[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 9.1.2007

COM(2006) 873 konč.

POROČILO KOMISIJE

LETNO POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU O PROTIDAMPINŠKIH, PROTISUBVENCIJSKIH IN ZAŠČITNIH UKREPIH TRETJIH DRŽAV PROTI SKUPNOSTI (2005) [SEC(2006) 1804]

DEL I

UVOD

Potreba po odpiranju trgov tretjih držav in ustvarjanju novih možnosti za trgovino je eden ključnih elementov evropske trgovinske politike. Da pa bi evropske družbe lahko izkoristile takšne možnosti, jim mora biti omogočeno pošteno konkuriranje na trgih tretjih držav. Na žalost je naraščajoč izvoz pogosto tarča vedno večjega števila ukrepov trgovinske zaščite tretjih držav, Evropska unija pa je kot eden največjih svetovnih izvoznikov takšnim ukrepom pogosto izpostavljena. Medtem ko se priznava, da imajo tretje države pravico uvajati ukrepe trgovinske zaščite, kadar je to potrebno in v skladu s pravili STO, pa ti ukrepi prepogosto niso v skladu z zahtevanimi standardi. Takšni ukrepi zato postanejo resna in neupravičena ovira našim legitimnim možnostim dostopa na trg. GD za trgovino zato meni, da je prednostna naloga pošteno in pravilno izvajanje instrumentov trgovinske zaščite STO naših trgovinskih partnerjev in da si je treba na vse načine prizadevati, da naši izvozniki ne bodo neupravičeno oškodovani. Zato Evropska komisija spremlja ukrepe trgovinske zaščite tretjih držav ter pomaga družbam in državam članicam EU, da kot zainteresirane stranke v celoti uveljavijo svoje pravice v skladu s pravili STO.

Konkretno to vključuje posredovanje informacij, analizo pritožb in ugotovitev, svetovanje družbam glede ustreznih zakonov in drugih predpisov ter po potrebi predstavitev stališč preiskovalnim organom.

Vloga Komisije je najpomembnejša, kadar so primeri težavni bodisi zaradi posamezne ali sistemske kršitve ustrezne zakonodaje STO. Obravnavanje takšnih težav poteka po diplomatski poti, ki je običajno najhitrejši in najučinkovitejši način reševanja teh vprašanj, v primeru neuspeha pa se sproži sodni postopek v okviru STO. Oba pristopa sta bila uspešna, pri čemer je treba omeniti, da so indijski organi po posvetovanju z njimi odpravili več kot 12 ukrepov.

Naša prizadevanja za izboljšanje standardov v tretjih državah niso osredotočena samo na posamezne primere. EU je v okviru pogajanj iz Dohe, ki so v času pisanja tega dokumenta žal začasno ustavljena, predstavila predloge o poostritvi pravil in reda za uporabo protidampinških in izravnalnih ukrepov, ki bi v primeru njihovega sprejetja državam otežili zlorabo sistema. To prizadevanje za izboljšanje splošnih standardov pri uporabnikih instrumentov še dodatno krepijo pogajanja o vključitvi posebnih obveznosti glede poštene uporabe instrumentov trgovinske zaščite v vse dvostranske trgovinske sporazume s tretjimi državami. Poleg tega službe za trgovinsko zaščito pri GD za trgovino veliko časa in virov namenijo zagotavljanju tehnične pomoči tretjim državam glede uporabe instrumentov, da bi jih spodbudile k pošteni in uravnoteženi uporabi pravil. Skupnost je glede na lastne visoke standarde upravljanja teh instrumentov primerna za dajanje nasvetov na tem področju. To poročilo podrobneje navaja posebne primere, s katerimi smo se ukvarjali, različne sprejete pobude in uspehe, ki smo jih dosegli pri svojem delu leta 2005. Poročilo je razdeljeno na dva dela, pri čemer prvi obravnava glavna gibanja v letu 2005, drugi pa posamezne države ali skupine držav in se pri tem osredotoča na nekatere najpomembnejše primere.

1. GIBANJA

1.1. Splošni pregled

Konec leta 2005 je prišlo do dobrodošle spremembe gibanj iz preteklih let, saj se je število ukrepov trgovinske zaščite proti izvoznikom Skupnosti zmanjšalo . Ob koncu leta 2005 je bilo proti Skupnosti uvedenih 151 ukrepov, medtem ko je bilo konec leta 2004 njihovo število 185. Leta 2005 je bilo 30 ukrepov ukinjenih, 23 pa se jih je izteklo. Indija je neposredno na podlagi pregledov ukrepov proti ES, opravljenih po sporu, ki je bil proti njej v okviru STO sprožen leta 2003, ukinila 12 ukrepov.

Glede na statistični prikaz je razčlenitev ukrepov, uvedenih proti ES leta 2005, naslednja: ZDA (27 %), Indija (15 %), Brazilija (6 %), Kitajska (6 %) in Južna Afrika (5 %), Argentina, Avstralija, Kanada in Ukrajina (4 % vsaka) ter ostali (25 %).

Število novih postopkov proti Skupnosti se je leta 2005 v primerjavi z letom 2004 zmanjšalo s 33 na 20. To zmanjšanje števila ukrepov in preiskav proti Skupnosti odraža gibanja na globalni ravni, saj je leto 2005 na podlagi poročil STO četrto leto zapored, ko se je število novih postopkov zmanjšalo, in drugo leto, v katerem se je zmanjšalo število novih ukrepov.

Vendar pa je treba opozoriti, da je bilo število novih protidampinških (PD) in izravnalnih (IZR) preiskav, usmerjenih proti Skupnosti ali njenim državam članicam, zanemarljivo. Dejansko je celotno zmanjšanje števila novih preiskav proti Skupnosti leta 2005 v primerjavi s preteklim letom (-13) v glavnem posledica zmanjšanja števila novih zaščitnih preiskav. To se zlasti nanaša na Belorusijo in Turčijo, ki sta leta 2004 sprožili znatno število zaščitnih preiskav (4 oziroma 5), vendar nobene leta 2005.

V zvezi s tem je treba spomniti, da so izvozniki EU kljub verjetnosti, da v večini primerov navedene preiskave ne bodo neposredno usmerjene na izvoz Skupnosti, zaskrbljeni, saj so zaščitni ukrepi erga omnes , tj. uporabljajo se za celoten uvoz, ne glede na njegovo poreklo.

Kljub zmanjševanju števila novih zaščitnih preiskav te še vedno pomenijo več kot polovico na novo začetih postopkov. Dejansko je bilo med 20 novimi postopki trgovinske zaščite, ki so leta 2005 prizadeli ES, 11 zaščitnih.

To je nadaljevanje zaskrbljujočih gibanj, zabeleženih v zadnjem letnem poročilu, zlasti ker so izvozniki Skupnosti, kot je navedeno zgoraj, izpostavljeni zaščitnim ukrepom tudi takrat, kadar je jasno, da niso izvor problema. Zdi se, da je za mnoge države zaščitni ukrep enostavnejša možnost od tehnično bolj zapletenih preiskav PD in IZR.

Vendar pa ES uporabo zaščitnih ukrepov obravnava kot zadnje sredstvo, predvsem zaradi njihove narave erga omnes in dejstva, da so usmerjeni v pošten uvoz za razliko od dampinških ali subvencioniranih izdelkov, ki veljajo za nepošteno prakso. Zato se vsak zahtevek za zaščitni ukrep v ES skrbno preuči, s čimer se zagotovi skladnost z zelo visokimi zahtevanimi standardi, zlasti glede škode. Žal pa se zdi, da številne tretje države uporabljajo zaščitni instrument v primerih, ki v ES ne bi upravičevali niti uvedbe preiskave. Skupnost nadaljuje z obravnavo tega vprašanja v okviru STO in tudi na dvostranski podlagi s tretjimi državami, da bi tako ustavila vsako stopnjevanje uporabe tega instrumenta.

