Objava enotnega dokumenta iz člena 94(1)(d) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter sklic na objavo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju

(2019/C 235/08)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo, ki se lahko vloži v dveh mesecih od dneva te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Vera de Estenas“

PDO-ES-N1665

Datum vložitve vloge: 27. september 2013

1. Ime za registracijo

Vera de Estenas

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vina

Rdeče vino „Reserva“ in „Gran Reserva“

Rdeče vino „Reserva“

Videz: višnjevo rdeča barva z nežnimi odtenki, ki prehajajo med češnjevo in opečnato.

Vonj: sveže primarne arome, ki prehajajo od sadnih do sortnih arom. Zaznajo se lahko arome dobro zrelega grozdja in vanilje ter prijetne tople note.

Okus: sladek okus, širok v ustih, suh zaton.

Rdeče vino „Gran Reserva“

Videz: granatne barve z opečnatimi odtenki.

Vonj: po suhem in zelo zrelem jagodičju, sčasoma se lahko te arome razvijejo v dobro povezane začimbne in balzamične note. Zelo fin lesni vonj, vonj po vanilji in note žgane hrastovine.

Okus: strukturirana cvetica, izjemno poln okus po zelo zrelem sadju.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) (*1) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 15,83 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 140

Rdeče vino „Crianza“ in rdeče vino, starano v sodih („madurado en barrica“)

Rdeče vino „Crianza“: češnjevo rdeče barve. Dobro spojene sadne in začimbne note, arome sredozemske makije. Blag okus po sadju z sladkimi tanini prijetnega okusa.

Rdeče vino, starano v sodih: vijoličasti odtenki, sijoče in svetle barve. Dobre primarne arome rdečega sadja ter gozdne in lesne arome. Okus po začimbah in sadju.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) (*2) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12 Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 15,83 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 140

Vino rosé

Rdeče barve z jagodnimi barvnimi toni in vijoličastimi odtenki; bistro in sijoče. Zelo izrazit in saden vonj. Okus je zelo uravnotežen in spominja na sadje in cvetne arome.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) (*3) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12 Najnižja vsebnost skupnih kislin 6 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 14,17 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 190

Belo vino

Sijoče, slamnato rumene barve. Saden vonj. Izrazito saden in sladokusen okus.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) (*4) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12 Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 15,0 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 190

5. Enološki postopki

(a) Osnovni enološki postopki

Posebni enološki postopek

Pridelava rdečih vin „Crianza“, „Reserva“ in „Gran Reserva“, zorenih v sodih, se izvaja iz sort bobal, tempranillo, cabernet sauvignon ali merlot. Vina se pridelujejo v posodah z nadzorovano temperaturo, ki ne presega 28 °C. Vino zori v hrastovih sodih s prostornino od 225 do 300 litrov. Vino, ki se stara v sodih, ostane v njih manj kot šest mesecev, medtem ko vino „Crianza“ ostane v sodih najmanj šest mesecev, vino „Reserva“ najmanj 12 mesecev, vino „Gran Reserva“ pa najmanj 18 mesecev. Staranje teh vin se dokonča v steklenici, in sicer do preteka najkrajšega zakonsko določenega obdobja.

Bela vina sorte chardonnay fermentirajo v novih hrastovih sodih s prostornino od 225 do 300 litrov.

Vina rosé se proizvajajo večinoma iz rdeče sorte vinske trte bobal. Pridelujejo se v posodah iz nerjavnega jekla pri temperaturi, ki ne presega 22 °C.

Določen je največ 70-odstotni donos.

Pridelovalni postopki

Sorta bobal se goji s tradicionalnim obrezovanjem v kotlasto obliko. Druge sorte se zasadijo v obliki špalirja. Z nadzorom nad postopkom zorenja, vsebnostjo sladkorja, pH-vrednostjo in kislinami se določi najprimernejši dan trgatve za vrsto vina, ki se bo pridelala iz grozdja.

(b) Največji donosi

Rdeče sorte vinske trte:

7 950 kilogramov grozdja na hektar

Rdeče sorte vinske trte:

55,65 hektolitra na hektar

Bele sorte vinske trte:

8 700 kilogramov grozdja na hektar

Bele sorte vinske trte:

60,90 hektolitra na hektar

6. Razmejeno območje

Razmejeno območje leži na ozemlju občine Utiel (Valencija) in je razdeljeno tako: parcele 101, 104, 141, 143, 144, 146, 147, 148 in 149 poligona 37 ter parcele 195, 196, 197, 204, 205, 206a1 in a2, b, d, e, f in g, 207, 208, 337 a, b in d, 218, 220 in 534 poligona 38.

7. Glavne sorte vinske trte

CABERNET SAUVIGNON

BOBAL

TEMPRANILLO

MERLOT

CHARDONNAY

8. Opis povezave

Naravni in človeški dejavniki

„Vera de Estenas“ je zemljepisno ime razmejenega geografskega območja. To območje se razprostira vzdolž položnega pobočja, ki se spušča od gorovja Sierra de Juan Navarro do ravnine reke Magro ob hudourniku Estenas, po katerem je poimenovano razmejeno območje. Ta teče ob vinogradniškem gospodarstvu, usmerja vode iz severnih gora gorovja Utiel proti reki Magro in tvori naravno mejo te občine, ki leži v pokrajini Valencija.

Na razmejenem geografskem območju se podtalnica nahaja blizu površja; poleg tega je povprečna količina padavin 430 mm, kar ustreza povprečno 52 dnem dežja. Povprečno število ur sonca je 2 600, kar ustreza povprečno 60 dnem, nebo pa je jasno približno 130 dni na leto.

Geološko ležijo vinogradi vinogradniškega gospodarstva pretežno na tleh iz miocena, v manjšem obsegu pa iz kvartarja. Na območju prevladuje profil rjavih apnenčastih tal, pri čemer je povprečni skupni delež apnenca 38 %, aktivnega apna pa 14 %. Zaradi slabe povprečne prevodnosti tal ni težav s slanostjo. Vsebnost organskih snovi znaša povprečno 1,5 %, kar je nižje od sosednjih območij, vrednost pH tal na tem območju pa presega 8,5.

Omeniti je treba tudi, da 2 hektara razmejenega območja prekriva gozd, ki uravnava vlago ter blaži vpliv vetrov in temperature.

Nazadnje, ena od značilnosti vinogradov tega območja je njihova usmerjenost. Zaradi orografskih značilnosti območja je izbira usmerjenosti nasadov vinske trte in sistema njihove zasaditve odvisna zlasti od oblike parcel, pobočja, razpoložljivosti vode in smeri prevladujočih vetrov, pri tem pa se vedno išče optimalna osončenost.

Opis vina

Vina tega območja so odvisna od posebnih značilnosti lokalnih tal, reliefa in podnebja ter zlasti od podtalnice, ki je zelo blizu površja. Ta vina imajo precejšen delež alkohola, intenzivne in sijoče barve, primarne arome svežega sadja, ki se v vinu ohranijo več let, strukturiran in harmoničen okus, cvetico, ki je njihov skupni imenovalec, pa je mogoče zaznati v vsakem letniku. So dobro strukturirana in primerna za zorenje v sodih ter nato v steklenicah, poleg tega imajo žametaste, neagresivne tanine ter visok kazalnik skupnih polifenolov v rdečih vinih, vsebnost skupnih kislin, izražena kot vinska kislina, pa znaša 5–6 g/l.

Povezava

Posebne orografske značilnosti razmejenega območja, ki jih zaznamujejo bližina reke Magro na jugu, gorovje Sierra del Negrete na severu in hudournik Estenas vzdolž območja, ki so tudi naravne ovire, posebno podnebje, opisana vrsta tal, gozdna površina v njegovem osrednjem delu ter njegov položaj nad podtalnico, ki se nahaja nekaj metrov pod površjem, omogočajo optimalno zorenje grozdja, visoko vsebnost sladkorjev in dobro vsebnost kislin. Večja vlaga na območju pridelovanja vinske trte kot na sosednjih območjih je za to odločilen dejavnik, ki preprečuje prepozno zorenje, zlasti med najbolj suhimi meseci leta, zaradi česar se lahko pridelajo vina zelo intenzivnih barv, z velikim deležem taninov in polifenolov ter precejšnim deležem alkohola in uravnoteženimi kislinami. Za pridelavo teh vin je odločilen vpliv podtalnice in posebnih orografskih značilnosti območja na vinograde.

Zaradi skupnih kislin, izraženih kot vinska kislina, ki znaša med 5 in 6 g/l, imajo vina zelo uravnotežen okus; kisline nastanejo zaradi vpliva podtalnice na razmejenem območju, ki zmanjšuje temperaturne razlike med dnevom in nočjo, zato so spremembe manj nenadne kot v preostalem delu regije in vlaga večja kot na sosednjih območjih, kar spodbuja dobro ozelenitev z bujnim listjem, ki se ohrani še po trgatvi. Na zorenje grozdja vpliva tudi gozd v osrednjem delu območja, saj poleti ohranja svežino, zato grozdje zori počasi, kar daje vinom zelo uravnotežene kisline, pozimi in spomladi pa tudi ščiti bližnje vinograde, saj preprečuje pozne zmrzali.

Na naravo vin odločilno vpliva tudi bližina reke Magro na jugu kmetijskega gospodarstva, ki blaži temperature in vlago na ravnini. Enako velja za sever, kjer gorovje Sierra del Negrete pozimi in spomladi deluje kot branik pred mrzlimi severnimi vetrovi. Še en pomemben dejavnik je hudournik Estenas, ob katerem se prideluje vinska trta ter ki odvaja vodo iz severnih gora gorovja Utiel in jo usmerja proti reki Magro. Tla z vrhnjo plastjo iz apnenca prav tako prispevajo k večji vlagi od tiste v preostali regiji, kjer prevladujejo tla, ki so se razvila na neutrjenih materialih. Zato je pH-vrednost na razmejenem območju 8,5, medtem ko je na okoliških območjih med približno 8,2 in 8,3. Ta visoka pH-vrednost je predvsem posledica velikih količin kalcijevega karbonata ter spodbuja absorpcijo fosfatov, kalija, kalcija in magnezija pri vinskih trtah.

Vsebnost apnenca v tleh tako ne ustreza njegovi vsebnosti v preostali regiji, kjer je v povprečju 25-odstotna, medtem ko je v tleh na razmejenem območju skupni delež apnenca 38-odstoten, delež aktivnega apna pa 14-odstoten. Poleg tega imajo tla območja v primerjavi s preostalo regijo in okoliškimi območji tudi višje vsebnosti fosforja in kalija (čeprav se lahko med parcelami razlikujejo), ki so med 30 in 50 ppm za fosfor ter med 0,35 in 0,55 mEq/l za kalij.

Vsi ti dejavniki skratka prispevajo, da vina iz tega vinograda zaznamujejo intenzivna sijoča barva, primarne arome svežega sadja, jasna struktura in lepo skladen okus.

Poleg tega so najizrazitejše razlike med vini „Vera de Estenas“ in vini, pridelanimi v okolici in zajetimi v ZOP Utiel-Requena, zlasti za starana rdeča vina:

Parameter ZOP Utiel-Requena Vera de Estenas Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10,5 12,5 Najvišja vsebnost skupnega sladkorja (v g/l) 9 4 Najnižja vsebnost skupnih kislin (v g/l) 3,5 5 Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v g/l) 1,2 0,95 Najvišja vsebnost žveplovega dioksida (v mg/l) 150 140 Najmanjša intenzivnost barve 10 UA/cm Najnižji indeks skupnih polifenolov (IPT) 55 Največji donos (v kg/ha) 7 500 –10 500 7 850 Največji donos pri stiskanju (v %) 74 70

Nazadnje je treba pojasniti, da je „Compañía Vinícola del Campo de Requena, SL“ vložila predlog za vpis v zemljiško knjigo, čeprav za zdaj na razmejenem območju obstaja le ena klet. To podjetje je bilo ustanovljeno prav za združitev skupine lastnikov vinogradov na razmejenem območju, da bi zahtevali ZOP. Klet sicer ni 100-odstotna lastnica parcel na razmejenem geografskem območju, saj oštevilčeni parceli 144 in 147 poligona 37 ter oštevilčene parcele 197, 204, 207, 208, 218 in 220 poligona 38 pripadajo drugim lastnikom vinogradov, ki pa jim je bila dana možnost, da so se izrekli. K temu je treba dodati tudi, da čeprav ima klet v lasti druge parcele, ki mejijo na razmejeno območje, slednje niso bile vključene v območje, ker nimajo potrebnih talnih in podnebnih razmer.

Čeprav za zdaj obstaja le eno vinarsko gospodarstvo, se ji bodo torej v prihodnosti morda pridružila še druga, ki bodo lahko uporabljala ZOP, če bodo upoštevala specifikacijo proizvoda.

9. Bistveni dodatni pogoji

Jih ni.

Sklic na objavo specifikacije

http://www.agroambient.gva.es/documents/163228750/163232588/PC+VERA+DE+ESTENAS-GRABADA.pdf/d0d9334c-f314-407f-82e2-15d935a0f9e5

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

(*1) Vrednost največjega deleža skupnega alkohola je znotraj zakonskih omejitev iz zadevne zakonodaje EU.

(*2) Vrednost največjega deleža skupnega alkohola je znotraj zakonskih omejitev iz zadevne zakonodaje EU.

(*3) Vrednost največjega deleža skupnega alkohola je znotraj zakonskih omejitev iz zadevne zakonodaje EU.

(*4) Vrednost največjega deleža skupnega alkohola je znotraj zakonskih omejitev iz zadevne zakonodaje EU.