EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 18.12.2015 COM(2015) 684 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU Četrto poročilo o napredku Gruzije pri izvajanju akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima {SWD(2015) 299 final}



1. UVOD Junija 2012 se je med EU in Gruzijo začel dialog o liberalizaciji vizumskega režima. Evropska komisija je februarja 2013 gruzijski vladi predložila akcijski načrt za liberalizacijo vizumskega režima. V njem je določen niz natančnih meril v zvezi s štirimi „sklopi“ tehnično pomembnih vprašanj, namen tega načrta pa je sprejetje zakonodajnega, političnega in institucionalnega okvira (faza 1) ter njegovo učinkovito in trajnostno izvajanje (faza 2). Šele ko so merila izpolnjena, lahko državljani Gruzije, ki so imetniki biometričnih potnih listov, za namene kratkoročnega bivanja vstopijo v schengensko območje brez vizuma. Komisija je novembra 2013 sprejela svoje prvo poročilo o napredku Gruzije pri izvajanju akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima in predložila več priporočil za zaključek prve (zakonodajne in načrtovalne) faze načrta. Komisija je oktobra 2014 sprejela svoje drugo poročilo o napredku, v katerem je bilo ugotovljeno, da je Gruzija izpolnila merila prve faze akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima in da je bila pripravljena na ocenjevanje izpolnjevanja meril druge faze. Svet se je v svojih sklepih z dne 17. novembra 2014 strinjal z oceno Komisije. Poročilu je bila priložena ocena možnih migracijskih in varnostnih učinkov prihodnje liberalizacije vizumskega režima za gruzijske državljane, ki potujejo v EU. Gruzija je decembra 2014 predložila posodobljeno poročilo o napredku. Vrednotenje vseh štirih sklopov akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima je potekalo od decembra 2014 do marca 2015 pod vodstvom Komisije in se je izvajalo med obiski v okviru misije, ki so se jih udeležili strokovnjaki iz držav članic EU, pomagale pa so jim Komisija, Evropska služba za zunanje delovanje (v nadaljnjem besedilu: ESZD) in delegacija EU v Gruziji. Komisija je tretje poročilo o napredku Gruzije pri izvajanju akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima sprejela 8. maja 2015. V poročilu je bil priznan velik napredek gruzijskih organov pri izvajanju druge faze akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima in izpolnjevanje številnih meril iz štirih sklopov. Vendar je bilo v njem tudi poudarjeno, da je nekatera vprašanja še vedno treba obravnavati, in sicer na naslednjih področjih: upravljanje migracij, azilna politika, trgovina z ljudmi, boj proti korupciji, pranje denarja, droge, kazenski pregon in pravice državljanov. To je četrto poročilo o napredku Gruzije pri izvajanju akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima. Poročilo preučuje, kako so gruzijske oblasti obravnavale priporočila tretjega poročila o napredku glede preostalih meril akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima. Ne preučuje meril, za katera se je v zadnjem poročilu štelo, da so bila že izpolnjena, saj je spremljanje pokazalo, da se še naprej izpolnjujejo. Informacije o dejanskem stanju in ocene temeljijo na ugotovitvah ocenjevalnih misij EU, ki so v Gruziji potekale od 28. septembra do 2. oktobra 2015 za štiri področja (upravljanje migracij, azil, boj proti korupciji in trgovina z ljudmi) in v katerih so sodelovali strokovnjaki iz držav članic EU ter uradniki Komisije, predstavniki ESZD in delegacija EU v Gruziji. Dodatne informacije o teh štirih področjih in preostalih merilih so bile pridobljene s poznejšimi sestanki in pogovori med Komisijo, ESZD in gruzijskimi organi ter s poročiloma o napredku, ki ju je Gruzija predložila 17. avgusta in 22. oktobra 2015. Temu poročilu je priložen delovni dokument služb Komisije, ki zagotavlja podrobnejše informacije o napredkih za vsako merilo. Komisija v prilogi k delovnemu dokumentu služb Komisije zagotavlja posodobljeno analizo dejstev in statistično pridobljene informacije možnih migracijskih in varnostnih učinkov liberalizacije vizumskega režima za gruzijske državljane, ki potujejo v EU, na podlagi prispevkov pristojnih agencij EU in zainteresiranih strani. Ocena učinka prikazuje pričakovane glavne trende na področju migracij in varnosti. Prikazuje, da EU ostaja privlačna destinacija za migrante iz Gruzije in da je treba spremljati morebitne migracijske in varnostne izzive. 