1.Uvod

Uvajanje interoperabilnosti informacijskih sistemov, ki podpira območje svobode, varnosti in pravice, je bistveno za krepitev uspešnosti in učinkovitosti kontrol na zunanjih mejah za preprečevanje nezakonitega priseljevanja, izboljšanje izvajanja skupne vizumske politike, preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj ter olajšanje identifikacije neznanih oseb.

Uredbi o interoperabilnosti sta začeli veljati 11. junija 2019. Vsebujeta določbe o spremljanju in ocenjevanju stanja uvajanja interoperabilnosti, ki ga izvajata Komisija in Agencija Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA).

Komisija je prvo poročilo o izvajanju uredb o interoperabilnosti predložila 21. avgusta 2020 , drugo pa 10. novembra 2021. To tretje poročilo zajema obdobje med objavo prejšnjega poročila o napredku novembra 2021 in pripravo tega poročila julija 2022.

To tretje poročilo je bilo pripravljeno v kritičnem času za projekt interoperabilnosti. Delo v zvezi z izvajanjem uredb o interoperabilnosti v državah članicah, pridruženih schengenskih državah in agencijah EU še naprej napreduje različno hitro. Nekatere države članice se pri pripravah na novo informacijsko arhitekturo za informacijske sisteme EU in njihovo interoperabilnost soočajo s posebnimi izzivi, ki so med drugim povezani z nacionalnimi zamudami pri javnem naročanju, pogodbenimi vprašanji ter nezadostno razpoložljivostjo strokovnega znanja in potrebnih človeških virov.

Zaradi zamud pri zagotavljanju sistema vstopa/izstopa (SVI) na centralni ravni so ministri na neformalni seji Sveta za pravosodje in notranje zadeve 11. julija 2022 potrdili revidiran časovni načrt za nove informacijske sisteme. V skladu z novim časovnim načrtom bo uvajanje vseh novih sistemov, povezanih z upravljanjem zunanjih meja (SIS, SVI in ETIAS), končano do konca leta 2023 v skladu s splošnim političnim ciljem, medtem ko bodo sestavni deli interoperabilnosti razviti v teku leta 2023 in bi se morali postopoma začeti uporabljati najpozneje junija 2024.

Skupno prizadevanje za interoperabilnost zahteva, da vsi deležniki delujejo usklajeno, saj zamude v enem delu sistema vplivajo na vse. Komisija bo v prihodnjih mesecih še naprej pozorno spremljala in podpirala države članice, da bi bil v dogovorjenem časovnem okviru dosežen pomemben cilj interoperabilnosti.

2.Trenutno stanje

Trenutno potekajo prizadevanja za razvoj in uvajanje nove informacijske arhitekture za informacijske sisteme EU za meje, migracije in varnost ter za njihovo interoperabilnost. Komisija je Svet in Evropski parlament z letnim poročanjem in posvetovanji odborov in strokovnih skupin Komisije podrobno obveščala o doseženem napredku. Poleg tega je Komisija redno vključevala Evropski parlament in Svet na ustrezne forume za izmenjavo informacij z državami članicami, kot je forum o interoperabilnosti, ki poteka dvakrat letno. O trenutnem stanju se je stalno razpravljalo tudi na tehnični in politični ravni, tudi v ustreznih telesih Sveta, kot so delovna skupina Sveta za izmenjavo informacij na področju PNZ (IXIM), Coreper ter Svet za pravosodje in notranje zadeve.

·Informacijski sistemi in njihova interoperabilnost

Novembra 2022 bo Schengenski informacijski sistem (SIS) obnovljen z novimi razpisi ukrepov, posodobljenimi podatki in izboljšanimi funkcijami. Novosti v SIS bodo izboljšale sistem s krepitvijo sodelovanja med državami članicami, zaščito najranljivejših, boljšim upravljanjem nedovoljenih migracij, bojem proti kriminalu in varstvom pravic državljanov.

V okviru priprav na začetek delovanja SVI maja 2023 so bili sprejeti vsi potrebni izvedbeni in delegirani akti. Uvajanje sistema vstopa v končno fazo razvoja in testiranja tako na centralni kot na nacionalni ravni. Glede na izzive pri pravočasnem izvajanju in zagotavljanju SVI na centralni ravni sta agencija eu-LISA in Komisija sodelovali v razpravah s predstavniki konzorcija, ki razvija SVI, da bi čim bolj zmanjšali tveganje nadaljnjih zamud. Da bi se zmanjšal pritisk na že tako obremenjene mejne prehode, Komisija ocenjuje možnost, da bi lahko države članice po začetku delovanja SVI v izjemnih primerih začasno ustvarile določen del dosjejev SVI brez biometričnih podatkov.

Kar zadeva Evropski sistem za potovalne informacije in odobritve (ETIAS), se izvajajo izvedbene dejavnosti za njegov začetek delovanja do sredine novembra 2023. Vsi izvedbeni in delegirani akti, potrebni za razvoj sistema, so bili sprejeti ali so dosegli raven stabilne različice. Tudi preostali akti so v zaključni fazi sprejetja. Pripravljata se obsežna komunikacijska kampanja in namensko spletišče ETIAS, da bi zagotovili, da bodo potniki, ki potujejo v Evropo, pravočasno ustrezno obveščeni o novih zahtevah.

V skladu z najnovejšim sklepom Sveta PNZ napreduje razvoj evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc za državljane tretjih držav (ECRIS-TCN) za začetek njegovega delovanja sredi novembra 2023. Kar zadeva Vizumski informacijski sistem (VIS), Komisija pripravlja sekundarno zakonodajo, potrebno za razvoj revidiranega VIS, tudi v okviru širšega okvira interoperabilnosti.

Države članice si močno prizadevajo za začetek delovanja sestavnih delov interoperabilnosti.

·Izvedbena zakonodaja o interoperabilnosti

Uredbi o interoperabilnosti določata, da je treba za dopolnitev in uvajanje nekaterih podrobnih tehničnih vidikov uredb sprejeti izvedbeno zakonodajo. Nekateri od teh aktov so potrebni, da se agenciji eu-LISA v celoti omogoči, da začne snovati in razvijati sestavne dele v okviru splošne arhitekture sistema, zlasti ker to zahteva opredelitev tehničnih specifikacij in pripravo postopkov za oddajo javnega naročila za sodelovanje z izvajalci. Drugi akti so potrebni za določitev tehničnih pravil za lažje delovanje pristojnih organov na terenu, na primer z uporabo standardnih obrazcev in vzpostavitvijo postopkov sodelovanja za obravnavo varnostnih incidentov.

Komisija je od svojega zadnjega poročila o napredku v ustreznih odborih in strokovnih skupinah nadaljevala razprave o več izvedbenih in delegiranih aktih, potrebnih za razvoj sestavnih delov interoperabilnosti. Do zdaj je bila velika večina teh aktov sprejeta v sodelovanju z Evropskim parlamentom in Svetom EU, kot je predvideno v veljavnih postopkih. Komisija je sprejela skupaj tri delegirane in devet izvedbenih aktov, ki izhajajo iz uredb o interoperabilnosti, in sicer o: tehničnih postopkih in odgovorih evropskega iskalnega portala (člen 9(7)), delovanju skupne storitve za ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov (člen 13(5)), potrebnih obrazcih v primeru rdeče povezave (člen 32(5)) in bele povezave (člen 33(6)), kakovosti podatkov (člen 37(4)), postopkih sodelovanja v primeru varnostnih incidentov (člen 43(5)), delovanju spletnega portala (člen 49(6)) in tehničnih rešitvah za obravnavanje zahtev za dostop uporabnikov organov kazenskega pregona (člen 78(10)). Trije od že sprejetih aktov so v postopku revizije, da bi se vključile spremembe, ki izhajajo iz nove uredbe o Vizumskem informacijskem sistemu (VIS), in posledične spremembe Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS): akta o tehničnih pravilih za vzpostavljanje povezav med podatki iz različnih informacijskih sistemov EU (člen 28(7)) in profilih uporabnikov evropskega iskalnega portala (člen 8(2)) ter akt o centralnem registru za poročanje in statistične podatke (člen 39(5)). Evropski parlament je januarja 2022 nasprotoval delegiranemu aktu o postopkih za opredelitev primerov, v katerih se lahko podatki o identiteti štejejo za enake ali podobne (člen 28(5)). Komisija je revidirala akt, da bi odpravila pomisleke Evropskega parlamenta ter vključila spremembe, ki izhajajo iz nove uredbe VIS in posledičnih sprememb sistema ETIAS. Postopek priprave je vključeval ustrezno posvetovanje s podskupino za interoperabilnost strokovne skupine za informacijske sisteme za meje in varnost, pri čemer so sodelovali strokovnjaki iz Evropskega parlamenta. Komisija je julija 2022 sprejela revidirani akt o enakih ali podobnih podatkih.

Sprejeti je treba še en akt, in sicer izvedbeni akt o univerzalnem formatu sporočil (člen 38(3)). Ta akt je v času priprave tega poročila v postopku sprejemanja v Komisiji.