[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 15.5.2009

COM(2009) 229 konč.

2009/0066 (CNS)

Predlog

Sklep Sveta in predstavnikov vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta,

o sklenitvi sporazuma o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike na eni strani, Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, Islandijo na tretji strani in Kraljevino Norveško na četrti strani ter o sklenitvi pomožnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani, Islandijo na drugi strani in Kraljevino Norveško na tretji strani glede uporabe sporazuma o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike na eni strani, Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, Islandijo na tretji strani in Kraljevino Norveško na četrti strani

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Ozadje predloga |

Razlogi za predlog in njegovi cilji Sporazum o zračnem prometu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenimi državami Amerike (ZDA) na drugi, ki je bil podpisan 25. in 30. aprila 2007 („sporazum o zračnem prometu med EU in ZDA“) je začel veljati 30. marca 2008. Člen 18(5) sporazuma o zračnem prometu med EU in ZDA potrjuje cilj obeh pogodbenic, da se „čim bolj povečajo koristi za potrošnike, letalske družbe, delovno silo in skupnosti na obeh straneh Atlantika, tako da se ta sporazum razširi na tretje države“. V členu 18(5) sporazuma o zračnem prometu med EU in ZDA se nato skupni odbor, ustanovljen na podlagi člena 18(1) sporazuma, zaprosi, naj „oblikuje predlog za pogoje in postopke, ki bi jih morale tretje države izpolniti za pristop k temu sporazumu“. Norveška in Islandija sta leta 2007 uradno zaprosili za pristop k sporazumu o zračnem prometu med EU in ZDA. V skladu s členom 18(5) sporazuma o zračnem prometu med EU in ZDA je skupni odbor na seji z dne 26. februarja 2009 oblikoval predlog za pristop Islandije in Norveške k sporazumu o zračnem prometu med EU in ZDA, sestavljen iz štiristranskega „sporazuma v obliki spremnih pisem“ ter pomožnega sporazuma za notranje ureditve med Skupnostjo, Norveško in Islandijo. Ker sta Norveška in Islandija del skupnega evropskega zračnega prostora, bodo ti sporazumi zagotovili skladen zakonodajni okvir za lete med ZDA in enotnim letalskim trgom v EU, vključno z Islandijo in Norveško. Tako se bodo dosegle tržne koristi za letalske družbe in potrošnike v EU, zlasti pa se bo zagotovila skladnost sporazuma o zračnem prometu med EU in ZDA s skupno skandinavsko politiko zračnega prometa. Hkrati predlog zagotavlja ohranitev dvostranskega značaja sporazuma o zračnem prometu med EU in ZDA. Islandija in Norveška bosta zavezani pogajanjem na drugi stopnji v okviru sporazuma o zračnem prometu z ZDA. |

Splošno ozadje Sporazum o zračnem prometu med EU in ZDA je odstranil vse komercialne ovire za lete med katero koli točko v EU in katero koli točko v ZDA. Poleg tega so ZDA letalskim prevoznikom iz EU priznale t. i. pravice sedme svoboščine, da lahko opravljajo prevoze med ZDA in državami, ki niso članice EU, a so v skupnem evropskem zračnem prostoru (ECAA), kot sta Norveška in Islandija. Vendar ECAA nima zunanjih razsežnosti. Zato letalski prevozniki iz EU zdaj nimajo pravice do opravljanja zračnih prevozov med Norveško in Islandijo ter tretjimi državami. Prav tako tudi norveški in islandski letalski prevozniki nimajo pravice do opravljanja letalskih prevozov med EU in ZDA. Sporazum o zračnem prometu med EU in ZDA je za vse letalske prevoznike Skupnosti ustvaril enotne pogoje za dostop do trga in vzpostavil nove ureditve za regulativno sodelovanje med Evropsko skupnostjo in ZDA na področjih, ki so bistvena za varno, zaščiteno in učinkovito opravljanje čezatlantskega letalskega prevoza. Norveška in Islandija sta na področju letalske politike sprejela celotni pravni red Skupnosti. Zato bo vključitev obeh držav v področje uporabe sporazuma o zračnem prometu med EU in ZDA zagotovila, da vsi evropski letalski prevozniki, ki uporabljajo pravni red Skupnosti, opravljajo čezatlantske letalske prevoze v usklajenem okviru. Pristop Islandije in Norveške k sporazumu o zračnem prometu med EU in ZDA bi bil lahko precedens za pristop Islandije in Norveške k drugim letalskim sporazumom Skupnosti (kot je npr. evro-sredozemski letalski sporazum z Marokom). |

Sedanje določbe na področju, na katerega se nanaša predlog Določbe sporazuma v obliki spremnih pisem smiselno razširjajo področje uporabe sporazuma o zračnem prometu med EU in ZDA na Norveško in Islandijo. Določbe pomožnega sporazuma temeljijo na Sklepu Sveta z dne 25. aprila 2007 o podpisu in začasni uporabi sporazuma o zračnem prometu med EU in ZDA (2007/339/ES). |

Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Cilj razširitve sporazuma o zračnem prometu med EU in ZDA na tretje države je v njem izrecno predviden. Sporazum v obliki spremnih pisem bo vzpostavil potrebno povezavo med sporazumom o zračnem prometu med EU in ZDA ter sporazumom o skupnem evropskem zračnem prostoru. Ne bo vzpostavil zunanje razsežnosti sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru. Skladen je s splošno politiko EU do Islandije in Norveške. |

2. Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi in ocena učinka |

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi |

Posvetovalne metode, glavni obravnavani sektorji in splošne značilnosti vprašanih O pristopu Islandije in Norveške k sporazumu o zračnem prometu med EU in ZDA se je razpravljalo na več sejah skupnega odbora, ustanovljenega na podlagi sporazuma o zračnem prometu med EU in ZDA, ter na uradnih tehničnih sestankih z državami članicami. Vse te seje so bile pripravljene na sejah posvetovalnega foruma industrije s predstavniki letalskih prevoznikov, letališč in delavskih organizacij. |

Povzetek odgovorov in njihovo upoštevanje O vprašanju pristopa Islandije in Norveške k sporazumu o zračnem prevozu med EU in ZDA se je razpravljalo na štirih sestankih posvetovalnega foruma industrije, na katerih so se podrobno preučili vsi elementi pristopa. Vse pripombe držav članic in zainteresiranih strani so se skrbno upoštevale pri pripravi stališča Skupnosti za sejo skupnega odbora dne 26. februarja 2009. |

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj |

Zunanje izvedensko mnenje ni bilo potrebno. |

Ocena učinka Sporazum razširja področje uporabe sporazuma o zračnem prevozu med EU in ZDA na Islandijo in Norveško. Tako bodo letalski prevozniki iz EU dobili priložnost, da uveljavijo pravice, ki jih ZDA od 30. marca 2008 dalje priznava za opravljanje potniških letalskih prevozov med ZDA in Islandijo ali Norveško. |

3. Pravni elementi predloga |

Povzetek predlaganih ukrepov Predlog sestavljata dva elementa: – Štiristranski „sporazum v obliki spremnih pisem“ smiselno razširja področje uporabe sporazuma o zračnem prometu med EU in ZDA na vse štiri pogodbenice. – Pomožni sporazum zagotavlja ohranitev dvostranskega značaja sporazuma o zračnem prometu med EU in ZDA. Komisija bo zastopala Norveško in Islandijo v skupnem odboru na vseh področjih, ki niso v izključni pristojnosti držav članic. Vzpostavijo se pravila za izmenjavo informacij, sodelovanje v pogajanjih na drugi stopnji in zastopanje v postopkih arbitraže. |

Pravna podlaga Člen 80(2) v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe. |

Načelo subsidiarnosti Načelo subsidiarnosti se uporablja, če predlog ni v izključni pristojnosti Skupnosti. |

Države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev predloga iz naslednjih razlogov: |

Sporazum o zračnem prometu med EU in ZDA je vzpostavil novo ureditev na ravni Skupnosti, ki ureja opravljanje čezatlantskega zračnega prevoza, ki je nadomestil prejšnje ureditve, dogovorjene s posameznimi državami članicami. Pristop tretjih držav k sporazumu o zračnem prometu med EU in ZDA se lahko doseže samo na ravni Skupnosti. |

Predlog je zato v skladu z načelom subsidiarnosti. |

Načelo sorazmernosti Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov. |

Predlog ne bo vplival na regulativni okvir skupnega evropskega zračnega prostora. Predlog ne bo spremenil sporazuma o zračnem prometu med EU in ZDA. Predlog je omejen na zagotavljanje usklajenosti med skupnim evropskim letalskim trgom in regulativnim okvirom za čezatlantske letalske prevoze, ki ga vzpostavlja sporazum o zračnem prometu med EU in ZDA. Predlog ne pomeni nobenih novih obveznosti za letalske organe EU ali industrijo EU. Ustvarja nove pravice za letalske prevoznike iz EU in omogoča popolno usklajenost sporazuma o zračnem prometu med EU in ZDA s skupno skandinavsko politiko zračnega prometa. Izbira instrumentov |

Druga sredstva ne bi bila primerna iz naslednjih razlogov: Štiristranski sporazum v obliki spremnih pisem in pomožni sporazum sta najučinkovitejša instrumenta za zagotovitev popolne razširitve sporazuma o zračnem prometu med EU in ZDA na Islandijo in Norveško ter dvostranskega značaja sporazuma o zračnem prometu med EU in ZDA. Večstranski sporazum, ki bi nadomestil sporazum o zračnem prevozu med EU in ZDA, bi povzročil, da bi postala EU le ena od udeleženih strani v štiristranskem sporazumu, medtem ko predlagana sporazuma ohranjata dvostranski odnos med ZDA na eni strani in Evropo na drugi. Vzporedni dvostranski sporazumi med (1) Islandijo in ZDA, (2) Norveško in ZDA, (3) Islandijo in Evropsko skupnostjo ter (4) Norveško in Evropsko skupnostjo bi pomenili nepotrebno dodatno zapletenost in ne bi zagotavljali popolne usklajenosti regulativnega okvira za čezatlantske lete. |

4. Proračunske posledice |

Predlog ne vpliva na proračun Skupnosti. |

2009/0066 (CNS)

Predlog

Sklep Sveta in predstavnikov vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta,

o sklenitvi sporazuma o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike na eni strani, Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, Islandijo na tretji strani in Kraljevino Norveško na četrti strani ter o sklenitvi pomožnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani, Islandijo na drugi strani in Kraljevino Norveško na tretji strani glede uporabe sporazuma o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike na eni strani, Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, Islandijo na tretji strani in Kraljevino Norveško na četrti strani

SVET EVROPSKE UNIJE IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA, SO –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 80(2) Pogodbe v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Komisija je v imenu Skupnosti in držav članic po pogajanjih sklenila sporazum o zračnem prometu z Združenimi državami Amerike, Islandijo in Kraljevino Norveško (v nadaljnjem besedilu: sporazum) ter pomožni sporazum z Islandijo in Kraljevino Norveško o uporabi navedenega sporazuma (v nadaljnjem besedilu: pomožni sporazum);

(2) Sporazum je bil podpisan dne …..;

(3) Pomožni sporazum je bil podpisan dne …..;

(4) Sporazum in pomožni sporazum morajo odobriti Skupnost in države članice –

SKLENILI:

Člen 1 (Odobritev)

1. Sporazum o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike na eni strani, Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, Islandijo na tretji strani in Kraljevino Norveško na četrti strani (v nadaljnjem besedilu: sporazum) se odobri v imenu Skupnosti. Besedilo sporazuma je priloženo temu sklepu.

2. Pomožni sporazum med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani, Islandijo na drugi strani in Kraljevino Norveško na tretji strani glede uporabe sporazuma o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike na eni strani, Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, Islandijo na tretji strani in Kraljevino Norveško na četrti strani (v nadaljnjem besedilu: pomožni sporazum) se odobri v imenu Skupnosti. Besedilo sporazuma je priloženo temu sklepu.

3. Po koncu svojih notranjih postopkov za začetek veljavnosti sporazuma vsaka država članica pošlje sekretariatu Sveta diplomatske note iz člena 6 sporazuma in člena 9 pomožnega sporazuma.

4. Predsednik Sveta se s tem pooblasti za imenovanje osebe, pooblaščene, da Združenim državam Amerike, Islandiji in Kraljevini Norveški pošlje diplomatske note iz člena 6 sporazuma.

5. Predsednik Sveta se s tem pooblasti za imenovanje osebe, pooblaščene, da v imenu Skupnosti in držav članic Islandiji in Kraljevini Norveški pošlje diplomatske note iz člena 6 sporazuma ter člena 9 pomožnega sporazuma.

Člen 2 (Prenehanje veljavnosti)

1. Sklep o prenehanju veljavnosti sporazuma in obvestilo o tem Združenim državam Amerike, Islandiji in Kraljevini Norveški v skladu s členom 3 sporazuma ter sklep o preklicu takega obvestila v imenu Skupnosti in držav članic soglasno sprejme Svet na predlog Komisije.

2. Sklep o prenehanju veljavnosti pomožnega sporazuma in obvestilo o tem Islandiji in Kraljevini Norveški v skladu s členom 7 pomožnega sporazuma ter sklep o preklicu takega obvestila v imenu Skupnosti in držav članic soglasno sprejme Svet na predlog Komisije.

V Bruslju, […]

Za Svet

Predsednik

[…]

Dodatek 1

SPORAZUM O ZRAČNEM PROMETU

Združene države Amerike (v nadaljnjem besedilu: Združene države) na eni strani ter

Evropska skupnost in njene države članice na drugi strani,

Islandija na tretji strani ter

Kraljevina Norveška (v nadaljnjem besedilu: Norveška) na četrti strani;

v želji, da bi spodbujale mednarodni letalski sistem na podlagi konkurence med letalskimi prevozniki na trgu s čim manjšim državnim vplivom in predpisi;

v želji, da bi omogočile širitev mednarodnih možnosti za zračni promet, tudi z razvojem omrežij zračnega prevoza za izpolnjevanje potreb potnikov in naročnikov prevoza po primernih storitvah zračnega prevoza;

v želji, da bi omogočile letalskim prevoznikom, da ponudijo potujoči javnosti in naročnikom prevozov konkurenčne cene in storitve na odprtih trgih;

v želji, da bi imeli vsi sektorji letalske industrije, vključno z delavci letalskih prevoznikov, koristi od liberaliziranega sporazuma;

v želji, da bi zagotovile najvišjo stopnjo varnosti in zaščite v mednarodnem zračnem prometu, ter s potrditvijo zaskrbljenosti nad dejanji ali grožnjami, usmerjenimi proti varnosti letal, ki ogrožajo varnost oseb ali premoženja, škodljivo vplivajo na delovanje zračnega prevoza in spodkopavajo zaupanje javnosti v varnost civilnega letalstva;

ob upoštevanju Konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu, ki je bila na voljo za podpis v Chicagu 7. decembra 1944;

ob spoznanju, da lahko vladne subvencije škodljivo vplivajo na konkurenco med letalskimi prevozniki in ogrozijo osnovne cilje tega sporazuma;

ob potrditvi pomena varstva okolja pri razvoju in izvajanju mednarodne letalske politike;

ob upoštevanju pomena varstva potrošnikov, vključno z varstvom, ki ga zagotavlja Konvencija o poenotenju nekaterih pravil za mednarodni letalski prevoz, sklenjena v Montrealu 28. maja 1999;

z namenom odprtja dostopa do trgov in doseganja čim večjih koristi za potrošnike, letalske prevoznike, delovno silo in skupnosti na obeh straneh Atlantika na podlagi sedanjih sporazumov;

ob priznavanju pomena izboljšanja dostopa svojih letalskih prevoznikov do globalnih kapitalskih trgov, tako da se krepi konkurenca in spodbujajo cilji tega sporazuma;

z namenom vzpostavitve precedensa globalnega pomena za spodbujanje koristi liberalizacije v tem ključnem gospodarskem sektorju;

so se dogovorile:

Člen 1

Opredelitev

„Pogodbenica“ pomeni Združene države, Evropsko skupnost in njene države članice, Islandijo ali Norveško.

Člen 2

Uporaba prilog I in II

Določbe sporazuma o zračnem prometu, sklenjenega med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami ter Združenimi državami Amerike 25. in 30. aprila 2007 (v nadaljnjem besedilu: sporazum o zračnem prometu) ter priloženega v Prilogi I, se uporabljajo za vse pogodbenice tega sporazuma v skladu s Prilogo II. Določbe sporazuma o zračnem prometu veljajo za Islandijo in Norveško, kot da bi bili državi članici Evropske skupnosti, zato imata Islandija in Norveška vse pravice in obveznosti držav članic v skladu z navedenim sporazumom. Prilogi I in II sta sestavna dela tega sporazuma.

Člen 3

Prenehanje veljavnosti

1. Tako Združene države kot Evropska skupnost in njene države članice lahko kadarkoli po diplomatski poti pisno obvestijo ostale tri pogodbenice o svoji odločitvi, da prekinejo ta sporazum ali njegovo začasno uporabo na podlagi člena 5. Kopijo obvestila je treba hkrati poslati Mednarodni organizaciji civilnega letalstva. Ta sporazum ali začasna uporaba tega sporazuma preneha veljati opolnoči po greenwiškem času na koncu prometne sezone Mednarodnega združenja letalskih prevoznikov (IATA) eno leto po datumu pisnega obvestila o prenehanju, razen če vse pogodbenice pred potekom tega roka obvestila sporazumno ne umaknejo.

2. Islandija ali Norveška lahko kadarkoli po diplomatski poti pisno obvestita ostale pogodbenice o svoji odločitvi, da prekineta ta sporazum ali njegovo začasno uporabo na podlagi člena 5. Kopijo obvestila je treba hkrati poslati Mednarodni organizaciji civilnega letalstva. Takšen umik ali prekinitev začasne uporabe začne veljati opolnoči po greenwiškem času na koncu prometne sezone Mednarodnega združenja letalskih prevoznikov (IATA) eno leto po datumu pisnega obvestila o prenehanju, razen če pred potekom tega roka pogodbenica, ki je poslala obvestilo, Združene države ter Evropska skupnost in njene države članice obvestila sporazumno ne umaknejo.

