(11)

Priloga XI se nadomesti z naslednjim: „PRILOGA XI POSEBNE DOLOČBE ZA UPORABO ZAKONODAJE DRŽAV ČLANIC [Členi 51(3), 56(1) in 83] A. BELGIJA Jih ni. B. BOLGARIJA Člen 33(1) bolgarskega zakona o zdravstvenem zavarovanju se uporablja za vse osebe, za katere je Bolgarija pristojna država članica v skladu s poglavjem 1 naslova III te uredbe. C. ČEŠKA Jih ni. D. DANSKA ▐ 1. (a) Pri izračunu pokojnine se po lov om social pension (Zakon o socialni pokojnini) dobe zaposlitvene ali samozaposlitvene dejavnosti, ki jih po danski zakonodaji dopolni obmejni delavec ali delavec, ki se na Dansko odpravi, da bi tam opravljal delo sezonske narave, obravnavajo kot dobe prebivanja, ki jih na Danskem dopolni preživeli zakonec, če je bil preživeli zakonec v tem času povezan z zgoraj omenjenim delavcem z zakonsko zvezo brez ločitve od „mize in postelje“ ali dejanske ločitve zaradi nezdružljivosti ter če je v teh obdobjih zakonec stalno prebival na ozemlju druge države članice. Za namene tega odstavka pomeni „delo sezonske narave“ delo, ki je odvisno od menjave letnih časov in se ponovi vsako leto. (b) Pri izračunu pokojnine se po lov om social pension (Zakon o socialni pokojnini) dobe zaposlitvene ali samozaposlitvene dejavnosti, ki jih je pred 1. januarjem 1984 po danski zakonodaji dopolnila oseba, za katero se ne uporablja odstavek 2(a), obravnavajo kot dobe prebivanja, ki jih na Danskem dopolni preživeli zakonec, če je bil preživeli zakonec v tem času s to osebo povezan z zakonsko zvezo brez ločitve od „mize in postelje“ ali dejanske ločitve zaradi nezdružljivosti ter če je v teh obdobjih zakonec stalno prebival na ozemlju druge države članice. (c) Dobe, ki se upoštevajo v skladu s točkama (a) in (b), se ne upoštevajo, če sovpadajo z obdobji, ki se upoštevajo pri izračunu pokojnine, izplačljive zadevni osebi po zakonodaji o obveznem zavarovanju druge države članice, ali z obdobji, med katerimi je zadevna oseba prejemala pokojnino po taki zakonodaji. Te dobe pa se upoštevajo, če letni znesek omenjene pokojnine ne dosega polovice osnovnega zneska socialne pokojnine. 2. (a) Ne glede na določbe člena 6 so osebe, ki niso opravljale pridobitne dejavnosti v eni ali več državah članicah, upravičene do danske socialne pokojnine le, če so na Danskem stalno prebivale vsaj tri leta, ob upoštevanju starostnih omejitev, določenih v danski zakonodaji. Ob upoštevanju člena 4 se člen 7 ne uporablja za dansko socialno pokojnino, do katere so upravičene takšne osebe. (b) Zgoraj omenjene določbe se ne uporabljajo za danske socialne pokojnine, do katerih so upravičeni družinski člani oseb, ki opravljajo ali so opravljale pridobitno dejavnost na Danskem, ali študenti ali člani njihove družine. 3. Začasne dajatve za brezposelne osebe, ki so bile vključene v ledighedsydelse (sistem „fleksibilne zaposlitve“) (Zakon št. 455 z dne 10. junija 1997), so zajete v poglavju 6 naslova III te uredbe. Za brezposelne osebe, ki odidejo v drugo državo članico, se člena 64 in 65 uporabljata, če ima ta država članica podobne programe zaposlovanja za isto kategorijo oseb. ║ 4. Kadar je prejemnik danske socialne pokojnine upravičen tudi do družinske pokojnine iz druge države članice, se te pokojnine pri izvajanju danske zakonodaje obravnavajo kot dajatve iste vrste v smislu člena 53(1), pod pogojem, da je oseba, katere zavarovalne dobe ali dobe prebivanja se uporabljajo kot osnova za izračun družinske pokojnine, pridobila tudi pravico do danske socialne pokojnine. E. NEMČIJA ▐ 1. Ne glede na člen 5(a) te uredbe in točko 1 člena 5(4) Sozialgesetzbuch VI (SGB VI) (Knjiga VI Socialnega zakonika) lahko oseba, ki prejema polno starostno pokojnino po zakonodaji druge države članice, zaprosi, da se jo obvezno zavaruje po nemškem sistemu pokojninskega zavarovanja . 2. Ne glede na člen 5(a) te uredbe in člen 7(1) in (3) SGB VI ║ lahko oseba, ki je obvezno zavarovana v drugi državi članici ali prejema starostno pokojnino po zakonodaji druge države članice, vstopi v sistem prostovoljnega zavarovanja v Nemčiji. 3. Za namen dodeljevanja denarnih dajatev po odstavku 47(1) SGB V, odstavku 47(1) SGB VII in odstavku 200(2) Reichsversicherungsordnung zavarovanim osebam, ki živijo v drugi državi članici, nemški sistemi zavarovanja izračunajo neto plačilo, ki se uporablja za oceno dajatev, kot če bi zavarovana oseba živela v Nemčiji, razen če zavarovana oseba zaprosi za oceno na podlagi neto plačila, ki ga dejansko prejme. 4. Državljani drugih držav članic, katerih stalno ali običajno prebivališče je izven Nemčije ter ki izpolnjujejo splošne pogoje nemškega sistema pokojninskega zavarovanja, lahko vanj vplačujejo prostovoljne prispevke le, če so bili v preteklosti že prostovoljno ali obvezno zavarovani po nemškem sistemu pokojninskega zavarovanja; to velja tudi za osebe brez državljanstva in begunce, katerih stalno ali običajno prebivališče je v drugi državi članici. 5. Pauschale Anrechnungszeit (določeni rok posojila) v skladu s členom 253 SBG VI, se določi izključno s sklicevanjem na nemška dobe. 6. V primerih, v katerih se za ponovni izračun pokojnine uporablja nemška pokojninska zakonodaja, ki je veljala 31. decembra 1991, se za namene financiranja nemških Ersatzzeiten (nadomestnih dob) uporablja zgolj nemška zakonodaja ▐. 7. Nemška zakonodaja, ki ureja nesreče pri delu in poklicne bolezni, za katere se prejme nadomestilo po zakonu o pokojninah za tujce, in o dajatvah za zavarovalne dobe, ki se lahko financirajo po zakonu o pokojninah za tujce na ozemljih, omenjenih v členu 1(2)(3) Bundesvertriebenengesetz (Zakona o izgnancih), se še naprej uporablja za področje uporabe te uredbe ne glede na določbe iz odstavka 2 Fremdrentengesetz (Zakon o pokojninah za tujce). 8. Za izračun teoretičnega zneska iz člena 52(1)(b)(i) Uredbe, v pokojninskih sistemih za svobodne poklice, pristojni nosilec za vsako leto zavarovalne dobe, dopolnjeno po zakonodaji katere koli druge države članice, za osnovo vzame povprečno letno upravičenost do pokojnine, pridobljene s plačevanjem prispevkov v času vključenosti v sistem pristojnega nosilca. F. ESTONIJA ║ Za namene izračuna starševskih dajatev se dobe zaposlitve v državah članicah razen v Estoniji obravnavajo kot temelječe na enakem povprečnem znesku socialnega davka, plačanem v obdobjih zaposlitve v Estoniji, s katerimi se združijo. Če je bila oseba v referenčnem letu zaposlena zgolj v drugih državah članicah, se izračun dajatve obravnava kot temelječ na povprečnem socialnem davku, plačanem v Estoniji med referenčnim letom in porodniškim dopustom. G. GRČIJA 1. Zakon št. 1469/84 o prostovoljni vključitvi v sistem pokojninskega zavarovanja za grške državljane in tuje državljane grškega porekla velja za državljane drugih držav članic, osebe brez državljanstva in begunce, kadar je bila zadevna oseba, ne glede na kraj njenega stalnega ali začasnega prebivališča, v preteklosti že obvezno ali prostovoljno vključena v grški sistem pokojninskega zavarovanja. 2. Ne glede na člen 5(a) te uredbe in člen 34 Zakona št. 1140/81 lahko oseba, ki prejema pokojnino zaradi nesreče pri delu ali poklicne bolezni po zakonodaji druge države članice, zaprosi, da se jo obvezno zavaruje po zakonodaji, ki jo uporablja (kmetijska zavarovalna shema), v kolikor opravlja dejavnost, ki spada v področje uporabe te zakonodaje. H. ŠPANIJA ▐ 1. Za namene izvajanja člena 52(1)(b)(i) te uredbe se bodo leta, ki delavcu manjkajo do upokojitvene starosti ali starosti, pri kateri je upokojitev obvezna, določena v členu 31(4) prečiščene različice Ley de clases pasivas del Estado (Zakon o upokojencih), upoštevala kot dejanska delovna doba le, če je bil upravičenec v času dogodka , zaradi katerega mu pripada invalidska ali družinska pokojnina, zavarovan po posebnem španskem sistemu za državne uradnike ali je opravljal dejavnost, izenačeno po tem sistemu, ali če je upravičenec v času dogodka, zaradi katerega mu pripada pokojnina, opravljal dejavnost, zaradi katere bi morala biti zadevna oseba obvezno vključena v poseben državni sistem za državne uradnike, oborožene sile ali sodnike, če bi dejavnost opravljala v Španiji . 2. (a) V členu 56(1)(c) se izračun teoretične španske dajatve opravi na podlagi dejanskih prispevkov zavarovanca v letih neposredno pred plačilom zadnjega prispevka španskemu sistemu socialne varnosti. Kadar je treba pri izračunu osnovnega zneska za pokojnino upoštevati zavarovalne dobe in/ali obdobja bivanja v skladu z zakonodajo drugih držav članic, se za prej omenjene dobe uporabi osnova za prispevek v Španiji, ki je časovno najbližje referenčnim obdobjem, ob upoštevanju razvoja indeksa drobnoprodajnih cen. (b) Znesek izračunane pokojnine se poveča za znesek zvišanj in prevrednotenj, izračunanih za vsako naslednje leto za pokojnine enake narave. 3. Dobe, dopolnjene v drugih državah članicah, ki morajo biti izračunane po posebnem sistemu za državne uradnike, oborožene sile in sodstvo, se za namene člena 56 te uredbe obravnavajo na enak način kot dobe, časovno najbližje dobam, ki jih je oseba dopolnila kot državni uradnik v Španiji. 