Posebno poročilo Oblikovanje evropskega 
bančnega nadzora –  
Evropski bančni organ  
in njegovo  
spreminjajoče se okoljeSL 2014  št. 05
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-naslov: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.  
Dostop je mogoč na strežniku Europa (http://europa.eu).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2014
ISBN 978-92-872-0504-9
doi:10.2865/95930
© Evropska unija, 2014
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Luxembourg
SL 2014  št. 05
Posebno poročilo Oblikovanje evropskega 
bančnega nadzora – 
Evropski bančni organ  
in njegovo  
spreminjajoče se okolje
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU )
02
 Kazalo
Odstavek
 Kratice
 Glos ar
I–VIII   Povze tek
1–16   Uvo d
4 –11   Pobude Komisije od leta 2008 naprej
6 –11   Ustanovitev EBA leta 2011 v okviru vzpostavljanja  bančnega nadzora
12–16   Najnovejši dosežki na področju vzpostavljanja bančne unije
14–15   EBA in ustanovitev enotnega mehanizma nadzora (EMN) 
16  Ustanovitev enotnega mehanizma za reševanje (SRM) 
17–21   Obseg revizije in revizijski prist op
22–80   Opažan ja
23–38   Regulativna reforma: Komisija se je odzvala z obsežnim regulativnim načrtom za bančni sektor, 
EBA pa je prispeval z razvojem strokovnih standardov in smernic
24–27   Komisija je osnutek zakonodaje pripravila pravočasno,  toda …
28–35   … Roki za EBA so bili tesni, javna posvetovanja kratka,  Komisija pa ni pripravila splošne ocene učinka
36–38   Tveganje, da odbor nadzornikov EBA ne bo odločal  optimalno
39–55   Reforma nadzora: EBA je prispeval k čezmejnemu nadzoru,  vendar nekatera vprašanja ostajajo 
nerešena
44–52   … Zbliževanje nadzornih praks s pomočjo kolegijev  nadzornikov se je izboljšalo, vendar ostaja omejeno
53–55   … Omejena vloga EBA pri posredovanju zaradi pravnih omejitev
03 Kazalo
56–64   Reforma nadzora: vloga EBA pri stresnih testih
56–61   Pojavljajo se vprašanja glede zanesljivosti stresnih testov  bank iz leta 2011, vendar…
62–64   … Dokapitalizacija leta 2012 je pomagala povrniti zaupanje
65–74   Reforma nadzora: varstvo potrošnikov in ključne sisteme  upravljanja je treba še razviti
65–72   … Minimalna sredstva in le nekaj članov z glasovalnimi  pravicami, ki imajo polna pooblastila na področju  
varstva potrošnikov
73–74   … EBA še ni uvedel ključnih internih sistemov za  zagotavljanje učinkovitega in uspešnega izvajanja
75–80   Reforma nadzora: spreminjajoča se vloga EBA
81–90   Zaključki in priporočila
83  Regulativna reforma
84–90  Dogajanje na področju nadzora: posledice za nadzorno  vlogo EBA 
 Priloga I  – Pregled revizijskega pristopa
 Priloga II  – Pristojnosti in dejavnosti EBA
 Priloga III  – Strokovni odbor
 Priloga IV  – Zakonodajne pobude, izbrane za pregled
 Priloga V  – Mehanizmi za reševanje in sistemi zajamčenih vlog v ZDA in Kanadi
 Priloga VI  – Okvir za sanacijo in reševanje bank
 Priloga VII  – Bibliografija
 Odgovori Komisije
 Odgovori Evropskega bančnega organa
04
 Kratice
BDP : bruto domači proizvod 
CEBS : Odbor evropskih bančnih nadzornikov
CRD IV : direktiva o kapitalskih zahtevah IV
CRR : uredba o kapitalskih zahtevah
EBA : Evropski bančni organ
ECB : Evropska centralna banka
EIOPA : Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine
EMN : enotni mehanizem nadzora
ESFS : Evropski sistem finančnega nadzora
ESMA : Evropski organ za vrednostne papirje in trge
ESRB : Evropski odbor za sistemska tveganja
EU: Evropska unija
FED : ameriška centralna banka (ZDA)
FICOD : direktiva o finančnih konglomeratih
FSB : Odbor za finančno stabilnost
G20 : skupina dvajsetih finančnih ministrov in guvernerjev centralnih bank
GD za notranji trg in storitve : Generalni direktorat za notranji trg in storitve
MCD : direktiva o hipotekarnih kreditih
NSA : nacionalni nadzorni organ
SRB : enotni odbor za reševanje
SRM : enotni mehanizem za reševanje
TARP : program finančne pomoči vlade ZDA finančnim institucijam v težavah (Troubled Asset Relief Program)
05
 Glosar
Bančna uredba : oblika državnega predpisa, ki določa nekatere zahteve, omejitve in smernice za banke. Regulativna 
struktura vzpostavlja preglednost med bančnimi institucijami in njihovimi strankami. Cilji bančne uredbe so 
med drugim bonitetni (zmanjševanje stopnje tveganja, kateremu so izpostavljeni upniki banke), zmanjševanje 
sistemskega tveganja (zmanjševanje tveganja motenj zaradi slabih pogojev trgovanja za banke, ki bankam 
povzročajo več težav ali hude težave) in določitev pravil o pravični obravnavi strank.
Bančni nadzor : spremljanje finančne uspešnosti in poslovanja bank, da se zagotovi varno in dobro poslovanje ter 
spoštovanje pravil in predpisov. Bančni nadzor izvajajo državni regulativni organi, da se prepreči, da bi banka zašla 
v težave.
Baselski odbor za bančni nadzor : odbor bančnih nadzornih organov, ki so ga ustanovili guvernerji centralnih 
bank iz držav Skupine desetih leta 1974, da bi okrepili razumevanje glavnih vprašanj v zvezi z nadzorom in izboljšali 
kakovost bančnega nadzora po vsem svetu. Odbor oblikuje smernice in standarde na različnih področjih, na primer 
mednarodne standarde o kapitalski ustreznosti (Basel, Basel II in Basel III).
Bonitetna ureditev : primeren pravni okvir za finančne dejavnosti, ki preprečuje težave v finančnem sektorju ali jih 
čim bolj omeji.
Dokapitalizacija : sprememba strukture kapitala (razmerja med lastniškim in dolžniškim kapitalom) pravne osebe, 
da se povečala delež lastniškega kapitala.
Državni dolg : imenovan tudi javni ali nacionalni dolg. To je dolg centralne države. Državna dolžniška kriza se 
nanaša na težave ali nezmožnost nekaterih držav, da bi poplačale ali refinancirale svoj državni dolg brez pomoči 
tretjih strani.
Enotni pravilnik : namen enotnega pravilnika je določiti enoten sklop usklajenih bonitetnih pravil, ki so v celoti 
zavezujoča in neposredno veljavna v vsej EU. Zagotovil bo enotno izvajanje standarda Basel III v vseh državah 
članicah in odpravo zakonodajnih vrzeli, s tem pa bo prispeval k učinkovitejšemu delovanju notranjega trga. Enotni 
pravilnik vsebuje zavezujoče strokovne standarde (BTS), ki dopolnjujejo zakonodajne instrumente, na katere se 
nanašajo.
06 Glosar
Enotni priročnik (za nadzor) : skupni okvir za ugotavljanje, merjenje in analizo tveganj bank, skupaj s splošnimi 
usmeritvami za nadzorne posege in korektivne ukrepe. Priročnik bo nezavezujoča zbirka najboljših nadzornih praks, 
ki se uporabljajo v EU.
Finančni trg : trg, na katerem lahko fizične in pravne osebe trgujejo s finančnimi sredstvi in obveznostmi. Denarni in 
kapitalski trgi so del finančnih trgov.
Finančni varovalni mehanizem : mehanizem ali sklad, ki zagotavlja, da so na voljo zadostna sredstva za 
financiranje reševanja ali drugo pomoč finančnim institucijam, in se uporablja le v skrajni sili.
Javno posvetovanje : zakonodajni postopek za pridobitev javnega mnenje o zadevah, ki vplivajo na javnost. 
Glavni namen javnega posvetovanja je izboljšanje učinkovitosti, preglednosti in vključevanja javnosti v oblikovanje 
zakonov in politik. Posvetovanja so osnovni pogoj za kakovostno oceno učinka.
Kolegiji nadzornikov : so strukture za usklajevanje, ki povezujejo regulativne organe iz različnih držav, ki sodelujejo 
pri nadzoru čezmejnih bančnih skupin. So mehanizem za izmenjavo informacij med nadzorniki v matični državi 
in v državi gostiteljici, za usklajeno ali skupno načrtovanje in izvajanje nadzornih nalog ter za pripravo na izredne 
razmere in njihovo obvladovanje.
Makrobonitetni nadzor : nadzor, ki je osredotočen na stabilnost finančnega sistema v celoti in ne le na njegove 
elemente. Makrobonitetna ureditev (regulacija) sistema je potrebna, ker lahko dejanja posameznih družb, ki sicer 
ravnajo preudarno po smernicah, kot celota povzročijo nestabilnost sistema, na primer, če vsi posojilodajalci omejijo 
posojanje ali če vse družbe prodajo sredstva hkrati.
Mikrobonitetni nadzor : je osredotočen na stabilnost elementov finančnega sistema. V središču mikrobonitetnega 
nadzora sta varnost in stabilnost posameznih finančnih institucij.
Nadzornik v državi gostiteljici : nadzorni organ, pristojen za bonitetni nadzor v državi članici EU, v kateri ima 
finančna institucija podrejeno družbo in ki ni matična država članica, ki je finančni instituciji izdala licenco za 
opravljanje bančne dejavnosti v EU.
Nadzornik v matični državi : nadzorni organ, pristojen za bonitetni nadzor v državi članici EU, v kateri je finančna 
institucija pridobila licenco za opravljanje bančne dejavnosti v EU (matična država).
Ocena učinka : vrsta logičnih korakov, ki pomaga Evropski komisiji oceniti morebitne gospodarske, socialne in 
okoljske posledice nove pobude. Gre za proces priprave podpornega gradiva za odločanje na politični ravni, 
v katerem so prikazane prednosti in slabosti možnih politik na osnovi ocene njihovih morebitnih učinkov.
07 Glosar
Regulativni kapital : (tudi kapitalske zahteve ali kapitalska ustreznost): količina kapitala, ki jo mora imeti banka ali 
druga finančna institucija, da bi izpolnila zahteve finančnega regulativnega organa. Ponavadi je izražen s količnikom 
kapitalske ustreznosti, ki pomeni razmerje med lastniškim kapitalom, ki ga mora imeti banka, in tveganju 
prilagojenimi sredstvi.
Reševanje : ukrep organa, s sodelovanjem zasebnega sektorja ali brez njega, namenjen reševanju resnih težav 
v finančni instituciji, ki ni več sposobna preživeti in za katero ne obstaja razumna verjetnost, da bo ponovno 
sposobna preživeti, vključno s prestrukturiranjem.
Stresno testiranje : simulacija, katere namen je oceniti sposobnost neke finančne institucije za reševanje 
gospodarske krize. Stresni testi se izvajajo, da bi ugotovili, kako stabilna je finančna institucija v različnih razmerah.
Tveganju prilagojena sredstva : sredstva in zunajbilančne izpostavljenosti banke, prilagojeni tveganju, ki se 
uporabljajo pri določanju kapitalskih zahtev ali količnika kapitalske ustreznosti (CAR) finančne institucije.
08
 Povzetek 
I
Komisija je po finančni krizi sprejela ukrepe za stabili -
zacijo bančnega sektorja, s katerimi je želela okrepiti 
zakonodajni okvir in nadzor bank, zlasti tistih s čez -
mejnim poslovanjem. V okviru obsežnih predlogov 
zakonodajnih sprememb je bil leta 2011 ustanovljen 
nov Evropski bančni organ (EBA).
II
Namen revizije Sodišča je bil oceniti, ali sta Komisija 
in EBA zadovoljivo opravila svoje naloge na področju 
oblikovanja novega sistema ureditve in nadzora banč-  
nega sektorja ter kako uspešen je novi sistem.
III
Sodišče je ocenilo, da so bili reforma zakonodaje za 
bančni sektor, ki jo je pripravila Komisija, ustanovi -
tev Evropskega bančnega organa ter dejavnosti tega 
organa in Komisije pri vzpostavljanju novega sistema 
ureditve in nadzora bančnega sektorja leta 2011 
pomembni prvi koraki kot odziv na finančno krizo. 
Vendar pa so bile ugotovljene pomanjkljivosti pri 
delovanju novih ureditev v zvezi s čezmejnim bančnim 
nadzorom, oceno odpornosti bank EU in spodbuja -
njem varstva potrošnikov na trgu finančnih produktov 
ali storitev v EU.IV
Sodišče je ugotovilo, da sta se Komisija in EBA na 
finančno krizo odzvala z obsežnim regulativnim 
načrtom. Komisija je pravočasno pripravila osnutke 
zakonodaje, vendar je bil čas, ki sta ga EBA in Gene -
ralni direktorat za notranji trg in storitve namenila za 
posvetovanja, kratek. EBA se je poleg tega spoprijemal 
s kratkimi roki, skupna ocena učinka zakonodajnega 
svežnja pa ni bila pripravljena.
V
V okviru reforme nadzora je EBA prispeval k izboljša -
nju čezmejnega nadzora bank kot spodbujevalec in 
usklajevalec dela nacionalnih nadzornih organov. Ven -
dar pa je bila njegova vloga v okviru nalog bančnega 
nadzora na številnih področjih omejena. Vsakdanji 
nadzor bank je še naprej v pristojnosti nacionalnih 
nadzornih organov. EBA ne opravlja neposrednega 
nadzora finančnih institucij. Zbliževanje nadzornih 
praks s pomočjo kolegijev nadzornikov je omejeno, 
kolegiji pa predolgo razpravljajo o postopkih, namesto 
da bi se osredotočili na tveganja.
VI
EBA nima pristojnosti za sprejemanje ali uveljavljanje 
odločitev o zbliževanju nadzornih praks in za reše -
vanje sporov med nacionalnimi nadzornimi organi. 
Čeprav si je močno prizadeval reševati spore med 
nacionalnimi nadzornimi organi, so njegova zakonska 
pooblastila za posredovanje omejena. Sodišče je tudi 
ugotovilo, da je imel EBA omejena zakonska poobla -
stila in omejeno število osebja za izvajanje stresnih 
testov leta 2011. Njegova sredstva v tej začetni fazi na 
splošno niso zadoščala, da bi mu omogočila izpolniti 
njegovo nalogo.
Povzetek 09
VII
Od jeseni 2014 bo Evropska centralna banka (ECB) 
pooblaščena za nadzor bančnega sektorja v vseh 
državah članicah evroobmočja in v drugih državah 
članicah, ki bodo želele sodelovati. Ta enotni mehani -
zem nadzora (EMN) bo zajemal sodelovanje med ECB 
in nacionalnimi nadzornimi organi, pri čemer bo ECB 
odgovorna za skupno delovanje enotnega mehanizma 
nadzora.
VIII
Sodišče meni, da je treba za uspešen bančni nadzor 
v celotni EU jasno razmejiti vloge in odgovornosti EBA, 
ECB in nacionalnih nadzornih organov, in sicer tistih, 
ki so del enotnega mehanizma nadzora, in tistih, ki 
delujejo zunaj njega. Zaradi preprečevanja prekrivanja 
nalog in nejasne razdelitve odgovornosti med ECB, 
nacionalnimi nadzornimi organi in EBA na nekaterih 
področjih Sodišče priporoča, naj se vloge in odgovor -
nosti dodatno pojasnijo v zakonodaji ali memorandu -
mih o soglasju. Sodišče priporoča tudi, naj se vzpo -
stavijo postopki za zagotovitev tesnega in pogostega 
sodelovanja ter izmenjave informacij med različnimi 
organi in naj se posebna pozornost posveti preho -
dnemu obdobju, dokler enotni mehanizem nadzora ne 
bo v celoti vzpostavljen.
10
 Uvod
01 
Do svetovne krize, ki od leta 2007 pre -
tresa finančni sektor, je prišlo zaradi 
prevzemanja prevelikih tveganj v po -
vezavi z neugodnimi gibanji na finanč -
nih trgih. Kriza je povzročila precejšnje 
izgube pri naložbah in zmanjšala 
regulativni kapital bank pod zahtevane 
ravni. Banke niso bile več sposobne 
zagotoviti finančnih sredstev na denar -
nih in kapitalskih trgih. Ker so bile tako 
tesno medsebojno povezane, bi lahko 
stečaj ene velike finančne institucije 
povzročil propad številnih drugih in 
ogrozil celotni finančni sistem.
02 
Da bi države članice EU preprečile 
zlom bančnega sistema, so uporabi -
le javna sredstva za dokapitalizacijo 
svojih bank, centralne banke pa so 
bančnemu sistemu zagotavljale likvi -
dnost. Institucije EU in države članice 
so za ponovno vzpostavitev zaupanja 
v finančne institucije sprejele izredne 
ukrepe, tem pa so sledile regulativne 
in nadzorne reforme (glej odstavke  
od 4 do 16).03 
Komisija je v obdobju med leto -
ma 2008 in 2012 finančnemu sektorju 
odobrila pomoč v višini 5 000 mili -
jard EUR (40,3 % BDP EU1), prevsem kot 
jamstva in dokapitalizacije. V nekaterih 
državah članicah je razsežnost pomoči 
poglobila državno dolžniško krizo, ki je 
ogrozila finančno stabilnost evro-  
območja. Zaradi ohranitve stabilnosti 
evroobmočja je bila finančna pomoč 
zagotovljena z različnimi mehanizmi 
finančne podpore, vzpostavljenimi kot 
odziv na finančno krizo. Na sliki 1  je 
podrobna časovnica razvoja finančne 
krize ter odziva EU in njenih držav 
članic.
Pobude Komisije  
od leta 2008 naprej
04 
Komisija je v kontekstu svetovne krize 
v finančnem sektorju sprejela ukrepe 
za stabilizacijo bančnega sektorja, s ka -
terimi si je prizadevala okrepiti:
 – regulativni okvir, v katerem poslu -
jejo banke v EU;
 – nadzor bank, zlasti tistih s čezmej -
nim poslovanjem; in
 – varstvo evropskih potrošnikov 
v zvezi s finančnimi produkti.1 COM(2012) 778 final z dne 
21. decembra 2012 in 
SWD(2012) 443 final z dne 
21. decembra, str. 29.
11 Uvod
05 
Generalni direktorat Komisije za 
notranji trg in storitve (GD za notranji 
trg in storitve) je od leta 2008 pripravil 
več obsežnih predlogov za regula -
tivne spremembe (glej Prilogo IV ), ki 
izhajajo zlasti iz mednarodnih priza -
devanj G20 in Baselskega odbora za 
bančni nadzor za stabilizacijo svetov -
nega finančnega sistema. Eden od teh 
predlogov se je nanašal na ustanovitev 
Evropskega bančnega organa (EBA).Ustanovitev EBA leta 2011 
kot del vzpostavljanja  
bančnega nadzora
06 
EBA je bil ustanovljen 1. januarja 2011.2 
Nadomestil je Odbor evropskih ban -
čnih nadzornikov (CEBS)3 in ima večjo 
vlogo pri regulativi in nadzornem pre -
gledu ter pri zakonodajnem procesu 
(glej preglednico 1 ). Med nalogami 
EBA je tudi varstvo potrošnikov.4
Pristojnosti Odbora evropskih bančnih nadzornikov  
in Evropskega bančnega organa
CEBS EBA
Zakonsko 
urejanje Izključno svetovalne naloge
Izdaja nezavezujoče smernice  
in priporočila Pripravlja osnutke strokovnih standardov, ki 
postanejo predpis EU, ki se neposredno uporablja 
v državah članicah, potem ko ga sprejme Komisija
Nadzor Prostovoljno sodeluje v številnih 
nadzornih kolegijih Ima pravico do sodelovanja v vseh nadzornih 
kolegijih in uvrščanja zadev na dnevni red
Posredniška vloga v primeru nesoglasij med  
nacionalnimi nadzornimi organi 
Varstvo 
potrošnikov Ni relevantnoSpodbuja preglednost, enostavnost in pravičnost 
na trgu za potrošniške finančne produkte in storitve 
v EU 
Vir: Analiza Evropskega računskega sodišča.Preglednica 12 Uredba (EU) št. 1093/2010 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 24. novembra 2010 
o ustanovitvi Evropskega 
nadzornega organa (Evropski 
bančni organ) in o spremembi 
Sklepa št. 716/2009/ES ter 
razveljavitvi Sklepa Komisije 
2009/78/ES (UL L 331, 
15.12.2010, str. 12).
3 Uredba (EU) št. 1093/2010.
4 Člen 9 Uredbe (EU) 
št. 1093/2010.
12 Uvod18. marec 20113. avgust 2011
6. april 2011 15. julij 20112 June 201027. junij 2012 12. september 201210. julij 2013 23. oktober 2013 14. november 2013
28. november 2010
Finančni ministri držav evroobmočja se 
dogovorijo o prihodnjem evropskem 
mehanizmu za stabilnost, ki bo kot 
stalni reševalni mehanizem sredi leta 
2013 nadomestil evropski instrument 
za ﬁnančno stabilnost.13. oktober 2011  
Potem ko so države evroobmočja 
ratiﬁcirale sporazum, začne veljati 
okrepljen evropski instrument za 
ﬁnančno stabilnost. Zahvaljujoč 
zavezam za jamstvo teh sedemnajstih 
držav znaša njegova dejanska posojilna 
sposobnost 440 milijard EUR.
1. januar 2011
Vzpostavljeni so trije novi evropski 
nadzorni organi.
13. december 2012
Svet doseže soglasje o enotnem 
mehanizmu nadzora.
26. junij 2013
Sprejeti sta nova direktiva o kapitalskih 
zahtevah IV (CRD IV) in uredba 
o kapitalskih zahtevah (CRR).2. marec 2012
Podpisana je Pogodba o stabilnosti, 
usklajevanju in upravljanju 
v ekonomski in monetarni uniji.
3. november 2013
Veljati začne uredba o enotnem 
mehanizmu nadzora.20. december 2013
Svet doseže soglasje o enotnem 
mehanizmu za reševanje.
Evropski bančni organ objavi 
podrobnosti o prihodnjih vseevropskih stresnih testih v bankah, v katerih pojasni scenarije in metodologijo, ki bodo uporabljeni na vzorcu evropskih bank.
Evropska komisija objavi predlog za vzpostavitev enotnega mehanizma nadzora za vse banke evroobmočja.
Komisija predstavi predlog za vzpostavitev enotnega mehanizma za reševanje, ki dopolnjuje enotni mehanizem nadzora in vzpostavlja enotni sklad za reševanje bank pod nadzorom enotnega odbora za reševanje.ECB pred prevzemom nadzorne 
vloge prične z izvajanjem celovitih ocen.Evroskupina objavi izjavo o izstopu 
Španije in Irske iz njunih programov gospodarskega prilagajanja.Evropski bančni organ objavi rezultate stresnih testov v bankah, opravljenih v letu 2011.
Portugalska Evroskupino in 
Ekonomsko-ﬁnančni svet zaprosi za aktivacijo mehanizma pomoči (EU je prispevala posojila v višini 
52 milijard EUR).
Za ﬁnančno pomoč zaprosita 
Španija in Ciper.Predsednik Barroso da izjavo o trgih državnih obveznic 
evroobmočja in pomislekih, ki jih vzbujajo razmere na 
italijanskem in španskem trgu državnih obveznic.Slika 1Časovnica finančne krize in odziva EUzačetek leta 2007 december 2007 15. september 2008 oktober 2008 15. oktober 2008
21. november 201026. januar 200925. februar 2009 april 2009 23. junij 2009 13. julij 2009april 2010
23. september 200923. julij 2010 2. Junij 2010 26. maj 2010
19. november 2008Napetosti, povezane 
z drugorazrednimi hipotekami v ZDA, začnejo povzročati pomanjkanje likvidnosti na 
denarnih trgih po vsem svetu.
Banka Kanade, Banka Anglije, ECB, 
ameriška centralna banka in 
švicarska nacionalna banka 
napovejo ukrepe za odpravo pritiskov na trgih kratkoročnih posojil.Komisija sprejme zakonodajni predlog, s katerim vzpostavi prvi vseevropski nadzorni sistem – 
evropski sistem ﬁnančnega nadzora. 
Novi evropski nadzorni organi so vzpostavljeni s preoblikovanjem obstoječih odborov na tretji ravni na področju bančništva, vrednostnih papirjev, zavarovanj in poklicnih pokojnin.
Četrta največja ameriška investicijska banka, Lehman 
Brothers Holdings Inc., prijavi 
stečaj. Za ﬁnančne trge, ki so že v težavah, se prične obdobje izjemne nestabilnosti.
Evropska komisija sprejme predlog 
revizije obstoječe direktive o kapitalskih zahtevah za banke.Komisija sprejme predlog o nadaljnjih spremembah direktive 
o kapitalskih zahtevah.Komisija predlaga oblikovanje bančnih reševalnih skladov, ki bi se 
ﬁnancirali z dajatvami za banke.
Komisija predstavi predloge za 
izboljšan nadzor bonitetnih agencij na ravni EU.
Odbor evropskih bančnih 
nadzornikov objavi rezultate stresnih testov v bankah.Evropska komisija predlaga zvišanje zneska, do katerega velja zaščita bančnih vlog, na 100 000 EUR. Poleg tega predlaga spremembe mednarodnih računovodskih standardov, da bi omilili posledice ﬁnančnih pretresov.
Skupina strokovnjakov na visoki ravni pod vodstvom Jacquesa de Larosièra, ki ji je bila zaupana naloga oblikovanja priporočil za Evropsko komisijo o krepitvi ﬁnančnega nadzora v EU, objavi svoje poročilo.Voditelji skupine G20 se srečajo v Londonu, kjer razpravljajo o ﬁnančnih trgih in svetovnem gospodarstvu ter se dogovorijo o vzpostavitvi novega odbora za ﬁnančno stabilnost z okrepljenimi pooblastili, naslednika foruma za ﬁnančno stabilnost.
Memorandum o soglasju glede dodelitve ﬁnančne pomoči Madžarski – plačilnobilančna pomoč v višini do 6,5 milijarde EUR.Memorandum o soglasju glede 
dodelitve plačilnobilančne ﬁnančne 
pomoči Romuniji – 5 milijard EUR.
Memorandum o soglasju glede dodelitve ﬁnančne 
pomoči Latviji kot del mednarodne ﬁnančne pomoči tej 
državi v skupni višini do 7,5 milijarde EUR.Irska vlada za pomoč zaprosi EU in 
Mednarodni denarni sklad.Finančni podporni mehanizem za Grčijo začne v celoti 
delovati in maja leta 2010. Grčija države evroobmočja in 
Mednarodni denarni sklad uradno zaprosi za ﬁnančno 
pomoč. Države evroobmočja in Mednarodni denarni sklad se 
sporazumejo o posojilnem svežnju v višini 110 milijard EUR.
9. maj 2010
Izredna seja Ekonomsko-ﬁnančnega sveta: 
ministri odločajo o podrobnostih 
celovitega svežnja ukrepov, ki vključuje 
evropski mehanizem za ﬁnančno 
stabilizacijo in evropski instrument za 
ﬁnančno stabilnost, za katerega je 
namenjenih skupno 500 milijard EUR in ki 
temelji na strogih pogojih.
7. junij 2010
Vzpostavljen je evropski instrument za 
ﬁnančno stabilnost.
16. oktober 2010
Veljati začne zakonodaja, ki vzpostavlja 
Evropski odbor za sistemska tveganja.
13 Uvod18. marec 20113. avgust 2011
6. april 2011 15. julij 20112 June 201027. junij 2012 12. september 201210. julij 2013 23. oktober 2013 14. november 2013
28. november 2010
Finančni ministri držav evroobmočja se 
dogovorijo o prihodnjem evropskem 
mehanizmu za stabilnost, ki bo kot 
stalni reševalni mehanizem sredi leta 
2013 nadomestil evropski instrument 
za ﬁnančno stabilnost.13. oktober 2011  
Potem ko so države evroobmočja 
ratiﬁcirale sporazum, začne veljati 
okrepljen evropski instrument za 
ﬁnančno stabilnost. Zahvaljujoč 
zavezam za jamstvo teh sedemnajstih 
držav znaša njegova dejanska posojilna 
sposobnost 440 milijard EUR.
1. januar 2011
Vzpostavljeni so trije novi evropski 
nadzorni organi.
13. december 2012
Svet doseže soglasje o enotnem 
mehanizmu nadzora.
26. junij 2013
Sprejeti sta nova direktiva o kapitalskih 
zahtevah IV (CRD IV) in uredba 
o kapitalskih zahtevah (CRR).2. marec 2012
Podpisana je Pogodba o stabilnosti, 
usklajevanju in upravljanju 
v ekonomski in monetarni uniji.
3. november 2013
Veljati začne uredba o enotnem 
mehanizmu nadzora.20. december 2013
Svet doseže soglasje o enotnem 
mehanizmu za reševanje.
Evropski bančni organ objavi 
podrobnosti o prihodnjih vseevropskih stresnih testih v bankah, v katerih pojasni scenarije in metodologijo, ki bodo uporabljeni na vzorcu evropskih bank.
Evropska komisija objavi predlog za vzpostavitev enotnega mehanizma nadzora za vse banke evroobmočja.
Komisija predstavi predlog za vzpostavitev enotnega mehanizma za reševanje, ki dopolnjuje enotni mehanizem nadzora in vzpostavlja enotni sklad za reševanje bank pod nadzorom enotnega odbora za reševanje.ECB pred prevzemom nadzorne 
vloge prične z izvajanjem celovitih ocen.Evroskupina objavi izjavo o izstopu 
Španije in Irske iz njunih programov gospodarskega prilagajanja.Evropski bančni organ objavi rezultate stresnih testov v bankah, opravljenih v letu 2011.
Portugalska Evroskupino in 
Ekonomsko-ﬁnančni svet zaprosi za aktivacijo mehanizma pomoči (EU je prispevala posojila v višini 
52 milijard EUR).
Za ﬁnančno pomoč zaprosita 
Španija in Ciper.Predsednik Barroso da izjavo o trgih državnih obveznic 
evroobmočja in pomislekih, ki jih vzbujajo razmere na 
italijanskem in španskem trgu državnih obveznic.
14 Uvod
07 
EBA je del Evropskega sistema finanč -
nega nadzora (ESFS), ki je bil uveden 
leta 2011 zaradi izvajanja mikroboni -
tetnega nadzora. Glavni cilj ESFS je 
prispevati h kratko-, srednje- in dolgo -
ročni stabilnosti finančnega sistema za 
gospodarstvo EU, njene državljane in 
podjetja. ESFS sestavljajo EBA, Evropski 
organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) ter Evropski organ za zavaro -
vanja in poklicne pokojnine (EIOPA), 
ki skupaj z nacionalnimi nadzornimi 
organi izvajajo mikrobonitetni nad -
zor. Skupaj z Evropskim odborom za 
sistemska tveganja (ESRB), ki je od -
govoren za makrobonitetni nadzor, 
tvorijo evropsko nadzorno strukturo 
(glej sliko 2 ).Slika 2Evropska nadzorna struktura, kot je bila vzpostavljena leta 2011
Non v oting members: O ne
represen tative of na tional
sper visors f or each Member
States/EFC pr esiden tPodpora ECB
Evropska komisija
Mikrobonitetne 
informacijeOpozorila o tveganjih, 
priporočilaFinančni sektor EUPredsedniki EBA,
EIOPA in ESMAČlani brez glasovalne pravice: po
en predstavnik nacionalnih 
nadzornih organov za vsako
državo članico / predsednik 
Ekonomsko-ﬁnančnega odboraGuvernerji nacionalnih 
centralnih bank,  
predsednik in 
podpredsednik ECB 
Evropski bančni
organ
Nacionalni bančni
nadzorni organiEvropski organ
za zavarovanja
in poklicne pokojnine
Nacionalni nadzorni
organi za zavarovanja in 
poklicne pokojnineEvropski organ za vrednostne 
papirje in trge
Nacionalni nadzorni organi za 
vrednostne papirje in trgeEvropski odbor za sistemska tveganja –
makrobonitetni nadzor
Evropski sistem ﬁnančnih nadzornikov –
mikrobonitetni nadzor
Vir: ECB.
15 Uvod
08 
Glavne naloge EBA, ki veljajo za vse 
države članice, so:
 – oblikovati enotni pravilnik in tako 
prispevati k vzpostavitvi visoko 
kakovostnih skupnih regulativnih 
in nadzornih standardov in praks,
 – prispevati k dosledni uporabi prav -
no zavezujočih aktov Unije,
 – spodbujati in omogočati prenose 
nalog in pristojnosti med pristojni -
mi organi,
 – na področju svoje pristojnosti 
spremljati in ocenjevati razvoj na 
trgu,
 – spodbujati varstvo vlagateljev in 
investitorjev,
 – prispevati k skladnemu in dosle -
dnemu delovanju kolegijev nad -
zornikov ter
 – spodbujati preglednost, eno -
stavnost in pravičnost na trgu za 
potrošniške finančne produkte in 
storitve na vsem notranjem trgu.09 
Čeprav ima EBA v primerjavi s pred -
hodnim CEBS večjo vlogo pri nadzoru 
v EU (glej odstavek 6), ostaja vsako -
dnevni nadzor bank v pristojnosti 
nacionalnih nadzornih organov. EBA 
ne opravlja neposrednega nadzora 
finančnih institucij. Sistem evropskega 
bančnega nadzora sloni med drugim 
na sodelovanju med nadzorniki v ma -
tični državi in nadzorniki v državi gosti -
teljici, informacije pa se izmenjujejo 
s pomočjo kolegijev nadzornikov, da se 
zagotovi celovit pregled nad izposta -
vljenostjo banke tveganju.
10 
60 % sredstev za EBA prispevajo nacio -
nalni nadzorni organi, 40 % pa prora -
čun EU. Letni proračun EBA je leta 2012 
znašal 20,7 milijona EUR (leta 2011 pa 
12,7 milijona EUR). Njegovi kadrovski 
viri so omejeni: leta 2012 je imel 94 
uslužbencev. EBA je močno odvisen od 
osebja nacionalnih nadzornih organov 
(nacionalni strokovnjaki ali kratkoroč -
na pomoč za posebne naloge) in od 
pogodbenih sodelavcev.
11 
Za ureditev finančnih storitev se 
uporablja postopek soodločanja 
Sveta in Evropskega parlamenta 
(člen 294 PDEU: redni zakonodajni po -
stopek). Nove uredbe in direktive torej 
sprejemata Svet in Parlament. Komisija 
potrdi osnutke strokovnih standar -
dov, ki jih pripravi EBA, z izvedbenimi 
ali delegiranimi akti, kot je določeno 
v uredbi ali direktivi (glej tudi odstavka 
29 in 30).
16 Uvod
Najnovejši dosežki na 
področju vzpostavljanja 
bančne unije
12 
Ker finančna kriza ne pojenja, so se 
leta 2012 voditelji držav ali vlad držav 
evroobmočja dogovorili, da je treba 
za izboljšanje zakonske ureditve in 
nadzora bančnega sektorja več storiti.5 
Sklenjeno je bilo, da je treba oblikovati 
natančen časovni načrt za vzpostavi -
tev prave ekonomske in monetarne 
unije, ki bo vseboval tudi konkretne 
predloge za ohranjanje enotnosti in 
celovitosti notranjega trga za finanč -
ne storitve.6 Bančna unija je eden od 
elementov časovnega načrta, ki ga je 
predsednik Evropskega sveta predsta -
vil 26. junija 2012.
13 
Bančna unija je sestavljena iz nasled-  
njih komponent (glej preglednico 2 ):5  Sestanek na vrhu držav 
evroobmočja 29. junija 2012.
6 „ Na poti k pravi ekonomski in 
monetarni Uniji “, poročilo 
predsednika Evropskega sveta 
Hermana Van Rompuya, 
26. junij 2012, str. 7 in „ Časovni 
načrt za uvedbo bančne unije “, 
COM(2012) 510 z dne 12. 9. 2012.
17 Uvod
Status komponent bančne unijePreglednica 2Komponenta Status Opis 
Enotni 
mehanizem 
nadzora (glej 
odstavka 14 
in 15) Svet je 15. oktobra 2013 sprejel uredbi 
o enotnem mehanizmu nadzora (EMN). V okviru EMN bo Evropska centralna 
banka (ECB) skupaj z nacionalnimi 
nadzornimi organi pristojna za nadzor bank 
v evroobmočju in v drugih državah članicah, 
ki želijo sodelovati. ECB bo svoje nadzorne 
naloge v celoti prevzela 4. novembra 2014.
Celovit okvir 
za krizno 
upravljanjeSvet in Evropski parlament sta se 
decembra 2013 dogovorila o okviru za 
sanacijo in reševanje bank.Namen okvira je upravljanje bank v težavah 
in po potrebi prenehanje propadajočih 
bank na predvidljiv in učinkovit način s čim 
manjšim financiranjem iz javnih sredstev. 
Po vzpostavitvi bo ta pravila izvajal enotni 
mehanizem za reševanje. 
Evropski parlament in Svet sta 
20. marca 2014 sprejela dogovor 
o enotnem mehanizmu za reševanje. 
Prva obravnava predloga za uredbo 
o vzpostavitvi enotnega mehanizma 
za reševanje propadajočih bank 
v Evropskem parlamentu je potekala 
15. aprila 2014. Svet Evropske unije bo 
po končnem sprejetju besedila sprejel 
uredbo brez nadaljne razprave.Svet in Parlament sta se dogovorila 
o odboru za reševanje s širokimi pooblastili 
v primeru reševanja bank. Reševanje 
propadajoče banke lahko sprožita odbor 
ali ECB kot nadzornik bančnega sektorja. 
Sporazum vključuje enotni sklad za 
reševanje, ki se financira iz dajatev za banke 
in ga bodo sprva sestavljali nacionalni 
oddelki, ki bodo v osmih letih postopoma 
združeni. Enotni mehanizem za reševanje 
bo pokrival vse banke v sodelujočih državah 
članicah. 
Skupni sistem 
zajamčenih vlogZakonodajalci so se dogovorili, da bi 
morala vsaka država članica vzpostaviti 
delno predhodno financirani sistem 
jamstva za vse vloge do 100 000 EUR. Vzpostavljeni so samo nacionalni sistemi 
zajamčenih vlog. V času revizije Komisija 
še ni pripravila predloga za skupni evropski 
sistem zajamčenih vlog.7
Enotni pravilnikEBA že od ustanovitve pripravlja enotni 
pravilnik. Leta 2013 je delo še potekalo. Leta 2012 je bilo objavljenih šest 
smernic, štirje dokumenti za razpravo, 
14 posvetovalnih dokumentov in 23 
osnutkov strokovnih standardov za javno 
posvetovanje, na primer o vključitvi CRD IV 
(glej odstavek  29).7  Sedanja direktiva (Direktiva 
2009/14/ES Evropskega 
parlamenta in Sveta 
z dne 11. marca 2009 
o spremembi Direktive 
94/19/ES o sistemih 
zajamčenih vlog glede stopnje 
kritja in rokov za izplačilo 
(UL L 68, 13.3.2009, str. 3)) 
zagotavlja kritje vlog do 
višine 100 000 EUR v vseh 
državah članicah EU. 
Julija 2010 je Komisija sprejela 
zakonodajni predlog za 
temeljito revizijo direktive, 
katerega namen je uskladiti in 
poenostaviti nacionalne 
sisteme zajamčenih vlog ter 
doseči hitrejša izplačila in 
boljše financiranje sistemov. 
Na Evropskem svetu od 27. do 
28. junija 2013 so voditelji EU 
pozvali k sprejetju tega 
predloga pred koncem leta.
18 Uvod
EBA in ustanovitev enotnega 
mehanizma nadzora (EMN)
14 
Svet je oktobra 2013 potrdil uredbo, ki 
daje Evropski centralni banki poo -
blastila za nadzor bančnega sektorja. 
Odobril je tudi spremembe uredbe 
o EBA.8 Uredba o ECB predvideva 
sodelovanje med ECB in nacionalnimi 
nadzornimi organi. Vendar pa bo za 
celotno delovanje enotnega mehaniz -
ma nadzora odgovorna ECB. ECB bo 
neposredno nadzorovala večino sis -
temsko pomembnih bank evroobmo -
čja, medtem ko bodo za nadzor drugih 
bank odgovorni nacionalni nadzorni organi. Nacionalni nadzorni organi 
bodo še naprej pristojni za naloge, 
ki niso dodeljene ECB, na primer za 
varstvo potrošnikov ter za podružnice 
bank tretjih držav.
15 
Po ustanovitvi enotnega mehanizma 
nadzora bi morala regulativna vloga 
EBA v bistvu ostati nespremenjena 
(glej odstavek 76). Vendar je v zvezi 
z nadzorom na nekaterih področjih 
treba pojasniti delitev pristojnosti med 
EBA in ECB (glej odstavke od 77 do 80).8  Uredba Sveta (EU) 
št. 1024/2013 z dne 
15. oktobra 2013 o prenosu 
posebnih nalog, ki se nanašajo 
na politike bonitetnega 
nadzora kreditnih institucij, na 
Evropsko centralno banko 
„uredba EMN“ (UL L 287, 
29.10.2013, str. 63).  
Uredba (EU) št. 1022/2013 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 22. oktobra 2013 
o spremembi Uredbe (EU) 
št. 1093/2010 o ustanovitvi 
Evropskega nadzornega 
organa (Evropski bančni 
organ), kar zadeva prenos 
posebnih nalog na Evropsko 
centralno banko na podlagi 
Uredbe Sveta (EU) 
št. 1024/2013 (UL L 287, 
29.10.2013, str. 5).Slika 3Evropski finančni nadzor po uvedbi enotnega mehanizma nadzora
Vir: Na podlagi modela, ki ga je pripravil inštitut Royal Institute for International Relations Egmont .Države, vključene
v EMN
Države, ki niso 
vključene v EMNKreditne institucije
Druge ﬁnančne 
institucije 
Nacionalni
nadzorNacionalni
nadzorNeposredni
nadzor ECB 
Nacionalni nadzor, 
splošni nadzor ECBPomembne 
kreditne institucije
V 
okviru EMN 
Izven okvira EMNDruge kreditne 
institucije
19 Uvod
Ustanovitev enotnega  
mehanizma za reševanje 
(SRM)
16 
Evropski parlament in Svet sta 20. mar-  
ca 2014 dosegla dogovor o enotnem 
mehanizmu za reševanje (SRM). 
Osnutek uredbe, dogovorjen med 
Evropskim parlamentom in Svetom, 
predvideva enotni odbor za reševanje 
s širokimi pooblastili pri reševanju 
bank. Odbor bi naj sprejel program za 
reševanje banke po obvestilu Evropske 
centralne banke, da banka propada 
ali bi lahko začela propadati, ali na 
lastno pobudo. Odločil bi o uporabi 
instrumentov za reševanje in uporabi 
enotnega sklada za reševanje (glej 
Prilogo VI  za informacije o okviru za 
reševanje bank in dokument „Ključne 
lastnosti učinkovitih shem za reševanje 
finančnih institucij“, ki ga je pripravil 
Odbor za finančno stabilnost).
20
 Obseg revizije  
in revizijski pristop
17 
Namen revizije Sodišča je bil:
 – oceniti, ali sta Komisija in EBA za -
dovoljivo opravila svoje naloge pri 
oblikovanju novega sistema uredi -
tve in nadzora bančnega sektorja 
iz leta 2011;
 – oceniti, kako uspešno so delovale 
te nove ureditve na področju čez -
mejnega bančnega nadzora, ocene 
odpornosti bank EU in spodbujanja 
varstva potrošnikov na trgu finanč -
nih produktov ali storitev v EU.
18 
Revizija je zajela dejavnosti GD za 
notranji trg in storitve pri pripravi 
osnutkov zakonodaje finančnega sek -
torja, njegove dejavnosti za spremlja -
nje izvajanja in ocenjevanje učinka te 
zakonodaje ter dejavnosti EBA v zvezi 
z urejanjem, nadzorom in varstvom 
potrošnikov. Revizija teh organov 
na kraju samem je bila opravljena 
leta 2012 in v začetku 2013.19 
Zaradi zbiranja podatkov so bili obiska -
ni nacionalni nadzorni organi, cen -
tralne banke in združenja bank šestih 
držav članic9. Revizorji so obiskali 
ESMA, EIOPA, ESRB in Evropsko cen -
tralno banko. Sestali so se tudi z več 
bančnimi nadzorniki in regulativnimi 
organi v ZDA in Kanadi (glej Prilogo I, 
točka 6(c) ). O prvih opažanjih so raz -
pravljali s skupino strokovnjakov (glej 
Prilogo III) . Pregledali so tudi obsežen 
sklop strokovne literature o bodo -
čem sistemu bančnega nadzora (glej 
Prilogo VII ).
20 
Na podlagi opravljenega revizijske -
ga dela je Sodišče lahko poročalo 
o pomembnih dejstvih in preučilo, 
katere izkušnje, pridobljene z revizijo, 
bi lahko bile pomembne za bančni 
nadzor v okviru enotnega mehanizma 
nadzora.
21 
Revizijski pristop in metode za zbi -
ranje revizijskih dokazov so opisani 
v Prilogi I .9  Češka, Nemčija, Španija, 
Francija, Švedska in Združeno 
kraljestvo.
21
 Opažanja
22 
Pri naslednjih opažanjih je treba 
upoštevati zahtevno obdobje, ki ga je 
preživljal evropski bančni sektor kot 
celota, in to, da je bil EBA v obravnava -
nem obdobju v fazi vzpostavljanja.
Regulativna reforma: 
Komisija se je odzvala 
z obsežnim regulativnim 
načrtom za bančni sektor, 
EBA pa je prispeval 
z razvojem strokovnih 
standardov in smernic
23 
Izraz regulacija oziroma ureditev  se 
nanaša na niz zavezujočih pravil, ki jih 
izda javni organ ali zasebna institucija 
na podlagi javnega pooblastila. Pravila 
uporabljajo vsi regulativni organi pri 
opravljanju svojih funkcij. Na področju 
finančnih storitev vključujejo bonitetna 
pravila za trg (namenjena prepreče -
vanju pojava subjektov dvomljivega 
slovesa ali brez potrebnih finančnih 
zmogljivosti za posle, ki jih želijo 
izvajati) in pravila, namenjena nadzoru 
tveganj, povezanih s finančnimi dejav -
nostmi, sisteme upravljanja podjetij in 
notranje kontrole, pravila poslovanja in 
metode nadzora.10Komisija je osnutek zakono -
daje pripravila pravočasno, 
toda …
24 
Upravljanje časa bi moralo obsegati 
postopke za zagotavljanje pravočasne -
ga dokončanja projekta: opredelitev 
dejavnosti, določitev zaporedja dejav -
nosti, oceno sredstev, oceno trajanja, 
razvoj časovnega načrta, nadzor izva -
janja časovnega načrta.11
25 
Skupina G20 in Baselski odbor sta vodi -
la uvajanje stabilnejše in globalno bolj 
usklajene ureditve sektorja finančnih 
storitev. Komisija je sodelovala v poga -
janjih skupine G20 in Baselskega od -
bora o zakonodaji za finančni sektor. 
Eden najpomembnejših rezultatov na 
svetovni ravni je sporazum (BASEL III), 
v skladu s katerim bi morale finančne 
institucije povečati svoj kapital, da bi 
pokrile finančna tveganja, s tem pa bi 
zagotovile večjo stabilnost finančnih 
trgov. Komisija se je odzvala na fi -
nančno krizo z obsežnim regulativnim 
načrtom. GD za notranji trg in stori -
tve je za uvedbo standardov Basel III 
v EU pripravil direktivo o kapitalskih 
zahtevah IV in uredbo o kapitalskih 
zahtevah (CRD IV in CRR). Drugi po -
membni predlogi Komisije za ureditev 
bančnega sektorja so na kratko opisani 
v Prilogi IV .10  Na podlagi opredelitve 
Svetovne banke, Legal Aspects 
of Financial Services Regulation 
and the Concept of a Unified 
Regulator  (Pravni vidiki 
ureditve finančnih storitev in 
koncept enotnega 
regulativnega organa), 
Svetovna banka, Washington, 
DC, 2006.
11  Project Management Institute, 
Project Management Body of 
Knowledge (PMBOK Guide)  
(Priročnik o vodenju 
projektov) , poglavje 6 – 
Upravljanje časa, četrta izdaja, 
2008.
22 Opažanja Preglednica 3Čas, potreben za glavne korake v postopku priprave zakonodaje
ZačetekDirekti -
va o ka -
pitalskih 
zahte -
vah IIDirektiva 
o kapi -
talskih 
zahte -
vah  IIIDirektiva o 
kapitalskih 
zahtevah IV 
in uredba o 
kapitalskih 
zahtevahDirektiva o 
vzpostavitvi 
okvira za sanacijo 
ter reševanje 
kreditnih 
institucij in 
investicijskih 
podjetijDirektiva 
o sistemih 
zajamčenih 
vlogPregled 
direktive o  
finančnih 
konglome -
ratihPregled 
računo -
vodske 
direktivePregled 
direktive 
o pregle -
dnostiPovprečno 
trajanje 
v tednih
Priprave 37 7 100 77 69 63 108 69 66
Formalno 
medsektorsko 
posvetovanje7 6 8 2 4 3 3 3 5
Priprava končne 
zakonodaje2 0 0 1 1 3 20 8 4
Sprejetje  
na kolegiju4 1 1 1 2 4 1 5 2
Sprejetje  
v Parlamentu  
in Svetu50 71 104 še ni sprejeta še ni sprejeta 65 85 85 77
Vir: Evropsko računsko sodišče26 
V preglednici 3  je prikazan čas, ki ga je 
Komisija potrebovala za glavne korake 
pri pripravi osnutka direktive ali ured -
be in v političnem postopku sprejema -
nja, ki je sledil.
27 
GD za notranji trg in storitve je v glav -
nem pravočasno pripravil predloge 
zakonodaje. Sodišče je ugotovilo, da 
so bili načrtovani in dejanski datumi 
sprejetja zakonodaje večinoma enaki. 
Primerjava dejanskih datumov, ko je 
GD za notranji trg in storitve sprejel 
predloge zakonodaje, z načrtovanimi pokaže, da je v času finančne krize 
osnutke pripravljal pravočasno. Tudi 
kolegij komisarjev je hitro sprejel pre -
dloge, prejete od GD za notranji trg in 
storitve (v povprečju v 2,4 tednih).
23 Opažanja
… Roki za EBA so bili tesni, 
javna posvetovanja kratka, 
Komisija pa ni pripravila 
splošne ocene učinka
EBA se je spoprijemal  
s kratkimi roki
28 
EBA ima pomembno vlogo v pripra -
vljalni fazi zakonodajnega procesa, 
obseg njegovega regulativnega dela 
in roki pa so vnaprej določeni v za -
konodaji. EBA nato pripravi osnutke 
strokovnih standardov, ki s strokovnimi 
podrobnostmi dopolnjujejo zakonoda -
jo o finančnih storitvah. Te standarde 
nato potrdi Komisija, da postanejo 
pravno zavezujoči.
29 
Komisija je najprej – julija 2011 – pre -
dlagala direktivo o kapitalskih zahte -
vah IV in uredbo o kapitalskih zahte -
vah. Dogovor med Komisijo, Svetom 
in Evropskim parlamentom o CRD IV 
in CRR je bil dosežen marca 2013. 
Evropski parlament je predloge CRD IV 
s spremembami potrdil 16. aprila 2013, 
končno besedilo pa je začelo veljati 
17. julija 2013. Datum začetka izvajanja 
je postal 1. januar 2014, eno leto po -
zneje, kot je bilo sprva načrtovano.30 
V skladu s CRD IV in CRR je EBA poobla -
ščen za oblikovanje več kot 100 osnut -
kov regulativnih in izvedbenih stro -
kovnih standardov. Predloga Komisije 
o CRD IV in CRR iz julija 2011 sta vse -
bovala zahtevo, da mora EBA pripraviti 
večino strokovnih standardov do 1. ja -
nuarja 2013, ki je bil takrat pričakovani 
datum začetka izvajanja CRD IV in CRR. 
Ker so ostali roki zanj nespremenjeni, 
je moral EBA opraviti svoje delo v zvezi 
s strokovnimi standardi na podlagi 
osnutka predloga Komisije, s tem pa 
je tvegal, da bodo strokovni standardi 
zaradi sprememb direktive in uredbe 
spremenjeni. Med pogajanji o predlo -
gih za CRD IV/CRR EBA ni bil povabljen 
kot opazovalec v zakonodajnem proce -
su, zato ni mogel sistematično dajati 
pripomb o pristojnostih in pravočasno -
sti v zakonodajnem procesu.
Roki za javna posvetovanja  
so bili kratki
31 
Komisija in EBA omogočata standar -
dni rok za javna posvetovanja. Do 
leta 2012 je ta rok znašal 8 tednov, od 
leta 2012 pa 12 tednov.12
32 
Komisija in EBA se med postopkom pri -
prave osnutkov zakonodaje na različne 
načine posvetujeta z deležniki. Javna 
posvetovanja so pomemben del tega 
postopka.12  To ni zavezujoči standard, 
ampak se šteje, da je 
potreben, da lahko zunanji 
deležniki primerno pripravijo 
svoje odgovore na osnutke 
predlogov zakonodaje.
–  COM(2002) 277 final, 
z dne 5. junija 2002, „Večji 
kulturi posvetovanja in 
dialoga naproti  – Splošna 
načela in minimalni 
standardi za 
posvetovanje Komisije 
z zainteresiranimi 
stranmi“. Od leta 2012 je 
na voljo 12 tednov.
–  EBA, Public Statement on 
Consultation Practices  
(Javna izjava o praksah 
posvetovanja), 
25. septembra 2012, 
odstavek 3(3).
24 Opažanja
33 
Revizija Sodišča je pokazala, da sta 
Komisija in EBA izvedla več javnih 
posvetovanj, pri katerih so imeli zu -
nanji deležniki na voljo le kratek rok, 
da se odzovejo. Komisija je na primer 
za posvetovanja o CRD II, CRD III ter 
CRD IV in CRR v povprečju omogočila 
4,8 tednov. Za 11 posvetovanj, ki jih 
je analiziralo Sodišče od leta 2012, je 
bil posvetovalni rok EBA v povprečju 
8,7 tednov. Komisija in EBA zaradi tako 
kratkih rokov (glej odstavke od 28 do 
30) nista spoštovala lastnih opredelje -
nih najboljših praks glede časa, ki se 
da na voljo deležnikom, da predstavijo 
svoje mnenje, zato sta tvegala, da bo -
sta prejela omejeno število odzivov ali 
odzive, ki niso dovolj temeljiti, kar velja 
zlasti za združenja bank, zaradi tega 
pa bi lahko bili predlogi zakonodaje 
slabše kakovosti.
Komisija ni pripravila celovite 
ocene učinka zakonodajnega 
svežnja
34 
Oceno učinka bi bilo treba pripraviti 
za vse pobude Komisije, katerih učinki 
so večji, tudi za predloge delegira -
nih in izvedbenih aktov. Z njo bi se 
morali oceniti potencialni učinki novih 
zakonodajnih predlogov ali predlogov 
politik na gospodarskem (vključno 
s konkurenčnostjo), socialnem in okolj -
skem področju.1335 
Komisija je od izbruha finančne krize 
objavila več zakonodajnih predlogov 
v zvezi z bančništvom, trgi vrednostnih 
papirjev, zavarovalništvom in pokojni -
nami (glej Prilogo IV ), ocene učinkov 
in osnutke zakonodajnih predlogov 
pa je pripravljala istočasno. Vendar pa 
doslej ni opravila medsektorske ocene 
skupnega učinka celotnega svežnja za -
konodajnih predlogov v zvezi s finanč -
nimi institucijami na finančne trge.
Tveganje, da odbor nad -
zornikov EBA ne bo odločal 
optimalno
36 
Člani odbora nadzornikov bi morali 
delovati neodvisno in samo v interesu 
Unije.14
37 
Odbor nadzornikov je glavni organ 
odločanja EBA.15 Sestavljajo ga vod -
je nacionalnih javnih organov, ki so 
pristojni za nadzor kreditnih institucij 
v vsaki izmed 28 držav članic. V skladu 
z zakonodajo bi morali člani odbora 
nadzornikov delovati neodvisno in 
objektivno ter izključno v interesu 
Unije. Podrobna postopkovna pravila 
so določena v ureditvah za delovanje 
odbora nadzornikov (sestanki, pravila 
glasovanja itd.).1613  SEC(2009) 92, 15. januar 2009.
14  Uvodna izjava 52 in člen 42 
uredbe o EBA.
15  Členi 40 do 44 uredbe o EBA 
(imenovanje predsednika, 
imenovanje skupine za 
posredovanje, imenovanje 
članov interesne skupine za 
bančništvo, sprejemanje 
mnenj, priporočil in sklepov 
itd.).
16  Sprejeta januarja 2011 in 
spremenjena julija 2012.
25 Opažanja
38 
Na sestankih s predstavniki EBA in 
nacionalnimi nadzorniki so ti izjavili, 
da člani odbora nadzornikov zastopa -
jo zlasti nacionalne interese. Sodišče 
je za sestanek odbora nadzornikov 
februarja 2013 ugotovilo, da je večina 
članov zastopala nacionalna stališča, 
namesto da bi predlagali stališče za 
EU. To je v navzkrižju s cilji, navedenimi 
v zakonodaji.
Reforma nadzora: EBA je 
prispeval k čezmejnemu 
nadzoru, vendar nekatera 
vprašanja ostajajo 
nerešena
39 
Bančni nadzor  je spremljanje finančne 
uspešnosti in poslovanja bank, da se 
zagotovi varno in dobro poslovanje ter 
spoštovanje pravil in predpisov. Bančni 
nadzor izvajajo državni regulativni or -
gani in poteka zato, da se prepreči, da 
bi banke zašle v težave.17 V sedanjem 
okviru Evropske unije (pred enotnim 
mehanizmom nadzora) se nadzor 
kompleksnih čezmejnih bank izvaja 
s pomočjo stikov in sodelovanja med 
regulativnimi organi matične države 
in države gostiteljice, ki se skupaj 
s predstavniki EBA redno sestajajo na 
kolegijih nadzornikov.
40 
S hitrim povezovanjem trgov za finanč -
ne storitve v EU in širjenjem pojma 
univerzalnega bančništva so banke 
pred krizo razvile obsežne čezmejne 
dejavnosti z visokim tveganjem, tako 
v EU kot po svetu. Nadzor bank pa je 
ostal v nacionalni pristojnosti.1841 
Čeprav ima EBA večjo vlogo pri nadzo -
ru v EU, kot jo je imel njen predhodnik 
CEBS, ne izvaja neposrednega nadzora 
finančnih institucij (glej odstavek 9). 
EBA ima ključno vlogo pri oblikovanju 
enotnega pravilnika, ki velja za vse 
države članice, in prispevanju k nje -
govi dosledni uporabi ter pri krepitvi 
zbliževanja nadzornih praks po Uniji 
kot celoti.
42 
EBA je ustanovil oddelek za nadzor, 
ki ga sestavljata dve enoti: enota za 
analizo tveganja ter enota za usklaje -
vanje med matično državo in državo 
gostiteljico. Enota za usklajevanje med 
matično državo in državo gostiteljico 
sodeluje s kolegiji nadzornikov in se 
udeležuje ter spremlja 44 največjih 
kolegijev, opravlja tematske analize in 
omogoča zbliževanje nadzornih praks. 
Vendar pa ima premalo zaposlenih: 
v času revizije jih je bilo samo šest. 
Enota za analizo tveganja je pristojna 
za stresne teste (glej odstavek 59) in 
izvaja redne analize finančne stabilno -
sti bančnega sektorja v Evropi. Poleg 
tega je razvila niz kazalnikov tveganja, 
ki zagotavljajo podatke za poročanje 
o sektorskem in bančnem tveganju 
(tako imenovani prikazi tveganja), 
ter redno pripravlja ocene za ESRB, 
Evropski parlament, Svet EU in druga 
telesa EU.17  Webster’s New World Finance 
and Investment Dictionary.
18  Alford, D., The Lamfalussy 
Process And EU Bank 
Regulation:  Another Step On 
The Road To Pan‑European 
Regulation?  (Lamfalussyjev 
postopek in bančna ureditev 
EU: naslednji korak na poti 
k vseevropski ureditvi?), 
Annual Review of Banking & 
Financial Law (št. 25: 1) str. 396, 
2006.
26 Opažanja
43 
EBA je v svoji vlogi spodbujevalca in 
usklajevalca dela nacionalnih nadzor -
nih organov prispeval k izboljšanju 
čezmejnega nadzora bank. Vendar pa 
nima pristojnosti za sprejemanje ali 
uveljavljanje odločitev o zbliževanju 
nadzornih praks in za reševanje sporov 
med nacionalnimi nadzornimi organi 
(glej odstavke od 44 do 55). Stresni 
testi iz leta 2011 so tudi pokazali, da je 
vloga EBA pri tem ključnem nadzor -
nem orodju omejena (glej odstavke  
od 56 do 64).
… Zbliževanje nadzornih 
praks s pomočjo kolegijev 
nadzornikov se je izboljšalo, 
vendar ostaja omejeno
Vloga EBA v kolegijih 
nadzornikov se je izboljšala, 
vendar ostaja omejena
44 
Organ prispeva k spodbujanju in 
spremljanju učinkovitega, uspešnega 
in usklajenega delovanja kolegijev 
nadzornikov.19 Take kolegije bi bilo tre -
ba vzpostaviti za vse finančne skupne 
s pomembno čezmejno dejavnostjo 
v EU, ti pa bi se morali redno sestajati 
in dosegati primerno usklajevanje nad -
zora pristojnih nacionalnih nadzornih 
organov.45 
Vzpostavitev kolegijev nadzornikov 
(„kolegiji“) je bil eden od glavnih ele -
mentov krepitve zbliževanja nadzornih 
praks med nacionalnimi nadzornimi 
organi.20 V skladu z zakonodajo je 
nadzornik v matični državi odgovoren 
za skupni nadzor organizacije bančne 
skupine in za usklajevanje kolegija.21
46 
Najpomembnejše naloge kolegijev 
so22:
 – zagotavljanje foruma za izmenjavo 
informacij;
 – skupno odločanje o ravni kapitala 
za čezmejne bančne skupine;
 – izvajanje skupnih ocen tveganja;
 – zagotavljanje okvira za dejavnosti 
nadzora v izrednih razmerah.
47 
EBA ima pravico sodelovati v kolegijih, 
kjer je njegova naloga olajšati posto -
pek izmenjave informacij. Namen je 
spodbujati zbliževanje in doslednost 
pri uporabi zakonodaje Unije med ko -
legiji ter prispevati k reševanju sedanje 
krize in preprečevanju prihodnjih.19  Člen 21 uredbe o EBA.
20  Kolegiji so bili v zakonodaji EU 
ustanovljeni s spremenjeno 
direktivo o kapitalskih 
zahtevah (CRD II), ki se je 
uporabljala od 
31. decembra 2010 
(20 09/111/ES).
21  Drugi udeleženci kolegijev so: 
pristojni organi, odgovorni za 
nadzor podrejenih družb 
nadrejene kreditne institucije 
EU ali nadrejenega finančnega 
holdinga EU; pristojni organi 
države gostiteljice, v kateri so 
registrirane pomembne 
podružnice; ustrezne 
centralne banke; če je 
primerno, pristojni organi 
tretje države.
22  Letno poročilo EBA za leto 
2011, graf 8, str. 29.
27 Opažanja
48 
EBA je prispeval k delu kolegijev na več 
načinov, med drugim z:
 – izdajo dokumenta o najboljših pra -
ksah za dosego skladnosti vsebine 
in združljivosti skupnih odločitev;
 – izvedbo študije o uporabi smernic 
o operativnem delovanju kolegi -
jev in o odločitvah o ustreznosti 
čezmejnega kapitala23;
 – pripravo akcijskih načrtov 
in nadaljnjih ukrepov v letih 
2011 in 2012, da bi okrepili delova -
nje kolegijev;
 – zagotavljanjem orodja za izme -
njavo informacij v kolegijih po 
informacijski platformi.
49 
Poleg tega je pregled spisov poka -
zal, da si je EBA močno prizadeval za 
neformalno reševanje sporov med 
nacionalnimi nadzornimi organi (glej 
odstavek 55). Spodbujevalna vloga 
EBA v kolegijih je tako okrepila nji -
hovo delo. Do konca leta 2013 je EBA 
obravnaval tudi več primerov posre -
dovanja24. Vendar pa je bil vpliv EBA na 
zbliževanje nadzornih praks s pomočjo 
kolegijev omejen, saj nima pristojnosti 
za organizacijo kolegijev (npr. pripravo 
dnevnega reda) in ne more formalno 
sodelovati pri njihovem odločanju.V nekaterih primerih kolegiji 
predolgo razpravljajo 
o postopkih, namesto da bi se 
osredotočili na tveganja
50 
Pregledi spisov in razprav z nacional -
nimi nadzornimi organi so pokazali, da 
se na sestankih kolegijev večkrat pre -
dolgo razpravlja o postopkovnih vpra -
šanjih, namesto da bi potekale vsebin -
ske razprave o tveganjih. Nadzorniki 
matične države so na primer obveščali 
udeležence kolegija o napredku svojih 
bank v stresnih testih EBA, redko pa so 
razpravljali o rezultatih. EBA je imel na 
kolegijih več predstavitev, vendar do -
slej večinoma o operativnih vprašanjih. 
Kljub temu je bil v kolegijih od leta 
2011 z uvedbo skupnih ocen tveganj 
in skupnih odločitev v EU dosežen 
napredek.
Izmenjava informacij v kolegijih 
in dokumentacija niso popolni
51 
Po zakonodaji bi morali kolegiji delo -
vati na podlagi pisnih sporazumov.25 
Pregled spisov je pokazal, da spisi EBA 
za kolegije ne vsebujejo vseh glavnih 
dokumentov, na primer obveznega 
pisnega sporazuma o delovanju kole -
gija. Eden od glavnih prispevkov EBA 
na kolegijih je zagotavljanje povra -
tnih informacij o delovanju kolegija 
nadzorniku v matični državi.26 V šte -
vilnih primerih pa v spisih kolegijev 
ni bilo sledi o povratnih informacijah 
EBA. EBA nima ustreznega sistema za 
upravljanje z dokumenti, ki bi olajšal 
ohranjanje znanja.23  CEBS je pred tem objavil 
smernice o operativnem 
delovanju kolegijev (GL34)  
ter o skupnem ocenjevanju 
tveganja bank in skupnih 
odločitvah o ustreznosti 
kapitala bank s čezmejnim 
delovanjem v okviru kolegija 
(GL39).
24  Izjava predsednika EBA 
v Odboru za ekonomske  
in monetarne zadeve 
30. septembra 2013.
25  Člen 42a(3) Direktive 
20 09/111/ES Evropske ga  
parlamenta in Sveta z dne 
16. septembra 2009 
o spremembi direktiv 
2006/48/ES, 2006/49/ES in 
2007/64/ES glede bank, ki so 
odvisne od centralnih 
institucij, nekaterih postavk 
lastnih sredstev, velikih 
izpostavljenosti, nadzornih 
režimov in kriznega 
upravljanja (UL L 302, 
17.11.2009, str. 97).
26  Letno poročilo EBA za leto 
2011, graf 8, str. 29.
28 Opažanja
52 
EBA zagotavlja nacionalnim nadzornim 
organom informacijsko platformo za 
izmenjavo informacij v kolegijih. Sodi -
šče je ugotovilo, da se ta uporablja kot 
sistem za arhiviranje dokumentov in da 
je nacionalni nadzorni organi ne upo -
rabljajo dejavno kot sredstvo za tekoče 
razpravljanje o tveganjih izven okvira 
letnih ali polletnih sestankov kolegi -
ja. Take razprave pogosto potekajo 
dvostransko in ne po informacijskih 
platformah. Ker je v enem kolegiju do 
20 nacionalnih nadzornih organov, ob -
staja tveganje, da vsi udeleženci niso 
prejeli vseh pomembnih informacij.
… Omejena vloga EBA pri 
posredovanju zaradi pravnih 
omejitev
53
 – Člen 19(1) uredbe o EBA (zavezu -
joče posredovanje): „[…] Organ 
[lahko], kadar se pristojni organ 
ne strinja s postopkom ali vsebino 
ukrepanja ali neukrepanja pristoj -
nega organa druge države člani -
ce […] na zahtevo enega ali več 
zadevnih pristojnih organov […] 
organom pomaga pri doseganju 
sporazuma. V primerih […] in kadar 
se na podlagi objektivnih meril 
ugotovi nesoglasje med pristoj -
nimi organi različnih držav članic, 
lahko Organ na lastno pobudo27 
[…] organom pomaga doseči 
sporazum.“ – Člen 31 uredbe o EBA (nezave -
zujoče posredovanje): „Organ 
spodbuja usklajene odzive Unije 
med drugim z: (…) (c) izvajanjem 
nezavezujočega posredovanja na 
zahtevo pristojnih organov ali na 
lastno pobudo, brez poseganja 
v člen 19; (…).“
54 
EBA posreduje pri reševanju sporov 
med nacionalnimi nadzornimi organi. 
Vendar pa je ta vloga omejena, saj 
lahko EBA zagotavlja zavezujoče posre -
dovanje le v omejenih primerih, kjer je 
to izrecno zakonsko urejeno28, in le, če 
to zahtevajo nacionalni organi v sporu. 
Čeprav se pojavljajo znaki nesoglasja 
med nekaterimi nacionalnimi nadzor -
nimi organi in EBA vzpostavlja postop -
ke za reševanje sporov, do revizije še 
noben nacionalni nadzorni organ od 
EBA ni zahteval zavezujočega posredo -
vanja. Na splošno so nacionalni nad -
zorniki spore raje reševali dvostransko, 
nekateri pa so izjavili, da niso pripra -
vljeni stopnjevati sporov z napotitvijo 
na raven EBA.
55 
Pregled spisov pa je pokazal, da si je 
EBA močno prizadeval reševati spore 
med nacionalnimi nadzornimi organi 
neformalno, brez uporabe postopkov 
posredovanja. Poleg tega je EBA od  
zadnjega obiska Evropskega račun -
skega sodišča začel nekaj primerov 
nezavezujočega posredovanja29 na 
podlagi svojih preiskav morebitnih 
kršitev evropske zakonodaje.27  Pooblastila EBA glede 
zavezujočega posredovanja so 
bila razširjena z novo direktivo 
in uredbo o kapitalskih 
zahtevah (CRD IV in CRR). 
Pooblastilo glede „lastne 
pobude“ pa mora biti še 
vedno izrecno navedeno 
v sekundarni zakonodaji, ki 
ureja zavezujoče 
posredovanje.
28  V času revizije Sodišča je bilo 
zavezujoče posredovanje 
predvideno le v nekaj 
primerih, med drugim pri 
sprejetju skupne odločitve 
glede določitve „pomembne 
podružnice“ in skupnem 
odločanju o določitvi 
primernih lastnih sredstev, ki 
so potrebna na konsolidirani 
in na samostojni osnovi.
29  Poleg zavezujočega 
posredovanja, ki ga zahtevajo 
specifične zakonodajne 
določbe, lahko EBA opravlja 
tudi splošno vlogo 
usklajevanja s pomočjo 
nezavezujočega posredovanja 
na zahtevo pristojnih organov 
ali na lastno pobudo (člen 31 
uredbe o EBA).
29 Opažanja
Reforma nadzora: vloga 
EBA pri stresnih testih
Pojavljajo se vprašanja glede 
zanesljivosti stresnih testov 
bank iz leta 2011, vendar …
56 
V skladu z uredbo o EBA lahko EBA 
začne in usklajuje stresne teste na rav -
ni celotne Unije, da oceni odpornost 
finančnih institucij, zlasti „sistemsko 
tveganje“. EBA bi moral zagotoviti, da 
se na nacionalni ravni pri takih testih 
uporablja skladna metodologija, in 
po potrebi na pristojni organ nasloviti 
priporočilo za odpravo morebitnih po -
manjkljivosti, ugotovljenih v stresnem 
testu.30
57 
EBA je leta 2011 izvedel stresne teste 
91 bank31 v 21 državah EU.32 Namen 
je bil oceniti odpornost bančnega 
sistema EU in solventnost posameznih 
institucij33. Solventnost bank je bila 
ocenjena glede na primerjalno me -
rilo, opredeljeno v zvezi s temeljnim 
kapitalom prvega reda (Core Tier 1)34, 
ki znaša 5 % tveganju prilagojene ak -
tive. Zaradi stresnih testov so bili tudi 
razkriti podrobni podatki bank.EBA je imel omejena zakon -
ska pooblastila in omejeno 
število uslužbencev za iz -
vajanje stresnih testov leta 
2011  
58 
Sami stresni testi so potekali od spodaj 
navzgor. Evropska komisija je oblikova -
la osnovni35, ECB pa neugodni scena -
rij36. Banke so z uporabo neugodnega 
scenarija same izračunale rezultate. 
Nacionalni nadzorni organ je bil 
v neposrednem stiku z bankami in je 
opravil prvi pregled kakovosti njihovih 
rezultatov. Naloga EBA je bila zagoto -
viti metodološki okvir37 in usklajevati 
delo nacionalnih nadzornih organov 
ter preverjati skladnost podatkov bank, 
ki so jih zagotovili nacionalni nadzorni 
organi.
59 
Pregled podatkov v EBA je opravljalo 
10 napotenih nacionalnih strokovnja -
kov in pet uslužbencev EBA. S pomočjo 
pregledov kakovosti se je zmanjšala 
nedoslednost podatkov. Vendar pa je 
bilo zaradi obsega dela (ki je zajelo 
91 bank), omejenega časa (štiri mese -
ce), omejenih pooblastil EBA in pravne 
podlage (ni določal scenarijev, ni opra -
vljal izračunov rezultatov in ni imel 
neposrednega dostopa do bank) težko 
izvesti podroben pregled bančnih 
podatkov. Vsi ti dejavniki so vplivali na 
splošno zanesljivost rezultatov stresnih 
testov.30  Člen 21(2) uredbe o EBA.
31  Rezultati so bili objavljeni 
samo za 90 bank. Zaradi 
nestrinjanja z opredelitvijo 
temeljnega kapitala prvega 
reda (Core Tier 1), ena banka 
EBA ni dovolila objave 
rezultatov, ki jih je ta izračunal.
32  Delo je zajelo več kot 65 % 
skupnih sredstev bančnega 
sistema EU in vsaj 50 % 
nacionalnega bančnega 
sektorja v vsaki državi 
članici EU. Če je imela večino 
bančnih sredstev v državi 
v lasti bančna skupina, ki 
posluje v drugi državi članici, 
ni bila v delo zajeta nobena 
druga samostojna banka, ker 
je bila država dovolj pokrita 
z vključitvijo sredstev, 
konsolidiranih v okviru 
navedenih bančnih skupin.
33  Stresni testi, ki jih je izvedel 
CEBS pred letom 2011, niso bili 
vključeni v revizijo.
34  Baselski odbor za bančni 
nadzor, katerega pravila 
Basel III so osnova za svetovno 
bančno ureditev, je 
osredotočen na delež 
temeljnega kapitala prvega 
reda, ki je v bistvu samo 
lastniški kapital skupaj 
z zadržanimi čistimi dobički.
35  Skupna pričakovanja glede 
gibanja gospodarstva.
36  Neugodni scenarij je določila 
ECB s pomočjo dogovorjenega 
sklopa tveganj iz 
decembra 2010 na podlagi 
gospodarskih napovedi 
Komisije jeseni 2010, Opening 
Statement  – Publication of the 
201 1 EU‑wide Stress Test Results  
(Uvodna izjava – Objava 
rezultatov vseevropskih 
stresnih testov iz leta 2011), 
London, 15. julija 2011.
37  Metodološki okvir (51 strani) je 
obsegal glavne značilnosti 
dela (npr. obseg, časovno 
obdobje in referenčni datum), 
predpostavke, sprejete za to 
delo (npr. statična bilanca 
stanja, nična rast in konstantni 
nabor dejavnosti), ter 
strokovna navodila in 
opredelitve (npr. različni 
elementi kapitala, kako ravnati 
z varovanimi pozicijami, kaj 
prikazati v gibanju dobička in 
izgub).
30 Opažanja
Stresni testi iz leta 2011 in primeri naknadno nastalih kapitalskih potreb do konca 
leta 2013
Januar 2011: EBA napove stresne teste za leto 2011.
15 julij 2011: EBA objavi rezultate stresnih testov 90 bank38. Osem bank (pet španskih, dve grški in ena 
avstrijska) ni dosegalo kapitalskega praga 5 %. Ugotovljen je bil skupni primanjkljaj kapitala v višini 
2,5 milijarde  EUR.
10. oktober 2011: Belgija, Francija in Luksemburg se dogovorijo o prestrukturiranju Dexie in ji odobrijo finanč -
no garancijo v višini 90 milijard EUR. Dexia je bila po ocenah iz stresnega testa ena varnejših bank v Evropi (na 
13. mestu od 91).
Maj 2012: Bankia, največja lastnica nepremičnin v Španiji, je nacionalizirana in za reševanje zahteva 19 mili -
jard EUR. Popravi tudi poslovni izid za leto 2011 s prvotnega dobička v višini 309 milijonov EUR na 4,3 milijar -
de EUR izgube. Po stresnem testu (po neugodnem scenariju) bi temeljni kapital prvega reda Bankie do konca 
leta 2012 padel na 5,4 %, kar bi še vedno presegalo zahtevani najnižji prag 5 %.
2012: Španski organi so naročili stresne teste39 za 14 bančnih skupin, ki predstavljajo 90 % španskega bančne -
ga sistema. V študiji je ocenjeno, da bi bilo treba v primeru neugodnega scenarija zagotoviti skupno skoraj 
60 milijard EUR kapitala. Ocenjeno je bilo tudi, da bodo v obdobju treh let španske banke skupaj utrpele kredi -
tne izgube v višini 270 milijard EUR.
Začetek leta 2013: Nizozemska vlada nacionalizira banko SNS (hčerinsko družbo SNS Reaal). Banka je utrpela 
težke izgube na področju nepremičnin, zlasti v tujini. V stresnih testih iz leta 2011 je znašal delež kapitala prve -
ga reda banke SNS 8,4 %, kar precej presega zahtevani najnižji prag 5 %, do konca leta 2012 pa naj bi padel na 
7 %.
Konec leta 2013: Pregled kakovosti sredstev in stresni test sta bila opravljena v dveh največjih slovenskih ban -
kah, Novi Ljubljanski banki (NLB d. d.) in Novi kreditni banki Maribor (NKBM d. d.).40 V primerjavi z oceno, ki jo 
je leta 2011 pripravil EBA in v kateri ni bil ugotovljen primanjkljaj kapitala, je morala slovenska vlada po testih 
iz leta 2013 dokapitalizirati NLB d. d. za 1551 milijonov EUR in NKBM d. d. za 870 milijonov EUR.
38 Ena banka ni dovolila objave vseh svojih rezultatov.
39 Izvajalec je bil Oliver Wyman, neodvisno zunanje svetovalno podjetje. 
40 Skrbni pregled so izvedli Oliver Wyman, Roland Berger, Deloitte, EY, CBRE, Jones Lang LaSalle, Cushman & Wakefield in Colliers (glej sporočilo za 
javnost Banke Slovenije z dne 12. decembra 2013).Okvir 1
31 Opažanja
60 
Stresni test EBA je bil izračun morebit-  
nega primanjkljaja kapitala. Bil je eno 
iz vrste nadzornih orodij, ki se uporab-  
ljajo za ocenjevanje odpornosti posa -
meznih institucij in splošne odpornosti 
sistema.41 Ni obsegal ocene kakovosti 
bančnih sredstev ali zavarovanja, prav 
tako se ni ocenjevala likvidnost bank.
61 
Zaradi razlogov, navedenih v odstav -
kih 59 in 60, stresni testi niso mogli 
ugotoviti težav v nekaterih evropskih 
bankah, ki jih je bilo treba pozneje 
reševati (glej okvir 1 ).
… Dokapitalizacija leta 2012 
je pomagala povrniti 
zaupanje
62 
Stresnemu testu leta 2011 je leta 2012 
sledila dokapitalizacija.42 Namen je bil 
okrepiti postavke kapitala vzorca bank 
z vzpostavitvijo izredne in začasne 
kapitalske rezerve. EBA je zahteval 
povečanje deleža temeljnega kapi -
tala prvega reda43 na 9 % do konca 
junija 2012.4463 
EBA je spremljal izvajanje načrtov do -
kapitalizacije bank in 3. oktobra 2012 
izdal končno poročilo. V tem okviru se 
je kapital bank povečal za skupno več 
kot 200  milijard  EUR. Sedemindvajset 
bank, ki so imele prvotno primanj -
kljaj, je predložilo kapitalske načrte 
in okrepilo svoj kapitalski položaj za 
16 milijard  EUR.45 Dokapitalizacija je 
pomagala povrniti zaupanje v bančni 
sektor.46
64 
Za neposredno pomoč bankam ni bil 
na ravni EU v okviru stresnih testov 
vzpostavljen noben mehanizem 
reševanja ali finančni varovalni meha -
nizem. Potrebne so bile priložnostne 
nacionalne rešitve za kapitalske injek -
cije v tiste banke, ki so bile pozneje 
ocenjene kot šibke in ki niso mogle 
pridobiti kapitala na finančnih trgih, 
kar je pomenilo pritisk na proračune 
nacionalnih vlad. V ZDA so bile razme -
re drugačne, saj so bili finančni varo -
valni mehanizmi vzpostavljeni pred 
stresnimi testi (glej Prilogo V ).41 EBA, Overview of the EBA 201 1 
banking EU‑wide stress test  
(Pregled vseevropskih bančnih 
stresnih testov iz leta 2011, ki 
jih je izvedel Evropski bančni 
organ), 18. marec 2011.
42 Voditelji držav in vlad držav 
evroobmočja so se 
26. oktobra 2011 dogovorili 
o svežnju celovitih ukrepov za 
povrnitev zaupanja. Eden od 
teh je bil dokapitalizacija. 
Drugi ukrepi so bili odpis 
dolga Grčiji in uporaba 
evropskega instrumenta za 
finančno stabilnost (EFSF).
43 Količnik temeljnega kapitala 
prvega dela in tveganju 
prilagojene aktive.
44 EBA, Capital buffers for 
addressing market concerns 
over sovereign exposures  – 
Methodological note  
(Kapitalske rezerve za 
obravnavo tržnih pomislekov 
glede izpostavljenosti do 
držav – metodološka 
opomba ), 8. december 2011.
45 EBA, Final report on the 
implementation of Capital 
Plans following the EBA’s 2011 
Recommendation on the 
creation of temporary capital 
buffers to restore market 
confidence (Končno poročilo 
o izvajanju kapitalskih načrtov 
na podlagi priporočil EBA iz 
leta 2011 za oblikovanje 
kapitalskih rezerv za povrnitev 
tržnega zaupanja), 
3. oktober 2012.
46 Po dokapitalizaciji bank je 
začel delniški indeks MSCI 
Europe vztrajno rasti.
32 Opažanja
Reforma nadzora: varstvo 
potrošnikov in ključne 
sisteme upravljanja je 
treba še razviti
… Minimalna sredstva in le 
nekaj članov z glasovalnimi 
pravicami, ki imajo polna 
pooblastila na področju  
varstva potrošnikov
65 
Varstvo potrošnikov bi lahko oprede -
lili kot varstvo interesov potrošnikov 
z vidika kakovosti, cene in varnosti, 
ponavadi v zakonskem okviru.47 
Posebna vprašanja v zvezi z varstvom 
potrošnikom v finančnem sektorju 
obsegajo varnost produktov, pregle -
dnost, popolne in pravilne informacije, 
nepoštene poslovne prakse, izvršbe, 
odlog izvršb, posredovanje in obravna -
vo pritožb.
66 
Člen 9(1) uredbe o EBA: „Organ na trgu 
za potrošniške finančne proizvode in 
storitve prevzame vodilno vlogo pri 
spodbujanju preglednosti, enostavno -
sti in pravičnosti na vsem notranjem 
trgu, med drugim:
 – z zbiranjem, analiziranjem in poro -
čanjem o potrošniških trendih;
 – s pregledovanjem in usklajevanjem 
pobud za finančno opismenjevanje 
in izobraževanje s strani pristojnih 
organov;
 – z razvojem standardov usposablja -
nja v panogi in
 – s prispevanjem k razvoju skupnih 
pravil o razkritju.“Za varstvo potrošnikov je 
namenjenih premalo sredstev
67 
Varstvo potrošnikov zaradi nemirov 
na finančnih trgih ni bilo prednostna 
naloga: EBA je bil leta 2011 in 2012 
osredotočen zlasti na obravnavo sis -
temskega tveganja, kar je bilo pred -
nostna naloga skoraj vseh nacionalnih 
in mednarodnih regulativnih organov. 
Varstvu potrošnikov je bilo dodeljenih 
le malo uslužbencev. Konec februar -
ja 2013 je imela na primer enota za 
varstvo potrošnikov le dva uslužbenca. 
Mesto vodje enote je bilo prazno več 
mesecev. Leta 2011 odbor nadzornikov 
ni razpravljal o vprašanjih v zvezi z var -
stvom potrošnikov; predsednik je le 
navedel, da je treba potrošniška vpra -
šanja uvrstiti višje na seznam pred -
nostnih nalog EBA. Leta 2012 je EBA 
prevzel več dela s področja varstva 
potrošnikov, kar je leta 2013 privedlo 
do več razprav v odboru nadzornikov 
in objave več dokumentov.
68 
Cilj vseh treh evropskih nadzornih 
organov (ESA)48 je tudi varstvo potro -
šnikov. Zaradi tega prihaja do delnega 
prekrivanja, saj lahko potrošniki kupijo 
zavarovanje v banki ali zavarovalnici 
ali pa naložbe v banki ali investicij -
ski družbi. Evropski nadzorni organi 
morajo torej usklajevati svoje delo na 
področju varstva potrošnikov, kar po -
večuje zapletenost upravljanja, kadar 
morajo sprejemati usklajene odločitve 
o varstvu pravic potrošnikov.47 Vir: Slovar QFinance Dictionary 
(http://www.qfinance.com/
dictionary ).
48 EBA (Evropski bančni organ), 
EIOPA (Evropski organ za 
zavarovanja in pokojnine) in 
ESMA (Evropski organ za 
vrednostne papirje in trge).
33 Opažanja
Le nekaj članov z glasovalnimi 
pravicami ima polna pooblastila 
na področju varstva potrošnikov
69 
Varstvo potrošnikov je v vsaki državi 
članici organizirano drugače (glej  pre -
glednico 4 ). V številnih državah 
članicah, kjer je odgovornost deljena, 
so pristojnosti nacionalnih nadzornih 
organov na področju varstva potro -
šnikov precej omejene, ker je njihova 
glavna naloga zagotavljanje splošne 
finančne stabilnosti in ne reševanje 
posebnih vprašanj s področja varstva 
potrošnikov.70 
Poleg nacionalnih nadzornih organov 
ima določene pristojnosti za varstvo 
interesov potrošnikov na nacionalni 
ravni še 41 pristojnih organov. EBA za -
radi raznolikosti nacionalnih ureditev 
za varstvo potrošnikov ne more imeti 
v vsaki državi članici enotne kontaktne 
točke, kar še dodatno zapleta njegovo 
obravnavo tega področja.
49 Člen 40(5) uredbe o EBA.Preglednica 4Pristojnosti nacionalnih nadzornih organov na področju varstva potrošnikov
Država
Belgija 
Bolgarija
Češka
Danska
Nemčija
Estonija
Irska
Grčija
Španija
Francija
Italija
Ciper
Latvija
Litva
Luksemburg
Madžarska
Malta
Nizozemska
Avstrija
Poljska
Portugalska 
Romunija
Slovenija
Slovaška
Finska
Švedska
Združeno kraljestvo
Brez 
pristojnosti x x
Deljena 
pristojnostx x x x x x x x x x x x x x x x x
Izključna 
pristojnostx x x x x x
Ni podatkov x x
Vir: EBA.
71 
Če odbor nadzornikov razpravlja 
o vprašanju, ki ne sodi v pristojnosti 
nacionalnega nadzornega organa 
z glasovalnimi pravicami, lahko slednji 
pripelje predstavnika ustreznega na -
cionalnega organa, ki nima glasovalne 
pravice.49 Vendar pa leta 2011 in 2012 na sestankih odbora nadzornikov, na 
katerih je potekala razprava o vpraša -
njih s področja varstva potrošnikov, 
predstavniki nacionalnih organov za 
varstvo potrošnikov niso bili prisotni 
(osebe, ki so spremljale člane z glaso -
valno pravico, so delale za nacionalni 
nadzorni organ ali centralno banko).
34 Opažanja
Omejena zakonska pooblastila 
EBA
72 
Področje delovanja EBA, kot je opre -
deljeno v členu 1(2) uredbe o EBA, ne 
obsega direktiv, povezanih s varstvom 
potrošnikov, razen manjšega dela 
direktive o plačilnih storitvah. Prvo po -
oblastilo za razvoj strokovnih standar -
dov na tem področju je EBA dobil z di -
rektivo o hipotekarnih kreditih (MCD), 
ki je bila sprejeta februarja 2014.
… EBA še ni uvedel ključnih 
internih sistemov za zagotav-  
ljanje učinkovitega in uspeš-  
nega izvajanja
73 
Kazalniki uspešnosti omogočajo 
merjenje napredka pri doseganju ciljev 
organizacije. Sisteme za merjenje 
uspešnosti uporabljajo institucije in 
agencije EU, na primer v obliki ključnih 
kazalnikov uspešnosti, s katerimi se 
ocenjujejo glavne dejavnosti ali učinki 
dejavnosti, ki jih opravlja institucija ali 
agencija.74 
EBA doslej ni uvedel celovitega 
sistema merjenja uspešnosti za svoja 
glavna področja delovanja. Glede na 
področje dejavnosti se lahko določijo 
različni ključni kazalniki uspešnosti50. 
Čeprav v svojem večletnem načrtu 
kadrovske politike za obdobje od 
leta 2014 do 2016 podrobno uteme -
ljuje potrebo po dodatnih sredstvih 
v letu 2014, ni nobenega dokumenta, 
ki bi jasno povezoval srednjeročne cilje 
in naloge s kadrovskimi potrebami.
