Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2019/C 412/09)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Prosecco“

PDO-IT-A0516-AM06

Datum obvestila: 3. 9. 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Značilnosti ob porabi

Opis: V kategorijah penečega vina sta ob obstoječih različicah „zelo suho“, „suho“, „polsuho“ in „polsladko“ dodani novi različici „popolnoma suho“ in „izredno suho“.

Razlogi: Sprememba omogoča, da se za peneča vina, katerih vsebnost nepovretega sladkorja je običajno zajeta v parametre, določene v veljavni zakonodaji, uporabljata kategoriji „popolnoma suho“ in „izredno suho“ ter da se potrošniki bolje seznanijo s posebnimi lastnostmi proizvodov in njihovimi organoleptičnimi značilnostmi pri porabi od „popolnoma suhega“ do „polsladkega“ vina.

Ta sprememba se nanaša na člena 5 in 6 specifikacije proizvoda in točko 1.4 „Opis vin“ enotnega dokumenta.

2. Pakiranje

Opis: Peneča vina je treba zapirati z zamaški, v katerih je najmanj 51 masnih % plute, delež plute v delu zamaška, ki je v stiku z vinom, pa nikakor ne sme biti manjši od 51 %.

Razlogi: S to spremembo naj bi se izboljšala zunanja podoba penečih vin s kontrolirano označbo porekla „Prosecco“; namen uporabe zamaškov, v katerih je najmanj 51 masnih % plute (vključno z delom, ki je v stiku z vinom) in do 49 % drugih materialov, ki jih dovoljuje veljavna zakonodaja, je namreč ohranjati sloves in tradicijo teh proizvodov ter hkrati bolje ohranjati značilnosti penečih vin.

Ta sprememba se nanaša na člen 8 specifikacije proizvoda in se ne nanaša na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

„Prosecco“

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Peneče vino

5. Kakovostno peneče vino

6. Kakovostno aromatično peneče vino

8. Biser vino

4. Opis vin

„Prosecco“ – vino

Barva: slamnato rumena;

vonj: fin, prepoznaven, značilen za uporabljeno grozdje;

okus: suh do polsladek, svež in značilen;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,50 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz zakonodaje države članice in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Prosecco“ – peneče vino, kakovostno peneče vino in kakovostno aromatično peneče vino

Barva: bolj ali manj intenzivno slamnato rumena, sijoča z obstojno peno;

vonj: fin, prepoznaven, značilen za uporabljeno grozdje;

okus: od „popolnoma suh“ do „polsladek“, svež in značilen;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz zakonodaje države članice in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Prosecco“ – biser vino

Barva: bolj ali manj intenzivno slamnato rumena, sijoča z vidnim iskrenjem;

vonj: fin, prepoznaven, značilen za uporabljeno grozdje;

okus: suh do polsladek, svež in značilen;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,50 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,0 g/l.

Pri porabi se lahko organoleptične značilnosti biser vina, pridobljenega s tradicionalnim vrenjem v steklenici, spreminjajo:

Barva: včasih lahko nekoliko motna;

vonj: prijeten in značilen, ki se mu lahko pridružujejo zaznave po krušni skorji in kvasu;

okus: suh, ščemeč, saden, ki se mu lahko pridružujejo arome krušne skorje in kvasa.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz zakonodaje države članice in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Osnovni enološki postopki

Enološki postopki, ki se uporabljajo za serije proizvodov, namenjenih za proizvodnjo penečih vin in kakovostnih penečih vin

Posebni enološki postopek

V serije proizvodov, namenjene za pridelavo penečih vin in kakovostnih penečih vin, je dovoljeno dodajati proizvode iz pridelave v vino grozdja sort chardonnay, pinot bianco, pinot grigio in pinot nero (predelan v belo vino), samih ali v povezavi, v količini, ki ne presega 15 %, če se pri obdelavi vinograda, iz katerega izhaja grozdje sorte glera za pridelavo vina, upoštevajo zahteve po sortni čistosti ali vsaj to, da količina grozdja manj pomembnih sort, ki se pri tej praksi dodajajo dovoljenim, ne presega 15 %.

(b) Največji donosi

„Prosecco“

18 000 kilogramov grozdja na hektar

„Prosecco“

135 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Grozdje, namenjeno za pridelavo vina s kontrolirano označbo porekla „Prosecco“, je treba pridelovati na območju naslednjih pokrajin: Belluno, Gorica, Padova, Pordenone, Treviso, Trst, Videm, Benetke in Vicenza.

7. Glavne sorte vinske trte

Glera lunga B. – serprino

Glera lunga B. – glera

Glera B. – serprino

8. Opis povezave

Zaščitena označba porekla „Prosecco“ – vse kategorije vin

Naravni dejavniki, pomembni za povezavo

Za območje označbe „Prosecco“, ki leži na severovzhodu Italije, je značilen relief, ki ga tvorijo nižine z nekaj gričevnatimi območji. Podnebje tega beneško-furlanskega območja je zmerno: na severu gorska veriga Alp preprečuje vdor hladnih severnih vetrov, na jugu pa je Jadransko morje glavna dostopna pot za široko, ki prinaša dovolj padavin, zlasti poleti, znižuje temperaturo ter omogoča, da ima vinska trta med rastjo brstov in grozdov dovolj vode.

Ob koncu poletja, ko se zmanjša osončenost in prevladuje suh veter burja, ki piha z vzhoda, so med dnevom in nočjo velike temperaturne razlike ter grozdje v zadnji dobi zorenja razvije precej aromatičnih snovi.

Območje proizvodnje je bogato z minerali in mikrohranili; tla so pretežno aluvialnega izvora s prevladujočo meljasto-glinasto teksturo, precejšnji skelet, ki je posledica erozije dolomitov in zalog vodnih poti, pa omogoča dobro izsuševanje površin.

Zgodovinski in človeški dejavniki

Vino Prosecco je prvič omenjeno v dokumentih s konca 17. st., v katerih je opisano nežno belo vino, ki prihaja s tržaškega krasa, zlasti z območja vasi Prosek.

Pridelava tega vina se je pozneje premaknila ter zlasti razvijala na gričevnatem območju Benečije in Furlanije.

Uspeh vina „Prosecco“ je predvsem zasluga sposobnosti proizvajalcev, ki so od začetka 20. st. razvijali ustrezne tehnike gojenja za pridelavo sorte glera, ki je zelo bujna, da bi omejili rodno obremenitev na trto ter omogočili dobro zorenje grozdja in ohranjanje aromatičnega potenciala grozdnih jagod, pa tudi ustrezne tehnike pridelave vin, ki temeljijo na ponovnem naravnem vrenju, najprej v steklenici in nato v avtoklavu.

V zadnjem stoletju se je na območju proizvodnje razvila mreža visoke tehnične in znanstvene strokovnosti za izboljšanje postopka pridelave in predelave vina „Prosecco“, s katero se poudarjajo njegove značilnosti, po katerih se razlikuje in ki jih nacionalni in mednarodni potrošniki cenijo. Odločilni dejavnik je bila tudi sposobnost proizvajalcev za preskušanje in izboljšanje tehnologij pridelave vina in predelave v peneče vino „Prosecco“, zaradi katerih so lahko enologi v aromatičnem profilu vina ohranili arome grozdja.

Vzročna povezava med geografskim območjem in posebnostmi proizvoda

Zmerno podnebje, za katero so značilni deževje in topli veter široko poleti, omogoča, da se vinska trta v rastni dobi dobro razvije.

Temperaturne razlike med dnevom in nočjo ter večinoma suhi veter burja v zadnji fazi zorenja grozdnih jagod so ugodni za ohranjanje „kislih“ snovi in nastajanje precejšnje količine aromatičnih predhodnih sestavin, ki opredeljujejo cvetlične in sadne note, značilne za „Prosecco“.

Aluvialna tla z meljasto-glinasto teksturo so dobro rodovitna, zato dajejo velik pridelek, spodbujajo zmerno kopičenje sladkorja ter prisotnost mineralov in mikrohranil, potrebnih za pridobivanje uravnotežene kemične sestave in senzoričnih lastnosti groznih jagod, ter omogočajo pridobivanje vina, ki se uporablja za osnovno vino pri proizvodnji biser vin in penečih vin z zmernim deležem alkohola in svežim, suhim in sadnim profilom zaznav in okusa, značilnim za vino „Prosecco“.

Za pridelovano sorto vinske trte, zlasti sorto glera, so značilni zmerno kopičenje sladkorja ter precejšnja vsebnost kislin (ob zrelosti) in aromatičnih snovi, s čimer se pridobi osnovno vino za proizvodnjo vina „Prosecco“, ki ima majhen delež alkohola in je prijetno aromatično.

Vino „Prosecco“ v različicah penečega in biser vina je značilno suho, po senzoričnem profilu pa je sijoče rumene slamnate barve z drobnimi mehurčki v ravnotežju z obstojno peno.

Vonj vina zaznamujejo močne cvetne (belo cvetje) in sadne (jabolko, hruška, tropsko sadje in citrusi) note, ki izražajo elegantnost in prefinjenost. Ima uravnotežen okus po sladkih in kislih sestavinah, kar mu poleg prijetnega okusa doda sveže, mehke in živahne note.

Za poudarjanje značilnosti tega posebnega vina, zlasti v različici penečega vina, se uporablja metoda „Martinotti“, pri kateri se izvede ponovno naravno vrenje osnovnega vina v velikih posodah ali avtoklavih, v katerih „Prosecco“ dobi iskrivost, ki oblikuje njegov živahni okus.

„Prosecco“ tako popolnoma razvije svoj aromatični potencial ter prijetni, značilni in sveži značaj, zaradi česar ga nacionalni in mednarodni potrošniki cenijo in kupujejo.

Posebej je treba omeniti proizvodnjo, čeprav omejeno, mirnega vina „Prosecco“, katerega senzorične značilnosti so podobne prejšnjim vrstam vina, vendar so zanj značilni izraziti saden vonj ter izrazitejši in polnejši okus.

Nacionalni in mednarodni potrošniki prepoznavajo vina z zaščiteno označbo porekla „Prosecco“ kot tako.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Zaščitena označba porekla „Prosecco“

Pravni okvir:

pravo Evropske unije

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

V skladu z odstopanjem iz člena 5(1)(a) Uredbe (EU) 2019/33 lahko postopki proizvodnje vseh vrst vina potekajo tudi na upravnem ozemlju občin pokrajine Verona, ki mejijo na razmejeno območje proizvodnje, samo za grozdje iz vinogradov, ki so se gospodarsko izkoriščali že 30. novembra 2011. Poleg tega lahko te dejavnosti potekajo tudi v drugih občinah, ki mejijo na razmejeno območje proizvodnje, če je ministrstvo izdalo posamezno dovoljenje.

V skladu s členom 5(2) Uredbe (EU) 2019/33 lahko postopki po sekundarnem vrenju osnovnega vina za kategoriji peneče vino in biser vino potekajo tudi zunaj neposredne bližine razmejenega geografskega območja, če je ministrstvo izdalo posamezno dovoljenje in se upoštevajo tradicionalne proizvodnje zahteve.

Zaščitena označba porekla „Prosecco“ – dodatna geografska enota

Pravni okvir:

pravo Evropske unije

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne zahteve za označevanje

Opis pogoja:

Na etiketi označbe „Prosecco“ je lahko naveden sklic na pokrajino Treviso ali Treviso ter Tržaško pokrajino ali Trst, če zadevne serije sestavlja izključno grozdje, trgano v vinogradih teh pokrajin, ter če proizvodnja in pakiranje proizvoda potekata v pokrajini pridelave grozdja, kot je določeno v členu 55 Uredbe (EU) 2019/33 in členu 120(1)(g) Uredbe (EU) št 1308/2013.

ZOP „Prosecco“

Pravni okvir:

pravo Evropske unije

Vrsta dodatnega pogoja:

polnjenje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Določbe o polnjenju na razmejenem območju so določene v pravu Evropske unije (člen 4(2) Uredbe (EU) 2019/33). V skladu z navedenim predpisom je treba polnjenje izvajati na razmejenem geografskem območju, da se zaščitita kakovost in sloves vina z zaščiteno označbo porekla „Prosecco“ ter zagotovita njegovo poreklo in učinkovitost ustreznih pregledov. Posebne lastnosti in kakovost vin z označbo „Prosecco“, ki so povezane z geografskim območjem porekla in slovesom označbe, se bolje zagotovijo, če se vino stekleniči na območju proizvodnje, saj sta uporaba vseh tehničnih pravil glede prevoza in polnjenja vina ter skladnost z njimi zaupana vinogradniškim gospodarstvom na tem območju, ki imajo potrebno znanje in izkušnje ter interes za ohranjanje prisluženega slovesa. Ta zahteva poleg tega zagotavlja, da za pridelovalce vina velja učinkovit sistem preverjanja polnjenja vina, ki ga izvajajo pristojni organi, saj se s tem izognejo morebitnim tveganjem pri prevozu proizvoda z območja polnjenja vina. Ta določba torej koristi pridelovalcem vina, ki se zavedajo kakovosti in slovesa označbe ter so odgovorni za njuno zaščito.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14390

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.