Dobro ekonomsko upravljanje, na primer učinkovito ukrepanje v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, in splošno učinkovite makroekonomske politike so osnovni pogoji za zagotovitev okolja, ki spodbuja produktivne javne naložbe in učinkovito uporabo sredstev EU, tudi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost. Glede na predloge Komisije (trenutno v zakonodajnem postopku) je dobro ekonomsko upravljanje nujno za nemoteno zagotavljanje sredstev EU. Poleg tega je treba opozoriti, da merila za ocenjevanje iz osnutka uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost določajo, da mora načrt za okrevanje in odpornost Romunije prispevati k učinkovitemu obravnavanju ustreznih izzivov, opredeljenih v zadevnih priporočilih za posamezno državo.

Komisija bo spomladi 2021 ponovno ocenila proračunsko stanje Romunije na podlagi podatkov o realizaciji iz leta 2020, proračuna za leto 2021 in napovedi Komisije iz pomladi 2021. Po potrebi bo pri postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem predlagala nove korake, pri tem pa bo upoštevala nadaljnjo uporabo splošne odstopne klavzule iz Pakta za stabilnost in rast v letu 2021.

Komisija je v dopisu z dne 19. septembra 2020, ki sta ga izvršni podpredsednik Dombrovskis in komisar Gentiloni poslala romunskemu ministru za javne finance Cîtu, opozorila na veliko prevladujočo negotovost v zvezi z razvojem pandemije in njenimi socialno-ekonomskimi posledicami. Zato je sklenila, da bi se morala splošna odstopna klavzula leta 2021 uporabljati še naprej, kot je navedeno tudi v letni strategiji za trajnostno rast za leto 2021. Spomladi 2021 bo ponovno ocenila stanje ob upoštevanju posodobljenih makroekonomskih projekcij.

Komisija je 20. marca 2020 objavila sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast. V njem je navedla, da so pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule izpolnjeni. To stališče so 23. marca 2020 potrdili ministri za finance EU. Klavzula, opredeljena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe (ES) št. 1467/97, olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti v EU ali na celotnem euroobmočju, tako da državam članicam omogoča sprejetje proračunskih ukrepov za ustrezno obravnavanje takega položaja v okviru preventivnih in popravnih postopkov Pakta za stabilnost in rast.

V skladu s priporočilom, ki je bilo ponovljeno v priporočilu za posamezno državo št. 1 iz leta 2020, naslovljeno na Romunijo, bi morala Romunija do leta 2022 doseči ciljni nominalni primanjkljaj sektorja država v višini 2,8 % BDP. Ta cilj je bil večinoma skladen s fiskalno strategijo Romunije za obdobje 2020–2022, ki jo je sprejel parlament in je bila razglašena 18. decembra 2019. Priporočilo je temeljilo na zimski napovedi Komisije iz leta 2020, objavljeni 13. februarja 2020, in je bilo glede na javnofinančne spremenljivke podaljšano do leta 2022. Navedena napoved pa ni vključevala vpliva izbruha COVID‑19.

Ko je Svet sprejel navedeno priporočilo, je pandemija COVID‑19 že močno prizadela Evropo. Vendar pa je bilo v priporočilu navedeno, da je bilo stanje čezmernega primanjkljaja posledica političnih odločitev, ki jih je Romunija sprejela pred izbruhom COVID-19. Te odločitve so vključevale predvsem velika zvišanja pokojnin, ki naj bi povzročila zelo močno in vztrajno slabšanje proračunskega salda.

Na podlagi priporočila Komisije z dne 4. marca 2020 je Svet 3. aprila 2020 sprejel priporočilo v skladu s členom 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Svet je Romuniji priporočil, naj do leta 2022 odpravi čezmerni javnofinančni primanjkljaj (v nadaljnjem besedilu: priporočilo). To priporočilo je bilo sprejeto na podlagi načrtovanega primanjkljaja v višini 3,8 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2019, ki je bil nad referenčno vrednostjo 3 % BDP, določeno v členu 1 protokola št. 12 o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, in ni blizu nje. Poleg tega presežek te referenčne vrednosti v letu 2019 ni bil izjema. Glede na naknadno objavljene podatke, ki jih je potrdil Eurostat, je primanjkljaj v letu 2019 znašal 4,4 % BDP.

2.MAKROEKONOMSKA GIBANJA IN OBETI

Gospodarstvo Romunije je v obdobju 2016–2019 vsako leto v povprečju doseglo 5-odstotno rast, glavni dejavnik rasti pa je bila zasebna potrošnja. Naložbe so bile v tem obdobju nestanovitne, neto izvoz pa je negativno prispeval k rasti BDP, saj se je uvoz povečeval hitreje kot izvoz. Sočasno s to stabilno gospodarsko rastjo so se pojavila makroekonomska neravnotežja, zlasti v obliki velikega in vse večjega primanjkljaja na tekočem računu in proračunskega primanjkljaja, h katerima so prispevala predvsem velika zvišanja plač in več znižanj davkov. Proračunski primanjkljaj se je z 2,6 % BDP leta 2016 povečal na 4,4 % BDP leta 2019, po napovedih pa naj bi se v prihodnjih letih močno povečal (glej tabelo 1) zaradi številnih odločitev v okviru ekspanzivne fiskalne politike, sprejetih v zadnjih letih (glej oddelek 3). Tekoči račun je s skoraj uravnoteženega položaja v letu 2014 do leta 2019 postopno dosegel primanjkljaj v višini 4,7 % BDP. Neto stanje mednarodnih naložb Romunije kot odstotek BDP se od leta 2013 stalno zmanjšuje, k čemur prispeva močna gospodarska rast, konec leta 2019 pa se je ustalilo na približno –44 % BDP.

V prvi polovici leta 2020 se je BDP Romunije na medletni ravni zmanjšal za 4,5 %, k čemur je prispeval predvsem izrazit upad proizvodnje v drugem četrtletju zaradi splošne zapore po vsej državi, uvedene po izbruhu COVID‑19. Omejevalni ukrepi, sprejeti za boj proti pandemiji, so negativno vplivali na porabo potrošnikov, motnje v mednarodnih dobavnih verigah in šibko zunanje povpraševanje pa so upočasnili proizvodnjo in izvoz. Naložbe so se izkazale za bolj odporne, saj zajezitveni ukrepi večinoma niso vplivali na gradbeno dejavnost. Dejavnost si je v tretjem četrtletju opomogla, vendar so kratkoročni gospodarski obeti zaradi ponovnega izbruha primerov COVID‑19, ki so bili od konca septembra vse pogostejši, in ponovne uvedbe povezanih omejitev nejasni.

Glede na napoved Komisije iz jeseni 2020 naj bi se realni BDP v letu 2020 zmanjšal za približno 5¼ %, v letih 2021 in 2022 pa naj bi si opomogel za približno 3¼ % oziroma 3¾ % in tako ponovno dosegel raven, kakršna je bila pred krizo. Zasebna potrošnja si bo predvidoma postopno opomogla v letih 2021 in 2022, sočasno s postopnim odpravljanjem ukrepov omejevanja socialnih stikov. Opomogle naj bi si tudi naložbe, čeprav bo izboljšanje zaradi stalne negotovosti nekoliko manjše. Hkrati naj bi neto izvoz negativno vplival na rast v obdobju, ki ga zajema napoved, zaradi česar se bo primanjkljaj na tekočem računu rahlo povečal.

Kriza močno vpliva tudi na potencialno rast, čeprav so ocene zelo negotove. Komisija ocenjuje, da se bo potencialna rast BDP izrazito zmanjšala s 4,1 % leta 2018 na 2¼ % leta 2022. Proizvodna vrzel, ocenjena na podlagi skupno dogovorjene metodologije, se je z 2 % potencialnega BDP leta 2018 povečala na 2,4 % leta 2019. Leta 2020 naj bi postala izrazito negativna, v letu 2021 pa naj bi se postopno zmanjšala, vendar ostala negativna v celotnem obdobju, ki ga zajema napoved.

Tabela 1: Primerjava makroekonomskih gibanj in napovedi

2019 2020 2021 2022 Realizacija COM RO COM COM Realni BDP (sprememba v %) 4,2 –5,2 –3,8 3,3 3,8 Prispevki k realni rasti BDP: – končno domače povpraševanje 8,3 –4,0 –3,8 4,0 5,0 – spremembe zalog –2,8 –0,6 –1,5 0,3 0,0 – neto izvoz –1,3 –0,6 –0,8 –1,0 –1,2 Proizvodna vrzel (v % potencialnega BDP) 2,4 –5,3 n. r. –4,4 –3,0 Zaposlenost (sprememba v %) 0,1 –2,8 –1,8 0,4 1,4 Stopnja brezposelnosti (v %) 3,9 5,9 5,1 6,2 5,1 Produktivnost dela (sprememba v %) 3,7 –2,2 n. r. 3,1 2,5 Inflacija po HICP (v %) 3,9 2,5 n. r. 2,5 2,4 Deflator BDP (sprememba v %) 6,9 2,8 3,7 2,9 2,9 Sredstva za zaposlene (na zaposlenega, sprememba v %) 9,5 8,2 n. r. 4,6 4,0 Saldo sektorja država (v % BDP) –4,4 –10,3 –8,6 –11,3 –12,5 Dolg sektorja država (v % BDP) 35,3 46,7 43,6 54,6 63,6

Vir: napoved Komisije iz jeseni 2020 (COM), proračun za leto 2020 (sprememba iz avgusta) ter jesenska projekcija Nacionalne komisije za strategijo in napovedi (RO).

Obeti rasti so zelo negotovi. Krivulja okrevanja bo večinoma odvisna od trajanja krize COVID‑19, hitrosti okrevanja glavnih trgovskih partnerjev Romunije ter relativne normalizacije globalnih in regionalnih dobavnih verig. Dolgotrajna negotovost, povezana s prihodnjo usmeritvijo javnih politik, zlasti z učinkom nekaterih odločitev v okviru ekspanzivne fiskalne politike, bi lahko zmanjšala zaupanje in ovirala kreditne tokove, kar bi negativno vplivalo na naložbe in rast. Hkrati se potencialno veliki prihodnji prilivi nepovratnih sredstev in posojil iz mehanizma za okrevanje in odpornost, ki bi se morali uporabiti za financiranje produktivnih naložb in spodbuditev reform, v okviru napovedi štejejo za pozitivna tveganja.

3.PRORAČUNSKA GIBANJA IN OBETI

Glede na obvestilo z dne 14. oktobra 2020, ki ga je potrdil Eurostat, je leta 2019 primanjkljaj sektorja država v Romuniji znašal 4,4 % BDP, dolg pa 35,3 % BDP. Glede na napoved Komisije iz jeseni 2020 naj bi primanjkljaj sektorja država ob predpostavki nespremenjene politike leta 2020 znašal približno 10¼ %, leta 2021 11¼ %, leta 2022 pa 12½ %. Strukturni primanjkljaj, ki je leta 2019 znašal približno 5 % BDP, naj bi se leta 2020 povečal za 3,6 odstotne točke BDP, leta 2021 za 1,4 odstotne točke BDP, leta 2022 pa za 1,6 odstotne točke BDP.