I. UVOD

To je dvajseto poročilo o nadaljnjem napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije ter zajema razvoj v okviru dveh glavnih stebrov: boja proti terorizmu in organiziranemu kriminalu ter sredstvom, ki se uporabljajo v ta namen, ter krepitve naše zaščite in odpornosti proti tem grožnjam.

Za Junckerjevo Komisijo je varnost že od prvega dne glavna prednostna naloga. EU se je na podlagi evropske agende za varnost iz aprila 2015 in sporočila o utiranju poti k učinkoviti in pravi varnostni uniji iz aprila 2016, z usklajenim pristopom odzvala na vrsto terorističnih napadov in druge vse resnejše varnostne izzive, pri čemer je dosegla pomemben napredek pri krepitvi naše skupne varnosti. Vse bolj je jasno, da so današnji varnostni izzivi, ne glede na to, ali gre za terorizem, organizirani kriminal, kibernetske napade, dezinformacije ali druge nastajajoče grožnje, ki jih omogoča kibernetski prostor, grožnje, ki so skupne vsem. Samo s sodelovanjem lahko dosežemo raven kolektivne varnosti, ki jo državljani upravičeno zahtevajo in pričakujejo. Takšno skupno razumevanje je podlaga za napredek pri oblikovanju učinkovite in prave varnostne unije. Podpora na ravni EU se je zaradi potreb nacionalnih organov, ki si prizadevajo za varnost državljanov, osredotočila na zakonodajne in operativne ukrepe, pri katerih lahko skupno ukrepanje vpliva na varnost držav članic. To delo je potekalo v tesnem sodelovanju z Evropskim parlamentom in Svetom ter je bilo popolnoma pregledno za širšo javnost. V središču teh prizadevanj je polno spoštovanje temeljnih pravic, saj se lahko varnost Unije zagotovi le, če lahko državljani zaupajo, da se njihove temeljne pravice v celoti spoštujejo.

EU je v boju proti terorizmu zaprla prostor, v katerem delujejo teroristi, sprejela nova pravila, ki jim otežujejo dostop do eksplozivov, strelnega orožja in financiranja, ter omejila njihovo gibanje. EU je okrepila izmenjavo informacij, da bi osebam, ki so v prvi liniji boja proti terorizmu, policistom in mejnim uslužbencem, zagotovila učinkovit dostop do točnih in popolnih podatkov, pri čemer je kar najbolje izkoristila obstoječe informacije ter zapolnila vrzeli in slepe pege. Močno varovanje zunanjih meja je prvi pogoj za varnost na območju prostega gibanja brez nadzora na notranjih mejah. Marca 2019 sta Evropski parlament in Svet dosegla dogovor o dodatno okrepljeni in popolnoma opremljeni evropski mejni in obalni straži, nova uredba pa naj bi začela veljati v začetku decembra 2019. EU je zagotovila platformo in financiranje za tiste, ki delujejo v lokalnih skupnostih, da bi si izmenjevali najboljše prakse v boju proti radikalizaciji in za preprečevanje nasilnega ekstremizma, poleg tega je predlagala nova pravila za učinkovito odstranjevanje terorističnih spletnih vsebin. EU je z akcijskimi načrti za pomoč pri varovanju javnih prostorov in izboljšanje pripravljenosti na kemična, biološka, radiološka in jedrska varnostna tveganja pomagala mestom, da so postala odpornejša na napade. EU je kibernetsko varnost in grožnje, ki jih omogoča kibernetski prostor, obravnavala s pripravo nove strategije EU za kibernetsko varnost in sprejetjem ustrezne zakonodaje ter bojem proti dezinformacijam, da bi bolje zaščitila naše volitve. EU še naprej izboljšuje varnost naše kritične digitalne infrastrukture, vključno z okrepljenim sodelovanjem za kibernetsko varnost omrežij 5G po vsej Evropi.

Ostaja nam še veliko dela. Napad na sinagogo in uboj dveh oseb v nemškem mestu Halle 9. oktobra 2019, ki je bil predvajan v živo, je bil pretresljiv opomnik na grožnjo, ki jo predstavljata skrajno desničarski nasilni ekstremizem in antisemitizem. Poleg tega je znova opozoril na zlorabo interneta za teroristično propagando in s tem potrebo po vseevropskih pravilih za izbris terorističnih spletnih vsebin. Svet za pravosodje in notranje zadeve je na zasedanju 7. in 8. oktobra 2019 razpravljal o desničarskem nasilnem ekstremizmu in terorizmu ter poudaril, da so potrebna nadaljnja prizadevanja, tudi na področju preprečevanja širjenja nezakonitih desničarskih ekstremističnih vsebin na spletu in drugod. Istočasno uboj treh policistov in še enega uslužbenca na sedežu policije v Parizu 3. oktobra 2019 kaže, da je grožnja islamističnega terorizma še vedno resnična in da si je treba še naprej prizadevati za pomoč državam članicam pri obravnavanju te grožnje. Pobeg članov organizacije ISIS/Daiš iz zapora med nedavnimi dogodki v severni Siriji bi lahko imel resne posledice za varnost v Evropi. Pomembno je, da države članice v celoti izkoristijo obstoječe informacijske sisteme za odkrivanje in identifikacijo tujih terorističnih borcev pri prehodu zunanjih meja. Poleg tega potekajo priprave za uporabo informacij z bojišča za pregon tujih terorističnih borcev.

V tem poročilu je opisan nedavni napredek pri prizadevanjih za učinkovito in pravo varnostno unijo, v njem pa so izpostavljena področja, na katerih je potrebno nadaljnje ukrepanje. Vsebuje najnovejše informacije o izvajanju dogovorjenih ukrepov za kibernetsko varnost omrežij 5G, zlasti v zvezi s poročilom EU o oceni tveganja, ki je bilo objavljeno 9. oktobra 2019, ter bojem proti dezinformacijam.

To poročilo se osredotoča zlasti na zunanjo razsežnost sodelovanja v varnostni uniji s podpisom dveh dvostranskih dogovorov o boju proti terorizmu z Albanijo in Republiko Severno Makedonijo ter napredkom pri sodelovanju s partnerji iz tretjih držav na področju izmenjave podatkov iz evidence podatkov o potnikih. Poleg tega je Komisija skupaj s tem poročilom sprejela tudi zahtevo za odobritev začetka pogajanj o sporazumu med EU in Novo Zelandijo o izmenjavi osebnih podatkov v boju proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu.

II. DOSEGANJE REZULTATOV PRI ZAKONODAJNIH PREDNOSTNIH NALOGAH

1.Preprečevanje radikalizacije na spletu in v skupnostih

Preprečevanje radikalizacije je temelj odziva Unije na grožnje, ki jih predstavlja terorizem. Pri tem je internet najpomembnejše bojno polje za delovanje teroristov v 21. stoletju. Prostor, v katerem lahko radikalizirani posamezniki komunicirajo in si izmenjujejo vsebine, omogoča razvoj in širjenje mrež islamističnih in desničarskih nasilnih skrajnežev po vsem svetu. Zato Komisija nadaljuje svoj dvotirni pristop k boju proti spletni radikalizaciji, v okviru katerega bi morala predlagana pravila o odstranjevanju nezakonitih terorističnih spletnih vsebin okrepiti prostovoljno partnerstvo s spletnimi platformami.

Pri tem je bistven zakonodajni predlog za preprečevanje razširjanja terorističnih spletnih vsebin z jasnimi pravili in zaščitnimi ukrepi, na podlagi katerih bi bilo obvezno, da internetne platforme v eni uri po prejemu utemeljene zahteve pristojnih organov odstranijo teroristične vsebine ter sprejmejo proaktivne ukrepe, sorazmerne s stopnjo izpostavljenosti terorističnim vsebinam. Med Evropskim parlamentom in Svetom potekajo medinstitucionalna pogajanja s prvim trialogom 17. oktobra 2019. Glede na grožnjo, ki jo predstavljajo teroristične spletne vsebine, Komisija poziva sozakonodajalca, naj do konca leta 2019 dosežeta dogovor o predlagani zakonodaji.

Predlagana zakonodaja dopolnjuje prostovoljno partnerstvo z internetno industrijo in drugimi zainteresiranimi stranmi na internetnem forumu EU. Forum vse od ustanovitve leta 2015 spodbuja internetna podjetja, da proaktivno prepoznavajo in odstranjujejo teroristične spletne vsebine, pri čemer je utiral pot pobudi industrije za „skupno podatkovno zbirko ključnikov“ in ustanovitvi svetovnega internetnega foruma za boj proti terorizmu. Enota EU za prijavljanje internetnih vsebin, ki je del agencije Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol), je imela ključno vlogo pri krepitvi sodelovanja z internetnimi podjetji in prispevanju k splošnim ciljem internetnega foruma EU. Na zadnjem ministrskem srečanju internetnega foruma EU 7. oktobra 2019 so se države članice EU in visoki predstavniki internetnih podjetij zavezali k sodelovanju v okviru t. i. kriznega protokola EU. Krizni protokol EU določa prage za okrepljeno sodelovanje in uvaja nove načine za izboljšanje odzivanja na krize. To je del prizadevanj na mednarodni ravni za izvajanje „poziva iz Christchurcha za ukrepanje“, da bi se zagotovilo usklajeno in hitro odzivanje za zajezitev širjenja terorističnih ali nasilnih ekstremističnih spletnih vsebin.

Poleg ukrepov proti radikalizaciji na spletu Komisija še naprej podpira prizadevanja na nacionalni in lokalni ravni tako za preprečevanje radikalizacije kot za boj proti njej na terenu. Na podlagi bogatih izkušenj in strokovnega znanja, pridobljenih v okviru mreže za ozaveščanje o radikalizaciji, ponuja EU lokalnim akterjem, vključno z mesti, ciljno usmerjeno podporo ter zagotavlja priložnosti za izmenjavo izkušenj in znanja med strokovnimi delavci, raziskovalci in oblikovalci politik. Mreža je na primer izdala posebne smernice in organizirala delavnice za podporo pristojnim organom pri delu z otroki, ki so prišli s konfliktnih območij. Za zagotovitev neprekinjenega opravljanja dejavnosti v okviru mreže za ozaveščanje o radikalizaciji je Komisija začela postopek za novo okvirno pogodbo v ocenjeni vrednosti 61 milijonov EUR za obdobje štirih let, z začetkom leta 2020.

Za preprečevanje grožnje, ki jo predstavljajo teroristične spletne vsebine, Komisija poziva Evropski parlament in Svet, naj:

·pred koncem leta zaključita pogajanja o zakonodajnem predlogu za preprečevanje širjenja terorističnih spletnih vsebin.

2. Trdnejši in pametnejši informacijski sistemi za upravljanje varnosti, meja in migracij

EU je pospešila izmenjavo informacij, s čimer je olajšala boj proti identitetnim prevaram, okrepila mejne kontrole, posodobila vseevropske podatkovne baze organov kazenskega pregona, zapolnila informacijske vrzeli in okrepila agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol). V središču tega je interoperabilnost informacijskih sistemov EU, kar pomeni, da je treba kar najbolje izkoristiti obstoječe informacije in odpraviti slepe pege. Interoperabilnost se odziva na potrebe tistih, ki delajo na prvi liniji, saj uslužbencem organov kazenskega pregona, mejnim uradnikom in uradnikom za migracije omogoča hitrejši in bolj sistematičen dostop do informacij, s čimer prispeva k izboljšanju notranje varnosti in upravljanja meja.

Vendar pa bodo interoperabilnost in vse inovacije, ki jih prinaša, pustile svoj pečat pri upravljanju varnosti, meja in migracij na terenu le, če vsaka država članica v celoti sprejme s tem povezano zakonodajo. Zato je izvajanje interoperabilnosti glavna prednostna naloga varnostne unije, tako na politični kot na tehnični ravni. Komisija in Agencija Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA) podpirata države članice s strokovnim znanjem in izmenjavo najboljših praks, pri čemer uporabljata mrežo nacionalnih koordinatorjev ter razvijata pregled stanja za učinkovito spremljanje in usklajevanje. Tesno sodelovanje med agencijami EU, vsemi državami članicami in pridruženimi schengenskimi državami bo ključnega pomena, da bi dosegli ambiciozen cilj popolne interoperabilnosti informacijskih sistemov EU za upravljanje varnosti, meja in migracij do leta 2020.