Medtem ko je to sorazmerno zmanjšanje dejavnosti trgovinske zaščite proti Skupnosti dobrodošlo, ni mogoče reči, ali gre za trajno smer razvoja. Prav tako je zelo težko jasno določiti posamezne dejavnike, s katerimi bi lahko razložili to zmanjšanje, čeprav bi lahko imela krepitev eura znatni vpliv. Dodaten dejavnik je ta, da GD za trgovino že več kot šest let spremlja ukrepe tretjih držav in si nenehno prizadeva prepričati druge uporabnike, da izboljšajo svojo splošno prakso kot tudi prakso v posameznih primerih. To posredovanje je potekalo prek neposredne predstavitve stališč samim preiskovalnim organom in tudi z uporabo institucionalnega okvira, vzpostavljenega s različnimi dvostranskimi sporazumi, ki jih je ES sklenila s tretjimi državami. ES lahko z uporabo teh forumov poveča prepoznavnost primerov in izvaja nadaljnji pritisk na tretje države, da bi zagotovila pravilno uporabo instrumentov. To prizadevanje je s količinskega pa tudi s kakovostnega vidika nedvomno vplivalo na uporabo instrumentov trgovinske zaščite tretjih držav proti ES.

V lanskoletnem poročilu je bilo navedeno, da vedno večje število tretjih držav skoraj izključno začenja protidampinške postopke proti celotni ES in ne proti posamezni državi članici. To ne velja nujno za leto 2005. Med 9 začetimi protidampinškimi postopki jih je bilo 5 usmerjenih proti posamezni državi članici. Kar zadeva ostale 4, je treba opozoriti, da je Kitajska vse 3 postopke začela proti ES kot celoti, medtem ko je Pakistan začel 1 takšno preiskavo.

Z gospodarskega in trgovinskega vidika je jasno, da lahko začetek protidampinških postopkov proti ES kot celoti ali posamezni državi članici privede do znatnih posledic za izvoznike ES, ki izvažajo blago, ki je predmet preiskave. Vendar ni jasno, ali je en pristop ugodnejši od drugega, npr. nižje dampinške stopnje na podlagi normalne vrednosti, ki izhaja iz cene celotne prodaje znotraj Skupnosti, v primerjavi z normalno vrednostjo na podlagi prodaje v samo eni državi članici, in obratno. Glede na to, da je ES carinska unija in kot taka članica STO, s pravnega vidika uvedba postopka proti ES kot celoti ni v nasprotju s pravili GATT in STO. Ključno vprašanje, ki ga službe Komisije skrbno obravnavajo, je zagotoviti, da bodo tretje države pravilno uporabljale pravila in v preiskavah delovale dosledno, npr. da ne bodo sprožale postopkov proti ES kot celoti, kadar se prima facie dokaz o škodljivem dampingu nanaša samo na določene države članice, ali da za določitev normalne vrednosti v preiskavi v zvezi z ES kot celoto ne bodo izbrale prodaje zgolj v eni državi članici.

1.2. Sektorji

Kemikalije so izdelki, ki so najpogosteje cilj ukrepov trgovinske zaščite proti Skupnosti. Leta 2005 se je 11 od 20 novih postopkov in skoraj polovica ukrepov, uvedenih proti Skupnosti, nanašalo na ta sektor. Glede na to, da je ta sektor drugi najpomembnejši v svetovnem izvozu ES po vsem svetu, pa ni presenetljivo, da je na tako visokem mestu tudi na seznamu ciljnih sektorjev. Kar zadeva globalno raven, je treba opozoriti, da se ta sektor tudi v primeru protidampinških postopkov, začetih v zadnjih desetih letih, nahaja na visokem mestu, saj znašajo ti skoraj 20 % vseh začetih postopkov, takoj za jeklarskim sektorjem. Noben drug sektor nima tako izrazitega mesta med ukrepi trgovinske zaščite, sprejetimi leta 2005.

2. SPLOšNA VPRAšANJA V ZVEZI S TRETJIMI DRžAVAMI

V lanskoletnem poročilu so navedene številne pomanjkljivosti v ukrepih trgovinske zaščite tretjih držav, vključno z nizkimi standardi za začetek preiskave, neustreznim posredovanjem informacij, pomanjkanjem preglednosti in splošno prekomerno uporabo ali dejansko zlorabo instrumentov, zlasti zaščitnih ukrepov. Medtem ko se je leta 2005 stanje v nekaterih državah zlasti v zvezi s posredovanjem informacij izboljšalo, pa bo potrebno še veliko dela, preden bodo vse države uporabljale standarde v celoti v skladu s pravili in duhom različnih sporazumov STO na področju trgovinske zaščite. Glavne sistemske težave so naslednje:

2.1. Nizki standardi za začetek preiskave

Mnogi uporabniki instrumentov trgovinske zaščite se srečujejo s težavo nizkih standardov za začetek preiskave, kar privede do začetka nepotrebnih preiskav, ki imajo posledično negativni učinek na trgovinske tokove, tudi kadar ukrepi posledično niso uvedeni. Čeprav je jasno, da standardi za začetek preiskave niso enaki standardom, ki se zahtevajo za uvedbo ukrepov, pojma prima facie ni mogoče razlagati kot najmanjšega možnega. Vendar mnogo držav še naprej začenja preiskave na podlagi pritožb ali zahtevkov, ki bi bili v ES zavrnjeni kot nezadostni zaradi pomanjkanja dokazov. Službe Komisije še naprej predstavljajo svoja stališča organom tretjih držav o posameznih primerih, v katerih poudarjajo posamezne pomanjkljivosti, ki izhajajo iz začetka preiskav. Poleg tega so službe za trgovinsko zaščito organizirale številne seminarje, na katerih so se pojasnila stališča in praksa EU v zvezi s standardi za začetek preiskave.

2.2. Pravica zainteresiranih strank do obrambe, posredovanje informacij in preglednost

Posredovanje popolnih in podrobnih informacij skupaj z dostopom do pomembnih nezaupnih podatkov je ključno za zagotavljanje pravic zainteresiranih strank v postopkih trgovinske zaščite. Vendar se evropski izvozniki prepogosto srečujejo s pomanjkanjem informacij, kar jim otežuje pripravo učinkovite obrambe v teh postopkih. Težava je dvojna: pomanjkanje bistvenih informacij, ki je običajno utemeljeno na podlagi dejstva, da morajo podatki ostati zaupni, in drugič, način predstavitve informacij, kar onemogoča izvedbo smiselne analize. Te pomanjkljivosti postanejo očitne v različnih glavnih fazah postopka: začetek postopka, uvedba začasnih ukrepov in nazadnje uvedba dokončnih ukrepov.

Številni evropski izvozniki, ki sodelujejo v protidampinških preiskavah tretjih držav, so poudarili dejstvo, da preiskovalni organi večine njihovih argumentov, ki spodbijajo, predloženih po posredovanju informacij, ne upoštevajo. Takšen pristop je enakovreden zanikanju nekaterih pravic zainteresiranih strank in zmanjša upravičenost uvedbe posledičnih ukrepov. To se pojavi zlasti glede „drugih dejavnikov“, ki jih morajo organi obravnavati pri vzpostavitvi vzročne zveze v preiskavah. Mnoge tretje države bodisi argumente v zvezi s tem v celoti zanemarijo ali pa enostavno navedejo vprašanja, ki jih postavijo zainteresirane stranke, ne da bi jih ustrezno obravnavale.

Države, kot so Kitajska, Indija in Pakistan, še naprej spreminjajo pravila glede teh vprašanj, medtem ko jih službe Komisije bodisi s posredovanji, povezanimi s postopki, ali s seminarji, na katerih pojasnjujejo prakso in stališča EU o teh zadevah, nenehno pozivajo k izboljšanju njihovih praks.

2.3. Nezadostna analiza škode/vzročnosti

Nezadostna analiza škode in vzročnosti je ena najpogostejših in najočitnejših pomanjkljivosti postopkov trgovinske zaščite tretjih držav. Preučitev posameznih postopkov nenehno razkriva pomanjkljive standarde, ki se v zvezi s tem uporabljajo. Prepogosto kazalniki škode kažejo pozitivna gibanja, saj se obstoj škode ugotavlja na podlagi slabega poslovanja v enem letu, medtem ko se splošna gibanja ne upoštevajo v zadostni meri. Ta pristop „izbiranja najboljšega“ je običajen v nekaterih tretjih državah in je očitno v nasprotju z zakonodajo STO. Težavo še poslabšajo nezadostne preiskave vzročnosti, pri katerih se „drugi dejavniki“ ne upoštevajo v zadostni meri. V številnih primerih bi naša analiza pokazala, da obstajajo drugi očitni vzroki škode, ki pa se jih pogosto ne upošteva, kar privede do neupravičene uvedbe ukrepov.

3. REZULTATI

Zmanjšanje števila preiskav in veljavnih ukrepov konec leta 2005 proti ES ali državam članicam je dobrodošla sprememba gibanj iz preteklih let. Medtem ko ta razvoj ni samo posledica dejavnosti ES pri spremljanju postopkov v tretjih državah, velja, da je ta dejavnost k temu prispevala.

Najočitnejši uspeh leta 2005 je bila odprava 12 ukrepov proti Skupnosti, ki jo je Indija izvedla na podlagi pregledov po sporu, ki ga je ES leta 2003 uvedla proti Indiji v okviru STO. Kar zadeva Indijo, si je ta prizadevala tudi za izboljšanje nekaterih vidikov postopkov. Žal bo potrebno še veliko dela, preden bo Indija uporabljala instrument na ravni, skladni z zahtevami STO.

Številni drugi primeri, ki jih velja omeniti, so:

- Rusija: ukinitev treh zaščitnih ukrepov v zvezi s kemikalijami, pri čemer so bili jasen vzrok škode drugi dejavniki. Znamenja o pozitivnem rezultatu tekočega protidampinškega postopka v zvezi z nerjavečim jeklom.

- Argentina: ukinitev izravnalnih ukrepov za oljčno olje.

- Pakistan: ukinitev preiskave glede pokositrene pločevine iz Nemčije, Francije, Italije in Združenega kraljestva.

- Maroko: pogajanja o določitvi kvote za izvoznike keramičnih ploščic iz ES na ravni tradicionalnega izvoza.

- Ukrajina: znižanje protidampinške dajatve na vijačne kompresorje s 75 % na 29 % s sklicevanjem na napačno uporabo ukrajinske zakonodaje (vendar ta stopnja dajatve še vedno velja za prekomerno).

- Avstralija: ukinitev ukrepov IZR na neustekleničen brandy iz Francije.

4. GLAVNE DEJAVNOSTI TRETJIH DRžAV

4.1. Združene države Amerike

Združene države Amerike leta 2005 niso začele nobene nove preiskave proti ES. Konec leta 2005 so bili izvedeni številni pregledi zaradi izteka obstoječih ukrepov IZR, pri katerih je Komisija še vedno dejavna. ZDA so ali bodo morale kot posledica teh pregledov ali tekočih sodnih postopkov proti ZDA leta 2006 odpraviti mnoge ukrepe IZR, vključno z nekaterimi spornimi ukrepi v zvezi z nizko obogatenim uranom in številnimi ukrepi IZR na jeklarske izdelke iz zgodnjih 90. let. Konec leta 2005 je število ukrepov, ki so jih uvedle ZDA, ostalo enako kot v prejšnjem letu, in sicer 39.

Pri spremljanju postopkov ZDA leta 2005 je bila pozornost usmerjena na tekoče postopke za poravnavo sporov v okviru STO, zlasti na primera „ničelne nastavitve“ in „privatizacije“. V „primeru ničelne nastavitve“ sta bili septembra 2005 oziroma aprila 2006 objavljeni poročili ugotovitvenega sveta in pritožbenega organa, ki sta bili sprejeti na zasedanju odbora za poravnavo sporov 9. maja 2006. ES je dosegla obsodbo metode, s katero preiskovalni organi ZDA v svojih izračunih zanemarjajo nedampinške izvozne transakcije (metoda je znana kot „ničelna nastavitev“), katere rezultat je občutno povečanje stopnje dampinga. ZDA morajo odločitev izvršiti do aprila 2007. Brez te prakse je malo verjetno, da bi lahko organi ZDA v tako številnih primerih ugotovili damping in naložili dajatve. Praksa „ničelne nastavitve“ vpliva na nekaj sto milijonov ameriških dolarjev tržnega obsega izvoznikov ES.

Kar zadeva primer privatizacije, je bil po zahtevku ES septembra 2004 ustanovljen ugotovitveni odbor, ker ZDA leta 2002 niso izvršile nekaterih vidikov odločitve odbora STO. Poročilo odbora je bilo objavljeno avgusta 2005 in čeprav ES ni bila uspešna v vseh svojih zahtevkih, je največ točk dobila v zvezi s privatizacijo družb v okviru postopkov, ki zadevajo jeklarstvo iz Združenega kraljestva in Španije. ZDA so z izvajanjem ugotovitev iz poročila začele novembra 2005, zaključile pa maja 2006. ZDA so se odločile za ohranitev veljavnih ukrepov, kar je seveda razočaranje, vendar bo Komisija pred odločitvijo o kakršnih koli nadaljnjih ustreznih ukrepih počakala na rezultate nadaljnjih pregledov zaradi izteka ukrepov.

ES je v tretjem postopku, ki v okviru STO poteka proti ZDA, zahtevala posvetovanja o protidampinški dajatvi, naloženi družbi iz Združenega kraljestva, Firth Rixson v zadevi Steel Bar from the UK . Ministrstvo ZDA za trgovino (Department of Commerce – DOC) je to družbo kaznovalo z uvedbo protidampinške dajatve na podlagi „škodljivih dejstev“, ker družba ni bila sposobna predložiti podrobnih podatkov o proizvodnih stroških za majhno tovarno, ki jo je pridobila z združitvijo in jo pred začetkom preiskave uničila. Dva kroga posvetovanj v okviru STO pa tudi več dvostranskih pogajanj z ZDA leta 2005 je bilo neuspešnih. STO ne bo sprejemala nobenih nadaljnjih ukrepov, dokler ne bo znan rezultat upravne revizije, ki jo je družba zahtevala marca 2006.

4.2. Rusija, Ukrajina in druge nečlanice STO

Rusija je leta 2005 začela nekoliko več postopkov kot leta 2004, in sicer 4 v primerjavi s 3, medtem ko je Ukrajina leta 2005 začela samo 1 postopek v primerjavi s 3 leta 2004. Konec leta 2005 je bilo število veljavnih ukrepov navedenih držav 8, v primerjavi s 5 leta 2004.

Leto 2005 je bilo za ti dve državi zelo dejavno ne samo zaradi novih postopkov, ampak zaradi številnih postopkov, ki so bili začeti v preteklem letu in postali zelo pereči leta 2005, zlasti protidampinški postopek Rusije za nerjaveče jeklo, za katerega se pričakuje, da ne bo privedel do uvedbe nobenih ukrepov. Prav tako se je v primeru Rusije pokazalo, da v nekaterih primerih njeni organi ravnajo razumno, kar je razvidno iz njihove odprave treh zaščitnih postopkov, ki so bili uvedeni na področju kemikalij. Če bi ruski organi pri preučevanju pritožb uporabili višje standarde, v posameznih zadevnih primerih verjetno sploh ne bi prišlo do začetka postopka. Žal pa je Rusija s tem, ko je leta 2005 uvedla pretirane zaščitne ukrepe na električne svetilke, pokazala, da lahko njeni organi sprejmejo tudi nerazumne in neutemeljene odločitve. Ta pretiran in nesorazmeren pristop je uporabila tudi Ukrajina, ko je uvedla protidampinške ukrepe na vijačne kompresorje.

Nečlanice STO, kot sta Rusija in Ukrajina, predstavljajo posebno težavo pri spremljanju njihovih ukrepov trgovinske zaščite proti Skupnosti, tj. njihova zakonodaja in standardi niso nujno v skladu s pravili STO, prav tako pa ni na voljo poravnave spora v okviru STO kot zadnjega sredstva. Kljub temu, da so te države zunaj sistema STO, pa se pri spremljanju njihovih postopkov kot merilo uporabljajo ustrezni standardi STO. Dejstvo, da se pogajajo o članstvu v STO, zagotavlja določeno sredstvo pritiska v prizadevanju za izboljšanje njihovih splošnih standarov.

Nov uporabnik instrumentov je postala tudi Hrvaška, ki je začela en zaščitni postopek.

4.3. Kitajska

Kitajska je leta 2005 v primerjavi s preteklim letom znatno povečala število svojih globalnih ukrepov trgovinske zaščite. Dejansko je bila v drugi polovici leta 2005 Kitajska med članicami STO glavni pobudnik protidampinških postopkov.

Na srečo se to gibanje ne odraža v ukrepih trgovinske zaščite Kitajske proti Skupnosti, saj je število novih primerov leta 2005 ostalo pri 3. Vendar pa se to zviševanje števila instrumentov trgovinske zaščite odraža v sedanjem številu veljavnih ukrepov proti ES, ki se je s 7 konec leta 2004 zvišalo na 9 konec leta 2005. Poleg tega je globalna dejavnost Kitajske negativno vplivala tudi na družbe ES, ki imajo proizvodnjo v drugih azijskih državah in izvažajo na Kitajsko.

Ker se Kitajska še vedno šteje za novega uporabnika instrumentov trgovinske zaščite in glede na vedno večjo uporabo instrumentov v tej državi, se vse nove kitajske preiskave natančno spremljajo, da bi predvideli in preprečili resne in obsežne težave. Kitajska je leta 2005 sprejela odločitev o svojem prvem vmesnem pregledu, opravljenem na podlagi zahtevka domače industrije. Žal je za izvoznike katehola iz EU to pomenilo zvišanje marž.

Lanskoletno poročilo je poudarilo dejstvo, da so bili ukrepi trgovinske zaščite Kitajske usmerjeni na kemijski sektor, kar se je nadaljevalo tudi leta 2005. Vsi veljavni dokončni ukrepi konec leta 2005 kot tudi 2 od 3 začetih postopkov Kitajske proti ES so se nanašali na ta sektor. To je mogoče pojasniti z dejstvom, da je kemijski sektor ena najhitreje rastočih industrij na Kitajskem, hkrati pa je uvoz v tem sektorju precejšenj.

4.4. Indija in Pakistan

Kitajska je v drugi polovici leta 2005 prehitela Indijo kot vodilnega pobudnika novih protidampinških postopkov na globalni ravni. Vseeno je Indija še vedno eden največjih uporabnikov instrumentov trgovinske zaščite po vsem svetu.

Leta 2005 se je število postopkov, ki jih je začela Indija proti Skupnosti, znižalo s 3 v preteklem letu (in s 7 leta 2003) na 2 leta 2005. Število veljavnih ukrepov proti ES se je s 36 leta 2004 znatno znižalo na 22 konec leta 2005. To je posledica uspešnega postopka reševanja spora, ki ga je ES v okviru STO sprožila proti Indiji konec leta 2003 in je privedel do zaključka velike večine najtežavnejših postopkov leta 2005. Upati je, da bo ugoden rezultat poravnave tega spora nadalje vplival na splošno protidampinško prakso Indije. V zvezi s tem je pri splošni praksi Indije viden napredek, čeprav bo potrebnega še veliko dela.

Pakistan je proti ES leta 2005 začel 3 protidampinške postopke, kar pomeni spremembo v primerjavi z njihovo precej zmerno uporabo instrumentov trgovinske zaščite do sedaj. Ti postopki so zadevali mravljično kislino, pokositrano pločevino in obutev. Ukrepi, ki jih je sprejel Pakistan, so ES prizadeli samo enkrat. Ta povečana dejavnost bi lahko bila posledica večje ozaveščenosti domače industrije o namenu trgovinske zaščite, saj so pakistanski organi za industrijo organizirali vrsto seminarjev, na katerih so te instrumente pojasnili. Imamo resne pomisleke v zvezi z zelo slabimi standardi, ki jih Pakistan uporablja pri svojem izvajanju instrumentov: tako so organi v primeru mravljične kisline izvoznikom resno otežili dostop do informacij. Zato skupaj z organi dejavno obravnavamo ta vprašanja in natančno spremljamo njihove tekoče preiskave. Vseeno pa smo zadovoljni, da so dve od preiskav, ki so jih uvedli leta 2005, zaključili brez uvedbe ukrepov (pokositrana pločevina in obutev).

4.5. Latinska Amerika

Šibka dejavnost držav Latinske Amerike v preteklih letih se je nadaljevala tudi leta 2005. Brazilija je začela le eno novo preiskavo (protidampinški primer se je posledično končal leta 2006 brez uvedbe ukrepov), medtem ko Argentina leta 2005 ni začela nobenega novega postopka niti ni uvedla kakršnih koli dokončnih ukrepov proti ES. Kljub temu, da je bila Argentina leta 2005 še naprej dejavna uporabnica protidampinga na globalni ravni, je to drugo zaporedno leto, ko ta država proti uvozu iz ES ni sprejela nobenega ukrepa. Medtem ko se je izvoz iz ES v Argentino v zadnjih letih stalno povečeval, še vedno ni dosegel tradicionalne ravni pred letom 2002, ko se je vrednost njihove valute zmanjšala. Vseeno pa smo prek mehanizma STO za poravnavo sporov leta 2005 nadaljevali z izvajanjem pritiska na Argentino v zvezi z njenimi ukrepi IZR na pšenični gluten in oljčno olje.

Kar zadeva Mehiko in Argentino, je naše delo temeljilo na posvetovanjih v okviru postopkov STO za poravnavo sporov. Ta posvetovanja so se nanašala na ukrepe IZR na kmetijske proizvode, in sicer oljčno olje (Mehika in Argentina) in pšenični gluten (Argentina). Na žalost v nobenem od teh posvetovanj stranke niso prišle do skupne rešitve, od takrat pa potekajo priprave za ustanovitev dveh odborov STO (Argentina je ukinila ukrepe na oljčno olje). Druge dejavnosti glede trgovinske zaščite Brazilije in Mehike so se zlasti nanašale na začete postopke ali ukrepe pred letom 2005 (npr. dokončne ugotovitve, pregledi zaradi izteka ukrepov in ukinitve ukrepov).

4.6. Turčija

Čeprav Turčija leta 2005 ni začela nobene nove priskave, je treba spomniti, da je ta država začela neprimerljivo veliko število zaščitnih preiskav leta 2004 (skupno 5). Te preiskave so bile zaključene leta 2005, pri čemer je imela Komisija v teh postopkih v navedenem letu dejavno vlogo. V celoti so bili rezultati za ES pozitivni, saj so se trije od petih postopkov zaključili brez uvedbe ukrepov, v drugih dveh postopkih, pri katerih so bili ukrepi uvedeni, pa je bil zaradi narave in obsega posameznih ukrepov vpliv na izvoznike ES majhen. Vseeno pa imamo resne pomisleke zaradi prevelike vneme Turčije pri uporabi zaščitnih instrumentov.

5. SKLEPNA UGOTOVITEV

Glede na splošno zmanjšanje števila novih postopkov in števila veljavnih ukrepov proti ES je leto 2005 v smislu ukrepov trgovinske zaščite za evropske izvoznike pomenilo izbojšanje. Treba je spomniti, da je pomemben del zmanjšanja števila veljavnih ukrepov posledica ukinitve ukrepov na podlagi pregledov, opravljenih po sporu, ki je bil v okviru STO sprožen proti Indiji. Kar zadeva število novih preiskav, je zmanjšanje v glavnem posledica manjšega števila zaščitnih preiskav erga omnes, ki so jim izvozniki ES izpostavljeni tudi takrat, kadar niso njihov neposredni cilj. Upati je, da se bo to gibanje nadaljevalo. Medtem ES še naprej spremlja ukrepe tretjih držav, da bi tako zagotovila njihovo spoštovanje pravil STO in dvostranskih pravil, pomaga industrijam EU/ciljnim državam članicam in zagovarja njihove interese ter si prizadeva za zmanjšanje gospodarskega vpliva ukrepov tretjih držav na izvoznike.

Težave so se obravnavale na različne načine, in sicer prek neposrednega posredovanja v posameznih postopkih, ozaveščanja o splošnih sistemskih težavah v okviru uradnih in neuradnih dvostranskih stikov z zadevnimi državami, prek razprav v ustreznih odborih v okviru STO pa tudi prek stalnih usposabljanj za tretje države, na katerih smo predstavili lastna stališča in prakso na področju instrumentov trgovinske zaščite. Uradniki iz služb za zaščito trgovine so leta 2005 sodelovali na desetih takšnih seminarjih, ki so zadevali države, kot so Kitajska, Rusija in Mehika.

Razprave o protidampinških in izravnalnih ukrepih so se leta 2005 nadaljevale na pogajanjih STO iz Dohe z namenom izboljšati pravila, zlasti kar zadeva preglednost, predvidljivost in jasnost. Deklaracija iz Hongkonga je člane pozvala, naj se izognejo neupravičeni uporabi protidampinških ukrepov, in morda bodo tekoče razprave prispevale k ozaveščenosti med uporabniki, kar bo nazadnje privedlo do premišljene uporabe teh ukrepov.

Da bi preprečili spodkopavanje izboljšanega dostopa na trg, ki je bil dosežen v teh državah, je nazadnje pomembno zagotoviti, da bodo tretje države pri uporabi svojih instrumentov trgovinske zaščite uporabljale enako visoke standarde kot ES. Dejavna vloga pri odstranjevanju ovir trgovini, vključno s pravilno in pregledno uporabo instrumentov trgovinske zaščite, bo prispevala k večji konkurenčnosti evropske industrije po vsem svetu.