Povzetek

Glede na neprimerljivo visoko število preiskav, ki so se leta 2009 začele zaradi svetovne gospodarske krize, so bile dejavnosti spremljanja Evropske komisije med letom 2010 precej intenzivne.

Več industrijam EU, ki so se soočale s temi preiskavami, je bila zagotovljena individualna pomoč in za zagotovitev, da dostop EU do tujih trgov ni bil neprimerno omejen z neupravičenimi ukrepi, je bilo potrebnih veliko posredovanj. V času krize so se izvozniki EU dejansko srečevali z ukrepi trgovinske zaščite, ki se včasih uporabijo za zaščito domače industrije v državi uvoznici pred tujo konkurenco.

Posredovanja EU so imela pozitiven učinek, saj se je veliko preiskav zaključilo brez uvedbe ukrepov, in konec leta 2010 je število veljavnih ukrepov proti EU doseglo najnižjo raven zadnjih nekaj let. Komisija je tako s posredovanji pogosto dosegla pozitivne rezultate, kar je vzpodbudno.

Na žalost pa ni bilo mogoče rešiti vseh težav. Leta 2010 je bilo novih preiskav še vedno razmeroma veliko in bile so bolj zapletene. Poleg tega kljub nekaterim izboljšavam še vedno obstaja nekaj pomanjkljivosti, ugotovljenih v prejšnjih poročilih, na primer nizki standardi začetka preiskave in preiskave same, pomanjkanje preglednosti in zloraba zaščitnih instrumentov.

Komisija je za pomoč industrijam EU razvila nova orodja – objavljen je bil vodnik za izvoznike EU in oblikovana je bila nova, uporabniku prijaznejša spletna stran – pri čemer bo še naprej zagovarjala preudarno in disciplinirano uporabo instrumentov trgovinske zaščite za spodbujanje proste in pravične trgovine po vsem svetu.

UVOD

V poročilih iz zadnjih let je bilo poudarjeno, da tretje države od začetka svetovnega upada gospodarske rasti sprejemajo vedno več ukrepov trgovinske zaščite, kar je leta 2009 privedlo do izredno velikega povečanja števila novih uvedenih ukrepov in novih, predvsem zaščitnih preiskav. Izražene so bile bojazni, da bo na podlagi novih preiskav leta 2010 sprejetih še več novih ukrepov. Te razmere so zaskrbljujoče, ker se je izkazalo, da številne vlade za zaščito svoje domače industrije pred tujo konkurenco zelo pogosto uporabljajo ukrepe trgovinske zaščite.

Zato je morala Komisija povečati število svojih posredovanj in okrepiti pomoč zadevnim izvoznikom EU. Nekatera politična posredovanja so bila potrebna tudi zato, da bi se preprečila odstopanja od doslednega izvajanja ustreznih predpisov. Kot je pojasnjeno v nadaljevanju tega poročila, ta prizadevanja niso bila zaman. Veliko preiskav, ki so se začele leta 2009, pogosto na šibki podlagi, nazadnje dejansko ni privedlo do ukrepov, pri čemer je konec leta 2010 število veljavnih ukrepov proti EU doseglo najnižjo raven zadnjih nekaj let.

Kljub temu zelo pozitivnemu razvoju je bilo število novih protidampinških preiskav leta 2010 še vedno visoko, težave, ki so bile ugotovljene v preteklosti (pomanjkanje preglednosti, nizki standardi začetka preiskav in neustrezna uporaba instrumentov), pa še vedno obstajajo. Tudi če bi nekatere države izboljšale svoje standarde, je zaskrbljujoče to, da je v drugih državah razvoj dogodkov nasproten in se zato te države od prvih opazno razlikujejo.

To poročilo opisuje splošni razvoj, ugotovljene težave in opažene izboljšave. Poleg tega so v Prilogi vključeni podrobna analiza trendov in posebni primeri najpomembnejših uporabnikov instrumenta.

SPLOšNI RAZVOJ

Čeprav se je v primerjavi z letom 2009 število novih preiskav v letu 2010 zmanjšalo, je še vedno precej visoko, povišala pa se je tudi stopnja zapletenosti novih primerov. Število novih preiskav se je s 45 preiskav leta 2009 zmanjšalo na 39 preiskav leta 2010, pri čemer je bil glavni vzrok opazno zmanjšanje števila zaščitnih preiskav (z 31 na 18), ki je bilo leta 2009 izredno visoko. Zaradi svojega značaja erga omnes vse zaščitne preiskave ne vplivajo na izvoz EU. V nasprotju s tem se je število novih protidampinških preiskav povečalo s 13 leta 2009 na 20 leta 2010. Prehod z zaščitnih ukrepov na protidampinške ukrepe je pozitiven, ker protidampinški ukrepi obravnavajo izključno nepošteno trgovino posebnega porekla, medtem ko zaščitni ukrepi vplivajo na uvoz ne glede na njegove trgovinske pogoje in poreklo. Število novih izravnalnih preiskav se ni spremenilo.

Leta 2010 je bilo sprejetih 15 novih ukrepov v primerjavi s 33 novimi ukrepi leta 2009. Med 12 državami, ki so leta 2010 sprejele ukrepe proti EU, jih je največ sprejela Kitajska (20 % vseh ukrepov). V primerjavi s prejšnjim letom se je število novih zaščitnih ukrepov zmanjšalo s 15 na 7, število protidampinških ukrepov pa z 18 na 8. Tako kot leta 2008 in leta 2009 tudi leta 2010 niso bili sprejeti novi izravnalni ukrepi.

Konec leta 2010 je bilo zabeleženih 123 veljavnih ukrepov proti EU (proti EU kot celoti ali proti posameznim državam članicam), kar je najnižja raven zadnjih nekaj let. V primerjavi z največjim številom ukrepov leta 2004, tj. 185 ukrepov, je bilo leta 2009 136 veljavnih ukrepov. Ta razvoj je pozitiven, zlasti ob upoštevanju, da se je leta 2009 začelo veliko novih preiskav (45), pri čemer se je predvidevalo, da bo veliko teh preiskav privedlo do še več ukrepov v naslednjem letu. Čeprav je ta trend spodbuden, je treba navesti, da navedene nove preiskave pogosto niso bile niti ustrezno podprte z dokazi niti pravno utemeljene in se zato ne bi smele začeti. Kljub temu, da niso bili uvedeni nobeni ukrepi, so ovirale trgovinske tokove, tako da so ustvarile negotovo poslovno okolje in nepotrebno dodatno obremenile podjetja, ki so se že soočala z gospodarsko krizo.

Protidampinški ukrepi so še vedno najpogosteje uporabljen instrument (88 ukrepov v primerjavi s 93 leta 2009), sledijo pa jim zaščitni (30 ukrepov v primerjavi s 37 leta 2009) in protisubvencijski ukrepi (4 ukrepi v primerjavi s 6 leta 2009). ZDA so bile leta 2010 še vedno država z največjim številom veljavnih ukrepov proti EU (24 veljavnih ukrepov), čeprav v zadnjih dveh letih niso bili uvedeni nobeni novi ukrepi. Kitajska (14 veljavnih ukrepov), ki je bila leta 2010 še posebej dejavna, se je s tretjega mesta povzpela na drugo in s tem potrdila trend, zabeležen v prejšnjih poročilih. Indija in Turčija si delita tretje mesto (13 veljavnih ukrepov). Drugi pomembni uporabniki so Brazilija, Argentina in Mehika (9 in 5 veljavnih ukrepov).

OBSTOJEčE TEžAVE

Posredovanja Komisije so privedla do zaključka nekaterih slabo utemeljenih preiskav, ki so se začele leta 2009 zaradi pritiskov svetovnega upada gospodarske rasti. Prav tako so prispevala k bolj pozitivnim rezultatom za izvoznike EU v nekaterih posameznih primerih. Vendar v preteklosti ugotovljene težave še vedno obstajajo in leta 2010 jih je bilo ugotovljenih še več, kot so na primer neizvajanje ugotovitev odbora STO, neustrezna uporaba instrumentov in pretirana uporaba zaščitnih ukrepov.

Neizpolnjevanje obveznosti STO

EU je v dveh primerih STO (DS294 in DS350) uspešno dokazala, da je veliko veljavnih protidampinških dajatev v ZDA proti izvozu EU uvedenih ali neutemeljeno visokih zaradi uporabe „ničelne nastavitve“. ZDA so pri novih preiskavah odpravile ničelno nastavitev v primerjavah tehtanega povprečja, vendar so pred tem zavrnile spremembo svoje prakse pri pregledih, pri katerih se pobira večina dajatev. Da bi izpolnile svoje obveznosti do STO, morajo ZDA spremeniti svojo prakso pregledovanja in ponovno izračunati stopnje dampinga za veliko posameznih ukrepov ter vrniti presežne dajatve, pobrane po izteku roka za izvajanje.

ZDA kljub ponavljajočim se obsodbam zadevnih organov STO in prepričljivim predloženim dokazom do zdaj še niso izpolnile svojih mednarodnih obveznosti. Kot pozitiven korak k izvajanju zadevnih odločitev STO so ZDA 28. decembra 2010 objavile predlog o novi metodologiji za odpravo ničelne nastavitve pri pregledih. Vendar sta predlog in časovni okvir sprememb še vedno nejasna. Poleg tega so ZDA v obeh primerih STO do zdaj zavračale vračilo presežnih dajatev, pobranih od izteka obdobij izvajanja. Če ZDA ne bodo izpolnile svojih obveznosti, bo arbiter 15. septembra 2011 objavil odločitev o potencialni ravni sankcij. V drugem primeru (TKAST) ZDA niso hotele odpraviti aritmetične napake in razveljaviti protidampinškega ukrepa.

Neustrezna uporaba instrumentov

Kot je že navedeno v lanskem letnem poročilu, je po uvedbi protidampinških ukrepov s strani Evropske komisije država, ki je bila predmet teh ukrepov, začela preiskave v zvezi s podobnimi izdelki. Ta trend se je leta 2010 nadaljeval, pri čemer je bil še vedno povezan z izbiro instrumentov ali merili, ki so se upoštevala pri uvedbi ukrepov. EU se je dejansko že soočila z izravnalno preiskavo in uvedbo ukrepov na podlagi nevarnosti škode iz druge preiskave kmalu zatem, ko je proti isti državi uporabila isti instrument/merila. Zelo težko je verjeti, da gre pri vseh teh primerih za popolno naključje.

Poleg tega so vzorci teh primerov vedno podobni: zelo nizki standardi začetka preiskave (ki pogosto tudi niso pregledni zaradi zlorabe predpisov o zaupnosti) in nobenih dokazov o škodi. Komisija v teh primerih aktivno posreduje in je odločena, da bo še natančneje preverila skladnost teh preiskav s predpisi STO.

Zloraba predpisov o zaupnosti

Pri preiskavah trgovinske zaščite je pomanjkljivo razkrivanje ustrezno podrobnih informacij, predloženih v zaupni obliki, težava, ki se vedno znova pojavlja in je še posebej pereča, ker zainteresiranim stranem odvzema njihovo zakonito pravico do obrambe. Čeprav so predpisi o zaupnosti nujni za zaščito interesov sodelujočih strani, se lahko ti predpisi zelo pogosto zlorabljajo, tako da javne različice zahtevkov in/ali javna obvestila predhodnih ali končnih ugotovitev pogosto ne omogočajo smiselnega razumevanja zadeve.

V skladu z ustreznimi predpisi je treba zaupne podatke smiselno povzeti, pri čemer morajo preiskovalni organi od zainteresiranih strani, ki predložijo zaupne informacije, zahtevati, da predložijo tudi takšne povzetke, ki niso zaupni. Preiskovalni organi v več državah te obveznosti žal ne izpolnjujejo in s tem zadevnim izvoznikom EU onemogočajo izvajanje pravice do obrambe.

Nepotrebna uporaba zaščitnih ukrepov

Uporaba zaščitnega instrumenta je dejansko strmo narasla leta 2009, kar sovpada s svetovnim upadom gospodarske rasti. Več kot dve tretjini vseh novih preiskav in skoraj polovica vseh novih uvedenih ukrepov so v navedenem letu dejansko bili zaščitni ukrepi. Ta trend se je leta 2010 upočasnil, kar je zelo pozitiven znak.

Vendar je težava nepotrebne uporabe zaščitnih ukrepov še vedno prisotna. Nekatere države so postale stalen uporabnik tega instrumenta in so uporabljale zaščitne ukrepe v okoliščinah, v katerih bi bilo bolj utemeljeno ciljno naravnano ukrepanje proti dampinškemu uvozu iz določene države. Čeprav pravo STO poudarja visoke zahteve v zvezi z uvajanjem zaščitnih ukrepov, se ti še vedno prepogosto obravnavajo kot instrument, ki se lahko uporabi kadar koli.

Zaščitni ukrepi zaradi svojega značaja erga-omnes (ukrepi se uvedejo proti vsem državam porekla) povzročijo veliko stranske škode. Tako so v ukrepe vključene tudi države izvoznice, ki domači industriji na noben način ne povzročajo škode (npr. ker so njihove cene veliko višje od domačih).

Evropska komisija je v veliko primerih posredovala, da bi izpostavila pomanjkljivosti zaščitnih preiskav. S tem so se v nekaterih primerih preprečili sami ukrepi ali njihov negativen vpliv na izvoz EU.

GLAVNI DOSEžKI

Vloga Komisije v zadevah v zvezi s tretjimi državami vključuje spremljanje preiskav ter svetovanje in pomoč zadevnim evropskim izvoznikom. Komisija posreduje neposredno pri organih tretjih držav glede specifičnih vprašanj, da bi podprla zadevna podjetja, in sistemskih vprašanj, da bi na splošno izboljšala disciplino med trgovinskimi partnericami. Komisija organizira tudi posebne seminarje o trgovinski zaščiti za uradnike tretjih držav, da bi se v trgovinski skupnosti izmenjale in okrepile najboljše prakse.

Čeprav dosežkov na teh področjih ni vedno enostavno izmeriti, je posredovanje Komisije obrodilo sadove in je bil izid za podjetja v več primerih ugodnejši, kot bi bil brez posredovanja Komisije. Na splošno je mogoče zasluge za to, da veliko od številnih preiskav, ki so se začele leta 2009, ni privedlo do uvedbe ukrepov, vsaj delno pripisati posredovanju Komisije. Zlasti je treba izpostaviti tudi naslednje:

Zgodbe o uspehu

Navodila za izvoznike EU, „informativni bilteni“ in nova spletna stran

Družbe izvoznice EU pogosto ne vedo, kako se odzvati na preiskave trgovinske zaščite, ki so jih začele tretje države. Vendar je bistveno, da te države poznajo svoje pravice in dolžnosti, da lahko sprejmejo odločitev glede sodelovanja pri preiskavah ter glede stroškov in koristi sodelovanja. Komisija je v ta namen leta 2011 objavila vodnik za izvoznike EU in „informativne biltene“, ki povzemajo glavne značilnosti praks trgovinske zaščite glavnih uporabnikov teh instrumentov proti EU.

Vodnik za izvoznike EU pojasnjuje glavne pojme trgovinske zaščite in ustrezne postopkovne ukrepe. Zagotavlja nasvete glede odziva na preiskave trgovinske zaščite, ki so jih začeli trgovinski partnerji EU, tako da navaja pravice in dolžnosti izvoznikov, prednosti sodelovanja s preiskovalnimi organi ter vloge različnih strani, vključno s Komisijo. Ta vodnik je na voljo na spletu in je preveden v vse jezike EU.

Komisija je pripravila tudi „informativne biltene“ o glavnih uporabnikih ukrepov trgovinske zaščite proti EU. V teh informativnih biltenih so po posameznih državah na kratko navedeni naziv in naslov preiskovalnih organov, časovni okvir preiskav, pripombe glede preverjanj na kraju samem, posebni standardi preiskave (kot sta pravilo nižje dajatve in test javnega interesa), zaslišanja, pravna zastopanja in katero koli drugo pomembno vprašanje. Tudi ti informativni bilteni so na voljo na spletu.

Nenazadnje je treba navesti tudi, da je Komisija oblikovala novo in uporabniku prijaznejšo spletno stran , kjer so vsem preprosto dostopne osnovne informacije o ukrepih trgovinske zaščite, statistični podatki o tekočih preiskavah in veljavnih ukrepih ter letna poročila.

Turčija

Turčija je bila zelo pomemben uporabnik zaščitnih ukrepov, pri čemer je Komisija aktivno posredovala, da bi izpostavila pomanjkljivosti teh preiskav in ukrepov, ki so sledili. Na podlagi najnovejšega razvoja dogodkov pa je videti, da je Turčija nekoliko zmanjšala uporabo zaščitnih ukrepov. Kljub temu je Komisija še vedno pozorna, ker so se leta 2011 pojavili znaki novih zaščitnih dejavnosti (predvsem pregled obstoječih zaščitnih ukrepov).

Zalivske države

V lanskem letnem poročilu je bilo navedeno, da je Svet za sodelovanje arabskih držav v Zalivu začel dve zaščitni preiskavi v zvezi z uvozom nepremazanega papirja in kartona v zvitkih in listih ter jeklenih kotnikov, profilov in nosilcev. Komisija je posredovala in vložila uradno vlogo, da bi izrazila zaskrbljenost zaradi pomanjkanja preglednosti in objektivnosti analize škode ter slabe analize vzročne zveze, ki so ju izvedli preiskovalni organi v navedenih dveh primerih. Obe preiskavi sta bili zaključeni brez uvedbe ukrepov leta 2010.

Mehika

Pregled zaradi izteka ukrepa v zvezi z izravnalnimi ukrepi glede govejega mesa, ki se je začel junija 2009, se je zaključil decembra 2010. Komisija je zagotovila obsežne informacije in dokaze, na podlagi katerih je Mehika lahko sklenila, da je po reformi skupne kmetijske politike EU postala neto uvoznica govedine in da zato ni verjetno, da se bo škoda v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov ponovila.

Kanada

Pregled zaradi izteka ukrepa v zvezi z izravnalnimi ukrepi glede rafiniranega sladkorja iz EU in sočasni pregled zaradi izteka ukrepa v zvezi s protidampinškimi ukrepi proti uvozu istega izdelka iz Danske, Nemčije, Nizozemske in Združenega kraljestva sta se zaključila novembra 2010. Ta pozitiven izid so omogočile obsežne informacije in dokazi, ki jih je zagotovila Evropska komisija in na podlagi katerih je Kanada lahko sklenila, da se je po reformi skupne kmetijske politike EU obseg proizvodnje zmanjšal in da zato ni verjetno, da se bo škoda ponovila.

Maroko

Maroko je leta 2010 začel novo zaščitno preiskavo glede uvoza strojno izdelanih preprog. Zadevna industrija EU je sodelovala s preiskovalnimi organi, pri čemer je Komisija predložila informacije, v katerih je izpostavila, da med uvozom EU in kakršno koli škodo, ki jo je utrpela domača industrija, ni nobene vzročne zveze. Preiskava se je zaključila novembra 2010, pri čemer zaradi odsotnosti škode ukrepi niso bili uvedeni.

Izrael

V letu 2010 je Komisija pri posameznih primerih aktivno posredovala v obliki tehničnih vlog. Hkrati so bili izraelski organi na višji politični ravni ob različnih priložnostih opozorjeni na stalne pomanjkljivosti, značilne za vse preiskave instrumentov trgovinske zaščite, ki jih je začel Izrael. Na podlagi tega sta bili dve protidampinški preiskavi v zvezi z recikliranim kartonom za embalažo in belim papirjem zaključeni brez uvedbe ukrepov, protidampinška preiskava v zvezi z uvozom raztegljivega ovoja pa je bila po sklenitvi sporazuma o zavezi z izvozniki EU začasno ustavljena. Po večkratnih zahtevah Komisije je Izrael uradno potrdil zaključek zaščitne preiskave proti uvozu betonskega jekla.

Ukrajina

Ukrajina je v zadnjem času postala zelo aktivna uporabnica zaščitnih ukrepov. Komisija je aktivno spremljala njene dejavnosti in od nje zahtevala, da ne uporablja zaščitnega instrumenta proti škodljivemu uvozu samo iz enega ali nekaj specifičnih virov, da analizirano obdobje podaljša z enega na tri leta in da pred sprejetjem kakršnih koli ukrepov ustrezno upošteva nacionalni interes. Ukrajina je končno zaključila dva pomembna primera zaščitnih ukrepov brez uvedbe kakršnih koli ukrepov (železove zlitine in gnojila), v primeru plavljenega stekla pa je poleg začasnih ukrepov sprejela dokončne ukrepe za le 10 dni.

SKLEPNA UGOTOVITEV

Na dejavnosti spremljanja v letu 2010 je močno vplivalo visoko število novih preiskav, ki so se začele leta 2009, ko so se pojavili vplivi svetovne gospodarske krize. Veliko teh preiskav je bilo zaključenih brez uvedbe ukrepov v letu 2010, zato se je splošno število veljavnih ukrepov zmanjšalo. K temu pozitivnemu trendu so prispevala tudi številna posredovanja Komisije.

Čeprav se je število novih preiskav leta 2010 zmanjšalo, je še vedno visoko. Medtem ko se je uporaba zaščitnih ukrepov znatno zmanjšala, se je kljub temu število novih protidampinških preiskav leta 2010 povečalo, zaradi česar se bo leta 2011 najverjetneje povečalo tudi število veljavnih ukrepov.

Kljub ugodnim trendom v številkah je spremljanje Komisije v zvezi z ukrepi trgovinske zaščite v tretjih državah še vedno bistvenega pomena, saj je bilo leta 2010 v nekaterih državah pri uporabi teh instrumentov ugotovljenih še več težav. Zato je Komisija v veliko primerih posredovala, da bi v čim večjem obsegu preprečila odstopanja od predpisov STO. Ta prizadevanja so bila pogosto uspešna, pri čemer so se preiskave zaključile brez uvedbe ukrepov ali pa ukrepi niso vplivali na izvoz EU.

Komisija je zadovoljna z dobrim sodelovanjem z državami članicami EU, evropskimi združenji proizvajalcev in zadevnimi družbami v posameznih primerih. V tem kontekstu sta vodnik za izvoznike EU, ki ga je oblikovala Komisija, in nova spletna stran uporabni in vplivni orodji, s katerima lahko podjetja EU izboljšajo svoje razumevanje tega tehnično zahtevnega vprašanja. Komisija si še naprej prizadeva tudi za okrepitev izmenjav z drugimi preiskovalnimi organi, da bi se zvišali standardi ter povečala preglednost in predvidljivost uporabe ukrepov trgovinske zaščite.