4. Dodatni zneski na podlagi starosti iz druge prehodne določbe Splošnega zakona o socialni varnosti se uporabljajo za vse upravičence iz te uredbe, ki imajo prispevke, napisane na svoje ime po španski zakonodaji pred 1. januarjem 1967; z uporabo člena 5 te uredbe ni mogoče obravnavati zavarovalnih dob, financiranih v drugi državi članici pred tem datumom, kot enake prispevke, plačane v Španiji le za te namene. Za posebni sistem za pomorščake se namesto 1. januarja 1967 uporablja 1. avgust 1970, za posebni sistem socialne varnosti za premogovništvo pa 1. april 1969. I. FRANCIJA 1. Državljani drugih držav članic, katerih stalno ali običajno prebivališče je izven Francije ter ki izpolnjujejo splošne pogoje francoskega sistema pokojninskega zavarovanja, lahko vanj vplačujejo prostovoljne prispevke le, če so bili nekoč že prostovoljno ali obvezno zavarovani po francoskem sistemu pokojninskega zavarovanja; to velja tudi za osebe brez državljanstva in begunce, katerih stalno ali običajno prebivališče je v drugi državi članici. 2. Za osebe, ki so deležne storitev v Franciji v skladu s členi 17, 24 ali 26 te uredbe, ki prebivajo v francoskih departmajih Haut-Rhin, Bas-Rhin ali Moselle, storitve, zagotovljene v imenu ustanove druge države članice, ki je odgovorna za kritje njihovih stroškov, vključujejo storitve, ki jih zagotovi splošni sistem zdravstvenega zavarovanja in lokalni sistem obveznega dodatnega zavarovanja Alzacije-Moselle. 3. Francoska zakonodaja, ki se uporablja za osebo, ki opravlja ali je opravljala zaposlitveno ali samozaposlitveno dejavnost za uporabo poglavja 5 naslova III te uredbe, vključuje tako osnovni(-ne) sistem(-e) starostnega zavarovanja kot dodatni(-ne) sistem(-e) pokojninskega zavarovanja, ki so veljali za osebo. J. IRSKA 1. Ne glede na člena 21(2) in 62 te uredbe se za izračun predpisanega predvidenega tedenskega dohodka zavarovane osebe za dodelitev dajatve za bolezen ali dajatve za brezposelnost po irski zakonodaji, ▐ znesek, enak povprečni tedenski plači ▐ za zaposlene osebe v navedenem letu , tej zavarovani osebi pripiše ▐ za vsak teden zaposlitvene dejavnosti po zakonodaji druge države članice v omenjenem predpisanem letu . 2. Kadar se uporablja člen 46 te uredbe, če zadevna oseba postane nezmožna za delo, čemur sledi invalidnost, v času ko zanjo velja zakonodaja druge države članice, Irska za namene oddelka 118(1)(a) Social Welfare Consolidation Act 2005 (Zakon o socialni varnosti iz leta 2005) upošteva vsako dobo, med katero bi bila v zvezi z invalidnostjo, ki je sledila navedeni nezmožnosti za delo, oseba obravnavana kot nezmožna za delo po irski zakonodaji. K. ITALIJA Jih ni L. CIPER Za namene uporabe določb členov 6, 51 in 61, se teden zavarovanja po zakonodaji Republike Ciper za katero koli obdobje, ki se začne na ali po 6. oktobru 1980, določi tako, da se skupne zavarovalne dohodke za ustrezno obdobje deli s tedenskim zneskom osnovnih zavarovalnih dohodkov za ustrezno leto prispevkov, pod pogojem, da tako določeno število tednov ne preseže števila koledarskih tednov v ustreznem obdobju. M. LATVIJA Jih ni N. LITVA Jih ni O. LUKSEMBURG Jih ni P. MADŽARSKA Jih ni Q. MALTA Posebni sistemi za javne uslužbence: (a) Osebe, zaposlene v skladu z Zakonom o oboroženih silah (poglavje 220 Laws of Malta), Zakonom o policiji (poglavje 164 Laws of Malta) in Zakonom o zaporih (poglavje 260 Laws of Malta), so obravnavane kot državni uslužbenci samo za namene uporabe členov 49 in 60 te uredbe. (b) Pokojnine, ki se izplačujejo v skladu z zgoraj navedenimi zakoni ali v skladu z Odlokom o pokojninah (poglavje 93 Laws of Malta), so obravnavane kot „posebni sistemi za državne uslužbence“ samo za namene člena 1(e) te uredbe. R. NIZOZEMSKA 1. Zdravstveno zavarovanje (a) Kar zadeva upravičenost do storitev po nizozemski zakonodaji, so osebe, ki so upravičene do storitev za uporabo poglavij 1 in 2 naslova III te uredbe: i) osebe, ki se morajo v skladu s členom 2 Zorgverzekeringswet (Zakon o zdravstvenem zavarovanju) zavarovati pri ponudniku zdravstvenega zavarovanja, in, ii) kolikor niso vključeni že v točki (i), družinski člani aktivnega vojaškega osebja, ki prebivajo v drugi državi članici, in osebe, ki stalno prebivajo v drugi državi članici in ki so v skladu s to uredbo upravičene do zdravstvene oskrbe v državi, v kateri imajo prebivališče, pri čemer nosi stroške Nizozemska. (b) Osebe iz odstavka 1(a)(i) ║v skladu z določbami Zorgverzekeringswet (Zakon o zdravstvenem zavarovanju) sklenejo zavarovanje s ponudnikom zdravstvenega zavarovanja, osebe iz odstavka 1(a)(ii) pa se prijavijo pri College voor zorgverzekeringen (Odbor za zdravstveno zavarovanje). (c) Določbe Zorgverzekeringswet (Zakon o zdravstvenem zavarovanju) in Algemene Wet Bijzondere Ziektekosten ( Splošni zakon o posebnih zdravstvenih stroških ) o odgovornosti za plačilo prispevkov se uporabljajo za osebe iz odstavka 1(a) in njihove družinske člane. Glede družinskih članov se prispevki zaračunajo osebi, iz katere izhajajo pravice do zdravstvenega varstva, razen za družinske člane vojaškega osebja, ki prebivajo v drugi državi članici, za katere se stroški obračunajo neposredno . (d) Določbe Zorgverzekeringswet (Zakon o zdravstvenem zavarovanju) o prepozni sklenitvi zavarovanja se smiselno uporabljajo v primeru prepozne prijave oseb iz odstavka 1(a)(ii) pri College voor zorgverzekeringen (Odbor za zdravstveno zavarovanje). (e) Osebe, ki so upravičene do storitev v skladu z zakonodajo države članice, razen Nizozemske, ki imajo stalno ali začasno prebivališče na Nizozemskem, so upravičene do storitev v skladu z zavarovalno polico, ki jo zavarovanim osebam na Nizozemskem zagotavlja ustanova kraja stalnega prebivališča začasnega prebivališča, ob upoštevanju člena 11(1), (2) in (3) in člena 19(1) Zorgverzekeringswet (Zakon o zdravstvenem zavarovanju) in tudi do storitev, ki jih zagotavlja Algemene wet bijzondere ziektekosten ( Splošni zakon o izrednih zdravstvenih stroških). (f) Za namene členov 23 do 30 se (poleg pokojnin, ki so zajete v naslovu III, poglavjih 4 in 5) naslednje dajatve obravnavajo kot pokojnine, ki se izplačajo v skladu z nizozemsko zakonodajo obravnavajo naslednje dajatve: — pokojnine, dodeljene v skladu z Algemene burgerlijke pensioenwet z dne 6. januarja 1966(Zakon o pokojninah za državne uslužbence in njihove preživele družinske člane ║) ║; — pokojnine, dodeljene v skladu z Algemene militaire pensioenwet z dne 6. oktobra 1966(Zakon o pokojninah za vojaško osebje in njihove preživele družinske člane ║) ║ ; — dajatve za nezmožnost za delo, dodeljene v skladu z Wet arbeidsongeschiktheidsvoorziening militairen z dne 7. junija 1972(Zakon o dajatvah za nezmožnost za delo za vojaško osebje) ║; — pokojnine, dodeljene po zakonu z dne 15. februarja 1967 o pokojninah za zaposlene v NV Nederlandse Spoorwegen (Nizozemska železniška družba) in njihove preživele družinske člane (Spoorwegpensioenwet) (Zakon o pokojninah za zaposlene pri železniški družbi); — pokojnine, dodeljene v skladu z Reglement Dienvoorwaarden Nederlandse Spoowegen (Uredba, ki ureja pogoje zaposlovanja v Nizozemski železniški družbi); — dajatve, dodeljene upokojenim osebam preden dosežejo upokojitveno starost 65 let v okviru pokojninskega sistema, ustanovljenega za zagotovitev dohodka v starosti nekdanjim delavcem, ali dajatve, predvidene za primer predčasnega odhoda s trga dela po sistemu, ki ga je ustanovila država ali je bil ustanovljen z gospodarskim sporazumom za osebe, stare 55 let ali več▐ ; — dajatve, dodeljene vojaškemu osebju in državnim uradnikom v skladu s sistemom v primeru odpusta, upokojitve pred dopolnitvijo polne starosti zaradi narave dela in v primeru predčasne upokojitve. (g) Za namene poglavij 1 in 2 naslova III te uredbe se vračilo za neuveljavljanje zahtevkov, predvideno v nizozemskem sistemu v primeru omejene uporabe storitev zdravstvenega varstva, obravnava kot denarna dajatev za bolezen. ▐ 2. Uporaba Algemene Ouderdomswet (AOW) (Nizozemska zakonodaja o splošnem starostnem zavarovanju) (a) Zmanjšanje iz člena 13(1) ║AOW ║, se ne uporablja za koledarska leta pred 1. januarjem 1957, v katerih je prejemnik, ki ne izpolnjuje pogojev, po katerih se lahko ta leta obravnavajo kot zavarovalne dobe: — stalno prebival na ozemlju Nizozemske med 15. in 65. letom starosti ali — je med stalnim prebivanjem na ozemlju druge države članice bil zaposlen na Nizozemskem pri delodajalcu s sedežem na Nizozemskem ali — je bil zaposlen v drugi državi članici med obdobji, obravnavanimi kot zavarovalne dobe po nizozemskem sistemu socialne varnosti. Z odstopanjem od člena 7 AOW se tudi osebe, ki so stalno prebivale ali delale na Nizozemskem v skladu z omenjenimi pogoji le pred 1. januarjem 1957, prav tako obravnavajo kot upravičene do pokojnine. (b) Zmanjšanje iz člena 13(1) AOW se ne uporablja za koledarska leta pred 2. avgustom 1989, v katerih oseba med 16. in 65. letom starosti, ki je oziroma je bila poročena, ni bila zavarovana po zgoraj omenjeni zakonodaji, medtem ko je stalno prebivala na ozemlju države članice, razen Nizozemske, če ta koledarska leta sovpadajo z zavarovalnimi dobami, ki jih je zakonec te osebe dopolnil po navedeni zakonodaji, ali s koledarskimi leti, ki se upoštevajo v skladu z odstavkom 2(a), pod pogojem, da je zakonska zveza obstajala med navedenim časom. Z odstopanjem od člena 7 AOW se ta oseba obravnava kot upravičena do pokojnine. (c) Zmanjšanje iz člena 13(2) AOW se ne uporablja za koledarska leta pred 1. januarjem 1957, med katerimi je zakonec upokojenca, ki ne izpolnjuje pogojev, po katerih bi se mu lahko ta leta obravnavala kot zavarovalne dobe: — stalno prebival na Nizozemskem med 15. in 65. letom starosti ali — je med stalnim prebivanjem na ozemlju druge države članice bil zaposlen na Nizozemskem pri delodajalcu s sedežem na Nizozemskem ali — je bil zaposlen v drugi državi članici med obdobji, obravnavanimi kot zavarovalne dobe po nizozemskem sistemu socialne varnosti. (d) Zmanjšanje iz člena 13(2) AOW se ne uporablja za koledarska leta pred 2. avgustom 1989, v katerih je upokojenčev zakonec med 15. in 65. letom starosti stalno prebival v državi članici, razen Nizozemski, in ni bil zavarovan po zgoraj omenjeni zakonodaji, če ta koledarska leta sovpadajo z zavarovalnimi dobami, ki jih je upokojenec dopolnil po navedeni zakonodaji, ali s koledarskimi leti, ki se upoštevajo v skladu z odstavkom 2(a), pod pogojem, da je zakonska zveza obstajala med tem časom. (e) Odstavki 2(a), ║(b), ║(c) in ║(d) se ne uporabljajo za obdobja, ki sovpadajo z: — obdobji, ki se lahko upoštevajo pri izračunu pokojninskih pravic po zakonodaji o starostnem zavarovanju države članice, razen Nizozemske, ali — z obdobji, ko je zadevna oseba prejemala starostno pokojnino po takšni zakonodaji. Obdobja prostovoljnega zavarovanja po sistemu druge države članice se ne upoštevajo za namene te določbe. (f) Odstavki 2(a), ║(b), ║(c) in ║(d) se uporabljajo samo, če je zadevna oseba po starosti 59 let šest let stalno prebivala v eni ali več držav članic in zgolj za toliko časa, kolikor navedena oseba stalno prebiva v eni od navedenih držav članic. (g) Z odstopanjem od poglavja IV AOW je vsakdo s stalnim prebivališčem v državi članici, razen Nizozemski, čigar zakonec je zajet v sistem obveznega zavarovanja po navedeni zakonodaji, upravičen skleniti prostovoljno zavarovanje po navedeni zakonodaji za obdobja, v katerih je zakonec obvezno zavarovan. Ta upravičenost ne preneha, če se obvezno zavarovanje zakonca izteče zaradi njegove smrti in če preživeli družinski član prejema le pokojnino po Algemene nabestaandenwet (Splošni zakon o zavarovanju preživelih vzdrževanih družinskih članov). V vsakem primeru upravičenost do prostovoljnega zavarovanja preneha na dan, ko oseba doseže starost 65 let. Prispevek, ki se plačuje za prostovoljno zavarovanje, se določi v skladu z določbami o določitvi prispevkov za prostovoljno zavarovanje po AOW. Vendar če prostovoljno zavarovanje sledi iz zavarovalne dobe iz odstavka 2(b), se prispevek določi v skladu z določbami o določitvi prispevka za obvezno zavarovanje po AOW, pri čemer se upošteva dohodek, ki naj bi bil prejet na Nizozemskem. (h) Upravičenost iz odstavka 2(g) se ne prizna osebam, zavarovanim po zakonodaji o družinskih pokojninah ali dajatvah druge države članice. (i) Vsakdo, ki želi skleniti prostovoljno zavarovanje iz odstavka 2(g), mora zanj zaprositi pri Sociale Verzekeringsbank (banka socialnega zavarovanja) najkasneje eno leto po datumu izpolnitve pogojev za udeležbo. (j) Za namene člena 52(1)(b) se zgolj zavarovalne dobe, dopolnjene po AOW po dopolnjenem 15. letu starosti, upoštevajo kot zavarovalne dobe. 3. Uporaba Algemene nabestaandenwet (ANW) (Splošni zakon o preživelih svojcih) ▐ (a) Kadar je preživeli zakonec po ║ANW ║ v skladu s členom 51(3) upravičen do družinske pokojnine, se navedena pokojnina izračuna v skladu s členom 52(1)(b) te uredbe . Za uporabo teh določb se zavarovalne dobe pred 1. oktobrom 1959 obravnavajo tudi kot zavarovalne dobe, dopolnjene po nizozemski zakonodaji, če je v teh obdobjih zavarovana oseba po dopolnjenem 15. letu: — stalno prebivala na Nizozemskem ali — je med stalnim prebivanjem v drugi državi članici bila zaposlena na Nizozemskem pri delodajalcu s sedežem na Nizozemskem ali — je bila zaposlena v drugi državi članici v obdobjih, obravnavanih kot zavarovalne dobe po nizozemskem sistemu socialne varnosti. (b) Dobe, ki se upoštevajo v skladu z odstavkom 3(b) in ki sovpadajo z dobami obveznega zavarovanja, dopolnjenimi po zakonodaji druge države članice, se ne upoštevajo za družinske pokojnine. (c) Za namene člena 52(1)(b) se le zavarovalne dobe, dopolnjene po nizozemski zakonodaji po dopolnjenem 15. letu starosti, upoštevajo kot zavarovalne dobe. (d) Z odstopanjem od člena 63(a)(1) ANW je oseba s stalnim prebivališčem v državi članici, razen Nizozemske, katere zakonec je obvezno zavarovan po ANW, upravičena skleniti prostovoljno zavarovanje po tej zakonodaji, pod pogojem, da se je takšno zavarovanje že začelo z dnem …, vendar zgolj za obdobja, v katerih je zakonec obvezno zavarovan. Ta upravičenost preneha na dan izteka obveznega zavarovanja zakonca po ANW, razen če se zakončevo obvezno zavarovanje izteče zaradi njegove smrti in če preživel družinski član prejema le pokojnino po ANW. V vsakem primeru upravičenost do prostovoljnega zavarovanja preneha na dan, ko oseba doseže starost 65 let. Prispevek, ki se plačuje za prostovoljno zavarovanje, se določi v skladu z določbami o določitvi prispevkov za prostovoljno zavarovanje po ANW. Vendar če prostovoljno zavarovanje sledi iz zavarovalne dobe iz odstavka 2(b), se prispevek določi v skladu z določbami o določitvi prispevkov za obvezno zavarovanje po ANW, pri čemer se upošteva dohodek, ki naj bi bil prejet na Nizozemskem. 4. Uporaba nizozemske zakonodaje glede nezmožnosti za delo ▐ (a) Kadar je v skladu s členom 51(3) te uredbe zadevna oseba upravičena do nizozemske dajatve za invalidnost, se znesek iz člena 52(1)(b) za izračun navedene dajatve določi: i) kadar je oseba pred pojavom nezmožnosti za delo opravljala zaposlitveno dejavnost v smislu člena 1(a), v skladu z: — določbami Wet op arbeidsongeschiktheidsverzekering (WAO) (Zakon o nezmožnosti za delo) , če je nezmožnost za delo nastopila pred 1. januarjem 2004 ali — določbami Wet Werk en inkomen naar arbeidsvermogen (WIA) (Zakon o delu in dohodku glede na delovno zmožnost), če je nezmožnost za delo nastopila 1. januarja 2004 ali kasneje ; ii) kadar je v skladu z določbami ║ Wet arbeidsongeschiktheidsverzekering zelfstandigen (WAZ) (Zakon o zavarovanju samozaposlenih za primer nezmožnosti za delo) , zadevna oseba pred nastopom nezmožnosti za delo nazadnje opravljala samozaposlitveno dejavnost v smislu člena 1(b), če je nezmožnost za delo nastopila pred 1. avgustom 2004 . (b) Pri izračunu dajatev v skladu z WAO, WIA ali WAZ nizozemske nosilci upoštevajo: — dobe plačane zaposlitve in dobe, ki se obravnavajo kot take, dopolnjene na Nizozemskem pred 1. julijem 1967; — zavarovalne dobe, dopolnjene po WAO; — zavarovalne dobe, ki jih zadevna oseba dopolni po 15. letu starosti po po Algemene Arbeidsongeschiktheidswet (AAW) (Splošni zakon o nezmožnosti za delo) , če te ne sovpadajo z zavarovalnimi dobami, dopolnjenimi po WAO; — zavarovalne dobe, dopolnjene po WAZ ; — zavarovalne dobe, dopolnjene po WIA . ▐ S. AVSTRIJA 1. Za namene pridobitve dobe v pokojninskem zavarovanju se šolanje v šoli ali primerljivi izobraževalni ustanovi v drugi državi članici se obravnava kot enakovredno šolanju v šoli ali izobraževalni ustanovi v skladu s členoma 227(1)(1) in 228(1)(3) Allgemeines Sozialversicherungsgesetz (ASVG) (Splošni zakon o socialni varnosti), členom 116(7) Gewerbliches Sozialversicherungsgesetz (GSVG) (Zvezni zakon o socialnem zavarovanju za osebe, ki se ukvarjajo s trgovino) in členom 107(7) Bauern-Sozialversicherungsgesetz (BSVG) (Zakon o socialni varnosti za kmete), če je za zadevno osebo kdaj veljala avstrijska zakonodaja, ker je opravljala zaposlitveno ali samozaposlitveno dejavnost, in so plačani posebni prispevki, določeni v členu 227(3) ASVG, členu 116(9) GSVG in členu 107(9) BSGV za dokup takih izobraževalnih obdobij . ▐ 2. Za izračun sorazmerne dajatve iz člena 52(1)(b) se po avstrijski zakonodaji posebnih zvišanj prispevkov za dodatno zavarovanje in dodatne dajatve za rudarje ne upošteva. V takih primerih se sorazmerna dajatev, izračunana brez teh prispevkov, če je primerno, poveča za nezmanjšana posebna zvišanja prispevkov za dodatno zavarovanje in dodatno dajatev za rudarje. 3. Kadar so bile v skladu s členom 6 nadomestne dobe po avstrijskem sistemu pokojninskega zavarovanja dopolnjene, vendar ne morejo tvoriti izhodišča za izračun v skladu s členoma 238 in 239 ║ASVG ║, členoma 122 in 123 ║GSVG ║ in členoma 113 in 114 ║BSVG ║, se uporabi osnova za izračun za dobe varstva otrok v skladu s členom 239 ASVG, členom 123 GSVG in členom 114 BSVG. ▐ T. POLJSKA Jih ni U. PORTUGALSKA Jih ni V. ROMUNIJA Jih ni W. SLOVENIJA Jih ni X. SLOVAŠKA Jih ni Y. FINSKA ▐ 1. Za določitev upravičenosti in za izračun zneska finske nacionalne pokojnine v skladu s členi 52 do 54, se pokojnine, pridobljene po zakonodaji druge države članice, obravnavajo na enak način kot pokojnine, pridobljene po finski zakonodaji. 2. Če dobe pokojninskega zavarovanja posameznika temeljijo na zaposlitveni ali samozaposlitveni dejavnosti v drugi državi članici za del referenčnega obdobja po finski zakonodaji, je pri uporabi člena 52(1)(b)(i) za izračun dohodkov za fiktivno dobo po finski zakonodaji o pokojnini, vezani na zaslužek, dohodek za fiktivno obdobje enak vsoti dohodkov, pridobljenih med delom referenčnega obdobja na Finskem, deljeni s številom mesecev, za katere so bile zavarovalne dobe na Finskem v referenčnem obdobju. Z. ŠVEDSKA 1. Kadar je v skladu z določbami člena 67 dodatek za starševski dopust plačan družinskemu članu, ki ni zaposlen, je dodatek za starševski dopust plačan po stopnji, ki ustreza osnovni ali najnižji stopnji. 2. Za namen izračuna dodatka za starševski dopust v skladu z odstavkom 6 poglavja 4 Lag (1962:381) om allmän försäkrings (Zakon o nacionalnem zavarovanju) se za osebe, upravičene do dodatka za starševski dopust v zvezi z zaposlitvijo, uporablja naslednje: za starša, katerega se dohodek, na podlagi katerega je upravičen do dajatve za bolezen, izračuna na podlagi dohodka iz redne zaposlitve na Švedskem, se zahteva, da je zavarovan za omenjeno dajatev za bolezen nad najnižjo stopnjo vsaj 240 zaporednih dni pred rojstvom otroka, šteje za izpolnjeno, če je ta oseba v navedenem obdobju prejemala dohodke iz redne zaposlitve v drugi državi članici, ki ustrezajo zavarovanju nad najnižjo stopnjo. 3. Določbe te uredbe o seštevanju zavarovalnih dob oziroma dob prebivanja se ne uporabljajo za prehodne določbe v švedski zakonodaji o upravičenosti do zajamčene pokojnine v primeru oseb, ki so bile rojene v letu 1937 ali prej in so pred vlogo zahtevka za pokojnino v določenem obdobju imele stalno prebivališče na Švedskem (Zakon 2000:798). 4. Za izračun dohodka za nadomestilo za čas bolezni, vezano na fiktivni dohodek ter nadomestilo za dejavnost, vezano na dohodek , v skladu s Poglavjem 8 Lag (1962:381) om allmän försäkrings (Zakon o nacionalnem zavarovanju), se uporablja naslednje: (a) če je za zavarovano osebo med referenčnim obdobjem veljala tudi zakonodaja ene ali več drugih držav članic na osnovi opravljanja zaposlitvene ali samozaposlitvene dejavnosti, se dohodek v zadevni(-h) državi(-vah) članici(-cah) obravnava kot enak povprečnemu bruto dohodku zavarovane osebe na Švedskem v delu referenčnega obdobja v tej državi, izračunanem tako, da se dohodek na Švedskem deli s številom let , v ║ katerih je bil ta dohodek pridobljen; b) kadar so dajatve izračunane v skladu s členom 46 in osebe niso zavarovane na Švedskem, se referenčno obdobje določi v skladu z odstavkoma 2 in 8 Poglavja 8 zgoraj navedenega zakona, kot da bi bile zadevne osebe zavarovane na Švedskem. Če zadevna oseba med tem obdobjem po Zakonu o starostni pokojnini, vezani na dohodek , (1998:674) nima dohodka, ki omogoča uveljavljanje pravice do pokojnine, se dovoli, da referenčno obdobje teče od zgodnejše točke v času, ko je zavarovana oseba imela dohodek iz pridobitvene dejavnosti na Švedskem. 5. (a) Če zahteva v švedski zakonodaji za upravičenost do pokojnine glede vsaj treh od petih koledarskih let neposredno pred smrtjo zavarovane osebe (referenčno obdobje) ni izpolnjena, se za izračun fiktivne vrednosti za pokojnino preživelih oseb, vezano na dohodek (Zakon 2000:461), tudi zavarovalne dobe, dopolnjene v drugih državah članicah, upoštevajo kot dopolnjene na Švedskem. Zavarovalne dobe v drugih državah članicah se obravnavajo kot temelječe na povprečni švedski pokojninski osnovi. Če ima zadevna oseba na Švedskem zgolj eno leto s pokojninsko osnovo, se vsaka zavarovalna doba v drugi državi članici obravnava, kot da predstavlja enak znesek. (b) Če zahteva v švedski zakonodaji za pokojninska sredstva glede vsaj dveh od štirih let neposredno pred smrtjo zavarovane osebe (referenčno obdobje) ni izpolnjena in so bile zavarovalne dobe med referenčnim obdobjem dopolnjene v drugi državi članici, se za izračun fiktivnih pokojninskih sredstev za vdovsko pokojnino, povezano s smrtjo na ali po 1. januarju 2003, navedena koledarska leta obravnavajo kot temelječa na enakih pokojninskih sredstvih kot švedsko leto. ZA. ZDRUŽENO KRALJESTVO 1. Kadar je v skladu z zakonodajo Združenega kraljestva oseba lahko upravičena do starostne pokojnine, če: a) se prispevki bivšega zakonca upoštevajo, kot če bi bili lastni prispevki te osebe, ali b) ustrezne pogoje glede prispevkov izpolnjuje zakonec ali bivši zakonec te osebe, se pod pogojem, da zakonec ali bivši zakonec opravlja oziroma je opravljal v vsakem posameznem primeru zaposlitveno ali samozaposlitveno dejavnost, in je zanj veljala zakonodaja dveh ali več držav članic, določbe poglavja 5 naslova III te uredbe uporabljajo za določitev upravičenosti po zakonodaji Združenega kraljestva. V tem primeru se sklicevanja na „zavarovalne dobe“ v omenjenem poglavju 5 razlagajo kot sklicevanja na zavarovalne dobe, ki jih dopolni: (i) zakonec ali bivši zakonec, kadar zahtevek vloži: — poročena ženska ali — oseba, katere zakon je prenehal drugače kot s smrtjo zakonca, ali ii) bivši zakonec, kadar zahtevek vloži: — vdovec, ki neposredno pred dopolnitvijo starosti za upokojitev ni upravičen do dodatka za ovdovelega starša; ali — vdova, ki neposredno pred dopolnitvijo starosti za upokojitev ni upravičena do dodatka ovdovele matere, ovdovelega starša ali vdovske pokojnine, ali je upravičena le do starostne vdovske pokojnine, izračunane v skladu s členom 52(1)(b); za ta namen pomeni „starostna vdovska pokojnina“ vdovsko pokojnino, ki se izplača po znižani stopnji v skladu z oddelkom 39(4) Social Security Contributions and Benefits Act (Zakon o prispevkih in dajatvah za socialno varnost) iz leta 1992. 2. Za namene uporabe člena 6 te uredbe za določbe, ki urejajo upravičenost do dodatka za pomoč in postrežbo, dodatka za negovalca in nadomestila za invalidne osebe, se dobe zaposlitve, samozaposlitve ali prebivanja, dopolnjene na ozemlju države članice, ki ni Združeno kraljestvo, upoštevajo, kolikor je to potrebno za izpolnitev pogojev v zvezi z zahtevanim obdobjem prisotnosti v Združenem kraljestvu pred dnem, ko prvič nastopi upravičenost do zadevne dajatve. 3. Za namene člena 7 te uredbe se v primeru denarnih dajatev Združenega kraljestva za za invalidnost, starost ali za preživele osebe, pokojnin zaradi nesreč pri delu ali poklicnih bolezni in pomoči ob smrti vsak upravičenec po zakonodaji Združenega kraljestva , ki začasno prebiva na ozemlju druge države članice, med tem bivanjem obravnava, kot da bi stalno prebival na ozemlju te druge države članice . 4. Kadar se uporablja člen 46, če zadevna oseba postane nezmožna za delo, kar vodi do invalidnosti, medtem ko zanjo velja zakonodaja druge države članice, za namene Oddelka 30A (5) Social Security Contributions and Benefits Act (Zakon o prispevkih in dajatvah za socialno varnost) iz leta 1992 Združeno kraljestvo upošteva vsako dobo, med katero je zaradi nezmožnosti za delo oseba prejela: a) denarne dajatve za bolezen ali plače namesto njih, b) dajatve v smislu poglavij 4 in 5 naslova III, odobrene glede invalidnosti, ki je sledila navedeni nezmožnosti za delo, po zakonodaji druge države članice, kot da bi bile to dobe kratkoročnih dajatev za nezmožnost za delo, izplačanih v skladu z Oddelki 30A (1)-(4) Social Security Contributions and Benefits Act (Zakon o prispevkih in dajatvah za socialno varnost) iz leta 1992. 5. Pri uporabi člena 46 se upoštevajo zgolj dobe, v času katerih je bila oseba nezmožna za delo v smislu zakonodaje Združenega kraljestva. 6. (a) Pri izračunu faktorja zaslužka za določitev upravičenosti do dajatev po zakonodaji Združenega kraljestva se za vsak teden, med katerim je za zaposleno ali samozaposleno osebo veljala zakonodaja druge države članice in ki se je začel med ustreznim dohodninskim letom v smislu zakonodaje Združenega kraljestva, zadevna oseba obravnava, kot da je plačevala prispevke kot zaposlen prejemnik dohodkov ali imela dohodke, za katere je plačevala prispevke na podlagi zaslužka, ki ustreza dvema tretjinama zgornje meje zaslužka za navedeno leto. (b) Za namene člena 52(1)(b)(ii), če: i) v katerem koli dohodninskem letu, ki se začne 6. aprila 1975 ali pozneje, zaposlena oseba dopolni zavarovalne dobe, dobe zaposlitve ali dobe prebivanja izključno v državi članici, ki ni Združeno kraljestvo, in je posledica uporabe odstavka 6(1) ta, da se navedeno leto šteje kot leto za upravičenost dajatve v smislu zakonodaje Združenega kraljestva za namene člena 52(1)(b)(i), se oseba obravnava kot zavarovana 52 tednov v navedenem letu v navedeni drugi državi članici; ii) se katero koli dohodninsko leto, ki se začne 6. aprila 1975 ali pozneje, ne šteje kot leto za upravičenost dajatve v smislu zakonodaje Združenega kraljestva za namene člena 52(1)(b)(i), se zavarovalne dobe, dobe zaposlitve ali dobe prebivanja, dopolnjene v tem letu, ne upoštevajo. (c) Za pretvorbo faktorja zaslužka v zavarovalne dobe se faktor zaslužka, dosežen v ustreznem dohodninskem letu v smislu zakonodaje Združenega kraljestva, deli s spodnjo mejo zaslužka za navedeno leto. Rezultat je izražen kot celo število, preostanek se zanemari. Tako izračunano število se obravnava, kot da predstavlja število tednov zavarovanja, dopolnjenih po zakonodaji Združenega kraljestva v navedenem letu, pod pogojem, da takšno število ne presega števila tednov, v času katerih je v navedenem letu za osebo veljala navedena zakonodaja.“