[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 20.11.2007

COM(2007) 712 konč.

2007/0246 (ACC)

Predlog

SKLEP SVETA

o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Avstralijo o trgovini z vinom

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Novi sporazum med ES in Avstralijo o vinu bo po odobritvi nadomestil sporazum iz leta 1994.

Takoj ko je začel veljati sporazum iz leta 1994, so potekale nadaljnje dvostranske razprave na podlagi vsebovane zahteve, da Avstrija postopoma preneha uporabljati nekatera imena vin ES. Na podlagi sklepov Sveta iz oktobra 2000 o dvostranskih sporazumih o vinu so te razprave nadomestila pogajanja o novem sporazumu.

Ta pogajanja so se končala in 5. junija 2007 sta obe strani parafirali nov osnutek Sporazuma o vinu med ES in Avstralijo.

Konec teh pogajanj je prinesel uravnotežen rezultat z jasnimi izboljšavami sporazuma iz leta 1994 v korist obeh strani.

Sporazum predvideva zaščito po uradni dolžnosti medsebojnih geografskih označb in zagotavlja, da bo Avstralija v letu po začetku veljavnosti novega sporazuma postopno opustila uporabo številnih pomembnih imen EU, kot sta champagne in port.

Sporazum bo zaščitil ureditev označevanja vin ES med drugim z oblikovanjem seznama neobveznih navedb, ki se lahko uporabljajo za avstralska vina, z ureditvijo označevanja sort vinske trte na vinskih etiketah in z odpravo uporabe imen „hermitage“ in „lambrusco“ za vina s poreklom iz Avstralije v enem letu po začetku veljavnosti novega sporazuma.

Sporazum zagotavlja zaščito tradicionalnih izrazov ES v Avstraliji. Medtem ko se bo uporaba nekaterih od teh izrazov v Avstraliji postopno opustila v obdobju enega leta po začetku veljavnosti Sporazuma, bo Avstralija lahko uporabljala omejeno število nekaterih drugih izrazov pod jasnimi pogoji glede proizvodnih metod.

Sporazum zagotavlja izboljšanje režima enoloških postopkov, vključno z jasnimi roki ter postopki ugovora in arbitraže, ter jasnejša merila za oceno novih postopkov, vključno s sanitarnimi in fitosanitarnimi zahtevami.

Za Avstralijo bodo ugodni poenostavljeni postopki izdajanja potrdil po zakonodaji ES.

Po preverjanju registriranih blagovnih znamk v eni pogodbenici z geografskimi označbami, ki jih ščiti druga pogodbenica, se lahko po letu 1994 uporaba omejenega števila blagovnih znamk v vsaki pogodbenici nadaljuje, če se s tem ne zavajajo potrošniki glede pravega porekla vina. Dogovor o tem postopku preverjanja registriranih blagovnih znamk in geografskih označb je bil sprejet z izmenjavo pisem, priloženih novemu sporazumu.

Kljub temu bo morala vsaka pogodbenica izvesti dodatno preverjanje registriranih blagovnih znamk, ker sta med zadnjim preverjanjem in parafiranjem uvedli nove geografske označbe. Zato bo treba priloge o geografskih označbah, zaščitenih z novim sporazumom, dopolniti s temi novimi geografskimi označbami v skladu z izidom navedenega preverjanja. Nove geografske označbe, ki jih je uvedla ES, vsebujejo tudi tiste, ki sta jih navedli Romunija in Bolgarija in ki bodo ob upoštevanju izida navedenega preverjanja dodane v Prilogo II k Sporazumu še pred njegovim podpisom. Pogodbenici sta opredelili nekatera vprašanja, ki zahtevajo nadaljnja pogajanja. Ta vprašanja so predstavljena v dveh prečiščenih spremnih pismih pogajalcev, ki nista del Sporazuma.

2007/0246 (ACC)

Predlog

SKLEP SVETA

o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Avstralijo o trgovini z vinom

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133, v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in členom 300(4) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

1. Sporazum med Evropsko skupnostjo in Avstralijo o trgovini z vinom[1], odobren s Sklepom Sveta 94/184/ES[2], je zahteval nadaljnja pogajanja o prehodnih obdobjih za imena iz členov 8 in 11 navedenega sporazuma.

2. Svet je 23. oktobra 2000 pooblastil Komisijo za pogajanja o novem sporazumu o trgovini z vinom med Skupnostjo in Avstralijo.

3. Ta pogajanja so se zaključila in 5. junija 2007 sta obe pogodbenici parafirali nov sporazum med Evropsko skupnostjo in Avstralijo o trgovini z vinom (v nadaljevanju „Sporazum“).

4. Zato je treba Sporazum odobriti.

5. Da se olajšajo izvajanje in mogoče spremembe prilog k Sporazumu, je treba Komisijo pooblastiti za sprejetje potrebnih ukrepov v skladu s postopkom iz Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino[3].

6. Od datuma začetka veljavnosti Sporazuma prenehajo veljati Sporazum med Evropsko skupnostjo in Avstralijo o trgovini z vinom, njegov protokol in zadevna izmenjava pisem v Bruslju in Canberri (od 26. do 31. januarja 1994) –

SKLENIL:

Člen 1

Sporazum med Evropsko skupnostjo in Avstralijo o trgovini z vinom, vključno z njegovimi prilogami, Protokolom, izjavami in prečiščeno izmenjavo pisem (v nadaljevanju „Sporazum“), se odobri v imenu Skupnosti.

Besedilo Sporazuma, kot je odobreno s tem sklepom, je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(e), pooblaščeno(e) za podpis Sporazuma, ki je za Skupnost zavezujoč.

Člen 3

Za uporabo člena 29(3) Sporazuma ta sklep pooblašča Komisijo za sprejetje ukrepov, v skladu s postopkom iz člena 75(2) Uredbe (ES) št. 1493/1999, potrebnih za izvajanje Sporazuma ter spremembo njegovih prilog in Protokola, v skladu s členi 29 in 30 Sporazuma.

Člen 4

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, ...

Za Svet

Predsednik

SPORAZUM

med Evropsko skupnostjo in Avstralijo o trgovini z vinom

EVROPSKA SKUPNOST, v nadaljevanju „Skupnost“,

na eni strani, in

AVSTRALIJA,

na drugi strani,

v nadaljevanju „pogodbenici“,

V ŽELJI, da izboljšata razmere za ugodnejši in skladen razvoj trgovine ter spodbujanje gospodarskega sodelovanja v vinskem sektorju na podlagi enakosti, obojestranske koristi in vzajemnosti,

OB SPOZNANJU, da želita pogodbenici vzpostaviti tesnejše stike v vinskem sektorju, da se pospeši trgovanje med pogodbenicama,

STA SE DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1 Cilji

Pogodbenici se strinjata, da na podlagi nediskriminacije in vzajemnosti olajšata in spodbujata trgovino z vinom, proizvedenim v Skupnosti in Avstraliji, v skladu s pogoji v tem sporazumu.

Člen 2 Področje uporabe in pokrivanja

Ta sporazum se uporablja za vina, ki spadajo pod tarifno številko 22.04 Harmoniziranega sistema Mednarodne konvencije o harmoniziranem sistemu poimenovanj in šifrskih oznak blaga, sklenjene v Bruslju dne 14. junija 1983[4].

Člen 3 Opredelitve pojmov

V tem sporazumu, razen če ni navedeno nasprotno:

(a) pomeni „vino s poreklom iz“, ko se uporabi v zvezi z imenom pogodbenice, vino, proizvedeno na ozemlju te pogodbenice le iz grozdja, v celoti potrganega na ozemlju te pogodbenice;

(b) pomeni „geografska označba“ označbo, kot je opredeljena v členu 22(1) Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine;

(c) pomeni „tradicionalni izraz“ tradicionalno uporabljeno ime, ki se nanaša predvsem na način proizvodnje oziroma na kakovost, barvo ali vrsto vina ter ga priznavajo zakoni in predpisi Skupnosti za opis in predstavitev vina s poreklom z ozemlja Skupnosti;

(d) pomeni „opis“ besede, ki se uporabljajo na etiketi, dokumentih, ki spremljajo prevoz vina, na trgovinskih dokumentih, predvsem na računih in dobavnicah, in pri oglaševanju;

(e) pomeni „označevanje“ vse opise in druge navedbe, znake, vzorce, geografske označbe ali blagovne znamke, ki so prepoznavni za vino in se pojavljajo na istem vsebniku, vključno s sistemom zapiranja ali pritrjeno etiketo ter ovojem, ki prekriva grlo steklenic;

(f) pomeni „predstavitev“ besede, ki se uporabljajo na vsebnikih, vključno s sistemi zapiranja, na etiketah in embalaži;

(g) pomeni „embalaža“ zaščitni ovoj, kot so papir, slamnati ovoji vseh vrst, karton in škatle, ki se uporabljajo za prevoz enega ali več vsebnikov ali za prodajo končnemu porabniku;

(h) pomeni „Sporazum TRIPs“ Sporazum o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine, ki je kot Priloga 1C priložen k Sporazumu STO;

(i) pomeni „Sporazum STO“ Marakeški sporazum o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije, podpisan 15. aprila 1994;

(j) v skladu s členom 29(3)(e) in členom 30(3)(c) pomeni sklicevanje na zakon ali drugi predpis sklicevanje na zakon ali drugi predpis, kakor je bil spremenjen na dan podpisa Sporazuma. Če med podpisom ena pogodbenica obvesti drugo, da mora sprejeti zakone ali druge predpise za izvajanje svojih obveznosti na podlagi tega sporazuma, sklicevanje na navedene zakone ali druge predpise pomeni sklicevanje na zakone ali druge predpise, ki veljajo na dan, ko zadevna pogodbenica obvesti drugo pogodbenico, da so zahteve za začetek veljavnosti tega sporazuma izpolnjene.

Člen 4 Splošna pravila

1. Če ta sporazum ne določa drugače, se uvoz in trženje vina izvajata v skladu z zakoni in predpisi, ki se uporabljajo na ozemlju pogodbenice uvoznice.

2. Pogodbenici sprejmeta potrebne ukrepe, da se zagotovi izpolnjevanje obveznosti iz tega sporazuma. Odgovorni sta za doseganje ciljev iz tega sporazuma.

NASLOV IEnološk I POSTOPKI IN OBDELAVE TER ZAHTEVE GLEDE SESTAVE VINA

ČLEN 5 Obstoječi enološki postopki in obdelave ter zahteve glede sestave vina

1. Skupnost odobri, da se vanjo uvozijo in na njenem ozemlju tržijo za neposredno prehrano ljudi vsa vina s poreklom iz Avstralije in proizvedena v skladu z:

(a) enim ali več enološkimi postopki ali obdelavami, navedenimi v odstavku 1 dela A Priloge I; in

(b) zahtevami glede sestave, kot je določeno v točki I.1 Protokola k Sporazumu.

2. Avstralija odobri, da se vanjo uvozijo in na njenem ozemlju tržijo za neposredno prehrano ljudi vsa vina s poreklom iz Skupnosti in proizvedena v skladu z enim ali več enološkimi postopki ali obdelavami, navedenimi v odstavku 1 dela B Priloge I.

3. Pogodbenici priznata, da enološki postopki in obdelave iz Prilogi I ter zahteve glede sestave iz Protokola izpolnjujejo cilje in zahteve iz člena 7.

Člen 6 Novi enološki postopki, obdelave, zahteve glede sestave ali spremembe

1. Če ena od pogodbenic predlaga odobritev nove ga ali spremembo obstoječega enološkega postopka, obdelave ali zahteve glede sestave za komercialno uporabo na svojem ozemlju, ki je druga pogodbenica ni odobrila na podlagi člena 5 in ki zahteva spremembe Priloge I v skladu s členom 11, o tem čim prej pisno obvesti drugo pogodbenico ter pred dokončno odobritvijo novega ali spremenjenega enološkega postopka, obdelave ali zahteve glede sestave ustrezno omogoči predložitev pripomb.

2. Pogodbenica na zahtevo zagotovi tudi tehnično dokumentacijo za cilje in zahteve iz člena 7 v podporo predlagani odobritvi novega ali spremenjenega enološkega postopka, obdelave ali zahteve glede sestave, da olajša obravnava drugi pogodbenici.

3. Druga pogodbenica obravnava predlagani novi ali spremenjen enološki postopek, obdelavo ali zahtevo glede sestave, kot je določeno v odstavku 1, pri tem pa upošteva cilje in zahteve iz člena 7.

4. Pogodbenica drugo pogodbenico obvesti v 30 dneh po začetku veljavnosti odobritve o predlogu novega ali spremenjenega enološkega postopka, obdelave ali zahteve glede sestave.

5. Obvestilo iz odstavka 4 vsebuje opis novega ali spremenjenega enološkega postopka, obdelave ali zahteve glede sestave.

6. Če tehnična dokumentacija ni bila zagotovljena v skladu z odstavkom 2, pogodbenica priglasiteljica na zahtevo druge pogodbenice zagotovi tehnično dokumentacijo, kot določa zadevni odstavek.

7. Ta člen se ne uporablja, če pogodbenica prilagodi enološki postopek ali obdelavo iz dela C Priloge I samo zato, da bi upoštevala posebne razmere tržnega leta, ter če je prilagoditev manjša in bistveni ne spremeni zadevnega enološkega postopka, obdelave ali zahteve glede sestave („tehnična prilagoditev“). Pogodbenica, ki je predlagala tehnično prilagoditev, o tem obvesti drugo pogodbenico čim prej ali vsaj pred začetkom trženja na ozemlju druge pogodbenice.

Člen 7 Cilji in zahteve

1. Novi ali spremenjeni enološki postopki, obdelave ali zahteve glede sestave za proizvodnjo vina izpolnjujejo naslednje cilje:

(a) varovanje zdravja ljudi;

(b) varstvo potrošnikov pred zavajajočimi praksami;

(c) izpolnjevanje standardov dobre enološke prakse, kot je določeno v odstavku 2.

2. Dobra enološka praksa izpolnjuje naslednje zahteve:

I. je ne prepovedujejo zakoni in predpisi države porekla;

II. ščiti pristnost proizvoda, tako da varuje zamisel, da tipične značilnosti vina izhajajo iz pridelanega grozdja;

III. upošteva regijo pridelave ter zlasti podnebne, geološke in druge proizvodne okoliščine;

IV. temelji na upravičeni tehnološki ali praktični potrebi po med drugim boljših lastnostih za hrambo, obstojnosti ali sprejemljivosti vina za potrošnike;

V. zagotavlja, da so obdelave ali dodatki omejeni na najmanjšo količino, ki je potrebna za doseganje želenega učinka.

Člen 8 Začasna odobritev

Brez poseganja v ukrepe iz člena 35 se vina, proizvedena po novem ali spremenjenem enološkem postopku, obdelavi ali zahtevi glede sestave, ki jo je priglasila pogodbenica v skladu s členom 6(4), začasno odobrijo za uvoz in trženje na ozemlju druge pogodbenice.

Člen 9 Postopek ugovora

1. Prva pogodbenica lahko v šestih mesecih od prejetja obvestila druge pogodbenice v skladu s členom 6(4) pisno ugovarja priglašenemu novemu ali spremenjenemu enološkemu postopku, obdelavi ali zahtevi glede sestave z utemeljitvijo, da ne izpolnjuje cilja iz člena 7(1)(b) in/ali (c). Če pogodbenica ugovarja, lahko katera koli pogodbenica zahteva posvetovanje v skladu s členom 37. Če se zadeva ne reši v 12 mesecih od prejetja obvestila pogodbenice v skladu s členom 6(4), lahko katera koli pogodbenica uporabi arbitražni postopek v skladu s členom 10.

2. V dveh mesecih od prejetja obvestila iz odstavka 1 lahko pogodbenica zaprosi za informacije ali mnenje Mednarodni urad za vinsko trto in vino (OIV) ali drug ustrezen mednarodni organ. Če se zaprosi za takšne informacije ali mnenje in to ne vpliva na druge roke iz odstavka 1, se pogodbenici lahko dogovorita o podaljšanju šestmesečnega roka za ugovor pogodbenice.

3. Arbitri iz člena 10 odločijo, ali priglašeni novi ali spremenjeni enološki postopek, obdelava ali zahteva glede sestave izpolnjuje cilj iz člena 7(1)(b) in/ali (c).

4. Za zahtevo pogodbenice, da se odobri enološki postopek, obdelava ali zahteva glede sestave, ki jo je druga pogodbenica odobrila za komercialno uporabo tretje države, se roki iz odstavka 1 skrajšajo za polovico.

Člen 10 Arbitraža pri enoloških postopkih

1. Pogodbenica lahko uporabi arbitražni postopek v skladu s členom 9 tako, da drugo pogodbenico pisno obvesti o predložitvi arbitraže.

2. V 30 dneh po prejetju obvestila iz odstavka 1 vsaka pogodbenica imenuje arbitra v skladu z merili iz odstavka 6 in o izbiri obvesti drugo pogodbenico.

3. V 30 dneh od imenovanja drugega arbitra oba arbitra, imenovana v skladu z odstavkom 2, sporazumno imenujeta tretjega arbitra. Če se prva dva arbitra ne moreta dogovoriti glede tretjega arbitra, ga pogodbenici imenujeta v 30 dneh.

4. Če pogodbenici ne moreta skupno izbrati tretjega arbitra v 30 dneh, kot določa odstavek 3, opravi nujno imenovanje v naslednjih 60 dneh na zahtevo katere koli pogodbenice predsednik ali član Mednarodnega sodišča (glede na delovni staž) ob upoštevanju meril iz odstavka 5 in v skladu s prakso Sodišča

5. Tretji imenovani arbiter predseduje arbitražnemu postopku in je pravno usposobljen.

6. Arbitra (brez predsedujočega člana) sta mednarodno priznana strokovnjaka na področju enologije in sta nedvomno nepristranska.

7. V 30 dneh od izbire tretjega arbitra arbitri skupaj določijo pravila delovnega postopka, ki se bodo uporabljala za arbitražo, pri čemer upoštevajo neobvezna pravila Stalnega arbitražnega sodišča za arbitražno reševanje sporov med dvema državama, s to razliko, da lahko pogodbenici kadar koli sporazumno opustita ali spremenita pravila delovnega postopka.

8. Arbitri oblikujejo sklepe v zvezi z zadevnim vprašanjem v največ 90 dneh od imenovanja tretjega arbitra. Ti sklepi se sprejemajo z večino. Arbitri v sklepih navedejo zlasti svojo odločitev, kot to določa člen 9(3).

9. Stroške arbitraže, vključno s stroški plačila arbitrom, si pogodbenici enakovredno razdelita. Honorarji in stroški arbitrov se določijo glede na razpored, ki ga določi Skupni odbor.

10. Arbitri sprejmejo dokončno in zavezujočo odločitev.

Člen 11 Sprememba Priloge I

1. Pogodbenici čim prej, vendar najpozneje v 15 mesecih po prejetju obvestila, spremenita Prilogo I ali Protokol v skladu s členom 29(3)(a) ali členom 30(3)(a), tako da se upošteva novi ali spremenjeni enološki postopek, obdelava ali zahteva glede sestave, priglašena v skladu s členom 6(4).

2. Če pogodbenica uporabi postopek ugovora iz člena 9, pogodbenici, z odstopanjem od odstavka 1, ukrepata v skladu z izidom posvetovanj, razen če se zadeva predloži arbitraži in v tem primeru velja:

(a) če arbitri odločijo, da priglašeni novi ali spremenjeni enološki postopek, obdelava ali zahteva glede sestave izpolnjuje cilje iz člena 7(1)(b) in/ali (c), pogodbenici v 90 dneh po tej odločitvi spremenita Prilogo I ali Protokol v skladu s členom 29(3)(a) ali členom 30(3)(a), tako da dodata novi ali spremenjeni enološki postopek, obdelavo ali zahtevo glede sestave;

(b) vendar če arbitri odločijo, da priglašeni novi ali spremenjeni enološki postopek, obdelava ali zahteva glede sestave ne izpolnjuje ciljev iz člena 7(1)(b) in/ali (c), začasna odobritev uvoza in trženja vin s poreklom iz pogodbenice priglasiteljice, pridelanih v skladu z zadevnim enološkim postopkom, obdelavo ali zahtevo glede sestave, kot določa člen 8, preneha veljati 90 dni po taki odločitvi.

NASLOV II ZAščITA IMEN VIN IN ZADEVNE DOLOčBE O OPISU IN PREDSTAVITVI

ČLEN 12 Zaščitena imena

1. Brez poseganja v člene 15, 17 in 22 ter Protokol se zaščitijo naslednja imena:

(a) za vina s poreklom iz Skupnosti:

I. geografske označbe iz dela A Priloge II;

II. navedbe držav članic, v kateri ima vino poreklo, ali druga imena, ki se uporabljajo za državo članico;

III. tradicionalni izrazi iz Priloge III;

IV. kategorije vina iz člena 54 Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino v zvezi s kakovostnimi vini, pridelanimi na določenem pridelovalnem območju, ter dela A Priloge IV; in

V. prodajne oznake iz prve alinee točke 2(c) dela D Priloge VIII Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino v zvezi s kakovostnimi vini, pridelanimi na določenem pridelovalnem območju, ter dela B Priloge IV;

(b) za vina s poreklom iz Avstralije:

I. geografske označbe iz dela B Priloge II; in

II. sklicevanje na „Avstralijo“ ali druga imena, ki se uporabljajo za to državo.

2. Pogodbenici sprejmeta vse potrebne ukrepe za preprečitev, da se v primerih, kadar se vina s poreklom iz pogodbenic izvažajo in tržijo zunaj njunih ozemelj, ne uporabljajo zaščitena imena ene pogodbenice, na katera se nanaša ta člen, za opis in predstavitev vina s poreklom iz druge pogodbenice, razen kot je določeno v tem sporazumu.

Člen 13 Geografske označbe

1. Če ta sporazum ne določa drugače:

(a) v Avstraliji so geografske označbe za Skupnost iz dela A Priloge II:

I. zaščitene za vina s poreklom iz Skupnosti in

II. jih Skupnost ne more uporabljati drugače kot pod pogoji, ki so določeni v zakonih in predpisih Skupnosti, ter

(b) v Skupnosti so geografske označbe za Avstralijo iz dela B Priloge II:

I. zaščitene za vina s poreklom iz Avstralije in

II. jih Avstralija ne more uporabljati drugače kot pod pogoji, ki so določeni v zakonih in predpisih Avstralije.

2. Pogodbenici v skladu s tem sporazumom sprejmeta vse ukrepe, potrebne za skupno zaščito geografskih označb iz Priloge II, ki se uporabljajo za opis in predstavitev vin s poreklom z ozemlja pogodbenic. Obe pogodbenici zagotovita zainteresiranim stranem pravna sredstva, s katerimi se prepreči uporaba geografske označbe iz Priloge II za označevanje vin, ki nimajo porekla iz kraja, ki ga navaja zadevna geografska označba.

3. Zaščita iz odstavka 2 se uporablja tudi,

(a) kadar je navedeno pravo poreklo vina,

(b) kadar se geografska označba uporablja v prevodu ali

(c) kadar se označbe uporabljajo skupaj z izrazi „vrsta“, „tip“, „slog“, „imitacija“, „metoda“ ali podobno.

4. Zaščita iz odstavkov 2 in 3 ne posega v člena 15 in 22.

5. Registracija blagovne znamke za vina, ki vsebuje geografsko označbo, značilno za vino iz Priloge II, se za taka vina, ki nimajo porekla iz kraja, označenega z geografsko označbo, zavrne, ali če domača zakonodaja to dovoljuje, se na zahtevo zainteresirane strani razveljavi.

6. V primeru enakozvočnih geografskih označb iz Priloge II se zaščita dodeli za vsako označbo, če se uporablja v dobri veri. Pogodbenici lahko skupaj določita praktične pogoje uporabe, pod katerimi se bodo enakozvočne geografske označbe med seboj razlikovale, ob upoštevanju potrebe po zagotavljanju enakega obravnavanja zadevnih proizvajalcev in preprečevanju zavajanja potrošnikov.

7. Člen 23(3) Sporazuma TRIPs se uporablja, če je geografska označba iz Priloge II enakozvočna geografski označbi tretje države.

8. Določbe tega sporazuma ne posegajo v pravico oseb, da pri trgovanju uporabljajo svoje ime ali ime svojih poslovnih predhodnikov, razen kadar se takšno ime uporablja tako, da zavaja potrošnike.

9. Nič v tem sporazumu ne obvezuje pogodbenice, da zaščiti geografsko označbo druge pogodbenice iz Priloge II, ki ni zaščitena ali ni več zaščitena v svoji državi porekla ali ki se v navedeni državi ne uporablja več.

10. Pogodbenici potrdita, da pravice in dolžnosti iz tega sporazuma ne izhajajo iz nobenih geografskih označb razen tistih iz Priloge II. Brez poseganja v določbe Sporazuma o zaščiti geografskih označb obe pogodbenici uporabljata Sporazum TRIPs za zaščito geografskih označb.

Člen 14 Imena ali navedbe držav članic in Avstralije

1. V Avstraliji so navedbe držav članic Skupnosti in druga imena, ki se uporabljajo za državo članico, za označevanje porekla vina:

(a) rezervirani za vino s poreklom iz zadevne države članice in

(b) jih Skupnost ne more uporabljati drugače kot pod pogoji, ki so določeni v zakonih in predpisih Skupnosti.

2. V Skupnosti navedbe Avstralije in druga imena, ki se uporabljajo za Avstralijo, za označevanje porekla vina:

(a) rezervirani za vino s poreklom iz Avstralije in

(b) jih Avstralija ne more uporabljati drugače kot pod pogoji, ki so določeni v zakonih in predpisih Avstralije.

Člen 15 Prehodne ureditve

Zaščita imen iz člena 12(1)(a)(I) in člena 13 Avstraliji ne preprečuje uporabe naslednjih imen za opis in predstavitev vina v Avstraliji in tretjih državah, v katerih zakoni in predpisi to dovoljujejo, v naslednjih prehodnih obdobjih:

(a) 12 mesecev po začetku veljavnosti tega sporazuma za naslednja imena: burgundy, chablis, champagne, graves, manzanilla, marsala, moselle, port, sauterne, sherry in white burgundy;

(b) 10 let po začetku veljavnosti tega sporazuma za tokay.

Člen 16 Tradicionalni izrazi

1. Če ta sporazum ne določa drugače, se v Avstraliji tradicionalni izrazi za Skupnost iz Priloge III:

(a) ne uporabljajo za opis ali predstavitev vina s poreklom iz Avstralije in

(b) ne smejo uporabljati za opis ali predstavitev vina s poreklom iz Skupnosti, razen za vina s poreklom in kategorijo ter v jeziku, navedenih v Prilogi III, ter pod pogoji, ki so določeni v zakonih in predpisih Skupnosti.

2. Avstralija v skladu s tem sporazumom sprejme vse ukrepe, potrebne za zaščito tradicionalnih izrazov iz Priloge III v skladu s tem členom, ki se uporabljajo za opis in predstavitev vin s poreklom z ozemlja Skupnosti. Za ta namen Avstralija zagotovi ustrezna pravna sredstva za zagotovitev učinkovite zaščite in preprečitev uporabe tradicionalnih izrazov za opis vina, ki ni upravičeno do teh tradicionalnih izrazov, tudi če se tradicionalni izrazi uporabijo skupaj z izrazi „vrsta“, „tip“, „slog“, „imitacija“, „metoda“ ali podobno.

3. Zaščita iz odstavka 2 ne posega v člena 17 in 23.

4. Zaščita tradicionalnega izraza se uporablja le za:

(a) jezik ali jezike, v katerih se pojavlja v Prilogi III, in

(b) za kategorijo vina, ki je za Skupnost zaščiteno, kot določa Priloga III.

5. Avstralija lahko na svojem ozemlju dovoli uporabo izrazov, ki so enaki ali podobni tradicionalnim izrazom iz Priloge III, za vina, ki po poreklu niso z ozemlja pogodbenic, če to ne pomeni zavajanja potrošnikov, je poreklo proizvoda navedeno, uporaba pa ne pomeni nelojalne konkurence, kot se ta izraz razume v členu 10a Pariške konvencije za varstvo industrijske lastnine z dne 20. marca 1883, kakor je bila spremenjena.

6. Ta sporazum ne posega v pravico oseb, da pri trgovanju uporabljajo svoje ime ali ime svojih poslovnih predhodnikov, razen kadar se takšno ime uporablja tako, da zavaja potrošnike.

7. Brez poseganja v odstavek 5 Avstralija na svojem ozemlju ne sme dovoliti registracije ali uporabe blagovne znamke, ki vsebuje tradicionalni izraz iz Priloge III, za opis ali predstavitev vina, razen če ta sporazum dovoljuje uporabo tradicionalnega izraza za zadevno vino. Kljub temu ta zahteva:

(a) ne velja za blagovne znamke, ki so bile pred datumom podpisa tega sporazuma v Avstraliji zakonito registrirane v dobri veri ali so v Avstraliji z uporabo v dobri veri legitimno pridobile pravice;

(b) pri tradicionalnih izrazih, vključenih v Prilogo III po datumu podpisa tega sporazuma, ne velja za blagovne znamke, ki so bile v Avstraliji zakonito registrirane v dobri veri ali so v Avstraliji z uporabo v dobri veri legitimno pridobile pravice, preden je bil zadevni tradicionalni izraz zaščiten v skladu s tem sporazumom; in

(c) ne preprečuje uporabe blagovnih znamk iz odstavkov (a) in (b) v tretjih državah, v katerih zakoni in predpisi tretje države to dovoljujejo.

Ta določba ne posega v pravico Skupnosti do uporabe ustreznega tradicionalnega izraza v skladu z odstavkom (1)(b).

8. Brez poseganja v odstavke 5, 6 in 7 ter v člen 23 Avstralija na svojem ozemlju ne more dovoliti uporabe naziva podjetja, ki vsebuje tradicionalni izraz iz Priloge III k temu Sporazumu, za opis ali predstavitev vina. Kljub temu ta zahteva:

(a) ne velja za nazive podjetij, ki so bila pred datumom podpisa tega sporazuma v Avstraliji zakonito registrirana v dobri veri;

(b) pri tradicionalnih izrazih, vključenih v Prilogo III po datumu podpisa tega sporazuma, ne velja za nazive podjetij, ki so bila v Avstraliji zakonito registrirana v dobri veri, preden je bil zadevni tradicionalni izraz zaščiten v skladu s tem sporazumom; in

(c) ne preprečuje uporabe takih nazivov podjetij v tretjih državah, v katerih zakoni in predpisi tretje države to dovoljujejo.

Odstavki (a), (b) in (c) ne dovoljujejo uporabe nazivov podjetij na takšen način, ki bi zavajal potrošnika.

9. Nič v tem sporazumu ne obvezuje Avstralije, da zaščiti tradicionalni izraz iz Priloge III, ki ni zaščiten ali ni več zaščiten v svoji državi porekla ali ki se v Skupnosti ne uporablja več.

Člen 17 Prehodne ureditve

Zaščita imen iz člena 12(1)(a)(III) in člena 16 Avstraliji ne preprečuje uporabe naslednjih imen za opis in predstavitev vina v Avstraliji in tretjih državah, v katerih zakoni in predpisi to dovoljujejo, v prehodnem obdobju 12 mesecev po začetku veljavnosti tega sporazuma: amontillado, auslese, claret, fino, oloroso, spatlese.

Člen 18 Kategorije vin in prodajne oznake

1. Če ta sporazum ne določa drugače, so v Avstraliji kategorije vin iz dela A Priloge IV in prodajne oznake iz dela B Priloge IV:

(a) rezervirane za vino s poreklom iz Skupnosti in

(b) jih Skupnost ne more uporabljati drugače kot pod pogoji, ki so določeni v zakonih in predpisih Skupnosti.

2. Nič v tem sporazumu ne obvezuje Avstralije, da rezervira kategorijo vina ali prodajno oznako iz Priloge IV, ki ni rezervirana ali ni več rezervirana v svoji državi porekla ali ki se v Skupnosti ne uporablja več.

Naslov IIIPosebne določbe O PREDSTAVITVI IN OPISU

ČLEN 19 Splošno načelo

Vina ne smejo biti označena z izrazom, ki je napačen ali zavajajoč glede značaja, sestave, kakovosti ali porekla vina.

Člen 20 Neobvezne navedbe

1. Za trgovino z vinom med pogodbenicama se lahko vino s poreklom iz Avstralije,

(a) ki ima geografsko označbo iz dela B Priloge II, opiše ali predstavi v Skupnosti z neobveznimi navedbami, določenimi v odstavku 3, pri čemer se upošteva skladnost uporabe s pravili, ki veljajo za proizvajalce vina v Avstraliji, ter zlasti z Zakonom o avstralski korporaciji za vino in brandy iz leta 1980 , Zakonom o trgovinski praksi iz leta 1974 in avstralsko-novozelandskim zakonikom o živilskih standardih; in

(b) ki nima geografske označbe iz dela B Priloge II, opiše ali predstavi v Skupnosti z neobveznimi navedbami, določenimi v odstavkih 3(d), (g) in (l), pri čemer se upošteva skladnost uporabe s pravili, ki veljajo za proizvajalce vina v Avstraliji, ter zlasti z Zakonom o avstralski korporaciji za vino in brandy iz leta 1980 , Zakonom o trgovinski praksi iz leta 1974 in avstralsko-novozelandskim zakonikom o živilskih standardih.

2. Za trgovino z vinom med pogodbenicama se lahko vino s poreklom iz Skupnosti,

(a) ki ima geografsko označbo iz dela A Priloge II, opiše ali predstavi v Avstraliji z neobveznimi navedbami, določenimi v odstavku 3, pri čemer se upošteva, da je vino označeno v skladu s poglavjem II naslova V in prilogama VII in VIII k Uredbi Sveta (ES) št. 1493/1999 ter Uredbo Komisije (ES) št. 753/2002 ter da uporaba navedb ni napačna ali zavajajoča za potrošnike v smislu Zakona o avstralski korporaciji za vino in brandy iz leta 1980 in Zakona o trgovinski praksi iz leta 1974 ; in

(b) ki nima geografske označbe iz dela A Priloge II, opiše ali predstavi v Avstraliji z neobveznimi navedbami, določenimi v odstavkih 3(d), (g) in (l), pri čemer se upošteva, da je vino označeno v skladu s poglavjem II naslova V in prilogama VII in VIII k Uredbi Sveta (ES) št. 1493/1999 ter Uredbo Komisije (ES) št. 753/2002 ter da uporaba navedb ni napačna ali zavajajoča za potrošnike v smislu Zakona o avstralski korporaciji za vino in brandy iz leta 1980 in Zakona o trgovinski praksi iz leta 1974 .

3. Neobvezne navedbe iz odstavkov 1 in 2 so:

(a) letnik, ki ustreza letu trgatve, pri čemer se upošteva, da se vsaj 85 % vina pridobi iz grozdja iz zadevnega leta, razen za vina Skupnosti, ki se pridobijo iz pozimi potrganega grozdja, pri katerih se namesto letnika trgatve navede leto začetka tekočega tržnega leta;

(b) ime sorte vinske trte ali njene sopomenke v skladu s členom 22;

(c) navedba nagrade, medalje ali tekmovanja, za nagrade, medalje ali tekmovanja v Avstraliji se o tekmovanju obvesti pristojni organ Skupnosti;

(d) navedba tipa proizvoda, kot je določeno v Prilogi VI;

(e) ime vinograda;

(f) pri vinih s poreklom z ozemlja Skupnosti ime vinogradniškega gospodarstva, če je na navedenem vinogradniškem gospodarstvu grozdje pridelano in predelano v vino;

(g) posebna barva vina;

(h) kraj stekleničenja vina;

(i) navedba uporabljene metode za proizvodnjo vina, pri čemer se upošteva Priloga VIII;

(j) pri Skupnosti tradicionalni izraz iz Priloge III;

(k) pri Avstraliji izraz za kakovostno vino iz Priloge V;

(l) ime, naziv in naslov osebe, ki je sodelovala pri trženju vina.

Člen 21 Predstavitev

1. Pogodbenici se strinjata, da kadar so po zakonih in predpisih pogodbenice uvoznice navedbe obvezne za vinsko etiketo, se lahko druge navedbe predstavi v istem vidnem polju, v katerem so obvezne navedbe, ali drug je na vsebniku z vinom.

2. Če se ne glede na odstavek 1 izraz za kakovostno vino iz Priloge V uporabi kot del glavnega prodajnega poimenovanja na vinski etiketi, se mora uporabiti v istem vidnem polju kot geografska označba za Avstralijo iz dela B Priloge II in s približno enako velikimi črkami. „Glavno prodajno poimenovanje“ za ta odstavek pomeni poimenovanje proizvoda, ki se pojavi na delu vsebnika z vinom ali embalaži, namenjeni potrošniku za predstavitev v običajnih okoliščinah prikaza.

3. Pogodbenici se strinjata, da se lahko navedbe iz odstavka 1, vključno z izrazom za kakovostno vino iz Priloge V, na vsebniku z vinom ponavljajo kjer koli, če so v istem vidnem polju kot geografska označba iz Priloge II ali ne.

4. Skupnost se strinja, da se lahko vino s poreklom iz Avstralije opiše ali predstavi v Skupnosti z navedbo števila standardnih enot pijače v vinu, če je navedena uporaba v skladu s pravili, ki veljajo za proizvajalce vina v Avstraliji, ter zlasti z Zakonom o avstralski korporaciji za vino in brandy iz leta 1980 , Zakonom o trgovinski praksi iz leta 1974 in avstralsko-novozelandskim zakonikom o živilskih standardih.

Člen 22 Sorte vinske trte

1. Obe pogodbenici se strinjata, da na svojem ozemlju drugi pogodbenici dovolita uporabo imen ene ali več sort vinske trte, ali kadar je to primerno, njihovih sopomenk za opis in predstavitev vina, če se upoštevajo naslednji pogoji:

(a) sorte vinske trte ali njihove sopomenke so navedene v klasifikaciji sort, ki jo pripravi Mednarodni urad za vinsko trto in vino (OIV), Mednarodna konvencija za varstvo novih rastlinskih sort (UPOV) ali Mednarodni svet za rastlinske genske vire (IBPBR);

(b) kadar vino ni v celoti sestavljeno iz imenovanih(-e) sort(-e) vinske trte ali sopomenke, je po odbitku količine proizvodov, namenjenih za morebitno sladkanje in kulturo mikroorganizmov (katerih količina ne presega 5 % vina), vsaj 85 % vina pridobljenega iz imenovanih(-e) sort(-e);

(c) vse označene sorte vinske trte ali njihove sopomenke morajo imeti pri sestavi vina večji delež kot katera koli neoznačena sorta;

(d) kadar sta poimenovani dve sorti vinske trte ali več ali njihove sopomenke, so navedene v padajočem vrstnem redu glede na delež v sestavi vina in s črkami katere koli velikosti;

(e) sorta(-e) vinske trte ali sopomenke so navedene v istem vidnem polju ali zunaj njega, kar je odvisno od nacionalne zakonodaje države izvoznice;

(f) ime sort(-e) ali sopomenke se ne uporablja na način, ki zavaja potrošnike glede porekla vina. Za ta namen lahko pogodbenici določita praktične pogoje, pod katerimi se ime lahko uporablja.

2. Ne glede na odstavek 1 ter člen 12(1)(a)(I) in člen 12(1)(b)(I) se pogodbenici strinjata:

(a) če sorta vinske trte ali njena sopomenka vsebuje geografsko označbo iz dela A Priloge II za Skupnost in je sorta vinske trte ali sopomenka navedena v Prilogi VII, lahko Avstralija uporablja sorto vinske trte ali sopomenko za opis ali predstavitev vina s poreklom z ozemlja Avstralije in

(b) če sorta vinske trte ali sopomenka vsebuje geografsko označbo iz dela B Priloge II za Avstralijo in je bila sorta vinske trte ali sopomenka uporabljena v dobri veri pred datumom začetka veljavnosti tega sporazuma, lahko Skupnost uporablja sorto vinske trte ali sopomenko za opis ali predstavitev vina s poreklom z ozemlja Skupnosti.

3. Ne glede na določbe člena 12 in tega člena se pogodbenici strinjata, da se lahko ime „hermitage“ med prehodnim obdobjem, ki se konča 12 mesecev po začetku veljavnosti tega sporazuma, uporablja za vina s poreklom iz Avstralije za prodajo v državah zunaj ozemlja Skupnosti kot sopomenko za sorto vinske trte „shiraz“, če zakoni in predpisi v Avstraliji in drugih državah to dovolijo ter se to ime ne uporablja na način, ki je za potrošnike zavajajoč.

4. Ne glede na določbe tega člena se pogodbenici strinjata, da se lahko ime sorte vinske trte „lambrusco“ uporablja med prehodnim obdobjem, ki se konča 12 mesecev po začetku veljavnosti tega sporazuma, kot opis za slog vina, ki se po tradiciji proizvaja in trži pod tem imenom za prodajo v državah zunaj ozemlja Skupnosti, če zakoni in predpisi v Avstraliji in drugih državah to dovolijo ter se to ime ne uporablja na način, ki je za potrošnike zavajajoč.

Člen 23 Izrazi za kakovostna vina

Avstralija lahko uporablja izraze iz Priloge V za opis in predstavitev vina s poreklom iz Avstralije v skladu s pogoji uporabe iz navedene priloge in v skladu s členom 20.

Člen 24 Vina z geografsko označbo s poreklom iz Avstralije

Brez poseganja v bolj omejevalno zakonodajo Avstralije se pogodbenici strinjata, da lahko Avstralija uporablja geografske označbe iz dela B Priloge II za opis in predstavitev vina s poreklom iz Avstralije pod naslednjimi pogoji:

(a) če se uporabi enotna geografska označba, se iz grozdja, potrganega v tej geografski enoti, pridobi vsaj 85 % vina;

(b) če se za isto vino uporabijo največ tri geografske označbe:

I. se iz grozdja, potrganega v teh geografskih enotah, pridobi vsaj 95 % vina, če vino vsebuje najmanj 5 % vina iz vseh imenovanih geografskih označb; in

II. se geografske označbe na etiketi navedejo v padajočem zaporedju deleža.

Člen 25 Izvajanje zahtev glede označevanja

1. Če opis ali predstavitev vina, zlasti na etiketi, v uradnih oziroma trgovinskih dokumentih ali pri oglaševanju krši ta sporazum, sprejmeta pogodbenici vse potrebne upravne ukrepe ali pravne postopke v skladu s svojimi zakoni in predpisi.

2. Ukrepi in postopki iz odstavka 1 se sprejmejo predvsem v naslednjih primerih:

(a) kadar prevod opisov, predvidenih po zakonodaji Skupnosti ali Avstralije, v jezik ali jezike druge pogodbenice privede do besede, ki je zavajajoča glede porekla, značaja ali kakovosti tako opisanega ali predstavljenega vina;

(b) kadar se opisi, blagovne znamke, imena, napisi ali slike, ki neposredno ali posredno dajejo napačne ali zavajajoče informacije glede izvora, porekla, značaja, sorte vinske trte ali bistvenih lastnosti vina, pojavijo na vsebnikih ali embalaži, pri oglaševanju ali na uradnih oziroma trgovinskih dokumentih, ki se nanašajo na vina, katerih ime je zaščiteno na podlagi tega sporazuma;

(c) kadar se uporablja embalaža, ki je zavajajoča glede porekla vina.

Člen 26 Mirovanje

Pogodbenici v domači zakonodaji ne postavljata manj ugodnih pogojev od pogojev, določenih v tem sporazumu ali njuni domači zakonodaji, ki velja na datum podpisa tega sporazuma, zlasti v predpisih iz Priloge IX, v zvezi z opisom, predstavitvijo, embalažo ali sestavo vin iz druge pogodbenice.

NASLOV IVZahteve za POTRDILA

ČLEN 27 Potrdila

1. Skupnost odobri uvoz brez časovne omejitve za vina s poreklom iz Avstralije v skladu s poenostavljenimi določbami o potrdilih iz drugega pododstavka člena 24(2) in člena 26 Uredbe Komisije (ES) št. 883/2001 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 glede trgovine s tretjimi državami s proizvodi vinskega sektorja. Za ta namen in v skladu z navedenimi določbami Avstralija:

(a) zagotovi dokumente za potrdilo in analizne izvide po pristojnem organu; ali

(b) če pristojnemu organu v pododstavku (a) ustreza, da so posamezni proizvajalci pristojni za izvajanje teh odgovornosti:

I. posamezno priznava proizvajalce, ki so pooblaščeni za pripravo dokumentov za potrdilo in analiznih izvidov;

II. nadzira in pregleduje pooblaščene proizvajalce;

III. posreduje Komisiji dvakrat na leto, januarja in julija, imena in naslove pooblaščenih proizvajalcev skupaj z njihovimi uradnimi registrskimi številkami;

IV. nemudoma obvesti Komisijo o vsaki spremembi imen in naslovov pooblaščenih proizvajalcev in

V. nemudoma uradno obvesti Komisijo, ko se proizvajalcu odvzame dovoljenje.

2. Ne glede na člen 26 Uredbe Komisije (ES) št. 883/2001, povezan s poenostavljenim obrazcem VI 1, se zahtevajo le naslednje informacije:

(a) ime in naslov uvoznika ali prejemnika v okencu 2 dokumenta za potrdilo;

(b) „opis proizvoda“ v okencu 6 dokumenta za potrdilo, ki vsebuje: nazivno prostornino (npr. 75 cl), prodajno poimenovanje (tj. avstralsko vino), zaščiteno geografsko označbo (glej del B Priloge II), izraz za kakovostna vina (glej Prilogo V), ime sort(-e) vinske trte in letnik, če se pojavijo na etiketi;

(c) enotna številka v okencu 11 dokumenta za potrdilo, ki jo določi pristojni organ Avstralije.

3. Za namen tega člena je v primeru Avstralije pristojni organ avstralska korporacija za vino in brandy ali drug organ, ki ga Avstralija lahko imenuje za pristojen organ, ali organi.

4. Ob upoštevanju člena 28 Skupnost za uvoz vina s poreklom iz Avstralije ne uvede bolj omejevalnega ali daljnosežnega sistema za izdajo potrdil, kot je tisti, ki se je uporabljal za tak uvoz v Skupnost 1. marca 1994 in se lahko uporablja za vina, uvožena iz drugih držav z enakimi ukrepi nadzora in pregleda.

5. Ob upoštevanju člena 28 Avstralija za uvoz vina s poreklom iz Skupnosti ne uvede bolj omejevalnega ali daljnosežnega sistema za potrdila, kot je tisti, ki se je uporabljal za tak uvoz v Avstralijo 1. januarja 1992 in se lahko uporablja za vina, uvožena iz drugih držav z enakimi ukrepi nadzora in pregleda.

Člen 28 Začasne zahteve za potrdila

1. Pogodbenici si pridržujeta pravico, da v odgovor na upravičeno zaskrbljenost na področju javnega reda, kot je varstvo zdravja ali potrošnikov ali delovanje proti goljufijam, uvedeta dodatne začasne zahteve za potrdila. V tem primeru se drugi pogodbenici v primernem času posredujejo ustrezne informacije, ki omogočajo izpolnjevanje dodatnih zahtev.

2. Pogodbenici se strinjata, da takšne zahteve ne veljajo dlje, kot je potrebno za odgovor na zaskrbljenost na področju javnega reda, zaradi katere so bile uvedene.

NASLOV VUpravljanje Sporazuma

ČLEN 29 Sodelovanje med pogodbenicama

1. Pogodbenici neposredno s svojimi zastopniškimi telesi in Skupnim odborom, ustanovljenim s členom 30, vzdržujeta stike v zvezi z vsemi zadevami, ki so povezane s tem sporazumom. Pogodbenici si zlasti prizadevata za rešitev vsakega vprašanja, ki ju zadeva in izhaja iz tega sporazuma, najprej po svojih zastopniških telesih ali Skupnem odboru.

2. Avstralija določi Ministrstvo za kmetijstvo, ribištvo in gozdarstvo (ali naslednico agencije avstralske vlade, ki prevzame pomembne funkcije tega ministrstva) za svoje zastopniško telo. Skupnost določi Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja Evropske komisije za svoje zastopniško telo. Pogodbenica uradno obvesti drugo pogodbenico o zamenjavi zastopniškega telesa.

3. Avstralija, ki jo zastopa Ministrstvo za kmetijstvo, ribištvo in gozdarstvo, in Skupnost:

(a) se strinjata, da je treba priloge ali Protokol k temu sporazumu spremeniti. Priloga ali Protokol se štejeta za spremenjeno od datuma, glede katerega se pogodbenici strinjata;

(b) se strinjata glede praktičnih pogojev iz člena 13(6) in člena 22(1)(f);

(c) si sporočata, ali imata namen sklepati nove uredbe ali spreminjati veljavne uredbe, ki so v interesu javnega reda, kot sta zdravstveno varstvo in varstvo potrošnikov, in ki lahko vplivajo na vinski sektor;

(d) se obveščata o vseh zakonodajnih ali upravnih ukrepih in sodnih odločitvah v zvezi z uporabo tega sporazuma in se obveščata o ukrepih, ki so se sprejeli na podlagi takšnih odločitev; in

(e) se strinjata, da se mora sklic na zakon ali predpis v določbi tega sporazuma upoštevati kot sklic na navedeni zakon ali predpis, kakor je bil spremenjen in je veljaven na določen datum po datumu podpisa tega sporazuma.

Člen 30 Skupni odbor

1. Ustanovi se Skupni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki Skupnosti in Avstralije.

2. Skupni odbor pripravlja priporočila in sprejema odločitve s soglasjem. Določi tudi svoj poslovnik. Sestane se na zahtevo pogodbenic, izmenično v Skupnosti in Avstraliji, v času, na kraju in na način (ki lahko vključuje videokonferenco), ki jih skupaj določita pogodbenici, vendar najpozneje 90 dni po zahtevi.

3. Skupni odbor lahko odloči:

(a) da spremeni priloge in Protokol k temu sporazumu. Priloga ali Protokol se štejeta za spremenjena od datuma, glede katerega se pogodbenici strinjata;

(b) praktične pogoje iz člena 13(6) in člena 22(1)(f) in

(c) da se mora sklic na zakon ali predpis v določbi tega sporazuma upoštevati kot sklic na navedeni zakon ali predpis, kakor je bil spremenjen in je veljaven na določen datum po datumu podpisa tega sporazuma.

4. Skupni odbor tudi poskrbi za ustrezno delovanje tega sporazuma in preuči vsa vprašanja v zvezi z njegovim izvajanjem in delovanjem. Predvsem je odgovoren za:

(a) izmenjavo informacij med pogodbenicama za čim boljše delovanje tega sporazuma;

(b) predložitev predlogov za vprašanja skupnega interesa pogodbenic v vinskem sektorju ali sektorju žganja;

(c) oblikovanje načrta stroškov iz členov 10(9) in 38(7).

5. Skupni odbor razpravlja o vseh vprašanjih, ki so v vinskem sektorju v skupnem interesu.

6. Skupni odbor spodbuja stike med proizvajalcem vina in predstavniki industrije pogodbenic.

Člen 31 Uporaba in delovanje Sporazuma

Pogodbenici določita kontaktne točke iz Priloge X, ki so odgovorne za uporabo in delovanje tega sporazuma.

Člen 32 Medsebojna pomoč pogodbenic

1. Če pogodbenica utemeljeno meni, da:

(a) vino ali serija vin, kot je opredeljeno v členu 2, ki se trži ali se je tržila med Avstralijo in Skupnostjo, ni v skladu s predpisi, veljavnimi v vinskem sektorju v Skupnosti ali Avstraliji, ali da ni v skladu s tem sporazumom in

(b) je ta neskladnost zlasti v interesu druge pogodbenice in bi lahko imela za posledico upravne ukrepe ali pravne postopke,

pogodbenica po imenovani kontaktni točki nemudoma obvesti kontaktno točko ali druge ustrezne organe druge pogodbenice.

2. Informacije, ki jih je treba zagotoviti v skladu z odstavkom 1, spremljajo uradni, trgovinski ali drugi ustrezni dokumenti; navesti je tudi treba, kateri upravni ukrepi ali pravni postopki bi se po potrebi sprejeli. Informacije vključujejo predvsem naslednje podatke o zadevnem vinu:

(a) proizvajalca in osebo, ki razpolaga z navedenim vinom;

(b) sestavo in organoleptične značilnosti navedenega vina;

(c) opis in predstavitev navedenega vina;

(d) podatke o neskladju s predpisi o proizvodnji in trženju.

NASLOV VISplošne določbe

ČLEN 33 Vina v tranzitu

Naslovi I, II, III in IV se ne uporabljajo za vina:

(a) ki so v tranzitu čez ozemlje ene od pogodbenic ali

(b) ki imajo poreklo na ozemlju ene od pogodbenic in se dobavljajo v majhnih količinah med pogodbenicama pod pogoji in po postopkih iz točke 2 Protokola.

Člen 34 Sporazum STO

Ta sporazum se uporablja brez poseganja v pravice in dolžnosti pogodbenic v skladu s Sporazumom STO.

Člen 35 Sanitarni in fitosanitarni ukrepi

1. Določbe tega sporazuma ne posegajo v pravico pogodbenic do uvedbe sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov, ki so potrebni za varovanje življenja ali zdravja ljudi, živali ali rastlin, če taki ukrepi niso neskladni z določbami Sporazuma o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov iz Priloge 1A k Sporazumu STO.

2. Vsaka pogodbenica si za dogovor o skupnem pristopu prizadeva, da drugo pogodbenico po postopkih iz člena 29 čim prej obvesti o dogodkih, ki bi v povezavi z vinom, trženim na njenem ozemlju, lahko povzročili sprejetje ukrepov, potrebnih za varovanje življenja ljudi, živali ali rastlin, zlasti ukrepov pri določitvi posebnih omejitev onesnaževalcev in ostankov.

3. Brez poseganja v odstavek 2, če ena pogodbenica sprejme ali predlaga sprejetje nujnih sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov na podlagi tega, da dovoljeni enološki postopek, obdelava ali zahteva glede sestave ogroža zdravje ljudi, potem se pogodbenica za dogovor o skupnem pristopu obrne na drugo pogodbenico po svojih ustreznih zastopniških telesih ali Skupnem odboru v 30 dneh po tem, ko se nujni ukrep glede na primer sprejme ali predlaga.

Člen 36 Ozemeljsko področje uporabe

Ta sporazum se uporablja na eni strani na ozemljih, na katerih se uporablja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, in sicer pod pogoji iz navedene pogodbe, ter na drugi strani na ozemlju Avstralije.

Člen 37 Posvetovanja

1. Če pogodbenica meni, da druga pogodbenica ni izpolnila katere od obveznosti iz tega sporazuma in rešitev vprašanja v skladu s členom 29(1) ni bila mogoča, lahko v pisni obliki zahteva posvetovanja z drugo pogodbenico. V 30 dneh po prejemu zahteve se pogodbenici posvetujeta z namenom rešitve vprašanja.

2. Pogodbenica, ki zahteva posvetovanja, zagotovi drugi pogodbenici vse potrebne informacije za podrobno preučitev zadevnega primera.

3. Kadar bi zamuda lahko ogrozila zdravje ljudi ali škodovala učinkovitosti ukrepov za nadzor nad goljufijami, lahko pogodbenica sprejme ustrezne začasne zaščitne ukrepe, če taka posvetovanja potekajo takoj po sprejetju teh ukrepov.

4. Če se vprašanje ne reši v 60 dneh po prejemu zahteve za posvetovanja, se pogodbenici medsebojno dogovorita za:

(a) podaljšanje obdobja za posvetovanje ali

(b) predložitev vprašanja v presojo ustreznemu organu.

Člen 38 Arbitraža

1. Če vprašanja ni mogoče rešiti v skladu s členom 37 ( razen z ugovorom po členu 9), lahko pogodbenici arbitraži soglasno predložita vprašanje glede primera, v katerem bosta druga drugo uradno obvestili o imenovanju arbitra v 60 dneh ob upoštevanju meril iz odstavka 4.

2. V 30 dneh od imenovanja drugega arbitra oba arbitra, imenovana v skladu z odstavkom 1, sporazumno imenujeta tretjega arbitra. Če se prva dva arbitra ne moreta dogovoriti glede tretjega arbitra, ga pogodbenici imenujeta v 30 dneh.

3. Če pogodbenici ne moreta skupno izbrati tretjega arbitra v 30 dneh, kot določa odstavek 2, opravi nujno imenovanje v naslednjih 60 dneh na zahtevo katere koli pogodbenice predsednik ali član Mednarodnega sodišča (glede na delovni staž) ob upoštevanju meril iz odstavka 4 tega člena in v skladu s prakso Sodišča.

4. Tretji imenovani arbiter predseduje arbitražnemu postopku in je pravno usposobljen. Arbitra (brez predsedujočega člana) sta ustrezno usposobljena na področju, ki ga obravnava arbitražni svet.

5. V 30 dneh od izbire tretjega arbitra arbitri skupaj določijo pravila delovnega postopka, ki se bodo uporabljala za arbitražo, pri čemer upoštevajo neobvezna pravila Stalnega arbitražnega sodišča za arbitražno reševanje sporov med dvema državama, s to razliko, da lahko pogodbenici kadar koli sporazumno opustita ali spremenita pravila delovnega postopka.

6. Arbitri oblikujejo sklepe v zvezi z zadevnim vprašanjem v največ 90 dneh od imenovanja tretjega arbitra. Ti sklepi se sprejemajo z večino.

7. Stroške arbitraže, vključno s stroški plačila arbitrom, si pogodbenici enakovredno razdelita. Honorarji in stroški arbitrov se določijo glede na razpored, ki ga določi Skupni odbor.

8. Arbitri sprejmejo dokončno in zavezujočo odločitev.

9. Pogodbenici arbitraži v skladu s tem členom sporazumno predložita vsa ostala vprašanja v zvezi z dvostransko trgovino z vinom.

Člen 39 Sodelovanje v vinskem sektorju

1. Pogodbenici lahko sporazumno spremenita ta sporazum, tako da okrepita stopnjo sodelovanja v vinskem sektorju. Strinjata se, da bosta začeli posvetovanja zaradi usklajevanja pravil o zahtevah za označevanje vina.

2. V okviru tega sporazuma lahko vsaka pogodbenica oblikuje predloge za izboljšanje obsega sodelovanja ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih z izvajanjem Sporazuma.

Člen 40 Obstoječe zaloge

Vina, ki so bila ob začetku veljavnosti tega sporazuma ali izteku ustreznih prehodnih obdobij iz členov 15, 17 ali člena 22(3) in (4) zakonito proizvedena, opisana in predstavljena na način, ki ga ta sporazum prepoveduje, se lahko tržijo pod naslednjimi pogoji:

(a) če je vino proizvedeno z uporabo enega ali več enoloških postopkov ali obdelav, ki niso navedeni v Prilogi I, se lahko trži do odprodaje zalog;

(b) če so vina opisana in predstavljena z izrazi, ki jih ta sporazum prepoveduje, lahko z vini tržijo:

I. trgovci na debelo:

A. likerska vina v obdobju petih let;

B. ostala vina v obdobju treh let;

II. trgovci na drobno do odprodaje zalog.

Člen 41 Sporazum

Protokol in priloge k Sporazumu so njegov sestavni del.

Člen 42 Verodostojni jeziki

Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer so besedila v vseh teh jezikih enako verodostojna.

Člen 43 Prenehanje veljavnosti sporazuma iz leta 1994

Pogodbenici se strinjata, da od datuma začetka veljavnosti tega sporazuma prenehajo veljati naslednji instrumenti:

(a) Sporazum med Evropsko skupnostjo in Avstralijo o trgovini z vinom ter Protokol, sestavljen v Bruslju in Canberri (26.–31. januar 1994);

(b) izmenjava pisem v zvezi s tem, sestavljena v Bruslju in Canberri (26.–31. januar 1994):

I. o pogojih za proizvodnjo in označevanje penečih vin s poreklom iz Avstralije, ki fermentirajo v steklenici;

II. o pogojih za proizvodnjo in označevanje avstralskih vin, opisanih in predstavljenih z izrazi „botrytis“ ali podobno ali „noble late harvested“ ali „special late harvested“;

III. v zvezi s členoma 8 in 14 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Avstralijo [Avstralijo in Evropsko skupnostjo] o trgovini z vinom;

IV. v zvezi z razmerjem med Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Avstralijo [Avstralijo in Evropsko skupnostjo] o trgovini z vinom ter členom 24(1) Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPs);

V. v zvezi s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Avstralijo [Avstralijo in Evropsko skupnostjo] o trgovini z vinom;

VI. o uporabi izraza „frontignac“ v Avstraliji.

Člen 44 Začetek veljavnosti

1. Ta sporazum začne veljati prvi dan drugega meseca po datumu, ko se pogodbenici uradno pisno obvestita, da sta izpolnili svoje pogoje za začetek veljavnosti tega sporazuma.

2. Vsaka pogodbenica lahko ta sporazum prekine, in sicer tako, da drugo pogodbenico o tem pisno obvesti z enoletnim odpovednim rokom.

PRILOGA I

Enološki postopki iz člena 5

DEL A Za vina s poreklom iz Avstralije

1. Seznam enoloških postopkov in obdelav, odobrenih za vina s poreklom iz Avstralije, pod pogoji iz avstralskih pravil ter zlasti Zakona o avstralski korporaciji za vino in brandy iz leta 1980, Zakona o trgovinski praksi iz leta 1974 in avstralsko-novozelandskega zakonika o živilskih standardih (razen če je v tej prilogi drugače navedeno) z naslednjimi predpisi:

1. aeracija ali prepihavanje z uporabo argona, dušika ali kisika;

2. toplotna obdelava;

3. pri suhih vinih in količinah, ki ne presegajo 5 %, uporaba svežih, zdravih in nerazredčenih droži, ki vsebujejo kvasovke, nastale pri nedavni vinifikaciji suhega vina;

4. centrifugiranje in filtracija s filtrirnimi učinkovinami ali brez njih, če se v tako obdelanih proizvodih ne obdržijo neželene usedline;

5. uporaba kvasovk za proizvodnjo vina;

6. uporaba ogljikovega dioksida, argona ali dušika, samega ali v kombinaciji, izključno za ustvarjanje inertne atmosfere in zaščito proizvoda pred zrakom;

7. dodajanje kultur mikroorganizmov, vključno s sledovi kvasovk, z eno ali več naslednjimi snovmi za pospeševanje rasti kvasovk ali brez nje:

- diamonijev fosfat ali amonijev sulfat,

- amonijev sulfit ali amonijev bisulfit,

- tiamin hidroklorid;

8. uporaba mlečnokislinskih bakterij v vinski suspenziji;

9. dodajanje ogljikovega dioksida, če vsebnost ogljikovega dioksida v tako obdelanem vinu ne presega 2 gramov na liter;

10. uporaba žveplovega dioksida, kalijevega bisulfita ali kalijevega metabisulfita, ki se lahko imenuje tudi kalijev disulfit ali kalijev pirosulfit, pod pogoji iz pravil Skupnosti;

11. dodajanje sorbinske kisline ali kalijevega sorbata, če končna vsebnost sorbinske kisline obdelanega proizvoda ob njegovi sprostitvi na trg za neposredno prehrano ljudi ne presega 200 miligramov na liter;

12. dodajanje do 300 miligramov L-askorbinske kisline ali eritrobinske kisline (izoaskorbinske kisline) na liter;

13. dodajanje citronske kisline za stabilizacijo vina, če končna vsebnost v tako obdelanem vinu ne presega 1 grama na liter;

14. uporaba vinske kisline, mlečne kisline ali jabolčne kisline za dokisanje, če se začetna vsebnost kislin ne poveča za več kot 4,0 grama na liter, izraženo kot vinska kislina;

15. čiščenje z eno ali več naslednjimi snovmi za enološko uporabo:

- jedilna želatina,

- želatina iz ribjih mehurjev,

- kazein in kalijev kazeinat,

- mleko ali kondenzirano mleko,

- albumin živalskega izvora,

- bentonit,

- silicijev dioksid v gelu ali koloidni raztopini,

- kaolin,

- tanin,

- pektolitični encimi,

- encimi, ki se smejo uporabljati v hrani;

16. dodajanje tanina;

17. obdelava z aktivnim ogljem za enološko uporabo;

18. obdelava:

- belih vin in vin rosé s ferociankalijem,

- rdečih vin s ferociankalijem ali kalcijevim fitatom, če tako obdelano vino vsebuje sledi železa;

19. dodajanje metavinske kisline do 100 miligramov na liter;

20. uporaba za proizvodnjo penečih vin, pridobljenih z alkoholnim vrenjem v steklenici in z drožmi, ločenimi z izlivanjem;

- kalcijevega alginata ali

- kalijevega alginata;

21. dodajanje kalijevega bitartrata za pomoč pri precipitaciji vinskega kamna;

22. uporaba pripravkov iz celičnih sten kvasovk do največ 40 gramov na hektoliter;

23. uporaba polivinilpolipirolidona, če tako obdelano vino ne vsebuje več kot 100 mg/l polivinilpolipiorlidona;

24. uporaba bakrovega sulfata do največ 1 grama na hektoliter za odstranjevanje napak v okusu ali vonju vina, če vsebnost bakra v tako obdelanem vinu ne presega 1 miligrama na liter;

25. dodajanje karamela za okrepitev barve likerskih vin;

26. dodajanje vinskega destilata, destilata iz sušenega grozdja ali nevtralnega alkohola vinskega izvora za proizvodnjo likerskih vin;

27. dodajanje grozdnega mošta in prečiščenega zgoščenega grozdnega mošta za sladkanje vina;

28. uporaba kalcijevega karbonata za razkis;

29. uporaba ionskih smol za izmenjavo kationov za stabilizacijo vina, če so smole dovolj stabilne, da v vino ne prenašajo snovi v takšnih količinah, ki bi lahko ogrozile zdravje ljudi[5];

30 uporaba kosov hrasta;

31 uporaba tehnologije vrtečega se stožca;

32 uporaba arabskega gumija (acacia);

33 uporaba kalcijevega tartrata za razkis;

34 uporaba elektrodialize;

35 uporaba ureaze za zmanjšanje vsebnosti sečnine v vinu;

36 uporaba lizocima;

37 uporaba obratne osmoze;

38 uporaba dimetildikarbonata;

39 uporaba vodikovega peroksida v grozdnem soku, zgoščenem grozdnem soku ali grozdnem moštu;

40 uporaba protitočne ekstrakcije;

41 uporaba rastlinskih beljakovin;

42 uporaba bakrovega citrata;

43 dodajanje grozdnega žganja, brandyja in sladkorjev v peneče vino;

44 dodajanje mistele.

2. Novi ali spremenjeni enološki postopki in obdelave, o katerih sta se medsebojno dogovorili pogodbenici ali Skupni odbor v skladu s postopkom iz člena 29 ali člena 30.

DEL B Za vina s poreklom iz Skupnosti

1. Seznam enoloških postopkov in obdelav, odobrenih za vina s poreklom iz Skupnosti, pod pogoji iz pravil Skupnosti ter zlasti Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 in Uredbe Komisije (ES) št. 1622/2000 (razen če je drugače navedeno) z naslednjimi predpisi:

1. aeracija ali prepihavanje z uporabo argona, dušika ali kisika;

2. toplotna obdelava;

3. pri suhih vinih in količinah, ki ne presegajo 5 %, uporaba svežih, zdravih in nerazredčenih droží, ki vsebujejo kvasovke, nastale pri nedavni vinifikaciji suhega vina;

4. centrifugiranje in filtracija s filtrirnimi učinkovinami ali brez njih, če se v tako obdelanih proizvodih ne obdržijo neželene usedline;

5. uporaba kvasovk za proizvodnjo vina;

6. uporaba pripravkov iz celičnih sten kvasovk do največ 40 gramov na hektoliter;

7. uporaba polivinilpolipirolidona do največ 80 gramov na hektoliter;

8. uporaba mlečnokislinskih bakterij v vinski suspenziji;

9. dodajanje ene ali več naslednjih snovi za pospeševanje rasti kvasovk:

- dodajanje:

(i) diamonijevega fosfata ali amonijevega sulfata do največ 0,3 grama na liter,

(ii) amonijevega sulfita ali amonijevega bisulfita do največ 0,2 grama na liter.

Ti proizvodi se lahko uporabljajo tudi skupaj do skupno 0,3 grama na liter, ne glede na omenjeno omejitev 0,2 grama na liter;

- dodatek tiamin hidroklorida do 0,6 mg/l, izraženega kot tiamin;

10. uporaba ogljikovega dioksida, argona ali dušika, samega ali v kombinaciji, izključno za ustvarjanje inertne atmosfere in zaščito proizvoda pred zrakom;

11. dodajanje ogljikovega dioksida, če vsebnost ogljikovega dioksida v tako obdelanem vinu ne presega 2 gramov na liter;

12. uporaba žveplovega dioksida, kalijevega bisulfita ali kalijevega metabisulfita, ki se lahko imenuje tudi kalijev disulfit ali kalijev pirosulfit, v skladu s pogoji iz avstralskih pravil;

13. dodajanje sorbinske kisline ali kalijevega sorbata, če končna vsebnost sorbinske kisline obdelanega proizvoda ob njegovi sprostitvi na trg za neposredno prehrano ljudi ne presega 200 miligramov na liter;

14. dodatek L-askorbinske kisline do največ 250 miligramov na liter;

15. dodajanje citronske kisline za stabilizacijo vina, če končna vsebnost v tako obdelanem vinu ne presega 1 grama na liter;

16. uporaba vinske kisline za namen dokisanja, če se začetna vsebnost kislin v vinu ne poveča za več kot 2,5 g/l, izraženo kot vinska kislina;

17. uporaba ene ali več naslednjih snovi za razkisanje:

- nevtralen kalijev tartrat,

- kalijev bikarbonat,

- kalcijev karbonat, ki lahko vsebuje majhne količine dvojne kalcijeve soli L(+) vinske in L(–) jabolčne kisline,

- kalcijev tartrat ali vinska kislina,

- homogen pripravek iz vinske kisline in kalcijev karbonat v enakem razmerju in drobno zdrobljen;

18. čiščenje z eno ali več naslednjimi snovmi za enološko uporabo:

- jedilna želatina,

- rastlinske beljakovine,

- želatina iz ribjih mehurjev,

- kazein in kalijev kazeinat,

- jajčni albumin, mlečni albumin,

- bentonit,

- silicijev dioksid v gelu ali koloidni raztopini,

- kaolin,

- tanin,

- pektolitični encimi,

- encimski pripravki betaglukanaze;

19. dodajanje tanina;

20. obdelava z aktivnim ogljem za enološko uporabo do največ do 100 gramov suhega proizvoda na hektoliter;

21. obdelava:

- belih vin in vin rosé s ferociankalijem,

- rdečih vin s ferociankalijem ali kalcijevim fitatom, če tako obdelano vino vsebuje sledi železa;

22. dodajanje metavinske kisline do 100 miligramov na liter;

23. uporaba akacije po končanem alkoholnem vrenju;

24. uporaba DL-vinske kisline, imenovane tudi racemna kislina, ali njene nevtralne kalijeve soli za obarjanje odvečnega kalcija;

25. uporaba za proizvodnjo penečih vin, pridobljenih z alkoholnim vrenjem v steklenici in z drožmi, ločenimi z izlivanjem:

- kalcijevega alginata ali

- kalijevega alginata;

26. uporaba bakrovega sulfata do največ 1 grama na hektoliter za odstranjevanje napak v okusu ali vonju vina, če vsebnost bakra v tako obdelanem vinu ne presega 1 miligrama na liter;

27. dodajanje kalijevega bitartrata ali kalcijevega tartrata za pomoč pri precipitaciji vinskega kamna;

28. uporaba smole alepskega bora samo za pridobivanje vina „retsina“, ki se lahko proizvaja le v Grčiji;

29. dodatek karamela za okrepitev barve likerskih vin;

30. uporaba kalcijevega sulfata za proizvodnjo nekaterih likerskih vin pdpo, če vsebnost sulfata, izraženega kot kalijev sulfat, v tako obdelanem vinu ne presega 2,5 grama na liter;

31. dodajanje vinskega destilata, destilata iz sušenega grozdja ali nevtralnega alkohola vinskega izvora za proizvodnjo likerskih vin;

32. dodajanje saharoze, koncentriranega grozdnega mošta ali prečiščenega zgoščenega grozdnega mošta za povečanje naravne vsebnosti alkohola v grozdju, grozdnem moštu ali vinu;

33. dodajanje grozdnega mošta ali prečiščenega zgoščenega grozdnega mošta za sladkanje vina;

34. elektrodializa za zagotavljanje stabilizacije vinske kisline v vinu;

35. uporaba ureaze za zmanjšanje vsebnosti sečnine v vinu;

36. dodajanje lizocima;

37. delna koncentracija s fizikalnim postopkom, vključno z obratno osmozo, za povečanje naravne vsebnosti alkohola v grozdnem moštu ali vinu;

38. dodajanje dimetildikarbonata (DMDC) vinu, da se zagotovi njegova mikrobiološka stabilizacija;

39. uporaba kosov hrastovega lesa v proizvodnji vina.

2. Novi ali spremenjeni enološke postopki in obdelave, o katerih sta se medsebojno dogovorili pogodbenici ali Skupni odbor v skladu s postopkom iz člena 29 ali člena 30.

DEL C Tehnične prilagoditve enoloških postopkov in obdelav iz člena 6(7)

Enološki postopki in obdelave iz dela B Priloge I za Skupnost:

16. uporaba vinske kisline za namen dokisanja, če se začetna vsebnost kislin v vinu ne poveča za več kot 2,5 g/l, izraženo kot vinska kislina;

32. dodajanje saharoze, koncentriranega grozdnega mošta ali prečiščenega zgoščenega grozdnega mošta za povečanje naravne vsebnosti alkohola v grozdju, grozdnem moštu ali vinu;

37. delna koncentracija s fizikalnim postopkom, vključno z obratno osmozo, za povečanje naravne vsebnosti alkohola v grozdnem moštu ali vinu.

Enološki postopki in obdelave iz dela A Priloge I za Avstralijo:

Nič.

PRILOGA II

Geografske označbe iz člena 12

Geografske označbe, ki jih ureja ta sporazum, so:

DEL A VINA S POREKLOM IZ EVROPSKE SKUPNOSTI

1. Geografske označbe držav članic:

AVSTRIJA

1. Kakovostna vina, pridelana na določenem pridelovalnem območju

Določena pridelovalna območja |

Burgenland Carnuntum Donauland Kamptal Kärnten Kremstal Mittelburgenland Neusiedlersee Neusiedlersee-Hügelland Niederösterreich Oberösterreich Salzburg Steiermark Südburgenland Süd-Oststeiermark Südsteiermark Thermenregion Tirol Traisental Vorarlberg Wachau Weinviertel Weststeiermark Wien |

2. Namizna vina z geografsko označbo

Bergland

Steirerland

Weinland

Wien

BELGIJA

1. Kakovostna vina, pridelana na določenem pridelovalnem območju

Imena določenih pridelovalnih območij |

Côtes de Sambre et Meuse Hagelandse Wijn Haspengouwse Wijn |

2. Namizna vina z geografsko označbo

Vin de pays des jardins de Wallonie |

CIPER

1. Kakovostna vina, pridelana na določenem pridelovalnem območju

V grščini | V angleščini |

Določena pridelovalna območja | Podobmočja | Določena pridelovalna območja | Podobmočja |

Κουμανδαρία Λαόνα Ακάμα Βουνί Παναγιάς – Αμπελίτης Πιτσιλιά Κρασοχώρια Λεμεσού…… | Αφάμης ali Λαόνα | Commandaria Laona Akama Vouni Panayia – Ambelitis Pitsilia Krasohoria Lemesou……… | Afames ali Laona |

2. Namizna vina z geografsko označbo

V grščini | V angleščini |

Λεμεσός Πάφος Λευκωσία Λάρνακα | Lemesos Pafos Lefkosia Larnaka |

ČEŠKA REPUBLIKA

1. Kakovostna vina, pridelana na določenem pridelovalnem območju

Določena pridelovalna območja | Podobmočja, ki jim lahko sledi ime vinogradniške občine in/ali ime vinogradniške posesti |

čechy…………………………………… Morava…………………………………. | litoměřická mělnická mikulovská slovácká velkopavlovická znojemská |

2. Namizna vina z geografsko označbo

české zemské víno moravské zemské víno |

FRANCIJA

1. Kakovostna vina, pridelana na določenem pridelovalnem območju

Alsace Grand Cru, ki mu sledi ime manjše geografske enote Alsace, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote Alsace ali Vin d’Alsace, ki mu lahko sledi „Edelzwicker“ ali ime sorte vinske trte ali ime manjše geografske enote Ajaccio Aloxe-Corton Anjou, ki mu lahko sledi Val de Loire ali Coteaux de la Loire ali Villages Brissac Anjou, ki mu lahko sledi „Gamay“, „Mousseux“ ali „Villages“ Arbois Arbois Pupillin Auxey-Duresses ali Auxey-Duresses Côte de Beaune ali Auxey-Duresses Côte de Beaune-Villages Bandol Banyuls Barsac Bâtard-Montrachet Béarn ali Béarn Bellocq Beaujolais Supérieur Beaujolais, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote Beaujolais-Villages Beaumes-de-Venise, pred katerim je lahko „Muscat de“ Beaune Bellet ali Vin de Bellet Bergerac Bienvenues Bâtard-Montrachet Blagny Blanc Fumé de Pouilly Blanquette de Limoux Blaye Bonnes Mares Bonnezeaux Bordeaux Côtes de Francs Bordeaux Haut-Benauge Bordeaux, ki mu lahko sledi „Clairet“ ali „Supérieur“ ali „Rosé“ ali „mousseux“ Bourg Bourgeais Bourgogne, ki mu lahko sledi „Clairet“ ali „Rosé“ ali ime manjše geografske enote Bourgogne Aligoté Bourgueil Bouzeron Brouilly Buzet Cabardès Cabernet d’Anjou Cabernet de Saumur Cadillac Cahors Canon-Fronsac Cap Corse, pred katerim je „Muscat du“ Cassis Cérons Chablis Grand Cru, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote Chablis, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote Chambertin Chambertin Clos de Bèze Chambolle-Musigny Champagne Chapelle-Chambertin Charlemagne Charmes-Chambertin Chassagne-Montrachet ali Chassagne-Montrachet Côte de Beaune ali Chassagne-Montrachet Côte de Beaune-Villages Château Châlon Château Grillet Châteaumeillant Châteauneuf-du-Pape Châtillon-en-Diois Chenas Chevalier-Montrachet Cheverny Chinon Chiroubles Chorey-lés-Beaune ali Chorey-lès-Beaune Côte de Beaune ali Chorey-lès-Beaune Côte de Beaune-Villages Clairette de Bellegarde Clairette de Die Clairette du Languedoc, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote Clos de la Roche Clos de Tart Clos des Lambrays Clos Saint-Denis Clos Vougeot Collioure Condrieu Corbières, ki mu lahko sledi Boutenac Cornas Corton Corton-Charlemagne Costières de Nîmes Côte de Beaune, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote Côte de Beaune-Villages Côte de Brouilly Côte de Nuits Côte Roannaise Côte Rôtie Coteaux Champenois, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote Coteaux d’Aix-en-Provence Coteaux d’Ancenis, ki mu lahko sledi ime sorte vinske trte Coteaux de Die Coteaux de l’Aubance Coteaux de Pierrevert Coteaux de Saumur Coteaux du Giennois Coteaux du Languedoc Picpoul de Pinet Coteaux du Languedoc, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote Coteaux du Layon ali Coteaux du Layon Chaume Coteaux du Layon, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote Coteaux du Loir Coteaux du Lyonnais Coteaux du Quercy Coteaux du Tricastin Coteaux du Vendômois Coteaux Varois Côte-de-Nuits-Villages Côtes Canon-Fronsac Côtes d’Auvergne, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote Côtes de Beaune, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote Côtes de Bergerac Côtes de Blaye Côtes de Bordeaux Saint-Macaire Côtes de Bourg Côtes de Brulhois Côtes de Castillon Côtes de Duras Côtes de la Malepère Côtes de Millau Côtes de Montravel Côtes de Provence, ki mu lahko sledi Sainte Victoire Côtes de Saint-Mont Côtes de Toul Côtes du Frontonnais, ki mu lahko sledi Fronton ali Villaudric Côtes du Jura Côtes du Lubéron Côtes du Marmandais Côtes du Rhône Côtes du Rhône Villages, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote Côtes du Roussillon Côtes du Roussillon Villages, ki mu lahko sledijo imena občin Caramany ali Latour de France ali Lesquerde ali Tautavel Côtes du Ventoux Côtes du Vivarais Cour-Cheverny Crémant d’Alsace Crémant de Bordeaux Crémant de Bourgogne Crémant de Die Crémant de Limoux Crémant de Loire Crémant du Jura Crépy Criots Bâtard-Montrachet Crozes Ermitage Crozes-Hermitage Echezeaux Entre-Deux-Mers ali Entre-Deux-Mers Haut-Benauge Ermitage Faugères Fiefs Vendéens, ki mu lahko sledi Mareuil ali Brem ali Vix ali Pissotte Fitou Fixin Fleurie Floc de Gascogne Fronsac Frontignan Gaillac Gaillac Premières Côtes Gevrey-Chambertin Gigondas Givry Grand Roussillon Grands Echezeaux Graves Graves de Vayres Griotte-Chambertin Gros Plant du Pays Nantais Haut Poitou Haut-Médoc Haut-Montravel Hermitage Irancy Irouléguy Jasnières Juliénas Jurançon L’Etoile, ki mu lahko sledi „mousseux“ La Grande Rue Ladoix ali Ladoix Côte de Beaune ali Ladoix Côte de Beaune-Villages Lalande de Pomerol Languedoc, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote Latricières-Chambertin Les-Baux-de-Provence Limoux Lirac Listrac-Médoc Loupiac Lunel, pred katerim je lahko „Muscat de“ Lussac Saint-Émilion Mâcon ali Pinot-Chardonnay-Macôn Mâcon, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote Mâcon-Villages Macvin du Jura Madiran Maranges Côte de Beaune ali Maranges Côtes de Beaune-Villages Maranges, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote Marcillac Margaux Marsannay Maury Mazis-Chambertin Mazoyères-Chambertin Médoc Menetou Salon, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote Mercurey Meursault ali Meursault Côte de Beaune ali Meursault Côte de Beaune-Villages Minervois Minervois-la-Livinière Mireval Monbazillac Montagne Saint-Émilion Montagny Monthélie ali Monthélie Côte de Beaune ali Monthélie Côte de Beaune-Villages Montlouis, ki mu lahko sledi „mousseux“ ali „pétillant“ Montrachet Montravel Morey-Saint-Denis Morgon Moselle Moulin-à-Vent Moulis Moulis-en-Médoc Muscadet Muscadet Coteaux de la Loire Muscadet Côtes de Grandlieu Muscadet Sèvre-et-Maine Musigny Néac Nuits Nuits-Saint-Georges Orléans Orléans-Cléry Pacherenc du Vic-Bilh Palette Patrimonio Pauillac Pécharmant Pernand-Vergelesses ali Pernand-Vergelesses Côte de Beaune ali Pernand-Vergelesses Côte de Beaune-Villages Pessac-Léognan Petit Chablis, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote Pineau des Charentes Pomerol Pommard Pouilly Fumé Pouilly-Fuissé Pouilly-Loché Pouilly-sur-Loire Pouilly-Vinzelles Premières Côtes de Blaye Premières Côtes de Bordeaux, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote Puisseguin Saint-Émilion Puligny-Montrachet ali Puligny-Montrachet Côte de Beaune ali Puligny-Montrachet Côte de Beaune-Villages Quarts-de-Chaume Quincy Rasteau Rasteau Rancio Régnié Reuilly Richebourg Rivesaltes, pred katerim je lahko „Muscat de“ Rivesaltes Rancio Romanée (La) Romanée Conti Romanée Saint-Vivant Rosé des Riceys Rosette Roussette de Savoie, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote Roussette du Bugey, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote Ruchottes-Chambertin Rully Saint Julien Saint-Amour Saint-Aubin ali Saint-Aubin Côte de Beaune ali Saint-Aubin Côte de Beaune-Villages Saint-Bris Saint-Chinian Sainte-Croix-du-Mont Sainte-Foy Bordeaux Saint-Émilion Saint-Emilion Grand Cru Saint-Estèphe Saint-Georges Saint-Émilion Saint-Jean-de-Minervois, pred katerim je lahko „Muscat de“ Saint-Joseph Saint-Nicolas-de-Bourgueil Saint-Péray Saint-Pourçain Saint-Romain ali Saint-Romain Côte de Beaune ali Saint-Romain Côte de Beaune-Villages Saint-Véran Sancerre Santenay ali Santenay Côte de Beaune ali Santenay Côte de Beaune-Villages Saumur Champigny Saussignac Sauternes Savennières Savennières-Coulée-de-Serrant Savennières-Roche-aux-Moines Savigny ali Savigny-lès-Beaune Seyssel Tâche (La) Tavel Thouarsais Touraine Amboise Touraine Azay-le-Rideau Touraine Mesland Touraine Noble Joue Touraine, ki mu lahko sledi „mousseux“ ali „pétillant“ Tursan Vacqueyras Valençay Vin d’Entraygues et du Fel Vin d’Estaing Vin de Corse, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote Vin de Lavilledieu Vin de Savoie ali Vin de Savoie-Ayze, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote Vin du Bugey, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote Vin Fin de la Côte de Nuits Viré Clessé Volnay Volnay Santenots Vosne-Romanée Vougeot Vouvray, ki mu lahko sledi „mousseux“ ali „pétillant“ |

2. Namizna vina z geografsko označbo

Vin de pays de l’Agenais Vin de pays d’Aigues Vin de pays de l’Ain Vin de pays de l’Allier Vin de pays d’Allobrogie Vin de pays des Alpes de Haute-Provence Vin de pays des Alpes Maritimes Vin de pays de l’Ardèche Vin de pays d’Argens Vin de pays de l’Ariège Vin de pays de l’Aude Vin de pays de l’Aveyron Vin de pays des Balmes dauphinoises Vin de pays de la Bénovie Vin de pays du Bérange Vin de pays de Bessan Vin de pays de Bigorre Vin de pays des Bouches du Rhône Vin de pays du Bourbonnais Vin de pays du Calvados Vin de pays de Cassan Vin de pays Cathare Vin de pays de Caux Vin de pays de Cessenon Vin de pays des Cévennes, ki mu lahko sledi Mont Bouquet Vin de pays Charentais, ki mu lahko sledi Ile de Ré ali Ile d’Oléron ali Saint-Sornin Vin de pays de la Charente Vin de pays des Charentes-Maritimes Vin de pays du Cher Vin de pays de la Cité de Carcassonne Vin de pays des Collines de la Moure Vin de pays des Collines rhodaniennes Vin de pays du Comté de Grignan Vin de pays du Comté tolosan Vin de pays des Comtés rhodaniens Vin de pays de la Corrèze Vin de pays de la Côte Vermeille Vin de pays des coteaux charitois Vin de pays des coteaux d’Enserune Vin de pays des coteaux de Besilles Vin de pays des coteaux de Cèze Vin de pays des coteaux de Coiffy Vin de pays des coteaux Flaviens Vin de pays des coteaux de Fontcaude Vin de pays des coteaux de Glanes Vin de pays des coteaux de l’Ardèche Vin de pays des coteaux de l’Auxois Vin de pays des coteaux de la Cabrerisse Vin de pays des coteaux de Laurens Vin de pays des coteaux de Miramont Vin de pays des coteaux de Montélimar Vin de pays des coteaux de Murviel Vin de pays des coteaux de Narbonne Vin de pays des coteaux de Peyriac Vin de pays des coteaux des Baronnies Vin de pays des coteaux du Cher et de l’Arnon Vin de pays des coteaux du Grésivaudan Vin de pays des coteaux du Libron Vin de pays des coteaux du Littoral Audois Vin de pays des coteaux du Pont du Gard Vin de pays des coteaux du Salagou Vin de pays des coteaux de Tannay Vin de pays des coteaux du Verdon Vin de pays des coteaux et terrasses de Montauban Vin de pays des côtes catalanes Vin de pays des côtes de Gascogne Vin de pays des côtes de Lastours Vin de pays des côtes de Montestruc Vin de pays des côtes de Pérignan Vin de pays des côtes de Prouilhe Vin de pays des côtes de Thau Vin de pays des côtes de Thongue Vin de pays des côtes du Brian Vin de pays des côtes de Ceressou Vin de pays des côtes du Condomois Vin de pays des côtes du Tarn Vin de pays des côtes du Vidourle Vin de pays de la Creuse Vin de pays de Cucugnan Vin de pays des Deux-Sèvres Vin de pays de la Dordogne Vin de pays du Doubs Vin de pays de la Drôme Vin de pays Duché d’Uzès Vin de pays de Franche-Comté, ki mu lahko sledi Coteaux de Champlitte Vin de pays du Gard Vin de pays du Gers Vin de pays des Hautes-Alpes Vin de pays de la Haute-Garonne Vin de pays de la Haute-Marne Vin de pays des Hautes-Pyrénées Vin de pays d’Hauterive, ki mu lahko sledi Val d’Orbieu ali Coteaux du Termenès ali Côtes de Lézignan Vin de pays de la Haute-Saône Vin de pays de la Haute-Vienne Vin de pays de la Haute vallée de l’Aude Vin de pays de la Haute vallée de l’Orb Vin de pays des Hauts de Badens Vin de pays de l’Hérault Vin de pays de l’Ile de Beauté Vin de pays de l’Indre et Loire Vin de pays de l’Indre Vin de pays de l’Isère Vin de pays du Jardin de la France, ki mu lahko sledi Marches de Bretagne ali Pays de Retz Vin de pays des Landes Vin de pays de Loire-Atlantique Vin de pays du Loir et Cher Vin de pays du Loiret Vin de pays du Lot Vin de pays du Lot et Garonne Vin de pays des Maures Vin de pays de Maine et Loire Vin de pays de la Mayenne Vin de pays de Meurthe-et-Moselle Vin de pays de la Meuse Vin de pays du Mont Baudile Vin de pays du Mont Caume Vin de pays des Monts de la Grage Vin de pays de la Nièvre Vin de pays d’Oc Vin de pays du Périgord, ki mu lahko sledi Vin de Domme Vin de pays de la Petite Crau Vin de pays des Portes de Méditerranée Vin de pays de la Principauté d’Orange Vin de pays du Puy de Dôme Vin de pays des Pyrénées-Atlantiques Vin de pays des Pyrénées-Orientales Vin de pays des Sables du Golfe du Lion Vin de pays de la Sainte Baume Vin de pays de Saint Guilhem-le-Désert Vin de pays de Saint-Sardos Vin de pays de Sainte Marie la Blanche Vin de pays de Saône et Loire Vin de pays de la Sarthe Vin de pays de Seine et Marne Vin de pays du Tarn Vin de pays du Tarn et Garonne Vin de pays des Terroirs landais, ki mu lahko sledi Coteaux de Chalosse ali Côtes de L’Adour ali Sables Fauves ali Sables de l’Océan Vin de pays de Thézac-Perricard Vin de pays du Torgan Vin de pays d’Urfé Vin de pays du Val de Cesse Vin de pays du Val de Dagne Vin de pays du Val de Montferrand Vin de pays de la Vallée du Paradis Vin de pays du Var Vin de pays du Vaucluse Vin de pays de la Vaunage Vin de pays de la Vendée Vin de pays de la Vicomté d’Aumelas Vin de pays de la Vienne Vin de pays de la Vistrenque Vin de pays de l’Yonne |

NEMČIJA

1. Kakovostna vina, pridelana na določenem pridelovalnem območju

Imena določenih pridelovalnih območij | Podobmočja |

Ahr……………………………………………… Baden…………………………………………… Franken…………………………………………. Hessische Bergstraße…………………………… Mittelrhein………………………………………. Mosel-Saar-Ruwer ali Mosel ali Saar ali Ruwer…. Nahe…………………………………………….. Pfalz……………………………………………... Rheingau………………………………………… Rheinhessen……………………………………… Saale-Unstrut……………………………………. Sachsen………………………………………….. Württemberg…………………………………….. | Walporzheim ali Ahrtal Badische Bergstraße Tauberfranken Bodensee Breisgau Kaiserstuhl Kraichgau Tuniberg Markgräflerland Ortenau Maindreieck Mainviereck Steigerwald Starkenburg Umstadt Loreley Siebengebirge Bernkastel Burg Cochem Moseltor Obermosel Saar Ruwertal Nahetal Mittelhaardt Deutsche Weinstraße (Weinstrasse) Südliche Weinstraße (Weinstrasse) Johannisberg Bingen Nierstein Wonnegau Schloß Neuenburg Thüringen Mansfelder Seen Elstertal Meißen Württembergischer Bodensee Kocher-Jagst-Tauber Oberer Neckar Remstal-Stuttgart Württembergisch Unterland Bayerischer Bodensee |

2. Namizna vina z geografsko označbo

Landwein | Tafelwein |

Ahrtaler Landwein Badischer Landwein Bayerischer Bodensee-Landwein Landwein der Mosel Landwein der Ruwer Landwein der Saar Mecklenburger Landwein Mitteldeutscher Landwein Nahegauer Landwein Pfälzer Landwein Regensburger Landwein Rheinburgen-Landwein Rheingauer Landwein Rheinischer Landwein Saarländischer Landwein der Mosel Sächsischer Landwein Schwäbischer Landwein Starkenburger Landwein Taubertäler Landwein | Albrechtsburg Bayern Burgengau Donau Lindau Main Mosel Neckar Oberrhein Rhein Rhein-Mosel Römertor Stargarder Land |

GRČIJA

1. Kakovostna vina, pridelana na določenem pridelovalnem območju

Določena pridelovalna območja |

V grščini | V angleščini |

Σάμος Μοσχάτος Πατρών Μοσχάτος Ρίου – Πατρών Μοσχάτος Κεφαλληνίας Μοσχάτος Λήμνου Μοσχάτος Ρόδου Μαυροδάφνη Πατρών Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας Σητεία Νεμέα Σαντορίνη Δαφνές Ρόδος Νάουσα Ρομπόλα Κεφαλληνίας Ραψάνη Μαντινεία Μεσενικόλα Πεζά Αρχάνες Πάτρα Ζίτσα Αμύνταιο Γουμένισσα Πάρος Λήμνος Αγχίαλος Πλαγιές Μελίτωνα | Samos Moschatos Patra Moschatos Riou Patra Moschatos Kephalinia Moschatos Lemnos Moschatos Rhodos Mavrodafni Patra Mavrodafni Kephalinia Sitia Nemea Santorini Dafnes Rhodos Naoussa Robola Kephalinia Rapsani Mantinia Mesenicola Peza Archanes Patra Zitsa Amynteon Goumenissa Paros Lemnos Anchialos Slopes of Melitona |

2. Namizna vina z geografsko označbo

V grščini | V angleščini |

Ρετσίνα Μεσογείων, ki mu lahko sledi Αττικής Ρετσίνα Κρωπίας ali Ρετσίνα Κορωπίου, ki mu lahko sledi Αττικής Ρετσίνα Μαρκοπούλου, ki mu lahko sledi Αττικής Ρετσίνα Μεγάρων, ki mu lahko sledi Αττικής Ρετσίνα Παιανίας ali Ρετσίνα Λιοπεσίου, ki mu lahko sledi Αττικής Ρετσίνα Παλλήνης, ki mu lahko sledi Αττικής Ρετσίνα Πικερμίου, ki mu lahko sledi Αττικής Ρετσίνα Σπάτων, ki mu lahko sledi Αττικής Ρετσίνα Θηβών, ki mu lahko sledi Βοιωτίας Ρετσίνα Γιάλτρων, ki mu lahko sledi Ευβοίας Ρετσίνα Καρύστου, ki mu lahko sledi Ευβοίας Ρετσίνα Χαλκίδας, ki mu lahko sledi Ευβοίας Βερντεα Ζακύνθου Αγιορείτικος Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Αναβύσσου Αττικός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Βιλίτσας Τοπικός Οίνος Γρεβενών Τοπικός Οίνος Δράμας Δωδεκανησιακός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Επανομής Ηρακλειώτικος Τοπικός Οίνος Θεσσαλικός Τοπικός Οίνος Θηβαϊκός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Κισσάμου Τοπικός Οίνος Κρανιάς Κρητικός Τοπικός Οίνος Λασιθιώτικος Τοπικός Οίνος Μακεδονικός Τοπικός Οίνος Μεσημβριώτικος Τοπικός Οίνος Μεσσηνιακός Τοπικός Οίνος Παιανίτικος Τοπικός Οίνος Παλληνιώτικος Τοπικός Οίνος Πελοποννησιακός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αμπέλου Τοπικός Οίνος Πλαγιές Βερτίσκου Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κιθαιρώνα Κορινθιακός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πάρνηθας Τοπικός Οίνος Πυλίας Τοπικός Οίνος Τριφυλίας Τοπικός Οίνος Τυρνάβου Σιατιστινός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Ριτσώνας Αυλίδος Τοπικός Οίνος Λετρίνων Τοπικός Οίνος Σπάτων Τοπικός Οίνος Βορείων Πλαγιών Πεντελικού Αιγαιοπελαγίτικος Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Ληλάντιου πεδίου Τοπικός Οίνος Μαρκόπουλου Τοπικός Οίνος Τεγέας Τοπικός Οίνος Ανδριανής Τοπικός Οίνος Χαλικούνας Τοπικός Οίνος Χαλκιδικής Καρυστινός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Πέλλας Τοπικός Οίνος Σερρών Συριανός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πετρωτού Τοπικός Οίνος Γερανείων Τοπικός Οίνος Οπουντίας Λοκρίδος Τοπικός Οίνος Στερεάς Ελλάδος Τοπικός Οίνος Αγοράς Τοπικός Οίνος Κοιλάδος Αταλάντης Τοπικός Οίνος Αρκαδίας Παγγαιορείτικος Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Μεταξάτων Τοπικός Οίνος Ημαθίας Τοπικός Οίνος Κλημέντι Τοπικός Οίνος Κέρκυρας Τοπικός Οίνος Σιθωνίας Τοπικός Οίνος Μαντζαβινάτων Ισμαρικός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Αβδήρων Τοπικός Οίνος Ιωαννίνων Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αιγιαλείας Τοπικός Οίνος Πλαγιές του Αίνου Θρακικός Τοπικός Οίνος or Τοπικός Οίνος Θράκης Τοπικός Οίνος Ιλίου Μετσοβίτικος Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Κορωπίου Τοπικός Οίνος Φλώρινας Τοπικός Οίνος Θαψανών Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κνημίδος Ηπειρωτικός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Πισάτιδος Τοπικός Οίνος Λευκάδας Μονεμβάσιος Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Βελβεντού Λακωνικός Τοπικός Οίνος Tοπικός Οίνος Μαρτίνου Aχαϊκός Tοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Ηλιείας | Retsina of Mesogia, ki mu lahko sledi Attika Retsina of Kropia ali Retsina Koropi, ki mu lahko sledi Attika Retsina of Markopoulou, ki mu lahko sledi Attika Retsina of Megara, ki mu lahko sledi Attika Retsina of Peania ali Retsina of Liopesi, ki mu lahko sledi Attika Retsina of Pallini, ki mu lahko sledi Attika Retsina of Pikermi, ki mu lahko sledi Attika Retsina of Spata, ki mu lahko sledi Attika Retsina of Thebes, ki mu lahko sledi Viotias Retsina of Gialtra, ki mu lahko sledi Evvia Retsina of Karystos, ki mu lahko sledi Evvia Retsina of Halkida, ki mu lahko sledi Evvia Verntea Zakynthou Regional wine of Mount Athos Agioritikos Regional wine of Anavyssos Regional wine of Attiki-Attikos Regional wine of Vilitsas Regional wine of Grevena Regional wine of Drama Regional wine of Dodekanese - Dodekanissiakos Regional wine of Epanomi Regional wine of Heraklion - Herakliotikos Regional wine of Thessalia - Thessalikos Regional wine of Thebes - Thivaikos Regional wine of Kissamos Regional wine of Krania Regional wine of Crete - Kritikos Regional wine of Lasithi - Lassithiotikos Regional wine of Macedonia - Macedonikos Regional wine of Nea Messimvria Regional wine of Messinia - Messiniakos Regional wine of Peanea Regional wine of Pallini - Palliniotikos Regional wine of Peloponnese - Peloponnisiakos Regional wine of Slopes of Ambelos Regional wine of Slopes of Vertiskos Regional wine of Slopes of Kitherona Regional wine of Korinthos - Korinthiakos Regional wine of Slopes of Parnitha Regional wine of Pylia Regional wine of Trifilia Regional wine of Tyrnavos Regional wine of Siastista Regional wine of Ritsona Avlidas Regional wine of Letrines Regional wine of Spata Regional wine of Slopes of Penteliko Regional wine of Aegean Sea Regional wine of Lilantio Pedio Regional wine of Markopoulo Regional wine of Tegea Regional wine of Adriana Regional wine of Halikouna Regional wine of Halkidiki Regional wine of Karystos - Karystinos Regional wine of Pella Regional wine of Serres Regional wine of Syros - Syrianos Regional wine of Slopes of Petroto Regional wine of Gerania Regional wine of Opountias Lokridos Regional wine of Sterea Ellada Regional wine of Agora Regional wine of Valley of Atalanti Regional wine of Arkadia Regional wine of Pangeon - Pangeoritikos Regional wine of Metaxata Regional wine of Imathia Regional wine of Klimenti Regional wine of Corfu Regional wine of Sithonia Regional wine of Mantzavinata Regional wine of Ismaros - Ismarikos Regional wine of Avdira Regional wine of Ioannina Regional wine of Slopes of Egialia Regional wine of Slopes of Enos Regional wine of Thrace - Thrakikos ali Regional wine of Thrakis Regional wine of Ilion Regional wine of Metsovo - Metsovitikos Regional wine of Koropi Regional wine of Florina Regional wine of Thapsana Regional wine of Slopes of Knimida Regional wine of Epirus - Epirotikos Regional wine of Pisatis Regional wine of Lefkada Regional wine of Monemvasia - Monemvasios Regional wine of Velvendos Regional wine of Lakonia – Lakonikos Regional wine of Martino Regional wine of Achaia Regional wine of Ilia |

MADŽARSKA

1. Kakovostna vina, pridelana na določenem pridelovalnem območju

Določena pridelovalna območja | Podobmočja |

Ászár-Neszmély(-i)………………………… Badacsony(-i) Balatonboglár(-i)……………………………. Balatonfelvidék(-i)………………………………. Balatonfüred-Csopak(-i)………………………… Balatonmelléke or Balatonmelléki……………… Bükkalja(-i) Csongrád(-i)……………………………………... Eger ali Egri…………………………………… Etyek-Buda(-i)…………………………………… Hajós-Baja(-i) Kőszegi Kunság(-i)……………………………………….. Mátra(-i) Mór(-i) Pannonhalma (Pannonhalmi) Pécs(-i)…………………………………………... Szekszárd(-i) Somló(-i)………………………………………… Sopron(-i)……………………………………….. Tokaj(-i)…………………………………………. Tolna(-i)………………………………………… Villány(-i)……………………………………….. | Ászár(-i) Neszmély(-i) Balatonlelle(-i) Marcali Balatonederics-Lesence(-i) Cserszeg(-i) Kál(-i) Zánka(-i) Muravidéki Kistelek(-i) Mórahalom or Mórahalmi Pusztamérges(-i) Debrő(-i), ki mu lahko sledi Andornaktálya(-i) ali Demjén(-i) ali Egerbakta(-i) ali Egerszalók(-i) ali Egerszólát(-i) ali Felsőtárkány(-i) ali Kerecsend(-i) ali Maklár(-i) ali Nagytálya(-i) ali Noszvaj(-i) ali Novaj(-i) ali Ostoros(-i) ali Szomolya(-i) ali Aldebrő(-i) ali Feldebrő(-i) ali Tófalu(-i) ali Verpelét(-i) ali Kompolt(-i) ali Tarnaszentmária(-i) Buda(-i) Etyek(-i) Velence(-i) Bácska(-i) Cegléd(-i) Duna mente ali Duna menti Izsák(-i) Jászság(-i) Kecskemét-Kiskunfélegyháza ali Kecskemét-Kiskunfélegyházi Kiskunhalas-Kiskunmajsa(-i) Kiskőrös(-i) Monor(-i) Tisza mente ali Tisza menti Versend(-i) Szigetvár(-i) Kapos(-i) Kissomlyó-Sághegyi Köszeg(-i) Abaújszántó(-i) ali Bekecs(-i) ali Bodrogkeresztúr(-i) ali Bodrogkisfalud(-i) ali Bodrogolaszi ali Erdőbénye(-i) ali Erdőhorváti ali Golop(-i) ali Hercegkút(-i) ali Legyesbénye(-i) ali Makkoshotyka(-i) ali Mád(-i) ali Mezőzombor(-i) ali Monok(-i) ali Olaszliszka(-i) ali Rátka(-i) ali Sárazsadány(-i) ali Sárospatak(-i) ali Sátoraljaújhely(-i) ali Szegi ali Szegilong(-i) ali Szerencs(-i) ali Tarcal(-i) ali Tállya(-i) ali Tolcsva(-i) ali Vámosújfalu(-i) Tamási Völgység(-i) Siklós(-i), ki mu lahko sledi Kisharsány(-i) ali Nagyharsány(-i) ali Palkonya(-i) ali Villánykövesd(-i) ali Bisse(-i) ali Csarnóta(-i) ali Diósviszló(-i) ali Harkány(-i) ali Hegyszentmárton(-i) ali Kistótfalu(-i) ali Márfa(-i) ali Nagytótfalu(-i) ali Szava(-i) ali Túrony(-i) ali Vokány(-i) |

ITALIJA

1. Kakovostna vina, pridelana na določenem pridelovalnem območju

D.O.C.G. (Denominazioni di Origine Controllata e Garantita) |

Albana di Romagna Asti ali Moscato d’Asti ali Asti Spumante Barbaresco Bardolino superiore Barolo Brachetto d’Acqui ali Acqui Brunello di Motalcino Carmignano Chianti, ki mu lahko sledi Colli Aretini ali Colli Fiorentini ali Colline Pisane ali Colli Senesi ali Montalbano ali Montespertoli ali Rufina Chianti Classico Fiano di Avellino Franciacorta Gattinara Gavi ali Cortese di Gavi Ghemme Greco di Tufo Montefalco Sagrantino Montepulciano d’Abruzzo Colline Tramane Ramandolo Recioto di Soave Sforzato di Valtellina ali Sfursat di Valtellina Soave superiore Taurasi Torgiano Valtellina Superiore, ki mu lahko sledi Grumello ali Inferno ali Maroggia ali Sassella ali Vagella Vermentino di Gallura ali Sardegna Vermentino di Gallura Vernaccia di San Gimignano Vernaccia di Serrapetrona Vino Nobile di Montepulciano |

D.O.C. (Denominazioni di Origine Controllata) |

Aglianico del Taburno ali Taburno Aglianico del Vulture Albugnano Alcamo ali Alcamo classico Aleatico di Gradoli Aleatico di Puglia Alezio Alghero ali Sardegna Alghero Alta Langa Alto Adige ali dell’Alto Adige (Südtirol ali Südtiroler), ki mu lahko sledi: – Colli di Bolzano (Bozner Leiten), – Meranese di Collina ali Meranese (Meraner Hügel ali Meraner), – Santa Maddalena (St.Magdalener), – Terlano (Terlaner), – Valle Isarco (Eisacktal ali Eisacktaler), – Valle Venosta (Vinschgau) Ansonica Costa dell’Argentario Aprilia Arborea ali Sardegna Arborea Arcole Assisi Atina Aversa Bagnoli di Sopra ali Bagnoli Barbera d’Asti Barbera del Monferrato Barbera d’Alba Barco Reale di Carmignano ali Rosato di Carmignano ali Vin Santo di Carmignano ali Vin Santo Carmignano Occhio di Pernice Bardolino Bianchello del Metauro Bianco Capena Bianco dell’Empolese Bianco della Valdinievole Bianco di Custoza Bianco di Pitigliano Bianco Pisano di S. Torpè Biferno Bivongi Boca Bolgheri e Bolgheri Sassicaia Bosco Eliceo Botticino Bramaterra Breganze Brindisi Cacc’e mmitte di Lucera Cagnina di Romagna Caldaro (Kalterer) ali Lago di Caldaro (Kalterersee), ki mu lahko sledi „Classico“ Campi Flegrei Campidano di Terralba ali Terralba ali Sardegna Campidano di Terralba ali Sardegna Terralba Canavese Candia dei Colli Apuani Cannonau di Sardegna, ki mu lahko sledi Capo Ferrato ali Oliena ali Nepente di Oliena Jerzu Capalbio Capri Capriano del Colle Carema Carignano del Sulcis ali Sardegna Carignano del Sulcis Carso Castel del Monte Castel San Lorenzo Casteller Castelli Romani Cellatica Cerasuolo di Vittoria Cerveteri Cesanese del Piglio Cesanese di Affile ali Affile Cesanese di Olevano Romano ali Olevano Romano Cilento Cinque Terre ali Cinque Terre Sciacchetrà, ki mu lahko sledi Costa de sera ali Costa de Campu ali Costa da Posa Circeo Cirò Cisterna d’Asti Colli Albani Colli Altotiberini Colli Amerini Colli Berici, ki mu lahko sledi „Barbarano“ Colli Bolognesi, ki mu lahko sledi Colline di Riposto ali Colline Marconiane ali Zola Predona ali Monte San Pietro ali Colline di Oliveto ali Terre di Montebudello ali Serravalle Colli Bolognesi Classico-Pignoletto Colli del Trasimeno ali Trasimeno Colli della Sabina Colli dell'Etruria Centrale Colli di Conegliano, ki mu lahko sledi Refrontolo ali Torchiato di Fregona Colli di Faenza Colli di Luni (Regione Liguria) Colli di Luni (Regione Toscana) Colli di Parma Colli di Rimini Colli di Scandiano e di Canossa Colli d'Imola Colli Etruschi Viterbesi Colli Euganei Colli Lanuvini Colli Maceratesi Colli Martani, ki mu lahko sledi Todi Colli Orientali del Friuli, ki mu lahko sledi Cialla ali Rosazzo Colli Perugini Colli Pesaresi, ki mu lahko sledi Focara ali Roncaglia Colli Piacentini, ki mu lahko sledi Vigoleno ali Gutturnio ali Monterosso Val d’Arda ali Trebbianino Val Trebbia ali Val Nure Colli Romagna Centrale Colli Tortonesi Collina Torinese Colline di Levanto Colline Lucchesi Colline Novaresi Colline Saluzzesi Collio Goriziano ali Collio Conegliano-Valdobbiadene, ki mu lahko sledi Cartizze Conero Contea di Sclafani Contessa Entellina Controguerra Copertino Cori Cortese dell’Alto Monferrato Corti Benedettine del Padovano Cortona Costa d’Amalfi, ki mu lahko sledi Furore ali Ravello ali Tramonti Coste della Sesia Delia Nivolelli Dolcetto d’Acqui Dolcetto d’Alba Dolcetto d’Asti Dolcetto delle Langhe Monregalesi Dolcetto di Diano d’Alba ali Diano d’Alba Dolcetto di Dogliani superior ali Dogliani Dolcetto di Ovada Donnici Elba Eloro, ki mu lahko sledi Pachino Erbaluce di Caluso ali Caluso Erice Esino Est! Est!! Est!!! Di Montefiascone Etna Falerio dei Colli Ascolani ali Falerio Falerno del Massico Fara Faro Frascati Freisa d’Asti Freisa di Chieri Friuli Annia Friuli Aquileia Friuli Grave Friuli Isonzo ali Isonzo del Friuli Friuli Latisana Gabiano Galatina Galluccio Gambellara Garda (Regione Lombardia) Garda (Regione Veneto) Garda Colli Mantovani Genazzano Gioia del Colle Girò di Cagliari ali Sardegna Girò di Cagliari Golfo del Tigullio Gravina Greco di Bianco Greco di Tufo Grignolino d’Asti Grignolino del Monferrato Casalese Guardia Sanframondi o Guardiolo Irpinia I Terreni di Danseverino Ischia Lacrima di Morro ali Lacrima di Morro d'Alba Lago di Corbara Lambrusco di Sorbara Lambrusco Grasparossa di Castelvetro Lambrusco Mantovano, ki mu lahko sledi: Oltrepò Mantovano ali Viadanese-Sabbionetano Lambrusco Salamino di Santa Croce Lamezia Langhe Lessona Leverano Lison-Pramaggiore Lizzano Loazzolo Locorotondo Lugana (Regione Veneto) Lugana (Regione Lombardia) Malvasia delle Lipari Malvasia di Bosa ali Sardegna Malvasia di Bosa Malvasia di Cagliari ali Sardegna Malvasia di Cagliari Malvasia di Casorzo d'Asti Malvasia di Castelnuovo Don Bosco Mandrolisai ali Sardegna Mandrolisai Marino Marsala Martina ali Martina Franca Matera Matino Melissa Menfi, ki mu lahko sledi Feudo ali Fiori ali Bonera Merlara Molise Monferrato, ki mu lahko sledi Casalese Monica di Cagliari ali Sardegna Monica di Cagliari Monica di Sardegna Monreale Montecarlo Montecompatri Colonna ali Montecompatri ali Colonna Montecucco Montefalco Montello e Colli Asolani Montepulciano d'Abruzzo Monteregio di Massa Marittima Montescudaio Monti Lessini ali Lessini Morellino di Scansano Moscadello di Montalcino Moscato di Cagliari ali Sardegna Moscato di Cagliari Moscato di Noto Moscato di Pantelleria ali Passito di Pantelleria ali Pantelleria Moscato di Sardegna, ki mu lahko sledi: Gallura ali Tempio Pausania ali Tempio Moscato di Siracusa Moscato di Sorso-Sennori ali Moscato di Sorso ali Moscato di Sennori ali Sardegna Moscato di Sorso-Sennori ali Sardegna Moscato di Sorso ali Sardegna Moscato di Sennori Moscato di Trani Nardò Nasco di Cagliari ali Sardegna Nasco di Cagliari Nebiolo d’Alba Nettuno Nuragus di Cagliari ali Sardegna Nuragus di Cagliari Offida Oltrepò Pavese Orcia Orta Nova Orvieto (Regione Umbria) Orvieto (Regione Lazio) Ostuni Pagadebit di Romagna, ki mu lahko sledi Bertinoro Parrina Penisola Sorrentina, ki mu lahko sledi Gragnano ali Lettere ali Sorrento Pentro di Isernia ali Pentro Piemonte Pinerolese Pollino Pomino Pornassio ali Ormeasco di Pornassio Primitivo di Manduria Reggiano Reno Riviera del Brenta Riesi Riviera del Garda Bresciano ali Garda Bresciano Riviera Ligure di Ponente, ki mu lahko sledi: Riviera dei Fiori ali Albenga o Albenganese ali Finale ali Finalese ali Ormeasco Romagna Albana spumante Rossese di Dolceacqua ali Dolceacqua Rosso Barletta Rosso Canosa ali Rosso Canosa Canusium Rosso Conero Rosso di Cerignola Rosso di Montalcino Rosso di Montepulciano Rosso Orvietano ali Orvietano Rosso Rosso Piceno Rubino di Cantavenna Ruchè di Castagnole Monferrato Salice Salentino Sambuca di Sicilia San Colombano al Lambro ali San Colombano San Gimignano San Martino della Battaglia (Regione Veneto) San Martino della Battaglia (Regione Lombardia) San Severo San Vito di Luzzi Sangiovese di Romagna Sannio Sant’Agata de Goti Santa Margherita di Belice Sant'Anna di Isola di Capo Rizzuto Sant'Antimo Sardegna Semidano, ki mu lahko sledi Mogoro Savuto Scanzo ali Moscato di Scanzo Scavigna Sciacca, ki mu lahko sledi Rayana Serrapetrona Sizzano Soave Solopaca Sovana Squinzano Tarquinia Teroldego Rotaliano Terre di Franciacorta Torgiano Trebbiano d'Abruzzo Trebbiano di Romagna Trentino, ki mu lahko sledi Sorni ali Isera ali d’Isera ali Ziresi ali dei Ziresi Trento Val d'Arbia Val di Cornia, ki mu lahko sledi Suvereto Val Polcevera, ki mu lahko sledi Coronata Valcalepio Valdadige (Etschaler) (Regione Trentino Alto Adige) Valdadige (Etschtaler), ki mu lahko sledi Terra dei Forti (Regieno Veneto) Valdichiana Valle d’Aosta ali Vallée d’Aoste, ki mu lahko sledi: Arnad-Montjovet ali Donnas ali Enfer d’Arvier ali Torrette ali Blanc de Morgex et de la Salle ali Chambave ali Nus Valpolicella, ki mu lahko sledi Valpantena Valsusa Valtellina Velletri Verbicaro Verdicchio dei Castelli di Jesi Verdicchio di Matelica Verduno Pelaverga ali Verduno Vermentino di Sardegna Vernaccia di Oristano ali Sardegna Vernaccia di Oristano Vesuvio Vicenza Vignanello Vin Santo del Chianti Vin Santo del Chianti Classico Vin Santo di Montepulciano Vini del Piave ali Piave Zagarolo |

2. Namizna vina z geografsko označbo

Allerona Alta Valle della Greve Alto Livenza (Regione Veneto) Alto Livenza (Regione Friuli Venezia Giula) Alto Mincio Alto Tirino Arghillà Barbagia Basilicata Benaco bresciano Beneventano Bergamasca Bettona Bianco di Castelfranco Emilia Calabria Camarro Campania Cannara Civitella d'Agliano Colli Aprutini Colli Cimini Colli del Limbara Colli del Sangro Colli della Toscana centrale Colli di Salerno Colli Trevigiani Collina del Milanese Colline del Genovesato Colline Frentane Colline Pescaresi Colline Savonesi Colline Teatine Condoleo Conselvano Costa Viola Daunia Del Vastese ali Histonium Delle Venezie (Regione Veneto) Delle Venezie (Regione Friuli Venezia Giulia) Delle Venezie (Regione Trentino – Alto Adige) Dugenta Emilia ali dell’Emilia Epomeo Esaro Fontanarossa di Cerda Forlì Fortana del Taro Frusinate ali del Frusinate Golfo dei Poeti La Spezia ali Golfo dei Poeti Grottino di Roccanova Isola dei Nuraghi Lazio Lipuda Locride Marca Trevigiana Marche Maremma toscana Marmilla Mitterberg