V prvi polovici leta 2015 je od 2,744 povratnikov, ki so bili zabeleženi v sistemu za vodenje zadev, 1 542 oseb (56 %) po vrnitvi na Kosovo prejelo takojšnjo pomoč, npr. prevoz, nastanitev, hrano in zdravstveno pomoč; 256 oseb (9 %) od vseh zabeleženih v sistemu pa je uporabilo storitve „trajnostne“ ponovne vključitve, kot sta dodatek za iskalce zaposlitve ter podpora za poslovne načrte. Še naprej bi bilo treba razvijati programe usposabljanja za kvalificirane povratnike in programe ponovne vključitve otrok v šolski sistem, zlasti prek jezikovnega usposabljanja.

V letu 2015 je bilo skladu za ponovno vključitev dodeljenih 3,2 milijona EUR iz proračunskih sredstev Kosova, vključno z 1 milijonom EUR sredstev za gradnjo bivališč, namenjenih povratnikom. 20 % teh sredstev je bilo porabljenih v prvi polovici istega leta. Vzpostavljen je bil sistem za vodenje zadev, ki povratnikom omogoča lažji dostop do storitev ponovne vključitve. Rok za upravičenost ostaja julij 2010, vendar lahko številne nujne storitve, kot so prevoz, nastanitev in zdravstvena pomoč, uporabljajo tudi tiste osebe, ki so Kosovo zapustile po tem datumu in se nato vrnile. Ranljivim posameznikom je na voljo vrsta storitev, financiranih iz tega sklada, ne glede na datum njihovega odhoda s Kosova.

Pravni okvir o ponovnem sprejemu je vzpostavljen. Kosovo je sklenilo sporazume o ponovnem sprejemu s 17 državami članicami EU, tremi pridruženimi schengenskimi državami in dvema državama Zahodnega Balkana. 15. decembra 2015 je podpisalo sporazum o ponovnem sprejemu s Turčijo in začelo pogajanja z drugimi državami.

Poročilo in priloženi dokument temeljita na poročilih, ki jih je predložila kosovska vlada, poročilih strokovnjakov iz držav članic EU, ki so sodelovali pri ocenjevalni misiji julija 2015, informacijah, prejetih od urada EU na Kosovu, misije EULEX in agencij EU, ter statističnih podatkih, ki jih je pripravil Eurostat in so jih predložile države članice.

To je tretje poročilo, v katerem je Komisija ocenila napredek Kosova pri izpolnjevanju zahtev iz časovnega načrta za liberalizacijo vizumskega režima. Poročilo povzema pomembne dogodke v zvezi z izvajanjem zakonodaje in daje priporočila za področja, na katerih so potrebni nadaljnji ukrepi za popolno uskladitev z zahtevami iz časovnega načrta. Priložen mu je delovni dokument služb Komisije, ki obravnava pričakovane varnostne in migracijske učinke liberalizacije vizumskega režima.

Komisija je sprejela dve poročili o napredku Kosova v okviru dialoga o vizumih; prvo z dne 8. februarja 2013 in drugo z dne 24. julija 2014. Ti poročili sta vključevali oceno napredka, ki ga je doseglo Kosovo, priporočila kosovskim organom in statistične podatke o pričakovanih migracijskih in varnostnih učinkih brezvizumskega režima.

Evropska komisija je 19. januarja 2012 začela dialog s Kosovom o liberalizaciji vizumskega režima. 14. junija 2012 je kosovski vladi tako izročila časovni načrt za liberalizacijo vizumskega režima. V tem dokumentu so bili opredeljeni vsa zakonodaja in drugi ukrepi, ki jih mora Kosovo sprejeti in izvajati v svojih prizadevanjih za liberalizacijo vizumskega režima.

Sodelovanje Kosova z agencijo Frontex se je občutno izboljšalo. Vsi zadevni organi so seznanjeni z razmerami na področju kaznivih dejanj, povezanih z mejami / razmejitvenimi črtami, vendar število odkritih in preiskovanih primerov v zvezi z omogočanjem nezakonitih migracij, trgovino z ljudmi in trgovino s prepovedanimi drogami ostaja nizko.

Center za integrirano upravljanje meja na Kosovu deluje v celoti. V centru je zaposleno osebje iz vseh ustreznih organov, odgovorno pa je za strateške in operativne analize tveganj na centralni ravni, izmenjavo informacij in varstvo podatkov. Na lokalni ravni se analiza tveganj opravlja na mejnih prehodih.

Zadevni organi imajo za nadzor pretoka prometa in potnikov na voljo ustrezno osebje in so zadostno opremljeni za varovanje meja. Za spremljanje območij z visokim tveganjem uporabljajo analizo tveganj, vendar število odkritih primerov ostaja nizko. Uprava za varnost hrane in veterinarstvo ima dostop do interneta.

Kosovska zakonodaja je v veliki meri skladna s schengenskim pravnim redom, kontrole pa se opravljajo v skladu s standardi EU. Mejni prehodi / prehodi na razmejitvenih črtah so dovolj dobro opremljeni za izvajanje kontrol v prvi in drugi vrsti razen prehoda Merdare/Merdarë, kjer se trenutno vzpostavlja skupni mejni prehod v okviru integriranega upravljanja meja. V skladu s priporočili strokovne misije iz julija 2015 so kosovski organi sredi novembra 2015 ponovno uvedli izstopne kontrole na glavnem mejnem prehodu / prehodu na razmejitveni črti z Albanijo.

Spremembe imen in priimkov ureja sekundarna zakonodaja, sprejeta maja 2015 in spremenjena novembra 2015. Pri vlogi za spremembo je treba preveriti kazensko evidenco vložnika in ugotoviti, ali zoper njega ne poteka kazenska preiskava, odobriti jo morajo policija in sodni organi, vložiti pa jo je mogoče le vsakih pet let. S spremembami, sprejetimi novembra 2015, je bil ustanovljen poseben odbor Urada za matične zadeve, da bi preverjal vloge za spremembo imen na podlagi izpiskov iz sistema CSRS. Pričakovano je, da bo ta odbor v prihodnje svetoval občinam, ali naj vloge odobrijo. Ta sprememba zakonodaje bi se morala zdaj v celoti izvajati.

Varnostne značilnosti osebnih potnih listin, osebnih izkaznic in dokumentov o izvoru so zadovoljive. Ti dokumenti so v skladu z varnostnimi standardi Mednarodne organizacije civilnega letalstva in EU.

Leta 2014 je sodni svet sprejel strategijo za zmanjšanje sodnih zaostankov, s katero naj bi se do konca leta 2016 izvršila večina sodb v upravnih sporih. Sodni svet bi zdaj moral omejene vire prednostno razvrstiti na takšen način, da bi se sodniki z oddelkov za huda kazniva dejanja ob pomoči podpornega osebja lahko osredotočili na sojenja v zadevah, povezanih s hudimi oblikami organiziranega kriminala in korupcijo.

Junija 2015 je kosovska skupščina sprejela spremembe štirih temeljnih zakonov, ki podpirajo kosovski sistem kazenskega pravosodja. S temi spremembami so se uskladila merila za imenovanje ter razrešitev sodnikov in tožilcev, hkrati pa se je povečala njihova neodvisnost, saj so jim bila dodeljena pooblastila za predlaganje lastnih proračunov. Na kosovskem sodnem in tožilskem svetu se trenutno zapolnjujejo prosta delovna mesta.

Po podatkih Urada Visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR) je na Kosovu leta 2013 za azil zaprosilo 62 oseb, leta 2014 pa 98. Subsidiarna zaščita je bila leta 2013 odobrena štirim prosilcem, leta 2014 pa enemu. Čeprav ga je zahodnobalkanska migracijska pot doslej obšla, bi moralo Kosovo vseeno izkoristiti svoje zmogljivosti za dodelitev mednarodne zaščite tistim, ki so do nje upravičeni.

Trenutno poteka postopek povezovanja različnih podatkovnih zbirk, ki se uporabljajo na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in na področju migracij.

Kosovo svoja centra za tujce – začasnega na letališču v Prištini in stalnega v Vranidollu – upravlja v skladu z direktivo EU o vračanju. Povratnikom so zagotovljena primerna postopkovna jamstva in dostop do storitev, kot zahteva direktiva o vračanju. V obeh centrih bi moral biti na voljo letak z opisom postopkovnih jamstev za povratnike.

Kosovski vizumski informacijski sistem (KVIS) se je začel uporabljati na 15 diplomatskih ali konzularnih predstavništvih Kosova v tujini od skupno 30. Večina preostalih 15 misij, ki niso povezane s sistemom KVIS, ima sedež v državah članicah EU ali pridruženih schengenskih državah, v katerih je vsaj eno konzularno predstavništvo že povezano s tem sistemom, običajno tisto v prestolnici. Zaradi omejenega števila kosovskih diplomatskih predstavništev po svetu je sistem KVIS na voljo samo v nekaj ameriških, afriških in azijskih prestolnicah. Da bi dostop do tega sistema omogočili vsem državljanom tretjih držav, ki za vstop na Kosovo potrebujejo vizum, so kosovski organi obravnavo vlog za izdajo vizumov začeli prenašati na zunanje ponudnike storitev, hkrati pa so ohranili nadzor nad odločitvami glede vlog. Ta postopek bi se moral nadaljevati.

Dosežki Kosova pri razsodbah v primerih hudih oblik organiziranega kriminala in korupcije so še vedno omejeni, delno zaradi težav z zmogljivostmi, ki vplivajo na sodstvo. Da bi to odpravili, je glavni tožilec oktobra 2015 imenoval vršilca dolžnosti vodje posebnega tožilstva kot osrednjega koordinatorja za izbiro in ciljno obravnavo odmevnih zadev, povezanih s hudimi oblikami organiziranega kriminala in korupcijo. Kosovo bi zdaj moralo preučiti možnost, da uradu osrednjega koordinatorja podeli pooblastila in vire za vodenje multidisciplinarnih skupin, sestavljenih iz posebnih tožilcev, policistov ter carinskih in davčnih uradnikov, ki bi izvajale finančne preiskave in spremljale pravosodno ukrepanje v odmevnih zadevah organiziranega kriminala in korupcije, vključno z zamrznitvijo in zasegom sredstev, izvrševanjem odredb o zaplembi in vračilom nezakonito pridobljenih sredstev družbi.

Kosovo se trudi razviti celovit sistem za vodenje zadev, ki bi omogočal sledenje zadev vse od faze zbiranja obveščevalnih podatkov in izvajanja preiskav prek kazenskega pregona do obsodbe in odvzema premoženjske koristi. Urad osrednjega koordinatorja, odgovoren za odmevne zadeve organiziranega kriminala in korupcije, bi moral sprejeti ukrepe za krepitev operativnih in informacijskih povezav med organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj in tožilstvom. Pripravljalno delo že poteka.

Strategija vlade iz leta 2014 za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma se izvaja, vendar število obsodb zaradi pranja denarja ostaja nizko.

Kosovo je doseglo določen napredek pri zamrznitvi in zasegu nezakonito pridobljenih sredstev, vendar je bil le majhen delež takšnih sredstev tudi zaplenjen. Zaradi neizdaje zadostnega števila odredb o zaplembi je Organ za upravljanje zaseženih in zaplenjenih sredstev (AMSCA) prisiljen trajno upravljati sredstva, ki so jih zasegli organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj. Zakon o razširjenih pristojnostih za zaplembo premoženja iz leta 2013 bi bilo treba uporabljati v celoti.

Kosovo je leta 2015 znatno okrepilo policijsko ukrepanje na podlagi obveščevalnih podatkov, kar bi bilo treba ohraniti. Kosovska policija ima dostop do vrste podatkovnih zbirk, ki so potrebne za njeno delo.

Dela za vzpostavitev podatkovne zbirke z elektronsko kazensko evidenco potekajo, vendar podatki še niso bili v celoti vneseni v sistem.

Javna naročila ostajajo glavno področje korupcije na Kosovu. Skupščina je 14. decembra 2015 sprejela spremenjeni zakon o javnih naročilih, s katerim je bila med drugim ustanovljena platforma za elektronska javna naročila, poskušal pa se je urediti tudi status članov Regulativne komisije za javna naročila, ki na Kosovu upravlja javna naročila, in Organa za revizijo javnih naročil, ki prouči odločitve, ki jih sprejme komisija. Te spremembe naj bi začele veljati januarja 2016. Glede na namigovanja o nedovoljenem dogovarjanju med Organom za revizijo javnih naročil in pravosodnimi organi kot tudi namigovanja o korupciji v zvezi z vodjem Organa za revizijo javnih naročil je ključno, da Kosovo vzpostavi ustrezne zaščitne ukrepe, s katerimi se bo zagotovilo neodvisno delovanje Organa za revizijo. Izvajati je treba stroge načrte za zagotavljanje integritete, da se zaščiti neodvisnost obeh organov.

Komisija za preprečevanje korupcije in Nacionalni svet za preprečevanje korupcije pod vodstvom predsednika Kosova sta okrepila sodelovanje. Komisija za preprečevanje korupcije ima na razpolago primerne vire in še naprej preverja prijave premoženjskega stanja in spremlja navzkrižja interesov v javnem sektorju.

V volilni kampanji iz leta 2014 je bila v praksi uporabljena kosovska zakonodaja o financiranju političnih strank. Osrednja volilna komisija ima zdaj dovolj osebja. Med lansko kampanjo so vse politične stranke Osrednji volilni komisiji predložile svoja finančna poročila, nekatere stranke pa so prejele kazni za pozno predložitev poročil.

Kosovski zakon o prestrezanju komunikacij je bil sprejet maja 2015. Ta zakon s pravnega, postopkovnega in tehničnega vidika jasno razlikuje med zakonitim prestrezanjem komunikacij za namene kazenskega pravosodja in varovanje varnosti Kosova. Prav tako ureja hrambo podatkov. Izvajanje tega temeljnega dela zakonodaje je v postopku priprave.

Na Kosovu se zdaj izvaja zaščita prič. Direktorat policije za zaščito prič ima na razpolago dovolj osebja in ustrezen proračun. S tretjimi državami so bili sklenjeni številni sporazumi o premestitvi.

Kosovo je doseglo določen napredek v boju proti trgovini s prepovedanimi drogami. V letih 2013 in 2014 so bile zasežene vedno večje količine marihuane, heroina in kokaina. Kosovo je sklenilo vrsto memorandumov o soglasju s ključnimi partnerji in prek svoje Enote za mednarodno sodelovanje na področju kazenskega pregona (ILECU) sodeluje v Europolovi operaciji „Zahodnobalkanska pot“ in Europolovi „Skupni preiskovalni enoti za Balkan“ za boj proti trgovini s prepovedanimi drogami. Večina primerov organiziranega kriminala, ki jih preiskuje policija, se nanaša na trgovino s prepovedanimi drogami, čeprav ostaja število pravnomočnih obsodb v zadevah, povezanih s trgovino s prepovedanimi drogami, nizko.

Odziv Kosova na trgovino z ljudmi in tihotapljenje migrantov je sprejemljiv. Policija ima zadostno osebje za preiskovanje kaznivih dejanj, povezanih s trgovino z ljudmi in tihotapljenjem migrantov. Po izredni migracijski krizi s Kosova konec leta 2014 in v začetku leta 2015 je Kosovo poostrilo nadzor avtobusnih podjetij, ki so običajno omogočala tihotapljenje migrantov. Čeprav je Kosovo zahodnobalkanska migracijska pot doslej obšla, je Kosovo okrepilo sodelovanje s Srbijo, Madžarsko in Avstrijo na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter kazenskega pregona.

Zakon o nadomestilih žrtvam kaznivih dejanj se izvaja, Kosovo pa je okrepilo prizadevanja za rehabilitacijo žrtev in preprečevanje trgovine z ljudmi.

Kosovo sprejema tudi ukrepe v zvezi s trgovino z orožjem, vendar ostaja stopnja uničenja osebnega orožja nizka. Za večjo učinkovitost prizadevanj v boju proti nedovoljeni trgovini s strelnim orožjem bi moralo Kosovo dati prednost izvajanju vseh ukrepov, dogovorjenih v akcijskem načrtu za boj proti nedovoljeni trgovini s strelnim orožjem med EU in jugovzhodno Evropo.

Kosovo si še vedno prizadeva na področju boja proti terorizmu. Tuji borci ostajajo razlog za zaskrbljenost, kosovske oblasti pa so zbrale obsežne informacije o kosovskih borcih v Siriji. Izvaja se zakon iz leta 2015 o prepovedi udeležbe v oboroženih spopadih. Vlada je znatno okrepila svoja prizadevanja v boju proti nasilnemu ekstremizmu in radikalizaciji na Kosovu, zlasti s pridobitvijo podpore islamskih voditeljev.

Priporočila št. 5, 6 in 7:

Za izpolnjevanje vseh zahtev na področju boja proti organiziranemu kriminalu, korupciji in terorizmu bi Kosovo moralo storiti naslednje:

-na oddelke za huda kazniva dejanja pri kosovskih sodiščih premestiti zadostno število sodnikov z ustreznim podpornim osebjem;

-zagotoviti dosežke pri preiskavah, pravnomočnih obsodbah in zaplembah v zadevah, povezanih s hudimi oblikami organiziranega kriminala in korupcijo, zlasti s podelitvijo pooblastila in virov osrednjemu koordinatorju za hude oblike organiziranega kriminala in korupcijo za vodenje multidisciplinarnih skupin v finančnih preiskavah in spremljanje pravosodnega ukrepanja v takšnih zadevah;