Povzetek

Ocena učinka evropskega partnerstva za meroslovje

A. Potreba po ukrepanju

V čem je težava in zakaj je to težava na ravni EU?

Meroslovje je znanstveno preučevanje merjenja. Je ključni dejavnik, ki omogoča gospodarske in družbene dejavnosti in javna dobrina. Meroslovni raziskovalni programi trenutno nimajo učinka na ravni EU zaradi razdrobljenosti dejavnosti in podvajanja prizadevanj v državah članicah. V tem času se Evropa zaradi naraščajočih potreb po meroslovnih rešitvah, namenjenih nastajajočim tehnologijam in razvoju novih izdelkov, sooča z vse hujšo mednarodno konkurenco v meroslovju. Poleg tega je zaradi vse pogostejših družbenih izzivov, ki zahtevajo zanesljive standarde in predpise, nujno obravnavati nevključenost meroslovja v inovacijski sistem na evropski ravni.

Kaj bi bilo treba doseči?

Pobuda bi morala do leta 2030 preko specializiranih vseevropskih mrež zagotoviti meroslovne rešitve, ki bodo vsaj enake najuspešnejšim na svetu. Te meroslovne rešitve bi morale podpirati prodajo novih inovativnih izdelkov in storitev s sprejetjem in uporabo ključnih nastajajočih tehnologij. Prispevati bi morale tudi k učinkoviti zasnovi in izvajanju posebnih standardov in predpisov, na katerih temeljijo javne politike, ki obravnavajo družbene izzive.

Kakšna je dodana vrednost ukrepanja na ravni EU (subsidiarnost)?

Dosedanja podpora na ravni EU je pokazala možnosti za spodbujanje visoke stopnje povezanosti meroslovnih raziskovalnih prizadevanj po vsej Evropi. Doslej je povezovanje temeljilo na sodelovanju na ravni projekta od spodaj navzgor. Glede na vse večji pomen meroslovja pri spodbujanju nastajajočih tehnologij in odzivanju na družbene izzive je potreben bolj strateški pristop k povezovanju meroslovnih prizadevanj, da se okrepi usmerjenost raziskav. V skladu s tem bo dodana vrednost ukrepov na ravni EU v obdobju po letu 2020 izhajala iz razvoja in izvedbe bolj programskega pristopa, ki bo usmerjen v meroslovne raziskave na področjih naraščajočega tehnološkega in družbenega pomena.

B. Rešitve

Katere so različne možnosti za dosego ciljev? Ali ima katera od njih prednost? Če ne, zakaj?

Osnovni scenarij je financiranje z razpisi za zbiranje predlogov v okviru programa Obzorje Evropa. Pri tej možnosti ne bo mogoče doseči učinka vzvoda pri nacionalnem financiranju za ukrepe. Učinek bi bil omejen na rezultate posameznih projektov. Druga možnost je ustanovitev sofinanciranega partnerstva, v katerem bi konzorcij nacionalnih meroslovnih inštitutov skupno financiral ukrepe skupaj s programom Obzorje Evropa. Pri tej možnosti bi bilo področje sodelovanja subjektov zunaj konzorcija meroslovnih inštitutov omejeno. Tretja možnost je institucionalizirano partnerstvo na podlagi člena 185 PDEU. Pri tej možnosti bo na podlagi vnaprejšnjih zavez za celotno obdobje pobude nastal učinek vzvoda za institucionalizirano nacionalno financiranje v smeri dolgoročnega sistema trajnostnih meroslovnih mrež, pri katerem bo poudarek na izgradnji zmogljivosti za meroslovne raziskave na ravni EU na ključnih področjih, ki bodo vplivale na nastajajoče tehnologije in družbene izzive. Ta možnost financiranja bo omogočala vključitev širokega nabora zunanjih udeležencev vzdolž „meroslovne vrednostne verige“, tudi določevalcev standardov, regulatorjev, industrije in drugih končnih uporabnikov. Zato je to prednostna možnost.

Kakšna so stališča različnih zainteresiranih strani? Kdo podpira katero možnost?

Stališča deležnikov se ujemajo pri vseh vrstah anketirancev. Iz njih je razvidno, da je prednostna možnost institucionalizirano partnerstvo na podlagi člena 185, ker je pri njej možen dolgoročen, strateški in programski pristop.

C. Učinki prednostne možnosti

Kakšne so koristi prednostne možnosti (če obstaja, sicer glavnih možnosti)?

Gospodarske koristi so neposredne in posredne. Neposredna korist je povečana prodaja instrumentov in z njo povezanih storitev v industriji. Ta je ocenjena na 50 milijonov EUR letno. Poleg tega ima cilj spodbujanja inovacij na strateških področjih uporabe posreden dolgoročni učinek spodbujanja prodaje. Družbene in okoljske koristi so neposredno povezane s specializiranimi meroslovnimi mrežami. Mreže zagotavljajo posebne meroslovne rešitve za vse deležnike v meroslovni vrednostni verigi, vključno z industrijo, končnimi uporabniki in državljani.

Kakšni so stroški prednostne možnosti (če obstaja, sicer glavnih možnosti)?

Glavni stroški so povezani z upravnimi stroški pobude, ki so omejeni na 5 % skupnega proračuna. Pri prejšnjih pobudah na podlagi člena 185 PDEU je bil sporočen nižji delež od tega.

Kakšni so učinki na mala in srednja podjetja ter konkurenčnost?

Pobuda bo z omogočanjem lažjega uvajanja in izkoriščanja nastajajočih tehnologij podpirala MSP in velika podjetja pri doseganju tržnega deleža v svetovnem okviru s prodajo novih inovativnih izdelkov in storitev ter tako krepila konkurenčnost. S podpiranjem razvoja in uvajanja standardov in predpisov, ki ustrezajo svojemu namenu, bo pobuda znižala stroške izpolnjevanja obveznosti podjetij ter tako še okrepila konkurenčnost.

Ali bo prišlo do znatnih učinkov na nacionalne proračune in uprave?

Pobuda bo z združevanjem virov in osredotočenjem na skupne strateške prednostne naloge omogočila državam članicam, da bodo povečale učinkovitost naložb organov javnega sektorja ter tako izboljšale njihov donos v smislu obsega doseženih gospodarskih in družbenih učinkov. Učinek v smislu finančnih zavez bi bil, da bi se nacionalna finančna sredstva dodeljevala za celotno trajanje pobude. Z upravljanjem pobude na evropski ravni s posebno izvajalsko strukturo bi se moralo zmanjšati upravno breme na nacionalni ravni.

Ali bo prišlo do drugih pomembnih učinkov?

Pobuda bo Evropi omogočila ohranitev vodilne vloge v meroslovnih raziskavah v svetovnem merilu, saj bo z njo namensko financiranje meroslovja pri strateških prednostnih nalogah najmanj enako kot pri naših konkurentih. Pobuda bo Evropi omogočila učinkovitejši odziv na sedanji hitri družbeni prehod, saj bodo v njej nastale meritvene rešitve, ustrezne svojemu namenu, za reševanje družbenih izzivov na področjih, kot so zdravje, okolje in energetika. To bo tudi okrepilo zmožnost Evrope za učinkovit odziv na izredne razmere v svetovnem merilu, kot je pandemija COVID-19. Pobuda bo Evropi omogočila doseči vodilni položaj pri opredeljevanju pravičnih in preglednih mednarodnih pravil trgovanja in odzivu na izredne razmere v svetovnem merilu, kot je pandemija COVID-19.

Sorazmernost?

Vse cilje je mogoče doseči samo s prednostno možnostjo.

D. Spremljanje

Kdaj se bo politika pregledala?