SPOROČILO KOMISIJE

Sporočilo podpredsednika Rehna v dogovoru s predsednikom

To poročilo je odziv na sklepa Evropskega parlamenta in Sveta 1219/2011/EU z dne 16. novembra 2011 in 602/2012/EU z dne 4. julija 2012, ki uvajata novo zahtevo za guvernerja EBRD, ki zastopa Unijo, in sicer, da mora vsako leto poročati Evropskemu parlamentu.

Sklepa navajata, da o „...spodbujanju ciljev Unije, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti zunanjemu delovanju Unije, kot je opredeljeno v členu 21 Pogodbe o Evropski uniji, Strategiji Evropa 2020 ter znatnemu povečanju prehoda na tehnologije za obnovljivo energijo in energetsko učinkovitost. […] uporabi kapitala, ukrepih za zagotovitev preglednosti EBRD prek finančnih posrednikov, […] prevzemanju tveganja in učinkovitosti pri pridobivanju dodatnega financiranja iz zasebnega sektorja in o sodelovanju med Evropsko investicijsko banko in EBRD izven Unije“ in da „…poroča tudi o dejavnostih in poslovanju EBRD v južnem in srednjem Sredozemlju“.

Letno poročilo guvernerja EBRD za EU Evropskemu parlamentu za leto 2012

Kazalo:

1..... Uvod. 4

1.1..... Ozadje EBRD.. 4

1.2..... Preglednost delovanja. 5

2..... Rezultati za leto 2012. 6

2.1..... Finančni rezultati 6

2.2..... Vpliv na prehod. 6

2.3..... Prevzemanje tveganja. 7

2.4..... Geografska širitev. 7

2.5..... Novi predsednik. 8

3..... Prispevek k spodbujanju ciljev Unije. 9

3.1..... Strategije in politike EBRD.. 9

3.2..... Državne strategije. 10

3.3..... Posebne dejavnosti za Grčijo. 10

3.4..... Evropa 2020. 11

4..... Medinstitucionalno sodelovanje. 12

4.1..... Tristranski memorandum o soglasju med EK, EBRD in EIB.. 12

4.2..... Platforma EU za kombiniranje pri zunanjem sodelovanju. 12

4.3..... Partnerstva mednarodnih finančnih institucij 12

4.4..... Podpora donatorjev. 13

4.5..... Urad EBRD za operativno usklajevanje v Bruslju. 14

5..... Priloga 1 – Rezultati EBRD.. 15

6..... Priloga 2 – Primeri projektov. 19

7..... Priloga 3 – Spletne povezave. 21

1. Uvod

To poročilo je odgovor na sklepa št. 1219/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 in št. 602/2012/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012, ki uvajata novo zahtevo, da guverner Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD) za EU vsako leto Evropskemu parlamentu poroča o: „…spodbujanju ciljev Unije, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti zunanjemu delovanju Unije, kot je opredeljeno v členu 21 Pogodbe o Evropski uniji, Strategiji Evropa 2020 ter znatnemu povečanju prehoda na tehnologije za obnovljivo energijo in energetsko učinkovitost.[…] o uporabi kapitala, ukrepih za zagotovitev preglednosti EBRD prek finančnih posrednikov, […] prevzemanju tveganja in učinkovitosti pri pridobivanju dodatnega financiranja iz zasebnega sektorja in o sodelovanju med Evropsko investicijsko banko in EBRD izven Unije” in da „…poroča tudi o dejavnostih in poslovanju EBRD v južnem in srednjem Sredozemlju”.

1.1. Ozadje EBRD

EBRD je bila ustanovljena leta 1990 po padcu komunističnih režimov v Evropi in Sovjetski zvezi. Njena naloga je „pospeševati prehod k odprtemu tržno usmerjenemu gospodarstvu in spodbujati zasebno in podjetniško pobudo” v državah srednje in vzhodne Evrope, osrednje Azije in od nedavnega tudi v regiji južnega in vzhodnega Sredozemlja. Banka trenutno deluje v 34 državah v teh regijah in podpira projekte, predvsem v zasebnem sektorju, ki jih trg sam ne more v celoti financirati.

Članstvo Banke sestavljajo 64 držav, EU in EIB. Evropska unija in njene države članice imajo skupaj približno 64 % delniškega kapitala Banke. Odbor direktorjev, ki zastopajo te člane, na rednih srečanjih usklajuje stališča o projektih, politikah in strategijah Banke. Odbor ne doseže vedno skupnih stališč, saj direktorji, ki zastopajo države članice EU, glasujejo kot neodvisni delničarji in odražajo prednostne naloge svojih oblasti.

Konec leta 2012 je delež EU v odobrenem kapitalu EBRD znašal 3,04 % (900 milijonov EUR od skupaj 30 milijard EUR) in nekaj več kot 20 % tega kapitala je vplačanega (188 milijonov EUR za EU), ostalo pa je kapital na vpoklic (712 milijonov EUR za EU, ki predstavljajo pogojno obveznost za proračun EU).

Vseh 66 delničarjev je zastopanih v Svetu guvernerjev EBRD. Predstavnik EU, ki ga imenuje Komisija, je trenutno podpredsednik za gospodarske in denarne zadeve g. Olli Rehn. Trenutni namestnik guvernerja, ki ga tudi imenuje Komisija, je generalni direktor GD ECFIN g. Marco Buti.

Guvernerji izvolijo 23-članski Odbor direktorjev za (obnovljiv) triletni mandat. 15 mest v Odboru direktorjev je za države članice EU, EU in EIB. Vsak direktor imenuje svojega namestnika v Odboru in ga pooblasti, da ga zastopa, kadar sam ni navzoč. Trenutno je direktor, ki predstavlja EU, g. Vassili Lelakis (GD ECFIN), njegov namestnik pa je g. Peter Basch (GD ECFIN).

Direktor za EU pri izražanju uradnih mnenj in stališč upošteva mnenja vseh zadevnih služb Komisije, Evropske službe za zunanje delovanje in drugih ustreznih organov EU ter večinsko stališče Odbora direktorjev, ki zastopajo države članice EU.

1.2. Preglednost delovanja

Banka objavlja vrsto javnih letnih poročil, s katerimi obvešča zainteresirane strani o svojih dejavnostih in o tem, kako spodbuja preglednost pri svojem delovanju. Ta poročila vključujejo letno poročilo, letno finančno poročilo, poročilo o prehodu, poročilo o trajnostnem razvoju in donatorsko poročilo (spletni naslovi so v Prilogi 3).

Politika obveščanja javnosti določa, kaj mora EBRD narediti glede javnega posvetovanja in razkritja informacij. V letu 2012 je Banka izvedla javna posvetovanja o devetih državnih strategijah in eni sektorski strategiji, objavila dokumente s povzetki projektov za 158 projektov zasebnega sektorja, izdelala presoje okoljskih in družbenih vplivov za vse projekte, razvrščene v okoljsko kategorijo „A”, ter objavila zahtevane informacije o odgovornosti in upravljanju. Banka je tudi odgovorila na vse zahteve za informacije z eno pritožbo zoper odločbo o zavrnitvi.

Ključno orodje za mehanizem odgovornosti EBRD je mehanizem pritožb o projektih, s katerim se preučujejo pritožbe v primerih, ko se Banka pri odobritvi določenega projekta morebiti ni držala veljavnih politik in prizadeti skupnosti daje priložnost, da ji Banka pomaga pri pobudi reševanja težav s sponzorjem projekta.

V letu 2012 je bilo pri EBRD registriranih več kot 1900 organizacij civilne družbe in prek 400 organizacij civilne družbe se je udeležilo tematskih srečanj z uslužbenci Banke. Program civilne družbe je osrednji dogodek sodelovanja Banke s civilno družbo in poteka vzporedno z letnim srečanjem in podjetniškim forumom EBRD. Zagotavlja platformo na visoki ravni za dialog med predstavniki civilne družbe, predsednikom EBRD, Odborom direktorjev, višjim vodstvom in uslužbenci Banke.

2. Rezultati za leto 2012

2.1. Finančni rezultati

Banka je bila tudi v letu 2012 v dobrem finančnem stanju, imela je trden kapitalski položaj (ocenjena je bila z AAA s stabilnimi obeti), visoke ravni likvidnosti ter veliko podporo delničarjev.

Letni obseg poslovanja EBRD je znašal 8,9 milijarde EUR in je zajemal 393 posameznih projektov in 72 neplačanih zneskov v okviru programa trgovinskih olajšav za leto 2012. To vključuje 6 obveznosti v višini 181 milijonov EUR, financiranih v regiji južnega in vzhodnega Sredozemlja. Ti projekti so spodbudili dodatno financiranje v višini 17,4 milijarde EUR v letu 2012 (20,8 milijarde EUR v letu 2011) in Banka je neposredno aktivirala sindicirana posojila v višini 1,2 milijarde EUR (1,0 milijarde EUR v letu 2011). Portfelj naložbenih dejavnosti Banke se je do konca leta 2012 zvišal na 37,5 milijarde EUR (8-odstotno povečanje v primerjavi z letom 2011).

V letu 2012 je bil dosežen čisti dobiček v višini 1 milijarde EUR (173 milijonov EUR v letu 2011), zlasti zaradi spremembe poštenih vrednosti nerealiziranega lastnega kapitala, ki se bodo zaradi nestanovitnosti delniških trgov v prihodnje verjetno zelo spreminjale. To pomeni, da so se rezerve EBRD povečale s 7,0 milijarde EUR v letu 2011 na 7,8 milijarde EUR konec leta 2012.

Banka je v okviru svojega letnega programa zadolževanja pridobila dolgoročna sredstva v višini 6,3 milijarde EUR s povprečno ročnostjo 4,1 leta. Obveznice so bile izdane v 12 valutah, od tega 60 % v ameriških dolarjih.

Poslovni in finančni rezultati ter geografska razčlenitev dejavnosti Banke so v Prilogi 1.

2.2. Vpliv na prehod

EBRD vsako leto naredi oceno napredka pri prehodu in preostalih izzivov v 15 sektorjih v vseh državah, kjer deluje. Pomanjkljivosti pri prehodu se ocenijo v smislu sprememb tržne strukture ali ustanov, ki podpirajo trg, ki so potrebne za uskladitev s standardi najnaprednejših tržnih gospodarstev.

V letu 2012 je bil v nekaterih delih regije, v kateri deluje EBRD, dosežen velik napredek na področju demokratičnih reform, v drugih delih pa so reforme stagnirale. Pri reformah so največji napredek dosegle države, ki začenjajo svojo demokratično pot, kot sta na primer Egipt in Tunizija, čeprav je bilo nekaj turbulenc, in proces prehoda bo v vseh državah južnega in vzhodnega Sredozemlja verjetno še nekaj časa neenakomeren. Države zahodnega Balkana so nadaljevale pot demokratičnih reform, ki sta jo podpirala proces povezovanja z EU in okrepljeno regionalno sodelovanje, čeprav populizem in napetosti med etičnimi skupinami še naprej ovirajo proces demokratizacije. Armenija, Gruzija in Moldavija so okrepile svojo demokratično legitimnost s svobodnimi in poštenimi volitvami in oblikovanjem vlad, ki so naklonjene reformam, demokracija pa se je okrepila tudi v Kirgiški republiki in Mongoliji.

V drugih delih regije, v kateri deluje EBRD, pa so bile demokratične reforme različne. V Rusiji so napredek pri nekaterih demokratičnih reformah in bolj odprte predsedniške volitve marca 2012 deloma zmanjšali drugi ukrepi, ki so jih sprejeli organi. V Ukrajini sta na znaten napredek, dosežen v prejšnjih letih, zelo slabo vplivala selektivna uporaba pravosodja in pritisk na neodvisne medije. Demokratični napredek v večini drugih držav SND je bil zelo počasen in opažena je bila zaskrbljenost zaradi zelo razširjene korupcije, slabega upoštevanja pravne države in kršitev človekovih pravic. Banka je bila še naprej zelo zaskrbljena, ker v Belorusiji in Turkmenistanu demokratične reforme niso napredovale in je pri svojem delovanju še naprej uporabljala prilagojen strateški pristop s poudarkom na projektih zasebnega sektorja in napredku na podlagi dobro opredeljenih političnih in gospodarskih meril uspešnosti.

Delo na področju uvajanja gospodarskega vključevanja v sistem prehoda se je začelo leta 2012, leta 2013 pa je Banka dodala tri razsežnosti in sicer neenakost spolov, neskladja med podeželjem in mesti ter vprašanja mladine.

2.3. Prevzemanje tveganja

EBRD je zaradi svojega prehodnega mandata zasnovana tako, da prevzema večja tveganja kot ostali sodelujoči iz zasebnega sektorja. Vendar tveganja prevzema na zmeren in odprt način. Vodstvo redno obvešča Odbor direktorjev in se z njim posvetuje, zlasti prek četrtletnih poročil o tveganju in tudi o vsakem primeru posebej.

EBRD poskuša čim bolj zmanjšati tveganja v svoji zakladniški knjigi z ohranjanjem visoke likvidnosti in kratkoročnimi naložbami v najkakovostnejše instrumente. Te dejavnosti se izvajajo na podlagi pooblastila Odbora in ob upoštevanju strogih pravil, ki se vsako leto pregledajo.

Po drugi strani pa je bančni portfelj zasnovan za prevzemanje veliko večjih tveganj s srednjeročnimi do dolgoročnimi naložbami, ki so pogosto edinstveni ali po meri prilagojeni izdelki, in zato izredno nelikvidni, vendar si EBRD prizadeva ugotavljati, meriti in strukturirati ta tveganja tako, da jih zmanjša ali se zavaruje pred njimi (npr. možnosti izstopa, nadzor izplačil, specifične klavzule, jamstva itd.). Cene naložb EBRD se določijo po tržnih stopnjah, da odražajo ustrezno razmerje med tveganjem in povračilom (in pri tem tudi zagotavljajo, da EBRD ne „izrine” zasebnega sektorja).

Pričakovati je nekaj neplačil, vendar si EBRD prizadeva čim bolj zmanjšati take izgube in se zavarovati pred njimi, da ohrani trdno kapitalsko osnovo. Konec leta 2012 so oslabljena posojila EBRD znašala samo 3,4 % dolžniških poslovnih sredstev (676 milijonov EUR).

Druga tveganja (s katerimi se soočajo vsi akterji na trgu) vključujejo operativna tveganja (npr. napake, goljufije itd.), tveganja ugleda, povezana z integriteto sedanjih in potencialnih strank, ter sistemska tveganja (npr. prenehanje delovanja ključne zahodne banke ali velika sprememba politike Ameriške centralne banke (US Federal Reserve).

2.4. Geografska širitev

EBRD je v letu 2011 začela postopno uvajati dejavnosti v regiji južnega in vzhodnega Sredozemlja prek skladov za sodelovanje, ki jih financirajo donatorji, za pripravo projektov itd. Do leta 2012 pa je zadostno število delničarjev EBRD ratificiralo spremembe člena 18 Sporazuma o ustanovitvi Banke in tako omogočilo, da so Egipt, Jordanija, Maroko in Tunizija dobili status potencialnih držav prejemnic. Tako je lahko Banka prek namenskega posebnega investicijskega sklada od novembra začela z različnimi naložbenimi dejavnostmi v novi regiji (glej Prilogo 2). Pričakovalo se je, da bodo te države v letih 2013 in 2014 postale polne države prejemnice.

Novembra 2012 so guvernerji EBRD po obsežni razpravi izglasovali, da Kosovo postane 66. član EBRD in 30. država, v kateri deluje EBRD. V sprejetem sklepu je bilo poudarjeno, da odločitev ne vpliva na stališča posameznih članic EBRD o statusu Kosova.

2.5. Novi predsednik

Na letnem srečanju maja 2012 v Londonu je bil na prvih volitvah, kjer je bilo več kandidatov, za predsednika izvoljen Sir Suma Chakrabarti iz Združenega kraljestva in julija je zamenjal Thomasa Mirowa. Novi predsednik je ob prihodu začel s procesom „modernizacije” Banke, ki naj bi spremenil notranje delovanje Banke in „do največje možne mere povečal učinkovitost in uporabo naložb, političnega dialoga, tehničnega sodelovanja in vodenja”.

3. Prispevek k spodbujanju ciljev Unije (glej primere projektov v Prilogi 2)

EBRD je kot večstranska mednarodna finančna institucija odgovorna svojim delničarjem tako v EU kot zunaj nje in zato deluje v skladu s svojim edinstvenim upravljavskim, regulativnim in političnim okvirom.

Vendar EBRD na splošno uporablja in spodbuja standarde in zahteve politike EU, ne samo v državah EU, kjer deluje, ampak tudi v državah prejemnicah zunaj EU, kjer je cilj njenih projektov in političnega dialoga izpolnjevanje zahtev EU ali vsaj približevanje le-tem. Vsi projekti EBRD ne morejo že od začetka izpolnjevati standardov EU, predvsem zaradi omejitev glede dostopnosti in pogosto velike vrzeli pri prehodu. V tem primeru se mora Odbor direktorjev strinjati z odstopanjem od ustrezne politike EBRD.

EBRD v vsakem primeru prispeva k številnim zunanjim ciljem EU, kakor so opredeljeni v členu 21 Pogodbe o EU. EBRD zlasti nudi tehnično in finančno podporo za spodbujanje trajnostnega gospodarskega, socialnega in okoljskega razvoja, vključevanja držav v svetovno gospodarstvo ter spodbujanje večstranske in odgovorne svetovne politike. Banka vključuje samo države, ki so zavezane načelom večstrankarske demokracije, pluralizma in tržnega gospodarstva in s tem prispeva k cilju podpiranja demokracije in pravne države.

Naloga EBRD je pospeševati prehod na tržno usmerjeno gospodarstvo ter spodbujati zasebno in podjetniško pobudo tako, da državam pomaga pri izvajanju strukturnih in sektorskih (gospodarskih, socialnih in okoljskih) reform ter jim s tem pomagati, da se modernizirajo in polno vključijo v svetovno gospodarstvo.

3.1. Strategije in politike EBRD

Leta 2012 je bila sprejeta nova politika o rudarski dejavnosti, ki določa cilje in načela Banke pri spodbujanju odgovornega rudarjenja v skladu z najboljšimi mednarodnimi okoljskimi, zdravstvenimi, varnostnimi in socialnimi standardi (uporaba premoga in izkoriščanje fosilnih goriv sta zajeta v energetski strategiji, ki je predmet posvetovanj v letu 2013). Ta politika ima trdno podlago v ustreznih direktivah EU in z njimi povezanih okoljskih standardih, s številnimi sklicevanji na normativne in pravne standarde EU na tem področju.

V letu 2012 se je začela tretja faza (2012–2014) pobude EBRD za uporabo trajnostnih virov energije, katere cilj je nadaljevati uspešno delo na področju spodbujanja gospodarske konkurenčnosti in rasti na podlagi energetske učinkovitosti in zmanjšanja izpustov ogljika. V letu 2012 je bilo približno 2,3 milijarde EUR letnega obsega poslovanja neposredno povezanega z dejavnostjo pobude za uporabo trajnostnih virov energije, kar prispeva k cilju Banke, da bi 20 % naložb vsebovalo element trajnostnih virov energije. Tretja faza pobude za uporabo trajnostnih virov energije bo še naprej razvijala dejavnosti za energetsko učinkovitost in blaženje podnebnih sprememb ter se pri tem še bolj osredotočila na prilagoditev. Njen cilj je doseči financiranje v višini 4,5 do 6,5 milijarde EUR in znižati izpuste ogljika za 26 do 32 milijonov ton CO2. Na zahtevo predsednika za EU bo faza 3 še bolj usklajena s podnebnimi načrti drugih mednarodnih finančnih institucij.

Ključno področje rasti za Banko je financiranje obnovljivih virov energije. Banka je od leta 2006 uresničila 57 naložb, ki vključujejo projekte na področju vetrne energije, sončne energije, biomase in vodne energije ter prispevke v sklade za obnovljive vire energije. Banka je skupaj vložila več kot 2 milijardi EUR v projekte s celotno vrednostjo več kot 5 milijard EUR, ki so sprožili naložbe javnega in zasebnega sektorja v višini več kot 3 milijarde EUR.

Leta 2012 je bila sprejeta nova petletna strategija za komunalno in okoljsko infrastrukturo, ki temelji na okoljskih standardih EU. Sektor komunalne in okoljske infrastrukture je zelo pomemben za številne najrevnejše države prejemnice EBRD in ker se šteje, da so veliki izzivi pri prehodu jedro poslovanja Banke. Na tem področju je pogosto financiranje iz kombiniranih instrumentov EU.

3.2. Državne strategije

EBRD je v letu 2012 pripravila nove triletne državne strategije za Albanijo, Armenijo, Estonijo, Litvo, Romunijo, Rusijo, Slovaško, Tadžikistan in Turčijo.

Ker je bila Turčija v letu 2012 na seznamu projektne skupine za finančno ukrepanje kot država z zakonodajnimi pomanjkljivostmi na področju financiranja za preprečevanje pranja denarja in boja proti terorizmu, je predsednik za EU poudaril, da treba zagotoviti, da Banka izredno skrbno pregleda vse projekte, ki vključujejo turške sponzorje.

Državne strategije za Estonijo, Litvo in Slovaško so odražale njihov napredni status pri prehodu in določale jasne poti do ukinitve njihovega statusa države upravičenke. V strategiji za Romunijo je bila poudarjena vloga EBRD, da romunskim organom pomaga bolje črpati sredstva iz strukturnih in kohezijskih skladov EU.

Glede strategije za Rusijo je bilo veliko pogajanj, ker predstavlja več kot tretjino poslovanja EBRD. Direktor za EU je uspešno zagovarjal stališče, da se Rusiji na ustrezen način pove, da mora zaradi članstva v STO delovati v skladu z mednarodnimi pravili trgovanja. Zaradi številnih trgovinskih sporov med EU in Rusijo se je zdelo, da je ključnega pomena ruskim organom in EBRD poslati močan signal, naj se ne podpirajo projekti, ki so v nasprotju z dogovorjenimi trgovinskimi pravili, in naj si Rusija bolj prizadeva za vključitev v svetovno gospodarstvo in nadaljnje reforme trga.

V okviru vseh dokumentov o državnih strategijah je predsednik za EU s pogajanji dosegel vrsto standardnih postopkov za obravnavanje odstopanj od okoljskih zahtev EU na ravni projekta, ki zahtevajo jasne utemeljitve in konkretne dodatne ukrepe.

3.3. Posebne dejavnosti za Grčijo

Po prošnji za pomoč in sodelovanje, ki so jo grški organi posredovali avgusta 2012, je EBRD ustanovila projektno skupino, ki naj bi preučila, kako bi lahko podprla rast v Grčiji in v regiji prek čezmejnih naložb v infrastrukturo, trgovinskega povezovanja in razvoja regionalnih podjetij, ki vključujejo grške podružnice, prisotne na celotnem območju jugovzhodne Evrope. Po več raziskovalnih srečanjih na visoki ravni z grškimi organi, grškimi poslovnimi partnerji, ustreznimi službami Evropske komisije ter projektno skupino za Grčijo in EIB, je EBRD pomagala EIB pri pripravi programa trgovinskih olajšav za Grčijo, izvedene pa so bile tudi priprave za uvedbo finančnega paketa v višini 711 milijonov EUR za 9 podružnic grških bank v Bolgariji, Romuniji in Srbiji, da bi se zmanjšala njihova odvisnost od grških matičnih družb. Banka je podprla tudi znatno število projektov, ki vključujejo grška podjetja v jugovzhodni Evropi.

3.4. Evropa 2020

Transakcije EBRD se osredotočajo predvsem na spodbujanje sistemskega gospodarskega prehoda in ne na rast. Ker prehod pogosto omogoča rast, naložbe EBRD vplivajo na nadaljnje možnosti države in implicitno tudi na ustvarjanje delovnih mest in zmanjšanje revščine. Primer tega je podpora Banke malim in srednje velikim podjetjem prek zagotavljanja kreditnih linij in tehnične podpore pri upravljanju poslovanja. V letu 2012 je bilo izvedenih okrog 1 500 projektov za mala in srednje velika podjetja. V tem okviru EBRD prispeva k osrednjim prizadevanjem, ki so določena v strategiji EU za rast Evropa 2020, vključno s pametno rastjo z naložbami v „gospodarstvo znanja” in inovacije, trajnostno rastjo prek naložb v energetsko učinkovitost in nizkoogljične projekte ter vključujočo rastjo, ki vpliva na neenakost med spoloma, neskladja med podeželjem in mesti ter izključenost mladine.

4. Medinstitucionalno sodelovanje

EBRD ima poleg naložb in podpore večji gospodarski raznovrstnosti tudi vse bolj ključno vlogo pri spodbujanju večstranskega sodelovanja in odgovorne svetovne politike v skladu s širšimi zunanjimi cilji EU. Banka si prizadeva, da na mednarodnih forumih izraža stališča svoje regije ter sodeluje z vladami in poslovnimi voditelji pri spodbujanju dobrega upravljanja družb ter političnih in pravnih reform.

4.1. Tristranski memorandum o soglasju med EK, EBRD in EIB

Komisija zaradi vloge, ki jo imata EIB in EBRD pri spodbujanju evropskih ciljev in vrednot v EU in sosednjih državah, dejavno spodbuja sodelovanje v okviru Memoranduma o soglasju med EK, EIB in EBRD, ki je bil podpisan marca 2011 (in revidiran novembra 2012, da odraža širitev na regijo južnega in vzhodnega Sredozemlja). Z memorandumom o soglasju je bila ustanovljena kontaktna skupina za spodbujanje kulture rednih izmenjav in skupnega ugotavljanja priložnosti za sofinanciranje na podlagi primerjalnih prednosti vsakega partnerja. 13. decembra 2012 so Komisija, Evropska služba za zunanje delovanje, EBRD in EIB podpisale še en memorandum o soglasju, ki obravnava določanje ustreznih naložbenih projektov v okviru partnerstva za modernizacijo med EU in Rusijo.

4.2. Platforma EU za kombiniranje pri zunanjem sodelovanju

V letu 2012 je EBRD sodelovala v strokovni skupini in rezultat njenega dela je bil, da je Komisija ustanovila novo platformo EU za kombiniranje pri zunanjem sodelovanju, ki je z delom začela 14. decembra. Njen cilj je poglobiti sodelovanje EU z različnimi finančnimi institucijami in izkoristiti njihove obsežne strokovne izkušnje in znanje ter primerjalne prednosti pri usklajevanju in izboljšanju vpliva in učinkovitosti zunanjega delovanja EU. Začelo se je tehnično delo na področju analize mehanizmov kombiniranja, vključno z najboljšimi praksami, strukturami upravljanja in načini merjenja in spremljanja rezultatov.

4.3. Partnerstva mednarodnih finančnih institucij

Novembra 2012 so se EIB, Skupina Svetovne banke in EBRD dogovorile o drugem skupnem akcijskem načrtu mednarodnih finančnih institucij zaradi podpore okrevanju gospodarstva in rasti v srednji in jugovzhodni Evropi s finančnim paketom v višini več kot 30 milijard EUR (ter nasveti o politiki) za obdobje 2013–2014 (ki se imenuje „Dunaj II”, ker je bil oblikovan na podlagi akcijskega načrta „Dunajska pobuda” 2009–2010). To je bil neposreden odziv na trajni vpliv težav euroobmočja na gospodarstva v nastajajoči Evropi s ciljem spodbujati rast v regiji s podporo pobudam zasebnega in javnega sektorja, vključno z infrastrukturnimi naložbami, naložbami podjetij in finančnim sektorjem. EBRD bo svojo podporo osredotočila na države zahodnega in vzhodnega Balkana, Baltika in srednje Evrope ter pričakuje, da bo vložila do 4 milijarde EUR v posojilih, lastniškem kapitalu in financiranju trgovine, kar bo podprto s političnim dialogom za gospodarsko prestrukturiranje, povečanje raznovrstnosti in krepitev upravljanja družb.

Partnerstvo iz Deauvilla je začela skupina G8 na srečanju na vrhu, ki je bilo maja 2011 v Deauvillu. Njegov namen je uskladiti odziv skupine G8 glede politike (politični, finančni in trgovinski odziv) na arabsko pomlad (vključno z aktiviranjem mednarodnih finančnih institucij in dvostranskih donatorjev, ki niso člani skupine G8) s ciljem podpreti prehod na trajnostno in vključujočo rast. Ugotovljeno je bilo, da je širitev pristojnosti EBRD na regijo južnega in vzhodnega Sredozemlja ključni sestavni del finančnega stebra.

4.4. Podpora donatorjev

Nepovratna sredstva so ključnega pomena pri obravnavanju izzivov pri prehodu v državah, kjer deluje EBRD (glej Prilogo 2). V letu 2012 so nepovratna sredstva za programe in pobude v skoraj vseh delih dejavnosti EBRD znašala 177 milijonov EUR, prispevalo pa jih je več kot 30 dvostranskih donatorjev, skladov več donatorjev in večstranskih instrumentov. Nepovratna sredstva v povprečju financirajo 500 nalog tehničnega sodelovanja (TS) in 60 operacij na drugih področjih. Poleg tega je bila podpora donatorjev odločilna pri širitvi vpliva Banke v državah, ki so na začetku prehoda, in pri polaganju temeljev za uspeh v regiji južnega in vzhodnega Sredozemlja.

