P9_TA(2022)0032

Evropska strategija za energijo iz obnovljivih virov na morju

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2022 o evropski strategiji za energijo iz obnovljivih virov na morju (2021/2012(INI))

(2022/C 342/08)

Evropski parlament,

— ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 194,

— ob upoštevanju Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (1),

— ob upoštevanju Direktive 2014/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje (2),

— upoštevanju Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (3),

— ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Odločbe št. 1364/2006/ES in spremembi uredb (ES) št. 713/2009, (ES) št. 714/2009 in (ES) št. 715/2009 (4) (uredba o TEN-E),

— ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (5), ki je v postopku revizije,

— ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov, spremembi uredb (ES) št. 663/2009 in (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU in 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 2009/119/ES in (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. februarja 2018 o pospeševanju inovativnosti na področju čiste energije (7),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2019 o podnebnih spremembah – evropska strateška dolgoročna vizija za uspešno, sodobno, konkurenčno in podnebno nevtralno gospodarstvo v skladu s Pariškim sporazumom (8),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (9),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2020 o evropskem pristopu k shranjevanju energije (10),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2020 o novi industrijski strategiji za Evropo, (11)

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2021 o evropski strategiji za vodik (12),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2021 o evropski strategiji za povezovanje energetskih sistemov (13),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2021 o vplivu vetrnih elektrarn in drugih sistemov za energijo iz obnovljivih virov na morju na ribiški sektor (14),

— ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640),

— ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 o novi evropski industrijski strategiji (COM(2020)0102),

— ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – Vračanje narave v naša življenja“ (COM(2020)0380) in z njo povezane resolucije z dne 9. junija 2021 z istim naslovom (15),

— ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. julija 2020 z naslovom Strategija za vodik za podnebno nevtralno Evropo (COM(2020)0301),

— ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. julija 2020 z naslovom Gonilo za podnebno nevtralno gospodarstvo: strategija EU za povezovanje energetskega sistema (COM(2020)0299),

— ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. septembra 2020 z naslovom „Krepitev evropskih podnebnih ambicij do leta 2030 – Vlaganje v podnebno nevtralno prihodnost v korist naših državljanov“ (COM(2020)0562),

— ob upoštevanju poročila Komisije z dne 14. oktobra 2020 z naslovom Poročilo za leto 2020 o stanju energetske unije v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepih (COM(2020)0950),

— ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. novembra 2020 z naslovom Strategija EU za izkoriščanje možnosti energije iz obnovljivih virov na morju za podnebno nevtralno prihodnost (COM(2020)0741),

— ob upoštevanju predloga Komisije z dne 15. decembra 2020 o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 347/20133 (COM(2020)0824),

— ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje št. 3/2015 z dne 1. oktobra 2015 z naslovom Marine protected areas in Europe’s seas – an overview and perspectives for the future (Morska zavarovana območja v evropskih morjih – pregled in obeti za prihodnost) in njenega poročila z dne 6. oktobra 2020 z naslovom Management effectiveness in the EU’s Natura 2000 network of protected areas (Učinkovitost upravljanja omrežja zavarovanih območij EU Natura 2000),

— ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Organizacije združenih narodov o spremembi podnebja (COP21) 12. decembra 2015 v Parizu (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum),

— ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

— ob upoštevanju mnenj Odbora za promet in turizem ter Odbora za ribištvo,

— ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0339/2021),

A. ker je EU ratificirala Pariški sporazum, evropski zeleni dogovor in nedavno sprejeta evropska podnebna pravila, v katerih je določen cilj EU, da naj bi do leta 2030 zmanjšali emisije toplogrednih plinov za vsaj 55 % in najpozneje do leta 2050 dosegli podnebno nevtralnost in dopolnilne cilje, da bi se borili proti posledicam svetovnih podnebnih sprememb;

B. ker prehod na gospodarstvo z ničelnimi neto emisijami toplogrednih plinov, ki bo energetsko visoko učinkovito in bo v veliki meri temeljilo na obnovljivih virih energije zahteva hiter prehod na čisto energijo, ki zagotavlja trajnost, zanesljivost oskrbe in cenovno dostopnost energije, pa tudi potrebno energetsko infrastrukturo;

C. ker se je električna energija iz obnovljivih virov na morju zaradi precejšnega znižanja cen uvrstila med cenovno najkonkurenčnejše vire energije, saj se je svetovno tehtano povprečje izravnanih stroškov energije iz vetrne energije na morju med letoma 2010 in 2020 znižalo za 48 %, in sicer z 0,14 EUR na 0,071 EUR na kWh in je zato postala ključni element zelene preobrazbe, podlaga za sodobno, z viri gospodarno in konkurenčno gospodarstvo ter eden najpomembnejših stebrov podnebnih ambicij EU; ker lahko energija iz obnovljivih virov na morju uporablja ogromne vire energije za zaščito gospodinjstev pred energetsko revščino;

D. ker bi morala strategija EU za energijo iz obnovljivih virov na morju upoštevati različne geografske značilnosti morskih bazenov EU, kar otežuje razvoj enotnega pristopa;

E. ker je proizvodni sektor EU za energijo iz obnovljivih virov na morju vodilni na področju tehnologije in ima veliko zmožnost za spodbujanje gospodarstva EU s podpiranjem rasti proizvodnje čiste energije v Evropi in drugod po svetu;

F. ker je skupni znesek, ki je bil v zadnjih desetih letih na voljo za raziskovalne in razvojne programe EU na področju vetrne energije na morju, znašal 496 milijonov EUR; ker so javne naložbe v raziskave in razvoj v vrednostni verigi vetrne energije že imele osrednjo vlogo pri omogočanju razvoja sektorja; ker so naložbe, potrebne za široko uporabo energije iz obnovljivih virov na morju do leta 2050, ocenjene na skoraj 800 milijard EUR, od tega približno dve tretjini za financiranje povezane omrežne infrastrukture in približno tretjino za financiranje proizvodnje energije iz obnovljivih virov na morju; ker je evropski instrument za okrevanje edinstvena priložnost za mobilizacijo velikih zneskov javnih sredstev poleg zasebnih naložb;

G. ker so znanja in spretnosti ter kvalifikacije delovne sile izrednega pomena za uspeh strategije za energijo iz obnovljivih virov na morju;

H. ker imajo pristanišča EU osrednjo vlogo pri zagotavljanju, da je vetrna energija na morju stroškovno učinkovita, in omogočajo lokalni razvoj obalnih skupnosti;

I. ker je Severno morje trenutno vodilna regija na svetu za uporabo zmogljivosti za pridobivanje vetrne energije na morju; ker so drugi evropski morski bazeni, npr. Atlantik, Sredozemsko morje, Baltsko morje in Črno morje, obetavni kraji za povečanje proizvodnje in uporabe vetrne energije na morju v EU; ker imajo zahodne države članice EU, ki mejijo na Atlantik, velike naravne zmožnosti tako za vetrne elektrarne na morju, pritrjene na dno, kot za plavajoče vetrne elektrarne; ker imajo južne države članice EU, ki mejijo na Sredozemsko morje, velike zmožnosti za večinoma plavajoče vetrne elektrarne; ker imajo države članice EU, ki mejijo na Baltsko morje, velike naravne zmožnosti za vetrne elektrarne na morju, pritrjene na dno; ker imajo vzhodne države članice EU, ki mejijo na Črno morje, velike zmožnosti tako za vetrne elektrarne na morju, pritrjene na dno, kot za plavajoče vetrne elektrarne;

J. ker so potrebne dodatne raziskave o vplivu različnih tehnologij in infrastrukture za pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju na morske ekosisteme, morsko biotsko raznovrstnost in morska zavarovana območja;

K. ker bi moral biti prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo povezan z obnovo narave, ne da bi pri tem ogrozili obstoječe naravovarstvene cilje strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 ali zapostavili ljudi, kot je določeno v evropskem zelenem dogovoru; ker bi moral biti energetski prehod pravičen in vključujoč;

L. ker morajo projekti energije iz obnovljivih virov na morju in njihove presoje vplivov na okolje slediti pristopu hierarhije blažitve; ker je treba, kadar je izogibanje nemogoče ali zelo težko, sprejeti in učinkovito izvajati ukrepe za zmanjšanje emisij v vseh fazah, od izbire kraja do izkoriščanja in razgradnje; ker ti blažilni ukrepi vključujejo ukrepe proti podvodnemu hrupu, določene v presoji vplivov na okolje;

M. ker bi morala Komisija oceniti izvedljivost vzpostavitve pomembnega projekta skupnega evropskega interesa za velika polja plavajočih vetrnih elektrarn in z njimi povezanega projekta elektrolizatorjev;

N. ker se lahko združljivost zahtev glede pomorskega prostora po energiji iz obnovljivih virov na morju uporabi za zagotovitev skladnosti s strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030; ker lahko vetrna polja na morju koristijo morski biotski raznovrstnosti, če so zasnovana in zgrajena trajnostno; ker je za veliko razširitev proizvodnje vetrne energije na morju potreben pameten pristop, ki bo zagotovil sožitje z dejavnostmi, ki že potekajo na teh območjih, in povzročil čim manj škode okolju; ker obremenitev s hrupom zaradi gradnje in obratovanja vetrnih elektrarn, zlasti pa zaradi pomorskega prometa, škoduje morskemu ekosistemu in bi jo bilo treba obravnavati v okoljski zakonodaji; ker bi z zgodnjo vključitvijo razvijalcev obnovljivih virov energije v proces nedvomno pripomogli k uspešni dodelitvi morskega prostora; ker bi bilo treba prostor za ta namen določiti v okviru skupnega pomorskega prostorskega načrtovanja in celostnega upravljanja obalnih območij, ki bi presegalo nacionalne meje; ker morske vetrnice proizvedejo več električne energije kot kopenske vetrnice in je zanje verjetneje, da jih bodo sprejeli okoliški prebivalci;

O. ker človekove dejavnosti, vključno z energijo iz obnovljivih virov, ne bi smele biti dovoljene na strogo zaščitenih območjih EU, ki so kot taka določena v okviru strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030;

P. ker je namen strategije postaviti dolgoročen okvir, ki bo omogočal smotrn soobstoj infrastrukture na morju in drugih oblik rabe morskega prostora, pomagal varovati okolje in podpiral živahne ribiške skupnosti;

Q. ker bi bilo treba podpreti pravičen prehod delavcev iz naftnega in plinskega sektorja na morju v sektor energije iz obnovljivih virov na morju z boljšim priznavanjem njihovih znanj in spretnosti ter kvalifikacij; ker je treba spoštovati najvišje socialne in okoljske standarde;

R. ker je uporaba energije iz obnovljivih virov na morju odvisna od prizadevanj javnega in zasebnega sektorja; ker imajo lahko podjetja v javni lasti poleg zasebnih podjetij na področju energije iz obnovljivih virov na morju pomembno vlogo; ker bi moral pregled pravil o državni pomoči in javnih naročilih poskrbeti za večjo prožnost pri izvajanju zelenega prehoda, vključno s projekti energije iz obnovljivih virov na morju;

1. meni, da je boj proti podnebnim spremembam z izkoriščanjem energije iz obnovljivih virov na morju izjemno pomemben za doseganje ciljev Pariškega sporazuma in zaveze EU glede doseganja neto ničelnih emisij toplogrednih plinov najpozneje do leta 2050 v skladu z najnovejšimi znanstvenimi dognanji, kar potrjujeta tudi evropski zeleni dogovor in evropski instrument za okrevanje; poudarja, da gospodarstvo z ničelnimi emisijami zahteva proizvodnjo energije iz obnovljivih virov v obsegu, kakršne doslej še ni bilo; poudarja, da številne države članice zaostajajo pri uvajanju potrebne energije iz obnovljivih virov in infrastrukture; poudarja tudi, da bi si morale vse države članice močno prizadevati, da bi v celoti dosegle svoje zmožnosti obnovljivih virov energije; poudarja, da EU ne bo mogla izpolniti svojih podnebnih zavez, če ne bo sprejela nadaljnjih ukrepov za pospešitev uporabe energije iz obnovljivih virov na morju;

2. poziva Komisijo, naj energijo iz obnovljivih virov na morju in druge ustrezne energetske tehnologije do leta 2050 postavi v središče energetskega sistema EU;

