EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 22.6.2011 
SEC(2011) 780 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA  
o energetski u činkovitosti ter spremembi in poznejši razv eljavitvi direktiv 2004/8/ES in 
2006/32/ES 
{COM(2011) 370 kon č.} 
{SEC(2011) 779 kon č.}  
 
SL 1   SL Evropa lahko do leta 2020 zmanjša porabo primarne energije za 20 % že samo z izvajanjem 
ukrepov za stroškovno u činkovito var čevanje z energijo. S tem bi se pove čala konkuren čnost 
gospodarstva EU ter ustvarila delovna mesta in nove poslovne priložnosti. Energetska 
učinkovitost pomeni tudi boljšo uporabo energetski h virov in zmanjšanje odvisnosti od uvoza. 
Pomeni zmanjšanje emisij CO 2 in drugih škodljivih emisij, manjši u činek na ekosistem ter 
izboljšanje kakovosti življenja državljanov. Doseganje cilja 20-ods totnega prihra nka energije 
bi prispevalo tudi k uresni čevanju vizije EU za leto 2050, kot je opredeljena v na črtu za 
gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 20501. 
1. UVOD IN POLITI ČNI OKVIR  
Voditelji EU so se  zavezali, da bodo do leta 2020 dosegli cilj 20-odstotnega prihranka 
primarne energije  glede na izhodiš čni scenarij2. To pomeni prihranek primarne energije 
(bruto notranja poraba, od kate re se odšteje neenergetska raba) v vrednosti 368 milijonov ton 
ekvivalenta nafte (Mtoe) do leta  2020 v primerjavi z napovedano porabo v navedenem letu, ki 
naj bi znašala 1 842 Mtoe.  
Akcijski na črt za energetsko u činkovitost (EEAP) iz leta 20063 je bil pomemben prvi korak 
k doseganju  cilja 20-odstotnega prihranka, ve ndar pa ni bil namenjen uresni čitvi celotnega 
gospodarskega potenciala. Kljub napredku pri iz vajanju tega cilja je  potrebna nova spodbuda 
za povečanje izkoriš čanja preostalega potenciala. V ta namen je bil leta 2011 sprejet nov na črt 
za energetsko u činkovitost4. 
Nekatere ukrepe iz na črta za energetsko u činkovitost je treba izvajati s sprejetjem novih 
zakonodajnih predlogov . Ti ukrepi vklju čujejo opredelitev jasnih politi čnih ciljev, razvoj 
trga energetskih storitev, pove čanje vloge javnega sekt orja, izboljšanje ozaveš čenosti 
porabnikov o njihovi pora bi energije in pove čanje učinkovitosti oskrbe z energijo. Navedeni 
ukrepi so tesno povezani s podro čjem uporabe dveh obstoje čih pravnih instrumentov : 
direktive o energetskih storitva h in direktive o soproizvodnji5. Vendar je vmesna ocena 
direktiv pokazala, da v sedanji obliki ne zadostujeta za uresni čitev cilja politike, zato ju je 
treba spremeniti. Namen te ocene u činka je zagotoviti analitski prispevek za pripravo na 
revizijo navedenih direktiv.  
2. V ČEM JE TEŽAVA ? 
Cilja politike EU o 20-odstotnem prihranku energije ne bo mogo če doseči na podlagi sedanjih 
politik, zato ne bodo uresni čene tudi s tem povezane koristi. V posameznih sektorjih (od 
pretvorbe energije do rabe energije) je na voljo  preostali gospodarski potencial, vendar pa je 
še vedno treba obravnavati pomembne izzive, kot so nezadostna politi čna zavezanost in slabo 
razviti trgi za izboljšanje energetske u činkovitosti, nizka stopnja ozaveš čenosti o možnostih 
ter nezadostne pobude za izbol jšanje energetske u činkovitosti na stra ni povpraševanja in 
ponudbe.  
3. EU IMA POMEMBNO VLOGO  
Pravico EU do ukrepanja v zvezi z energetsko u činkovitostjo in var čevanjem z energijo 
določa člen 194(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Čeprav imajo države članice veliko 
                                                 
1 COM(2011) 112. 
2 7224/1/07, REV 1, izhodiš čni scenarij je PRIMES 2007. 
3 COM(2006) 545. 
4 COM(2011) 109. 
5 2006/32/ES in 2004/8/ES. 
 
SL 2   SL odgovornosti, je bila pravica EU do ukrepanja  vzpostavljena zaradi pomembnosti energetske 
učinkovitosti in var čevanja z energijo pri doseganju ciljev EU  o podnebnih spremembah, 
zanesljivi oskrbi z energijo, konkuren čnosti in varstvu okolja. Za  doseganje teh ciljev sta 
potrebna usklajeno ukrepanje ter skladna politika energetske u činkovitosti in var čevanja z 
energijo.  
4. GLAVNI CILJI POLITIKE  
Splošni cilj politike EU  v zvezi z energetsko u činkovitostjo je zmanjšati porabo primarne 
energije EU za 20 % v primerjavi z napovedmi za leto 2020. Napredovanje pri doseganju tega cilja ni zadovoljivo, zato je glavni cilj te ocene u činka prispevati k odpravi vrzeli, tako da 
se preučijo ukrepi v vseh sektorjih s preo stalim gospodarskim potencialom. 
5. A
NALITIČNI PRISTOP  
Za opredelitev izhodiš čnega scenarija za vsako podro čje politike se je uporabil model 
splošnega ravnovesja PRIMES. Za podrobno analizo gospodarskega, socialne ga in okoljskega 
vpliva možnosti politike iz ožje ga izbora pa se je  uporabil model E3ME . Kot viri za vhodne 
podatke in predpostavke, ki so se uporabil i pri oblikovanju posameznih možnosti za 
energetsko u činkovitost, so se uporabile razli čne študije. 
Kadar se model ni mogel uporabiti, so se pri opredelitvi možnega vpliva možnosti uporabile 
ocene od spodaj navzgor in posamezne študije.  
Najboljše možnosti so bile izbrane na  podlagi napredka, doseženega z obstoje čimi politikami, 
ter na podlagi ocene osta lih ovir, dodane vrednosti EU, možnega vpliva, u činkovitosti, 
izkoristka in skladnosti. 
6. ANALIZIRANE MOŽNOSTI  
V analizi so bile obravnavane tri ravni možnosti politike. Prva  raven je zadevala potrebo po 
nacionalnih ciljih za pove čanje energetske u činkovitosti in njihovo obliko. Druga raven 
analize je zadevala vrsto in vpliv posameznega ukrepa politike. Na tretji ravni pa so bili 
pregledani alternativni zakonodajni pristopi.  
Možnosti politike na prvi ravni  
A: Nacionalni cilji  
A1: ohranitev sedanjega pristopa  
A2: podaljšanje okvirnega cilja o kon čni rabi iz direktive o ener getskih storitvah do leta 2020  
A3: celovit okvirni cilj za vsako državo članico za leto 2020  
A4: zavezujo č cilj za vsako državo članico za leto 2020  
Možnosti politike na drugi ravni  
B: Obveznost glede prihranka energije  
B1: ohranitev sedanjega pristopa  
B2: razveljavitev sedanjih dolo čb direktive o energetskih storitvah brez sprejetja nadomestnih dolo čb 
B3: vse države članice morajo uvesti obveznosti glede prihranka energije, pri čemer obliko teh 
obveznosti dolo čijo same  
B4: enako kot B3, vendar z usklajenimi klju čnimi značilnostmi oblikovanja  
C: Nadaljnji ukrepi za uresni čitev potenciala v fazi kon čne rabe  
C1: ohranitev sedanjega pristopa  
C2: ukrepi za var čevanje z energijo za obnovo javnih stavb  
C2a: sprejetje 3-odstotnega zavezujo čega cilja za obnovo javnih st avb, da bi se dosegla njihova 
 
SL 3   SL stroškovno optimalna raven  
C2b: sprejetje 3-odstotnega zavezujo čega cilja za obnovo javnih st avb, da bi se dosegla njihova 
skoraj nična energetska raven  
C2c: vzpostavitev nacionalne infrastrukture za finan čno in tehni čno pomo č pri obnovi javnih stavb  
C3: obvezna uporaba energetske u činkovitosti kot merila pri javnih naro čilih 
C4: prostovoljni ukrepi za spodbujanje energetske u činkovitosti prek javnih naro čil 
C5: večje obveznosti energetskih družb glede pametnega merjenja in obra čunavanja  
C6: prostovoljni ukrepi za merjenje in obra čunavanje  
C7: obvezni energetski pregledi in si stemi gospodarjenja z energijo v sektorju  
C8: prostovoljni sistemi spodbujanja energetsk ih pregledov in uporaba sistemov gospodarjenja z 
energijo v sektorju  
C9: obveznost držav članic glede spodbujanja podjetij za energetske storitve  
C10: prostovoljni ukrepi za spodbujanje podjetij za energetske storitve  
D: Ukrepi za uresni čitev potenciala v fazi pretvorbe in distribucije energije  
D1: ohranitev sedanjega pristopa  
D2: odprava obstoje čih določb 
D3: obvezna soproizvodnja in zahteva glede daljin skega ogrevanja/hlajenja za nove obrate za 
proizvodnjo elektri čne energije in obrate z veliko porabo toplote  
D4: obvezna povezava in prednostni dost op soproizvodnje z visokim izkoristkom do 
elektroenergetskega omrežja  
D5: prostovoljni ukrepi za spodbujanje s oproizvodnje in daljinskega ogrevanja/hlajenja  
D6: minimalne zahteve glede energetske u činkovitosti za proizvodnjo energije  
D7: obveznost energetske u činkovitosti za regulatorje energetskega omrežja  
D8: prostovoljni ukrepi za pove čanje učinkovitosti pretvorbe, prenosa in distribucije energije  
E: Nacionalno poro čanje 
E1: ohranitev sedanjega pristopa  
E2: zahtevanje manj stroge oblike poro čil 
E3: zahtevanje podrobnega izra čuna prihrankov in ocena ukrepov v celotnem gospodarstvu  
E4: poro čanje le v okviru nacionalnih programov reform  
E5: povezava poro čanja z drugimi ustreznimi instrumenti  
Možnosti politike na tretji ravni  
1: ohranitev veljavnih direktiv (direktive o energetski h storitvah in direktive o soproizvodnji) v sedanji 
obliki  
2: odprava veljavnih direktiv brez sprejetja nadomestnih direktiv  
3: predlog dveh lo čenih revidiranih direktiv in razširitev njunega podro čja uporabe  
4: združitev zadevnih direktiv in razširitev podro čja uporabe  
5: uporaba uredbe kot pravnega instrumenta namesto direktive  
7. SKLEPNE UGOTOVITVE : NOV PREDNOSTNI OKVIR POLITIKE  
7.1. Prednostne možnosti  
Analiza je pokazala, da trenutno ni treba predlagati zavezujo čih nacionalnih ciljev . 
Čeprav bi lahko ti cilji izr ažali pomembnost energetske u činkovitosti in jo uvrstili med glavne 
teme politi čnih programov, bo dejanska sprememba dosežena s posameznimi ukrepi. Zato se 
priporočajo le okvirni cilji , ki jih dolo čijo države članice (možnost A3). Vendar je treba 
 
SL 4   SL napredek spremljati in ocenjevati. Če bo ocena leta 2013 pokazala, da ta pristop ovira 
uresničevanje splošnega evropskega cilja pove čanja energetske u činkovitosti za 20 %, bo 
potreben prehod na zavezujo če nacionalne cilje.  
Za zagotovitev enakih rezultatov brez uvedbe zavezujo čega cilja se lahko pr edlagajo naslednji 
ukrepi.  
Obveznost glede prihranka energije (možnost B4)  je ključna za pove čanje števila sprejetih 
ukrepov za energetsko u činkovitost in za podporo razvoja trga energetskih storitev. Zato se 
predlaga uvedba nacionalnih sistemov obveznosti glede prihranka energije, katerih cilj 
bo letno zmanjšanje kon čne porabe energije za 1,5 % . Primerno je, da države članice 
določijo obveznost za svoje energetske službe (doba vitelje ali distribute rje), saj te službe 
razpolagajo z ustreznimi informacijami o por abi energije svojih strank. Nekatere klju čne 
značilnosti sistemov obveznosti je treba uskladiti na ravni EU (npr. raven ciljev in metode 
štetja), vendar morajo imeti države članice možnost, da jih prila godijo svojim nacionalnim 
okoliščinam. S to zahtevo se bo zagotovila finan čna vrednost prihranka energije, pri čemer se 
bo dobiček energetskih služb povezal z energetsko u činkovitostjo in ne le s koli čino 
dobavljene energije. Pri čakovani prihranki so veliki (1 08–118 Mtoe prihranka primarne 
energije leta 2020), stroški posameznika pa zanemarljivi in enakomerno porazdeljeni med 
končne porabnike energije. 
Glede na velik obseg javne porabe bi bil lahko javni sektor  pomemben dejavnik  pri 
spodbujanju usmerjanja trga k u činkovitejšim izdelkom, stavbam in storitvam, predlagata pa 
se dva ukrepa. Prvi č, vsako leto je treba prenoviti 3 % stav b v lasti javnih organov, da bi se 
dosegla njihova stroškovno optim alna raven (možnost C2a). S tem ukrepom se ne bi dosegel 
zelo velik prihranek energije (pribl. 9 Mtoe), vendar se ukrep predlaga, ker je ta prihranek 
zelo opazen v javnem življenju. Tudi v smislu denarnih vrednosti bodo koristi te možnosti večje od stroškov: dodatne naložbe, povezane z energijo, ki bodo v obdobju 2010–2020 
zajemale 1,6 milijarde EUR na leto, se bodo izravnale  s prihrankom pri stroških za energijo v 
znesku 1,92 milijarde EUR. Drugi č, javni organi, ki kupujejo iz delke in stavbe z visoko 
energetsko u činkovitostjo na podlagi razpoložljivih  energijskih nalepk in certifikatov 
(možnost C3), bodo spodbudili razvoj trga. Neposr edna posledica bi b il prihranek v vrednosti 
9–18 Mtoe leta 2020. Pove čati bi bilo treba za četne naložbe, vendar bi se zmanjšali splošni 
stroški javnih organizacij. 
Informacije o dejanski porabi energije , ki se gospodinjstvom in družbam redno 
zagotavljajo skupaj z njihovimi ra čuni za energijo (možnost C5), in informacije o možnostih 
varčevanja  velikih družb, ki se zagot avljajo z energetskimi pr egledi (možnost C7), so 
pomembne za zmanjšanje informacijske  vrzeli, ki je ena od ovir za u činkovitost. Analiza je 
pokazala, da bi bila obremenitev kon čnih porabnikov in družb pri obeh možnostih razmeroma 
majhna v primerjavi s pridobljenimi koristmi. Prav tako so pri obeh možnostih mogo či znatni 
prihranki, ki bi lahko dosegli približno 90 Mtoe pri možnosti C5 in do 30 Mtoe pri 
možnosti C7. Vendar bo raven prihrankov odvisna od posameznih odzivov porabnikov ter medsebojnega u činkovanja teh ukrepov in drugih naci onalnih ukrepov, ki bodo porabnike 
spodbudili k uporabi informacij, ki jim bodo na voljo. 
Podjetja za energetske storitve so pomembni akterji , ki bi lahko delno prispevali k 
potrebnim za četnim naložbam v ukrepe za energetsko u činkovitost. Vendar so tudi na 
uveljavljenih trgih podjetij za ener getske storitve transa kcijski stroški prev isoki, da bi lahko 
potencialni odjemalci preprosto dostopali do raz položljive ponudbe storitev. Zato se predlaga, 
da države članice vzpostavijo strukture za spremljanje trga, pri čemer se zagotovijo seznami 
ponudb energetskih storitev in tipskih pogodb (možnost C9). V ta namen bi lahko države 
 
SL 5   SL članice uporabile že ustanovljene agencije  za spremljanje politik energetske u činkovitosti, 
zato ta možnost ne bi pomenila velikega upravnega bremena. 
Za podporo učinkovitejše proizvodnje, prenosa in distribucije energije  se predlaga 
sprejetje ve č regulativnih ukrepov. Ti vklju čujejo ukrepe za zagotov itev, da se presežna 
toplota, ki nastane pri proizvodnji energije , industrijskih procesih in drugih virih za 
pridobivanje energije iz odpa dkov, uporabi najprej za zadovolji tev povpraševanja po toploti v 
stavbah in podjetjih ter da se zagotovi u činkovitejša raba goriva iz primarne energije. To bi se 
doseglo z zahtevami za opremo novih proizvo dnih zmogljivosti in na prav z visoko rabo 
toplote z enotami za rekuperacijo  toplote (direktiva o sopr oizvodnji) ter za zagotovitev 
njihove povezave s porabniki prek omrežij za da ljinsko ogrevanje/hlajenje (možnost D3). Za 
zmanjšanje upravnega bremena in zagotovitev enakih konkuren čnih pogojev je bistvena 
določitev jasnih pravil o priklju čevanju in prednostnega dostopa do elektroenergetskega 
omrežja za soproizvodnjo z visokim izkoristkom  (možnost D4). Tako bi se za soproizvodnjo 
vzpostavili enaki pogoji kot za tehnol ogije obnovljivih virov energije.  
Poleg tega je treba regulatorje energetskega omrežja pozvati k na črtovanju tarif in omrežnih 
ureditev, s katerimi bi se omogo čilo, da bi se porabnikom ponudile energetsko u činkovite 
rešitve in tehnologije (možnost D7). Ker to za  regulatorje ne bi pomenilo dodatnih nalog, 
ampak bi jih jasno pooblastilo, da pri s vojih nalogah dajo prednost energetski u činkovitosti, 
dodatno upravno breme ne bi bilo veliko. Predlaga se tudi, da naj Komisija spremlja napredek 
v zvezi z energetsko u činkovitostjo proizvodnje elektri čne energije in toplote, pri čemer je 
treba pri nezadostnem napredku po izvedbi podrobne analize predla gati nadaljnje ukrepe 
(možnost D6a). 
Da bi se omejilo upravno breme in hkrati zagotovilo ustrezno spremljanje napredka se 
predlaga manj stroga oblika poro čanja  (možnost E2). Z odpravo najdražjih nalog, tj. 
predhodnega in naknadnega ocenjevanja vpliva ukre pov enotne politike, bi se s tem pristopom 
zmanjšalo upravno breme. Ocenjuje se, da bi  se sedanji stroški zmanjšali približno za 
polovico. 
Analiza možnosti politike na tretji ravni je  pokazala, da bi bila razširitev podro čja uporabe 
direktive o energetskih storitva h in direktive o soproizvodn ji koristna. Z združitvijo teh 
direktiv v eno zakonodajno besedilo bi  se zagotovila poenostavitev in ve čja skladnost. 
Vse predlagane možnosti so med seboj povezane in se vzajemno krepijo . Potrebno 
zmanjšanje porabe energije z družbeno spre jemljivimi stroški se lahko zagotovi le, če se te 
možnosti združijo v en sveženj. 
7.2. Splošen vpliv 
Predlagana kombinacija instrumentov bo vklju čevala veliko prekrivanj in medsebojnih 
vplivov. Uporaba modela za celoten sveženj je p okazala, da se bo povpraševanje po primarni 
energiji leta 2020 zmanjšalo za 19,7 % do 20,9 % v primerjavi z izhodiš čnim scenarijem 
PRIMES 2007, medtem ko se bo kon čno povpraševanje leta 2020 zmanjšalo za 15,6 % do 
19,5 %. Povpraševanje se bo na jbolj zmanjšalo v prometnem in stanovanjskem sektorju. 
Zaradi izboljšanih naprav ter izboljšanega ogrev anja in hlajenja se bo povpraševanje znatno 
zmanjšalo tudi v terciarnem sektorju. Tudi u činkovitost proizvodnje se ve ča, nekateri ukrepi 
za zmanjševanje kon čnega povpraševanja po energiji pa povzro čajo zmanjševanje porabe 
električne energije ter s tem zmanjšujejo proizvodnjo.  
Ukrepi za doseganje 20-odstotnega cilja var čevanja z energijo  leta 2020 bodo mo čno podprli 
tudi doseganje cilja zmanjšanja emisij toplogre dnih plinov, zlasti v sektorjih, ki niso vklju čeni 
v sistem za trgovanje z emisijami. V skladu z na črtom za gospodarstvo z nizkimi emisijami 
 
SL 6   SL ogljika do leta 2050, da bi se z uresni čitvijo cilja 20-odstotnega pove čanja energetske 
učinkovitosti in 20-odstotnega del eža obnovljivih virov energije omogo čilo 25-odstotno 
zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. V tem okviru  je Komisija obljubila , da bo spremljala 
vpliv novih ukrepov za izvajanje 20-odstotnega cilja energetske u činkovitosti na sistem za 
trgovanje z emisijami6.  
Vplivi na sistem za trgovanje z emisijami so razvidni iz splošne uporabe modela za 20-
odstotno u činkovitost, čeprav se rezultati zelo razlikujejo glede na to, kateri model se uporabi. 
Čeprav se na podlagi obeh modelov predvideva  zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, 
modela kažeta razli čne rezultate glede vpliva na ceno v sistemu za trgovanje z emisijami: 
uporaba modela E3ME kaže na zmanjšanje cene v sistemu za trgovanje z emisijami na ni č v 
letu 2020, scenariji PRIMES pa kažejo na veliko manjši u činek (zmanjšanje s 16,5 EUR/t na 
14,2 EUR/t leta 2020). Ta manjši u činek na ceno do leta 2020 v okviru PRIMES se razlaga 
med drugim z višjim deležem modelnih ukrepov z zmanjšanji emisij toplogrednih plinov, do katerih prihaja v sektorjih, ki niso vklju čeni v sistem za trgovanje z emisijami, s predvidevanji 
za celotni trg in z neomejeno ban čno fleksibilnostjo v sistemu trgovanja z emisijami do leta 
2050. Primerno je, da se vplivi predlaganih ukrepov na sistem za trgovanje z emisijami spremljajo. 
V primerjavi z referen čnim scenarijem
7 bi se dodatni stroški celot nega energetskega sistema 
povečali za 2,6 % do 4,7 %. S pove čanjem energetske u činkovitosti se bodo cene elektri čne 
energije zaradi potrebe po financiranju  fiksnih stroškov ukrepov za energetsko u činkovitost 
kratkoročno povišale za 141 EUR/MWh do 146 EUR/MWh8. Vendar se bo to zvišanje cen 
dolgoročno obrestovalo, ker se bodo cene elektri čne energije stabilizirale zaradi zmanjšanja 
povpraševanja.  
Zato je mogo če potrditi, da se lahko s predlaganim svežnjem politike uresni či 20-odstotni 
cilj in izkoristijo dodatne ugodnosti, ki bodo na voljo tudi po letu 2020 . Dodatni stroški za 
doseganje splošnega 20-odstotnega cilja s pred laganimi ukrepi so razmeroma majhni. Splošni 
gospodarski, socialni in okoljski vplivi nave denih možnosti bodo znatno pozitivno prispevali 
k politikam EU, pri čemer bodo predstavljali temelj us peha strategije Evropa 2020. 
                                                 
6 COM(2011) 112. 
7 20-odstotni referen čni scenarij PRIMES. 
8 Glej opombo 7.