SL    SL SL 
 
SL 1   SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 16.7.2009 
SEC(2009) 972 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Spremni dokument k 
 
predlogu Uredbe Sveta o obveš čanju Komisije o investicijskih projektih na podro čju 
energetske infrastrukture v Ev ropski skupnosti in o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) 
št.°736/96 
  
POVZETEK OCENE U ČINKA 
  
{COM(2009) 361} 
{SEC(2009) 971}  
 
SL 2   SL 1. OPREDELITEV PROBLEMA  
1.1. Kaj je problem? 
 Problem, ki zahteva ukrepanje, je pomanjkanje skladnih podatkov in 
informacij  o investicijskih projek tih (v njihovih razli čnih fazah) ter z njimi 
povezanih pomanjkljivostih . Podatki, ne glede na njihov vir, niso vedno 
popolni, zanesljivi ali primer ni za analizo, ki je potrebna; na primer, podatki iz 
EUROSTATA se nanašajo na dogajanja v pr eteklosti, za invest icijske projekte 
pa so potrebni podatki/informacije, povezani s prihodnostjo. Uredba Sveta (ES) št. 736/96 bi na čelno morala omogo čati spremljanje investicijskih projektov na 
ravni EU. Komisijo je treba enkrat na leto obvestiti o ve čjih investicijskih 
projektih oziroma pomembnejših odlo čitvah, ki vplivajo na investicijske 
projekte v sektorjih nafte, zemeljskega plina in elektri čne energije. Vendar se ta 
uredba ne izvršuje ve č dosledno in se tudi ne prilagaja današnjim energetskim 
izzivom. Na ravni EU ne obstaja noben drug horizontalni instrument. 
 Brez ustreznih podatkov Komisija ne more: 
– analizirati verjetnega razvoja ener getske infrastrukture EU, odkrivati 
morebitnih pomanjkljivosti in predvidevati prihodnje oskrbe z energijo;  
– ocenjevati energetske politike EU  in podpirati obli kovanja politike z 
uradnimi podatki; 
– spodbujati preglednosti glede verjetnega razvoja energetskega sistema EU. 
 Poro čanje o podatkih (tj. obveš čanje o informacijah) in spremljanje (tj. analiza) 
investicijskih projektov in razvoja ener getskega sistema EU se ocenjujeta kot 
pomembna, zlasti v tem časovnem obdobju. Čeprav je znatno investiranje v 
energetsko infrastrukturo EU bistve nega pomena, obstaja visoka raven 
negotovosti – ki jo še pove čuje sedanja gospodarska in finan čna kriza – 
povezane z uresni čevanjem investicijskih projektov. Kot je omenjeno v drugem 
strateškem pregledu energetske politike, ki  ga je sprejela Komisija v letu 2008, 
morajo te investicije ustrezati povprašev anju po energiji v prihodnosti, podpirati 
prehod na nizkooglji čno energetsko prihodnos t in zagotavljati ve čjo energetsko 
varnost v primeru krize ter u činkovito delovanje notranjega trga. 
1.2. Kdo je najbolj prizadet in zakaj je javna intervencija potrebna? 
 Institucije EU nimajo na voljo dovolj relevantnih/zanesljivih podatkov o razvoju 
energetske infrastrukture v EU, s kateri mi bi ocenile strateško ravnotežje med 
ponudbo in povpraševanjem. Panogi lahko škoduje nezadostna preglednost verjetnega razvoja ener getskega sistema EU. 
2.
 ANALIZA SUBSIDIARNOSTI  
 Institucije EU so se odlo čile za nove politike in vzpostavile re gulativni okvir, 
znotraj katerega morajo gospodarski s ubjekti sprejemati investicijske odlo čitve. 
 
SL 3   SL Potrebna sta poro čanje o podatkih in spremlja nje (tj. analiza) podatkov o 
napredovanju investicijskih projektov. Ker so dimenzija EU in regionalna 
dimenzija ter politike EU vse bolj prevladujo če in ker so energetski sektorji vse 
bolj medsebojno povezani in integrirani, obstaja tveganje, da postanejo nacionalne ali sektorsko specifi čne informacije nezadostne. 
3. C
ILJI POBUDE EU 
 Splošni cilji revizije Uredbe Sveta (ES) št.°736/96 so razviti u činkovito in 
uspešno orodje poro čanja in spremljanja, tj. zbirati ustrezne podatke o 
investiranju v energetsko infrastruktur o EU in vzpostaviti mehanizem za 
sporočanje rezultatov analiz e, pridobljenih na tej podlagi, državam članicam in 
zainteresiranim stranem.  
4. MOŽNOSTI POLITIKE  
 Prou čene so bile štiri možnosti politike: 
– Možnost 0 – nespremenjeno stanje – spremljanje razvoja energetske 
infrastrukture na podlagi zahtev glede poro čil, ki se oddajajo : Pri 
možnosti 0 bi se podatki in informacije o projektih investiranja v energetsko 
infrastrukturo EU zagotavljali prek obstoje čih poročevalnih mehanizmov EU 
in/ali bi jih pridobivala Komisija. 
– Možnost 1 – razveljavitev Uredbe Sveta št.°736/96 : V primerjavi z 
nespremenjenim stanjem ta možnost pomen i, da se razveljavi Uredba Sveta 
št.° 736/96, zaradi slabega izva janja te uredbe in vse ve čje nezmožnosti, da bi 
z njo zajeli novi energetski sistem EU. Če bi trgi na dolgi rok vzpostavili 
ravnotežje med ponudbo in povpraševanj em, bi bilo redno spremljanje 
nadomeščeno s študijami, ki bi se lahko izvajale posebej  za vsak posamezni 
primer, če bi dolo čene odločitve politike zahtevale analizo investicijskih 
projektov, povezanih z energetiko.   
– Možnost 2 – spremljanje razvoj a energetske infrastrukture z 
dopolnilnim poro čanjem: Razvije se izboljša no in posodobljeno orodje 
poročanja: zahteve po podatkih odražajo r azvoj energetskega sistema EU in 
povečajo se zahteve po kakovosti podatkov. Obveznosti poro čanja se 
uskladijo z nedavnimi zakonodajn imi spremembami (npr. poro čanje vsaki 
dve leti, spremljanje na podlagi tretje ga paketa za notranji trg) in se 
poenostavijo: države članice se lahko izvzamejo iz obveznosti poro čanja na 
podlagi te uredbe, če se enakovredni podatki zagot ovijo z drugimi sredstvi 
(npr. na podlagi obstoje če posebne zakonodaje); tudi podjetja se lahko 
oprostijo obveznosti sporo čanja informacij, če se država članice odlo čijo in 
zagotovijo zahtevane informacije z drugimi sredstvi. Poleg poro čanja se 
poskrbi za analizo podatkov s strani Komisije in za možno preglednost 
zbranih podatkov, razen za trgovsko ob čutljive podatke. 
– Možnost 3 – spremljanje razvoja energetske infrastrukture z novimi in 
polno razvitimi zahtevami za poro čanje: Možnost 3 se od možnosti 2 
 
SL 4   SL razlikuje po tem, da vzpostavlja po lno razvit integriran sistem poro čanja in 
spremljanja. Države članice imajo obveznost, da sporo čajo in potrjujejo vse 
zahtevane informacije Komisiji, ne glede na druge obstoje če mehanizme 
obveščanja oziroma spremljanja, razvite na ravni EU.  
5. OCENA U ČINKOV  
Izboljšan in okrepljen sistem poro čanja bo izboljšal razpolož ljivost podatkov in kakovost 
podatkov in informacij, ki se na kratkoro čni podlagi sporo čajo Komisiji. Možni bosta 
redna analiza razmer in pove čana preglednost. V srednje- do dolgoro čnem smislu 
investitorji v splošnem cenijo pripravo pristopa, skladnega z zakonodajo EU, in pregleda 
verjetnega razvoja energetskega  sistema EU na podlagi natan čnih in ustreznih informacij, 
zlasti če pokaže ovire za investicijske projekte, kot so nepotrebni postopki za izdajo 
dovoljenj ali pomanjkanje kreditov. Na podlagi boljših informacij bi lahko Komisija spodbujala najboljše prakse. 
Možnosti politike 2 in 3 se ocenjujeta kot bolj relevantni. Zagotavljata koristen okvir za 
razpravo med javnimi organi in zainteresiranimi  stranmi pri analizi pr ihodnjih trendov in 
investicijskih projektov ter opaženih ovir za investiranje. 
Najvišji upravni stroški (tudi za podjetja, 27 držav članic in Komisijo) se za popolno 
poročanje na podlagi revidirane Uredbe Sveta (ES) št.°736/96 ocenjujejo na pol milijona 
EUR. Vendar ti najvišji možni stroški v re snici ne bodo nastali, saj bodo nekatere 
podatke morale zbrati države članice v vsakem primeru, zaradi drugih pravnih zahtev. 
6. P
RIMERJAVA MOŽNOSTI  
Z vidika meril u činkovitosti, zmogljivosti in skladnosti  so rezultati pri možnosti 2 
ugodnejši kot pri ostalih obravnavanih možnostih, tako da se z njo najb olje dosežejo cilji, 
določeni v reviziji Uredbe Svet a 736/96. Ta možnost zagotavlja  integriran in posodobljen 
okvir, ki povezuje poro čanje in spremljanje na ravni EU. Zagotavlja možnost za uporabo 
potrjenih podatkov, kar bo izboljšal o sprejemljivost podatkov in omogo čalo primerjave. 
Ker upošteva obstoje če poročanje, kar je lahko korist no, se izogne podvajanju 
obstoječega dela in kar najbolj zmanjšuje upravno breme panoge in držav članic. Je 
sorazmerna možnost. 
7. SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE  
Učinek novega mehanizma za poro čanje in spremljanje bo opazovan pri tistih državah 
članicah, ki upoštevajo obveznosti poro čanja, in na podlagi kakovosti, popolnosti in 
ustreznosti zbranih podatkov. Sodelovanje zainteresiranih strani in zainteresiranih 
subjektov v mehanizmih sprem ljanja (zanimanje za analiti čna poročila, sodelovanje na 
zasedanjih…) ter uporaba rezultatov mehani zma s strani institucij EU in drugih 
zainteresiranih strani se bosta prav tako spremljala.