SL    SL SL 
 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 31.8.2004 
KOM(2004) 576 kon čno 
  
Predlog 
SKLEP SVETA 
o zaključku posvetovanj z Republiko Togo v okviru člena 96 sporazuma iz Cotonouja 
(predložena s strani Komisije) 
 
SL 2   SL NAVEDBA RAZLOGOV  
Evropska unija ob odsotnosti demokrati čnega napredka v Togu, ki se  ga že nekaj let opazuje, 
potrjenega z izvedbo parlamentarnih in predsedniških volitev v nedemokrati čnih okoliš činah, 
in ob pomanjkanju spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboš čin, meni, da je 
politično stanje pripeljalo do kršitev vseh temeljnih prvin iz člena 9 Cotonoujskega 
sporazuma. Zaradi tega je 14. aprila 2004 pri čela s posveti z Republiko Togo v okviru člena 
96 sporazuma iz Cotonouja. 
Cilj teh posvetov je bila popolna obnova demokracije in krepitev spoštovanja človekovih 
pravic in temeljnih svoboš čin, vključno s svobodo medijev in krep itvijo pravne države. Ti 
posveti so omogo čili tudi popraviti nove politi čne smernice, ki bodo spremljale Togo pri teh 
postopkih. 
Pri uvodnem sre čanju teh posvetov je Evropska unija z zadovoljstvom opazila, da je togoška 
stran opravila 22 pozitivnih ukr epov na prej omenjenih podro čjih. Na kratko ti ukrepi 
predvidevajo: 
• Vrnitev demokracije z vzposta vitvijo nacionalnega dialoga s tradicio nalno opozicijo in 
civilno družbo ter v okviru tega tudi pregle d volilnega telesa. Lokalne in parlamentarne 
volitve se organizirajo na podlagi novega  volilnega telesa. Spodbujanje postopka 
decentralizacije je namenjeno kr epitvi postopka demokratizacije. 
• Krepitev človekovih pravic in temeljnih svoboš čin. Vlada je zagotovila ukinitev mu čenja 
in drugih ne človeških ter poniževalnih dejanj, pravico do svobodnega izražanja in 
informacij, pravico do sodelovanja na zborovan jih in manifestacijah ter prost pretok ljudi. 
Predviden je pregled statutov in  mandatov Nacionalne komisije za človekove pravice in 
Visoke oblasti za avdiovizualne zadeve in kom unikacijo, predvidena sta tudi osvoboditev 
političnih zapornikov ter pospeševanje obravnave  dosjejev oseb, ki so preventivno 
pridržane. 
• Krepitev pravne države in zlasti pravne ga sistema. Pregled pravnih besedil, če je ta 
potreben, je vklju čen v te dejavnosti. 
Zaključki srečanja predvidevajo, da bo Evropska unija sledila dialogu, za zagotovitev čim 
hitrejše krepitve demokracije in pravne držav e v Republiki Togo, kar predstavlja pripravo na 
popolno normalizacijo odnosov sodelovanja s to državo.  
Na podlagi dveh poro čil o napredku, ki ga je  naredila togoška stran pri izvajanju omenjenih 
obveznosti med obdobjem posvetovanj a, je Evropska unija natan čno nadzorovala razvoj 
okoliščin. Kolikor je mogo če v skladu z obveznostmi je nadz orovala zlasti sp rejetje ukrepov, 
ki zagotavljajo preglednost in demokrati čne temelje parlamentarnih volitev. Evropska unija je 
tudi poudarila, da bosta zna čaj in obsežnost ustreznih ukr epov, ki bodo po potrebi sprejeti po 
preteku obdobja treh mesecev, ki sled ijo dialogu in posvetovanjem, kriti čno odvisna od 
obsega in materializacije obveznosti, ki  jih je sprejela  oblast v Togu.  
Vlada Toga je 31. marca in 1. julija predstavila dve poro čili o napredku. Po predstavitvi 
prvega poro čila se je na sredini posve tovanj nadzorovanje Komisije  preselilo v Lomé, ki je 
tesno sodeloval s predstavniki pr edsedstva. Prav tako se je vz postavil stalen dialog med Vlado 
Toga in predstavniki Evropske unije. Ob koncu obdobja posvetovanj so predstavniki 
Evropske unije oblikovali oceno izvajanja obve znosti. Te obveznosti so posredovali razli čnim 
 
