SL Uradni list Evropske unije C 277/61

Mnenje Odbora regij – Predlog uredbe o vzpostavitvi programa za okoljske in podnebne ukrepe (LIFE)

2012/C 277/08

ODBOR REGIJ

— bi glede na pomembne izzive na tem področju želel bistveno večje povečanje proračuna programa, medtem ko priznava, da se je o točnem znesku mogoče dogovoriti šele po zaključku pogajanj o večletnem finančnem okviru;

— podpira nov pristop integriranih projektov, vendar poziva k spodbujanju dostopa zainteresiranih strani do integriranih projektov in njihovo sodelovanje v teh projektih; meni, da bi bilo med prednostna področja integriranih projektov treba dodati tudi morsko okolje, tla in hrup; poziva k ustreznim mehanizmom usklajevanja LIFE z drugimi skladi EU skupnega strateškega okvira in s prednostnimi okviri ukrepanja za financiranje programa Natura 2000;

— meni, da bo izvzetje DDV kot upravičenega stroška verjetno odvrnilo številne morebitne vlagatelje od priprave predloga, ter predlaga, naj se DDV dopušča kot upravičeni strošek, če upravičenci lahko dokažejo, da vračilo DDV ni možno;

— priporoča, naj stroški stalnega osebja ostanejo upravičeni, pod pogojem, da se dokaže in je zabeleženo, da je to osebje za polni ali skrajšani delovni čas formalno dodeljeno projektu;

— predlaga, da se zgornja stopnja sofinanciranja poviša na 85 % v manj razvitih regijah (kot so opredeljene v uredbi o strukturnih skladih) in najbolj oddaljenih regijah;

— poziva k temu, da se program LIFE odpre tudi za čezmorske države in ozemlja EU, ki so podpisnice Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav (Sklep Sveta 2001/822/ES), ki EU prispevajo veliko biotske raznovrstnosti.

Poročevalka Kay TWITCHEN (UK/neodv.), članica grofijskega sveta Essex Referenčni dokument Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za okoljske in podnebne ukrepe (LIFE) COM(2011) 874 final - 2011/0428 (COD)

I. POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

A. Splošne ugotovitve

1. ponavlja svoje stališče, da je program LIFE pomemben instrument, ki pomaga financirati lokalne in regionalne okoljske politike ter projekte z evropsko dodano vrednostjo in je pripomogel k spodbuditvi prizadevanj lokalnih in regionalnih oblasti. Pomaga tudi pri oblikovanju partnerstev ter s tem prispeva h krepitvi struktur sodelovanja in lažji izmenjavi izkušenj in informacij na lokalni in regionalni ravni;

2. pozdravlja namero, da se program LIFE nadaljuje v novem obdobju financiranja. Meni, da bo to zagotovilo učinkovitejše posredovanje, ustvarilo sinergije z usklajevanjem dejavnosti na ravni EU in nacionalni ravni ter povečalo prepoznavnost okoljskih in podnebnih ukrepov;

3. se strinja s Komisijo, da bi morali biti okoljski in podnebni ukrepi sestavni del večine politik EU. Vendar pa glavni instrumenti financiranja EU ne obravnavajo vseh posebnih okoljskih in podnebnih potreb, zato še naprej potrebujemo poseben program za okoljske in podnebne ukrepe, ki temelji na dosežkih Uredbe LIFE+ (ES) št. 614/2007 za obdobje 2007–2013. Ta dopolnjuje pristop vključevanja k doseganju okoljskih in podnebnih ciljev v okviru proračuna EU s financiranjem okoljskih in podnebnih projektov, ki niso upravičeni do sredstev iz drugih virov;

4. ugotavlja, da je bilo pri ocenjevanju obstoječega programa LIFE poudarjeno, da je njegov vpliv omejen zato, ker program ni strateško usmerjen. Novi program bi zato uvedel prilagodljiv pristop od zgoraj navzdol in vzpostavil dva ločena podprograma za okoljske in podnebne ukrepe z jasno opredeljenimi prednostnimi nalogami;

5. meni, da je pri tem pomembno, da se ohrani zadostna prožnost programa. Postopek določanja prednostnih nalog ne bi smel povzročiti prevelikih omejitev in preveč zavezujočih meril. Tako kot v sedanjem programu bi morala biti odločilna kakovost predlaganih projektov;

6. meni, da bi morala uredba LIFE izrecno navesti potrebo po iskanju sinergij med različnimi vejami, da se na primer zagotovi, da imajo podnebni projekti, ki se financirajo s programom LIFE, pozitiven učinek na biotsko raznovrstnost, in da okoljski projekti, ki se financirajo s programom LIFE, upoštevajo podnebno problematiko. Komisija je opozorila na morebitne sinergije med obema podprogramoma in na to, da so projekti lahko koristni na različne načine, zato bo pomembno zagotoviti, da se to uresniči;

7. ponavlja svoj poziv (1), naj program LIFE še naprej nudi podporo projektom komuniciranja in obveščanja, pri čemer bi se bolj osredotočili na ozaveščanje, vključno z izobraževanjem o trajnostnem razvoju, in spodbujanje projektov, v katerih sodelujejo lokalne in regionalne oblasti. V zvezi s tem pozdravlja prednostno področje „upravljanje in informacije“ v obeh podprogramih;

8. pozdravlja predlog, da bosta za zagotavljanje skladnosti oba podprograma LIFE uvrščena v en sam večletni delovni program, z enim samim sklopom skupnih pravil za izvajanje, enim samim pozivom za zbiranje predlogov projektov, ki jih bo nato skupaj obravnaval Odbor za program LIFE za okoljske in podnebne ukrepe, in opozarja, da postopki in prednostne naloge za oba podprograma ne bi smeli biti različni;

9. odobrava, da je Evropska komisija opravila obsežno posvetovanje pri pripravi tega predloga in je upoštevala mnoga stališča, ki so jih izrazile zainteresirane strani in OR (2).

ODBOR REGIJ

B. Kazalniki

10. odobrava poudarek, ki ga člen 3 predloga namenja opredelitvi kazalnikov za merjenje uspešnosti programa LIFE. Priporoča, da se dodajo kazalniki za merjenje in spodbujanje dobrega upravljanja in komuniciranja v okviru vsakega projekta LIFE. OR je pozval, naj si program LIFE pri vsakem projektu prizadeva za ciljno usmerjeno in s tem bolj učinkovito komuniciranje in krepitev zmogljivosti.

ODBOR REGIJ

C. Podprogram za okolje (LIFE-okolje)

Prednostno področje: okolje in učinkovitost rabe virov

11. ugotavlja, da predlog v členu 10 izključuje inovacije zasebnega sektorja, usmerjene v uporabo na trgu, ker bodo vključene v pobudo Obzorje 2020. Zato bo program LIFE lahko bolj osredotočen na ekološke inovacije lokalnih in regionalnih oblasti in na iskanje rešitev, ki jih je najpogosteje najbolje mogoče izvesti z javno-zasebnimi partnerstvi. Zato OR odobrava preusmeritev k inovacijam javnega sektorja in možnost javno-zasebnih partnerstev.

ODBOR REGIJ

Prednostno področje: biotska raznovrstnost

12. odobrava, da v skladu s pozivom OR (3) predlog v členu 11 dopušča ponavljajoče se dejavnosti, pod pogojem, da se projekti izvajajo na podlagi zglednih postopkov, ki se lahko uporabijo v drugih regijah, in da bodo zanje veljali standardi spremljanja in sporočanja rezultatov javnosti;

13. meni, da bo podpora za financiranje programa Natura 2000 prek celostnih projektov za prednostne okvire ukrepanja ključni element v okviru prednostnega področja biotske raznovrstnosti programa LIFE. OR poziva k temu, da bi morale biti regionalne oblasti – ob upoštevanju institucionalnega okvira vsake države članice – pristojne za razvoj prednostnih okvirov ukrepanja, in se seznanja z najnovejšimi pobudami Evropske komisije o financiranju programa Natura 2000 (4).

ODBOR REGIJ

Prednostno področje: okoljsko upravljanje in informacije

14. močno pozdravlja okrepitev podpore programa LIFE za okoljsko upravljanje s tem, da je postalo prednostno področje v predlagani uredbi (člen 12). OR meni, da bo to povečalo prepoznavnost morebitnih projektov upravljanja in da bodo lokalne in regionalne oblasti postale pomembne upravičenke tega novega prednostnega področja. OR je pozval k temu, naj program LIFE prispeva h krepitvi upravnih zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti in naj se bolj osredotoči na ozaveščanje, vključno z izobraževanjem o trajnostnem razvoju, in spodbujanje projektov, v katerih sodelujejo lokalne in regionalne oblasti ter imajo pomemben učinek na ravni EU (5);

15. meni, da bi to prednostno področje moralo na ravni EU spodbujati izmenjavo znanja o izvajanju in uveljavljanju okoljske zakonodaje EU s podporo mrež, izobraževanja in projektov izmenjave najboljših praks, zlasti lokalnih in regionalnih oblasti, ki so dejavne na tem področju.

ODBOR REGIJ

D. Podprogram za podnebne ukrepe (LIFE-podnebje)

16. pozdravlja oblikovanje novega podprograma za podnebne ukrepe, ki je lahko pomemben pri spodbujanju ukrepov in naložb za znižanje emisij ogljika, učinkovito uporabo virov in varstvo podnebja. To odobrava tudi z vidika mednarodnih obveznosti EU za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v okviru Kjotskega protokola in prihodnjega svetovnega sporazuma o podnebju, o katerem naj bi se dogovorili do leta 2015, pa tudi ciljev EU v okviru podnebno-energetskega svežnja, strategije Evropa 2020 in načrta za prehod na gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050 (6);

17. vendar ugotavlja, da predlagana sredstva predstavljajo dokaj majhen delež proračuna programa LIFE (25 %). Tako so možnosti tega podprograma LIFE za bistveno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov zelo omejene. Zato bi moral spodbujati večnamenske okoljske koristi, kot so naravna območja, ki so zelo pomembna z vidika zagotavljanja kakovosti zraka in imajo veliko biotsko raznovrstnost (šotišča in gozdovi), ali prispevati k ustvarjanju zelene infrastrukture kot celostnega pristopa za ohranjanje biotske raznovrstnosti in nadaljnje omejevanje posledic podnebnih sprememb;

18. odobrava, da bodo integrirani projekti v glavnem osredotočeni na blažitev podnebnih sprememb ter strategije in akcijske načrte za prilagajanje nanje;

19. pozdravlja cilje, navedene za prednostno področje „podnebno upravljanje in informacije“ (člen 16), in meni, da bi OR lahko imel jasno vlogo pri krepitvi ozaveščenosti na področju podnebnih sprememb.

ODBOR REGIJ

E. Integrirani projekti

20. kot že v preteklem mnenju (7) pozdravlja predlog za uvedbo dolgoročnih „integriranih projektov“ na velikem ozemeljskem območju (predvsem na regionalni, medregionalni ali nacionalni ravni) kot sredstva za obravnavo široke palete vprašanj s strateško in strukturirano povezavo z drugimi viri financiranja EU. Projekti LIFE bi tudi v prihodnje imeli pomembno vrednost katalizatorja;

21. meni, da bodo integrirani projekti izboljšali izvajanje okoljske in podnebne politike ter njuno vključevanje v druge politike – ob upoštevanju načela upravljanja na več ravneh – z zagotavljanjem usklajene mobilizacije drugih sredstev EU, nacionalnih in zasebnih sredstev za uresničevanje okoljskih ali podnebnih ciljev. Usmerjeni bodo v izvajanje okoljskih in podnebnih načrtov in strategij v večjem teritorialnem obsegu, kot je to običajno za program LIFE+;

22. odobrava, da seznam prednostnih področij za integrirane projekte v členu 18(d) v veliki meri odraža pretekla priporočila OR (gospodarjenje z vodami, ohranjanje narave in biotske raznovrstnosti, trajnostna uporaba virov in ravnanje z odpadki). Vendar meni, da bi bilo med prednostna področja treba dodati tudi morsko okolje, tla in hrup;

