[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 11.1.2006

SEK(2006) 24 končno

Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Madžarske, 2005–2008

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Ozadje

Pakt stabilnosti in rasti, ki je začel veljati 1. julija 1998, temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. Leta 2005 je bil Pakt prvič spremenjen. Reforma je potrdila koristnost Pakta pri utrjevanju proračunske discipline, vendar je skušala okrepiti njegovo učinkovitost in gospodarsko podporo, pa tudi zaščititi dolgoročno vzdržnost javnih financ.

Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], ki je del Pakta, določa, da morajo države članice Svetu in Komisiji predložiti programe stabilnosti ali konvergenčne programe ter njihove letne dopolnitve (države članice, ki so že sprejele enotno valuto, predložijo programe stabilnosti ali njihove dopolnitve, države članice, ki je še niso sprejele, predložijo konvergenčne programe ali njihove dopolnitve). Prvi konvergenčni program Madžarske je bil predložen maja 2004. V skladu z Uredbo je Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom 12. oktobra 1998 podal mnenje. Dopolnitve programov stabilnosti in konvergenčnih programov v skladu z enakim postopkom Komisija oceni in zgoraj navedeni odbor prouči, po potrebi jih prouči tudi Svet.

V teh programih morajo države članice podrobno opredeliti svoj srednjeročni cilj za proračunski položaj in določiti ukrepe politike za njegovo doseganje in ohranjanje, vključno s spremljajočimi ekonomskimi predpostavkami. Na podlagi reforme Pakta je treba srednjeročni cilj oblikovati za vsako posamezno državo članico posebej ob upoštevanju ekonomske in proračunske heterogenosti v Uniji, tudi glede na proračunsko tveganje za vzdržnost. V reformi je prav tako predvideno, da je treba v konjunkturnem obdobju doseči bolj simetrični pristop k proračunski politiki na podlagi okrepljene proračunske discipline v obdobju ugodnih gospodarskih razmer, medtem ko je treba „večje strukturne reforme“ s preverljivim vplivom na dolgoročno vzdržnost upoštevati v primeru začasnega odstopanja od srednjeročnega cilja ali poteka prilagoditve nanj.

Ob upoštevanju napovedi služb Komisije iz jeseni 2005, kodeksa ravnanja[2], skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih proizvodov in ciklično prilagojenih saldov ter širših smernic ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008, je Komisija proučila nedavno predloženo dopolnitev konvergenčnega programa Madžarske in na podlagi svoje ocene, navedene spodaj, sprejela priporočilo za mnenje Sveta o njej.

Ocena

(1) Madžarska je 1. decembra Svetu in Komisiji predložila dopolnitev svojega konvergenčnega programa za leto 2005. Program obravnava obdobje od 2005 do 2008. Program na splošno upošteva vzorčno strukturo programov stabilnosti in konvergenčnih programov, opredeljeno v novem kodeksu ravnanja. Dopolnitev vsebuje vse obvezne in večino neobveznih podatkov, ki jih določa novi kodeks ravnanja; vendar pa tudi nekaj nedoslednosti z ESA95 glede obravnave PMSFP in knjiženja vojaških odhodkov. Program ne vključuje podrobnih podatkov o prejšnjih in predvidenih enkratnih postavkah. Prav tako izrecno ne opredeljuje srednjeročnega cilja za proračunski položaj, kakor je predvideno v kodeksu ravnanja.

(2) Svet je 5. julija 2004 sklenil, da ima Madžarska čezmerni primanjkljaj in v skladu s členom 104(7) izdal priporočilo o njegovem zmanjšanju. Svet je 8. marca 2005 na podlagi januarske odločitve o neskladnosti izdal nova priporočila v skladu s členom 104(7) in ponovil, da je treba čezmerni primanjkljaj zmanjšati do leta 2008, ki so ga madžarski organi v konvergenčnem programu iz maja 2004 določili kot ciljno leto in potrdili v njegovi dopolnitvi iz decembra 2004 v skladu s potekom, določenim v tej dopolnitvi. Svet je zlasti priporočil madžarskim organom, naj sprejmejo učinkovite ukrepe, da se doseže ciljni primanjkljaj za leto 2005, ter časovno skladnost in izvrševanje kakršnih koli znižanj davkov pogojijo z doseganjem ciljnih primanjkljajev za obdobje 2005 do 2008. Enako je predvidevalo mnenje Sveta o dopolnitvi konvergenčnega programa iz leta 2004, ki je bilo prav tako sprejeto 8. marca 2005. V skladu s členom 104(8) je Svet 8. novembra 2005 sklenil, da Madžarska ni izpolnila marčevskih priporočil Sveta. Treba bo izdati novo priporočilo Sveta v skladu s členom 104(7) za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja.

(3) Po sprejetju celovitega paketa gospodarskih reform sredi devetdesetih let so zdrave makroekonomske politike in ustrezne strukturne reforme omogočile stabilne in visoke stopnje rasti ter znižanje inflacije. Od leta 2001 pa so se javni odhodki znatno povišali in ugodni sporazumi o plačah povzročili velika makroekonomska neravnovesja. Kljub večji uravnoteženosti rasti ter upočasnitvi inflacije in rasti plač od leta 2003 se Madžarska še naprej spopada z visokim proračunskim in zunanjim primanjkljajem. V dopolnitvi je predvideno, da se bo realna rast BDP v programskem obdobju ustalila na okoli 4 % ter temeljila na investicijah in izvozu. Ta scenarij rasti je na splošno skladen s projekcijami napovedi služb Komisije iz jeseni[3]. Vendar pa je zadnje leto programskega obdobja videti optimistično, saj prikazuje pozitivno proizvodno vrzel na podlagi izračunov Komisije z uporabo skupno dogovorjene metodologije. Ob upoštevanju navedenega se predpostavke o rasti, ki jih vsebuje dopolnitev, zdijo uresničljive, vendar pa ugodnejše proti koncu programskega obdobja. V dopolnitvi predstavljena srednjeročna projekcija glede zunanjega primanjkljaja se zdi uresničljiva, čeprav je napovedano zmanjšanje pogojeno z izpolnitvijo strogega proračunskega omejevanja, opisanega v dopolnitvi, skupaj z izvedbo strukturnih reform, ki bi lahko pospešile potencialni proizvod. Projekcije o inflaciji, opisane v dopolnitvi, so v celoti skladne s projekcijami Komisije.

(4) Madžarska monetarna politika še naprej združuje ciljno stopnjo inflacije z umetno določenim deviznim tečajem. V konvergenčnem programu je potrjeno, da Madžarska leto 2010 ohranja kot ciljno leto za pristop k euroobmočju. Po doseženem vrhuncu, ki je medletno znašal nad 7 % sredi leta 2004, se je v prvi polovici leta 2005 inflacija hitro znižala na manj kot 4 %. Upočasnitev dejanske rasti plač, slabše domače povpraševanje in povečana uvozna konkurenca po pristopu k EU so prispevali k ustalitvi inflacije na nižji stopnji. Trend povečane vrednosti menjalnega tečaja med forintom in eurom se je oktobra 2005 preusmeril, saj sta vedno večja zaskrbljenost med investitorji glede proračunskih odstopanj in negotovost glede datuma sprejetja eura povzročila postopno depreciacijo. V primerjavi z začetkom leta je bil forint sredi decembra 2005 za 3 % nižji. Madžarske dolgoročne obrestne mere ostajajo znatno višje v primerjavi z drugimi novimi državami članicami. Po postopnem znižanju s 7,2 % v januarju na 5,6 % v septembru 2005 na podlagi povečanega zaznavanja tveganja na trgih, so se donosi obveznic (in razponi) z euroobmočjem oktobra znatno povišali in do takrat dosegli okoli 7 %, deloma zaradi povečane zaskrbljenosti investitorjev glede proračunskih odstopanj.

(5) Dopolnitev še vedno namerava odpraviti čezmerni primanjkljaj do leta 2008. Predvideno gibanje primanjkljaja je 6,1 % v letu 2005, 4,7 % v letu 2006, 3,3 % v letu 2007 in 1,9 % v letu 2008, kar pomeni letno znižanje za 1,4 odstotne točke BDP. Časovni razpored primarnega presežka je podoben. Te proračunske projekcije ne upoštevajo enkratnih ukrepov (zlasti nakupa vojaške opreme v višini 0,3 odstotne točke BDP v letih 2006 in 2007) in vpliva odločitve Eurostata z dne 2. marca 2004 o razvrstitvi financiranih pokojninskih sistemov, ki se gibljejo med 1 % in 1,5 % BDP in se bodo upoštevali do obvestila spomladi 2007[4]. Strmi padec deleža prihodkov za približno 3,5 odstotne točke BDP, ki je v glavnem posledica na novo uvedene petletne strategije zniževanja davkov, naj bi se v obdobju 2005–2008 več kot nadomestil z znižanjem deleža odhodkov v razmerju do BDP za približno 7,5 odstotne točke BDP.

(6) Cilj za leto 2005 so madžarski organi septembra 2005 povišali s 3,6 % BDP iz dopolnitve decembra 2004 na 6,1 % BDP. Napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 navajajo, da se tako popravljen cilj za leto 2005 zdi dosegljiv. Zadnji razpoložljivi podatki o denarnih tokovih podpirajo to stališče.

(7) Dopolnitev predvideva, da se bo strukturni saldo z -5,7 % BDP v letu 2005 izboljšal na -2,1 % BDP v letu 2008 (brez vpliva pokojninske reforme in enkratnih ukrepov). Srednjeročnega cilja ni mogoče sklepati na podlagi proračunskih projekcij, predstavljenih v programu.

(8) Vendar pa strukturni ukrepi, opisani v programu, zlasti glede javnega, zdravstvenega in izobraževalnega sektorja, niso količinsko opredeljeni, da bi se lahko presodili kratkoročni in srednjeročni proračunski vplivi. Poleg tega bi bil proračunski rezultat dosti slabši od napovedanega v programu, tudi ob upoštevanju večkratno neizpolnjenih ciljev v preteklosti. Napovedi služb Komisije iz jeseni so za leto 2005 predvidele primanjkljaj v višini 6,7 % BDP (vključno s knjiženjem vojaške opreme), kar lahko pomeni, da je lahko trend primanjkljaja za leto 2006 višji kot v programu. Omejitev odhodkov za 4 odstotne točke BDP v letu 2006 pa v primerjavi s proračunom za leto 2005 ne temelji na jasno določenih in količinsko opredeljenih ukrepih. V naslednjih letih lahko uporaba projektov javno-zasebnih partnerstev (PPP) za javne investicije v avtoceste privede do računovodskih težav in s tem povezanih stroškov; ni nujno, da se pojavi napovedano znižanje obrestnih mer; negotovi so tudi učinki davčne reforme, ki lahko povzročijo nižje prihodke.

(9) Ob upoštevanju zgornje ocene tveganja je proračunsko strategijo v programu treba utemeljiti, da se zagotovi njena skladnost z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2008, kakor priporoča Svet.

(10) Predvideva se, da se bo delež javnega dolga povečal na 58,4 % BDP v letu 2006 in se nato spustil na 56,2 % BDP do konca programskega obdobja, pod učinkom stalnega upadanja javnofinančnega primanjkljaja. Ob upoštevanju kumulativnega bremena pokojninske reforme, ki se giblje med 3 % v letu 2004 in 6 % v letu 2008, bi delež dolga presegel referenčno vrednost v višini 60 %. Primerjava med napovedjo služb Komisije iz jeseni 2004 in sedanjo dopolnitvijo potrjuje, da poglavitne razlike pri oceni gibanja deleža javnega dolga v razmerju do BDP izhajajo iz bolj optimističnih proračunskih projekcij, ki jih vsebuje dopolnitev.

(11) Videti je, da je Madžarska na podlagi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva izpostavljena visokemu tveganju glede vzdržnosti javnih financ. Bruto javni dolg v razmerju do BDP je trenutno blizu referenčne vrednosti in predvideva se, da se bo v obdobju do leta 2050 povečal. Madžarska je v poznih devetdesetih letih izvedla reformo svojega pokojninskega sistema, da bi omejila prihodnja povišanja izdatkov za pokojnine, in tako prispevala k zmanjšanju proračunskega vpliva staranja prebivalstva. Vendar pa bi lahko bila povišanja javnofinančnih odhodkov za pokojnine višja od napovedanih v dopolnitvi, kar narekuje, da je treba pozorno spremljati dejavnike, ki naj bi nadomestili takšne visoke odhodke, pa tudi gibanje odhodkov za pokojnine in drugih odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva. Poleg tega trenutno visok strukturni primanjkljaj prispeva k povečanju tveganj za vzdržnost. Zato je treba srednjeročno izvesti obsežno konsolidacijo javnih financ in dodatno okrepiti proračunski položaj, da se zmanjšajo tveganja za vzdržnost javnih financ[5].

