SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ o pomorskem prevozu na kratkih razdaljah {SEK(2004) 875}

1. Ozadje

Komisija je Sporočilo o pomorskih prevozih na kratkih razdaljah pripravila leta 1995 [1], poročilo o napredku pa leta 1997 [2]. Nadaljnje sporočilo iz leta 1999 [3] je vsebovalo drugo poročilo o napredku. To sporočilo je analiziralo tudi ovire, ki zavirajo razvoj pomorskih prevozov na kratkih razdaljah, in podprlo celovit pristop "od vrat do vrat", vključno s točkami, kjer lahko zainteresirane stranke opravijo "vse na enem mestu", za spodbujanje tega načina prevoza.

[1] Sporočilo Komisije o razvoju pomorskih prevozov na kratkih razdaljah v Evropi - Obeti in izzivi, COM(95) 317 končno, 5.7.1995.

[2] Delovno gradivo Komisije: Poročilo sluzb Komisije o napredku v skladu z Resolucijo Sveta o pomorskih prevozih na kratkih razdaljah z dne 11. marca 1996, SEC(97) 877, 6.5.1997.

[3] Razvoj pomorskih prevozov na kratkih razdaljah: Dinamična alternativa znotraj verige trajnostnega prevoza - Drugo dvoletno poročilo o napredku , COM(1999) 317 končno, 29.6.1999.

Leta 2001 pa je Bela knjiga o evropski prometni politiki do leta 2010 [4] določila tudi nekaj ambicioznih ciljev za vzpostavitev konkurenčne in trajne mobilnosti v Evropi.

[4] Bela knjiga o evropski prometni politiki do leta 2010; Čas za odločitev, COM(2001) 370, 12.9.2001.

Junija 2002 so se evropski ministri za promet sestali na neuradnem srečanju v Gijonu (Španija), ki je bilo v celoti namenjeno pomorskim prevozom na kratkih razdaljah. Po tem srečanju je Komisija pripravila Program spodbujanja pomorskih prevozov na kratkih razdaljah [5]. Program opredeljuje 14 akcijskih ukrepov, katerih cilj je izboljsati pomorske prevoze na kratkih razdaljah in odstraniti ovire v njihovem razvoju.

[5] Sporočilo Komisije: Program spodbujanja pomorskih prevozov na kratkih razdaljah, COM(2003) 155 končno, 7.4.2003.

Komisija danes predstavlja se eno Sporočilo o pomorskih prevozih na kratkih razdaljah v Evropi s poudarkom na napredku, ki je bil dosezen od leta 1999, in navezavo na Program spodbujanja pomorskih prevozov na kratkih razdaljah (glej Prilogo I).

2. rast pomorskih prevozov na kratkih razdaljah

V zadnjem poročilu o napredku smo opisali potencial, ki ga imajo pomorski prevozi na kratkih razdaljah. Prisli smo tudi do ugotovitve, da se v tovrstnih prevozih skriva veliko več kot samo potencial. Tovrstni prevozi so namreč bili edina vrsta prevoza v 1990-ih letih, ki ji je uspelo drzati korak s hitro rastjo cestnega prevoza. Med letoma 1995 in 2002 je stevilo tonskih kilometrov zraslo za 25 % tako v pomorskem prevozu na kratkih razdaljah kot v cestnem prevozu. Leta 2001 je bil delez pomorskega prevoza na kratkih razdaljah 40 % v stevilu skupno prevozenih tonskih kilometrov v Evropi, delez cestnega prevoza pa je znasal 45 % [6]. Za več podrobnosti glej Prilogo II.

[6] Energija in promet EU v stevilkah: Statistična knjizica 2003.

Potniski prevoz je nedvomno pomembna sestavina pomorskega prevoza na kratkih razdaljah, ki prispeva k njegovi večji povezanosti. Ker pa je poglavitni cilj spodbujanja tega prevoza preusmeritev blagovnega prevoza in ker se skupni promet lahko neprimerno bolj razbremeni s preusmeritvijo tovora s cestnega na pomorski prevoz kot z enako preusmeritvijo potnikov, se pričujoče sporočilo ukvarja predvsem z blagovnim prevozom.

3. Okoljske koristi in pomanjkljivosti

Pomorski prevoz je energetsko učinkovitejsi od drugih vrst prevoza in je v glavnem manj skodljiv okolju. Splosno gledano bi bilo torej povečanje obsega pomorskih prevozov na kratkih razdaljah v skladu s prometno in okoljsko politiko Skupnosti (glej Prilogo III).

4. Odstranjevanje ovir v razvoju pomorskih prevozov na kratkih razdaljah

Kakor je bilo ugotovljeno v Sporočilu iz leta 1999 in naknadno oblikovanem Programu spodbujanja pomorskih prevozov na kratkih razdaljah iz leta 2003, se vedno obstaja nekaj ovir, ki tovrstnemu prevozu preprečujejo hitrejsi razvoj:

* Pomorski prevoz se ni dosegel popolno vključitev v multimodalno prometno verigo "od vrat do vrat";

* Pomorski prevoz se se ni povsem otresel podobe zastarele gospodarske panoge;

* Pomorski prevoz je povezan z zahtevnimi upravnimi postopki;

* Pomorski prevoz terja visoko pristanisko učinkovitost.

Razvoj pomorskih prevozov na kratkih razdaljah je naloga, s katero se morajo spopasti predvsem gospodarske panoge. V tem razvoju pa bodo morali pomembno vlogo odigrati tudi pristojni organi, ki morajo izdelati ustrezen okvir in vzdrzevati tovrstne prevoze visoko na seznamu političnih prednostnih nalog, kar jim je v zadnjih letih tudi uspevalo.

Logistične verige za pomorske prevoze na kratkih razdaljah bo treba upravljati in jih trziti s točkami, ki ponujajo "vse na enem mestu", na primer v obliki prevoznih integratorjev [7]. Te točke bi morale strankam ponuditi celovito ponudbo in prevzeti odgovornost za celotno multimodalno prometno verigo "od vrat do vrat". Za doseganje tega cilja je sicer treba vloziti kar nekaj naporov, dejstvo pa je, da prinasa koristi prav vsem udelezencem.

[7] Glej http://europa.eu.int/comm/transport/logistics/index_en.htm

4.1. Odstranjevanje "ozkih grl"

Komisija, v sodelovanju s kontaktnimi točkami za pomorske prevoze na kratkih razdaljah [8] in industrijo, vseskozi posodablja seznam tezav, ki zavirajo razvoj pomorskih prevozov na kratkih razdaljah [9]. Leta 2003 sta bili dve srečanji kontaktnih točk namenjeni odpravljanju posameznih ozkih grl, in sicer v naslednjih kategorijah:

[8] Za več podrobnosti o kontaktnih točkah za pomorske prevoze na kratkih razdaljah glej poglavje 7.1.

[9] Glej http://europa.eu.int/comm/transport/maritime/sss/policy_bottlenecks_en.htm

* Podoba pomorskega prevoza na kratkih razdaljah;

* Pomorski prevoz na kratkih razdaljah "od vrat do vrat";

* Administracija in dokumentacija;

* Pristanisča in pristaniske storitve;

* Zadeve, značilne za posamezne drzave.

Nekaj ozkih grl iz prvotnega seznama je bilo ze razresenih (glej Prilogo IV za primere). Delo na načrtnem odpravljanju preostalih 67 ozkih grl se bo nadaljevalo.

4.2. Carinski postopki pri pomorskih prevozih na kratkih razdaljah

Leta 2002 je Komisija predstavila Vodič skozi carinske postopke pri pomorskih prevozih na kratkih razdaljah [10]. Vodič ima dvojni namen. Najprej podaja opis carinskih pravil EU, ki se nanasajo na pomorske prevoze na kratkih razdaljah, vključno s priloznostmi, ki so na voljo za poenostavitev carinskih postopkov. Nato vzpostavlja jasno podlago za določanje morebitnih konkretnih potreb po dopolnjevanju ali nadaljnjih poenostavitvah postopkov.

