Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33.

(2021/C 393/12)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„Méditerranée“

PGI-FR-A1154-AM03

Datum obvestila: 1. julij 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Geografsko območje

V točki 4 poglavja I specifikacije proizvoda je bil dodan sklic na uradni geografski kodeks iz oktobra 2019. Ta priznava in določa seznam občin po departmajih na nacionalni ravni. Ta redakcijska sprememba omogoča, da je geografsko območje navedeno glede na uradni geografski kodeks v različici, veljavni leta 2019, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE, in da je razmejitev geografskega območja pravno varna. V enotnem dokumentu se ta sklic vstavi v točko „geografsko območje“.

2. Trsni izbor

Seznam sort vinske trte, ki se uporabljajo za proizvodnjo vin z zaščiteno geografsko označbo „Méditerranée“, po potrebi dopolnjeno z imenom geografske enote „Comté de Grignan“ ali „Couteaux de Montélimar“, je dopolnjen z naslednjimi 18 sortami vinske trte:

„artaban N, assyrtiko B, cabernet blanc B, cabernet cortis N, floréal B, monarch N, muscaris B, nebbiolo N, pinotage N, prior N, sauvignac B-Rs, solaris B, soreli blanc B, souvignier gris B, verdejo B, vidoc N, voltis B, xinomavro N.“

Točka „Glavne sorte vinske trte“ enotnega dokumenta in točka 5 poglavja 1 specifikacije proizvoda sta bili dopolnjeni, da se upošteva uvedba teh novih sort. Te sorte vinske trte so odporne proti suši in glivičnim boleznim, kar omogoča manjšo uporabo fitofarmacevtskih sredstev. Te sorte ustrezajo sortam vinske trte, ki se uporabljajo za proizvodnjo ZGO, ne da bi spreminjale značilnosti vin. Izbira teh novih odpornih sort ne vpliva na dokaz povezave z območjem.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Méditerranée

2. Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

5. Kakovostno peneče vino

4. Opis vina

1. Mirna rdeča in bela vina ter vina rosé

KRATEK OPIS

Za pridelana vina so značilne sadne arome, katerih intenzivnost in narava sta odvisni od sorte vinske trte, iz katere so pridelana, in uporabljenih tehnologij.

Pri rdečih vinih, praviloma bolj ali manj intenzivne granatne barve, je ekstrakcija vodena tako, da se ohranijo nežne strukture z zrelimi in prijetnimi tanini.

Vina rosé so bolj ali manj bledo rožnate barve glede na stiskanje. Bela vina, ki so najpogosteje bledo rumena, imajo praviloma zelenkaste odseve. Pri belih vinih in vinih rosé kombinacija različnih dejavnikov (izbira parcel za ohranjanje vsebnosti kislin, sort in tehnologije z izboljšanim uravnavanjem temperatur) omogoča, da se ohrani ravnotežje vin med sadnostjo, koncentracijo in svežino.

Ta vina so v skladu z analitskimi merili, ki jih določajo predpisi Skupnosti.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2. Kakovostna peneča rdeča in bela vina ter kakovostna peneča vina rosé

KRATEK OPIS

Kakovostna peneča vina so pridelana iz zvrsti, ki so najmanj alkoholne in najbolj živahne. So enakih barv in imajo enake organoleptične značilnosti kot mirna vina, so bolj sveža in prefinjena ter imajo trajnejšo aromo, vse to pa poudarjajo drobni in fini mehurčki.

Ta vina so v skladu z analitskimi merili, ki jih določajo predpisi Skupnosti.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1. Posebni enološki postopek

Za enološke postopke se pri teh vinih upoštevajo obveznosti na ravni Unije ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

5.2. Največji donosi

1. 120 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev ter proizvodnja in obdelava mirnih vin z geografsko označbo „Méditerranée“ potekajo v departmajih Alpes de Haute Provence, Hautes-Alpes, Alpes-Maritimes, Ardèche, Bouches-du-Rhône, Drôme, Var, Vaucluse, Corse-du-Sud in Haute-Corse ter v naslednjih občinah departmajev Isère, Loire in Rhône:

— v departmaju Isère: vse občine v kantonih Roussillon, Vienne-Nord in Vienne-sud ter občina Saint-Lattier v kantonu Saint-Marcellin,