Reforma nadzora:  
spreminjajoča se  
vloga EBA
75 
Zaradi uvedbe enotnega mehanizma 
nadzora lahko ECB sprejema smernice, 
priporočila in odločitve le ob upo -
števanju regulativnih in izvedbenih 
strokovnih standardov, ki jih je razvil 
EBA, ter skladno z njimi.51
76 
Po uvedbi enotnega mehanizma nad -
zora bo ostala vloga EBA pri razvoju 
predpisov v bistvu nespremenjena 
(glej odstavka 14 in 15). EBA bi moral 
na primer še naprej razvijati enotni 
pravilnik in prispevati k njegovi do -
sledni uporabi ter krepiti zbliževanje 
nadzornih praks v vsej Uniji.5250 Na primer, število prejetih 
vprašanj po spletu in 
povprečen čas, potreben za 
odgovor, število prejetih 
odzivov na javnih 
posvetovanjih in čas, potreben 
za analizo, število dodanih 
točk na dnevni red kolegija na 
leto, število ur usposabljanja 
za strokovne uslužbence, 
delež kolegijev nadzornikov, ki 
aktivno uporabljajo 
informacijsko platformo za 
izmenjavo informacij, itd.
51 Člen 4(3) Uredbe (EU) 
št. 1024/2013 (uredba o EMN).
52 Uvodna izjava 4 Uredbe (EU) 
št. 1022/2013.
35 Opažanja
77 
Na nekaterih področjih pa je precej 
nejasnosti glede razdelitve pristojnosti 
med EBA in ECB.
 – EBA bo še naprej pristojen za 
razvoj in posodabljanje evropske -
ga priročnika za nadzor finančnih 
institucij v celotni Uniji, ki določa 
najboljše nadzorne prakse na po -
dročju metodologij in postopkov.53 
Vendar pa priročnike za nadzor 
pripravljata tako EBA kot ECB, ni pa 
jasno, kaj bo posamezen priročnik 
zajemal. Obstaja tveganje, da bo -
sta v navzkrižju ali da bodo pravila 
oz. smernice nejasni in da se bo 
delo podvajalo. Poleg tega bi se 
lahko v državah enotnega meha -
nizma nadzora pojavila zmeda 
glede tega, kateri priročnik se upo -
rablja v posameznih okoliščinah.
 – EBA je odgovoren za začetek in 
usklajevanje stresnih testov na rav -
ni celotne EU, za njihovo izvedbo 
pa so odgovorni pristojni organi. 
Ni pa povsem jasno, kdo je nasploh 
odgovoren zanje.
 – Zakonodaja določa, da bi morala 
ECB vzpostaviti stike in skleniti 
upravne ureditve z nadzornimi 
organi ter upravami tretjih držav 
in z mednarodnimi organizacijami, 
pri tem pa ne bi smela podvajati 
dela EBA.5478 
V zakonodaji je navedeno, da ECB 
in nacionalni pristojni organi države 
članice EU zunaj enotnega mehanizma 
nadzora sklenejo memorandume o so -
glasju, ki določajo, kako bodo sodelo -
vali pri opravljanju nadzornih nalog.55 
Ti memorandumi bodo vzpostavljali 
dvostransko sodelovanje med glavnimi 
bančnimi nadzorniki EU in ne tesnega 
usklajevanja z EBA.
79 
Pristojnosti EBA, na primer glede nje -
gove vloge v kolegiju nadzornikov, bi 
lahko postale sporne, če bi se ECB do -
govorila o nadzornih praksah z nadzor -
niki v državah članicah zunaj enotnega 
mehanizma nadzora.
80 
Tudi kadrovski viri EBA, kot je navede -
no v odstavkih 10 in 67, so odvisni od 
uslužbencev nacionalnih nadzornih 
organov (nacionalnih strokovnjakov 
ali kratkoročne pomoči za posebne 
naloge) in od pogodbenih sodelavcev. 
ECB na delovna mesta, ki vključujejo 
razvoj politik, zaposluje zlasti osebje 
iz nacionalnih nadzornih organov ali 
bančnega sektorja. Ena od praktič -
nih sprememb v razvoju enotnega 
mehanizma nadzora bo potreba po 
zaposlovanju osebja, ki bo delalo v ECB 
(enotnem nadzornem mehanizmu) in 
EBA. Oba bosta konkurirala na istem 
trgu dela. ECB načrtuje zaposlitev okoli 
1 000 strokovnjakov, EBA pa več kot 
podvojitev svojih uslužbencev s 94  
na 199 med letoma 2012 in 2016.53 Člen 1(5)(a)(i) Uredbe (EU) 
št. 1022/2013.
54 RUvodna izjava 31 uredbe 
o enotnem nadzornem 
mehanizmu.
55 Člen 3(1) uredbe o enotnem 
nadzornem mehanizmu.
36
 Zaključki  
in priporočila
81 
Sodišče je ocenilo, da so bili refor -
ma zakonodaje za bančni sektor, ki 
jo je pripravila Komisija, ustanovitev 
Evropskega bančnega organa ter 
dejavnosti tega organa in Komisije 
pri vzpostavljanju novega sistema 
ureditve in nadzora bančnega sek -
torja leta 2011 pomembni prvi koraki 
v odziv na finančno krizo. Vendar pa 
so bile ugotovljene pomanjkljivosti pri 
delovanju novih ureditev, in sicer kar 
zadeva čezmejni bančni nadzor, oceno 
odpornosti bank EU in spodbujanje 
varstva potrošnikov na trgu finančnih 
produktov ali storitev v EU. Te so pov -
zete spodaj, Sodišče pa je pripravilo 
niz priporočil za oblikovalce politike in 
institucije, udeležene v regulativnem 
in nadzornem odzivanju na finančno 
krizo.
82 
EBA je v okviru razpoložljivih sredstev 
in omejenih zakonskih pooblastil zago -
tovil prve elemente novega regulativ -
nega in nadzornega sistema za bančni 
sektor. Tako je, kolikor je bilo mogoče, 
izpolnil svoj cilj prispevanja h kratko-, 
srednje- in dolgoročni stabilnosti ter 
uspešnosti finančnega sistema. Glede 
na novo ustanovljeni enotni meha -
nizem nadzora v okviru ECB obstaja 
potreba po dodatni pojasnitvi vlog 
in pristojnosti, zlasti kar zadeva ECB, 
nacionalne nadzorne organe in EBA ter 
nadzorne naloge na ravni celotne EU.Regulativna reforma
83 
Na splošno je Komisija pravočasno 
pripravila osnutke zakonodaje za 
bančni sektor. Strogi roki, ki izhajajo iz 
svetovnih dogovorov v okviru G20 in 
Baselskega odbora, ter zamude v po -
litičnih pogajanjih pa so skrajšali čas, 
ki je bil na voljo zunanjim deležnikom 
za predložitev pripomb v okviru javnih 
posvetovanj. Zaradi tega so bili roki 
EBA za pripravo osnutkov strokovnih 
standardov kratki, EBA pa ni mogel 
sistematično dajati pripomb o pristoj -
nostih in pravočasnosti v zakonodaj -
nem procesu. Čeprav je bilo v zadnjih 
letih pripravljenih precej zakonodajnih 
predlogov (v pripravi pa so še drugi), 
medsektorska ocena učinka celotnega 
svežnja predlogov ni bila pripravljena.
37 Zaključki in priporočila 
Priporočilo 1
Za pripravo osnutkov in za 
posvetovanja bi bilo treba nameniti 
dovolj časa, razmisliti pa bi bilo treba 
tudi o medsektorski analizi učinka
– Zakonodajalec bi lahko upošteval 
čas, potreben za pripravo osnutkov 
strokovnih standardov, zakonodaj -
ni predlogi Komisije pa bi morali 
EBA omogočiti dovolj časa za 
njihov razvoj. Zato bi zakonodaja -
lec lahko povabil EBA kot opazo -
valca v zakonodajnem procesu ali 
mu kako drugače omogočil dati 
pripombe v zvezi z zakonodajnimi 
predlogi, v katerih ima EBA predvi -
deno vlogo.
– Komisija in EBA bi morala upošte -
vati lastne smernice o najboljših 
praksah glede časa, namenjenega 
zunanjim deležnikom, da pred -
stavijo svoje mnenje na javnih 
posvetovanjih.
– Komisija bi morala izvesti medsek -
torsko analizo učinka celotnega 
svežnja predlogov. Razmisliti bi 
bilo treba o možnosti uporabe 
zunanjega ocenjevalca, ki ima 
potrebno strokovno znanje za 
izvedbo tako kompleksne naloge.
Dogajanje na področju nad -
zora: posledice za nadzorno 
vlogo EBA
84 
EBA je v svoji vlogi spodbujevalca in 
usklajevalca dela nacionalnih nadzor -
nih organov in s svojo regulativno vlo -
go pri razvoju enotnega pravilnika in 
enotnega priročnika za nadzor prispe -
val k izboljšanju čezmejnega nadzora bank. Vendar pa EBA nima pristojnosti 
in ustreznih zakonskih pooblastil za 
sprejemanje ali izvrševanje odločitev 
o zbliževanju nadzornih praks ter za 
reševanje sporov med nacionalnimi 
nadzornimi organi. Zato je bil prispe -
vek EBA k zbliževanju nadzornih praks 
na splošno sorazmerno omejen.
Kolegiji nadzornikov
85 
Kolegiji nadzornikov so oblikovani 
za čezmejne bančne skupine, in sicer 
tiste, ki imajo pomembne podreje -
ne družbe ali podružnice v različnih 
državah članicah. EBA ima pravico, da 
polno sodeluje na teh kolegijih, da 
bi racionaliziral postopek izmenjave 
podatkov ter spodbujal zbliževanje in 
doslednost med kolegiji pri izvajanju 
zakonodaje Unije. Vendar pa so se 
sestanki kolegija pogosto v večji meri 
uporabljali za razpravljanje o postop -
kovnih vprašanjih kakor za vsebin -
sko razpravo o tveganjih. Zato je bil 
prispevek EBA k zbliževanju nadzornih 
praks s pomočjo kolegijev sorazmerno 
omejen, izmenjava informacij pa ni bila 
optimalna. V novi nadzorni struktu -
ri po uvedbi enotnega mehanizma 
nadzora se bo spremenila sestava in 
število nadzornih kolegijev. Še vedno 
pa bodo imeli pomembno vlogo za ti -
ste čezmejne banke, ki imajo pomemb -
ne podrejene družbe ali podružnice 
v nesodelujočih državah članicah.
38 Zaključki in priporočila 
Priporočilo 2
EBA bi moral še naprej spodbujati 
učinkovitost kolegijev nadzornikov
– EBA bi moral še naprej spodbujati 
kolegije k razpravam o tveganjih, 
na primer z oceno sistemskih tve -
ganj, obravnavo prikazov tveganja 
in stresnih testov itd. V tem okviru 
bi moral EBA zagotavljati tesno 
notranje sodelovanje med nadzor -
no skupino kolegija in skupino za 
analizo tveganja.
– EBA bi moral v korist nadzornika 
v matični državi in zaradi ohra -
njanja svojega znanja zagotoviti, 
da nadzornik v matični državi 
vedno prejme povratne informa -
cije in da so te vedno celostno 
dokumentirane.
– EBA bi moral kolegije dejavneje 
spodbujati k temu, da bi platforme 
IT uporabljali za izmenjavo podat -
kov in ne za arhiviranje.
– EBA bi moral vzpostaviti sistem 
upravljanja z dokumenti, da bi 
poenostavil ohranjanje znanja in 
zagotovil dolgoročno učinkovitost 
in uspešnost delovanja.
Stresni testi bank
86 
Naloga EBA je bila olajšati in usklaje -
vati izvajanje stresnih testov leta 2011, 
vendar pa ni imel ne osebja ne po -
trebnih pristojnosti, da bi zagotovil 
njihovo zanesljivost. Poleg tega so bili 
stresni testi opravljeni brez finančnih 
varovalnih ukrepov na ravni EU. Čeprav so bili stresni testi iz leta 2011 v pomoč 
pri sprožitvi dokapitalizacije številnih 
bank, pa so se pokazale tudi omeji -
tve tovrstnih testov, če niso povezani 
z oceno kakovosti portfelja sredstev.
Priporočilo 3
Za zanesljive stresne teste bank so 
potrebni jasna in široka pooblastila 
ter zadostno število izkušenega 
osebja. Zasnova vseevropskih 
mehanizmov za reševanje bi morala 
zagotavljati njihovo učinkovitost.
– Organ, pristojen za izvedbo stre -
snih testov, bi moral imeti jasna 
in široka pooblastila ter zadostno 
število izkušenega osebja, da bi 
zagotovil zanesljivost testov.
– Oblikovalci politike EU bi si morali 
prizadevati zagotoviti vzpostavi -
tev mehanizmov za reševanje in 
primernih finančnih varovalnih 
ukrepov, sorazmernih z obsegom 
in strukturo čezmejne bančne 
dejavnosti.
39 Zaključki in priporočila 
Varstvo potrošnikov
87 
EBA ni uspel izpolniti svoje naloge na 
področju varstva potrošnikov zaradi 
pomanjkanja sredstev, pravnih ome -
jitev in dejstva, da nacionalni organi 
za varstvo potrošnikov niso dovolj 
zastopani v procesu odločanja EBA. 
Številni člani odbora nadzornikov 
imajo samo omejena pooblastila na 
področju varstva potrošnikov ali pa jih 
sploh nimajo. Zato obstaja tveganje, 
da odločanje ne bo optimalno, in sicer 
ne le v odboru nadzornikov, temveč 
tudi v stalnih odborih in podskupinah, 
v katerih so zastopane države članice.
88 
Varstvo potrošnikov je tudi cilj vseh 
treh ESA. Zaradi tega prihaja do 
določene mere prekrivanja, saj lahko 
potrošniki kupijo zavarovanje v ban -
ki ali zavarovalnici. ESA morajo torej 
usklajevati svoje delo na področju var -
stva potrošnikov in v okviru postopka 
odločanja, kar varstvu pravic potro -
šnikov dodaja element zapletenosti 
upravljanja.
Priporočilo 4
Potrebni so okrepljeni ukrepi  
za varstvo potrošnikov  
v finančnem sektorju EU
– Razmisliti bi bilo treba, kako bi 
lahko upravne vire na ravni EU 
učinkoviteje in uspešneje uporabili 
za spodbujanje varstva potrošni -
kov v EU.Podporne dejavnosti
89 
Predpogoj za učinkovito spremljanje 
delovanja je vzpostavitev sistema za 
merjenje uspešnosti, na primer z upo -
rabo ključnih kazalnikov uspešnosti. 
EBA še ni vzpostavil takega sistema, ki 
bi zagotavljal učinkovito in uspešno 
delovanje.
Priporočilo 5
Vzpostavitev sistema  
za merjenje uspešnosti
– EBA bi moral za glavne dejavnosti 
vzpostaviti sistem za merjenje 
uspešnosti, da bi lahko spremljal, 
v kolikšni meri kot organizacija 
dosega zastavljene cilje.
Posledice za enotni mehanizem 
nadzora
90 
V svoji regulativni vlogi je EBA zadol -
žen za razvoj strokovnih standardov in 
svoje strokovno znanje bi lahko kori -
stno uporabil za nadaljnje izvajanje te 
naloge. Porajajo pa se vprašanja glede 
njegove prihodnje vloge v nadzoru 
bank, saj je njegova vloga omejena 
na usklajevanje in spodbujanje dela 
nacionalnih nadzornih organov, sam 
pa nima pristojnosti, da bi nacionalnim 
pristojnim organom nalagal izvajanje 
posameznih sklepov. Zaradi tega ob -
staja tveganje negotovosti glede nalog 
in pristojnosti ter prekrivanja med EBA 
in ECB.
40 Zaključki in priporočila 
Priporočilo 6
Za uspešno bančno unijo in uspešen 
nadzor bančništva je treba pojasniti 
naloge in pristojnosti
– Bančna unija zahteva jasno ločeva -
nje nalog in pristojnosti med EBA, 
ECB in nacionalnimi nadzornimi 
organi v enotnem nadzornem me -
hanizmu ter zunaj njega. Te naloge 
in pristojnosti bi morale biti pojas-  
njene v zakonodaji ali memoran -
dumih o soglasju, sklenjenimi med 
ustreznimi institucijami oziroma 
organi.– Treba bi bilo vzpostaviti postopke 
za zagotavljanje tesnega in pogo -
stega sodelovanja ter izmenjave 
informacij med različnimi organi. 
Posebno pozornost bi bilo treba 
nameniti prehodnemu obdobju do 
dokončne vzpostavitve enotnega 
mehanizma nadzora.
– Potrebno je tesno sodelovanje 
med EBA, enotnim mehanizmom 
nadzora in drugimi nadzornimi 
organi EU, ki ne sodelujejo v eno -
tnem nadzornem mehanizmu 
ter vseevropskih mehanizmih za 
reševanje.
To poročilo je sprejelo Evropsko računsko sodišče v Luxembourgu na zasedanju 
15. maja 2014.
 Za Računsko sodišče
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsednik

41
 Priloge
Pregled revizijskega pristopaPriloga  I
Cilji
revizije
Merila
revizije
Metode
zbiranjarevizijskihdokazovAli je Komisija dobro upravljala 
uvajanje novih predpisov? 
- Priporočila skupin strokovnjakov
- Znanje o upravljanju projektov (priročnik 
PMOBK) – Roki, določeni v načrtih upravljanja in v zakonodaji na ravni 1
- Pravne zahteve v uredbi o EBA za 
/uniF6BD centralno dostopno podatkovno zbirko 
registriranih finančnih institucij
/uniF6BD krepitev evropskega sistema nacionalnih 
sistemov zajamčenih vlog
- 
Pravilno izvajanje pravil EU v državah članicah, 
kot je določeno v ustreznih direktivah
- Ocene učinka, opravljene v skladu
s smernicami
- Pregled načrtov upravljanja in dokumentov za 
načrtovanje
- Pregled usklajevanja z drugimi GD- Razgovor z glavnimi uslužbenci- Primerjava datumov dejanske objave z 
načrtovanimi datumi in roki
- Preverjanje ustrezne dokumentacije- Pregled postopkov pri Komisiji- Pregled delovnega programa EBA za leto 2011 
in 2012
- Pregled načrta ustanovitve/načrta 
zaposlovanja 
- Pregled poročil o napredku in letnih poročil
o dejavnosti
- Razgovori z glavnimi uslužbenci- Pregled ustreznega seznama nadzornih 
kolegijev 
- Pregled zapisnikov sestankov - Analiza postopkov o izmenjavi informacij- Pregled objavljenih dokumentovAli je bil EBA učinkovit
pri bančnem nadzoru?Ali sta Komisija in EBA zadovoljivo opravila svoje naloge pri oblikovanju novega 
sistema ureditve in nadzora bančnega sektorja iz leta 2011 ter ali je ta
novi sistem uspešen?
- Pravne zahteve v uredbi o EBA za 
/uniF6BD ustanovitev nadzornih kolegijev in 
spodbujanje najboljših praks
/uniF6BD posredovanje/uniF6BD sodelovanje z drugimi nadzornimi organi/uniF6BD izmenjavo informacij /uniF6BD organizacijo stresnih testov/uniF6BD razvoj nadzornih standardo, 
/uniF6BD izdajo smernic in priporočil 
/uniF6BD varstvo potrošnikov 
- Znanje o upravljanju projektov (priročnik 
PMOBK) 
- Načrt zaposlovanja in program dela- Sistem merjenja uspešnosti
42 Priloge
Opis metod zbiranja revizijskih dokazov
Predhodna študija
01 
Pred začetkom revizije je bila opravljena predhodna študija načina, kako je 
Komisija obravnavala finančno krizo. GD za notranji trg in storitve je gene -
ralni direktorat, odgovoren za politični odziv Komisije na krizo v finančnem 
sektorju. To raziskovalno delo je temeljilo na pregledu glavnih dokumentov, 
na primer veljavne zakonodaje, letnih poročil in načrtov upravljanja, ter sre -
čanjih z glavnimi uslužbenci v več službah Komisije, ECB, ESRB in EBA.
Revizijski obiski Komisije in EBA
02 
Revizijska skupina je trikrat obiskala GD za notranji trg in storitve, da bi zbrala 
revizijske dokaze. Na teh obiskih so revizorji opravili pogovore s ključnimi 
uslužbenci desetih enot generalnega direktorata:
 –Oddelka za notranjo revizijo,
 –enote 02 – Politika finančnih storitev, odnosi s Svetom,
 –direktorata A, enote A1 – Kadrovska služba in načrtovanje,
 –direktorata B, enote B2 – Analiza, učinek in ocenjevanje,
 –direktorata B, enote B3 – Uporaba prava o enotnem trgu in Evropski 
parlament,
 –direktorata B, enote B4 – Mednarodne zadeve,
 –direktorata E, enote E2 – Medpodjetniške storitve,
 –direktorata F, enote F2 – Upravljanje podjetij, družbena odgovornost,
 –direktorata F, enote F3 – Računovodstvo in finančno poročanje,
 –direktorata H, enote H1 – Banke in finančni konglomerati.Priloga  I
43 Priloge
03 
Poleg razgovorov je bil opravljen pregled dokumentov, da bi izbrali devet 
zakonodajnih pobud (glej Prilogo IV ).
04 
Revizijska skupina je EBA obiskala dvakrat. Poleg horizontalne in podporne 
enote je EBA organiziran predvsem v dva direktorata, in sicer „Nadzor“ in 
„Zakonska ureditev“. Na teh obiskih je bilo organiziranih skupaj 22 tematskih 
sestankov1 z glavnimi uslužbenci (nekatere teme so bile obravnavane na obeh 
obiskih).
05 
Opravljen je bil pregled dokumentov o delovanju nadzornih kolegijev za 
12 izbranih bank. Dokumenti 10 bank so bili izbrani in pregledani v zvezi 
s stresnimi testi leta 2011 in dokapitalizacijo leta 2012.
Obiski za ugotavljanje dejstev
06 
Razen z obiski Generalnega direktorata za notranji trg in storitve ter EBA je 
revizijska skupina informacije in mnenja strokovnjakov o bančni ureditvi in 
nadzoru zbirala:
(a) z obiski drugih ESA (EIOPA in ESMA), ESRB, ECB in Evropske bančne 
federacije;
(b) z obiski za zbiranje informacij v šestih državah članicah EU (Češka, Franci -
ja, Nemčija, Španija, Švedska in Združeno kraljestvo). Običajno so bili na 
teh misijah za ugotavljanje dejstev obiskani nacionalni nadzorni organi2 
in bančna federacija. V Španiji je bil obiskan tudi FROB (sklad za urejeno 
prestrukturiranje bank);1 Upravljanje EBA, SCARA 
(Standing Committee for 
Accounting, Reporting and 
Auditing  – Stalni odbor za 
računovodstvo, poročanje in 
revizijo), varstvo potrošnikov, 
sistemsko tveganje, skupna 
nadzorna kultura, izvajanje 
zakonodaje, informacijski 
sistemi, kadrovske zadeve, 
ESRB, Skupni odbor, 
posredovanje, stresni testi, 
nadzorni kolegiji, strokovni 
standardi in program dela.