[10] Delovno gradivo Komisije: Vodič skozi carinske postopke pri pomorskih prevozih na kratkih razdaljah, SEC(2002) 632, 29.5.2002.

Vseevropska posvetovanja v zvezi z vodičem so se končala aprila 2003 in prve analize prispevkov so pokazale, da je konkretnih tezav, povezanih s carinskimi pravili, manj kot so jih pričakovali. Glavne opombe so se vrtele okrog tako imenovane "pooblasčene redne sluzbe za pomorske prevoze" [11], sluzba, ki jo je Komisija pooblastila za opravljanje blagovnega prevoza Skupnosti med dvema drzavama članicama s čim manj formalnostmi. Glede blaga Skupnosti bi lahko to sluzbo pravzaprav primerjali z mostom med dvema ali več točkami Carinskega območja Skupnosti, kjer na nobenem koncu mostu ni carinskega pregleda. Status blaga Skupnosti, katerega prevoz opravlja ta sluzba, se dokazuje tako kot v cestnem prevozu. Za neskupnostno blago se lahko ta sluzba uporablja za poenostavljene tranzitne postopke, kot je uporaba lastnih tovornih listin izvajalca storitev za carinske namene.

[11] Glej: Uredba Komisije (ES) st. 75/98 z dne 12. januarja 1998, UL L 7. 13.1.1998, str. 3, kakor je bila naknadno spremenjena.

Za naslavljanje nekaterih vprasanj okrog pooblasčene redne sluzbe za pomorske prevoze, njenega delovanja v praksi in sprostitve administracije, ki jo ponuja, je Komisija marca 2004 predstavila delovni dokument [12], ki pojasnjuje način delovanja sluzbe in postopke pridobivanja statusa pooblasčene redne sluzbe za pomorske prevoze. Ta dokument je neposreden odziv na potrebe gospodarske panoge pomorskega prevoza, saj sluzbo priblizuje uporabnikom, podjetjem, ki bi lahko imela koristi od nje, pa zagotavlja lazji dostop do nje.

[12] Delovno gradivo Komisije: Poenostavljeni carinski postopki pri pomorskih prevozih na kratkih razdaljah: "Pooblasčena redna sluzba za pomorske prevoze na kratkih razdaljah, SEC(2004) 333, 17.3.2004.

Nekatere tezave, ki so jih izpostavili prispevki, so bile izključno praktične narave in jih je bilo mozno poenostaviti ali resiti z elektronskim prenosom carinskih in drugih administrativnih podatkov (e-carina).

Kot enega od prvih korakov v okviru e-carine je priblizno 3.000 carinskih uradov v 22 drzav sredi leta 2003 uvedlo novi računalniski tranzitni sistem (New Computerised Transit System - NCTS). V sedanjem sistemu postopek, povezan s prevozi v skladu z enotnim administrativnim dokumentom (EAD), nadomesčajo elektronska sporočila. V prihodnosti je načrtovana vgradnja dodatnih funkcij v NCTS.

Julija 2003 je Komisija predstavila Sporočilo o enostavnem carinskem in trgovinskem okolju brez papirnatih transakcij [13]. Sporočilo predlaga usklajevanje med različnimi organi, ki sodelujejo v projektu. To bi lahko v končni fazi privedlo do ustanovitve administrativnih točk, ki ponujajo "vse na enem mestu", katerih ciljna skupina bodo trgovci, ki bodo lahko zadeve urejali namesto pri treh ali stirih upravnih organih samo pri enem samem organu. To seveda pomeni, da bodo morali tudi informacije o posamezni uvozni posiljki poslati samo enkrat.

[13] Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu Ekonomsko-socialnemu odboru: Enostavno carinsko in trgovinsko okolje in brez papirjev, COM(2003) 452 končno, 24.7.2003.

Sporočilo tudi predlaga prilagoditev Carinskega zakonika, tako da elektronske deklaracije in sporočila postanejo pravilo, papirnate deklaracije pa izjema. Uresničitev teh ciljev pa bo zahtevalo nekaj časa, ker bo najprej treba organizirati potrebne pretoke podatkov in vzpostaviti zdruzljive informacijske sisteme.

Nekaj tezav, ki so bile ugotovljene med posvetovanji, je izhajalo tudi iz nacionalne, regionalne in lokalne uporabe carinskih pravil Skupnosti. Nekatere od teh zadev bi lahko bile resene s pobudami za priblizevanje nacionalnega izvajanja carinskih pravil Skupnosti in izboljsanje sodelovanja med nacionalnimi carinskimi sluzbami, zlasti v okviru akcijskega programa za carino v Skupnosti (Carina 2007) [14]. Poleg tega sta dve kontaktni skupini [15] carinskih uradov zadolzeni za poglabljanje praktičnega sodelovanja in usklajevanja med carinskimi uradi v večjih pristanisčih v EU. Ti dve skupini preučujeta praktične operativne zadeve, opredeljujeta standarde in si prizadevata za uravnotezeno izvajanje nadzora.

[14] Odločba st. 253/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2003 o sprejetju delovnega programa za carino v Skupnosti (Carina 2007), UL L 36, 12.2.2003, str. 1.

[15] RALFH je usmerjen v večja severna pristanisča v EU, ODYSSUD pa v večja juzna pristanisča v EU.

Na podlagi posvetovanj in nadaljnjega razvoja dogodkov na področju carine Komisija periodično posodablja prvotni Vodič skozi carinske postopke za pomorske prevoze na kratkih razdaljah. Najnovejsa delovna različica je različica st. 3, posodobljena 14. januarja 2004.

4.3. Pristaniske storitve in varnost

Pomorski prevozi na kratkih razdaljah zahtevajo učinkovita pristanisča, ki so primerna za opravljanje morskih prevozov na kratkih razdaljah, ne glede na to, ali se ta pristanisča nahajajo na morju, otokih ali rekah. Za opravljanje tovrstnih prevozov je treba zagotoviti tudi razumne čase obrata in pregledne postopke in pristojbine. Pomorski prevozi na kratkih razdaljah se lahko v Evropi uveljavijo samo s pomočjo pristanisč, ki so dobro umesčena v multimodalno prometno verige. Ta predpogoj pa ni vedno izpolnjen.

Spričo tega je Komisija leta 2001 pripravila predlog o dostopu na trg pristaniskih storitev [16] v Evropski uniji. Namen tega predloga je bil povečati učinkovitost in zmanjsati stroske nekaterih pristaniskih storitev: pilotazo, vleko, privez, potniske storitve in skladisčenje tovora.

[16] Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu na trg pristaniskih storitev, COM(2001) 35 končno, 13.2.2001, kakor je bil spremenjen s COM(2002) 101 končno, 19.2.2002.

Vendar je Evropski parlament po usklajevanju s Svetom glasoval proti predlaganemu besedilu. Spričo tega je konkurenca na trgu pristaniskih storitev se vedno manj intenzivna, kot bi bila, če bi to področje urejala posebna direktiva.

Na področju pristaniske varnosti bi lahko pomorski prevozi na kratkih razdaljah potegnili korist iz moznosti, ki jih ponuja konvencija SOLAS (Varstvo človeskega zivljenja na morju), za sklepanje dvostranskih in večstranskih sporazumov med drzavami članicami o alternativnih ureditvah varnosti (glej Prilogo V).

4.4. Nakladalne enote

Usklajevanje in standardizacija nakladalnih enot ima lahko pozitiven vpliv na pomorski prevoz na kratkih razdaljah. Lahko na primer omogoči prodor na trg kopenskih zamenljivih tovorisč (glej Prilogo VI).

5. Pomorske avtoceste

Bela knjiga o evropski prometni politiki do leta 2010 je velik poudarek namenila konceptu "pomorskih avtocest". Te pomorske avtoceste naj bi postale sestavni del čezevropskega omrezja (TEN-T) - na podoben način kot kopenske avtoceste in zeleznice -, zmanjsale preobremenjenost cest in/ali izboljsale dostop do obrobnih in otoskih območij in drzav. Poleg zmanjsanja stevila tovornjakov na glavnih cestah bi lahko v nekaterih primerih tudi prispevale k razvoju pomorskega prevoza potnikov, saj lahko plovila prevazajo hkrati tovor in potnike.

Pomorske avtoceste naj bi postale sestavni del logističnih verig "od vrat do vrat" in ponujale učinkovite, redne, zanesljive in pogoste storitve, ki bi lahko tekmovale s cestnim prevozom v tako v smislu tranzitnega časa kot tudi cenovno. Pristanisča, povezana s temi avtocestami, morajo razpolagati z učinkovitimi povezavami z notranjostjo drzave, hitrimi upravnimi postopki in visoko kakovostnimi storitvami, ki morajo biti usmerjene v doseganje čim večje stopnje uspesnosti pomorskih prevozov na kratkih razdaljah.

Čeprav bodo pomorski prevozi na kratkih razdaljah poglavitna vrsta prevoza na pomorskih avtocestah, njihov pomen presega pomen pomorskih avtocest, ker bodo poleg čeznacionalnih povezav med drzavami članicami Evropske unije zagotavljali tudi povezave z bliznjimi tretjimi drzavami, domače povezave in povezave od celine do otokov.

Oktobra 2003 je Komisija predlagala spremembe Smernic Skupnosti o razvoju TEN-T [17], vključno z izvedbo 29 prednostnih projektov najpozneje do leta 2020. Tem prednostnim projektom je treba dati status projektov, ki so v "evropskem interesu", v skladu s tem pa bi jim namenili prednostno financiranje iz ustreznih virov Skupnosti. Projekt st. 21 je prednostni projekt o razvoju pomorskih avtocest. V okviru tega prednostnega projekta so bile predlagane stiri pomorske avtoceste (glej zemljevid in Prilogo VII):

[17] Dopolnjen predlog Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah dopolnjenega predloga Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Odločbe st. 1692/96/ES o smernicah Skupnosti za razvoj čezevropskega prometnega omrezja, COM(2003) 564 končno, 1.10.2003.

* Avtocesta Baltiskega morja (ki bo povezovala drzave članice ob Baltiskem morju z drzavami članicami v srednji in zahodni Evropi, vključno s progo skozi prekop med Severnim morjem in Baltiskim morjem);

* Pomorska avtocesta zahodne Evrope (ki bo peljala od Portugalske in Španije prek Atlantskega loka do Severnega morja in Irskega morja);

* Pomorska avtocesta jugovzhodne Evrope (ki bo povezala Jadransko morje z Ionskim morjem in vzhodnim Sredozemljem, vključno s Ciprom);

* Pomorska avtocesta jugozahodne Evrope (ki bo zajela zahodno Sredozemlje in povezala Španijo, Francijo, Italijo, vključno z Malto, s pomorsko avtocesto jugovzhodne Evrope, vključno s povezavami do Črnega morja).

Evropski parlament je aprila 2004 potrdil skupno stalisče Sveta o predlogu Komisije. Novi člen 12a o pomorskih avtocestah sedaj odpira moznost, da se pomoč Skupnosti nameni vrsti ukrepov v okviru čezevropskega omrezja. Mehanizem naj bi drzavam članicam omogočil, da s pomočjo Skupnosti zagotovijo podporo svoji infrastrukturi, objektom in sistemom logističnega upravljanja na podlagi ustreznih razpisnih postopkov.

Podpora razvoju pomorskih avtocest bi morala temeljiti na enakih merilih kot je bila pogojena podpora v okviru programa Marco Polo [18], in sicer na prizadevanjih za preprečevanje izkrivljanja konkurence in usmerjenosti v samostojno izvajanje projekta po izteku obdobja financiranja Skupnosti [19].

[18] Uredba (ES) st. 1382/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2003 o dodeljevanju finančne pomoči Skupnosti za večjo okoljsko učinkovitost sistema tovornega prometa (Program Marco Polo), UL L 196, 2. 8.2003, str. 1.

[19] Drugi pomembnejsi pogoji v okviru programa Marco Polo zahtevajo, da naj ukrepi peljejo v dejanski, bistveni in merljivi prehod s cestnega prevoza; da imajo realni poslovni načrt (ki naj predvideva samostojno izvajanje projekta po prekinitvi financiranja s strani Skupnosti); postopek izbire storitev tretjih oseb mora biti pregleden, objektiven in nediskriminatoren; ukrep naj pokriva ozemlje vsaj dveh drzav članic ali vsaj ene drzave članice in ene bliznje tretje drzave; projekte naj predlozijo konzorciji dveh ali več podjetij s sedezem v najmanj dveh različnih drzavah članicah ali najmanj eni drzavi članici in eni bliznji tretji drzavi; in da naj obstaja skupna zgornja meja za pomoč, ki je zdruzljiva z ureditvijo drzavnih pomoči, določeno v Pogodbi.

Komisija v podporo izvajanju tega procesa razvija smernice, ki bodo opredelile merila in postopke financiranja projektov pomorskih avtocest v skladu s pravili čezevropskega transportnega omrezja, in tako pospesile praktično uporabo teh pravil. Smernice bodo predvidoma pripravljene kmalu po začetku veljavnosti novih smernic TEN-T.

Prometne povezave z lastnostmi, ki so bistveno podobne lastnostim pomorskih avtocest, ze obstajajo (glej Prilogo VIII za primere), pri čemer sta povezava skozi Rokavski preliv in ozina Kattegat (Danska/Švedska) dva najbolj očitna primera. Vseeno pa bo za te povezave treba uvesti visoke standarde kakovosti in jih znatno razsiriti, če zelimo uresničiti ambiciozni cilj iz Bele knjige o evropski prometni politiki do leta 2010: znatno povečati delez rasti pomorskega prevoza na kratkih razdaljah v skupnem prevozu, zlasti s povezavami do pomorskih avtocest.

6. Marco Polo

Program Pilot Actions for Combined Transport ("Pilotske akcije za kombinirani transport" - (PACT) [20] se je iztekel konec leta 2001. Nasledil ga je novi program "Marco Polo" avgusta 2003 [21]. Novi program je zastavljen sirse kot njegov predhodnik, saj lahko ponudi subvencioniranje akcij na vseh področjih pomorskih prevozov na kratkih razdaljah, na področju zeleznice in na področju celinskih plovnih poti. V okviru programa Marco Polo je zastavljen ambiciozni cilj preusmeritve 12 milijard tonskih kilometrov na leto s cestnega na necestni promet. Proračun novega programa je 100 milijonov evrov za obdobje 2003-2006.

[20] Za več informacij glej: http://europa.eu.int/comm/transport/marcopolo/pact/projects_en.htm

[21] Glej opombo 18.

Prvi razpis v okviru programa Marco Polo s proračunom 15 milijonov evrov je bil objavljen oktobra 2003. V okviru tega razpisa je Komisija prejela 87 pravilno oddanih prijav, z zahtevami po subvencijah v skupni visini 182,4 milijonov evrov.

Šestintrideset odstotkov (36 %) prijav se je nanasalo neposredno na pomorske prevoze na kratkih razdaljah, 34 % je bilo zelezniskih projektov, 5 % projektov je bilo usmerjenih v celinske plovne poti, 25 % projektov pa je pokrilo več kot eno vrsto necestnega prevoza (npr. pomorski prevozi na kratkih razdaljah v kombinaciji z zelezniskim prevozom ali celinskimi plovnimi potmi).

Prijave na področju pomorskih prevozov na kratkih razdaljah, ki so bile izbrane v okviru izbirnega postopka, so bile v glavnem visoko kakovostne, tako da je bil znaten delez sprejetih projektov prav na področju pomorskih prevozov na kratkih razdaljah.

7. Promocijske mreze na upravni in praktični ravni

Javnost se ni povsem obvesčena o koristih, ki jih je danes prinasajo pomorski prevozi na kratkih razdaljah "od vrat do vrat". Tega smo se lotili s splosno promocijo na ravni EU [22] in z dvema ločenima mrezama, od katerih je vsaka zadolzena za posebne naloge: kontaktne točke za pomorske prevoze na kratkih razdaljah in promocijski centri.

[22] Glej http://europa.eu.int/comm/transport/maritime/sss/index_en.htm

7.1. Kontaktne točke za pomorske prevoze na kratkih razdaljah

Kontaktne točke za pomorske prevoze na kratkih razdaljah so pravzaprav visoko usposobljeni drzavni usluzbenci iz nacionalnih uprav, ki so znotraj svojih javnih uprav zadolzeni za to vrsto prevoza na nacionalni ravni. Njihovo delovanje je usklajeno s Komisije in politiko EU. Na pobudo Komisije se kontaktne točke povezujejo na ravni EU, da izmenjajo izkusnje, analizirajo načine spodbujanja pomorskih prevozov na kratkih razdaljah, odpravijo ozka grla, ki zavirajo razvoj tega prevoza in oblikujejo nove strategije za povečanje privlačnosti tega prevoza za naročnike prevozov. Sestanki na ravni kontaktnih točk se v povprečju skličejo dvakrat na leto pod predsedstvom Komisije. Forum pomorskih gospodarskih panog se teh sestankov udelezuje kot opazovalec.

Skoraj vse priobalne drzave članice so ustanovile svoje kontaktne točke, vzpostavile pa so jih tudi drzave članice Evropskega gospodarskega prostora Norveska in Islandija in drzave kandidatke Bolgarija, Romunija in Turčija. Svojo kontaktno točko ima tudi Hrvaska.

Kontaktne točke znotraj uprav drzav članic in drugih drzav igrajo ključno vlogo pri usklajevanju političnih usmeritev pomorskih prevozov na kratkih razdaljah. Kontaktne točke skrbijo tudi za vzdrzevanje pomorskih prevozov na kratkih razdaljah visoko na seznamu političnih nalog.

Kontaktne točke so zelo dejavne in so prispevale veliko k podobi pomorskih prevozov na kratkih razdaljah v nacionalnih upravah. Prizadevajo si tudi za vzpostavitev sodelovanja med različnimi upravami, med upravami in zadevnimi gospodarskimi panogami ter med upravami in centri za promocijo pomorskih prevozov na kratkih razdaljah. Kontaktne točke so tudi ključne pri odpravljanju ozkih grl, s čimer povečujejo uspesnost pomorskih prevozov na kratkih razdaljah.

7.2. Promocijski centri in Evropska mreza za pomorske prevoze na kratkih razdaljah

V Evropi trenutno deluje 16 nacionalnih centrov [23] za promocijo pomorskih prevozov na kratkih razdaljah. Ti promocijski centri delujejo v skladu s politiko Komisije in se zatekajo k celi vrsti delovnih metod za naslavljanje javnosti v svojih matičnih drzavah. Vodi jih poslovni interes, pri čemer je povsem razumljivo, da obstaja nevtralni organ, ki spodbuja uporabo pomorskih prevozov na kratkih razdaljah.

[23] Belgija, Danska, Finska, Francija, Nemčija, Grčija, Irska, Italija, Litva, Nizozemska, Norveska, Poljska, Portugalska, Španija, Švedska in Zdruzeno kraljestvo. Za povezave glej www.shortsea.info

Potencialnim uporabnikom pomorskih prevozov na kratkih razdaljah centri pomagajo z nasveti in informacijami. Promocija med drugim poteka v obliki medijskih predstavitev za različne ciljne skupine, dvostranskih srečanj s ciljnimi skupinami, odgovorov na poizvedovanja, postnih posiljk (informacijski letaki), izjav za javnost in razstav. V okviru promocije so ladijski in cestni prevozniki posebna ciljna skupina, saj si centri prizadevajo, da spremenijo njihovo miselnost in način dela v okviru opravljanja pomorskih prevozov na kratkih razdaljah. Nekateri promocijski centri podpirajo tudi določene pobude, kot so denimo predstavitve zaposlitvenih moznosti v sektorju pomorskih prevozov in pomorske logistike za mlade ljudi.

