[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 3.12.2010

COM(2010) 730 končni

2010/0351 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o finančni pomoči Unije Irski

SEC(2010) 1516 končni

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Zaradi nedavnega stopnjevanja pritiskov na finančnih trgih se je povečala zaskrbljenost glede vzdržnosti javnih financ Irske. Trenutna kriza je močno prizadela tudi irske javne finance. Podporni ukrepi za bančni sektor, vključno z znatnimi kapitalskimi injekcijami, so stanje javnih financ, ki je bilo že oslabljeno zaradi recesije, še precej poslabšali. Trenutna zaskrbljenost na trgih odseva predvsem dejstvo, da je zaradi krize nastala nerazdružljiva vez med plačilno sposobnostjo irskega državnega sistema in irskega bančnega sistema; to je povzročilo strmo rast donosov irskih državnih obveznic, nacionalni bančni sistem pa je dejansko odrezan od mednarodnega tržnega financiranja in je pri pridobivanju sredstev vse bolj odvisen od Eurosistema.

Zaradi teh znatnih gospodarskih in finančnih motenj so irski organi 21. novembra 2010 uradno zaprosili za finančno pomoč Evropske unije, držav članic euroobmočja in Mednarodnega denarnega sklada, da bi podprli program politik za vrnitev zaupanja in povrnitev gospodarstva na pot trajnostne rasti ter zaščitili finančno stabilnost na Irskem, v euroobmočju in EU. Osnutek programa za gospodarsko in finančno prilagoditev, ki je bil predložen Komisiji in Svetu, je namenjen povrnitvi zaupanja finančnih trgov v irski bančni in državni sektor. Program vsebuje tri glavne elemente. Prvič, strategijo za finančni sektor, ki zajema bistveno zmanjšanje obsega in zadolženosti bančnega sektorja ter njegovo reorganizacijo; ta ukrep dopolnjuje primerna dokapitalizacija. Drugič, ambiciozno strategijo za fiskalno konsolidacijo, ki določa podrobne ukrepe za fiskalno konsolidacijo, na podlagi katerih bi se bruto javni dolg srednjeročno temeljito zmanjševal. Tretjič, ambiciozen načrt strukturnih reform, zlasti na trgu dela, da bi se tako olajšala prilagoditev in okrepil potencial rasti gospodarstva.

Program zajema obdobje od leta 2010 do leta 2013. Finančni sveženj programa bo kril potrebe po financiranju v obsegu do 85 milijard EUR, pri čemer bo do 35 milijard EUR namenjenih za podporo bančnemu sektorju in do 50 milijard EUR za kritje morebitnih potreb po financiranju proračuna. Polovico ukrepov za podporo bančnemu sistemu (17,5 milijarde EUR) bo finančno kril irski prispevek na podlagi denarnih rezerv državne blagajne ter naložb nacionalnega rezervnega pokojninskega sklada. Zaprošena je bila pomoč Unije Irski do 22,5 milijarde EUR iz Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (EFSM), vzpostavljenega na podlagi Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010. Ta pomoč bo del skupne pomoči, ki jo bodo Irski zagotovili evropski partnerji in bo skupaj znašala 45 milijard EUR ob upoštevanju posojila Mednarodnega monetarnega sklada za 19,5 milijarde posebnih pravic črpanja (približno 22,5 milijarde EUR) na podlagi instrumenta za povečanje sredstev. Ob takem ozadju bi sprostitev do 22,5 milijarde EUR pomoči Unije Irski v skladu z Evropskim mehanizmom za finančno stabilizacijo (EFSM), ki je bil vzpostavljen na podlagi Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010, omogočila, da se podpre povrnitev gospodarstva na pot trajnostne rasti, zagotovi nemoteno delovanje bančnega sektorja ter zaščiti finančna stabilnost v Uniji in euroobmočju. Pomoč Unije bo izplačana v do 13 obrokih in bo povezana s pogoji ekonomskih politik. Zagotoviti jo je treba na podlagi pogojev, podobnih tistim, ki veljajo pri Mednarodnem monetarnem skladu.

2010/0351 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o finančni pomoči Unije Irski

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 122(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo[1],

ob upoštevanju naslednjega:

1. Zaradi nedavnega stopnjevanja pritiskov na finančnih trgih na Irskem se je ob upoštevanju obsežnih ukrepov javne podpore oslabljenemu finančnemu sektorju povečala zaskrbljenost glede vzdržnosti irskih javnih financ. Zaradi čezmerne izpostavljenosti nepremičninskim in gradbenim projektom je bančni sistem v državi zaradi propada teh sektorjev utrpel večje izgube. Trenutna kriza v gospodarskem in bančnem sektorju je močno prizadela irske javne finance in s tem zaostrila učinek recesije. Ob vse manjših davčnih prihodkih ter ob povečanju cikličnih odhodkov, zlasti zaradi povečanja brezposelnosti, sta se v primerjavi z ugodnim stanjem pred krizo javnofinančni primanjkljaj in dolg močno povečala kljub izvajanju petih pomembnih konsolidacijskih svežnjev od sredine leta 2008. Podporni ukrepi za bančni sektor, vključno z znatnimi kapitalskimi injekcijami, so stanje javnih financ še precej poslabšali. Trenutna zaskrbljenost na trgih predvsem odseva dejstvo, da je zaradi krize nastala nerazdružljiva vez med plačilno sposobnostjo irskega državnega sistema in irskega bančnega sistema; to je povzročilo strmo rast donosov irskih državnih obveznic, nacionalni bančni sistem pa je dejansko odrezan od mednarodnega tržnega financiranja in je pri pridobivanju sredstev vse bolj odvisen od Eurosistema.

2. Zaradi teh znatnih gospodarskih in finančnih motenj, ki so jih povzročile izjemne razmere, na katere vlada ni imela vpliva, so irski organi 21. novembra 2010 uradno zaprosili za finančno pomoč Evropske unije, držav članic euroobmočja in Mednarodnega denarnega sklada, da bi podprli vrnitev gospodarstva na pot trajnostne rasti, zagotovili nemoteno delovanje bančnega sistema ter zaščitili finančno stabilnost v Uniji in v euroobmočju. Sporazum na tehnični ravni glede obsežnega svežnja politik za obdobje 2010–2013 je bil dosežen 28. novembra 2010.

3. Osnutek programa za gospodarsko in finančno prilagoditev (v nadaljnjem besedilu: program), ki je bil predložen Komisiji in Svetu, je namenjen povrnitvi zaupanja finančnih trgov v irski bančni in državni sektor, kar bo gospodarstvu omogočilo, da se vrne na pot trajnostne rasti. Program vsebuje tri glavne elemente za doseganje teh ciljev. Prvič, strategijo za finančni sektor, ki zajema bistveno zmanjšanje obsega in zadolženosti bančnega sektorja ter njegovo reorganizacijo; ta ukrep dopolnjuje primerna dokapitalizacija na zahtevani ravni. Drugič, ambiciozno strategijo fiskalne konsolidacije, ki temelji na nacionalnem načrtu za oživitev za obdobje 2011–2014, ki so ga organi objavili 24. novembra 2010. Načrt določa podrobne ukrepe za fiskalno konsolidacijo, na podlagi katerih bi se bruto javni dolg srednjeročno temeljito zmanjševal. Organi se zavzemajo za zmanjšanje dolga pod 3 % BDP do leta 2015 v skladu s spremenjenim rokom, ki ga je Svet določil [7.] decembra 2010. Tretjič, na podlagi nacionalnega načrta za oživitev je v programu opredeljen ambiciozen načrt strukturnih reform, zlasti na trgu dela, da bi se tako olajšala prilagoditev in okrepil potencial rasti gospodarstva. V podporo temu ambicioznemu svežnju politik organi prosijo za finančno pomoč Unije, držav članic euroobmočja, dvostranska posojila Združenega kraljestva, Švedske in Danske ter Mednarodnega monetarnega sklada.

4. V skladu s trenutnimi napovedmi Komisije za nominalno rast BDP (1,4 % leta 2011, 2,7 % leta 2012 in 3,8 % leta 2013) je potek proračunske prilagoditve, opredeljen v Priporočilu Sveta Irski z dne [7.] decembra 2010 na podlagi člena 126(7) Pogodbe skladen z razvojem deleža dolga glede na BDP na ravni 98,9 % leta 2010, 113,5 % leta 2011, 120,0 % leta 2012 in 121,8 % leta 2013. Delež dolga glede na BDP se bo nato stabiliziral leta 2013 in zmanjševal za tem, kar bo pomenilo nadaljnji napredek pri zmanjšanju primanjkljaja. Na dinamike dolga vpliva več izrednih operacij, ki naj bi po predvidevanjih povečale delež dolga glede na BDP za 5,3 odstotne točke BDP leta 2011 in za 0,8 odstotne točke BDP leta 2012 ter ga zmanjšale za 1,3 odstotne točke BDP leta 2013. Ti ukrepi vključujejo načrtovano kapitalsko injekcijo bankam leta 2011, zmanjšanje denarnih rezerv in razlike med plačili obresti na podlagi nastanka poslovnih dogodkov in plačili obresti na gotovinski osnovi.

5. Komisija v navezi z ECB ocenjuje, da Irska potrebuje financiranje v skupnem znesku 85 milijard EUR v obdobju od decembra 2010 do konca leta 2013. Ne glede na znatno fiskalno prilagoditev bo v programskem obdobju lahko potrebnih do 50 milijard EUR za zapolnitev finančnih potreb proračuna. Pri tem se predpostavlja, da bodo stopnje prenosa zapadlosti dolgoročnega dolga znašale 0 % do konca leta 2011, 20 % leta 2012 ter 80 % leta 2013. Konzervativne predpostavke glede prenosa veljajo tudi za kratkoročne dolgove. Strategija za finančni sektor, ki je v programu namenjena ponovni trajnostni pridobitvi zaupanja v irski bančni sistem, zajema shemo za podporo bankam v vrednosti do 35 milijard EUR. To vključuje neposredno kapitalsko injekcijo do 10 milijard EUR za določene banke, da povečajo delež osnovnega kapitala prvega reda na 12 % ob financiranju zgodnjih ukrepov za zmanjšanje zadolženosti ter ob upoštevanju odpisov na dodatne dolgove, ki se prenesejo na nacionalno agencijo za upravljanje sredstev (National Asset Management Agency – NAMA). Nadaljnja pogojna sprostitev kapitala v višini 25 milijard EUR mora zagotoviti, da bodo banke sposobne izpolnjevati trenutne in prihodnje kapitalske zahteve. Dejanske potrebe po financiranju pa bodo lahko bistveno manjše, še zlasti če se pogoji na trgih znatno izboljšajo in če v programskem obdobju ne bo nepričakovanih izgub v bankah.

6. Program se bo financiral s prispevki iz zunanjih virov in uporabo irskih finančnih rezerv. Pomoč Unije Irski bi znašala do 22,5 milijarde EUR iz Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (EFSM), vzpostavljenega na podlagi Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010. To bi bil del skupne podpore 45 milijard EUR, ki bi jo Irski zagotovili njeni evropski partnerji. Poleg podpore iz EFSM bi posojila iz irskih partneric v EU vključevala prispevke iz Evropskega instrumenta za finančno stabilnost (17,7 milijarde EUR) ter dvostransko podporo pri posojilih s strani Združenega kraljestva, Švedske in Danske (skupaj 4,8 milijarde EUR). Poleg tega je Irska zahtevala posojila Mednarodnega denarnega sklada za 19,5 milijarde posebnih pravic črpanja (približno 22,5 milijarde EUR) na podlagi instrumenta za povečanje sredstev. Irski prispevek bi znašal 17,5 milijarde EUR iz uporabe obstoječih denarnih rezerv iz državne blagajne ter prispevkov iz nacionalnega sklada za pokojninske rezerve (NPRF). Podporo iz EFSM je treba zagotoviti na podlagi pogojev, podobnim tistim, ki veljajo pri Mednarodnem monetarnem skladu.

7. Svet mora redno pregledovati ekonomske politike, ki jih izvaja Irska, zlasti v sklopu letnega pregleda irskih posodobljenih programov za stabilnost in izvajanja nacionalnega programa reform ter na podlagi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

8. Finančno pomoč Unije mora upravljati Komisija. Posebni pogoji ekonomskih politik, ki so bili dogovorjeni z Irsko, morajo biti opredeljeni v Memorandumu o soglasju. Podrobni finančni pogoji pa morajo biti opredeljeni v Sporazumu o posojilu.

9. Komisija mora redno preverjati, da so pogoji ekonomskih politik, povezani s pomočjo, izpolnjeni, in sicer na podlagi uradnih nalogov ter rednega četrtletnega poročanja irskih organov.

10. Med celotnim izvajanjem programa mora Komisija zagotavljati dodatne nasvete glede politik ter tehnično podporo na posebnih področjih.

11. Operacije, ki so predmet financiranja iz finančne pomoči Unije, morajo biti skladne s politikami Unije in spoštovati njeno zakonodajo. Posegi v podporo finančnih institucij morajo biti izvedeni v skladu s pravili Unije o konkurenci.

12. Pomoč mora biti zagotovljena ob upoštevanju uspešne izvedbe programa –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

13. Unija da Irski na voljo posojilo v vrednosti največ 22,5 milijarde EUR z največjo povprečno zapadlostjo 7,5 let.

14. Finančna pomoč se da na voljo v treh letih od prvega dneva po začetku veljavnosti tega sklepa.

15. Komisija zagotovi Irski finančno pomoč Unije v največ 13 obrokih. Obrok se lahko izplača v eni ali več tranšah. Zapadlost tranš prvega obroka je lahko daljša od največje povprečne zapadlosti iz odstavka 1. V teh primerih se zapadlost nadaljnjih tranš določi tako, da se največja povprečna zapadlost iz odstavka 1 doseže ob izplačilu vseh obrokov.

16. Sprostitev prvega obroka je odvisna od začetka veljavnosti Sporazuma o posojilu in Memoranduma o soglasju.

17. Irska plača dejanske stroške financiranja Unije za vsako tranšo, povišane za maržo 292,5 bazne točke, zaradi česar so pogoji podobni pogojem pomoči Mednarodnega denarnega sklada.

18. Poleg tega se Irski naložijo stroški iz člena 7 Uredbe (EU) št. 407/2010.

19. Če je to potrebno za financiranje posojila, se dovoli uporaba obrestnih zamenjav obrestnih mer s partnerji z najvišjo bonitetno oceno.

20. O obsegu in sprostitvi nadaljnjih obrokov odloči Komisija. O obsegu tranš odloči Komisija.

Člen 2

21. Komisija pomoč upravlja tako, da je v skladu s prizadevanji Irske in priporočili Sveta, zlasti s priporočili, ki jih je Svet naslovil na Irsko v sklopu izvajanja njenega nacionalnega programa reform ter Pakta za stabilnost in rast.

22. Komisija se z irskimi organi dogovori o posebnih pogojih ekonomskih politik, ki so povezani s finančno pomočjo, kakor so opredeljeni v členu 3. Navedeni pogoji so opredeljeni v Memorandumu o soglasju, ki je skladen s prizadevanji in priporočili iz odstavka 1. Podrobni finančni pogoji se opredelijo v Sporazumu o posojilu, ki se sklene s Komisijo.

23. Komisija redno preverja, ali so izpolnjeni pogoji ekonomskih politik, povezani s pomočjo. V ta namen dajo irski organi Komisiji na voljo vse potrebne informacije in z njo v celoti sodelujejo. Komisija obvešča Ekonomsko-finančni odbor o morebitnem refinanciranju posojil ali prestrukturiranju finančnih pogojev.

24. Irska sprejme in izvaja nadaljnje ukrepe konsolidacije, da se zagotovi makrofinančna pomoč, če bodo ti ukrepi nujni med programom pomoči. Irski organi se glede sprejetja katerega koli takega ukrepa vnaprej posvetujejo s Komisijo.

Člen 3

25. Program prilagoditve, ki so ga pripravili irski organi, se sprejme.

26. Vsak nadaljnji obrok se izplača na podlagi zadovoljivega izvrševanja programa prilagoditve irske vlade, ki se vključi v program Irske za stabilnost, v nacionalni program reform in podrobneje v posebne pogoje za ekonomske politike, navedene v Memorandumu o soglasju. Ti med drugim vključujejo ukrepe iz odstavkov 4 do 11 tega člena.

27. Javnofinančni primanjkljaj ne sme preseči 10,6 % načrtovanega BDP leta 2011, 8,6 % BDP leta 2012 in 7,5 % BDP leta 2013, da se Irska s tem napoti k zmanjšanju primanjkljaja na raven pod 3 % BDP do leta 2015. Predvideno letno gibanje primanjkljaja ne vključuje neposrednega učinka podpornih ukrepov za banke v sklopu strategije vlade za finančni sektor, kakor je opredeljena v Memorandumu gospodarskih in finančnih politikah (MEFP) ter podrobno določena v Memorandumu o soglasju, ki ga podpišejo Komisija in irski organi. Poleg tega je ta potek skladen s predhodno oceno Eurostata glede računovodske obravnave ESA95 časa knjiženja plačil obresti na zadolžnice za Anglo Irish Bank[2], tako da bo sprememba ocene pomenila spremembo gibanja primanjkljaja.

28. Ukrepe iz spodnjih odstavkov 7 do 9 Irska sprejme do konca navedenega leta, pri čemer so natančni roki za leta 2011–2013 opredeljeni v Memorandumu o soglasju, ki ga podpišejo Komisija in irski organi. Irska je pripravljena sprejeti nadaljnje konsolidacijske ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja na raven pod 3 % BDP do leta 2015, če se uresničijo negativna tveganja za ciljne primanjkljaje, ki so opredeljena v odstavku 3.

29. Za ponovno vzpostavitev zaupanja v finančni sektor mora Irska primerno dokapitalizirati, hitro zmanjšati zadolženost in temeljito prestrukturirati bančni sektor, kakor je določeno v Memorandumu o soglasju. Irska zlasti:

(a) sprejme ukrepe, ki zagotovijo, da se Allied Irish Banks, Bank of Ireland, Educational Building Society in Irish Life and Permanent po potrebi dokapitalizirajo v obliki delniškega kapitala, da se s tem zagotovi spoštovanje minimalne kapitalske zahteve po 10,5 % osnovnega kapitala prvega reda ob upoštevanju rezultatov pregleda kapitalske ustreznosti pokojninskih skladov za leto 2011;

(b) čimprej izvede odprodajo deležev v bankah, ki jih je pridobila med krizo, na način, ki je skladen s preudarki glede finančne stabilnosti in javnih financ;

(c) izvede poseben načrt za sanacijo Anglo Irish Bank in Irish Nationwide Building Society, ki naj čimbolj zmanjša kapitalske izgube, ki so posledica preoblikovanja teh nezdravih kreditnih institucij.

30. Irska do konca leta 2010 sprejme naslednje ukrepe:

Sprejetje proračuna za leto 2011, ki naj vključuje ukrepe fiskalne konsolidacije v skupni vrednosti 6 milijard EUR, namenjene zmanjšanju javnofinančnega primanjkljaja v roku iz člena 3(3). Proračun vključuje ukrepe na ravni prihodkov, ki naj zagotovijo vsaj 1 400 milijonov EUR v letu 2011, vključno z znižanjem razredov obdavčitve osebnega dohodka ter davčnih odbitkov ali enakovrednimi ukrepi, ki naj leta 2011 zagotovijo 945 milijonov EUR; zmanjšanje odbitka pokojninskega davka in odbitkov v zvezi s pokojninami, s čimer naj se leta 2011 zagotovi 155 milijonov EUR; zmanjšanje splošnih davčnih odhodkov, kar naj leta 2011 zagotovi 220 milijonov EUR; zvišanje pristojbin in različni davčni ukrepi, ki naj leta 2011 zagotovijo 80 milijonov EUR. Poleg tega bo v proračunu določeno, da bo vlada opredelila načine, s katerimi bo na podlagi enkratnih in drugih ukrepov leta 2011 zagotovljenih vsaj 700 milijonov EUR. Proračun bo tudi vseboval zmanjšanje tekoče porabe v letu 2011 za najmanj 2 090 milijonov EUR, ki naj vključuje: zmanjšanje odhodkov za socialno varnost; zmanjšanje števila delovnih mest na področju javnih služb; postopno zmanjšanje trenutnih pokojnin na področju javnih služb, ki naj povprečno preseže 4 %; druge prihranke na strani porabe, vključno z zmanjšanjem plačil za blago in storitve in drugih plačil za transferje; zmanjšanje javne kapitalske porabe za vsaj 1 800 milijonov EUR v primerjavi s trenutnimi načrti za leto 2011. V izjemnih okoliščinah se v tesnem posvetovanju s Komisijo proučijo drugi ukrepi, ki naj zagotovijo prihranke, primerljive zgornjim.

31. Irska do konca leta 2011 sprejme naslednje ukrepe:

(a) 10-odstotno zmanjšanje plač pri novih zaposlitvah v javni upravi. Vlada mora poleg tega proučiti primerno prilagoditev, tudi v zvezi z zakonom o določitvi plač v javnem sektorju, da izravna potencialne primanjkljaje iz načrtovanih varčevalnih ukrepov, ki naj bi bili posledica izboljšanja upravne učinkovitosti in števila zaposlenih v javni upravi.

(b) Sprejetje proračuna za leto 2012, ki naj vključuje ukrepe fiskalne konsolidacije v skupni vrednosti 3,6 milijarde EUR, namenjene zmanjšanju javnofinančnega primanjkljaja v roku iz člena 1(3). Osnutek proračuna vključuje zlasti ukrepe na strani prihodkov, ki naj zagotovijo 1,5 milijarde EUR na celoletni osnovi, med drugim vključno z zmanjšanjem razredov obdavčitve dohodnine in davčnih odbitkov; zmanjšanje odbitkov pri davkih na zasebne pokojninske sheme; zmanjšanje splošnih davčnih odhodkov; uvedba novega davka na nepremičnine; reforma davka na kapitalski dobiček in davka na pridobitev kapitala; povečanje davka na emisije CO2. Proračun naj zagotovi zmanjšanje porabe v letu 2012 za 2,1 milijarde EUR, vključno z zmanjšanjem socialnih odhodkov; zmanjšanje zaposlovanja v javnem sektorju, prilagoditve v pokojninah javnega sektorja in v drugih programskih odhodkih; zmanjšanje kapitalskih odhodkov.

(c) Finalizacija neodvisne ocene prenosa odgovornosti za zagotavljanje storitev gospodarjenja z vodnimi viri od lokalnih organov na posebno agencijo za upravljanje vodnih virov ter priprava izvedbenih predlogov za začetek izvajanja plačljivih storitev v letih 2012–2013.

(d) Sprejetje zakonodaje za dvig starostne meje za upokojitev na 66 let leta 2014, 67 let leta 2021 in 68 let leta 2028, da se tako okrepi dolgoročna vzdržnost javnih financ. Poleg tega je treba z učinkom od leta 2011 reformirati pokojninske pravice pri novih zaposlitvah v javni upravi. To naj vključuje ponovni pregled zgodnje upokojitve za nekatere kategorije javnih uradnikov in indeksacijo pokojnin s cenami življenjskih potrebščin. Pokojnine temeljijo na povprečnih prihodkih delovne dobe. Starostna meja za upokojitev se pri novih zaposlitvah poveže s starostno mejo za upokojitev, določeno na nacionalni ravni.

(e) Sprejetje ukrepov, ki naj utrdijo verodostojno proračunsko strategijo in okrepijo proračunski okvir. Irska sprejme in uporablja fiskalno pravilo, na podlagi katerega bodo kateri koli nenačrtovani prihodki v letih 2011–2015 namenjeni zmanjševanju primanjkljaja in dolga. V skladu s predlogom iz nacionalnega načrta za oživitev za obdobje 2011–2014 Irska ustanovi svetovalni odbor za proračun, ki naj zagotovi neodvisno oceno proračunskega stanja in napovedi vlade. Irska sprejme zakon o fiskalni odgovornosti, ki uvaja srednjeročni okvir za odhodke z zavezujočimi pragovi za odhodke na vseh področjih. Pri tem upošteva vse pregledane reforme upravljanja gospodarstva na ravni EU in nadgrajuje obstoječe reforme.

(f) Sprejetje zakonodajnih spremembe za odstranitev ovir za trgovino in konkurenco v zaščitenih sektorjih, vključno s pravniškimi poklici, medicinskimi storitvami in poklici na področju farmacevtike.

(g) Dokapitalizacija irskih nacionalnih bank najmanj na stopnjo 12 % osnovnega kapitala prvega reda, ob upoštevanju odpisov pri nadaljnjih posojilih, ki se prenesejo na NAMA, in financiranje zgodnje odprave dolga z zagotovitvijo 10 milijard EUR sistemu. Dokapitalizacija poteka v obliki izdaje delnic (ali enakovrednih instrumentov v primeru Educational Building Society).

(h) Uvedba zakonodaje za reformo minimalne plače, da se podpre ustvarjanje delovnih mest in preprečijo izkrivljanja zaradi sektorskih minimalnih plač ter začetek, v soglasju s Komisijo, neodvisnega pregleda okvirnih sporazumov o registriranih zaposlitvah ter nalogov za regulacijo zaposlovanja.

(i) Reforma sistemov nadomestil za brezposelnost, ki naj spodbudi čim zgodnejše iskanje nove zaposlitve. Izvedbeni ukrepi se okrepijo z boljšim ugotavljanjem potreb iskalca zaposlitve, okrepitvijo njegove prizadevnosti ter s sankcijami, ki naj zagotovijo, da upravičenci aktivno iščejo zaposlitev ali poklicno usposabljanje; to naj bo podprto z učinkovitejšim spremljanjem. Mehanizem sankcij mora biti naravnan tako, da povzroči učinkovito izgubo prihodkov, ne da bi bil pretirano strog.

(j) Objava poglobljenega pregleda ureditve osebnih dolgov in začetek proučevanja zakonodajne reforme, ki bi izravnala interese posojilodajalcev in posojilojemalcev.

(k) Priprava poročila, ki naj zagotovi neodvisno oceno sektorjev elektrike in plina, da se podpre javno financiranje in poveča konkurenčnost. Organi se s Komisijo posvetujejo o rezultatih te ocene, da določijo primerne cilje.

(l) Reforma zakonodaje, ki naj z okrepitvijo verodostojnosti odvračilnih ukrepov z možnostjo določanja kazni in drugih sankcij na področju konkurence poveča konkurenčnost na odprtih trgih. Poleg tega bodo morali organi za konkurenco ugotoviti, kateri sektorji so dejansko izvzeti iz konkurenčnih pravil, in procese, s katerimi naj se obravnavajo ta izvzetja.

(m) Za spodbujanje rasti na maloprodajnem trgu bo vlada izvedla študijo za proučitev gospodarskega učinka odstranitve trenutne omejitve glede velikosti poslovnih prostorov za nudenje maloprodajnih storitev, da se s tem pospeši konkurenčnost in znižajo cene za potrošnike. Izvajanje politike študije bo obravnavano skupaj s Komisijo.

32. Irska do konca leta 2012 sprejme naslednje ukrepe:

(a) Sprejetje proračuna za leto 2013, ki naj vključuje ukrepe fiskalne konsolidacije v skupni vrednosti najmanj 3,1 milijarde EUR, namenjene zmanjšanju javnofinančnega primanjkljaja v roku iz člena 1(3). Proračun zlasti zajema ukrepe na strani prihodkov, da se zagotovijo sredstva v višini najmanj 1,1 milijarde EUR (vključno s prenosom iz leta 2012), ki vključujejo: zmanjšanje razredov obdavčitve dohodnine in davčnih odbitkov; zmanjšanje odbitkov pri davkih na zasebne pokojninske sheme; zmanjšanje splošnih davčnih odhodkov in uvedbo davka na nepremičnine. Proračun bo zagotovil tudi zmanjšanje porabe v letu 2013 za najmanj 2 milijardi EUR, vključno z: zmanjšanjem odhodkov za socialno varnost; zmanjšanjem števila delovnih mest na področju javnih služb; prilagoditvijo višine pokojnin v javnih službah; odbitki v drugih programskih odhodkih; zmanjšanjem kapitalskih odhodkov.

(b) Predložitev parlamentu zakonodaje za reformo ureditve osebnih dolgov, da se bolje izravnajo interesi posojilodajalcev in posojilojemalcev.

33. Komisija za zagotovitev neprekinjenega uresničevanja pogojev iz programa ter trajnostno odpravljanje neravnovesij zagotavlja stalne nasvete in smernice glede fiskalnih in strukturnih reform ter reform finančnega trga, ter v okviru programa pomoči skupaj z Mednarodnim denarnim skladom in v povezavi z ECB redno pregleduje učinkovitost ter ekonomske in socialne vplive dogovorjenih ukrepov ter predlaga potrebne korektivne ukrepe, da se okrepita rast in ustvarjanje delovnih mest, zagotovi potrebna fiskalna konsolidacija in da se čimbolj zmanjšajo škodljivi socialni učinki, zlasti v zvezi z najbolj ranljivimi člani irske družbe.

Člen 4

Za upravljanje finančne pomoči Unije Irska odpre poseben račun pri Centralni banki Irske.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Irsko.

Člen 6

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije .

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

OCENA VPLIVA NA PRORAČUN

(glej člen 16 notranjih predpisov)

PODROČJE: NASLOV 01 – GOSPODARSKE IN FINANČNE ZADEVE

DEJAVNOST: FINANČNI POSLI IN INSTRUMENTI

NASLOV UKREPA: EVROPSKI MEHANIZEM ZA FINANČNO STABILNOST – FINANČNA POMOČ IRSKI

1. NASLOV PREDLOGA: ZADEVNA PRORAČUNSKA POSTAVKA IN NASLOV

Postavka 01 04 01 03 — Jamstvo Evropske unije za posojila EU, namenjena finančni pomoči v okviru Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo

2. PRAVNA PODLAGA:

Člen 122(2) Pogodbe; Uredba Sveta (EU) št. 407/210.

3. SKUPNI ZNESKI ZA PRORAČUNSKO LETO (V EURIH)

Ta postavka predstavlja strukturo jamstva, ki ga zagotovi Evropska unija. Komisiji bo omogočila, da odplača dolg (glavnico, obresti in druge stroške), če dolžnik (Irska) tega ne bi zmogel.

Proračunski vpis („p.m.“), ki odraža proračunsko jamstvo, bo aktiviran samo v primeru dejanskega zahtevka za jamstvo. Običajno se pričakuje, da se proračunsko jamstvo ne bo uveljavljalo.

3a – Tekoče leto

Se ne uporablja.

Odobritve |

Začetna odobritev za proračunsko leto (proračun) |

Prerazporeditve |

Dodatna odobritev |

Skupna odobritev |

Odobritve, že namenjene za drugi delovni program |

Razpoložljiva sredstva |

Znesek za predlagani ukrep |

3b – Prenosi

Se ne uporablja.

Odobritve |

Prenosi |

Odobritve, že namenjene za drugi delovni program |

Razpoložljiva sredstva |

Znesek za predlagani ukrep |

3c – Naslednje proračunsko leto

Se ne uporablja.

Odobritve |

Začetna odobritev za proračunsko leto (proračun) | p.m. |

Prerazporeditve |

Dodatna odobritev |

Skupna odobritev |

Odobritve, že namenjene za drugi delovni program |

Razpoložljiva sredstva |

Znesek za predlagani ukrep | p.m. |

4. OPIS UKREPA

Predlagana srednjeročna finančna pomoč Irski vključuje posojilo Unije (financira se iz posojil, ki jih Unija najame na mednarodnih kapitalskih trgih) v višini 22,5 milijarde EUR. Zagotovljena bo v okviru mednarodnega finančnega svežnja. Posojila iz irskih partneric v EU bi zlasti vključevala prispevke iz Evropskega instrumenta za finančno stabilnost (17,7 milijarde EUR) ter dvostransko podporo pri posojilih s strani Združenega kraljestva, Švedske in Danske (4,8 milijarde EUR) Poleg tega je Irska zahtevala posojilo Mednarodnega denarnega sklada za 19,5 milijarde posebnih pravic črpanja (približno 22,5 milijarde EUR) na podlagi instrumenta za povečanje sredstev. Irski prispevek bi znašal 17,5 milijarde EUR iz uporabe obstoječih denarnih rezerv iz državne blagajne ter prispevkov iz nacionalnega sklada za pokojninske rezerve (NPRF). Finančna podpora Unije Irski je namenjena podpori vrnitve gospodarstva na pot trajnostne rasti in zagotavljanju nemotenega delovanja bančnega sistema. Ta podpora pomeni obenem prispevek k zaščiti finančne stabilnosti v EU in euroobmočju na podlagi ponovne vzpostavitve zaupanja.

Posojila, ki jih Unija najame na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah za zagotovitev posojila Irski, so krita s proračunom Unije. Znesek glavnice posojila, ki bo dodeljen Irski, znaša 22,5 milijarde EUR.

Struktura jamstva, ki ga zagotovi proračun Evropske unije, bo omogočila Komisiji, da odplača dolg, če Irska tega ne bi zmogla.

Za izpolnitev svojih obveznosti lahko Komisija začasno odplača dolg iz svojih gotovinskih virov. V tem primeru se uporabi člen 12 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000 o izvajanju Sklepa št. 2007/436/ES, Euratom o sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti (UL L 130, 31.5.2000, str. 1).

5. SPREJETA METODA IZRAČUNA

Ni relevantno.

6. RAZPORED PLAČIL (V EURIH)

Ni relevantno.

Naslov | odobritve | plačila |

Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Naslednja proračunska leta |

Leto n |

Leto n+1 |

Leto n |

Leto n+1 |

Skupaj |

[1] UL L 118, 12.5.2010, str. 1.

[2] Glej: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/methodology/advice_member_states.