SL Uradni list Evropske unije C 277/17

Objava vloge za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 277/14

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo za spremembo.

VLOGA ZA SPREMEMBO

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (2)

VLOGA ZA SPREMEMBO V SKLADU S ČLENOM 9

„POMME DE TERRE DE L'ÎLE DE RÉ“

ES št.: FR-PDO-0105-0949-23.01.2012

ZGO ( ) ZOP ( X )

1. Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

—  ime proizvoda — ☒ opis proizvoda —  geografsko območje — ☒ dokazilo o poreklu — ☒ metoda pridobivanja —  povezanost — ☒ označevanje — ☒ nacionalne zahteve — ☒ drugo (posodobitev informacij o pristojni službi države članice in skupini vlagateljici; posodobitev kontaktnih podatkov organov, odgovornih za nadzor nad označbo)

2. Vrsta spremembe

— ☒ sprememba enotnega dokumenta ali povzetka —  sprememba specifikacije registriranega ZOP ali ZGO, za katerega enotni dokument in povzetek nista bila objavljena —  sprememba specifikacije, pri kateri objavljenega enotnega dokumenta ni treba spremeniti (člen 9(3) Uredbe (ES) št. 510/2006) —  začasna sprememba specifikacije zaradi obveznih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov, ki so jih uvedli javni organi (člen 9(4) Uredbe (ES) št. 510/2006)

3. Spremembe

3.1 Postavka „Opis proizvoda“

Specifikaciji se doda naslednji organoleptični opis:

„Gre za svežo zelenjavo s tanko lupino. Z organoleptičnega vidika so zanjo značilni vonji in arome, ki spominjajo na eno ali več izmed naslednjih zaznav: rastline, spomladansko zelenjavo (beluše, artičoke, grah …), topel kruh, oreščke (lešnike, kostanj …), maslo in odsotnost vonja po zemlji. Na splošno prevladuje sladek okus, mogoča pa je tudi blaga zaznavnost ali nezaznavnost slanega in grenkega okusa. Tekstura mesa je nežna in se topi v ustih ter jasno odstopa od moknate in vodene sestave. Obstojnost pri kuhanju je dobra.“

Ta opis je koristen za organoleptični preskus proizvoda v okviru nadzora.

Poleg tega je bila opredelitev zgodnje narave krompirja „Pomme de terre de l’île de Ré“ dopolnjena in spremenjena, da bi se uskladila z nacionalno zakonsko opredelitvijo. Za opis teksture proizvoda je namesto besede „čvrsta“ uporabljen izraz „se topi v ustih“, saj lahko prvi izraz povzroči zmedo, ker se uporablja za opisovanje uradne kategorije, v katero spada sorta v francoski klasifikaciji semenskega krompirja, brez sklicevanja na teksturo proizvoda. Topljivost teksture v ustih je skupna obema dovoljenima kategorijama krompirja (jedilnemu krompirju in jedilnemu krompirju s čvrstim mesom).

3.2 Postavka „Dokazilo o poreklu“

Ob upoštevanju sprememb nacionalnih zakonov in predpisov je postavka „Dokazila o izvoru proizvoda z geografskega območja“ prečiščena ter združuje zlasti deklarativne obveznosti in vodenje registrov v zvezi s sledljivostjo proizvoda in spremljanjem proizvodnih razmer.

Te spremembe so povezane z reformo sistema nadzora nad označbami porekla, ki je bila uvedena z zakonskim odlokom št. 2006-1547 z dne 7. decembra 2006 o povečanju vrednosti kmetijskih, gozdnih ali prehrambnih proizvodov in morskih sadežev. Predvideno je zlasti izdajanje dovoljenj gospodarskim subjektom, ki izpolnjujejo zahteve iz specifikacije za oznako, za katero so zaprosili. Nadzor nad specifikacijo ZOP „Pomme de terre de l’île de Ré“ je organiziran v skladu z načrtom nadzora, ki ga je pripravil nadzorni organ.

Poleg tega je ta postavka dopolnjena z več določbami o registrih in deklarativnih dokumentih, ki zagotavljajo sledljivost krompirja.

3.3 Postavka „Metoda pridobivanja“

3.4.1 Podpostavka „Sorte“

Opredeljeni sta jedilni skupini, ki jima morajo pripadati dovoljene sorte, in navedeno je, da morajo biti te sorte vpisane v uradni nacionalni katalog gojenih vrst in sort.

3.4.2 Podpostavka „Opredelitev pridelovalne parcele“

Uveden in opredeljen je pojem pridelovalne parcele. Opredelitev se glasi: „Pridelovalna parcela pomeni eno ali več katastrskih parcel ali del katastrskih parcel v isti občini, ki so bile zasajene istega dne z isto sorto.“

Omejitev na isto občino je določena za uskladitev s sedanjimi praksami gospodarskih subjektov v tem sektorju.

3.4.3 Podpostavka „Rok za sajenje“

Končni rok za sajenje se spremeni in se z 31. marca prenese na 10. april.

Ta sprememba omogoča upoštevanje nedavnih podnebnih sprememb in zlasti okrepitve deževnih obdobij v marcu, ki motijo postopek sajenja in včasih onemogočajo njegovo dokončanje pred koncem tega meseca.

Navedena sprememba ne vpliva na zgodnjo naravo krompirja, ki bo vedno pobran in dan v prodajo pred popolno dozorelostjo.

Črta se sklicevanje na uporabljano metodo sajenja (sajenje s sadilnikom z zajemali), saj se ta metoda danes redko uporablja. Sajenje se danes večinoma izvaja s sadilniki s trakovi.

Črta se sklicevanje na globino sajenja. Globino sajenja določi vsak pridelovalec. Ta mora namreč v svojih pridelovalnih praksah najti ravnovesje, da zagotovi zgodnje pobiranje (kar zlasti pomeni, da je treba krompir saditi plitko), hkrati pa zmanjša tveganje zmrzali ali pozelenitve, ki sta mogoči v primeru nezadostne globine sajenja. Poleg tega razmislek vključuje okoliščine vsake parcele. Zato se zdi težko določiti merilo, ki bi bilo primerno in bi ga bilo mogoče nadzirati v vseh okoliščinah.

3.4.4 Podpostavka „Gostota sajenja“

Gostota sajenja se spremeni tako, da se uvede razlikovanje med dvema razponoma gostote glede na debelino posajenega semenskega krompirja in se poveča največja gostota sajenja.

Gostota sajenja semena, debelega več kot 45 milimetrov, je od 38 000 do 58 000 semen na hektar.

Gostota sajenja semena, debelega 45 milimetrov ali manj, je od 45 000 do 78 000 semen na hektar.

S tem besedilom se ne spreminjajo določbe za debele gomolje, temveč se povečuje gostota sajenja za drobne gomolje (debele 45 milimetrov ali manj). Namen tega povečanja je ohraniti proizvodnjo krompirja, debelega manj kot 70 milimetrov, tako da se z večjo gostoto poveča konkurenca za naravne vire med gomolji.

3.4.5 Podpostavka „Način pridelave“

Naveden je cilj, ki se želi doseči z uporabo prekrival, ki se razprostrejo po tleh. Gre za spodbujanje začetnega razvoja semenskega krompirja.

3.4.6 Podpostavka „Gnojenje“

Črta se izraz „priprave“, s katerim je bila opredeljena oblika vnosa dovoljenega gnojila, ker ni dovolj natančen.

Uvedena je zgornja meja vnosov mineralnega dušika, ki je določena na 120 enot na hektar in na leto.

3.4.7 Podpostavka „Namakanje“

Besedilo te postavke je poenostavljeno brez spremembe vsebine.

3.4.8 Podpostavka „Odstranjevanje cime“

Uporaba kemičnega odstranjevanja krompirjeve cime je prepovedana, saj gre za metodo, ki se na otoku Ile de Ré ne uporablja več.

3.4.9 Podpostavka „Pridelek“

Uvedena je opredelitev pridelka na ravni posameznega gospodarstva in spremenjena je količina povprečnega pridelka na ravni pridelovalne parcele.

Pridelek na vseh pridelovalnih parcelah posameznega gospodarstva je določen na največ 26 ton na hektar.

Količina pridelka na ravni pridelovalne parcele je povečana na 30 ton na hektar, in sicer zaradi upoštevanja razlik v pridelkih, ki so bile opažene glede na datum pobiranja krompirja. Pobiranje krompirja „Pomme de terre de l’île de Ré“ se namreč izvaja od maja do julija, pridelek nekaterih sort, ki se pobira ob koncu sezone, pa presega 26 ton na hektar. Ta določba torej omogoča upoštevanje večjih pridelkov ob koncu sezone, vendar je še naprej natančna, hkrati pa se z njo preprečujejo prevelika odstopanja v pridelkih, saj povprečni pridelek posameznega gospodarstva vseeno ne sme presegati 26 ton na hektar.

3.4.10 Podpostavka „Suha snov“

Določen je čas merjenja vsebnosti suhe snovi, in sicer dan izkopa. Gre za sedanjo prakso gospodarskih subjektov v tem sektorju.

Spremenjene so najvišje dovoljene vsebnosti suhe snovi. Najvišja vsebnost suhe snovi za jedilne sorte je zvišana na 20,5 %, najvišja vsebnost suhe snovi za jedilne sorte s čvrstim mesom pa na 21 %.

Te spremembe omogočajo upoštevanje nedavnih podnebnih sprememb (povečanje padavin v marcu in aprilu ter zvišanje temperatur v maju in juniju), ki povzročajo hitrejše in obsežnejše kopičenje suhe snovi v gomoljih, ne vplivajo pa na organoleptične lastnosti, ki se zahtevajo za označbo. Ker ni pridelovalnih praks, ki bi omogočale obvladovanje sprememb vsebnosti suhe snovi (zgodnje odstranjevanje cime privede do debelitve lupine in poveča bolezni gomoljev), se je izkazalo, da je treba najvišje dovoljene vrednosti zvišati, da bi se zagotovila ohranitev lastnosti, opredeljenih za označbo.

Zahtevane spremembe ne vplivajo na zgodnjo naravo proizvoda niti na organoleptične lastnosti, kar potrjujejo pokušnje, ki jih je izvedla skupina vlagateljica.

3.4.11 Podpostavka „Razvrščanje“

Navedba največje dovoljene debeline krompirja je iz postavke „Opis proizvoda“ prestavljena v postavko „Razvrščanje“.

3.4.12 Podpostavka „Embalaža“

V skladu z določbami odloka z dne 5. februarja 1998 o zaščiteni označbi porekla „Pomme de terre de l’île de Ré“ je navedeno, da mora biti krompir zapakiran v embalažo za distribucijo in lahko zapakiran tehta največ 25 kilogramov, embalaža pa mora omogočati identifikacijo serije in porekla.

3.4 Postavka „Posebni elementi na etiketah“

Označevanje z znakom Evropske unije za zaščiteno označbo porekla je odslej obvezno.

3.5 Postavka „Nacionalne zahteve“

V skladu z nacionalno reformo sistema nadzora nad označbami porekla se specifikacija dopolni s preglednico, ki vsebuje glavne vidike nadzora, njihove referenčne vrednosti in metode za njihovo ocenjevanje.

3.6 Drugo

3.9.1 Posodobitev informacij o pristojni službi države članice in skupini vlagateljici

Posodobljeni so naziv in kontaktni podatki pristojne službe države članice. Na podlagi francoskega zakona z dne 5. januarja 2006 o usmerjanju kmetijstva je pristojna služba od 1. januarja 2007 nacionalni inštitut za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité).

Posodobljeni so naziv, kontaktni podatki in sestava skupine vlagateljice za uskladitev z njenim statutom, potrjenim 30. avgusta 2007.

3.9.2 Posodobljeni so kontaktni podatki organov, odgovornih za nadzor nad označbo

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (3)

„POMME DE TERRE DE L'ÎLE DE RÉ“

ES št.: FR-PDO-0105-0949-23.01.2012

ZGO ( ) ZOP ( X )

1. Ime

„Pomme de terre de l'île de Ré“

2. Država članica ali tretja država

Francija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

„Pomme de terre de l’île de Ré“ je zgodnji krompir, debel manj kot 70 milimetrov.

Krompir, ki je upravičen do zaščitene označbe porekla „Pomme de terre de l’île de Ré“, mora izvirati iz sort jedilnega krompirja (Alcmaria, Goulvena, Pénélope, Starlette in Carrera) in jedilnega krompirja s čvrstim mesom (Amandine, BF15, Charlotte in Roseval).

Zanj so značilni meso s teksturo, ki se topi v ustih, in posebne arome, ki lahko razvijejo rastlinske odtenke. Vsebnost suhe snovi v krompirju na dan izkopa mora biti med 15 in 20,5 % za sorte Alcmaria, Goulvena, Pénélope, Starlette in Carrera ter med 16 in 21 % za sorte Amandine, BF15, Charlotte in Roseval.

Če je pobran, preden popolnoma dozori, je lupina tanka in se z lahkoto odstrani s strganjem.

To je sezonski pridelek, ki se lahko prodaja samo do vključno 31. julija posamezne letine pridelka in ni primeren za dolgo hranjenje.

„Pomme de terre de l’île de Ré“ je sveža zelenjava, ki jo je treba po izkopu hitro prodati.

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

—

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vsi postopki od kalitve do pakiranja se izvajajo na zadevnem geografskem območju.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Krompir se na zadevnem geografskem območju zapakira v embalažo za distribucijo, zapakiran pa lahko tehta največ 25 kilogramov. Z vrstami embalaže se zagotavlja identifikacija serije in porekla ter tako omogoča sledljivost krompirja.

Ker se „Pomme de terre de l’île de Ré“ prodaja izključno svež, ga je treba zapakirati hitro po izkopu.

Poleg tega se „Pomme de terre de l’île de Ré“ pobira, preden popolnoma dozori, zato se lahko hitro poškoduje. Izogibati se je treba udarcem, ker lahko povzročijo poškodbe lupine: rane in porjavitev. Proizvajalci posebno skrbno pobirajo pridelek, ga sortirajo in pakirajo, da se ohranijo lastnosti krompirja.

3.7 Posebna pravila za označevanje

Poleg navedb, določenih s predpisi o prodaji krompirja, morajo etikete za krompir, zaščiten z označbo porekla „Pomme de terre de l’île de Ré“, vsebovati ime označbe „Pomme de terre de l’île de Ré“ in znak ZOP Evropske unije.

4. Kratka opredelitev geografskega območja

Geografsko območje pokriva ozemlje otoka Ile de Ré, ki ga tvorijo občine Ars-en-Ré, La Couarde-sur-Mer, Loix, Les Portes-en-Ré, Saint-Clément-des-Baleines, Le Bois-Plage-en Ré, La Flotte, Rivedoux-Plage, Sainte-Marie-de-Ré in Saint-Martin-de-Ré.

5. Povezanost z geografskim območjem

5.1 Posebnosti geografskega območja

5.1.1 Naravni dejavniki

Geografsko območje označbe porekla „Pomme de terre de l’île de Ré“ zajema deset občin departmaja Charente-Maritime, ki tvorijo otok Ile de Ré. Ta je v Atlantskem oceanu, tri kilometre od francoske obale, in gleda proti občini La Rochelle.

Otok Ile de Ré je del geološke zgodovine severnega roba Akvitanskega bazena. Nastal je v juri z odlaganjem različnih usedlin, kakršne tvorijo koralne grebene, nato pa apnenčasto-ilovnatih usedlin. Iz te sedimentacije iz mezozoika je izšla apnenčasta podlaga otoka, ki je bila v kvartarju prekrita z ilovnatimi in vetrnimi nanosi.

Te različne faze sedimentacije so vzrok za ravninsko pokrajino z zelo nerazgibanim reliefom, katerega najvišja točka ne presega 20 metrov nadmorske višine.

Najpogostejša tla na otoku so kalkarični kambisoli ali kalcijsoli na apnenčasti matični kamnini.

Opredeljena območja, na katerih se prideluje samo krompir, na splošno ustrezajo obrežnim rjavim tlom v talnih enotah kalkaričnih kambisolov in kalcijsolov s peščeno prevleko, pa tudi tlom, ki so bila nanesena z vetrom in imajo peščeno teksturo. Gre za rahla, suha in prepustna tla, ki so bogata s pepeliko in fosforjevo kislino ter na splošno vsebujejo le malo humusa.

Poleg tega ima otok Ile de Ré to posebnost, da morska trava pridelovalcem zagotavlja vir naravnega gnoja. To organsko gnojilo iz morskih alg, nabranih na plažah po otoku, je bilo tu dolgo edini vir organskega gnojenja, nekateri pridelovalci pa ga uporabljajo še danes. Morska trava ima to prednost, da se razkroji hitreje kot na primer živinski gnoj.

Podnebje je zmerno oceansko. Zmernost je poleg tega izrazitejša kot na celinski obali, saj ima otok Ile de Ré več sonca, manjšo količino padavin in blažje temperature. Te razlike je mogoče pojasniti z močnejšim vplivom oceana v primerjavi s celino.

Za podnebje je značilna precejšnja osončenost, in sicer približno 2 300 ur na leto, ta pa je povezana z večjo svetlostjo, skromno količino padavin, tj. manj kot 700 milimetrov na leto, in povprečno letno temperaturo približno 13 °C. Deževja se pojavljajo zlasti jeseni in pozimi, obdobja sneženja ali zmrzali pa niso pogosta. Poleg tega je otok Ile de Ré izpostavljen toplim in močnim vetrovom.

5.1.2 Človeški dejavniki

S pridelovalnimi praksami, ki se uporabljajo, se želi okrepiti zgodnja narava krompirja „Pomme de terre de l’île de Ré“. Za te prakse so značilni zlasti:

— določanje končnega roka za sajenje, s čimer se zagotavlja zgodnje pobiranje krompirja „Pomme de terre de l'île de Ré“, ki se po 31. juliju ne sme več pobirati,

— zelo gosto sajenje v strnjenih vrstah,

— izključno mehansko odstranjevanje krompirjeve cime, da se preprečijo spremembe prsti, kar prispeva k organoleptičnim lastnostim proizvoda.

5.2 Posebnosti proizvoda

5.2.1 Značilnosti proizvoda

„Pomme de terre de l’île de Ré“ je zgodnji krompir.

Ta zgodnost in drobni ali srednje debeli gomolji s premerom manj kot 70 milimetrov mu dajejo svojevrstne organoleptične lastnosti: meso, ki se topi v ustih, vonje po kuhanju, ki se med sezono iz rastlinskih arom razvijejo v arome po oreščkih, in okus, ki je skoraj vedno sladek, včasih pa se poveže z nežnimi slanimi odtenki.

5.3 Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Svojevrstne značilnosti in organoleptične lastnosti krompirja „Pomme de terre de l’île de Ré“ izhajajo iz kombinacije pedoklimatskih dejavnikov otoka Ile de Ré in pridelovalnih praks, ki jih uporabljajo pridelovalci.

„Pomme de terre de l'île de Ré“ je zgodnji krompir zaradi pokrajine in lokalnega strokovnega znanja. Rahla, suha in prepustna tla, blage temperature ter veliko sonca skupaj s prekrivanjem pridelovalnih površin namreč omogočajo hitro segrevanje tal. Prednosti zgodnosti se kažejo v kalilnikih pri kaljenju semena in vse do pobiranja.

Kakovost krompirja „Pomme de terre de l'île de Ré“ izhaja tudi iz njegove debeline do največ 70 milimetrov, ki prispeva k organoleptičnim lastnostim proizvoda. Razlog za to debelino je kombinacija naravno uravnavane količine padavin in navadno zelo gostega sajenja, ki se uporablja na otoku. K omejevanju debeline krompirja prispevajo tudi dobre osuševalne zmogljivosti tal, blage temperature ter topli in močni vetrovi, ki pospešujejo evapotranspiracijo. Zelo gosto sajenje omogoča zoperstavljanje močnim vetrovom na otoku.

Vzrok za posebnost krompirja „Pomme de terre de l’île de Ré“ so torej idealne pedoklimatske razmere, podkrepljene s prilagojenimi pridelovalnimi praksami in primerno izbiro sort.

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (4))

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCPommeDeTerreDeLIleDeRe.pdf

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2) UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3) Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(4) Prim. opombo 3.