Priporočilo

PRIPOROČILO SVETA

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Združenega kraljestva za leto 2011 ter mnenje Sveta o dopolnitvi konvergenčnega programa Združenega kraljestva za obdobje 2011–2014

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1] ter zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije[2],

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Evropske komisije za začetek nove strategije za delovna mesta in rast, imenovane Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za spodbuditev potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

(2) Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za zaposlovalne politike držav članic[3], ki sta združena v „integriranih smernicah“. Države članice so bile pozvane, naj upoštevajo integrirane smernice v svojih nacionalnih ekonomskih in zaposlovalnih politikah.

(3) Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek novega cikla gospodarskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020.

(4) Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednostne naloge za fiskalno konsolidacijo in strukturne reforme (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je potrebo po prednostni obravnavi ponovne vzpostavitve trdnih javnih financ in fiskalne vzdržnosti, zmanjšanja brezposelnosti z reformami na trgu dela ter novih prizadevanj za povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te prednostne naloge pretvorijo v konkretne ukrepe ter jih vključijo v svoje programe stabilnosti ali konvergenčne programe in nacionalne reformne programe.

(5) Združeno kraljestvo je 28. aprila 2011 predložilo dopolnitev za leto 2011 h konvergenčnemu programu za obdobje 2011–2014 in nacionalni reformni program za leto 2011. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave.

(6) Mednarodna finančna kriza je še posebno prizadela Združeno kraljestvo, in sicer zaradi globalne povezanosti njegovega obsežnega finančnega sektorja in visokih ravni zadolženosti gospodinjstev. BDP se je v letu 2008 zmanjšal za 0,1 %, v letu 2009 pa za 4,9 %. Britanska vlada je z izjemnimi posegi podprla bančni sektor in celotnemu sektorju zagotovila izredna dodatna likvidna sredstva. Javnofinančni primanjkljaj se je v dveh letih povečal za 8,5 odstotne točke in v letu 2009 znašal 11,2 % BDP. Brezposelnost se je povečala s 5,3 % v letu 2007 na 7,6 % v letu 2009. V četrtem četrtletju leta 2009 je bila znova zabeležena četrtletna rast, čeprav obseg proizvodnje ostaja manjši od najvišjega v predkriznem obdobju. Kratkoročno se obeta zmerna rast, ki bo temeljila na obsežnih poslovnih vlaganjih, in ponovno povečanje neto izvoza zaradi ugodnih menjalnih tečajev. Vendar pa bo rast zavirala šibka ali negativna rast porabe gospodinjstev in javnofinančne porabe. Po napovedih naj bi inflacija v letu 2011 ostala precej nad 2-odstotnim uradnim ciljem, kar je odraz povišanj davka na dodano vrednost ter uvoznih cen in cen energije. Znižala naj bi se šele v letu 2012. Zelo verjetno je, da bo visoka inflacija ob skromni rasti plač negativno vplivala na dejanske prihodke. Glavno negativno tveganje za napovedi je verjetnost, da se povečanje poslovnih vlaganj ali neto izvoza ne bo uresničilo in da bo vztrajno visoka inflacija preprečila uporabo denarne politike pri izravnavanju nižje javnofinančne porabe.

(7) Na podlagi ocene dopolnitve konvergenčnega programa v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu, realističen, razen za leto 2012, glede katerega je rahlo preveč optimističen. V program ni vključen srednjeročni cilj, kakor je predvideno v kodeksu ravnanja, čeprav ga je mogoče izpeljati iz ciljev programa. Cilj proračunske strategije je zmanjšati javnofinančni primanjkljaj z 9,9 % v obdobju 2010–2011 na 1,7 % v obdobju 2015–2016, zlasti z omejevanjem odhodkov. S programom naj bi se primanjkljaj zmanjšal pod 3-odstotno referenčno vrednost do obdobja 2014–2015, tj. do roka, ki ga je določil Svet. Delež državnega dolga je v obdobju 2010–2011 znašal 78,7 %. Po proračunskih projekcijah v programu naj bi se do obdobja 2013–2014 ta delež povečal na 87,2 %, potem pa se začel počasi zmanjševati. Povprečni letni fiskalni napor v obdobju od 2010–2011 do 2014–2015 znaša 1,6 %. To je malo pod odstotkom, ki ga je decembra 2009 priporočil Svet (1,75 % BDP), vendar je vseeno primerno, glede na to, da je izhodišče precej manjši proračunski primanjkljaj v obdobju 2009–2010, kot je bilo pričakovano, in je ta napor torej skladen s ciljem zmanjšanja nominalnega primanjkljaja pod referenčno vrednost do obdobja 2014–2015. Zdi se, da je Združeno kraljestvo izpostavljeno velikemu tveganju, kar zadeva dolgoročno vzdržnost javnih financ. Dolgoročni stroški staranja prebivalstva so nad povprečjem EU in trenutni proračunski položaj stroške staranja prebivalstva še stopnjuje. Glede na trenutni fiskalni položaj bi se javni dolg do leta 2020 povečal na 128 % BDP. Vendar bi za začetek zmanjševanja dolga zadoščalo že, če bi se program izvedel v celoti, čeprav bi dolg do leta 2020 kljub temu ostal nad 80 % BDP.

(8) Izvajanje predlagane fiskalne konsolidacije ostaja eden glavnih izzivov. Za ponovno vzpostavitev vzdržnega fiskalnega položaja bo bistveno zagotoviti, da ne bo odstopanj od objavljenih načrtov porabe. Če bo to uresničljivo, bodo do zdaj najnižje stopnje naložb v javno infrastrukturo, zlasti prometno, pomenile, da bo treba dati prednost izdatkom, ki pospešujejo rast. Zagotavljanje primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju, kot je že predvideno v programu, bi izboljšalo vzdržnost javnih financ.

(9) Prožnost trga dela v Združenem kraljestvu je državi omogočila, da je relativno dobro prenesla precejšne krčenje BDP v obdobju krize. Vendar se je brezposelnost močno povečala predvsem med mladimi: med letoma 2008 in 2010 je ta narasla s 15 % na skoraj 20 %. Slab položaj mladih na trgu dela je povezan z bolj splošnimi in strukturnimi pomanjkljivostmi v zvezi z zagotavljanjem ustreznih znanj in spretnosti. Delež prebivalcev Združenega kraljestva v starostni skupini 18–24 let, ki predčasno opustijo šolanje in usposabljanje, je s 15,7 % večji od povprečja EU, ki je 14,4 %. Kljub temu, da je delež prebivalcev, starih med 25 in 64 let, ki so dosegli visoko raven znanja in spretnosti, v Združenem kraljestvu še posebej velik, pa se pomanjkljivosti kažejo na srednji ravni znanj in spretnosti, saj je delež prebivalcev v tej skupini trenutno pod povprečjem EU. Nadaljnji ključni izziv britanskega trga dela je precejšen delež otrok, ki živijo v gospodinjstvih s starši brez zaposlitve: s 17,5 % je to največji delež v EU, kjer v povprečju ta delež dosega 10,2 %. Problem je še posebej pereč v enostarševskih gospodinjstvih, kar odraža pičle finančne spodbude in pomanjkanje ustreznih možnosti za varstvo otrok: več kot 32 % oseb z vzgojnovarstvenimi odgovornostmi je delovno neaktivnih ali opravljajo delo s krajšim delovnim časom zaradi pomanjkanja storitev za varstvo otrok (to je za 4 odstotne točke višje od povprečja EU).

(10) V Združenem kraljestvu so cene nepremičnin v desetletju pred krizo hitro naraščale. Po krizi pa so hitro padle, vendar so se odtlej že delno opomogle in ostajajo na zgodovinsko visoki ravni. Število transakcij je strmo upadlo in ostalo zelo majhno. Razcvet cen nepremičnin je pripomogel k velikemu povečanju zadolženosti gospodinjstev in netrajnostni rasti porabe v gospodinjstvih v desetletju pred krizo. Sesutje nepremičninskih poslov je povzročilo upad dohodkov od davkov na promet nepremičnin, kar je še poslabšalo fiskalni položaj Združenega kraljestva. Pomanjkljivosti na trgu nepremičnin lahko pojasnijo tudi visoke odhodke Združenega kraljestva za stanovanjske pomoči in veliki delež prebivalstva, nastanjenega v državno subvencioniranih stanovanjih. Združeno kraljestvo je napovedalo začetni reformi sistema načrtovanja in regulacije trga hipotekarnih posojil. Ker ta izziv močno vpliva na vse sektorje gospodarstva države, je treba na podlagi teh ukrepov razviti celovitejši paket reform, med drugim tudi na trgu hipotekarnih posojil in na področju obdavčitve nepremičnin, da se bodo ti problemi odpravili.

(11) Oživitev zasebnih naložb bi bila bistven del potrebnega ponovnega uravnoteženja gospodarstva, da se ne bi toliko zanašalo na domačo porabo in bi se spodbudilo povečanje produktivnosti. Iz rezultatov javnomnenjskih raziskav je mogoče sklepati, da naložbe in načrte širitev v zasebnem sektorju močno omejujeta ravno dostopnost posojil in stroški njihovega odplačevanja, zlasti pa to velja za manjša podjetja, ki so odvisna od bančnega financiranja. Letna stopnja rasti posojil malim in srednjim podjetjem je od konca leta 2009 negativna, dajanje posojil malim podjetjem pa se je manjšalo še hitreje. Medtem ko so se razlike nad referenčnimi stopnjami za srednje velika podjetja stabilizirale, so se za mala podjetja nekoliko povečale. Združeno kraljestvo je nedavno sprejelo več ukrepov za izboljšanje dostopa malih in srednjih podjetij do financiranja, med drugim tudi z državno financiranimi investicijskimi subjekti in s sklenitvijo dogovora z britanskimi bankami, po katerem morajo slednje povečati bruto posojila malim in srednjim podjetjem. Da bi se razvila rešitev, ki bi bila vzdržna tudi brez rednega poseganja države, je treba izvesti nadaljnje reforme, ki bodo okrepile konkurenco v bančnem sektorju in omogočile razvoj trgov nebančnih virov financiranja, dostopnih manjšim podjetjem.

(12) Komisija je ocenila konvergenčni program in nacionalni reformni program[4]. Glede na potrebo po okrepitvi splošnega gospodarskega upravljanja Evropske unije in v prihodnje nacionalne odločitve vključiti prispevek na ravni EU Komisija v oceni ni upoštevala le njunega pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Združenem kraljestvu, ampak tudi njuno skladnost s pravili in smernicami EU. Meni, da so v programih opredeljeni ambiciozni ukrepi za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja, in poziva vlado, naj začne zastavljena programa izvajati. Nadaljnji ukrepi so potrebni za preoblikovanje trga nepremičnin, zmanjšanje brezposelnosti med mladimi in zgodnjega opuščanja šolanja, obravnavanje položaja otrok, ki živijo v gospodinjstvih s starši brez zaposlitve, ter izboljšanje dostopnosti posojil zasebnemu sektorju.

(13) Svet je na podlagi te ocene in ob upoštevanju Priporočila Sveta na podlagi člena 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije z dne 2. junija 2010 proučil dopolnitev za leto 2011 h konvergenčnemu programu Združenega kraljestva, njegovo mnenje[5] pa je zlasti izraženo v njegovih priporočilih v točkah (1) in (2) v nadaljevanju. Ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 25. marca 2011 je Svet proučil nacionalni reformni program Združenega kraljestva –

PRIPOROČA, naj Združeno kraljestvo v obdobju 2011–2012 ukrepa tako:

(1) Izvede naj načrtovano fiskalno konsolidacijo s ciljem doseganja primanjkljaja v višini 6,2 % BDP v obdobju 2012–2013, pri čemer naj zagotovi, da ne bo odstopanj od ambicioznih ciljev glede omejitev pri porabi, da se bo tako okrepila dolgoročna vzdržnost; če bo to uresničljivo, naj da prednost izdatkom, ki pospešujejo rast, vključno z raziskavami in inovacijami, ter infrastrukturnim naložbam.

(2) Razvije naj program reform, s katerimi se bo odpravila destabilizacija javnih financ, finančnega sektorja in gospodarstva, ki so jo povzročile spremembe cen nepremičnin, da se bodo olajšale težave s cenovno nedostopnostjo nepremičnin in odpravile potrebe po državnih subvencijah za stanovanja. To naj bi zajemalo tudi reforme trga hipotekarnih posojil, obdavčitve nepremičnin in sistema načrtovanja.

(3) Sprejme naj ukrepe za reševanje brezposelnosti med mladimi, in sicer s sprejetjem celovite strategije za omejitev zgodnjega opuščanja šolanja do konca leta 2012. Spoprime naj se s pomanjkanjem znanj in spretnosti, tako da zagotovi povečanje števila oseb, ki dosežejo srednjo raven znanj in spretnosti, v skladu s potrebami na trgu dela.

(4) Sprejme naj ukrepe za zmanjšanje visokega deleža gospodinjstev s starši brez zaposlitve, tako da poveča ponudbo storitev varstva otrok, da bi se staršem samohranilcem in prejemnikom drugega dohodka v gospodinjstvu omogočila udeležba na trgu dela.

(5) Znatno naj izboljša razpoložljivost bančnega in nebančnega financiranja za zasebni sektor in zlasti za mala in srednja podjetja. Pri tem naj bi se spodbujala konkurenca v bančnem sektorju in raziskali načini za izboljšanje dostopa do nebančnega financiranja, kot so tvegani in rizični kapital ter javno izdani dolžniški instrumenti.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

[2] UL C …, str. .

[3] Veljajo tudi za leto 2011 v skladu s Sklepom Sveta 2011/308/EU z dne 19. maja 2011.

[4] SEC(2011) 736.

[5] Predvideno v členu 9(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.