo treba zelo hitro sprejeti popravne ukrepe, pri čemer naj bi se končna odločitev sprejela v največ 48 urah. Vsi bankomati bi morali 1. januarja 2014 izdajati eure. Evropska komisija bo znova ocenila praktične priprave Latvije na uvedbo eura, vključno z njenim odzivom na priporočila iz tega poročila, in učinek sedanje kampanje obveščanja. Ugotovitve Komisije bodo objavljene v novem poročilu (trinajsto poročilo o praktičnih pripravah na prihodnjo širitev euroobmočja) pred koncem tega leta. [1] Eurobankovci in eurokovanci bodo uvedeni isti dan, ko bo euro postal latvijska valuta. Scenarij velikega poka se je uporabil v vseh državah članicah, ki so se pridružile euroobmočju po letu 2002. [2] Leta 2011 je bila gostota prebivalstva v Latviji 33,1 prebivalca/km2 v primerjavi s povprečjem v EU, ki znaša 116,92 prebivalca/km2 (vir: Eurostat). [3] Kot je navedeno v sporazumu o dodelitvi nepovratnih sredstev št. ECFIN – 105-2013 „Communication activities related to euro adoption in Latvia“ (Dejavnosti obveščanja v zvezi z uvedbo eura v Latviji), ki sta ga Evropska komisija in latvijsko ministrstvo za finance podpisala 30. aprila 2013. [4] Posebna raziskava Eurobarometra zagotavlja rezultate za nove države članice, ki še niso uvedle eura. Zadnja raziskava je zajemala Poljsko, Češko, Madžarsko, Bolgarijo, Romunijo, Latvijo in Litvo. Ciper, Malta, Slovenija, Slovaška in Estonija niso več vključene, ker so se že pridružile euroobmočju. Skupno je bilo anketiranih okoli 7 014 naključno izbranih državljanov.