23. izraža zaskrbljenost, da bo priprava in vodenje integriranih projektov morda zapletena, zlasti glede na različne roke, merila izbire, postopke za oddajo vlog in obrazce vlog, pogoje vodenja in obveznosti poročanja. To bo zlasti zahtevna naloga za manjše lokalne oblasti, zato OR pozdravlja tehnično pomoč, ki jo predvideva predlog za pomoč pri pripravi in oddaji integriranih projektov;

24. poziva k ustreznim mehanizmom usklajevanja LIFE z drugimi skladi EU skupnega strateškega okvira, zlasti v okviru pogodb o partnerstvu, kot to določa člen 14 predloga uredbe o splošnih določbah, ter s predlaganim novim pristopom lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, in lokalnih razvojnih strategij za vse sklade skupnega strateškega okvira, kot to določata člena 28 in 29 predloga uredbe o splošnih določbah;

25. pričakuje, da bo ta nova kategorija obsežnejših projektov LIFE vsebovala okvir in smernice za razvoj posameznih projektov LIFE in drugih projektov, vključno z načrtom, ki bo pojasnil, kako se za financiranje predlaganih dejavnosti kombinirajo druga finančna sredstva EU, finančna sredstva na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter zasebna finančna sredstva. V določenih primerih bi lahko projekti trajali daljše obdobje, da se lahko pripravijo in izvedejo posamezni projekti, povezani z LIFE;

26. hkrati pripisuje pomen tradicionalnim, manj obsežnim projektom, dostopnim manjšim oblastem, ki imajo manj možnosti za razvoj integriranega projekta. Zato pozdravlja, da bodo ti ohranjeni v novem programu, in poziva, naj se ne zmanjša delež celotnega proračuna, ki je namenjen za te projekte;

27. priznava potrebno po približni geografski osnovi, vendar meni, da to ne bi smelo biti glavno gonilo, ki bi lahko povzročilo preusmeritev finančnih sredstev od nujnih projektov zgolj zaradi uresničevanja minimalne nacionalne kvote drugje. OR pozdravlja možnost vključitve sosednjih držav v te projekte;

28. meni, da bi bilo treba bolj spodbujati vključitev zainteresiranih strani v integrirane projekte.

ODBOR REGIJ

F. Poenostavitev, načrtovanje in delegirani akti

29. priznava, da si je Evropska komisija prizadevala ugoditi pozivom k večji upravni poenostavitvi iz prejšnjega mnenja (8), vključno z večletnim načrtovanjem in večjo uporabo orodij IT. Uporaba pavšalnih stopenj in zneskov lahko zmanjša birokracijo in jo OR pozdravlja. Vendar pa izraža zaskrbljenost, da je zavezanost poenostavitvi v glavnem izražena na splošno kot želja v uvodni izjavi 26;

30. močno pozdravlja uvedbo dvofaznega pristopa pri izbiri integriranih projektov, pri čemer lahko morebitni vlagatelji Komisiji v predhodno odobritev predložijo dokument o konceptu, kar pomeni manj zapravljenih sredstev za vlagatelje, ki skoraj nimajo možnosti za uspeh. To je v skladu s priporočilom OR (9);

31. pozdravlja večletne delovne programe, predlagane v členu 24, ki morajo trajati vsaj dve leti. Meni, da lahko ti večletni delovni programi zagotovijo, da bo LIFE bolj strateško in politično ustrezal prednostnim nalogam EU. OR poziva Komisijo, naj v pripravo delovnih programov vključi lokalne in regionalne oblasti, da bodo ustrezno odražali prakso;

32. vendar pa izraža zaskrbljenost, da bi možnost vmesnega pregleda večletnih programov, kot to določa člen 24(3), lahko povzročila nepredvidljivost za upravičence. Zato bi morale biti spremembe pri pregledu minimalne;

33. priznava, da je uspešnost nacionalnih kontaktnih točk v sedanjem programu različna in v nekaterih primerih predstavlja šibko točko, zaradi katere niso bile dovolj izkoriščene nacionalne dodelitve (OR je v preteklosti pozval k boljšemu usposabljanju nacionalnih kontaktnih točk (10));

34. poudarja, da bi morala postopek pregleda in odbor za LIFE (člen 29) delovati pregledno in vključujoče;

35. ugotavlja, da predlog uredbe predvideva delegirane akte v zvezi s kazalniki uspešnosti, ki veljajo za posamezna prednostna področja (člen 3), v zvezi z uporabo merila upoštevanja interesa Unije (člen 19(1)) in uporabo meril o upoštevanju geografske uravnoteženosti za integrirane projekte (člen 19(3)). OR je že negativno ocenil večjo uporabo komitologije v okoljski politiki zaradi nezadostne preglednosti pri odločanju EU in operativnih postopkih za lokalne in regionalne oblasti (11). Zato priporoča, da se Evropska komisija pri pripravljanju delegiranih aktov ustrezno posvetuje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi.

ODBOR REGIJ

G. Sofinanciranje in upravičeni izdatki

36. ugotavlja, da je Evropska komisija ugodila pozivom iz prejšnjega mnenja (12), da se najvišja stopnja sofinanciranja poviša s sedanjih 50 % na do 70 % (za integrirane in pripravljalne projekte pa do 80 %);

37. predlaga, da se zgornja stopnja poviša na 85 % v manj razvitih regijah (kot so opredeljene v uredbi o strukturnih skladih (13)) in najbolj oddaljenih regijah. Te regije so pogosto bistvenega pomena pri doseganju cilja zaustavitve izgube biotske raznovrstnosti;

38. obžaluje, da Evropska komisija ni ugodila pozivom iz prejšnjega mnenja (14), naj lokalnim in regionalnim oblastem še naprej omogoča, da stroške za stalno osebje predstavijo kot lastna sredstva. Izvzetje stroškov za stalno osebje bi imelo znatne negativne posledice za kakovost in izvedljivost projektov, zlasti manjših vladnih in nevladnih organizacij, ki so odvisne od stalnosti in strokovnega znanja osebja, ki pogosto začasno dela na več projektih hkrati;

39. meni, da bo to skupaj z izvzetjem DDV kot upravičenega stroška, kot se predlaga v členu 20, verjetno odvrnilo številne morebitne vlagatelje od priprave predloga. Opozarja, da se DDV v drugih skladih EU dopušča kot upravičeni strošek, če upravičenci lahko dokažejo, da vračilo DDV ni možno;

40. vendar pa opozarja na ugotovitve študije, ki očitno kažejo, da bo učinek bistveno višjih stopenj sofinanciranja, ki jih predlaga Komisija, pri večini projektov izravnal odpravo nekaterih elementov pri upravičenih finančnih sredstvih. Poleg tega se zaveda, da je vprašanje delovnega časa osebja vzrok za številne spore med revizorji Komisije in upravičenci, posledično pa Komisija izterja visoke zneske, včasih dolgo časa po zaključku projekta;

41. kljub temu priporoča, naj stroški stalnega osebja ostanejo upravičeni, pod pogojem, da se dokaže in je zabeleženo, da je to osebje formalno dodeljeno projektu.

ODBOR REGIJ

H. Proračun

42. ugotavlja, da je za poračun programa LIFE predlagano povečanje proračuna z 2 100 milijonov EUR na 3 600 milijonov EUR, kar je sicer veliko povečanje za program, vendar pa je znesek relativno skromen, saj predstavlja le 0,3 % skupnega proračuna EU;

43. glede na pomembne izzive na tem področju bi OR želel bistveno večje povečanje proračuna. Priznava, da se je o točnem znesku mogoče dogovoriti šele po zaključku pogajanj o večletnem finančnem okviru;

44. čeprav odobrava večjo skladnost in dopolnjevanje z drugimi viri financiranja, meni, da financiranje programa LIFE ne bi smelo vplivati na te sklade (npr. strukturne sklade);

45. odobrava, da je 50 % podprograma za okolje namenjeno biotski raznovrstnosti, kar je v skladu s pozivom OR (15);

46. odobrava novo določbo v členu 17, da je LIFE združljiv z inovativnimi finančnimi instrumenti. Meni, da je to zlasti pomembno za prednostno področje „okolje in učinkovitost rabe virov“. Znova poudarja, da bi bilo te instrumente treba uporabiti kot dopolnilo donacij za dejavnosti in ne namesto njih.

ODBOR REGIJ

I. Subsidiarnost

47. znova poudarja, da je okoljska politika področje, na katerem imajo Evropska unija in države članice deljene pristojnosti. Zato velja načelo subsidiarnosti. Ker pa je predlagana uredba pravzaprav nadaljevanje programa LIFE, ki obstaja od leta 1992, temeljita ocena skladnosti programa z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti ni potrebna. Načeli subsidiarnosti in sorazmernosti sta poudarjeni v uvodni izjavi 34 predloga uredbe;

48. vendar a) je na splošno naklonjen temu, da se program še naprej upravlja centralno, vendar meni, da bo treba zagotoviti, da prenos nalog, kot je izbira projektov in nadzor, na izvajalsko agencijo ne zmanjša vloge države članice pri delovanju programa in da kakršenkoli prenos ne povzroči izgube znanja in strokovnega znanja, ki sta potrebna za pregled vlog LIFE; b) ponavlja, da imajo lokalne in regionalne oblasti pomembno vlogo pri izvajanju okoljske zakonodaje in podnebnih strategij EU na podnacionalni ravni ter pri seznanjanju javnosti z inovacijami in najboljšimi praksami.

II. PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava 15

Predlog Komisije Predlog spremembe OR V sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050 (16) (V nadaljevanju „časovni načrt 2050“) je navedeno, da bo preskušanje novih pristopov k ublažitvi podnebnih sprememb tudi v prihodnje ključnega pomena za prehod na gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika. Hkrati bo treba kot medsektorsko prednostno nalogo Unije zagotoviti prilagoditev na podnebne spremembe. Spodbujanje upravljanja in krepitev ozaveščenosti sta ključnega pomena za zagotavljanje konstruktivnih rezultatov in vključenost zainteresiranih strani. Zato bi v podprogramu za podnebne ukrepe morala biti zagotovljena podpora prizadevanjem, ki krepijo tri posebna prednostna področja: omejevanje podnebnih sprememb, prilagajanje podnebnim spremembam ter upravljanje podnebja in informacije. Zagotovljeno mora biti, da bodo lahko projekti, financirani s programom LIFE, prispevali k uresničevanju posebnih ciljev na več kot le enem izmed teh prednostnih področji in da bodo vključevali sodelovanje več kot le ene države članice. V sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050 (16) (V nadaljevanju „časovni načrt 2050“) je navedeno, da bo preskušanje novih pristopov k ublažitvi podnebnih sprememb tudi v prihodnje ključnega pomena za prehod na gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika. Hkrati bo treba kot medsektorsko prednostno nalogo Unije zagotoviti prilagoditev na podnebne spremembe. Spodbujanje upravljanja in krepitev ozaveščenosti sta ključnega pomena za zagotavljanje konstruktivnih rezultatov in vključenost zainteresiranih strani. Zato bi v podprogramu za podnebne ukrepe morala biti zagotovljena podpora prizadevanjem, ki krepijo tri posebna prednostna področja: omejevanje podnebnih sprememb, prilagajanje podnebnim spremembam ter upravljanje podnebja in informacije. Zagotovljeno mora biti, da bodo lahko projekti, financirani s programom LIFE, prispevali k uresničevanju posebnih ciljev na več kot le enem izmed teh prednostnih področji in da bodo vključevali sodelovanje več kot le ene države članice.

Obrazložitev

Uredba LIFE bi morala izrecno navesti potrebo po iskanju sinergij med okoljskimi cilji, zlasti med podnebnimi ukrepi in biotsko raznovrstnostjo. Treba je poudariti tudi vlogo gozdnih ekosistemov, saj lahko prispevajo k biotski raznovrstnosti in blažitvi podnebnih sprememb, hkrati pa tudi k povečanju zmogljivosti za absorpcijo CO2.

Predlog spremembe 2

Uvodna izjava 26

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Za poenostavitev programa LIFE ter zmanjšanje upravnega bremena za vlagatelje in upravičence je treba v večji meri uporabiti pavšalne zneske, financiranje pa mora biti osredotočeno na posebne kategorije stroškov. Kot splošno pravilo naj bi bile stopnje sofinanciranja 70 % in 80 % v posebnih primerih, s tem pa bi bilo mogoče s programom LIFE zagotoviti nadomestilo za neupravičene stroške in ohraniti učinkovito raven pomoči. Za poenostavitev programa LIFE ter zmanjšanje upravnega bremena za vlagatelje in upravičence je treba v večji meri uporabiti pavšalne zneske, financiranje pa mora biti osredotočeno na posebne kategorije stroškov. Kot splošno pravilo naj bi bile stopnje sofinanciranja 70 % in % v , s tem pa bi bilo mogoče s programom LIFE zagotoviti nadomestilo za neupravičene stroške in ohraniti učinkovito raven pomoči.

Obrazložitev

Zgornjo stopnjo bi bilo treba povišati na 85 % v regijah, ki zaostajajo v gospodarskem razvoju, ali regijah v prehodu (kot so opredeljene v uredbi o strukturnih skladih). Te regije so pogosto bistvenega pomena pri doseganju cilja zaustavitve izgube biotske raznovrstnosti. Najbolj oddaljene regije so v okviru glavnih evropskih skladov na splošno upravičene do 85-odstotne stopnje sofinanciranja, zaradi česar je treba predvideti možnost, da so do enake stopnje sofinanciranja upravičene tudi v okviru drugih programov Unije, kot je na primer LIFE. Poleg tega najbolj oddaljene regije zagotavljajo največji neto prispevek k biotski raznovrstnosti v celotni EU, saj imajo v mreži Natura 2000 zelo veliko območij, pomembnih za Skupnost.

Predlog spremembe 3

Uvodna izjava 30

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Da bi bilo mogoče zagotoviti najboljšo uporabo sredstev Unije in evropsko dodano vrednost, se pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije prenese na Komisijo glede meril upravičenosti pri izbiri projektov, merila za izvajanje geografske uravnoteženosti „integriranih projektov“ in kazalnike uspešnosti, ki veljajo za posamezna prednostna področja. Zelo pomembno je, da Komisija v pripravljalnih delih opravi ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni. Komisija pri pripravi in sestavi delegiranih aktov zagotovi hkratno, pravočasno in ustrezno predložitev dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. Da bi bilo mogoče zagotoviti najboljšo uporabo sredstev Unije in evropsko dodano vrednost, se pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije prenese na Komisijo glede meril upravičenosti pri izbiri projektov, merila za izvajanje geografske uravnoteženosti „integriranih projektov“ in kazalnike uspešnosti, ki veljajo za posamezna prednostna področja. Zelo pomembno je, da Komisija v pripravljalnih delih opravi ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni . Komisija pri pripravi in sestavi delegiranih aktov zagotovi hkratno, pravočasno in ustrezno predložitev dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.

Obrazložitev

OR negativno ocenjuje vse večjo uporabo komitologije v okoljski politiki zaradi nezadostne preglednosti pri odločanju EU in operativnih postopkih za lokalne in regionalne oblasti.

Predlog spremembe 4

Člen 5 - Sodelovanje tretjih držav v programu LIFE

Predlog Komisije Predlog spremembe OR V programu LIFE lahko sodelujejo naslednje države: V programu LIFE lahko sodelujejo naslednje države: (a) države Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), ki so podpisnice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (EEA); (a) države Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), ki so podpisnice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (EEA); (b) države kandidatke, morebitne kandidatke in države pristopnice; (b) države kandidatke, morebitne kandidatke in države pristopnice; (c) države, za katere velja evropska sosedska politika; (c) države, za katere velja evropska sosedska politika; (d) države, ki so postale članice Evropske agencije za okolje v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 993/1999 z dne 29. aprila 1999, ki spreminja Uredbo Sveta (EGS) št. 1210/90 o ustanovitvi Evropske agencije za okolje in Evropskega okoljskega informacijskega in opazovalnega omrežja. (d) države, ki so postale članice Evropske agencije za okolje v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 993/1999 z dne 29. aprila 1999, ki spreminja Uredbo Sveta (EGS) št. 1210/90 o ustanovitvi Evropske agencije za okolje in Evropskega okoljskega informacijskega in opazovalnega omrežja Tako sodelovanje poteka v skladu s pogoji, določenimi v ustreznih dvo- in večstranskih sporazumih, ki navajajo splošna načela za sodelovanje v programih Unije. Tako sodelovanje poteka v skladu s pogoji, določenimi v ustreznih dvo- in večstranskih sporazumih, ki navajajo splošna načela za sodelovanje v programih Unije.

Obrazložitev

21 čezmorskih držav in ozemelj (ČDO) EU skupaj s francoskimi štirimi najbolj oddaljenimi regijami ima skupno več endemičnih in ogroženih vrst kot vseh 27 držav članic EU. Od 34 pomembnih svetovnih središč biotske raznovrstnosti jih je pet v ČDO EU. Otoški ekosistemi pokrivajo le 5 % svetovne kopenske površine, vendar gostijo približno tretjino ogroženih vrst na svetu. Ta biotska raznovrstnost je še vedno precej nezaščitena, saj se direktivi o pticah in habitatih ne uporabljata. Sredstva za podporo ohranjevalnih ukrepov so težko dostopna, saj te oddaljene regije (zaradi svoje povezave z EU) niso upravičene do številnih mednarodnih sredstev. Sredstva za projekte v ČDO bi lahko vzeli iz nacionalnih dodelitev štirih držav članic, ki imajo ozemlja, opredeljena kot ČDO (Velika Britanija, Nizozemska, Francija in Danska), tako da financiranje teh projektov ne bi vplivalo na sredstva, ki so na voljo v okviru celotnega programa LIFE.

Predlog spremembe 5

Člen 8(3) – Dopolnjevanje

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Komisija in države članice v skladu s svojimi ustreznimi odgovornostmi zagotovijo usklajevanje med programom LIFE in Evropskim skladom za regionalni razvoj, Evropskim socialnim skladom, Kohezijskim skladom, Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja in Evropskim skladom za pomorstvo in ribištvo, da bi tako zagotovile sinergije, predvsem v sklopu integriranih projektov, navedenih v členu 18(d) in podprle uporabo rešitev, metod inpristopov, razvitih s programom LIFE. Na ravni Unije poteka usklajevanje s Skupnim strateškim okvirom, navedenim v členu 10 Uredbe (EU) št. … (Uredba CFS). Komisija in države članice v skladu s svojimi ustreznimi odgovornostmi zagotovijo usklajevanje med programom LIFE in Evropskim skladom za regionalni razvoj, Evropskim socialnim skladom, Kohezijskim skladom, Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja in Evropskim skladom za pomorstvo in ribištvo, da bi tako zagotovile sinergije, predvsem v sklopu integriranih projektov, navedenih v členu 18(d), in podprle uporabo rešitev, metod in pristopov, razvitih s programom LIFE. Na ravni Unije poteka usklajevanje s Skupnim strateškim okvirom, navedenim v členu 10 Uredbe (EU) št. … (Uredba ).

Obrazložitev

Glede na to, da je pomembno, da LIFE strateško prispeva k financiranju programa Natura 2000, OR predlaga, naj uredba izrecno zahteva, da države članice zagotovijo usklajevanje tudi s pripravo okvirov prednostnega ukrepanja. Poleg tega bi morebitne sinergije lahko nastale z usklajevanjem integriranih projektov LIFE s predlaganim novim pristopom lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, in lokalnih razvojnih strategij za vse sklade skupnega strateškega okvira, kot to določata člena 28 in 29 predloga uredbe o splošnih določbah.

Poleg tega gre za natančnejšo poimenovanje predloga uredbe o splošnih določbah v skladu s prejšnjimi mnenji Odbora regij (CdR 5/2012 rev. 1).

Predlog spremembe 6

Člen 10(b) – Posebni cilji za prednostno področje okolje in učinkovitost rabe virov

Predlog Komisije Predlog spremembe OR podpora uporabe, razvoja, preskušanja in ponazarjanja integriranih pristopov k izvajanju načrtov in programov v skladu z okoljsko politiko in zakonodajo Unije, predvsem na področjih vode, odpadkov in zraka; podpora uporabe, razvoja, preskušanja in ponazarjanja integriranih pristopov k izvajanju načrtov in programov v skladu z okoljsko politiko in zakonodajo Unije, predvsem na področjih vode, odpadkov in zraka;

Obrazložitev

V mnogih regijah je spoprijemanje s kontaminacijo tal temeljnega pomena in je tesno povezano z varstvom voda in preprečevanjem nastajanja odpadkov.

Predlog spremembe 7

Člen 14 – Posebni cilji za prednostno področje ublažitev podnebnih sprememb

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Z namenom zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ima prednostno področje ublažitev podnebnih sprememb predvsem naslednje posebne cilje: Z namenom zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ima prednostno področje ublažitev podnebnih sprememb predvsem naslednje posebne cilje: (a) prispevati k izvajanju in razvoju politike in zakonodaje Unije pri ublažitvi, vključno s postavljanjem v ospredje na področjih politike, predvsem z razvojem, preskušanjem in ponazarjanjem pristopov politike ali vodenja, najboljših praks in rešitev za ublažitev podnebnih sprememb; (a) prispevati k izvajanju in razvoju politike in zakonodaje Unije pri ublažitvi, vključno s postavljanjem v ospredje na področjih politike, predvsem z razvojem, preskušanjem in ponazarjanjem pristopov politike ali vodenja, najboljših praks in rešitev za ublažitev podnebnih sprememb; (b) izboljšati bazo znanja za razvoj, ocenjevanje, spremljanje, vrednotenje in izvajanje učinkovitih ukrepov za ublažitev ter za krepitev zmogljivosti pri uporabi tega znanja v praksi; (b) izboljšati bazo znanja za razvoj, ocenjevanje, spremljanje, vrednotenje in izvajanje učinkovitih ukrepov za ublažitev ter za krepitev zmogljivosti pri uporabi tega znanja v praksi; (c) olajšati razvoj in izvajanje integriranih pristopov, kot so strategije za ublažitev in akcijski načrti na lokalni, regionalni ali nacionalni ravni; (c) olajšati razvoj in izvajanje integriranih pristopov, kot so strategije za ublažitev in akcijski načrti na lokalni, regionalni ali nacionalni ravni; (d) prispevati k razvoju in ponazoritvi inovativnih tehnologij, sistemov, metod in instrumentov za ublažitev, ki jih je mogoče ponoviti, prenašati ali postaviti v ospredje. (d) prispevati k razvoju in ponazoritvi inovativnih tehnologij, sistemov, metod in instrumentov za ublažitev, ki jih je mogoče ponoviti, prenašati ali postaviti v ospredje

Obrazložitev

Treba je zagotoviti, da podnebni ukrepi nimajo negativnih učinkov na biotsko raznovrstnost. Ker pa se ti ukrepi financirajo s programom LIFE, je treba zagotoviti tudi, da imajo pozitiven učinek na biotsko raznovrstnost. Bistveno je, da se ohrani usklajenost med dvema pomembnima sklopoma programa LIFE.

Predlog spremembe 8

Člen 15 – Posebni cilji za prednostno področje prilagajanje podnebnim spremembam

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Z namenom okrepiti prizadevanja, ki povečujejo odpornost proti podnebnim spremembam, ima prednostno področje prilagajanje podnebnim spremembam predvsem naslednje posebne cilje: Z namenom okrepiti prizadevanja, ki povečujejo odpornost proti podnebnim spremembam, ima prednostno področje prilagajanje podnebnim spremembam predvsem naslednje posebne cilje: (a) prispevati k razvoju in izvajanju politike in zakonodaje Unije pri prilagajanju, vključno s postavljanjem v ospredje na področjih politike, predvsem z razvojem, preskušanjem in ponazarjanjem pristopov politike ali vodenja, najboljših praks in rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam; (a) prispevati k razvoju in izvajanju politike in zakonodaje Unije pri prilagajanju, vključno s postavljanjem v ospredje na področjih politike, predvsem z razvojem, preskušanjem in ponazarjanjem pristopov politike ali vodenja, najboljših praks in rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam; (b) izboljšati bazo znanja za razvoj, ocenjevanje, spremljanje, vrednotenje in izvajanje učinkovitih ukrepov za prilagajanje ter za krepitev zmogljivosti pri uporabi tega znanja v praksi; (b) izboljšati bazo znanja za razvoj, ocenjevanje, spremljanje, vrednotenje in izvajanje učinkovitih ukrepov za prilagajanje ter za krepitev zmogljivosti pri uporabi tega znanja v praksi; (c) olajšati razvoj in izvajanje integriranih pristopov, kot so strategije za prilagajanje in akcijski načrti na lokalni, regionalni ali nacionalni ravni; (c) olajšati razvoj in izvajanje integriranih pristopov, kot so strategije za prilagajanje in akcijski načrti na lokalni, regionalni ali nacionalni ravni; (d) prispevati k razvoju in ponazoritvi inovativnih tehnologij, sistemov, metod in instrumentov za prilagajanje, ki jih je mogoče ponoviti, prenašati ali postaviti v ospredje. (d) prispevati k razvoju in ponazoritvi inovativnih tehnologij, sistemov, metod in instrumentov za prilagajanje, ki jih je mogoče ponoviti, prenašati ali postaviti v ospredje

Obrazložitev

Treba je zagotoviti, da podnebni ukrepi nimajo negativnih učinkov na biotsko raznovrstnost. Ker pa se ti ukrepi financirajo s programom LIFE, je treba zagotoviti tudi, da imajo pozitiven učinek na biotsko raznovrstnost. Bistveno je, da se ohrani usklajenost med dvema pomembnima sklopoma programa LIFE.

Predlog spremembe 9

Člen 18(d) – Projekti

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Z donacijami za dejavnosti je mogoče financirati naslednje projekte: … d) integrirane projekte, zlasti na področjih narave, vode, odpadkov, zraka ter prilagoditev na podnebne spremembe in njihovo ublažitev; Z donacijami za dejavnosti je mogoče financirati naslednje projekte: … d) integrirane projekte, zlasti na področjih narave, vode, odpadkov, zraka ter prilagoditev na podnebne spremembe in njihovo ublažitev;

Obrazložitev

Med prednostnimi področji bi morala biti tudi morsko okolje, tla in obvladovanje hrupa.

Predlog spremembe 10

Člen 19 – Merila upravičenosti za projekte

Predlog Komisije Predlog spremembe OR 1. Projekti, navedeni v členu 18, izpolnjujejo naslednja merila upravičenosti: 1. Projekti, navedeni v členu 18, izpolnjujejo naslednja merila upravičenosti: (a) so v interesu Unije, s tem ko precej prispevajo k uresničevanju enega izmed ciljev programa LIFE, kot je določeno v členu 3; (a) so v interesu Unije, s tem ko precej prispevajo k uresničevanju enega izmed ciljev programa LIFE, kot je določeno v členu 3; (b) zagotavljajo stroškovno učinkovit pristop ter so tehnično in finančno usklajeni; (b) zagotavljajo stroškovno učinkovit pristop ter so tehnično in finančno usklajeni; (c) jih je mogoče razumno izvesti. (c) jih je mogoče razumno izvesti. Komisija ima pooblastilo, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 30 glede pogojev za uporabo meril, navedenih v odstavku 1(a), da bi tako prilagodila merila posebnim prednostnim področjem, kot je določeno v členih 9 in 13. Komisija ima pooblastilo, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 30 glede pogojev za uporabo meril, navedenih v odstavku 1(a), da bi tako prilagodila merila posebnim prednostnim področjem, kot je določeno v členih 9 in 13. 2. Kjer je to mogoče, projekti, financirani s programom LIFE, spodbujajo sinergije med različnimi cilji, hkrati pa spodbujajo uporabo zelenih javnih naročil. 2. rojekti, financirani s programom LIFE, spodbujajo sinergije med različnimi cilji, hkrati pa spodbujajo uporabo zelenih javnih naročil. 3. Pri integriranih projektih, navedenih v točki (d) člena 18, sodelujejo zainteresirane strani, kjer je to ustrezno, ti projekti pa spodbujajo, kjer je to mogoče, usklajevanje z drugimi viri financiranja Unije in njihovo mobilizacijo. 3. Pri integriranih projektih, navedenih v točki (d) člena 18, sodelujejo zainteresirane strani, kjer je to ustrezno, ti projekti pa spodbujajo, kjer je to mogoče, usklajevanje z drugimi viri financiranja Unije in njihovo mobilizacijo. Komisija v postopku dodeljevanja integriranih projektov zagotovi geografsko uravnoteženost v skladu z načeli solidarnosti in porazdelitve prizadevanj. Komisija ima pooblastilo, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 30 glede meril za uporabo geografske uravnoteženosti na vsakem posameznem tematskem prednostnem področju, določenem v točki (d) člena 18. Komisija v postopku dodeljevanja integriranih projektov zagotovi geografsko uravnoteženost v skladu z načeli solidarnosti in porazdelitve prizadevanj. Komisija ima pooblastilo, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 30 glede meril za uporabo geografske uravnoteženosti na vsakem posameznem tematskem prednostnem področju, določenem v točki (d) člena 18. 4. Komisija posebej upošteva nacionalne projekte, kjer je nadnacionalno sodelovanje ključnega pomena za uresničevanje ciljev varstva okolja in podnebja, ter zagotovi, da je vsaj 15 % proračunskih sredstev, namenjenih projektom, dodeljenih nadnacionalnim projektom. 4. Komisija posebej upošteva nacionalne projekte, kjer je nadnacionalno sodelovanje ključnega pomena za uresničevanje ciljev varstva okolja in podnebja, ter zagotovi, da je vsaj 15 % proračunskih sredstev, namenjenih projektom, dodeljenih nadnacionalnim projektom.

Obrazložitev

Kjerkoli in kolikor je to mogoče, je treba spodbujati dostop zainteresiranih strani do integriranih projektov in njihovo sodelovanje v teh projektih.

Medtem ko je treba prizadevanja programa porazdeliti po vsej EU, nenazadnje zato, ker imajo okoljska in podnebna vprašanja pogosto čezmejne posledice, pojem „nacionalnih kvot“ ni primeren in mu ne bi smeli dati prednosti pred dejansko vrednostjo posameznega predloga.

Treba je preprečiti, da se zaradi prihodnjih integriranih in večletnih projektov, ki bodo upravičeni do sredstev, ne zmanjšajo proračunska sredstva za obstoječe ukrepe, ki so se izkazali za smotrne. Tovrstne ukrepe tudi najlažje uporabljajo lokalne in regionalne oblasti, ki nimajo nujno na voljo potrebnih sredstev za uvedbo integriranih projektov, predvidenih v predlogu Komisije. Poleg tega je primerno, da projekti, ki se financirajo s programom LIFE, spodbujajo uporabo zelenih javnih naročil.

Predlog spremembe 11

Člen 20(1) – Stopnje sofinanciranja in upravičenost stroškov za projekte

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Najvišja stopnja sofinanciranja projektov, navedenih v členu 18, je 70 % upravičenih stroškov. Izjemoma je najvišja stopnja sofinanciranja za projekte, navedene v točkah (d) in (f) člena 18, 80 % upravičenih stroškov. Najvišja stopnja sofinanciranja projektov, navedenih v členu 18, je 70 % upravičenih stroškov. Izjemoma je najvišja stopnja sofinanciranja za projekte, navedene v točkah (d) in (f) člena 18, 80 % upravičenih stroškov.

Obrazložitev

Zgornjo stopnjo bi bilo treba povišati na 85 % v manj razvitih regijah (kot so opredeljene v uredbi o strukturnih skladih). Te regije so pogosto bistvenega pomena pri doseganju cilja zaustavitve izgube biotske raznovrstnosti. Najbolj oddaljene regije so v okviru glavnih evropskih skladov na splošno upravičene do 85-odstotne stopnje sofinanciranja, zaradi česar je treba predvideti možnost, da so do enake stopnje sofinanciranja upravičene tudi v okviru drugih programov Unije, kot je na primer LIFE. Poleg tega najbolj oddaljene regije zagotavljajo največji neto prispevek k biotski raznovrstnosti v celotni EU, saj imajo v mreži Natura 2000 zelo veliko območij, pomembnih za Skupnost.

Predlog spremembe 12

Člen 20(2), prvi del o DDV – Stopnje sofinanciranja in upravičenost stroškov za projekte

Predlog Komisije Predlog spremembe OR DDV ne šteje kot upravičen strošek za projekte, navedene v členu 18. DDV šteje kot upravičen strošek za projekte, navedene v členu 18.

Obrazložitev

OR meni, da bo izvzetje DDV kot upravičenega stroška verjetno odvrnilo mnoge morebitne vlagatelje od priprave predloga. Opozarja, da se DDV v drugih skladih EU dopušča kot upravičeni strošek, če upravičenci lahko dokažejo, da ga ni mogoče dobiti povrnjenega.

Predlog spremembe 13

Člen 20(3), novi odstavek – Stopnje sofinanciranja in upravičenost stroškov za projekte

Predlog Komisije Predlog spremembe OR —

Obrazložitev

OR meni, da bo izvzetje stroškov za osebje kot upravičenega stroška verjetno odvrnilo mnoge morebitne vlagatelje od priprave predloga. Predlagano besedilo ponovno uvaja upravičenost teh stroškov, kot to določa Uredba o LIFE+ (ES) št. 614/2007, objavljena v Uradnem listu L 309 z dne 20. novembra 2008 (glej člen 5), obenem pa upošteva stroške za plače in ne zgolj predvideva možnost, da se ti stroški upoštevajo, brez opredelitve ustreznih meril. Obveznost zaposlovanja dodatnega osebja za izvajanje teh projektov za manjše uprave in izvajalce ni realna in bi pogosto onemogočila izvedbo projektov, saj je za to največkrat potrebno specializirano osebje, ki dobro pozna tematiko. Zato se predlaga omejitev tega pogoja, tako da mora biti osebje dejansko dodeljeno posebej za izvajanje posameznega projekta, ki se financira v tem okviru.

Poleg tega je treba pojasniti, da se lahko zadevno osebje, ki se dodeli posebej za projekt, zaposli za polni ali skrajšani delovni čas, da ne bi povzročili diskriminacije pri izračunavanju stroškov uradnikov, ki so dejansko zaposleni pri projektih, upravičenih do financiranja. Na podlagi izkušenj pri izvajanju projektov v prejšnjih obdobjih programa LIFE je razvidno, da je v številnih primerih pri razvoju projektov potrebno delno, vendar nujno sodelovanje uradnikov, zato je treba ta strošek priznati, da se bo upošteval pri financiranju.

V Bruslju, 19. julija 2012 Predsednica Odbora regij Mercedes BRESSO

(1) CdR 6/2011 fin, točka 74.

(2) Poročilo Assessment of Territorial Impacts of the EU Life+ Instrument, ki ga je pripravil sekretariat Odbora regij, maj 2011; CdR 6/2011 fin.

(3) CdR 6/2011 fin, točka 56.

(4) Delovni dokument služb Komisije SEC(2011) 1573 final.

(5) CdR 6/2011 fin, Poročilo Assessment of Territorial Impacts of the EU Life+ Instrument, ki ga je pripravil sekretariat Odbora regij, maj 2011.

(6) COM(2010) 2020 final in COM(2011) 112 final.

(7) CdR 6/2011 fin (točke 6, 25, 65–69).

(8) CdR 6/2011 fin (točki 33 in 37).

(9) CdR 6/2011 fin (točka 38).

(10) CdR 6/2011 fin (točka 18).

(11) CdR 25/2010 fin, CdR 159/2008 fin, CdR 47/2006 fin.

(12) CdR 6/2011 fin (točka 35).

(13) COM(2011) 615 final; CdR 6/2011 fin (točka 15).

(14) CdR 6/2011 fin (točka 34).

(15) CdR 6/2011 fin (točki 9 in 14).

(16) COM(2011) 112 final., 8.3.2011.