SL Uradni list Evropske unije C 209/36

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 v zvezi s količnikom finančnega vzvoda, količnikom neto stabilnega financiranja, zahtevami glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, kreditnim tveganjem nasprotne stranke, tržnim tveganjem, izpostavljenostmi do centralnih nasprotnih strank, izpostavljenostmi do kolektivnih naložbenih podjemov, velikimi izpostavljenostmi, zahtevami glede poročanja in zahtevami po razkritju ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012

(COM(2016) 850 final – 2016/0360 (COD)) –

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 806/2014 glede sposobnosti kreditnih institucij in investicijskih podjetij za pokrivanje izgub in dokapitalizacijo

(COM(2016) 851 final – 2016/0361 (COD)) –

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2014/59/EU v zvezi s sposobnostjo kreditnih institucij in investicijskih podjetij za pokrivanje izgub in dokapitalizacijo ter o spremembi Direktive 98/26/ES, Direktive 2002/47/ES, Direktive 2012/30/EU, Direktive 2011/35/EU, Direktive 2005/56/ES, Direktive 2004/25/ES in Direktive 2007/36/ES

(COM(2016) 852 final – 2016/0362 (COD)) –

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2013/36/EU v zvezi z izvzetimi subjekti, finančnimi holdingi, mešanimi finančnimi holdingi, prejemki, nadzorniškimi ukrepi in pooblastili ter ukrepi za ohranitev kapitala

(COM(2016) 854 final – 2016/0364 (COD))

(2017/C 209/06)

Poročevalec: Daniel MAREELS

Zaprosilo Evropski parlament, 1. 2. 2017 Svet Evropske unije, 2. 2. 2017 in 20. 2. 2017 Evropska komisija, 17. 2. 2017 Pravna podlaga člena 114 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo Datum sprejetja mnenja strokovne skupine 8. 3. 2017 Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 30. 3. 2017 Plenarno zasedanje št. 524 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 177/0/1

1. Sklepi in priporočila

1.1 Evropski ekonomsko-socialni odbor izrecno pozdravlja sveženj predlogov Komisije in upa, da bo učinkovito prispeval k dokončanju dela na področju reformiranja davčnega sektorja, ki se je začelo po izbruhu krize.

1.2 Odbor je zadovoljen z osnovno celostno in integrirano vizijo, ki v teh predlogih usklajuje in povezuje več pomembnih ciljev z različnih področjih ob ustreznem upoštevanju ključnih načel. S tem pristopom bo mogoče napredovati na več pomembnih področjih, kar utira pot k bolj trajnostni in skupni evropski prihodnosti ter dokončanju EMU.

1.3 V prvi vrsti to velja za cilje na bančnem in finančnem področju . Odbor je mnenja, da različni predlagani ukrepi nesporno prispevajo h krepitvi evropskega bonitetnega okvira in okvira za reševanje bank, kar je ključnega pomena za želeno zmanjšanje tveganj v finančnem sektorju in izboljšanje odpornosti institucij . Finančna stabilnost in zdrav finančni sistem, ki prispevata k stabilni in vzdržni gospodarski rasti, sta izjemno pomembna. Po drugi strani pa bančni sistem v senci ne sme ostati zapostavljen in brez ustrezne regulacije.

1.4 Po mnenju Odbora predvsem manjše tveganje, h kateremu prispevajo ti predlogi, omogoča napredek ne samo pri nadaljnji izgradnji bančne unije , ampak tudi pri oblikovanju njenega tretjega stebra – evropskega sistema za zajamčene vloge . To je še toliko pomembneje, ker je polno delujoča bančna unija eden od temeljev za dokončanje EMU, za katerega si je treba prizadevati brez odlašanja. Določene prilagoditve, ki jih predvidevajo predlogi, bodo olajšale uresničitev unije kapitalskih trgov .

1.5 Odboru se prav tako zdi pomembno, da to pozitivno prispeva k ponovni krepitvi zaupanja strank in potrošnikov v finančni sektor. Zato z veseljem ugotavlja, da je bilo delo usmerjeno v spoprijemanje s problematiko „prevelik, da bi propadel“ z ukrepi na področju skupne sposobnosti pokrivanja izgub in v oblikovanje učinkovitejših in uspešnejših pravil glede reševanja s sredstvi upnikov. V vsakem primeru je najpomembnejše to, da se za banke, ki se znajdejo v težavah, ne porabljajo javna sredstva ali davkoplačevalski denar.

1.6 Odbor je zadovoljen tudi s pozornostjo, namenjeno financiranju gospodarstva . V trenutnih razmerah negotovosti in sprememb ter v času, ko je raven naložb prenizka, je treba izkoristiti prav vsako priložnost za ustvarjanje novih in dodatnih možnosti za trajno in stabilno oživitev realnega gospodarstva , ki gre z roko v roki z rastjo, več naložbami in novimi delovnimi mesti .

1.7 Banke imajo kot posredniki na kapitalskih trgih pomembno vlogo, prav tako pa bodo bančna posojila tudi v prihodnje nedvomno najpomembnejši vir financiranja gospodinjstev ter malih in srednjih podjetij. Predlogi so sicer napredek pri oblikovanju pravih pogojev, ki bankam omogočajo opravljati omenjeno vlogo, vendar se kljub temu postavlja vprašanje, ali bi prizadevanja v korist MSP, ki so temelj evropskega gospodarstva, morda lahko še bolj okrepili in nadgradili. Konkretneje EESO poziva k utrditvi in širitvi faktorja za podporo MSP (1), ki bankam omogoča, da rezervirajo manj kapitala za posojila, ki jih odobrijo MSP. EESO se prav tako zavzema za podoben pristop v prid podjetij socialnega gospodarstva.

1.8 Odbor je zadovoljen tudi s tem, da se upošteva več posebnosti EU , med drugim na podlagi poziva k predložitvi dokazov. To med drugim velja za prilagoditve mednarodnim sporazumom, ki jih je mogoče najti v teh predlogih, v okviru globalne reforme finančnega sektorja. Te bodo koristile financiranju gospodarstva.

1.9 Trenutni predlogi predstavljajo novo, vendar ne zadnjo fazo reforme finančnega sektorja , o kateri je bilo po krizi odločeno na mednarodni ravni . Za Odbor je pomembno, da Evropa pri trenutnih in prihodnjih mednarodnih dejavnostih odigra vodilno vlogo . Treba je opredeliti minimalna mednarodna pravila in zaščititi evropske vrednote in interese. V vsakem primeru je treba preprečiti izkrivljanja, ki bi utegnila škoditi evropskim institucijam.

1.10 V zvezi z vplivom na določitev potrebne raznolikosti v okviru evropskega finančnega sektorja, pa Odbor ocenjuje, da se premalo pozornosti namenja majhnim bankam in bankam s preprosto lastniško strukturo. Trenutni predlogi še vedno ne upoštevajo dovolj posebnosti in možnosti tovrstnih ustanov. To zlasti velja za načelo sorazmernosti . Namesto trenutnega razdrobljenega in omejenega pristopa bi bil po mnenju Odbora na tem področju potreben bolj strukturiran in poglobljen pristop, kar bi koristilo večjemu številu institucij in področij. Tej vrsti institucij se ne sme naložiti pretiranih zahtev ali bremen.

1.11 Prav tako je v interesu vseh akterjev in zainteresiranih strani, kot tudi regulativnih in nadzornih organov ter ustanov, da si pri izvajanju novih pravil, za katere je sicer treba predvideti ustrezen rok za začetek izvajanja, prizadevajo za preglednost in pravno varnost. Da bi se izognili morebitnim negativnim posledicam za financiranje gospodarstva, bi bila zaželena hitra obravnava prehodnih zakonodajnih ukrepov v zvezi z novim standardom MSRP 9 (2). Poleg tega se mora sektor soočiti s številnimi izzivi, med drugim v zvezi s tehnološkim in digitalnim napredkom, nizkimi obrestnimi merami in vrsto drugih posledic krize.

Dodatne ugotovitve

1.12 V zvezi s krepitvijo bonitetnega okvira Odbor z zadovoljstvom ugotavlja, da je bilo več pozornosti namenjene regulativnim in nadzornim organom ter možnostim, s katerimi razpolagajo. Pravila in nadzor se dopolnjujejo, pomembno pa je, da oboje odigra svojo vlogo in tako prispeva k večji skladnosti pravil in praks oz. omogoča učinkovit odziv, kadar je to potrebno.

1.13 Kar zadeva okvir za reševanje, je pozitivno, da je skupna sposobnost pokrivanja izgub postala del zahtev glede kapitala in kvalificiranih obveznosti ter da se predvideva usklajen nacionalni prednostni vrstni red za podrejene dolžniške instrumente v insolvenčnem postopku. Vse to prispeva k skladnejši ureditvi in boljši uporabi predpisov na področju pokrivanja izgub.

2. Ozadje (3)

2.1 Komisija je 23. novembra 2016 objavila vrsto predlogov v zvezi s spremembo predpisov, ki se nanašajo na banke. Namen predlogov je prenos besedil, pripravljenih na podlagi dela Baselskega odbora za bančni nadzor in Odbora za finančno stabilnost, pri čemer se upoštevajo tudi rezultati poziva k predložitvi dokazov, ki ga je organizirala Komisija, da bi preverila uspešnost in učinkovitost veljavne bančne zakonodaje.

2.2 Namen teh zakonodajnih predlogov (4) je spremeniti obstoječo bančno zakonodajo, zlasti:

2.2.1 uredbo o kapitalskih zahtevah (CRR) in direktivo o kapitalskih zahtevah (CRD) iz leta 2013, ki vsebujeta bonitetne zahteve za kreditne ustanove (banke) in investicijska podjetja ter predpise o upravljanju in nadzoru;

2.2.2 direktivo o sanaciji in reševanju bank ter uredbo o enotnem mehanizmu za reševanje iz leta 2014, ki vsebujeta pravila za sanacijo in reševanje propadajočih institucij ter vzpostavljata enotni mehanizem za reševanje.

2.3 Novi predlogi imajo več ciljev, med katerimi so predvsem:

2.3.1 večja odpornost evropskih ustanov in večja finančna stabilnost,

2.3.2 boljša posojilna zmožnost bank v podporo gospodarstvu EU in

2.3.3 dodatno pospeševanje vloge bank pri vzpostavljanju globljih in bolj likvidnih kapitalskih trgov EU v podporo oblikovanju unije kapitalskih trgov.

2.3.4 Omenimo lahko tudi, da se izvajajo dejavnosti za bolj izpopolnjeno in širšo uporabo načela sorazmernosti v korist majhnih bank in/ali bank z nezapleteno lastniško strukturo.

2.4 V grobem lahko ključne elemente (5) predlogov povzamemo tako:

2.4.1 V zvezi s cilji, naštetimi pod točko 2.3.1:

2.4.1.1 vzpostavitev kapitalskih zahtev, ki bolj upoštevajo tveganja, zlasti v zvezi s tržnim tveganjem, tveganjem nasprotne stranke in izpostavljenostmi do centralnih nasprotnih strank;

2.4.1.2 uporaba metodologij, ki natančneje odražajo dejanska tveganja, ki so jim izpostavljene banke;

2.4.1.3 uvedba zavezujočega količnika finančnega vzvoda (LR (6)) v višini najmanj 3 %, ki bi institucijam preprečil prekomerni finančni vzvod;

2.4.1.4 vzpostavitev zavezujočega količnika neto stabilnih virov financiranja (NFSR (7)) za odpravljanje prekomernega zanašanja na kratkoročna medbančna posojila in zmanjšanje tveganja, povezanega z dolgoročnim financiranjem;

2.4.1.5 zahteva za globalne sistemsko pomembne institucije (8) (GSPI (9)) v zvezi z ohranjanjem minimalnih ravni kapitala in drugimi instrumenti, s katerimi se krijejo izgube v primeru reševanja. Ta zahteva, ki je znana tudi kot skupna sposobnost pokrivanja izgub (TLAC (10)), je vključena v obstoječi sistem minimalnih zahtev glede kapitala in kvalificiranih obveznosti (MREL (11)), ki velja za vse banke. Na podlagi te zahteve bo EU, če bo to potrebno, lahko učinkoviteje reševala propadajoče GSPI, pri čemer bo ohranila finančno stabilnost in v čim večji možni meri omejila tveganje za davkoplačevalce. Poleg tega je predvidena tudi uskladitev razvrstitve upnikov, s čimer bi se ustvarili enaki pogoji v primeru reševanja banke s sredstvi upnikov.

2.4.2 V zvezi s cilji, naštetimi pod točko 2.3.2 (in do neke mere tudi pod točko 2.3.4), pa gre za:

2.4.2.1 povečanje zmožnosti bank za kreditiranje malih in srednjih podjetij in financiranje infrastrukturnih projektov;

2.4.2.2 zmanjšanje upravnih bremen za banke z nezapleteno lastniško strukturo in majhne banke v povezavi z vrsto pravil, ki se nanašajo na nagrajevanje, zlasti tiste v zvezi s prenosom in nagrajevanjem v obliki instrumentov, kot so delnice;

2.4.2.3 bolj sorazmerna in manj obremenjujoča pravila, ki jih vsebujeta direktiva o kapitalskih zahtevah in uredba o kapitalskih zahtevah, za majhne banke in banke z nezapleteno lastniško strukturo, saj se nekatere zahteve v zvezi z razkritji, poročanjem in kompleksnimi trgovalnimi knjigami ne zdijo upravičene z vidika skrbne presoje.

2.4.3 Namen ciljev, naštetih pod točko 2.3.3, je:

2.4.3.1 izogniti se nesorazmernim kapitalskim zahtevam za pozicije v trgovalni knjigi, vključno s tistimi, povezanimi z dejavnostmi vzdrževanja trga;

2.4.3.2 zmanjšati stroške izdaje/hrambe določenih instrumentov (kritih obveznic, visoko kakovostnih instrumentov v listinjenju, državnih dolžniških vrednostnih papirjev, izvedenih finančnih instrumentov za namene varovanja pred tveganjem);

2.4.3.3 izogniti se morebitnim odvračilnim dejavnikom za institucije, ki delujejo kot posredniki za stranke v zvezi s posli, za katere kliring opravljajo centralne nasprotne stranke.

3. Ugotovitve in pripombe

3.1 Splošne ugotovitve

3.1.1 Te predloge je treba sprejeti brez najmanjšega dvoma, saj pomenijo nadaljnje dopolnjevanje in izpopolnjevanje dela na področju reforme finančnega sektorja, ki je bilo opravljeno po izbruhu krize. Poleg tega predlogi upoštevajo dejstvo, da bodo evropske banke tudi v prihodnje imele pomembno vlogo v družbi, zlasti pri financiranju gospodarstva. Banke imajo na kapitalskih trgih kot posrednik zelo pomembno vlogo, prav tako pa bodo bančna posojila še najprej najpomembnejši vir financiranja v Evropi za gospodinjstva in podjetja, zlasti mala in srednja podjetja, ki se ga ne sme ogroziti.

3.1.2 Odbor se v prvi vrsti izreka o celostni integrirani viziji, ki je prevladala pri oblikovanju teh predlogov, pri čemer so bili upoštevani tudi različni pomembni družbeni cilji in želene spremembe. Ena največjih prednosti teh predlogov je, da si za to dejansko prizadevajo, ne da bi obenem ogrožali temeljna načela. Eno namreč ne sme ogrožati drugega in obratno.

3.1.3 V težavnem političnem, družbenem in gospodarskem kontekstu ter glede na številne pomembne izzive, s katerimi se soočamo, predstavlja povezovanje in usklajevanje cele vrste pomembnih ciljev z različnih ravni resnični potencial za napredek na različnih področjih, kar utira pot k bolj trajnostni in skupni evropski prihodnosti. Takšen uravnotežen pristop prispeva tudi k ponovni vzpostavitvi zaupanja.

3.1.4 Odbor je tudi zadovoljen, da so bili upoštevani rezultati poziva k predložitvi dokazov (12), saj je to po eni strani pripomoglo k bolj usklajenemu pristopu in udeležbi vseh zainteresiranih strani, po drugi strani pa k bolj prefinjenemu in raznolikemu pristopu v okviru zadanih ciljev.

3.1.5 Odporen bančni sistem, ki ima na voljo dovolj kapitala, se zdi Odboru ključnega pomena, saj je to po njegovem mnenju predpogoj in osnova za ohranjanje finančne stabilnosti.

3.1.6 Enako pomembni so ukrepi za podporo gospodarstvu in njegovemu učinkovitemu financiranju, tako da se v čim večji možni meri podpre gospodarska rast in ustvarjanje novih delovnih mest.

3.1.7 S tem, ko prispevajo k zmanjševanju tveganj, ti predlogi tudi ustvarjajo pogoje za oblikovanje bančne unije (13) in so v očeh Odbora eden ključnih elementov, ki omogoča napredek pri vzpostavljanju njenega tretjega stebra, tj. evropskega sistema za zajamčene vloge. Bančna unija tvori enega od temeljnih stebrov EMU. Treba si je prizadevati za njeno hitro uresničitev. Ti predlogi prav tako prispevajo k izgradnji unije kapitalskih trgov (14), kar predstavlja njihovo dodatno dodano vrednost.

3.1.8 Ti predlogi pomenijo nov korak na poti k ponovni vzpostavitvi zaupanja v finančni sektor in banke, ki pa zagotovo ni zadnji. Odbor upa, da bodo tudi prihodnji koraki potekali v enakem duhu. To zlasti velja za vprašanja, o katerih se med drugim razpravlja (15) tudi v okviru dokončnega oblikovanja okvira Basel III (16), rezultati pa naj bi bili znani v razmeroma kratkem času. V vsakem primeru je pomembno, da se tveganje v sektorju zmanjša, ne da bi ukrepi nesorazmerno prizadeli evropski bančni sektor.

3.1.9 Prav tako se zdi pomembno upoštevati mednarodni kontekst, zlasti ker se je izkazalo, da so si neevropski partnerji nekatere dogovore v zvezi z mednarodno reformo finančnega sektorja razlagali drugače in/ali manj strogo. Obširnega programa reform, sprejetega po finančni krizi v okviru G20, se ne sme ogroziti, prav tako pa se ne sme dovoliti, da bi na svetovni ravni prišlo do prevelikih razlik ali razdrobljenosti na škodo ustanov s sedežem v EU.

3.1.10 Zelo pomembno je, da ti predlogi finančnemu sektorju in akterjem zagotovijo zadostno mero jasnosti in varnosti. Ustrezno nagrajen in raznolik sektor, ki deluje v poenotenem evropskem prostoru, mora imeti možnost, da se sooči tudi z drugimi izzivi, kot so tehnološki in digitalni napredek, nizke obrestne mere ter številni drugi problemi, ki so se pojavili po krizi, kot so slaba posojila (17) v nekaterih državah.

3.1.11 Na koncu Odbor ponavlja svoje že znano stališče, in sicer da je treba upoštevati in ustrezno urediti tudi bančne sisteme v senci. Da bi dosegli večjo finančno stabilnost, je treba tudi morebitna tveganja teh sistemov ustrezno spremljati in nadzorovati. Prav tako je treba za vse prisotne na finančnem trgu ustvariti enake pogoje.

3.2 Bonitetni okvir in z njim povezani predlagani ukrepi

3.2.1 Odbor je zadovoljen s pozornostjo, ki se namenja bonitetnemu okviru, kot tudi njegovemu nadaljnjemu razvoju in krepitvi z različnimi količniki in drugimi ukrepi, ki jih predvidevajo trenutni predlogi. Odbor jih je pripravljen podpreti, zlasti sedaj, ko so bili ustrezno niansirani in ko je zagotovljeno, da ne bodo po nepotrebnem ovirali financiranja gospodarstva.

3.2.2 Odbor pozdravlja dejstvo, da se v tem okolju več pozornosti namenja vlogi regulativnih in nadzornih organov, in pripravljenost, da sem jim omogočijo dodatne možnosti in da se zagotovi večja usklajenosti pravil in praks. To je pomembno ne le zato, da se odpravijo velike razlike pri obravnavi bank, temveč tudi z vidika širše uporabe načela sorazmernosti.

3.3 Okvir za reševanje

3.3.1 V skladu s svojimi predhodnimi mnenji je Odbor zadovoljen, da je v predloge vključena tudi problematika „prevelik, da bi propadel“. Uvedba skupne sposobnosti pokrivanja izgub za evropske globalne sistemsko pomembne institucije (GSPI) v okviru zahtev glede kapitala in kvalificiranih obveznosti s splošnim (18) in specifičnim delom (19) hkrati omogoča usklajen in po meri oblikovan pristop.

3.3.2 Vendar je treba iti še dlje. Kot že rečeno (20), je treba tudi v prihodnjih letih prednostno obravnavati teme, kot so uporaba celotnega sporazuma Basel III, Odbor za finančno stabilnost ter reševanje bank, ki so „prevelike, da bi propadle“, v skladu z mednarodnimi sporazumi (G-20). Krepitev stabilnosti in odpornosti finančnega sektorja mora ostati glavni cilj, kar bo preprečilo, da bi se za reševanje bank tudi v prihodnje morali zateči k uporabi javnih sredstev. Poleg treba je treba nadalje proučiti, kako zmanjšati visoko raven javnega dolga, ki je v rokah bank, da bi olajšali uporabo mehanizma za reševanje (21). To bi pripomoglo tudi k popolnemu uresničenju bančne unije (22).