3. poudarja, da so prihranki energije, energetska učinkovitost in energija iz obnovljivih virov ključni za doseganje gospodarstva z neto ničelnimi emisijami; želi opomniti na zavezanost Unije načelu „energijska učinkovitost na prvem mestu“ in poudarja, kako pomembno je njegovo izvajanje v vsej ustrezni zakonodaji in pobudah;

4. poudarja, da naj bi proizvodnja energije iz obnovljivih virov na morju v vseh morskih bazenih v EU v skladu s sporočilom Komisije COM(2020)0741 do leta 2030 znašala najmanj 60 GW, do leta 2050 pa 340 GW; želi opomniti, da bi morala v skladu z oceno učinka, ki jo je Komisija pripravila k sporočilu COM(2020)0562 (16), inštalirana moč vetrnih elektrarn na morju znašati 70–79 GW, da se poskrbi za stroškovno konkurenčno pot do 55-odstotnega zmanjšanja do leta 2030; poziva države članice ter javni in zasebni sektor, naj do leta 2030 presežejo cilj 55-odstotnega zmanjšanja; poziva Komisijo, naj pregleda pravila o javnih naročilih in državni pomoči, da bi poskrbela za stroškovno konkurenčen prehod, podprt z dobro delujočim trgom, ki spodbuja uporabo vetrne energije na morju; ugotavlja, da obstajajo območja z večinoma neizkoriščenimi zmožnosti energije iz obnovljivih virov na morju, kot so Atlantik, Sredozemsko morje, Baltsko morje in Črno morje; poudarja, da je odločitev o iskanju prostora za to dodatno zmogljivost energije iz obnovljivih virov na morju do leta 2030 izjemno pomembna in bi jo bilo treba prednostno obravnavati in jo opredeliti v EU pred letom 2023/2024, da bi omogočili gradnjo do leta 2030; poudarja, da bo konkurenčnost vetrne energije na morju in oceanske energije kot vira energije vedno večja, cene pa se bodo še naprej zniževale v koraku s stalnim razvojem in uporabo; poudarja, da je energija iz obnovljivih virov na morju možen vir in da jo mora trajnosten in zanesljiv energetski sistem združevati z drugimi energetskimi tehnologijami, možnostmi shranjevanja in prilagodljivo porabo energije;

5. meni, da mora biti energija iz obnovljivih virov na morju trajnostna v celotni vrednostni verigi in imeti omejene škodljive učinke na okolje ter ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo; želi spomniti na obljubo evropskega zelenega dogovora, da nihče ne bi smel biti zapostavljen; poudarja, da bi morala biti dobrobit ljudi v središču zelenega prehoda;

6. meni, da imajo podjetja in tehnologije v EU na področju energije iz obnovljivih virov na morju konkurenčnost prednost; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo EU ohranila vodilno vlogo na področju tehnologije, obdržala usposobljeno delovno silo in zagotavljala varno in cenovno dostopno trajnostno energijo, pri tem pa upoštevala morebitne vplive na morsko okolje, tudi tiste, ki so povezani s podnebnimi spremembami; poudarja, da je treba ohraniti to konkurenčno prednost; poudarja, da ima ta sektor izjemne zmožnosti za spodbujanje eksponentne rasti in lahko bistveno prispeva h gospodarskemu napredku v EU, vključno na področju izvoza tehnologije in sistemov; poudarja, da je treba s čezmejnim sodelovanjem in partnerstvom v okviru programa Obzorje Evropa podpirati naložbe v raziskave in razvoj ter graditi na inovativnem tehnološkem sistemu energije iz obnovljivih virov na morju, da bi olajšali in podprli trdne evropske vrednostne verige, ki so ključne za dvojni prehod, hkrati pa zagotovili hitro uvajanje inovacij, razvitih na tem področju; poudarja, da so kakovostna delovna mesta v industriji pomembna za omogočanje pravičnega prehoda;

7. poudarja, da je treba ohraniti čisto, konkurenčno in trajnostno dobavno verigo za energijo iz obnovljivih virov na morju v Evropski uniji; zato poudarja, da morajo dobavitelji uporabljati najvišje kakovostne zdravstvene, varnostne in okoljske standarde v skladu z evropskim certificiranjem in standardi, določenimi v dialogu z vsemi ustreznimi deležniki; poudarja tudi, da je treba čim bolj zmanjšati stroške prevoza v dobavni verigi; meni, da bi bilo treba te elemente upoštevati pri javnih razpisih;

8. poudarja, da je uvedba energije iz obnovljivih virov na morju idealna priložnost za najbolj oddaljene regije in otoke, da razogljičijo svojo mešanico virov energije in močno zmanjšajo svojo odvisnost od uvoza fosilnih goriv; poziva, naj se okrepi pobuda Čista energija za otoke EU in naj se da močan poudarek energiji iz obnovljivih virov na morju; poudarja, da je dvig morske gladine prizadel zlasti otoke;

9. poziva Komisijo, naj čim prej izvede oceno učinka, da bi pojasnila gospodarske in socialno-ekonomske učinke energije iz obnovljivih virov na morju, s posebnim poudarkom na obstoječih delovnih mestih in delovnih mestih, ustvarjenih z uporabo zmogljivosti 300–450 GW do leta 2050;

10. poziva pristojne lokalne organe, naj ocenijo pobude, ki spodbujajo lokalna gospodarstva, trajnostna lokalna delovna mesta in gospodarske dejavnosti s koriščenjem energije iz obnovljivih virov na morju; poziva k opredelitvi sinergij med sektorji, ki lahko najbolje podprejo dvojni zeleni in digitalni prehod ter pomagajo pri gospodarskem okrevanju, ki bo kos izzivom prihodnosti, skupaj z razvojem sinergij z ukrepi, ki omogočajo trajnostno modro gospodarstvo;

Infrastruktura in omrežja

Naložbe v infrastrukturo

11. poudarja, da je treba nujno izboljšati in razširiti obstoječo infrastrukturo, brez poseganja v strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in naravovarstveno zakonodajo EU, da bi omogočili večjo uporabo električne energije iz obnovljivih virov; obžaluje, da številne države članice še niso dosegle cilja 10-odstotne elektroenergetske medsebojne povezanosti do leta 2020, ter poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo za ustrezno infrastrukturo, kot so daljnovodi, za integracijo in prenos električne energije iz obnovljivih virov na morju iz energije iz obnovljivih virov na morju; opozarja na cilj 15-odstotne elektroenergetske medsebojne povezanosti EU do leta 2030, ki je določen v členu 2 Uredbe (EU) 2018/1999; poziva Komisijo, naj pripravi predlog, s katerim bo lahko pospešila uresničevanje cilja medsebojne povezanosti; meni, da bi morale Unija ter njene države članice v zvezi z energetsko infrastrukturo na morju skleniti sporazume s sosednjimi geografskimi regijami;

12. poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo za ustrezno infrastrukturo v EU, ki bi omogočila stroškovno učinkovito uporabo energije iz obnovljivih virov na morju;

13. poudarja, da je treba zagotoviti trajnosten in odgovoren razvoj sektorja energije iz obnovljivih virov na morju, pri čemer je treba upoštevati pomembno vlogo pomorskega prometa in morskih pristanišč; poudarja, da bi bilo treba pri razvoju sektorja energije iz obnovljivih virov na morju upoštevati, da morajo biti plovne poti in koridorji ter sidrišča za ladijski promet varni, pa tudi prihodnjo vzpostavitev plovnih poti za dostop do pristanišč; poudarja, da so sodobna, trajnostna in inovativna pristanišča pomembna za montažo, proizvodnjo in vzdrževanje naprav za pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju, medtem ko so za posodobitev pristaniške infrastrukture – tudi naložbe v prevozne terminale in infrastrukturo – in za plovila, ki bodo te storitve zagotavljala, potrebne znatne naložbe; poudarja, da imajo pristanišča vlogo zbirnih mest na kopnem za energijo iz obnovljivih virov in s tem povezano logistiko ter vlogo vozlišč za omrežno povezovanje energije iz obnovljivih virov na morju in za čezmejne povezovalne daljnovode;

14. poudarja, da bo dostop do energije iz obnovljivih virov na morju pomagal ozeleniti pristanišča, na primer ko se bo tako pridobljena energija uporabljala za oskrbo ladij med privezom, pristanišča pa se bodo razvila v vozlišča krožnega gospodarstva; poudarja, da bi morali biti pomorski prostorski načrti držav članic združljivi s prihodnjimi trendi, tudi z novimi prometnimi tokovi, novimi ladijskimi potmi in večjimi plovili, ter bi morali zagotoviti, da bo lahko energetska infrastruktura na morju soobstajala s pomorskimi prometnimi potmi, ribiško industrijo, shemami ločene plovbe, sidrišči, pomorskim dostopom in dejavnostmi ter razvojem pristanišč; je trdno prepričan, da je treba poskrbeti za najvišjo raven varnosti za ladje, ki plujejo blizu infrastrukture energije iz obnovljivih virov na morju, tudi z zadostno pokritostjo storitev za ladijski promet in zagotavljanjem plovil za nujno pomoč na tem območju;

15. pozdravlja predlog Komisije za pregled uredbe TEN-E, da bi dosegli cilj evropskega zelenega dogovora in prilagodili zakonodajo cilju 1,5 o C, ter pozdravlja njeno upoštevanje potreb in prednostnih nalog sektorja energije iz obnovljivih virov na morju; poudarja, da so za razvoj trajnostnih in učinkovitih hibridnih in radialnih vetrnih polj na morju za proizvodnjo, medsebojno povezovanje in prenos potrebni v prihodnost usmerjeno javno in zasebno načrtovanje in naložbe; meni, da mora regulativni okvir spodbujati predhodne naložbe; poudarja, da je treba zagotoviti uskladitev načrtov razvoja kopenskega in odobalnega omrežja, tudi z določitvijo zbirnih mest za priključke na morju in uporabo kopenskega omrežja; spodbuja države članice, naj pospešijo izgradnjo potrebne omrežne infrastrukture, da bi olajšali zeleni prehod, za katerega je elektrifikacija osrednjega pomena; priznava, da bo treba velike naložbe, ki se pogosto izvajajo sočasno, skrbno in natančno načrtovati;

16. poudarja, da je treba skupaj določiti količino energije iz obnovljivih virov na morju, ki jo bodo države članice proizvedle v vsakem morskem bazenu v letih 2030, 2040 in 2050, in se dogovoriti o sodelovanju za zagotavljanje naložbene varnosti ter doseganje podnebnih in energetskih ciljev;

17. priznava potencial energije iz obnovljivih virov na morju v vseh evropskih morskih bazenih ter poziva Komisijo in države članice, naj še naprej razvijajo ključne tehnologije za izkoriščanje te energije;

18. pozdravlja zavezo Komisije strategiji, da bo olajšala dialog o okoljski, gospodarski in socialni trajnosti energije iz obnovljivih virov na morju ter spodbujala izkustveno skupnost, v kateri lahko vsi deležniki, tudi industrija, nevladne organizacije, ribiči in znanstveniki, že v zgodnji fazi izmenjajo mnenja, izkušnje in delo v zvezi s skupnimi projekti;

19. je seznanjen z morebitnimi prednostmi združitve proizvodnih obratov na morju in sredstev za prenos energije v razpisnih postopkih; poziva Komisijo in države članice, naj preučijo morebitne in možne izzive, povezane s tem razpisnim pristopom v polnem obsegu in ocenijo, ali se lahko uporabi za različne strukture; poudarja, da je treba pri tej analizi upoštevati morebitne izzive v zvezi z dodeljevanjem spodbud in optimalnim načrtovanjem odobalnih in kopenskih prenosnih omrežij;

20. opozarja, da nudi proizvodnja električne energije iz obnovljivih virov na morju tudi priložnost za proizvodnjo vodika iz obnovljivih virov, kot je navedeno v sporočilih Komisije COM(2020)0741, COM(2020)0299 in COM(2020)0301;

21. ugotavlja, da se različne tehnologije za energijo iz obnovljivih virov medsebojno dopolnjujejo, kar zadeva skupno infrastrukturo, sinergije v dobavni verigi in zanesljivejšo skupno proizvodnjo električne energije;

22. poudarja, da so potrebne naložbe v infrastrukturo, s katerimi bi podprli širitev sektorja energije iz obnovljivih virov na morju, zlasti naložbe v pristanišča, kjer bi bile nameščene večje vetrnice in sestavni deli, skrb za delovanje in vzdrževanje (vključno s prostori za usposabljanje) ter izgradnjo centrov za razgradnjo in proizvodnjo vetrne energije na morju, pritrjene na dno in tudi plavajoče; poudarja, da bo energija iz obnovljivih virov na morju postala izredno pomembna za zanesljivost oskrbe z energijo in da je treba sprejeti potrebne ukrepe za zaščito infrastrukture pred kibernetskimi napadi;

Sodelovanje držav članic

23. poudarja, da je sodelovanje držav članic bistveno za doseganje čim učinkovitejše uporabe virov energije na morju in upoštevati posebnosti posameznega območja; opozarja, da je pomembno sodelovanje na področju energetike v Severnem morju in da je treba k njemu ponovno pritegniti Združeno kraljestvo; ugotavlja, da bi bilo treba veljavni pravni okvir takšnega sodelovanja izboljšati za spodbujanje v zadostni meri; je prepričan, da izkoriščanje energije, proizvedene na morju, ne bo potekalo nemoteno, če države članice in medsebojno povezane države, ki niso članice EU, ne bodo izboljšale medsebojnega sodelovanja; poziva Komisijo in države članice, naj čim prej sprejmejo potrebne ukrepe; spodbuja države članice, naj nemudoma uskladijo in predložijo načrte za razvoj proizvodnje energije iz obnovljivih virov na morju;

24. poudarja, da bi bilo treba regionalno sodelovanje med državami članicami in sosednjimi državami na ravni morskih bazenov spodbujati s skupnim načrtovanjem, odpravo regulativnih ovir in pripravo regionalnih zemljevidov pomorske rabe prostora, ki so dostopni vsem deležnikom in se redno pregledujejo prek skupnega okvira za spremljanje;

25. pozdravlja namero Komisije, da se bo usklajevala z državami članicami, da bi podprla uporabo vsaj 100 MW energije valovanja in plimovanja do leta 2025 ter vsaj 1 GW do leta 2030;

26. pozdravlja predlog Komisije za uredbo o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 347/2013 ter podpira vzpostavitev enotne kontaktne točke za prednostni koridor odobalnega omrežja, ki bi morala olajšati usklajevanje med državami članicami in postopek izdaje dovoljenj za projekte energije iz obnovljivih virov na morju skupnega interesa;

Daljinsko ogrevanje in hlajenje

27. ugotavlja, da lahko električna energija ter neposredno ogrevanje in hlajenje, proizvedeni z uporabo energije iz obnovljivih virov na morju, prispevajo k ekologizaciji vseh končnih uporab električne energije, kot so toplotne črpalke, s čimer se zmanjšajo in sčasoma odpravijo emisije toplogrednih plinov; poudarja, da se lahko energija iz obnovljivih virov na morju vključi v daljinsko ogrevanje s čisto električno energijo in toplotnimi črpalkami;

28. poziva Komisijo, naj analizira najboljše prakse z utečenih trgov daljinskega ogrevanja in hlajenja v korist trgov v vzponu; poudarja, da države članice lahko povečajo zmogljivosti za shranjevanje ogrevanja in hlajenja ter tako spodbujati uporabo zelo spremenljive energije iz obnovljivih virov na morju; poudarja, da pomanjkanje podatkov in nepovezanost s strategijami prenove stavb na občinski ravni zavirata nadaljnje vključevanje obnovljivih virov energije na trge daljinskega ogrevanja in hlajenja;

29. poudarja vlogo, ki jo imajo nacionalni in lokalni organi pri strateškem načrtovanju ogrevanja in hlajenja ter podpiranju energetskih operaterjev na daljavo z zmanjševanjem tveganja naložb in omogočanjem lažjega dostopa do neposrednega financiranja iz javnega sektorja;

Raziskave in razvoj

30. meni, da morajo EU in države članice podpirati raziskave in razvoj na področju večnamenskih povezovalnih daljnovodov; poudarja, da je treba za te daljnovode oblikovati dolgoročen okvir, da bi učinkovito povezali trge na morju in celinske trge; poziva Komisijo, naj proizvajalce različne opreme podpre pri oblikovanju enotnega standarda, s katerim bi zagotovili kompatibilnost in interoperabilnost povezovalnih daljnovodov; poudarja, da je treba nove tehnologije, kot je tehnologija večnamenskih povezovalnih daljnovodov, zasnovati in preskusiti, dokazati njihove prednosti in zmanjšati z njimi povezana tveganja, da bi se lahko prej začele tržiti; poziva, naj se ustvarijo ustrezni okvirni pogoji, da bi se te tehnologije hitro razvile;

31. poziva Komisijo, države članice in zasebni sektor, naj več vlagajo v raziskave in razvoj na področju krožnega in naravovarstvenega načrtovanja za pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju, pa tudi na področju tehnologije za recikliranje in razstavljanje elektrarn za proizvodnjo te energije;

32. poudarja, da je sektor EU za energijo iz obnovljivih virov na morju odvisen od uvoženih surovin in sestavnih delov za proizvodnjo ter da bi bilo treba njihovo dobavno verigo zaščititi; ponovno poudarja, da morajo dobavitelji uporabljati najvišje kakovostne zdravstvene, varnostne in okoljske standarde v skladu z evropskim certificiranjem in standardi;

33. meni, da morajo EU in države članice podpreti raziskave in razvoj na področju plavajočih elektrarn na veter, plimovanje, valovanje in tokove na morju, ki jih je mogoče prilagoditi glede na različno stanje morskega dna v Evropi; v zvezi s tem poudarja tudi, da je treba podpreti raziskave in razvoj, usmerjene v razširitev in komercializacijo razogljičenja celotne vrednostne verige za pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju, pa tudi v tehnologije, ki energijo iz obnovljivih virov, npr. vetrno energijo, pridobljeno na morju, uporabljajo ter tako prispevajo k razogljičenju drugih sektorjev, ter raziskave in razvoj za povezovanje sektorjev;

34. poudarja, da je treba energijo iz obnovljivih virov na morju pridobivati tudi na globokomorskih območjih; poudarja tudi, da lahko s tehnologijo plavajočih elektrarn izkoriščamo višje in bolj stalne hitrosti vetra, poleg tega tovrstne turbine manj vplivajo na okolje in zmanjšajo pritisk pri obalnem načrtovanju; poziva Komisijo in države članice, naj na področju tehnologij, kot so plavajoče platforme, spodbujajo raziskave, razvoj, spremljanje in inovacije; poudarja, da ima EU izjemno priložnost, da postane vodilna v svetu na področju tehnologij za pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju, ki bodo ključnega pomena za razogljičenje;

35. meni, da morajo biti ključni segmenti vrednostnih verig na področju energije iz obnovljivih virov v Evropi, saj bomo tako dosegli podnebne cilje EU in poskrbeli za znatne gospodarske koristi njenih prebivalcev; poziva k ustreznim ukrepom, s katerimi bi v dobavni verigi strategije za energijo iz obnovljivih virov ter v zakonodaji na tem področju podprli lokalne evropske elemente;

36. pozdravlja, da sta se Komisija in Evropska investicijska banka zavezali, da bosta sodelovali z drugimi finančnimi institucijami ter prek programa InvestEU podprli strateške in bolj tvegane naložbe v pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju, in hkrati zagotovili, da bo EU ostala vodilna tehnološka sila;

37. poziva Komisijo in države članice, naj na podlagi evropskega zelenega dogovora z obsežnimi unijskimi sredstvi podprejo razvoj v sektorju energije iz obnovljivih virov na morju v najbolj oddaljenih regijah in na otokih, da bi čim bolj zmanjšali njihovo odvisnost od fosilnih goriv;

38. poudarja, da bo za širše izkoriščanje energije iz obnovljivih virov na morju potrebno veliko visoko specializirane in kvalificirane delovne sile, ter Komisijo in države članice poziva, naj ustrezno ukrepajo, da ne bi začelo primanjkovati kvalificiranih delavcev, in sicer naj poskrbijo za privlačne delovne pogoje ter pri tem upoštevajo zdravje in varnost; podpira prizadevanja Komisije, da bi pristojnim nacionalnim in regionalnim organom pomagala pri oblikovanju in izvajanju programov izobraževanja in usposabljanja na področju izkoriščanja energije iz obnovljivih virov na morju, ter se zaveda, da je treba oblikovati nabor znanj na tem področju; poziva Komisijo, naj to področje vključi v svoj naslednji evropski program znanj in spretnosti, da bi posameznikom, multinacionalnim podjetjem ter malim in srednjim podjetjem pomagala pri pridobivanju potrebnih znanj in spretnosti v tem sektorju; poudarja, da je v zelo tehničnem okolju tega sektorja pomembno zaposlovanje žensk;

39. meni, da je v celotnem projektnem ciklu ključnega pomena načrtovanje in razvoj pridobivanja energije iz obnovljivih virov na morju ter njena uporaba, in sicer na krožen in obnovljiv način; zlasti poudarja, da je treba kovine in minerale, ki so v precejšnjih količinah potrebni za rast tehnologij za proizvajanje energije iz obnovljivih virov, pridobivati odgovorno in po krožnem načelu;

40. opozarja, da se ponuja pomembna priložnost za razvoj pridobivanja obnovljivega vodika na morju, to pa lahko prispeva k širšemu razvoju trga obnovljivega vodika; poziva Komisijo, naj oceni, kako bi lahko pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju prispevalo k razvoju proizvodnje obnovljivega vodika;

41. poudarja, da so za obsežno uvedbo tehnologij za pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju pomembne zasebne in javne naložbe v ta sektor; ponovno poziva Komisijo, naj program Obzorje Evropa prilagodi, tako da bo primeren za razvoj, širitev in komercializacijo prelomnih tehnologij in inovacij v Uniji, da bi premostili vrzel med inovacijami in trženjem, in sicer naj poskrbi za financiranje tveganja pri projektih v zgodnji tehnološki fazi in predstavitvenih projektih ter oblikuje začetne vrednostne verige, da bi podprla razvoj raziskovalne infrastrukture, pri tem pa naj si prizadeva tudi za zmanjšanje sedanjega razkoraka med državami članicami;

42. poudarja, da imajo pridobljene kompetence na področju energije iz obnovljivih virov na morju in specializirano znanje visoko vrednost ter bi jih lahko izvažali v države, ki niso članice EU, s tem pa podprli izvoz storitev EU ter prispevali k blaženju podnebnih sprememb na svetovni ravni;

Dovoljenja in pomorsko prostorsko načrtovanje

Poenostavitev izdajanja dovoljenj

43. poudarja, da je treba za uresničitev ciljev za leti 2030 in 2050 pospešeno uvajati energijo iz obnovljivih virov na morju; poudarja, da je treba za izkoriščanje potenciala teh virov potrebno bolj trajnostno upravljanje morskega prostora in obal; trdno verjame, da je treba za ustrezen proces pomorskega prostorskega načrtovanja sistematično skrbeti za udeležbo javnosti, tako da se bodo v njem upoštevala stališča vseh deležnikov in obalnih skupnosti; meni, da bo ogromno zanimanje za energijo iz obnovljivih virov na morju vse več akterjev spodbudilo k vlogi za pridobitev dovoljenja za njeno proizvodnjo; poziva države članice, naj brez odlašanja poenostavijo ustrezne postopke in uskladijo svoja prizadevanja, poleg tega jih spodbuja, naj uvedejo enotne kontaktne točke;

44. ugotavlja, da je postopek za začetek projektov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na morju počasen, zato ga je treba pospešiti, da bi do leta 2030 oziroma 2050 dosegli zastavljene cilje; ugotavlja, da bo racionalizacija postopkov in tehničnih standardov v državah članicah omogočila hitrejšo izvedbo; poziva države članice, naj vzpostavijo pregleden postopek in razmislijo o uvedbi rokov za izdajo dovoljenj, pri čemer naj upoštevajo potrebno okoljsko presojo in študije ter posvetovanje z deležniki, ter naj uvedejo roke za odobritev po predložitvi popolne dokumentacije, z rokom za odločitev; poudarja, da je pomembno skrajšati postopke, kjer je to potrebno, in sprejeti ukrepe, da bi se roki spoštovali;

45. poudarja, da bi bilo za razvoj objektov na morju pomembno predhodno odobreno izdajanje dovoljenj, ki bi prineslo veliko koristi, pa tudi postavitev veznih in prenosnih vodov, saj bi tako odpravili negotovost v zvezi s projekti in skrajšali njihovo izvedbo;

46. meni, da je nadvse pomembno doseči široko javno soglasje o projektih izkoriščanja energije iz obnovljivih virov, in sicer z vključevanjem lokalnih akterjev, saj bi tako ljudje bolj sprejemali pridobivanje vetrne energije na morju in obsežno infrastrukturo, ki je za to potrebna; poziva, naj se v projekte na pregleden in konkreten način vključijo obalne skupnosti, tudi tiste, ki živijo v najbolj obrobnih regijah in na otokih, ter drugi deležniki; poudarja, da je treba utrditi zaupanje širše javnosti v to, da lahko z obnovljivimi viri energije postanemo energetsko neodvisni in dosežemo zanesljivo oskrbo z energijo; spodbuja Komisijo in države članice, naj vzpostavijo enotne kontaktne točke s poenostavljenimi informacijami o možnostih financiranja za predstavitvene projekte na področju prelomnih tehnologij pridobivanja energije iz obnovljivih virov na morju;

Usklajevanje pomorskega prostorskega načrtovanja ter nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov

47. ugotavlja, da bo po ocenah za zagotovitev zmogljivosti vetrnih elektrarn na morju do leta 2050 v severnih morjih potrebno 2,8 % celotnega morskega prostora; meni, da bi lahko k uspešni dodelitvi morskega prostora prispevalo tudi to, da bi v postopek zgodaj vključili akterje, ki razvijajo proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na morju; poudarja, da bi bilo treba prostor za ta namen določiti v okviru skupnega pomorskega prostorskega načrtovanja in celostnega upravljanja obalnih območij, ki bi presegalo nacionalne meje; poziva, naj se ta postopek vodi pregledno in naj bodo regionalni pomorski prostorski načrti dostopni, saj bi tako omogočili zgodnje vključevanje vseh deležnikov;

48. opozarja na priporočila projekta za večnamensko uporabo v evropskih morjih, financiranega iz programa Obzorje 2020, ki preučuje možnosti takšne uporabe v petih morskih bazenih EU; opozarja na njegove smernice, v katerih poudarja, da trajnostni razvoj oceanov ne more več temeljiti na upravljanju enega samega sektorja, temveč je zanj potreben celovitejši in bolj integriran pristop, ter da večnamenska uporaba ne pomeni le skupne uporabe istega morskega prostora, temveč bi morala vključevati skupno uporabo infrastrukture in sredstev ter skupne dejavnosti;

49. poudarja, da je treba za razvoj sektorja energije iz obnovljivih virov na morju nujno zagotoviti dovolj prostora, in meni, da bi bilo treba večnamensko uporabo proaktivno spodbujati, tudi prek javnih regulativnih organov in ustreznih podpornih programov, ter da bi morali pri tem iti precej dlje od zgolj iskanja rešitev v okviru prostorskega načrtovanja; je seznanjen, da so bile države članice pri pripravi svojih pomorskih prostorskih načrtov pozvane ne le k temu, da se oprejo na najboljše razpoložljive podatke in poskrbijo za široko sodelovanja javnosti, temveč tudi, da poiščejo priložnosti za soobstoj pomorskih dejavnosti na istem prostoru;

50. je seznanjen, da so morale države članice v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999 do 31. decembra 2019 predložiti nacionalne energetske in podnebne načrte, vsaki dve leti pa morajo pripraviti tudi poročilo o napredku; je seznanjen, da so morale države članice v skladu z Direktivo 2014/89/EU do 31. marca 2021 pripraviti pomorske prostorske načrte; obžaluje, da svojih pomorskih prostorskih načrtov še niso predložile vse države članice, in poziva Komisijo, naj ukrepa; meni, da utegnejo biti nacionalni energetski in podnebni načrti ter pomorski prostorski načrti med seboj nezdružljivi z vidika dodelitve prostora; poudarja, da je treba nujno uskladiti direktivo o pomorskem prostorskem načrtovanju in uredbo o nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih, pa tudi drugo ustrezno zakonodajo EU; poziva države članice, naj nemudoma uskladijo in predložijo načrte za razvoj proizvodnje energije iz obnovljivih virov na morju do leta 2030 in po tem;

51. ob tem pozdravlja, da je namen strategije postaviti dolgoročen okvir, ki bo omogočal smotrn soobstoj infrastrukture na morju in drugih oblik rabe morskega prostora ter pomagal varovati okolje;

52. poziva Komisijo in države članice, naj pri načrtovanju in vzpostavitvi energetske zmogljivosti od 300 GW do 450 GW iz obnovljivih virov na morju do leta 2050 uporabijo celovit in celosten pristop, pri katerem se bo upošteval ves življenjski cikel;

53. poziva Komisijo, naj izvede analizo vplivov razgradnje objektov na morju in po potrebi sprejme strategijo EU za trajnostno razgradnjo infrastrukture na morju, da bi čim bolj zmanjšali okoljske, varnostne in gospodarske vplive; poudarja, da bi morala v tej strategiji obravnavati tako razgradnjo obstoječe infrastrukture kot dejavnosti razgradnje v prihodnosti; poudarja, da bo pravni okvir na ravni EU v prihodnosti potreben le, če bo analiza pokazala, da imajo sedanji pravni okvir in instrumenti v državah članicah EU znatne pomanjkljivosti; poziva Komisijo, naj vzpostavi preprost okvir za spremljanje, na podlagi katerega bi lahko zagotovili pregledno in učinkovito poročanje o napredku pri uvajanju energije iz obnovljivih virov na morju, saj bi se tako pokazalo, ali so države članice na dobri poti, da dosežejo cilje glede gigavatne proizvodne zmogljivosti za leti 2030 in 2050; meni, da bi morala Komisija Parlamentu v skladu z zahtevami glede poročanja iz direktive o obnovljivih virih energije poročati, ali je uvajanje energije iz obnovljivih virov na dobri poti;

54. poziva, naj se do leta 2025 na ravni EU prepove odlaganje lopatic razgrajenih vetrnih turbin na odlagališčih, da bi zagotovili krožnost, čim bolj zmanjšali negativne okoljske vplive na tla in oceane ter varstvo tal povečali;

