o pregledu izvajanja Uredbe (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) ter Uredbe (ES) št. 66/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o znaku EU za okolje

1. Namen poročila

Sistem EMAS in znak EU za okolje sta del okvira politike EU za trajnostno potrošnjo in proizvodnjo. Znak EU za okolje je bil ustvarjen leta 1992, sistem EMAS pa leta 1995. Oba sta bila ponovno uvedena v okviru Sporočila o trajnostni potrošnji in proizvodnji ter akcijskem načrtu za trajnostno industrijsko politiko (akcijski načrt o trajnostni potrošnji in proizvodnji) leta 2008. Cilj znaka EU za okolje je „[...] uveljavljanj[e] proizvodov z manjšim vplivom na okolje v njihovem celotnem življenjskem krogu in zagotavljanj[e], da imajo potrošniki na voljo točne, nezavajajoče in znanstveno utemeljene informacije o vplivu proizvodov na okolje“; cilj sistema EMAS je „[...] spodbujati nenehne izboljšave pri okoljski uspešnosti organizacij, in sicer z vzpostavitvijo in izvajanjem sistemov okoljskega ravnanja s strani organizacij, sistematskim, objektivnim in rednim vrednotenjem uspešnosti takih sistemov, zagotavljanjem informacij o okoljski uspešnosti, odprtim dialogom z javnimi in drugimi zainteresiranimi stranmi ter dejavnim vključevanjem zaposlenih v organizacijah in ustreznim usposabljanjem.“

Člen 14 Uredbe (ES) št. 66/2010 o znaku EU za okolje (uredba o znaku EU za okolje) določa, da mora Komisija predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju sistema za podeljevanje znaka EU za okolje ter navesti elemente za možen pregled sistema.

Člen 47 Uredbe (ES) št. 1221/2009 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) (uredba o sistemu EMAS) določa, da mora Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo z informacijami o dejavnostih in ukrepih, sprejetih na podlagi tega poglavja (poglavja VIII), in informacijami, ki jih prejme od držav članic na podlagi člena 41. V členu 50 Uredbe je zahtevano, da Komisija opravi revizijo sistema EMAS v skladu z izkušnjami, pridobljenimi med njegovim delovanjem, in mednarodnimi razmerami. Pri tem upošteva poročila, ki jih je v skladu s členom 47 predložila Evropskemu parlamentu in Svetu.

To poročilo Komisije in njegove priloge izpolnjujejo te zahteve. V njih so navedene tudi ugotovitve preverjanja ustreznosti, ki je bilo v zvezi z zakonodajo opravljeno v okviru programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT), ki ga izvaja Evropska komisija. Cilj programa REFIT pri preverjanju ustreznosti je ugotoviti, kakšna je uspešnost uredb pri doseganju predvidenih koristi za državljane, podjetja in družbo.

Sistem EMAS in znak EU za okolje sta sestavna dela okvira politike o proizvodih, kot je predstavljen v sporočilu iz leta 2008 o trajnostni potrošnji in proizvodnji ter akcijskem načrtu za trajnostno industrijsko politiko. Od takrat se je pri sedmem okoljskem akcijskem programu pokazala potreba po okviru politike, ki daje proizvajalcem in potrošnikom ustreznejše signale za spodbujanje učinkovite rabe virov in krožnega gospodarstva, v sporočilu o akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo pa je bilo poudarjeno, da je treba podpreti prizadevanja pri proizvodnji in potrošnji, da se doseže prehod na krožno gospodarstvo, vključno z boljšo uporabo sistema EMAS in znaka EU za okolje. Obenem sta uredbi nedvomno pomembni za uresničevanje Agende ZN 2030 in njenih 17 ciljev trajnostnega razvoja, zlasti cilja 12, in sicer „zagotoviti trajnostne načine proizvodnje in porabe“.

Sistem EMAS in znak za okolje lahko poleg uresničevanja okoljskih ciljev prispevata tudi h gospodarskim ciljem. Na primer, podjetja, vključno z MSP, ki sodelujejo v sistemu EMAS, lahko svojo finančno uspešnost in konkurenčnost okrepijo s povečanjem učinkovitosti rabe virov. Če se sistem EMAS in znak za okolje široko uporabljata in ustrezno izvajata, bi to lahko spodbudilo inovacije in zagotovilo resnične tržne spremembe.

V tem poročilu se ocenjuje uspešnost sistema EMAS in znaka EU za okolje v tem širšem okviru.

2. Ocena ustreznosti, uspešnosti, učinkovitosti, skladnosti in dodane vrednosti EU

Komisija se je leta 2013 zavezala k preverjanju ustreznosti uredb o znaku EU za okolje in sistemu EMAS. V skladu s smernicami Komisije za boljše pravno urejanje je bila med preverjanjem ustreznosti preučena ustreznost, uspešnost, učinkovitost, skladnost in dodana vrednost EU obeh sistemov. Posebna pozornost je bila namenjena tudi ugotavljanju, kakšna je uspešnost uredb pri predvidenih koristih za državljane, podjetja in družbo.

Postopek preverjanja ustreznosti je bil podprt z dvema ločenima ocenjevalnima študijama, ki sta temeljili na dejavnem vključevanju zainteresiranih strani, vključno z odprtim javnim posvetovanjem o znaku EU za okolje in usmerjenim posvetovanjem z zainteresiranimi stranmi o sistemu EMAS. To posvetovanje z zainteresiranimi stranmi je bilo še posebno pomembno, saj je bila celovitost preverjanja ustreznosti nekoliko omejena zaradi prostovoljnosti sistemov in pomanjkanja podatkov za količinsko opredelitev učinkov sistemov. Ker ni skupno dogovorjene metode za količinsko opredelitev in primerjalno merjenje okoljske uspešnosti organizacij in proizvodov, tudi ni mogoče sistematično primerjati proizvodov in organizacij, ki sodelujejo v sistemih, in tistih, ki v njima ne sodelujejo. Poleg tega v uredbah niso bili opredeljeni jasni cilji za njuno sprejetje, zato ni mogoče količinsko oceniti, ali je bil s sistemoma dosežen pričakovani izid.

Kljub temu je bilo s preverjanjem ustreznosti mogoče oceniti delovanje in uspešnost sistemov ter ugotoviti, kaj deluje dobro in/ali kaj ne deluje dobro.

Glavni ugotovitvi o tem, kako uredbi izpolnjujeta cilje, kot so bili opredeljeni in preučeni v okviru logike ukrepanja pri preverjanju ustreznosti, sta, da: