Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2023/C 34/10)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Rosé d’Anjou“

PDO-FR-A1007-AM02

Datum obvestila: 11. november 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Uradni geografski kodeks

Občine na geografskem območju in območju v neposredni bližini so bile posodobljene po uradnem geografskem kodeksu.

To ne vpliva na obseg razmejenega geografskega območja.

Enotni dokument je spremenjen v točkah 6 in 9.

2. Razmejeno območje parcel

Dodani so bili datumi, ko je pristojni nacionalni organ odobril spremembo razmejenega območja parcel znotraj geografskega območja proizvodnje. Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za pridelavo zadevne zaščitene označbe porekla.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

3. Razdalja med trsi

Najmanjša razdalja med trsi v isti vrsti je bila zmanjšana z 1 m na 0,90 m.

Cilj te spremembe je omogočiti povečanje gostote zasaditve vinske trte brez spreminjanja razdalje med vrstami.

Dodana je bila tudi posebna določba za vinske trte na pobočjih z več kot 10-odstotnim naklonom, pri katerih je dovoljena najmanjša razdalja med trsi 0,80 m.

Cilj tega dodatka je upoštevati poseben primer vinskih trt, zasajenih na strmih pobočjih, za katere so pri sajenju potrebne posebne prilagoditve (sajenje vzporedno z brežino namesto pravokotno nanjo).

Enotni dokument je spremenjen v točki 5.

4. Rez

Pravila rezi so bila usklajena na ravni označb območja Anjou Saumur v pokrajini Val de Loire.

Cilj te uskladitve je izboljšati znanje gospodarskih subjektov in poenostaviti nadzor. S to spremembo je za vinogradnike uvedena možnost prilagoditve glede obdobij zmrzali, ki so vse poznejša.

Enotni dokument je spremenjen v točki 5.

5. Povezava

Povezava je bila spremenjena s sklicem na leto 2021 namesto na leto 2018 in s prilagoditvijo števila občin po njihovi združitvi.

Enotni dokument je spremenjen v točki 8.

6. Prehodni ukrepi

Prehodni ukrepi, ki so se iztekli, so bili črtani.

Po novi razmejitvi parcel je bil za nekatere občine dodan prehodni ukrep.

Enotni dokument ni spremenjen.

7. Označevanje

Pravila o označevanju so bila podrobneje določena in usklajena na ravni označb območja Anjou Saumur v pokrajini Val de Loire. Gre zgolj za redakcijsko spremembo.

Enotni dokument je spremenjen v točki 9.

8. Sklic na nadzorni organ

Besedilo sklica na nadzorni organ je bilo usklajeno z besedilom, ki se pojavlja v drugih specifikacijah proizvodov za označbe. Gre zgolj za redakcijsko spremembo.

Ta sprememba ne povzroči spremembe enotnega dokumenta.

9. Redakcijske spremembe

V specifikacijo proizvoda je bilo vključenih več redakcijskih prilagoditev.

Te spremembe ne povzročijo spremembe enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Rosé d’Anjou

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vin

KRATEK OPIS

Vina so mirna vina rosé, katerih analitske lastnosti so naslednje:

vina imajo najmanj 9,50-odstotni volumenski delež naravnega alkohola;

vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) v vinih po vrenju je najmanj 7 gramov na liter;

po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinih ne presega 12 %;

vsebnosti hlapnih kislin, skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida so določene z zakonodajo Unije, vendar vsaka serija nepakiranega vina, za katero se lahko uporablja izraz „primeur“ ali „nouveau“, vsebuje največ 10,2 miliekvivalenta hlapnih kislin na liter.

Vina vsebujejo fermentirne sladkorje in so bolj ali manj sladka. So zelo aromatična, pri čemer se v vsakem izražajo posebnosti posamezne sorte. Prav vse pa zaznamuje sadni vonj (breskev, jagoda, agrumi itd.). V ustih izražajo dobro premišljeno ravnotežje med svežino in okroglostjo. Njihova aromatičnost je zelo obstojna.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1. Gostota zasaditve – razdalja

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 000 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2,50 metra, razdalja med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjša od 0,90 metra. Za pridelek vinogradniških parcel, na katerih je razdalja med trsi v isti vrsti manjša od 0,90 metra, vendar znaša najmanj 0,80 metra, in ki imajo več kot 10-odstotni naklon, se lahko uporablja kontrolirana označba porekla.

Za pridelek vinogradniških parcel z gostoto zasaditve, ki je manjša od 4 000 trsov na hektar, vendar znaša najmanj 3 300 trsov na hektar, se lahko uporablja kontrolirana označba porekla, če se upoštevajo določbe o pravilih oblikovanja v špalir in višini listja iz specifikacije proizvoda. Razdalja med vrstami na teh vinogradniških parcelah ne sme biti večja od 3 metrov, razdalja med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjša od 1 metra.

2. Pravila rezi in oblikovanja v špalir

Pridelovalna praksa

Vinska trta se obrezuje s kratko, dolgo ali mešano rezjo z največ 12 očesi na trs.

Vinska trta se lahko obreže na dve dodatni očesi na trs, če je v fenofazi, ko ima trta 11 ali 12 listov (ločeni cvetni brsti), število enoletnih rodnih mladik na trs največ 12.

Višina listja, privezanega na žice, je najmanj enaka 0,6-kratni medvrstni razdalji, pri čemer je višina listja, pritrjenega na žice, izmerjena od spodnje meje listja, ki je določena pri najmanj 0,40 metra od tal, do zgornje meje poganjkov, ki je določena pri najmanj 0,20 metra nad najvišjo žico špalirne oblike.

Vinogradniške parcele z gostoto zasaditve, ki je manjša od 4 000 trsov na hektar, vendar znaša najmanj 3 300 trsov na hektar, poleg tega izpolnjujejo naslednja pravila za oblikovanje v špalir: najvišja višina kolov za špalirno obliko nad zemljo je 1,90 metra; špalir vključuje 4 ravni žic; najvišja žica je na višini najmanj 1,85 metra od tal.

3. Namakanje

Pridelovalna praksa

Namakanje je prepovedano.

4. Posebni enološki postopek

Uporaba oglja za enološko uporabo, samostojno ali v mešanici z drugimi pripravki, je prepovedana.

Uporaba lesenih trsk je prepovedana.

Volumenski delež skupnega alkohola v vinih po obogatitvi ne presega 12 %.

Poleg zgornjih določb je treba pri vinih za enološke postopke upoštevati obveznosti na ravni Unije ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

5.2. Največji donosi

75 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Vse faze proizvodnje vin, za katera se lahko uporabi kontrolirana označba porekla „Rosé d’Anjou“, potekajo na geografskem območju, ki obsega ozemlje naslednjih občin po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2021:

— departma Deux-Sèvres: Brion-près-Thouet, Loretz-d’Argenton, Louzy, Plaine-et-Vallées (samo ozemlje pooblaščene občine Oiron), Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars (samo ozemlje pooblaščenih občin Mauzé-Thouarsais in Sainte-Radegonde ter nekdanje občine Thouars), Tourtenay, Val en Vignes (samo ozemlje pooblaščenih občin Bouillé-Saint-Paul, Cersay in Saint-Pierre-à-Champ),

— departma Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Bellevigne-les-Châteaux, Blaison-Saint-Sulpice, Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (samo ozemlje pooblaščenih občin Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire in Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (samo ozemlje pooblaščenih občin Chanzeaux, La Jumellière in Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou, Épieds, Fontevraud-l'Abbaye, Les Garennes sur Loire, Gennes-Val-de-Loire (samo ozemlje pooblaščenih občin Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies int Le Thoureil), Huillé-Lézigné (samo ozemlje pooblaščene občine Huillé), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (samo ozemlje nekdanje občine Ingrandes), Jarzé Villages (samo ozemlje pooblaščene občine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon, Mauges-sur-Loire (samo ozemlje pooblaščenih občin La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine in Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (samo ozemlje pooblaščene občine Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d'Anjou (samo ozemlje pooblaščenih občin Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré in La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rives-de-Loir-en-Anjou (samo ozemlje pooblaščene občine Villevêque), Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou, Tuffalun, Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon, Varennes-sur-Loire, Varrains in Vaudelnay,

— departma Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay in Les Trois-Moutiers.

Kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje, so dostopni na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité).

7. Sorte vinske trte

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Cot N – malbec

Gamay N

Grolleau N

Grolleau gris G

Pineau d'aunis N

8. Opis povezave

1 Informacije o geografskem območju

(a) Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje obsega veliki geološki enoti, pri čemer vinorodno območje leži predvsem na pobočjih ob rekah in nekaterih planotah: predkambrijska in paleozojska podlaga na zahodu je del armorikanskega masiva; staro podlago na vzhodu prekriva mezozojski in kenozojski substrat Pariške kotline. Ta geološka posebnost loči zahodni del geografskega območja, za katerega je značilna prisotnost skrilavcev, zlasti glinastih skrilavcev, in ki je lokalno imenovan „črni Anjou“, od vzhodnega dela geografskega območja, za katerega je značilna prisotnost bolj kredne različice kamnine tuffeau (Saumur) in ki je lokalno imenovana „beli Anjou“.

Geografsko območje, ki je bilo v preteklosti del nekdanje pokrajine Anjou, je leta 2021 obsegalo predvsem južno polovico departmaja Maine-et-Loire (68 občin) in severna robova departmajev Deux-Sèvres (11 občin) in Vienne (9 občin).

Tla na razmejenih parcelah za pridelavo grozdja so nastala na različnih geoloških formacijah. Čeprav so zelo različna, so na splošno revna in imajo skromno zalogo vode. Prav tako imajo dobre toplotne lastnosti.

Podnebje na geografskem območju je zmerno oceansko s precej majhnimi temperaturnimi razlikami zaradi razmeroma velike bližine Atlantskega oceana ter vpliva Loare in njenih pritokov, ki uravnavajo temperaturo, pa tudi zaradi gričevnate lege vinorodnega območja. Tako se pregovorna „anžujska milina“ (douceur angevine) kaže še zlasti pozimi, med dolgo pomladjo in jeseni, medtem ko je poleti pogosta velika vročina. Pobočja, obrnjena od severozahoda proti jugovzhodu, ščitijo pred zahodnimi vetrovi, ki pogosto prinašajo vlago. Geografsko območje ima tako malo padavin, pri čemer nanj ugodno vpliva učinek fena, poleg tega pa je zaradi višjega reliefa območij Choletais in Mauges zaščiteno pred oceansko vlago. Letna količina padavin je 585 milimetrov, na območju Choletais pa skoraj 800 milimetrov.

(b) Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Potrjeno je, da so vinogradi v pokrajini Anjou stalno prisotni že od 1. stoletja našega štetja. Da trta tam uspeva, dokazujejo ti verzi iz Apolonijeve pesnitve (6. stoletje): „Nedaleč stran od Bretanje na skali leži vas, ki sta jo Cerera in Bakhus bogato obdarila in katere ime Andégave (Angers) izhaja iz grškega imena.“ Čeprav se je anžujsko vinorodno območje razvijalo skozi celotni srednji vek, pri čemer so se vinogradi pod okriljem samostanov obdelovali na bregovih Loare in v okolici mesta Angers, je zaslovelo predvsem v 12. in 13. stoletju. Razkošnost kraljevanja Henrika II. in Eleonore Akvitanske je nato omogočila, da je „anžujsko vino“ prišlo na najodličnejše mize.

Pridelava se je začela v večjem obsegu razvijati v 16. stoletju s prihodom nizozemskih trgovcev, ki so povpraševali po vinu za svojo državo in kolonije. Nizozemci so pokupili ogromno vina in v 18. stoletju je trgovina tako cvetela, da so reko Layon, ki prečka geografsko območje, zaradi prevoza po njej usposobili za plovbo. Vendar je velik ugled „anžujskih vin“ vzbudil pohlep in uvedeni so bili številni davki (mestna dajatev, dajatev za plovbo po reki, dajatev na prodajo vina, dajatev na uživanje vina, dajatev za tranzit itd.), kar je imelo škodljive posledice za trgovino. V opustošenjih med vendejskimi vojnami je bilo vinorodno območje uničeno, nato pa je v 19. stoletju znova zaživelo. Leta 1881 je vinorodno območje obsegalo 45 000 hektarov, od tega je bilo leta 1893, po napadu trtne uši, ohranjenih še 10 000 hektarov.

„Anjou“ slovi predvsem po proizvodnji belih vin, pridelanih iz sorte chenin B. Vendar se je po krizi, ki jo je povzročil napad trtne uši, začela pogosteje saditi sorta cabernet franc N in nekoliko pozneje sorta cabernet-sauvignon N. Na začetku 20. stoletja je bila pridelava vina usmerjena predvsem v proizvodnjo vina „rouget“, kar je lokalno poimenovanje za lahka vina, ki se pijejo v kavarnah, to pa je pomenilo prvo fazo preoblikovanja anžujskega vinorodnega območja. Navedene sorte so v povezavi s sortama grolleau N in grolleau gris G, iz katerih se pridelujejo svetla, skoraj brezbarvna vina „clairet“, skupaj s sortama gamay N in pineau d‘aunis N prispevale k razvoju obsežne proizvodnje prepoznavnih vin rosé, poznanih in priznanih pod kontroliranima označbama porekla „Cabernet d’Anjou“ in „Rosé d’Anjou“. Druga faza tega preoblikovanja je temeljila na izkušnjah, ki so jih proizvajalci pridobili z gojenjem te skupine sort. Na podlagi opazovanja in analize najboljšega ujemanja med sorto in njenimi rastišči, ocenjevanja potenciala pridelka in obvladovanja tehnik vinifikacije se je v 60. letih prejšnjega stoletja začela razvijati pridelava rdečih vin.

2 Informacije o kakovosti in značilnostih proizvodov

Vina rosé vsebujejo fermentirne sladkorje in so bolj ali manj sladka. So zelo aromatična, pri čemer se v vsakem izražajo posebnosti posamezne sorte. Prav vse pa zaznamuje sadni vonj (breskev, jagoda, agrumi itd.). V ustih izražajo dobro premišljeno ravnotežje med svežino in okroglostjo. Njihova aromatičnost je zelo obstojna.

3 Medsebojni vzročni vplivi

Preplet severnega vinorodnega območja z značilno pokrajino in podnebjem, ki ga zaznamuje blagost, geologije in svojevrstnih tal daje vinom okus, ki se izraža v njihovi svežini.

Različnost vinogradniških leg s pestro geološko sestavo in tlemi je proizvajalcem omogočila, da so za vsako od sort, ki so se uveljavile, poiskali razmere, v katerih se je lahko najbolje izrazila. Vinogradniki lahko z opazovanjem in analizo obnašanja vinogradov tako opredelijo pravilno lego vinograda.

Sorte grolleau N, grolleau gris G ali pineau d’aunis N so zasajene po peščeno-gruščnatih gričih in terasah ter namenjene proizvodnji sadnih vin rosé, iz sort cabernet franc N in cabernet-sauvignon N, ki imata raje lege s plitvimi ali rjavimi tlemi in urejenim oskrbovanjem z vodo, pa se proizvajajo okrogla in aromatično obstojna vina rosé.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo in obdelavo vin, za katera se lahko uporabi kontrolirana označba porekla „Rosé d’Anjou“, pobsega ozemlje naslednjih občin o uradnem geografskem kodeksu iz leta 2021:

— departma Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil,

— departma Loire-Atlantique: Ancenis-Saint-Géréon (samo ozemlje nekdanje občine Ancenis), Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (samo ozemlje pooblaščene občine Anetz) in Vallet,

— departma Maine-et-Loire: Orée d'Anjou (samo ozemlje pooblaščene občine Saint-Laurent-des-Autels) in Saint-Martin-du-Fouilloux.

Označevanje

Pravni okvir

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja

Ime označbe se lahko dopolni z navedbo izraza „primeur“ ali „nouveau“ v skladu z določbami iz specifikacije proizvoda.

Neobvezne navedbe, katerih uporabo lahko v skladu z določbami Unije urejajo države članice, so na etiketah izpisane s črkami, katerih velikost po višini, širini in debelini ne presega dvakratne velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Ime kontrolirane označbe porekla se lahko dopolni z geografskim imenom „Val de Loire“ v skladu s pravili, določenimi v specifikaciji proizvoda. Velikost črk za navedbo geografskega imena „Val de Loire“ niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Navedba izraza „cabernet“ ali sorte cabernet-sauvignon N ali cabernet franc N pri predstavitvi in poimenovanju vin ni dovoljena.

Na vinih z navedbo izraza „primeur“ ali „nouveau“ se obvezno navede letnik.

Pri označevanju vin se lahko navede ime manjše geografske enote, če gre za kraj, ki je zaveden v katastru in je naveden v prijavi pridelka. Velikost črk za navedbo imena kraja, zavedenega v katastru, niti po višini niti po širini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-cea1d3f7-577f-445e-9e58-b708a8d13eb8

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.