Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o evropskih skladih za socialno podjetništvo /* COM/2011/0862 konč. - 2011/0418 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Glavni cilj tega predloga je zagotoviti podporo trgu za socialna podjetja z izboljšanjem učinkovitosti zbiranja sredstev prek investicijskih skladov, ki vlagajo v ta podjetja. Socialna podjetja[1] so nov sektor v EU. Glavni cilj socialnih podjetij je doseganje socialnih učinkov in ne ustvarjanje dobička za delničarje ali druge zainteresirane strani. Pri doseganju socialnih učinkov si socialna podjetja prizadevajo za nadgradnjo poslovnih tehnik, vključno s poslovnimi financami. Čeprav je sektor nov, je zanj značilna hitra rast. Glede na poročilo Global Enterprise Monitor za leto 2009 je bilo v izbranih državah članicah EU v različnih oblikah socialnih podjetij zaposlenih 3 %–7,5 % delovne sile. Socialna podjetja so skoraj izključno mala in srednja podjetja (MSP). Socialna naloga socialnih podjetij je tesno povezana z velikim poudarkom na trajnostnem ali vključujočem razvoju ter obvladovanju socialnih izzivov v družbah EU: to pomeni, da bi imele naložbe v socialna podjetja verjetno večji pozitiven socialni učinek kot naložbe v MSP na splošno. Po nekaterih ocenah, kot je ocena družbe J. P. Morgan, bi se lahko socialne naložbe hitro povečevale in postale trg z znatno več kot 100 milijardami EUR, s čimer se poudarja potencial tega novega sektorja[2]. Zato bi zagotavljanje nadaljnje rasti in uspešnega razvoja tega sektorja pomembno prispevalo k izpolnjevanju ciljev strategije Evropa 2020. Socialna podjetja pomembne deleže svojih sredstev črpajo iz nepovratnih sredstev, ki jih prispevajo ustanove, posamezniki ali javni sektor. Kljub temu je trajnostna rast podjetij odvisna od črpanja iz večjega obsega naložb in finančnih virov. V tem smislu je trg EU za investicijske sklade dobil pomembno vlogo. Oblikoval se je trg za investicijske sklade, katerih glavni cilj so naložbe v socialna podjetja. Za razlikovanje med takimi usmerjenimi skladi in socialnimi investicijskimi skladi na splošno se ti usmerjeni skladi v tem predlogu imenujejo skladi za socialno podjetništvo. Rast skladov za socialno podjetništvo je odraz vse večjega zanimanja številnih vlagateljev za naložbe, običajno kot del širšega portfelja, pri čemer je doseganje pozitivnih socialnih učinkov pomembnejše od prizadevanja za doseganje finančnega donosa. Dokazi o regulativnih in tržnih pomanjkljivostih kažejo na dve težavi, ki ovirata rast skladov za socialno podjetništvo. Prvič, predpisane zahteve na ravni EU in nacionalnih ravneh niso prilagojene spodbujanju zbiranja kapitala prek tovrstnih skladov. Zbiranje kapitala na čezmejni ravni je drago in zapleteno zaradi razdrobljenosti nacionalnih predpisov, ki urejajo zasebno plasiranje[3] v tujini. Zaradi skladnosti z različnimi nacionalnimi predpisi, ki urejajo dejavnost zasebnega plasiranja za izbiro skupin vlagateljev, se za te sklade strošek kapitala povečuje. Prav tako se skladi za socialno podjetništvo v vseh državah članicah ne razvijajo enako uspešno, ampak so trenutno geografsko neenakomerno porazdeljeni. Po posvetovanjih z državami članicami je jasno, da take sklade za socialno podjetništvo večinoma urejajo splošni nacionalni predpisi, ki veljajo za zasebno plasiranje, ali posebni pravni predpisi, ki veljajo za tvegani ali zasebni kapital. Poleg tega ima manjši del držav članic posebne predpise za širše kategorije socialnih investicijskih skladov, ki so odprti tudi malim vlagateljem. Ti širši socialni investicijski skladi ne vlagajo le v socialna podjetja. Dokazi iz ocene učinka kažejo, da sta razdrobljenost nacionalnih predpisov o skladih za socialno podjetništvo in neprilagojenost teh predpisov njihovim potrebam povzročila stroškovno obremenitev in omejitev učinkovitega dostopa do kapitalskih trgov za takšne sklade. Kljub velikemu zanimanju vlagateljev za strategije socialnega vlaganja se s temi regulativnimi obremenitvami ovira nastanek ustrezno velikih skladov za socialno podjetništvo (sredstva sklada za socialno podjetništvo v upravljanju v povprečju redko presežejo 20 milijonov EUR). Drugič, potencialni vlagatelji v sklade za socialno podjetništvo se srečujejo z zelo različnimi predlogi za socialne naložbe, različnim obsegom informacij o socialnih naložbah, izbiranjem ali preverjanjem socialnih podjetij ter pristopi k merjenju njihovih učinkov na socialnem področju. Sami skladi in njihova ciljna socialna podjetja imajo lahko stroške zaradi prekrivajočih se ali konkurenčnih samoregulativnih ukrepov glede na zgoraj navedena vprašanja. Ogrožena sta gotovost in zaupanje vlagateljev. Te težave ovirajo učinkovit priliv kapitala v sklade za socialno podjetništvo in s tem pretok kapitala v samih socialnih podjetjih ter pomenijo oviro za razvoj enotnega investicijskega trga na tem področju. V teh okoliščinah si je Komisija v Aktu za enotni trg[4] prizadevala za sprejetje več ukrepov, da bi se socialnim podjetjem EU zagotovil uspešen razvoj, vključno z obravnavanjem takšnih finančnih pomanjkljivosti. Ta predlog o evropskem okviru za sklade za socialno podjetništvo je ena od pobud, s katero se izpolnjuje navedena zaveza in ki je del pobude Komisije za socialno podjetništvo (COM(2011) 682/2), katere cilj je obravnavanje širših vprašanj v tem sektorju. Cilj predlagane uredbe je oblikovanje zakonodajnega okvira, prilagojenega potrebam socialnih podjetij, vlagateljev, ki želijo financirati takšna podjetja, ter specializiranih investicijskih skladov, ki poskušajo delovati kot posredniki med podjetji in vlagatelji. Njen cilj je tudi doseganje visoke ravni jasnosti glede značilnosti, po katerih se skladi za socialno podjetništvo razlikujejo od širše kategorije alternativnih investicijskih skladov. Do zbiranja kapitala na podlagi predlaganega evropskega okvira za sklade za socialno podjetništvo so upravičeni le skladi, ki ustrezajo navedenim značilnostim. Te težave so obravnavane v predlagani uredbi. Uredba uvaja enotne zahteve za upravitelje kolektivnih naložbenih podjemov, ki delujejo pod oznako „Evropski sklad za socialno podjetništvo“. Določa zahteve v zvezi z naložbenim portfeljem, naložbenimi tehnikami in upravičenimi podjetji, v katera lahko vlaga kvalificiran sklad za socialno podjetništvo. Prav tako določa enotna pravila o kategorijah vlagateljev, na katere se lahko osredotoči kvalificiran sklad za socialno podjetništvo, in o notranji organizaciji upraviteljev, ki tržijo takšne kvalificirane sklade. Ker bodo za upravitelje kolektivnih naložbenih podjemov, ki delujejo pod oznako „Evropski sklad za socialno podjetništvo“, veljala enaka vsebinska pravila po celotni EU, bodo ti imeli ugodnosti zaradi enotnih zahtev po registraciji in licenci za celotno EU, ki bodo pripomogle k ustvarjanju enakih konkurenčnih pogojev za vse udeležence na trgu za financiranje socialnih podjetnikov. Predlagana uredba o evropskih skladih za socialno podjetništvo (ESSP) dopolnjuje predlagano uredbo [...] o skladih tveganega kapitala. Cilj obeh predlogov je doseči različne cilje, pri čemer se bosta, če bosta sprejeta, uporabljala hkrati kot samostojna pravna akta, neodvisna drug od drugega. Skladi tveganega kapitala se osredotočajo na lastniško financiranje za MSP, vendar običajno ne dosegajo praga na podlagi sredstev, ki določa licenco, dostopno upraviteljem velikih skladov iz Direktive 2011/61/EU (o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov). Čeprav so socialna podjetja tudi MSP, pri čemer skladi za socialna podjetja prav tako poslujejo pod pragovi na podlagi sredstev iz Direktive 2011/61/EU, upravičena orodja za financiranje, predlagana v Uredbi o evropskih skladih za socialno podjetništvo, ne zajemajo le lastniškega financiranja, ki je značilen instrument za ustanovitev podjetij v sektorju tehnologije. Poleg lastniškega financiranja lahko socialna podjetja uporabijo tudi druge oblike financiranja, ki združujejo financiranje javnega in zasebnega sektorja, dolžniške instrumente ali majhna posojila. Zato predlagani predpisi o skladih za socialno podjetništvo določajo večje število kvalificiranih naložbenih orodij, ki so na voljo za sklade tveganega kapitala. Poleg tega se vprašanja preglednosti, ki jih sprožijo naložbe v socialna podjetja, razlikujejo od splošnih obveznosti poročanja, določenih na področju tveganega kapitala: naložbe v socialno podjetništvo so usmerjene v obliko „socialnega donosa“ ali pozitiven socialni učinek. Predlagani predpisi zajemajo posebne oddelke, ki se osredotočajo na informacije o socialnih učinkih, njihovo merjenje in strategije, uporabljene za spodbujanje doseganja teh učinkov. Zato je bolj zaželeno, da bi hkrati obstajala dva okvira EU, in sicer za tvegani kapital in sklade za socialno podjetništvo, ki bi delovala samostojno. Potrebno je dodatno delo za zagotovitev, da pravice, ki so s to uredbo dodeljene ESSP in njihovim upravljavcem, niso ogrožene zaradi davčnih ovir. Ustrezni davčni predpisi pomembno dopolnjujejo to uredbo, čeprav so od nje neodvisni, pri čemer pripomorejo k razvoju v celoti delujočega trga za ESSP v EU. Z njimi bi se zagotovili učinkoviti pretoki kapitala v ESSP in nazadnje v kvalificirana portfeljska podjetja, v katera skladi vlagajo. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UČINKA 2.1. Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi Službe Komisije so 13. julija 2011 začele javno posvetovanje o morebitnih ukrepih za izboljšanje dostopa socialnih podjetij do financiranja prek investicijskih skladov, ki se je končalo 14. septembra 2011[5]. Skupaj je bilo prejetih 67 prispevkov, ki so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2011/social_investment_funds_en.htm. Poleg tega so bili prek Evropskega odbora za vrednostne papirje v posvetovanje vključeni tudi zakonodajalci in nadzorniki, in sicer med drugim na podlagi vprašalnika, v katerem je bilo treba navesti podatke o obstoječih nacionalnih ureditvah za socialne investicijske sklade na splošneje, vključno s skladi za socialno podjetništvo. To spada v širši okvir dela Komisije in posvetovanja o Aktu za enotni trg, v okviru katerega so zainteresirane strani in udeleženci posvetovanja opredelili in preučili tudi vlogo socialnih podjetij in njihovo financiranje. Komisija je nato sprejela samostojno pobudo za socialna podjetja, s katero je zagotovila dodatne možnosti za razprave z zainteresiranimi stranmi, in sicer tudi prek delavnice, ki je bila izvedena maja 2011. 2.2. Ocena učinka Komisija je v skladu s politiko o boljši zakonodaji izvedla oceno učinka za različne možnosti politike. Pri tej analizi sta bili opredeljeni dve ključni težavi: na eni strani so informacije, ki so na voljo vlagateljem o socialnih podjetjih, naložbenih politikah in postopkih pregledov, ki jih upoštevajo skladi za socialno podjetništvo, ter merjenju socialnih učinkov, nepopolne ali pa niso predstavljene na primerljiv način. Na drugi strani regulativni pristopi k zbiranju sredstev za organizacije, specializirane za naložbe v socialna podjetja, niso dovolj prilagojeni posebnim potrebam skladov za socialno podjetništvo. Prvič, udeleženci na trgu premalo zaupajo informacijam, ki so na voljo, niso sposobni takoj opredeliti skladov, ki se osredotočajo na socialna podjetja, in niso prepričani o socialnem učinku, ki ga lahko dosežejo z naložbami v takšne sklade. Druga težava zadeva regulativne pomanjkljivosti: nacionalni sistemi, ki urejajo zbiranje sredstev zunaj odprtih trgov (zasebno plasiranje), so različni in niso posebej prilagojeni potrebam skladov za socialno podjetništvo in njihovim upraviteljem. To pomeni, da je čezmejno zbiranje sredstev zapleteno in zaznamovano z regulativnimi razlikami. Ker enotni predpisi na ravni EU ne obstajajo, se bodo socialna sredstva prek skladov za socialno podjetništvo verjetno še naprej zbirala na nacionalni ravni. Na podlagi analize so določeni trije ključni cilji: izboljšanje jasnosti in primerljivosti investicijskih skladov, ki vlagajo v socialna podjetja; izboljšanje orodij za ocenjevanje in analiziranje socialnih učinkov ter boljše izražanje potreb skladov za socialno podjetništvo v predpisih, ki veljajo za take sklade v Uniji. Različne možnosti so bile preučene ob upoštevanju teh ciljev. V zvezi z boljšo jasnostjo in primerljivostjo skladov za socialno podjetništvo so v oceni učinka preučene različne možnosti za spodbujanje preglednosti prek samoregulacije (kodeksi ravnanja) ter uvedba oznake EU z usklajenimi in zavezujočimi ukrepi za zagotavljanje skladnosti. Da bi se izboljšala orodja za ocenjevanje ali analiziranje socialnih učinkov, so bile preučene različne možnosti, in sicer od ustanovitve forumov zainteresiranih strani za razprave do nadaljnje študije, kako bi bilo mogoče takšna orodja za ocenjevanje uskladiti na ravni EU. Kar zadeva izboljšanje čezmejnega zbiranja sredstev prek takih skladov in regulativno okolje, ki ureja zasebno plasiranje v tujini, so možnosti zajemale spodbujanje medsebojnega priznavanja nacionalnih predpisov o zasebnem plasiranju, uporabo predpisov o tveganem kapitalu ter tudi spodbujanje zbiranja kapitala prek skladov za socialno podjetništvo, oblikovanje prilagojenega sistema za zbiranje sredstev in ustanovitev samostojnega evropskega okvira za takšne sklade. Na podlagi ocene učinka je bila prednost namenjena samostojnemu okviru za določanje skladov in predpisov, ki veljajo zanje, da bi se spodbudilo zbiranje sredstev na nacionalni in čezmejni ravni, vključno z oblikovanjem evropske „znamke“ skladov za socialno podjetništvo s podporo odločnih ukrepov v zvezi s preglednostjo. Ocenil se je učinek možnosti, vključno s koristmi in stroški za sektor skladov, vlagatelje, socialna podjetja, družbo, nadzornike in druge zainteresirane strani. Ohranila se je prednostna možnost, ker ima največji potencial za reševanje ugotovljenih težav, pri čemer je sorazmerna glede na stroške za skladnost, ki jih imajo tisti, ki želijo izkoristiti prednosti novega okvira. Pripombe odbora za oceno učinka, izražene v mnenju z dne 18. novembra 2011, so bile upoštevane v poročilu o oceni učinka. Širše ozadje te pobude je bilo dodatno pojasnjeno na podlagi prikaza, kako se različne pobude Komisije s področja socialnih podjetij povezujejo za oblikovanje skladne strategije. Analiza težav je bila dodatno podkrepljena in je vključevala jasnejšo obrazložitev vzrokov, zakaj s pobudo o skladih tveganega kapitala ne bo mogoče obravnavati teh težav za sklade za socialno podjetništvo. Dodatno sta bili pojasnjeni logika ukrepanja in analiza različnih možnosti, zlasti v zvezi z mogočimi kategorijami vlagateljev. Jasneje je določena vsebina ukrepov, ki so zdaj predvideni, in ukrepov, ki jih bo morda treba sprejeti pozneje. Ocena učinkov se je izboljšala, vključno z oceno medsebojne odvisnosti ukrepov v smislu njihove mogoče učinkovitosti. Nazadnje so bila dodatno pojasnjena vprašanja glede spremljanja in skladnosti. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA 3.1. Pravna podlaga Predlog temelji na členu 114 PDEU, ki je najprimernejša pravna podlaga na tem področju. Cilj predloga je predvsem izboljšanje zanesljivosti in pravne varnosti dejavnosti trženja, ki jih izvajajo upravljavci, ki uporabljajo oznako „Evropski sklad za socialno podjetništvo“. Za doseganje tega cilja predlog uvaja enotne standarde za sestavo portfelja, upravičene naložbene instrumente in upravičene naložbene cilje kolektivnih naložbenih skladov, ki delujejo pod navedeno oznako. Predlog uvaja tudi pravila o kategorijah vlagateljev, ki so upravičeni do vlaganja v takšne investicijske sklade. Uredba je najustreznejši pravni instrument za uvedbo enotnih zahtev za vse udeležence na trgu za zbiranje sredstev za socialna podjetja, tj. vlagatelje, sklade za socialno podjetništvo in ciljne družbe za financiranje socialnega podjetništva. Uredba je tudi najustreznejši instrument za določanje enotnih pravil o tem, kdo je lahko vlagatelj v sklad za socialno podjetništvo in kdo lahko uporablja oznako „Evropski sklad za socialno podjetništvo“, ter o vrstah podjetij, ki lahko prejmejo finančna sredstva iz takšnih kvalificiranih skladov. Nazadnje je uredba najustreznejši instrument za zagotovitev, da za vse udeležence veljajo enotne zahteve v zvezi z vpisom v „evropske sklade za socialno podjetništvo“, uporabljenimi naložbenimi strategijami in naložbenimi orodji, ki jih uporabljajo navedeni skladi. Poleg tega se cilji te uredbe nanašajo na enotne zahteve po preglednosti v zvezi s socialnimi učinki, vključno s poročanjem in merjenjem socialne uspešnosti. Za ta namen so potrebne enotne zahteve, npr. podrobnosti o načinu predstavitve informacij o socialni uspešnosti. Če bi se o izbiri natančnih ukrepov za poenotenje teh zahtev odločalo v nacionalni zakonodaji držav članic, bi to pomenilo tveganje, da bi se te zahteve med državami članicami razlikovale. S tem bi se ustvarili neenaki standardi na področju, ki je ključno za nadaljnji razvoj trga investicijskih skladov, ki vlagajo v socialna podjetja. Takšni neenaki standardi bi ogrožali cilj zagotavljanja, da je to trg, ki mu lahko vlagatelji zaupajo. Zato je treba za povečanje zaupanja vlagateljev zagotoviti, da upravitelji skladov na tem ključnem področju upoštevajo enake predpise. 3.2. Subsidiarnost in sorazmernost Bistveni cilj predloga je, da se ustvari zaupanja vredno, varno in pravno stabilno tržno okolje za trženje evropskih skladov za socialno podjetništvo. Določitev bistvenih značilnosti takega sklada v smislu sestave njegovega portfelja, naložbenih orodij, naložbenih ciljev in upravičenih skupin vlagateljev ne more biti prepuščena presoji držav članic, ker bi to povzročilo različno in neskladno uporabo teh ključnih zahtev v celotni EU. Enotne opredelitve in zahteve glede poslovanja morajo zato imeti ključno vlogo pri določanju sklopa pravil za evropski trg za navedene sklade in njihove upravitelje. Poleg tega morajo za vse upravitelje kolektivnih naložbenih skladov, ki poslujejo na tem trgu pod oznako „Evropski sklad za socialno podjetništvo“, veljati iste organizacijske zahteve ter zahteve glede vodenja poslov in preglednosti. V zvezi z registracijo in nadzorom upraviteljev „evropskih skladov za socialno podjetništvo“ je cilj predloga zagotoviti ravnovesje med potrebo po učinkovitem nadzoru, interesom pristojnih nacionalnih organov v državi članici, v kateri imajo takšni skladi sedež ali so na voljo upravičenim kategorijam vlagateljev, in usklajevalno vlogo Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (ESMA). Zaradi nemotenega postopka nadzora bo pristojni organ v državi članici, v kateri ima upravitelj kvalificiranega „Evropskega sklada za socialno podjetništvo“ sedež, preveril registracijske dokumente, ki jih bo predložil upravitelj, ki je vložnik zahtevka, in ocenil, ali ta zagotavlja zadostno jamstvo glede svoje sposobnosti za skladnost z zahtevami Uredbe, ter ga na podlagi tega registriral. Pri nadzoru registriranega upravitelja bo pristojni organ, ki je upravitelja registriral, sodeloval s pristojnimi organi v državah članicah, v katerih se kvalificiran sklad trži. ESMA bo vzdrževal centralno zbirko podatkov, ki vključuje vse registrirane upravitelje, upravičene do uporabe oznake Evropski sklad za socialno podjetništvo. Kar zadeva sorazmernost, predlog zagotavlja ustrezno ravnovesje med javnim interesom za spodbujanje razvoja učinkovitejših trgov evropskih skladov za socialno podjetništvo in stroškovno učinkovitostjo predlaganih ukrepov. Z enostavnim sistemom registracije je v predlogu v celoti upoštevana potreba po ravnovesju med varnostjo in zanesljivostjo, ki sta povezani z uporabo oznake „Evropski sklad za socialno podjetništvo“, ter učinkovitim delovanjem trga in stroški za njegove različne zainteresirane strani. 3.3. Skladnost s členoma 290 in 291 PDEU Komisija je 23. septembra 2009 sprejela predloge uredb o ustanovitvi Evropskega bančnega organa (EBA), Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) ter Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (ESMA). V zvezi s tem Komisija opozarja na svoje izjave v zvezi s členoma 290 in 291 PDEU, ki jih je dala ob sprejetju uredb o ustanovitvi evropskih nadzornih organov: „Komisija v zvezi s postopkom sprejemanja regulativnih standardov poudarja edinstven značaj sektorja finančnih storitev, ki izhaja iz Lamfalussyjeve strukture in je izrecno priznan v izjavi št. 39 k PDEU. Vendar ima Komisija resne dvome o tem, ali so omejitve glede njene vloge pri sprejemanju delegiranih aktov in izvedbenih ukrepov skladne s členoma 290 in 291 PDEU.“ 3.4. Predstavitev predloga Člen 1 – Področje uporabe Člen 1 opredeljuje področje uporabe predvidene uredbe. Člen jasno določa, da bo oznaka „Evropski sklad za socialno podjetništvo“ (ESSP) rezervirana le za upravitelje skladov, ki bodo delovali v skladu s sklopom enotnih meril kakovosti, ki se uporabljajo za trženje njihovih skladov v celotni Uniji. V zvezi s tem je v členu 1 poudarjen cilj, da je treba določiti enoten koncept glede tega, kaj je ESSP. Ta koncept je oblikovan tako, da se zagotovi nemoteno trženje takšnih skladov v celotni Uniji. Člen 2 – Področje uporabe Člen 2 določa, da se ta uredba uporablja za upravitelje kolektivnih naložbenih podjemov iz člena 3(1)(b) te uredbe, ki imajo sedež v Uniji in jih je registriral pristojni organ njihove matične države članice v skladu s členom 3(3)(a) Direktive 2011/61/EU, če upravljajo portfelje ESSP, katerih upravljana sredstva skupaj ne presegajo praga 500 milijonov EUR. Člen 3 – Opredelitev pojmov Člen 3 vsebuje glavne opredelitve pojmov, ki opredeljujejo področje uporabe predlagane uredbe. Opredeljeni so ključni koncepti, kot so sam ESSP, upravitelj ESSP, kvalificirana naložbena orodja in kvalificirani naložbeni cilji. Bistven cilj teh opredelitev je jasna razmejitev med pojmom ESSF in drugimi skladi, ki lahko uporabljajo podobne naložbene strategije, vendar niso osredotočeni na socialna podjetja. V skladu s ciljem natančne opredelitve skladov iz te uredbe člen 3(1)(a) določa, da je ESSP sklad, ki vsaj 70 % svojih združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala na vpoklic nameni za naložbe kvalificiranega portfeljskega podjetja. To pomeni, da se morajo na primer stroški poslovanja, ki se lahko po dogovoru z vlagatelji zaračunajo ESSP, kriti iz preostalih 30 % kapitalskih vložkov na vpoklic. V Uredbi se upoštevajo tudi posebne značilnosti socialnih podjetij. Glavni cilj socialnih podjetij je doseganje pozitivnega socialnega učinka. Zato ta uredba zahteva, da ima kvalificirano portfeljsko podjetje pozitiven socialni učinek, ki ga je mogoče izmeriti, da dobiček uporablja za doseganje glavnega cilja ter da se upravlja odgovorno in pregledno. V členu 3 so določena tudi posebna pravila in postopki, ki morajo biti vzpostavljeni, da se zajamejo okoliščine, v katerih želi kvalificirano portfeljsko podjetje del svojega dobička razdeliti med lastnike in delničarje. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi, zaradi take razdelitve ne sme biti ogroženo uspešno doseganje glavnega cilja podjetja. Ob upoštevanju potreb takih podjetij po financiranju so opredeljena tudi upravičena naložbena orodja. Ta vključujejo lastniške vrednostne papirje, dolžniške vrednostne papirje, naložbe v druge ESSP ter dolgoročna in srednjeročna posojila. Člen 4 – Uporaba oznake „Evropski sklad za socialno podjetništvo“ Člen 4 vsebuje ključno načelo, da so le skladi, ki izpolnjujejo enotna merila iz te uredbe, upravičeni do uporabe oznake „Evropski sklad za socialno podjetništvo“ za trženje ESSP v celotni Uniji. Člen 5 – Sestava portfelja Člen 5 vsebuje podrobne določbe o sestavi portfelja, ki je značilna za ESSP. V zvezi s tem člen 5 vsebuje enotna pravila o naložbenih ciljih za ESSP, upravičena naložbena orodja in pravila o omejitvah, ki jih mora upravitelj upoštevati pri povečanju izpostavljenosti ESSP. Da se ESSP omogoči določena stopnja prožnosti pri njihovem naložbenem in likvidnostnem upravljanju, so dovoljene druge naložbe, katerih prag ne presega 30 % združenih kapitalskih vložkov in nevpoklicanih kapitalskih naložb, ki niso nujno kvalificirane naložbe. Člen 6 – Upravičeni vlagatelji Člen 6 vsebuje podrobne določbe o vlagateljih, ki so upravičeni do vlaganja v ESSP: v skladu s tem členom se lahko ESSP tržijo le vlagateljem, ki so v Direktivi 2004/39/ES priznani kot poklicni vlagatelji. Trženje drugim vlagateljem, kot so nekateri premožni posamezniki, je dovoljeno, če ti v sklad vpokličejo minimalno vrednost 100 000 EUR ter če upravitelj sklada upošteva nekatere postopke, na podlagi katerih se razumno prepriča, da so ti drugi vlagatelji sposobni sprejemati lastne odločitve o naložbah in razumejo zadevna tveganja. Člen 7 – Pravila ravnanja Člen 7 vsebuje splošna načela, ki urejajo vedenje upravitelja ESSP, predvsem v zvezi z opravljanjem njegovih dejavnosti in odnosom do vlagateljev. Člen 8 – Nasprotje interesov Člen 8 vsebuje pravila za obravnavanje nasprotja interesov s strani upravitelja ESSP. Ta pravila zahtevajo tudi, da ima upravitelj vzpostavljene potrebne organizacijske in upravne ureditve za zagotovitev ustreznega obravnavanja nasprotja interesov. Člen 9 – Merjenje pozitivnih socialnih učinkov Člen 9 zahteva, da imajo upravitelji ESSP vzpostavljene potrebne postopke za merjenje in spremljanje pozitivnih socialnih učinkov, ki jih morajo doseči kvalificirana portfeljska podjetja. Člen 10 – Organizacijske zahteve Člen 10 določa, da ima upravitelj ESSP na voljo ustrezne človeške in tehnične vire ter zadostna lastna sredstva, potrebna za pravilno upravljanje ESSP. Člen 11 – Vrednotenje Člen 11 obravnava vrednotenje sredstev ESSP. Pravila o tem morajo biti določena v statutih posameznih ESSP. Člen 12 – Letna poročila Člen 12 vsebuje pravila o letnih poročilih, ki jih morajo upravitelji ESSP pripraviti v zvezi z ESSP, ki jih upravljajo. V poročilu morajo biti opisane sestava portfelja sklada in dejavnosti preteklega leta. Vsebuje tudi informacije glede socialnega učinka, doseženega z naložbeno politiko sklada. Člen 13 – Razkrivanje informacij vlagateljem Člen 13 vsebuje ključne zahteve po razkritju, ki so obvezne za upravitelja ESSP v zvezi z njegovimi vlagatelji. Te zahteve vsebujejo predpogodbene splošne obveznosti razkritja v zvezi z naložbeno strategijo in cilji ESSP, informacijami o stroških in povezanih bremenitvah ter profilom tveganja/donosa naložbe, ki jo predlaga ESSP. Takšne zahteve vključujejo tudi informacije o načinu izračuna prejemkov upravitelja ESSP. Hkrati je cilj teh zahtev zagotoviti preglednost v zvezi s posebno naravo ESSP, zlasti kar zadeva pozitiven socialni rezultat, ki se doseže z naložbeno politiko. Člen 14 – Nadzor Člen 14 določa, da zaradi zagotovitve, da bo lahko pristojni organ matične države članice nadziral skladnost upravitelja ESSP z enotnimi zahtevami iz te uredbe, upravitelj ESSP obvesti pristojni organ o svoji nameri trženja ESSP pod oznako „Evropski sklad za socialno podjetništvo“. Upravitelj zagotovi tudi ustrezne informacije o ureditvah za skladnost s to uredbo in o skladih, ki jih namerava tržiti. Pristojni organ po potrditvi popolnosti zahtevanih informacij in ustreznosti ureditev za skladnost z zahtevami iz te uredbe registrira upravitelja ESSP. Registracija je veljavna v celotni Uniji in upravitelju ESSP omogoča, da ESSP trži pod oznako „Evropski sklad za socialno podjetništvo“. Člen 15 – Posodobitev informacij Člen 15 vsebuje pravila o okoliščinah, v katerih je treba posodobiti informacije, predložene pristojnemu organu v matični državi članici. Člen 16 – Čezmejno obveščanje Člen 16 opisuje postopek čezmejnega obveščanja med pristojnimi nadzornimi organi, ki se začne z registracijo upravitelja ESSP. Člen 17 – Zbirka podatkov ESMA Člen 17 določa, da ESMA vzdržuje centralno zbirko podatkov, ki vključuje vse ESSP, registrirane v celotni Uniji. Člen 18 – Nadzor s strani pristojnega organa Člen 18 določa, da pristojni organ matične države članice nadzoruje upoštevanje zahtev iz te uredbe. Člen 19 – Nadzorna pooblastila Člen 19 določa seznam nadzornih pooblastil, ki jih imajo na voljo pristojni organi za zagotavljanje skladnosti z enotnimi merili iz Uredbe. Člen 20 – Sankcije Člen 20 vsebuje določbe o sankcijah za zagotavljanje pravilnega izvrševanja zahtev iz te uredbe. Člen 21 – Kršitev ključnih določb Člen 21 določa, da je treba kršitev ključnih določb te uredbe, kot so določbe o sestavi portfelja, upravičenih vlagateljih in uporabi oznake „Evropski sklad za socialno podjetništvo“, sankcionirati s prepovedjo uporabe oznake in izbrisom upravitelja ESSP iz registra. Člen 22 – Sodelovanje pri nadzoru Člen 22 vsebuje pravila o izmenjavi informacij o nadzoru med pristojnimi organi v matični državi članici in državah članicah gostiteljicah ter ESMA. Člen 23 – Poslovna skrivnost Člen 23 vsebuje določbe o zahtevani stopnji poslovne skrivnosti, ki jo morajo upoštevati vsi zadevni nacionalni organi ter Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA). Člen 24 – Pogoji za pooblastilo Člen 24 določa pogoje, pod katerimi je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov. Člen 25 – Pregled Člen 25 vsebuje klavzule o pregledu predlagane uredbe in morebitnih predlogih Komisije za njene spremembe. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlog nima proračunskih posledic. 2011/0418 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o evropskih skladih za socialno podjetništvo (Besedilo velja za EGP) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke[6], ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[7], v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) Ker vlagatelji poskušajo izpolniti tudi socialne cilje in si ne prizadevajo zgolj za doseganje finančnega donosa, se v Uniji vse bolj razvija trg socialnega vlaganja, ki ga sestavljajo tudi investicijski skladi, ki vlagajo v socialna podjetja. Ti investicijski skladi zagotavljajo finančna sredstva socialnim podjetjem, ki so dejavnik socialnih sprememb, saj ponujajo inovativne rešitve za socialne težave in pomembno prispevajo k doseganju ciljev strategije Evropa 2020. (2) Določiti je treba skupni okvir pravil v zvezi z uporabo oznake „Evropski sklad za socialno podjetništvo“, zlasti sestavo portfelja skladov, ki delujejo pod to oznako, njihove upravičene naložbene cilje, naložbena orodja, ki jih lahko uporabljajo, in kategorije vlagateljev, ki so upravičeni do vlaganja v takšne sklade, z enotnimi pravili v Uniji. Brez takšnega skupnega okvira obstaja tveganje, da države članice sprejemajo različne ukrepe na nacionalni ravni, kar bi neposredno negativno vplivalo na dobro delovanje notranjega trga in ga oviralo, saj bi za sklade, ki želijo delovati v celotni Uniji, v različnih državah članicah veljala različna pravila. Poleg tega bi lahko različne zahteve glede kakovosti sestave portfelja, naložbenih ciljev in upravičenih vlagateljev povzročile različne stopnje varstva vlagateljev ter ustvarile nejasnost v zvezi z naložbenim predlogom, povezanim z Evropskim skladom za socialno podjetništvo (ESSP). Vlagatelji morajo imeti tudi možnost primerjave naložbenih predlogov različnih evropskih skladov za socialno podjetništvo. Odpraviti je treba bistvene ovire za čezmejno zbiranje sredstev prek ESSP in preprečiti izkrivljanje konkurence med temi skladi ter preprečiti, da bi v prihodnosti nastale podobne ovire pri trgovanju in bistvena izkrivljanja konkurence. Zato je ustrezna pravna podlaga člen 114 PDEU, kot se razlaga v skladu s stalno sodno prakso Sodišča Evropske unije. (3) Sprejeti je treba uredbo, ki bo določila enotna pravila za ESSP in naložila ustrezne obveznosti njihovim upraviteljem v vseh državah članicah, ki želijo zbirati kapital v celotni Uniji v okviru oznake „Evropski sklad za socialno podjetništvo“. S temi zahtevami je treba zagotoviti zaupanje vlagateljev, ki želijo vlagati v te sklade. (4) Z opredelitvijo zahtev glede kakovosti pri uporabi oznake „Evropski sklad za socialno podjetništvo“ v obliki uredbe bi se zagotovilo, da se te zahteve neposredno uporabljajo za upravitelje kolektivnih naložbenih podjemov, ki zbirajo sredstva z uporabo te oznake. Tako bi se s preprečevanjem obstoja različnih nacionalnih zahtev, ki so posledica prenosa Direktive, zagotovili enotni pogoji za uporabo te oznake. Na podlagi te uredbe bi morali upravitelji kolektivnih naložbenih podjemov, ki uporabljajo to oznako, upoštevati enaka pravila v celotni Uniji, s čimer bi se tudi povečalo zaupanje vlagateljev, ki želijo vlagati v sklade, ki se osredotočajo na socialna podjetja. Z uredbo bi se zmanjšali tudi regulativna zapletenost in upraviteljevi stroški za skladnost s pogosto različnimi nacionalnimi pravili, ki urejajo te sklade, zlasti za upravitelje, ki želijo kapital zbirati čezmejno. Prav tako bi morala uredba prispevati k odpravi izkrivljanja konkurence. (5) Za pojasnitev odnosa med to uredbo ter splošno veljavnimi pravili za kolektivne naložbene podjeme in njihove upravitelje je treba določiti, da se mora ta uredba uporabljati le za upravitelje kolektivnih naložbenih podjemov, ki niso KNPVP v skladu s členom 1 Direktive 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP)[8], ki so bili ustanovljeni v Uniji in so registrirani pri pristojnem organu v matični državi članici v skladu z Direktivo 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in spremembah direktiv 2003/41/ES in 2009/65/ES ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 1095/2010[9]. Poleg tega se mora ta uredba uporabljati le za upravitelje, ki upravljajo portfelje ESSP, katerih upravljana sredstva skupaj ne presegajo praga 500 milijonov EUR. Da bo izračun tega praga operativen, je treba na Komisijo prenesti pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z določitvijo izračuna tega praga. Komisija mora pri izvajanju teh pooblastil za zagotavljanje skladnosti pravil o kolektivnih naložbenih podjemih upoštevati ukrepe, ki jih je sprejela v skladu s členom 3(6)(a) Direktive 2011/61/EU. (6) Če se upravitelji kolektivnih naložbenih podjemov ne odločijo za uporabo oznake „Evropski sklad za socialno podjetništvo“, se ta uredba ne sme uporabljati. V teh primerih se še naprej uporabljajo veljavna nacionalna pravila in splošna pravila Unije. (7) Ta uredba mora določiti enotna pravila o značilnostih ESSP, predvsem o portfeljskih podjetjih, v katera bo dovoljeno vlaganje ESSP, in naložbenih instrumentih, ki bodo uporabljeni. Za zagotavljanje potrebne jasnosti in zanesljivosti je treba s to uredbo določiti tudi enotna merila za opredelitev socialnih podjetij kot upravičenih kvalificiranih portfeljskih podjetij. Glavni cilj socialnih podjetij je doseganje pozitivnega socialnega učinka in ne povečevanje dobička. Zato mora ta uredba vsebovati zahtevo, da se kvalificirano portfeljsko podjetje osredotoča na doseganje pozitivnega socialnega učinka, ki ga je mogoče izmeriti, da svoj dobiček uporablja za doseganje glavnega cilja ter da se upravlja odgovorno in pregledno. Na splošno mora imeti kvalificirano portfeljsko podjetje v izjemnih primerih, ko želi dobiček razdeliti med delničarje in lastnike, vnaprej določene postopke in pravila o razdelitvi dobička med delničarji in lastniki. Ta pravila morajo določati, da razdelitev dobička ne sme ogrožati glavnega socialnega cilja. (8) Socialna podjetja vključujejo zelo različna podjetja, imajo različne pravne oblike in zagotavljajo socialne storitve ali izdelke občutljivim ali marginaliziranim osebam. Te storitve vključujejo dostop do stanovanja, zdravstvene oskrbe, pomoči za starejše osebe ali invalide, otroškega varstva, zaposlitve in usposabljanja ter obvladovanje odvisnosti. Socialna podjetja vključujejo tudi podjetja, ki pri proizvodnji izdelkov ali storitev poskušajo izpolniti socialni cilj, pri čemer pa lahko njihove dejavnosti obsegajo tudi nesocialne izdelke ali storitve. Te dejavnosti zajemajo socialno in poklicno vključenost z zagotavljanjem dostopa do zaposlitve za osebe, ki so prikrajšane zlasti zaradi nezadostnih kvalifikacij ali socialnih ali poklicnih težav, zaradi katerih so izključene in marginalizirane. (9) Ob upoštevanju specifičnih potreb socialnih podjetij po financiranju je treba doseči jasnost v zvezi z vrstami instrumentov, ki jih mora ESSP uporabljati za takšno financiranje. Zato mora ta uredba določiti enotna pravila o upravičenih instrumentih, ki jih ESSP uporablja pri vlaganjih in ki zajemajo lastniške instrumente, dolžniške instrumente, naložbe v druge ESSP ter kratkoročna in srednjeročna posojila. (10) Za ohranjanje potrebne prožnosti v svojem naložbenem portfelju lahko ESSP vlagajo tudi v druga sredstva, ki niso kvalificirane naložbe, če te naložbe ne presegajo omejitev, ki so s to uredbo določene za nekvalificirane naložbe. Kratkoročni deleži, kot so denarna sredstva in njihovi ustrezniki, se pri izračunu omejitev, ki so v tej uredbi določene za nekvalificirane naložbe, ne smejo upoštevati. (11) Za zagotovitev, da bo oznaka „Evropski sklad za socialno podjetništvo“ zanesljiva in lahko prepoznavna za vlagatelje v celotni Uniji, mora ta uredba določati, da so pri trženju ESSP po Uniji do uporabe te oznake upravičeni le upravitelji ESSP, ki izpolnjujejo enotna merila kakovosti iz te uredbe. (12) Za zagotovitev ločenega in prepoznavnega profila ESSP, ki ustreza svojemu namenu, je treba določiti enotna pravila o sestavi portfelja in naložbenih tehnikah, ki so dovoljene za takšne sklade. (13) Za zagotavljanje, da ESSP ne prispevajo k razvoju sistemskih tveganj, ter da se takšni skladi s svojimi naložbenimi dejavnostmi osredotočajo na podpiranje kvalificiranih portfeljskih podjetij, izposojanje ali finančni vzvodi na ravni sklada ne smejo biti dovoljeni. Vendar morajo biti za omogočanje, da lahko sklad pokrije izredne potrebe po likvidnosti, ki se lahko pojavijo v obdobju od vlagateljevega poziva za kapital na vpoklic do dejanskega prejetja kapitala na račune, dovoljena kratkoročna posojila. (14) Za zagotovitev, da se ESSP tržijo le vlagateljem z znanjem, izkušnjami in zmogljivostjo, da se soočijo s tveganji teh skladov, in za ohranitev zaupanja vlagateljev v ESSP je treba določiti nekatera posebna varovala. Zato je treba ESSP na splošno tržiti le vlagateljem, ki so profesionalne stranke ali se lahko štejejo za profesionalne stranke v skladu z Direktivo 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS[10]. Vendar je za zagotavljanje dovolj širokega nabora vlagateljev za naložbe v ESSP zaželeno tudi, da imajo dostop do teh skladov nekateri drugi vlagatelji, vključno s posamezniki z visoko neto vrednostjo. Za te druge vlagatelje je treba določiti posebna varovala, da se zagotovi trženje ESSP samo vlagateljem z ustreznim profilom za izvajanje takšnih naložb. Ta varovala izključujejo trženje z uporabo rednih varčevalnih shem. (15) Za zagotavljanje, da oznako „Evropski sklad za socialno podjetništvo“ uporabljajo samo upravitelji ESSP, ki izpolnjujejo enotna merila kakovosti glede ravnanja na trgu, mora ta uredba določati pravila o poslovanju in razmerju upravitelja ESSP z njegovimi vlagatelji. Iz istega razloga mora ta uredba določati tudi enotne pogoje glede obravnave nasprotij interesov takšnih upraviteljev. Ta pravila morajo določati tudi, da ima upravitelj urejene potrebne organizacijske in upravne dogovore za zagotavljanje ustreznega obravnavanja nasprotja interesov. (16) Ustvarjanje pozitivnih socialnih učinkov poleg ustvarjanja finančnega donosa za vlagatelje je ključna značilnost naložbenih skladov za socialna podjetja, zaradi katere se razlikujejo od drugih vrst naložbenih skladov. Ta uredba mora zato vsebovati zahtevo, da upravitelji ESSP vzpostavijo postopke za spremljanje in merjenje pozitivnih socialnih učinkov, ki se bodo dosegli z naložbami v kvalificirana portfeljska podjetja. (17) Za zagotovitev integritete oznake „Evropski sklad za socialno podjetništvo“ mora ta uredba vsebovati tudi merila kakovosti v zvezi z organizacijo upravitelja ESSP. Zato mora ta uredba določati enotne in sorazmerne zahteve zaradi potrebe po vzdrževanju ustreznih tehničnih in človeških virov ter zadostnih lastnih sredstev za pravilno upravljanje ESSP. (18) Zaradi varstva vlagateljev je treba zagotoviti ustrezno vrednotenje sredstev ESSP. Zato morajo statuti ESSP vsebovati pravila o vrednotenju sredstev. S tem je treba zagotoviti integriteto in preglednost vrednotenja. (19) Za zagotovitev, da upravitelji ESSP, ki uporabljajo oznako „Evropski sklad za socialno podjetništvo“, v zadostni meri poročajo o svojih dejavnostih, je treba vzpostaviti enotna pravila o letnih poročilih. (20) Za zagotavljanje, da vlagatelji verjamejo v integriteto oznake „Evropski sklad za socialno podjetništvo“, lahko oznako uporabljajo samo upravitelji skladov s popolnoma pregledno naložbeno politiko in naložbenimi cilji. Ta uredba mora zato določati enotna pravila o zahtevah po razkritju, ki so obvezna za upravitelja ESSP v zvezi z njegovimi vlagatelji. Zahteve vključujejo elemente, ki so specifični za naložbe v socialna podjetja, pri čemer se lahko na ta način dosežeta večja usklajenost in primerljivost takšnih informacij. To vključuje informacije o merilih in postopkih, ki se uporabljajo za izbor posameznih kvalificiranih portfeljskih podjetij kot naložbenih ciljev. Poleg tega vključuje informacije o pozitivnem socialnem učinku, ki bo dosežen z naložbeno politiko, ter načine spremljanja in ocenjevanja učinka. Za zagotavljanje potrebne gotovosti in zaupanja vlagateljev pri takšnih naložbah to vključuje tudi informacije o sredstvih ESSP, ki niso vložena v kvalificirana portfeljska podjetja, ter način njihovega izbora. (21) Za zagotavljanje učinkovitega nadzora enotnih zahtev iz te uredbe mora pristojni organ matične države članice nadzorovati skladnost upravitelja ESSP z enotnimi zahtevami iz te uredbe. Zato mora upravitelj ESSP, ki želi svoje sklade tržiti pod oznako „Evropski sklad za socialno podjetništvo“, o tem obvestiti pristojni organ svoje matične države članice. Pristojni organ mora registrirati upravitelja sklada, če so zagotovljene vse potrebne informacije in so vzpostavljene ustrezne ureditve za skladnost z zahtevami te uredbe. Ta registracija mora veljati v celotni Uniji. (22) Za zagotavljanje učinkovitega nadzora skladnosti z enotnimi merili iz te uredbe mora ta uredba vsebovati pravila o okoliščinah, v katerih je treba posodobiti informacije, ki se zagotovijo pristojnemu organu v matični državi članici. (23) Za učinkovit nadzor zahtev iz te uredbe mora ta uredba določati tudi postopek za čezmejna obvestila med pristojnimi nadzornimi organi, ki se sproži z registracijo upravitelja ESSP v njegovi matični državi članici. (24) Za ohranjanje preglednih pogojev za trženje upraviteljev ESSP v celotni Uniji je treba Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) pooblastiti za vzdrževanje centralne zbirke podatkov z vsemi ESSP, ki so registrirani v skladu s to uredbo. (25) Za zagotavljanje učinkovitega nadzora enotnih meril iz te uredbe mora ta uredba vsebovati seznam nadzornih pooblastil, ki so na voljo pristojnim organom. (26) Za zagotavljanje pravilnega izvajanja mora ta uredba vsebovati sankcije za kršitev njenih ključnih določb, in sicer pravil o sestavi portfelja, varovalih v zvezi z identiteto upravičenih vlagateljev ter uporabi oznake „Evropski sklad za socialno podjetništvo“ samo s strani registriranih upraviteljev ESSP. Določiti je treba, da se zaradi kršitve ključnih določb prepove uporaba oznake, upravitelj sklada pa se izbriše iz registra. (27) Informacije o nadzoru se morajo izmenjati med pristojnimi organi v matični državi članici in državah članicah gostiteljicah ter ESMA. (28) Za zagotavljanje učinkovitega regulativnega sodelovanja med subjekti, katerih naloga je nadziranje skladnosti z enotnimi merili iz te uredbe, mora za vse zadevne nacionalne organe in ESMA veljati visoka stopnja varovanja poklicne skrivnosti. (29) S tehničnimi standardi v finančnih storitvah je treba zagotoviti dosledno uskladitev in visoko stopnjo nadzora v celotni Uniji. Ker je ESMA organ z visoko specializiranimi strokovnjaki, bi bilo učinkovito in primerno, da je ta organ pooblaščen za pripravo osnutkov izvedbenih tehničnih standardov, ki ne vključujejo izbir politik, pri čemer se osnutki predložijo Komisiji. (30) Komisijo je treba pooblastiti za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov z izvedbenimi akti v skladu s členom 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES[11]. ESMA je treba pooblastiti za pripravo osnutka izvedbenih tehničnih standardov v zvezi z obliko in metodo postopka obveščanja iz člena 16. (31) Za opredelitev zahtev iz te uredbe je treba Komisijo pooblastiti za sprejetje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z določanjem metod, ki se uporabljajo za izračunavanje in spremljanje praga iz te uredbe, podrobnosti za opredelitev kvalificiranih portfeljskih podjetij, vrst nasprotij interesov, ki se jim morajo upravitelji ESSP izogibati, in ukrepov, ki jih je treba izvajati v zvezi s tem, podrobnosti postopkov za merjenje socialnih učinkov, ki jih bodo dosegla kvalificirana portfeljska podjetja, ter podrobnosti za specifikacijo zahtev v zvezi s preglednostjo. Zlasti je pomembno, da se Komisija med pripravami ustrezno posvetuje, tudi s strokovnjaki. Pri tem je treba upoštevati tudi samoregulativne pobude in kodekse ravnanja. (32) Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. (33) Najpozneje štiri leta po datumu začetka veljavnosti te uredbe je treba izvesti pregled te uredbe, da se upošteva razvoj trga ESSP. Na podlagi pregleda mora Komisija predložiti poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, po potrebi skupaj z zakonodajnimi predlogi. (34) Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, vključno s pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja ter svobode gospodarske pobude. (35) Direktiva (ES) Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov[12] ureja obdelavo osebnih podatkov, ki se izvaja v državah članicah v okviru te uredbe in pod nadzorom pristojnih organov držav članic, zlasti javnih neodvisnih organov, ki jih imenujejo države članice. Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov[13], ureja obdelavo osebnih podatkov, ki jo izvaja ESMA v okviru te uredbe in pod nadzorom evropskega nadzornika za varstvo podatkov. (36) Cilj te uredbe, in sicer vzpostavitev notranjega trga za ESSP z določanjem okvira za registracijo upraviteljev ESSP, ki omogočajo trženje ESSP v Uniji, se lahko doseže samo na ravni Unije. Unija lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: POGLAVJE I VSEBINA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITVE Člen 1 Ta uredba določa enotne zahteve za upravitelje kolektivnih naložbenih podjemov, ki želijo uporabljati oznako „Evropski sklad za socialno podjetništvo“ (ESSP), in pogoje za trženje kolektivnih naložbenih podjemov pod to oznako v Uniji, s čimer prispeva k nemotenemu delovanju notranjega trga. Določa tudi enotna pravila za trženje upraviteljev ESSP upravičenim vlagateljem v celotni Uniji, sestavo portfelja ESSP, upravičene naložbene instrumente in tehnike ter organizacijo, preglednost in ravnanje upraviteljev ESSP, ki tržijo ESSP v celotni Uniji. Člen 2 1. Ta uredba se uporablja za upravitelje kolektivnih naložbenih podjemov iz člena 3(1)(b), ki imajo sedež v Uniji in se registrirajo pri pristojnih organih njihove matične države članice v skladu s členom 3(3)(a) Direktive 2011/61/EU, če ti upravitelji upravljajo portfelje ESSP, katerih upravljana sredstva skupaj ne presegajo praga 500 milijonov EUR ali v državah članicah, kjer evro ni uradna valuta, ustrezne vrednosti v nacionalni valuti na dan začetka veljavnosti te uredbe. 2. Pri izračunu praga iz odstavka 1 upraviteljem kolektivnih naložbenih podjemov, ki upravljajo sklade, ki niso ESSP, ne bo treba združiti sredstev, s katerimi se upravlja v teh drugih skladih. 3. Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 24 za določanje metode za izračun praga iz odstavka 1 tega člena in za redno spremljanje skladnosti s tem pragom. Člen 3 1. V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (a) „Evropski sklad za socialno podjetništvo“ (ESSP) pomeni kolektivni naložbeni podjem, ki vloži vsaj 70 % svojih združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala na vpoklic v sredstva, ki so kvalificirane naložbe; (b) „kolektivni naložbeni podjem“ pomeni podjem, ki zbira kapital s strani več vlagateljev z namenom vlaganja teh sredstev v skladu z opredeljeno naložbeno politiko v korist teh vlagateljev in ki ne potrebuje dovoljenja v skladu s členom 5 Direktive 2009/65/ES; (c) „kvalificirane naložbe“ pomenijo naslednje instrumente: (i) lastniški instrument, ki ga izda: – kvalificirano portfeljsko podjetje in ga ESSP pridobi neposredno od kvalificiranega portfeljskega podjetja ali – kvalificirano portfeljsko podjetje v zameno za lastniški vrednostni papir, ki ga izda kvalificirano portfeljsko podjetje, ali – podjetje, kateremu je kvalificirano portfeljsko podjetje podrejeno podjetje v njegovi večinski lasti, in ga ESSP pridobi v zameno za lastniški instrument, ki ga izda kvalificirano portfeljsko podjetje; (ii) listinjene in nelistinjene dolžniške instrumente, ki jih izda kvalificirano portfeljsko podjetje; (iii) enote ali deleže enega ali več drugih ESSP; (iv) srednjeročna do dolgoročna posojila, odobrena kvalificiranim portfeljskim podjetjem s strani ESSP; (v) vse druge vrste sodelovanja v kvalificiranem portfeljskem podjetju; (d) „kvalificirano portfeljsko podjetje“ pomeni podjetje, ki v času naložbe ESSP ni uvrščeno na reguliran trg, kot je določeno v točki (14) člena 4(1) Direktive 2004/39/ES, ima manj kot 50 milijonov EUR letnega prometa ali skupno letno bilanco stanja, ki ne presega 43 milijonov EUR, ter samo ni kolektivni naložbeni podjem in ki: (i) si prizadeva za doseganje svojega glavnega cilja izmerljivih pozitivnih socialnih učinkov v skladu s svojimi statuti ali drugimi z zakonom določenimi dokumenti o vzpostavitvi poslovanja, pri čemer – podjetje zagotavlja storitve ali izdelke občutljivim ali marginaliziranim osebam ali – podjetje pri proizvodnji izdelkov ali zagotavljanju storitev izpolnjuje svoj socialni cilj; (ii) svoje dobičke namesto za razdelitev dobička uporablja za doseganje svojega glavnega cilja ter ima vnaprej določene postopke in pravila za vse okoliščine, v katerih se dobički razdelijo med delničarje in lastnike; (iii) je upravljano odgovorno in pregledno, predvsem z vključevanjem delavcev, strank in zainteresiranih strani, na katere vplivajo njegove poslovne dejavnosti; (e) „kapital“ pomeni lastniški delež v podjetju, ki ga predstavljajo deleži ali druga oblika sodelovanja v kapitalu kvalificiranega portfeljskega podjetja in se izda vlagateljem; (f) „trženje“ pomeni vsako neposredno ali posredno ponudbo ali plasiranje enot ali deležev ESSP vlagateljem s stalnim prebivališčem ali registriranim sedežem v Uniji s strani upravitelja ESSP ali v imenu upravitelja ESSP, ki upravlja ta ESSP; (g) „kapital na vpoklic“ pomeni katero koli zavezo, v skladu s katero mora oseba obvezno pridobiti delež v ESSP ali prispevati kapitalske vložke v ESSP; (h) „upravitelj ESSP“ pomeni pravno osebo, katere redna poslovna dejavnost je upravljanje vsaj enega ESSP; (i) „matična država članica“ pomeni državo članico, v kateri je ustanovljen upravitelj ESSP ali ima v njej registrirani sedež; (j) „država članica gostiteljica“ pomeni državo članico, ki ni matična država članica in v kateri upravitelj ESSP trži ESSP v skladu s to uredbo; (k) „pristojni organ“ pomeni nacionalni organ, ki ga z zakonom ali drugim predpisom imenuje matična država članica za izvajanje registracije upraviteljev kolektivnih naložbenih podjemov iz člena 2(1). 2. Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 24, ki določa vrste storitev ali izdelkov in načine proizvodnje storitev ali izdelkov s socialnim ciljem iz odstavka 1(d)(i) tega člena, ob upoštevanju različnih vrst kvalificiranih portfeljskih podjetij in okoliščin, v katerih se dobiček lahko razdeli lastnikom in vlagateljem. POGLAVJE II POGOJI ZA UPRABO OZNAKE „EVROPSKI SKLAD ZA SOCIALNO PODJETNIŠTVO“ Člen 4 Upravitelji ESSP, ki izpolnjujejo zahteve iz tega poglavja, imajo pravico do uporabe oznake „Evropski sklad za socialno podjetništvo“ v zvezi s trženjem ESSP v vsej Uniji. Člen 5 1. Upravitelji ESSP zagotovijo, da se pri pridobivanju sredstev, ki niso kvalificirane naložbe, največ 30 % združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala na vpoklic ESSP uporabi za pridobitev sredstev, ki niso kvalificirane naložbe; kratkoročni deleži v denarnih sredstvih in njihovih ustreznikih se ne upoštevajo za izračun te omejitve. 2. Upravitelji ESSP ne najemajo posojil, izdajajo zadolžnic ali jamstev na ravni ESSP niti na ravni ESSP ne uporabljajo nobene metode, zaradi katere se poveča izpostavljenost sklada prek izposojanja denarja ali vrednostnih papirjev, vključevanja v pozicije izvedenih finančnih instrumentov ali kako drugače. 3. Prepoved iz odstavka 2 se ne uporablja za izposojanje za obdobje, ki ga ni mogoče podaljšati in ni daljše od 120 koledarskih dni, za zagotavljanje likvidnosti med vpoklicem in prejetjem kapitala na vpoklic od vlagateljev. Člen 6 Upravitelji ESSP tržijo enote in deleže ESSP, ki jih upravljajo, izključno vlagateljem, ki veljajo za profesionalne stranke v skladu z oddelkom I Priloge II k Direktivi 2004/39/ES ali se lahko na zahtevo obravnavajo kot profesionalne stranke v skladu z oddelkom II Priloge II k Direktivi 2004/39/ES, ali drugim vlagateljem, kadar: (a) se ti drugi vlagatelji obvežejo, da bodo vložili vsaj 100 000 EUR; (b) ti drugi vlagatelji v dokumentu, ločenem od pogodbe, ki se sklene za obveznost do vlaganja, pisno navedejo, da se zavedajo tveganj, ki so povezana s predvideno obveznostjo; (c) upravitelj ESSP opravi oceno strokovnega znanja, izkušenj in znanja vlagatelja, pri tem pa ne predvideva, da ima vlagatelj tržno znanje in izkušnje, navedene v oddelku I Priloge II k Direktivi 2004/39/ES; (d) je upravitelj ESSP zaradi narave predvidene obveznosti razumno prepričan, da je vlagatelj sposoben sprejeti lastne naložbene odločitve in razumeti zadevna tveganja ter da je takšna obveznost primerna za takšnega vlagatelja; (e) upravitelj ESSP pisno potrdi, da je izvedel oceno iz točke (c) in da je prišel do zaključka iz točke (d). Člen 7 Upravitelji ESSP v zvezi z ESSP, ki ga upravljajo: (a) pri opravljanju svojih dejavnosti ravnajo s skrbnostjo dobrega strokovnjaka in dobre družbe za upravljanje; (b) uporabljajo ustrezne politike in postopke za preprečevanje prestopkov, za katere se lahko razumno pričakuje, da bodo vplivale na interese vlagateljev in kvalificirana portfeljska podjetja; (c) izvajajo svoje poslovne dejavnosti tako, da spodbujajo najboljše interese ESSP in vlagateljev v ESSP, ki jih upravljajo, in integriteto trga; (d) pri izbiri in rednem spremljanju naložb v kvalificirana portfeljska podjetja ravnajo izjemno skrbno; (e) imajo ustrezno znanje in razumevanje kvalificiranih portfeljskih podjetij, v katera vlagajo. Člen 8 1. Upravitelji ESSP prepoznajo in preprečijo nasprotja interesov; če pa se jim ni mogoče izogniti, upravljajo in spremljajo ter v skladu z odstavkom 4 razkrijejo ta nasprotja interesov, da bi preprečili njihov negativen vpliv na interese ESSP in njihove vlagatelje ter zagotovili, da so ESSP, ki jih upravljajo, obravnavani pošteno. 2. Upravitelji ESSP zlasti ugotovijo nasprotja interesov, ki lahko nastanejo med: (a) upravitelji ESSP, osebami, ki dejansko opravljajo posle upravitelja ESSP, zaposlenimi ali drugimi osebami, ki neposredno ali posredno nadzorujejo upravitelja ESSP ali ta nadzoruje njih, in ESSP, ki ga upravljajo upravitelji ESSP ali vlagatelji v te ESSP; (b) ESSP ali vlagatelji v ta ESSP in drugim ESSP, ki jih upravlja ta upravitelj ESSP ali vlagatelji v drug ESSP. 3. Upravitelji ESSP vzdržujejo in vodijo učinkovite organizacijske in administrativne ureditve, da izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 1 in 2. 4. Razkritje nasprotja interesov iz odstavka 1 se zagotovi, če organizacijska ureditev, ki jo sprejme upravitelj ESSP za ugotavljanje, preprečevanje, obvladovanje in spremljanje nasprotja interesov ne zadošča, da bi lahko z ustrezno stopnjo gotovosti zagotovili, da bo nevarnost škodovanja interesom vlagateljev preprečena. Upravitelji ESSP vlagateljem jasno razkrijejo splošno naravo ali vire nasprotja interesov, preden začnejo poslovati v njihovem imenu. 5. Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 24, ki določajo: (a) vrste nasprotja interesov iz odstavka 2 tega člena; (b) ustrezne ukrepe, ki jih morajo upravitelji ESSP sprejeti v zvezi s strukturami ter organizacijskimi in upravnimi postopki za ugotovitev, preprečevanje, obvladovanje, spremljanje in razkritje nasprotja interesov. Člen 9 1. Upravitelji ESSP za vsak ESSP, ki ga upravljajo, uporabijo postopke za merjenje in spremljanje obsega, v katerem kvalificirana portfeljska podjetja, v katera vlaga ESSP, dosegajo pozitiven socialni učinek, ki so mu zavezani. 2. Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 24, ki opredeljujejo podrobnosti postopkov iz odstavka 1 tega člena, v zvezi z različnimi kvalificiranimi portfeljskimi podjetji. Člen 10 Upravitelji ESSP imajo vedno na voljo zadostna lastna sredstva ter uporabljajo primerne in ustrezne človeške in tehnične vire, ki so potrebni za pravilno upravljanje ESSP. Člen 11 Pravila za vrednotenje sredstev se določijo v statutih ESSP. Člen 12 1. Upravitelji ESSP dajo na voljo letno poročilo pristojnemu organu matične države članice za vsak ESSP, ki ga upravljajo, najpozneje šest mesecev po koncu poslovnega leta. V poročilu so opisane sestava portfelja ESSP in dejavnosti preteklega leta. Vsebuje revidirane finančne račune za ESSP. Pripravi se v skladu z obstoječimi standardi poročanja in pogoji, o katerih se dogovorijo upravitelj ESSP in vlagatelji. Upravitelji ESSP poročilo na zahtevo predložijo vlagateljem. Upravitelji ESSP in vlagatelji se lahko medsebojno dogovorijo o dodatnih razkritjih. 2. Letno poročilo vključuje najmanj naslednje elemente: (a) ustrezne podrobnosti o splošnih socialnih rezultatih, ki so bili doseženi z naložbeno politiko, in načinih za merjenje teh rezultatov; (b) izjavo o odsvojitvah, ki so bile izvedene v zvezi s kvalificiranimi portfeljskimi podjetji; (c) opis morebitne odsvojitve v zvezi z drugimi sredstvi ESSP, ki niso vložena v kvalificirana portfeljska podjetja, do katerih je prišlo na podlagi meril iz člena 13(1)(e); (d) povzetek dejavnosti, ki jih je izvajal upravitelj ESSP v zvezi s kvalificiranimi portfeljskimi podjetji iz točke (k) člena 13(1). 3. Če mora upravitelj ESSP v zvezi z ESSP objaviti letno finančno poročilo v skladu s členom 4 Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta[14], se lahko informacije iz odstavka 1 in 2 tega člena zagotovijo ločeno ali kot dodatek k letnemu finančnemu poročilu. Člen 13 1. Upravitelji ESSP vlagatelje pred odločitvijo o naložbi obvestijo vsaj o naslednjih elementih: (a) istovetnosti upravitelja ESSP in vseh drugih ponudnikov storitev, ki pogodbeno sodelujejo z upraviteljem ESSP v zvezi z njihovim upravljanjem, ter opisu njihovih dolžnosti; (b) opisu naložbene strategije in ciljev ESSP, vključno z opisom vrst kvalificiranih portfeljskih podjetij ter postopka in meril, ki se uporabljajo za njihovo opredelitev, tehnik, ki se lahko uporabljajo, in drugih veljavnih naložbenih omejitev; (c) pozitivnem socialnem učinku, ki je cilj naložbene politike ESSP, po potrebi vključno z razumnimi prikazi takšnih rezultatov in informacijami o preteklih dosežkih na tem področju; (d) metodologijah, ki se uporabljajo za merjenje socialnih učinkov; (e) opisu sredstev, ki niso kvalificirana portfeljska podjetja, ter postopka in meril, ki se uporabljajo za izbor teh sredstev, razen če gre za denarna sredstva ali njihove ustreznike; (f) opisu profila tveganja ESSP in vseh tveganj, povezanih s sredstvi, v katera lahko vlaga sklad, ali naložbenih tehnik, ki se lahko uporabljajo; (g) opisu postopka vrednotenja ESSP in metodologije oblikovanja cen za vrednotenje sredstev, vključno z metodami, ki se uporabljajo za vrednotenje kvalificiranih portfeljskih podjetij; (h) opisu vseh plačil, dajatev in stroškov ter njihovega najvišjega zneska, ki ga neposredno ali posredno krijejo vlagatelji; (i) opisu načina izračuna prejemkov upravitelja ESSP; (j) dosedanjih finančnih rezultatih ESSP, če so na voljo; (k) storitvah za podporo poslovanju in drugih podpornih dejavnostih, ki jih upravitelj ESSP zagotavlja ali ureja prek tretjih oseb za pospeševanje razvoja, rasti ali tekočih operacij v drugem smislu kvalificiranih portfeljskih podjetij, v katera ESSP vlaga, ali, če te storitve ali dejavnosti niso zagotovljene, obrazložitvi tega dejstva; (l) opisu postopkov, s katerimi lahko ESSP spremeni naložbeno strategijo ali naložbeno politiko ali oboje. 2. Vse informacije iz odstavka 1 so poštene, jasne in nezavajujoče. Redno se posodabljajo in pregledujejo. 3. Če mora upravitelj ESSP v zvezi z ESSP objaviti prospekt v skladu z Direktivo 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta[15] ali v skladu z nacionalno zakonodajo, se lahko informacije iz odstavka 1 tega člena zagotovijo ločeno ali kot del prospekta. 4. Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 24, ki opredeljujejo: (a) vsebino informacij iz točk (b) do (e) in (k) odstavka 1 tega člena; (b) kako je mogoče predstaviti informacije iz točk (b) do (e) in (k) odstavka 1 tega člena na enoten način, da se zagotovi čim višja raven primerljivosti. POGLAVJE III NADZOR IN UPRAVNO SODELOVANJE Člen 14 1. Upravitelji ESSP, ki nameravajo uporabljati oznako „Evropski sklad za socialno podjetništvo“ za trženje svojih ESSP, o tej nameri obvestijo pristojni organ matične države članice in zagotovijo naslednje informacije: (a) istovetnost oseb, ki dejansko opravljajo posle upravljanja ESSP; (b) istovetnost ESSP, katerih enote ali deleži se tržijo, in njihove naložbene strategije; (c) informacije o ureditvah, ki so se sprejele zaradi skladnosti z zahtevami iz poglavja II; (d) seznam držav članic, kjer namerava upravitelj ESSP tržiti posamezni ESSP. 2. Pristojni organ matične države članice upravitelja ESSP registrira le, če je prepričan, da so izpolnjeni naslednji pogoji: (a) informacije, ki se zahtevajo v odstavku 1, so popolne; (b) ureditve, ki so se sporočile v skladu z odstavkom 1(c), so ustrezne glede skladnosti z zahtevami iz poglavja II. 3. Registracija je veljavna na celotnem ozemlju Unije in upraviteljem ESSP omogoča, da kvalificirane sklade tveganega kapitala tržijo pod oznako „Evropski sklad za socialno podjetništvo“. Člen 15 Upravitelj ESSP posodablja informacije, ki jih posreduje pristojnemu organu matične države članice, kjer namerava upravitelj ESSP tržiti: (a) nov ESSP; (b) obstoječi ESSP v državi članici, ki ni navedena na seznamu iz člena 14(1)(d). Člen 16 1. Pristojni organ matične države članice takoj po registraciji upravitelja ESSP sporoči, državam članicam, navedenim v skladu s členom 14(1)(d) te uredbe, in ESMA, da je upravitelj ESSP registriran . 2. Države članice gostiteljice, navedene v skladu s členom 14(1)(d), za upravitelja ESSP, registriranega v skladu s členom 14, ne uvedejo nobenih zahtev ali upravnih postopkov v zvezi s trženjem njegovih ESSP niti ne zahtevajo odobritve trženja, preden se to začne. 3. Za zagotavljanje enotne uporabe tega člena ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da določi obliko obvestila. 4. ESMA osnutke izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do [vstaviti datum]. 5. Komisiji se podeli pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz odstavka 3 tega člena v skladu s postopkom iz člena 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.[16] Člen 17 ESMA vzdržuje centralno zbirko podatkov, ki je javno dostopna na internetu in zajema vse upravitelje ESSP, ki so registrirani v Uniji v skladu s to uredbo. Člen 18 Pristojni organ matične države članice nadzoruje skladnost z zahtevami iz te uredbe. Člen 19 Pristojni organi imajo v skladu z nacionalno zakonodajo vsa nadzorna in preiskovalna pooblastila, potrebna za opravljanje svojih funkcij. Zlasti so pooblaščeni, da: (a) zahtevajo dostop do vseh dokumentov v kakršnikoli obliki in prejmejo ali si priskrbijo njihov izvod; (b) zahtevajo, da upravitelj ESSP takoj zagotovi informacije; (c) zahtevajo informacije od katere koli osebe, povezane z dejavnostmi upravitelja ESSP ali ESSP; (d) izvajajo preglede na kraju samem s predhodno najavo ali brez nje; (e) sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da upravitelj ESSP še naprej izpolnjuje zahteve te uredbe; (f) izdajo odredbo za zagotovitev, da upravitelj ESSP ravna v skladu z zahtevami te uredbe in ne ponovi nobenega ravnanja, s katerim lahko krši to uredbo. Člen 20 1. Države članice določijo pravila o upravnih ukrepih in sankcijah, ki se uporabljajo ob kršitvah določb te uredbe, in sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev njihovega izvajanja. Določeni ukrepi in sankcije so učinkoviti, sorazmerni in odvračilni. 2. Do [24 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe] države članice Komisiji in ESMA sporočijo pravila iz odstavka 1. Komisijo in ESMA takoj obvestijo o vseh poznejših spremembah teh pravil. Člen 21 1. Pristojni organ matične države članice sprejme ustrezne ukrepe iz odstavka 2, če upravitelji ESSP: (a) ne izpolnjujejo obveznosti, ki se uporabljajo za sestavo portfelja v skladu s členom 5; (b) ne tržijo ESSP upravičenim vlagateljem v skladu s členom 6; (c) uporabljajo oznako „Evropski sklad za socialno podjetništvo“, čeprav niso registrirani pri pristojnem organu svoje matične države članice v skladu s členom 14. 2. V primerih iz odstavka 1 pristojni organ matične države članice po potrebi sprejme naslednje ukrepe: (a) prepoved uporabe oznake „Evropski sklad za socialno podjetništvo“ za trženje enega ali več ESSP upravitelja ESSP; (b) izbris upravitelja ESSP iz registra. 3. Pristojni organi matične države članice pristojne organe držav članic gostiteljic, ki so navedene v skladu s členom 14(1)(d), obvestijo o izbrisu upravitelja ESSP iz registra iz odstavka 1(b) tega člena. 4. Pravica do trženja enega ali več ESSP pod oznako „Evropski sklad za socialno podjetništvo“ v Uniji preneha s takojšnjim učinkom od datuma sklepa pristojnega organa iz odstavka 2(a) ali (b). Člen 22 1. Pristojni organi in ESMA medsebojno sodelujejo, kadar koli je to potrebno pri opravljanju njihovih dolžnosti iz te uredbe. 2. Izmenjajo si vse informacije in dokumente, potrebne za prepoznavanje in odpravo kršitev te uredbe. Člen 23 1. Vse osebe, ki delajo ali so delale za pristojne organe ali ESMA, ter tudi revizorji in strokovnjaki, ki dobijo navodila pristojnih organov in ESMA, so dolžni varovati poklicno skrivnost. Zaupne informacije, ki jih te osebe prejmejo med opravljanjem svojih dolžnosti, se ne razkrijejo nobeni osebi ali organu, razen v obliki povzetka ali združeni obliki, iz katere ni mogoče prepoznati posameznih upraviteljev ESSP in ESSP, pri čemer se ne posega v primere, za katere veljajo kazensko pravo in postopki iz te uredbe. 2. Pristojnim organom držav članic ali ESMA se ne prepreči izmenjava informacij v skladu s to uredbo ali drugo zakonodajo Unije, ki se uporablja za upravitelje ESSP in ESSP. 3. Če pristojni organi in ESMA prejmejo zaupne informacije v skladu z odstavkom 1, jih lahko uporabijo le za opravljanje svojih dolžnosti ter za namen upravnih in sodnih postopkov. POGLAVJE IV PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE Člen 24 1. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov pod pogoji iz tega člena. 2. Pooblastilo iz členov 2(3), 3(2), 8(5), 9(2) in 13(4) se Komisiji podeli za obdobje štirih let od datuma začetka veljavnosti te uredbe. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila vsaj devet mesecev pred koncem štiriletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet temu podaljšanju nasprotuje vsaj tri mesece pred iztekom vsakega obdobja. 3. Pooblastilo iz členov 2(3), 3(2), 8(5), 9(2) in 13(4) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu pooblastilo, navedeno v tem sklepu, preneha veljati. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njem določen. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. 4. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o tem istočasno obvesti Evropski parlament in Svet. 5. Delegirani akt začne veljati le, če temu Evropski parlament in Svet v dveh mesecih od dneva uradnega obvestila, ki sta ga prejela v zvezi s tem aktom, ne nasprotujeta ali če pred iztekom navedenega roka Evropski parlament in Svet uradno obvestita Komisijo, da ne nameravata nasprotovati sprejetju akta. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. Člen 25 1. Komisija to uredbo pregleda najpozneje štiri leta po začetku njene uporabe. Pregled zajema splošno preučitev delovanja pravil uredbe ter izkušnje, pridobljene z njihovo uporabo, med drugim: (a) obseg, v katerem upravitelji ESSP uporabljajo oznako „Evropski sklad za socialno podjetništvo“ v različnih državah članicah, v državi ali čezmejno; (b) uporabo različnih kvalificiranih naložb s strani ESSP ter vpliv uporabe na razvoj socialnih podjetij v vsej Uniji; (c) praktično uporabo meril za opredelitev kvalificiranih portfeljskih podjetij in vpliv uporabe na razvoj socialnih podjetij v vsej Uniji; (d) obseg uporabe te uredbe, vključno s pragom 500 milijonov EUR. 2. Po posvetovanju z ESMA Komisija predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, če je to primerno, skupaj z zakonodajnim predlogom. Člen 26 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 22. julija 2013, razen členov 2(3), 3(2), 8(5), 9(2) in 13(4), ki se uporabljajo od datuma začetka veljavnosti te uredbe. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik [1] Ta podjetja se v pravnih besedilih zaradi jasnosti oblike imenujejo socialni podjemi. Imenujejo se tudi socialne družbe. Ta različna izraza je treba v večini primerov šteti za zamenljiva. [2] Glej J. P. Morgan, Impact Investments: An Emerging Asset Class (Naložbe z učinkom: nov razred finančnih instrumentov), 2011. [3] Zasebno plasiranje je mogoče opisati kot prodajo vrednostnih papirjev sorazmerno majhnemu številu izbranih vlagateljev kot način za zbiranje kapitala. Vlagatelji, vključeni v zasebno plasiranje, so običajno velike banke, vzajemni skladi, zavarovalnice in pokojninski skladi. Zasebno plasiranje ima nasproten pomen kot javna izdaja, pri kateri se vrednostni papirji prodajajo na odprtem trgu. [4] http://ec.europa.eu/internal_market/smact/docs/20110413-communication_en.pdf. [5] Glej http://ec.europa.eu/internal_market/investment/social_investment_funds_en.htm. [6] UL C , , str. . [7] UL C , , str. . [8] UL L 302, 17.11.2009, str. 32. [9] UL L 174, 1.7.2011, str. 1. [10] UL L 145, 30.4.2004, str. 1. [11] UL L 331, 15.12.2010, str. 84. [12] UL L 281, 23.11.1995, str. 31. [13] UL L 8, 12.1.2001, str. 1. [14] UL L 390, 31.12.2004, str. 38. [15] UL L 345, 31.12.2003, str. 64. [16] UL L 331, 15.12.2010, str. 84.