2. OCENA UKREPOV V OKVIRU PREOSTALIH MERIL AKCIJSKEGA NAČRTA ZA LIBERALIZACIJO VIZUMSKEGA REŽIMA 2.1. Sklop 1: Varnost dokumentov, vključno z biometričnimi podatki

To merilo, za katero se je v tretjem poročilu o napredku štelo, da je bilo izpolnjeno, ostaja izpolnjeno. 2.2. Sklop 2: Integrirano upravljanje meja, upravljanje migracij in azil 2.2.1. Integrirano upravljanje meja To merilo, za katero se je v tretjem poročilu o napredku štelo, da je bilo izpolnjeno, ostaja izpolnjeno. 2.2.2. Upravljanje migracij V tretjem poročilu o napredku se je štelo, da je bilo merilo za upravljanje migracij skoraj izpolnjeno, od takrat pa je bil v skladu s priporočili Komisije dosežen merljiv napredek. Koncept analize tveganja, ki ga je razvilo ministrstvo za notranje zadeve, je bil razširjen na vsa področja migracij. Delovna skupina, ki je bila ustanovljena v okviru državne komisije za migracijska vprašanja, je septembra 2015 dokončno oblikovala nov celovit koncept sistema analize tveganja na področju migracij. V pripravo analitičnih poročil bo vključenih sedem državnih agencij. Zbiranje podatkov različnih državnih agencij o imigraciji, emigraciji in notranji migraciji bo zagotovljeno s pomočjo enotnega sistema za analiziranje migracij. Vzpostavitev tega sklopa elektronskih orodij, ki bi jih bilo treba preskusiti do sredine leta 2016, sofinancirata EU in gruzijska vlada. Vsi ti izdelki bodo Gruziji v pomoč pri prepoznavanju tveganj, napovedovanju nevarnosti in vzpostavljanju ustreznih ukrepov, kar bo omogočilo upravljanje migracij na celovit način. Ministrstvo za notranje razseljene osebe iz zasedenih ozemelj Gruzije, begunce in njihovo nastanitev (v nadaljnjem besedilu: MRA) je odgovorno za usklajevanje dejavnosti ponovnega vključevanja, ki so bile preoblikovane v okviru migracijske strategije za obdobje 2016–2020. Gruzijska vlada postopno prevzema odgovornost za proces pomoči ponovnega vključevanja. Leta 2015 je oblikovala državni program za ponovno vključevanje, ki se financira iz državnega proračuna, in bo prevzela centre za mobilnost, ko bo projekt, ki ga financira EU v okviru Evropskega instrumenta sosedstva, postopno opuščen. V skladu z migracijsko strategijo za obdobje 2016–2020 bo s trajnostnim financiranjem in izboljšano zmogljivostjo centrom za mobilnost omogočeno, da neodvisno nudijo različne storitve za ponovno vključitev. V okviru novega oddelka za analitiko pri MRA bo oblikovan sistem analitičnega poročanja za zbiranje podatkov o skupnem številu oseb, ki se vračajo v državo, ter informacij o njihovih kvalifikacijah in potrebah za ponovno vključitev. V obdobju med julijem in decembrom 2015 je Gruzija izvedla celovit akcijski načrt za obveščanje in komunikacijo v okviru akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima in prihodnjega režima brez vizumov. Sestankov, usposabljanj in drugih prireditev v Tbilisiju ter drugih zadevnih regijah se je udeležilo več kot 25 000 gruzijskih državljanov. Za razširjanje informacij o pravicah in obveznostih glede liberalizacije vizumskega režima se uporabljajo različni podporni mediji, kot so letaki, videoposnetki in interaktivna infografika. Izvajanje teh dejavnosti se bo nadaljevalo v okviru „strategije EU za vključevanje in komunikacijo za obdobje 2014–2017“ in „migracijske strategije za obdobje 2016–2020“. Gruzija je zadovoljivo izvedla ukrepe, priporočene v tretjem poročilu o napredku. Merilo za upravljanje migracij se šteje za izpolnjeno.

2.2.3. Azilna politika V tretjem poročilu o napredku se je štelo, da je bilo merilo za azil delno izpolnjeno, od takrat pa je bil v skladu s priporočili Komisije dosežen merljiv napredek. Zakonodajni okvir je bil spremenjen tako, da prosilce za azil izrecno vključuje kot kategorijo, ki bi izpolnjevala pogoje za izdajo vizuma zaradi humanitarnih razlogov. Postopek izvajanja se je že začel. MRA, ministrstvo, ki je pristojno za določanje statusa beguncev, je sprejelo postopkovne kazalnike kakovosti za spremljanje kakovosti odločanja o prošnjah za azil. Kakovost osebnega razgovora se zdaj ocenjuje na podlagi posnetkov. Za zmanjšanje zaostankov pri obravnavi zadev je bilo vloženega veliko truda. MRA je razvilo učinkovito strategijo z jasnimi smernicami glede države izvora in navodili, ki uradnikom omogočajo izobraževanje. Zaostanek nerešenih zadev se je zmanjšal s 1 174 marca 2015 na običajno delovno obremenitev približno 200 zadev oktobra 2015, kar pa ni vplivalo na kakovost. Za obravnavo množičnega pritoka prosilcev za azil je bil uveden mehanizem za načrtovanje delovanja v nepredvidljivih razmerah, vzpostavljen pa bo tudi odbor, da se odloči o dodatnih človeških in finančnih virih, ki so potrebni za obvladovanje vseh nadaljnjih sodnih zaostankov. Za namene obravnave velikega števila zavrnjenih prošenj za status begunca na podlagi nerazkritih skrbi v zvezi z varnostjo je bil spremenjen člen 25 „zakona o beguncih in humanitarnem statusu“. Nova določba opredeljuje razloge, na podlagi katerih se prošnja zaradi državne varnosti lahko zavrne, in agencijo za državno varnost zavezuje, da MRA zagotovi minimalne informacije o prosilcih za azil, ki bi lahko ogrozili državno varnost. Osebje, ki sodeluje pri določanju statusa beguncev, se je udeležilo številnih zunanjih in notranjih usposabljanj. Nova enota za nadzor kakovosti in usposabljanje, ustanovljena v okviru MRA, bo zadolžena za razvoj nacionalnega programa usposabljanja. Uvedba nove zbirke podatkov v Gruziji, ki vsebuje informacije o državi izvora, ter dostop do podobnih zbirk podatkov drugih držav bosta pomagala zagotoviti visokokakovostne in aktualne informacije. Poleg tega so bili uradniki obveščeni o osnovnih načelih zbiranja informacij o državi izvora, s spremembo zakonodajnega okvira pa je zdaj vzpostavljeno jasno razlikovanje med zbiranjem informacij o državi izvora in ukrepi politike. Rok za vložitev pritožbe na zavrnitev prošnje za status begunca je bil podaljšan z 10 na 15 dni, rok za razsodbo sodišč vseh stopenj pa se je skrajšal na dva meseca. Za zagotovitev, da se pravica do pritožbe zoper negativno odločitev lahko učinkovito uporabi, je bil tudi prosilcem za azil omogočen sistem brezplačne pravne pomoči, ki ga financira država. Od 1. januarja 2016 bodo imeli na voljo usposobljeno osebje in brezplačno pravno pomoč ter zastopstvo na sodišču.

Redni postopek za pridobitev gruzijskega državljanstva zahteva znanje gruzijskega jezika, poznavanje zgodovine in temeljnih pravnih načel. Za begunce je bil razvit posebni izobraževalni program, da se jim v praksi olajša dostop do postopka za sprejem v državljanstvo. Na podlagi že doseženega precejšnjega napredka Gruzije na področju vključevanja tujih državljanov so bili v migracijski strategiji za obdobje 2016–2020 zastavljeni ambiciozni cilji na tem področju. V priloženem akcijskem načrtu bodo opredeljene finančne potrebe za izvajanje načrtovanih dejavnosti. Gruzija je zadovoljivo izvedla ukrepe, priporočene v tretjem poročilu o napredku. Merilo za azilno politiko se šteje za izpolnjeno. 2.3. Sklop 3: Javni red in varnost 2.3.1. Preprečevanje organiziranega kriminala, terorizma in korupcije ter boj proti tem pojavom 2.3.1.1. Preprečevanje organiziranega kriminala in boj proti njemu To merilo, za katero se je v tretjem poročilu o napredku štelo, da je bilo izpolnjeno, ostaja izpolnjeno. 2.3.1.2. Trgovina z ljudmi V tretjem poročilu o napredku se je štelo, da je bilo merilo za trgovino z ljudmi delno izpolnjeno, od takrat pa je bil v skladu s priporočili Komisije dosežen merljiv napredek. V obeh zavetiščih za žrtve je bil opravljen pregled zagotavljanja storitev, da bi bili bolj primerni za otroke. Zaposleno je bilo dodatno osebje, da bo skrbelo za mladoletnike, ki so žrtve trgovine z ljudmi, in otroke v spremstvu staršev, ki imajo tudi koristi od posameznih načrtov za rehabilitacijo. Za povečanje stroškovne učinkovitosti državnega sklada se bodo storitve v zatočiščih nudile v prilagodljivi obliki glede na potrebe žrtev. Novi obrazec za ponudbo navaja vse razpoložljive storitve v okviru državnega sklada in bo pomagal opredeliti, zakaj je bila storitev zavrnjena.

Gruzija je sprejela pomembne ukrepe za boj proti trgovini z delavci. Leta 2015 je bil na ministrstvu za delo, zdravje in socialne zadeve ustanovljen oddelek za inšpekcijo delovnih pogojev, čigar inšpektorji so obiskali že 75 podjetij. Trenutno lahko inšpektorji za delo vstopijo v podjetje, če imajo utemeljeni razlog v zvezi s trgovino z ljudmi, izkoriščanjem delovne sile ali prisilnim delom, vendar oddelek nima pooblastil za izrekanje sankcij. Ministrstvo za notranje zadeve je okrepilo preiskave na podlagi obveščevalnih podatkov za vse oblike izkoriščanja. Od 17 preiskav, ki so se izvedle med januarjem in septembrom 2015, jih je bilo 11 izvedenih s proaktivnim pristopom. Za zaščito pričevanj kupcev žensk, ki so bile žrtve trgovine z ljudmi, je bil spremenjen kazenski zakonik, ki je omogočil, da se v preiskovanju in pregonu trgovcev z ljudmi ne preganja tistih, ki so sodelovali s policijo. Zbirka podatkov o žrtvah, pričah in osumljenih trgovcih z ljudmi ter druge ustrezne informacije so zdaj na voljo v skupni podatkovni bazi. Vse ključne agencije lahko dostopajo do teh informacij in jih izmenjujejo. Dve ločeni telefonski liniji za žrtve trgovine z ljudmi, pri čemer eno upravlja ministrstvo za notranje zadeve, drugo pa državni sklad, obstajata zato, ker nekatere osebe morda želijo prejeti pomoč, ne da bi pri tem morale nujno sodelovati z organi kazenskega pregona. Partnerstva z državami, ki jih je Europol opredelil kot glavne destinacije in vire trgovanja, so bila okrepljena z dodelitvijo policijskih atašejev in medsebojno pravno pomočjo. Gruzija je zadovoljivo izvedla ukrepe, priporočene v tretjem poročilu o napredku. Merilo za trgovino z ljudmi se šteje za izpolnjeno. 2.3.1.3. Preprečevanje korupcije in boj proti njej V tretjem poročilu o napredku se je štelo, da je bilo merilo za preprečevanje korupcije delno izpolnjeno, od takrat pa je bil v skladu s priporočili Komisije dosežen merljiv napredek. Parlament je 28. oktobra 2015 sprejel „zakon o javni upravi“, istočasno pa tudi sveženj 46 podzakonskih aktov. Ustrezni zakonodajni akti bodo začeli veljati 1. januarja 2017. Eden od ciljev je depolitizirati javno upravo. Uvedeni so bili dodatni zaščitni ukrepi za zagotovitev neodvisnosti imenovanja in razrešitve vodje urada za javno upravo.

Parlament je 28. oktobra 2015 v tretji obravnavi sprejel spremembe „zakona o navzkrižju interesov in korupciji v javni upravi“, ki določa pravno podlago za spremljanje prijav premoženja in urad za javno upravo pooblašča za izvajanje postopka spremljanja. Sistem za prijavo premoženja bo vključeval nove mehanizme za odkrivanje in sankcioniranje nasprotij interesov ter neupravičenega bogastva. Na podlagi teh sprememb se bodo prijave spremljale v naslednjih treh primerih: (a) z nenehnim preverjanjem prijav najvišjih uradnikov, ki so izpostavljeni visokemu tveganju za korupcijo; (b) z naključnim in transparentnim izborom prijav prek elektronskega sistema ter na podlagi posebnih kriterijev tveganja s strani neodvisne komisije; (c) na podlagi dobro utemeljenih pisnih pritožb/informacij, predloženih uradu za javno upravo. Spremembe „zakona o državnih naročilih“, ki uvajajo merila za odpravo razpisnega postopka za pogodbe o javnih naročilih, so začele veljati 1. novembra 2015. Nove določbe opredeljujejo merila za dodelitev pogodbe s poenostavljenim postopkom oddaje javnega naročila in zahtevajo soglasje državne agencije za javna naročila. Vloge za poenostavljeni postopek oddaje javnega naročila so odprte za javnost in vse zainteresirane stranke imajo pravico, da izrazijo svoje pomisleke. Varstvo prijaviteljev nepravilnosti se je obravnavalo v spremembah, s katerimi sta se razširila status in sistem poročanja prijaviteljev nepravilnosti. V skladu s tem se lahko vsaka oseba šteje kot prijavitelj nepravilnosti, ne glede na to, ali je javni uslužbenec. Določbe dovoljujejo anonimno in zaupno prijavljanje nepravilnosti. Oblasti so si še naprej prizadevale za popolno izvajanje priporočil Skupine držav proti korupciji. Gruzija je zadovoljivo izvedla ukrepe, priporočene v tretjem poročilu o napredku. Merilo za preprečevanje korupcije in boj proti njej se šteje za izpolnjeno. 2.3.1.4. Pranje denarja in financiranje terorizma V tretjem poročilu o napredku se je štelo, da je bilo merilo za pranje denarja skoraj izpolnjeno, od takrat pa je bil v skladu s priporočili Komisije dosežen merljiv napredek. Gruzijski parlament je julija 2015 sprejel več sprememb za krepitev svojega zakonodajnega okvira za čezmejno gibanje denarja. Obseg sistema prijav za čezmejno gibanje denarja se je razširil. Poleg gotovine, ki jo fizične in pravne osebe fizično prenašajo, sistem zdaj zajema tudi gotovino, ki se pošlje in prejme po pošti ali prek tovora. Če oseba ne izpolnjuje obveznosti prijave, bo morala plačati višjo globo kot prej. Sankcije niso več omejene na največ 3 000 GEL, s čimer je okrepljen njihov odvračilni učinek. V skladu z novimi določbami davčnega zakonika kazen lahko znaša 10 % zneska, ki se je prevažal, če skupna vrednost znaša 100 000 GEL ali več. Vodja tožilstva je sprejel priporočilo za povečanje učinkovitosti zaplembe sredstev, pridobljenih s kaznivim dejanjem. Poleg drugih ukrepov, ki jih je treba izvesti v okviru kazenskih postopkov, so tožilci in preiskovalci prejeli navodilo, da izsledijo vsako sredstvo toženca in njegovih bližnjih sorodnikov ter zagotovijo zaplembo tudi v primeru sporazuma o priznanju krivde. Z organi kazenskega pregona in tožilci so bila organizirana različna usposabljanja in okrogle mize za razpravo o teh vprašanjih. Od leta 2004 deluje Služba za finančni nadzor, ki ima vlogo nacionalnega centra za sprejemanje, analizo in razširjanje poročil o sumljivih transakcijah. Služba je oktobra 2015 zaposlila dva nova uslužbenca in namerava kmalu objaviti dodatne ponudbe za zapolnitev prostih delovnih mest. Nacionalna banka Gruzije nadzira vse finančne institucije razen zavarovalnic in zasebnih pokojninskih shem. Njena enota za metodologijo in inšpekcije na podlagi poročil je bila okrepljena z zaposlitvijo šestih novih uslužbencev. Organ za zavarovalni nadzor, ki se ukvarja z zavarovalnicami in zasebnimi pokojninskimi shemami, je v oddelku za nadzor ustanovil nov ločen oddelek za spremljanje na podlagi poročil.