3. Tako Združene države kot Evropska skupnost in njene države članice lahko kadarkoli po diplomatski poti pisno obvestijo Islandijo ali Norveško o svoji odločitvi, da prekinejo ta sporazum ali njegovo začasno uporabo v zvezi z Islandijo ali Norveško. Kopijo obvestila je treba hkrati poslati ostalima dvema pogodbenicama in Mednarodni organizaciji civilnega letalstva. Prekinitev sporazuma ali njegove začasne uporabe v zvezi z Islandijo ali Norveško začne veljati opolnoči po greenwiškem času na koncu prometne sezone Mednarodnega združenja letalskih prevoznikov (IATA) eno leto po datumu pisnega obvestila o prenehanju, razen če pred potekom tega roka Združene države, Evropska skupnost in njene države članice ter pogodbenica, ki je prejela obvestilo, obvestila sporazumno ne umaknejo.

4. Za namene diplomatskih not, navedenih v tem členu, se diplomatske note iz ali v Evropsko skupnost in njene države članice pošiljajo v Evropsko skupnost ali iz nje, odvisno od posameznega primera.

5. Ne glede na katero koli drugo določbo tega člena se ta sporazum takoj prekine, če se prekine sporazum o zračnem prometu.

Člen 4

Registracija pri ICAO

Ta sporazum in vse njegove spremembe se registrirajo pri Mednarodni organizaciji civilnega letalstva.

Člen 5

Začasna uporaba

Do začetka veljavnosti v skladu s členom 6 se ta sporazum začasno uporablja od prvega dne v mesecu, ki sledi dnevu zadnje note, s katero vsaka od pogodbenic obvesti ostale pogodbenice o tem, da je končala vse postopke, potrebne za začasno uporabo tega sporazuma. Če se sporazum o zračnem prometu prekine v skladu s členom 23 navedenega sporazuma ali če njegova začasna uporaba preneha veljati v skladu s členom 25 navedenega sporazuma, hkrati preneha veljati začasna uporaba tega sporazuma.

Člen 6

Začetek veljavnosti

Ta sporazum začne veljati s poznejšim od naslednjih datumov: (1) začetek veljavnosti sporazuma o zračnem prometu in (2) en mesec po datumu zadnje note v izmenjavi diplomatskih not med pogodbenicami, ki potrjujejo, da so končani vsi postopki, potrebni za začetek veljavnosti tega sporazuma. Za namene te izmenjave diplomatskih not se diplomatske note iz ali v Evropsko skupnost in njene države članice pošiljajo v Evropsko skupnost ali iz nje, odvisno od posameznega primera. Diplomatska nota ali note Evropske skupnosti in njenih držav članic vsebujejo sporočilo vsake države članice, ki potrjuje, da so končani njeni postopki, potrebni za začetek veljavnosti tega sporazuma.

V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani, ki so ustrezno pooblaščeni, podpisali ta sporazum.

SESTAVLJENO v štirih izvodih v ............................, dne ............................

Za Združene države Amerike:

[Za vsako od držav članic EU:]

Za Evropsko skupnost:

Za Islandijo:

Za Kraljevino Norveško:

Priloga I

SPORAZUM O ZRAČNEM PROMETU

[ UL L 134/4, 25.5.2007. ]

Priloga II

Posebne določbe v zvezi z Islandijo in Norveško

Določbe sporazuma o zračnem prometu, spremenjenega, kakor sledi, veljajo za vse pogodbenice tega sporazuma. Določbe sporazuma o zračnem prometu se uporabljajo za Islandijo in Norveško, kot da bi bili državi članici Evropske skupnosti, zato imata Islandija in Norveška vse pravice in obveznosti držav članic v skladu z navedenim sporazumom.

1. Odstavek 9 člena 1 sporazuma o zračnem prometu se glasi:

„ozemlje“ za Združene države pomeni kopenska območja (celino in otoke), notranje vode in teritorialno morje v njeni suverenosti ali jurisdikciji ter za Evropsko skupnost in njene države članice kopenska območja (celino in otoke), notranje vode in teritorialno morje, kjer se uporablja Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru in pod pogoji, določenimi v Pogodbi in vsakem instrumentu nasledniku, razen kopenskih območij in notranjih voda v suverenosti ali jurisdikciji Kneževine Lihtenštajn; uporaba tega sporazuma za gibraltarsko letališče ne posega v pravni položaj Kraljevine Španije in Združenega kraljestva glede spora o suverenosti nad ozemljem, na katerem je letališče, in ne posega na nadaljnje začasno izvzetje gibraltarskega letališča iz ukrepov Evropske skupnosti na področju letalstva, ki veljajo od 18. septembra 2006 med državami članicami v skladu z Ministrsko izjavo o gibraltarskem letališču, dogovorjeno v Cordobi 18. septembra 2006, ter

2. členi 23 do 26 se ne uporabljajo za Islandijo in Norveško.

3. Oddelku 1 Priloge 1 se doda naslednje:

w. Islandija: Sporazum o zračnem prometu, podpisan v Washingtonu 14. junija 1995, spremenjen 1. marca 2002 z izmenjavo not, spremenjen 14. avgusta 2006 in 9. marca 2007 z izmenjavo not.

x. Kraljevina Norveška: Sporazum v zvezi z zračnim prometom, uveljavljen z izmenjavo not v Washingtonu 6. oktobra 1945, spremenjen 6. avgusta 1954 z izmenjavo not, spremenjen 16. junija 1995 z izmenjavo not.

4. Besedilo Oddelka 2 Priloge 1 se glasi:

Ne glede na oddelek 1 te priloge se za območja, ki niso vključena v opredelitev „ozemlja“ iz člena 1 tega sporazuma, sporazumi v odstavkih (e) (Danska–Združene države), (g) (Francija–Združene države), (v) (Združeno kraljestvo–Združene države) in (x) (Norveška–Združene države) navedenega oddelka še naprej uporabljajo v skladu z njihovimi pogoji.

5. Besedilo Oddelka 3 Priloge 1 se glasi:

Ne glede na člen 3 tega sporazuma letalski prevozniki ZDA niso upravičeni do tovornega prevoza, ki ni del prevoza, ki se opravlja v Združenih državah, iz krajev ali v kraje v državah članicah, razen v kraje ali iz krajev v Češki republiki, Francoski republiki, Zvezni republiki Nemčiji, Velikem vojvodstvu Luksemburg, Republiki Malti, Republiki Poljski, Portugalski republiki, Slovaški republiki, Islandiji in Kraljevini Norveški.

6. Na koncu člena 3 Priloge 2 se doda naslednje:

Za Islandijo in Norveško to vključuje, vendar ni omejeno na, člene 53, 54 in 57 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru ter njihove podzakonske akte na podlagi navedenega sporazuma ter vse spremembe členov.

Dodatek 2

POMOŽNI SPORAZUM

med

Kraljevino Norveško na eni strani,

Islandijo na drugi strani

ter

Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na tretji strani

glede

uporabe sporazuma o zračnem prevozu med

Združenimi državami Amerike na eni strani,

Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, Kraljevino Norveško na tretji strani

ter Islandijo na četrti strani

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Evropska komisija je v imenu Skupnosti in držav članic po pogajanjih sklenila Sporazum o zračnem prometu z Združenimi državami Amerike v skladu s Sklepom Sveta, ki Komisijo pooblašča za začetek pogajanj.

(2) Sporazum o zračnem prometu med Skupnostjo in njenimi državami članicami ter Združenimi državami Amerike („Sporazum o zračnem prometu“) je bil parafiran 2. marca 2007, na evropski strani podpisan v Bruslju 25. aprila 2007 in na strani ZDA podpisan v Washingtonu 30. aprila 2007, začasno pa se uporablja od 30. marca 2008.

(3) Islandija in Kraljevina Norveška (v nadaljnjem besedilu: Norveška), ki sta na podlagi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru polno vključeni članici enotnega evropskega letalskega trga, sta k sporazumu o zračnem prometu pristopili s sporazumom, sklenjenim na isti datum (v nadaljnjem besedilu: sporazum), ki vključuje sporazum o zračnem prometu v obliki Priloge I.

(4) Določiti je treba ustrezne postopke za odločanje, kako začasno preklicati pravice na podlagi člena 21(3) sporazuma o zračnem prometu, če je to ustrezno.

(5) Poleg tega je treba določiti ustrezne postopke za sodelovanje Norveške in Islandije v skupnem odboru, ustanovljenem na podlagi člena 18 sporazuma o zračnem prometu, ter v postopkih arbitraže, določenih v členu 19 sporazuma o zračnem prometu, tako da se zagotovijo ustrezno sodelovanje, pretok informacij in posvetovanje pred sejami skupnega odbora ter izvajanje nekaterih določb sporazuma, vključno s tistimi, ki so povezani z zaščito, varnostjo, odobritvijo in ukinitvijo prometnih pravic ter vladno podporo.

JE BILO DOGOVORJENO:

Člen 1

Obveščanje

Če se Skupnost in njene države članice odločijo prekiniti sporazum v skladu s členom 3 sporazuma ali ga prenehati začasno izvajati ali v ta namen umakniti obvestila, Komisija o tem takoj obvesti Islandijo in Norveško, preden po diplomatski poti pošlje obvestilo Združenim državam Amerike. Prav tako Norveška in/ali Islandija takoj obvestita Komisijo o kakršni koli tovrstni odločitvi ali odločitvah.

Člen 2

Pogajanja na drugi stopnji in ukinitev prometnih pravic

1. Komisija v imenu Evropske skupnosti in njenih držav članic vodi pogajanja na drugi stopnji, določena v členu 21(1) sporazuma o zračnem prometu. Glede na to, da se bo pristop Norveške in Islandije k spremenjenemu sporazumu o zračnem prometu nadaljeval tudi po pogajanjih na drugi stopnji, Norveška in Islandija pri pogajanjih sodelujeta kot opazovalki in sta v ta namen vključeni v pripravljalno delo Evropske skupnosti tako kot vse države članice Skupnosti.

2. Če v 12 mesecih po začetku pregleda, določenega v členu 21(3) sporazuma o zračnem prometu, ne bo dosežen sporazum na drugi stopnji, lahko Norveška in Islandija, tako kot vse države članice Skupnosti, v naslednjih 15 dneh Komisijo obvestita, katere prometne pravice, povezane z njunim ozemljem, želita ukiniti, če sploh katere. Takšne prometne pravice lahko ne vključujejo nobenih pravic, opredeljenih v sporazumih, navedenih v Prilogi I k sporazumu o zračnem prometu.

3. Komisija na podlagi obvestil, ki jih prejme od držav članic, Norveške in/ali Islandije, oblikuje seznam prometnih pravic, ki se ukinejo, in ga pošlje Svetu. Predsednik Sveta nato v imenu Skupnosti in njenih držav članic, Norveške in Islandije obvesti Združene države Amerike o ukinitvi prometnih pravic, vključenih na seznam v skladu s členom 21(3) sporazuma o zračnem prometu. Zadevne države članice, Norveška in/ali Islandija sprejmejo potrebne ukrepe za ukinitev teh pravic od prvega dne prometne sezone Mednarodnega združenja letalskih prevoznikov (IATA), ki se začne najpozneje 12 mesecev po datumu, ko se pošlje obvestilo o ukinitvi.

4. Ne glede na odstavek 3 tega člena lahko Svet na predlog Komisije soglasno sklene, da ne bo poslal obvestila o ukinitvi oziroma ga posledično preklical.

Člen 3

Skupni odbor

1. Skupnost, njene države članice ter Norveško in Islandijo v odboru, ustanovljenem s členom 18 sporazuma o zračnem prometu, zastopajo predstavniki Komisije, držav članic ter Norveške in Islandije.

2. Stališče Skupnosti, držav članic ter Norveške in Islandije v skupnem odboru zastopa Komisija, razen na področjih, ki so v EU v izključni pristojnosti držav članic, pri katerih stališče zastopajo države članice, Islandije in/ali Norveška, kot je primerno.

3. Stališče Norveške in Islandije v okviru skupnega odbora glede zadev, ki spadajo na področje člena 14 ali 20 sporazuma o zračnem prometu, ali zadev, ki ne zahtevajo sprejetja sklepa s pravnim učinkom, Norveška in Islandija sprejmeta v dogovoru s Komisijo.

4. Za ostale sklepe skupnega odbora glede zadev, ki spadajo na področje uredb in direktiv, vključenih v Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru, stališče Skupnosti, njenih držav članic ter Norveške in Islandije sprejme Komisija v dogovoru z Norveško in Islandijo.

5. Za ostale sklepe skupnega odbora glede zadev, ki ne spadajo na področje uredb in direktiv, vključenih v Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru, stališče Kraljevine Norveške in Islandije sprejmeta Norveška in Islandija v dogovoru s Komisijo.

6. Komisija sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev polnega sodelovanja Norveške in Islandije na vseh sestankih za usklajevanje, posvetovanje ali oblikovanje odločitev s svojimi državami članicami ter za zagotovitev dostopa do ustreznih informacij za pripravo na prihodnje seje skupnega odbora.

Člen 4

Arbitraža

1. V postopkih arbitraže iz člena 19 sporazuma o zračnem prometu Komisija zastopa Skupnost, njene države članice ter Norveško in Islandijo.

2. Komisija, če je primerno, sprejme ukrepe za vključitev Norveške in Islandije v pripravo in usklajevanje arbitražnih postopkov.

3. Če se Svet odloči ukiniti ugodnosti v skladu s členom 19(7) sporazuma o zračnem prometu, se o tej odločitvi obvestita Norveška in Islandija. Prav tako Norveška in/ali Islandija obvestita Komisijo o kakršni koli tovrstni odločitvi ali odločitvah.

4. O vsakem drugem ustreznem ukrepu glede zadev, ki v EU spadajo v pristojnosti Skupnosti, sprejetem v skladu s členom 19 sporazuma o zračnem prometu, odloči Komisija s pomočjo posebnega odbora predstavnikov držav članic, ki ga imenuje Svet, ter Norveške in Islandije.

Člen 5

Izmenjava informacij

1. Norveška in Islandija Komisijo takoj obvestita o kakršni koli odločitvi glede zavrnitve, odvzema, ukinitve ali omejitve pooblastil letalskega prevoznika Združenih držav Amerike, ki sta jo sprejeli v skladu s členom 4 ali 5 sporazuma o zračnem prometu. Komisija prav tako takoj obvesti Norveško in Islandijo o kakršni koli odločitvi te vrste, ki so jo sprejele države članice.

2. Norveška in Islandija Komisijo nemudoma obvestita o vsaki zahtevi ali vsakem obvestilu, ki sta ga poslali ali prejeli v skladu s členom 8 sporazuma o zračnem prometu. Komisija prav tako nemudoma obvesti Norveško in Islandijo o kakršnih koli zahtevah ali obvestilih te vrste, ki so jih poslale ali prejele države članice.

3. Norveška in Islandija Komisijo nemudoma obvestita o vsaki zahtevi ali obvestilu, ki sta ga poslali ali prejeli v skladu s členom 9 sporazuma o zračnem prometu. Komisija prav tako nemudoma obvesti Norveško in Islandijo o kakršnih koli zahtevah ali obvestilih te vrste, ki so jih poslale ali prejele države članice.

Člen 6

Vladne subvencije in podpora

1. Če Norveška ali Islandija menita, da bo imela subvencija ali podpora, ki jo namerava dodeliti ali jo dodeli vladni organ na ozemlju Združenih držav Amerike, škodljive konkurenčne učinke, navedene v členu 14(2) sporazuma o zračnem prevozu, o tem obvestita Komisijo. Če država članica Komisijo obvesti o podobni zadevi, Komisija o tem prav tako obvesti Norveško in Islandijo.

2. Komisija, Norveška in Islandija lahko stopijo v stik s takšnim organom ali zahtevajo sestanek skupnega odbora, ustanovljenega v skladu s členom 18 sporazuma o zračnem prometu.

3. Komisija, Norveška in Islandija ena drugo nemudoma obvestijo, ko z njimi stopijo v stik Združene države Amerike v skladu s členom 14(3) sporazuma o zračnem prometu.

Člen 7

Prenehanje veljavnosti

1. Pogodbenica lahko kadar koli po diplomatski poti pisno obvesti druge pogodbenice o svoji odločitvi, da prekine ta pomožni sporazum ali njegovo začasno uporabo. Ta pomožni sporazum se prekine ali se preneha začasno uporabljati opolnoči po greenwiškem času šest mesecev po datumu pisnega obvestila o prenehanju ali o prekinitvi začasne uporabe, razen če pogodbenice niso sporazumno umaknile obvestila pred potekom tega roka.

2. Ne glede na katere koli druge določbe tega člena se pomožni sporazum prekine ali preneha začasno uporabljati hkrati s prenehanjem ali s prekinitvijo začasne uporabe sporazuma.

Člen 8

Začasna uporaba

Do začetka veljavnosti v skladu s členom 9 se pogodbenice v skladu z nacionalnimi zakonodajami pogodbenic dogovorijo, da bodo ta pomožni sporazum začele začasno uporabljati s poznejšim od naslednjih datumov, in sicer na dan podpisa tega pomožnega sporazuma ali na dan začetka začasne uporabe, kot je opredeljen v členu 5 sporazuma.

Člen 9

Začetek veljavnosti

Ta pomožni sporazum začne veljati (a) en mesec po datumu zadnje note v izmenjavi diplomatskih not med pogodbenicami, ki potrjujejo, da so zaključeni vsi postopki, potrebni za začetek veljavnosti tega pomožnega sporazuma, ali (b) na dan začetka veljavnosti ali začasne uporabe sporazuma, kar je poznejše.

V POTRDITEV TEGA so podpisani, ki so bili za to ustrezno pooblaščeni, podpisali ta pomožni sporazum.

SESTAVLJENO v treh izvodih v ............................, dne ............................, v angleškem jeziku.

Za Kraljevino Norveško:

Za Islandijo:

Za Evropsko skupnost: