SL    SL SL 
 
SL 1   SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 2.7.2008 
SEC(2008) 2167 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Spremni dokument  
 
k predlogu Komisije za Direktivo Evropske ga parlamenta in Sveta o ustanovitvi 
Evropskega sveta delavcev ali uvedbi postopka obveš čanja in posvetovanja z delavci v 
družbah ali povezanih družbah na obmo čju Skupnosti (prenovitev)  
 
POVZETEK OCENE U ČINKA  
  
{COM(2008) 419 kon č.} 
{SEC(2008) 2166}  
 
SL 2   SL UVOD 
Ocena učinka zadeva na črtovano prenovitev Direktive 94/45/ES  o evropskih svetih delavcev 
in je bila izvedena med oktobrom 2007 in j unijem 2008. V ta namen je bila ustanovljena 
medresorska usmerjevalna skupina, v kate ri je sodelovalo enajst služb. Naro čena je bila 
zunanja študija, ki je vklju čevala raziskavo v 10 % obstoje čih evropskih sv etov delavcev. 
Februarja 2008 se je za čela druga stopnja posvetovanja s soci alnimi partnerji na evropski 
ravni. Komisija bi pozdravila pogajanja med soci alnimi partnerji kot rešitev s potencialno 
najbolj pozitivnim u činkom, vendar je Evropska konfederacija sindikatov na koncu 
podvomila v u činkovitost pogajanj v okviru soci alnega dialoga. Za oceno u činka so bili 
uporabljeni zunanji podatki in upoštevani rezulta ti akademskih raziskav ter mnenja socialnih 
partnerjev in drugih zainteresir anih strani, ki so jih ti podali  v odgovor na posvetovanje. Za 
vključitev mnenj odbora za oceno u činka je bila dvakrat spremenjena. 
OPREDELITEV PROBLEMA  
Direktiva dolo ča pravice delavcev do nadnacionalnega obveš čanja in posvetovanja o razvoju 
poslovanja in predvidenih pomembnih sprememb ah v velikih nadnacionalnih družbah (z ve č 
kot 1 000 zaposlenimi). Leta 2007 je v podro čje uporabe Direktive spadalo 2 257 družb s 
24 milijoni delavcev. Evropski sveti delavcev, ustanovljeni pred za četkom veljavnosti 
Direktive in tako izvzeti iz zahteve po skladnos ti z Direktivo ali ustanovljeni s sporazumom 
med telesom, ki predstavlja delavce, in gl avnim poslovodstvom, so delovali v 816 družbah s 
14,5 milijona zaposlenih.  
Štirinajst let po sprejetju Direktive obstajajo tr ije problemi, v zvezi s katerimi bi bilo treba 
ukrepati:  
• učinkovitost obveš čanja in posvetovanja na nadnacionaln i ravni ni zagotovljena, zlasti ker 
obstoječi evropski sve ti delavcev v ve č kot polovici primerov pr estrukturiranja niso 
ustrezno obveš čeni in se z njimi ne posvetujejo, poleg  tega pa je uporaba evropskih svetov 
delavcev še vedno sorazmerno omejen a in se v zadnjih letih ni pove čala;  
• obstajajo pravne negotovosti, ki povzro čajo pomanjkljivosti pri uporabi Direktive ter 
stroške in zamude, zlasti v primerih združi tev in prevzemov ter v tvezi s povezovanjem 
med obveš čanjem in posvetovanjem na n acionalni in evr opski ravni;  
• razumevanje obveš čanja in posvetovanja v Direktivi o ev ropskih svetih delavcev iz leta 
1994 je druga čno od tistega iz pozneje sp rejetih direktiv na podro čju obveščanja in 
posvetovanja z delavci, poleg te ga pa ni jasnih pravil o povezovanju med temi direktivami. 
Ti problemi precej vplivajo na delavce, družbe  in ozemlja, možna vloga evropskih svetov 
delavcev pri predvidevanju in trajnostnem up ravljanju sprememb pa ostaja v veliki meri 
neizkoriščena. Problemi bi se brez novega ukrepanja EU v okviru ve čje internacionalizacije še 
poslabšali. Treba je tudi zag otoviti podporo pri izpopolnjevanju notranjega trga, trajnostne 
konkuren čnosti in socialne kohezije.  Zaradi nadnacionalnosti evro pskih svetov delavcev 
učinkovitih rešitev ne mo rejo sprejeti države članice.  Pravna podlaga za ukrepanje EU je 
člen 137(1)(e) Pogodbe ES.  
 
SL 3   SL CILJI 
Glavni cilj te pobude je evropskim svetom de lavcev zagotoviti, da  lahko v celoti uresni čujejo 
svojo vlogo pri dogajanju v podjetjih, predvi devanju in socialno odgovornem upravljanju 
sprememb ter spodbujanju pravega nadnacionaln ega dialoga. Posebni cilji programa so: 
• zagotoviti u činkovitost pravice obstoje čih evropskih svetov delavcev do obveš čanja in 
posvetovanja na nadnacionalni ravni; 
• povečati uporabo (delež ustanovljenih evropskih sv etov delavcev glede na število družb, ki 
spadajo v podro čje uporabe Direktive); 
• zagotoviti pravno gotovost pri ustanavljanju in  delovanju evropski h svetov delavcev; 
• zagotoviti boljšo skladnost in povezanost med zakonodajnim i instrumenti Skupnosti o 
obveščanju in posvetovanju z delavci. 
OCENA POLITI ČNIH MOŽNOSTI  
Za dosego teh ciljev so bile opredeljene tri glavne možnosti, za vsako pa so bili ocenjeni 
glavni potencialni u činki: 
• S prvo možnostjo, da EU ne sprejme novega ukrepa , ni mogo če uresničiti posebnih ciljev. 
• Druga možnost, neregulativni pristop in dodatna  promocija najboljših praks , bi zajemala 
povečanje obsega komunikacije in po potrebi predlog pove čanja finan čne podpore 
spodbujanju dobrih praks ter priporo čilo o ureditvi ustanavljanja in delovanja evropskih 
svetov delavcev. Z njo se lahko izboljša r azširjanje najboljše prakse ter spodbudi 
učinkovitejše delovanje evropski h svetov delavcev, ne da bi  to gospodarskim družbam 
povzročilo dodatne neposredne stroške. Vendar se  lahko zaradi njen e narave le delno 
uresniči cilj zagotovitve pravne got ovosti in skladnosti zakonodaje  Skupnosti, zato je treba 
to možnost združiti z zakonodajnim ukrepom (tretja možnost). Poleg tega je treba 
upoštevati, da so neregulativni ukrepi že vzpostavljeni, zato bi vsak nov ukrep lahko imel 
le dodaten u činek.  
• Tretja možnost, revizija obstoje če zakonodaje , bi zajemala spremembe Direktive 94/45/ES, 
s katerimi bi se zlasti dodat no pojasnilo razumevanje obveš čanja in posvetovanja, 
opredelilo razumevanje nadnaciona lne pristojnosti, povezala obveš čanje in posvetovanje 
na nacionalni in evropski ravni, prilagodili dod atni pogoji, ki se upo rabljajo kot merila 
uspešnosti pri pogajanjih, dolo čila pravica do usposabljanja, vklju čila določba o 
prilagoditvi v primeru znatnih sprememb strukt ure družb in priznala vloga sindikatov. Za 
vsako podmožnost se razpravlja o stroških in koristih ter vzpos tavlja ravnovesje med 
interesi, ki so jih izrazile razli čne zainteresirane strani. Zaradi manjše stroškovne 
učinkovitosti se dve podmožnosti izlo čita − znižanje pragov za ustanovitev evropskih 
svetov delavcev in registracija spor azumov. Z drugimi podmožnostmi je popolnoma 
mogoče uresničiti posebne cilje in  so bolj stroškovno u činkovite. Te podmožnosti je treba 
izvajati skupaj, saj nobena posamezno ne bi zadostovala za dosego želenih rezultatov. 
Vsebina tretje možnosti je bila na nekaterih podro čjih prilagojena ob upoštevanju 
rezultatov posvetovanja in ocenjevanja ter interesov razli čnih zainteresiranih strani, zlasti v 
zvezi z vsebino dodatnih pogojev. Vendar ke r je s to možnostjo le delno mogo če izboljšati 
 
SL 4   SL ozaveščanje in razširjanje najboljših praks,  jo je treba združiti z ukrepi ozaveš čanja v 
okviru druge možnosti.  
SKLEP  
Ob upoštevanju njenega u činka na opredeljene cilje in stroškovne u činkovitosti je najboljša 
tretja možnost, revizija obstoje če zakonodaje , v povezavi z ukrepi ozaveš čanja iz druge 
možnosti, neregulativni pristop in dodat no spodbujanje najb oljših praks , zlasti 
komunikacijskih ukrepov. Možen splošni u činek te možnosti bi bilo izboljšanje kakovosti 
dialoga v gospodarskih družbah in  zagotovitev, da lahko vse st rani bolje predvidevajo in 
upravljajo spremembe, ob nekaterih dodatnih st roških. Vendar je težk o predvideti znatne 
dodatne stroške za družbe, ki so že skladu z zahtevami in cilje obstoje če Direktive. Možnost 
bi prispevala tudi k skladnejšim obstoje čim instrumentom Skupnosti na podro čju obveščanja 
in posvetovanja (enake opredelitve ter povezovanje med nacionalnimi in nadnacionalnimi predpisi).