[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 14.1.2011

COM(2011) 9 konč.

PREDLOG SPREMEMBE PRORAČUNA št. 1 K SPLOŠNEMU PRORAČUNU ZA LETO 2011

IZKAZ ODHODKOV PO ODDELKIHOddelek III – Komisija

(predložila Komisija)

PREDLOG SPREMEMBE PRORAČUNA št. 1K SPLOŠNEMU PRORAČUNU ZA LETO 2011

IZKAZ ODHODKOV PO ODDELKIHOddelek III – Komisija

Ob upoštevanju:

- Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 314 Pogodbe v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a Pogodbe,

- Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[1], in zlasti člena 37 Uredbe,

- splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, sprejetega 15. decembra 2010,

Evropska komisija proračunskemu organu predlaga predlog spremembe proračuna št. 1 k proračunu za leto 2011.

SPREMEMBE IZKAZA PRIHODKOV IN ODHODKOV PO ODDELKIH

Spremembe izkaza prihodkov in odhodkov po oddelkih so na voljo na portalu EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-sl.htm). Temu dokumentu je za ponazoritev priložena angleška različica sprememb izkaza po oddelkih v proračunskem formatu.

KAZALO

1. Uvod 3

2. Uporaba Solidarnostnega sklada EU 3

2.1. Poljska 3

2.2. Slovaška 4

2.3. Madžarska 5

2.4. Češka 7

2.5. Hrvaška 7

2.6. Romunija 8

2.7. Sklepna ugotovitev 9

3. Financiranje 9

4. Zbirna razpredelnica po razdelkih finančnega okvira 9

1. UVOD

Predlog spremembe proračuna (PSP) št. 1 za leto 2011 zajema uporabo Solidarnostnega sklada EU v višini 182 388 893 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil v zvezi s posledicami močnega deževja na Poljskem, Slovaškem, Češkem, Madžarskem, Hrvaškem in v Romuniji.

2. Uporaba Solidarnostnega sklada EU

2.1. Poljska

Maja in junija sta zaporedna poplavna vala, ki sta napredovala od juga proti severu po rekah Visli, Odri in Varti navzdol, zajela velik del poljskega ozemlja. Poplave so prizadele skoraj vse pokrajine („vojvodstva“) Poljske ter povzročile znatno škodo v kmetijskem sektorju, na javni infrastrukturi in zasebnem premoženju, prometnem omrežju ter kulturni dediščini.

1. Vloga za finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada Evropske unije je bila Komisiji predložena 23. julija 2010 v roku 10 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 14. maja 2010. Poljski organi so 29. septembra Komisiji predložili posodobljene podatke za svojo oceno skupne škode.

2. Poljski organi so skupno neposredno škodo ocenili na 2,999 milijarde EUR. Ta znesek pomeni 0,8468 % poljskega bruto nacionalnega dohodka (BND) in presega običajni prag za uporabo Solidarnostnega sklada v višini 2,124 milijarde EUR (tj. 0,6 % BND po podatkih iz leta 2008). Analiza, ki so jo opravile službe Komisije, je pokazala, da so metode, ki jih je uporabila Poljska za oceno različnih vrst škode, zelo verodostojne.

3. Gre za naravno nesrečo. Ker ocenjena skupna neposredna škoda v višini 2,999 milijarde EUR presega prag za uporabo Solidarnostnega sklada, določen za Poljsko v letu 2010, se nesreča opredeli kot „večja naravna nesreča“ in tako spada v glavno področje uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002. Skupna neposredna škoda je osnova za izračun zneska finančne pomoči. Finančna pomoč se lahko uporabi samo za bistvene nujne ukrepe, kakor so opredeljeni v členu 3 Uredbe.

4. Poplavna vala sta bila posledica istih dolgotrajnih vremenskih razmer, zato se lahko obravnavata kot ena nesreča v smislu Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002. Poplave so povzročile hudo uničenje osnovne infrastrukture, domov, javnih zgradb, podjetij in kmetijskih zemljišč ter znatno škodo na sloveči kulturni dediščini in velike izgube prizadetemu prebivalstvu. Po poročilih so poplave prizanesle samo dvema vojvodstvoma od 16 takih poljskih pokrajin.

5. Še zlasti so se s poplavami maja/junija 2010 spopadale tri pokrajine na jugu Poljske: Spodnješlezijsko vojvodstvo (Dolnośląskie) in Opoljsko vojvodstvo (Opolskie), ki se nahajata na območju porečja Odre, ter Malopoljsko vojvodstvo (Małopolskie), ki skoraj v celoti leži v porečju Visle. Po poročilih je več kot 20 ljudi izgubilo življenje. Poplave so prizadele 66 660 družin, od tega jih je bilo treba 14 563 evakuirati. Skupaj so poplave nastopile v 811 občinah, škodo je utrpelo 1 387 podjetij, poplavljenih je bilo 683 000 ha zemlje in več kot 18 000 zgradb. Ugotovili so, da je za več kot 55,6 km železniških prog potrebno takojšnje popravilo, medtem ko je bilo več kot 400 km tirov med poplavami zaprtih ali pa je bil promet po njih omejen. Na obnovo čaka 1 300 km protipoplavnih nasipov. Poškodovane so bile javne zgradbe (npr. 802 šoli, 160 vrtcev). Dva spomenika z Unescovega seznama svetovne dediščine (cerkvi sv. Filipa in sv. Jakoba v vasi Sękowa) sta potrebna intenzivne obnove in popravila. Poljska je zaprosila za podporo po mehanizmu Skupnosti na področju civilne zaščite. Na podlagi predloženih informacij je mogoče brez dvoma sklepati, da so poplave resno vplivale na pogoje za življenje, naravno okolje in gospodarstvo. Poljska vloga vsebuje podrobno proučitev posledic poplav in razčlenitev skupne ocenjene škode po sektorjih.

6. Stroški bistvenih nujnih ukrepov, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 3(2) Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002, znašajo po ocenah poljskih organov 2,195 milijarde EUR in so razčlenjeni glede na vrsto ukrepov. Največji delež stroškov nujnih ukrepov (več kot 1,248 milijarde EUR) so stroški takojšnje usposobitve infrastrukture. Na podlagi informacij poljskih organov je očitno, da stroški upravičenih ukrepov daleč presegajo znesek možne dodelitve sredstev iz Solidarnostnega sklada. Vrste ukrepov, ki naj bi se dejansko financirali iz Sklada, bodo natančno določene v izvedbenem sporazumu.

7. Prizadete regije so upravičene do sredstev iz strukturnih skladov (2007–2013) v okviru cilja „konvergenca“.

8. Poljski organi so navedli, da za upravičene stroške ni zavarovalnega kritja.

2.2. Slovaška

Na Slovaškem je bilo maja in junija 2010 rekordno oblino deževje. Zemlja je bila namočena, pobočja so se trgala, obsežne poplave pa so povzročile hudo škodo na javni in zasebni infrastrukturi ter cestnih in železniških omrežjih ter prizadele kmetijstvo in podjetja.

9. Vloga za finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada Evropske unije je bila Komisiji predložena 16. julija 2010 v roku 10 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 9. maja 2010. Slovaški organi so 27. septembra Komisiji predložili dodatne podatke, vključno s posodobljenimi podatki za svojo oceno skupne škode.

10. Slovaški organi so skupno neposredno škodo ocenili na 561 133 594 EUR. Ta znesek pomeni 0,8902 % slovaškega BND in presega običajni prag za uporabo Solidarnostnega sklada, določen za Slovaško v letu 2010, v višini 378,205 milijona EUR (tj. 0,6 % BND po podatkih iz leta 2008).

11. Gre za naravno nesrečo. Ker ocenjena skupna neposredna škoda presega prag za uporabo Solidarnostnega sklada, se nesreča opredeli kot „večja naravna nesreča“ in tako spada v glavno področje uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002. Skupna neposredna škoda je osnova za izračun zneska finančne pomoči. Finančna pomoč se lahko uporabi samo za bistvene nujne ukrepe, kakor so opredeljeni v členu 3 Uredbe. Analiza, ki so jo opravile službe Komisije, je pokazala, da so metode, ki jih je uporabila Slovaška za oceno različnih vrst škode, verodostojne.

12. Do poplav in zemeljskih plazov je prišlo predvsem v osrednjem in vzhodnem delu Slovaške, ki štejeta za gospodarsko manj razvita. Največ škode je nastalo v Prešovskem in Košiškem okraju. Vloga vsebuje opis posledic dogodkov: zemeljski plazovi so ogrozili 306 hiš (v državi se je utrgalo približno 235 plazov), poplave so prizadele 45 894 gospodinjstev in 150 stanovanjskih objektov je bilo poškodovanih ali uničenih. Več javnih zgradb je bilo poškodovanih, več ljudi je izgubilo življenje in po poročilih je nastala ogromna škoda na slovaški prometni infrastrukturi. Vendar je največjo škodo utrpelo kmetijstvo (kmetijski proizvodi), v katerem škoda po prvih izračunih znaša 149,9 milijona EUR. Zaradi hudih posledic poplav je Slovaška zaprosila za podporo po mehanizmu Skupnosti na področju civilne zaščite. Sklepati je mogoče, da so poplave in zemeljski plazovi resno in trajno vplivali na pogoje za življenje, naravno okolje in gospodarstvo, in to tudi v regijah države, ki štejejo za gospodarsko manj razvite. Slovaška vloga vsebuje podrobno proučitev posledic poplav in razčlenitev skupne ocenjene škode po sektorjih.

13. Stroški bistvenih nujnih ukrepov, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 3(2) Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002, znašajo po ocenah slovaških organov 78 419 054 EUR in so razčlenjeni glede na vrsto ukrepov. Največji delež stroškov nujnih ukrepov (več kot 40 milijonov EUR) se nanaša na dejavnosti za takojšnjo usposobitev infrastrukture. Na podlagi informacij slovaških organov je očitno, da dejanski stroški upravičenih ukrepov daleč presegajo znesek možne dodelitve sredstev iz Solidarnostnega sklada. Vrste ukrepov, ki naj bi se dejansko financirali iz Sklada, bodo natančno določene v izvedbenem sporazumu.

14. Na Slovaškem so tri regije upravičene do sredstev iz strukturnih skladov (2007–2013) v okviru cilja „konvergenca“, ena pa v okviru cilja „konkurenčnost in zaposlovanje“.

15. Slovaški organi so navedli, da za upravičene stroške ni zavarovalnega kritja.

2.3. Madžarska

Zaradi celomesečnega nepretrganega deževja maja in junija 2010 je na Madžarskem prišlo do hudih poplav, ki so povzročile obsežno škodo v kmetijskem sektorju, na stanovanjskih in poslovnih objektih, cestnem omrežju ter drugi infrastrukturi, pri čemer sta bila najbolj prizadeta severovzhodni in osrednji del države.

16. Vloga za finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada Evropske unije je bila Komisiji predložena 24. julija 2010 v roku 10 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 15. maja 2010.

17. Madžarski organi so skupno neposredno škodo ocenili na 719 343 706 EUR. Ta znesek pomeni 0,7307 % madžarskega BND in presega običajni prag za uporabo Solidarnostnega sklada, določen za Madžarsko v letu 2010, v višini 590,710 milijona EUR (tj. 0,6 % BND po podatkih iz leta 2008).

18. Gre za naravno nesrečo. Ker ocenjena skupna neposredna škoda presega običajni prag za uporabo Solidarnostnega sklada, se nesreča opredeli kot „večja naravna nesreča“ in tako spada v glavno področje uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002. Skupna neposredna škoda je osnova za izračun zneska finančne pomoči. Finančna pomoč se lahko uporabi samo za bistvene nujne ukrepe, kakor so opredeljeni v členu 3 Uredbe. Analiza, ki so jo opravile službe Komisije, je pokazala, da so metode, ki jih je uporabila Madžarska za oceno različnih vrst škode, zelo podrobne in premišljene ter da so njihovi rezultati verjetni. Ocena skupne neposredne škode se zdi celo nekoliko previdna.

