SL    SL SL 
 
SL 1   SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 2.9.2009 
SEC(2009) 1128 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Spremni dokument k 
   
SPOROČILU KOMISIJE  
o vzpostavitvi skupnega programa EU za ponovno naselitev  
 
in predlogu za  
 
ODLOČBO EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
  
o spremembi Odlo čbe št. 573/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 
23. maja 2007 o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce za obdobje 2008–2013 
v okviru splošnega programa „Solidarnost  in upravljanje migracijskih tokov“ in 
razveljavitvi Odlo čbe Sveta 2004/904/ES 
 
Povzetek ocene u činka 
  
{COM(2009) 447 kon č} 
{COM(2009) 456 kon č} 
{SEC(2009) 1127}  
 
SL 2   SL 1. S PLOŠNE INFORMACIJE  
Ponovna naselitev je premestitev beguncev, ki jim je Visoki komisariat ZN za begunce 
(UNHCR) priznal potrebo po mednarodni zaš čiti, iz prve države azila (ve činoma v državah 
tretjega sveta) v neko dr ugo državo, ki jim nudi stalno zaš čito. Ponovna naselite v je rešitev za 
begunce, ki se ne morejo vrniti v svojo državo izvora ali se vklju čiti v državo, kjer so prvi č 
poiskali azil.  
Ponovna naselitev je premestitev beguncev zunaj ozemlja EU na ozemlje držav članic EU. 
Na vsem svetu je okrog 10 milijonov begunce v. Okrog 5 % od teh je treba ponovno naseliti. 
Le majhen delež teh beguncev se uspešno ponovno naseli, zato je med potrebami in odzivi na 
humanitarnem podro čju strukturna razlika. 
EU vsako leto sprejme le majhen delež beguncev, ki se ponovno naselijo. Od skupno 65 596 
beguncev, ki so se leta 2008 ponovno naselili, je 4 378 beguncev prišlo v EU. To je v velikem 
nasprotju s številom ponovno naselj enih beguncev, ki so jih spre jeli v ZDA ali drugih državah 
razvitega sveta, ki obi čajno sprejemajo begunce. 
2. P ONOVNA NASELITEV V EU:  TRENUTNO STANJE (ZAČETNO STANJE ) 
Trenutno deset držav članic EU vsako leto sodeluje pri ponovno naselitvi. Švedska, Danska, 
Finska, Nizozemska, Združeno kraljestvo in Ir ska že nekaj let sodelujejo v programu za 
ponovno naselitev. Od leta 2007 so se Port ugalska, Francija, Romunija in Češka odlo čile 
vzpostaviti nacionalne programe za ponovno naselitev. Ta pozitiven razvoj je splet številnih 
dejavnikov. Prvi č, Evropski sklad za begunce (ERF III) daje od leta 2007 dalje mo čne 
finančne spodbude za ponovno naselitev. Drugi č, številne projekte in partnerske dejavnosti za 
ponovno naselitev so v zadnjih nekaj letih ra zvile zainteresirane strani iz razli čnih držav 
članic. Tretji pozitiven razvoj je velik politi čni interes na ravni EU. Ta interes je usmerjen 
predvsem v potrebo po ponovni nase litvi iraških beguncev iz Siri je in Jordanije v EU. Leta 
2008 je Svet PNZ sprejel sklepe o ponovni na selitvi beguncev iz Iraka, v katerih je 
poudarjeno, da ponovna naselitev prispeva k ohranitvi zaš čite beguncev v Siriji in Jordaniji. 
Na podlagi teh sklepov Sveta so se štiri države članice, ki do pred kratkim niso sodelovale pri 
ponovnih naselitvah (Nem čija, Italija, Belgija in Luksemburg), zavezale k ponovni naselitvi 
beguncev iz Iraka na svojem ozemlju. 
Evropski urad za podporo azilu (EASO), ki naj bi za čel delovati leta 2010, bo podpiral države 
članice in druge zainteresirane stra ni pri sodelovanju v praksi, vklju čno s ponovnimi 
naselitvami. 
3. O PREDELITEV PROBLEMA  
Trenutno stanje je na splošno dobro in se postopno razvija, zlasti glede na pri čakovano 
vzpostavitev urada EASO. Vendar so še prisot ne bistvene pomanjkljivosti in strukturne 
omejitve. 
Glavni problem je trenutno nizka raven solidar nosti EU do tretjih držav, kar zadeva sprejem 
beguncev. To število ponovno naseljenih beguncev, ki jih sprejme EU, je premajhno glede na 
globalne potrebe po ponovni naselitvi. Drugi problem je, da premalo držav članic sodeluje v 
projektu ponovne naselitve. Trenutno le 10 držav članic (Švedska, Finska, Danska, Združeno 
kraljestvo, Irska, Nizozemska, Po rtugalska, Francija, Romunija in Češka) vsako leto ponovno 
naseli begunce. Mednarodna vloga, ki jo ima EU v zvezi s ponovnimi naselitvami, je 
 