SL 3   SL udeležencem politi čnega življenja in civ ilne družbe, zlasti politi čnim strankam razli čnih 
usmeritev, predstavnikom katoliške, protes tantske in muslimanske vere, nevladnim 
organizacijam s podro čja človekovih pravic, nacionalnemu odboru za človekove pravice in 
visokemu organu za avdiovizualne zadeve in komunikacijo. 
Iz tega stanja je razvidno, da so oblasti Toga na eni strani pokazale veliko pripravljenost za 
nadaljevanje in poglobitev razprav, na drugi strani  pa so olajšale nalogo, kot je predvideno v 
obveznosti 4.2. 
Iz tega je tudi razvidno, da so nekatere obveznosti povzro čile vzpodbudne pobude oblasti 
Toga. Opazili smo tudi, da je bilo dolo čeno število dejavnosti opravljeno na podro čjih 
človekovih pravic, temeljnih svoboš čin in pravne države. 
Oblasti so organizirale sre čanja za informiranje in osveš čanje s prefekti in z varnostnimi 
silami o razli čnih vidikih človekovih pravic in temeljnih svoboš čin. Oblasti so razdelile 
navodila in okrožnice o obstoje čih direktivah in pravilih. Ugotovl jeni so bili nekateri pozitivni 
rezultati, ki jih je po trdila tudi opozicija.  
• Oblasti so sodnikom dale navodi la, da naj vse dosjeje preven tivno pridržanih oseb, katerih 
preiskava je zaklju čena, razsodijo čim hitreje. Ta poziv za pospešitev je omogo čil 
organizacijo 214 sodb, med katerimi se dosjeje dolo čenega števila za pornikov obravnava 
kot politi čne. Vlada zagotavlja dostop odvetnik a do svojih strank v obdobju predhodnih 
preiskav.  
• Dostop do javnih medijev izven volilnega obdobja, do nedavnega mogo č za vlado in za 
stranko na oblasti, je bi l podaljšan v zadnjih tednih tudi za stranke opozicije, čeprav dostop 
še vedno ni pravi čen. 
• Vlada je dala pobudo za reforme Zakona o medijih, Nacionalne komisije za človekove 
pravice ter Visoke oblasti za avdi ovizualne zadeve in komunikacijo. 
• S pomočjo Programa Združenih narodov za razvoj je  bila pripravljena diagnoza sodnega 
sistema. 
• Vlada nadzira te dejavnosti decentralizaci je in je pred kratkim na tem podro čju sprejela 
novo politiko.  
Kljub temu vzroki za resno zaskrbljenost ostajajo na podro čju demokracije in pravne države.  
• Kljub predhodnim sre čanjem med vlado in opozicijo, strukt uriran okvir in jasen nacionalni 
dialog še nista bila oblikovana . Iz tega sledi, da se ta  dialog dejansko še ni pri čel. 
• Razvidno je tudi, da se reviz ija volilnega telesa, ki zagot avlja pregleden in demokrati čen 
postopek, še ni za čela. To lahko pripelje do spošt ovanja obveznosti do organizacije 
parlamentarnih in lokalnih volitev, zlasti  pri pridobivanju volilnih glasov v dovoljenem 
roku. 
• Preveriti je treba tudi oprede litev pravnega sistema, ki or ganizira financ iranje politi čnih 
strank, pa tudi pojasnjevanje okoliš čin političnih zapornikov in po potrebi njihove 
osvoboditve ter revizija mandatov in statutov Nacionalne komisije za človekove pravice, 
 
SL 4   SL Visoke oblasti za avdiovizualne zadeve in komunik acijo ter revizija Zakona o medijih in 
komunikaciji. 
• Izvedba reforme pravnega in sodnega sektorja v skladu s priporo čili iz poro čila »diagnoze« 
Programa ZN za razvoj ostaja za prihodnost. 
Iz posvetovanj, ki vklju čujejo opravljene obveznosti v tej fazi, in ob upoštevanju še ne 
izvedenih pomembnih ukrepov je Ko misija predlagala sp rejetje ustreznih ukr epov, kot so bili 
določeni v priloženem sklepu v alinei c) člena 96(2) sporazuma iz Cotonouja . Ti ukrepi bodo 
predlagani na eni strani s ciljem spremljanj a postopka prepoznavanja opravljenega napredka 
in na drugi strani s ciljem spodbujanja vlad e, da utrdi rezultate in predvsem spodbuja 
pospeševanje realizacije obveznosti, ki so  povezane s postopkom demokratizacije. 
Med obdobjem 24 mesecev nadzora se mora vzdrževati okrepljen politi čni dialog z vlado 
Toga, da bi zagotovili  nadaljevanje že za četih dejavnosti ohranjanja demokracije in pravne 
države in da bi sledili ter utrdili prizadevanja na podro čju človekovih pravic in temeljnih 
svoboščin. Polletno ocenjevanje se izvrši med tem obdobjem. 
V primeru pospeševanja izvajanja obveznosti, ki so jih prevzele oblasti Toga, ali v 
nasprotnem primeru prekinitve izvajanja teh obv eznosti, si Evropska un ija pridržuje pravico 
do spreminjanja ustreznih ukrepov prek novega sk lepa Sveta, ki spreminja ta predlog.  
Komisija glede na omenjeno in v skladu s členoma 9 in 96 sporazum a iz Cotonouja predlaga 
Svetu, da zaklju či posvetovanja z Republiko Togo in da sprejme priložen sklep. 
 
SL 5   SL Predlog 
SKLEP SVETA 
o zaključku posvetovanj z Republiko Togo v okviru člena 96 sporazuma iz Cotonouja 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu AKP -ES,podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000
1 
(sporazum iz Cotonouja ), in še zlasti člena 96 Sporazuma, 
ob upoštevanju notranjega sporazuma o ukrepih, ki na j bi jih še sprejeli, in postopkih, ki naj 
bi jim sledili, za izvajanje Sporazuma o partnerstva AKP – ES2, še zlasti člena 3 Sporazuma, 
ob upoštevanju predloga Komisije3, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Temeljni elementi iz člena 9 sporazuma iz Cotonouja so  bili kršeni s strani vlade 
Republike Togo. 
(2) V skladu s členom 96 sporazuma iz Cotonouja so bila posvetovanja z državami AKP-
ja in z Republiko Togo za četa 14. aprila 2004 in ob tej pr iložnosti so oblasti Toga 
prevzele posebne obveze za rešite v težav, izpostavljenih s stra ni Evropske unije, in za 
njihovo izvajanje v obdobju treh mesecih poglobljenega dialoga. 
(3) Po preteku tega obdobja se zdi, da so bile izvedene nekatere pobude; ki izhajajo iz prej 
navedenih obvez ; kljub temu najbolj pome mbni ukrepi v skladu s temeljnimi elementi 
Sporazuma iz Cotonouja še vedno ostajajo neizvedeni. 
SKLENIL: 
Člen 1 
Posvetovanja z Republiko T ogo so v skladu s s to čko a) člena 96(2) sporazuma iz Cotonouja 
zaključena. 
                                                
 
1 UL L 317, 15.12.2000, str. 3 
2 UL L 317, 15.12.2000, str. 376 
3 UL C, z dne , str. 
 
SL 6   SL Člen 2 
Ukrepi, dolo čeni v osnutku priloženega pisma, so sp rejeti v okviru ustreznih ukrepov iz to čke 
c) člena 96(2)sporazuma iz Cotonouja . 
Člen 3 
Odločitev, da se na vlado Toga naslovi pismo Sveta in Komisije z dne 14. decembra 1998, se 
razveljavi. 
Člen 3 
Ta sklep za čne veljati z dnem sprejetja. 
Sklep velja 24 mesecev od datuma  sprejetja s strani Sveta. 
V Bruslju,  
 Za Svet 
 Predsednik  
 
