EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 26.7.2011 
SEC(2011) 959 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
k predlogu 
DIREKTIVE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
 
o spremembi Direktive 94/25/ES o približevan ju zakonov in drugih predpisov držav 
članic v zvezi s plovili za rekreacijo, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2003/44/ES 
{COM(2011) 456 kon č.} 
{SEC(2011) 958 kon č.}  
 
SL 1   SL 1. OPREDELITEV PROBLEMA  
Z direktivo o plovilih za rekreacijo 94/25/ES  se ureja dajanje čolnov za šport ali prosti čas na 
trg EU. V njej so dolo čene osnovne varnostne zahteve. Z Direktivo 2003/44/ES o spremembi 
Direktive 94/25/ES so bile uvedene posebne za hteve glede emisij izpušni h plinov iz motorjev 
pomorskih plovil za rekreacij o, zlasti ogljikovodikov (HC), dušikovih oksidov (NOx) in 
trdnih delcev (PM), ter gled e emisij hrupa iz plovil.  
Čeprav je prispevek plovil za rekreacijo k skupnemu onesnaženju zraka v EU majhen v 
primerjavi z drugimi viri onesnaževanja, je lahko na nekaterih obmo čjih (zlasti jezerih in ob 
nekaterih morskih obalah) med sezono (polet i) precejšen. Zlasti koncentracija dušikovih 
oksidov lahko na teh obmo čjih preseže okoljske standarde kakovosti. 
Velika ve čina proizvajalcev plovil za rekreacijo je dejavnih na trgih EU in Združenih držav, 
na obeh trgih pa se ustvarit a dve tretjini svetovne prodaje  motorjev pomorskih plovil za 
rekreacijo. Zakonodaja Združenih držav, s katero se  urejajo emisije izpušn ih plinov, je strožja 
od sedanjih predpisov EU. Nekatere države članice EU si prizadevajo zmanjšati emisije plovil 
za rekreacijo s sprejetjem lokalnih (nacionalnih ) ukrepov omejevanja hitrosti ali prepovedjo 
čolnov na dolo čenih obmo čjih. Za izboljšanje varstva okolja,  zagotovitev svetovnega trga za 
plovila za rekreacijo in prepre čitev posami čnih nacionalnih rešitev, ki bi pripeljale do 
drobljenja notranjega trga, je treba oceniti, ali bi bilo treba dolo čbe o emisijah izpušnih plinov 
in hrupa poostriti na ravni EU. Obenem bi b ilo treba upoštevati ranljiv položaj malih in 
srednje velikih podjetij, saj sektor  plovil za rekreacijo  sestavljajo ve činoma mala in srednje 
velika podjetja (mednje spada ve č kot 95 % vseh podjetij). 
2. ANALIZA SUSBIDIARNOSTI  
Predlog je v skladu z na čelom subsidiarnosti, saj je z Dire ktivo že usklajeno dajanje na trg 
plovil za rekreacijo, države članice pa ne morejo samostojno ukrepati na podro čju varnostnih 
zahtev in zahtev za omejitev emisij izpušnih plinov in hrupa. 
3. CILJI 
Splošni cilj te pobude je še pove čati okoljsko u činkovitost plovil za re kreacijo ter s tem 
izboljšati varovanje okolja in zdravja ljudi, hkrati pa zagotoviti enake regulativne pogoje z 
glavnimi trgovinskimi partnerji EU in ne moteno delovanje notranjega trga plovil za 
rekreacijo. 
SPLOŠNI CILJI POSEBNI CILJI OPERATIVNI CILJI 
Varstvo okolja in zdravja ljudi  Pove čanje okoljske 
učinkovitosti plovil za 
rekreacijo 
 
 Pregled mejnih vrednosti 
emisij izpušnih plinov 
 Pregled mejnih vrednosti 
emisij hrupa 
 
SL 2   SL  
Pregled varnostnih 
značilnosti plovil za 
rekreacijo 
Preprečitev drobljenja 
notranjega trga zaradi različnih nacionalnih zahtev 
glede zna čilnosti plovil za 
rekreacijo 
 Pregled mejnih vrednosti 
emisij izpušnih plinov. 
 
Zaščita ranljivih podjetij 
(zlasti malih in srednje velikih) pred poslabšanjem njihovega položaja na trgu in morebitno izgubo delovnih mest zaradi uskladitve z novo zakonodajo  
 Uvedba blažilnih ukrepov za 
najranljivejše akterje na evropskem trgu plovil za rekreacijo (mala in srednje velika podjetja)  
 Izboljšanje delovanja 
notranjega trga  
   
Zagotovitev pravne varnosti 
evropski industriji plovil za rekreacijo in državljanom  
 Uskladitev direktive o 
plovilih za rekreacijo z novim zakonodajnim okvirom 
  
Spodbujanje približevanja 
mejnih vrednosti emisij po vsem svetu Znižanje dodatnih stroškov 
usklajevanja zaradi razli čnih 
predpisov Pregled mejnih vrednosti 
emisij izpušnih plinov 
  
 
4. MOŽNOSTI POLITIKE  
Za dosego zgoraj navedenih ci ljev so se upoštevale najrazli čnejše možnosti. Nekatere 
možnosti, kot so samourejanje na podro čju emisij izpušnih pli nov (prostovoljni kodeks 
industrije) ali ukinitev sedan jih ukrepov EU z odpravo mejnih  vrednosti za emisije izpušnih 
plinov in hrupa iz Direktive ter samo zahteva glede ozna čevanja, so bile hitr o zavrnjene, saj je 
jasno, da niso primerne za odpravo ugotovljenih težav. Za nadaljnjo analizo so bile ohranjene naslednje možnosti. 
 
SL 3   SL  
A. Mejne vrednosti emisij izpušnih plinov za motorje 
Možnost 1 – neukrepanje  
Ohranijo se sedanje mejne vrednosti emisij izpušnih plinov iz Direktive. 
Možnost 2 – strožje mejne vrednosti emisij izpušnih plinov (stopnja II) 
Ocenjena je bila možnost uvedbe nove stopnje II mejnih vrednosti emisij izpušnih plinov. 
Preučenih je bilo pet mogo čih scenarijev. Scenarij 1 temelji na uskladitvi mejnih vrednosti 
stopnje I za vse bencinske motorje (motorje na prisilni vžig), mejne vr ednosti za dizelske 
motorje (motorje na kompresijski vžig) pa us klajuje z veljavnimi predpisi iz Direktive o 
necestni mobilni mehanizaciji 97/68/ES. Scenar iji od 2 do 4 zadevajo uskladitev mejnih 
vrednosti za motorje na prisilni vžig s st andardi Združenih držav ter uskladitev mejnih 
vrednosti za motorje na kompresijski vžig z zakonodajo EU o necestni mobilni mehanizaciji z 
različnimi stopnjami strogosti. Po scenariju 5 se mejne vrednosti za motorje na kompresijski 
vžig in motorje na prisilni vžig uskladijo s pr edpisi Združenih držav. Za  nadaljnjo presojo je 
bil kot najprimernejši scenarij izbran scenarij 5, ki je v analizi u činka naveden kot možnost 2. 
Možnost 3 – strožje mejne vrednosti emisij izpušnih plinov (stopnja II) v povezavi z 
blažilnimi ukrepi za industrijo 
Ta možnost temelji na možnosti 2, vendar je razdeljena na tri podm ožnosti, ki vklju čujejo 
ukrepe za omejitev negativnih gospodarskih in dr užbenih posledic višjih mejnih vrednosti 
emisij. 
Podmožnost 3.1 – sistem prožnosti 
Ena od možnosti za ublažitev u činkov strožjih predpisov za em isije izpušnih plinov bi bila 
lahko uvedba sistema prožnosti, kot je dolo čen v členu 4 Direktive 97/68/ES. S tem bi se 
proizvajalcem motorjev omogo čilo, da tudi po za četku veljavnosti novih mejnih vrednosti za 
emisije dajo na trg dolo čeno število motorjev za pomorska pl ovila za rekreacijo, ki ustrezajo 
predhodni stopnji emisij.  
Podmožnost 3.2 – prehodno obdobje za vse proizvajalce motorjev (tri leta) 
Ta možnost predvideva dolo čitev triletnega pr ehodnega obdobja po za četku veljavnosti 
direktive, da se industriji omogo či prilagoditev motorjev novim tehnologijam. To obdobje bi 
se začelo ob za četku veljavnosti direktive, kar pomeni  približno dveletno prekrivanje z 
obdobjem prenosa direktive, dodatno leto pa  bi bilo na voljo za prilagoditve. 
Podmožnost 3.3 – prehodno obdobje za vse pr oizvajalce motorjev ter posebno prehodno 
obdobje za male in srednje velike proizvajalce motorjev, ki na trg EU dajejo zunajkrmne 
motorje na prisilni vžig ≤ 15 kW (3 + 3 leta) 
V okviru te možnosti se prehodno obdobje kot splo šni blažilni ukrep za pr oizvajalce motorjev 
združuje s posebnim ukrepom za mala in sr ednje velika podjetja, sa j so ta dokazano (na 
podlagi preskusa malih in srednje velikih podj etij) najranljivejša v smislu stroškov 
usklajevanja.  
 
SL 4   SL  
 
B. Mejne vrednosti emisij hrupa iz motorjev   
Možnost 1 – neukrepanje  
Ohranijo se sedanje mejne vrednosti emisij hrupa iz Direktive. 
Možnost 2 – strožje mejne vrednosti emisij hrupa 
Sedanje mejne vrednosti emisij hrupa, ki v EU  veljajo za zvok, ki ga oddajajo plovila za 
rekreacijo, se poostrijo. 
C. Uskladitev direktive o plovilih za rekreacijo z novim za konodajnim okvirom  
Po sprejetju Uredbe (ES) št. 765/2008 in Skle pa št. 768/2008/ES je treba direktivo o plovilih 
za rekreacijo uskladiti z na čeli novega zakonodajnega okvira. To v bistvu pomeni vklju čitev 
obveznosti gospodarskih subjektov,  pristojnosti organov za ugotav ljanje skladnosti in organov 
za nadzor trga, novih modulov za ugotavljan je skladnosti in statusa oznake CE. 
5. ANALIZA U ČINKOV  
A. Učinek strožjih mejnih vrednosti emisij izpušnih plinov  
Možnost 1 – brez sprememb mejnih vrednosti 
V zvezi z u činki te možnosti se odpi rata dve vprašanji: okoljs ko in trgovins ko vprašanje. 
Prvič, koncentracije dušikovih oksidov bi lahko kratkoro čno presegle okoljske standarde 
kakovosti v marinah. Drugi č, če bi se še naprej uporabljale se danje mejne vrednosti, bi se 
morda proizvajalci motorjev raje kot za čistejše, a dražje motorje, ki so v skladu s standardi 
Združenih držav, odlo čali za vgradnjo motorjev, ki ustrez ajo stopnji I, a bolj obremenjujejo 
okolje. Poleg tega ta možnost vklju čuje tveganje drobljenja notranj ega trga, saj bi bili za 
omejitev hitrosti itd. verjetno sprejeti razli čni regionalni predpisi. 
Možnost 2 – mejne vrednosti emisij izpušnih plinov stopnje II  
Omejitev mejnih vrednosti emisij izpušnih plinov, s katero bi se uskladile mejne vrednosti, ki 
v EU in Združenih državah veljajo za motorje pomorskih plovil za rekreacijo, bi prinesla 
koristi za okolje, proizvaj alcem motorjev pa povzro čila visoke stroške usklajevanja.  
Vrednost škode, ki bi se ji vsako leto  izognili, v primerjavi z možnostjo 1  
 Povprečni letni 
prihranek škode 
(v milijonih EUR) 
na tono emisij 
(dušikovih 
oksidov)  Povprečni letni 
prihranek škode (v 
milijonih EUR) na 
tono emisij (trdnih 
delcev)  
 
SL 5   SL Možnost 2 – stopnja II  9,5–45,5 mio EUR 3,2–18,2 mio EUR 
 
 
Ocena skupnih stroškov usklajevanja na leto  
 Motorji na 
kompresijski vžig Motorji na prisilni 
vžig 
Možnost 2 – stopnja II   5,7–19 mio EUR 5,1–10,6 mio EUR 
 
Možnost 3 – mejne vrednosti emisij izpuš nih plinov stopnje II v povezavi z razli čnimi 
vrstami blažilnih ukrepov za  proizvajalce motorjev 
Upoštevanje strožjih emisijskih standardov bo povzro čilo dodatne stroške. Zato so bili 
preučeni ukrepi za ublaži tev gospodarskih in družbenih stroškov. 
Podmožnost 3.1 – sistem prožnosti 
Sistem prožnosti ne pride v poštev. Uporablj a se v posebnih primerih, ko proizvajalec 
originalne opreme potrebuje dodaten čas za prilagoditev zasnove  strojev novorazvitim 
motorjem, ne pa tudi za proizvajalce motorjev. 
Podmožnost 3.2 – prehodno obdobje za vse proizvajalce motorjev 
V okviru te možnosti se proizvajalcem odobri triletno prehodno obdobje, da se upoštevata 
prožnost, odobrena v ZDA, in čas, ko se bodo mejne vrednosti za emisije izpušnih plinov v 
ZDA začele v celoti uporabljati. Ve čina proizvajalcev motorjev bi morala te mejne vrednosti 
pri proizvodnji upoštevati že zdaj. 
Vrednost škode, ki bi se ji izognili vsako leto v primerjavi z možnostjo 1  
 Povprečni letni 
prihranek škode 
(v milijonih EUR) 
na tono emisij 
(dušikovih 
oksidov)  Povprečni letni 
prihranek škode 
(v milijonih EUR) 
na tono emisij 
(trdih delcev)  
Podmožnost 3.2 – stopnja II + dodatno prehodno 
obdobje  7,1–34,2 mio EUR 2,4–
13,7 mio EUR 
Ocena skupnih stroškov usklajevanja na leto  
 Motorji na 
kompresijski vžig Motorji na 
prisilni vžig 
Podmožnost 3.2 – stopnja II + dodatno prehodno 
obdobje  2–8 mio EUR 1,8–5 mio EUR 
 
SL 6   SL Prehodno obdobje podjetjem omogo ča ublažitev negativnih gospodarskih posledic mejnih 
vrednosti stopnje II, hkrati pa ne povzro ča upravne obremenitve. Klju b vsemu je bil opravljen 
preskus malih in srednje velikih podjetij, saj prehodno obdobje morda ne bi bilo v celoti 
prilagojeno posebnim potrebam ma lih in srednje velikih podjetij. 
Preskus malih in srednje velikih podjetij je pokazal, da upoštevanje novih mejnih vrednosti 
emisij povzro ča dodatne stroške uskl ajevanja in deloma upravne stroške. Mala in srednje 
velika podjetja nimajo take pla čilne sposobnosti in dostopa do finan čnih sredstev za 
financiranje teh naložb kot velika podjetja. Posvetovanja z za interesiranimi stranmi so 
pokazala, da bodo imela mala in srednje velika podjetja, ki proizvajajo motorje na prisilni 
vžig z manjšo mo čjo, velike težave pri upoštevanju mejn ih vrednosti stopnje II. To zadeva 
zlasti zunajkrmne motorje na prisilni vžig z manjšo mo čjo (npr. P N ≤ 15 kW), saj so za razvoj 
motorja, ki je skladen s strožjimi mejnimi vr ednosti emisij, potrebne velike naložbe. Zaradi 
nižjih prihodkov od motorjev z manjšo mo čjo se naložbe povrnejo pozneje kot pri kategorijah 
motorjev z veliko mo čjo.  
Podmožnost 3.3 – prehodno obdobje za vse proizvajalce motorjev + posebno prehodno 
obdobje za male in srednje velike proizvajalce motorjev, ki na trg EU dajejo zunajkrmne 
motorje na prisilni vžig < 15 kW (3 + 3 leta). 
Okoljski vpliv tega blažilnega ukrepa naj bi po ocenah znašal približno 6,16 tone/leto ve č 
emisij ogljikovodikov in dušikovih oksidov v prim erjavi s podmožnostjo 3.2. Pomenil bi 
0,015 % vseh letnih emisij ogljikovodikov in dušikovih oksidov. Ta podatek ne spremeni 
veliko skupnih letnih emisij izpušnih plinov  iz plovil za rekreacijo. Zaradi dodatnega 
triletnega prehodnega obdobja mali in  srednje veliki proizvajalci mo torjev na prisilni vžig ne 
bodo prisiljeni opustiti te proizvod nje. Njihov svetovni tržni de lež je približno 0,5-odstoten. 
Dodatni blažilni ukrep za te proizvajalce ima zato neznaten u činek na trg. 
Primerjava možnosti  
 Povprečna letna 
sprememba 
emisij 
ogljikovodikov in 
dušikovih 
oksidov (v %)  Povprečna letna 
sprememba 
emisij trdnih 
delcev (v %)  Povprečna letna 
sprememba 
emisij ogljikovega 
monoksida (v %) 
Možnost 2 – mejne vrednosti 
stopnje II –26,51 % –45,08 % 20,56 % 
Podmožnost 3.1 – stopnja II + 
sistem prožnosti –23,96 % –28,20 % 17,99 % 
Podmožnost 3.2 – stopnja II + 
dodatno prehodno obdobje –19,88 % –33,81 % 15,42 % 
Podmožnost 3.3 – stopnja II + 
dodatno prehodno obdobje + posebno obdobje za male in srednje 
velike proizvajalce motorjev na 
prisilni vžig –19,78 % –33,81 % 15,36 % 
 
SL 7   SL Neto koristi za gospodarstvo (analiza prihrankov in stroškov) 
  Neto koristi (v mio EUR) 
Možnost 2 – mejne vrednosti stopnje II 1,9–34,1 mio EUR  
Podmožnost 3.1 – stopnja II + sistem prožnosti 4,8–34,6 mio EUR  
Podmožnost 3.2 – stopnja II + dodatno prehodno obdobje 5,7–34,9 mio EUR  
Podmožnost 3.3 – stopnja II + dodatno prehodno obdobje + 
posebna izjema za male in srednje velike proizvajalce motorjev na 
prisilni vžig 5,7–34,8 mio EUR  
Primerjava družbenih posledic, iz merjenih v enotah na leto  
  Skupna izguba delovnih 
mest za motorje na 
kompresijski vžig  Skupna izguba delovnih 
mest za motorje na 
prisilni vžig  
Možnost 2 – mejne vrednosti stopnje II manj kot 100  manj kot 100  
Podmožnost 3.1 – stopnja II + sistem 
prožnosti manj kot 10  manj kot 100  
Podmožnost 3.2 – stopnja II + dodatno 
prehodno obdobje izguba delovnih mest je 
malo verjetna  manj kot 100  
Podmožnost 3.3 – stopnja II + dodatno 
prehodno obdobje + posebna izjema za 
male in srednje velike proizvajalce motorjev na prisilni vžig izguba delovnih mest je 
malo verjetna izguba delovnih mest je 
malo verjetna  
Splošne cilje v bistvu izpolnj ujejo vse možnosti, saj, prvi č, vodijo do zmanjšanja onesnaževal 
zraka v okolju, drugi č, zagotavljajo skupni zak onodajni okvir za proizvajalce motorjev, ki 
delujejo na trgu EU, in, tretji č, zagotavljajo uskladitev zahtev glede emisij iz motorjev z 
zahtevami Združenih držav. Vendar pa možnos t 2 ne izpolnjuje zadosti posebnega cilja 
zaščite malih ranljivih podjetij pred poslabšan jem njihovega položaja na trgu. V okviru 
podmožnosti 3.3 se to upošteva.  
Podmožnost 3.3 je naju činkovitejši kompromis za mala in sr ednje velika podjetja v smislu 
okoljskih u činkov v povezavi z gospodarskimi in družbenimi izgubami. Zato se je 
obravnavala kot najboljša možnost.  
B. Učinek mejnih vrednosti emisij hrupa iz motorjev  
Možnost 1: u činek nespremenjene politike 
Z ohranitvijo sedanjih mejnih vrednosti emisij  hrupa bo zaradi uskladitve mejnih vrednosti 
hrupa zagotovljena ohranitev notranjega trga, hkrati pa bodo podjetjem prihranjeni stroški 
 
SL 8   SL usklajevanja, saj jim ne bo treba vlagati v nov e tehnologije, da bi dos egla zahtevane mejne 
vrednosti emisij. Ta možnost omogo ča večje okoljske koristi zara di po meri oblikovanih 
nacionalnih ukrepov, ki so posebej prilagojeni obmo čjem, na katerih se plovilo uporablja v 
posamezni državi.  
Države članice bi imele ve č manevrskega prostora za oblikovanje posebnih ukrepov za 
učinkovito omejevanje hrupa, saj hrupa pri plovilih za rekreacijo ne povzro čajo samo motorji.  
Možnost 2: u činek strožjih mejnih vrednosti emisij hrupa  
Hrupa s čolnov ne povzro čajo samo emisije hrupa s čolnov, temve č je bolj posledica 
kombinacije dejavnikov (uporaba/hitrost čolna, hrup motorja, hrup tr upa, subjektivna merila, 
povezana z obmo čjem, oseba, ki posluša hrup, it d.). Teža teh dejavnikov je odvisna od 
vsakega posameznega čolna. Ker se lahko v direktivi upoštevajo samo emisije hrupa s čolnov, 
izmerjene v sterilnih razmerah, lahko vpliva na omejen vir vsega hrupa, ki ga zazna 
uporabnik/opazovalec. Omejevanje enega same ga dejavnika (kot so emisije hrupa iz 
motorjev) ne bi prineslo pri čakovanega zmanjšanja splošnega hrupa, hkrati pa bi 
proizvajalcem povzro čilo visoke stroške usklajevanja.  
Splošno zmanjšanje jakosti zvoka, ki ga je mogo če doseči z zmanjšanjem hrupa motorjev   
Tip motorja  Zmanjšanje jakosti zvoka 
motorja (v dB) Skupno zmanjšanje jakosti 
zvoka plovila (v dB) 
zunajkrmni P N > 40 kW – 6/– 8 – 3 
zunajkrmni 10 < P N < 40 kW – 4/– 5 – 3 
zunajkrmni P N < 10 kW – 4/– 5 – 3 
osebna plovila P N > 40 kW – 4 
– 3 – 3 
– 2/– 1 
 
C. Učinek ukrepov za uskladitev direkt ive o plovilih za rekreacijo z novim 
zakonodajnim okvirom  
Ta učinek naj bi bil ve činoma pozitiven, saj so v horizontalnih dolo čbah pojasnjena nekatera 
vprašanja, v zvezi s katerimi za zdaj še vlad a negotovost. Pravna varn ost bo koristila vsem 
stranem: gospodarskim subjektom, nacionaln im upravam in upravi EU ter potrošnikom. 
Nekatere nove obveznosti za gospodarsk e subjekte imajo lahko gospodarski u činek v smislu 
novih stroškov za gospodarske subjekte.  
6. SPREMLJANJE  IN VREDNOTENJE 
Glavno orodje je nadzor trga, ki ga izvajajo pristojni organi držav članic. Komisija bo težave 
pri pravilni uporabi di rektive o plovilih za rekreac ijo odkrivala na podlagi: 
• rednih poro čil, ki jih morajo države članice pošiljati Komisiji, 
• sestankov skupine za upravno sodelovanje, 
 
SL 9   SL • sistemov za izmenjavo podatkov, dolo čenih z okvirom iz člena 23 
Uredbe št. 765/2008/ES,  
• skupine priglašenih organov, ki usklajuj e skupno uporabo prav il za ugotavljanje 
skladnosti.