— v departmaju Loire: vse občine v kantonu Pélussin, občine Tartaras, Saint-Joseph, Saint-Martin-la-Plaine, Génilac, Dargoire in Châteauneuf v kantonu Rive-de-Gier ter občini Chagnon in Cellieu v kantonu La Grand-Croix,

— v departmaju Rhône: občini Échalas in Saint-Jean-de-Touslas v kantonu Givors, občine Condrieu, Tupin-et-Semons, Ampuis, Saint-Romain-en-Gal, Loire-sur-Rhône, Trèves, Les Haies, Longes, Saint-Cyr-sur-le-Rhône in Sainte-Colombe v kantonu Condrieu ter občine Rontalon, Saint-Didier-sous-Riverie, Saint-Maurice-sur-Dargoire, Saint-Sorlin in Soucieu-en-Jarrest v kantonu Mornant.

Navedeno geografsko območje se nanaša na trgatev, proizvodnjo in obdelavo kakovostnih penečih vin z zaščiteno geografsko označbo „Méditerranée“, razen v departmaju Drôme, kjer se ti postopki ne morejo izvajati na ozemljih naslednjih občin: Aix-en-Diois, Aouste-sur-Sye, Aubenasson, Aurel, Barsac, Barnave, Beaufort-sur-Gervanne, Châtillon-en-Diois, Die, Espenel, Laval-d’Aix, Luc-en-Diois, Menglon, Mirabel-et-Blacons, Molière-Glandaz, Montclar-sur-Gervanne, Montlaur-en-Diois, Montmaur-en-Diois, Piegros-la-Clastre, Ponet-et-Saint-Auban, Pontaix, Poyols, Recoubeau-Jansac, Saillans, Saint-Benoît-en-Diois, Saint-Roman, Saint-Sauveur-en-Diois, Sainte-Croix, Suze-sur-Crest, Vercheny in Véronne.

7. Glavne sorte vinske trte

Alicante Henri Bouschet N

Aligoté B

Alphonse Lavallée N

Aléatico N

Aramon N

Aramon blanc B

Aramon gris G

Aranel B

Arinarnoa N

Artaban N

Assyrtiko B

Aubun N – murescola

Barbaroux Rs

Biancu gentile B

Bourboulenc B – doucillon blanc

Brun argenté N – vaccarèse

Cabernet blanc B

Cabernet cortis N

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Caladoc N

Calitor N

Cardinal Rg

Carignan N

Carignan blanc B

Chambourcin N

Chardonnay B

Chasan B

Chasselas B

Chasselas rose Rs

Chatus N

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N – cinsault

Clairette B

Clairette rose Rs

Clarin B

Colombard B

Cot N – malbec

Couderc noir N

Counoise N

Danlas B

Egiodola N

Floreal B

Gamaret

Gamay fréaux N

Gamay N

Gamay de Bouze N

Gamay de Chaudenay N

Ganson N

Gewurztraminer Rs

Gramon N

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gros manseng B

Gros vert B

Jurançon noir N – dame noire

Listan B – palomino

Lival N

Lledoner pelut N

Macabeu B – macabeo

Marsanne B

Marselan N

Mauzac rose Rs

Melon B

Merlot N

Merlot blanc B

Meunier N

Mollard N

Monarch N

Monerac N

Mourvaison N

Mourvèdre N – monastrell

Muscardin N

Muscaris B

Muscat ottonel B – muscat, moscato

Muscat d‘Alexandrie B – muscat, moscato

Muscat de Hambourg N – muscat, moscato

Muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato

Muscat à petits grains rouges Rg – muscat, moscato

Nebbiolo N

Nielluccio N – nielluciu

Petit manseng B

Petit verdot N

Picardan B – araignan

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Pinotage N

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Plant droit N – espanenc

Portan N

Prior N

Ravat blanc B

Ribol N

Riesling B

Riminèse B

Rosé du var Rs

Moussanne B

Sauvignon B – sauvignon blanc

Sauvignon gris G – fié gris

Sciaccarello N

Semillon B

Seyval B

Solaris B

Soreli B

Souvignier gris Rs

Syrah N – shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Terret gris G

Terret noir N

Tibouren N

Téoulier N

Ugni blanc B

Valdiguié N

Varousset N

Verdejo B

Vermentino B – rolle

Vidoc N

Villard blanc B

Villard noir N

Viognier B

Voltis B

Xinomavro N

8. Opis povezave

8.1. Posebnost geografskega območja

Geografsko območje zaščitene geografske označbe „Méditerranée“ zajema jugovzhodno četrtino Francije.