SL 3   SL nezadostna. To negativno vpliva na ambicije EU, da bi imela pome mbno vlogo pri svetovnih 
humanitarnih dejavnostih, in s tem na vpliv, ki ga ima v mednarodnih forumih. 
Tiste države članice, ki izvajajo ponovno naselitev, pa  se med seboj premalo usklajujejo v 
zvezi s prednostnimi nalogami pri ponovni naselitvi,  tj. nacionalnosti in posebne skupine, ki 
se ponovno naselijo. Te prednostne naloge zdaj dolo čajo države članice na nacionalni ravni v 
tesnih dvostranskih stikih z UNHCR te r brez predhodnega posvetovanja in odlo čanja na ravni 
EU. Zato se ponovna naselitev tudi premalo st rateško uporablja kot instrument zunanje 
politike EU. Ponovna naselitev služi s humanita rnega vidika osebam, ki so dejansko ponovno 
naseljene, pa tudi temu, da se zadevni tretji državi odvzame breme, ki ga ima kot gostiteljica 
velikega števila beguncev. Ponovna naselitev im a torej lahko pomembno vlogo kot sestavni 
del zunanjih azilnih politik EU, pa tudi  zunanjih politik EU na splošno. U činek ponovne 
naselitve v strateškem smislu bi bil ve čji, če bi se na ravni EU na splošno dolo čile prednostne 
naloge v smislu nacionalnosti in posebnih katego rij, ki jih je treba ponovno naseliti. Trenuten 
finančni okvir je ovira. ERF III zagotavlja dodatno finan čno pomoč tistim državam članicam, 
ki ponovno naseljujejo posebne kategorij e beguncev. Ta merila so preve č toga. 
Tretja vrsta problemov trenutnega stanja je povezana s pomanjkanjem strukturiranega 
sodelovanja v praksi med državami članicami na podro čju ponovne naselitve. Trenutno ni 
nobene izmenjave informacij in usklajevanja  dejavnosti ponovne nasel itve. To negativno 
vpliva na kakovost ponovne naselitve. Druga po sledica je pomanjkanje ekonomije obsega. 
Ponovna naselitev zahteva znatne logisti čne priprave, kot so izbirn e in orientacijske misije, 
zdravstveni in varnostni pregledi, potovalne in  vizumske ureditve ter programi sprejema in 
vključevanja. Nekatere od teh dejavnosti bi lahko države članice izvajale skupaj ali pa v 
tesnem medsebojnem sodelovanju. 
4. S UBSIDIARNOST  
– Sodelovanje Skupnosti na podro čju azila temelji na potrebi po solidarnosti med državami 
članicami pri spoprijemanju z izzivom, kate rega v EU brez notranjih meja posamezne 
države same ne morejo u činkovito obravnavati. 
– Potreba po ukrepanju v zvezi s skupnim evrops kim azilnim sistemom (CEAS) je že bila 
ocenjena v nedavnih poro čilih o oceni u činka.  
– Evropski svet in Evropski parlament sta ve čkrat pozvala k razvoju sistema CEAS in 
njegove zunanje razsežnosti.  
5. C ILJI  
Splošni cilji politike:  
(a) podpiranje mednarodne zaš čite beguncev s ponovno naselitvijo; 
(b) pove čanje humanitarnega vpliva in prizadevanj EU z ve čjim skupnim sodelovanjem 
pri ponovni namestitvi; 
Posebni cilji:  
(c) zagotovitev ve čje solidarnosti EU do tretjih držav pri sprejemanju beguncev; 
(d) zagotovitev, da se v ponovno naselitev vklju či več držav članic; 
(e) zagotovitev, da so prizad evanja za ponovno naselitev v EU, ki morajo biti trajna, bolj 
usmerjena v osebe ali skupine (npr. posebej ranljive osebe, vklju čno z otroki, ali osebe iz 
določenih geografskih obmo čij), ki najbolj potrebujejo zaš čito;  
 
SL 4   SL (f) pove čanje strateške uporabe ponovne naselitve na ravni EU;  
(g) okrepitev splošne mednarodne vloge EU  v zvezi s ponovno naselitvijo, zlasti z 
vključitvijo ponovne naselitve kot sestavnega in skladnega dela zunanjih politik EU; 
(h) izboljšanje kakovosti postopkov ponovne naselitve v EU s sodelovanjem; 
(i) zmanjšanje gospodarskih in finan čnih stroškov ponovne naselitve v EU s 
sodelovanjem;  
(j) zmanjšanje razlik med državami članicami EU v zvezi s standardi zaš čite in pove čanje 
učinkovitosti z zbliževanjem meril za ponovno naselitev.  
6. M OŽNOSTI POLITIKE  
Na podlagi analize problemov so bili dolo čeni trije glavni vidiki  politik za ponovno naselitev 
na ravni EU: sodelovanje v praksi , politični ter finan čni vidik. So za četna točka za 
oblikovanje možnosti politik. 
6.1. 1. možnost: ohranitev obstoje čega stanja 
Evropski urad za podporo azilu bo zagotovil okvir za izvajanje dejavnosti sodelovanja v 
praksi  na podro čju azila, vklju čno z dejavnostmi v zvezi s ponovno naselitvijo. Na voljo je 
vrsta dejavnosti sodelovanja v praksi, ki bi  jih urad EASO lahko razvil v zvezi s ponovno 
naselitvijo, kot so dolo čitev najboljših praks, usposab ljanje, dogovori o sodelovanju, 
namenjeni državam članicam, ki še ne sodelujejo pri ponovni naselitvi, ter organiziranje 
skupnih dejavnosti in operacij med državami,  ki že sodelujejo v tem projektu. 
Če se ohrani obstoje če stanje, se politi čni ter finan čni vidik  ne bosta naprej razvijala.  
6.2. 2. možnost: srednja možnost (dinami čni proces) 
V okviru te možnosti bo prav tako ur ad EASO razvil sodelovanje v praksi . Razlika med 
sodelovanjem v praksi v okviru te možnosti in možnosti 1 je povezana predvsem s povezavo 
med dejavnostmi sodelovanja v praksi ter nadaljnjim razvojem politi čnega in finan čnega 
vidika. Pri čakuje se, da se bo vidik sodelovanje v praksi spodbujalo in krepilo z razvojem 
drugih dveh vidikov. 
V okviru te možnosti je predviden na daljnji razvoj strukturiranega politi čnega sodelovanja z 
oblikovanjem politi čnega okvira , ki bo podprt s finan čnim vidikom . 
Predvideno je, da bo oblikovan politi čni okvir, ki bo dolo čil politične in strateške prednostne 
naloge v zvezi s ponovno naselitvijo. V tem politi čnem okviru bodo sodelovale vse zadevne 
zainteresirane strani (strokovnjaki iz držav članic, Komisija, UNH CR, NVO). Naloge bodo 
naslednje: 
1. Dolo čitev skupnih letnih prednostnih na log EU za ponovno naselitev v smislu 
nacionalnosti in posebnih kategorij begunce v, ki jih je treba ponovno naseliti. To bo 
omogočilo učinkovit in prilagodljiv odziv na novo nastajajo če potrebe. 
2. Države članice bi prejele dodatno finan čno pomoč na podlagi člena 13 ERF III, če 
bodo ponovno naselile begunce v skladu s temi skupnimi letnimi prednostnimi nalogami EU. Vendar pa je treba poudariti, da bodo države še naprej same odlo čale o 
ponovni naselitvi beguncev, ki spadajo v druge kategorije. 
3. Zagotovitev celostnega pristopa med ponovno naselitvijo, zunanjimi azilnimi 
politikami in zunanjimi politikami EU kot celote. 
 