Prispevki nepovratnih sredstev po donatorjih (v milijonih EUR)

Donator || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012

Dvostranski || 55,8 || 75,7 || 78,4 || 240,2 || 62,3

EU || 37,7 || 103,9 || 58,8 || 133,1 || 92,2

Večstranski || 0,4 || 0,2 || 77,5 || 60,6 || 22,5

Drugi || 0,4 || 1,6 || - || - || 0,2

Posebni sklad delničarjev || 115,0 || 30,0 || 150,0 || - || -

Južno in vzhodno Sredozemlje || - || - || - || 20,0 || -

Skupaj || 209,3 || 211,4 || 364,7 || 453,9 || 177,2

Daleč največji in najpomembnejši donator na področju tehničnega sodelovanja (TS) in drugih področjih Banke je Komisija, ki prispeva več kot tretjino donatorskega financiranja za projekte EBRD, v letu 2012 pa je prispevala več kot polovico vseh donatorskih sredstev (92 milijonov EUR). Nepovratna sredstva EU zajemajo vse države in sektorje Banke. V zadnjih letih se sredstva EU vse bolj zagotavljajo prek regionalnih instrumentov, ki so bili ustvarjeni za kombiniranje nepovratnih sredstev EU s financiranjem naložb iz evropskih finančnih institucij. Ti instrumenti vključujejo sklad za spodbujanje naložb v sosedstvo (NIF), sklad za spodbujanje naložb v osrednji Aziji (IFCA) in naložbeni okvir za zahodni Balkan (WBIF). V letu 2012 je EBRD zbrala 25,7 milijona EUR iz NIF, 17 milijonov EUR iz IFCA in 35,2 milijona EUR iz WBIF. Poleg tega je EBRD aktivirala 21,5 milijona EUR iz instrumenta za predpristopno pomoč za projekte v Albaniji ter Bosni in Hercegovini.

Projekti Banke v državah članicah EU so upravičeni tudi do znatnega financiranja iz strukturnih in kohezijskih skladov. Ti prispevki so sicer v različnih letih različni, skupna višina projektov EBRD od leta 1992 je približno 3 milijarde EUR.

Banka je tudi ključni partner na področju jedrske varnosti, kjer v imenu Evropske unije in 29 vlad držav donatoric upravlja šest skladov jedrske varnosti: račun za jedrsko varnost, sklad za zaščitno zgradbo černobilskega reaktorja, tri mednarodne podporne sklade za razgradnjo in jedrsko okno okoljskega partnerstva severne dimenzije.

Poleg tega je Komisija vodilni sofinancer številnih skrbniških skladov z več donatorji, ki jih upravlja EBRD, kot sta okoljsko partnerstvo severne dimenzije (84 milijonov EUR) in program partnerstva za spodbujanje energetske učinkovitosti in varstva okolja v vzhodni Evropi (E5P) (40 milijonov EUR), katerih cilj je spodbujati naložbe v energetsko učinkovitost ter izboljšati okoljsko in jedrsko varnost v Rusiji, Belorusiji in Ukrajini.

Sliki 1 in 2: Donatorsko financiranje EU

Več informacij je v letnem donatorskem poročilu Banke, ki vključuje tudi podatke o ukrepih, ki jih je Banka uvedla po zaključku strateškega pregleda sofinanciranja z nepovratnimi sredstvi v letu 2012. To je bil prvi temeljit pregled sistemov Banke za upravljanje nepovratnih sredstev po letu 1995 in na njegovi podlagi so bile uvedene reforme zaradi naraščajočega in vse bolj kompleksnega portfelja nepovratnih sredstev.

4.5. Urad EBRD za operativno usklajevanje v Bruslju

Predsednik EBRD Chakrabarti si že od začetka svojega mandata prizadeva prikazati, da je odnos med EU in EBRD pomemben in strateški. Leta 2012 se je zavezal, da bo preučil načine, kako ta odnos okrepiti, zlasti z odprtjem Urada EBRD za operativno usklajevanje v Bruslju (OCOB). Cilj tega urada je spodbujati tesnejše operativne odnose, ne pa obravnava vprašanj glede upravljanja ali delničarjev.

5. Priloga 1 – Rezultati EBRD

5.1. Poslovni rezultati 2008–2012

|| 2012 || 2011 || 2010 || 2009 || 2008 || Kumulativno 1991–2012

Število projektov || 393 || 380 || 386 || 311 || 302 || 3 644

Letni obseg poslovanja (v milijonih EUR) || 8 920 || 9 051 || 9 009 || 7 861 || 5 087 || 78 916

Finančna sredstva ne-EBRD (v milijonih EUR) || 17 372 || 20 802 || 13 174 || 10 353 || 8 372 || 155 644

Celotna vrednost projekta[1] || 24 871 || 29 479 || 22 039 || 18 087 || 12 889 || 235 387

5.2. Finančni rezultati 2008–2012

v milijonih EUR || 2012 || 2011 || 2010 || 2009 || 2008

Realizirani dobiček tekočega leta Pred oslabitvijo[2] || 1 006 || 866 || 927 || 849 || 849

Čisti (izguba)/dobiček v letu 2012 Pred prenosi čistih prihodkov, ki jih odobrijo guvernerji || 1 020 || 173 || 1 377 || (746) || (602)

Prenosi čistih prihodkov, ki jih odobrijo guvernerji || (190) || – || (150) || (165) || (115)

Čisti (izguba)/dobiček v letu 2012 Po prenosih čistih prihodkov, ki jih odobrijo guvernerji || 830 || – || 1 227 || (911) || (717)

Vplačani kapital || 6 202 || 6 199 || 6 197 || 5 198 || 5 198

Rezerve in zadržani dobiček || 7 808 || 6 974 || 6 780 || 6 317 || 6 552

Lastniški kapital članov skupaj || 14 010 || 13 173 || 12 977 || 11 515 || 11 750

5.3. Geografski rezultati

V spodnji preglednici je naveden letni obseg poslovanja EBRD v milijonih EUR po regijah in po državah.

5.3.1. Zemljevid delovanja EBRD

01 Hrvaška

02 Češka

03 Estonija

04 Madžarska

05 Latvija

06 Litva

07 Poljska

08 Slovaška

09 Slovenija

10 Albanija

11 Bosna in Hercegovina

12 Bolgarija

13 Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

14 Kosovo

15 Črna gora

16 Romunija

17 Srbija

18 Armenija

19 Azerbajdžan

20 Belorusija

21 Gruzija

22 Moldavija

23 Ukrajina

24 Kazahstan

25 Kirgiška republika

26 Mongolija

27 Tadžikistan

28 Turkmenistan

29 Uzbekistan

30 Rusija

31 Turčija

32 Egipt

33 Jordanija

34 Maroko

5.3.2. Srednja Evropa in baltiške države

Država || 2012 || 2011 || Kumulativno 1991–2012

Hrvaška || 210 || 158 || 2 749

Češka[3] || 0 || 0 || 1 137

Estonija || 4 || 20 || 543

Madžarska || 75 || 124 || 2 663

Latvija || 4 || 19 || 575

Litva || 37 || 2 || 640

Poljska || 672 || 891 || 6 093

Slovaška || 185 || 68 || 1 787

Slovenija || 28 || 103 || 765

Skupaj || 1 215 || 1 385 || 16 952

5.3.3. Jugovzhodna Evropa

Država || 2012 || 2011 || Kumulativno 1991–2012

Albanija || 69 || 96 || 732

Bosna in Hercegovina || 125 || 94 || 1 474

Bolgarija || 246 || 92 || 2 661

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija || 157 || 220 || 1 085

Kosovo[4] || 5 || n/v || 66

Črna gora || 39 || 43 || 323

Romunija || 612 || 449 || 6 110

Srbija || 269 || 533 || 3 106

Skupaj || 1 522 || 1 527 || 15 557

5.3.4. Vzhodna Evropa in Kavkaz

Država || 2012 || 2011 || Kumulativno 1991–2012

Armenija || 94 || 93 || 613

Azerbajdžan || 83 || 289 || 1 554

Belorusija || 185 || 194 || 1 049

Gruzija || 103 || 187 || 1 719

Moldavija || 102 || 69 || 733

Ukrajina || 934 || 1 019 || 8 148

Skupaj || 1 500 || 1 851 || 13 817

5.3.5. Rusija

Država || 2012 || 2011 || Kumulativno 1991–2012

Rusija || 2 582 || 2 928 || 22 943

Skupaj || 2 582 || 2 928 || 22 943

5.3.6. Osrednja Azija

Država || 2012 || 2011 || Kumulativno 1991–2012

Kazahstan || 374 || 289 || 4 588

Kirgiška republika || 16 || 66 || 414

Mongolija || 419 || 62 || 690

Tadžikistan || 46 || 28 || 285

Turkmenistan || 14 || 23 || 172

Uzbekistan || 2 || 3 || 741

Skupaj || 871 || 470 || 6 891

5.3.7. Turčija

Država || 2012 || 2011 || Kumulativno 2009–12

Turčija || 1 049 || 890 || 2 576

Skupaj || 1 049 || 890 || 2 576

5.3.8. Južno in vzhodno Sredozemlje

Država || 2012 || 2011 || Kumulativno

Egipt || 10 || n/r || 10

Jordanija || 123 || n/r || 123

Maroko || 23 || n/r || 23

Tunizija || 25 || n/r || 25

Skupaj || 181 || n/r || 181

6. Priloga 2 – Primeri projektov

6.1. Elektrifikacija maroškega podeželja

EBRD je prve naložbe v Maroku začela septembra 2012. Od takrat je financirala nove projekte v višini približno 180 milijonov EUR in se pri tem osredotočila na mala in srednje velika podjetja, osnovno infrastrukturo in živilska podjetja. S financiranjem iz računa več donatorjev južnega in vzhodnega Sredozemlja, v katerega je EU zagotovila približno 20 milijonov EUR, je bilo opravljeno tudi pripravljalno delo za veliko naložbo v energetsko infrastrukturo, namenjeno oddaljenim vasem in podeželskemu prebivalstvu, ki do takrat ni imelo veliko dostopa do elektrike ali pa je bil ta nezanesljiv. Nacionalnemu uradu za električno energijo in pitno vodo je bilo ponujeno novo posojilo v višini 60 milijonov EUR, ki bo milijonom Maročanov pomagalo, da se bodo priključili na električno omrežje in do 40 000 ljudem v vsej državi omogočilo enake možnosti. Ta prizadevanja bodo Maroku tudi pomagala zmanjšati odvisnost od uvoza energije in spodbujala trajnost ter hkrati vladi pomagala pri doseganju cilja, da je 97–100 % podeželja oskrbovanega z električno energijo. Posojilo prav tako financira poskusni program pametnega merjenja, ki bo bistven tudi za uvajanje decentralizirane proizvodnje iz obnovljivih energetskih virov, na primer s solarnimi fotonapetostnimi ploščami na strehah.

6.2. Program trgovinskih olajšav

Program trgovinskih olajšav, ki ga EBRD že dolgo izvaja, je primer prizadevanj Banke, da bi državam pomagala pri odpiranju, trgovanju in vključevanju v svetovno gospodarstvo. V letu 2012 je bilo v okviru programa trgovinskih olajšav financiranih 1 870 trgovinskih transakcij s 75 bankami v 16 državah v vrednosti več kot 1,1 milijarde EUR. V letu 2012 se je pospešeno nadaljevala tudi Bankina šola e-učenja na področju trgovinskih financ in od začetka njenega delovanja (2010) do sedaj se je usposabljalo že več kot 500 študentov. Šola uslužbencem bank posreduje prepotrebne spretnosti in znanja s področja upravljanja različnih trgovinskih finančnih instrumentov v korist lokalnih uvoznikov in izvoznikov.

6.3. Projekt rudnika zlata in bakra Oyu Tolgoi

Po dolgih razpravah v letu 2012 je Odbor direktorjev EBRD odobril prispevek k 19,7-milijardni naložbi Rio Tinto v razvoj nahajališč bakra in zlata Oyu Tolgoi v regiji južni Gobi v Mongoliji v višini 400 milijonov EUR. Predsednik za EU je pri odobritvi tega posojila (ob podpori drugih direktorjev) zagotovil, da je EBRD ustrezno upoštevala (in jih bo upoštevala tudi v prihodnje) vsa okoljska tveganja projekta, vključno s tveganji, ki so jih izrazile organizacije civilne družbe. To bo vključevalo redno spremljanje in letna poročila direktorjem o rezultatih okoljskega in socialnega pregleda . Predsednik EBRD Sir Suma Chakrabarti je ta projekt, ki je del do sedaj največje neposredne tuje naložbe v Mongoliji, tudi osebno zelo podprl, in po predvidevanjih bo rudnik Oyu Tolgoi (ko bo začel delovati) ustvaril približno tretjino mongolskega BDP.

6.4. Energetska učinkovitost na Balkanu

Države zahodnega Balkana so 2,5-krat bolj energetsko intenzivne od povprečja v EU, kar je pretežno posledica propadajoče infrastrukture ter neučinkovite rabe in distribucije energije. Ena od prednostnih nalog EBRD je zmanjšati to vrzel v regiji. Banka prek svojega sklada za financiranje trajnostne energije na zahodnem Balkanu lokalnim partnerskim bankam zagotavlja kreditne linije v skupni višini 60 milijonov EUR za nadaljnje posojanje lokalnim podjetjem. Tehnično sodelovanje pri svetovanju o primernih projektih se financira prek skupnega evropskega sklada z več donatorji za države zahodnega Balkana in s spodbujevalnimi izplačili družbam posojilojemalkam iz naložbenega okvira EU za zahodni Balkan. Ta podpora je podjetniku, ki izdeluje slivovo marmelado, s posojilom ene od lokalnih bank partneric EBRD v višini 150 000 EUR omogočila, da kot kurivo v novem sistemu ogrevalnih kotlov na biomaso uporablja koščice sliv in tako znatno zmanjša porabo energije (in s tem stroške) podjetja.

6.5. Modernizacija mestnega prevoza v Chisinauu

Trolejbusi so že od sovjetskih časov glavno sredstvo javnega prevoza v Chisinauu , vendar se zaradi slabega vzdrževanja njihovo število zmanjšuje. Leta 2012 je EBRD podaljšala posojilo občini v višini 5 milijonov EUR za nakup 102 novih, energetsko učinkovitejših vozil in opreme za vzdrževanje. Nova vozila ne proizvajajo emisij ogljika in uporaba se je že povečala za do 30 %. Naložba, ki sta jo sofinancirala tudi EIB s posojilom v višini 5 milijonov EUR in sklad EU za spodbujanje naložb v sosedstvo z nepovratnimi sredstvi v višini 3 milijonov EUR, je del celovitega načrta za temeljito izboljšanje prometa v glavnem mestu Moldavije ob sočasnem prispevanju k bolj zdravemu okolju in učinkovitejšemu prevoznemu sistemu.

6.6. Jedrska varnost – podpora Černobilu

EU prispeva daleč največ v sklade jedrske varnosti EBRD. EU je od začetka delovanja prispevala več kot 1,8 milijarde EUR za podporo povečanju jedrske varnosti v regiji EBRD, vključno s podporo skladu za zaščitno zgradbo černobilskega reaktorja in jedrskemu oknu okoljskega partnerstva severne dimenzije. EU je pomagala tudi pri razgradnji enot jedrskih elektrarn v Litvi (Ignalina), na Slovaškem (Bohunice) in v Bolgariji (Kozloduj).

Sklad za zaščitno zgradbo černobilskega reaktorja je leta 1997 ustanovila skupina G7 z namenom spremeniti kraj nesreče v varen kraj. Do danes je sklad prejel približno 900 milijonov EUR, od katerih je EU prispevala eno tretjino. Skladi, ki jih upravlja EBRD, se uporabljajo za izgradnjo več kot 100 m visoke varne zaščitne zgradbe, ki bo pokrila ostanke stare zgradbe reaktorja in zaščitno zgradbo. Predvidena so bila tudi sredstva EU za izdelavo začasnega skladišča izrabljenega goriva.

7. Priloga 3 – Spletne povezave

Letno poročilo EBRD:

http://www.ebrd.com/pages/research/publications/flagships/annual.shtml

Letno finančno poročilo EBRD:

http://www.ebrd.com/pages/research/publications/flagships/financial.shtml

Poročilo EBRD o prehodu:

http://www.ebrd.com/pages/research/publications/flagships/transition.shtml

Politika obveščanja javnosti EBRD:

http://www.ebrd.com/pages/about/policies/pip.shtml

Mehanizem za pritožbe o projektih:

http://www.ebrd.com/pages/project/pcm/register.shtml.

Vsebuje podrobnosti o vseh pritožbah in razpoložljiva poročila

Vključevanje civilne družbe:

www.ebrd.com/pages/about/workwith/civil.shtml.

[1] „Celotna vrednost projekta” je skupni znesek finančnih sredstev za projekt, ki vključuje finančna sredstva EBRD in ostala finančna sredstva in se sporoči v letu, ko se projekt prvič podpiše. Financiranje EBRD lahko poteka več let, „letni obseg poslovanja” pa odraža finančna sredstva EBRD po letih prevzema obveznosti. Znesek finančnih sredstev, ki jih morajo zagotoviti stranke, ki niso EBRD, se sporoči v letu, ko se projekt prvič podpiše.

[2] Realizirani dobiček je pred prilagoditvami nerealizirane poštene vrednosti naložb v delnice, rezervacij in drugih nerealiziranih zneskov.

[3] EBRD od leta 2008 ni izvedla nobenih novih naložb na Češkem.

[4] Kosovo je postalo država prejemnica EBRD dne 17. decembra 2012.