To ozemlje sestavljajo raznovrstni reliefi, ki jih obdajajo visoki vrhovi na celini in na Korziki.

Doline, planote in griči sobivajo v še vedno sredozemskem okolju. Arhitektura, pokrajine, kultura in običaji pričajo o tej skupni zgodovini.

Izvor te zgodovine je Sredozemsko morje bodisi geološko (različni vplivi morja na sedanjo celino) bodisi zgodovinsko in kulturno (vpliv Grkov in nato Rimljanov ter Genovčanov na Korziki), predvsem pa s podnebnega vidika.

Sredozemska kultura se danes izraža v načinu življenja (prehrana, območje oljčnega olja in sivke) ter v pokrajini, ki jo zaznamujejo rastlinje, odporno na sušo, in vseprisotni reliefi, ki obdajajo doline, v katerih se je kmetijstvo lahko razvilo z optimizacijo omejenih vodnih virov.

V tej regiji, kjer vlada ta sredozemski vpliv, ločimo Korziko, Provanso, južne Alpe, dolino Rone in njene obrobne reliefe.

Za sredozemsko podnebje so značilni posebni vetrovi, med katerimi sta zlasti marin, vlažen veter južnega dela, ki piha nad Lionskim zalivom in Provanso ter blaži previsoke temperature, ter mistral, suh in občasno zelo silovit veter, ki prezračuje ronski jarek od severa proti jugu ter prispeva k ohranjanju dobrega fitosanitarnega stanja vinogradov.

Na celotnem območju so osončenost in temperature izjemno visoke.

Te lokalne razmere so naravno ustvarile regionalno sredozemsko identiteto, ki jo zaznamujejo vroče, suho in vetrovno podnebje, pretežno apnenčasta tla, ki naravno dobro odvajajo vodo, pri čemer je posebnost to, da so vinogradi zasajeni v bližini gorskih obronkov ali na večji nadmorski višini. Te razmere so ugodne za razvoj vinske trte.

8.2. Posebnosti proizvoda

Posebnost zaščitene geografske označbe „Méditerranée“ temelji na njenih geografskih razmerah ter na njenih zgodovinskih koreninah. Vinsko trto – kot oljke – so zasadili Fokajci že v 6. stoletju pred našim štetjem v ronskem jarku ter v okolici fokajskega mesta Masalija – ki je danes bolj znano pod imenom Marseille – in na Korziki. Ti grški pionirji so razvili trgovino z vinom, saj so znali izkoristiti strateški položaj pristanišča v Masaliji in pomembno transportno pot po reki Roni za prevoz amfor, ki so vsebovale „novo in eksotično grško pijačo, pridelano iz fermetiranega grozdnega soka“. Gojenje vinske trte se je okrepilo v času rimske nadvlade in doživelo pravi razcvet v srednjem veku pod vplivom mest, kot sta Lyon in Marseille, ter pod vplivom Genovčanov na Korziki.

Naravni aduti geografskega območja zaščitene geografske označbe „Méditerranée“ so bili primerni za zasaditev vinske trte. Kultura vina, ki je neločljivo povezana s to regijo, je omogočila stalni razvoj znanja in spretnosti vinogradnikov, ki se opirajo na odprt trsni izbor, ki pa ga zaznamujejo večinske sorte vinske trte z geografskega območja.

Rdeča mirna vina imajo zelo intenzivne barve in mehke tanine. Njihov vonj je saden (rdeče jagodičje ali zrelo sadje), občasno s pridihom vanilje ali praženja.

Po zaslugi obvladovanja naravnih elementov se v belih vinih in vinih rosé odraža ravnotežje med sadnostjo, koncentracijo in svežino.

Kakovostna peneča vina so pridelana iz zvrsti, ki so najmanj alkoholne in najbolj živahne. Imajo enake značilnosti kot mirna vina, samo so bolj sveža in prefinjena.

Pričevanja o pridelavi penečih vin na ozemlju ZGO „Méditerranée“ segajo v srednji vek. Nedavna proizvodnja se je pomembno povečala od leta 1909, ko je bilo ustanovljeno podjetje „Royal Provence“ (Tête Noire) v departmaju Bouches du Rhône, ki danes proizvede skoraj 4 000 000 steklenic. Ta proizvodnja se je ohranila tudi na drugih delih tega ozemlja. V departmaju Ardèche zlasti s sortami marsanne B in roussanne B ter chardonnay B, ki jo ardeški vinogradniki gojijo in iz katere pridelujejo vino 25 let. Departma Drôme prav tako uporablja sorto chardonnay B s sortama viognier B in muscat à petits grains B za bela vina, ter sorto syrah N za vina rosé od 80. let 20. stoletja. Korzika je na začetku 20. stoletja proizvajala vino „vinu Forzatu“ (prisiljeno vino), v novejšem času pa je zadružna klet „Les vignerons Corsicans“ od leta 1983 začela prodajati svojo prvo zvrst penečih vin iz sort chardonnay B in meunier N. V departmaju Vaucluse je klet Pernes les Fontaines sama v zaprti posodi proizvajala peneča vina iz namiznega grozdja, med katerim je bila v 70. letih 20. stoletja sorta gros vert B, pri čemer se ne sme pozabiti na proizvodnjo osnovnih vin kleti Terres Valdèze, ki jih od 50. let 20. stoletja priskrbuje posestvo Kriter; njen trg je danes postal bolj raznovrsten zaradi drugih podjetij, pri čemer letna količina doseže 15 000 hl. Proizvodnja je bolj lokalna, a tudi stara, od leta 1959, v departmajih Hautes Alpes in Alpes de Haute Provence, kjer se ti proizvodi predelujejo v bela vina (veliko na osnovi sorte chardonnay B) od 70. let 20. stoletja.

V departmaju Var je bilo leta 1952 ustanovljeno podjetje „Les Vins Bréban“, ki se mu je leta 1982 pridružilo posestvo Libra; zaradi teh ponudnikov se je proizvodnja hitro razvila, osredotočena na peneča vina rosé, kot v departmaju Bouche du Rhône.

Tako na tem pridelovalnem območju deluje skoraj 200 gospodarskih subjektov, s polovico zadružnih kleti in tridesetimi trgovci, ki proizvedejo skoraj 10 000 hl kakovostnih penečih vin.

8.3. Vzročna povezava med posebnostmi geografskega območja in posebnostmi proizvoda

Vinogradniški gospodarski subjekti iz te regije so zaradi navedenih lokalnih razmer in zgodovinsko-kulturnih skupnih značilnosti seveda vložili vlogo za priznanje označbe „Vin de Pays de Méditerranée“, ki je začelo veljati 1. avgusta 1999.

ZGO „Méditerranée“ združuje „dobro znanje in spretnosti“ vinogradnikov iz 10 departmajev francoskega sredozemskega jugovzhoda. Posebna lega teh vinogradov, na katero vpliva Sredozemsko morje, ki ima posebej sončno podnebje in raznovrstna ozemlja, ki so vsa primerna za gojenje vinske trte in pridelavo finih vin, je omogočila razvoj trdne vinogradniške tradicije.

Sredozemsko podnebje omogoča dobro zrelost grozdja zaradi dobre osončenosti in ustrezne količine padavin. Značilnosti ozemlja, ki so značilne za to sredozemsko regijo, povezane z izbiro sort in z obvladovanjem tehnik pridelovanja vina, omogočajo pridelavo vin z ravnotežjem med koncentracijo, sadnostjo in svežino. Zasaditev trt vedno v bližini visokih masivov ali na višji nadmorski višini ter vpliv vlažnih južnih vetrov sta regionalna posebnost, ki daje vinom značilno svežino.

Posebnost kakovostnih penečih vin z zaščiteno geografsko označbo „Méditerranée“ z dolgo tradicijo penečih vin v večini departmajev od začetka 20. stoletja izvira iz bogastva njihovega zvrščanja, prilagajanja trsnega izbora raznolikosti ozemlja in njegovih posebnih značilnosti.

Glavne sorte vinske trte, ki se uporabljajo za pridelavo belih penečih vin, so zlasti sorte chardonnay B, ugni blanc B, grenache blanc B, vermentino B, za pridelavo penečih vin rosé, ki danes predstavljajo dve tretjini proizvodnje, pa sorte cinsault N, grenache N, muscat de Hambourg N in syrah N, ki je zelo prisotna v zvrsteh.

To znanje in spretnosti pri zgodnji trgatvi, zvrščanju sort in izboru ozemelj omogočajo živahnost, svežino in ravnotežje osnovnih kakovostnih vin in penečih vin, ki imajo nazadnje manjši delež alkohola.

Uporabljeni tehniki pridelovanja sta bodisi sekundarno vrenje v steklenicah bodisi metoda charmat (tehnika zaprte posode), ki je najpogostejša in po kateri je na trgu največje povpraševanje. Hitra pridelava, ki jo omogoča ta metoda, okrepi upoštevanje sortnih lastnosti, arome uporabljenih sort ter ohranitev barve (kar je bistvenega pomena zlasti za vina rosé), ob upoštevanju identitete vin z ZGO „Méditerranée“. Pridelana peneča vina so sveža, močno kiselkasta v ustih ter uravnotežena med živahnostjo in intenzivno aromo.

Prizadevanja za geografsko označbo „Méditerranée“, ki jih jasno izražajo proizvajalci, izhajajo iz želje po razvoju izvoznih trgov.

Ta regionalna dinamika ZGO „Méditerranée“ je uspela pritegniti številne gospodarske subjekte (253 kleti, 174 posameznih kleti in 79 zadružnih kleti ter 51 trgovcev). Količine se stalno povečujejo (100 000 hl leta 2000, 475 000 hl leta 2012).

Ugled se je razvijal na lokalni ravni zaradi močne turistične privlačnosti regije, hkrati pa tudi na nacionalni in mednarodni ravni zaradi številnih nagrad, prejetih na splošnem kmetijskem tekmovanju v Parizu, ali zaradi številnih navedb v vodiču Hachette des Vins.

ZGO „Méditerranée“ je prav tako uradni partner in dobavitelj za teden kritike na mednarodnem filmskem festivalu v Cannesu.

ZGO „Méditerranée“ je mednarodno priznana (44 % proizvedenih količin letno se izvozi) in po njej povprašujejo turisti, ki so v tej regiji številni zlasti poleti. Ti so vabljeni, da lokalne kulinarične posebnosti poplaknejo z vinom z ZGO „Méditerranée“ ter tako odkrijejo užitke sredozemske prehrane.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Na etiketi je naveden logotip ZGO EU, navedba „zaščitena geografska označba“ pa je nadomeščena s tradicionalnim izrazom „vin de pays“.

Pod pogoji iz sedanje specifikacije proizvoda je lahko zaščitena geografska označba „Méditerranée“ dopolnjena z imenom naslednjih manjših geografskih enot:

— „Comté de Grignan“,

— „Coteaux de Montélimar“.

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo in obdelavo mirnih vin z zaščiteno geografsko označbo „Méditerranée“, obsega po eni strani ozemlja naslednjih okrožij razen občin teh okrožij, navedenih v geografskem območju:

— v departmaju Loire: okrožje Saint-Etienne,

— v departmaju Rhône: okrožje Lyon,

— v departmaju Isère: okrožje Grenoble in Vienne, in po drugi strani ozemlja naslednjih okrožij:

— okrožji Nîmes in Alès (v departmaju Gard),

— okrožje Mende (v departmaju Lozère),

— okrožji Le Puy-en-Velay in Yssingeaux (v departmaju Haute-Loire),

— okrožji Montbrison in Roanne (v departmaju Loire),

— okrožje Villefranche-sur-Saône (v departmaju Rhône),

— okrožje Bourg-en-Bresse (v departmaju Ain),

— okrožje La Tour-du-Pin (v departmaju Isère),

— okrožji Chambeéry in Saint-Jean-de-Maurienne (v departmaju Savoie).

Območje v neposredni bližini, opredeljeno kot izjema za obdelavo kakovostnih penečih vin z zaščiteno geografsko označbo „Méditerranée“, dopolnjeno z imenom ene od manjših geografskih enot iz točke 2, zajema navedena ozemlja ter se razširi na departmaja Ain in Savoie.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-207485f2-babd-4ddf-a9ea-da697f56f434

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.