SL 5   SL 4. V okviru tega politi čnega okvira se bo o ponovni naselitvi tudi na splošno 
razpravljalo. Oblikovanje politi čnega okvira bo privedlo do boljšega usmerjanja 
dejavnosti sodelovanja v praksi, ki jih bo izvajal urad EASO. 
Države članice bodo dodatno finan čno pomoč prejele za ponovno naselitev beguncev, ki 
spadajo v dogovorjene letne prednostne naloge EU. Zaradi tega je treba spremeniti ERF. 
Strukturne prerazporeditve financiran ja v okviru ERF III, ki bi imele u činek na financiranje 
drugih dejavnosti, povezanih z azilom, niso predvidene. 
V okviru 2. možnosti sta dolo čeni dve razli čici. Razlika med tema razli čicama je povezana 
le z mehanizmom, ki je predviden za politi čni okvir. Razli čica 2A predvideva ustanovitev 
novega odbora za ponovno naselitev v okvi ru pravil komitologije. Razli čica 2B predvideva 
uporabo obstoje čih struktur. 
6.3. 3. možnost: celosten pristop 
V okviru te možnosti se predvideva obli kovanje popolnoma razvitega programa za ponovno 
naselitev za celotno EU. Ponovno naselite v bi izvedli tako, da bi skupaj dolo čili prednostne 
naloge in tudi izvajanje. Dovršen s kupni program EU za ponovno naselitev bi lahko 
sestavljali naslednji elementi. 
(1) V programu bi sodelovale vse države članice tako, da bi dale na voljo dolo čeno število 
mest. Skupno število razpol ožljivih mest za ponovno naseli tev v EU bi bilo dolo čeno 
in zapolnjeno na ravni EU. Odlo čitve na ravni EU bi se sprejemale ob upoštevanju 
prednosti za ponovno naselitev. Na ravni EU bi se zagotovilo tudi, da se ponovna 
naselitev vklju či v zunanje azilne politike in zunanje politike EU kot celote. 
(2) Države članice bi ponovno nasel itev izvajale izklju čno v okviru skupnega programa za 
ponovno naselitev. Prav tako bi bila povsem usklajena merila za ponovno naselitev in 
status, ki bi ga ponovno nase ljeni begunci dobili ob prihodu. 
(3) Postopek izbire za ponovno naselitev bi bil v celoti centraliziran  na ravni EU. Vse 
operacije pred odhodom bi se izvedle skupa j. EASO bi najver jetneje imel glavno 
organizacijsko vlogo. Zaradi tega bi bilo treba pove čati zmogljivosti urada EASO v 
zvezi s ponovnimi naselitvami. 
(4) Finančni vidik bi bilo treba v celoti revidirati. 
7. O CENA MOŽNOSTI  
Za oceno posameznih u činkov glej tabelo na strani 7. 
1. Začetno stanje se razvija, zlasti zaradi pri čakovane ustanovitve evropskega urada za 
podporo azilu (EASO) leta 2010. Da bi koli činsko opredelili pri čakovane u činke ustanovitve 
urada EASO, smo razlikovali med nespremenjenim za četnim stanjem (stanje spomladi 2009) 
in začetnim stanjem v razvoju (pri čakovano stanje po ustanovitvi urada EASO brez nadaljnjih 
ukrepov EU).  
2. Ker se pri čakuje, da bodo rezultati razli čic 2A in 2B enaki, je ocena u činkovitosti 
doseganja ciljev ter u činka za razli čici 2A in 2B opravljena skupaj. Vendar se razli čici 2A in 
2B razlikujeta po oceni politi čne izvedljivosti in sorazmernosti. 
8. P RIMERJAVA MOŽNOSTI  
Količinsko opredeljen u činek možnosti 1, 2 in 3  
 
SL 6   SL • Učinkovitost možnosti za dosego gla vnega cilja (zagotovitev ve čje solidarnosti EU do 
tretjih držav pri sprejemanju beguncev) je ocenjena tako: možnost 1 – 5-odstotno 
povečanje, možnost 2 – 15-odstotno pove čanje, možnost 3 – 10-odstotno pove čanje; 
• Prvi učinek možnosti (neposredni finan čni stroški, povezani s ponovno naselitvijo) je 
ocenjen tako: možnost 1 – pove čanje za 3 825 000 EUR, možnost 2 – pove čanje za 
11 475 000 EUR, možnost 3 – pove čanje za 7 650 000 EUR. 
• Drugi učinek možnosti (neposredni finan čni stroški / u činek ekonomije obsega) je ocenjen 
tako: možnost 1 – zmanjšanje za 803 350 EUR, možnost 2 – zmanjšanje za 1 759 000 EUR, možnost 3 – zmanjšanje za 2 524 500 EUR. 
Splošna ocena
: 
1. Možnosti 2 in 3 sta boljši od možnosti 1. Proti možnosti 3 se pojavita dva glavna 
pomisleka: slabši rezultat pri dos eganju glavnega cilja in politi čna izvedljivost/sorazmernost.  
2. Ve čina držav članic zagovarja pristop, ki je po stopen ter daje poudarek tesnejšemu 
sodelovanju in seznanjanju novih držav članic s ponovno naselitvijo, ne pa uskladitve meril za 
ponovno naselitev. Stališ ča držav članic so neomajna zlasti kar zadeva prostovoljno naravo 
sodelovanja v programu. Tudi če bi bila podpora za dovršen skupni program EU za ponovno 
naselitev zadostna, se porajajo  dvomi, da bodo nekatere države članice glede na trenutno 
stanje ustrezno pripravljene na izvajanje ponovne naselitve. Vprašljivo je, ali je na tej stopnji 
za dosego zastavljenih ciljev vzpostavite v dovršenega skupnega programa EU za ponovno 
naselitev potrebna in sorazmerna. 
• V primerjavi možnosti 1 in 2 je primernejša možnost 2. 
• Različica 2B ima prednost zaradi politi čne izvedljivosti in sorazmernosti. Ve čina držav 
članic zagovarja razvoj na podlagi obstoje čih mehanizmov posvetovanja in odlo čanja. 
Trenutne politi čne razmere so naklonjene ponovni na selitvi in odklonilne do oblikovanja 
nove formalne strukture zaradi morebitne upra vne obremenitve in bojazni, da bi države 
članice imele manjši vpliv pri odlo čanju o prednostnih nalogah. Z vidika sorazmernosti se 
zdi uporaba obstoje čih struktur zaželena, če bo učinkovita pri doseganju ciljev in če se 
predvideva, da bo imela enake u činke. 
• Različica 2B je zato najprimernejša. 
9. S PREMLJANJE IN VREDNOTENJE  
Komisija bo skupni program EU za ponovno nase litev ovrednotila v treh letih po njegovi 
uvedbi. V vrednotenje bo vklju čen napredek, dosežen na podro čjih političnega sodelovanja, 
finančnega vidika in so delovanja v praksi. 
Določenih je bilo osem koli činskih kazalnikov, ki zajemajo razli čne vidike možnosti in ciljev 
(politično, finančno in sodelovanje v praksi). 
 
SL 7   SL Primerjava u činkov možnosti   
 Možnost 1  Možnost 2  Možnost 3  
Cilji   
zdaj postopni  dinamični celostni  
1 zagotovitev ve čje solidarnosti EU do tretjih držav pri sprejemanju beguncev  0 nizko/srednji  srednje/visok  srednji  
2 zagotovitev, da se v ponovno naselitev vklju či več držav članic  0 nizko/srednji  srednje/visok  visok  
3 zagotovitev, da so prizadevanja za ponovno naselitev, ki morajo biti trajna, 
bolje usmerjena v osebe, ki najbolj potrebujejo zaš čito (npr otroci, begunci iz 
določenih geografskih obmo čij) 0 nizko/srednji  visok  visok  
4 pove čanje strateške uporabe ponovne naselitve na ravni EU  0 nizek  srednji  srednji  
5 okrepitev mednarodne vloge EU v zvezi s ponovno naselitvijo z razvojem 
ponovne naselitve kot sestavnega in skladnega dela zunanjih politik EU  0 nizek  srednji  srednji  
6 izboljšanje kakovosti postopkov ponovne naselitve v EU s sodelovanjem  0 nizko/srednji  srednje/visok  visok  
7 zmanjšanje gospodarskih in finan čnih stroškov ponovne naselitve v EU na 
prebivalca, s sodelovanjem  0 nizko/srednji  srednje/visok  visok  
8 zmanjšanje razlik med državami članicami EU v zvezi s standardi zaš čite in 
povečanje učinkovitosti z zbliževanjem meril za ponovno naselitev.  0 nizek  srednji  visok  
Učinki 
 1 neposredni finan čni stroški v zvezi s ponovno naselitvijo (izbira, sprejem, 
vključevanje)  0 majhno 
povečanje srednje/visoko 
povečanje srednje  
 2 neposredni finan čni stroški v zvezi s ponovno naselitvijo (izbira, sprejem, 
vključevanje) na prebivalca  0 majhno 
zmanjšanje  srednje zmanjšanje  znatno zmanjšanje
 
 
SL 8   SL  3 gospodarski in socialni stroški, povezani z vklju čevanjem ponovno naseljenih 
beguncev na splošno (skupni stroški)  0 majhno 
povečanje srednje/visoko  srednje  
 4 gospodarski in socialni stroški, povezani z vklju čevanjem ponovno naseljenih 
beguncev na splošno (stroški na prebivalca)  0 nizek  nizek  nizek  
 5 učinek ponovne naselitve na tretje države, posebne kategorije in zunanje 
odnose EU  0 nizek  srednji  srednji  
 6 ve čja enakost pri zagotavljanju zaš čite beguncev  0 nizek  srednji  visok  
 7 učinek na temeljne pravice  0 nizek  srednje/visok  srednji  
Politična izvedljivost in sorazmernost  2 A 2 B  
 1 podpora med klju čnimi zainteresiranimi stranmi za to možnost  0 srednji  nizko/sre
dnji srednje/visok
 nizek  
 2 sorazmernost  0 nekaj 
pomislekov  nekaj pomisleko
v
 malo 
pomisle
kov veliko pomislekov