SL    SL SL 
 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 21.12.2010 
SEC(2010) 1591 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument k 
 
predlogu 
 
DIREKTIVE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o obvladovanju nevarnosti 
večjih nesreč, v katere so vklju čene nevarne snovi 
   
COM(2010) 781 final 
SEC(2010) 1590 final 
 
SL 2   SL KAZALO 
1. Opredelitev problema................................................................................................... 3 
2. Analiza subsidiarnosti .................................................................................................. 3 3. Cilji....................................................................................................................... ........ 4 
4. Možnosti politike, vklju čno z analizo u činkov in primerjavo...................................... 4 
5. Spremljanje in ocenjevanje ........................................................................................ 10 
 
SL 3   SL 1. O PREDELITEV PROBLEMA  
Problem, ki je obravnavan v Direktivi Seveso 
Kemične nesreče imajo pogosto hud e ali celo uni čujoče posledice. V nekaterih dobro 
znanih ve čjih nesre čah, kot so nesre če v Sevesu, Bhopalu, Schweizerhallu, 
Enschedu, Toulousu in Buncefieldu, je izgub ilo življenje veliko ljudi, poleg tega pa 
so te nesre če povzročile več milijard eurov škode. Zakonodaja Seveso obravnava 
preprečevanje nesre č in pripravljenost nanje ter s poznanja, pridobljena ob nesre čah. 
Sedanja Direktiva Seveso II 96/82/ES je bila sprejeta leta 1996 in spremenjena z 
Direktivo 2003/105/ES. Njen glavni cilj je prepre čevanje ve čjih nesreč, v katere so 
vključene velike koli čine nevarnih snovi (ali njihove zmesi), kot je navedeno v 
Prilogi I, ter omejitev posledic takih nesre č za ljudi in okolje. Pri ravni nadzora se 
uporablja ve čstopenjski pristop, za ka terega velja, da ve čje kot so koli čine snovi, 
strožja so pravila. 
Pogostost ve čjih nesreč se je med letoma 2000 in 2008 zmanjšala za približno 20 %. 
To pomeni, da Direktiva izpol njuje svoje cilje. Poleg tega njen uspeh potrjuje tudi 
dejstvo, da se pristop iz Direkt ive Seveso uporablja po vsem svetu. 
Problem, ki je obravnavan v tem poro čilu o oceni u činka 
Direktivo je treba spremeniti zaradi sprememb sistema EU za razvrš čanje nevarnih 
snovi, na katerega se sklicuje Priloga  I. Navedeni sistem je bil nadomeš čen z 
Uredbo (ES) št. 1272/2008 o razvrš čanju, ozna čevanju in pakiranju snovi ter zmesi 
(Uredba CLP), ki bo postala dokon čna 1. junija 2015. Pri uskl aditvi z Uredbo CLP se 
pojavljajo tri glavna vprašanja. Klju čno vprašanje je, kako se izvaja uskladitev 
Priloge I z Uredbo CLP (vprašanje politike 1). S tem vprašanjem so povezane 
morebitne druge tehni čne spremembe Priloge I, ki dolo čajo podro čje uporabe 
(vprašanje politike 2) in postopke za prihodnjo prilagodi tev Priloge I (vprašanje 
politike 3) posebnim primerom, ki zahtevajo  bolj prilagodljive re šitve, kot jih ponuja 
sklicevanje na Uredbo CLP. 
Ob upoštevanju potrebe po tej spremembi je bilo odlo čeno, da se izvede splošnejši 
pregled Direktive, ker se od njenega spreje tja ni bistveno spre menila. Medtem ko je 
pregled potrdil, da je bila Direktiva klju čna za zmanjšanje verjetnosti in posledic 
kemičnih nesre č ter da veljavne dolo čbe ustrezajo svojemu namenu, je bilo 
ugotovljeno, da bi bilo za ve č področij primerno sprejeti omejene spremembe za 
pojasnitev in posodobitev nekaterih dolo čb. Najpomembnejše od teh sprememb 
zadevajo obveš čanje javnosti in sisteme upravljanja informacij (vprašanje politike 4) 
ter načrtovanje rabe prostora ( vprašanje politike 5), pri čemer morda obstajajo 
nekatere možnosti za izboljšave. Drugo vprašanje zadeva sorazmerno majhne 
spremembe številnih podrobnih dolo čb, ki bi jih bilo lahk o koristno pojasniti in 
posodobiti (vprašanje politike 6). 
2. A NALIZA SUBSIDIARNOSTI  
Potrebni so ukrepi na ravni EU za spremem bo Direktive, da se zagotovita ohranjanje 
obstoječih visokih ravni varstva zdravja ljudi in okolja po vsej EU ter spodbujanje 
 
SL 4   SL večjega usklajevanja in izvajanj a. To bo prispevalo k prepre čevanju zelo velikih 
razlik med ravnmi varstva v državah članicah in morebitnega izkrivljanja 
konkurence, ki bi ga lahko te razlike povzro čile. Spoštuje se na čelo subsidiarnosti, 
saj je cilj nadaljevati z obstoje čim pristopom dolo čanja usklajenih ciljev, medtem ko 
bodo o podrobnem prakti čnem izvajanju odlo čale države članice.  
3. C ILJI 
Splošni cilj je še vedno prepre čevanje ve čjih nesreč in ublažitev njihovih posledic z 
ohranjanjem in dodatnim izboljšanjem obstoje čih ravni varstva. V skladu s 
strateškimi cilji in na čeli boljše ureditve Komisije je to treba dose či z izboljšanjem 
regulativnih dolo čb, da bi postale uspešnejše in u činkovitejše, ter zmanjšanjem 
nepotrebne upravne obremenitve, kadar je to mogo če. Direktiva mora biti tudi jasna, 
skladna in lahko razumljiva, da bi prispevala k ve čji doslednosti pri izvajanju. 
Glavni posebni cilj je uskladitev Pr iloge I z Uredbo CLP in ohranjanje obstoje čih 
ravni varstva. Drugi posebni cilj i zadevajo pojasnitev nekaterih dolo čb za izboljšanje 
izvajanja in izvršljivosti. Druge dolo čbe je treba posodobiti, da se upoštevata 
tehnološki in regulativni razvoj od sprejetj a sedanje Direktive. Poleg tega je treba 
zahteve uskladiti ali poenostaviti, kadar je to mogo če, da se zmanjša upravna 
obremenitev za upravljavce in pristojn e organe brez ogrožanja varnosti. 
4. M OŽNOSTI POLITIKE , VKLJUČNO Z ANALIZO U ČINKOV IN PRIMERJAVO  
Vprašanje politike 1: uskladitev Priloge I z Uredbo CLP  
To je bistveni del ocene u činka. 
To uskladitev je treba izvesti za ve č razvrstitvenih kategor ij nevarnih snovi, pri 
čemer pa se težave pojavljajo le v zvezi s strupenostjo. To je posledica dejstva, da 
Uredba CLP uvaja tri nove kategorije st rupenosti, ki ne ustrezajo v celoti 
predhodnima kategorijama, ki ju nadomeš čajo, saj vklju čujejo razli čne mejne 
vrednosti. Poleg tega so nove kategor ije strupenosti razdeljene na tri na čine 
izpostavljenosti (pri zaužitj u, v stiku s kožo, pri vdihavanju). Zato se obravnavane 
možnosti med seboj razlikujejo gled e na to, katere kategorije in na čini 
izpostavljenosti se upoštevajo. 
Čeprav obstaja negotovost glede u činkov v prihodnosti, je na splošno ocenjeno, da 
sta učinek vseh možnosti in razlika med u činki posameznih možnosti omejena. 
Učinek bi pomenil manjšo spremembo podro čja uporabe Direktive. Glede na 
posamezno možnost bi lahko bilo do 405 organizacij, ki so  trenutno zajete, 
izključenih s podro čja uporabe (–4,2 %), pri čemer bi bilo zajetih do 342 novih 
organizacij (+3,4 %). To bi povzro čilo primerljive u činke na upravne stroške 
usklajevanja in raven varstva. U činek na skupne stroške je nizek v primerjavi s 
skupnimi upravnimi stroški Direktive. Pri prilagoditvi Uredbe CL P (ki bi jo morali 
izvesti vsi upravljavci ne glede na izbra no možnost) bi nastali enkratni stroški, 
ocenjeni na 1,7 milijona EUR. Nastali bi tu di stroški (ali prihranki) za industrijo, 
povezani z možnostmi, ki bi znašali od pove čanja stroškov za 4,9 milijona EUR na 
leto do prihrankov pri stroških v višini 1,1 milijona EUR glede na izbrano možnost. 
 