Nedavne dejavnosti ozaveščanja, ki jih je izvajala Služba za finančni nadzor, so bile namenjene zlasti odvetnikom. Te so zajemale izobraževalne seminarje o zahtevah glede skrbnega preverjanja strank in oblikovanje smernic o preprečevanju pranja denarja. Prihodnje dejavnosti bodo namenjene tudi računovodjem in revizorjem. Gruzija je zadovoljivo izvedla ukrepe, priporočene v tretjem poročilu o napredku. Merilo za pranje denarja se šteje za izpolnjeno. 2.3.1.5. Droge V tretjem poročilu o napredku se je štelo, da je bilo merilo za droge delno izpolnjeno, od takrat pa je bil v skladu s priporočili Komisije dosežen merljiv napredek. Gruzija je dosegla pomemben napredek pri izvajanju nacionalne strategije na področju drog in akcijskega načrta, pri čemer je sledila politikam za zmanjšanje povpraševanja in ukrepom za zmanjšanje ponudbe. Člen 260 kazenskega zakonika je bil spremenjen, da bi razlikoval med kazensko odgovornostjo za posedovanje in razpečevanje drog. Najvišja kazen za posedovanje drog je bila zmanjšana z enajst na šest let zapora. V praksi so se od začetka veljavnosti spremembe 31. julija 2015 v večini primerov, ko se je odločalo na podlagi člena 260 za posedovanje drog, uporabljale sankcije, ki niso vključevale odvzema prostosti. Gruzijska zakonodaja zagotavlja zadostne zaščitne ukrepe za zaščito posameznikov pred naključno kontrolo drog s strani policije. 30. septembra 2015 je minister za notranje zadeve določil strožje pogoje za opravljanje naključnih preskusov drog. Utemeljeni sum, da je oseba uživala droge, ne zadostuje več, temveč morajo obstajati še druge okoliščine, da se upraviči nenačrtovan preskus. Poleg tega je odločitev za izvedbo preskusa mogoče izpodbijati pred organom za notranje spremljanje ministrstva za notranje zadeve, upravnim sodiščem in/ali državnim tožilstvom. Gruzija je zadovoljivo izvedla ukrepe, priporočene v tretjem poročilu o napredku. Merilo za droge se šteje za izpolnjeno. 2.3.2. Pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah To merilo, za katero se je v tretjem poročilu o napredku štelo, da je bilo izpolnjeno, ostaja izpolnjeno. 2.3.3. Sodelovanje v kazenskem pregonu V tretjem poročilu o napredku se je štelo, da je bilo merilo za sodelovanje v kazenskem pregonu skoraj izpolnjeno, od takrat pa je bil v skladu s priporočili Komisije dosežen merljiv napredek.

Maja 2015 je bila na medagencijski ravni ustanovljena delovna skupina za razvoj koncepta enotnega mehanizma za analizo tveganja, ki temelji na izvajanju policijskih nalog na podlagi obveščevalnih podatkov. Koncept je bil sprejet 22. oktobra 2015 in delovna skupina je začela pripravljati podroben akcijski načrt ukrepov, ki jih je treba sprejeti za izvajanje prihodnjega sistema za oceno tveganja. Poročila o oceni vseh groženj, ki bodo pripravljena v skladu s tem, bi morala pomagati pri opredeljevanju prihodnjih trendov kriminala in ukrepov za njihovo odpravo. Ministrstvo za notranje zadeve je pred kratkim izdalo nova navodila o obstoječih virih in dejavnostih, ki so potrebne za mednarodno sodelovanje, ter jih predstavilo svojim zaposlenim v Tbilisiju in regijah. Zaposleni na ministrstvu za notranje zadeve in uradu generalnega tožilca so prejeli informativno brošuro o obstoječih mehanizmih za sodelovanje prek Interpola, organizirana pa so bila tudi skupna usposabljanja za preiskovalce iz različnih služb, da bi razpravljali o možnostih, ki jih ponuja mednarodni okvir za sodelovanje organov kazenskega pregona. Gruzija je zadovoljivo izvedla ukrepe, priporočene v tretjem poročilu o napredku. Merilo za sodelovanje v kazenskem pregonu se šteje za izpolnjeno. 2.3.4. Varstvo podatkov To merilo, za katero se je v tretjem poročilu o napredku štelo, da je bilo izpolnjeno, ostaja izpolnjeno. 2.4. Sklop 4: Zunanji odnosi in temeljne pravice 2.4.1. Svoboda gibanja v Gruziji To merilo, za katero se je v tretjem poročilu o napredku štelo, da je bilo izpolnjeno, ostaja izpolnjeno. 2.4.2. Pogoji in postopki za izdajo potnih listin in osebnih dokumentov To merilo, za katero se je v tretjem poročilu o napredku štelo, da je bilo izpolnjeno, ostaja izpolnjeno.

2.4.3. Pravice državljanov, vključno z varstvom manjšin V tretjem poročilu o napredku se je štelo, da je bilo merilo za pravice državljanov skoraj izpolnjeno, od takrat pa je bil v skladu s priporočili Komisije dosežen merljiv napredek. Gruzija je pod okriljem urada javnega pravobranilca začela in še naprej vodi informacijsko kampanjo po vsej državi in prek različnih medijev v zvezi z vprašanji enakosti, strpnosti in različnosti. 17. avgusta 2015 je bila sprejeta nova strategija za enakost državljanov in vključevanje skupaj z akcijskim načrtom za obdobje 2015–2020. Na podlagi temeljite ocene uspešnosti in obsežnega posvetovanja z najpomembnejšimi zainteresiranimi stranmi zdaj nadomešča prejšnjo strategijo. Za spremljanje izvajanja strategije in akcijskega načrta, vključno z rezultati, ki jih je treba doseči do leta 2020, je zadolžena državna komisija na medagencijski ravni. Za vsako načrtovano dejavnost morajo državne agencije v okviru svojih področij pristojnosti zagotoviti ustrezno financiranje. Ta nova strategija se osredotoča na izboljšanje dostopa etničnih manjšin do možnosti odločanja, političnega življenja in javnih storitev, vključno z odpravljanjem jezikovnih ovir. Vsa ustrezna ministrstva in državne agencije so si skupaj prizadevali za obveščanje skupnosti o njihovih pravicah, lajšanje dostopa do izobraževanja in ohranjanje njihove kulturne dediščine. Gruzija je še naprej zagotavljala usposabljanje za pravne strokovnjake o vprašanjih pravic državljanov, enakosti in nediskriminacije. Usposabljanja, ki so bila namenjena zlasti sodnikom, tožilcem in uradnikom na ministrstvu za notranje zadeve, so bila pripravljena v sodelovanju s civilno družbo, mednarodnimi organizacijami in donatorji. Leta 2015 je bila pozornost usmerjena na zakonodajne predloge, ki jih je predložil urad javnega pravobranilca. Odbor za človekove pravice in družbeno integracijo ter odbor za pravna vprašanja gruzijskega parlamenta sta podprla in v medsebojnem sodelovanju obravnavala spremembe, ki bi od fizičnih oseb zahtevale, da javnemu pravobranilcu zagotovijo gradivo, dokumente in potrebne informacije za obravnavo primera. Gruzija je zadovoljivo izvedla ukrepe, priporočene v tretjem poročilu o napredku. Merilo za pravice državljanov se šteje za izpolnjeno. 3. CELOVITA OCENA IN NADALJNJI UKREPI Komisija že od začetka dialoga o liberalizaciji vizumskega režima med EU in Gruzijo junija 2012 in predložitve akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima, ki so ga gruzijski organi prejeli februarja 2013, Evropskemu parlamentu in Svetu redno poroča o napredku Gruzije pri izpolnjevanju meril, opredeljenih v okviru štirih sklopov prve in druge faze akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima. Poleg tega Komisija še naprej spremlja napredek Gruzije na zadevnih področjih akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima, in sicer v okviru:

srečanja visokih uradnikov o dialogu o vizumih med EU in Gruzijo; skupnega odbora med EU in Gruzijo za poenostavitev izdajanja vizumov; skupnega odbora med EU in Gruzijo za ponovni sprejem oseb; pododbora med EU in Gruzijo na področju pravice, svobode in varnosti; srečanja na visoki ravni o partnerstvu za mobilnost med EU in Gruzijo ter dialoga o človekovih pravicah med EU in Gruzijo. Sodelovanje med EU in Gruzijo se v vseh teh odborih in dialogih redno obravnava. Komisija je na zadnji seji skupnih odborov za poenostavitev izdajanja vizumov in za ponovni sprejem oseb, ki je potekala 13. oktobra 2015 v Bruslju in so se je udeležili predstavniki držav članic EU, ugotovila, da je izvajanje obeh sporazumov na splošno zelo zadovoljivo. Dialog o vizumih med EU in Gruzijo se je izkazal za pomembno in zlasti učinkovito orodje, s katerim je mogoče doseči napredek pri obsežnih in zapletenih reformah na področju pravosodja in notranjih zadev ter na širših zadevnih področjih, kot sta vladavina prava in reforma pravosodja. Gruzija je zunaj okvira meril akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima naredila korak naprej v reformi pravosodja in državnega tožilstva. Ta vprašanja se spremljajo v okviru drugih dialogov, kot sta pridružitveni odbor in pridružitveni svet, ter se bodo spremljala tudi v okviru pridružitvenega načrta. Gruzija je v zadnjih treh letih nenehno in učinkovito napredovala na vseh področjih, ki jih pokrivajo štirje sklopi akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima. Gruzijska vlada in vse državne institucije so pokazale zavezanost in nenehna prizadevanja, zaradi katerih je izpolnjevanje meril akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima postalo najpomembnejša nacionalna prednostna naloga. Gruzija je za zagotovitev trajnostnih reform namenila ustrezne finančne in človeške vire. K temu procesu prispeva tudi EU, in sicer s programom za „krepitev zmogljivosti v podporo upravljanja meja in migracij“, ki mu je namenila 16 milijonov EUR. Poleg tega program „človekove pravice za vse v Gruziji“ prispeva k spodbujanju varstva manjšin in ranljivih skupin, krepitvi zmogljivosti inšpektorja za varstvo osebnih podatkov in vzpostavitvi učinkovitega delovanja uradov za delo. Neprekinjeno izvajanje reform akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima bo podprto tudi s prihodnjim instrumentom za tehnično sodelovanje, ki bo zajemal upravljanje migracij, boj proti organiziranemu kriminalu in boj proti nasilju v družini. Vsa ta pomoč EU se financira iz Evropskega instrumenta sosedstva. Potekajo obsežne informacijske kampanje, ki so namenjene razjasnitvi pravic in obveznosti v zvezi s potovanji brez vizumov. V obdobju do liberalizacije vizumskega režima in po njem se načrtuje izvajanje nadaljnjih dejavnosti v okviru „strategije EU za vključevanje in komunikacijo za obdobje 2014–2017“ in „migracijske strategije za obdobje 2016–2020“. Predstavljena so bila tri poročila o napredku pri izvajanju akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima. Tretje poročilo je potrdilo, da Gruzija na splošno izpolnjuje vsa merila, ki so bila določena v štirih sklopih akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima, v njem pa so opredeljeni tudi ukrepi, s katerimi bo Gruzija izpolnila vsa merila druge faze akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima, če jih sprejme. Komisija meni, da je Gruzija od takrat dosegla potreben napredek in izvedla vse potrebne reforme, da bi zagotovila učinkovito in trajnostno doseganje preostalih meril. Vsi ukrepi, opredeljeni v tretjem poročilu o napredku, so bili sprejeti. Zakonodajni in politični okvir, institucionalna in organizacijska načela ter izvajanje postopkov v okviru vseh štirih sklopov so v skladu z evropskimi in mednarodnimi standardi.