Ocena učinka uvedbe zahtev za okoljsko primerno zasnovo in označevanje z energijskimi nalepkami za hladilne aparate z neposredno prodajno funkcijo

(4)obstaja ločena spodbuda v primerih, kadar kupec aparata ni končni uporabnik, npr. pri majhnih skrinjah za sladoled, hladilnikih za pijače in prodajnih avtomatih, ki jih določene blagovne znamke živila ali pijače namestijo v supermarketih, lokalnih trgovinah, na letališčih, železniških postajah, v športnih klubih itd.

Ta skupina izdelkov ima velik potencial za ekonomske prihranke in okoljske izboljšave. Vendar ta potencial ne bo izkoriščen, ker:

Poraba energije v fazi uporabe znaša do 80 % celotne porabe energije izdelka. Veliko aparatov se uporablja 24 ur na dan in sedem dni v tednu.

Hladilni aparati z neposredno prodajno funkcijo (npr. omare za supermarkete, hladilniki za pijače, majhni zamrzovalniki za sladoled, vitrine za sladoled in prodajni avtomati) so ključni, da se v prehranski verigi Unije ohranja kakovost hrane in potrošnikom zagotavljajo druga nepokvarljiva živila, npr. pijače, ki se običajno uživajo pri temperaturah, nižjih od temperature okolice. Vendar ti aparati pri opravljanju svoje funkcije porabijo veliko energije in zelo prispevajo k emisijam toplogrednih plinov, pri čemer letna potrošnja v EU-28 znaša približno 65 TWh, kar pomeni približno 0,46 % skupne končne porabe energije v EU.

S posebnimi zahtevami glede izrabljenih izdelkov naj bi se obravnavale trenutne nepopolnosti pri razstavljanju omar in doseganju ciljev iz direktive OEEO.

Spodbujanje energijske učinkovitosti kot prispevka k zanesljivi oskrbi z energijo v okviru cilja Skupnosti glede 20-odstotnega prihranka porabe energije v EU do leta 2020.

Zmanjšanje povprečne porabe energije pri komercialnih hladilnih aparatih. Dodatno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, ki so, kar zadeva komercialne hladilne aparate, povezane predvsem s porabo energije, pa tudi z uhajanjem hladilnega sredstva. Spodbujanje energijske učinkovitosti in inovacij ter zmanjšanje energetske odvisnosti.

Ukrepati je treba na ravni EU, saj je zaradi odsotnosti harmonizirane specifične ureditve v EU večje tveganje, da bi zahteve za energijsko učinkovitost, ki jih določijo posamezne države članice, ovirale delovanje notranjega trga EU. Direktiva o okoljsko primerni zasnovi (zlasti člen 16), v skladu s katero je cilj notranjega trga pravna podlaga Pogodbe, in direktiva o označevanju z energijskimi nalepkami (člen 1) zagotavljata Evropski komisiji pravno podlago za sprejetje izvedbenih ukrepov za zmanjšanje porabe energije pri komercialnih hladilnih aparatih in usmerjanje potrošnikov k najučinkovitejšim aparatom.

Obstaja jasen neizkoriščen potencial za izboljšanje energijske učinkovitosti omar, ki se trenutno prodajajo in ki naj bi bile dane na trg v naslednjih letih. Če ne bodo sprejeti dodatni posebni ukrepi za komercialne hladilne omare, se bo trg zelo počasi preusmeril na učinkovitejše aparate, negativni vplivi na okolje in zdravje, ki bi jih bilo mogoče preprečiti, pa se bodo nadaljevali.

Katere zakonodajne in nezakonodajne možnosti politike so se proučile? Ali ima katera od njih prednost? Zakaj?

Možnosti 1, 2 in 3 so bile zavržene v zgodnji fazi in se niso več ocenjevale.

5.dve stopnji označevanja z energijskimi nalepkami in okoljsko primerne zasnove: kombinacija možnosti 2 in 3, pri čemer zahteve za okoljsko primerno zasnovo postajajo v dveh fazah vedno strožje. Ta možnost se nadalje deli na možnost 5.1 in možnost 5.2, pri čemer se pri možnosti 5.2 razlikuje med hladilnimi omarami z omrežnim napajanjem in hladilnimi omarami z zunanjo enoto za supermarkete. Prednost ima možnost 5.2.

4.tri stopnje označevanja z energijskimi nalepkami in okoljsko primerne zasnove: kombinacija možnosti 2 in 3, pri čemer zahteve za okoljsko primerno zasnovo postajajo v treh fazah vedno strožje;

Proučile so se naslednje možnosti politike: