SL Uradni list Evropske unije C 209/54

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o opredelitvi, predstavitvi in označevanju žganih pijač, uporabi imen žganih pijač pri predstavitvi in označevanju drugih živil ter zaščiti geografskih označb žganih pijač

(COM(2016) 750 final – 2016/0392 (COD))

(2017/C 209/09)

Poročevalec: Peter SCHMIDT

Zaprosilo Svet, 9. 12. 2016 Evropski parlament, 12. 12. 2016 Pravna podlaga členi 43(2), 114(1) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje Datum sprejetja mnenja strokovne skupine 14. 3. 2017 Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 29. 3. 2017 Plenarno zasedanje št. 524 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 211/0/4

1. Sklepi in priporočila

1.1 EESO odobrava pobudo Komisije za prilagoditev sedanjega pravnega okvira za žgane pijače Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU) in uskladitev zakonodaje z novimi pravnimi instrumenti EU, in sicer v zvezi z zagotavljanjem informacij o živilih potrošnikom in shemami kakovosti kmetijskih proizvodov in živil.

1.2 EESO podpira zlasti uvedbo močnejše vezi s kmetijskim sektorjem. Ta je odločilna za kakovost in ugled žganih pijač, proizvedenih v Uniji.

1.3 Kljub temu, da EESO na splošno podpira prilagoditve za uskladitev s PDEU in poenostavitev zakonodajnega postopka, pa meni, da bi bilo primerneje, če bi bil večji poudarek na izvedbenih namesto na delegiranih aktih. Na nekaterih področjih bi morali v celoti odpraviti možnost odstopanja.

1.4 EESO se zaveda zapletenosti usklajevanja ter pozdravlja večjo jasnost in izboljšave na področjih, kot so predpisi o označevanju sestavljenih izrazov, sklicevanjih in mešanicah žganih pijač ter prostovoljni navedbi izvora surovin. Vendar pa so bili v predlogu spremenjeni tudi nekateri elementi, ki jih je treba znova proučiti, kot je opisano v nadaljevanju.

1.5 EESO pozdravlja večjo jasnost pravil in postopkov v zvezi z geografskimi označbami ter vrednost, ki se pripisuje tradiciji ter lokalni/regionalni proizvodnji.

1.6 EESO poudarja pomen vzdrževanja sedanje ravni zaščite v sektorju žganih pijač za ohranjanje dodane vrednosti in delovnih mest v Evropi. Pomemben je kraj, kjer se proizvod destilira in proizvaja, drugačna terminologija pa za sektor ne bi smela pomeniti nobenih bistvenih sprememb.

1.7 EESO predlaga nekatere izboljšave sedanjega predloga v zvezi s predstavitvijo in označevanjem, in sicer glede tega, da je pomembno preprečiti vsakršno napačno predstavljanje ali nesporazume v zvezi z uporabo „posnemovalnih arom“, ki bi bila lahko zavajajoča za potrošnike.

1.8 Čeprav to ne sodi v ožje področje uporabe predloga Komisije, EESO ponavlja svoje že izraženo priporočilo za uvedbo doslednega in vsestranskega političnega pristopa, ki bi temeljil na preprečevanju škodljivega uživanja alkohola ter na spodbujanju odgovornega uživanja, s katerim se preprečujejo zdravstvena tveganja in uživanje alkohola med mladoletniki – ne le za sektor žganih pijač, temveč na splošno. Pri tem so pomembni obveščanje, izobraževanje in ozaveščanje, zato EESO pozdravlja številne pobude javnega in zasebnega sektorja na tem področju.

2. Uvod

2.1 Komisija s predlogom uredbe namerava uskladiti veljavno Uredbo (ES) št. 110/2008 (1) o žganih pijačah s Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU). V glavnem deli določbe, ki jih je sprejela na podlagi navedene uredbe, na delegirane in izvedbene akte ter uvaja kmetijsko pravno podlago (2), da bi poudarila močnejšo povezavo s kmetijstvom.

2.2 Poleg usklajevanja s PDEU predlog uvaja le nekaj manjših tehničnih sprememb za odpravo pomanjkljivosti pri izvajanju Uredbe (ES) št. 110/2008 in uskladitev zakonodaje z novimi pravnimi instrumenti EU, in sicer v zvezi z zagotavljanjem informacij o živilih potrošnikom (Uredba (EU) št. 1169/2011 (3)) in shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (Uredba (EU) št. 1151/2012 (4)).

2.3 V predlogu so zlasti pojasnjena nekatera pravila označevanja za sestavljene izraze, sklicevanja in mešanice žganih pijač, s katerimi naj bi preprečili probleme na notranjem trgu. Predlog vsebuje tudi nov člen o navedbi porekla in uvaja jasnejše postopke za registracijo geografskih označb na podlagi Uredbe (EU) št. 1151/2012.

3. Splošne ugotovitve

3.1 EESO odobrava predlog Komisije, s katerim se bo veljavna Uredba (ES) št. 110/2008 o žganih pijačah pravno prilagodila PDEU in zakonodaja uskladila z novimi pravnimi instrumenti EU. Predlagani okvir na splošno izboljšuje jasnost in doslednost predpisov, ki veljajo za sektor žganih pijač.

3.2 EESO ugotavlja, da se je Komisija posvetovala z združenji proizvajalcev žganih pijač. Sektor žganih pijač v EU, katerega prodaja v tujini je leta 2015 presegla 10 milijard EUR, je del kmetijsko-živilskega sektorja, ki je največji izvozni sektor EU. Sektor v Evropi zagotavlja milijon delovnih mest v proizvodnji in prodaji ter je gospodarsko in socialno tesno povezan s kmetijstvom. Prihodki iz trošarin in DDV na žgane pijače letno znašajo približno 23 milijard EUR. Vendar pa je poraba žganih pijač med letoma 1980 in 2014 upadla za 32 %. To se odraža v ločenih trendih premika k prestižnemu blagu in uživanja v skladu z motom „manj, a bolje“. Med letoma 2000 in 2015 se je na primer prodaja v gostinstvu (hotelih, restavracijah, kavarnah) zmanjšala za 8 % na 23,5 milijona hektolitrov žganih pijač, pri čemer pa se je vrednost povečala za 30 %.

3.3 Čeprav je cilj Komisije predvsem zagotoviti pravno usklajenost s PDEU, je predlog tudi priložnost, da sektor žganih pijač ohrani kakovost in tradicionalne načine proizvodnje ter poskrbi za svoj ugled na svetovni ravni. Predlog zlasti pojasnjuje proizvodnjo posamezne pijače: surovine, najmanjši delež alkohola za trženje, najvišja stopnja destilacije, čas zorenja, zahteve glede sladkanja itd. Razlikovanje med kategorijami žganih pijač prispeva k ohranjanju različnih tradicij.

3.4 EESO poudarja pomen krepitve vezi s kmetijskim sektorjem. Pri proizvodnji žganih pijač bi morala biti dovoljena le uporaba kmetijskih surovin, s čimer bi med drugim zagotovili prodajo osnovnih kmetijskih proizvodov.

3.5 Prilagoditve za uskladitev s PDEU in poenostavitev zakonodajnega postopka so na splošno pozitivne. Vendar bi bilo primerneje, če bi bil večji poudarek na izvedbenih namesto na delegiranih aktih. Na nekaterih področjih bi morali v celoti odpraviti možnost odstopanja, zlasti če to pomeni velike spremembe. Komisija naj bi bila na primer pooblaščena za pripravo delegiranih aktov (člen 16(3)), s katerimi se dovoli navedba imena registrirane geografske označbe v jeziku izvoznega trga, na katerem je ta informacija obvezna, tj. kjer žganih pijač brez te informacije ni mogoče tržiti. Veljavni predpisi EU proizvajalcem to že dopuščajo, vendar je bilo to izvzeto iz prilagojenega besedila. Sedanja možnost bi morala biti ponovno vzpostavljena, pa prenos pooblastil ne bi bil potreben.

3.6 Glavna skrb proizvajalcev žganih pijač je, da se ohranita tradicija in sistem geografskih označb za žgane pijače. EESO na splošno pozdravlja pojasnitev pravil o geografskih označbah za žgane pijače.

3.7 Čeprav to ne sodi v ožje področje uporabe predloga Komisije, EESO ponavlja svoje že izraženo priporočilo za sprejetje doslednega in vsestranskega političnega pristopa (5), ki bi temeljil na preprečevanju škodljivega uživanja alkohola ter na spodbujanju odgovornega uživanja, s katerim se preprečujejo zdravstvena tveganja in uživanje alkohola med mladoletniki – ne le za sektor žganih pijač, temveč na splošno. Pri tem so pomembni obveščanje, izobraževanje in ozaveščanje. EESO ugotavlja, da je zasebni sektor dejaven pri mnogih pobudah in socialnih programih v EU, kar dokazuje, da je mogoče zmanjšati prekomerno uživanje alkohola, zlasti med mladimi (6).

3.8 Predlog Komisije ne obravnava navedbe sestavin in hranilne vrednosti pri označevanju žganih pijač. Vendar pa EESO ponavlja, da imajo potrošniki pravico do resničnih in uravnoteženih informacij o alkoholnih pijačah, da bi se lahko premišljeno odločali o njihovem uživanju (7). Mikro in mali proizvajalci bodo potrebovali podporo pri izvajanju pravil. Odbor bo z zadovoljstvom prispeval k aktualni razpravi, ki se je začela z nedavno objavo poročila Komisije (8) o tej temi.

4. Posebne ugotovitve

4.1 EESO se zaveda zapletenosti usklajevanja ter pozdravlja večjo jasnost in izboljšave na področjih, kot so predpisi o označevanju za sestavljene izraze, sklicevanjih in mešanicah žganih pijač ter prostovoljni navedbi izvora surovin. Vendar pa so bili v predlogu spremenjeni tudi nekateri elementi, ki jih je treba znova proučiti, na primer: — zamenjava zapisa „in/ali“ z drugimi izrazi ne bi smela povzročiti napačne razlage in zmede. EESO zato predlaga, da se v posebni uvodni izjavi poudari, da so bili vsi zapisi „in/ali“ zamenjani z izrazi z enakim pomenom in da ni namen Komisije spremeniti pomen določb Uredbe (EU) št. 110/2008, — treba je pojasniti opredelitev proizvodnega postopka in dodajanja arom, — izraz „tehnična dokumentacija“ je nadomestil izraz „specifikacija proizvoda“ zaradi uskladitve s predpisi znotraj štirih sektorjev geografskih označb (živila, vino, žgane pijače in aromatizirana vina). Vendar pa bi v izogib napačni razlagi morali dodati uvodno izjavo, v kateri se pojasni enakovrednost obeh izrazov.

4.2 V členu 8(5) predloga Komisije je določeno, da se prodajna poimenovanja, dopolnjena z izrazom „aroma“ (ali katerim koli podobnim izrazom), lahko uporabljajo, če se nanašajo na arome, ki posnemajo okus žgane pijače, ali na njihovo uporabo pri proizvodnji živila, ki ni pijača. Odbor meni, da bi bila ta določba lahko zavajajoča za potrošnike.

4.3 Zaradi ohranitve dodane vrednosti za proizvajalce ter zaščite interesov potrošnikov EESO poudarja pomen ohranjanja sedanje ravni zaščite v sektorju žganih pijač pri navedbah „kraja proizvodnje“ v primerjavi s „krajem porekla“. Nova terminologija ne bi smela pomeniti bistvenih sprememb za sektor žganih pijač. Najpomembnejši je kraj, kjer se proizvod destilira in proizvaja.

4.4 Države članice so odgovorne za nadzor nad protipravno uporabo zaščitenih geografskih označb in Komisijo je treba obveščati o uporabi pravil v državah članicah, s čimer se zagotovi ustrezen okvir za odstranitev ponarejenih žganih pijač s trga.

4.5 Postopek ugovora, ki zainteresiranim stranem omogoča, da se sporazumno dogovorijo, je dobrodošel, saj je manj obremenjujoč in ne vpliva na rezultate.

4.6 Register geografskih označb žganih pijač, ki nadomešča Prilogo III, je treba obravnavati kot način posodobitve modela, ki pa ne vpliva na pravice, obveznosti ali preglednost sistema.

V Bruslju, 29. marca 2017 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Georges DASSIS

(1) Uredba (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1576/89 (UL L 39, 13.2.2008, str. 16).

(2) Člen 43(2) PDEU.

(3) Uredba (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom, spremembah uredb (ES) št. 1924/2006 in (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Komisije 87/250/EGS, Direktive Sveta 90/496/EGS, Direktive Komisije 1999/10/ES, Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Komisije 2002/67/ES in 2008/5/ES in Uredbe Komisije (ES) št. 608/2004 (besedilo velja za EGP) (UL L 304, 22.11.2011, str. 18).

(4) Uredba (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 343, 14.12.2012, str. 1).

(5) UL C 318, 23.12.2009, str. 10.

(6) Glej na primer: HBSC (Z zdravjem povezano vedenje v šolskem obdobju, enajst-, trinajst- in petnajstletniki) – povzetek glavnih ugotovitev zadnje študije, objavljene leta 2016: http://spirits.eu/files/98/cp.as-095-2016-hbsc-survey-2016-key-messages-final.pdf; ESPAD (evropska raziskava o alkoholu in drugih drogah med šolsko mladino, petnajst- in šestnajstletniki). V študiji ESPAD je 86 % evropskih dijakov navedlo, da v zadnjih 30 dneh „niso bili pijani“. To je 23-odstotno zmanjšanje stopnje vinjenosti (od leta 2003). Pogostost občasnega nezmernega popivanja se je zmanjšala za 28 % od leta 2007, ko je bila največja (18 % leta 2007 in 13 % leta 2015). Ti pozitivni trendi so prisotni tako med fanti kot tudi med dekleti.

(7) UL C 332, 8.10. 2015, str. 28.

(8) Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o obveznem označevanju sestavin in hranilne vrednosti alkoholnih pijač, COM(2017) 58 final – 13. marec 2017.