Komisija je 5. junija 2019 v svojem poročilu, pripravljenem v skladu s členom 126(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ocenila, da Italija v letu 2018 ni izpolnjevala merila glede dolga iz Pogodbe, in ugotovila, da bi bil za Italijo utemeljen postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem na podlagi dolga.

Ta ugotovitev je temeljila na naslednjih elementih:

·končni podatki za leto 2018 so pokazali, da se je delež javnega dolga v razmerju do BDP v Italiji s 131,4 % v letu 2017 povečal na 132,2 % v letu 2018;

·strukturni saldo Italije se je v letu 2018 poslabšal za 0,1 % BDP in naj bi se glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2019 v letu 2019 še dodatno poslabšal za 0,2 % BDP. V Italiji tako pri (splošni) skladnosti z zahtevanim naporom v okviru preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast obstaja vrzel v višini 0,4 % BDP v letu 2018 in 0,3 % BDP v letu 2019;

·na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2019 naj bi bil nominalni primanjkljaj v letu 2020 nad referenčno vrednostjo 3 % BDP, če povišanje stopenj DDV, ki ga je vlada sprejela z zakonom kot zaščitno klavzulo, ne bo uveljavljeno ali če se ne nadomesti z alternativnimi ukrepi financiranja.

Ugotovitev iz poročila Komisije je podprl Ekonomsko-finančni odbor v svojem mnenju, sprejetem 11. junija 2019 na podlagi člena 126(4) Pogodbe. Ekonomsko-finančni odbor je tudi pozval Italijo, naj „sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev skladnosti z določbami Pakta za stabilnost in rast v skladu s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem,“ in dodal, „da lahko Komisija in odbor upoštevata nadaljnje pripombe Italije“.

Italijanska vlada je 1. julija 2019 z rebalansom proračuna za leto 2019 sprejela fiskalni popravek za leto 2019, ki znaša skupno 7,6 milijarde EUR ali 0,42 % BDP v nominalnem smislu oziroma 8,2 milijarde EUR ali 0,45 % BDP v strukturnem smislu. Ti ukrepi, ki povečujejo skladnost Italije s preventivnim delom v letu 2019, so v glavnem sestavljeni iz prihodkov, ki so višji od pričakovanih, in javnofinančnih odhodkov, ki so nižji od načrtovanih, pri izvrševanju proračuna v letu 2019, pri čemer je slednje dodatno zajamčeno s klavzulo o zamrznitvi porabe (v vrednosti 1,5 milijarde EUR ali 0,08 % BDP), ki naj bi se v primeru podpovprečnih dosežkov v zvezi z novim fiskalnim ciljem aktivirala do 15. septembra 2019.

Prilagoditev proračuna in nova klavzula o zamrznitvi porabe skupaj zagotavljata, da se bodo višji prihodki in nižja poraba, zabeleženi do sedaj, v preostanku leta 2019 uporabljali za zmanjšanje primanjkljaja in dolga ter da se ne bodo porabili za druge ukrepe. Dodatno zagotovilo za to je revizija zakonodaje o izvajanju sheme državljanskega dohodka in sheme predčasnega upokojevanja, ki razveljavlja možnost prenosa neporabljenih sredstev, namenjenih za ta dva ukrepa, med obema shemama in med proračunskimi leti.

Zaradi teh ukrepov se zdaj pričakuje, da bo nominalni primanjkljaj Italije v letu 2019 dosegel 2,04 % BDP (v primerjavi s 2,5 % v pomladanski napovedi Komisije iz leta 2019) in dosegel ciljni primanjkljaj, ki ga je parlament sprejel decembra 2018 v okviru proračuna za leto 2019, kljub temu, da so se makroekonomski obeti od takrat znatno poslabšali.

To bi ustrezalo strukturnemu izboljšanju v višini približno 0,2 % BDP (v primerjavi s poslabšanjem v višini 0,2 % v pomladanski napovedi Komisije iz leta 2019). Tako se zdaj pričakuje, da bo Italija v letu 2019 večinoma skladna z zahtevanim naporom v okviru preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast, pri čemer bo premostila vrzel v višini 0,3 % BDP, ocenjeno na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2019. Poleg tega dodatni fiskalni napor, ki ga je zagotovila vlada za leto 2019, tudi delno izravnava poslabšanje strukturnega salda, zabeleženo leta 2018.

V zvezi z letom 2020 se je italijanska vlada v dopisu, ki ga je poslala Komisiji 2. julija 2019, zavezala, da bo dosegla strukturno izboljšanje v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast, in sicer naj bi povišanje stopenj DDV, uzakonjeno kot zaščitna klavzula, za navedeno leto v celoti nadomestila z izravnalnimi fiskalnimi ukrepi, vključno s pregledom porabe in revizijo davčnih odhodkov.

Poleg tega se italijanska vlada v istem dopisu zavezuje, da bo fiskalno konsolidacijo izvajala hkrati s strukturnimi reformami, namenjenimi izboljšanju potenciala rasti italijanskega gospodarstva, v skladu s priporočili za Italijo, ki jih je Komisija predlagala v okviru evropskega semestra 5. junija. Vlada navaja, da bi si morale te reforme zlasti prizadevati za povečanje učinkovitosti javnega sektorja in pravnega sistema, pa tudi za izboljšanje človeškega kapitala in produktivnosti.

Na splošno Komisija meni, da je ta sveženj ukrepov dovolj pomemben, da Svetu na tej stopnji ne predlaga začetka postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Italijo zaradi neizpolnjevanja merila glede dolga. Komisija bo še naprej nadzirala učinkovito izvajanje teh ukrepov: natančno bo spremljala izvajanje proračuna za leto 2019 in ocenila skladnost osnutka proračunskega načrta za leto 2020 s Paktom za stabilnost in rast. Poleg tega bo napredek pri strukturnih reformah, vključenih v priporočila za Italijo, ključnega pomena za zagotavljanje višje rasti in s tem zmanjšanje deleža javnega dolga v BDP. Komisija bo izvajanje teh reform ocenila v okviru evropskega semestra.