(2)Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic. Skupaj tvorita „integrirane smernice“ in države članice so bile pozvane, naj jih upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

(4)Komisija je 28. novembra 2014 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2015. Komisija je isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Estonija ni bila opredeljena kot ena od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljeni pregled.

(5)Evropski svet je 18. decembra 2014 potrdil prednostne naloge za spodbujanje naložb, pospeševanje strukturnih reform ter prizadevanje za odgovorno in rasti prijazno konsolidacijo javnih financ.

(6)Komisija je 26. februarja 2015 objavila poročilo o državi za Estonijo za leto 2015. V njem je bil ocenjen napredek Estonije pri izvajanju priporočil za posamezne države, sprejetih 8. julija 2014.

(7)Estonija nacionalnega programa reform ni predložila v roku.

(8)Za Estonijo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Nova vlada programa za stabilnost ni predložila v roku. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 naj bi se nominalni presežek, zabeležen v letu 2014, prevesil v primanjkljaj v višini 0,2 % BDP v letu 2015 in v višini 0,1 % BDP v letu 2016. Delež javnega dolga naj bi se postopoma zmanjšal z 10,6 % BDP v letu 2014 na manj kot 10 % BDP v letu 2016. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 obstaja tveganje določenega odstopanja od srednjeročnega cilja v letu 2015, saj projekcije kažejo, da bo strukturni saldo odstopal od srednjeročnega cilja za 0,4 % BDP. Odstopanje naj bi postalo znatno leta 2016, ko je potrebno izboljšanje za 0,4 % BDP, vendar naj bi se po napovedih strukturni saldo poslabšal za 0,3 % BDP. Zato bodo v letih 2015 in 2016 potrebni dodatni ukrepi. Svet na podlagi svoje ocene in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 meni, da obstaja tveganje, da Estonija ne bo izpolnila določb Pakta za stabilnost in rast.

(9)V Estoniji je stopnja zaposlenosti v tretjem četrtletju leta 2014 dosegla 74,5 % delovno sposobnega prebivalstva, stopnja brezposelnosti pa je padla na 7,6 %, kar je najnižje od leta 2009. Delež dolgotrajno brezposelnih je veliko pod povprečjem EU. Kljub temu pa krčenje delovne sile skupaj z nizko delovno produktivnostjo postaja srednje- do dolgoročen izziv. Izvajanje ambiciozne reforme na področju delovne sposobnosti se je komaj začelo. Čeprav so bili za povečanje udeležbe na trgu dela sprejeti številni davčni ukrepi, ti niso izrecno namenjeni osebam z nizkimi dohodki. Razlika v plačilu med spoloma je med najvišjimi v EU. Pomanjkanje zmogljivosti za varstvo otrok mladim staršem, zlasti materam, otežuje vrnitev na trg dela. Tudi delež študentov v programih vajeništva je nizek. Prav tako je premalo diplomantov na področju tehnologije in znanosti. Kakovost storitev lokalnih zavodov za zaposlovanje in socialnih služb ni povsod enaka.

(10)Estonska vlada je v začetku leta 2014 sprejela strategijo vseživljenjskega učenja, programe za njeno izvajanje pa predstavila marca 2015. V sistemu poklicnega izobraževanja in usposabljanja poteka reforma učnih načrtov, udeležba v programih vseživljenjskega učenja pa se je povečala. Parlament je v začetku leta 2015 sprejel zakon o izobraževanju odraslih in zakon o poklicih. Privlačnost poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter vajeništev še vedno ostaja izziv. Raziskovalni in inovacijski sistemi ter sodelovanje med podjetji ter visokošolskimi in raziskovalnimi ustanovami so se izboljšali. Kljub temu se zdi, da je javna podpora za raziskave in inovacije v okviru strategije za raziskave, razvoj in inovacije ter strategije za rast podjetništva premalo usklajena in bi morala biti bolj osredotočena na omejeno število področij pametne specializacije. Visokošolski sistem, zlasti na področju znanosti in tehnologije, je treba bolje prilagoditi potrebam podjetij in raziskovalnih ustanov. Naložbe v intelektualno lastnino so nizke in z raziskovalnimi ustanovami sodeluje le nekaj podjetij.

(11)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo estonske ekonomske politike in jo objavila v poročilu o državi za leto 2015. Prav tako je ocenila ukrepanje po priporočilih, ki jih je Estonija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Estoniji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 3 spodaj.

(12)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program Estonije za stabilnost, njegovo mnenje pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 v nadaljevanju.

(13)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na podlagi te analize je Svet izdal posebna priporočila za države članice, katerih valuta je euro. Estonija bi morala zagotoviti tudi popolno in pravočasno izvedbo teh priporočil –

PRIPOROČA, da Estonija v obdobju 2015–2016 ukrepa, tako da:

1.Prepreči odstopanje od doseganja fiskalnega srednjeročnega cilja v letih 2015 in 2016.

2.Izboljša udeležbo na trgu dela, tudi z izvajanjem reforme na področju delovne sposobnosti. Izboljša spodbude za delo z ukrepi, namenjenimi delavcem z nizkimi dohodki. Sprejme ukrepe za zmanjšanje razlike v plačilu med spoloma. Zagotovi visokokakovostne socialne storitve in storitve otroškega varstva na lokalni ravni.

3.Poveča udeležbo v poklicnem izobraževanju in usposabljanju ter njegovo relevantnost za trg dela, zlasti z izboljšanjem razpoložljivosti vajeništev. Osredotoči javno podporo za raziskave in inovacije na omejeno število področij pametne specializacije.

V Bruslju,