Objava vloge za odobritev spremembe specifikacije proizvoda na ravni Unije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 97(4) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2022/C 369/06)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA NA RAVNI UNIJE

„Almansa“

PDO-ES-A0044-AM05

Datum vloge: 11. 5. 2022

1. Vložnik in pravni interes

Agrupación de Productores de Vino con D.O. Almansa [Organizacija proizvajalcev za vina z označbo porekla „Almansa“]

Zajema vse izvajalce, ki proizvajajo vino, zajeto v ZOP, in v ta namen pridelujejo grozdje.

2. Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

☐ Ime proizvoda

☐ Kategorije proizvoda vinske trte

☐ Povezava

☒ Omejitve trženja

3. Opis spremembe in razlogi zanjo

Na embalaži je dodan nov odstavek, v katerem je navedeno, da mora biti vino ustekleničeno na razmejenem območju.

Ta sprememba se nanaša na točko 8 specifikacije proizvoda in točko 9 enotnega dokumenta.

Zato se šteje, da ta sprememba spada med spremembe na ravni Unije iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

RAZLOGI

V skladu s členom 4 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 je razlog za vključitev te zahteve zaščita kakovosti in slovesa vin z ZOP „Almansa“, jamstvo za njihovo poreklo ter zagotovitev njihovih posebnih značilnosti in kakovosti, povezanih z območjem porekla.

Proizvodnja vin z označbo porekla se ne konča s postopkom predelave mošta v vino z alkoholnim vrenjem in drugimi, dopolnilnimi postopki, temveč s pakiranjem. Slednje je treba šteti za zadnjo fazo proizvodnje teh vin, saj vključuje druge enološke postopke, ki bi lahko vplivali na posebne značilnosti, in sicer filtriranje, stabilizacija in različne vrste korektivnih ukrepov.

S to obveznostjo se preprečujejo morebitna tveganja pri prevozu vin izven območja njihove pridelave, vključno z oksidacijo in vročinskim stresom zaradi visokih ali nizkih temperatur in kvarjenja proizvoda, ki negativno vplivali na njegove kemično-fizikalne lastnosti (vsebnost kislin, polifenolov in barvil) in organoleptične lastnosti (barva, vonj, okus) ter obstojnost. Z njo se zmanjšuje tudi tveganje mikrobiološke kontaminacije (z bakterijami, virusi, glivicami, plesnijo ali kvasovkami).

Ta zahteva je koristna za izvajalce, ki se zavedajo tveganj in so odgovorni za ohranjanje kakovosti ZOP, potrošnikom pa daje zagotovilo glede porekla in kakovosti vin ter njihove skladnosti s specifikacijo proizvoda.

ENOTNI DOKUMENT

1. Novo ime/nova imena

Almansa

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

5. Kakovostno peneče vino

4. Opis vina

1. Suha bela vina in vina rosé

KRATEK OPIS

Bela vina so lahka vina s srednjim deležem alkohola in segajo od svetlo rumene do bolj zlato rumene barve. Prevladujejo sadne zaznave, ki se lahko prepletajo z aromami po lesu in praženem. Dobra vsebnost kislin, sveži in sadni okusi. Lahko se pojavi rahel okus po lesu in praženem.

Vina rosé so od jagodno do malinovo rožnate ali lososove barve. So sveža, lahka in srednje kisla. V ustih so živahna in sadna.

* Največji delež skupnega alkohola je znotraj zakonskih omejitev iz ustrezne zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 10 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 180

2. Polsuha, polsladka in sladka vina, vina rosé in rdeča vina

KRATEK OPIS

Videz in aroma teh vin spominjata na videz in aromo drugih suhih vin, pridelanih iz iste sorte.

Glede na delež alkohola ter vsebnost kislin in ostanka sladkorja so uravnoteženega okusa.

* Največji delež skupnega alkohola je znotraj zakonskih omejitev iz ustrezne zakonodaje EU.

* Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida: 180 mg/l, če vsebnost skupnih sladkorjev presega 5 g/l, izraženih kot fruktoza in glukoza, in zakonska omejitev, če je vsebnost skupnih sladkorjev nižja od 5 g/l, izraženih kot fruktoza in glukoza.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 16,7 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3. Suho rdeče vino

KRATEK OPIS

Za ta vina je značilna srednje do zelo intenzivna barva, z odtenki od rdeče do vijolične, škrlatne, granatne, češnjeve ali rubinaste barve, lahko z opečnato rdečimi odtenki.

Srednje do zelo intenzivno vino s čistimi aromami, hkrati dopušča arome po lesu in praženem.

Srednje do zelo intenzivna, dobro uravnotežena in dobro strukturirana vina, ki imajo lahko značilen okus po lesu s pridihom po praženem.

* Največji delež skupnega alkohola je znotraj zakonskih omejitev iz ustrezne zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 11,7 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 150

4. Kakovostno peneče vino

KRATEK OPIS

Vino ima drobne obstojne mehurčke, bela vina so svetlih do zlatorumenih odtenkov, svetleča, vina rosé so rožnatih do opečnatih odtenkov. Arome so čiste in sadne. Arome vin „reserva“ so intenzivne. Vino je v ustih uravnoteženo, s strukturo, ki je blagega okusa.

* Največji delež skupnega alkohola je znotraj zakonskih omejitev iz ustrezne zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 13,3 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 185

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

Pri ekstrakciji mošta ali vina in ločevanju od tropin je treba uporabiti ustrezen pritisk, da donos ne preseže 74 litrov vina na 100 kilogramov rdečega grozdja in 70 litrov vina na 100 kilogramov belega grozdja.

Za proizvodnjo rdečih vin je najkrajši čas maceracije 48 ur.

Mešanje belih in rdečih sort ni dovoljeno.

Lesene posode, ki se uporabljajo v postopkih staranja, morajo biti izdelane iz hrasta in imeti prostornino, ki ustreza prostorninskim omejitvam, ki jih določa veljavna zakonodaja za uporabo nekaterih tradicionalnih izrazov.

Staranje v sodih.

5.2. Največji donosi

Bele sorte vinske trte v kotlasti gojitveni obliki

7 860 kilogramov grozdja na hektar

55 hektolitrov na hektar

Rdeče sorte vinske trte v kotlasti gojitveni obliki

6 430 kilogramov grozdja na hektar

47,58 hektolitrov na hektar

Bele sorte vinske trte v brajdah

11 430 kilogramov grozdja na hektar

80 hektolitrov na hektar

Rdeče sorte vinske trte v brajdah

10 000 kilogramov grozdja na hektar

74 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Območje zajema parcele in podparcele v naslednjih občinah:

— Almansa

— Alpera

— Bonete

— Corral Rubio

— Higueruela

— Hoya Gonzalo

— Pétrola

— Chinchilla: območje, omejeno s cesto AB-402 (med Hornio in Vento de Alhama), ki na eni strani meji na občini Pétrola in Corral Rubio, na drugi pa na občine Bonete, Higueruela in Hoya Gonzalo.

7. Sorte vinske trte

GARNACHA TINTORERA

MONASTRELL

VERDEJO

8. Opis povezave

8.1. Vino

Proizvodno območje označbe porekla Almansa je v prehodni regiji. Vinogradi so na planotah, za katere so značilna prepustna tla, bogata s kalcijem in revna s hranilnimi snovmi. Količina padavin je majhna in na leto ne preseže 250 mm. Majhna količina padavin, prepustnost tal in majhen donos omogočajo proizvodnjo vin z intenzivno aromo in barvo.

8.2. Kakovostno peneče vino

Skrajne temperature in tla, bogata s kalcijem, omogočajo gojenje dovoljenih sort, ki dajejo vinu polnost in uravnoteženost. Podobno pomanjkanje padavin in ure sončne svetlobe ustvarjajo delež naravnega alkohola, ki omogoča proizvodnjo vin s predpisanimi deleži naravnega alkohola. Za proizvodnjo penečih vin se vina iz prejšnjega odstavka uporabljajo kot osnovno vino, zato opis njihove povezave velja tudi za peneča vina.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, druge zahteve)

Pravni okvir:

v nacionalni zakonodaji

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe v zvezi z označevanjem

Opis pogoja:

da se lahko vino označi z imenom ene sorte vinske trte, mora vsaj 85 % grozdja izhajati iz navedene sorte, kar mora biti evidentirano v vinskih registrih.

Pravni okvir:

v nacionalni zakonodaji

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

da bi zagotovili ustrezno uporabo ZOP, je treba vsa zaščitena vina odpremiti v embalaži. Proizvodnja vin z označbo porekla se ne konča s postopkom predelave mošta v vino z alkoholnim vrenjem in drugimi, dopolnilnimi postopki, temveč s pakiranjem. Slednje je treba šteti za zadnjo fazo proizvodnje teh vin, saj vključuje druge enološke postopke, ki bi lahko vplivali na posebne značilnosti, in sicer filtriranje, stabilizacija in različne vrste korektivnih ukrepov.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/Mod_AM04%20_ALMANSA_cc_20210423.pdf

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.