Zasnova trga

55. poudarja, da uvajanje energije iz obnovljivih virov temelji na ustreznem izvajanju dobro zasnovanih tržnih pravil in na stabilnem regulativnem okviru, saj gre pri tem za dolgotrajne naložbe; poudarja, da so se stroški proizvajanja vetrne energije na morju v zadnjih dveh desetletjih močno znižali, zato poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo najboljše možne okvirne pogoje za tržno usmerjen razvoj proizvodnje te energije; poudarja, da brez čimprejšnje opustitve fosilnih goriv in subvencij za ta goriva ter brez znatno večje proizvodnje vetrne energije na morju ne bo mogoče uresničiti ciljev glede energije iz obnovljivih virov in omejiti globalnega segrevanja na manj kot 1,5 o C do konca stoletja;

56. poziva, naj se oceni porazdelitev stroškov in koristi med proizvodnjo in prenosom energije iz obnovljivih virov na morju, ki mora biti vzdržna in družbenogospodarsko sprejemljiva, pri tem pa naj se razvijalcem zagotovijo ustrezne pobude in stabilen regulativni okvir; poudarja, da negotovost glede porazdelitve stroškov in koristi podjetja odvrača od projektov za pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju; poziva Komisijo, naj čim prej objavi smernice EU o porazdelitvi stroškov in koristi hibridnih projektov na morju;

57. poudarja, da lahko obstoječi instrumenti financiranja EU, kot je instrument za povezovanje Evrope, podprejo mobilizacijo sredstev, ki bi bila potrebna za spodbujanje čezmejnih rešitev in skupnih projektov znotraj EU na področju energije iz obnovljivih virov; ugotavlja, da bi lahko instrument za povezovanje Evrope uporabili za prepoznavanje potencialnih območij za razvoj proizvodnje energije na morju ter financirali potrebne študije in gradbena dela za projekte, pri katerih bi sodelovali dve ali več držav članic EU;

58. poziva Komisijo, naj, kjer je to ustrezno, spodbuja države članice, da bi projekte na področju energije iz obnovljivih virov na morju vključile v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost ter v druge nacionalne programe, ki se financirajo iz skladov EU;

59. poziva k reviziji veljavne zakonodaje o trgih električne energije v EU, da bi spodbudili uvajanje energije iz obnovljivih virov na morju in odpravili umetne trgovinske ovire, fiksne cene, subvencije in druge mehanizme, ki trg izkrivljajo in preprečujejo nadaljnje uspešno vključevanje iz obnovljivih virov na morju; poziva Komisijo in države članice, naj skrbno preučijo, ali bi bilo smiselno vzpostaviti namenska trgovalna območja za energijo iz obnovljivih virov na morju, preučijo pa naj tudi, ali so obstoječa trgovalna območja primerna za to, da bi vanje vključili vse večje zmogljivosti za proizvodnjo te energije; poziva Komisijo, naj ugotovi, kateri obstoječi regulativni mehanizmi uspešno spodbujajo vključevanje energije iz obnovljivih virov na morju v dobro delujoč energetski trg, pri tem pa naj spodbuja izvajanje hibridnih projektov in nove oblike sodelovanja, saj bi model, primeren za prihodnost, moral vsebovati te elemente; poziva Komisijo, naj preuči, kako izboljšati pogoje za razvoj hibridnih projektov, da bi omogočili boljše in hitrejše izvajanje tovrstnih projektov na področju energije iz obnovljivih virov na morju, ter kako doseči večjo prožnost pri zahtevah – vključno z uvedbo novih kategorij sredstev –, da bi spodbujali inovacije, zlasti za vetrne elektrarne na morju, ki so povezane s povezovalnimi daljnovodi za dva ali več trgov; priznava, da bi morali pri tarifah upoštevati tveganje, povezano z vlaganjem v zgodnje uvajanje nove tehnologije v tem sektorju;

60. poudarja, da je potrebna zasnova trga, ki bo popolnoma združljiva s proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na morju, za to pa je potrebna tudi optimalna konfiguracija trgovalnega območja za to energijo; meni, da bi bilo treba infrastrukturo za prenos te energije urediti na podlagi pravil o pravni ločitvi, pri čemer bi morali jasno ločiti vloge in odgovornost v smislu sistemske odgovornosti, omogočiti dostop tretjim stranem ter poskrbeti za pregledne tarife in pogoje, saj bi to prispevalo k enotnemu trgu in energetski uniji;

61. priznava, da je treba za prehod na čisto energijo upoštevati trajnost in ogljični odtis celotne vrednostne verige pri izkoriščanju obnovljivih virov energije in uporabi drugih energetskih tehnologij; poudarja, da bi morali razpisni postopki na področju energije iz obnovljivih virov na morju vključevati trajnostna merila;

62. priznava, da bo imel obnovljivi vodik ključno vlogo pri prizadevanju EU za ogljično nevtralnost do leta 2050; poudarja, da bo imel sektor energije iz obnovljivih virov na morju zaradi obsega projektov in velikih zmogljivosti ključno vlogo pri pospeševanju proizvodnje obnovljivega vodika; meni, da je treba podpreti raziskave in razvoj, da bi industrijo spodbudili k uporabi obnovljivega vodika na trgu, in sicer prek velikih komercialnih projektov, s katerimi bi ustvarili realno stalno povpraševanje v sektorjih, v katerih je težko zmanjšati emisije;

o

o o

63. naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

(1) UL L 275, 25.10.2003, str. 32.

(2) UL L 257, 28.8.2014, str. 135.

(3) UL L 328, 21.12.2018, str. 82.

(4) UL L 115, 25.4.2013, str. 39.

(5) UL L 348, 20.12.2013, str. 129.

(6) UL L 328, 21.12.2018, str. 1.

(7) UL C 463, 21.12.2018, str. 10.

(8) UL C 23, 21.1.2021, str. 116.

(9) UL C 270, 7.7.2021, str. 2.

(10) UL C 371, 15.9.2021, str. 58.

(11) UL C 425, 20.10.2021, str. 43.

(12) UL C 15, 12.1.2022, str. 56.

(13) UL C 15, 12.1.2022, str. 45.

(14) Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0338.

(15) Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0277.

(16) SWD(2020)0176.