Uvod

Unija kapitalskih trgov, ki je del tretjega stebra naložbenega načrta Komisije za Evropo, je bistvenega pomena za uresničitev prednostne naloge Junckerjeve Komisije za ustvarjanje novih delovnih mest, vključno z zaposlovanjem mladih, in spodbujanje rasti. Njen namen je bolje povezati prihranke z naložbami in okrepiti evropski finančni sistem z večjo delitvijo tveganj z zasebnim sektorjem, zagotavljanjem alternativnih virov financiranja ter povečanjem možnosti za male in institucionalne vlagatelje. Odstranjevanje ovir za prosti pretok kapitala prek meja bo okrepilo ekonomsko in monetarno unijo, saj bo spodbujalo gospodarsko konvergenco in pripomoglo k blažitvi gospodarskih pretresov v euroobmočju ter zunaj njega, zaradi česar bo evropsko gospodarstvo postalo odpornejše. V sedanjem gospodarskem okolju je to še posebej pomembno.

Akcijski načrt za unijo kapitalskih trgov iz septembra 2015 je vseboval celosten program ukrepov za vzpostavitev osnovnih elementov unije kapitalskih trgov do leta 2019 ter je pridobil trdno podporo Evropskega parlamenta, Sveta in deležnikov. Skupaj s strategijo za enotni trg in strategijo za enotni digitalni trg je v središču evropskega načrta reform za doseganje poglobljenega in pravičnejšega enotnega trga. V sedanjih političnih in gospodarskih razmerah ima oblikovanje močnejših kapitalskih trgov v EU še večji pomen.

Zato je bistvenega pomena, da se izvajanje reform okrepi in pospeši. Evropski svet je 28. junija 2016 pozval „k hitremu in odločnemu napredku, da bi (...) podjetjem zagotovili lažji dostop do financiranja in podpirali naložbe v realno gospodarstvo z uresničevanjem agende unije kapitalskih trgov“. Eno leto po objavi akcijskega načrta za unijo kapitalskih trgov je pomembno, da se hitro zaključi prva faza pobud za unijo kapitalskih trgov in tako čim prej zagotovijo njihovi učinki v praksi. Prav tako je pomemben hiter napredek pri sprejemanju prihodnjih zakonodajnih predlogov. In končno, gospodarski in tehnološki razvoj, na primer hitra rast sektorja finančne tehnologije ali potreba po vzpostavitvi bolj vzdržnega finančnega sistema, omogočata preoblikovanje kapitalskih trgov EU. Komisija si ob upoštevanju spreminjajočih političnih razmer prizadeva za nadaljnja prednostna področja, ki so potrebna za dokončanje unije kapitalskih trgov, in bo v letu 2017 izvedla vmesni pregled.

1) Dokončanje prvih ukrepov za unijo kapitalskih trgov

Dokončanje prvih ukrepov je ključnega pomena, da bi unija kapitalskih trgov imela konkreten učinek v praksi. Evropski svet je 28. junija 2016 pozval k dogovoru do konca leta 2016 o predlogu za enostavna, pregledna in standardizirana listinjenja, da se sprostijo zmogljivosti bančnih bilanc in ustvarijo naložbene priložnosti za dolgoročne vlagatelje, ter o predlogu za poenostavitev pravil o prospektih, da bi se podjetjem olajšalo pridobivanje vlagateljev na kapitalskih trgih.

Hitro izvajanje svežnja o listinjenju bi lahko kmalu zagotovilo dodatno financiranje v realnem sektorju gospodarstva. Oblikovanje kapitalskih zahtev za enostavna, pregledna in standardizirana listinjenja, ki so bolj prilagojena tveganjem, bo pomagalo vzpostaviti zaupanje v trg ter sprostiti bilance bank, da se zagotovi dodatno financiranje. Če bi bilo mogoče listinjenje v EU – varno – obnoviti na povprečne ravni iz obdobja pred krizo, bi to lahko zagotovilo dodatna sredstva za gospodarstvo v višini več kot 100 milijard EUR ter hkrati povečalo finančno stabilnost. Svet je že sprejel dogovor o splošnem pristopu, zdaj pa bi moral kar najhitreje doseči napredek še Evropski parlament.

Posodobitev pravil o prospektih bo izboljšala dostop do kapitalskih trgov, zlasti za manjša podjetja. S prospektom bo omogočen dostop do kapitalskih trgov EU. Njegova priprava mora biti enostavna, vlagateljem mora zagotavljati jasne informacije, njegova odobritev pa mora potekati hitro. Nova pravila o prospektih naj bi pomagala ustvarjati številnejše in cenejše možnosti financiranja za podjetja. Njihovo izvajanje je treba zagotoviti v najkrajšem možnem času. Komisija bo naredila vse, kar je v njeni moči, za podporo sozakonodajalcema, da bi dosegla dogovor pred koncem leta.

Ukrepi za okrepitev trgov tveganega kapitala bodo olajšali dostop do financiranja za srednje velika inovativna podjetja. Komisija je kot del tretjega stebra naložbenega načrta za Evropo predlagala revidirani uredbi o evropskih skladih tveganega kapitala in o evropskem skladu za socialno podjetništvo. Predloga bosta povečala naložbe v tvegani kapital in socialne projekte ter vlagateljem olajšala naložbe v mala in srednja inovativna podjetja z razširitvijo uporabe uredbe na upravljavce skladov vseh velikosti in z razširitvijo nabora podjetij, v katera se lahko vlaga. Da bi čezmejno trženje skladov postalo cenejše in enostavnejše, so v predlogih izrecno prepovedane pristojbine, ki jih pobirajo države članice. Komisija zaradi nadaljnje krepitve zaupanja v trg tveganega kapitala v EU poziva Evropski parlament in Svet, da obravnavo tega predloga zaključita do konca leta 2016. Poleg tega bo Komisija spodbujala ustanovitev enega ali več skladov skladov tveganega kapitala v podporo inovativnim naložbam v Evropi in nadaljevala delo v zvezi z drugimi ukrepi za podporo tveganega kapitala.

Unija kapitalskih trgov je projekt za vse države članice. Kapitalski trgi v državah članicah so na različnih stopnjah razvoja, manjša podjetja pa potrebujejo dostop do financiranja prek učinkovitih in dostopnih lokalnih kanalov. Komisija je za podporo pri razvoju nacionalnih in regionalnih kapitalskih trgov razvila zmogljivosti za tehnično pomoč državam članicam, če jo bodo te zahtevale. Za začetek prvih projektov v začetku leta 2017 morata sozakonodajalca hitro zaključiti pogajanja o predlogu Komisije za uredbo o uvedbi programa za podporo strukturnim reformam za obdobje 2017–2020.

2) Hitrejše izvajanje naslednje faze ukrepov za unijo kapitalskih trgov

Neučinkovitosti in razlike v nacionalnih insolvenčnih okvirih povzročajo pravno negotovost, ovire za izterjavo terjatev upnikov in ovire za učinkovito prestrukturiranje uspešnih podjetij v EU, tudi za čezmejne skupine. Komisija bo v kratkem predstavila predlog o prestrukturiranju podjetij in drugi priložnosti, ki sta bistvena elementa ustreznega insolvenčnega okvira. Da se poštenim podjetnikom po stečaju omogoči druga priložnost, je ključno za zagotavljanje dinamičnega poslovnega okolja in spodbujanje inovacij. Komisija pripravlja tudi primerjalni pregled ureditev izterjave posojil (vključno z insolventnostjo), da bi izdelala podrobno in zanesljivo sliko izidov, s katerimi se soočajo banke v primeru neplačevanja posojil, in sicer v smislu zamud, stroškov in izterjave terjatev. Pregled bo v pomoč državam članicam, ki si prizadevajo za povečanje učinkovitosti in preglednosti svojih ureditev.