SL 7   SL PRILOGA  
Osnutek pisma 
Gospod ministrski predsednik , 
Evropska unija posve ča veliko pozornost dolo čilom člena 9 sporazuma iz Cotonouja. 
Spoštovanje človekovih pravic, demokrati čna načela in pravna država, na katerih temelji 
partnerstvo AKP–ES, sestavljajo temeljne elemente tega sporazuma in posledi čno temelje 
naših odnosov. 
Unija meni, da je trenutno politi čno stanje v Togu težavno in da pomanjkanje demokracije ter 
pomanjkanje spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboš čin še naprej kršijo temeljne 
elemente, ki so omenjeni v členu 9 sporazuma iz Cotonouja . 
Unija je, v zvezi s tem členom in glede trenutno politi čno stanje v Togu, 30. marca 2004 
sklenila, da za čne s posvetovanji v okviru člena 96 Sporazuma, da bi  poglobljeno pregledala 
stanje in ga, če je to potrebno, uredila.  
Ta posvetovanja so bila v Brus lju 14. aprila 2004. Ob tej prilo žnosti je bilo obravnavanih ve č 
temeljnih vprašanj in lahko ste predstavili stališ če ter analizo stanja oblasti v Togu. Evropska 
unija je z zadovoljstv om ugotovila, da je Togo prevzel dolo čene obveze ter naredil pozitivne 
korake za krepitev demokrati čnega ozra čja in pravne države.. 
Evropska unija tudi ugotav lja, da je Republika Togo sprejela naslednje obveze: 
Obveza št. 1.1:  
Republika Togo v namen zagotovitve popolnega spoštovanja demokrati čnih načel takoj 
razglasi odprt in zanesljiv nacionalni dialog s tradicionalno opozicijo in civilno družbo in 
sicer v strukturiranem in jasnem okviru. 
Obveza št. 1.2:  
Obveza, ki brez odloga zagotavlj a svobodne dejavnosti vsake politi čne stranke, varne pred 
vsakim dejanjem nadlegovanja, zastraševanja ali cenzure. 
Obveza št. 1.3: 
Obveza, ki izhaja iz okvirnega sporazuma iz Loméja, za nadaljevanje revizije volilnega telesa 
z zagotavljanjem preglednega in demokrati čnega volilnega postopka, sprejemljivega za vse 
stranke, v roku 6 mesecev. 
Obveza št. 1.4:  
Obveza, ki zagotavlja vsem politi čnim strankam pravi čen dostop do javnih medijev in 
vzpostavitev pravi čnega sistema za dostop do javnih skla dov, predvidenih za financiranje 
političnih strank. 
Obveza št. 1.5: 
 
SL 8   SL Obveza za organizacijo novih parlamenta rnih volitev v transparentnih okoliš činah in z 
dovoljenjem prihoda mednarodnih opazovalcev na vseh stopnjah postopka, kolikor je 
mogoče, ter v okviru iz zgornje naloge 1.3. 
Obveza št. 1.6: 
Obveza, da se organizira lokalne volitve v roku 12 mesecev, v preglednih okoliš činah in z 
dovoljenjem prihoda opazovalcev  na vseh stopnjah postopka. 
Obveza št. 1.7: 
Obveza za izvajanje potrebnih pogojev, da bi demokrati čno izvoljeni mestni sveti imeli na 
razpolago mandat in potrebna sredstva za zagotovitev u činkovite in demokrati čno legitimne 
lokalne uprava, v roku 12 mesecev. 
Obveza št. 2.1: 
Obveza, ki ob vsakem času prepoveduje izvensodnih procese in druga ne človeška in 
ponižujoča dejanja na obmo čju Toga, vklju čno z ustreznim usposabljan jem varnostnih sil in 
sodnega sistema. 
Obveza št. 2.2: 
Obveza za osvoboditev vseh politi čnih zapornikov, o čitno priprtih zaradi politi čnega 
nasprotovanja, kriti čnih mnenj o vladi ali dr ugih razlogov, ki ne upravi čujejo zaprtja. Seznam 
zaprtih je potrebno sestaviti v sodelovanju z eno od ali z ve č priznanih nevladnih organizacij, 
pooblaščenih za te zadeve in sprejetih z vseh vklju čenih strani. To obvezo se mora izvesti v 
roku 6 tednov. 
Obveza št. 2.3: 
Obveza posredovanja dosjejev oseb, ki so preventivno pridržane ali za časno na prostosti 
sodnikom v roku treh mesecev, da bi razjasni li njihov primer v skladu z veljavno zakonodajo. 
Obveza št. 2.4: 
Obveza, ki omogo ča odvetnikom in nevladnim humanitarnim  organizacijam te r organizacijam 
za človekove pravice prost dostop do zapornikov s spremstvom zdravnikov po njihovi izbiri, 
na vseh obmo čjih priporov (v zaporih, orožniških  postajah, policijah itd.), kar jim omogo ča 
preverjanje neizvajanj a nasilja in drugih ne človeških dejanj, pred zaklju čkom posvetovanj. 
Obveza št. 2.5: 
Obveza, ki preverja mandat in statut Komisije za človekove pravice, da bi zagotovila svojo 
učinkovito samostojnost v povezavi z upra vnimi organi v roku 9 mesecev. 
Obveza št. 2.6: 
Obveza, ki s sodnimi ali z di sciplinskimi ukrepi preganja o čitne povzro čitelje izvensodnega 
izvajanja dejanj nasilja in ponižujo čega ter ne človeškega obravnavanja. Ta obveza mora 
vsebovati boljša pravna besedila in ustr ezne predpise, tam kjer je to potrebno. 
 
SL 9   SL Obveza št. 2.7: 
Obveza, ki s primernimi ukrepi zagotavlja naknadno natan čno določanje delovanja sodiš ča, 
nepristranskega in neodvisnega od  izvršne oblasti. Ocena, ki omogo ča oblikovanje na črta 
dejavnosti, se pri čakuje pred zaklju čkom posvetovanj. 
Obveza št. 3.1: 
Obveza, ki preverja zakon o mediji h in komunikaciji, da bi ga spravila na raven, ki bi bila v 
skladu z mednarodnimi standardi v roku 6 mesecev. Zlasti se pri čakuje, da se odpravijo 
zaporne kazni za kazniva deja nja “obrekovanja in oškodovanja časti”, trenutno predvidena v 
zakonu o medijih. 
Obveza št. 3.2: 
Obveza, ki medijem, nevladnim organizaci jam in predstavnikom civilne družbe brez 
odlašanja zagotavlja neizvajanje vsakega nadlegovanja, cenzure ali zastraševanja. 
Obveza št. 3.3: 
Obveza, ki vsem politi čnim akterjem in civilni družbi ter vsem državljanom brez odlašanja 
zagotavlja pravico do svobodnega izražanja, sodelovanja na sre čanjih in mirovnih 
manifestacijah, v javnosti in v vsej državi , brez vsakega nadlegovanja, cenzure ali 
zastraševanja. 
Obveza št. 3.4: 
Obveza, ki vsem politi čnim udeležencem in civilni družbi zagotavlja prost pretok, kot 
državljanom in v okviru izvajanja njihovih politi čnih dejavnosti ali pred stavljanja civilne 
družbe. 
Obveza št. 3.5: 
Obveza, ki pred zaklju čkom posvetovanj zagotavlja vs em državljanom prost dostop do 
informacij medijev, vklju čno s spletnimi stranmi opozicijski h strank, nevladni h organizacij 
idr. 
Obveza št. 3.6: 
Obveza, ki preverja mandat in statut Visoke  oblasti za avdiovizualne zadeve in komunikacijo, 
da bi zagotovila njeno u činkovito samostojnost v povezavi z upravnimi oblastmi in z vsemi 
političnimi močmi, v roku 6 mesecev. 
Obveza št. 4.1: 
Obveza, da se zagotovi poro čila z dne 1. junija in 1. julija  2004 organom Evropske unije o 
opravljenem napredku na razli čnih podro čjih dialoga in o dokon čanju prevzetih obvez. 
Obveza št. 4.2: 
Razpoložljivost oblasti Toga za sodelovanje pri dialogu in za olajšanje morebitnih nalog 
funkcionarjev Komisije in Predsedstva Toga v okviru za četega dialoga. 
 
SL 10   SL Dogovorjeno je bilo tudi, da se v Togu razvija pog lobljen dialog o razli čnih točkah, 
omenjenih v obdobju treh mesecev, in da se opravi ocena stanja ob koncu tega obdobja. 
Poglobljen in reden dialog je temeljil na seznamu na črtovanih ukrepov za izvedbo 
dogovorjenih obvez. 
Iz tega stanja je razvidno, da so oblasti Toga za čele s pomembnimi pobudami. Še zlasti:  
• Oblasti so organizirale sre čanja za obveš čanje in osveš čanje z na čelniki in z varnostnimi 
silami o razli čnih vidikih človekovih pravic in temeljnih svoboš čin. Oblasti so razdelile 
navodila in okrožnice o obstoje čih direktivah in pravilih. Ugotovljeni so bili nekateri 
pozitivni rezultati, ki jih je potrdila tudi opozicija.  
• Oblasti so sodnikom posredovala navodila, da na j vse dosjeje preventivno pridržanih oseb, 
katerih preiskava je zaklju čena, razsodijo čim hitreje. Ta poziv za pospešitev je omogo čil 
pripravo 214 sodb, med ka terimi se dosjeje dolo čenega števila zapornikov obravnava kot 
politične. Vlada je zagotovila dostop odvetn ika do svojih stra nk v obdobju predhodnih 
preiskav.  
• Dostop do javnih medijev izven volilnega obdobja, do nedavnega dosegljiv za vlado in za 
stranko na oblasti, je bi l podaljšan v zadnjih tednih tudi za stranke opozicije, čeprav dostop 
še vedno ni pravi čen. 
• Vlada je dala pobudo za reforme zakona o medijih, Nacionalne komisije za človekove 
pravice ter Visoke oblasti za avdi ovizualne zadeve in komunikacijo. 
• S pomočjo Programa Združenih narodov za razvoj je  bila pripravljena diagnoza pravnega 
sistema. 
• Vlada nadzira te dejavnosti na podro čju decentralizacije in je pred kratkim o tem sprejela 
pravilnik.  
Ni dvoma, da so te pobude prispevale k okrepitvi spoštovanja človekovih pravic in temeljnih 
svoboščin v vaši državi. Kljub temu  vzroki za resno zaskrbljenos t ostajajo, zlasti na podro čju 
vzpostavitve demokracije.  
V tem okviru Evropska unija v nadaljevanju še zlasti pri čakuje naslednje konkretne ukrepe: 
• opredelitev strukturiraneg a in jasnega okvira za za četek dejanskega nacionalnega dialoga v 
skladu z obvezo št. 1.1; 
• pregled volilnega telesa, v okvi ru tega dialoga, z zagotav ljanjem transparentnega in 
demokrati čnega postopka v skladu z obvezo št. 1.3; 
• opredelitev pravnega sistema z orga niziranjem financiranja politi čnih strank v skladu z 
obvezo št. 1.4; 
• organizacija parlamentarnih in lokalnih  volitev v skladu z obvezama št. 1.5 in 1.6; 
• nadaljevanje postopka decentrali zacije skladno z obvezo št. 1.7; 
 
SL 11   SL • pojasnjevanje položaja politi čnih zapornikov in n jihove osvoboditve, če je to potrebno, kot 
je določeno v obvezi št. 2.2.; 
• revizija mandatov in statutov Nacionalne komisije za človekove pravice in Visoke oblasti 
za avdiovizualne zadeve in komunikacijo, skladno z obvezama št. 2.5 in 3.6; 
• nadaljevanje reforme pravnega in sodnega sektorja v skladu s priporo čili iz poro čila 
“diagnoze« Programa ZN za razvoj”; 
• revizija zakona o medijih in komunikaciji v skladu z obvezo št. 3.1. 
Evropska unija posve ča veliko pozornost tudi nadalje vanju in utrjevanju že za četih dejavnosti 
v okviru obvez št. 1.2, 1.4, 2.1, 2.3, 2.4, 2.6, 3.2, 3.3, 3.4, 3.5. 
Po posvetovanjih je bilo odlo čeno, ob upoštevanju opravljenih obvez ob tem času in ob 
upoštevanju še ne izvedenih pom embnih dejavnosti, da se sprejme naslednje ustrezne ukrepe 
iz pododstavka c) člena 96(2) sporazuma iz Cotonouja:  
(1) Nadaljuje se izvajanje proj ektov, financiranih z ostanki iz šestega in sedmega 
evropskega razvojnega sklada (ERS), kate rih cilj je odziv na potrebe ljudstva in 
spodbujanje spoštovanja temeljnih elementov sporazuma iz Cotonouja, in sicer spoštovanje človekovih pravic in demokrati čnih načel ter pravne države. Še ve č, 
izvedeni bodo nacionalni program decentr aliziranih dejavnosti za upravljanje z 
okoljem in Konvencija za medsebojne  obveznosti za sistem Stabex 1990–1994. 
(2) Pomoč ustanovam, ki omogo čajo izvajanje ukrepov za izpol nitev pogodbenih nalog, v 
okviru posvetovanj, se zagotovi na podlagi ostankov šestega in sedmega sklada ERS. 
Na podlagi tega Komisija med drug im nadaljuje s sprejetjem odlo čitve financiranja 
Programa “ Četrti splošni popis prebivalstva in življenjskega prostora”. 
(3) Obvestilo o nadomestilu v okviru devetega skla da ERS se izvede takrat, ko ga sprejme 
volilno telo, z zagotavljanjem preglednega in demokrati čnega volilnega postopka, in 
ga hkrati sprejmejo vse stranke ter ko se sprejme datum za izvedbo parlamentarnih 
volitev. Na črtovanje teh sredstev se za čne sedaj.  
(4) Glede na obvestilo o devetem skladu ERS se zagotovi podpora za pripravo volitev pod 
pogojem, da se spoštuje dolo čene pogoje v okviru volilnega telesa, omenjene zgoraj. 
(5) Strateški dokument za Togo iz devetega sklada  ERS se podpiše in izvaja takrat, ko so 
izvedene svobodne in poštene parlamentarne volitve. Ob istem času se skladi Stabex-a 
1996, 1998 in 1999, dolo čeni, vendar trenutno zaustavljeni, prenesejo. 
(6) Prispevki k regionalnim projektom se  preverijo od primera do primera. 
(7) Humanitarne dejavnosti, trgovinsko sodelovanje in ugodnosti na podro čjih, povezanih 
s trgovino, niso prizadeti. 
V roku šestih mesecev se opravijo se redni preg ledi s strani predsedstva Evropske unije in 
Evropske komisije ter od katerih prvo poro čilo ne sme . 
Evropska unija nadaljuje z nadzorom stanja v Togu in med obdobjem 24-mese čnega 
spremljanja vzdržuje okrepljen politi čni dialog z vašo vlado, da bi  zagotovila nadaljevanje že 
 
SL 12   SL začetih dejavnosti vzpostavljan ja demokracije in pra vne države ter da bi nadaljevali in utrdili 
prizadevanja na podro čju človekovih pravic in temeljnih svoboš čin.  
V primeru pospeševanja izvajanja obveznosti, ki so jih  prevzeli organi Toga, ali v nasprotnem 
primeru prekinitve izvajanja obvez, si Evrops ka unija pridržuje pr avico do spreminjanja 
ustreznih ukrepov.  
S spoštovanjem. Za Komisijo Za Svet