19. Izredne vremenske razmere, ki so se razvile v panonski nižini ter sprožile nevihte, viharje in izjemne sunke vetra nad 160 km/h, so povzročile hude poplave. V 11 od 19 okrajev je bilo razglašeno izredno stanje. Madžarska vloga vsebuje podrobne informacije o obsegu škode, ki so povzete v nadaljevanju. Največji madžarski reki, Donava in Tisa, sta prestopili bregove, zato je bilo treba razglasiti najvišjo (tretjo) stopnjo pripravljenosti na 3 088 km. Domove je moralo zapustiti 5 259 oseb, izredne razmere so veljale za skoraj 780 000 ljudi (praktično 8 % prebivalstva) in približno pol milijona ljudi je bilo neposredno ogroženih. Uničenih je bilo 317 domov in več kot 5 600 stanovanjskih zgradb v 105 naseljih je treba obnoviti. Poplave so povzročile hudo škodo na železniški infrastrukturi (sporočenih je bilo 612 incidentov na 25 progah). Vsak dan je moralo 50 000 vozil uporabljati obvoze. Tudi javne šole, vrtci in druge izobraževalne ustanove so poročale o škodi. Največjo škodo pa je utrpelo kmetijstvo. Zaradi hudih posledic poplav je Madžarska zaprosila za podporo po mehanizmu Skupnosti na področju civilne zaščite. Sklepati je mogoče, da so poplave resno in trajno vplivale na pogoje za življenje, naravno okolje in gospodarstvo, zlasti v kmetijstvu. Madžarska vloga vsebuje podrobno proučitev posledic poplav in razčlenitev skupne ocenjene škode po sektorjih.

20. Stroški bistvenih nujnih ukrepov, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 3(2) Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002, znašajo po ocenah madžarskih organov 194 195 242 EUR in so razčlenjeni glede na vrsto ukrepov. Največji delež stroškov nujnih ukrepov (več kot 85,754 milijona EUR) so se nanaša na dejavnosti reševalnih služb. Na podlagi informacij madžarskih organov je očitno, da dejanski stroški upravičenih ukrepov daleč presegajo znesek možne dodelitve sredstev iz Solidarnostnega sklada. Vrste ukrepov, ki naj bi se dejansko financirali iz Sklada, bodo natančno določene v izvedbenem sporazumu.

21. Na Madžarskem je šest regij upravičenih do sredstev iz strukturnih skladov (2007–2013) v okviru cilja „konvergenca“, ena pa kot „regija postopnega uvajanja pomoči“.

22. Madžarski organi so navedli, da za upravičene stroške ni zavarovalnega kritja.

2.4. Češka

Na ozemlju Češke so bili maja in junija 2010 hudi nalivi. Zaradi tega sta nastala dva medsebojno povezana poplavna vala, ki sta prizadela severovzhodni del ozemlja ter povzročila škodo na stanovanjskih in poslovnih objektih, cestnem omrežju ter drugi infrastrukturi.

23. Vloga za finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada Evropske unije je bila Komisiji predložena 23. julija 2010 v roku 10 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 18. maja 2010.

24. Gre za naravno nesrečo. Češki organi so skupno neposredno škodo, ki jo je povzročila nesreča, ocenili na 204 456 041 EUR. Ker je ta znesek pod pragom 824,029 milijona EUR (tj. 0,6 % češkega BND), nesreče ni mogoče opredeliti kot „večje naravne nesreče“ v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2012/2002. Vendar so Češko prizadele iste poplave, ki so izpolnile merilo za „večjo nesrečo“ na Poljskem in Slovaškem. Zato je bilo ugotovljeno, da je izpolnjen pogoj iz drugega pododstavka člena 2(2) Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002, po katerem lahko izjemoma prejme pomoč iz Solidarnostnega sklada tudi država, ki jo je prizadela ista večja nesreča kot sosednjo državo.

25. Najbolj prizadeto območje se nahaja na severovzhodu Češke ter zajema štiri regije (Moravsko-šlezijski, Olomouški, Zlinski in Južnomoravski okraj), ki mejijo na Poljsko, Slovaško in Avstrijo. Zaradi poplav je pet ljudi izgubilo življenje, na stotine domov je bilo poplavljenih in uničenih, javno premoženje in cestno omrežje pa sta utrpela hudo škodo. Zaradi težav s prevozom so morala nekatera podjetja zmanjšati proizvodnjo. Poleg tega spadajo prizadete regije med gospodarsko šibke predele z bistvenimi negativnimi spremembami v zaposlovanju.

26. Stroški bistvenih nujnih ukrepov, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 3(2) Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002, znašajo po ocenah čeških organov 136 945 071 EUR in so razčlenjeni glede na vrsto ukrepov.

27. Češki organi so navedli, da pri odpravljanju neposrednih posledic poplav niso bila uporabljena nobena druga sredstva Skupnosti. Razmišljajo, da za odpravo posledic poplav ne bi uporabili sredstev iz strukturnih skladov.

2.5. Hrvaška

Od konca maja in skoraj cel junij 2010 so se na Hrvaškem soočali z močnim deževjem s točo in nevihtami, ki so povzročili hude poplave v vzhodnem in osrednjem delu države. Nastala je znatna škoda v kmetijskem sektorju, na javnem in zasebnem premoženju ter prometni infrastrukturi.

28. Vloga za finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada Evropske unije je bila Komisiji predložena 9. avgusta 2010 v roku 10 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 31. maja 2010.

29. Gre za naravno nesrečo. Hrvaški organi so skupno neposredno škodo, ki jo je povzročila nesreča, ocenili na 153 039 303 EUR. Ker je ta znesek pod pragom 275,804 milijona EUR (tj. 0,6 % hrvaškega BND), nesreče ni mogoče opredeliti kot „večje naravne nesreče“ v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2012/2002. Vendar so Hrvaško prizadele iste poplave, ki so izpolnile merilo za „večjo nesrečo“ na Madžarskem. Zato je bilo ugotovljeno, da je izpolnjen pogoj iz drugega pododstavka člena 2(2) Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002, po katerem lahko izjemoma prejme pomoč iz Solidarnostnega sklada tudi država, ki jo je prizadela ista večja nesreča kot sosednjo državo. Kot država v procesu pogajanj o pristopu k EU je Hrvaška upravičena do pomoči iz Solidarnostnega sklada EU.

30. Kar zadeva posledice poplav, so hrvaški organi sporočili, da je poplavilo 427 hiš, 682 hiš je bilo poškodovanih in več kot sto družin je bilo treba evakuirati. Znatna škoda je nastala na cestni infrastrukturi, kar je povzročilo zastoje v cestnem prometu in otežilo hitro ukrepanje. Največjo škodo pa je utrpelo kmetijstvo, in sicer znaša ta škoda več kot 141 milijonov EUR, kar je 92 % skupne škode.

31. Stroški bistvenih nujnih ukrepov, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 3(2) Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002, znašajo po ocenah hrvaških organov 11 670 861 EUR in so razčlenjeni glede na vrsto ukrepov.

Hrvaški organi so navedli, da pri odpravljanju neposrednih posledic poplav niso bila uporabljena nobena druga sredstva Skupnosti.

2.6. Romunija

Konec junija so bili v Romuniji hude poplave, ki so trajale do julija, in zemeljski plazovi; prizadeta je bila večina ozemlja. Nastala je znatna škoda na infrastrukturi, v kmetijskem sektorju ter na javnem in zasebnem premoženju.

32. Vloga za finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada Evropske unije je bila Komisiji predložena 31. avgusta 2010 v roku 10 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 23. junija 2010.

33. Gre za naravno nesrečo, ki zato spada v področje uporabe Solidarnostnega sklada.

34. Romunski organi so skupno neposredno škodo ocenili na 875 757 770 EUR. Ta znesek pomeni 0,6669 % romunskega BND in presega običajni prag za uporabo Solidarnostnega sklada v višini 787,935 milijona EUR (tj. 0,6 % BND po podatkih iz leta 2008). Analiza, ki so jo opravile službe Komisije, je pokazala, da so metode, ki jih je uporabila Romunija za oceno različnih vrst škode, verodostojne.

35. Ker ocenjena skupna neposredna škoda v višini 875 757 770 EUR presega prag za uporabo Solidarnostnega sklada v višini 787,935 milijona EUR, določen za Romunijo v letu 2010, se nesreča opredeli kot „večja naravna nesreča“ in tako spada v glavno področje uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002. Skupna neposredna škoda je osnova za izračun zneska finančne pomoči. Finančna pomoč se lahko uporabi samo za bistvene nujne ukrepe, kakor so opredeljeni v členu 3 Uredbe.