O vzpostavitvi nadaljnjih nacionalnih centrov za promocijo pomorskih prevozov na kratkih razdaljah razmisljajo tudi nekatere druge evropske drzave.

In ker je ladijski prevoz mednarodna dejavnost, s strankami na obeh straneh kratke prevozne razdalje, so nacionalni promocijski centri zdruzeni v mrezo na evropski ravni. Njihova Evropska mreza pomorskih prevozov na kratkih razdaljah daje potencialnim uporabnikom tovrstnega prevoza moznost, da izkoristijo vse ugodnosti, ki jim jih ponuja tako geografska pokritost kot tudi kolektivna strokovnost posameznih centrov.

Poslanstvo Evropske mreze za pomorske prevoze na kratkih razdaljah je dvigniti raven javne podobe pomorskih prevozov na kratkih razdaljah v Evropi. Cilj mreze je postati vodilni vir informacij o tovrstnem prevozu. Mreza prispeva dodano vrednost k delu posameznih promocijskih centrov, saj zagotavlja načine za izmenjavo informacij in idej, ponuja nasvete in podporo novim centrom in nenehno razvija skupni spletni portal mreze.

Evropska mreza za pomorske prevoze na kratkih razdaljah ponuja samostojno razvite storitve, ki so na voljo na Internetu (www.shortsea.info). Na teh spletnih straneh boste nasli zbirko podatkov o storitvah linijskih plovil, ki opravljajo pomorske prevoze na kratkih razdaljah po vsej Evropi. Prva faza zbirke podatkov, ki se vseskozi razsirja in posodablja, je ze na voljo uporabnikom. V drugi fazi bodo dodane izboljsane moznosti za pridobivanje in izmenjavo podatkov.

Finančni viri različnih promocijskih centrov za pomorske prevoze na kratkih razdaljah se raztezajo skozi paleto javnih in zasebnih sredstev. Za doseganje ciljev je pomembno, da imajo centri zagotovljeno vsaj srednjeročno finančno varnost. Drzavna podpora je dober način za zagotavljanje nevtralnosti centrov in povečanje njihove verodostojnosti. Široka udelezba gospodarskega sektorja pa je predpogoj za uspesno delovanje centrov.

Evropska komisija izrazito podpira promocijske centre in njihovo mrezo in si prizadeva, da zagotovi ustrezno delovanje centrov in potrebne politične usmeritve za konkretne dejavnosti, ki jih centri izvajajo.

8. Razvoj dogodkov na nacionalni ravni

Med pripravo tega sporočila je Komisija zaprosila kontaktne točke za pomorske prevoze na kratkih razdaljah, da prispevajo povratne informacije. Komisija je kontaktnim točkam hvalezna za njihove prispevke, ki se nahajajo na nekaj mestih v tem sporočilu, zlasti v

Prilogi IX.

9. Namesto zaključka

Medtem ko so pomorski prevozi na kratkih razdaljah dolgo časa imeli podobo ne preveč učinkovitega načina prevoza, danes kazejo sposobnost, da lahko dosezejo stopnjo konkurenčnosti, ki se običajno pripisuje samo cestnemu prevozu. Ne glede na to pa pričakovana rast obsega evropskega prevoza blaga terja nadaljnje povečevanje obsega pomorskih prevozov na kratkih razdaljah, da lahko tovrstni prevoz da poln prispevek k ublazitvi sedanjih in prihodnjih tezav na področju prevoza v Evropi.

Kljub jasnim pozitivnim zadevam v tem sporočilu ne smemo pozabiti, da je promocija pomorskih prevozov na kratkih razdaljah dolgoročni projekt, in da bodo lahko učinki danasnjega dela po vsej Evropi primerno ocenjeni samo v daljsi prihodnosti. Komisija bo se naprej spodbujala pomorske prevoze na kratkih razdaljah in spremljala razvoj tega področja; v ta namen namerava po potrebi pripraviti nadaljnja sporočila ali poročila o napredku.