EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 4.2.2016 COM(2016) 65 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o odhodkih EKJS



Sistem zgodnjega opozarjanja št. 11-12/2015



KAZALO 1.Uvod 2.Namenski prejemki za EKJS 3.Pripombe k začasnemu izvrševanju proračuna EKJS za leto 2015 4.Izvrševanje namenskih prejemkov za EKJS 5.Zaključki Priloga 1: Začasna poraba odobritev EKJS do 31. 12. 2015 1.Uvod Začasno izvrševanje proračuna Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) za leto 2015 je predstavljeno v Prilogi, in sicer odhodki znašajo 44 073,6 milijona EUR. Ta znesek vključuje predvsem odhodke EKJS v okviru deljenega upravljanja, kot so jih prijavile države članice med 16. oktobrom 2014 in 15. oktobrom 2015, ter zmanjšanja mesečnih povračil v teku proračunskega leta. Poleg tega vključuje oceno neposrednih odhodkov v višini približno 24,5 milijona EUR, ki naj bi se predvidoma še izvedli do 31. decembra 2015. 2.Namenski prejemki za EKJS V skladu s členom 43 Uredbe (EU) št. 1306/2013 so prihodki, ki izvirajo iz finančnih popravkov na podlagi sklepov o potrditvi obračunov in skladnosti, iz nepravilnosti in iz dajatev za mleko, označeni kot namenski prejemki za financiranje odhodkov EKJS. Namenski prejemki se lahko uporabijo za financiranje vseh odhodkov EKJS. Če se del teh prejemkov v proračunskem letu ne porabi, se neporabljeni del samodejno prenese v naslednje proračunsko leto . Proračun EKJS za leto 2015, kot ga je sprejel proračunski organ, vključuje: –ocene Komisije glede potreb po financiranju predvidenih odhodkov za tržne ukrepe in neposredne pomoči ter –ocene namenskih prejemkov, ki naj bi bili zbrani v proračunskem letu 2015, in namenske prejemke, prenesene iz proračunskega leta 2014. Ob pripravi proračuna za leto 2015 so namenski prejemki po ocenah Komisije znašali 1 768,6 milijona EUR. To vključuje: –pričakovane namenske prejemke v proračunskem letu 2015, ocenjene na 1 438,6 milijona EUR, tj. 868,6 milijona EUR za popravke pri potrditvi skladnosti, 165 milijonov EUR za nepravilnosti in 405 milijonov EUR za prejemke iz dajatev na mleko;

–pričakovane namenske prejemke, ki naj bi se iz proračunskega leta 2014 prenesli v proračunsko leto 2015, ocenjene na 330 milijonov EUR. Komisija je v proračunu za leto 2015 te na začetku ocenjene prejemke v višini 1 768,6 milijona EUR namenila proračunskim postavkam iz naslednjih členov: –05 02 08 – Sadje in zelenjava: 469,3 milijona EUR ; –05 02 12 – Mleko in mlečni izdelki: 54,3 milijona EUR ; –05 03 01 – Ločene neposredne pomoči: 1 245 milijonov EUR . Proračunski organ je za te sheme odobril sredstva v skladu s predlogom Komisije. Vsota navedenih odobrenih sredstev in namenskih prejemkov ustreza skupni oceni potreb. V Prilogi se proračunske odobritve za člene za sektor sadja in zelenjave, sektor mleka in mlečnih izdelkov ter za ločene neposredne pomoči nanašajo na odobrena sredstva za te člene, ki znašajo 836,2 milijona EUR oziroma 77,1 milijona EUR oziroma 37 397 milijonov EUR, pri čemer niso upoštevani zgoraj omenjeni namenski prejemki. Če prištejemo namenske prejemke za te člene, znašajo skupne odobritve, predvidene v proračunu za leto 2015, za sektor sadja in zelenjave 1 305,5 milijona EUR, za sektor mleka in mlečnih izdelkov EUR 131,4 milijona EUR ter za ločene neposredne pomoči 38 642 milijonov EUR. 3.Pripombe k začasnemu izvrševanju proračuna EKJS za leto 2015 Začasno izvrševanje proračuna v obdobju od 16. oktobra 2014 do 15. oktobra 2015 je prikazano v Prilogi. V nadaljevanju je predstavljeno kratko pojasnilo za nekatere proračunske člene, pri katerih se kažejo največja odstopanja med dejanskimi odhodki in ustreznimi odobritvami, vključenimi v proračun za leto 2015. 3.1.Tržni ukrepi Pričakuje se, da bo poraba odobritev za intervencije na kmetijskih trgih znašala približno 2 668,7 milijona EUR; bila je za 268 milijonov EUR večja od ravni odobrenih proračunskih sredstev. To razhajanje je neto učinek poteka izvrševanja, predvsem v sektorjih sadja in zelenjave, mleka in mlečnih izdelkov ter vina. 3.1.1.Programi za hrano (–3,2 milijona EUR) Proračunsko leto 2013 je bilo zadnje leto izvajanja programov za hrano v okviru EKJS in v zakonodaji niso bila predvidena zapoznela plačila za to shemo. Vendar je bil izterjan in temu proračunskemu členu vrnjen znesek v višini 3,2 milijona EUR za predhodno plačano pomoč. 3.1.2.Oljčno olje (–2,5 milijona EUR) Takšna premajhna poraba je bila posledica malo nižjih odhodkov nekaterih držav članic za delovne programe 2014/2015, vključene v njihove ukrepe za izboljšanje kakovosti, v primerjavi z odhodki, predvidenimi v proračunu za leto 2015. 3.1.3.Sadje in zelenjava (+282,4 milijona EUR v primerjavi z odobrenimi sredstvi) Takšna prevelika poraba je bila posledica primerjave odhodkov držav članic z odobrenimi proračunskimi sredstvi za leto 2015, ki niso zajemala namenskih prejemkov za ta sektor. Če bi se namenski prejemki v višini 469,3 milijona EUR prišteli k odobrenim proračunskim sredstvom, s čimer bi se znesek skupnih sredstev, ki so na voljo za ta sektor, povečal na 1 305,5 milijona EUR, bi to pomenilo za –186,9 milijona EUR premajhno porabo. To je bil neto učinek manjše uporabe vseh shem, ki se financirajo iz tega člena, v primerjavi z odhodki, predvidenimi v proračunu. Kar zadeva operativne sklade za organizacije proizvajalcev, so bili nižji odhodki držav članic povezani predvsem s plačili prvega obroka načrtov za leto 2015, sprejetih za te organizacije. Odhodki so bili nižji tudi za pomoč skupinam proizvajalcev za predhodno priznanje. Kar zadeva program razdeljevanja sadja v šolah, države članice niso v celoti porabile povečanih sredstev za šolsko leto 2014/2015. Kar zadeva začasne izredne ukrepe, ki jih je Komisija sprejela po ruski prepovedi uvoza, so imele države članice nižje odhodke od prvotno ocenjenega zneska. Vendar je bilo izvajanje nekaterih od teh ukrepov podaljšano do 30. junija 2016, zato se pričakuje, da se bodo zadevni odhodki nadaljevali tudi v letu 2016. 3.1.4.Proizvodi sektorja za pridelavo grozdja (–63,4 milijona EUR) Takšna premajhna poraba je bila posledica nižjih odhodkov nekaterih držav članic za njihove nacionalne vinogradniške programe v primerjavi s proračunskimi zgornjimi mejami, predvidenimi za te programe v proračunu za leto 2015.

3.1.5.Promocijski ukrepi (+2,3 milijona EUR) Takšna prevelika poraba je bila posledica višjih odhodkov nekaterih držav članic za njihove promocijske programe, ki jih je odobrila Komisija, v primerjavi z odhodki, predvidenimi za te programe v proračunu za leto 2015. 3.1.6.Drugi rastlinski proizvodi/ukrepi (+6,6 milijona EUR) Takšna prevelika poraba je bila posledica višjih odhodkov nekaterih držav članic za njihove programe tržnih ukrepov POSEI, ki jih je odobrila Komisija, v primerjavi z odhodki, predvidenimi za te programe v proračunu za leto 2015. 3.1.7.Mleko in mlečni izdelki (+42,5 milijona EUR) Takšna prevelika poraba je bila posledica primerjave odhodkov držav članic z odobrenimi proračunskimi sredstvi za leto 2015, ki ne vključujejo namenskih prejemkov za ta sektor. Če bi se namenski prejemki v višini 54,3 milijona EUR prišteli k odobrenim proračunskim sredstvom, s čimer bi se znesek skupnih sredstev, ki so na voljo za ta sektor, povečal na 131,4 milijona EUR, bi to pomenilo za –11,8 milijona EUR premajhno porabo. To je bil učinek manjše porabe odobritev za program razdeljevanja mleka v šolah ter za začasno izredno shemo pomoči za zasebno skladiščenje nekaterih vrst sira, ki jo je Komisija sprejela po ruski prepovedi uvoza. Nastali odhodki držav članic so bili za obe shemi nekoliko nižji od zadevnih odhodkov, predvidenih v proračunu. Vendar je treba opozoriti, da je Komisija shemo za zasebno skladiščenje ponovno odprla, zato se pričakuje, da se bodo zadevni odhodki nadaljevali tudi v letu 2016. 3.1.8.Prašičje meso, jajca in perutninsko meso ter čebelarski in drugi živalski izdelki (+3,4 milijona EUR) Takšna prevelika poraba je bila posledica odhodkov držav članic za shemo za zasebno skladiščenje prašičjega mesa v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/360, ki jo je Komisija sprejela za reševanje težkih tržnih razmer v tem sektorju, za katerega v proračunu za leto 2015 ni bilo predvidenih nobenih odobritev. 3.2.Neposredne pomoči Poraba odobritev za neposredne pomoči je bila v primerjavi z odobrenimi proračunskimi sredstvi za leto 2015 večja za 838,8 milijona EUR. 3.2.1.Ločene neposredne pomoči (+896,8 milijona EUR v primerjavi z odobrenimi sredstvi) Takšna prevelika poraba je bila posledica primerjave odhodkov držav članic z odobrenimi proračunskimi sredstvi za leto 2015, ki ne vključujejo namenskih prejemkov za ta sektor. Če bi se namenski prejemki v višini 1 245 milijonov EUR prišteli k odobrenim proračunskim sredstvom, s čimer bi se znesek skupnih sredstev, ki so na voljo za ta sektor, povečal na 38 642 milijonov EUR, bi to pomenilo za –348,2 milijona EUR premajhno porabo. Ti nekoliko nižji odhodki držav članic pa so dosegli 99,1 % ocenjenih proračunskih potreb za leto 2015 za ločene neposredne pomoči in so bili povezani predvsem s shemo enotnega plačila (SEP) in s shemo enotnega plačila na površino (SEPP). 3.2.2.Druge neposredne pomoči (–57,8 milijona EUR) Takšna premajhna poraba odobrenih sredstev za druge neposredne pomoči v primerjavi s odhodki, predvidenimi v proračunu za leto 2015, je bila posledica manjših plačil držav članic zlasti za vezano posebno podporo na podlagi člena 68 in neposredne pomoči v okviru POSEI. 3.3.Revizija odhodkov za kmetijstvo (–29,3 milijona EUR) Za to področje so proračunske ocene za leto 2015 zajemale odobritve za financiranje neposrednih odhodkov za spremljanje in preventivne ukrepe v višini 6,8 milijona EUR, pozitivne popravke pri potrditvi obračunov v višini 20 milijonov EUR in plačila v zvezi z reševanjem sporov v višini 60,5 milijona EUR. Odhodki za spremljanje in preventivne ukrepe so na koncu znašali približno 9,3 milijona EUR. V okviru tega proračunskega poglavja je bilo državam članicam povrnjenih tudi 20 milijonov EUR oziroma 29,2 milijona EUR za popravke pri potrditvi obračunov in skladnosti v njihovo korist. Splošna premajhna poraba odobritev iz tega poglavja je bila predvsem posledica dejstva, da so države članice plačale izravnalne obresti za reševanje sporov, ki so znašale le približno 1,7 milijona EUR. Ta plačila so bila znatno nižja od zneska 60,5 milijona EUR, predvidenega v proračunu za leto 2015. Ker pa so taki zahtevki odvisni od izida sodnih postopkov v državah članicah, se pričakuje, da bodo plačila za izravnalne obresti še izvedena in plačana iz proračuna za leto 2016. 4.Izvrševanje namenskih prejemkov za EKJS Priloga kaže, da so skupni namenski prejemki, razpoložljivi v letu 2015, znašali 1 972,9 milijona EUR. Ta znesek je bil za 204,3 milijona EUR višji od prvotno napovedanega zneska 1 768,6 milijona EUR.