PRISPEVEK EU K PRENOVLJENEMU PROJEKTU ITER

I.Uvod

Fuzija naj bi v prihodnosti v evropski energetiki imela pomembno vlogo kot dejansko neizčrpen in podnebju prijazen vir energije. Pri fuzijski reakciji ne nastajajo toplogredni plini ali dolgotrajna radioaktivnost, gorivo pa je široko dostopno in praktično neomejeno. Do konca tega stoletja, ko bodo fosilna goriva postopno izločena iz mešanice energijskih virov, bi fuzija lahko ustrezno dopolnila energijo iz obnovljivih virov. To je pomembno zlasti ob upoštevanju Pariškega sporazuma iz leta 2015 in zaveze EU, da bo imela vodilno vlogo pri stroškovno učinkovitem razogljičenju gospodarstva in boju proti svetovnim podnebnim spremembam.

Na podlagi napredka pri raziskovanju fuzije je cilj projekta ITER, kar v latinščini pomeni „pot“, da bi se bistveno bolj približali možnosti, da bi fuzija zadovoljila velik del naših potreb po električni energiji. ITER je pionirski projekt, ki se je začel izvajati leta 2005 in pri katerem zdaj sodeluje sedem svetovnih partnerjev (Euratom, Združene države Amerike, Rusija, Japonska, Kitajska, Južna Koreja in Indija), njegov namen pa sta izgradnja in delovanje poskusnega objekta, s katerim bi dokazali znanstveno izvedljivost fuzije kot prihodnjega trajnostnega vira energije.

Evropa ima vodilno vlogo pri tem projektu, saj krije 45 % stroškov gradnje, od katerih se jih 80 % financira iz proračuna EU, 20 % pa jih financira Francija kot država gostiteljica ITER (preostali člani ITER krijejo vsak približno 9 %). Ta porazdelitev stroškov se bo spremenila v fazi delovanja, ko bo Evropa krila 34 %. Za gradnjo ITER je potrebnih 10 milijonov komponent, ki jih izdelujejo tovarne na različnih koncih sveta. Približno 75 % vloženih sredstev se porabi za ustvarjanje novega znanja ter vrhunskih materialov in tehnologije. Evropske visokotehnološke industrije in MSP dobijo s tem dragoceno priložnost za inovacije in razvoj „izpeljanih“ proizvodov, ki se izkoriščajo na nefuzijskih področjih (na primer instrumenti na širšem področju energetike, letalstva in visoke tehnologije, kot so naprave za skeniranje na osnovi jedrske magnetne resonance).

Svet EU je julija 2010 pooblastil Evropsko komisijo, da v imenu Euratoma odobri veljavno osnovo za ITER, ki je temeljila na domnevi, da bo se bo gradnja ITER končala s t.i. prvo plazmo leta 2020. Svet EU je omejil proračun za fazo gradnje na 6,6 milijarde EUR (vrednosti iz leta 2008) do leta 2020. S temi sredstvi se krijejo tudi upravni stroški Euratomovega skupnega podjetja Fuzija za energijo (F4E). Stroške za ITER je treba obravnavati v okviru znatnega energetskega preoblikovanja v Evropi, določenega v strategiji za energetsko unijo, za katerega bo po ocenah v naslednjem desetletju potrebnih približno 200 milijard EUR letno.

Od sprejetja osnove leta 2010 so se kopičile zamude in prekoračitve stroškov zlasti zaradi spreminjanja načrtov in izzivov pri izdelavi, ki so posledica tega, da gre za prvi tovrstni projekt, pa tudi pomanjkljivosti pri upravljanju in vodenju projekta. Zaradi teh zamud ni bilo mogoče dokončati gradnje po predvidenem časovnem načrtu. Zlasti po imenovanju novega generalnega direktorja organizacije ITER leta 2015 pa so intenzivna prizadevanja Euratoma v sodelovanju z drugimi člani ITER, katerih namen je bil izboljšati upravljanje projekta ter omejiti neizpolnjevanje časovnega načrta in prekoračitve stroškov, omogočila pozitiven splošni napredek pri gradnji in izdelavi.

Po pozitivnem izidu pregleda, ki so ga opravili neodvisni strokovnjaki, je svet ITER junija 2016 ad referendum odobril posodobljeni časovni načrt in z njim povezane ocene stroškov za dokončanje gradnje ITER do faze prve plazme do decembra 2025. To je po ocenah najkrajši rok za gradnjo ITER. V ta časovni načrt niso vključene varnostne rezerve, zato temelji na domnevi, da je mogoče zmanjšati vsa večja tveganja. Podroben časovni načrt od prve plazme decembra 2025 do delovanja v polnem obsegu z uporabo devterij-tritijevega goriva (t.i. devterij-tritijeva faza), ki je predvideno leta 2035, je svet ITER odobril novembra 2016 (s tem povezani stroški so bili odobreni ad referendum) kot podlago nove osnove za ITER.

Ta posodobljeni časovni načrt in z njim povezana ocena stroškov Euratomu omogočata, da ne preseže veljavne omejitve proračuna, ki jo je Svet EU določil leta 2010, tj. 6,6 milijarde EUR do leta 2020 (v vrednostih iz leta 2008), s čimer se napredek pri gradnji lahko zagotovi z vsemi potrebnimi pogodbami, dodatne zamude in povečanje stroškov pa se lahko čim bolj zmanjšajo. To sporočilo opredeljuje vire, potrebne za gradnjo ITER po letu 2020 na podlagi posodobljene osnove za projekt.

Komisija s tem sporočilom prosi Evropski parlament za podporo, Svet EU pa za pooblastilo, da lahko na zasedanju sveta ITER na ministrski ravni, ki bi lahko potekalo leta 2017, v imenu Euratoma ad referendum odobri novo osnovo. Odobritev bo kljub temu ad referendum, saj Euratomov prispevek iz proračuna EU ne vpliva na predloge Komisije, izid pogajanj o izstopu Velike Britanije iz Euratoma (breksit) in večletni finančni okvir po letu 2020.

Breksit ne vpliva na splošne pravne zaveze Euratoma glede ITER, ki jih ureja mednarodni sporazum ITER. Toda imel bo učinek na odločitve, sprejete v zvezi z naslednjim večletnim finančnim okvirom, posledično pa bi lahko imel posredni učinek na razpoložljivo Euratomovo financiranje ITER.

V tem smislu bo Euratomova odobritev nove osnove ad referendum zagotovila potrebno stabilnost za projekt ter podjetja in raziskovalna središča, vpeta v projekt, kar bo omogočilo, da bodo obstoječe pogodbe ustrezno izpolnjene, nove potrebne pogodbe pa bodo začele veljati v prihodnjih letih. To bo tudi omogočilo nadaljevanje sodelovanja z državami članicami ITER in njihovimi notranjimi agencijami v okviru sporazuma ITER.

II. ITER, pot do prihodnjega nizkoogljičnega vira energije s spodbujanjem tehnološkega razvoja in rasti v EU

Prihodnost fuzije kot uporabnega vira energije je odvisna od uspešne izgradnje in delovanja ITER. Že v sedanji fazi gradnje ITER pozitivno vpliva na evropske industrije in MSP, ki sodelujejo pri izdelavi na tisoče pionirskih tehnoloških komponent, potrebnih za ta zapleteni podvig. Primer tega so superprevodniki in tuljave za toroidno polje ITER, ki jih je uspešno izdelal evropski konzorcij družb in pomenijo velik tehnološki napredek, saj se tako velike tuljave pred tem niso izdelovale.

II.1 ITER, pozitivna naložba za EU

Euratomova naložba v gradnjo ITER zagotavlja pomembne koristi za evropsko industrijo in raziskovalno skupnost. Od januarja 2008 (začetek dejavnosti ITER) do decembra 2016 je skupno podjetje Fuzija za energijo oddalo 839 naročil in subvencij v vrednosti približno 3,8 milijarde EUR, porazdeljenih po vsej Evropi. Od te naložbe v dejavnosti ITER ima koristi približno 300 podjetij, vključno z MSP iz približno 20 različnih držav članic EU in Švice, ter približno 60 raziskovalnih organizacij, ki sodelujejo pri najsodobnejših raziskavah in razvoju, tehnologiji, zasnovi in izdelavi komponent za ITER. Poleg tega so organizacija ITER ter notranje agencije in industrije drugih članov ITER podpisale tudi pogodbe z evropsko industrijo, da bi jim ta zagotovila podporo pri izdelavi lastnih komponent za ITER.

Učinki te naložbe so že opazni, saj dela na gradbišču ITER, ki obsega 42 hektarov, hitro napredujejo. Med 39 načrtovanimi zgradbami hitro raste kompleks za tokamak, saj sta končani že dve podzemni etaži in že potekajo nadzemna dela. V bližini so že dokončane 60 metrov visoka montažna hala, stavba za čiščenje in stavba za podporne storitve. Hitro napreduje tudi gradnja več drugih stavb na gradbišču, na primer kriogenske infrastrukture in hladilnih stolpov, v zadnjih 18 mesecih pa se je začela tudi gradnja večine preostalih stavb. Postavljenih je šest električnih transformatorjev (ki so jih zagotovile Združene države Amerike in Kitajska). Indija je dobavila vse osnovne dele kriostata, ki se zdaj varijo. Skupno podjetje Fuzija za energijo je pripravljeno na začetek izdelave štirih ogromnih poloidnih tuljav v obliki prstana (s premerom 17 in 25 metrov) v namenski 250 metrov dolgi stavbi.

Z razvojem projekta bodo v prihodnjih letih dodeljena nova javna naročila in subvencije, in sicer jih ne bo dodeljevalo samo skupno podjetje Fuzija za energijo za Euratomove stvarne prispevke, ampak jih bo za montažo ter nabavo opreme in orodij, potrebnih za dokončanje gradnje, vse več dodeljevala tudi organizacija ITER. Organizacija ITER bo po pričakovanjih do leta 2025 oddala naročila v skupni vrednosti 1,8 milijarde EUR, zlasti na področjih, kot so diagnostika, daljinsko upravljanje in visokotehnološke rešitve za ogrevalne sisteme, s čimer bodo industrije in MSP v evropskih regijah, ki doslej niso prevladovali med upravičenci, dobili nove priložnosti.