SL 5   SL Učinek na stroške za organe je ocenjen na približno 10 % stroškov/prihrankov 
industrije. To je primerljivo z ocenjenimi  skupnimi upravnimi stroški Direktive za 
industrijo v višini približno 52 milijonov EUR na leto, za industrijo in organe skupaj 
pa vsaj 100 milijonov EUR. Upoštevati je  treba tudi druge kvalitativno ocenjene 
vidike, ki so povezani s prakti čnim izvajanjem in upravno 
zapletenostjo/prizadevanjem ter bodo traj ali dlje kot prvot na uskladitev. 
Na podlagi te ocene je ena možnost primernejša, saj poleg tega, da ima omejen 
učinek na podro čje uporabe, ki je zna čilen tudi za druge možnosti, ohranja tudi 
visoko raven varstva ob upoštevanju najverjetnejših na činov izpostavljenosti v 
primeru ve čjih nesreč. 
Vprašanje politike 2: druge tehni čne spremembe Priloge I  
Možnosti so povezane s tem, ali so posebne kategorije izdelkov ali snovi ustrezno 
zajete v Direktivi, vklju čno z nekaterimi izdelki/sn ovmi, na katere vpliva 
Uredba CLP. Možnosti vklju čujejo od ohranjanja obstoje čega stanja do opredelitve 
posebnih višjih mejnih vrednosti za zadevne snovi ali odstopanj za pakirane izdelke. 
Splošni u činek razli čnih možnosti bo najverjetneje zanemarljiv. Možnosti, ki 
vključujejo povišane mejne vrednosti itd., bi lahko ustvarile omejene prihranke pri 
stroških za zadevne industrije, vend ar bi lahko znižale ravni varstva. 
Priporočajo se možnosti, ki ohranjajo ali zvišujejo raven varstva. 
Vprašanje politike 3: prihodnja prilagoditev Priloge I  
Kot je navedeno pri vprašanju politik e 1, obstajajo negotovosti glede dolgoro čnejših 
učinkov prvotne uskladitve Priloge I, zlas ti glede njene samodejne prilagoditve 
prihodnjim spremembam v zvezi z razvrsti tvami snovi in zmesi v prihodnosti. To 
kaže na potrebo po ustrezni prilagoditvi Priloge I z delegiranimi akti. Zadevna možnost je paket orodij, ki vklju čujejo odstopanja za snovi v celotni EU in 
odstopanja za posamezne organizacije na ravni držav članic ter tudi zaš čitno 
klavzulo, ki omogo ča vključitev nezajetih nevarnosti.  
Tak paket bi skupaj z upor abo delegiranih aktov za sp remembo Priloge I zagotovil 
potrebno prilagodljivost za odpravo težav, ki  se pojavljajo zaradi uskladitve 
Uredbe CLP, kadar so v skladu z Direktivo vklju čene/izklju čene snovi, ki 
pomenijo/ne pomenijo nevarnosti ve č
jih nesreč. To bi imelo pozitiven u činek na 
ravni varstva in pozitiven neto u činek na stroške. 
Vse možnosti, ki so bile ocenjene v okviru tega vprašanja politik e, so dopolnilne in 
priporočljive. 
Vprašanje politike 4: obveš čanje javnosti in sistemi upravljanja informacij  
Cilj je izboljšati inform acije za javnost, vklju čno z informacijami, ki se poro čajo 
pristojnim organom. To bi prispevalo k ve čji preglednosti in zagot ovilo, da je javnost 
seznanjena z nevarnostmi in ustreznimi ukrepi ob nesre čah. Razli čne možnosti 
pomenijo ve čstopenjski pristop, in sicer od obi čajnega obveš čanja do vklju čevanja 
podrobnejših informacij. 
Pomembno je tudi, da se informacije u činkovito in usklajeno zb irajo, upravljajo in 
izmenjujejo, s čimer se bo olajšalo poro čanje in spremljanje izvajanja. Možnosti v 
zvezi s tem vklju čujejo od vzpostavitve zbir k podatkov na ravni držav članic do 
 
SL 6   SL celostne osrednje zbirke podatkov EU. Ocena kaže, da se z zahtevo po pove čevanju 
razpoložljivosti informacij pove čujejo tudi stroški. Vendar se z izboljševanjem ravni 
informacij pove čujejo tudi potencialne koristi v sm islu ravni varstva. Podobno velja, 
da se z boljšim upravljanjem informacij pove čujejo tudi stroški in koristi. 
Na podlagi analize stroškov in koristi se priporo čajo možnosti, ki izboljšujejo 
razpoložljivost ustrezne ravni  informacij in hkrati povzro čajo le zmerne stroške.  
Vprašanje politike 5: na črtovanje rabe prostora  
Cilj je obravnavati, kako bi se lahko nevarnosti ve čjih nesreč bolje upoštevale pri 
načrtovanju rabe pros tora. Direktiva vklju čuje zahteve, v skladu s katerimi morajo 
države članice nadzorovati umestitev novih organizacij, spremembe obstoje čih 
organizacij in nove posege v njihovi bliž ini, in sicer z ustreznimi varnostnimi 
razdaljami, v primeru obstoje čih organizacij pa z dodatnimi tehni čnimi ukrepi. 
Obravnavajo se lahko dodatna pojasnila in izboljšave. Možnosti vklju čujejo 
ohranjanje in pojasnjevanje obstoje čih določb s poudarkom na varstvu okolja ter 
sklicevanjem na morebitno združite v postopkov s postopki iz podobne zakonodaje 
ali razširitev dolo čb v zvezi z novimi organizacijami na obstoje ča območja.  
Ta možnost bi lahko znatno vplivala na strošk e, vendar bi tudi prispevala k znatnemu 
zvišanju ravni varstva. Vendar zaradi pomanjkanja izkušenj s prakti čnim izvajanjem 
takšnega pristopa v tej fazi še ni mogo če podpreti konkretnega predloga. 
Zato se priporo ča prva možnost. Pri čakuje se, da ta možn ost ne bo imela nobenih 
večjih učinkov na stroške, lahko pa bi  izboljšala ravni varstva. 
Vprašanje politike 6: druga pojasnila  
Cilj je tesnejše usklajevanje med razli čnimi organi, boljše vklju čevanje informacij in 
postopkov za olajševanje doslednejšega izvaja nja ter usklajevanje in poenostavitev 
za zmanjšanje upravne obremenitve. Cilj je tudi pojasniti ve č določb za izboljšanje 
izvršljivosti in u činkovitosti izvajanja. Ocenjenih je bilo ve č elementov možnosti. 
Elementi, ki bi prispevali k tesnejšemu usklajevanju itd., imajo verjetno pozitiven 
skupni u činek na izvajanje, poenostavitev in zmanjšanje upravne obremenitve 
(čeprav je to težko izmeriti), mogo če so pa tudi nekatere izboljšave obstoje čih ravni 
varstva. Prav tako bodo elementi, namenjen i pojasnjevanju in iz boljšanju nekaterih 
določb, prispevali k jasnejši in boljši ureditvi ter izboljšali ravni varstva brez 
povzročanja znatnih dodatnih stroškov. 
Podmožnosti, ki so ohranj ene v tem paketu, vklju čujejo (1) podmožnosti, ki lahko 
zagotavljajo prihranke brez zm anjšanja varstva, in (2) podmožnosti, ki zagotavljajo 
večje varstvo s čim nižjimi možnimi stroški. 
Splošne pripombe glede u činkov 
Na splošno morebitne obravnavane spre membe pomenijo manjšo prilagoditev 
Direktive in ne bi znatno vp livale na raven varstva ali stroške Direktive. Stroški 
različnih možnosti so nizki v primerjavi s skupnimi stroški Direktive. 
Pristop Seveso, ki obravnava ve čje nevarnosti velikih koli čin kemičnih snovi, ki 
prevladujejo v ve čjih podjetjih, omejuje morebitne u činke na MSP. To se kaže v 
 
SL 7   SL večstopenjskem pristopu Direktive, v skladu s katerim za organizacije nižje stopnje 
veljajo le osnovne zahteve, pri katerih se upoštevajo zmogljivosti MSP.  
Razpoložljive informacije kažejo na to, da se  delež organizacij, ki so MSP in bi po 
novem zaradi uskladitve z Uredbo CLP spadale v podro čje uporabe Direktive, ne 
razlikuje od deleža organizacij, ki so MSP in so trenutno zajete z Direktivo, ostaja pa 
negotovost zaradi omejenih informacij, ki so na voljo glede zmesi. Ve čina drugih 
predlaganih sprememb Direktive bo povzro čila le zmerne stroške in bo predstavljala 
le omejen delež obstoje čih stroškov. To bi veljalo tako za naložbe kot upravne 
stroške. Če pa bi se vklju čile nekatere bolj ambiciozne možnosti glede uvajanja 
nadaljnjih zahtev za obmo čja nižje stopnje, bi lahko te povzro čile občutnejše stroške 
za MSP. Vendar bi bilo lahko stroškovno brem e za MSP višje stopnje višje. Nekatere 
možnosti vplivajo na njihovo poslovno dejavnost, saj so MSP sama po sebi občutljivejša na povišan je stroškov kot ve čja podjetja. Vendar bi možnosti, ki so 
obravnavane v okviru vprašanja politike 3, lahko prispevale k ve čji prilagodljivosti 
pri izvzetju MSP, če se lahko dokaže, da njihova dejavnost ni povezana z 
morebitnimi nevarnostmi ve čjih nesreč. 
Oddelka 5 in 6 glavnega poro čila vsebujeta primerjavo vseh glavnih možnosti znotraj 
različnih vprašanj politike, vklju čno z njihovimi stroški/u činki in koristmi. V spodnji 
preglednici so povzete priporo čljive možnosti.  
Element možnosti  Gospodarski  
učinki, vklju čno s 
spremembo 
področja uporabe 
za vprašanje politike 1
1 Raven varstva2  Drugi u činki, 
vključno s 
poenostavitvijo, 
upravnim 
prizadevanjem itd.  
Vprašanje politike 1: uskladitev Priloge I
    
E* 
Stroški v višini do 
2,4 milijona EUR 
na leto  Majhno zmanjšanje 
(izključitev na čina 
izpostavljenosti z zaužitjem za 
kategorijo akutne 
strupenosti 3) 
 Majhno pove čanje 
zaradi razlikovanja 
načinov 
izpostavljenosti  
Vprašanje politike 2: druge tehnične spremembe Priloge I
    
Vodik: a) brez ukrepanja  Nevtralni  Nespremenjena   
Težko kurilno olje: b) 
preprečevanje morebitnega 
učinka z vklju čitvijo na seznam 
imenovanih snovi skupaj z Nevtralni  Nespremenjena  
 
                                                 
1 Gospodarski u činki so upravni stroški. Stroški neupravnega usklajevanja, ki so na primer povezani s 
takšnimi fizi čnimi spremembami, se niso upoštevali, saj so zelo odvisni od obmo čja in jih ni bilo 
mogoče izmeriti.  
2 Vidik ravni varstva zajema varstvo pred okoljsko škodo, škodo za zdravje ljudi ter škodo za javno in 
zasebno lastnino. Zato okoljski u činki in del družbenih u činkov neposredno ustrezajo rezultatom glede 
ravni varstva. 
 
SL 8   SL Element možnosti  Gospodarski  
učinki, vklju čno s 
spremembo področja uporabe 
za vprašanje 
politike 1
1 Raven varstva2  Drugi u činki, 
vključno s 
poenostavitvijo, upravnim 
prizadevanjem itd.
 
drugimi naftnimi derivati  
Aerosoli: a) predlog o 
približevanju Uredbi CLP v višini 150/500
 + Približno 0,5 milijona EUR na leto
 Nespremenjena/ nekoliko pove čana
 
 
Natrijev hipoklorit: a) sprejetje 
učinka ponovne razvrstitve iz 
Uredbe CLP za zmesi  + Od 3,5 do 
4 milijone EUR na 
leto Povečana  
3 b)/d: dovoljenje državam 
članicam, da odobrijo 
odstopanja od nekaterih ali 
vseh zahtev Seveso na podlagi usklajenih meril 
 Morebitni prihranki za industrijo in 
pristojne organe
 Ni učinka ali nizek 
učinek (pogoj za 
odstopanje)  Morebitno tveganje 
izkrivljanja trga  
3 c): dovoljenje za odstopanja 
od nekaterih ali vseh zahtev 
Seveso na podlagi usklajenih 
meril za snovi v vsej EU  Morebitni znatni prihranki za 
industrijo in 
pristojne organe
 Ni učinka (pogoj za 
odstopanje)  Omogoča 
prilagodljivost glede 
na Uredbo CLP  
3 e) Uvedba zaš čitne klavzule  Morebitno 
povečanje podro čja 
uporabe  Morebitno pove čanje Omogoča 
prilagodljivost glede na Uredbo CLP 
 
Vprašanje politike 4A – vrsta 
informacij za javnost3    
c) Dodatne spletne informacije 
o osnovnih podatkih za vsa 
območja, vklju čno s 
predvidenimi poteki nesre č in 
ključnimi informacijami iz 
načrta ukrepov zunaj 
organizacije višje stopnje ob 
nesrečah (revidirana Priloga V)  Enkratni stroški v 
višini približno 2–
4 milijone EUR 
Letni stroški do 
0,5 milijona EUR  Povečanje. Izboljšanje 
razpoložljivih 
informacij  
 Boljši dostop do 
informacij. Manj 
posledic ob nesrečah. Pomo č pri 
pridobivanju novih 
spoznanj in izmenjavi najboljših 
praks, spremljanju 
dejanskega izvajanja itd. Ve čja 
preglednost. 
 
Vprašanje politike 4B: 
upravljanje informacij     
                                                 
3 Upoštevana bodo vprašanja v zvezi z zaupnostjo. 
 
SL 9   SL Element možnosti  Gospodarski  
učinki, vklju čno s 
spremembo področja uporabe 
za vprašanje 
politike 1
1 Raven varstva2  Drugi u činki, 
vključno s 
poenostavitvijo, upravnim 
prizadevanjem itd.
 
c) Preprosta spletna stran s 
povezavami do dokumentov, ki so neposredno naloženi na 
strani EU, ali s povezavami do 
spletnih strani držav članic, ki 
vsebujejo 
informacije/dokumente
 Stroški od 50 000 
do 100 000 EUR na leto za 
vzdrževanje ter 
nekateri stroški držav članic 
Enkratni stroški v 
višini 1 milijon EUR za 
vzpostavitev 
povezav/naložitev dokumentov
 Povečanje. Znatno 
izboljšanje razpoložljivih 
informacij
 
 Glej zgoraj. Ve čja 
usklajenost, manjša razdrobitev, 
usklajevanje in 
poenostavitev 
 
Vprašanje politike 5: 
načrtovanje rabe prostora     
b) manjša pojasnila  Ni 
stroškov/morebitni 
prihranki  Omejeni u činki  
Vprašanje politike 6A: tesnejše 
usklajevanje, vklju čevanje 
informacij in postopkov itd.  Prihranki pri stroških v višini približno 
0,5 milijona EUR 
na leto (usklajevanje 
inšpekcijskih 
pregledov). Ni dodatnih stroškov
 Ni učinka ali manjše 
povečanje ravni 
varstva  Poenostavitev. Ve čja 
učinkovitost. Bolj 
usklajeno izvajanje  
Vprašanje politike 6B: druge 
izboljšave/pojasnila     
Kazalniki varnostnih lastnosti     
b) Vklju čitev sklicevanja na 
uporabo kazalnikov varnostnih lastnosti za notranjo varnost
 Ni znatnih dodatnih stroškov
 Morebitno pove čanje  
c) Svetovanje  Ni dodatnih 
stroškov  Morebitno pove čanje  
Zahteve v zvezi z upravljanjem 
varnosti za obmo čja 
organizacij nižje stopnje     
a) Pojasnjevanje obstoje čih 
določb Ni znatnih 
sprememb/morebitni manjši prihranki
 Ni sprememb   

 
SL 10   SL Element možnosti  Gospodarski  
učinki, vklju čno s 
spremembo področja uporabe 
za vprašanje 
politike 1
1 Raven varstva2  Drugi u činki, 
vključno s 
poenostavitvijo, upravnim 
prizadevanjem itd.
 
Druga pojasnila (na primer v 
zvezi s podzemnim skladiščenjem plina, verižnimi 
učinki, okoljskimi vidiki, roki 
za načrte ukrepov ob nesre čah 
ter roki in mejnimi vrednostmi 
za poročanje o nesre čah
 Omejeni dodatni 
stroški (1,5 milijona EUR 
na leto za 
podzemno skladiščenje plina) 
 Povečanje  
5. S PREMLJANJE IN OCENJEVANJE  
Spremljanje in ocenjevanje Direktive na ravni EU bo še naprej temeljilo na posebnih 
kazalnikih. Glavni kazalniki vklju čujejo število prijavljenih ve čjih nesreč, število 
organizacij, zajetih z Dire ktivo, ter zagotavljanje na črtov in poro čil. Obstoje ča orodja 
za spremljanje in poro čanje bodo poenostavljena in usklajena, kot je opisano v 
okviru vprašanja politike 4. Ob upoštevanju spremljanja u činka uskladitve Priloge I z 
Uredbo CLP in u činkovitosti predvidenih popravnih mehanizmov bodo kazalniki 
temeljili na številu organi zacij višje in nižje stopnj e, informacijah o njihovih 
dejavnostih in glavnih zadevnih nevarnih s novi ter številu odobr enih odstopanj in 
razlogih zanje.