SL 
 
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE 
z dne 25. novembra 2008 
na zahtevo slovenskega Ministrstva za finance  
o predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o javnih financah 
(CON/2008/76) 
 Uvod in pravna podlaga
 
Evropska centralna banka (ECB) je dne 3. novembra  2008 prejela zahtevo slovenskega Ministrstva za 
finance (v nadaljevanju: Ministrstvo) za mnenje o pr edlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona 
o javnih financah1 (v nadaljevanju: predlog zakona oziroma Zakon), ki je bil sprejet 11. novembra 2008 
(v nadaljevanju: sprejeti zakon). 
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz člena 105(4) Pogodbe o ustanov itvi Evropske skupnosti in iz 
šeste alinee člena 2(1) Odlo čbe Sveta 98/415/ES z dne 29. jun ija 1998 o posvetovanju nacionalnih 
organov z Evropsko centralno banko gl ede osnutkov pravnih predpisov2, saj je predlog zakona povezan s 
pravili, ki se nanašajo na finan čne institucije, koli kor pomembno vplivajo na stabilnost finan čnih 
institucij in trgov. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to 
mnenje sprejel Svet ECB. 
 1.  Namen predloga zakona 
1.1 Cilj predloga zakona je omejiti u činke svetovne finan čne krize v Sloveniji in ohraniti stabilnost 
domačega finančnega sistema. Predlog zakona dovoljuje, da se država med finan čno krizo dodatno 
zadolžuje in izdaja državna poroštva zunaj obsega, dolo čenega v veljavni prora čunski zakonodaji
3, 
in brez predhodnega rebalansa prora čuna oziroma brez sprejetja po sebnega zakona o poroštvu ali 
spremembe obsega državnih poroš tev, predvidenega v obstoje čem proračunu.  
1.2 Predlog zakona dolo ča štiri kategorije ukrepov: (i) posojila kreditnim institucijam ter 
zavarovalnicam, pozavarovalnicam in pokojninski m družbam s sedežem v Sloveniji; (ii) odkup 
terjatev kreditnih institucij s sedežem v Sloven iji; (iii) kapitalske naložbe države v kreditne 
institucije ter v zavarovalnice, pozavarovalnice in  pokojninske družbe s sedežem v Sloveniji; in 
(iv) državna poroštva, izdana kreditnim institucija m, do skupne višine 8 milijard eurov glavnic, ki 
je bila v sprejetem zakonu povišana na 12 milijard eu rov. Merila in pogoji ter višina provizije za 
                                                 
1  Zakon o javnih financah (Uradni list RS, št. 79 /1999, 124/2000, 79/2001, 30/2002,  56/2002, 110/2002, 127/2006 in 
14/2007). 
2  UL L 189, 3.7.1998, str. 42.  
3  Glej 29. in 31. člen Zakona o izvrševanju prora čunov Republike Slovenije za leti 2008 in 2009 (Uradni list RS, 
št. 114/2007, 58-2480/2008 in 58-2482/2008). 
2 izvedbo zgoraj navedenih ukrepov bodo opredeljeni v uredbah, ki jih bo vlada sprejela za vsak 
ukrep posebej.  
1.3 Predlog zakona dolo ča splošni pravni okvir, ki državi omogo ča reševanje izrednih razmer na 
finančnem trgu, če bi bilo to potrebno. Podrobna pravila za izvedbo dolo čenih ukrepov v 
posameznem primeru, kot so vsebina, obseg in tr ajanje, ter konkretni prejemniki bodo opredeljeni v 
sklepu vlade, sprejetem na predlog Ministrstva.  Ti sklepi bodo temeljili na oceni pristojnih 
nadzornih organov o potrebnosti in primernosti posameznih ukrepov. Vlada je dolžna o sprejetih 
ukrepih na podlagi predloga zakona seznaniti parlament. 
1.4 Dolo čbe o ukrepih, ki jih vsebuje predlog zakona, bodo za čele veljati naslednji dan po objavi in 
bodo začasne narave: veljale bodo do 31. decembra 2010. 
 2. Splošne pripombe 
2.1 Ministrstvo je ECB zaprosilo za mnenje o pred logu zakona dne 3. novembra 2008 in postavilo rok 
za izdajo mnenja en mesec po prejetju zah teve za posvetovanje, da bi se tako omogo čilo hitro 
sprejetje predloga zakona v slovenske m parlamentu. ECB ni bila obveš čena o kakršni koli 
pospešivi tega zakonodajnega postopka. Klju b temu pa je bil predlog zakona dne 
11. novembra 2008 sprejet, ne da bi bila ECB o tem predhodno obveš čena. ECB je bila dejansko 
celo neformalno seznanjena, da bo zahteva za posve tovanje dopolnjena s spremenjenim predlogom 
zakona in predlogom vladne ure dbe o izdaji državnih poroštev. E CB bi želela poudariti, da lahko 
organ, ki se posvetuje, v posebej nujnih primerih, ki ne dopuš čajo normalnega obdobja za 
posvetovanje, to nujnost na vede v zahtevi za posvetovanje in zah teva izdajo mnenja ECB v krajšem 
času. To ne posega v dolžnost nacionalnih organov po členu 105(4) Pogodbe, da se primerno opravi 
posvetovanje z ECB o osnutkih nacionalnih pr avnih predpisov, ki spadajo na podro čja v pristojnosti 
ECB. Iz člena 3(4) Odlo čbe 98/415/ES izhaja, da so države članice dolžne za časno ustaviti 
postopek sprejemanja osnutka pravnega predpisa, dokler ne prejmejo mnenja ECB. Nacionalni 
organ, ki sprejme predpis, bi moral imeti možnos t, da smiselno pretehta mnenje ECB, preden 
sprejme odlo čitev o vsebini predpisa. Če je bil rok za predložitev mnenja ECB omejen in je ta rok 
potekel, lahko zadevni nacionalni or gan nadaljuje postopek sprejemanja
4. 
                                                 
4  Glej Priro čnik za posvetovanje nacionalnih organov z Evropsko centralno banko glede osnutkov pravnih predpisov, 
poglavje IV, oddelek 1. 
3 2.2 ECB je nedavno izdala ve č mnenj o državnih ukrepih za reševanje svetovne finan čne krize5, ki vsa 
poudarjajo pomembnost enotnega pris topa za povrnitev zaupanja v finan čne trge. V podobnem 
smislu ECB ugotavlja, da so sklepi , sprejeti na sestanku Ekonomsko-finan čnega sveta dne 
7. oktobra 2008, izpostavili enotna na čela za usmerjanje ukrepov posameznih držav6. ECB nadalje 
ugotavlja, da so voditelji držav euroobmo čja dne 12. oktobra 2008 izdali Izjavo o usklajenem 
evropskem akcijskem na črtu držav euroobmo čja (Declaration on a concerted European action plan 
of the euro area countries )7 (v nadaljevanju: Izjava), v ka teri so potrdili svojo zavezanost k 
skupnemu delovanju na odlo čen in celovit na čin, da bi tako povrnili zaupa nje in pravilno delovanje 
finančnega sistema ter ponovno vzpostavili primerne in u činkovite pogoje financiranja za 
gospodarstvo. Dogovorili so se o enotnih na čelih za EU ter vlade, centralne banke in nadzornike v 
euroobmo čju, da bi se izognili negativnim vplivom naciona lnih ukrepov na delova nje enotnega trga 
in druge države članice. Ta usklajen pristop zajema pobude za zagotavljanje ustrezne likvidnosti, 
olajševanje financiranja bank z razli čnimi sredstvi, dajanje dodatnih virov kapitala finan čnim 
                                                 
5  Glej mnenja ECB: CON/2008/44 z dne 3. oktobra 2008 na zahtevo irskega ministra za finance o predlogu zakona o 
kreditnih institucijah (finan čna podpora) 2008; CON/2008/46 z dne 8. oktobra 2008 na zahtevo belgijskega ministrstva za 
finance o predhodnem predlogu zakona o ukrepih za spodbujanje finan čne stabilnosti in zlasti o izdaji državnega jamstva 
za dajanje posojil v kontekstu finan čne stabilnosti; CON/2008/48 z dne 15. oktobra 2008 na zahtevo irskega ministra za 
finance o predlogu sistema za kreditne institucije (finan čna podpora) 2008; CON/2008/50 z dne 17. oktobra 2008 na 
zahtevo belgijskega ministrstva za finance o pr edlogu kraljeve uredbe, sprejete na podlagi člena 117 bis Zakona z dne 
2. avgusta 2002 o nadzoru nad finan čnim sektorjem in o finan čnih storitvah; CON/2008/51 z dne 17. oktobra 2008 na 
zahtevo grškega ministrstva za gospodarstvo in finance o pred logu zakona, ki med drugim ureja ustanovitev »Sklada za 
kompenzacijo imetnikov vlog in vlagateljev v kreditne institucije«; CON/2008/52 z dne 17. oktobra 2008 na zahtevo 
španskega državnega sekretarja za gospodarske  zadeve o kraljevi uredbi z zakonsko mo čjo, ki ureja ustanovitev Sklada 
za pridobivanje finan čnega premoženja, in o kraljevi uredbi z zakonsko mo čjo, ki sprejema nujne finan čne in 
gospodarske ukrepe v zvezi z usklajenim evropskim akcijskim na črtom držav euroobmo čja; CON/2008/54 z dne 
17. oktobra 2008 na zahtevo danskega mi nistrstva za gospodarske in poslovne zadeve o predlaganem zakonu o finan čni 
stabilnosti; CON/2008/55 z dne 20. oktobra 2008 na zahtevo av strijskega ministrstva za finance o predlogu pravnih 
ukrepov za zagotovitev stabil nosti avstrijskega finan čnega trga; CON/2008/56 z dne 21. oktobra 2008 na zahtevo 
centralne banke Banque de France o predlogu sprememb finan čnega zakona za financiranje gospodarstva; CON/2008/57 
z dne 21. oktobra 2008 na zahtevo nemškega ministrstva za fi nance o zakonu o izvedbi paketa  ukrepov za stabilizacijo 
finančnega trga in o odredbi za izvedbo tega zakona; CON/ 2008/58 z dne 23. oktobra 2008 na zahtevo centralne banke 
Banca d’Italia v imenu italijanskega  ministrstva za gospodarske zadeve in  finance o dveh uredbah z zakonsko mo čjo, ki 
vsebujeta nujne ukrepe za zagotovitev stabilnosti ban čnega sistema in neprekinjeno dajanje posojil; CON/2008/59 z dne 
24. oktobra 2008 na zahtevo švedskega ministrstva za fina nce o predlogu stabilizacijski h ukrepov za švedski finan čni 
sistem; CON/2008/60 z dne 27. oktobra 2008 na zahtevo špansk ega državnega sekretarja  za gospodarske zadeve o 
predlogu odredbe o izvajanju kraljeve uredbe z zakonsko mo čjo št. 6/2008, ki ureja ustanovi tev Sklada za pridobivanje 
finančnega premoženja, in o predlogu temeljne pogodbe o izvršilnem svetu tega sklada; CON/2008/61 z dne 
28. oktobra 2008 na zahtevo belgijskega ministra za finan ce o predlogu kraljeve uredbe o izvajanju Zakona z dne 
15. oktobra 2008 o ukrepih za spodbujanje finan čne stabilnosti in zlasti o izdaji državnega jamstva za dajanje kreditov v 
kontekstu finan čne stabilnosti, in sicer v zvezi z zaš čito vlog in življenjskega zavarovanj a, in o spremembah Zakona z 
dne 2. avgusta 2002 o nadzoru nad finan čnim sektorjem in o finan čnih storitvah; CON/2008/62 z dne 29. oktobra 2008 na 
zahtevo švedskega ministrstva za finance o predlogu odl oka o državnem jamstvu za ba nke itd.; CON/2008/65 z dne 
12. novembra 2008 na zahtevo centralne banke Banca d’Italia v imenu italijanskega ministrstv a za gospodarske zadeve in 
finance o predlogu ministrske  uredbe, ki vsebuje dolo čbe o izvajanju uredbe z zakonsko mo čjo št. 157/2008 o dodatnih 
nujnih ukrepih za zagotovitev stabilnosti kreditnega sistema; CON/2008/67 z dne 13. novembra 2008 na zahtevo 
španskega ministrstva za gospodarske za deve in finance o predlogu odredbe o izvajanju kraljeve uredbe z zakonsko 
močjo št. 7/2008 o odobritvi državnih jamstev; in CON/ 2008/68 z dne 13. novembra 2008 na zahtevo finskega 
ministrstva za finance o vl adnem predlogu zakonov o spremembah Zakona o vladnem jamstvenem skladu in Zakon o 
kreditnih institucijah. 
6  V skladu s temi na čeli velja: (i) intervencije morajo biti pravo časne, podpora na čeloma za časna; (ii) interesi 
davkoplačevalcev morajo biti zaš čiteni; (iii) obstoje či delničarji morajo nositi dolžne posledice intervencije; (iv) vladi 
mora biti omogo čeno, da uveljavi spremembo v vodenju; (v) vodstveni delavci ne smejo zadržati neupravi čenih koristi; 
(vi) vlade imajo med drugim lahko pooblas tilo, da intervenirajo glede osebni h prejemkov; (vii) zakoniti interesi 
konkurentov morajo biti zaš čiteni, zlasti s pravili o državnih pomo čeh; in (viii) izogniti se je  treba širjenju negativnih 
učinkov. 
7  Dostopna na spletni strani francoskega  predsedstva na naslovu www.ue2008.fr. 
4 institucijam in rekapitaliz acijo bank v težavah. Ta na čela je dne 16. oktobra 2008 za vse države 
članice potrdil tudi Evropski svet. Kakor je poudarjeno v nedavnih mnenjih ECB8, je nadvse 
pomembno, da operacije, ki jih vodijo nacionalni organi, nikakor ne posegajo v enotno denarno 
politiko in/ali v Eurosistemove  operacije refinanciranja. 
2.3 ECB želi poudariti tudi pomembnost tega, da so predlagane ureditve skladne z relevantnimi 
določbami prava Skupnosti in z merili, dolo čenimi v nedavno sprejetih navodilih Komisije o 
skladnosti sistemov za podporo finan čnemu sektorju s pravili EU o državnih pomo čeh9 (v 
nadaljevanju: navodila Komisije) in  da je vloga države kot delni čarja zaradi rekapitalizacije po 
predlogu zakona časovno omejena. 
2.4 ECB razume, da namerava slovenska vlada spre jeti uredbe na podlagi prvega odstavka novega 
88.a člena Zakona10, če bo ocenila, da bi bilo treba za reševanje razmer na slovenskem finan čnem 
trgu sprejeti ukrepe iz predloga zakona. ECB pri čakuje, da bo zaprošena za mnenje o vseh novih 
predlaganih predpisih, če bodo pomembno vplivali na stabilnost finan čnih trgov. 
 3. Posamezne pripombe 
Izbor upravi čenih kreditnih institucij 
3.1 V skladu z novim 81.a členom Zakona
11 so do ukrepov po predlogu zakona upravi čene vse kreditne 
institucije, kot so opr edeljene v Zakonu o ban čništvu12, s sedežem v Sloveniji. Po razumevanju 
ECB to zajema banke, hranilnice in družbe za izdajo elektronskega denarja, pri čemer izraz 
»banka« pomeni vsako banko s sedežem v Sloveniji,  ki ima dovoljenje Banke Slovenije za 
opravljanje ban čnih storitev; to vklju čuje tudi banke v ve činski lasti tujih bank, ne pa podružnic 
tujih bank. ECB pozdravlja zgoraj navedene dolo čbe, saj se izogibajo prednostni obravnavi 
določenih kreditnih institucij in izkrivljanju enakih konkuren čnih pogojev za doma če kreditne 
institucije in institucije v ve činski lasti tujih institucij13. ECB ugotavlja, da navodila Komisije v 
specifičnem kontekstu izdajanja državnih jamstev vklju čujejo podrobna pravila o merilih 
primernosti za upravi čene institucije14. V tem kontekstu ECB ceni dolo čbo drugega odstavka 
                                                 
8  Glej zlasti mnenja E CB CON/2008/52 in CON/2008/60. 
9  Glej »Sporo čilo Komisije – Uporaba pravil o državni pomo či za ukrepe v zvezi s finan čnimi institucijami v okviru 
trenutne svetovne finan čne krize« (2008/C 270/02) z dne 13. oktobra 2008,  dostopno na spletni strani Komisije na 
naslovu www.ec.europa.eu. 
10  Dodan s 4. členom predloga zakona. 
11  Dodan z 2. členom predloga zakona. 
12  Uradni list RS, št. 131/2006 in 1/2008. Zakon je bil nazad nje spremenjen z Zakonom o spremembi in dopolnitvi Zakona 
o bančništvu (sprejet 11. novembra 2008). 
13  O teh vidikih glej zlasti mnenja ECB: CON/2008/44, CON/2008/48, CON/2008/52 in CON/2008/55. 
14  Glej odstavek 18 navodil Komisije, ki dolo ča: »Merila za primernost finan čnih institucij [...] morajo biti objektivna, 
upoštevati morajo njihovo vlogo v relevantnem ban čnem sistemu in v celotnem gospodars tvu ter biti nediskriminatorna, 
da bi se izognili nepotrebnim u činkom izkrivljanja na sosednje trge in enotni trg kot celoto. Pri uporabi na čela 
nediskriminacije na podlagi nacionalne pripadnosti bi mora le biti s sistemom zajete vse institucije, inkorporirane v 
zadevni državi članici, vklju čno z institucijami v ve činski lasti, in s pomem bno dejavnostjo v tej državi članici.« 
5 novega 88.a člena Zakona15, po kateri morajo vladni sklepi o ukrepih po predlogu zakona temeljiti 
na oceni nadzornega organa o potrebn osti in primernosti posameznih ukrepih. 
Razmerje med predlogom zakona in  enotno denarno politiko euroobmo čja 
3.2 V skladu z Izjavo morajo države članice ravnati usklajeno, da bi se izognile znatnim razlikam v 
nacionalni implementaciji, ki bi imele kontraproduktiven u činek in izkrivljale svetovne ban čne trge. 
Voditelji držav euroobmo čja so tudi priznali potrebo po sode lovanju z ECB, da bi zagotovili 
usklajenost upravljanja likvidnosti v Eurosistem u in združljivost z Eurosistemovim operativnim 
okvirom delovanja. Glede na navedeno ECB ugotavlj a, da bi se bilo treba izogniti neusklajenim 
odločitvam v državah članicah, saj bi te lahko povzro čile fragmentacijo denarnega trga v 
eurobmočju. 
3.3 V skladu s četrtim odstavkom novega 86.a člena Zakona16 se državna poroštva lahko izdajajo za 
vse obveznosti kreditnih institucij do kreditnih institucij in drugih finan čnih družb, razen 
obveznosti iz naslova: (i) strukturiranih finan čnih instrumentov, (ii) podrejenih obveznosti kreditne 
institucije in (iii) obveznosti do nadrejene oseb e ter z njo povezanih oseb. Na tej podlagi ECB 
razume, da se državna poroštva lahko izdajajo za medban čne vloge. Temu bi se bilo treba izogniti, 
saj bi lahko povzro čilo znatno izkrivljenje razli čnih nacionalnih segmentov denarnega trga v 
euroobmo čju s tem, ko bi se potencialno pove čalo izdajanje kratkoro čnega dolga po državah 
članicah in tako škodovalo izvajanju enotne denarne politike, ki je po členu 105(2) Pogodbe 
izključna pristojnost Eurosistema. 
3.4 V skladu s prvim odstavkom novega 88.a člena Zakona17 bodo merila in pogoji ter višina provizije 
za izvedbo ukrepov iz 81.a in 86.a člena Zakona18 določeni z uredbami vlade za vsak ukrep 
posebej. ECB bi želela ponovno opozoriti na potrebo po svoji vklju čitvi v usklajevanje v tej zvezi 
in na pomen, ki ga pripisuje harmonizaciji dolo čanja cen za poroštva in druge ukrepe iz predloga 
zakona znotraj euroobmo čja in v EU, s čimer naj bi se zagotovile bistvene okoliš čine za enake 
konkuren čne pogoje. Zlasti je pomembno zagotoviti, da cena državnega poroštva temelji na 
tveganju in je tržno usmerjena tako, da je dolo čena na podlagi stroškov za odgovarjajo če jamstvo 
na trgu.  
3.5 Šesti člen sprejetega zakona dolo ča, da dolo čbe 2., 3. in 4. člena predloga zakona prenehajo veljati 
31. decembra 2010. ECB ugotavlja, da je ta dolo čba v skladu z na čeli v Izjavi, ki kažejo na za časno 
naravo takih sistemov. Poleg tega je bistvena tudi harmonizacija glede kon čnega datuma teh 
sistemov v državah članicah euroobmo čja in EU, zato bi morala biti ECB vklju čena v usklajevanje 
v tej zvezi. 
                                                 
15  Dodan s 4. členom predloga zakona. 
16  Dodan s 3. členom predloga zakona. 
17  Dodan s 4. členom sprejetega zakona. 
18  Dodana s 2. oziroma 3. členom sprejetega zakona. 
6 Vloga centralne banke 
3.6 ECB razume, da bo Banka Sloven ije v svoji nadzorni vlogi dala oceno iz drugega odstavka novega 
88.a člena Zakona19 glede bank, hranilnic in družb za izdajo elektronskega denarja. 
3.7 ECB pri čakuje, da vklju čitev Banke Slovenije ne bo presegala nj ene nadzorne funkcije in zlasti da 
se bo popolnoma spoštovala prepove d denarnega financiranja, dolo čena v členu 101 Pogodbe. Po 
posebnem sistemu zajam čenih vlog v Sloveniji20 izplača imetnikom zajam čene vloge Banka 
Slovenije v svojem imenu in za ra čun slovenskih bank in države21. Ta sistem je bil za reševanje 
trenutne finan čne krize pred nedavnim spremenjen tako, da je bilo za ban čne vloge uvedeno 
neomejeno jamstvo države22. ECB z zaskrbljenostjo ugotavlja, da predlog zakona ne vsebuje 
zakonodajne dolo čbe glede dodatnega zadolževanja države,  s katero bi se zagotovila zadostna 
sredstva za pokritje pla čila teh potencialnih obveznosti. Če država ne bi bila sposobna prenesti 
zadostnih sredstev Banki Slovenije, bi bila sle dnja lahko primorana k temu, da bi morala sama, 
čeprav začasno, zagotoviti sredstva za financiranje nacionalnega sistema zajam čenih vlog23, kar bi 
bila nedvomna kršitev prepovedi denarnega financiranja po Pogodbi. 
 To mnenje bo objavljeno na spletni strani ECB.    V Frankfurtu na Majni, 25. novembra 2008 
 
[podpis] 
 
Podpredsednik ECB 
Lucas D. PAPADEMOS 
                                                 
19  Dodan s 4. členom predloga zakona. 
20  Urejen v 310. do 329. členu Zakona o ban čništvu. 
21  V skladu z dolo čbami Zakona o ban čništvu, ki urejajo sistem zajam čenih vlog v Sloveniji, banke s sedežem v Sloveniji 
jamčijo za izpla čilo zajamčenih vlog pri banki, nad katero je bil za čet stečajni postopek. Z dne za četka stečaja prevzame 
Banka Slovenije v svojem imenu in za ra čun bank obveznost izpla čila zajam čenih vlog. Da bi pokrila to obveznost, 
naloži bankam, da vpla čajo ustrezen del sredstev, in posreduje ta  sredstva banki prevzemnici, ki je pooblaš čena, da izvrši 
izplačila zajamčenih vlog imetnikom. Ba nka Slovenije v ste čajnem postopku uveljavlja terj atve iz naslova zajam čenih 
vlog in bankam glede na njihove vpla čane deleže vrne morebitno prejeta sredstva iz ste čajne mase. 
22  Z zadnjo spremembo Zakona o ban čništvu, sprejeto 11. novembra 2008, je bilo dolo čeno, da banke s sedežem v Sloveniji 
jamčijo za izpla čilo zajam čenih vlog banke v ste čaju do višine 22 000 eurov, država pa jam či nad tem zneskom brez 
omejitve (310. in 313. člen spremenjenega Zakona o ban čništvu). 
23  Z dnem za četka stečaja prevzame Banka Slovenije  v svojem imenu in za ra čun bank s sedežem v Sloveniji in države 
obveznost izpla čila zajamčenih vlog pri banki v ste čaju (315. člen spremenjenega Zakona o ban čništvu).