ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.7

Predlog Komisije vsebuje regulativni okvir, ki državam članicam omogoča, da vpeljejo tarifni sistem za zaračunanje uporabe infrastrukture s strani tovornih vozil največje dovoljene skupne teže nad 3,5 tone. To pomeni širitev področja uporabe v primerjavi s sedanjo ureditvijo. Pri sedanji direktivi o evrovinjeti je meja namreč pri 12-tih tonah. Ker so stroški, povezani s prometom, kot recimo stroški v povezavi z varnostjo, preobremenjenostjo prometa in ukrepi za zaščito pred hrupom vključeni v direktivo kot argumenti in ker ti stroški zadevajo tudi promet osebnih avtomobilov in majhnih tovornjakov pod 3,5 tone, bi tudi te kategorije vozil pravzaprav morale spadati v področje uporabe direktive. Prav tej ugotovitvi Komisija posveča veliko prostora tudi v Beli knjigi „Evropska prometna politika do 2010“:Usmeritve za prihodnost iz leta 2001. Četudi Komisija predlaga številne spremembe, ki vsebujejo precejšnjo širitev področja uporabe obstoječe ureditve, in samo po sebi pravzaprav nič ne govori proti temu, da bi direktivo razširili tudi na osebna vozila in lažji tovorni promet, se Odbor ne želi odpovedati stališču Komisije, ki prepušča državam članicam in velikim mestom, da sami razvijejo svoj sistem zaračunavanja. Predlagana sprememba direktive zato ni povod za to, da bi to vrsto prometa, vsaj z vidika EESO, kot tudi majhne tovornjake z manj kot 3,5 tone, vključili v področje uporabe Direktive.
OBVESTILO EVROPSKE CENTRALNE BANKE O UMIKU OBVESTILA O NALOŽITVI SANKCIJ ZARADI KRŠITEV ZAHTEV ZA STATISTIČNO POROČANJE V ZVEZI Z BILANCO STANJA

(2022/C 388/04)

Člen (1) Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (1) (ECB) določa, da lahko ECB naloži sankcije, kadar poročevalska enota, za katero veljajo zahteve za poročanje in ki je rezident sodelujoče države članice, ne izpolnjuje obveznosti, ki izhajajo iz navedene uredbe in uredb ali sklepov ECB, ki opredeljujejo in nalagajo zahteve ECB za statistično poročanje. Nekateri elementi politike sankcij so bili objavljeni v Obvestilu Evropske centralne banke o naložitvi sankcij zaradi kršitev zahtev za statistično poročanje v zvezi z bilanco stanja (2). Ti elementi so bili nato urejeni v Sklepu Evropske centralne banke ECB/2010/10 z dne 19. avgusta 2010 o neizpolnjevanju zahtev za statistično poročanje (3) ter so zdaj urejeni v Uredbi Evropske centralne banke (EU) 2022/1917 z dne 29. septembra 2022 o postopkih za ugotavljanje kršitev v primerih neizpolnjevanja zahtev za statistično poročanje (ECB/2022/31) (4) in Sklepu Evropske centralne banke (EU) 2022/1921 z dne 29. septembra 2022 o metodologiji za izračun sankcij za domnevne kršitve zahtev za statistično poročanje (ECB/2022/32) (5).

Obvestilo 2004/C 195/10 se umakne z učinkom od dvajsetega dne po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

(1) UL L 318, 27.11.1998, str. 8.

(2) UL C 195, 31.7.2004, str. 8.

(3) UL L 226, 28.8.2010, str. 8.

(4) UL L 263, 10.10.2022, str. 6.

(5) UL L 263, 10.10.2022, str. 59.
(2)

Da bi izboljšali denarno analizo in analizo finančne stabilnosti za euroobmočje in Unijo, prispevali k pripravi sekundarne statistike, izpolnili zaveze glede poročanja euroobmočja o statistiki izdaj dolžniških vrednostnih papirjev v okviru pobude skupine G20 glede podatkovnih vrzeli in ocenili vlogo eura na mednarodnih finančnih trgih, se na podlagi podatkov CSDB po posameznih postavkah pripravlja mesečna statistika izdaj vrednostnih papirjev, ki zajema agregate stanj in tokov izdaj vrednostnih papirjev (v nadaljnjem besedilu: agregatni statistični podatki CSEC). V skladu s tem bi bilo treba agregatne statistične podatke CSEC zbirati v CSDB, nacionalne centralne banke (NCB) in Evropska centralna banka (ECB) pa bi morale biti odgovorne za preverjanje agregatnih statističnih podatkov CSEC in upravljanje kakovosti podatkov v zvezi z osnovnimi podatki CSDB po posameznih postavkah.
(8)

V celotnem EMN bi se moral uporabljati skladen in preudaren pristop v zvezi z opcijami in diskrecijskimi pravicami, povezanimi s kapitalom in kapitalskimi zahtevami, kakor je določen v poglavjih 2 in 3 razdelka II vodnika ECB, saj te nadzorniške odločitve vplivajo na višino in kakovost razpoložljivega kapitala. Enako velja za instrumente dodatnega temeljnega kapitala in dodatnega kapitala ali manjšinske deleže, ki se pod določenimi pogoji lahko vključijo v razpoložljivi kapital. Poleg tega je treba za zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev za vse kreditne institucije v celotnem EMN skladno uporabljati standardizirani pristop, pristop na osnovi notranjih bonitetnih ocen, metodo notranjih modelov in pristop notranjih modelov za izračun kapitalskih zahtev. Zato bi morala tudi ocena izpolnjevanja zahtev Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), ki morajo biti izpolnjene, da se dovoli uporaba ničodstotne uteži tveganja za izračun kapitalskih zahtev za izpostavljenosti znotraj skupine, temeljiti na skupnem nizu specifikacij. ECB pa je opredelila nekatere opcije in diskrecijske pravice, povezane s kapitalom in kapitalskimi zahtevami, pri katerih je potreben poseben pristop v zvezi z manj pomembnimi institucijami.
SL Uradni list Evropske unije C 277/30

PRIPOROČILO EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 26. oktobra 2005

Svetu Evropske unije o zunanjih revizorjih centralne banke Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

(ECB/2005/10)

(2005/C 277/10)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE —

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 27.1 Statuta,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank Eurosistema opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije.

(2) Mandat sedanjih zunanjih revizorjev centralne banke Central Bank and Financial Services Authority of Ireland je potekel in ne bo podaljšan. Zaradi tega je treba imenovati zunanje revizorje od poslovnega leta 2005.

(3) Central Bank and Financial Services Authority of Ireland je izbrala Deloitte & Touche za svoje zunanje revizorje od poslovnega leta 2005 dalje in ECB meni, da ti izpolnjujejo zahtevane pogoje za imenovanje.

(4) Mandat zunanjih revizorjev bo tri leta in se lahko podaljša —

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

Priporoči se, da se Deloitte & Touche imenujejo za zunanje revizorje centralne banke Central Bank and Financial Services Authority of Ireland od poslovnega leta 2005 dalje za dobo treh let z možnostjo podaljšanja.
1.

Priporočilo Sveta, ki je bilo predloženo Evropskemu svetu in glede katerega poteka posvetovanje z Evropskim parlamentom in Svetom ECB, priporoča, da se ga. Sabine LAUTENSCHLÄGER imenuje za članico Izvršilnega odbora ECB za mandat osmih let.
SL Uradni list Evropske unije C 176/11

MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 23. maja 2013

o predlogu uredbe Sveta o apoenih in tehničnih specifikacijah eurokovancev namenjenih obtoku

(CON/2013/35)

2013/C 176/03

Uvod in pravna podlaga

Evropska centralna banka (ECB) je dne 16. maja 2013 prejela zahtevo Sveta Evropske unije za mnenje o predlogu uredbe Sveta o apoenih in tehničnih specifikacijah eurokovancev namenjenih obtoku (1) (v nadaljnjem besedilu: predlagana uredba).

Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 128(2), člena 133 in člena 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, saj se predlagana uredba nanaša na apoene in tehnične specifikacije eurokovancev. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB.

Namen in vsebina

Predlagana uredba v veliki meri povzema vsebino Uredbe Sveta (ES) št. 975/98 z dne 3. maja 1998 o apoenih in tehničnih specifikacijah eurokovancev namenjenih obtoku (2) in vključuje priporočila iz Mnenja ECB CON/2011/18 (3), naj se spremenita člen 1 Uredbe Sveta (ES) št. 975/98 in njena Priloga I ter črta uvodna izjava 13.

Spremembe tako zlasti nadomeščajo vse obstoječe vrednosti v zvezi z debelino kovancev, navedene v tabeli iz člena 1 Uredbe (ES) št. 975/98, z vrednostmi dejanske debeline eurokovancev. Te vrednosti so dobro poznane in kovnice jih uporabljajo kot referenčne vrednosti za proizvodnjo eurokovancev.

Splošne pripombe

ECB pozdravlja to pobudo Komisije za prenovitev Uredbe Sveta (ES) št. 975/98, saj predlagana uredba upošteva in vključuje prejšnja priporočila ECB v zvezi s tehničnimi specifikacijami eurokovancev.

V Frankfurtu na Majni, 23. maja 2013 Predsednik ECB Mario DRAGHI

(1) COM(2013) 184 final.

(2) UL L 139, 11.5.1998, str. 6.

(3) Mnenje CON/2011/18 z dne 4. marca 2011 o predlogu uredbe Sveta o apoenih in tehničnih specifikacijah eurokovancev namenjenih obtoku (UL C 114, 12.4.2011, str. 1). Vsa mnenja ECB so objavljena na spletni strani ECB na naslovu http://www.ecb.europa.eu
7.

ECB ugotavlja, da več pomembnih tem ni zajetih v osnutku sklepa, morale pa bi biti urejene, kot sledi: 7.1. Pri ostalih monetarnih sporazumih je Sodišče Evropske unije organ, pristojen za odločanje v sporih, ki lahko nastanejo iz teh sporazumov. Osnutek sklepa bi moral jasno določiti, da v tem primeru velja isti dogovor. ECB meni, da pristojnost Sodišča v zvezi s tovrstnim sporazumom ni očitna, in se izrecno sklicuje na več sklepnih predlogov, v katerih je Sodišče jasno razlikovalo med sporazumi, ki so jih sklenile države članice, in sporazumi, ki so jih sklenile države članice, odgovorne za svoja odvisna ozemlja, tj. ko niso delovale kot države članice (3). 7.2. Eden od najpomembnejših elementov tega monetarnega sporazuma bi morala biti potreba, da se v skupnosti Saint-Barthélemy zagotovi nadaljna uporaba zadevnih sedanjih in prihodnjih pravnih aktov EU z neposrednim učinkom, npr. uredb. ECB razume, da Francija namerava urediti to zadevo z dopolnitvami zadevnega francoskega sistemskega zakona. ECB ugotavlja, da drugače kot ostali monetarni sporazumi, osnutek sklepa ne predvideva ustanovitve skupnega odbora, pristojnega za ocenjevanje napredka v zvezi s spremembami zakonodaje. ECB meni, da neobstoj takšnega organa, v katerem bi EU kot ena izmed podpisnic sporazuma sodelovala in spremljala pravilno izvajanje pravnega reda EU v čezmorskih državah in ozemljih, ni zadovoljivo, zlasti tam, kjer se v lokalnem bančnem sistemu uporablja euro. ECB meni, da je bistvenega pomena, da se zadevno pravo EU uporabi v dogovoru s Komisijo in ECB (4), na primer z vključitvijo zadevnih pravnih aktov EU in ECB v prilogo k monetarnemu sporazumu in objavo takšne priloge in njenih sprememb v Uradnem listu Evropske unije. Alternativno bi moral osnutek sklepa od Francije zahtevati, da pred sprejetjem pravnih aktov, ki se nanašajo na skupnost Saint-Barthélemy, o tem obvesti ECB, če ti akti spadajo na področja v pristojnosti ECB. Poleg tega pa bi institucije EU morale imeti pravico od Francije zahtevati informacije v zvezi s tovrstnimi pravnimi akti. 7.3. ECB razume, da se na skupnost Saint-Barthélemy po spremembi njenega statusa 1. januarja 2012 ne bodo več neposredno nanašale določbe prava EU, ki so sicer neposredno uporabljive in ki zadevnim organom EU, kot je Europol, omogočajo ukrepanje v boju proti ponarejanju eurobankovcev. To vprašanje je prav tako treba urediti v monetarnem sporazumu, zato bi moral osnutek sklepa pooblastiti EU, da takšno določbo vključi v monetarni sporazum. Kadar ECB priporoča, da se osnutek sklepa spremeni, so konkretni predlogi sprememb besedila s pripadajočimi pojasnili navedeni v Prilogi.
Čeprav so bile orientacijske vrednosti za debelino kovancev morda edine vrednosti, ki jih je bilo mogoče določiti leta 1998, ko so bile prvič sprejete tehnične specifikacije eurokovancev, namenjenih obtoku, ECB priporoča, da se te orientacijske vrednosti zdaj nadomestijo z dejanskimi vrednostmi za debelino eurokovancev, ki so dobro poznane in jih kovnice uporabljajo kot referenčne vrednosti za proizvodnjo kovancev.

Pojasnilo V Prilogi I k predlagani uredbi je povzeta tabela iz člena 1 Uredbe (ES) št. 975/98. V tej tabeli je debelina kovancev navedena v tretjem stolpcu, skupaj z opombo, da so vrednosti za debelino orientacijske. Čeprav so bile orientacijske vrednosti za debelino kovancev morda edine vrednosti, ki jih je bilo mogoče določiti leta 1998, ko so bile prvič sprejete tehnične specifikacije eurokovancev, namenjenih obtoku, ECB priporoča, da se te orientacijske vrednosti zdaj nadomestijo z dejanskimi vrednostmi za debelino eurokovancev, ki so dobro poznane in jih kovnice uporabljajo kot referenčne vrednosti za proizvodnjo kovancev.
ECB v splošnem, ob spodnjih dodatnih pripombah, podpira ureditev preglednosti, določeno v predlaganih novih členih 8a in 8b Uredbe (ES) št. 1060/2009 (7), ki zahteva, da izdajatelji strukturiranih finančnih instrumentov odobrijo dostop do informacij, ki jih zagotavljajo svoji imenovani bonitetni agenciji, tudi nekaterim drugim bonitetnim agencijam. Uvedba takšnih zahtev za razkritje je namenjena izboljšanju kakovosti in preglednosti postopka ocenjevanja strukturiranih finančnih instrumentov, lahko pa bi tudi prispevala k večji konkurenci med bonitetnimi agencijami. Poleg tega so nove zahteve v določeni meri podobne pravilom, ki jih od junija 2010 uporablja Komisija Združenih držav Amerike za vrednostne papirje in borzo (US Securities and Exchange Commission – SEC) (8). Zbliževanje regulativnih okvirov EU in ZDA, kjer je mogoče, predstavlja pomemben vidik enakih konkurenčnih pogojev.

Vendar pa ECB želi izpostaviti nekatere možne pomisleke v zvezi z izvajanjem novih zahtev za razkritje. Prvič, pričakuje se, da bo po predlagani ureditvi bonitetna agencija, imenovana za izdajo bonitetne ocene v posameznem primeru, deležna večje konkurence s strani drugih primernih bonitetnih agencij (neimenovanih bonitetnih agencij). Natančneje, neimenovane bonitetne agencije bodo morda lažje izdajale nenaročene bonitetne ocene, saj bodo dobile dostop do informacij, ki jih izdajatelj zagotavlja imenovani bonitetni agenciji. Vendar pa lahko obstajajo znatne ovire za vstop neimenovanih bonitetnih agencij na trg, ki so povezane z: (a) zakonskimi merili primernosti za dostop do informacij izdajatelja; in (b) neformalnimi informacijami, s katerimi razpolaga imenovana bonitetna agencija zaradi svojega dolgotrajnega razmerja z izdajateljem. Dejansko izkušnje s pravili o preglednosti, ki jih je uvedla komisija SEC, še niso zanesljivo potrdile, da imajo takšna pravila bistven vpliv na delovanje bonitetnih agencij, zlasti v obliki povečanja števila nenaročenih bonitetnih ocen. Drugič, možnost pridobitve več bonitetnih ocen bi izdajateljem lahko omogočila izbiro najugodnejše ocene (rating shopping), kar bi morda povzročilo tekmovanje med bonitetnimi agencijami za zagotovitev najprivlačnejše ocene. To bi lahko negativno vplivalo na kakovost izdanih ocen. Tretjič, preučiti bo treba tudi položaj samega izdajatelja, ob upoštevanju elementov, kot sta: (a) obremenitev zaradi omogočanja dostopa neimenovanih bonitetnih agencij do informacij; in (b) varstvo pred morebitnimi zlorabami informacij, ki jih prejmejo neimenovane bonitetne agencije.

ECB razume, da je bila ureditev preglednosti, določena v predlaganih novih členih 8a in 8b, med pripravljalnimi aktivnostmi v zvezi s predlagano uredbo deležna široke podpore (9). Zato ECB predlaga samo nekaj sprememb (10). Hkrati priporoča, da organ ESMA skrbno spremlja dogajanje na zgoraj omenjenih področjih v povezavi z izvajanjem predlagane uredbe, tako da bo lahko Komisija ob upoštevanju pridobljenih izkušenj predlagala ustrezne prilagoditve (11).
2.

Čeprav bo PDU (2) vsebovala člen o ECB, Mandat MVK določa, da bosta imeli PEU in PDU enako pravno veljavnost (3). To pomeni, da novi člen 1 PDU, ki naj bi določil razmerje med PDU in PEU (4), ne bo niti vzpostavil hierarhije med dvema pogodbama niti uvedel razlik med postopki spreminjanja temeljnih določb, ki urejajo ECB/ESCB, in tistih, ki urejajo institucije EU. Na tej podlagi ECB razume, da bo ECB, četudi bo PDU vsebovala člen o ECB, imela enak pravni položaj kot institucije EU, ki so navedene v PEU.
1.2.

ECB pozdravlja predlagano uredbo. Zagotavljanje primerljivih podatkov glede prostih delovnih mest razširja obseg podatkov, ki so na razpolago za analizo in oceno tveganj za cenovno stabilnost v euroobmočju, kar je pomembno za denarno politiko Eurosistema. Podobno podatki glede prostih delovnih mest služijo kot vodilni kazalnik za nekatere spremenljivke trg dela, zlasti za zaposlenost in brezposelnost. Trenutno razpoložljivi agregatni podatki za euroobmočje, temelječi na podatkih, ki so jih nacionalni statistični uradi poslali Komisiji Evropskih skupnosti (Eurostat) prostovoljno, odražajo pomembne razlike v opredelitvi nacionalnih serij, uporabljenih za izračun serij za euroobmočje.
Revizorjeva odgovornost III – Sodišče je odgovorno, da na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu zagotovi izjavo o zanesljivosti zaključnega računa ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Sodišče je revizijo izvedlo v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja in etičnim kodeksom MZRS ter mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije INTOSAI. Ti standardi določajo, da mora Sodišče revizijo načrtovati in opraviti tako, da pridobi razumno zagotovilo, da je zaključni račun ERS brez pomembno napačnih navedb in da so z njim povezane transakcije zakonite in pravilne. IV – Revizija zajema izvajanje postopkov za pridobitev revizijskih dokazov o zneskih in razkritjih v računovodskih izkazih ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij. Izbrani postopki so odvisni od revizorjeve presoje, vključno z oceno tveganja pomembno napačne navedbe v računovodskih izkazih in pomembne neskladnosti med transakcijami, povezanimi z izkazi, in zahtevami pravnega okvira za ERS, ne glede na to, ali gre za goljufijo ali napako. Pri oceni tega tveganja se upoštevajo notranja kontrola, ki se izvaja za pripravo in pošteno predstavitev računovodskih izkazov, ter nadzorni in kontrolni sistemi, s katerimi se zagotavljata zakonitost in pravilnost z njimi povezanih transakcij, da se pripravijo okoliščinam primerni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranje kontrole. Med revizijo se tudi ovrednotijo primernost uporabljenih računovodskih usmeritev, sprejemljivost pripravljenih računovodskih ocen ter celotna predstavitev izkazov. V – Sodišče meni, da so pridobljeni revizijski dokazi zadostna in ustrezna osnova za njegova mnenja.
II.

V skladu s členi 310 do 325 PDEU in finančnih uredb, ki se uporabljajo za osmi, deveti in deseti ERS, je vodstvo odgovorno za pripravo in pošteno predstavitev letnih računovodskih izkazov ERS ter za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij. (a) Odgovornost vodstva za letne računovodske izkaze ERS zajema zasnovo, izvedbo in vzdrževanje notranjega kontroliranja, ki se nanaša na pripravo in pošteno predstavitev računovodskih izkazov, v katerih ni pomembnih napačnih navedb, ne glede na to, ali so te posledica goljufije ali napake, izbiro in uporabo ustreznih računovodskih politik na podlagi računovodskih pravil, ki jih je sprejel računovodja za ERS (3), ter pripravo okoliščinam primernih računovodskih ocen. Letne računovodske izkaze ERS potrdi Komisija. (b) Način, na katerega vodstvo izvršuje svojo odgovornost za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij, je odvisen od metode izvajanja ERS, določene v finančnih uredbah, ki se uporabljajo za ERS. Izvajalske naloge morajo biti skladne z načelom dobrega finančnega poslovodenja, kar zahteva zasnovo, izvedbo in vzdrževanje uspešnega in učinkovitega notranjega kontroliranja, vključno z ustreznim nadzorom in primernimi ukrepi za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi s sodnimi postopki za izterjavo napačno izplačanih ali porabljenih sredstev. Ne glede na uporabljeno metodo izvajanja je za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi ERS, dokončno odgovorna Komisija (člen 317 PDEU).
C 369/5

Posebno poročilo 20/2022:

„Ukrepi EU za boj proti nezakonitemu ribolovu – Nadzorni sistemi so vzpostavljeni, vendar so oslabljeni zaradi neenotnega izvajanja pregledov in uporabe sankcij v državah članicah“

(2022/C 369/04)

Evropsko računsko sodišče je objavilo Posebno poročilo 20/2022: „Nadzorni sistemi so vzpostavljeni, vendar so oslabljeni zaradi neenotnega izvajanja pregledov in uporabe sankcij v državah članicah“.

Poročilo lahko preberete na spletišču Evropskega računskega sodišča ali si ga z njega prenesete: https://www.eca.europa.eu/sl/Pages/DocItem.aspx?did=61941
Vendar je kakovost pregledov vlog nihala:

— ker so proces obravnavanja vlog izvajale različne upravljavske službe (za projekte na splošno geografske enote Komisije, za analizo stroškov in koristi pa enota za vrednotenje), dolgo ni bilo skupnega pristopa, zlasti v obliki kontrolnega seznama. Razen vademekumov in postopkovnih priročnikov za strukturne sklade in za Kohezijski sklad na splošno, so bili appraisal summary tables (tabele s povzetkom ocen) in kontrolni seznami posebej za velike projekte pripravljeni šele leta 2003,

— pri posvetovanju med službami se včasih pojavijo nasprotujoči si pogledi, predvsem v zvezi s primernostjo in stopnjo pomoči, geografske enote, ki so zadolžene za upravljanje, pa teh ne upoštevajo vedno, če ni v mapo vloženo pojasnilo. Dogaja se tudi, da ni odziva na zahteve za dodatne informacije, ki jih pošljejo druge službe, razen upravljavskih (glej okvir 1),

— v kohezijskih državah ni jasnega pravila o dodelitvi velikih projektov na področju prometa in okolja ESRR ali Kohezijskemu skladu, z izjemo dejstva, da mora Kohezijski sklad prednostno financirati vseevropska prometna omrežja (TEN-T). Ker so pri Kohezijskem skladu zgornje meje za financiranje projektov višje, je to privedlo do uporabe različnih stopenj finančnega prispevka pri podobnih projektih. Poleg tega se glede na to, ali so projekti dodeljeni ESRR ali Kohezijskemu skladu, razlikujejo tudi predpisi o spremljanju in naknadnem vrednotenju projektov (glej okvir 2).

Okvir 1Ena od služb Komisije je glede proizvodnih projektov poudarila, da so naložbe zelo donosnega značaja, zato pomoč ni upravičena. Pri enem projektu prometne infrastrukture je druga služba predlagala, da se zahtevana stopnja pomoči v višini 60 % zniža, saj se je projekt nahajal v najbogatejši regiji države članice in so organi za revnejše regije uporabljali nižje stopnje. Znižanje stopnje je bilo zahtevano tudi za drug projekt, čigar naložbe so bile zelo donosne. Na koncu do znižanja stopnje ni prišlo pri nobenem od teh projektov. GD TREN v primeru gradnje podzemne železnice projekta ni hotel upoštevati kot projekt prometne infrastrukture, zato je bil prenesen k okoljskim projektom Kohezijskega sklada, kljub pridržku GD ENV, ki je ocenil, da bo pri koristih, izhajajočih iz projekta, delež okoljskih izboljšav predstavljal samo 1 do 3 %.

Okvir 2V Grčiji se dodelitev projektov ESRR ali Kohezijskemu skladu po posvetovanju s Komisijo izvaja glede na stopnjo priprave in načrtovanja projektov ter glede na razpoložljivost sredstev. To je privedlo do nelogičnega položaja, v katerem je bila razširitev velikega projekta na področju prometa pri enem projektu financirana iz Kohezijskega sklada s stopnjo 66,3 %, pri drugem projektu pa iz ESRR v okviru operativnega programa s stopnjo 50 %.
Posebno poročilo št. 8/2008 "Ali je navzkrižna skladnost uspešna politika?"

(2009/C 45/04)

Evropsko računsko sodišče vas obvešča, da je bilo objavljeno njegovo Posebno poročilo št. 8/2008 "Ali je navzkrižna skladnost uspešna politika?".

Poročilo lahko preberete na spletni strani Evropskega računskega sodišča ali si ga z nje prenesete: www.eca.europa.eu

Poročilo v tiskani različici ali na CD-ROMU lahko dobite brezplačno, če naslovite zahtevo na Računsko sodišče:

Evropsko računsko sodišče

Oddelek za komuniciranje in poročila

12, rue Alcide De Gasperi

L-1615 Luxembourg

Telefon: (352) 4398-1

E-naslov: euraud@eca.europa.eu

ali tako, da izpolnite elektronsko naročilnico na spletni strani EU-Bookshop.

--------------------------------------------------