3.3.3 Odbor še posebej pozdravlja predlog Komisije, v skladu s katerim bi v okviru uporabe režima za reševanje s sredstvi upnikov vzpostavili novo skupino sredstev, s čimer bi prispevali k večji usklajenosti razvrstitve upnikov in tako ustvarili enake pogoje za različne države članice (23).

3.4 Ukrepi za boljše financiranje realnega gospodarstva, zlasti malih in srednjih podjetij

3.4.1 Prav tako je zelo pozitivno to, da so se različni načrtovani ukrepi preučili z vidika vpliva, ki ga imajo na financiranje realnega gospodarstva, in da je bilo storjeno vse potrebno za izboljšanje posojilne zmožnosti bank.

3.4.2 Odbor še posebej pozdravlja dejstvo, da je bilo veliko pozornosti namenjene kreditiranju malih in srednjih podjetij, ki so in bodo ostala temelj evropskega gospodarstva. Tovrstna podjetja vlagajo in ustvarjajo delovna mesta.

3.4.3 To velja zlasti za krepitev in širitev faktorja za podporo malim in srednjim podjetjem. Odbor vztraja, da je treba preučiti, ali bi bilo faktor mogoče uporabljati še širše, v prid čim večjega števila posojil ter malih in srednjih podjetij. Odbor prav tako poziva Komisijo k dodatnim prizadevanjem za okrepitev gospodarstev držav članic, ki so zaradi finančne krize najbolj oslabljena.

3.4.4 Odbor prav tako meni, da so podobna prizadevanja potrebna v korist socialne ekonomije in akterjev, ki so dejavni na tem področju. Zlasti bi lahko oblikovali „faktor za podporo socialnim podjetjem“.

3.5 Nadaljnja izgradnja unije kapitalskih trgov

3.5.1 Čeprav ne gre za njihov najpomembnejši element, Odbor pozdravlja pozornost, ki jo predlogi namenjajo nadaljnji izgradnji unije kapitalskih trgov.

3.5.2 V skladu s svojimi predhodnimi mnenji (24) na tem področju Odbor meni, da mora zakonodajni in nadzorni okvir nuditi vse možnosti za razvoj močnih plati kapitalskih trgov in imeti pod nadzorom šibke, kot so nepotrebna ali prekomerna tveganja. Novi sistem mora biti odporen na negativne posledice morebitnih novih kriz. Za to je obenem potrebne več konvergence in sodelovanja na področju mikro- in makrobonitetnega nadzora, tako na evropski kot tudi na nacionalni ravni.

3.6 Sorazmernost in znižanje upravnih stroškov

3.6.1 Odbor ponovno poudarja, da je obstoj raznolikega bančnega okolja izjemno pomemben (25). To namreč ne koristi samo stabilnosti, ampak tudi omogoča, da se na najboljši možen način zadosti potrebam vseh, pa naj gre za varčevalce, investitorje, potrošnike ali podjetnike.

3.6.2 Odbor še posebej pozdravlja dejstvo, da je načelo sorazmernosti, ki ga je v preteklosti izpostavil kot največjo težavo za majhne banke in banke z nezapleteno lastniško strukturo (26), predmet določenega števila predlogov, ki so zajeti v sedanjih predlogih.

3.6.3 Odbor je mnenja, da se stanju teh bank namenja premalo pozornosti. Trenutni predlogi v nezadostni meri upoštevajo posebnosti in možnosti tovrstnih ustanov.

3.6.4 Namesto trenutnega razdrobljenega in omejenega pristopa je po mnenju Odbora nujno uvesti bolj strukturiran in poglobljen pristop k načelu sorazmernosti.

3.6.5 Rečeno konkretneje se načelo sorazmernosti ne bi smelo opirati zgolj na velikost zadevnih institucij, temveč upoštevati tudi naslednje vidike: i) posebnosti različnih poslovnih modelov, ii) različne institucionalne oblike teh bank in iii) specifične cilje, za katere si prizadevajo različne finančne institucije, dejavne na trgu.

3.6.6 Tem institucijam se ne sme naložiti pretiranih zahtev ali bremen. Po drugi strani je potrebna večja prožnost v zvezi z določenimi posebnimi vidiki, kot na primer pri obveznosti poročanja. Dodatne določbe za zmanjšanje njihovih upravnih bremen bi bilo treba skrbno proučiti.

