2. V skladu s členom 301 Sporazuma države članice in institucije Evropske unije izvršujejo zaščito, določeno v členih 297 do 300 Sporazuma, ne glede na to, ali je to od njih zahtevala zainteresirana stran.

1. Za namene člena 240 Sporazuma spremembe Sporazuma na podlagi sklepov pododbora za geografske označbe odobri Komisija v imenu Evropske unije. Kadar zainteresirane strani po izraženem nasprotovanju v zvezi z geografsko označbo ne morejo doseči soglasja, Komisija sprejme stališče po postopku iz člena 57 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil.

Celoviti in okrepljeni sporazum o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani se odobri v imenu Evropske unije.

(2)Sporazum pomeni pomemben korak k večjemu političnemu in gospodarskemu delovanju Evropske unije na južnem Kavkazu. S krepitvijo političnega dialoga in izboljšanjem sodelovanja na najrazličnejših področjih zagotavlja podlago za učinkovitejše dvostransko sodelovanje z Republiko Armenijo.

(1)V skladu s Sklepom Sveta (EU) z dne .... je bil Celoviti in okrepljeni sporazum o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) podpisan 24. novembra 2017 s pridržkom njegove poznejše sklenitve.

ob upoštevanju skupnega predloga Evropske komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 207 in 209 v povezavi s členom 218(6)(a) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe,

o sklenitvi, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi Celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani

Sklenitev sporazumov, kakršen je ta, je določena v Pogodbah, in sicer v členu 37 PEU ter členih 207 in 209 PDEU. Poleg tega je sklenitev Sporazuma potrebna, da se v okviru politik Evropske unije dosežejo cilji iz Pogodb, vključno s krepitvijo človekovih pravic, neširjenjem orožja za množično uničevanje, bojem proti terorizmu, bojem proti korupciji in organiziranemu kriminalu, trgovino, migracijami, okoljem, energetiko, podnebnimi spremembami, prometom, znanostjo in tehnologijo, zaposlovanjem in socialnimi zadevami, izobraževanjem ter kmetijstvom.

Komisija in visoka predstavnica po preučitvi besedila Sporazuma menita, da Sporazum ne zajema področij, ki bi sodila v izključno pristojnost držav članic in bi bila zato zanje v pravnem smislu potrebna uporaba mešanega sporazuma. Vendar so bile pogajalske smernice izdane z namenom sprejetja mešanega sporazuma in besedilo Sporazuma je bilo parafirano kot mešani sporazum, zato se kot tako tudi predlaga v podpis in sklenitev, njegove pogodbenice pa so Evropska unija in Evropska skupnost za atomsko energijo ter njune države članice na eni strani ter Republika Armenija na drugi strani.

Pravna podlaga predlaganega sklepa bi zato morali biti člen 37 PEU ter člena 207 in 209 PDEU v povezavi s členom 218(6)(a) PDEU in drugim pododstavkom člena 218(8) PDEU. Kot pravna podlaga niso potrebne nobene dodatne določbe (glej zadevo Komisija proti Svetu C-377/12, ECLI: EU: C: 2014:1903).

Sporazum zajema cilje in sestavne dele s področja skupne zunanje in varnostne politike, skupne trgovinske politike ter razvojnega sodelovanja. Ti vidiki Sporazuma so med seboj neločljivo povezani, ne da bi bil eden v primerjavi z drugim postranski.

Po sprejetju Sklepa Sveta o podpisu, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi Sporazuma sta Evropska unija in Republika Armenija Sporazum podpisali v obliki mešanega sporazuma.

Sporazum vsebuje obsežen naslov, namenjen trgovini, ki določa pomembne zaveze na več področjih trgovinske politike. Te bodo izboljšale pogoje za dvostransko trgovino med EU in Armenijo, pri čemer se bodo v celoti upoštevale obveznosti, ki jih ima Armenija kot članica Evrazijske gospodarske unije. Zagotovile bodo boljše regulativno okolje za gospodarske subjekte na področjih, kot so trgovina s storitvami in blagom, ustanovitev in vodenje podjetij, pretok kapitala, javna naročila in pravice intelektualne lastnine, trajnostni razvoj ter konkurenca.

Sporazum vključuje ustaljene politične klavzule EU o človekovih pravicah, mednarodnih kazenskih sodiščih, orožju za množično uničevanje, osebnem in lahkem orožju ter boju proti terorizmu. Vsebuje tudi določbe o sodelovanju na področjih, kot so promet, energetika, zdravstvo, okolje, podnebne spremembe, obdavčitev, izobraževanje in kultura, zaposlovanje in socialne zadeve, bančništvo in zavarovalništvo, industrijska politika, kmetijstvo in razvoj podeželja, turizem, raziskave in inovacije ter rudarjenje. Poleg tega zajema pravno sodelovanje, pravno državo, boj proti pranju denarja in financiranju terorizma ter boj proti organiziranemu kriminalu in korupciji.

Področje uporabe novega sporazuma je obsežno ter zajema vprašanja v pristojnosti in interesu EU, ki odražajo sedanje široko sodelovanje na gospodarskem, trgovinskem in političnem področju, kot tudi v zvezi s sektorskimi politikami. Sporazum ta področja dodatno razvija, s čimer zagotavlja dolgoročno podlago za nadaljnji razvoj odnosov med EU in Armenijo. S krepitvijo političnega dialoga in izboljšanjem sodelovanja na najrazličnejših področjih Sporazum zagotavlja podlago za učinkovitejše dvostransko sodelovanje z Armenijo.

Pogajanja o Sporazumu so se začela 7. decembra 2015 in besedilo Sporazuma je bilo parafirano 21. marca 2017.

Svet je 29. septembra 2015 sprejel sklep o pooblastitvi Evropske komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko za pogajanja o okvirnem sporazumu med EU in Armenijo. Svet je bil obveščen v vseh fazah pogajanj. Posvetovanja s Svetom so bila opravljena v okviru Delovne skupine za Vzhodno Evropo in Srednjo Azijo ter v okviru Odbora za trgovinsko politiko. Tudi Evropski parlament je bil pravočasno in izčrpno obveščen o poteku pogajanj.

Odnosi med Evropsko unijo (v nadaljnjem besedilu: EU) in Republiko Armenijo (v nadaljnjem besedilu: Armenija) trenutno temeljijo na Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani, ki je začel veljati 1. julija 1999 za začetno obdobje desetih let in je bil samodejno podaljšan.

Priloženi predlog je pravni akt za sklenitev Celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

o sklenitvi, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi Celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani

EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 25.9.2017 JOIN(2017) 37 final PRILOGA

k skupnemu predlogu sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani





CELOVITI IN OKREPLJENI SPORAZUM O PARTNERSTVU MED EVROPSKO UNIJO IN EVROPSKO SKUPNOSTJO ZA ATOMSKO ENERGIJO IN NJUNIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA ENI STRANI TER REPUBLIKO ARMENIJO NA DRUGI STRANI PREAMBULA KRALJEVINA BELGIJA, REPUBLIKA BOLGARIJA, ČEŠKA REPUBLIKA, KRALJEVINA DANSKA, ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA, REPUBLIKA ESTONIJA,

IRSKA, HELENSKA REPUBLIKA, KRALJEVINA ŠPANIJA, FRANCOSKA REPUBLIKA, REPUBLIKA HRVAŠKA, ITALIJANSKA REPUBLIKA, REPUBLIKA CIPER, REPUBLIKA LATVIJA,



REPUBLIKA LITVA, VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,

MADŽARSKA, REPUBLIKA MALTA, KRALJEVINA NIZOZEMSKA, REPUBLIKA AVSTRIJA, REPUBLIKA POLJSKA, PORTUGALSKA REPUBLIKA, ROMUNIJA, REPUBLIKA SLOVENIJA, SLOVAŠKA REPUBLIKA, REPUBLIKA FINSKA,

KRALJEVINA ŠVEDSKA, ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA,



pogodbenice Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o delovanju Evropske unije in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: države članice) in EVROPSKA UNIJA ter EVROPSKA SKUPNOST ZA ATOMSKO ENERGIJO (v nadaljnjem besedilu: Euratom) na eni strani ter REPUBLIKA ARMENIJA na drugi strani, v nadaljnjem besedilu skupaj: pogodbenici, STA SE –

OB UPOŠTEVANJU tesnih vezi med pogodbenicama in skupnih vrednot ter njune želje po krepitvi vezi, vzpostavljenih v preteklosti s Sporazumom o partnerstvu in sodelovanju, ter po spodbuditvi tesnega in intenzivnega sodelovanja na podlagi enakopravnega partnerstva v okviru evropske sosedske politike in vzhodnega partnerstva ter v okviru tega sporazuma; OB PRIZNAVANJU prispevka skupnega akcijskega načrta evropske sosedske politike med EU in Armenijo, vključno z uvodnimi določbami, in pomena prednostnih nalog partnerstva pri krepitvi odnosov med Evropsko unijo in Republiko Armenijo ter pri podpori napredku glede procesa reform in približevanja, navedenega v nadaljevanju, v Republiki Armeniji, s čimer se prispeva k okrepljenemu političnemu in gospodarskemu sodelovanju;



ZAVEZANI nadaljnji krepitvi spoštovanja temeljnih svoboščin, človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, demokratičnih načel, vladavine prava ter dobrega upravljanja; OB PRIZNAVANJU, da so notranje reforme za krepitev demokracije in tržnega gospodarstva na eni strani in trajnostno reševanje konfliktov na drugi strani medsebojno povezani. Zato bo trajnostni proces demokratičnih reform v Republiki Armeniji pomagal krepiti zaupanje in stabilnost v vsej regiji; ZAVEZANI k nadaljnjemu spodbujanju političnega, socialno-ekonomskega in institucionalnega razvoja Republike Armenije, na primer z razvojem civilne družbe, vzpostavljanjem institucij, reformo javne uprave in javne službe, boja proti korupciji ter krepitvijo trgovinskega in gospodarskega sodelovanja, vključno z dobrim upravljanjem na davčnem področju, zmanjšanjem revščine ter obsežnim sodelovanjem na številnih področjih skupnega interesa, tudi na področju pravosodja, svobode in varnosti; ZAVEZANI k doslednemu izvajanju ciljev, načel in določb Ustanovne listine Združenih narodov, Splošne deklaracije Združenih narodov o človekovih pravicah iz leta 1948, Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin iz leta 1950 (v nadaljnjem besedilu: Evropska konvencija o človekovih pravicah) in Helsinške sklepne listine iz leta 1975 s Konference o varnosti in sodelovanju v Evropi (v nadaljnjem besedilu: Helsinška sklepna listina OVSE); OB OPOZARJANJU na svojo pripravljenost prizadevati si za mednarodni mir in varnost ter izvajati učinkovito večstransko sodelovanje in mirno reševanje sporov v dogovorjenih oblikah, zlasti s sodelovanjem v ta namen v okviru Združenih narodov (ZN) in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE);



ZAVEZANI k mednarodnim obveznostim pogodbenic v boju proti širjenju orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev ter sodelovanju pri razoroževanju in neširjenju orožja ter jedrski varnosti in zaščiti; OB PRIZNAVANJU pomena dejavnega sodelovanja Republike Armenije v različnih oblikah regionalnega sodelovanja, tudi tistih, ki jih podpira Evropska unija; ob priznavanju pomena, ki ga Republika Armenija pripisuje svojemu sodelovanju v mednarodnih organizacijah in oblikah sodelovanja ter svojim obstoječim obveznostim, ki izhajajo iz njih;

V ŽELJI po nadaljnjem razvoju rednega političnega dialoga o dvostranskih in mednarodnih vprašanjih skupnega interesa, vključno z regionalnimi vidiki, ob upoštevanju skupne zunanje in varnostne politike Evropske unije, vključno s skupno varnostno in obrambno politiko, ter zadevnih politik Republike Armenije; ob priznavanju pomena, ki ga Republika Armenija pripisuje svojemu sodelovanju v mednarodnih organizacijah in oblikah sodelovanja ter svojim obstoječim obveznostim, ki izhajajo iz njih; OB PRIZNAVANJU pomena zavezanosti Republike Armenije mirni in trajni rešitvi konflikta v Gorskem Karabahu in potrebe po čimprejšnji dosegi te rešitve v okviru pogajanj pod vodstvom sopredsedujočih skupini OVSE iz Minska; tudi ob priznavanju potrebe po doseganju dogovora na podlagi ciljev in načel, zapisanih v Ustanovni listini Združenih narodov in v Helsinški sklepni listini OVSE, zlasti tistih, na podlagi katerih bi se morale podpisnice vzdržati grožnje s silo ali uporabe sile, ter tistih o ozemeljski celovitosti držav in enakih pravicah ter samoodločbi narodov, ki se odražajo v vseh deklaracijah, izdanih pod okriljem sopredsedujočih skupini OVSE iz Minska od 16. ministrskega sveta OVSE leta 2008; upoštevajoč tudi zavezo Evropske unije, da bo podpirala ta proces rešitve;



ZAVEZANI k preprečevanju korupcije in boju proti njej, boju proti organiziranemu kriminalu ter okrepitvi sodelovanja na področju boja proti terorizmu; ZAVEZANI k poglobitvi dialoga in sodelovanja na področju migracij, azila in upravljanja mej s celovitim pristopom, ki se osredotoča na zakonite migracije, ter sodelovanju z namenom boja proti nezakonitim migracijam in trgovini z ljudmi ter učinkovitemu izvajanju sporazuma o ponovnem sprejemu; OB PONOVNI POTRDITVI, da je večja mobilnost državljanov v varnem in dobro upravljanem okolju še vedno ključni cilj, ter ob preučitvi začetka dialoga o vizumih z Republiko Armenijo ob za to primernem času, če bodo izpolnjeni pogoji za dobro upravljano in varno mobilnost, vključno z učinkovitim izvajanjem sporazumov o poenostavitvi vizumskih postopkov in ponovnem sprejemu med pogodbenicama; ZAVEZANI k načelom tržnega gospodarstva ter pripravljenosti Evropske unije, da prispeva h gospodarskim reformam v Republiki Armeniji; OB PRIZNAVANJU pripravljenosti pogodbenic za poglobitev gospodarskega sodelovanja, tudi na področjih, povezanih s trgovino, v skladu s pravicami in obveznostmi, ki izhajajo iz članstva pogodbenic v Svetovni trgovinski organizaciji (STO), ter prek preglednega in nediskriminatornega izvajanja teh pravic in obveznosti; PREPRIČANI, da bo ta sporazum ustvaril novo okolje, ki bo spodbujalo gospodarske odnose med pogodbenicama, zlasti razvoj trgovine in vlaganj, ter spodbujalo konkurenco, saj je to bistveno za prestrukturiranje in modernizacijo gospodarstva;



ZAVEZANI k spoštovanju načel trajnostnega razvoja;

ZAVEZANI k zagotavljanju varstva okolja, vključno s čezmejnim sodelovanjem in izvajanjem večstranskih mednarodnih sporazumov; ZAVEZANI k izboljšanju zanesljivosti in varnosti oskrbe z energijo, olajševanju razvoja ustrezne infrastrukture, povečanju vključenosti na trg in postopnega približevanja zakonodaje ključnim elementom pravnega reda EU, navedenim v nadaljevanju, med drugim tudi s spodbujanjem energetske učinkovitosti in uporabe obnovljivih virov energije, ob upoštevanju zavezanosti Republike Armenije načelom enake obravnave držav dobaviteljic energije in tranzitnih držav ter držav odjemalk energije; ZAVEZANI k visoki ravni jedrske varnosti in jedrske zaščite, kot je navedeno v nadaljnjem besedilu; OB PRIZNAVANJU potrebe po krepitvi sodelovanja na področju energetike in zavezanosti pogodbenic k doslednemu spoštovanju določb Pogodbe o energetski listini; OB PRIPRAVLJENOSTI, da se izboljša raven javnega zdravja in varnosti ter zdravstvenega varstva ljudi, ob spoštovanju načel trajnostnega razvoja, okoljskih potreb in podnebnih sprememb; ZAVEZANI h krepitvi medosebnih stikov, vključno s sodelovanjem in izmenjavami na področju znanosti in tehnologije, izobraževanja in kulture ter mladih in športa; ZAVEZANI k spodbujanju čezmejnega in medregionalnega sodelovanja;



OB PRIZNAVANJU zaveze Republike Armenije, da postopoma izvede približevanje svoje zakonodaje v zadevnih sektorjih zakonodaji Evropske unije, da jo učinkovito izvaja kot del širših prizadevanj za reforme ter razvije potrebne upravne in institucionalne zmogljivosti in s tem omogoči uveljavljanje tega sporazuma, ter ob priznavanju stalne podpore Evropske unije v skladu z vsemi razpoložljivimi instrumenti sodelovanja, vključno s tehnično, finančno in gospodarsko pomočjo v zvezi s to zavezo, ki odraža hitrost izvajanja reform in gospodarske potrebe Republike Armenije; OB UPOŠTEVANJU, da če se bosta pogodbenici odločili, da v okviru tega sporazuma sprejmeta posebne sporazume na področju svobode, varnosti in pravice, ki jih bo Evropska unija sklenila na podlagi naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije, določbe teh prihodnjih sporazumov ne bodo zavezovale Združenega kraljestva in/ali Irske, razen če Evropska unija skupaj z Združenim kraljestvom in/ali Irsko glede na njihove prejšnje dvostranske odnose Republiko Armenijo uradno obvesti, da ti sporazumi zavezujejo Združeno kraljestvo in/ali Irsko kot del Evropske unije v skladu s Protokolom št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije. Podobno velja, da vsi naknadni notranji ukrepi Evropske unije, sprejeti na podlagi naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije za izvajanje tega sporazuma, ne bi zavezovali Združenega kraljestva in/ali Irske, razen če uradno sporočita, da želita sodelovati pri takih ukrepih ali jih sprejeti v skladu s Protokolom št. 21; prav tako se ugotavlja, da bi taki prihodnji sporazumi ali naknadni notranji ukrepi Evropske unije spadali na področje uporabe Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen navedenima pogodbama – DOGOVORILI O NASLEDNJEM:





NASLOV I CILJI IN SPLOŠNA NAČELA ČLEN 1 Cilji Cilji tega sporazuma so: (a) krepitev celovitega političnega in gospodarskega partnerstva ter sodelovanja med pogodbenicama, ki temelji na skupnih vrednotah in tesnih vezeh, tudi z okrepljenim sodelovanjem Republike Armenije v politikah, programih in agencijah Evropske unije; (b) krepitev okvira za politični dialog na vseh področjih skupnega interesa, s čimer bi se spodbudil razvoj tesnih političnih odnosov med pogodbenicama; (c) prispevek h krepitvi demokracije ter politične, gospodarske in institucionalne stabilnosti v Republiki Armeniji;

(d) spodbujanje, ohranjanje in krepitev miru ter stabilnosti na regionalni in mednarodni ravni, tudi s skupnimi prizadevanji za odpravo virov napetosti, krepitev varnosti na meji ter spodbujanje čezmejnega sodelovanja in dobrih sosedskih odnosov; (e) izboljšanje sodelovanja na področju svobode, varnosti in pravice z namenom okrepitve vladavine prava ter spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin;



(f) izboljšanje mobilnosti in medosebnih stikov; (g) podpora prizadevanjem Republike Armenije za razvoj gospodarskega potenciala prek mednarodnega sodelovanja, tudi s približevanjem njene zakonodaje pravnemu redu EU, navedenemu v nadaljnjem besedilu; (h) vzpostavitev tesnejšega trgovinskega sodelovanja, ki bo omogočalo trajnostno regulativno sodelovanje na zadevnih področjih, v skladu s pravicami in obveznostmi, ki izhajajo iz članstva v STO; ter (i) vzpostavitev pogojev za čedalje tesnejše sodelovanje na drugih področjih skupnega interesa. ČLEN 2 Splošna načela 1. Spoštovanje demokratičnih načel, vladavine prava, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zapisanih zlasti v Ustanovni listini Združenih narodov, Helsinški sklepni listini OVSE in Pariški listini za novo Evropo iz leta 1990 ter v drugih zadevnih instrumentih o človekovih pravicah, kot sta Splošna deklaracija ZN o človekovih pravicah in Evropska konvencija o človekovih pravicah, je podlaga za notranje in zunanje politike pogodbenic in tvori bistven element tega sporazuma.

2. Pogodbenici ponovno poudarjata svojo zavezanost k načelom tržnega gospodarstva, trajnostnega razvoja, regionalnega sodelovanja in učinkovitega večstranskega sodelovanja.



3. Pogodbenici ponovno potrjujeta spoštovanje načel dobrega upravljanja, pa tudi njunih mednarodnih obveznosti, zlasti v okviru ZN, Sveta Evrope in OVSE. 4. Pogodbenici se zavezujeta k boju proti korupciji, boju proti različnim oblikam mednarodnega organiziranega kriminala in terorizma, spodbujanju trajnostnega razvoja, učinkovitemu večstranskemu sodelovanju ter boju proti širjenju orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev, vključno s pobudo EU za centre odličnosti za zmanjševanje kemične, biološke, radiološke in jedrske ogroženosti. Ta zaveza je glavni dejavnik v razvoju odnosov in sodelovanja med pogodbenicama ter tako prispeva k miru in stabilnosti v regiji. NASLOV II POLITIČNI DIALOG IN REFORME;

SODELOVANJE NA PODROČJU ZUNANJE IN VARNOSTNE POLITIKE ČLEN 3 Cilji političnega dialoga 1. Med pogodbenicama se nadalje razvija in krepi politični dialog o vseh vprašanjih skupnega interesa, tudi o zunanjepolitičnih in varnostnih vprašanjih, pa tudi notranjih reformah. Ta dialog bo povečal učinkovitost političnega sodelovanja na področju zunanjepolitičnih in varnostnih vprašanj, ob priznavanju pomena, ki ga Republika Armenija pripisuje svojemu sodelovanju v mednarodnih organizacijah in oblikah sodelovanja ter svojim obstoječim obveznostim, ki izhajajo iz njih.





2. Cilji političnega dialoga so: (a) nadalje razvijati in okrepiti politični dialog na vseh področjih skupnega interesa; (b) izboljšati politično partnerstvo in povečati učinkovitost sodelovanja na področju zunanje in varnostne politike; (c) spodbujati mednarodni mir, stabilnost in varnost na podlagi učinkovitega večstranskega sodelovanja; (d) okrepiti sodelovanje in dialog med pogodbenicama o vprašanjih kriznega upravljanja in mednarodne varnosti, zlasti z namenom obravnavanja svetovnih in regionalnih izzivov ter z njimi povezanih groženj; (e) okrepiti sodelovanje v boju proti širjenju orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev; (f) pospeševati ciljno naravnano in praktično sodelovanje pogodbenic za dosego miru, varnosti in stabilnosti na evropski celini; (g) okrepiti spoštovanje demokratičnih načel, vladavino prava in dobro upravljanje, človekove pravice in temeljne svoboščine, vključno s svobodo medijev, pravicami pripadnikov narodnostnih manjšin, in prispevati k utrjevanju notranjih političnih reform; (h) razvijati dialog in poglobiti sodelovanje pogodbenic na področju varnosti in obrambe;



(i) spodbujati mirno reševanje konfliktov;

(j) spodbujati cilje in načela Združenih narodov, opredeljene v Ustanovni listini Združenih narodov, in načela, ki usmerjajo odnose med sodelujočimi državami, navedena v Helsinški sklepni listini OVSE; ter (k) spodbujati regionalno sodelovanje, razviti dobre sosedske odnose in okrepiti regionalno varnost, tudi s sprejetjem ukrepov za odpiranje meja za spodbujanje regionalne trgovine in čezmejne mobilnosti. ČLEN 4 Notranja reforma Pogodbenici sodelujeta na naslednjih področjih: (a) pri razvoju, utrjevanju in krepitvi stabilnosti in učinkovitosti demokratičnih institucij in vladavine prava; (b) pri zagotavljanju spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin; (c) pri nadaljnjem napredku na področju pravosodne in zakonodajne reforme, da se zagotovi neodvisnost, kakovost in učinkovitost sodstva, tožilstva in organov pregona; (d) pri krepitvi upravne zmogljivosti ter zagotavljanju nepristranskosti in učinkovitosti organov pregona;





(e) pri nadaljnjem uresničevanju reforme javne uprave in razvoju odgovorne, učinkovite, pregledne in strokovne javne službe; ter (f) pri zagotavljanju učinkovitosti boja proti korupciji, zlasti z namenom krepitve mednarodnega sodelovanja v boju proti korupciji, ter pri zagotavljanju učinkovitega izvajanja zadevnih mednarodnih pravnih instrumentov, kot je Konvencija Združenih narodov proti korupciji iz leta 2003. ČLEN 5 Zunanja in varnostna politika 1. Pogodbenici krepita dialog in sodelovanje na področju zunanje in varnostne politike, vključno s skupno varnostno in obrambno politiko, ob priznavanju pomena, ki ga Republika Armenija pripisuje sodelovanju v mednarodnih organizacijah in oblikah sodelovanja ter svojim obstoječim obveznostim, ki izhajajo iz njih, ter zlasti obravnavata vprašanja v zvezi s preprečevanjem konfliktov in kriznim upravljanjem, zmanjševanjem tveganja, kibernetsko varnostjo, reformo varnostnega sektorja, regionalno stabilnostjo, razoroževanjem, neširjenjem orožja, nadzorom nad oborožitvijo in nadzorom nad izvozom orožja. Sodelovanje temelji na skupnih vrednotah in interesih, njegov namen pa je povečanje učinkovitosti ter uporaba dvostranskih, mednarodnih in regionalnih forumov, zlasti OVSE. 2. Pogodbenici ponovno potrjujeta svojo zavezanost načelom in normam mednarodnega prava, vključno s tistimi, ki so zapisani v Ustanovni listini Združenih narodov in Helsinški sklepni listini OVSE, ter svojo zavezanost spodbujanju teh načel v dvostranskih in večstranskih odnosih.



ČLEN 6 Huda kazniva dejanja mednarodnih razsežnosti in Mednarodno kazensko sodišče

1. Pogodbenici ponovno potrjujeta, da najhujši zločini, ki zadevajo celotno mednarodno skupnost, ne smejo ostati nekaznovani in da je treba zagotoviti njihov učinkovit pregon z ukrepi na nacionalni in mednarodni ravni, vključno na ravni Mednarodnega kazenskega sodišča. 2. Pogodbenici menita, da ustanovitev in učinkovito delovanje Mednarodnega kazenskega sodišča predstavljata pomemben dogodek za mir in pravico v mednarodni skupnosti. Pogodbenici si prizadevata za okrepitev sodelovanja pri spodbujanju miru in mednarodnega pravosodja z ratifikacijo in izvajanjem Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča in z njim povezanih instrumentov, ter ob upoštevanju svojih pravnih in ustavnih okvirov. 3. Pogodbenici soglašata, da bosta z uporabo ustreznih dvostranskih in večstranskih okvirov tesno sodelovali pri preprečevanju genocida, zločinov proti človeštvu in vojnih zločinov.



ČLEN 7 Preprečevanje konfliktov in krizno upravljanje Pogodbenici okrepita praktično sodelovanje na področjih preprečevanja konfliktov in kriznega upravljanja, zlasti z namenom morebitne udeležbe Republike Armenije v civilnih in vojaških operacijah kriznega upravljanja pod vodstvom EU ter pri vajah in usposabljanju na tem področju, pri čemer se oceni vsak primer posebej. ČLEN 8 Regionalna stabilnost in mirno reševanje konfliktov 1. Pogodbenici krepita skupna prizadevanja za izboljšanje pogojev za nadaljnje regionalno sodelovanje s spodbujanjem odprtih meja s čezmejnim gibanjem, dobrih sosedskih odnosov in demokratičnega razvoja, s čimer prispevata k stabilnosti in varnosti, ter si prizadevata za mirno reševanje konfliktov.

2. Prizadevanja iz odstavka 1 so skladna s skupnimi načeli ohranjanja mednarodnega miru in varnosti, ki so določena v Ustanovni listini Združenih narodov, Helsinški sklepni listini OVSE in drugih zadevnih večstranskih dokumentih, katerim sta se pogodbenici pridružili. Pogodbenici poudarjata pomen obstoječih dogovorjenih oblik za mirno reševanje konfliktov. 3. Pogodbenici poudarjata, da so nadzor nad oborožitvijo ter ukrepi za vzpostavitev zaupanja in varnosti še vedno zelo pomembni za varnost, predvidljivost in stabilnost v Evropi.



ČLEN 9 Orožje za množično uničevanje, neširjenje orožja in razoroževanje 1. Pogodbenici menita, da širjenje orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev, tako med državami kakor nedržavnimi subjekti, na primer teroristi in drugimi kriminalnimi združbami, pomeni eno od najresnejših groženj za mednarodni mir in stabilnost. Zato pogodbenici soglašata, da bosta sodelovali in prispevali k boju proti širjenju orožja za množično uničenje in njegovih nosilcev, ob celovitem upoštevanju in izvajanju zavez na nacionalni ravni, ki sta jih sprejeli v okviru mednarodnih sporazumov o razorožitvi in neširjenju, kot tudi drugih zadevnih mednarodnih obveznosti. Pogodbenici soglašata, da je ta določba bistven element tega sporazuma. 2. Pogodbenici soglašata, da bosta sodelovali in prispevali k preprečevanju širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev na naslednja načina: (a) s sprejetjem ukrepov za podpis, ratifikacijo ali za pristop k vsem drugim zadevnim mednarodnim instrumentom, če je to ustrezno, ter za njihovo dosledno izvajanje; ter (b) z nadaljnjim razvojem učinkovitega nacionalnega sistema nadzora izvoza, tudi nadzora izvoza in tranzita blaga, povezanega z orožjem za množično uničevanje, ter nadzora končne uporabe orožja za množično uničevanje v zvezi s tehnologijami z dvojno rabo. 3. Pogodbenici soglašata z vzpostavitvijo rednega političnega dialoga, ki bo spremljal in utrjeval elemente iz tega člena.





ČLEN 10 Osebno in lahko orožje ter nadzor nad izvozom konvencionalnega orožja 1. Pogodbenici se zavedata, da nedovoljena proizvodnja, tihotapljenje osebnega in lahkega orožja, vključno s strelivom, ter pretirano kopičenje, slabo upravljanje, neustrezno zavarovane zaloge in nenadzorovano širjenje tega orožja še naprej resno ogrožajo mednarodni mir in varnost. 2. Pogodbenici soglašata, da bosta upoštevali in v celoti izpolnjevali svoje obveznosti obravnavanja nezakonite trgovine z osebnim in lahkim orožjem, vključno s strelivom zanj, na podlagi obstoječih mednarodnih sporazumov, katerih pogodbenici sta, in resolucij Varnostnega sveta ZN ter svoje obveznosti v okviru drugih mednarodnih instrumentov, ki se uporabljajo na tem področju, na primer Akcijskega programa Združenih narodov za preprečevanje in odpravljanje nezakonite trgovine z osebnim in lahkim orožjem v vseh oblikah ter boj proti njej. 3. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta sodelovali in zagotavljali koordinacijo, dopolnjevanje in sinergijo v svojih prizadevanjih za odpravo nezakonite trgovine z osebnim in lahkim orožjem, vključno s strelivom, in uničenje prekomernih zalog na svetovni, regionalni, podregionalni in, če je to ustrezno, nacionalni ravni. 4. Poleg tega pogodbenici soglašata, da bosta nadaljevali sodelovanje na področju nadzora nad konvencionalnim orožjem ob upoštevanju Skupnega stališča Sveta 2008/944/SZVP z dne 8. decembra 2008, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme , in zadevne nacionalne zakonodaje Republike Armenije.



5. Pogodbenici soglašata z vzpostavitvijo rednega političnega dialoga, ki bo spremljal in utrjeval elemente iz tega člena. ČLEN 11

Boj proti terorizmu 1. Pogodbenici ponovno potrjujeta pomen boja proti terorizmu in preprečevanja terorizma ter soglašata glede sodelovanja na dvostranski, regionalni in mednarodni ravni, da bi preprečevali terorizem v vseh njegovih oblikah in pojavih ter se borili proti njemu. 2. Pogodbenici soglašata, da je boj proti terorizmu nujno treba izvajati s popolnim spoštovanjem vladavine prava in v celoti usklajeno z mednarodnim pravom, vključno z mednarodnim pravom o človekovih pravicah, mednarodnim pravom o beguncih in mednarodnim humanitarnim pravom, načeli Ustanovne listine Združenih narodov in vsemi zadevnimi mednarodnimi instrumenti, povezanimi z bojem proti terorizmu. 3. Pogodbenici poudarjata pomen splošne ratifikacije in popolnega izvajanja vseh konvencij in protokolov ZN, povezanih z bojem proti terorizmu. Pogodbenici soglašata, da bosta nadaljevali s spodbujanjem dialoga o osnutku Splošne konvencije o mednarodnem terorizmu ter sodelovali pri izvajanju Globalne strategije Združenih narodov za boj proti terorizmu, vseh zadevnih resolucij Varnostnega sveta ZN in konvencij Sveta Evrope. Pogodbenici prav tako soglašata, da bosta sodelovali pri spodbujanju mednarodnega soglasja glede preprečevanja terorizma in boja proti terorizmu.



NASLOV III PRAVICA, SVOBODA IN VARNOST ČLEN 12 Vladavina prava ter spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin 1. Pogodbenici pri medsebojnem sodelovanju na področju svobode, varnosti in pravice posebno pozornost namenjata utrjevanju vladavine prava, vključno z neodvisnostjo sodstva, dostopom do pravnega varstva in pravico do poštenega sojenja, kakor jih določa Evropska konvencija o človekovih pravicah, ter procesnim jamstvom v kazenskih zadevah in pravicam žrtev.

2. Pogodbenici bosta v celoti sodelovali glede uspešnega delovanja institucij na področjih kazenskega pregona, boja proti korupciji in pravosodja. 3. Vodilo pri vseh oblikah sodelovanja na področju svobode, varnosti in pravice je spoštovanje človekovih pravic, nediskriminacije in temeljnih svoboščin. ČLEN 13 Varstvo osebnih podatkov Pogodbenici soglašata, da bosta sodelovali za zagotovitev visoke ravni varstva osebnih podatkov v skladu s pravnimi instrumenti in standardi Evropske unije, Sveta Evrope in mednarodnega prava.



ČLEN 14 Sodelovanje na področju migracij, azila in upravljanja meja 1. Pogodbenici ponovno potrjujeta pomen skupnega upravljanja migracijskih tokov med svojimi ozemlji in vzpostavita celovit dialog o vseh vprašanjih, povezanih z migracijami, vključno z zakonitimi migracijami, mednarodno zaščito in bojem proti nezakonitim migracijam, tihotapljenju ljudi in trgovini z njimi. 2. Sodelovanje bo temeljilo na posebni oceni potreb, ki se opravi prek posvetovanja med pogodbenicama, in se bo izvedlo v skladu z njuno zadevno veljavno zakonodajo. To sodelovanje bo osredotočeno zlasti na:

(a) obravnavo glavnih vzrokov migracij; (b) pripravo in izvajanje nacionalne zakonodaje ter praks na področju mednarodne zaščite, da bi bile izpolnjene določbe Ženevske konvencije o statusu beguncev iz leta 1951, Protokola o statusu beguncev iz leta 1967 in drugih zadevnih mednarodnih instrumentov, kot je Evropska konvencija o človekovih pravicah, ter da bi bilo zagotovljeno spoštovanje načela „nevračanja“; (c) pravila o sprejemu ter pravice in položaj sprejetih oseb, pošteno obravnavo in vključevanje državljanov drugih držav, ki v državi prebivajo zakonito, izobraževanje in usposabljanje ter ukrepe proti rasizmu in ksenofobiji;



(d) oblikovanje učinkovite in preventivne politike proti nezakonitim migracijam, tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi, vključno z vprašanjem, kako se boriti proti mrežam tihotapcev in preprodajalcev ter kako zaščititi žrtve trgovine z ljudmi v okviru zadevnih mednarodnih instrumentov; (e) vprašanja, kot so organizacija, usposabljanje, dobre prakse in drugi operativni ukrepi na področjih upravljanja migracij, varnosti dokumentov, vizumske politike ter sistemov za upravljanje meja in obveščanje o migracijah. 3. Sodelovanje lahko spodbudi tudi krožne migracije, ki bi lahko prispevale k razvoju. ČLEN 15 Gibanje oseb in ponovni sprejem 1. Pogodbenici zagotovita polno izvajanje naslednjih sporazumov, ki ju zavezujeta:

(a) Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Armenijo o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja (v nadaljnjem besedilu: sporazum o ponovnem sprejemu), ki je začel veljati 1. oktobra 2014; ter (b) Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Armenijo o poenostavitvi izdajanja vizumov (v nadaljnjem besedilu: sporazum o poenostavitvi vizumskih postopkov), ki je začel veljati 1. januarja 2014.



2. Pogodbenici še naprej sodelujeta pri spodbujanju mobilnosti državljanov s pomočjo sporazuma o poenostavitvi vizumskih postopkov in v primernem trenutku preučita začetek dialoga o liberalizaciji vizumskega režima, pod pogojem da so izpolnjeni pogoji za dobro upravljano in varno mobilnost. Pogodbenici sodelujeta v boju proti nezakonitim migracijam, tudi z izvajanjem sporazuma o ponovnem sprejemu, ter spodbujata politiko upravljanja meja in razvoj pravnih ter operativnih okvirov. ČLEN 16 Boj proti organiziranemu kriminalu in korupciji 1. Pogodbenici sodelujeta v boju proti kriminalnim in nezakonitim dejavnostim, tudi mednarodnim, tako organiziranim kot drugim, ter pri njihovem preprečevanju, pri čemer so te dejavnosti: (a) tihotapljenje migrantov in trgovina z ljudmi; (b) tihotapljenje strelnega orožja in trgovina z njim, vključno z osebnim in lahkim orožjem; (c) tihotapljenje prepovedanih drog in trgovina z njimi;

(d) tihotapljenje blaga in trgovina z njim;



(e) nezakonite gospodarske in finančne dejavnosti, kot so ponarejanje, davčna utaja in goljufije v zvezi z javnimi naročili; (f) poneverbe pri projektih, ki jih financirajo mednarodni donatorji; (g) aktivna in pasivna korupcija v zasebnem in javnem sektorju; (h) ponarejanje listin in predložitev lažnih izjav; ter (i) kibernetska kriminaliteta. 2. Pogodbenici krepita dvostransko, regionalno in mednarodno sodelovanje organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj, vključno z morebitno krepitvijo sodelovanja med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in zadevnimi organi Republike Armenije. Pogodbenici sta zavezani učinkovitemu izvajanju zadevnih mednarodnih standardov, zlasti tistih, ki so zapisani v Konvenciji Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu iz leta 2000 in v treh protokolih k navedeni konvenciji. Pogodbenici sodelujeta pri preprečevanju korupcije in boju proti njej v skladu s Konvencijo ZN proti korupciji iz leta 2003, priporočili Skupine držav proti korupciji (GRECO) in pravili OECD o preglednosti v zvezi s prijavo premoženjskega stanja, zaščito prijaviteljev nepravilnosti in razkritjem informacij o končnih upravičencih pravnih subjektov.



ČLEN 17 Prepovedane droge

1. Pogodbenici sodelujeta v mejah svojih pooblastil in pristojnosti, da bi zagotovili uravnotežen in enoten pristop k preprečevanju prepovedanih drog in novih psihoaktivnih snovi ter boju proti njim. Namen politik in ukrepov v zvezi z drogami je krepitev struktur za preprečevanje prepovedanih drog in boj proti njim, zmanjševanje njihove ponudbe, trgovine z njimi in povpraševanja po njih, obravnava zdravstvenih in socialnih posledic zlorabe drog z namenom zmanjševanja škode in učinkovitejše preprečevanje preusmerjanja predhodnih kemičnih sestavin, ki se uporabljajo za nezakonito proizvodnjo mamil in psihotropnih ali psihoaktivnih snovi. 2. Pogodbenici se dogovorita o potrebnih načinih sodelovanja za uresničitev ciljev iz odstavka 1. Ukrepi temeljijo na skupno dogovorjenih načelih, določenih v zadevnih mednarodnih konvencijah, njihov namen pa je izvajanje priporočil iz sklepnega dokumenta posebnega zasedanja Generalne skupščine ZN o svetovni problematiki drog iz aprila 2016. ČLEN 18 Pranje denarja in financiranje terorizma 1. Pogodbenici tesno sodelujeta pri preprečevanju uporabe njunih finančnih in zadevnih nefinančnih sistemov za pranje premoženjskih koristi, pridobljenih s kaznivimi dejanji, na splošno, zlasti pa za nedovoljen promet s prepovedanimi drogami, ter uporabe teh sistemov za financiranje terorizma. To sodelovanje zajema tudi izterjavo materialnih ali finančnih sredstev, ki izvirajo iz kaznivih dejanj.



2. Sodelovanje na tem področju omogoča izmenjavo ustreznih informacij v okviru zadevnih zakonodaj pogodbenic in ustreznih mednarodnih instrumentov, poleg tega pa tudi sprejetje ustreznih standardov za preprečevanje pranja denarja ter boj proti pranju denarja in financiranju terorizma, primerljivih s tistimi, ki so jih sprejeli ustrezni mednarodni organi, ki delujejo na tem področju, na primer Projektna skupina za finančno ukrepanje proti pranju denarja. ČLEN 19 Sodelovanje v boju proti terorizmu

1. Pogodbenici v skladu z načeli, na katerih temelji boj proti terorizmu, kakor je opredeljen v členu 11, ponovno potrjujeta pomen pristopa v smislu preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter pravosodnega pristopa k boju proti terorizmu ter se dogovorita za sodelovanje pri preprečevanju in zatiranju terorizma, zlasti: (a) z izmenjavo informacij o terorističnih skupinah in posameznikih ter njihovih podpornih mrežah, v skladu z mednarodno in nacionalno zakonodajo, zlasti glede varstva podatkov in zasebnosti; (b) z izmenjavo izkušenj glede sredstev in metod ter z njimi povezanih tehničnih vidikov, pa tudi glede usposabljanja na področju preprečevanja in zatiranja terorizma, v skladu s pravom, ki se uporablja; (c) z izmenjavo stališč o radikalizaciji in novačenju ter načinih za preprečevanje radikalizacije in spodbujanje rehabilitacije;

(d) z izmenjavo stališč in izkušenj v zvezi s čezmejnim gibanjem in potovanji terorističnih osumljencev pa tudi v zvezi s terorističnimi grožnjami; (e) z izmenjavo dobrih praks glede zaščite človekovih pravic v boju proti terorizmu, zlasti v zvezi s kazenskimi postopki; (f) z zagotovitvijo, da se teroristična dejanja opredelijo kot kazniva; ter (g) s sprejetjem ukrepov proti grožnjam, ki jih predstavlja kemični, biološki, radiacijski in jedrski terorizem ter uvedbo nujnih ukrepov za preprečevanje nakupa in prevoza kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih materialov ter uporabo teh materialov za teroristične namene, pa tudi za preprečevanje nezakonitih dejanj, ki bi ogrozila kemične, biološke in jedrske zmogljivosti ter radiološke elemente z visokim tveganjem. 2. Sodelovanje temelji na ustreznih razpoložljivih ocenah in se izvaja s posvetovanji med pogodbenicama.

ČLEN 20 Pravno sodelovanje 1. Pogodbenici soglašata, da bosta razvili pravosodno sodelovanje v civilnih in gospodarskih zadevah, predvsem glede pogajanj, ratifikacije in izvajanja večstranskih konvencij o pravosodnem sodelovanju v civilnih zadevah, zlasti konvencij Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu na področju mednarodnega pravnega sodelovanja in sodnih postopkov ter zaščite otrok.



2. Pogodbenici si glede pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah prizadevata okrepiti sodelovanje v zvezi z vzajemno pravno pomočjo na podlagi zadevnih mednarodnih sporazumov. Če je to ustrezno, to sodelovanje vključuje pristop k zadevnim mednarodnim instrumentom ZN in Sveta Evrope in njihovo izvajanje ter tesnejše sodelovanje Eurojusta s pristojnimi organi Republike Armenije. ČLEN 21 Konzularna zaščita Republika Armenija soglaša, da diplomatski in konzularni organi katere koli zastopane države članice zagotavljajo zaščito kateremu koli državljanu države članice, ki nima stalnega predstavništva v Republiki Armeniji, ki bi v konkretnem primeru pod enakimi pogoji, kot veljajo za državljane zadevne države članice, dejansko lahko zagotovilo konzularno zaščito.



NASLOV IV

GOSPODARSKO SODELOVANJE POGLAVJE 1 GOSPODARSKI DIALOG ČLEN 22 1. Evropska unija in Republika Armenija omogočata postopek gospodarske reforme z izboljšanjem skupnega razumevanja temeljnih načel vsakega od njunih gospodarstev ter z oblikovanjem in izvajanjem gospodarskih politik. 2. Republika Armenija sprejme nadaljnje ukrepe za razvoj dobro delujočega tržnega gospodarstva ter postopno približevanje svojih gospodarskih in finančnih predpisov in politik predpisom in politikam Evropske unije, če je to ustrezno. Evropska unija bo podpirala Republiko Armenijo pri zagotavljanju stabilnih makroekonomskih politik, vključno z neodvisnostjo centralne banke in stabilnostjo cen, zdravimi javnimi financami ter vzdržnim deviznim tečajem in plačilno bilanco.



ČLEN 23 V ta namen pogodbenici soglašata, da bosta vzdrževali reden dialog o gospodarskih zadevah, namenjen:

(a) izmenjavi informacij o makroekonomskih trendih in politikah ter strukturnih reformah, vključno s strategijami za gospodarski razvoj; (b) izmenjavi strokovnega znanja in dobrih praks na področju javnih financ, okvirov monetarne in tečajne politike, finančne politike in ekonomske statistike; (c) izmenjavi informacij in izkušenj o regionalnem gospodarskem povezovanju, vključno z delovanjem evropske ekonomske in monetarne unije; (d) pregledu stanja dvostranskega sodelovanja na gospodarskem, finančnem in statističnem področju.



ČLEN 24 Notranji nadzor javnega sektorja in pravila o revidiranju Pogodbenici sodelujeta na področjih notranjega nadzora javnih financ in zunanje revizije, da bi: (a) nadalje razvijali in izvajali sistem notranjega nadzora javnih financ v skladu z načelom decentralizirane upravne odgovornosti, vključno z neodvisno nalogo notranje revizije v celotnem javnem sektorju v Republiki Armeniji, in sicer z usklajevanjem s splošno sprejetimi mednarodnimi standardi, okviri in smernicami ter dobrimi praksami Evropske unije, na podlagi programa reforme notranjega nadzora javnih financ, ki ga je odobrila vlada Republike Armenije; (b) razvili ustrezen sistem finančne inšpekcije v Republiki Armeniji, ki bo dopolnjeval nalogo notranje revizije, vendar je ne bo podvajal;

(c) podprli centralno usklajevalno enoto za notranji nadzor javnih financ v Republiki Armeniji in okrepili njeno sposobnost za usmerjanje procesa reform; (d) nadalje okrepili revizijski urad kot vrhovno revizijsko institucijo v Republiki Armeniji, zlasti glede njene finančne, organizacijske in operativne neodvisnosti v skladu z mednarodno sprejetimi standardi zunanje revizije (INTOSAI); ter (e) izmenjavali informacije, izkušnje in dobre prakse.



POGLAVJE 2 OBDAVČITEV ČLEN 25 Pogodbenici sodelujeta pri krepitvi dobrega upravljanja na davčnem področju, da bi še izboljšali medsebojne gospodarske odnose, trgovino, naložbe in pošteno sodelovanje. ČLEN 26

Kar zadeva člen 25, pogodbenici priznavata načela dobrega upravljanja na davčnem področju, in sicer načela preglednosti, izmenjave informacij in lojalne davčne konkurence, kot jih sprejemajo države članice na ravni Evropske unije, ter se zavezujeta k njihovemu izvajanju. Pogodbenici zato brez poseganja v pristojnosti Evropske unije in držav članic izboljšata mednarodno sodelovanje na davčnem področju, olajšata pobiranje davčnih prihodkov in razvijeta ukrepe za učinkovito izvajanje navedenih načel dobrega upravljanja.



ČLEN 27 Pogodbenici razširita in okrepita sodelovanje za izboljšanje in razvoj davčnega sistema in davčne uprave Republike Armenije, vključno z okrepitvijo zmožnosti za pobiranje davkov in nadzor nad njimi, zagotovita učinkovito pobiranje davkov ter okrepita boj proti davčnim goljufijam in davčnim utajam. Pogodbenici ne razlikujeta med uvoženimi proizvodi in podobnimi domačimi proizvodi v skladu s členoma I in III Splošnega sporazuma o carinah in trgovini 1994 (v nadaljnjem besedilu: GATT 1994). Pogodbenici si prizadevata za okrepitev sodelovanja in izmenjavo izkušenj glede boja proti davčnim goljufijam in izogibanju davkom, zlasti proti t. i. davčnemu vrtiljaku, ter glede transfernih cen in predpisov na področju boja proti davčnim oazam. ČLEN 28 Pogodbenici razvijata sodelovanje z namenom uskladitve politik na področju ukrepanja in boja proti goljufijam in tihotapljenju trošarinskih izdelkov. Sodelovanje zajema izmenjavo informacij. V ta namen si pogodbenici prizadevata okrepiti sodelovanje glede na regionalne razmere in v skladu z Okvirno konvencijo Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom iz leta 2003. ČLEN 29 O zadevah iz tega poglavja poteka reden dialog.





POGLAVJE 3 STATISTIKA ČLEN 30 Pogodbenici razvijata in krepita sodelovanje glede statističnih vprašanj, s čimer prispevata k dolgoročnemu cilju zagotavljanja pravočasnih, mednarodno primerljivih in zanesljivih statističnih podatkov. Pričakuje se, da bodo trajnostni, učinkoviti in strokovno neodvisni nacionalni statistični sistemi zagotovili informacije, ki so pomembne za državljane, podjetja in nosilce odločanja v Evropski uniji in Republiki Armeniji, saj jim bodo omogočali sprejemanje premišljenih odločitev na tej podlagi. Nacionalni statistični sistem spoštuje temeljna načela uradne statistike ZN ter upošteva pravni red EU na področju statistike, vključno s Kodeksom ravnanja evropske statistike, da bi se nacionalna priprava statistike uskladila z evropskimi normami in standardi. ČLEN 31 Cilji sodelovanja na področju statistike so: (a) nadaljnja okrepitev zmogljivosti nacionalnega statističnega sistema, vključno s pravno podlago, pripravo kakovostnih podatkov in metapodatkov, politiko razširjanja in prijaznosti do uporabnika, ob upoštevanju uporabnikov v javnem in zasebnem sektorju, akademski skupnosti in širši družbi;



(b) postopna uskladitev statističnega sistema Republike Armenije z normami in praksami, ki se uporabljajo v evropskem statističnem sistemu; (c) izpopolnitev zagotavljanja podatkov Evropski uniji, pri čemer se upošteva uporaba zadevnih mednarodnih in evropskih metodologij, vključno s klasifikacijami;

(d) krepitev strokovne in upravne zmogljivosti osebja nacionalnih statističnih uradov, da se omogoči uporaba statističnih standardov Evropske unije in prispeva k razvoju statističnega sistema Republike Armenije; (e) izmenjava izkušenj glede razvoja statističnega znanja in izkušenj; ter (f) spodbujanje zagotavljanja kakovosti in obvladovanja vseh postopkov priprave statističnih podatkov in njihovega razširjanja. ČLEN 32 Pogodbenici sodelujeta v okviru evropskega statističnega sistema, v katerem je Eurostat statistični urad Evropske unije. To sodelovanje zagotavlja strokovno neodvisnost statističnega urada in uporabo načel Kodeksa ravnanja evropske statistike ter se osredotoča na naslednja področja: (a) demografsko statistiko, vključno s popisi in socialno statistiko; (b) kmetijsko statistiko, vključno s popisi kmetijstva;



(c) poslovno statistiko, vključno s poslovnimi registri in uporabo upravnih virov za statistične namene; (d) makroekonomsko statistiko, vključno z nacionalnimi računi, statistiko zunanje trgovine, statistiko plačilne bilance in statistiko tujih neposrednih naložb;

(e) energetsko statistiko, vključno z bilancami; (f) statistiko okolja; (g) regionalno statistiko; ter (h) horizontalne dejavnosti, vključno z zagotavljanjem in upravljanjem kakovosti, statistično klasifikacijo, usposabljanjem, razširjanjem in uporabo sodobnih informacijskih tehnologij. ČLEN 33 Pogodbenici si med drugim izmenjujeta informacije in strokovno znanje ter razvijata sodelovanje, pri čemer upoštevata izkušnje, pridobljene iz reforme statističnega sistema v okviru različnih programov pomoči. Prizadevanja je treba usmeriti k nadaljnjemu usklajevanju s pravnim redom EU na področju statistike, in sicer na podlagi nacionalne strategije za razvoj statističnega sistema Republike Armenije, ob upoštevanju razvoja evropskega statističnega sistema. Poudarek priprave statističnih podatkov je na nadaljnji uporabi upravnih evidenc in racionalizaciji statističnih raziskav ob upoštevanju potrebe po zmanjšanju obremenitve poročanja. Pridobljeni podatki so pomembni za oblikovanje in spremljanje politik na ključnih področjih družbenega in gospodarskega življenja.



ČLEN 34 O zadevah iz tega poglavja poteka reden dialog. Dejavnosti v okviru evropskega statističnega sistema, vključno z usposabljanjem, so v čim večji možni meri odprte za udeležbo Republike Armenije.

ČLEN 35 Postopno približevanje zakonodaje Republike Armenije pravnemu redu EU na področju statistike se izvaja v skladu z letno posodobljeno zbirko statističnih zahtev, ki jo pripravlja Eurostat in jo pogodbenici upoštevata, kakor je priložena temu sporazumu.



NASLOV V DRUGE POLITIKE SODELOVANJA POGLAVJE 1 PREVOZ ČLEN 36 Pogodbenici:

(a) širita in krepita sodelovanje na področju prevoza, da bi prispevali k razvoju trajnostnih prevoznih sistemov; (b) spodbujata učinkovite, varne in zanesljive prevoze, pa tudi intermodalnost in interoperabilnost prevoznih sistemov; ter (c) si prizadevata za krepitev glavnih prevoznih povezav med njunimi ozemlji.



ČLEN 37 V sodelovanje na področju prevoza so zajeta naslednja področja: (a) razvoj trajnostne nacionalne prometne politike, ki bo zajemala vse vrste prevoza, zlasti da se zagotovijo okolju prijazni, učinkoviti, varni in zanesljivi prevozni sistemi in se spodbudi vključevanje vidikov prevoza v druga področja politike; (b) razvoj sektorskih strategij ob upoštevanju nacionalnih prometnih politik (vključno s pravnimi zahtevami za posodobitev tehnične opreme in prevoznih voznih parkov za izpolnitev najvišjih mednarodnih standardov) na področju cestnega, železniškega, pomorskega, letalskega prometa, prometa po celinskih plovnih poteh in intermodalnosti, vključno s časovnimi razporedi in mejniki za izvajanje, upravnimi odgovornostmi in načrti financiranja; (c) izboljšanje infrastrukturne politike, da se bolje opredelijo in ovrednotijo infrastrukturni projekti za različne vrste prevoza; (d) razvoj strategij financiranja, ki se osredotočajo na vzdrževanje, omejitve zmogljivosti in manjkajoče povezovalne infrastrukture, ter aktiviranje in spodbujanje sodelovanja zasebnega sektorja pri projektih na področju prevoza;

(e) pristop k ustreznim mednarodnim organizacijam in sporazumom na področju prevoza, vključno s postopki za zagotavljanje doslednega izvajanja in učinkovitega uveljavljanja mednarodnih sporazumov in konvencij o prevozu;



(f) sodelovanje ter izmenjava informacij za razvoj in izboljšanje tehnologij v prevozu, kot so inteligentni prevozni sistemi; ter (g) spodbujanje uporabe inteligentnih prometnih sistemov in informacijske tehnologije pri upravljanju in delovanju vseh vrst prevoza ter podpora intermodalnosti in sodelovanje pri uporabi vesoljskih sistemov in komercialnih aplikacij, ki lajšajo prevoz. ČLEN 38 1. Namen sodelovanja je tudi izboljšati pretok potnikov in blaga ter povečati pretočnost prevoznih tokov med Republiko Armenijo, Evropsko unijo in tretjimi državami v regiji, spodbujati odprte meje s čezmejnim gibanjem, in sicer z odstranitvijo upravnih, tehničnih in drugih ovir, izboljšanjem delovanja obstoječih prevoznih omrežij in razvojem infrastrukture, zlasti na glavni osi, ki povezuje pogodbenici. 2. Sodelovanje vključuje ukrepe za lažji prehod meja, ob upoštevanju posebnosti neobalnih držav, kot je navedeno v zadevnih mednarodnih instrumentih. 3. Sodelovanje zajema izmenjavo informacij in skupne dejavnosti: (a) na regionalni ravni, zlasti ob upoštevanju napredka, doseženega v okviru sporazumov o regionalnem prometnem sodelovanju, kot so Prometni koridor Evropa-Kavkaz-Azija (TRACECA) in druge pobude na področju prometa na mednarodni ravni, vključno glede na mednarodne prometne organizacije ter mednarodne sporazume in konvencije, ki sta jih ratificirali pogodbenici; ter





(b) v okviru različnih prometnih agencij Evropske unije, kakor tudi v okviru vzhodnega partnerstva. ČLEN 39 1. Za zagotovitev usklajenega razvoja in postopne liberalizacije zračnega prevoza med pogodbenicama v skladu z njunimi vzajemnimi tržnimi potrebami bi se pogoji vzajemnega dostopa do trga na področju zračnega prevoza morali obravnavati v skladu s sporazumom o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in Republiko Armenijo. 2. Pred sklenitvijo sporazuma o skupnem zračnem prostoru pogodbenici ne sprejmeta nobenih ukrepov, ki bi bili bolj omejevalni ali diskriminatorni v primerjavi s položajem, kakršen je bil pred začetkom veljavnosti tega sporazuma. ČLEN 40 O zadevah iz tega poglavja bo potekal reden dialog. ČLEN 41 1. Republika Armenija svojo zakonodajo približa aktom Evropske unije iz Priloge I v skladu z določbami navedene priloge.





2. Približevanje zakonodaje lahko poteka tudi prek sektorskih sporazumov. POGLAVJE 2 SODELOVANJE NA PODROČJU ENERGETIKE, VKLJUČNO Z JEDRSKO VARNOSTJO ČLEN 42 1. Pogodbenici sodelujeta na področju energetike, ki temelji na načelih partnerstva, skupnega interesa, preglednosti in predvidljivosti. Namen sodelovanja je usklajevanje zakonodaje na področjih energetskega sektorja, navedenih v nadaljevanju, ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi dostopa do varne, okolju prijazne in cenovno dostopne energije. 2. V to sodelovanje so med drugim zajeta naslednja področja: (a) energetske strategije in politike, vključno s spodbujanjem zanesljivosti in raznolikosti oskrbe z energijo ter proizvodnje energije; (b) izboljšanje zanesljivosti oskrbe z energijo, vključno s spodbujanjem diverzifikacije energetskih virov in poti oskrbe z energijo; (c) razvoj konkurenčnih energetskih trgov;

(d) spodbujanje uporabe obnovljivih virov energije, energetske učinkovitosti in varčevanja z energijo;



(e) spodbujanje regionalnega sodelovanja na področju energije in povezovanja v regionalne trge; (f) spodbujanje skupnih regulativnih okvirov za olajševanje trgovine z naftnimi proizvodi, elektriko in morebitnimi drugimi energetskimi proizvodi ter enakih konkurenčnih pogojev glede jedrske varnosti, katerih namen je visoka stopnja varnosti in zaščite; (g) civilni jedrski sektor, ob upoštevanju posebnosti Republike Armenije in s posebnim poudarkom na visoki ravni jedrske varnosti, na podlagi standardov Mednarodne agencije za atomsko energijo ter standardov in praks Evropske unije, ki so navedeni v nadaljevanju, ter visoke ravni jedrske zaščite na podlagi mednarodnih smernic in praks. Sodelovanje na tem področju bo vključevalo: (i) izmenjavo tehnologij in dobrih praks ter usposabljanje na področju varnosti, zaščite in ravnanja z jedrskimi odpadki, da se zagotovi varno delovanje jedrskih elektrarn; (ii) zaprtje in varno razgradnjo jedrske elektrarne Medzamor ter hitro sprejetje časovnega načrta ali akcijskega načrta v ta namen, pri čemer se bo upoštevala potreba po nadomestitvi z novimi zmogljivostmi, da se zagotovijo zanesljivost oskrbe z energijo v Republiki Armeniji in pogoji za trajnostni razvoj; (h) politike določanja cen, tranzit in prevoz, zlasti splošni sistem na podlagi stroškov za prenos energetskih virov, če in ko bo to ustrezno, in dodatna pojasnila glede dostopa do ogljikovodikov, če bo to ustrezno;



(i) spodbujanje regulativnih vidikov, ki odražajo ključna načela za ureditev energetskega trga in nediskriminatoren dostop do energetskih omrežij in infrastruktur po konkurenčnih, preglednih in stroškovno učinkovitih tarifah ter ustrezen in neodvisen nadzor; (j) znanstveno in tehnično sodelovanje, vključno z izmenjavo informacij za razvoj in izboljšanje tehnologij za proizvodnjo in prenos energije ter njeno dobavo in končno rabo s posebnim poudarkom na energetsko učinkovitih in okolju prijaznih tehnologijah.

ČLEN 43 O zadevah iz tega poglavja bo potekal reden dialog. ČLEN 44 Republika Armenija svojo zakonodajo približa instrumentom iz Priloge II v skladu z določbami navedene priloge.



POGLAVJE 3 OKOLJE ČLEN 45 Pogodbenici razvijata in krepita sodelovanje glede okoljskih vprašanj, s čimer prispevata k dolgoročnemu cilju trajnostnega razvoja in bolj zelenega gospodarstva. Po pričakovanjih naj bi imelo okrepljeno varstvo okolja koristi za državljane in podjetja v Evropski uniji in Republiki Armeniji, med drugim zaradi izboljšanja javnega zdravja, ohranjanja naravnih virov, povečanja gospodarske in okoljske učinkovitosti ter zaradi uporabe sodobnih čistejših tehnologij, ki prispevajo k bolj trajnostnim načinom proizvodnje. Sodelovanje se izvaja ob upoštevanju interesov pogodbenic na podlagi enakosti in obojestranske koristi, medsebojne odvisnosti med pogodbenicama na področju varstva okolja in s tem povezanimi večstranskimi sporazumi.

ČLEN 46 1. Sodelovanje je namenjeno ohranjanju in varstvu okolja, izboljšanju in obnavljanju njegove kakovosti, varovanju zdravja ljudi, trajnostni rabi naravnih virov ter spodbujanju ukrepov na mednarodni ravni za reševanje regionalne ali globalne okoljske problematike, tudi na področjih:



(a) okoljskega upravljanja in horizontalnih vprašanj, vključno s strateškim načrtovanjem, oceno vpliva na okolje in strateško presojo vplivov na okolje, izobraževanjem in usposabljanjem, sistemom spremljanja in obveščanja na področju okolja, inšpekcijami in uveljavljanjem, okoljsko odgovornostjo, bojem proti okoljskemu kriminalu, čezmejnemu sodelovanju, javnim dostopom do okoljskih informacij, postopki sprejemanja odločitev ter učinkovitimi upravnimi in sodnimi postopki pregleda; (b) kakovosti zraka; (c) kakovosti vode in gospodarjenja z vodnimi viri, vključno z obvladovanjem poplavne ogroženosti, pomanjkanjem vode in sušo; (d) ravnanja z odpadki; (e) varstva narave, vključno z gozdarstvom in ohranjanjem biološke raznovrstnosti; (f) industrijskega onesnaževanja in industrijskih nesreč; (g) ravnanja s kemikalijami.

2. Namen sodelovanja je tudi vključitev okolja v druga področja politik razen okoljske politike.



ČLEN 47 Pogodbenici med drugim: (a) izmenjujeta informacije ter strokovno znanje in izkušnje; (b) sodelujeta na regionalni in mednarodni ravni, zlasti kar zadeva večstranske okoljske sporazume, ki sta jih ratificirali; ter (c) sodelujeta v okviru zadevnih agencij, če je to ustrezno. ČLEN 48 V sodelovanje so med drugim zajeti naslednji cilji:

(a) razvoj splošne nacionalne okoljske strategije za Republiko Armenijo, ki zajema: (i) načrtovane institucionalne reforme (s časovnimi razporedi) za zagotovitev izvajanja in izvrševanja okoljske zakonodaje; (ii) delitev pristojnosti za upravljanje okolja na nacionalni, regionalni in občinski ravni; (iii) postopke odločanja in izvajanje odločitev;



(iv) postopke spodbujanja vključevanja okoljskih vprašanj v druga področja politike; (v) spodbujanje ukrepov za zeleno gospodarstvo in ekoinovacij, opredelitev potrebnih človeških in finančnih virov ter mehanizma za pregled; ter (b) razvoj sektorskih strategij za Republiko Armenijo (vključno z jasno opredeljenimi časovnimi razporedi in mejniki za izvajanje, upravnimi odgovornostmi in strategijami financiranja za naložbe v infrastrukturo in tehnologijo) glede: (i) kakovosti zraka; (ii) kakovosti vode in gospodarjenja z viri; (iii) ravnanja z odpadki;

(iv) biotske raznovrstnosti, ohranjanja narave in gozdarstva; (v) industrijskega onesnaževanja in industrijskih nesreč; ter (vi) kemikalij. ČLEN 49 O zadevah iz tega poglavja bo potekal reden dialog.



ČLEN 50 Republika Armenija svojo zakonodajo približa aktom Evropske unije in mednarodnim instrumentom iz Priloge III v skladu z določbami navedene priloge. POGLAVJE 4

PODNEBNA POLITIKA ČLEN 51 Pogodbenici bosta razvijali in krepili svoje sodelovanje pri boju proti podnebnim spremembam. Sodelovanje se izvaja ob upoštevanju interesov pogodbenic na podlagi enakosti in obojestranske koristi ter medsebojne odvisnosti med dvostranskimi in večstranskimi zavezami na tem področju. ČLEN 52 S sodelovanjem se spodbujajo ukrepi na domači, regionalni in mednarodni ravni, tudi na naslednjih področjih: (a) blažitev podnebnih sprememb;



(b) prilagajanje podnebnim spremembam; (c) tržni in netržni mehanizmi za reševanje vprašanja podnebnih sprememb;

(d) raziskave, razvoj, predstavitev, uporaba, prenos in razširjanje novih, inovativnih, varnih ter trajnostnih nizkoogljičnih in prilagoditvenih tehnologij; (e) vključevanje podnebnih vidikov v splošne in sektorske politike; ter (f) ozaveščanje, izobraževanje in usposabljanje. ČLEN 53 1. Pogodbenici med drugim: (a) izmenjujeta informacije ter strokovno znanje in izkušnje; (b) izvajata skupne raziskovalne dejavnosti in si izmenjujeta informacije o čistejših ter okolju prijaznih tehnologijah; (c) izvajata skupne dejavnosti na regionalni in mednarodni ravni, tudi kar zadeva večstranske okoljske sporazume, ki sta jih pogodbenici ratificirali, kot sta Okvirna konvencija Združenih narodov o spremembi podnebja iz leta 1992 (UNFCCC) in Pariški sporazum iz leta 2015, in skupne dejavnosti v okviru zadevnih agencij, če je to ustrezno.



2. Pogodbenici namenjata posebno pozornost čezmejnim vprašanjem in regionalnemu sodelovanju.

ČLEN 54 V sodelovanje so med drugim zajeti naslednji cilji: (a) ukrepi za izvajanje Pariškega sporazuma iz leta 2015 v skladu z načeli, določenimi v tem sporazumu; (b) ukrepi za izboljšanje zmogljivosti za sprejemanje učinkovitih podnebnih ukrepov; (c) priprava celovite podnebne strategije in akcijskega načrta za dolgoročno ublažitev podnebnih sprememb in prilagoditev nanje; (d) priprava ocen ogroženosti in prilagoditve; (e) priprava načrta za nizkoogljični razvoj; (f) priprava in izvajanje dolgoročnih ukrepov za ublažitev podnebnih sprememb z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov; (g) ukrepi za pripravo na trgovanje z emisijami ogljikovega dioksida; (h) ukrepi za spodbujanje prenosa tehnologije;





(i) ukrepi za vključitev podnebnih vprašanj v sektorske politike; ter (j) ukrepi v povezavi s snovmi, ki tanjšajo ozonski plašč, in fluoriranimi plini. ČLEN 55 O zadevah iz tega poglavja bo potekal reden dialog. ČLEN 56 Republika Armenija svojo zakonodajo približa aktom Evropske unije in mednarodnim instrumentom iz Priloge IV v skladu z določbami navedene priloge.



POGLAVJE 5

INDUSTRIJSKA IN PODJETNIŠKA POLITIKA ČLEN 57 Pogodbenici razvijata in krepita sodelovanje glede industrijske in podjetniške politike, s čimer izboljšujeta poslovno okolje za vse gospodarske subjekte, pri čemer dajeta poseben poudarek malim in srednjim podjetjem. Z okrepljenim sodelovanjem naj bi se izboljšal upravni in regulativni okvir za podjetja Evropske unije in podjetja Republike Armenije, ki poslujejo v Evropski uniji in Republiki Armeniji, temeljil pa naj bi na politiki Evropske unije za mala in srednja podjetja in industrijski politiki Evropske unije, pri čemer bi se upoštevali mednarodno priznana načela in prakse na tem področju. ČLEN 58 Pogodbenici si s sodelovanjem prizadevata za: (a) izvedbo strategij za razvoj malih in srednjih podjetij, ki temeljijo na načelih pobude „Small Business Act for Europe“, ter spremljanje procesa izvajanja prek rednega poročanja in dialoga. To sodelovanje bo vključevalo tudi poudarek na mikro in obrtnih podjetjih, ki so izredno pomembna za gospodarstvi Evropske unije in Republike Armenije;



(b) oblikovanje boljših okvirnih pogojev, in sicer z izmenjavo informacij in dobrih praks, s čimer prispevata k izboljšanju konkurenčnosti. To sodelovanje bo vključevalo upravljanje strukturnih sprememb (prestrukturiranje) ter okoljska in energetska vprašanja, kot sta energetska učinkovitost in čistejša proizvodnja; (c) poenostavitev in racionalizacijo predpisov in regulativnih praks s posebnim poudarkom na izmenjavi dobrih praks glede normativnih tehnik, vključno z načeli Evropske unije; (d) spodbujanje razvoja inovacijske politike, in sicer z izmenjavo informacij in dobrih praks glede komercializacije raziskav in razvoja (vključno s podpornimi instrumenti za zagonska podjetja, ki temeljijo na tehnologiji), razvoja grozdov in dostopa do financiranja;

(e) spodbujanje pogostejših stikov med podjetji Evropske unije in podjetji Republike Armenije ter med temi podjetji ter organi Evropske unije in Republike Armenije; (f) podporo uvedbi dejavnosti za spodbujanje izvoza v Republiko Armenijo; (g) spodbujanje podjetjem prijaznejšega okolja z namenom povečanja potenciala rasti in naložbenih priložnosti; ter (h) olajšanje modernizacije in prestrukturiranja industrije v Evropski uniji in Republiki Armeniji v nekaterih sektorjih.



ČLEN 59 O zadevah iz tega poglavja bo potekal reden dialog. Pri tem bodo sodelovali tudi predstavniki podjetij iz Evropske unije in Republike Armenije. POGLAVJE 6 PRAVO GOSPODARSKIH DRUŽB, RAČUNOVODSTVO, REVIZIJA

IN UPRAVLJANJE PODJETIJ

ČLEN 60 1. Pogodbenici priznavata pomen učinkovitega sklopa pravil in praks na področjih prava gospodarskih družb in upravljanja podjetij ter računovodstva in revizije v delujočem tržnem gospodarstvu s predvidljivim in preglednim poslovnim okoljem ter hkrati poudarjata pomen spodbujanja regulativnega zbliževanja na teh področjih. 2. Pogodbenici sodelujeta na naslednjih področjih: (a) izmenjava dobrih praks za zagotavljanje razpoložljivosti in dostopa do informacij v zvezi z organizacijo in zastopanjem registriranih podjetij na pregleden in lahko dostopen način;



(b) nadaljnji razvoj politike upravljanja družb skladno z mednarodnimi standardi in zlasti s standardi OECD; (c) izvajanje in dosledna uporaba mednarodnih standardov računovodskega poročanja za konsolidirane računovodske izkaze družb, ki kotirajo na borzi; (d) urejanje in nadzorovanje revizorskih in računovodskih poklicev; (e) mednarodni revizijski standardi in etični kodeks Mednarodne zveze računovodskih strokovnjakov (IFAC) s ciljem izboljšati strokovno raven revizorjev s spoštovanjem standardov in etičnih norm poklicnih združenj, revizijskih organizacij in revizorjev. POGLAVJE 7

SODELOVANJE NA PODROČJU BANČNIŠTVA,

ZAVAROVALNIŠTVA IN DRUGIH FINANČNIH STORITEV ČLEN 61 Pogodbenici soglašata glede pomena učinkovite zakonodaje in praks ter sodelovanja na področju finančnih storitev z naslednjimi cilji: (a) izboljšati pravno ureditev finančnih storitev;



(b) zagotoviti učinkovito in primerno zaščito vlagateljev ter uporabnikov finančnih storitev; (c) prispevati k stabilnosti in celovitosti globalnega finančnega sistema; (d) spodbujati sodelovanje med različnimi akterji finančnega sistema, vključno z regulativnimi organi in nadzorniki; (e) spodbujati neodvisen in učinkovit nadzor.

POGLAVJE 8 SODELOVANJE NA PODROČJU INFORMACIJSKE DRUŽBE ČLEN 62 Pogodbenici spodbujata sodelovanje glede razvoja informacijske družbe v korist državljanov in podjetij, in sicer prek široke razpoložljivosti informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) ter prek boljše kakovosti storitev po dostopnih cenah. Namen tega sodelovanja bi morali biti lažji dostop do trgov elektronskih komunikacij ter spodbujanje konkurence in naložb v sektor.



ČLEN 63 Sodelovanje med drugim obsega naslednja področja: (a) izmenjavo informacij in dobrih praks pri izvajanju nacionalnih strategij za informacijsko družbo, med drugim vključno s pobudami, ki so namenjene spodbujanju širokopasovnega dostopa, izboljšanju varnosti omrežja in razvoju javnih spletnih storitev; (b) izmenjavo informacij, dobrih praks in izkušenj za spodbujanje razvoja celovitega regulativnega okvira za elektronske komunikacije, zlasti okrepitev upravne zmogljivosti neodvisnega nacionalnega regulativnega organa, spodbujanje boljše rabe virov spektra in interoperabilnosti omrežij v Republiki Armeniji ter med Republiko Armenijo in Evropsko unijo.

ČLEN 64 Pogodbenici spodbujata sodelovanje med regulativnimi organi iz Evropske unije in nacionalnim regulativnim organom Republike Armenije na področju elektronskih komunikacij. ČLEN 65 Republika Armenija svojo zakonodajo približa aktom Evropske unije in mednarodnim instrumentom iz Priloge V v skladu z določbami navedene priloge.



POGLAVJE 9 TURIZEM ČLEN 66 Pogodbenici sodelujeta na področju turizma, da bi pospešili razvoj konkurenčne in trajnostne turistične panoge kot gonila gospodarske rasti in krepitve moči, zaposlovanja in deviznega poslovanja.

ČLEN 67 Sodelovanje na dvostranski, regionalni in evropski ravni temelji na naslednjih načelih: (a) spoštovanje integritete in interesov lokalnih skupnosti, zlasti na podeželju; (b) pomen kulturne dediščine; ter (c) pozitivna interakcija med turizmom in ohranjanjem okolja.



ČLEN 68 Sodelovanje je osredotočeno na naslednje vidike: (a) izmenjava informacij, najboljših praks in izkušenj ter prenos strokovnega znanja in izkušenj, vključno z inovativnimi tehnologijami; (b) vzpostavitev strateškega partnerstva med interesi javnosti, zasebnikov in skupnosti, da se zagotovi trajnostni razvoj turizma;

(c) spodbujanje in razvoj turističnih produktov in trgov, infrastrukture, človeških virov ter institucionalnih struktur, pa tudi opredelitev in odprava ovir za potovalne storitve; (d) razvoj in izvajanje učinkovitih politik in strategij, vključno s primernimi pravnimi, upravnimi in finančnimi vidiki; (e) turistično usposabljanje in izgradnja zmogljivosti za izboljšanje standardov storitev; ter (f) razvoj in spodbujanje turizma, ki temelji na skupnosti. ČLEN 69 O zadevah iz tega poglavja bo potekal reden dialog.



POGLAVJE 10 KMETIJSTVO IN RAZVOJ PODEŽELJA

ČLEN 70 Pogodbenici sodelujeta pri spodbujanju razvoja kmetijstva in podeželja, zlasti s postopnim približevanjem politik in zakonodaje. ČLEN 71 Sodelovanje med pogodbenicama na področju kmetijstva in razvoja podeželja med drugim zajema naslednje cilje: (a) omogočanje vzajemnega razumevanja politik kmetijstva in razvoja podeželja; (b) krepitev upravnih zmogljivosti na centralni in lokalni ravni za načrtovanje, ocenjevanje in izvajanje politik v skladu z zakonodajo Evropske unije in dobrimi praksami; (c) spodbujanje modernizacije in trajnosti kmetijske proizvodnje; (d) izmenjava znanj in najboljših praks glede politik razvoja podeželja, da se spodbudi gospodarska blaginja podeželskih skupnosti;



(e) izboljšanje konkurenčnosti kmetijskega sektorja ter učinkovitosti in preglednosti na trgih;

(f) spodbujanje politik kakovosti in njihovih nadzornih mehanizmov, zlasti z geografskimi označbami in ekološkim kmetijstvom; (g) razširjanje znanja in spodbujanje izvajanja svetovalnih storitev pri kmetijskih proizvajalcih; ter (h) spodbujanje uskladitve vprašanj, obravnavanih v okviru mednarodnih organizacij, katerih članici sta obe pogodbenici. POGLAVJE 11 UPRAVLJANJE RIBIŠTVA IN GOSPODARJENJE Z MORJEM ČLEN 72 Pogodbenici sodelujeta v zvezi z vprašanji v skupnem interesu na področju ribištva in gospodarjenja z morjem, pri čemer razvijata tesnejše dvostransko, večstransko in mednarodno sodelovanje v sektorju ribištva. ČLEN 73

Pogodbenici sprejemata skupne ukrepe, si izmenjujeta informacije ter se medsebojno podpirata, da bi spodbujali:



(a) odgovoren ribolov in upravljanje ribištva, ki sta skladna z načeli trajnostnega razvoja, da se ohrani zdravje ribjih staležev in ekosistemov; ter (b) sodelovanje prek ustreznih večstranskih in mednarodnih organizacij, ki so odgovorne za upravljanje in ohranjanje živih vodnih virov, zlasti s krepitvijo ustreznih mednarodnih instrumentov za nadzor in kazenski pregon. ČLEN 74 Pogodbenici podpirata pobude, kot sta medsebojna izmenjava izkušenj in zagotavljanje podpore, namenjene zagotovitvi izvajanja trajnostne ribiške politike, ki zajema: (a) upravljanje virov ribištva in ribogojstva; (b) inšpekcije in nadzor ribolovnih dejavnosti; (c) zbiranje podatkov o ulovu, iztovarjanju ter bioloških in gospodarskih podatkov; (d) izboljšanje učinkovitosti trgov, zlasti s spodbujanjem organizacij proizvajalcev, zagotavljanjem informacij potrošnikom in uporabo standardov trženja in sledljivosti;

(e) trajnostni razvoj območij z jezersko obalo oziroma ribniki ali rečnim izlivom in z znatnim deležem zaposlenosti v ribiškem sektorju; ter



(f) institucionalno izmenjavo izkušenj glede zakonodaje o trajnostnem ribogojstvu in njenega praktičnega izvajanja v naravnih bazenih in umetnih jezerih. ČLEN 75 Ob upoštevanju sodelovanja pri politikah na področju ribištva, prevoza, okolja in drugih politikah v zvezi z morjem pogodbenici prav tako sodelujeta in zagotavljata vzajemno podporo, če je to ustrezno, v zvezi s pomorskimi vprašanji, zlasti tako, da na zadevnih regionalnih in mednarodnih forumih dejavno podpirata integriran pristop k pomorskim zadevam in dobremu upravljanju. POGLAVJE 12 RUDARSTVO ČLEN 76 Pogodbenici razvijata in krepita sodelovanje na področjih rudarstva in proizvodnje surovin, da bi spodbudili vzajemno razumevanje, izboljšanje poslovnega okolja, izmenjavo informacij in sodelovanje glede neenergetskih vprašanj, povezanih zlasti z rudarjenjem kovinskih rud in industrijskih mineralov.

ČLEN 77 Pogodbenici si s sodelovanjem prizadevata za:



(a) izmenjavo informacij o razvoju v njunih sektorjih rudarstva in surovin; (b) izmenjavo informacij o zadevah, povezanih s trgovino s surovinami, z namenom spodbujanja dvostranskih izmenjav; (c) izmenjavo informacij in dobrih praks v povezavi s trajnostnim razvojem rudarstva; ter (d) izmenjavo informacij in dobrih praks v povezavi z usposabljanjem, znanji in spretnostmi ter varnostjo v rudarstvu. POGLAVJE 13 SODELOVANJE NA PODROČJU RAZISKAV IN INOVACIJ

ČLEN 78 Pogodbenici spodbujata sodelovanje na vseh področjih civilnih znanstvenih raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij na podlagi obojestranske koristi ter pod pogojem, da se zagotovi ustrezno in učinkovito varstvo pravic intelektualne lastnine. ČLEN 79 Sodelovanje iz člena 78 zajema:



(a) dialog o politiki ter izmenjavo znanstvenih in tehnoloških informacij; (b) omogočanje ustreznega dostopa do zadevnih programov vsake pogodbenice; (c) pobude za povečanje raziskovalnih zmogljivosti in sodelovanje raziskovalnih institucij iz Republike Armenije v okvirnem programu Evropske unije za raziskave; (d) spodbujanje skupnih raziskovalnih projektov na vseh področjih raziskav in inovacij; (e) dejavnosti usposabljanja in programe mobilnosti za znanstvenike, raziskovalce in drugo raziskovalno osebje v raziskovalnih in inovacijskih dejavnostih na obeh straneh;

(f) spodbujanje, v okviru veljavne zakonodaje, prostega gibanja raziskovalcev, ki sodelujejo v dejavnostih iz tega sporazuma, ter čezmejnega pretoka blaga, namenjenega za uporabo pri teh dejavnostih; ter (g) druge oblike sodelovanja pri raziskavah in inovacijah na podlagi medsebojnega dogovora. ČLEN 80 Pri teh dejavnostih sodelovanja bi bilo treba iskati sinergije z dejavnostmi, ki jih financira Mednarodni center za znanost in tehnologijo, ter z drugimi dejavnostmi, ki se izvajajo v okviru finančnega sodelovanja med Evropsko unijo in Republiko Armenijo, kakor je določeno v Poglavju 1 naslova VII.



POGLAVJE 14 VARSTVO POTROŠNIKOV ČLEN 81 Pogodbenici sodelujeta pri zagotavljanju visoke ravni varstva potrošnikov in pri doseganju združljivosti med njunimi sistemi za varstvo potrošnikov.

ČLEN 82 Če je to ustrezno, lahko sodelovanje vključuje: (a) ukrepe, katerih namen je približevanje potrošniške zakonodaje Republike Armenije zakonodaji Evropske unije, ob izogibanju oviram v trgovini; (b) spodbujanje izmenjave informacij o sistemih varstva potrošnikov, vključno s potrošniško zakonodajo in njenim uveljavljanjem, varnostjo potrošniških izdelkov, sistemi za izmenjavo informacij, izobraževanjem potrošnikov in krepitvijo njihove moči ter pravnimi sredstvi za potrošnike; (c) dejavnosti usposabljanja za upravne uslužbence in druge predstavnike interesov potrošnikov; ter (d) spodbujanje razvoja neodvisnih potrošniških zvez in navezovanja stikov med predstavniki potrošnikov.



ČLEN 83 Republika Armenija svojo zakonodajo približa aktom Evropske unije in mednarodnim instrumentom iz Priloge VI v skladu z določbami navedene priloge.

POGLAVJE 15 ZAPOSLOVANJE, SOCIALNA POLITIKA IN ENAKE MOŽNOSTI ČLEN 84 Pogodbenici okrepita dialog in sodelovanje pri spodbujanju Agende za dostojno delo Mednarodne organizacije dela, politiki zaposlovanja, zdravju in varnosti pri delu, socialnem dialogu, socialni zaščiti, socialni vključenosti, enakosti spolov in nediskriminaciji ter tako prispevata k spodbujanju ustvarjanja več in boljših delovnih mest, zmanjševanju revščine, večji socialni koheziji, trajnostnemu razvoju in boljši kakovosti življenja. ČLEN 85 Sodelovanje na podlagi izmenjave informacij in dobrih praks lahko obsega izbrana vprašanja z naslednjih področij: (a) zmanjševanje revščine in povečanje socialne kohezije;



(b) politika zaposlovanja za zagotovitev novih in boljših delovnih mest z dostojnimi delovnimi pogoji, tudi za zmanjšanje neformalnega gospodarstva in neformalnega zaposlovanja; (c) spodbujanje aktivnih ukrepov na trgu dela in učinkovitih zavodov za zaposlovanje za posodobitev trgov dela in prilagoditev potrebam trgov dela;

(d) spodbujanje bolj vključujočih trgov dela in sistemov socialne varnosti, ki vključujejo prikrajšane osebe, vključno z invalidnimi osebami in pripadniki manjšin; (e) enake možnosti in nediskriminacija, namenjene spodbujanju enakosti spolov in zagotavljanju enakih možnosti za ženske in moške ter boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali etnične pripadnosti, religije ali verovanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti; (f) socialna politika, namenjena okrepitvi ravni socialne zaščite in posodobitvi sistemov socialne zaščite z vidika kakovosti, dostopnosti in finančne vzdržnosti; (g) spodbujanje sodelovanja socialnih partnerjev in spodbujanje socialnega dialoga, vključno s krepitvijo zmogljivosti vseh zadevnih zainteresiranih strani; (h) zagotavljanje zdravja in varnosti pri delu; ter (i) spodbujanje družbene odgovornosti podjetij.



ČLEN 86 Pogodbenici spodbujata vključenost vseh zadevnih zainteresiranih strani, vključno z organizacijami civilne družbe in zlasti socialnimi partnerji, pri razvoju politik in reformah v Republiki Armeniji ter v sodelovanju med pogodbenicama v okviru tega sporazuma.

ČLEN 87 Pogodbenici si prizadevata za okrepitev sodelovanja glede zadev zaposlovanja in socialne politike v vseh zadevnih regionalnih, večstranskih in mednarodnih forumih in organizacijah. ČLEN 88 Pogodbenici spodbujata družbeno odgovornost podjetij in odgovornost ter spodbujata odgovorne poslovne prakse, kakršne spodbujajo tudi smernice OECD za mednarodna podjetja, pobuda ZN za družbeno odgovornost (UN Global Compact), tristranska deklaracija Mednarodne organizacije dela o načelih za multinacionalna podjetja in socialno politiko ter standard ISO 26000. ČLEN 89 O zadevah iz tega poglavja poteka reden dialog.



ČLEN 90 Republika Armenija svojo zakonodajo približa aktom Evropske unije in mednarodnim instrumentom iz Priloge VII v skladu z določbami navedene priloge.

POGLAVJE 16 SODELOVANJE NA PODROČJU ZDRAVJA ČLEN 91 Pogodbenici razvijata sodelovanje na področju javnega zdravja, da bi izboljšali njegovo raven, v skladu s skupnimi vrednotami in načeli na področju zdravja, kar je predpogoj za trajnostni razvoj in gospodarsko rast. ČLEN 92 Sodelovanje obravnava preprečevanje in obvladovanje nalezljivih in nenalezljivih bolezni, vključno z izmenjavo zdravstvenih informacij, spodbujanjem pristopa, ki vključuje zdravje v vse politike, sodelovanjem z mednarodnimi organizacijami, zlasti s Svetovno zdravstveno organizacijo, ter s spodbujanjem izvajanja mednarodnih zdravstvenih sporazumov, kot sta Okvirna konvencija Svetovne zdravstvene organizacije o nadzoru tobaka iz leta 2003 in Mednarodni zdravstveni pravilnik.



POGLAVJE 17 IZOBRAŽEVANJE, USPOSABLJANJE IN MLADI

ČLEN 93 Pogodbenici sodelujeta na področju izobraževanja in usposabljanja, da bi okrepili sodelovanje in dialog o politiki z namenom približevanja sistemov izobraževanja in usposabljanja v Republiki Armeniji politikam in praksam Evropske unije. Pogodbenici sodelujeta pri spodbujanju vseživljenjskega učenja, sodelovanja in preglednosti na vseh stopnjah izobraževanja in usposabljanja s posebnim poudarkom na poklicnem in visokošolskem izobraževanju. ČLEN 94 Sodelovanje na področju izobraževanja in usposabljanja se med drugim osredotoča na: (a) spodbujanje vseživljenjskega učenja, ki je ključnega pomena za rast in ustvarjanje delovnih mest in državljanom omogoča, da v polni meri sodelujejo v družbi; (b) posodobitev sistemov izobraževanja in usposabljanja, vključno s sistemi usposabljanja za javne uslužbence, spodbujanje kakovosti in ustreznosti izobraževanja ter dostopa do njega na vseh stopnjah od predšolske vzgoje do terciarnega izobraževanja; (c) spodbujanje zbliževanja in usklajenih reform visokošolskega izobraževanja v skladu z agendo Evropske unije za visoko šolstvo in evropskim visokošolskim prostorom (bolonjski proces);



(d) okrepitev mednarodnega sodelovanja visokošolskih ustanov, in sicer z okrepitvijo udeležbe v programih sodelovanja Evropske unije ter izboljšanjem mobilnosti študentov in učiteljev;

(e) spodbujanje učenja tujih jezikov; (f) razvoj nacionalnega okvira kvalifikacij, da se izboljša preglednost in priznavanje kvalifikacij in kompetenc v okviru skupnosti evropske mreže informacijskih centrov in nacionalnih informacijskih centrov za priznavanje visokošolskih diplom (ENIC-NARIC) v skladu z evropskim ogrodjem kvalifikacij; (g) okrepitev sodelovanja za nadaljnji razvoj poklicnega izobraževanja in usposabljanja ob upoštevanju dobrih praks v Evropski uniji; ter (h) izboljšanje razumevanja in poznavanja procesa evropske integracije, dialog visokošolskih ustanov o odnosih med EU in vzhodnim partnerstvom ter sodelovanje v zadevnih programih Evropske unije, tudi na področju javne službe. ČLEN 95 Pogodbenici soglašata, da bosta sodelovali v zvezi z mladimi, da bi: (a) okrepili sodelovanje in izmenjave na področjih mladinske politike in neformalnega izobraževanja za mlade in mlade delavce; (b) olajšali aktivno udeležbo vseh mladih v družbi;



(c) podpirali mobilnost mladih in mladih delavcev kot sredstva za spodbujanje medkulturnega dialoga in pridobitev znanja, spretnosti in kompetenc izven sistemov formalnega izobraževanja, tudi s prostovoljstvom; ter

(d) spodbujali sodelovanje med mladinskimi organizacijami v podporo civilni družbi. POGLAVJE 18 SODELOVANJE NA PODROČJU KULTURE ČLEN 96 Pogodbenici bosta spodbujali sodelovanje na področju kulture v skladu z načeli konvencije Organizacije Združenih narodov za izobraževanje, znanost in kulturo (Unesco) o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov iz leta 2005. Pogodbenici si bosta prizadevali za reden strateški dialog na področjih skupnega interesa, vključno z razvojem kulturnih industrij v Evropski uniji in Republiki Armeniji. Sodelovanje med pogodbenicama bo spodbujalo medkulturni dialog, tudi prek sodelovanja kulturnega sektorja in civilne družbe iz Evropske unije in Republike Armenije. ČLEN 97 Sodelovanje se med drugim osredotoča na: (a) kulturno sodelovanje in kulturne izmenjave;





(b) mobilnost umetnosti in umetnikov ter povečanje zmogljivosti kulturnega sektorja; (c) medkulturni dialog; (d) dialog o kulturni politiki; (e) program Ustvarjalna Evropa; ter (f) sodelovanje v mednarodnih forumih, kot sta Unesco in Svet Evrope, za podporo kulturni raznolikosti ter ohranjanje in ovrednotenje kulturne in zgodovinske dediščine. POGLAVJE 19 SODELOVANJE NA AVDIOVIZUALNEM IN MEDIJSKEM PODROČJU ČLEN 98 Pogodbenici bosta spodbujali sodelovanje na avdiovizualnem področju. S sodelovanjem se krepi avdiovizualna industrija v Evropski uniji in Republiki Armeniji, zlasti z usposabljanjem strokovnjakov ter izmenjavo informacij.





ČLEN 99 1. Pogodbenici vzpostavita reden dialog na področju avdiovizualne in medijske politike ter sodelujeta za okrepitev neodvisnosti in strokovnosti medijev in povezave z mediji v Evropski uniji v skladu z evropskimi standardi, vključno s standardi Sveta Evrope in konvencijo Unesca o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov iz leta 2005. 2. Sodelovanje bi lahko med drugim vključevalo tudi usposabljanje novinarjev in drugih oseb, ki se poklicno ukvarjajo z mediji, ter podporo medijem. ČLEN 100 Sodelovanje se med drugim osredotoča na: (a) politični dialog na področju avdiovizualne in medijske politike; (b) sodelovanje v mednarodnih forumih (kot sta na primer Unesco in STO); ter (c) sodelovanje na avdiovizualnem in medijskem področju, tudi na področju kinematografije.





POGLAVJE 20 SODELOVANJE NA PODROČJU ŠPORTA IN TELESNE DEJAVNOSTI ČLEN 101 Pogodbenici spodbujata sodelovanje na področju športa in telesne dejavnosti, zlasti z izmenjavo informacij in dobrih praks za spodbujanje zdravega načina življenja, dobrega upravljanja v športu ter družbene in izobraževalne vrednosti športa ter za boj proti grožnjam, kakršne so doping, prirejanje izidov, rasizem in nasilje v Evropski uniji in Republiki Armeniji. POGLAVJE 21 SODELOVANJE CIVILNE DRUŽBE ČLEN 102 Pogodbenici vzpostavita dialog o sodelovanju civilne družbe z naslednjimi cilji:

(a) okrepitev stikov ter izmenjava informacij in izkušenj med vsemi sektorji civilne družbe v Evropski uniji in Republiki Armeniji;



(b) zagotavljanje boljšega poznavanja in razumevanja Republike Armenije v Evropski uniji, vključno z njeno zgodovino in kulturo, zlasti med organizacijami civilne družbe s sedežem v državah članicah, da se izboljša ozaveščenost o priložnostih in izzivih za prihodnje odnose; ter (c) zagotavljanje boljšega poznavanja in razumevanja Evropske unije v Republiki Armeniji, zlasti med organizacijami civilne družbe v Republiki Armeniji, z neizključnim poudarkom na vrednotah, na katerih temelji Evropska unija, njenih politikah in delovanju. ČLEN 103 1. Pogodbenici spodbujata dialog in sodelovanje med zainteresiranimi stranmi civilne družbe obeh strani kot sestavni del odnosov med Evropsko unijo in Republiko Armenijo. 2. Ta dialog in sodelovanje sta namenjena: (a) zagotovitvi vključitve civilne družbe v odnose med Evropsko unijo in Republiko Armenijo; (b) spodbujanju sodelovanja civilne družbe v javnem postopku odločanja, zlasti z vzpostavitvijo odprtega, preglednega in rednega dialoga med javnimi institucijami na eni strani ter predstavniki združenj in civilne družbe na drugi strani;



(c) olajšanju procesa vzpostavljanja institucij in utrjevanja organizacij civilne družbe na različne načine, med drugim s podporo zagovorništvu, neformalnim in formalnim mrežnim povezovanjem ter vzajemnimi obiski in delavnicami, zlasti z namenom izboljšanja pravnega okvira civilne družbe; ter

(d) zagotovitvi, da se predstavniki civilne družbe obeh strani seznanijo s postopki posvetovanja in dialoga med partnerji civilne družbe in socialnimi partnerji na drugi strani, zlasti da bi se civilna družba še bolj vključila v proces javnega oblikovanja politik v Republiki Armeniji. ČLEN 104 Med pogodbenicama bo potekal reden dialog o zadevah iz tega poglavja.



POGLAVJE 22 REGIONALNI RAZVOJ, ČEZMEJNO SODELOVANJE

IN SODELOVANJE NA REGIONALNI RAVNI ČLEN 105 1. Pogodbenici spodbujata vzajemno razumevanje in dvostransko sodelovanje na področju regionalne razvojne politike, vključno z metodami oblikovanja in izvajanja regionalnih politik, upravljanjem na več ravneh in partnerstvom, s posebnim poudarkom na razvoju zapostavljenih območij in teritorialnem sodelovanju, da bi vzpostavili komunikacijske kanale ter okrepili izmenjavo informacij in izkušenj med nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi, socialno-ekonomskimi akterji in civilno družbo. 2. Zlasti pogodbenici sodelujeta z namenom usklajevanja prakse Republike Armenije z naslednjimi načeli:

(a) okrepitev upravljanja na več ravneh, kolikor zadeva centralno, regionalno in lokalno raven, s posebnim poudarkom na načinih za povečanje vključenosti regionalnih in lokalnih zainteresiranih strani; (b) utrditev partnerstva med vsemi zainteresiranimi stranmi, udeleženimi v regionalnem razvoju; ter (c) sofinanciranje prek finančnega prispevka pogodbenic, udeleženih v izvajanju programov in projektov regionalnega razvoja.



ČLEN 106 1. Pogodbenici podpirata in krepita vključenost lokalnih in regionalnih organov pri sodelovanju na področju regionalne politike, vključno s čezmejnim sodelovanjem in s tem povezanimi strukturami upravljanja, krepita sodelovanje z vzpostavitvijo ugodnega zakonodajnega okvira, ohranjata in razvijata ukrepe za izgradnjo zmogljivosti ter spodbujata krepitev čezmejnih in regionalnih gospodarskih in poslovnih omrežij. 2. Pogodbenici sodelujeta pri konsolidaciji institucionalnih in operativnih zmogljivosti institucij Republike Armenije na področju regionalnega razvoja in načrtovanja rabe prostora, med drugim z: (a) izboljšanjem medinstitucionalnega sodelovanja, zlasti mehanizma vertikalnih in horizontalnih interakcij osrednjih in lokalnih organov v procesu priprave in izvajanja regionalnih politik; (b) razvojem zmogljivosti regionalnih in lokalnih organov za spodbujanje čezmejnega sodelovanja, pri čemer se upoštevajo predpisi in praksa Evropske unije; ter (c) izmenjavo znanja, informacij in dobrih praks na področju politik regionalnega razvoja za spodbujanje gospodarske blaginje za lokalne skupnosti in enoten razvoj regij.





ČLEN 107 1. Pogodbenici krepita in spodbujata razvoj čezmejnega sodelovanja na vseh drugih področjih iz tega sporazuma, med drugim na področju prevoza, energije, okolja, komunikacijskih omrežij, kulture, izobraževanja, turizma in zdravja. 2. Pogodbenici krepita sodelovanje med svojimi regijami v obliki mednarodnih in medregionalnih programov, pri čemer spodbujata sodelovanje regij Republike Armenije v evropskih regionalnih strukturah in organizacijah ter spodbujata njihov gospodarski in institucionalni razvoj z izvajanjem projektov skupnega interesa. 3. Dejavnosti iz odstavka 2 bodo potekale v okviru: (a) nadaljnjega ozemeljskega sodelovanja z evropskimi regijami (tudi z mednarodnimi in čezmejnimi programi sodelovanja); (b) sodelovanja znotraj vzhodnega partnerstva in z organi Evropske unije, vključno z Odborom regij, ter udeležbe pri različnih evropskih regionalnih projektih in pobudah; ter (c) sodelovanja med drugim z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom in Evropskim omrežjem za spremljanje prostorskega razvoja.



ČLEN 108

O zadevah iz tega poglavja bo potekal reden dialog. POGLAVJE 23 CIVILNA ZAŠČITA ČLEN 109 Pogodbenici razvijata in krepita svoje sodelovanje na področju naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek. Sodelovanje se izvaja ob upoštevanju interesov pogodbenic na podlagi enakosti in obojestranske koristi ter obstoječe medsebojne odvisnosti med pogodbenicama in večstranskimi dejavnostmi na tem področju. ČLEN 110 Namen sodelovanja je izboljšanje preprečevanja naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, ter pripravljenosti in odziva nanje.





ČLEN 111 Pogodbenici si med drugim izmenjujeta informacije in strokovno znanje ter izvajata skupne dejavnosti na dvostranski osnovi in/ali v okviru večstranskih programov. Sodelovanje lahko med drugim poteka prek izvajanja posebnih sporazumov in/ali upravnih ureditev, sklenjenih med pogodbenicama na področju civilne zaščite. Pogodbenici se lahko skupaj odločita o posebnih smernicah in/ali delovnih načrtih za dejavnosti, predvidenih ali načrtovanih v skladu s tem sporazumom. ČLEN 112 Sodelovanje lahko obsega naslednje cilje: (a) izmenjavo in redno posodabljanje kontaktnih podatkov, da se zagotovi nepretrgan dialog ter da bosta lahko pogodbenici v vsakem trenutku stopili v stik; (b) omogočanje medsebojne pomoči v izrednih razmerah, če je to ustrezno in glede na razpoložljivost zadostnih virov; (c) neprekinjeno izmenjevanje zgodnjih opozoril in aktualnih informacij o izrednih razmerah večjega obsega, ki prizadenejo Evropsko unijo ali Republiko Armenijo, vključno s prošnjami za pomoč in ponujeno pomočjo; (d) izmenjavo informacij o zagotavljanju podpore pogodbenic tretjim državam v izrednih razmerah, ko se aktivira mehanizem EU na področju civilne zaščite;



(e) sodelovanje glede podpore države gostiteljice pri prošnjah za pomoč ali pri zagotavljanju pomoči;

(f) izmenjavo dobrih praks in smernic na področju preprečevanja nesreč ter pripravljenosti in odziva nanje; (g) sodelovanje pri zmanjševanju tveganja nesreč, med drugim z obravnavo: institucionalnih povezav in zagovorništva; informacij, izobraževanja in obveščanja; ter dobrih praks pri preprečevanju ali omejevanju učinka naravnih nesreč; (h) sodelovanje z namenom izboljševanja baze znanja o nesrečah in tveganjih ter oceno tveganj za obvladovanje nesreč; (i) sodelovanje pri oceni učinka nesreč na okolje in javno zdravje; (j) povabilo strokovnjakov na posamezne tehnične delavnice in simpozije o vprašanjih civilne zaščite; (k) povabilo opazovalcev glede na posamezen primer na posamezne vaje in usposabljanja, ki jih organizirata Evropska unija in/ali Republika Armenija; ter (l) krepitev sodelovanja glede najbolj učinkovite uporabe razpoložljivih zmogljivosti civilne zaščite.



NASLOV VI TRGOVINA IN Z NJO POVEZANE ZADEVE

POGLAVJE 1 BLAGOVNA MENJAVA ČLEN 113 Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi 1. Vsaka pogodbenica prizna obravnavo po načelu države z največjimi ugodnostmi za blago druge pogodbenice v skladu s členom I Splošnega sporazuma o carinah in trgovini 1994 (GATT 1994) iz Priloge 1A Marakeškega sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije z dne 15. aprila 1994 (v nadaljnjem besedilu: sporazum STO), vključno z njegovimi pojasnjevalnimi opombami, ki so smiselno vključene v ta sporazum in so njegov sestavni del. 2. Odstavek 1 tega člena se ne uporablja za preferencialno obravnavo, ki jo katera koli pogodbenica odobri za blago iz druge države v skladu z GATT 1994.



ČLEN 114 Nacionalna obravnava

Vsaka pogodbenica prizna nacionalno obravnavo za blago druge pogodbenice v skladu s členom III GATT 1994, vključno z njegovimi pojasnjevalnimi opombami, ki je smiselno vključen v ta sporazum in je njegov sestavni del. ČLEN 115 Uvozne dajatve in takse Vsaka pogodbenica uporabi uvozne dajatve in takse v skladu s svojimi obveznostmi iz Sporazuma STO. ČLEN 116 Izvozne dajatve, davki ali druge takse Nobena pogodbenica za blago, namenjeno na ozemlje druge pogodbenice ali v zvezi z njegovim izvozom ne sprejme ali ohrani naložitve nobenih carin, davkov ali drugih dajatev, ki presegajo carine, davke ali dajatve za podobno blago, namenjeno za domači trg.



ČLEN 117

Uvozne in izvozne omejitve 1. Nobena pogodbenica ne sprejme ali ohrani nobene prepovedi ali omejitve, razen carin, davkov ali drugih taks, ki se bodisi uveljavijo s kvotami, uvoznimi ali izvoznimi dovoljenji bodisi z drugimi ukrepi, za uvoz katerega koli blaga druge pogodbenice ali za izvoz ali prodajo za izvoz katerega koli blaga, namenjenega na ozemlje druge pogodbenice, v skladu s členom XI GATT 1994 in njegovimi pojasnjevalnimi opombami. V ta namen je člen XI GATT 1994, vključno z njegovimi pojasnjevalnimi opombami, smiselno vključen v ta sporazum in je njegov sestavni del. 2. Pogodbenici si izmenjujeta informacije in dobre prakse glede nadzora izvoza blaga z dvojno rabo, z namenom spodbujanja zbliževanja nadzora izvoza Evropske unije in Republike Armenije. ČLEN 118 Predelano blago 1. Pogodbenici za predelano blago priznata enako obravnavo kot za novo podobno blago. Pogodbenica lahko zahteva posebno označevanje predelanega blaga, da se prepreči zavajanje potrošnikov. 2. Pojasniti je treba, da se odstavek 1 člena 117 uporablja za prepovedi in omejitve v zvezi s predelanim blagom.



3. V skladu z njenimi obveznostmi iz tega sporazuma in sporazumov STO lahko pogodbenica zahteva, da: (a) je predelano blago označeno kot predelano za distribucijo ali prodajo na njenem ozemlju; ter

(b) predelano blago izpolnjuje vse veljavne tehnične zahteve, ki veljajo za novo enakovredno blago. 4. Če pogodbenica sprejme ali ohrani prepovedi ali omejitve za rabljeno blago, se ti ne uporabljajo za predelano blago. 5. V tem členu predelano blago pomeni blago, ki: (a) je v celoti ali delno sestavljeno iz delov, pridobljenih iz blaga, ki je bilo predhodno uporabljeno; ter (b) ima podobne zmogljivosti in delovne pogoje v primerjavi z izvirnim novim blagom in ima isto garancijo kot novo blago. ČLEN 119 Začasni uvoz blaga Vsaka pogodbenica drugi pogodbenici v primerih in v skladu s postopki, ki jih določajo mednarodni sporazumi o začasnem uvozu blaga, ki so zanjo zavezujoči, odobri oprostitev uvoznih dajatev in carin za začasno uvoženo blago. Ta izjema se uporablja v skladu z zakoni in drugimi predpisi vsake pogodbenice.



ČLEN 120

Tranzit Pogodbenici soglašata, da je načelo prostega tranzita temeljni pogoj za doseganje ciljev tega sporazuma. V zvezi s tem vsaka pogodbenica v skladu s členom V GATT 1994, vključno z njegovimi pojasnjevalnimi opombami, ki je smiselno vključen v ta sporazum in je njegov sestavni del, zagotovi prost tranzit prek svojega ozemlja za blago, ki se pošilja z ozemlja druge pogodbenice ali je tja namenjeno. ČLEN 121 Trgovinska zaščita 1. Nobena določba tega sporazuma ne posega v pravice in obveznosti vsake pogodbenice, ki izhajajo iz naslednjih sporazumov, in ne vpliva nanje: (a) člen XIX GATT 1994 in Sporazuma o zaščitnih ukrepih iz Priloge 1A k Sporazumu STO; (b) člen 5 Sporazuma o kmetijstvu iz Priloge 1A k Sporazumu STO o posebnih zaščitnih določbah; ter



(c) člen VI GATT 1994, Sporazum STO o izvajanju člena VI Splošnega sporazuma o tarifah in trgovini iz leta 1994 iz Priloge 1A k Sporazumu STO in Sporazum o subvencijah in izravnalnih ukrepih iz Priloge 1A k Sporazumu STO. 2. Obstoječe pravice in obveznosti iz odstavka 1 ter ukrepi, ki izhajajo iz njih, niso predmet določb o reševanju sporov iz tega sporazuma.

ČLEN 122 Izjeme 1. Pogodbenici potrjujeta, da se njune obstoječe pravice in obveznosti iz člena XX GATT 1994 in njegovih pojasnjevalnih opomb uporabljajo za trgovino z blagom, zajeto v tem sporazumu. V ta namen je člen XX GATT 1994, vključno z njegovimi pojasnjevalnimi opombami, smiselno vključen v ta sporazum in je njegov sestavni del. 2. Pogodbenici razumeta, da pogodbenica, ki namerava sprejeti ukrepe, pred sprejetjem kakršnih koli ukrepov iz pododstavkov (i) in (j) člena XX GATT 1994 drugi pogodbenici predloži vse ustrezne informacije, da se poišče rešitev, ki je sprejemljiva za pogodben