(12) Ukrepi, predvideni na področju javnih financ, niso skladni s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Madžarska ni ravnala v skladu z drugimi priporočili Sveta z dne 8. marca 2005 v skladu s členom 104(7) v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, kakor je Svet sklenil 8. novembra 2005 na podlagi člena 104(8) Pogodbe. V dopolnitvi je ohranjen večletni okvir za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2008, čeprav bi proračunski rezultat lahko bil slabši od napovedanega, manjkajo pa potrebne pojasnitve in količinske opredelitve za presojo kratkoročnih in srednjeročnih proračunskih vplivov strukturnih ukrepov.

(13) V nacionalnem programu reform na Madžarskem, predloženem 14. oktobra 2005 v okviru prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta, je kot poglavitni izziv opredeljeno postopno in nenehno znižanje primanjkljaja javnofinančnega sektorja. V proračunskih projekcijah konvergenčnega programa so vključene proračunske posledice ukrepov reform, opisanih v nacionalnem programu reform, v kolikor zadevajo znižanje davkov. Dopolnitev vsebuje pojasnitev nedavno sprejetega petletnega programa za znižanje davkov in predstavitev številnih načrtov za reformo javnega sektorja, ne vključuje pa potrebnih pojasnitev in količinskih opredelitev. Ti načrti so na splošno skladni z nacionalnim programom reform, predloženim 14. oktobra 2005.

(14) Glede na zgoraj navedeno oceno bi bilo primerno, da Madžarska najpozneje do 1. septembra 2006 predloži popravljeno dopolnitev konvergenčnega programa, v kateri bi opredelila konkretne in strukturne ukrepe, v celoti skladne s srednjeročnim potekom prilagoditve. Hkrati bi morala Madžarska zagotoviti vse potrebno za izpolnitev svojih proračunskih ciljev za leto 2006 in za naslednja leta.

Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Madžarske, 2005–2008

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[6] in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

1. Dne [24. januarja 2006] je Svet proučil dopolnitev konvergenčnega programa Madžarske, ki obravnava obdobje od 2005 do 2008. Program na splošno upošteva vzorčno strukturo programov stabilnosti in konvergenčnih programov, opredeljeno v novem kodeksu ravnanja. Dopolnitev vsebuje vse obvezne in večino neobveznih podatkov, ki jih določa novi kodeks ravnanja; vendar pa tudi nekaj nedoslednosti z ESA95 glede obravnave PMSFP in knjiženja vojaških odhodkov. Program ne vključuje podrobnih podatkov o prejšnjih in predvidenih enkratnih postavkah. Prav tako izrecno ne opredeljuje srednjeročnega cilja za proračunski položaj, kakor je predvideno v kodeksu ravnanja.

2. Po sprejetju celovitega paketa gospodarskih reform sredi devetdesetih let so zdrave makroekonomske politike in ustrezne strukturne reforme omogočile stabilne in visoke stopnje rasti ter znižanje inflacije. Od leta 2001 pa so se znatno povišali javni odhodki in izvršili ugodni sporazumi o plačah, ki so povzročili velika makroekonomska neravnovesja. Kljub večji uravnoteženosti rasti ter upočasnitvi inflacije in rasti plač v zadnjih letih se Madžarska še naprej spopada z visokim proračunskim in zunanjim primanjkljajem. V makroekonomskem scenariju, predstavljenem v dopolnitvi iz decembra 2005, je predvideno, da se bo realna rast BDP ustalila na okoli 4 % v ostalem programskem obdobju, ki temelji na investicijah in izvozu. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov je videti, da ta scenarij temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti, medtem ko se zdi ugoden v zadnjem letu. Napovedano zmanjšanje zunanjega primanjkljaja je pogojeno z izpolnitvijo proračunskega omejevanja skupaj z izvedbo strukturnih reform, ki bi lahko pospešili potencialni proizvod. V programu so videti realistične tudi projekcije glede inflacije.

3. Svet je 5. julija 2004 sklenil, da ima Madžarska čezmerni primanjkljaj in v skladu s členom 104(7) izdal priporočilo, da mora ta položaj popraviti najpozneje do leta 2008 v skladu s potekom prilagoditve, ki ga vsebuje majski konvergenčni program Madžarske. Svet je 8. marca 2005 na podlagi odločitve iz januarja 2005 o neskladnosti v skladu s členom 104(8) drugič izdal priporočila na podlagi člena 104(7), v katerih je leto 2008 ohranil kot ciljno leto, do katerega je treba zmanjšati čezmerni primanjkljaj. Svet je zlasti priporočil madžarskim organom, naj sprejmejo učinkovite ukrepe, da se doseže ciljni primanjkljaj za leto 2005, ter časovno skladnost in izvrševanje kakršnih koli znižanj davkov pogojijo z doseganjem ciljnih primanjkljajev za obdobje 2005 do 2008. Enako je predvidevalo mnenje Sveta o dopolnitvi konvergenčnega programa iz leta 2004, ki je bilo prav tako sprejeto 8. marca 2005. Dopolnitev je še vedno usmerjena k odpravi čezmernega primanjkljaja do leta 2008. Predvideno gibanje primanjkljaja je 6,1 % BDP v letu 2005, 4,7 % BDP v letu 2006, 3,3 % BDP v letu 2007 in 1,9 % BDP v letu 2008, kar pomeni letno znižanje za 1,4 odstotne točke BDP. Časovni razpored primarnega presežka je podoben. Te proračunske projekcije izključujejo enkratne ukrepe in vpliv odločitve Eurostata z dne 2. marca 2004 o razvrstitvi financiranih pokojninskih sistemov, ki se gibljejo med 1 in 1,5 % BDP, in se bodo upoštevali do obvestila iz spomladi 2007[7]. Cilj za leto 2005 so madžarski organi septembra 2005 povišali s 3,6 % BDP iz dopolnitve iz decembra 2004 na 6,1 % BDP. V napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 je bilo navedeno, da se je tako popravljen cilj za leto 2005 zdel dosegljiv. Zadnji razpoložljivi podatki o denarnih tokovih podpirajo to stališče.

4. Dopolnitev predvideva, da se bo strukturni saldo z -5,7 % BDP v letu 2005 izboljšal na -2,1 % BDP v letu 2008 (brez vpliva pokojninske reforme). Srednjeročnega cilja ni mogoče sklepati na podlagi proračunskih projekcij, predstavljenih v programu.

5. Proračunski rezultat bi lahko bil dosti slabši od rezultata, napovedanega v programu, glede na to, da omejitev odhodkov v letu 2006, pa tudi strukturno omejevanje v naslednjih letih programa ne temeljita na jasno določenih in količinsko opredeljenih ukrepih. Poleg tega se lahko pojavijo številna tveganja za strategijo.

6. Glede na to oceno tveganja je treba utemeljiti proračunsko naravnanost v programu, da se zagotovi njena skladnost z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do zadnjega leta programa, tj. leta 2008, kakor je priporočil Svet.

7. Ocenjuje se, da je delež dolga v letu 2005 dosegel 57,7 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga v programskem obdobju zmanjšal za okoli 1,5 odstotne točke. Gibanje deleža dolga je ob upoštevanju tveganj za zgoraj navedene proračunske cilje lahko manj ugodno v primerjavi z napovedanim v programu.

8. Videti je, da je Madžarska na podlagi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva izpostavljena visokemu tveganju glede vzdržnosti javnih financ. Bruto javni dolg v razmerju do BDP je trenutno blizu referenčne vrednosti in predvideva se, da se bo v obdobju do leta 2050 povečal. Madžarska je v poznih devetdesetih letih izvedla reformo svojega pokojninskega sistema, da bi omejila prihodnja povišanja izdatkov za pokojnine, in tako prispevala k zmanjšanju proračunskega vpliva staranja prebivalstva. Vendar pa bi lahko bila povišanja javnofonančnih odhodkov za pokojnine višja od napovedanih v dopolnitvi, kar narekuje, da je treba pozorno spremljati dejavnike, ki naj bi nadomestili takšne visoke odhodke, pa tudi gibanje odhodkov za pokojnine in drugih odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva. Poleg tega trenutno visok strukturni primanjkljaj prispeva k povečanju tveganj za vzdržnost. Zato je treba srednjeročno izvesti obsežno konsolidacijo javnih financ in dodatno okrepiti proračunski položaj, da se zmanjšajo tveganja za vzdržnost javnih financ[8].

9. Ukrepi, predvideni na področju javnih financ, niso skladni s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Madžarska ni ravnala v skladu z drugimi priporočili Sveta z dne 8. marca 2005 v skladu s členom 104(7) v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, kakor je Svet sklenil 8. novembra 2005 na podlagi člena 104(8) Pogodbe. V dopolnitvi je ohranjen večletni okvir za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2008, čeprav bi proračunski rezultat lahko bil slabši od napovedanega.

10. V nacionalnem programu reform na Madžarskem, predloženem 14. oktobra 2005 v okviru prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta, je kot poglavitni izziv opredeljeno postopno in nenehno znižanje primanjkljaja javnofinančnega sektorja. V proračunskih projekcijah konvergenčnega programa so vključene posledice ukrepov reform, opisanih v nacionalnem programu reform, v kolikor zadevajo znižanje davkov. Dopolnitev vsebuje pojasnitev nedavno sprejetega petletnega programa za znižanje davkov in predstavitev številnih načrtov za reformo javnega sektorja, ne vključuje pa potrebnih pojasnitev in količinskih opredelitev. Ti načrti so na splošno skladni z nacionalnim programom reform, predloženim 14. oktobra 2005.

Glede na zgoraj navedeno oceno Svet meni, da bi bilo primerno, da Madžarska najpozneje do 1. septembra 2006 predloži popravljeno dopolnitev konvergenčnega programa, v kateri bi opredelila konkretne in strukturne ukrepe, v celoti skladne s srednjeročnim potekom prilagoditve. Hkrati bi morala Madžarska zagotoviti vse potrebno za izpolnitev svojih proračunskih ciljev za leto 2006 in za naslednja leta.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij 1

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Realni BDP (spremembe v %) | KP dec. 20056 | 4,2 | 4,0 | 4,1 | 4,0 | 4,0 |

COM nov. 2005 | 4,2 | 3,7 | 3,9 | 3,9 | ni podatkov |

KP dec. 2004 | 3,9 | 4,0 | 4,2 | 4,3 | 4,6 |

Inflacija po HICP (%) | KP dec. 2005 | 6,8 | 3,5 | 2,1 | 3,0 | 2,4 |

COM nov. 2005 | 6,8 | 3,7 | 2,0 | 3,0 | ni podatkov |

KP dec. 2004 | 6,8 | 4,5 | 4,0 | 3,5 | 3.0 |

Proizvodna vrzel (v % potencialnega BDP) | KP dec. 20052 | -1,3 | -1,0 | -0,5 | -0,1 | 0.4 |

COM nov. 20057 | -0,9 | -0,7 | -0,3 | 0,2 | ni podatkov |

KP dec. 20042 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |

Javnofinančni saldo (v % BDP) | KP dec. 2005 | -5,4 | -6,1 | -4,78 | -3,38 | -1,9 |

COM nov. 2005 | -5,4 | -6,1 | -6,7 | -6,9 | ni podatkov |

KP dec. 2004 | -4,5 | -3,6 | -2,9 | -2,2 | -1,6 |

Primarni saldo (v % BDP) | KP dec. 2005 | -1,1 | -2,5 | -1,5 | -0,3 | +0,8 |

COM nov. 2005 | -1,5 | -2,2 | -3,0 | -3,4 | ni podatkov |

KP dec. 2004 | -0,5 | 0,0 | 0,2 | 0,6 | 1,0 |

Ciklično prilagojeni saldo (v % BDP) | KP dec. 20052 | -4,8 | -5,7 | -4,5 | -3,3 | -2,2 |

COM nov. 2005 | -5,3 | -5,8 | -6,6 | -7,0 | ni podatkov |

KP dec. 20042 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |

Strukturni saldo3 (v % BDP) | KP dec. 20054 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |

COM nov. 20055 | -5,3 | -6,3 | -7,6 | -8,5 | ni podatkov |

KP dec. 2004 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |

Bruto javni dolg (v % BDP) | KP dec. 2005 | 57,2 | 57,7 | 58,48 | 57,98 | 56,28 |

COM nov. 2005 | 57,4 | 57,2 | 58,0 | 59,2 | ni podatkov |

KP dec. 2004 | 57,3 | 55,5 | 53,0 | 50,6 | 48,3 |

Opombe: 1 Proračunske projekcije ne upoštevajo vpliva odločitve Eurostata z dne 2. marca 2004 o razvrstitvi financiranih pokojninskih sistemov, ki jo je treba izvesti do obvestila spomladi 2007. Ob upoštevanju tega vpliva bi javnofinančni saldo v skladu z dopolnitvijo programa znašal 7,4 % BDP v letu 2005, 6,1 % v letu 2006, 4,7 % v letu 2007 in 3,4 % v letu 2008, medtem ko bi delež bruto javnega dolga znašal 60,3 % BDP v letu 2004, 61,5 % v letu 2005, 63,0 % v letu 2006, 63,2 % v letu 2007 in 62,3 % v letu 2008 (glej tudi opombo 8). 2 Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa. 3 Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. 4 Program ne vsebuje podatkov o enkratnih in drugih začasnih ukrepih. 5 Enkratni in drugi začasni ukrepi iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2005. 6 Pred porazdelitvijo PMSFP (po porazdelitvi PMSFP 4,6 % v letu 2004; 4,2 % v letu 2005; 4,3% v letu 2006; 4,1 % v letu 2007 in 4,1 % v letu 2008). 7 Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 3,7 %, 3,5 %, 3,5 % oziroma 3,4 % za posamezna leta v obdobju 2004–2007. 8 Ne vključuje nakupa vojaške opreme v višini 0,3 % BDP v letih 2007 in 2008. Vir: Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije. |

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Vsi dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Mnenje Ekonomsko-finančnega odbora „Podrobni opis izvajanja Pakta stabilnosti in rasti ter smernic o obliki in vsebini programov stabilnosti in konvergenčnih programov“, ki ga je 11. oktobra 2005 potrdil Ekonomsko-finančni svet.

[3] Treba je opozoriti, da so bile napovedi Komisije izdelane na podlagi časovnih vrst, ki niso upoštevale porazdelitve PMSFP, medtem ko dopolnitev prikazuje razčlenitev rasti, vključno s porazdelitvijo PMSFP (in istočasno zaradi primerljivosti tudi stopnjo rasti brez PMSFP). Delež primanjkljaja in javnega dolga sta izračunana na podlagi vrst BDP, ki je izračunan pred porazdelitvijo PMSFP.

[4] Ob upoštevanju tega vpliva bi javnofinančni saldo v skladu z dopolnitvijo programa znašal 7,4 % BDP v letu 2005, 6,1 % v letu 2006, 4,7 % v letu 2007 in 3,4 % v letu 2008, medtem ko bi delež bruto javnega dolga znašal 60,3 % BDP v letu 2004, 61,5 % v letu 2005, 63,0 % v letu 2006, 63,2 % v letu 2007 in 62,3 % v letu 2008. Vendar pa ti podatki še vedno ne vključujejo nakupa vojaških letal v višini dodatne 0,3 odstotne točke BDP v letu 2006 in 2007.

[5] Podrobnosti o dolgoročni vzdržnosti so na voljo v tehnični oceni programa, ki so jo izdelale službe Komisije in bo objavljena na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[6] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[7] Ob upoštevanju tega vpliva bi javnofinančni saldo v skladu z dopolnitvijo programa znašal 7,4 % BDP v letu 2005, 6,1 % v letu 2006, 4,7 % v letu 2007 in 3,4 % v letu 2008, medtem ko bi delež bruto javnega dolga znašal 60,3 % BDP v letu 2004, 61,5 % v letu 2005, 63,0 % v letu 2006, 63,2 % v letu 2007 in 62,3 % v letu 2008. Vendar pa ti podatki še vedno ne vključujejo nakupa vojaških letal v višini dodatne 0,3 odstotne točke BDP v letu 2006 in 2007.

[8] Podrobnosti o dolgoročni vzdržnosti so na voljo v tehnični oceni programa, ki so jo izdelale službe Komisije in bo objavljena na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.