„Strategija o enotnem trgu“ (COM(2015) 550 z dne 28. oktobra 2015) poudarja potrebo po okrepitvi enotnega trga blaga na področju vzajemnega priznavanja. To načelo omogoča, da se za izdelke, ki se zakonito tržijo v državi članici, vendar zanje ne velja evropska harmonizacijska zakonodaja, kljub pomanjkanju skladnosti z nacionalnimi tehničnimi predpisi namembne države članice izkoristi pravica do prostega pretoka. Vendar se načelo, kot je razvidno iz nedavnega vrednotenja načela vzajemnega priznavanja, še ne uporablja v celoti.

Da bi se izboljšala uporaba načela vzajemnega priznavanja, bo Komisija predložila vseevropski akcijski načrt za ozaveščanje, s poudarkom na problematičnih sektorjih. Proučila bo tudi potrebo po reviziji Uredbe (ES) št. 764/2008, da bi se zagotovila boljša uporaba v podjetjih in nacionalnih organih. Cilj posvetovanja je bil zato pridobiti mnenja zainteresiranih strani o sedanji in prihodnji uporabi vzajemnega priznavanja.

1.1.Metode posvetovanja in orodja

Člani posvetovalnega odbora za vzajemno priznavanje so bili na zadnjih dveh sestankih 2. decembra 2015 in 25. oktobra 2016 pozvani, naj podajo povratne informacije.

Javno posvetovanje v vseh uradnih jezikih EU je bilo objavljeno na spletnem mestu za posvetovanja, ki gostuje na spletišču Europa. Posvetovanje je potekalo od junija do septembra 2016.

Javno posvetovanje je dopolnila konferenca zainteresiranih strani, ki jo je Komisija organizirala 17. junija 2016.

2.REZULTATI DEJAVNOSTI POSVETOVANJA

2.1.Sestanki posvetovalnega odbora za vzajemno posvetovanje

Posvetovalni „odbor za vzajemno priznavanje“ je imel svoj sedmi in osmi sestanek 2. decembra 2015 oziroma 25. oktobra 2016. Člani odbora so predstavniki držav članic, ki obravnavajo vprašanja glede vzajemnega priznavanja. Komisija je predstavila zamisli za ozaveščanje o vzajemnem priznavanju, kar so države članice pozdravile, predhodno analizo glavnih težav, ki jih povzroča neoptimalno delovanje vzajemnega priznavanja, in predhodne možnosti za izboljšanje vzajemnega priznavanja ter delegacije zaprosila za povratne informacije.

Kar zadeva morebitno uvedbo izjave o skladnosti, so nekatere države članice poudarile morebitno upravno breme za gospodarske subjekte, hkrati pa priznale, da bi takšna izjava olajšala njihove naloge.

Komisija je predstavila tudi možnosti za spodbujanje nacionalnih organov k izpolnjevanju obveznosti priglasitve upravnih odločitev o zavrnitvi ali omejitvi vzajemnega priznavanja, kot so večja preglednost in uporaba informacijskega orodja ter možnost oblikovanja novega hitrega mehanizma, ki bi bil alternativa dragim in dolgotrajnim sodnim postopkom, ki so trenutno na voljo.

Številne države članice so nasprotovale možnosti uvedbe sistema predhodne odobritve dajanja izdelkov na trg, saj bi oviral prosti pretok blaga.

Kar zadeva možnost zagotavljanja prostega pretoka blaga, zagotovljenega s skladnostjo z evropskimi standardi, so države članice menile, da je osredotočenje na bistvene zahteve koristnejše od uporabe standardov.

Ker kontaktne točke za proizvode nimajo dovolj sredstev in osebja, so države članice podprle možnost, da jih povečajo in okrepijo.

Odločno so nasprotovale usklajevanju nekaterih osnovnih zahtev, saj delna uskladitev zgolj zaradi prostega pretoka ne prinaša koristi, ki bi bile sorazmerne z dodatno birokracijo.

2.2.Konferenca zainteresiranih strani z dne 17. junija 2016

Dogodek za zainteresirane strani je bil organiziran 17. junija 2016, da bi se opredelila glavna vprašanja v zvezi z delovanjem vzajemnega priznavanja in ocenile priložnosti za napredek. Dogodka se je udeležilo 144 udeležencev, ki so zastopali podjetja (62), nacionalne organe (60) in druge (22), kot so potrošniške organizacije in predstavniki sindikatov. Podrobni zapisnik te konference, seznam udeležencev in predstavitve so na voljo na: http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/17963 .

Predstavitvam in razpravam so sledile tri delavnice, na katerih so bili uravnoteženo zastopani nacionalni organi, podjetja in združenja.

2.3.Javno posvetovanje

Med javnim posvetovanjem je bilo prejetih 153 odgovorov. Podjetja so bila močno zastopana (91), sledili pa so jim organi držav članic (45) in državljani (17). Na javno posvetovanje je odgovorilo 45 organov držav članic. Posamezne družbe (44) in poslovne organizacije (44) so bile enako zastopane.

Kar zadeva sektorje dejavnosti, je najbolj zastopan sektor proizvodnja (46 %), ki ji sledijo trgovina na debelo in na drobno (13 %), kmetijstvo, gozdarstvo in ribištvo (8 %) ter oskrba z vodo (6 %).