2 V nekaterih državah je za 
nadzor bank odgovorna več 
kakor ena institucija; na primer 
v Nemčiji: Bafin in 
Bundesbank, na Švedskem: 
Riksbanken in 
Finansinspektionen, 
v Združenem kraljestvu:  
Bank of England in FSA.Priloga  I
44 Priloge Priloga  I(c) z obiskom naslednjih regulativnih organov in nadzornikov v dveh tretjih 
državah, in sicer v ZDA in Kanadi:
 –urada ZDA za nadzor in regulacijo bančnega sektorja ( Office of the Comp ‑
troller of the Currency );
 –ameriško združenje bankirjev ( American Bankers’ Association );
 –ministrstvo za finance ZDA;
 –svet guvernerjev ameriške centralne banke (Washington);
 –ameriško centralno banko (New York);
 –urad nadzornika finančnih institucij ( Office of the Superintendent of Financi ‑
al Institutions ) v Kanadi;
(d) s sklicem komisije strokovnjakov za razpravo o prvih ugotovitvah revizije 
pred pripravo prvega osnutka posebnega poročila.
45 Priloge Priloga  IIPristojnosti in dejavnosti EBA
Področja pristojnosti Unije,  
ki izhajajo iz Pogodbe
(člena 26 in 114 Pogodbe  
o delovanju Evropske unije)  Člen 26
„1.  Unija sprejme ukrepe za vzpostavitev ali zagotavljanje delovanja notranjega trga v skladu z ustreznimi določbami 
Pogodb.
2.  Notranji trg zajema območje brez notranjih meja, na katerem je v skladu z določbami Pogodb zagotovljen prost 
pretok blaga, oseb, storitev in kapitala.
3.  Svet na predlog Komisije določi smernice in pogoje, potrebne za zagotavljanje uravnoteženega napredka na vseh 
zadevnih področjih.“
Člen 114
„1.  Kadar Pogodbi ne določata drugače, se za doseganje ciljev iz člena 26 uporabljajo v nadaljevanju navedene 
določbe. Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z Ekonomsko‑social ‑
nim odborom sprejmeta ukrepe za približevanje določb zakonov in drugih predpisov v državah članicah, katerih 
predmet je vzpostavitev in delovanje notranjega trga.“
Pristojnosti Organa
(Uredba (EU) št. 1093/2010  
Evropskega parlamenta in Sveta)Cilji
(a) Iizboljšanje delovanja notranjega trga, kar zajema zlasti smotrno, učinkovito in usklajeno stopnjo ureditve in 
nadzora,
(b) zagotavljanje integritete, preglednosti, učinkovitosti in pravilnega delovanja finančnih trgov,
(c) krepitev mednarodnega usklajevanja pri nadzoru,
(d) preprečevanje regulativne arbitraže in spodbujanje enakih konkurenčnih pogojev,
(e) zagotavljanje, da so najemanje kreditov in druga tveganja ustrezno urejena in nadzorovana, ter
(f) krepitev varstva potrošnikov.
Naloge
(a) Prispevati k oblikovanju visoko kakovostnih skupnih regulativnih in nadzornih standardov in praks,
(b) prispevati k dosledni uporabi pravno zavezujočih aktov Unije,
(c) spodbujati in omogočati prenose nalog in pristojnosti med pristojnimi organi,
(d) tesno sodelovati z ESRB1,
(e) pripravljati in izvajati analize medsebojnih strokovnih pregledov pristojnih organov,
(f) v okviru svoje pristojnosti spremljati in ocenjevati razvoj na trgu,
(g) opravljati ekonomske analize trgov za obveščenost pri opravljanju nalog Organa,
(h) spodbujati varstvo vlagateljev in investitorjev,
(i)  prispevati k skladnemu in doslednemu delovanju kolegijev nadzornikov, spremljanju, ocenjevanju in merjenju 
sistemskega tveganja, razvijanju ter usklajevanju načrtov reševanja in sanacije, zagotavljanju visoke ravni zaščite 
vlagateljev in investitorjev po vsej Uniji in razvoju metod za saniranje propadajočih finančnih institucij ter oceno 
potreb po ustreznih finančnih instrumentih,
(j) izpolnjevati vse druge posebne naloge iz te uredbe ali iz drugih zakonodajnih aktov,
(k) na svojem spletnem mestu objavljati in redno posodabljati informacije v zvezi s področjem svojega delovanja,
(l) od Odbora evropskih bančnih nadzornikov (CEBS) po potrebi prevzeti vse obstoječe in že začete naloge.
1 Evropski odbor za sistemska tveganja.
46 Priloge Priloga  II Upravljanje Odbor nadzornikov
Sestavljajo ga predsednik ter po en predstavnik vsake države članice (vodja NSA2), Komisije, ECB3, ESRB, EIOPA4 in 
ESMA5.
Upravni odbor
Sestavljajo ga predsednik in šest drugih članov odbora nadzornikov.
Predsednik
Imenuje ga odbor nadzornikov.
Izvršni direktor
Imenuje ga odbor nadzornikov.
Odbor za pritožbe
Skupni organ treh evropskih nadzornih organov
Zunanja revizija
Evropsko računsko sodišče
Organ za podelitev razrešnice
Evropski parlament
Sredstva, ki so bila organu na 
voljo v letu 2013 ( 2012 )Proračun 2013 ( 2012 )
26,0 (20,7)  milijona EUR
kar vključuje:
subvencijo Evropske unije: 10,4 (8,3)  milijona EUR  
prispevke držav članic: 15,2 (12,1)  milijona EUR  
prispevke opazovalk: 0,4 (0,3)  milijona EUR
Število uslužbencev 31. decembra 2013 ( 2012 )
93 začasnih uslužbencev (68)
13 pogodbenih sodelavcev (12)
19 napotenih nacionalnih strokovnjakov ( 14)
Produkti in storitve leta 2012 −  Javna posvetovanja o 23 osnutkih regulativnih in izvedbenih strokovnih standardov, od tega 16 o kapitalu/lastnih 
sredstvih;
−  predložitev prvega osnutka regulativnih strokovnih standardov o kapitalskih zahtevah za centralne nasprotne 
stranke v skladu z uredbo o infrastrukturi evropskega trga Komisiji;
−  objava šestih smernic, štirih dokumentov za razpravo in 14 posvetovalnih dokumentov;
−  predložitev sedmih mnenj Komisiji, Evropskemu parlamentu in Svetu, treh pripomb glede računovodskih vprašanj 
fundaciji IASB/MSRP in ene pripombe glede revizijskih vprašanj IAASB;
−  spremljanje upoštevanja priporočila EBA v zvezi z vseevropskimi stresnimi testi iz julija 2011 in priporočila EBA 
o dokapitalizaciji iz decembra 2011 s predvidenim izvajanjem do 30. junija 2012 (spremljanje kapitalskih načrtov 
bank, objava posameznih podatkov o kapitalskem položaju 61 bank);
2 Nacionalni nadzorni organ.
3 Evropska centralna banka.
4 Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine.
5 Evropski organ za vrednostne papirje in trge.
47 Priloge Priloga  II−  dejavnosti v zvezi s kolegiji nadzornikov, katerih cilj je izboljšanje doslednosti nadzornih praks, boljše usklajevanje 
dejavnosti in sprejemanje skupnih odločitev v zvezi z bonitetnimi zahtevami za posamezne institucije, s posebnim 
poudarkom na 40 največjih čezmejnih bankah EU;
−  udeležba na 116 sestankih in dejavnostih kolegijev;
−  razvoj priročnika EBA za krizno upravljanje o upravljanju v izrednih razmerah, ki obravnava izmenjavo informacij 
v kolegijih in z EBA v izrednih razmerah;
−  razvoj dokumenta o dobrih praksah glede skladnosti vsebine in sprejemanja skupnih odločitev;
−  objava številnih strokovnih poročil (npr. poročila o pregledu bonitetnega okvira za posojila MSP , poročila o spre ‑
mljanju izvajanja standarda Basel III/CRD IV, naknadni pregled, namenjen ocenjevanju razkritij bank kot odzivov na 
zahteve tretjega stebra, določene v direktivi o kapitalskih zahtevah, poročilo o delovanju kolegijev in izpolnjevanju 
ciljev akcijskih načrtov za kolegije itd.);
−  izvajanje analize tveganja, ocenjevanje in spremljanje ter predstavitev poročil o tveganjih širokemu krogu 
deležnikov (vključno z letnim poročilom Evropskemu parlamentu, polletnimi in četrtletnimi poročili o novostih in 
splošnimi poročili ter tedenskim preglednim poročilom o likvidnostnih razmerah in pogojih financiranja evropskih 
bank), izboljšanje infrastrukture za ocenjevanje in analizo tveganja, vključno z raziskovanjem notranjih in zunanjih 
podatkov;
−  zagotavljanje informacij in prispevanje k postopku pregleda evropskega sistema finančnega nadzora v smislu 
člena 81 uredbe o EBA, skupaj z ESMA in EIOPA (zagotavljanje kvantitativnih in kvalitativnih podatkov ter samoo ‑
cenjevalnega poročila Komisiji);
−  prispevanje k programu Mednarodnega denarnega sklada za oceno finančnega sektorja EU;
−  dejavnosti, povezane z Euribor in vprašanji v zvezi z referenčnimi merili, ki jih organ opravlja skupaj z ESMA, 
vključno z izdajanjem priporočil Euribor‑EBF in nacionalnim organom, ter dejavnosti v zvezi z načeli za postopke 
določanja referenčnih meril;
−  izvajanje raziskav med nacionalnimi pristojnimi organi v zvezi z nacionalnimi predpisi o zavarovanju poklicne 
odgovornosti in v zvezi z odgovornim posojanjem ter obravnavanjem posojilojemalcev, ki imajo težave s plačilom; 
objava poročila o potrošniških trendih za leto 2012;
−  organizacija dneva EBA za varstvo potrošnikov oktobra 2012;
−  ustanovitev stalnega odbora za varstvo potrošnikov in finančne inovacije (SCConFin) ter njegovih podskupin, ki se 
ukvarjajo z odgovornim posojanjem in obravnavanjem zaostalih plačil, investicijskimi skladi, ki kotirajo na borzi, 
ter pogodbami na razliko;
−  organizacija in usklajevanje 13 seminarjev za uslužbence EBA in nacionalnih nadzornih organov;
−  vzpostavitev niza ključnih kazalnikov uspešnosti za finančno področje, redno poročanje upravnemu odboru EBA;
−  dodatna razširitev integriranega sistema za elektronsko upravljanje človeških virov (Allegro) zaradi spodbujanja 
učinkovitega in preglednega delovnega okolja;
−  11 sestankov odbora nadzornikov (sedem sestankov, štiri telekonference), osem sestankov upravnega odbora (šest 
sestankov, dve telekonferenci);
−  približno 180 sestankov notranjih odborov/skupin/delovnih skupin EBA.
Vir: Podatki, ki jih je posredoval organ.
48 Priloge Priloga  IIIStrokovni odbor
 –Dirk Cupei, Evropski forum zavarovateljev vlog in Združenje nemških bank
 –Farid Aliyev, Evropska potrošniška organizacija
 –Karel Lannoo, Center za evropske politične študije
 –Nicolas Véron, inštitut Bruegel in Petersonov inštitut za mednarodno 
ekonomijo
 –Peter Nyberg, univerza Åbo Akademi, Finska
 –Eva Hüpkes, Odbor za finančno stabilnost
49 Priloge Priloga  IVZakonodajne pobude, izbrane za pregled
Direktiva o kapitalskih zahtevah II: Direktiva 2009/111/ES Evropskega parla -
menta in Sveta z dne 16. septembra 2009
Direktiva o kapitalskih zahtevah III: Direktiva 2010/76/EU Evropskega parla -
menta in Sveta z dne 24. novembra 2010
Direktiva o kapitalskih zahtevah IV: Direktiva 2013/36/EU Evropskega par -
lamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih 
institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podje -
tij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 
2006/49/ES
Uredba o kapitalskih zahtevah: Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parla -
menta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institu -
cije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012
Okvir za krizno upravljanje: predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta 
o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicij -
skih podjetij
Sistemi zajamčenih vlog: predlog Direktive 2009/14/ES Evropskega parlamen -
ta in Sveta z dne 11. marca 2009
Direktiva o finančnih konglomeratih: Direktiva 2011/89/EU Evropskega parla -
menta in Sveta z dne 16. novembra 2011
Pregled računovodskih direktiv: predlog direktive Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 25. novembra 2011
Pregled direktive o preglednosti: predlog direktive Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 25. oktobra 2011, COM(2011) 683 final.
50 Priloge Priloga  VMehanizmi za reševanje in sistemi zajamčenih vlog v ZDA 
in Kanadi
Mehanizmi za reševanje v ZDA
Sistem ZDA za reševanje bank upravlja zvezna agencija za zavarovanje vlog 
(Federal Deposit Insurance Corporation – FDIC) . V času zadnje krize je rešila sko -
raj 500 bank, med drugim tudi sorazmerno velike banke, kakršna je Washing -
ton Mutual.
Dodd -Frankov zakon iz leta 2010 je razširil pooblastila organa za reševa -
nje FDIC na bančne holdinge, ki niso sistemsko pomembni, podružnice 
institucij, ki jih zavaruje FDIC, in nebančne finančne institucije, kakršne so 
zavarovalnice.
Dodd -Frankov zakon zahteva, da vsaka sistemsko pomembna finančna insti -
tucija redno oddaja FDIC in ameriški centralni banki načrt reševanja, ki mora 
obravnavati načrte družbe za njeno hitro in urejeno reševanje na podlagi 
zakona ZDA o stečaju.
Program finančne pomoči vlade ZDA finančnim institucijam 
v težavah (Troubled Asset Relief Program – TARP)1 
Leta 2009 so nadzorne agencije ZDA2 izvedle stresni test, da bi ugotovile, 
ali imajo največje finančne institucije ZDA zadostne kapitalske rezerve, da 
bi prenesle recesijo in nemire na finančnem trgu. Stresni test je bilo treba 
opraviti v finančnih institucijah, katerih vrednost sredstev presega 100 mili -
jard USD. Devetnajst bančnih organizacij, ki so sodelovale v stresnem testu, 
sestavlja jedro bančnega sistema ZDA, ki pomeni okoli dve tretjini vseh sred -
stev bančnih holdingov ZDA. Ugotovljeno je bilo, da ima deset od devetnaj -
stih testiranih bank premalo kapitala. Na podlagi neugodnega scenarija, ki je 
zajel leti 2009 in 2010, je bil v stresnem testu v teh desetih finančnih instituci -
jah ugotovljen primanjkljaj kapitala v višini približno 74,6 milijarde USD.
TARP je služil kot finančni varovalni ukrep. To je bil ameriški vladni program 
naložb, posojil in jamstev za sredstva ter nakupov v več finančnih institucijah 
in iz njih, namenjen krepitvi finančnega sektorja. Vlada ZDA je s programom 
pomoči TARP takoj dala na voljo kapital tistim institucijam, ki so ga imele na 
podlagi rezultatov stresnega testa premalo. Zavezanost dokapitalizaciji vseh 
glavnih finančnih institucij je povrnila zaupanje investitorjev in omogočila 
posameznim finančnim institucijam pridobitev zadostnega kapitala na za -
sebnih trgih. Dejansko je devet3 od desetih institucij, za katere so stresni testi 
odkrili, da nimajo dovolj kapitala, uspelo zbrati dovolj kapitala na trgih, zato 
niso potrebovale dodatnih sredstev iz TARP .1 Ta del se nanaša na del TARP, ki 
zadeva velike institucije: 
stresni test (SCAP) in program 
kapitalske pomoči (CAP).
2 Svet guvernerjev ameriške 
centralne banke, urad ZDA za 
nadzor in regulacijo bančnega 
sektorja in zvezna agencija za 
zavarovanje vlog. Ameriška 
centralna banka v New Yorku 
je tesno sodelovala v stresnem 
testu z okoli 200 uslužbenci.
3 Ki predstavljajo 98 % 
ugotovljenega primanjkljaja 
kapitala.
51 Priloge Priloga  VKanadski mehanizem za reševanje
Kanadska agencija za zavarovanje vlog ( Canada Deposit Insurance Corporation  – 
CDIC) zavaruje vloge institucij članic in je kanadski organ za reševanje bank. 
Banke redno plačujejo premije za shemo zajamčenih vlog na podlagi pristopa, 
ki temelji na oceni tveganja (tveganje v bilanci stanja bank).
52 Priloge
Okvir za sanacijo in reševanje bank
Odbor za finančno stabilnost (FSB)1 je oktobra 2011 objavil dokument o ključ -
nih lastnostih učinkovitih shem za reševanje finančnih institucij. V njem so 
predstavljeni ključni elementi, za katere FSB meni, da jih potrebuje učinkovit 
sistem za reševanje. FSB pravi, da so organi za reševanje lahko decentralizi -
rani, vendar so v tem primeru potrebni zelo tesno sodelovanje in sporazumi. 
Sistem za reševanje mora imeti tudi jasna pooblastila, biti mora zmožen 
hitrega sprejemanja odločitev ter mora biti jasen in pregleden za udeležene 
banke.
Ključne lastnosti učinkovitih mehanizmov za reševanje
Organ za reševanje
V vsaki jurisdikciji je določen upravni organ ali več organov, ki so odgovorni 
za izvajanje pooblastil za reševanje podjetij v okviru sistema reševanja („or -
gan za reševanje“). Če je v jurisdikciji več organov za reševanje, morajo biti 
njihove pristojnosti, naloge in odgovornosti jasno opredeljene in usklajene.
Če so za reševanje subjektov iste skupine v eni jurisdikciji pristojni različni or -
gani za reševanje, mora sistem reševanja te jurisdikcije določiti vodilni organ, 
ki usklajuje reševanje pravnih subjektov v tej jurisdikciji.
Organ za reševanje bi moral biti pri svojem delovanju neodvisen, skladno 
s svojimi zakonskimi pristojnostmi, njegovi procesi bi morali biti pregledni, 
upravljanje neoporečno, imeti bi moral primerna sredstva in zanj bi se morali 
uporabljati strogi mehanizmi vrednotenja in odgovornosti za ocenjevanje 
učinkovitosti ukrepov za reševanje. Moral bi imeti strokovno znanje in sred -
stva ter operativno zmogljivost za izvajanje ukrepov za reševanje za velika in 
kompleksna podjetja.
Pooblastila za reševanje
Sistem za reševanje bi moral zagotoviti pravočasen začetek reševanja, preden 
bilanca stanja finančne institucije pokaže insolventnost in preden se ves 
lastniški kapital izniči.1 FSB je mednarodni organ, ki 
spremlja svetovni finančni 
sistem in pripravlja poročila. 
Ustanovljen je bil aprila 2009 
po vrhu G20 leta 2009 
v Londonu kot naslednik 
foruma za finančno stabilnost  
(FSF). V odbor so vključena vsa 
večja gospodarstva G20 , 
članice FSF in Evropska 
komisija . Sedež ima v Baslu 
v Švici.Priloga  VI
53 Priloge
Financiranje podjetij, v katerih poteka reševanje
Jurisdikcije bi morale imeti vzpostavljene zasebno financirane sisteme 
zajamčenih vlog ali sklade za reševanje ali mehanizem za financiranje, ki bi 
od sektorja naknadno izterjal stroške zagotavljanja začasnega financiranja, 
namenjenega lažjemu reševanju podjetja.
Vir: Odbor za finančno stabilnost: Ključne lastnosti učinkovitih shem za reševanje finančnih institucij, 
oktober 2011.Priloga  VI
54 Priloge
Bibliografija
Alford, D., The Lamfalussy Process And EU Bank Regulation: Another Step On The 
Road To Pan‑European Regulation?  Annual Review of Banking & Financial Law, 
zvezek 25: 1, str. 396, 2006.
Ferran, E., Babis, V., The European Single Supervisory Mechanism,  University of 
Cambridge Faculty of Law Legal Studies Research Paper Series, 2013.
Gerhardt, M., Lannoo, K., Options for reforming deposit protection schemes in 
the EU,  European Credit Research Institute, ECRI Policy Brief št. 4 (marec 2011).
Goodhart, C., Funding arrangements and burden sharing in banking resolution,  
VOX, 2012.
Gortsos, C. VI., The ‘single supervisory mechanism’: a major building‑block 
towards a European Banking Union (the full europeanisation of the ‘bank safety 
net’),  2nd Annual Research Conference of the IADI, 2013.
Goyal, R., Koeva Brooks, P ., Pradhan, M., Tressel, T., Dell'Ariccia, G., Leckow, 
R., Pazarbasioglu, C., in osebje MDS, A Banking Union for the Euro Area,  MDS, 
2013.
Gros, D., Schoenmaker, D., European Deposit Insurance: Financing the transition,  
Center za evropske politične študije, CEPS Commentary, 2012.
Huertas, T., Nieto, M. J., Banking union and bank resolution: How should the two 
meet? , VOX, 2012.
Kern, A., Bank resolution and recovery in the EU: enhancing banking union?,  ERA 
Academy of European Law, 2013.
Lannoo, K., Banking Union in three steps,  Center za evropske politične študije, 
CEPS Commentary, 2012.
Lannoo, K., Roadmap to banking union: A call for consistency,  Center za evrop -
ske politične študije, CEPS Commentary, 2012.
Pisani -Ferry, J., Sapir, A., Véron, N., Wolff, B.G., What Kind of European Banking 
Union?,  BRUEGEL, 2012.Priloga  VII
55 Priloge
Verhelst, S., The Single Supervisory Mechanism: A Sound First Step in Europe’s 
Banking Union?,  EGMONT, Royal Institute for International Relations, 2013.
Véron, N., A realistic bridge towards European banking union (Stvaren most do 
evropske bančne unije),  BRUEGEL, 2013.
Véron, N., Europe's single supervisory mechanism and the long journey towards 
banking union,  BRUEGEL, 2012.
Véron, N., Wolff, B.G., From supervision to resolution: next steps on the road to 
European banking union,  BRUEGEL, 2013.
A Banking Union for the Euro Area: Technical Background Notes , MDS, 2013.
Financial markets in Europe: From the Single Market to a Banking Union , German 
Council of Economic Experts, Letno poročilo 2012/13, 2013.
Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions , Odbor za 
finančno stabilnost (FSB), 2011.Priloga  VII
56
Povzetek
V
Komisija opozarja, da Evropski bančni organ (EBA) 
ni odgovoren za neposredni nadzor finančnih 
subjektov v EU. EBA je bil ustanovljen z name -
nom izboljšanja delovanja notranjega trga, zlasti 
z zagotavljanjem visoke, učinkovite in usklajene 
stopnje ureditve in nadzora. Organ bi moral varo -
vati javne vrednote, kot so stabilnost finančnega 
sistema, preglednost trgov in finančnih produktov 
ter zaščita vlagateljev in investitorjev. Prav tako bi 
moral preprečiti regulativno arbitražo in zagotoviti 
enake konkurenčne pogoje ter okrepiti mednaro -
dno usklajevanje pri nadzoru v korist gospodarstva 
na splošno.
VI
Komisija želi opozoriti, da je bil EBA dodeljen jasen 
mandat in pooblastilo, da sprejema zavezujoče 
odločitve za krepitev zbliževanja nadzornih praks, 
zlasti v zvezi z zavezujočim posredovanjem in prei -
skavami domnevnih kršitev prava EU.
VIII
Komisija želi opozoriti, da so vloge in odgovornosti 
različnih akterjev jasno določene v osnovni zakono -
daji. Na nekaterih področjih bi bila lahko koristna 
dodatna pojasnila.
Uvod
15
Komisija meni, da sta vlogi EBA in ECB jasno opre -
deljeni v ustreznih uredbah. V uredbi o enotnem 
mehanizmu nadzora (EMN) (uvodni izjavi 31 in 32) 
in spremenjeni uredbi o EBA (uvodna izjava 4) je 
poudarjeno, da ustanovitev EMN ne postavlja pod 
vprašaj vlog in pristojnosti EBA. Na nekaterih podro -
čjih (npr. stresno testiranje, priročnik za nadzor) 
bo še posebej pomembno tesno sodelovanje med 
Organom in ECB.Odgovori  
Komisije
Opažanja
25
Komisija opozarja, da je od leta 2010 pripravila pri -
bližno 30 sklopov pravil, da bi zagotovila ustrezno 
ureditev in učinkovit nadzor vseh finančnih akterjev, 
produktov in trgov. S tem je Komisija predlagala vso 
glavno zakonodajo, povezano z zavezami skupine 
G20 in širše. Ta pravila predstavljajo osnovni okvir za 
vseh 28 držav članic EU in prispevajo k pravilnemu 
delovanju notranjega trga za finančne storitve.
33
Komisija priznava, da sta morala Komisija in EBA 
izvesti več javnih posvetovanj, za katera je bil na 
voljo le kratek rok, vendar je bilo slednje posledica 
nujnosti zadev. V nekaterih primerih je bilo treba 
upoštevati roke, npr. iz zavez skupine G20, kar je 
povzročilo bistveno krajše roke za posvetovanja.
34
Komisija trenutno pripravlja splošno oceno sprejetih 
ukrepov.
Ocene učinkov temeljijo na predpostavkah glede 
prihodnosti. Ob izbruhu krize je bilo težko ločiti 
učinke predpisov od drugih pomembnih dejavni -
kov, vključno z neposrednimi posledicami finančne 
krize (npr. večja nenaklonjenost tveganju, negotovi 
tržni pogoji, izredni ukrepi monetarne politike in 
nizke obrestne mere). Ni bilo jasnega hipotetičnega 
scenarija, na podlagi katerega bi lahko količinsko 
ovrednotili pričakovane učinke. Za relevantni hipo -
tetični scenarij ne moremo šteti tržnih pogojev pred 
krizo, saj se večji del programa finančnih reform 
trudi izogniti prav ponovitvi scenarija razcveta in 
upada.
Odgovori Komisije 57
Ti strokovni standardi vključujejo naslednje:
 – izmenjavo informacij med nadzorniki v ma -
tični državi in v državi gostiteljici v skladu 
s členom 50 Direktive 2013/36/EU;
 – uradna obvestila v skladu s členi 35, 36  
in 39 Direktive 2013/36/EU;
 – skupne odločitve o kapitalskih in likvidnostnih 
zahtevah, ki jih morajo sprejeti člani kolegija 
v skladu s členom 113 Direktive 2013/36/EU;
 – delovanje nadzornih kolegijev v skladu 
s členom 116 Direktive 2013/36/EU.
50
EBA vsako leto objavi poročilo. To poročilo oprede -
ljuje slabosti in izboljšave pri delovanju nadzornih 
kolegijev.
68
V okviru Skupnega odbora se skupaj z evropskimi 
nadzornimi organi vedno bolj razvija delo na podro -
čju varstva potrošnikov. Na področju obravnave 
pritožb se na primer uporablja tehnika navzkrižnega 
branja, da bi zagotovili podobna pravila za vse tri 
sektorje (bančništvo, vrednostni papirji, zavarova -
nje) ob upoštevanju razlik med sektorji.
72
Komisija opozarja, da je varstvo potrošnikov in inve -
stitorjev ena od zakonsko določenih nalog, dode -
ljenih evropskim nadzornim organom. Čeprav je 
res, da imajo organi še vedno omejene pristojnosti 
za sprejetje pravno zavezujočih odločitev o prepo -
vedi nekaterih produktov/dejavnosti (glej člen 9(5) 
uredbe o EBA), področje delovanja EBA ni omejeno 
na te pristojnosti.Poleg tega so bile reforme osnovane na jasni 
splošni strategiji, vključno z mednarodnimi zave -
zami (G20). Komisija si je med celotnim postopkom 
prizadevala za usklajen razvoj pravil in preverjanje 
skladnosti. Posledično so bile večini zakonodajnih 
predlogov priložene posamezne ocene učinkov. 
Večina zakonodajnih aktov, sprejetih v okviru zako -
nodajnega odziva na krizo, vključuje (delno) več 
klavzul o pregledu, da bi ponovno ocenili učinke na 
različnih stopnjah.
41
EBA je bil ustanovljen z namenom izboljšanja 
delovanja notranjega trga, zlasti z zagotavljanjem 
visoke, učinkovite in usklajene stopnje ureditve in 
nadzora. Organ bi moral varovati javne vrednote, 
kot so stabilnost finančnega sistema, preglednost 
trgov in finančnih produktov ter zaščita vlagate -
ljev in investitorjev. Prav tako bi moral preprečiti 
regulativno arbitražo in zagotoviti enake konku -
renčne pogoje ter okrepiti mednarodno usklajeva -
nje pri nadzoru v korist gospodarstva na splošno.
49
Komisija ugotavlja, da je vloga EBA v nadzornih 
kolegijih omejena de facto , vendar bi želela izposta -
viti naslednje:
 – od leta 2011 je opazen napredek pri delovanju 
nadzornih kolegijev (glej letno poročilo o delo -
vanju nadzornih kolegijev, ki ga je pripravil EBA);
 – kot posledica sprejetja svežnja EMN ima EBA 
prav tako pravico do sklica zasedanja kolegija;
 – leta 2014 naj bi bilo predvidoma sprejetih 
več strokovnih standardov, ki jih je razvil EBA. 
Izvajanje teh standardov bo znatno pomagalo 
uskladiti prakse v nadzornih kolegijih.
Odgovori Komisije 58
Priporočilo 1, druga alinea
Komisija se strinja z zapisanim in opozarja, da razen 
če je to upravičeno zaradi nujnosti, Komisija dosle -
dno upošteva lastne smernice o najboljših praksah 
glede časa trajanja javnega posvetovanja.
Priporočilo 1, tretja alinea
Komisija se strinja z zapisanim in opozarja, da tre-  
nutno izvaja medsektorsko analizo ukrepov regula -
tivnega svežnja.
84
Zaradi obsežnega regulativnega načrta se je EBA 
s svojim delom osredotočil na ta vidik v škodo 
svojih pooblastil glede zbliževanja nadzornih praks. 
Komisija pričakuje, da se bo to v vmesni fazi izvaja -
nja spremenilo. Komisija prav tako opozarja, da je 
EBA pristojen in ima zakonska pooblastila za zbli -
ževanje nadzornih praks ter reševanje sporov med 
nacionalnimi nadzornimi organi.
Priporočilo 3, prva alinea
Komisija se strinja s tem priporočilom in opozarja, 
da se je v okviru celotnega svežnja EMN vloga EBA 
pri stresnem testiranju okrepila.
Priporočilo 3, druga alinea
Komisija se strinja z zapisanim in želi opozoriti na 
nedavno sprejeto direktivo o sanaciji in reševanju 
bank (BRRD), ki določa evropski okvir za reševa -
nje. Dosežen je bil politični dogovor o enotnem 
mehanizmu za reševanje (SRM), vključno z enotnim 
odborom za reševanje in enotnim skladom za reše -
vanje za evroobmočje, ki pa jih je treba še formalno 
sprejeti. Vzpostavitev enega ali več morebitnih 
varovalnih mehanizmov v okviru SRM bo obravna -
vana sproti.EBA je na primer pooblaščen za izdajo smernic na 
lastno pobudo v skladu s členom 16 uredbe o EBA 
in ne potrebuje posebnih pooblastil v sektorski 
zakonodaji.
79
Komisija meni, da so vloga in pristojnosti EBA dobro 
opredeljene v ustanovitveni uredbi in ne morejo 
biti postavljene pod vprašaj z memorandumi 
o soglasju, sklenjenimi med ECB in organi nesodelu -
jočih držav članic.
Zaključki in priporočila
82
Vzpostavitev polno delujoče bančne unije ne po-  
stavlja pod vprašaj obstoja EBA, katerega temeljna 
vloga je ohranjanje enotnega trga.
83
Komisija trenutno pripravlja medsektorsko oceno 
učinkov regulativnega načrta v odziv na finančno 
krizo.
Priporočilo 1, prva alinea
Komisija se strinja s priporočilom, da se EBA zago -
tovi dovolj časa za razvoj strokovnih standardov, 
in ugotavlja, da so že bili izvedeni naslednji vidiki: 
Komisija je v svojih zakonodajnih predlogih zave -
zana določiti roke za pooblastila glede strokovnih 
standardov glede na začetek veljavnosti zadevnega 
temeljnega akta (na splošno 12 mesecev in najmanj 
6 mesecev). Treba je opozoriti, da dokončne roke 
določita sozakonodajalca. Drugi del priporočila je 
naslovljen na Evropski parlament in Svet.
Odgovori Komisije 59
Poleg tega uredba o enotnem mehanizmu nadzora 
(uvodna izjava 31) podaja jasno zahtevo o sodelova -
nju ECB z evropskimi nadzornimi organi.
Priporočilo 6, prva alinea
Komisija se strinja s tem priporočilom in želi opozo -
riti, da so naloge omenjenih akterjev jasno dolo -
čene v osnovnih zakonodajnih besedilih, vendar 
je treba jasneje opredeliti podrobnosti njihovega 
sodelovanja in izvedbo. Uredba o enotnem meha -
nizmu nadzora predvideva sklenitev memoranduma 
o soglasju med npr. ECB in nacionalnimi nadzornimi 
organi iz nesodelujočih držav članic.
Priporočilo 6, druga alinea
Komisija se strinja z zapisanim in opozarja, da je ECB 
že sprejela sklep o sodelovanju in usklajevanju dela 
med ECB in nacionalnimi nadzornimi organi.
Priporočilo 6, tretja alinea
Komisija se strinja z zapisanim in opozarja, da je 
ta zahteva upoštevana v uredbi o enotnem meha -
nizmu nadzora (uvodna izjava 31).87
Komisija se strinja z zapisanim in opozarja, da je 
varstvo potrošnikov in investitorjev ena od zakon -
sko določenih nalog, dodeljenih EBA. Čeprav je res, 
da imajo organi še vedno omejene pristojnosti za 
sprejetje pravno zavezujočih odločitev o prepo -
vedi nekaterih produktov/dejavnosti (glej člen 9(5) 
uredbe o EBA), področje delovanja EBA ni omejeno 
na te pristojnosti.
88
Po mnenju Komisije bi lahko Skupni odbor evrop -
skih nadzornih organov naredil več na področju 
varstva potrošnikov. Čeprav to povečuje stopnjo 
kompleksnosti, zagotavlja uskladitev in spodbuja 
skladnost varstva potrošnikov.
Priporočilo 4
Komisija se strinja s tem priporočilom in želi opo -
zoriti, da so ustanovitev Skupnega odbora in redni 
sestanki olajšali in izboljšali izmenjavo mnenj med 
sektorji glede vprašanj v zvezi z varstvom potrošni -
kov. Skupni odbor bi moral imeti na tem področju 
osrednjo vlogo. Varstvo potrošnikov je bilo tudi 
v središču številnih zakonodajnih predlogov, ki jih je 
Komisija nedavno predložila (npr. predlog direktive 
o bančnih računih, paketni naložbeni produkti za 
male vlagatelje – PRIP , direktiva o zavarovalnem 
posredovanju – IMD itd.). Nedavno je bila sprejeta 
direktiva o hipotekarnih kreditih in dosežen poli -
tični dogovor glede direktive MiFID II.
90
Spremenjena uredba o EBA (uvodna izjava 4) in 
uredba o enotnem mehanizmu nadzora (uvodna 
izjava 32) poudarjata cilj, da prenos nadzornih nalog 
na ECB ne bi smel postaviti pod vprašaj vloge ter 
trenutnih pristojnosti in nalog EBA. Zavedati se je 
treba, da EBA sam po sebi ni nadzorni organ.
Dodatno bi bilo mogoče razmisliti o tem, kako bi 
lahko bile pristojnosti EBA za sprejetje zavezujo -
čih odločitev (npr. o zavezujočem posredovanju, 
kršitvah prava Unije) učinkovitejše. To vprašanje bo 
Komisija obravnavala v svojem prihodnjem poročilu 
o pregledu evropskega sistema finančnega nadzora.
60
V
Organ EBA poudarja, da bi šele sprememba njego -
vih pristojnosti v primarni zakonodaji omogočila 
večji vpliv na zbliževanje nadzornih praks v EU. 
Vseeno pa je kljub omejenim pooblastilom precej 
izboljšal čezmejni nadzor bank in delovanje kolegi -
jev nadzornikov.
VI
Organ EBA poudarja, da je kljub omejenim zakon -
skim pooblastilom (organ na primer nima pristoj -
nosti za začetek zavezujočega posredovanja) in 
dejstvu, da nacionalni pristojni organi nanj niso 
naslovili veliko zahtev za posredovanje, uspešno 
izvedel nezavezujoča in zavezujoča posredovanja 
v osmih zadevah, ki so se vsa končala z dogovorom.
Organ poudarja, da bi bili stresni testi v EU bolj 
zanesljivi, če bi se spremenile njegove pristojnosti 
v primarni zakonodaji. V veljavnih predpisih je vloga 
organa EBA omejena na „začetek in usklajevanje“ 
stresnih testov, medtem ko zakonsko odgovornost 
za njihovo izvedbo še vedno nosijo pristojni organi, 
ki so tudi v stiku z udeleženimi bankami. To pomeni 
precejšnje tveganje za odgovornost in ugled organa 
EBA, ki pravzaprav nima nadzora nad rezultati stres-  
nih testov.
VIII
Organ EBA meni, da memorandumi o soglasju niso 
ustrezen instrument za pojasnitev nalog in pristoj -
nosti organa EBA, Evropske centralne banke (ECB) 
in nacionalnih pristojnih organov. Po njegovem je 
to mogoče uresničiti samo s spremembami na ravni 
primarne zakonodaje.Povzetek
III
Organ EBA je trdno prepričan, da mu je ob upošte -
vanju omejenih regulativnih in nadzornih pooblastil 
ter pristojnosti uspelo izpolniti svoje cilje. Pri tem 
meni, da so omejitve pri zaščiti finančne stabilno -
sti v EU posledica pomanjkljivosti v institucionalni 
zasnovi monetarne unije, zlasti odsotnosti celovi -
tega sistema za nadzor in skupne mreže za finančno 
varnost, ne pa tega, da ne bi dobro izpolnjeval 
svojih nalog. Navedene pomanjkljivosti sedaj obrav -
nava bančna unija.
Organ EBA se pri izvrševanju svojih pooblastil na 
področju varstva potrošnikov srečuje z vrsto ome -
jitev, pri čemer posebej izpostavljamo: (i) v uredbi 
o ustanovitvi organa EBA med področji ukrepanja 
ni zakonodaje o varstvu potrošnikov; (ii) organ EBA 
z direktivami EU v letih 2011, 2012 ali 2013 ni dobil 
nikakršnih pooblastil za varstvo potrošnikov in (iii) 
organ EBA lahko naslovi svoje instrumente le na 
omejeno število finančnih institucij, med njimi tudi 
ni vseh finančnih institucij, ki so pomembne za 
varstvo potrošnikov.
IV
Organ EBA opozarja, da ni sodeloval pri pripravi 
primarne zakonodaje EU za področje bančništva ter 
ne vpliva na dodeljena pooblastila in zakonodajne 
roke.
Organ je v celoti zavezan spoštovanju ustreznih 
postopkov javnega posvetovanja o njegovih pro -
duktih, kar zajema tudi vključenost njegove intere -
sne skupine za bančništvo. Maloštevilna odstopanja 
od njegove najboljše prakse glede dolžine javnega 
posvetovanja so bila posledica zaveze, da bi naloge 
uresničili pravočasno in v rokih, ki so jih določili 
zakonodajalci, cilj česar je bilo zagotoviti zaneslji -
vost udeležencem na finančnem trgu.Odgovori Evropskega 
bančnega organa
Odgovori Evropskega bančnega organa 61
43
Vlogo organa EBA pri posredovanju omejuje zako -
nodaja. Organ ne more začeti zavezujočega posre -
dovanja, če v primarni zakonodaji nima takšnih 
pristojnosti. Poleg tega ni pravne gotovosti, ali 
lahko posreduje na področjih, na katerih se poja -
vljajo razlike v nadzorni presoji pristojnih organov. 
Nekateri namreč zatrjujejo, da lahko ovrže sklepe 
nacionalnih organov samo, če so ti kršili evropsko 
zakonodajo. Kljub omejenim pooblastilom in malo -
številnim zahtevam nacionalnih pristojnih organov 
za posredovanje je uspešno opravljal svojo vlogo 
pri nezavezujočem in zavezujočem posredovanju 
v osmih zadevah (v dveh zadevah, ki sta bili podani 
v usklajevalni fazi zahteve za zavezujoče posredo -
vanje, petih primerih nezavezujočih posredovanj 
in enem primeru neformalnega posredovanja) in je 
v vseh dosegel sporazumne rešitve (štiri zadeve so 
se zaključile s formalnimi, čeprav nezavezujočimi 
dogovori, štiri pa z neformalnim dogovorom).
V zvezi z vlogo organa EBA pri stresnih testih glej 
odgovor na priporočilo 3.
Skupni odgovor na odstavke 49, 50, 51 
in 52
Glej odgovor organa EBA na priporočilo 2.
54
V prvi četrtini leta 2014 je organ EBA prejel dve zah -
tevi nacionalnega pristojnega organa za zavezujoče 
posredovanje.
55
Čeprav organ EBA nima zakonske podlage za 
začetek zavezujočega posredovanja in je v prvi 
četrtini leta 2014 prejel samo dve tovrstni zahtevi 
pristojnih nacionalnih organov, je nadziral osem 
primerov posredovanja (glej tudi odgovor organa 
na odstavek 43).Po našem mnenju so naloge ECB, kadar ima vlogo 
nadzornika, in organa EBA jasne ter v celoti skla -
dne z dejstvom, da ECB deluje kot pristojni organ 
in se v tej vlogi torej v ničemer ne razlikuje od 
drugih nacionalnih pristojnih organov. Organ EBA 
z nacionalnimi pristojnimi organi ne sklepa memo -
randumov o soglasju, saj neposredno sodelujejo 
pri njegovem delu in so zastopani tudi v odboru 
nadzornikov, ki je organ odločanja ECB. Organu EBA 
se ne zdi primerno, da bi ECB obravnaval drugače 
kot druge pristojne organe, ko ima ta vlogo nadzor -
nika – memorandume o soglasju sklepa z ECB kot 
monetarnim organom.
Uvod
Preglednica 2: vrstica o enotnem 
pravilniku
Preglednica 2 (vrstica o enotnem pravilniku) vse -
buje podatke o regulativnih produktih organa EBA 
v letu 2012. Organ EBA je v letu 2013 predložil 
Evropski komisiji v sprejetje 36 osnutkov regula -
tivnih tehničnih standardov in 21 osnutkov izved -
benih tehničnih standardov, objavil dve smernici, 
štiri priporočila, šest mnenj in izvedel 56 javnih 
posvetovanj.
15
Glej odgovor organa EBA na priporočilo 6.
Pripombe
Skupni odgovor na odstavka 28 in 33
Glej odgovor organa EBA na priporočilo 1.
Odgovori Evropskega bančnega organa 62
Dexia: med stresnim testom za vso EU v letu 2011 je 
bila Dexia ocenjena kot ena varnejših bank v Evropi 
(uvrščena je bila na 13. mesto med 91 bankami), 
vendar organ EBA pred odločitvijo o vključitvi 
zasebnega sektorja v Grčiji ni mogel odkriti jav -
nega dolga, ne da bi ravnal v nasprotju z izjavami 
Sveta EU. Kljub temu je iz preglednosti, ki jo je 
organ EBA zagotovil na koncu testa, jasno razvidna 
izpostavljenost do države in njeno šibko kapitalsko 
stanje, ko se bo ta izpostavljenost pokazala na trgu.
Bankia: po stresnem testu za vso EU (po neugo -
dnem scenariju) bi temeljni kapital prvega reda 
Bankie do konca leta 2012 padel na 5,4 %, kar bi še 
vedno presegalo zahtevani najnižji 5odstotni prag. 
Je pa organ EBA priporočil, da tudi banke, ki prag 
sicer presegajo, a so blizu njega, okrepijo svoje kapi -
talsko stanje. Pa ne samo to, rezultati so temeljili 
na izhodiščnih podatkih, za katere ni bil izveden 
pregled kakovosti sredstev in torej niso izkazovali 
pozneje ugotovljenih izgub.
Banka SNS: v stresnih testih za vso EU je znašal delež 
kapitala prvega reda banke SNS 8,4 %, kar presega 
zahtevani najnižji prag 5 %, na koncu leta 2012 pa 
naj bi padel na 7 %. To pa je temeljilo na izhodiščnih 
podatkih, za katere ni bil izveden pregled kakovosti 
sredstev, kar se je pokazalo šele čez dve leti, kar 
kaže na potrebo po tekočem programu stresnih 
testov. Organ EBA tudi opozarja, da je bila banka 
prisiljena v prestrukturiranje po izteku obdobja, ki 
so ga zajemali stresni testi.