Sistemi obdavčitve lahko predstavljajo ovire za razvoj čezmejnih kapitalskih trgov. Komisija je sprejela ukrepe, da bi države članice spodbudila k preučitvi postopkov za povračilo davka pri viru ter spodbujala dobre davčne prakse pri podpiranju naložb tveganega kapitala in poslovnih angelov v zagonska in inovativna podjetja. Povečanje lastniškega financiranja, ki je v Evropi relativno slabo razvito, zahteva spremembe davčnih okvirov. Z odpravo preferencialne davčne obravnave dolga v primerjavi z lastniškim kapitalom bi se spodbudile večje kapitalske naložbe, v podjetjih pa bi se zagotovila trdnejša kapitalska osnova. Poleg tega bi se zagotovile očitne koristi v zvezi s finančno stabilnostjo, saj bi bila podjetja s trdnejšo kapitalsko osnovo manj dovzetna za pretrese. Komisija namerava novembra objaviti predlog o neenaki obravnavi dolžniškega in lastniškega kapitala v okviru svojega predloga o skupni osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb in poziva Svet, da ta ukrep sprejme, kakor hitro je to mogoče.

Predlog o posodobitvi Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI 2.0) bo znatno okrepil naložbeni načrt za Evropo. Evropa potrebuje veliko dodatnih dolgoročnih trajnostnih naložb, s katerimi bi se podprli delovna mesta, rast, konkurenčnost in nizkoogljično gospodarstvo. Javna podpora v okviru okrepljenega naložbenega načrta za Evropo bo pomagala z osredotočenostjo na nedelovanje trga in neoptimalne naložbene razmere, vendar so potrebni nadaljnji ukrepi za spodbujanje zasebnih naložb na dolgi rok. Za nadaljnje spodbujanje naložb v infrastrukturo s strani institucionalnih vlagateljev bo Komisija sprejela spremembo delegiranega akta za direktivo Solventnost II, da se zmanjšajo kapitalske zahteve za naložbe zavarovalnic v infrastrukturna podjetja. Vzporedno s tem bo Komisija v okviru pregleda uredbe in direktive o kapitalskih zahtevah pred koncem leta predlagala razširitev ugodne kapitalske obravnave za posojila malim in srednjim podjetjem ter zmanjšanje kapitalskih zahtev za naložbe v infrastrukturo.

3) Naslednji koraki: oblikovanje naslednjih prednostnih nalog

Komisija bo preučila predloge za enostaven, učinkovit in konkurenčen produkt osebnega pokojninskega zavarovanja na ravni EU. Osebne pokojnine imajo pomembno vlogo pri povezovanju dolgoročnih varčevalcev s priložnostmi za dolgoročne naložbe. Pripomorejo lahko k reševanju demografskih izzivov staranja prebivalstva in spreminjajočih se vzorcev dela med delovno silo ter z dopolnjevanjem državnih ali poklicnih pokojnin pomagajo zagotoviti ustrezne stopnje nadomestil v prihodnosti. Zaradi manjšega števila ovir za čezmejno zagotavljanje pokojninskega zavarovanja bi produkt osebnega pokojninskega zavarovanja na ravni EU povečal konkurenco med ponudniki pokojninskih zavarovanj, omogočil prodajo storitev na večjih trgih in ustvaril ekonomije obsega, kar bi moralo koristiti varčevalcem. Komisija bo svoj pristop pri odločanju o najprimernejših nadaljnjih ukrepih za podporo teh trgov osnovala na rezultatih trenutnega javnega posvetovanja. Ena od obravnavanih možnosti vključuje zakonodajni predlog, ki bi lahko bil predložen leta 2017.

Cilj unije kapitalskih trgov je zagotoviti boljšo uporabo prihrankov v Evropi s povečanjem učinkovitosti povezovanja varčevalcev in posojilojemalcev ter izboljšati uspešnost gospodarstva EU. Vključenost malih vlagateljev je ključni izziv pri razvoju močnejšega kapitalskega trga v EU. Navedeno zahteva večje zaupanje med malimi vlagatelji in preglednost, da se vlagateljem pomaga pri sprejemanju pravih odločitev o naložbah. Komisija bo predstavila akcijski načrt o maloprodajnih finančnih storitvah, da se poveča udeležba malih vlagateljev na kapitalskih trgih in odpre evropski trg za maloprodajne finančne storitve, kar bo prineslo boljše rezultate za potrošnike in podjetja.

Reforme za vzdržno financiranje so potrebne, da se podprejo naložbe v čiste tehnologije in njihovo uporabo, zagotovi zmožnost finančnega sistema za vzdržno dolgoročno financiranje rasti ter prispeva k ustvarjanju nizkoogljičnega in na podnebne spremembe odpornega gospodarstva. Takšne reforme so bistvenega pomena za doseganje naših podnebnih in okoljskih ciljev ter mednarodnih zavez, vključno z izpolnjevanjem zavez EU v okviru pariškega sporazuma o podnebnih spremembah in ciljev iz svežnja o krožnem gospodarstvu za leto 2015. Komisija si prizadeva za doseganje teh ciljev v okviru skupine G20. Komisija podpira skladnost zasebnih naložb s cilji na področju podnebja in učinkovite rabe virov ter drugimi okoljskimi cilji, in sicer z ukrepi politike in javnimi naložbami. V tem pogledu potekajo prizadevanja za povečanje razpoložljivosti zelenih skladov v okviru Evropskega sklada za strateške naložbe, tj. z namensko dodelitvijo vsaj 20 % proračuna EU za obdobje 2014–2020 za ukrepanje proti podnebnim spremembam in vzpostavitvijo platforme za financiranje krožnega gospodarstva. Potreba po zagotavljanju podpore standardom za zelene obveznice EU je bila poudarjena v akcijskem načrtu za unijo kapitalskih trgov. Komisija bo ustanovila strokovno skupino, ki naj bi v prihodnjih mesecih razvila celovito evropsko strategijo za zeleno financiranje. V širšem smislu je EU v zvezi z okoljskimi in socialnimi vprašanji ter vprašanji upravljanja sprejela obvezne zahteve po razkritju za nekatera velika podjetja, sprejela pa bo tudi nezavezujoče smernice o metodologiji za sporočanje takih podatkov vlagateljem in potrošnikom. Prav tako ocenjuje ukrepanje na podlagi nedavnega posvetovanja o dolgoročnih in trajnostnih naložbah, v okviru katerega je bil poudarjen pomen okoljskih in socialnih vprašanj ter vprašanj upravljanja za dolgoročno uspešnost podjetij in vlagateljev.

Tehnologija povzroča hitre spremembe v finančnem sektorju in ima moč, da poveča vlogo kapitalskih trgov ter jih približa podjetjem in vlagateljem. Prav tako koristi potrošnikom, saj zagotavlja večjo izbiro storitev, ki so enostavnejše za uporabo in lažje dostopne. Ta inovativni potencial bi bilo treba izkoristiti. Finančno-tehnološka podjetja so uspešna, ker zagotavljajo nove storitve, ki zadovoljujejo potrebe potrošnikov na številnih finančnih področjih, vključno s plačili in posojili. Tehnologija spodbuja konkurenco in prispeva k ustvarjanju večje raznolikosti na finančnem področju. Obenem pa hiter razvoj finančne tehnologije prinaša nove izzive, povezane z obvladovanjem tveganja ter zagotavljanjem, da so potrošnikom na voljo ustrezne informacije in zaščitni ukrepi. V številnih državah članicah regulativni organi razvijajo nove pristope, ki podpirajo razvoj finančno-tehnoloških podjetij, vključno z vozlišči, ki zagotavljajo regulativne smernice, ali skupinami, ki se osredotočajo na posledice finančne tehnologije za politike. Komisija bo še naprej spodbujala razvoj sektorja finančne tehnologije ter si prizadevala, da bi regulativno okolje vzpostavilo ustrezno ravnovesje med krepitvijo zaupanja v podjetja in vlagatelje, varstvom potrošnikov in zagotavljanjem možnosti za razvoj finančno-tehnološkega sektorja. Komisija bo sodelovala z evropskimi nadzornimi organi, Evropsko centralno banko in drugimi organi za določanje standardov ter državami članicami, da se oblikuje usklajen pristop politike, ki podpira razvoj finančne tehnologije v primernem zakonodajnem okolju.