3.6.7 Prav tako je treba za vse tovrstne ustanove, ne glede na njihovo pravno obliko, ustvariti enake pogoje.

3.6.8 Na splošno se Odbor zavzema za to, da bi se, skladno s predlaganimi načeli in pod pogojem, da imajo regulativni in nadzorni organi po potrebi možnost hitro in ustrezno ukrepati, načelo sorazmernosti uporabljalo čim širše, tako v smislu števila ustanov, ki bi se nanj lahko sklicevale, kot v smislu področij in zadev, kjer se uporablja.

4. Posebne ugotovitve

4.1 Glede na to, da je dejanska in zadovoljiva izvedba predlaganih ukrepov zelo pomembna, je nujno, da se finančnim ustanovam da na razpolago dovolj časa za izvajanje novih predpisov. Zato mora Evropski bančni organ kar se da hitro določiti tako tehnične kot izvedbene standarde, predvideno obdobje izvajanja pa lahko začne teči šele, ko ti organi zaključijo vse dejavnosti v zvezi z omenjeno ureditvijo.

4.2 Da bi se izognili morebitnim negativnim posledicam novega standarda MSRP 9 (27) za financiranje realnega gospodarstva in jih nevtralizirali, EESO predlaga hitro obravnavo prehodnih zakonodajnih ukrepov v zvezi s tem novim mednarodnim računovodskim standardom.

V Bruslju, 30. marca 2017 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Georges DASSIS

(1) V angleščini se uporablja izraz SME supporting factor.

(2) MSRP = mednarodni standard računovodskega poročanja.

(3) Pričujoče besedilo med drugim temelji na informacijah o teh predlogih (sporočilih za javnost in informativnem gradivu ipd.), ki jih je objavila Komisija.

(4) Glej postopek 2016/0360/COD, postopek 2016/0361/COD, postopek 2016/0362/COD in postopek 2016/0364/COD.

(5) Pri tem seveda ne gre za izčrpen seznam vseh ukrepov.

(6) Okrajšava angleške različice pojma liquidity ratio.

(7) Okrajšava angleške različice pojma net stable funding ratio.

(8) Trenutno bi ta ukrep veljal za 13 evropskih bančnih skupin.

(9) V angleščini se uporablja okrajšava G-SIIs za global systemically important institutions (v uredbi CRR se uporablja termin globalno sistemsko pomembne banke, GSPB) (v angleščini: G-SIBs, global systemically important banks).

(10) Okrajšava angleške različice pojma total loss absorption capacity.

(11) Okrajšava angleške različice pojma minimum requirement for eligible liabilities and own funds. V slovenskem jeziku govorimo o minimalnih zahtevah glede kapitala in kvalificiranih obveznostih.

(12) COM(2016) 855 final.

(13) UL C 177, 18.5.2016, str. 21.

(14) UL C 133, 14.4.2016, str. 17.

(15) Med drugim gre za dejavnosti v povezavi z operativnimi in kreditnimi tveganji, kot tudi za interne modele bank. Med druga odprta vprašanja okvira Basel spada vzpostavitev standardov z zvezi s tveganji državnih posojilojemalcev, čemur je tudi treba nameniti pozornost na mednarodni in evropski ravni.

(16) Znan tudi kot ukrepi Basel IV.

(17) UL C 133, 14.4.2016, str. 17.

(18) Znan tudi kot Pillar 1 MREL requirement.

(19) Znan tudi kot Pillar 2 MREL add-on requirement.

(20) UL C 451, 16.12.2014, str. 10.

(21) Glej tudi https://ec.europa.eu/epsc/publications/five-presidents-report-series/further-risk-reduction-banking-union_en.

(22) UL C 271, 19.9.2013, str. 8.

(23) Glej mnenje EESO ECO/429 Akcijski načrt za unijo kapitalskih trgov. Še neobjavljeno.

(24) UL C 133, 14.4 2016, str. 17.

(25) UL C 251, 31.7.2015, str. 7.

(26) UL C 251, 31.7.2015, str. 7.

(27) Uredba Komisije (EU) 2016/2067 z dne 22. novembra 2016 o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta glede Mednarodnega standarda računovodskega poročanja 9 (UL L 323, 29.11.2016, str. 1).