Popravila in montaža strojev in naprav

5.Vloga se nanaša na 960 delavcev, ki so postali presežni, v pomožnih ladjedelniških sektorjih, in sicer v podjetjih v regiji na ravni NUTS 2 Galicija (ES11).

4.Španija je vlogo EGF/2020/001 ES/Galicia shipbuilding ancillary sectors vložila 13. maja 2020, tj. v 12 tednih od datuma, ko so bila izpolnjena merila za pomoč iz člena 4 uredbe o ESPG. Komisija je prejem vloge potrdila na isti datum in od Španije 27. maja 2020 zahtevala dodatne informacije. Dodatne informacije so bile predložene v šestih tednih od datuma zahtevka. Komisija mora oceno skladnosti vloge s pogoji za finančni prispevek zaključiti v 12 tednih od prejema popolne vloge; ta rok se izteče 30. septembra 2020.

oddelek 33 (Popravila in montaža strojev in naprav) ter

2.Španija je 13. maja 2020 vložila vlogo EGF/2020/001 ES/Galicia shipbuilding ancillary sectors za finančni prispevek iz ESPG zaradi odpustov v gospodarskih sektorjih, razvrščenih v oddelke 24 (Proizvodnja kovin), 25 (Proizvodnja kovinskih izdelkov, razen strojev in naprav), 30 (Proizvodnja drugih vozil in plovil), 32 (Druge raznovrstne predelovalne dejavnosti), 33 (Popravila in montaža strojev in naprav) ter 43 (Specializirana gradbena dela) NACE Revizija 2, v regiji na ravni NUTS 2 Galicija (ES11) v Španiji. V nadaljnjem besedilu se ti sektorji imenujejo pomožni ladjedelniški sektorji.

1.Pravila o finančnih prispevkih iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) so določena v Uredbi (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESPG).

Merila za pomoč

6.Španija je vlogo vložila na podlagi meril za pomoč iz člena 4(2), ki odstopajo od meril iz člena 4(1)(b) uredbe o ESPG, ki zahteva najmanj 500 delavcev, ki so postali presežni v referenčnem obdobju devetih mesecev v podjetjih, ki delujejo v isti gospodarski panogi na ravni oddelka NACE Revizija 2 in se nahajajo v eni regiji ali dveh sosednjih regijah na ravni NUTS 2 v državi članici. V regiji na ravni NUTS 2 Galicija (ES11) je bilo v pomožnih ladjedelniških sektorjih 960 odpustov. Ker pa se odpusti niso zgodili v isti gospodarski panogi (glej odstavek 2), je uporabljeno odstopanje od člena 4(1)(b), določeno v členu 4(2) (za več podrobnosti o izjemnih okoliščinah v zvezi s sprejemljivostjo vloge glej odstavke 17–22).

7.Devetmesečno referenčno obdobje za vlogo traja od 23. maja 2019 do 23. februarja 2020.

Izračun števila odpustov in prenehanj opravljanja dejavnosti

8.Število odpustov v referenčnem obdobju, tj. 960, je bilo izračunano od datuma dejanske prekinitve pogodbe o zaposlitvi ali njenega izteka.

Upravičeni prejemniki

9.Skupno število upravičenih prejemnikov je 960.

Povezava med odpusti in velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije

10.Da bi Španija vzpostavila povezavo med odpusti in velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije, trdi, da se je svetovna pomorska industrija v zadnjih 20 letih izrazito spremenila. Zaradi velike rasti knjige naročil v obdobju 2002–2008 (z 48,9 milijona na 194,2 milijona kompenziranih bruto ton (KBT)) so bile zgrajene nove ladjedelnice, večinoma v Aziji. Vendar se je obseg naročil zaradi svetovne gospodarske in finančne krize že v obdobju 2008–2012 prepolovil. Od takrat se trend upadanja nadaljuje. Med letom 2012 in koncem leta 2019 se je obseg naročil zmanjšal za 13,6 % (z 92,3 milijona KBT na 79,7 milijona KBT). Sektor ima zaradi manjšega obsega naročil in precejšnje širitve ladjedelništva v Aziji preveliko globalno zmogljivost, kar povzroča močno konkurenco na svetovni ravni.

11.Dejstvo, da lahko novo oceansko plovilo svoj prvi tovor naloži ne glede na lokacijo, kjer je bilo zgrajeno, prispeva k prilagodljivosti kupcev ladij pri nabavi plovil, kar še povečuje konkurenco med ladjedelnicami po vsem svetu.

12.Gradnja trgovskih ladij (tj. tankerjev, ladij za razsuti tovor in kontejnerskih ladij) je v Evropi v 15 letih (med letoma 2004 in 2019) zaradi rasti v Vzhodni Aziji skoraj izginila. Evropske ladjedelnice so zaradi močne konkurence iz vzhodnoazijskih držav ladjedelniške dejavnosti preusmerile na nove trge in vstopile na nišne trge kompleksnih ladjedelniških izdelkov, kot so potniške ladje in druga plovila, ki ne prevažajo tovora. Leta 2019 se je 95 % evropskih naročil nanašalo na potniške ladje, druga plovila, ki ne prevažajo tovora, in priobalna plovila.

13.Ker pa se države, kot so Kitajska, Južna Koreja in Japonska, v zadnjih letih soočajo z veliko presežno zmogljivostjo na področju gradnje trgovskih ladij, so se nedavno prav tako odločile vstopiti na evropski trg visokotehnoloških/kompleksnih vrst ladij. Poleg tega so te države uvedle nove sektorske strategije in politike ter uporabljajo nabor ukrepov, vključno z državno pomočjo in drugimi finančnimi spodbudami, katerih namen je spodbuditi domače povpraševanje. Uvedle so tudi nove ali dodatne trgovinske ukrepe v podporo lokalnim ladjedelnicam, pa tudi lokalnim podjetjem za pomorsko opremo.

14.To je povzročilo premik znatnega deleža svetovne proizvodnje iz Evrope v Azijo. Leta 2002 sta imeli Južna Koreja in Japonska (vsaka po 30 %) glede na obseg proizvodnje vodilni položaj na svetovnem trgu ladjedelništva, sledila pa jima je Evropa (22,5 %). Kitajska je imela na svetovnem trgu ladjedelništva samo 7-odstotni delež. Do leta 2018 je Kitajska (35,5 %) postala vodilna na trgu, sledili sta ji Japonska (23,4 %) in Južna Koreja (22,7 %), tržni delež Evrope pa se je zmanjšal na le 6,8 %. Evropski delež glede na knjigo naročil je leta 2019 znašal 14,7 % (pet odstotnih točk manj kot leta 2002), Kitajska, ki je imela vodilni položaj na trgu, je imela 34-odstotni delež, Južna Koreja 26-odstotnega, Japonska pa 15-odstotnega.

15.Velik del evropske proizvodnje so tako prevzele azijske države z nižjimi stroški dela, politikami subvencioniranja in preferencialno davčno obravnavo.

16.Do zdaj je bilo za ladjedelniški sektor v širšem smislu vloženih sedem vlog za pomoč iz ESPG, od tega sta dve temeljili na spremembah v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije, ostalih pet pa na svetovni finančni in gospodarski krizi. Štiri od teh vlog se nanašajo na stroje in opremo za ladje, ostale tri pa na ladjedelnice.

Pojasnitev izjemnih okoliščin, na katerih temelji sprejemljivost vloge

17.V skladu s členom 4(2) uredbe o ESPG lahko kolektivna vloga, pri kateri so udeležena mala in srednja podjetja, ki se nahajajo v isti regiji, zajema mala in srednja podjetja, ki delujejo v različnih gospodarskih panogah po ravni oddelkov NACE Revizija 2, če ta podjetja predstavljajo glavno ali edino vrsto poslovne dejavnosti v navedeni regiji.

18.Po podatkih statističnega inštituta Galicije je bilo leta 2018 v Galiciji registriranih 247 631 podjetij, od katerih jih je imelo 247 478 (99,94 %) manj kot 250 delavcev. Mala in srednja podjetja so torej hrbtenica gospodarstva te regije.

19.Poleg tega je vseh 38 podjetij, ki jih zadeva ta vloga, malih in srednjih podjetij.

20.Evropsko ladjedelništvo večinoma sestavljajo male in srednje ladjedelnice (60–150-tonske ladje), pri čemer oddaja naročil podizvajalcem predstavlja 80 % vrednosti in 89 % zaposlenosti. Galicijsko ladjedelništvo sledi temu vzorcu oddaje naročil podizvajalcem. Podizvajalci so visoko specializirani, zato so zelo odvisni od glavne ladjedelnice. Če ima glavna ladjedelnica gospodarske težave, to močno prizadene pomožno ladjedelniško industrijo. Medsebojne odvisnosti in posledice za zaposlovanje v pomožni ladjedelniški industriji so torej enake, kot če bi bila podjetja v istem gospodarskem sektorju NACE.