36. Junija in julija se je Romunija spopadala s hudimi poplavami, ki so povzročile znatno škodo v kmetijstvu, na infrastrukturi in domovih. Vloga vsebuje opis posledic dogodkov: prizadetih je bilo 37 (od 41) okrožij in več kot 6,7 milijona prebivalcev. Evakuirati je bilo treba 15 000 oseb in 3 936 domov je bilo bolj ali manj prizadetih (3 073 je bilo poškodovanih, 863 pa je bilo popolnoma uničenih). Obnove je potrebnih 147 javnih zgradb. Poškodovanih je bilo 443 km obrambne linije, 293 km nasipov in 35 jezov ter 5 257 km cestne infrastrukture, pa tudi mostovi, prepusti in brvi. Najpomembnejšo škodo pa je po poročilih utrpelo kmetijstvo: poplavilo je namreč 110 585 ha obdelovalnih površin, 31 088 ha pašnikov in travnikov ter več kot 2 000 ha polj, vinogradov in sadovnjakov. V gozdarskem sektorju so poročali o znatnih izgubah nasadov, škodi v gozdnih drevesnicah ter velikih količinah poškodovanega lesa in drugih vrst dreves. Zaradi hudih posledic poplav je Romunija zaprosila za podporo po mehanizmu Skupnosti na področju civilne zaščite. Sklepati je mogoče, da so poplave resno in trajno vplivale na pogoje za življenje, naravno okolje in gospodarstvo, zlasti v kmetijstvu. Romunska vloga vsebuje podrobno proučitev posledic poplav in razčlenitev skupne ocenjene škode po sektorjih.

37. Stroški bistvenih nujnih ukrepov, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 3(2) Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002, znašajo po ocenah romunskih organov 715 029 944 EUR in so razčlenjeni glede na vrsto ukrepov. Vendar romunski organi niso mogli predložiti podatkov glede stroškov takojšnje ureditve prizadetih območij. Na podlagi informacij romunskih organov je očitno, da dejanski stroški upravičenih ukrepov daleč presegajo znesek možne dodelitve sredstev iz Solidarnostnega sklada. Vrste ukrepov, ki naj bi se dejansko financirali iz Sklada, bodo natančno določene v izvedbenem sporazumu.

38. Prizadete regije so upravičene do sredstev iz strukturnih skladov (2007–2013) v okviru cilja „konvergenca“.

39. Romunskih organi so navedli, da za upravičene stroške ni zavarovalnega kritja.

2.7. Sklepna ugotovitev

Iz zgoraj navedenih razlogov se predlaga, da se vloge Poljske, Slovaške, Madžarske, Češke, Hrvaške in Romunije v zvezi s poplavami iz maja, junija in julija 2010 sprejmejo ter da se za vsakega od teh primerov uporabi Solidarnostni sklad.

3. Financiranje

Skupni letni proračun, ki je na voljo za Solidarnostni sklad, znaša 1 milijardo EUR. Ker je bila solidarnost osrednji razlog za ustanovitev Sklada, Komisija meni, da bi morala biti pomoč iz Sklada progresivna. To pomeni, da bi bilo treba v skladu z dosedanjo prakso za delež škode, ki presega prag (0,6 % BND oziroma 3 milijarde EUR v cenah iz leta 2002, pri čemer se upošteva nižji znesek), nameniti večjo intenzivnost pomoči kot za delež škode pod tem pragom. Stopnja, ki se je v preteklosti uporabljala za dodelitev sredstev za večje nesreče, znaša 2,5 % skupne neposredne škode pod pragom za uporabo Sklada in 6 % nad pragom. Metodologija za izračun pomoči iz Solidarnostnega sklada je bila določena v Letnem poročilu o Solidarnostnem skladu za obdobje 2002–2003, sprejela pa sta jo Svet in Evropski parlament.

Predlaga se, da se tudi tokrat uporabijo enaki deleži in odobrijo naslednji zneski pomoči:

(v EUR) |

Neposredna škoda | Prag (v mio.) | Znesek na podlagi stopnje 2,5 % | Znesek na podlagi stopnje 6 % | Skupni znesek predlagane pomoči |

Poljska – poplave 2010 „večja nesreča“ | 2 998 989 248 | 2 124,920 | 53 123 000 | 52 444 155 | 105 567 155 |

Slovaška – poplave 2010 „večja nesreča“ | 561 133 594 | 378,205 | 9 455 125 | 10 975 716 | 20 430 841 |

Madžarska – poplave 2010 „večja nesreča“ | 719 343 706 | 590,710 | 14 767 750 | 7 718 022 | 22 485 772 |

Češka – poplave 2010 „sosednja država“ | 204 456 041 | 824,029 | 5 111 401 | 0 | 5 111 401 |

Hrvaška – poplave 2010 „sosednja država“ | 153 039 303 | 275,804 | 3 825 983 | 0 | 3 825 983 |

Romunija – poplave 2010 „večja nesreča“ | 875 757 770 | 787,935 | 19 698 375 | 5 269 366 | 24 967 741 |

Skupaj | 182 388 893 |

4. Zbirna razpredelnica po razdelkih finančnega okvira

Finančni okvir Razdelek/podrazdelek | Finančni okvir 2011 | Proračun 2011 | PSP 1/2011 | Proračun 2011 (vključno s PSP 1/2011) |

|OPO |OP |OPO |OP |OPO |OP |OPO |OP | | 1. TRAJNOSTNA RAST | | | | | | | | | | 1a. Konkurenčnost za rast in zaposlovanje |12 987 000 000 | |13 520 566 270 |11 627 802 798 | | |13 520 566 270 |11 627 802 798 | |1b. Kohezija za rast in zaposlovanje |50 987 000 000 | |50 980 593 784 |41 652 094 626 | | |50 980 593 784 |41 652 094 626 | | Skupaj | 63 974 000 000 | |64 501 160 054 |53 279 897 424 | | |64 501 160 054 |53 279 897 424 | | Razlika do zgornje meje[2] | | |–27 160 054 | | | |–27 160 054 | | | 2. OHRANJANJE IN UPRAVLJANJE NARAVNIH VIROV | | | | | | | | | | Od tega odhodki, povezani s trgom, in neposredna izplačila |47 617 000 000 | |42 891 201 900 |42 788 499 841 | | |42 891 201 900 |42 788 499 841 | | Skupaj | 60 338 000 000 | |58 659 248 389 |56 378 918 184 | | |58 659 248 389 |56 378 918 184 | | Razlika do zgornje meje | | |1 678 751 611 | | | |1 678 751 611 | | | 3. DRŽAVLJANSTVO, SVOBODA, VARNOST IN PRAVICA | | | | | | | | | | 3a. Svoboda, varnost in pravica |1 206 000 000 | |1 138 954 740 |813 277 345 | | |1 138 954 740 |813 277 345 | |3b. Državljanstvo |683 000 000 | |682 897 000 |645 969 000 |+178 562 910 |+178 562 910 |861 459 910 |824 531 910 | | Skupaj | 1 889 000 000 | |1 821 851 740 |1 459 246 345 |+178 562 910 |+178 562 910 |2 000 414 650 |1 637 809 255 | | Razlika do zgornje meje[3] | | |67 148 260 | | | |67 148 260 | | | 4. EU KOT GLOBALNI AKTER[4] |8 430 000 000 | | 8 754 299 377 |7 237 527 520 |+3 825 983 |+3 825 983 | 8 758 125 360 |7 241 353 503 | | Razlika do zgornje meje | | | –70 439 377 | | | | –70 439 377 | | | 5. UPRAVA[5] |8 334 000 000 | |8 172 839 289 |8 171 544 289 | | |8 172 839 289 |8 171 544 289 | | Razlika do zgornje meje | | | 243 160 711 | | | | 243 160 711 | | | SKUPAJ | 142 965 000 000 |134 280 000 000 |141 909 398 849 |126 527 133 762 |+182 388 893 |+182 388 893 |142 091 787 742 |126 709 522 655 | | Razlika do zgornje meje | | | 1 996 461 151 |7 934 866 238 | | | 1 996 461 151 |7 934 866 238 | |

[1] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[2] Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) ni vključen v izračun razlike do zgornje meje v okviru razdelka 1a (500 milijonov EUR). 34 milijonov EUR nad zgornjo mejo se financira z uporabo instrumenta prilagodljivosti.

[3] Vključeni znesek Solidarnostnega sklada Evropske unije (EUSF) se vnese dodatno, poleg ustreznih razdelkov, kakor je predvideno v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 17. maja 2006 (UL C 139, 14.6.2006).

[4] Pri razliki v razdelku 4 za leto 2010 se ne upoštevajo odobritve, povezane z rezervo za nujno pomoč (253,9 milijona EUR). 71 milijonov EUR nad zgornjo mejo se financira z uporabo instrumenta prilagodljivosti.

[5] Za izračun razlike do zgornje meje v razdelku 5 se upošteva opomba (1) k finančnemu okviru za obdobje 2007–2013, in sicer za znesek v višini 82 milijonov EUR pri prispevkih osebja za sistem pokojninskega zavarovanja.