Skupni odgovor na odstavka 67 in 72
Glej odgovor organa EBA na priporočilo 4.57
Stresni testi za vso EU so zagotovili doslej največjo 
stopnjo preglednosti ter razkrili izpostavljenost 
in kapitalsko sestavo bank, na podlagi česar so si 
lahko udeleženci na trgu ustvarili verodostojen 
pogled na odpornost bančnega sektorja EU. To je 
bil tudi bistven korak pri (i) okrepitvi razumevanja in 
zaupanja javnosti v banke EU ter (ii) pripravi pripo -
ročila organa EBA o dokapitalizaciji za leto 2012. 
Red na trgu bi lahko še dodatno okrepili tako, da bi 
banke redno in dosledno razkrivale svoje bilančne 
podatke, kar bi lahko potekalo bolj učinkovito, če bi 
organ EBA dobil večja zakonska pooblastila za ob-  
javljanje bančnih podatkov na podlagi nadzornega 
poročanja.
Skupni odgovor na odstavke 59, 60 in 
61
Glej odgovor organa EBA na priporočilo 3.
Okvir 1
Organ EBA poudarja, da pred stresnim testom iz 
leta 2011 ni bil pooblaščen niti za izvedbo pregleda 
kakovosti sredstev (s katerim bi ugotovil težave 
v bankah Bankia in mogoče tudi v SNS) niti za nepo -
sredno sodelovanje z bankami, v katerih bi izpod -
bijal njihove rezultate, saj so bili za oboje zadolženi 
pristojni nacionalni organi.
Organ EBA ugotavlja, da so v okvirju 1 navedene 
banke, ki so se spopadale s težavami in jih je bilo 
nazadnje treba reševati, a se je to zgodilo po več kot 
enem letu od stresnega testa in po izteku obdobja, 
ki so ga zajemali stresni testi za obdobje 2011–2012.
Organ EBA v zvezi s posameznimi primeri bank 
pojasnjuje:
Odgovori Evropskega bančnega organa 63
in opozorili, kar je bilo tudi bistveno za učinkovi -
tejše delovanje in večjo odpornost enotnega trga. 
Prizadeval si je za aktiviranje vseh instrumentov in 
orodij, ki so predvideni v uredbi o njegovi ustanovi -
tvi, ter za hkratno zaščito enotnega trga. Poleg tega 
bi rad poudaril, da je bil ta cilj dosežen z omejenim 
proračunom in sredstvi ter prav tako omejenimi 
regulativnimi in nadzornimi pooblastili in pristoj -
nostmi. Jasno je treba poudariti, da so omejitve pri 
zaščiti finančne stabilnosti v EU posledica pomanj -
kljivosti v institucionalni zasnovi monetarne unije, 
zlasti odsotnosti celovitega sistema za nadzor in 
skupne mreže za finančno varnost, ne pa pomanj -
kljivega izpolnjevanja nalog organa EBA. Te pomanj -
kljivosti sedaj obravnava bančna unija. Glej tudi 
odgovor organa EBA na priporočili 3 in 6.
83
Glej odgovor organa EBA na priporočilo 1.
Priporočilo 1
Organ EBA priporočilo sprejema.
Organ EBA je v celoti zavezan k spoštovanju ustre -
znega postopka javnega posvetovanja o njegovih 
produktih, vključno z vključevanjem interesne 
skupine za bančništvo, in ga tudi dosledno upo -
števa. Maloštevilna odstopanja od najboljše prakse 
organa EBA glede dolžine javnega posvetovanja so 
bila posledica zaveze, da bi organ naloge uresničil 
pravočasno in v rokih, ki so jih določili zakonoda -
jalci. Pri tem je bil upoštevan tudi cilj organa, da 
finančnemu trgu in udeležencem na njem zagotovi 
zanesljivost in zavaruje javni interes. Ugotavljamo, 
da so bile v obdobju, ki ga je zajemala revizija, vse 
naloge, prenesene na organ EBA, izvedene pravoča -
sno in v okviru zahtevanih rokov (z izjemo nalog iz 
člena 78 direktive o kapitalskih zahtevah, za katere 
je bil že vnaprej sprejet dogovor s Komisijo o novih 
rokih).77
Organ EBA opozarja, da je za večjo zanesljivost stre -
snih testov za vso EU potrebna sprememba njego -
vih pristojnosti v primarni zakonodaji (glej odgovor 
organa na priporočilo 3).
Organ navaja, da bo zaradi oblikovanja enotnega 
mehanizma nadzora treba vzpostaviti boljše opera -
tivne odnose z ECB, še posebno v zvezi s stresnimi 
testi in pripravo enotnega priročnika za nadzor. 
Organ EBA pojasnjuje, da bo glede na njegova 
zakonska pooblastila evropski priročnik za nadzor 
nezavezujoča zbirka najboljših nadzornih praks, ki 
se uporabljajo v EU. Pooblastila mu namreč ne omo -
gočajo, da bi čim bolj uskladili najboljše nadzorne 
prakse po EU, prav tako ne, da bi nadomestili seda -
nje priročnike, ki jih uporabljajo pristojni organi, kot 
je ECB.
79
Glej odgovor organa EBA na priporočili 2 in 6.
Zaključki in priporočila
82
Organ EBA je trdno prepričan, da mu je uspelo 
izpolniti svoj cilj zaščite javnega interesa in da je 
prispeval k stabilnosti in učinkovitosti finančnega 
sistema. S svojimi ukrepi je veliko prispeval h kre -
pitvi kapitalskega stanja bank: banke v EU so pred 
dokončanjem stresnih testov za vso EU pridobile 
50 milijard  eurov kapitala, da bi prestale teste; vse 
pomembnejše banke v EU so zaradi priporočila 
organa EBA za dokapitalizacijo morale doseči delež 
kapitala prvega reda v višini 9 %, kar precej presega 
minimalne zahteve, pri čemer so tudi upoštevale 
tveganje pri pridobivanju kapitala na kapitalskih 
trgih; zaradi tega so se deleži kapitala v evropskih 
bankah okrepili za več kot 200  milijard  eurov. Organ 
EBA je pomembno prispeval k enotnemu pravilniku 
za finančne institucije v EU, in sicer s kar nekaj regu -
lativnimi standardi, smernicami, priporočili, mnenji 
Odgovori Evropskega bančnega organa 64
kršili evropsko zakonodajo; njegovo pooblastilo, da 
pripravi enotni priročnik za nadzor, mu ne omo -
goča, da bi dosegel najvišjo stopnjo usklajenosti 
najboljših nadzornih praks v EU.
Organ EBA je kljub opisanim omejitvam precej 
izboljšal delovanje kolegijev nadzornikov. Še ena 
pomembna sprememba od ustanovitve organa EBA 
v letu 2011 je dejstvo, da sedaj vsi kolegiji izva -
jajo skupne ocene tveganja in sprejemajo skupne 
odločitve.
V letu 2013 je organ EBA skrbno spremljal 43 
kolegijev, se udeležil 93 sestankov in sodeloval pri 
26 konferenčnih klicih. Organ je od leta 2011 od 
konsolidacijskih nadzornikov zahteval, da skličejo 
kolegije, ki bi razpravljali o posameznih pomembnih 
temah (na primer o dokapitalizaiji v letu 2011, o stre -
snih testih v letih 2011 in 2014 ter priporočilih glede 
načrtov za sanacijo, rezervacij kapitala in pregledov 
kakovosti sredstev v letu 2013) in tudi o temah, ki so 
se nanašale na posamezne institucije ali države (na 
primer o makroekonomskih razmerah v matičnih 
državah, nujnih ukrepih in kriznih razmerah v ban -
kah). Organ EBA je tudi zahteval, da konsolidacijski 
nadzorniki na dnevne rede vključujejo točke, ki so 
omogočale razpravo o posameznih temah, kot so 
odlog izvršb, načrti za izredne razmere, tvegana 
ravnanja in prikazi tveganja organa EBA. Organ je 
odboru nadzornikov pošiljal notranja letna poro -
čila o napredku in področjih, na katerih je mogoče 
izboljšati delovanje kolegijev, kar priča o napredku 
vsebinskih razprav o tveganju med udeleženimi 
nadzorniki. Sestavil je kodeks ravnanja, s katerim 
je zagotovil, da se o nacionalnih ukrepih razpravlja 
vnaprej, in protokol o razmerju med matično državo 
in državo gostiteljico, s katerim zagotavlja, da kole -
giji razpravljajo o pregledu kakovosti sredstev in 
stresnih testih.Organ EBA opozarja, da ni sodeloval pri pripravi 
primarne zakonodaje EU za področje bančništva 
ter nima vpliva na pooblastila, ki so mu dodeljena, 
in zakonodajne roke. Večja vključenost v zakono -
dajni postopek in okrepitev njegove svetovalne 
vloge Komisiji in sozakonodajalcem bi organu EBA 
omogočila, da optimalno izpolnjuje vlogo, ki so jo 
predvideli oblikovalci politike, in vlogo varuha eno -
tnega pravilnika. V praksi bi bilo to mogoče doseči 
z (i) neformalnim povezovanjem s službami Komisije 
pred objavo zakonodajnih predlogov, (ii) zakonsko 
obveznostjo o posvetovanju z organom EBA o zade -
vah, ki spadajo na njegovo interesno področje, kot 
je opredeljeno v uredbi o ustanovitvi organa EBA, in 
(iii) zahtevo, da je Komisija opozorjena na področja, 
na katerih je zaradi razlik v nacionalnih predpisih in 
praksi ovirano delovanje enotnega trga in je potre -
ben zakonodajni poseg. Takšne zahteve bi lahko 
dopolnjeval stalen dostop do informacij o pripravi 
osnutkov besedil, ki jih pripravlja Svet EU, in tri -
stranske razprave med Svetom EU, Parlamentom in 
Komisijo, koristne pa bi bile tudi predhodne raz -
prave o vsebini in rokih za pooblastila, prenesena 
na organ EBA.
85
Glej odgovor organa EBA na priporočilo 2.
Priporočilo 2
Organ EBA priporočilo sprejema, a poudarja, da bi 
mu šele sprememba njegovih pristojnosti v pri -
marni zakonodaji omogočila večji vpliv na zbliževa -
nje nadzornih praks v EU. Organ nima pooblastil za 
sklicevanje sestankov kolegijev, za kar je še vedno 
pristojen konsolidacijski nadzornik, poleg tega niti 
ne sodeluje pri odločanju kolegijev; organ nima 
pooblastil za začetek zavezujočega posredovanja 
med pristojnimi organi, poleg tega ni pravne goto -
vosti, ali lahko posreduje na področjih, na katerih 
se pojavljajo razlike v nadzorni presoji pristojnih 
organov. Nekateri namreč zatrjujejo, da lahko organ 
EBA ovrže sklepe nacionalnih organov samo, če so ti 
Odgovori Evropskega bančnega organa 65
Glede na navedeno organ meni, da bi morali nje -
govo vlogo pri stresnih testih okrepiti (tako da mu 
je omogočeno neposredno sodelovanje z bankami, 
izvajanje medsebojnih strokovnih analiz, izpod -
bijanje rezultatov stresnih testov, ki jih navedejo 
banke, in objavljanje podatkov o bankah na podlagi 
poročanja nadzornikov na svoji spletni strani) ali pa 
vsaj temeljito razmisliti o njej.
Ena od možnosti je tudi, da bi stresne teste za vso 
EU zasnovali kot dejavnost, ki omogoča razkrivanje 
podatkov in preglednost, pri čemer bi organ EBA 
predvsem zagotavljal orodja nadzornikom, ki bi jim 
omogočala izvajanje stresnih testov, in bi zagota -
vljal pregledne informacije o rezultatih za vso EU. 
Tako bi dopolnjeval nadzorne stresne teste, ki bi 
jih izvajali pristojni organi, in deloval v podobnem 
okviru, kakršen je bil v ZDA vzpostavljen z Zakonom 
o Dodd -Frankovi reformi.
Za vse to pa bi bila potrebna sprememba primarne 
zakonodaje.
87
Glej odgovor organa EBA na priporočilo 4.
Organ EBA pojasnjuje, da je bil cilj nedavne spre -
membe njegovega internega poslovnika odpra -
viti pravno pomanjkljivost, ki izhaja iz dejstva, da 
nacionalni organi za varstvo potrošnikov niso dovolj 
zastopani v procesu njegovega odločanja. V poslov -
niku odbora nadzornikov organa EBA, ki je bil spre -
menjen novembra 2013 in je objavljen na spletišču 
organa, je izrecno navedeno (člen 2(4)): „Če član 
z glasovalno pravico ne pripelje predstavnika ustre -
znega nacionalnega organa v skladu s členom 2(3), 
je odgovoren za usklajevanje s tem nacionalnim 
organom, da se zagotovi, da je dovolj obveščen 
o obravnavani zadevi in lahko torej opravlja svoje 
naloge.“Organ je poleg tega razvil niz regulativnih in izved -
benih tehničnih standardov na področju delovanja 
kolegijev, ki bodo sprejeti leta 2014 (regulativni/
izvedbeni tehnični standardi o izmenjavi informacij 
med nadzorniki v matični državi in državi gosti -
teljici, regulativni/izvedbeni tehnični standardi 
o obveščanju o potnih listih in izvedbeni tehnični 
standardi o skupni odločitvi glede kapitalskih in 
likvidnostnih zahtev). Ne nazadnje je bil organ EBA 
v osmih primerih uspešen v vlogi posrednika (v 
okviru omejenih pooblastil za posredovanje) in je 
vsakič pomagal poiskati rešitve, ki so bile spreje -
mljive za vse strani.
V letu 2013/14 je bil okrepljen in formaliziran posto -
pek, s katerim osebje organa posreduje povratne 
informacije konsolidacijskemu nadzorniku, tudi na 
podlagi povratnih informacij, ki jih je posredoval 
odbor nadzornikov EBA. Organ je v letu 2014 prese -
lil svojo informacijsko platformo na notranji sistem, 
kar mu bo omogočalo večji nadzor, poleg tega bo 
lahko še naprej spodbujal uporabo informacijske 
platforme za izmenjavo informacij med pristojnimi 
organi.
86
Glej odgovor organa EBA na priporočilo 3.
Priporočilo 3
Organ priporočilo sprejema, a poudarja, da bi bili 
stresni testi v EU bolj zanesljivi, če bi se spremenile 
njegove pristojnosti v primarni zakonodaji. Čeprav 
je bilo oktobra 2013 podanih nekaj pojasnil o vlogi 
organa EBA pri izvajanju stresnih testov, ki je pred -
videna v uredbi o ustanovitvi, opozarjamo, da še 
vedno predvsem daje pobude za stresne teste in jih 
usklajuje, testiranja pa ne izvaja. Zakonsko odgo -
vornost za izvajanje stresnih testov še vedno nosijo 
pristojni nadzorniki, ti so tudi v stiku z udeleženimi 
bankami, kar pomeni precejšnje tveganje za odgo -
vornost in ugled organa EBA, ki pravzaprav nima 
nadzora nad rezultati stresnih testov.
Odgovori Evropskega bančnega organa 66
Organ EBA je kljub opisanim omejitvam z zgoraj 
navedenimi pravno nezavezujočimi instrumenti 
lahko opredelil in obravnaval vrsto pomembnih 
in nujnih vprašanj na bančnem trgu, kot so odgo -
vorno posojanje, obravnavanje posojilojemalcev, ki 
zamujajo s plačili, obravnavanje pritožb, obvlado -
vanje tveganja pri investicijskih skladih, ki kotirajo 
na borzi, tveganje iz pogodb na razliko, množično 
financiranje, virtualne valute in drugo.
Priporočilo 5
Organ EBA priporočilo sprejema in navaja, da vzpo -
stavlja sistem za merjenje uspešnosti.
Priporočilo 6
Organ EBA priporočilo sprejema. Pri tem meni, da 
memorandumi o soglasju niso ustrezen instru -
ment za pojasnitev nalog in pristojnosti organa 
EBA, Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih 
pristojnih organov; po njegovem je to mogoče 
uresničiti samo s spremembami na ravni primarne 
zakonodaje.
Po našem mnenju so naloge ECB, kadar ima vlogo 
nadzornika, in organa EBA jasne ter v celoti skladne 
z dejstvom, da ECB deluje kot pristojni organ in 
se v tej vlogi torej v ničemer ne razlikuje od dru -
gih nacionalnih pristojnih organov. Organ EBA ne 
sklepa memorandumov o soglasju z nacionalnimi 
pristojnimi organi, saj neposredno sodelujejo pri 
njegovem delu in so zastopani tudi v odboru nad -
zornikov, ki je njegov organ odločanja. Organu EBA 
se ne zdi primerno, da bi ECB obravnavali drugače 
kot druge pristojne organe, ko ima vlogo nadzor -
nika – memorandume o soglasju sklepa z ECB kot 
monetarnim organom.Priporočilo 4
Organ EBA priporočilo sprejema, a opozarja, da so 
njegova pooblastila na področju varstva potrošni -
kov v finančnem sektorju EU okrnjena zaradi vrste 
omejitev in da je za kakršno koli povečanje njego -
vega vpliva na tem področju potrebna sprememba 
primarne zakonodaje.
V uredbi o ustanovitvi organa EBA med področji 
ukrepanja ni zakonodaje o varstvu potrošnikov. 
Organ poleg tega ni dobil pooblastil za varstvo 
potrošnikov niti z direktivami EU v letih 2011, 
2012 ali 2013. Njegovo prvo pooblastilo je predvi -
deno v direktivi o hipotekarnih kreditih, ki je bila 
sprejeta februarja 2014, in sicer je sestavljeno iz 
enega samega tehničnega standarda.
Delo organa na področju varstva potrošnikov je 
bilo torej omejeno na lastno pobudo. Edini pravni 
instrumenti, ki jih ima na voljo v skladu z uredbo 
o ustanovitvi in ki jih lahko uporabi za uveljavi -
tev lastnih pobud pri finančnih institucijah, so 
opozorila, mnenja in smernice, ki pa niso pravno 
zavezujoči. Poleg tega jih lahko naslovi samo na 
finančne institucije, ponudnike plačilnih storitev, ki 
so kreditne institucije, in izdajatelje elektronskega 
denarja. Med njimi pa ni vseh finančnih institucij, ki 
so pomembne za varstvo potrošnikov, kot so ponu -
dniki plačilnih storitev, ki niso kreditne institucije, 
nebančni ponudniki hipotek ali nebančni ponudniki 
kreditov. Ne nazadnje ima organ EBA tudi zelo ome -
jena pooblastila za sprejemanje pravno zavezujočih 
odločitev, s katerimi prepove nekatere produkte ali 
dejavnosti, kar je mogoče samo v posebnih okoli -
ščinah (primarna zakonodaja ne predvideva poseb -
nih pooblastil organa, Svet pa ni razglasil nobenih 
izrednih razmer).
Odgovori Evropskega bančnega organa 67
Organ EBA tudi opozarja, da Uredba (EU) 
št. 1024/2013 vsebuje posebne določbe, v skladu 
s katerimi je treba skleniti memorandume o soglasju 
s pristojnimi organi nesodelujočih držav in z nad -
zorniki vrednostnih papirjev, ne vsebuje pa določb, 
iz katerih bi bila razvidna potreba po takšni ureditvi 
z ECB.
Organ EBA navaja, da bo zaradi oblikovanja eno -
tnega mehanizma nadzora treba vzpostaviti boljše 
operativne odnose z ECB, in sicer v zvezi s stresnimi 
testi in pripravo enotnega priročnika za nadzor. 
Pojasnjuje, da bo glede na njegova zakonska poo -
blastila evropski priročnik za nadzor nezavezujoča 
zbirka najboljših nadzornih praks, ki se uporabljajo 
v EU. Pooblastila mu namreč ne omogočajo, da bi 
kar najbolj uskladili najboljše nadzorne prakse po 
EU, prav tako ne, da bi nadomestili sedanje priroč -
nike, ki jih uporabljajo pristojni organi, kot je ECB.V členu 8 uredbe o ustanovitvi organa EBA so dolo -
čene osrednje naloge organa, kot so oblikovanje 
visokokakovostnih skupnih regulativnih in nadzor -
nih standardov in praks, in pooblastila, ki jih imamo 
na voljo za uresničevanje teh nalog, kot so priprava 
tehničnih standardov, smernic in priporočil. Naloge 
pristojnih organov so določene predvsem v sektor -
ski zakonodaji, v kateri so opredeljeni obseg nad -
zora in pooblastila, ki jih je mogoče uporabiti. Kar 
zadeva ECB, je bil člen 4(2)(a) uredbe o ustanovitvi 
organa EBA spremenjen z Uredbo (EU) št. 1022/2013, 
tako da je tudi ECB pristojni organ za naloge in poo -
blastila organa EBA „v zvezi z nalogami, ki so nanjo 
prenesene z Uredbo (EU) št. 1024/2013“. Uvodna 
izjava 12 Uredbe (EU) št. 1022/2013 določa, da „bi 
moralo biti organu EBA omogočeno opravljati  
naloge tudi v zvezi z ECB na enak način kot v zvezi 
z drugimi pristojnimi organi“. Poleg tega je v čle -
nih 3 in 4 Uredbe (EU) št. 1024/2013 jasno opre -
deljen obseg nalog, ki so bile prenesene na ECB, 
navedeno je tudi, da te naloge ne posegajo v pri -
stojnosti in naloge organa EBA ter da mora ECB 
v zvezi s smernicami in priporočili tako kot vsi drugi 
pristojni organi sodelovati z organom EBA in ravnati 
v skladu s pravom Unije, vključno s tehničnimi  
standardi in členom 16 uredbe o EBA.

KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
•  en izvod: 
na spletni strani EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije ( http://ec.europa.eu/represent_sl.htm), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm), 
pri službi Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*) Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:• na spletni strani EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu).
Plačljive naročnine:
•  pri prodajnih zastopnikih Urada za publikacije Evropske unije  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sl.htm).
QJ-AB-14-009-SL-C ISSN 1831-094X
Komisija je po finančni krizi sprejela ukrepe za stabilizacijo 
bančnega sektorja, s katerimi je želela okrepiti zakonodajni in 
nadzorni okvir in v okviru katerih je ustanovila Evropski bančni 
organ (EBA). Sodišče je pri svoji prvi reviziji, ki jo je izvedlo na tem 
področju, ocenilo, ali sta Komisija in EBA zadovoljivo opravila svoje 
naloge na področju oblikovanja novega sistema ureditve in nadzora 
bančnega sektorja, in preučilo, katere izkušnje je mogoče pridobiti 
za bančni nadzor v okviru enotnega mehanizma nadzora. Sodišče je 
prišlo do zaključka, da so bili ukrepi Komisije, vključno 
z ustanovitvijo EBA, pomembni prvi koraki kot odziv na finančno 
krizo. Kljub temu pa so bile ugotovljene nekatere pomanjkljivosti 
pri delovanju novih ureditev v zvezi s čezmejnim bančnim 
nadzorom, oceno odpornosti bank EU in spodbujanjem varstva 
potrošnikov, v zvezi s katerimi je Sodišče izdalo priporočila.
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE