(3)Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 uradno razglasila izbruh COVID-19 za svetovno pandemijo. Gre za hude izredne razmere v javnem zdravju za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi pandemije pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Pandemija ogroža delovna mesta in dohodke ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročila je velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Evropski uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

(4)Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

(5)Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast. Klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe (ES) št. 1467/97, olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija se je v svojem sporočilu strinjala s Svetom, da glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi izbruha COVID-19 sedanje razmere dovoljujejo uporabo klavzule. Ministri za finance držav članic so se 23. marca 2020 strinjali z oceno Komisije. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

(6)Potrebno je nadaljnje ukrepanje za omejitev širjenja in nadziranje pandemije, okrepitev odpornosti nacionalnih zdravstvenih sistemov, ublažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ter zagotovitev ustreznih zdravstvenih in varnostnih pogojev na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za vrnitev v normalno delovanje naših družb in gospodarstev ter trajnostne rasti, med drugim vključno z zelenim in digitalnim prehodom ter ob upoštevanju vseh spoznanj, pridobljenih med krizo.

(7)Kriza zaradi COVID-19 je razkrila prožnost, ki jo enotni trg omogoča za prilagajanje na izredne okoliščine. Da pa bi se zagotovil hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, je treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje enotnega trga, odpraviti takoj, ko ne bodo več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala na potrebo po načrtih za pripravljenost na krize v zdravstvenem sektorju, ki vključujejo zlasti boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovne opreme. To so ključni elementi za razvoj širših načrtov za pripravljenost na krize.

(8)Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezna zakonodajna okvira, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Slovenija je pozvana, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč posameznikom in sektorjem, ki so jih opisani izzivi najbolj prizadeli.

(9)Socialno-ekonomske posledice pandemije bodo zaradi različne specializacije in koncentracije gospodarskih dejavnosti po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po slovenskih regijah. To pomeni znatno tveganje, da že opaženi trend poglabljanja razlik med glavnim mestom in preostalimi deli države postane še bolj izrazit. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

(10)Slovenija je 30. aprila 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

(11)Za Slovenijo trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga.

(12)Svet je 13. julija 2018 Sloveniji priporočil, naj zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v letu 2019 ne bo presegla 3,1 %, kar je ustrezalo letni strukturni prilagoditvi v višini 0,65 % BDP. Celovita ocena Komisije za leto 2019 ter za leti 2018 in 2019 skupaj potrjuje znaten odklon od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Vendar glede na uporabo splošne odstopne klavzule nadaljnji ukrepi v okviru postopka zaradi znatnega odklona za Slovenijo niso upravičeni.

(13)V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 0,5 % BDP v letu 2019 na primanjkljaj v višini 8,1 % BDP v letu 2020. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 66,1 % BDP v letu 2019 povečal na 82,4 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

(14)Slovenija je v odziv na pandemijo COVID-19 in v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 4,4 % BDP. Ukrepi vključujejo sheme krajšega delovnega časa za delavce na začasnem čakanju in samozaposlene (2,3 % BDP), višje odhodke za zdravstveno varstvo (0,5 % BDP), nadomestila za delavce, ki delajo (0,4 % BDP), krizni dodatek za zaposlene v javnem sektorju (0,4 % BDP), odlog plačila davkov (0,4 % BDP) in finančno pomoč za ranljive skupine (0,2 % BDP). Poleg tega je Slovenija napovedala ukrepe, ki ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, vendar bodo prispevali k podpiranju likvidnosti podjetij ter so v programu stabilnosti za leto 2020 ocenjeni na 5,1 % BDP. Ti ukrepi vključujejo poroštva za kredite (4,8 % BDP), odlog plačila davkov (0,2 % BDP) in oprostitev plačila prispevkov za socialno varnost za samozaposlene (0,1 % BDP). Vendar so v pomladanski napovedi Komisije 2020 vsi odlogi plačila davkov obravnavani kot likvidnostni ukrepi brez negativnega proračunskega učinka v letu 2020. Ukrepi, ki jih je sprejela Slovenija, so na splošno v skladu s smernicami iz sporočila Komisije o usklajenem gospodarskem odzivu na izbruh COVID-19. Polno izvajanje navedenih ukrepov in nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, če gospodarske razmere to dopuščajo, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

(15)Glede na pomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Slovenije v letu 2020 znašal –7,2 % BDP, v letu 2021 pa –2,1 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi dosegel 83,7 % BDP v letu 2020 in 79,9 % v letu 2021.

(16)Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Slovenija v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/1997, ni izpolnjeno.

(17)Slovenija je 12. marca 2020 razglasila epidemijo COVID-19 v skladu z Zakonom o nalezljivih boleznih in sprejela ukrepe za javno zdravje, da bi zajezila širjenje virusa. Ti so vključevali usklajevanje zadevnih funkcij javnega zdravja, primarne in sekundarne ravni oskrbe in drugih storitev ter uvedbo ustreznega protokola za testiranje. Hkrati je Slovenija uvedla stroge ukrepe omejitve gibanja, odprte pa so ostale trgovine s hrano, lekarne, banke, bencinske črpalke in pošte. Ukrepi za javno zdravje in ukrepi omejitve gibanja so Sloveniji v prvem valu (od marca do maja) pomagali preprečiti, da bi število resno obolelih preseglo zmogljivosti zdravstvenega sistema države. Zaradi ukrepov omejitve gibanja pa so številna podjetja začasno ustavila ali omejila svoje dejavnosti. V odprtem in izvozno usmerjenem gospodarstvu, kakršno je slovensko, so motnje v dobavni verigi in manjše svetovno povpraševanje po izdelkih še posebej močno vplivali na rast. Ob negotovosti glede gospodarskih gibanj je bilo veliko naložbenih odločitev v zasebnem sektorju odloženih. Promet in turizem, dva najpomembnejša sektorja slovenskega gospodarstva, bosta zaradi krize predvidoma najbolj prizadeta in njun prihodek naj bi se v letu 2020 skrčil za 70 %, zato se v letu 2020 pričakuje zelo velik padec BDP.

(18)Do konca aprila 2020 so slovenski organi sprejeli dva paketa ukrepov za ublažitev šoka, ki ga je povzročil COVID-19. Prvi paket za omilitev posledic krize v vrednosti približno 3,1 milijarde EUR, kar ustreza okoli 6,4 % BDP, se osredotoča predvsem na zaščito delovnih mest in socialno ranljivih skupin. Država krije nadomestilo plače, nadomestilo za bolniške odsotnosti in prispevke za socialno varnost za delavce na začasnem čakanju ter prispevke za pokojninsko zavarovanje za zaposlene, ki delajo. Za ublažitev likvidnostnih omejitev podjetij in gospodinjstev se lahko odplačevanje kreditov odloži za do 12 mesecev. Drugi paket v vrednosti približno 2 milijardi EUR, kar ustreza okoli 4,2 % BDP, zagotavlja predvsem likvidnostno pomoč podjetjem. Paket vključuje shemo državnih poroštev za bančne kredite podjetjem; shema omogoča odobritev kreditov, zavarovanih s poroštvom države, v višini do 70 % glavnice za velika podjetja ter do 80 % glavnice za mala in srednja podjetja. Odlog plačila davkov in oprostitev plačila prispevkov za socialno varnost ter pospešitev pogodbenih plačil s strani javnih organov naj bi pomagali podjetjem ublažiti težave z likvidnostjo in dostopom do financiranja.

(19)Ker se je povpraševanje po zdravstvenih storitvah na začetku izbruha COVID19 povečalo, se je Slovenija soočala z izzivi, kako zagotoviti zadostne zdravstvene zmogljivosti. Izbruh virusa je razkril strukturne probleme v zdravstvenem sistemu. Relativno majhno število zdravnikov na primer predstavlja dodaten izziv v boju proti epidemiji. Zato je pomembno, da se zaposli več usposobljenih zdravstvenih delavcev, da se zaščitijo njihovi delovni pogoji in da se jih zaposli tam, kjer so potrebe največje. Ključnega pomena je uporaba diagnostike, testov in orodij e-zdravja, ki omogočajo spremljanje pacientov in medicino na daljavo. Za pomoč javnozdravstvenim službam pri zbiranju in uporabi anonimiziranih podatkov za sprejemanje informiranih odločitev so pomembne tudi ciljno usmerjene raziskave in inovativne rešitve. Kriza je izpostavila potrebo po zaščiti financiranja zdravstvenega sistema in sistema dolgotrajne oskrbe, ki veljata za področji, potrebni strukturne prenove. Pravočasno sprejetje in izvajanje novega Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, razširitev finančnih virov zdravstvenega sistema in oblikovanje finančnih rezerv bodo ublažili nihanja finančnih virov v gospodarskem ciklu. Odsotnost zakona o dolgotrajni oskrbi omejuje sposobnost Slovenije za boj proti izbruhu COVID-19 v najbolj prizadetih okoljih za oskrbo. Ker so starejši, invalidi in osebe s kroničnimi boleznimi izpostavljeni večjemu tveganju, da zaradi virusa resno zbolijo, so potrebna nadaljnja znatna prizadevanja za zagotovitev kakovostnih storitev dolgotrajne oskrbe, ki bodo dobro povezane z zdravstvenimi storitvami.

(20)Zaradi zdravstvene in gospodarske krize, ki jo je povzročil izbruh COVID-19, sta slovenski trg dela in sistem socialne zaščite pod največjim pritiskom doslej. Glede na napoved Komisije naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 7 %, leta 2021 pa ponovno znižala na 5,1 %. Za omejitev hitrega naraščanja brezposelnosti v najbolj prizadetih sektorjih je Slovenija sprejela celovit odziv politike, ki združuje preventivne ukrepe z ukrepi za lažji hiter ponovni vstop delavcev na trg dela. Ključni odzivi politike, izvedeni v posvetovanju s socialnimi partnerji, bi se morali osredotočiti na doseganje trajnega in pravičnega okrevanja, in sicer s krepitvijo obstoječih aktivnih politik zaposlovanja in shem za ohranitev delovnih mest, vključno s shemami krajšega delovnega časa, in uvedbo drugih vrst časovno omejene podpore za podjetja, kot so subvencije za plače in oprostitve plačila prispevkov za socialno varnost. Ti ukrepi bi pomagali zmanjšati izgubo dohodka za vse delavce, tudi tiste z nestandardnimi oblikami zaposlitve, kot tudi za samozaposlene. Prožne ureditve dela, vključno s prožnostjo na delovnem mestu (npr. določbe o delu na daljavo), prožnost glede delovnega časa (npr. določbe o gibljivem delovnem času) in prožnost v delovnih organizacijah (npr. interne storitve podjetij) lahko znatno podpirajo zaposlenost v času omejitev gibanja in ko bo gospodarska aktivnost ponovno vzpostavljena. Spodbujanje podjetniškega duha bo ključnega pomena za ponovni zagon gospodarstva in potrebne prilagoditve po krizi. Zato je še posebej pomembno podpirati samozaposlene z zmanjšanjem upravnega bremena in blaženjem njihovega slabšega finančnega položaja v primerjavi z zaposlenimi.

(21)Za ublažitev socialnih posledic te krize je bistveno, da Slovenija še naprej zagotavlja ustrezen sveženj socialnih prejemkov in nadomestil. Zato bo treba redno spremljati učinke krize na revščino. Posebno pozornost je treba nameniti starejšim, zlasti ženskam, pri katerih so bile stopnje tveganja revščine ali socialne izključenosti že pred krizo višje od povprečja EU. Spremembe pokojninske zakonodaje, ki jih je Državni zbor sprejel novembra 2019, naj bi izboljšale ustreznost pokojnin za nove upokojence, medtem ko sedanji upokojenci, vključno s tistimi, ki živijo na pragu revščine ali pod njim, od njih ne bodo imeli koristi. Dodatna finančna pomoč, ponujena organizacijam, ki so s svojim delom v prvih vrstah boja proti pandemiji COVID-19, bi zagotovila, da epidemija ne bi nesorazmerno prizadela ljudi, ki jim grozi socialna izključenost, in da bi bile krite njihove osnovne potrebe, kot so dnevni obroki in zdravstveno varstvo.

(22)Aprila 2020 so bili uvedeni likvidnostni ukrepi za podjetja, vendar nekatera poslovno vzdržna podjetja, kot so manjša inovativna in hitro rastoča podjetja, nimajo ustreznih bonitetnih ocen, da bi bila upravičena do prej omenjenih poroštev za bančne kredite. Zlasti v državah, kot je Slovenija, kjer kapitalski trgi niso dovolj razviti, je morda potreben boljši dostop do alternativnih virov financiranja, vključno z lastniškimi finančnimi instrumenti (npr. tvegani kapital). Obstoječi instrumenti lastniškega kapitala, s katerimi razpolaga Slovenija, bi bili lahko način za usmerjanje sredstev za podporo tistim podjetjem, ki uspešno izstopajo iz krize, kot so inovativna mala in srednja podjetja, zagonska podjetja in podjetja v razširitveni fazi, podobno kot so jih načrtovale druge države članice. Uporaba zaščitnih ukrepov, določenih v pravilih EU, bo zagotovila, da te kapitalske injekcije ne bodo negativno vplivale na učinkovitost ali gospodarsko konkurenco podjetij.

(23)Kriza zaradi COVID-19 je močno vplivala na sposobnost sicer poslovno vzdržnih podjetij in gospodinjstev za plačilo računov. Brez sprejetih ukrepov bi velikemu delu zasebnega sektorja grozila plačilna nesposobnost. Med likvidnostnimi ukrepi za podjetja je slovenska vlada uvedla 12-mesečni moratorij na odplačevanje bančnih kreditov za nefinančne družbe in gospodinjstva. Učinkovitost in uspešnost teh in podobnih ukrepov je treba skrbno oceniti in spremljati. Prav tako je treba hitro odpraviti morebitne škodljive učinke ukrepov, da bo ves čas zagotovljena finančna stabilnost.