OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Takojšnja plačila so oblika kreditnega prenosa, pri katerem sredstva preidejo s plačnikovega računa na račun prejemnika plačila v nekaj sekundah, in sicer kadar koli, podnevi ali ponoči in kateri koli dan v letu. Po tem se takojšnja plačila razlikujejo od drugih kreditnih prenosov, ki jih ponudniki plačilnih storitev obdelujejo samo med delovnim časom, pri čemer se sredstva knjižijo v dobro prejemnika plačila šele do konca naslednjega delovnega dne. Takojšnja plačila so pomembna tehnološka inovacija na področju plačil. Omogočajo sprostitev sredstev, ki so blokirana v finančnem sistemu, saj so ta takoj na voljo končnim uporabnikom, tj. potrošnikom in podjetjem v EU, za potrošnjo in naložbe. Takojšnja plačila bankam in finančnotehnološkim (finteh) podjetjem ponujajo tudi priložnosti, da razvijejo nove rešitve za plačila na stični točki, bodisi na fizičnih prodajnih mestih bodisi pri transakcijah e-trgovanja (npr. uporaba mobilnih plačilnih aplikacij na pametnih telefonih). Take rešitve bi prispevale k zmanjšanju trenutno visoke stopnje koncentracije na trgu stičnih točk, zlasti za čezmejna plačila. V EU struktura za takojšnja plačila v eurih že obstaja. Zajema več plačilnih sistemov, ki ponujajo takojšnjo poravnavo, in shemo enotnega območja plačil v eurih (SEPA) za takojšnje kreditne prenose, ki jo je novembra 2017 uvedel Evropski svet za plačila. Vendar počasno uvajanje in nizka uporaba takojšnjih plačil ovirata znatne potencialne koristi takojšnjih plačil za potrošnike in podjetja v EU. Konec leta 2021 je bilo samo 11 % kreditnih prenosov v eurih v EU poslanih v obliki takojšnjih plačil. Razlogi za to so opredeljeni v oceni učinka, priloženi temu predlogu (glej spodaj). Komisija je v sporočilu z dne 5. decembra 2018 z naslovom „Krepitev mednarodne vloge eura“ podprla popolnoma integriran trg takojšnjih plačil v EU, da bi se zmanjšala tveganja in ranljivosti pri plačilih malih vrednosti ter da bi se povečala avtonomija obstoječih plačilnih rešitev. Komisija je v svojem sporočilu z dne 24. septembra 2020 z naslovom „Strategija EU za mala plačila“ napovedala, da bo po potrebi predlagala zakonodajo, ki bo od ponudnikov plačilnih storitev v EU zahtevala, da do konca leta 2021 ponudijo takojšnja plačila v eurih. Svet je v sklepih z dne 22. marca 2021 poudaril spodbujanje široke uporabe takojšnjih plačil kot cilja strategije za mala plačila. Poleg tega je Komisija v svojem sporočilu z dne 20. januarja 2021 „Evropski gospodarski in finančni sistem: spodbujanje odprtosti, moči in odpornosti“ ponovno poudarila pomen strategije za mala plačila in digitalnih inovacij na področju financ kot načina za krepitev enotnega trga za finančne storitve in s tem povečanje njegove odprte strateške avtonomije na makroekonomskem in finančnem področju. Komisija je nato v delovni program za leto 2022 vključila pobudo o takojšnjih plačilih.

Svet je v svojih sklepih z dne 5. aprila 2022 opozoril na namero Komisije, da predstavi zakonodajno pobudo o takojšnjih plačilih, pri čemer je opozoril na cilj spodbujanja razvoja konkurenčnih domačih in vseevropskih tržnih rešitev za plačila ter poudaril pomen opredelitve in učinkovitega izvajanja okvira za neodvisno, učinkovito, dobro delujoče, odprto in avtonomno evropsko plačilno območje.

•Skladnost z veljavnimi predpisi

Vsesplošna razpoložljivost takojšnjih plačil v eurih je nujen del posodobitve in prenovitve SEPA. SEPA evropskim potrošnikom, podjetjem in javnim upravam omogoča, da izvršujejo in prejemajo čezmejna plačila v eurih enako enostavno kot domača plačila, javnosti pa omogoča, da uporablja obstoječe plačilne račune v matični državi članici za prejemanje plače ali plačevanje računov med različnimi državami članicami. Projekt SEPA se je začel s podporo Komisije leta 2002, kar je evropski bančni sektor spodbudilo k ustanovitvi Evropskega sveta za plačila, ki se je na zahtevo Komisije in Evropske centralne banke (ECB) zavezal, da bo v tesnem dialogu z vsemi deležniki (vključno s trgovci in potrošniki) razvil harmonizirane sheme pravil in postopkov za izvrševanje plačil v eurih. Shema SEPA za kreditne prenose v eurih je bila uvedena leta 2008, za direktne bremenitve SEPA pa leta 2009. Uporaba teh dveh shem je postala obvezna za plačila v eurih z uredbo SEPA iz leta 2012. Shema SEPA za takojšnje kreditne prenose je bila uvedena leta 2017.

Dva pravna akta EU na področju plačil, in sicer direktiva o plačilnih storitvah na notranjem trgu iz leta 2015 (revidirana direktiva o plačilnih storitvah) in uredba o čezmejnih plačilih, se že uporabljata za takojšnja plačila in se bosta zanje še naprej uporabljala tudi po začetku veljavnosti tega predloga. Revidirana direktiva o plačilnih storitvah določa pravila in obveznosti za ponudnike plačilnih storitev in pravice potrošnikov za številne vrste plačil, ki se pogosto uporabljajo v EU, vključno s kreditnimi prenosi. Direktiva se trenutno ocenjuje in vsi morebitni predlogi sprememb bodo v celoti upoštevali ta predlog. Uredba o čezmejnih plačilih zahteva, da se za čezmejna plačila v eurih zaračuna enaka cena kot za domača plačila ustrezne vrste v nacionalni valuti (vključno s kreditnimi prenosi in torej tudi takojšnimi plačili), ki jih obdela isti ponudnik plačilnih storitev (za dodatna pojasnila o tem, kako vpliva uredba o čezmejnih plačilih na ta predlog in obratno, glej spodaj).

Ponudniki plačilnih storitev morajo pri zagotavljanju takojšnjih plačil tako kot za vse druge vrste plačil zagotoviti, da imajo vzpostavljena ustrezna orodja za preprečevanje goljufij, pranja denarja in financiranja terorizma v realnem času, ki so popolnoma v skladu z obstoječo zakonodajo EU. Ta pobuda ne vpliva na zanesljivost preverjanj v zvezi s preprečevanjem pranja denarja in financiranja terorizma. Zlasti takojšnost teh plačil, ki se izvršijo v manj kot 10 sekundah, na noben način ne vpliva na obveznost pooblaščenih subjektov, da opravijo zahtevana preverjanja v zvezi s preprečevanjem pranja denarja in financiranja terorizma in po potrebi predložijo poročila o sumljivih transakcijah. To so običajno zahteve, ki jih je treba izpolniti naknadno, v nasprotju z obveznostmi preverjanja v zvezi s sankcijami, ki jih je treba izpolniti pred izvršitvijo transakcije (torej v 10 sekundah za takojšnja plačila), in so zato zajete v tem predlogu. Ta predlog prav tako nikakor ne vpliva na učinkovitost in pravočasnost preverjanja takšnih poročil o sumljivih transakcijah, ki ga izvedejo finančnoobveščevalne enote (FIU).

•Skladnost z drugimi politikami EU

Pobuda je v celoti skladna z drugimi pobudami Komisije iz strategije EU za digitalne finance, ki jo je pripravila Komisija, sprejete skupaj s strategijo za mala plačila, katere cilj je spodbujanje digitalne preobrazbe financ in gospodarstva EU ter odprava razdrobljenosti na digitalnem enotnem trgu. Prav tako je v celoti skladna s sporočilom Komisije z naslovom „Krepitev mednarodne vloge eura“, v katerem je Komisija podprla popolnoma integriran sistem za takojšnja plačila v EU, da bi se zmanjšala tveganja in ranljivosti sistemov za plačila malih vrednosti ter da bi se povečala avtonomija obstoječih plačilnih rešitev. Pobuda je skladna tudi s sporočilom Komisije iz leta 2021 z naslovom „Evropski gospodarski in finančni sistem: spodbujanje odprtosti, moči in odpornosti“, v katerem je bil ponovno poudarjen pomen strategije Komisije za mala plačila in digitalnih inovacij na področju financ kot načina za krepitev enotnega trga za finančne storitve. V istem sporočilu je bilo potrjeno, da bodo službe Komisije in ECB na tehnični ravni skupaj pregledale širok nabor političnih, pravnih in tehničnih vprašanj, ki izhajajo iz morebitne uvedbe digitalnega eura, ob upoštevanju svojih pooblastil, določenih v Pogodbah EU. Zakonodajna pobuda o digitalnem euru je bila vključena tudi v delovni program Komisije za leto 2023. Polna uvedba takojšnjih plačil je eden od glavnih elementov strategije za plačila malih vrednosti ECB, ki zagotavlja tudi storitev poravnave takojšnjih plačil v sistemu TARGET (TIPS). Zato je ECB lahko povabljena, da pripravi mnenje o tem predlogu.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga