EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 24.11.2011 
SEC(2011) 1388 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
 
Spremni dokument 
Predlog Uredbe Sveta 
 
o podpori Uni je za pro grame pomo či pri raz gradn ji jedrskih elektrarn v Bol gariji, Litvi 
in na Slovaškem 
{COM(2011) 783 kon č.} 
{SEC(2011) 1387 kon č.}  
 
SL 2   SL 1. OPREDELITEV PROBLEMA  
V okviru pogajanj za pristop k Evro pski uniji so se tri države ka ndidatke, Bolgar ija, Litva in 
Slovaška, zavezale, da bodo zaprle in nato do skupno dogovorjenega datuma razgradile jedrske reaktorje, ki jih do skupno dogovorjenega datuma ni bilo mogo če nadgraditi, da bi 
izpolnjevali minimalne varnostne standarde po gospodarsko sprejemljivi ceni. To pred časno 
zaprtje je predstavljalo izjemno finan čno breme za te države članice, ki ni bilo v sorazmerju z 
gospodarsko mo čjo zadevnih držav. Zaradi tega dejstva in  v znak solidarnosti se je Evropska 
unija zavezala, da bo še naprej zagotavljala ustrezno finan čno pomo č za razgradnjo teh 
reaktorjev. Obveznost teh treh držav članic za zaprtje in tudi obveznost EU, da zagotovi 
finančno podporo EU, sta bili predvideni  v ustreznih pristopnih pogodbah. 
Finančna pomo č EU je zdaj predvidena do konca leta 2013 v skupnem znesku 
2847,8 milijona EUR (1367 milijonov EUR za Litvo, 613 milijonov EUR za Slovaško in 867,8 milijona EUR za Bolgarijo). Ta finan čna podpora EU je u činkovito ublažila ekonomske 
posledice pred časnega zaprtja, postopek razgradnje pa  poteka dobro: razgradnja sistemov in 
sestavnih delov v jedrskih elektrarnah, ki  niso pomembni za varnost, se je za čela in izgradnja 
potrebne infrastrukture za ravnanje z odpadki, kot so objekti za skladiš čenje izrabljenega 
jedrskega goriva in obdelavo odpadkov ter objekti za skladiš čenje, je na višji stopnji 
izvajanja. Enako pomembne izvedene dejavnos ti predstavljajo pripravo vseh zahtevanih 
dokumentov z dovoljenji in tudi presoj vplivov na okolje, kjer je to potrebno. Vseeno pa se bo 
postopek glede na to, da je razgra dnja jedrskih elektrarn dolgoro čen postopek (20–30 let), 
nadaljeval po letu 2013 in še vedno je treba izvajati pomembne klju čne projekte, povezane z 
varnostjo. 
Da bi omogo čili varno razgradnjo, morajo biti, ka dar je to potrebno, na voljo ustrezna 
finančna sredstva
1. Čeprav so vse tri države članice ustanovile naci onalne sklade, katerih 
finančna sredstva bi namenile razgradnji, ta sr edstva iz zgodovinskih razlogov ne zadostujejo. 
Zato je neposredni problem, ki ga je treba obravnavati, izpad financiranja za napredek pri 
varni razgradnji jedrskih elektrarn, v zagotovilo, da bo zap rtje postalo dokon čno2 in obenem v 
spodbudo držav članic upravi čenk, da bodo postopno prevzele odgovornost glede popolnega 
finančnega kritja in lastništva. Ja vno posredovanje je potrebno za pomo č državam članicam 
pri dodatni finan čni podpori EU. 
Državljani EU in prihodnje generaci je pa tudi okolje so glavne skupine, ki so prizadete zaradi 
problema izpada financiranja in jedrske varn osti. Izpad financiranja bi ogrozil varno 
vzdrževanje zaprtih reak torjev, dokler niso popolnoma izpraz njeni, in nemoteno nadaljevanje 
varne razgradnje zaradi tveganja, da se nada ljnji koraki pri razgradnj i preložijo na nedolo čen 
čas in čakajo na razpoložljiva sredstva ter pren ašajo to obveznost in odgovornost na prihodnje 
generacije. Prav tako obstaja tveganje, da  se te jedrske elek trarne ponovno odprejo. V ve čini 
enot reaktorjev niso bili izvedeni pomembni dokon čni koraki razgradnje. V primeru izrednega 
dogodka ali nesre če bi to neizogibno pripelja lo do degradacije okolja. 
                                                 
1 Priporo čilo Komisije o upravljanju finan čnih sredstev za razgradnjo jedrskih objektov, izrabljenega 
goriva in radioaktivnih odpadkov. UL L 330, 28.11.2006, str. 31. 
2 Dokon čno zaprtje pomeni, da je razgradnja toliko napredovala na tehni čni ravni, da v ekonomskem 
smislu ne bi bilo ve č koristno obravnavati ponovnega odprtja zadevnih enot reaktorjev. 
 
SL 3   SL 2. SUBSIDIARNOST POSREDOVANJA EU 
Posredovanje EU je nujno zaradi de jstva, da ustreznih sredstev, ki so potrebna za nadaljnjo 
varno razgradnjo, v ustreznih nacionalnih skladih ni mogo če zagotoviti pravo časno. V 
nasprotju z drugimi državami članicami, ki so v podobnem položaju, a se ne spopadajo s 
predčasnim zaprtjem njihovih elektrarn, niso mogle zbrati zadostne koli čine sredstev iz 
delovanja elektrarn. 
Zato je v interesu Evropske un ije zagotoviti, da ostanejo zade vni reaktorji zaprti in da se 
zaradi zmanjšanja nevarnosti negativnih posledic za državljane EU in za  okolje izpraznijo in 
razgradijo. Dodana vrednost EU je v podp ori ukrepov, ciljno usmerjenih v dosego 
dokončnega stanja v postopku razgradnje zadevnih enot jedrskih reaktorjev v skladu z 
njihovimi na črti razgradnje in obenem na najvišji ravni varnosti. To bo prispevalo k 
zagotavljanju izdatne in trajne podpore za zdravje delavcev in sp lošne javnosti, pri tem pa bo 
preprečevalo degradacijo okolja in zagotavljalo resni čen napredek na podro čju jedrske 
varnosti in varovanja. 
3. CILJI POBUDE EVROPSKE UNIJE  
3.1. Splošni cilji politike 
Cilj splošne politike za zagotavljanje dodatneg a financiranja EU po letu 2013 v podporo tem 
trem državam članicam pri njihovih prizadevanjih za nadaljevanje varne razgradnje je 
napredovanje pri praznjenju in r azgradnji zadevnih enot jedrskih reaktorjev in zagotavljanje, 
da bo zaprtje dokon čno. 
Za namene doseganja zgoraj omenjenih ci ljev v danem kontekstu je bila za obdobje 2014–
2020 v podporo varni razgradnji dodeljena dod atna podpora v znesku 500 milijonov EUR. 
3.2. Specifični cilji 
Trije specifi čni cilji dodatnega programa podpore EU so: 
1. da se doseže dokon čno stanje v postopku razgradnje. Glavni pri čakovani rezultati/dosežki 
za doseganje tega cilja so: 
• jedrske elektrarne se do popolne izpraznitve varno vzdržujejo v na činu po zaprtju, 
• izdelana je licenca za razgradnjo, 
• zaključen je načrt za razgradnjo jedra r eaktorja/primarnega voda, 
• razgradnja v zgradbi reaktorja se je za čela; 
2. da se z radioaktivnimi odpadki  ravna varno: Glavni pri čakovani rezultati/dosežki za 
doseganje tega cilja so: 
• vse enote jedrskih reaktorjev so popol noma izpraznjene in izrabljeno jedrsko 
gorivo je varno skladiš čeno: 
 
SL 4   SL • odpadki pri razgradnji so del obsežnega programa za ravnanje z odpadki, z njimi 
se varno ravna in se jih skladiš či v skladu s podrobnim na črtom ravnanja z 
odpadki. 
3. da se ohranjajo klju čna strokovna znanja: To je v ko rist varni razgradnji, enako 
pomembno pa je tudi za reše vanje socialnih posledic pred časnega zaprtja. Pri čakovani 
rezultat doseganja tega cilja je prerazpored itev kadra iz elektrarne na dejavnosti 
razgradnje. 
Logični okvir, zagotovljen ob kon cu tega povzetka, zagotav lja pregled glavnih vidikov 
pobude EU (cilje, kazalnike, vi re potrjevanja in domneve). 
Dodatna finan čna pomo č EU v okviru zgoraj navedeni h ciljev zagotav lja nemoteno 
nadaljevanje podpore, ki je predvidena v okviru pristopne pogodbe, namenjene varni razgradnji. To dodatno podporo je treba jasno r azumeti kot izraz solidarnosti do treh zadevnih 
držav članic. Vendar pa kon čno odgovornost za jedrsko varnost še naprej nosijo države 
članice, kar pomeni tudi njihovo kon čno odgovornost za njeno financiranje, vklju čno s 
financiranjem razgradnje. 
4. M
OŽNOSTI POLITIKE  
Opredeljene in ovrednotene so  bile tri možnosti politike: 
Možnost 1:  Osnovna možnost: brez dodatne finan čne pomoči EU; 
Možnost 2:  Možnost prakse upravljanja, kot  je obstajala do zdaj: finan čni prispevek EU za 
razgradnjo in posledi čni ukrepi v energetskem sektorju; 
Možnost 3:  le delno financiran je EU za razgradnjo; 
V okviru Možnosti 1  bi se izvajanje dolo čb pristopne pogodbe kon čalo leta 2013. Dodatna 
finančna pomoč EU ne bi bila zagotovljena in posledi čno bi morale vse tri države članice 
zagotoviti varno dokon čanje svojih programov razgradnje s svojimi nacionalnimi sredstvi. 
Možnost 2  bi pomenila podaljšanje sedanjih program ov financiranja, ki so na podobni ravni 
financiranja (obstoje ča podpora: 258 milijonov EUR na leto) in podobnega obsega (ukrepi za 
razgradnjo in energetski ukrepi, ki bi  dodatno olajšali ekonomske posledice pred časnega 
zaprtja). 
Možnost 3  je jasno politi čno sporočilo, da bi morale te tri države članice pokazati ve čjo 
stopnjo finan čne odgovornosti in lastništva in zato se predlaga zmanjšanje zneska dodatnega 
financiranja (približno 71,4 milijona EUR na leto) in se ga časovno omeji (po letu 2020 ni ve č 
podpore EU). V okviru te možnosti za ukrepe v sekt orju energije za zmanjšanje ekonomskih 
posledic pred časnega zaprtja ne bi bila ve č dana na razpolago dodatna pomo č EU. Podpora 
EU bi bila usmerjena le v klju čna vprašanja za doseganje napr edka pri varni razgradnji. 
Podporo EU bi morala dopolnjevati iz datna dodatna nacionalna finan čna sredstva, da bi se 
zapolnila preostala vrzel pri financiranju dokon čanja razgradnje. 
Kot dopolnilo k možnostim politike se lahko upoš tevajo štirje izvedbeni mehanizmi za 
izvajanje možnosti 2 in 3 (možnost 1 izve dbenega mehanizma ne zahteva). Ti so: 
 
SL 5   SL Mehanizem A:  Financiranje v okviru skupnega upravljanja z EBOR preko obstoje čih 
mednarodnih ve čdonatorskih skladov (obstoje či mehanizem za vse tri države članice): To je 
obstoječi sistem. Dobro je deloval v obdobju pr ed pristopom, a od takrat dalje za čenja kazati 
svoje meje. Opozoriti je tr eba, da drugi donatorji že ve č let niso zagotovili dodane podpore, 
zaradi česar je EU najve čja in od leta 2004 edina preostala donatorka (skupaj ve č kot 95 % 
obstoječih sredstev). 
Mehanizem B:  Financiranje v okviru skupnega upravljanja z EBOR, vendar preko 
namenskih skladov ES. Ta sistem bi imel koristi od pristojnosti EBOR kot finan čne institucije 
pod skupnim upravljanjem brez slabosti ve čdonatorskega sistema skladov. 
Mehanizem C:  Financiranje v okviru centralizir anega posrednega upravljanja preko 
obstoječe nacionalne agencije CPMA (obstoje či dodatni mehanizem le za Litvo), ki ga 
predlaga Komisija: Z dokon čanjem glavnih projektov naložb v infrastrukturo in z 
napredovanjem postopka razgradnj e z usposobljenim lastnim kadrom v jedrski elektrarni je 
sedanja/obstoje ča težnja nagnjena h gibanju v smeri popolne izvedbe prora čuna EU s strani 
CPMA. 
Mehanizem D:  Financiranje, vklju čeno v mehanizem strukturnih skladov EU: Ta izvedbeni 
mehanizem bi bil popolnoma nov in z njim bi  program za podporo razgradnje postal predmet 
splošne uredbe, ki ureja strukturne sklade. 
5. OCENA U ČINKOV  
5.1. Gospodarski u činki: 
• Cene elektri čne energije za potrošnike:  
Čeprav je mogo če trditi, da do zdaj zara čunani stroški elektrike niso vklju čevali stroškov iz 
ozadja (razen na Slovaškem), pred časna zaprtja povzro čajo visoko rast cen elektri čne energije 
za končne potrošnike. Možnosti 2 in 3 bi ta u činek olajšali z delno izravnavo stroškov 
razgradnje in s postopno razpor editvijo rasti cen zaradi pove čanih dajatev za elektri čno 
energijo. 
• Trgovina z elektri čno energijo:  
Predčasno zaprtje je pripeljalo do zmanjšanja proizvodnih zmogljivosti v teh treh državah 
članicah in tako je prišlo do zmanjšanja trgovine z elektri čno energijo (Bolgarija) oziroma 
prehoda od izvoznika elektri čne energije na uvoznika (Litva in  Slovaška). Upoštevati je treba, 
da Litva in baltske države na splošno niso povezane z evropskim elektri čnim omrežjem, 
zaradi česar so dovzetne za velik uvoz elektri čne energije iz enega sa mega vira, Rusije. Le 
možnost 2 bi pomenila spremembo, saj bi bili  v tem primeru ukrepi en ergetskega sektorja 
financirani. 
• Konkuren čnost:  
Pristopne pogodbe že priznavajo izjemno breme,  ki ga nosijo gospodarstva teh treh zadevnih 
držav članic po pred časnem zaprtju. Potreba po zbiranju finan čnih sredstev, potrebnih za 
postopek razgradnje, zlas ti glede na kontekst pred časnega zaprtja, bi lahko ovirala 
konkuren čnost teh treh držav članic med podaljšanim obdobjem. Mo žnost 1 bi zato poslabšala 
konkuren čni status teh tr eh zadevnih držav članic. Možnosti 2 in 3 ponovno vzpostavljata 
 
SL 6   SL konkuren čno pravično podlago, kar zadeva zneske, potrebne za razgradnjo. Vendar pa je treba 
glede na časovni premor od zaprtja in blažilne ukrepe,  ki so že uvedeni/vzpostavljeni do zdaj, 
poskrbeti, da se ne gre predale č, zlasti glede nadomestitve zmogljivosti ali enakovrednih 
prihrankov. Takšen ukrep (možnost 2) bi lahko povzro čil izkrivljanje glede na druge države 
članice, ki morajo same zamenjati zas tarelo proizvodnjo energije, stališ če, s katerim se strinja 
tudi Evropski parlament. 
• Vpliv na BDP:  
Nemoteno izvajanje sedanjih na črtov za razgradnjo (možnosti 2 in 3) bo spodbudilo rast s 
pospešitvijo hitrosti dejavnosti za razgradnjo, ki jih je treba iz vesti. Odlašanje z razgradnjo 
zaradi nezadostnega financiranja (možnost 1) bo imelo negativen u činek na BDP, saj bodo 
naložbe pomaknjene v prihodnost. 
• Javni organi:  
Možnost 1 bo imela pomemben prora čunski vpliv na države članice upravi čenke. Iz svojega 
nacionalnega prora čuna bodo morale kriti celotno preo stalo financiranje za razgradnjo. 
Možnosti 2 in 3 bosta omejili u činek nacionalnih prora čunov. Vseeno pa možnost 3 jasno 
poudarja potrebo, da morajo te tri države članice zagotoviti vi šjo stopnjo finan čne 
odgovornosti in lastništva. Me d zagotavljanjem zmanjšane podpore po letu 2013 to omogo ča 
nemoten prehod k popolnemu financiranju države članice za razgradnjo do konca postopka. 
• Upravne obremenitve:  
Za izvajanje politi čnih možnosti (le 2 in 3) je obreme nitev odvisna od izbranega izvedbenega 
mehanizma, dolo čenega v oddelku 4. 
Sistemi odlo čanja za mehanizem A so zapleteni in daje jo EU med ostalimi dona torji le en glas 
ter pripeljejo do zmanjšanja odgovornosti. V primeru težav pri izvajanju projektov je ta mehanizem pokazal svoje omejitve glede možnosti Komisije za posredovanje. 
V okviru mehanizma B bi bil postopek sprejemanja odlo čitev racionaliziran, tokovi nadzora 
bi bili izboljšani, upravna obremenitev pa bi se  zmanjšala. Okrepil bi možnosti Komisije na 
področju upravljanja za u činkovitejše posredovanje v primeru težav (zamude in prekora čitve 
stroškov) pri izvajanju projek ta razgradnje s strani upravi čenk. 
Izvajanje podpore EU prek pooblaš čene nacionalne agencije v okviru izvedbenega 
mehanizma C je koristno za bližajo če se projekte v prihodnosti, na primer med postopki 
javnega naro čanja in vsakodnevnega spremljanja de l lokalnih podjetij pri razgradnji. Čeprav 
ta mehanizem deluje v Litvi, podobna altern ativna možnost ni raziskana za Slovaško in 
Bolgarijo, saj trenutno ne obstajajo primerne str ukture, ki bi izpolnje vale to vlogo. Glede na 
čas, ki je potreben za ustanovitev, potrditev in akreditacijo takšnih novi h struktur, bi nastalo 
precejšnje tveganje zamud. 
Vključitev skladov za razgradnjo v strukturne skla de (mehanizem D) se zdi v nasprotju s 
splošno filozofijo strukturni h skladov, ki so usmerjeni v cilje rasti, zlasti v skladu s 
prednostnimi nalogami strategije Evropa 2020. St rukturni skladi deluje jo na osnovi skupnega 
upravljanja. Države članice oblikujejo, izbirajo, izvajajo  in vodijo projekte v skladu s 
prednostno osjo, dolo čeno v izvedbenih programih, ki so predmet sklepa Komisije. Primarno 
odgovornost za spremljanje in nadz or projektov imajo države članice. Komisija je udeležena 
 
SL 7   SL le kot svetovalka in izvaja selektivne re vizije na podlagi analize tveganj. Specifi čnost 
programa podpore za razgradnjo ni  jasno združljiva s skupnim na činom upravljanja 
strukturnih skladov. 
• Učinek za tretje države:  
Možnost 1 bi pripeljala do nepos rednega primanjkljaja pri fina nciranju. To bi lahko imelo 
potencialno velik vpliv v EU in zunaj nje, ko t je izpostavljeno v opredelitvi problema pod 
oddelkom 2. Možnosti 2 in 3 obravnavata priman jkljaj pri financiranju  in imata pozitiven 
učinek na državljane in okolje v EU in zunaj nje. 
5.2. Družbeni u činki: 
• Zaposlovanje;  
Zdaj je v zadevnih elektrarnah zaposleno veliko število usposob ljenih ljudi. Ta usposobljena 
delovna sila je potrebna za var no vzdrževanje zaprtih  reaktorjev, za ugota vljanje radioloških 
značilnosti in za nekatere dejavnosti pred razgradnjo, ki zahtevajo njihovo obstoje če 
zgodovinsko poznavanje obratovaln ega življenja elektrarne. Če financiranje ne bi bilo na 
voljo (možnost 1), bi to predst avljalo resno nevarnost za izpla čevanje njihovih pla č3. Vplivalo 
bi tudi na cela mesta, kj er je jedrska elektrarna obi čajno glavni delodajalec. Zato bi bilo v 
prihodnosti prizadetih mnogo ve č ljudi, kot pa le tisti, ki so tam zaposleni. V primeru 
nadaljevanja financiranja EU za razgra dnjo (možnosti 2 in 3) bi se ohranil klju čni kader s 
svojim strokovnim znanjem, pa tudi zgodovinski  spomin z najvišjo vrednostjo za projekt 
razgradnje.  
• Varovanje (nesre če/terorizem/zanesljiva preskrba z energijo):  
Brez financiranja (možnost 1) sta verjetna ma nj strog nadzor in ma nj vzdrževanja, zaradi 
česar obstaja ve čje tveganje zlorab. S pospeševanjem  postopka razgradnje (možnosti 2 in 
zlasti 3) se to tveganje zmanjša. 
• Zdravje:  
Radiološka tveganja za delavce in  tudi za splošno javnost so mogo ča ob nesre čah ali manj 
varnem vzdrževanju. Varno ravnanje z izrab ljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, 
njihovo skladiš čenje in odlaganje bi morali biti v skladu z najvišjimi standardi, a za to je 
potrebno ustrezno financiranje (možnosti 2 in 3). 
5.3. Okoljski u činki: 
• Okolje:  
V primeru premalo varnega vzdrževanja, zasta rele opreme za nadzor, izrednih dogodkov ali 
nesreč obstaja tveganje poslabšan ja okolja. Pomembno je zagotoviti pregledno spremljanje, 
zlasti glede morebitnih u činkov na celotno EU. Tveganje nesre č, onesnaženj, uhajanj itd. se 
povečuje s pomanjkanjem financiran ja za varno vzdrževanje in razgradnjo. Možnost 1 pomeni 
znatno tveganje, ki je v okviru možnosti 2 in 3 mnogo manjše. 
                                                 
3 Upoštevati je treba, da se v okviru razgradnje pla če ne bi smele izpla čevati za celoten kader. 
 
SL 8   SL 6. PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
Če v osnovni možnosti ne bi bilo dodatne podpore  EU, bi to pomenilo prekinitev programov 
razgradnje in posledi čno ogrozilo jedrsko varnost. Možn ost prakse upravljanja, kot je 
obstajala do zdaj, bi povzro čila mnogo višjo finan čno podporo EU z zmanjšano dodano 
vrednostjo. Dodatna podpora za projekte v energets kem sektorju bi pripeljala do izkrivljanja 
konkurence in stalna visoka raven finan čne podpore Unije ne bi predstavljala zadostne 
spodbude, da bi te države članice prevzele popolno finan čno odgovornost za dokon čanje 
razgradnje. 
Delno financiranje EU le za razgradnjo (možnost 3) velja za najprimernej šo rešitev, ki sledi 
jasno izraženi politi čni volji. Ta možnost do najve čje more pove ča dodano vrednost EU in 
podpira prehod k celotnem u financiranju države članice za varno dokon čanje razgradnje po 
naslednjem ve čletnem finan čnem okviru. Možnost 3 zagotavlja resni čno izboljšanje jedrske 
varnosti in bo pomagala dose či pravočasen resni čni fizični napredek pri praznjenju in 
razgradnji ter zagotoviti, da bo zaprtje dokon čno. 
Možnost 3 v kombinaciji z izvedbenimi mehanizm i B (za Bolgarijo in Slovaško) in C (za 
Litvo), bo zagotovila stalno krep itev upravljanja Komisije za u činkovito in gospodarno 
porabo sredstev EU. Slabosti, opredeljene v okv iru sedanjega izvedbenega mehanizma (A), bi 
bile premagane in okrepile bi se možnosti Komisije na podro čju upravljanja za u činkovitejše 
posredovanje v primeru težav (zamude in prekora čitve stroškov) pri izvajanju projekta 
razgradnje s strani upravi čenk. Prilagoditev teh posebnih cilje v glede na predlagani prora čun 
in na podlagi pregledanih/posodobljenih na črtov za razgradnjo (potrebe, ki so jih izrazile 
države članice) skupaj s pomembnimi kazalniki us pešnosti predstavljajo osnovo za doseganje 
pričakovanih koristi od dodatne finan čne podpore EU po letu 2013. Ta postopek je 
popolnoma v skladu s priporo čili Evropskega ra čunskega sodiš ča. 
7. SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE  
Da bi lahko potrdili uspeh program a (izpolnjevanje splošnih in to čno določenih ciljev) so bili 
določeni kazalniki SMART, ki jih je mogo če objektivno potrditi (gle j podrobnosti v spodnjem 
okviru). Spremljanje temelji na pregledu dolo čenih kazalnikov, ki merijo napredek pri 
doseganju ciljev. 
Na obstoje či stopnji so ti kazalniki splošni za vse tri posamezne programe (program Ignalina, 
Bohunice in Kozloduj). Za izvaja nje je predvideno sprejetje en ega letnega programa dela za 
vse tri posamezne programe, ki dolo ča cilje, pri čakovane rezultate, s tem povezane kazalnike 
in časovno razporeditev za porabo sredst ev v okviru vsake letne finan čne obveznosti. 
Na postopkovni ravni je na jkasneje 31. decembra 2014 pr edvideno sprejetje podrobnih 
izvedbenih postopkov za trajanje tega programa.  Ta sklep bo med drugim vseboval podrobne 
zahteve glede spremljanja in poro čanja, pa tudi pregledane podrobne na črte za razgradnjo za 
vse tri posamezne programe, ki bodo služili kot osnova za spremlja nje napredka in 
pravočasno doseganje pri čakovanih rezultatov. 
Dogovori EU glede spremljanja, poro čanja in ocenjevanja bodo vsebovali vsaj: 
• dvakrat letno sestanek na dzornega odbora z EU na kr aju samem, da se potrdi 
napredek del v zvezi z razgradnjo; 
 
SL 9   SL • redno poro čanje o stanju in napredku s st rani jedrske elektrarne upravi čenke, pa tudi 
izvedbenih organov (EBOR in CPMA); 
• letno kombinirane dokumente, priložene sklepu Komisije o napredku pri poro čanju 
glede financiranja v smeri razgradnje; 
• vmesno oceno programa; 
• poročilo o stanju za Evropski parlament in Svet glede izvajanja finan čne pomoči EU. 
Dodatno bi morale upravi čenke izdelati sistem za nadzor, ki bo omogo čal dejavno 
vsakodnevno spremljanje projektov in nalog ter omogo čal takojšnje povratne informacije o 
obratovanju glede na črtovanja popravljalnih ukrepov. 
LOGIČNI OKVIR  
 Logika intervencije  Kazalniki  Vir preverjanja  Predpostavke  
Splošni 
cilj podpreti prizadevanja 
držav članic pri varni 
razgradnji  napredek na podlagi na črta 
za razgradnjo (naloge, 
stroški, viri, časovna 
razporeditev)  načrt za 
razgradnjo 
redni nadzorni 
sestanki 
poročanje jedrskih 
elektrarn in nacionalnih 
organov
 stabilen politi čni in 
regulativni okvir 
nacionalno 
financiranje, ki bo 
zapolnilo vrzel na 
področju financiranja  
Posebni 
cilji 
programa  
Namen  doseči dokončno 
stanje v postopku razgradnje 
varno ravnanje z 
izrabljenim jedrskim gorivom in 
radioaktivnimi 
odpadki 
ohranjanje klju čnega 
strokovnega znanja
 razgradnja v skladu z načrtom za razgradnjo 
 
 
ravnanje z odpadki v skladu 
s podrobnim na črtom za 
ravnanje z odpadki 
 
uporaba kadrov iz jedrskih 
elektrarn
 načrt za 
razgradnjo in ravnanje z 
odpadki 
redni sestanki za 
poročanje in 
nadzor
 tabilen politi čni in 
regulativni okvir 
brez sprememb pri 
strategiji za 
razgradnjo  
Dosežki 
(pričakov
ani 
rezultati)  ohranjanje varnosti 
jedrskih elektrarn 
brez vpliva na okolje 
varno skladiš čeno 
izrabljeno gorivo 
varno skladiš čeni 
jedrski odpadki 
izdelano dovoljenje 
za razgradnjo 
načrtovanje 
razgradnje 
jedra/primarnega 
voda št. izrednih dogodkov/nesre č 
podatki o spremljanju stanja 
okolja 
št. skladiš čenih elementov 
goriva in št. skladiš čenih 
svežnjev odpadkov v skladu 
z načrtovanjem 
dovoljenje se uporablja 
skladno s časovnim 
razporedom 
pravočasno dokon čan načrt; 
Št. zaposlenega kadra poročila o statusu 
in napredku 
redni nadzorni 
sestanki 
dovoljenje, ki ga 
izda regulativni 
organ 
knjigovodstvo na 
področju kadrov  vzpostavljena in 
celovito delujo ča 
učinkovita struktura 
upravljanja jedrskih elektrarn za 
razgradnjo 
izdelano u činkovito 
načrtovanje 
razgradnje 
povratne informacije 
o delovanju se 
uporabljajo 
učinkovito 
brez sprememb pri 
 
SL 10   SL kader sodeluje pri 
razgradnji  analiza prislužene vrednosti  strategiji za razgradnjo 
izdelana funkcija za 
proaktivno 
spremljanje projekta
 
Dejavnost
i varno vzdrževanje 
praznjenje 
dela pri razgradnji obdelava in priprava 
radioaktivnih 
odpadkov 
licenčni dokumenti 
inženiring na črta za 
razgradnjo jedra/primarnega 
voda 
usposabljanje in 
prerazporejanje 
kadrov
 načrtovanje varnega 
vzdrževanja 
št. elementov brez goriva količina razgrajenega 
materiala/sistema 
količina obdelanih in 
pripravljenih jedrskih 
odpadkov 
predložitev dokumentacije z 
dovoljenji 
izvedljivost na črta in 
inženirske študije 
št. usposobljenega in 
prerazporejenega kadra
 poročila o statusu 
in napredku 
redni nadzorni 
sestanki 
podrobni na črt del 
pri razgradnji 
povratne 
informacije o 
obratovanju za oddelek jedrske 
elektrarne za 
načrtovanje 
načrt človeških 
virov
 vzpostavljena in 
popolnoma delujo ča 
učinkovita struktura 
upravljanja jedrskih 
elektrarn za 
razgradnjo 
nacionalno 
financiranje, ki bo 
zapolnilo vrzel na področju financiranja 
ekonomska 
upravičenost uporabe 
lastnega kadra 
jedrskih elektrarn