[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 13.2.2007

SEC(2007) 191 konč.

Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s členom 9(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Združenega kraljestva, 2006/2007–2011/2012

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Splošno ozadje

Pakt stabilnosti in rasti, ki je začel veljati 1. julija 1998, temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje razmer za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. Reforma Pakta iz leta 2005 je potrdila njegovo koristnost pri utrjevanju proračunske discipline, je pa poskusila okrepiti njegovo učinkovitost in gospodarsko podlago ter zavarovati dolgoročno vzdržnost javnih financ.

Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], ki je del Pakta stabilnosti in rasti, določa, da morajo države članice Svetu in Komisiji predložiti programe stabilnosti ali konvergenčne programe ter njihove letne dopolnitve (države članice, ki so že sprejele enotno valuto, predložijo programe stabilnosti ali njihove dopolnitve, države članice, ki je še niso sprejele, predložijo konvergenčne programe oziroma njihove dopolnitve). Prvi konvergenčni program Združenega kraljestva je bil predložen decembra 1998. V skladu z Uredbo je Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom podal mnenje 8. februarja 1999. V skladu z istim postopkom Komisija oceni dopolnitve programov stabilnosti in konvergenčnih programov, preuči jih prej navedeni odbor, po potrebi pa jih preuči še Svet.

Ozadje ocene dopolnitve programa

Komisija je preučila najnovejšo dopolnitev konvergenčnega programa Združenega kraljestva, predloženo 18. decembra 2006, in sprejela priporočilo za zadevno mnenje Sveta (glej okvir z glavnimi točkami ocene).

Kot ozadje za oceno proračunske strategije v novem konvergenčnem programu naslednji odstavki povzemajo:

1. gospodarsko in proračunsko uspešnost zadnjih desetih let,

2. stanje države pri korektivnem delu Pakta stabilnosti in rasti (postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem),

3. najnovejšo oceno stanja države pri preventivnem delu Pakta stabilnosti in rasti (povzetek mnenja Sveta o predhodni dopolnitvi konvergenčnega programa),

4. oceno Komisije o nacionalnem programu reform iz oktobra 2006.

Nedavna ekonomska in proračunska uspešnost

Gospodarska uspešnost Združenega kraljestva je bila v zadnjih desetih letih na visoki ravni, z razmeroma visokimi stopnjami rasti, nizko inflacijo ter prožnimi trgi dela, ki so uspešno prestali številne gospodarske krize. Ena od pomembnejših značilnosti je bila zlasti izboljšana stabilnost, skupaj z ublažitvijo nihanj proizvodnje in manjšim nihanjem inflacije. Močno rast proizvodnje je podprla predvsem povečana potrošnja gospodinjstev, katere posledica so bili razmeroma nizki prihranki gospodinjstev. Kljub izredni prožnosti trgov dela in kapitala ter proizvodnega trga kar zadeva večino ukrepov, so se nekatere pomanjkljivosti na strani ponudbe izkazale za zelo trdovratne. Razmeroma nizko produktivnost je do neke mere mogoče razložiti s sorazmerno visoko stopnjo zaposlenosti, čeprav sta verjetno imela pomembno vlogo tudi pomanjkanje srednje kvalificirane delovne sile in nezadostno vlaganje v infrastrukturo, npr. v promet. V primerjavi z občutno proračunsko konsolidacijo v prvem delu obdobja so se javne finance po letu 2001 znatno zmanjšale, kar je bilo delno načrtovano in je odražalo odločitev vlade, da se na nekatere od teh težav odzove s povečanjem odhodkov za javne storitve, ki niso bili v celoti financirani, delno pa je bilo posledica nepričakovanega upada prihodka.

Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Združeno kraljestvo

Svet je 24. januarja 2006 v skladu s členom 104(6) odločil, da ima Združeno kraljestvo čezmerni primanjkljaj in v skladu s členom 104(7) izdal priporočilo, da je ta čezmerni primanjkljaj treba zmanjšati do proračunskega leta 2006/2007 ter da morajo organi sprejeti učinkovite ukrepe do 24. julija 2006, tj. v roku šestih mesecev, kot je določeno v Paktu. Komisija je 20. septembra 2006 objavila sporočilo Svetu, v katerem je ocenila ukrepe, ki jih je sprejelo Združeno kraljestvo. Na podlagi podatkov, ki so bili takrat na voljo, je Komisija ocenila, da se zdi, da bo Združenemu kraljestvo vendarle uspelo zmanjšati čezmerni primanjkljaj, čeprav je tak izid spremljala precejšnja negotovost in se je zdelo, da bo za strukturno prilagoditev zmanjkalo priporočenega 0,5 odstotka BDP. Svet je 10. oktobra 2006 potrdil stališče Komisije in sklenil, da v danem trenutku niso potrebni nadaljnji ukrepi.

Ocena v mnenju Sveta o predhodnem programu

Svet je 14. marca 2006 sprejel mnenje o prejšnji dopolnitvi konvergenčnega programa, ki zajema obdobje od proračunskega leta 2005/2006 do proračunskega leta 2011/2012[2]. Po mnenju Sveta „je predvideni potek prilagoditve dovzeten za tveganja“, zato je z namenom obvladati tveganja za dolgoročno vzdržnost na podlagi člena 104(7) pozval Združeno kraljestvo, naj „zagotovi verodostojno in trajnostno zmanjšanje primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2006/2007 ter potem nadaljuje proračunsko konsolidacijo, zlasti z izvajanjem predvidenega zmanjšanja rasti odhodkov po letu 2007/2008“ ter naj „doseže srednjeročni cilj, ki bo zagotovil hiter napredek pri doseganju vzdržnosti in previden delež dolga precej pod 60 % BDP, preskrbel dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev referenčne vrednosti primanjkljaja v višini 3 % BDP, čemur se je Združeno kraljestvo dolžno izogibati, ter omogočil povečanje proračunskega manevrskega prostora, zlasti ob upoštevanju potreb po javnih naložbah“.

Ocena Komisije o nacionalnem programu reform iz oktobra 2006

Poročilo o izvajanju nacionalnega programa reform Združenega kraljestva, ki ga določa prenovljena lizbonska strategija za rast in delovna mesta, je bilo predloženo 16. oktobra 2006. Nacionalni program reform Združenega kraljestva kot ključne prednostne naloge opredeljuje: ohranjevanje proračunske vzdržnosti kljub demografskim izzivom; vzpostavitev podjetnega in prožnega poslovnega sektorja, ki spodbuja inovacije ter raziskave in razvoj; povečevanje priložnosti za pridobivanje znanja in spretnosti; inovativnejšo in prilagodljivejšo uporabo virov; ter zagotavljanje pravičnosti s pomočjo sodobne in prilagodljive socialne države.

Ocena Komisije tega programa (sprejeta kot del letnega poročila [3] o napredku iz decembra 2006) je pokazala, da Združeno kraljestvo dobro napreduje pri izvajanju nacionalnega programa reform. Na vseh področjih politike je opaziti znaten napredek, zlasti na mikroekonomskem področju ter na področju politike zaposlovanja. Na makroekonomskem področju so bili pripravljeni načrti za proračunsko konsolidacijo in pokojninsko reformo, vendar se še niso začeli izvajati. Združeno kraljestvo si je intenzivno prizadevalo za vključitev zainteresiranih strani.

Glede na ugotovljene močne in šibke točke se Združenemu kraljestvu priporoča, da sprejme ukrepe na področju osnovnih in srednjih kvalifikacij.

Okvir: glavne točke za oceno Kot določata člen 5(1) (za programe stabilnosti) in člen 9(1) (za konvergenčne programe) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97, ocena upošteva naslednje točke: ali so ekonomske predpostavke, na katerih temelji program, verjetne; srednjeročni proračunski cilj, ki ga je predložila država članica, in ali so prilagoditvene poti za njegovo dosego ustrezne; ali ukrepi, sprejeti in/ali predlagani za upoštevanje teh prilagoditvenih poti, zadoščajo za uresničitev srednjeročnega cilja v okviru konjunkturnega cikla; ali so pri oceni prilagoditvenih poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja prizadevanja za usklajevanje večja v času dobrih gospodarskih razmer, medtem ko so lahko prizadevanja v času slabih gospodarskih razmer manjša, in ali si za države članice euroobmočja in MDT II zadevna država članica prizadeva za letno izboljšanje svojega proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov, z 0,5 % BDP kot merilom za dosego srednjeročnega proračunskega cilja; izvajanje večjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoročne učinke na prihranek pri izdatkih (vključno s spodbujanjem potencialne rasti) in torej preverljiv učinek na dolgoročno vzdržnost javnih financ (pod pogojem, da se glede referenčne vrednosti 3 % BDP ohrani ustrezna varnostna meja in se pričakuje vrnitev proračunskega stanja v programskem obdobju na srednjeročni proračunski cilj), in sicer pri določanju prilagoditvenih poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja (za države članice, ki ga še niso dosegle) ali pri odobritvi začasnega odklona od srednjeročnega proračunskega cilja (za države članice, ki so ga dosegle), pri tem pa se nameni posebna pozornost pokojninskim reformam, ki uvajajo večstebrni sistem, ki vključuje obvezen, v celoti naložbeni pokojninski steber; ali so ekonomske politike zadevne države članice skladne s širšimi smernicami ekonomskih politik. Verjetnost makroekonomskih predpostavk programa se oceni glede na napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 in tudi z uporabo skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih rezultatov in ciklično prilagojenih saldov. Skladnost s širšimi smernicami ekonomskih politik se oceni na podlagi širših smernic ekonomskih politik na področju javnih financ, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Pri oceni se preučijo tudi: razvoj deleža dolga in obeti za dolgoročno vzdržnost javnih financ, ki jim je treba posvečati „zadostno pozornost pri nadzoru proračunskih stanj“ v skladu s poročilom Sveta z dne 20. marca 2005 o „Izboljšanju izvajanja Pakta stabilnosti in rasti“. Sporočilo Komisije z dne 12. oktobra 2006 določa pristop k oceni dolgoročne vzdržnosti javnih financ[4]; stopnja integracije z nacionalnim programom reform, ki ga predložijo države članice v skladu z lizbonsko strategijo za rast in delovna mesta. V spremni opombi Evropskemu svetu z dne 7. junija 2005 o širših smernicah ekonomskih politik za obdobje 2005–2008 je Svet Ecofin navedel, da morajo biti nacionalni programi reform skladni s programi stabilnosti in konvergenčnimi programi; skladnost s kodeksom ravnanja[5], ki med drugim določa skupno strukturo in vrsto razpredelnic s podatki za programe stabilnosti in konvergenčne programe. |

- Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s členom 9(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Združenega kraljestva, 2006/2007–2011/2012

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[6] in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

5. Svet je [27. februarja 2007] preučil dopolnitev konvergenčnega programa Združenega kraljestva, ki obravnava obdobje od proračunskega leta 2006/2007 do proračunskega leta 2011/2012[7].

6. Program vsebuje dva makroekonomska scenarija: osrednji scenarij in alternativni scenarij, pri katerem je rast trenda za četrtino odstotne točke nižja kot pri osrednjem scenariju. Napovedi glede javnih financ v dopolnitvi konvergenčnega programa temeljijo na tem drugem scenariju, ki se v tej oceni obravnava kot referenčni scenarij. Predvideva realno rast BDP v višini 2,75 % v letih 2006 in 2007, ki se bo v preostalem programskem obdobju v povprečju zmanjšala na 2,5 %. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov se zdi, da ta scenarij temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti. Napovedi glede inflacije, za katero se pričakuje, da se bo zmanjšala z 2,5 % v letu 2006 na 2 % po letu 2007, se glede na nedavno objavljene rezultate sicer kratkoročno zdijo nekoliko nizke, vendar uresničljive.

7. Za leto 2006/2007 je javnofinančni primanjkljaj v jesenski napovedi služb Komisije leta 2006 ocenjen na 3,0 % BDP. V sedanji dopolnitvi konvergenčnega programa je primanjkljaj za isto leto ocenjen na 2,8 % BDP, kar pomeni, da se bodo nedavni trendi močne rasti prihodkov in počasne rasti odhodkov ohranili v preostalih mesecih proračunskega leta.

8. Ključni cilji proračunske politike, opredeljeni v dopolnitvi konvergenčnega programa, so zagotoviti dolgoročno vzdržnost, pravičnost znotraj generacije in med generacijami ter s tem povezano podporo monetarni politiki, zlasti s pomočjo avtomatskih stabilizatorjev pri uravnavanju gospodarskih dejavnosti. Program predvideva zmanjšanje primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2006/2007 (2,8 %) in na 1,4 % BDP do konca projekcijskega obdobja leta 2011/2012. Pričakuje se, da bo primarni saldo, ocenjen na primanjkljaj v višini 0,6 % BDP v letu 2005/2006, do leta 2008/2009 spet v ravnovesju, do leta 2011/2012 pa naj bi nastal presežek v višini 0,7 % BDP. Prilagoditev proračuna v projekcijskem obdobju je enakomerno porazdeljena med prihodke in odhodke. V prvih dveh letih projekcijskega obdobja se pričakuje povečanje deleža prihodkov, delno zaradi diskrecijskih ukrepov, medtem ko se za obdobje po letu 2008/2009 načrtuje znatna prilagoditev na strani odhodkov kot posledica ublažitve trenutne rasti odhodkov. Načrtuje se, da se bodo javne naložbe, kakor so opredeljene v konvergenčnem programu[8], po letu 2006/2007 ustalile na 2,25 % BDP, tako da se bo po letu 2007/2008 primanjkljaj predvidoma v celoti uporabil za financiranje javnih naložb. Potek prilagoditve je na splošno skladen s potekom, ki je previden v dopolnitvi iz leta 2005, ob upoštevanju ugodnejših kratkoročnih makroekonomskih obetov.

9. Po izračunih na podlagi skupno dogovorjene metodologije naj bi se po napovedih strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) povečal z 2,5 % BDP v letu 2006/2007 na približno 1,25 % BDP v zadnjem letu programa 2011/2012. Ta prilagoditev bo občutnejša med leti 2006/2007 in 2008/2009, nato pa se bo upočasnila. Ta dopolnitev, enako kot dopolnitev iz leta 2005, količinsko ne opredeljuje srednjeročnega cilja za javnofinančni saldo. Program se sklicuje na proračunske cilje v okviru nacionalnih predpisov, ki določajo srednjeročno pot za ciklično prilagojeni primanjkljaj, ki je v skladu s stabilizacijo deleža dolga v razmerju do BDP na razmeroma nizki ravni, vendar predvideva varnostno rezervo glede praga javnofinančnega primanjkljaja v višini 3 % BDP le v določenih okoliščinah.

10. Tveganja za proračunske napovedi v programu se zdijo do leta 2007/2008 v glavnem uravnotežena, kasneje pa bi bili lahko proračunski rezultati slabši od pričakovanih v programu. Napovedano povečanje deleža davkov v razmerju do BDP delno temelji na razmeroma nestanovitnih dejavnikih, kot so dobički finančnega in naftnega sektorja. Vendar se zdi, da razmeroma dobre možnosti glede prihodkov podpira najnovejši gospodarski razvoj, vključno z visoko donosnostjo. Po letu 2008/2009 pa bo doseganje ciljnega primanjkljaja iz programa odvisno od izvajanja napovedane ublažitve rasti odhodkov in aktivnega spremljanja z namenom uveljavitve omejitev odhodkov. Organi Združenega kraljestva so sicer vnaprej napovedali zmanjšanje dodeljenih proračunskih sredstev za številne manjše vladne službe, vendar večji del zmanjšanja dohodkov po letu 2008/2009 še ni podprt s konkretnimi ukrepi, ampak je odvisen od potrditve v okviru celovitega pregleda porabe organov oblasti ( Comprehensive Spending Review ), ki je načrtovan za julij 2007 in bo vseboval trdne načrte v zvezi z odhodki do leta 2010/2011. Po sedanjih podatkih je aktivno spremljanje z namenom uveljavitve omejitev odhodkov uspešno.

11. Kot je predlagal Svet, se ob tej oceni tveganja proračunska naravnanost v programu zdi usklajena z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2006/2007. Vendar zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih le do približno leta 2009/2010, ko bodo napovedi odvisne od izida celovitega pregleda porabe. V letih, ki sledijo zmanjšanju čezmernega primanjkljaja je torej treba pospešiti v programu predviden ritem proračunske konsolidacije, zlasti proti koncu projekcijskega obdobja, ko kljub na splošno spodbudnim gospodarskim prizadevanjem nadaljnje znatne prilagoditve niso predvidene.

12. Delež bruto javnega dolga, ki je leta 2005/2006 znašal 42,1 % BDP, naj bi sicer ostal precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP, vendar naj bi se v projekcijskem obdobju predvidoma počasi zviševal in dosegel najvišjo stopnjo tik pod 44 % BDP v letu 2008/2009. Nato naj bi se delež ustalil in se proti koncu programskega obdobja začel zmanjševati.

13. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva v Združenem kraljestvu je blizu povprečja EU, pri čemer se pokojninski odhodki v povprečju povečujejo počasneje kot v ostalem delu EU, delno zato, ker so imele zasebne pokojninske sheme v preteklosti v Združenem kraljestvu veliko pomembnejšo vlogo kot v ostalih državah EU. Predlagane reforme pokojninskega sistema obravnavajo vprašanje možne nezadostne oskrbe v prihodnosti s krepitvijo spodbud za zasebno pokojninsko zavarovanje in izboljšanjem zagotavljanja javnih pokojnin, kar pa vpliva na nekoliko večje povečanje odhodkov za javne pokojnine, kot je bilo predhodno predvideno; reforma vključuje tudi načrtovan postopen dvig zakonsko določene starostne meje za upokojitev. Začetni proračunski položaj se je glede na leto 2005 sicer izboljšal, vendar še vedno predstavlja tveganje za vzdržnost javnih financ, tudi če se še ne upošteva dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva. Konsolidacija javnih financ s krepitvijo proračunskega položaja v večji meri, kot je predvidena v konvergenčnem programu, tako prispeva k zmanjšanju tveganj glede vzdržnosti javnih financ. Na splošno je Združeno kraljestvo izpostavljeno srednjemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ.

14. Konvergenčni program vsebuje kvalitativno oceno splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru srednjeročne davčne strategije. Poleg tega zagotavlja sistematske informacije glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov bistvenih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, proračunske napovedi pa natančno upoštevajo učinek na javne finance, ki ga imajo ukrepi, navedeni v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v konvergenčnem programu, se zdijo skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Oba programa zlasti predvidevata postopno izvajanje vladnih ciljev povečanja učinkovitosti ter razmerja med kakovostjo in ceno pri zagotavljanju javnih storitev, dolgoročne napovedi glede javnih financ pa vključujejo predvidene stroške pokojninske reforme.

15. Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008.

16. Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, vsebuje program nekatere pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov[9], ki so hujše kot v prejšnji dopolnitvi, saj je časovno obdobje za načrtovanje odhodkov krajše.

Splošni zaključek je, da se zdi program večinoma v skladu z zmanjšanjem preseženega primanjkljaja do roka, ki ga je določil Svet (proračunsko leto 2006/2007). Vendar po letu 2009/2010 nadaljnja znatna konsolidacija ni predvidena, doseganje proračunskih ciljev po letu 2007/2008 pa je odvisno od učinkovitega izvajanja načrtovanega omejevanja odhodkov.

Ob upoštevanju zgornje ocene se Združeno kraljestvo poziva, da nadaljuje s proračunsko konsolidacijo v programskem obdobju, zlasti z izvajanjem predvidenega zmanjšanja rasti odhodkov po letu 2007/2008, in da nadalje krepi svoj proračunski položaj ter na ta način obvlada tveganja za dolgoročno vzdržnost javnih financ.

Združeno kraljestvo se prav tako poziva, da upošteva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

2005/06 | 2006/07 | 2007/08 | 2008/09 | 2009/10 | 2010/11 | 2011/12 |

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Proračunsko leto v Združenem kraljestvu traja od aprila do marca.

[3] Sporočilo Komisije spomladanskemu zasedanju Evropskega sveta, „Izvajanje prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta – Leto uresničevanja“, 12.12.2006, COM(2006) 816.

[4] Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu „Dolgoročna vzdržnost javnih financ v EU“, 12.10.2006, COM(2006) 574 konč. in Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve pri Evropski komisiji (2006), „The long-term sustainability of public finances in the European Union“, European Economy št. 4/2006.

[5] „Posebnosti izvajanja Pakta stabilnosti in rasti ter smernice za obliko in vsebino programov stabilnosti in konvergence “, ki jih je 11. oktobra 2005 potrdil Svet Ecofin.

[6] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[7] Proračunsko leto v Združenem kraljestvu traja od aprila do marca.

[8] Opredelitev javnih naložb v konvergenčnem programu Združenega kraljestva, ki ni koncept ESR, zajema vse naložbe javnega sektorja (tj. javnih družb in javne uprave) ter vključuje tudi kapitalsko podporo za zasebni sektor, brez depreciacije.

[9] Manjkajo zlasti podatki o napovedih glede zaposlovanja, brezposelnosti, inflacije plač ter podrobna razčlenitev napovedi glede prihodkov in odhodkov na ravni javne uprave za obdobje po letu 2007/2008. V primerjavi z dopolnitvijo iz leta 2005 je časovno obdobje za razčlenitev prihodkov in odhodkov na ravni javne uprave krajše v tej dopolnitvi, ki je zadnja dopolnitev pred določitvijo novih podrobnih načrtov porabe v okviru celovitega pregleda porabe julija 2007.