SL Uradni list Evropske unije C 59/10

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2015/C 59/09)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (2)

„EKSTRA DJEVIČANSKO MASLINOVO ULJE CRES“

Št. ES: HR-PDO-0005-01206-3.3.2014

ZGO ( ) ZOP ( X )

1. Poimenovanje

„Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres“

2. Država članica ali tretja država

Republika Hrvaška

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.5 Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres“ je ekstra deviško oljčno olje, pridobljeno izključno po mehanskih postopkih neposredno iz plodov oljke (Olea europaea, L.). Vsaj 90 % plodov oljk mora biti sorte slivnjača in/ali plominka, preostalih 10 % pa so lahko plodovi oljk drugih sort.

Ko se olje daje na trg, mora imeti naslednje fizikalno-kemijske in organoleptične značilnosti:

— proste maščobne kisline: do 0,5 %

— peroksidno število: do 8 mmol O2/kg

— K 232: do 2,2

— K 270: do 0,2

— barva: zelena do rumena

— vonj: sadni vonj po plodovih oljke, ponekod prisoten tudi vonj po travi

— okus: po zdravem in svežem plodu oljke, prisotni sta grenkoba in pikantnost, in sicer v naslednjih vrednostih:

— srednja vrednost sadne arome: ≥ 2

— srednja vrednost grenkobe: ≥ 2

— srednja vrednost pikantnosti: ≥ 2

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

—

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse faze proizvodnje oljčnega olja „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres“ se morajo izvajati znotraj geografskega območja iz točke 4.

Oljke se gojijo na načine, ki se tradicionalno uporabljajo na proizvodnem področju, kar pomeni, da morajo biti njihove krošnje redke in zračne, tako da z vseh strani dobijo dovolj sončne svetlobe. Plodovi oljk se morajo pobirati neposredno z dreves, obiranje pa je treba zaključiti najpozneje 31. januarja.

Plodove oljke je treba predelati v roku 48 ur po obiranju.

Olje je treba skladiščiti v hermetično zaprtih posodah pri temperaturi od 12 °C do 20 °C.

Pred polnjenjem olja v embalažo je treba opraviti vse potrebne analize, da se preveri, ali olje izpolnjuje vse značilnosti iz točke 3.2.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Oljčno olje „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres“ se pakira v prodajno embalažo na geografskem območju proizvodnje iz točke 4. S tem se zagotavlja ohranjanje posebnih lastnosti in kakovosti olja, ki bi lahko bile ogrožene z večkratnim pretakanjem olja in njegovim prevozom na daljše razdalje.

Pakiranje znotraj območja proizvodnje olja prav tako zagotavlja sledljivost proizvoda in na splošno olajšuje nadzor proizvodnje.

Proizvod je dovoljeno polniti v embalažo s prostornino do največ 1 litra.

3.7 Posebna pravila za označevanje

Dovoljena je uporaba imen, nazivov podjetij in zasebnih žigov, razen če bi lahko zavedli potrošnika.

Ime proizvoda „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres“ se mora po velikosti, tipu in barvi črk (tipografiji) jasneje razlikovati od katerega koli drugega napisa, vključno z blagovno znamko, slikami in napisi proizvajalcev. Napisi proizvajalcev ne smejo biti večji od 70 % velikosti označbe porekla iz točke 1.

Na oznaki ni dovoljeno navajanje izrazov, ki niso določeni v pravilih za označevanje iz specifikacije. Pridevniki, kot so „vrhunsko“, „pravo“, „tradicionalno“, „tipično“, „avtohtono“, „domače“ ipd. ter izrazi, ki se nanašajo na toponime na otoku Cres, se ne smejo uporabljati.

Uporaba imen kmetijskih gospodarstev, družinskih kmetij („stancij“) ipd., navajanje njihovih posebnih lokacij in sklicevanje na polnjenje na gospodarstvu ali v združenju gospodarstev na območju proizvodnje so dovoljeni samo, če je proizvod pridobljen izključno iz plodov oljke, pobranih v oljčnih nasadih na zadevnem kmetijskem gospodarstvu.

Na pakiranju je treba označiti tudi leto (sezono) obiranja.

Na vsakem pakiranju, ki se daje na trg, mora poleg že navedenih oznak biti tudi posebna nalepka, s katero se označuje oljčno olje „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres“. Na nalepki morata biti navedena skupni simbol „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres“ in serijska številka pakiranja, ki potrošniku zagotavlja sledljivost in poreklo proizvoda. Skupni simbol je prikazan spodaj.

Vsi uporabniki označbe porekla, ki dajejo na trg proizvod v skladu s specifikacijo proizvoda, imajo pravico do uporabe nalepk pod enakimi pogoji.

4. Kratka opredelitev geografskega območja

Proizvodnja in predelava plodov oljk ter skladiščenje oljčnega olja „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres“ in njegovo polnjenje v embalažo so omejeni na območje otoka Cres. Meja geografskega območja proizvodnje je obalna črta otoka Cres.

5. Povezanost z geografskim območjem

5.1 Posebnosti geografskega območja

Otok Cres sestoji iz apnenca in dolomita iz dobe krede z zelo omejenimi območji apnenca iz paleogena in sledovi fliša. Najbolj razširjene prsti, ki so se razvile na taki geološki podlagi, so rdeča prst oz. rjava primorska prst in peščena dolomitna prst.

Dolomitna prst je najpogostejša v osrednjem delu otoka, kjer je največ nasadov oljk. Zaradi pomanjkanja ravnih obdelovalnih površin v kraških dolinah se je v preteklosti uporabljala tudi plitka prst na apnenčastih in dolomitnih pobočjih, kjer so obdelovalne površine pripravljali z odstranjevanjem kamenja, ki so ga zlagali v dolge kamnite nasipe vzdolž pobočij. S širjenjem nasadov oljk so bili skozi zgodovino zgrajeni številni stopničasto razporejeni suhi kamniti zidovi zaradi priprave in ohranjanja rahlih obdelovalnih površin oz. zaradi preprečevanja izpiranja na razmeroma strmih pobočjih. Prst na terasah je večinoma antropomorfna in običajno plitka z veliko kamenja, tako da je izpostavljena suši.

Podnebje na otoku Cres je v prvi vrsti pogojeno z njegovim položajem v kvarnerskem prostoru, smerjo, v katero se razteza, in reliefom. Posledica tega so pogosti prodori hladnih zračnih gmot v zimski polovici leta in konvencionalne padavine poleti, zaradi česar na otoku ni izrazitega sušnega obdobja, značilnega za sredozemsko podnebje. Povprečna letna temperatura se giblje med 13,0 °C in 15,2 °C, povprečna letna količina padavin pa znaša okrog 1 100 mm in je zelo dobro razporejena skozi vse leto. Zaradi položaja otoka Cres na 45. severnem vzporedniku je proizvodno območje oljčnega olja „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres“ v geografskem in podnebnem smislu na severni meji gojenja oljk.

Oljke se na otoku gojijo že od nekdaj in prvi zapisi izvirajo iz leta 1441 (N. Lemessi, 1979, Note storiche, geografiche, artistiche sull’isola di Cherso, vol. I, str. 46).

O pomenu gojenja oljk priča podatek, da je bilo leta 1698 v mestu Cres sedem oljarn (fra J. Vlahović, 1995, Odlomci iz povijesti grada Cresa, Zagreb, str. 104), leta 1795 se je njihovo število povečalo na 11 (fra J. Vlahović, 1995, Odlomci iz povijesti grada Cresa, Zagreb, str. 107), leta 1853 pa jih je bilo 24 (N. Lemessi, 1979, Note storiche, geografiche, artistiche sull’isola di Cherso, Roma, vol. IV, str. 358). Prva oljarna s centrifugalnim ekstraktorjem na območju vzhodne jadranske obale je bila leta 1975 zgrajena prav v mestu Cres.

Povečanje števila oljarn je privedlo do povečanje količine in izboljšanje kakovosti proizvedenega olja. Leta 1771 je Alberto Fortis navedel, da je olje najznačilnejši proizvod otoka Cres in da je to najboljše olje, ki se je v tistem obdobju proizvajalo v Beneški republiki (Alberto Fortis, 1771, Saggio d’osservazioni sopra l’isola di Cherso ed Osero, Venezia, str. 59 in 60). Mnogi pisani viri navajajo, da so se v sredini in ob koncu 19. stoletja na območju Kvarnerja prodajali tržni presežki creškega olja (Eco del Litorale Ungarico, 1843, Fiume, št. 1, str. 4; št. 7, str. 4; Giambattista Cubich, 1874, Notizie naturali e storiche sull’isola di Veglia, Trieste, str. 149; Dragutin Hirc, 1891, Hrvatsko primorje, Zagreb, str. 155 in 301; Pučki Prijatelj, 1912, Pazin, XIII, št. 36, str. 291).

Danes večina družin na otoku goji oljke, tako da gojenje oljk predstavlja edini sektor kmetijstva z dejanskim gospodarskim pomenom na otoku. Glede na zelo težke pedološko-orografske pogoje za kmetijsko proizvodnjo se je način gojenja oljk sčasoma le malo spremenil, tako da je še danes večinoma ekstenziven. Posebnost gojenja oljk na otoku Cres je paša ovc v oljčnih nasadih. Ustrezne kmetijsko-tehnične ukrepe je nemogoče izvajati, zato ovce preprečujejo zaraščanje površin in prispevajo k ohranjanju vlage v prsti.

Stoletna tradicija gojenja oljk je creškim gojiteljem oljk omogočila, da sčasoma izberejo avtohtono sorto oljk „slivnjača“, ki je popolnoma prilagojena težkim pogojem gojenja, saj dobro prenaša mraz in plitko prst, ki slabo zadržuje vodo. V globlji prsti se tradicionalno sadi lokalna sorta oljk „plominka“. Izbor oljk se v zadnjih dveh stoletjih ni spremenil, ker so gojitelji oljk povečini sadili avtohtono sorto oljk „slivnjača“ in danes je okrog 80 % oljk na otoku te sorte.

Zaradi stalnih prizadevanj creških gojiteljev oljk za proizvodnjo visokokakovostnega olja so se v zadnjih nekaj desetletjih izboljšali postopki in znanje pri obiranju in predelavi plodov oljk. Obiranje poteka v zelo zgodnji fazi dozorevanja plodov oljk, ki se v 48 urah po obiranju predelajo po najsodobnejših postopkih proizvodnje olja.

5.2 Posebnost proizvoda

Organoleptične značilnosti oljčnega olja „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres“ so blaga ali zmerno izražena pikantnost in grenkoba ter včasih tudi vonj po travi. Srednja vrednost pikantnosti in grenkobe je praviloma večja od 2. Grenkoba je včasih še bolj izrazita, tako da olje ni vedno uravnoteženo v smislu organoleptičnih značilnosti. Pikantnost in grenkoba sta pozitivni lastnosti oljčnega olja in rezultat visoke vsebnosti polifenolov, ki imajo tudi antioksidativne lastnosti in preprečujejo, da bi se olje pokvarilo zaradi oksidacije.

Zaradi prevladujoče uporabe ene avtohtone (slivnjača) in ene lokalne sorte oljk (plominka) ima olje specifično lipidno frakcijo, ki ima zlasti manjši delež kampesterola in stigmasterola. Ena od posebnih lastnosti oljčnega olja „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres“ je majhen delež prostih maščobnih kislin in majhna vrednost peroksidnega števila (O. Boschelle, A. Rogić, D. Kocijančić, L.S. Conte, 1995, Određivanje sastava lipidne frakcije dviju sorti maslina s otoka Cresa, u odnosu na proces sazrijevanja, Pomologia Croatica, vol. 1, št. 3–4, str. 16).

Delež oleinske kisline v oljčnem olju „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres“ je praviloma višji od 72 %.

5.3 Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Posebnost oljčnega olja „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres“ je pogojena s specifičnimi pedo-klimatskimi pogoji otoka Cres ter neposrednimi in posrednimi človekovimi posegi.

Pogoji za gojenje oljk na otoku Cres so težki, zlasti zaradi zelo plitke prsti z veliko kamenja in mejnega podnebja. Lokalni gojitelji oljk so zato potrebovali veliko časa in izkušenj, da so lahko opredelili sorte, primerne za gojenje pri navedenih pogojih. Tako je bila izbrana avtohtona sorta slivnjača, ki se je izkazala za najprimernejšo za gojenje v plitki prsti in danes predstavlja 80 % celotnega števila oljk na otoku. Z izborom sort, ki s svojimi značilnostmi prispevata h kemijski sestavi olja, zlasti na delež nekaterih sterolov, so gojitelji oljk skozi zgodovino posredno vplivali tudi na današnje značilnosti olja.

Gojitelji oljk neposredno vplivajo na lastnosti oljčnega olja „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres“ predvsem tako, da so pozorni na čas obiranja ter hitrost in način predelave. Obiranje v zgodnji fazi dozorevanja plodov oljk in njihova predelava po sodobnih postopkih neposredno vplivata na količino polifenolov oz. na grenkobo in pikantnost olja, katerih srednji vrednosti sta najmanj 2, ter na pogostost vonja po travi. Zgodnje obiranje in hitrost predelave prav tako vplivata na majhen delež prostih maščobnih kislin in majhno vrednost peroksidnega števila.

Na količino polifenolov vplivajo tudi podnebne razmere v obdobju rasti in dozorevanja plodov. Specifične podnebne razmere otoka Cres zaradi njegovega geografskega položaja vplivajo tudi na delež oleinske kisline v skupni sestavi maščobnih kislin, ki je praviloma višji od 72 %. Na povečanje deleža oleinske kisline namreč vplivajo hladnejše razmere gojenja oljk.

Iz tega izhaja, da na kemijsko sestavo in organoleptične značilnosti oljčnega olja „Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres“ vplivajo zlasti pedo-klimatske razmere otoka Cres, genetske značilnosti uporabljenih sort, znanje lokalnih prebivalcev pri obiranju in predelavi plodov oljk ter medsebojna interakcija navedenih dejavnikov.

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (3))

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/CRESKO%20MASLINOVO%20ULJE/Specifikacija_ulje_Cres_FINAL7_cover.pdf

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2) UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3) Glej opombo 2.