Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 90/09)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI, KI SPREMINJA ENOTNI DOKUMENT

„JUMILLA“

PDO-ES-A0109-AM04

Datum obvestila: 16. december 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Spremembe besedila analitskih lastnosti (točka 2a specifikacije proizvoda in točka 4 enotnega dokumenta)

(a) Črtanje najnižjih vrednosti volumenskega deleža skupnega alkohola za suha vina.

Vrednosti volumenskega deleža skupnega alkohola so bile pri suhih vinih črtane, ker so enake kot za najmanjši volumenski delež dejanskega alkohola, zaradi česar je njihova vključitev odveč. Besedilo je tako poenostavljeno, ne da bi se spremenile zahteve.

(b) Navedba analitičnih zahtev, ki niso vključene v tabelo.

Vrednosti skupnih sladkorjev in žveplovega dioksida v trenutni specifikaciji proizvoda nista dovolj opredeljeni, kar lahko povzroči zmedo pri izvajalcih. Navedba posamezne komponente je bila zato razširjena z določitvijo merskih enot. Po sedanjih pravilih morajo biti skupni sladkorji izraženi kot glukoza in fruktoza.

2. Izboljšana opredelitev organoleptičnih lastnosti (točka 2b specifikacije proizvoda in točka 4 enotnega dokumenta)

Spremenjen je bil organoleptični opis za vsako od kategorij. Besedilo je bilo posodobljeno in popravljeno v skladu z delom komisije poskuševalcev nadzornega organa. Nekateri izrazi in sklici so bili nadomeščeni z izrazi, ki so primernejši za senzorično analizo. Vsaka kategorija je bila opredeljena objektivneje, da bi se pripravili posebni deskriptorji in olajšala analiza. Nepotrebni pridevniki so bili črtani.

3. Razjasnitev nekaterih posebnih enoloških praks (točka 3b specifikacije proizvoda in točka 5a enotnega dokumenta)

A. Nadomeščen je bil parameter za zahtevani delež alkohola v grozdju, namenjenem proizvodnji vina z ZOP. Namesto „najmanjši volumenski delež naravnega alkohola v odstotkih“ je zdaj določen parameter „stopinje Baumé“, saj se to meri, ko grozdje prispe v klet.

B. Pojasnjen je bil izračun donosa vina. Da bi se izognili napačnim razlagam, je določeno, da se donos izračuna v litrih končnega vina na kilograme uporabljenega grozdja.

4. Končna uporaba grozdja s parcel s presežnim donosom (točka 5 specifikacije proizvoda)

Vin s to označbo porekla ni dovoljeno proizvajati iz grozdja s parcel s presežnim donosom. Da bi se izognili dvomom, so jasno določene posledice v primeru neskladnosti.

5. Posodobitev ustreznega pravnega okvira (točka 8a specifikacije proizvoda)

Sklici na zastarelo zakonodajo so bili črtani in zamenjani s sklici na veljavno zakonodajo.

6. Vključitev dodatnih zahtev (točka 8b specifikacije proizvoda)

Izvajalci redno pripravljajo „Pravila trgatve“ z dodatnimi zahtevami ali pojasnili k tistim iz specifikacije proizvoda. Pomembno je poudariti, da je skladnost obvezna.

7. Zahteve, povezane s pakiranjem (točka 8b specifikacije proizvoda)

Določeno je bilo, da morata biti zmogljivost in material embalaže zajeta z nacionalno zakonodajo ter ju mora odobriti regulativni svet. V primeru embalaže „bag-in-box“ (plastična vrečka v kartonski škatli) je za bela, rosé in rdeča vina največja dovoljena količina deset litrov. To ne velja za vina z navedbama „Reserva“ in „Gran Reserva“, saj morajo po definiciji odležati nekaj časa v steklenici. Izbira velikosti posod, v katerih se proizvod ponudi potrošnikom, je stvar poslovne odločitve. Odgovornost izvajalcev je, da se v tem primeru dogovorijo o skupnih zahtevah.

8. Sprememba zahtev za vinske etikete (točka 8b specifikacije proizvoda in točka 9 enotnega dokumenta)

Za zaščiteno ime in pravni izraz „zaščitena označba porekla“ ali, kjer je primerno, „označba porekla“ je bila vključena zahtevana velikost pisave. Navedena je tudi obveznost spoštovanja veljavne zakonodaje in pravil regulativnega sveta o označevanju. Da se zagotovi preglednost informacij, morajo biti oznake kakovosti na etiketah, pečati in serijske številke vidne na embalaži. V tem oddelku so posodobljeni tudi sklici na zakonodajo, skupaj z imeni pristojnih upravnih organov.

Skupne zahteve glede označevanja so bile določene sporazumno.

9. Črtanje izjem od pravil v vinogradu (točka 8b specifikacije proizvoda)

Sorta „meseguera“ ni dovoljena za ZOP „Jumilla“. Vendar so obstajale izjeme za tiste parcele, ki so bile v register vinogradov regulativnega sveta vpisane pred letom 1995. Ta izjema je bila črtana, ker takšnih vinogradov ni več.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Jumilla

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

3. Likersko vino

4. Opis vina

Bela vina („Jumilla“ in „Jumilla Dulce“)

Videz: od kovinske do topazne barve. Vina so bistra in sijoča.

Aroma: po svežem sadju. V sladkih vinih so lahko prisotne note suhega sadja.

Okus: ravnotežje med kislinami in sladkorji. Pri sladkih vinih sladkorji prevladajo nad kislinami.

* Analitske zahteve, ki niso vključene v tabelo, so v skladu z veljavno zakonodajo EU o vinu.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Največji delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 13,3 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vina rosé („Jumilla“ in „Jumilla Dulce“)

Videz: razpon barv od malinasto rožnate do nežno lososove. Vina so bistra in sijoča.

Aroma: po svežem sadju in rdečem jagodičevju. V sladkih vinih so lahko prisotne note suhega sadja.

Okus: uravnotežena vsebnost kislin. Pri sladkih vinih sladkorji prevladajo nad kislinami.

* Analitske zahteve, ki niso vključene v tabelo, so v skladu z veljavno zakonodajo EU o vinu.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Največji delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 13,3 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vina rosé („Jumilla Monastrell“)

Videz: razpon barv od malinasto rožnate do nežno lososove. Vina so bistra in sijoča.

Aroma: po svežem sadju in rdečem jagodičevju. V sladkih vinih so lahko prisotne note suhega sadja.

Okus: uravnotežena vsebnost kislin. Pri sladkih vinih sladkorji prevladajo nad kislinami.

* Analitske zahteve, ki niso vključene v tabelo, so v skladu z veljavno zakonodajo EU o vinu.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Največji delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 13,3 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Rdeča vina („Jumilla Monastrell“)

Videz: od vijolične do opečnato rdeče, sladka vina lahko razvijejo okraste odtenke. Vina so bistra in sijoča.

Aroma: rdeče jagodičevje, črno jagodičevje. V sladkih vinih so lahko prisotne note suhega sadja.

Okus: uravnotežena vsebnost kislin. Taničen. Pri sladkih vinih sladkorji prevladajo nad kislinami.

* Analitske zahteve, ki niso vključene v tabelo, so v skladu z veljavno zakonodajo EU o vinu.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Največji delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 13,3 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Rdeča vina („Jumilla“ in „Jumilla Dulce“)

Videz: od vijolične do opečnato rdeče barve, sladka vina lahko razvijejo okraste odtenke. Vina so bistra in sijoča.

Aroma: po rdečem in črnem jagodičevju. V sladkih vinih so lahko prisotne note suhega sadja.

Okus: uravnotežena vsebnost kislin. Taničen. Pri sladkih vinih sladkorji prevladajo nad kislinami.

* Analitske zahteve, ki niso vključene v tabelo, so v skladu z veljavno zakonodajo EU o vinu.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Največji delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 13,3 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Likerska vina („Tinto Monastrell“)

Videz: od češnjevo rdeče do okraste barve. Vina so bistra in sijoča.

Aroma: po črnem jagodičevju in suhem sadju.

Okus: sladkost prevladuje nad kislostjo. Taničen.

* Analitske zahteve, ki niso vključene v tabelo, so v skladu z veljavno zakonodajo EU o vinu.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Največji delež dejanskega alkohola (v vol. %) 15 Najnižja vsebnost skupnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Posebni enološki postopki

Način gojenja

Vinogradi, namenjeni zaščiteni označbi porekla „Jumilla“, se lahko obdelujejo ekstenzivno ali intenzivno.

— Ekstenzivno gojenje: za vinograde, v katerih je zaradi terena, nadmorske višine, padavin in drugih okoljskih dejavnikov gostota zasaditve v skladu z naslednjimi kmetijskimi parametri: največ 1 900 trsov na hektar in najmanj 1 100 trsov na hektar.

— Intenzivno gojenje: za vinograde, ki prav tako glede na okoljske razmere ustrezajo naslednjim kmetijskim parametrom:

gostota zasaditve med 3 350 in 1 500 trsov na hektar.

Posebni enološki postopek

Grozdje se trga tako, da se ne poslabša njegova kakovost. Za vina z ZOP se uporablja samo zdravo grozdje, ki je dovolj zrelo ter ima najmanj 10,7 °Baumé za belo grozdje in 11 °Baumé za rdeče grozdje.

Grozdje sorte monastrell, ki se uporablja za likersko vino, mora imeti ob trganju najmanj 13 °Baumé.

Pri stiskanju sta mošt in vino izpostavljena tlaku, tako da se zagotovi največji donos, ta pa po predelavi ne sme preseči 74 litrov končnega vina na 100 kilogramov grozdja.

Za izračun procesov staranja se kot izhodišče določi prvi dan oktobra vsakega leta.

(b) Največji donosi

Rdeče sorte v ekstenzivnem načinu gojenja

5 000 kilogramov grozdja na hektar

Rdeče sorte v ekstenzivnem načinu gojenja

37 hektolitrov na hektar

Bele sorte v ekstenzivnem načinu gojenja

5 625 kilogramov grozdja na hektar

Bele sorte v ekstenzivnem načinu gojenja

41,62 hektolitra na hektar

V intenzivnem načinu gojenja

8 750 kilogramov grozdja na hektar

V intenzivnem načinu gojenja

64,75 hektolitra na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Proizvodno območje vin z zaščiteno označbo porekla „Jumilla“ obsega zemljišča v občinah Jumilla v provinci Murcia ter Fuente-Álamo, Albatana, Ontur, Hellín, Tobarra in Montealegre del Castillo v provinci Albacete.

7. Glavne sorte vinske trte

AIRÉN

CABERNET SAUVIGNON

CHARDONNAY

GARNACHA TINTA – LLADONER

GARNACHA TINTORERA

MACABEO – VIURA

MALVASIA AROMÁTICA – MALVASÍA SITGES

MERLOT

MONASTRELL

MOSCATEL DE GRANO MENUDO – MOSCATEL MORISCO

PEDRO XIMÉNEZ

PETIT VERDOT

SAUVIGNON BLANC

SYRAH

TEMPRANILLO – CENCIBEL

VERDEJO

8. Opis povezave

Vina

Najpomembnejša sorta grozdja je monastrell. To je zelo trdoživa sorta, ki je popolnoma prilagojena težkim razmeram na tem območju, kot so suša, zelo vroča poletja in spomladanska zmrzal. Daje darežljiva, bujna vina, z bogato vsebnostjo alkohola in kislin ter zelo značilnimi aromami zrelega sadja in dobro integrirano trpkostjo.

Druge dovoljene sorte odlično dopolnjujejo sorto monastrell, saj stabilizirajo barvo, dodajo kisline in sposobnost staranja ter do potankosti uskladijo arome.

Likerska vina

Ta vina so narejena iz sorte monastrell, ki jim daje intenzivnost barv, pri čemer ta sega od srednje do zelo visoke in skoraj motne. To je posledica visokih temperatur, značilnih za to območje.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Označevanje vin

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

Ime zaščitene označbe porekla mora biti na etiketah vidno navedeno s pisavo, ki mora biti visoka najmanj tri milimetre in največ deset milimetrov.

Ime mora biti napisano poleg navedbe „Zaščitena označba porekla“ ali „Zaščitena označba“, ki mora biti v velikosti pisave najmanj dva milimetra, vendar mora biti vedno manjša od spremljajočega imena ZOP.

Drugi sklici so navedeni v splošni zakonodaji o označevanju vin ter v posebnih pravilih in predpisih o označevanju, ki jih je določil regulativni svet in so trenutno v veljavi.

Embalaža mora vsebovati žige kakovosti, sprednje/zadnje etikete ali oštevilčene etikete, ki jih izda regulativni svet. Vinska klet jih mora pritrditi na vidno mesto na embalaži na način, ki preprečuje njihovo ponovno uporabo.

Povezava do specifikacije proizvoda

https://www.mapa.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-diferenciada/20201029pcdopjumillacorreccion_tcm30-552789.pdf

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.