P8_TC1-COD(2018)0210

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. aprila 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) …/… Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za pomorstvo, in ribištvo in akvakulturo ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta [Sprememba 1. Ta sprememba velja za celotno besedilo]

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 42, člena 43(2), člena 91(1), člena 100(2), člena 173(3), člena 175, člena 188, člena 192(1), člena 194(2), člena 195(2) in člena 349 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Treba je ustanoviti Evropski sklad za pomorstvo, in ribištvo in akvakulturo (ESPR ESPRA ) za obdobje 2021–2027. [Sprememba 1. Ta sprememba velja za celotno besedilo] Namen sklada bi moral biti ciljno financiranje iz proračuna Unije za podpiranje izvajanje skupne ribiške politike (SRP) , okvirne direktive o morski strategiji , pomorske politike Unije in mednarodnih obveznosti Unije na področju upravljanja oceanov. Tako financiranje je ključni dejavnik trajnostnega ribištva in ohranjanja , vključno z ohranjanjem morskih bioloških virov in habitatov, trajnostne akvakulture , prehranske varnosti, ki jo omogoča oskrba s proizvodi morske hrane, rasti trajnostnega modrega gospodarstva , blaginje ter ekonomske in socialne kohezije v ribiških in akvakulturnih skupnostih ter zdravja, varnosti, zaščite, čistosti in trajnostnega upravljanja morij in oceanov. Podpora v okviru ESPRA bi morala prispevati k izpolnjevanju potreb proizvajalcev in potrošnikov. [Sprememba 276]

(1a) Evropski parlament poudarja, da bi morali biti horizontalni izdatki, povezani s podnebjem, po pariškem sporazumu v primerjavi s sedanjim večletnim finančnim okvirom precej večji ter da bi morali čim prej, najpozneje pa do leta 2027 doseči 30 %. [Sprememba 4]

(1b) Evropski parlament je 14. marca 2018 in 30. maja 2018 v svojih resolucijah o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 poudaril pomen horizontalnih načel, ki bi morala podpirati večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 in vse s tem povezane politike Unije. V zvezi s tem je znova potrdil stališče, da mora Unija izpolniti obljubo, da bo vodilna pri uresničevanju ciljev OZN za trajnostni razvoj, in izrazil razočaranje, da v predlogih večletnega finančnega okvira ni jasne in prepoznavne zaveze v tem smislu. Zato je zahteval, da se cilji trajnostnega razvoja vključijo v vse politike in pobude Unije v naslednjem večletnem finančnem okviru. Poleg tega je poudaril, da bo Unija postala močnejša in ambicioznejša le, če ji bodo zagotovljena večja finančna sredstva. Evropski parlament zato poziva, naj se še naprej podpirajo obstoječe politike, zlasti dolgoletne politike Unije, navedene v Pogodbah, in sicer skupna kmetijska in ribiška politika ter kohezijska politika, saj državljanom Unije prinašajo oprijemljive koristi. [Sprememba 5]

(1c) Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 14. marca 2018 poudaril družbeno-ekonomski in okoljski pomen ribiškega sektorja, morskega okolja in modrega gospodarstva ter njihov prispevek k trajnostni prehranski neodvisnosti Unije z vidika zagotavljanja trajnosti evropske akvakulture in ribištva ter blaženja vplivov na okolje. Poleg tega je pozval, naj se ohranijo posebni zneski, ki so bili v sedanjem večletnem finančnem okviru namenjeni ribištvu, ter naj se finančne odobritve za pomorske zadeve povečajo, če bi se za intervencije v modrem gospodarstvu pojavili novi cilji. [Sprememba 6]

(1d) Evropski parlament je v svojih resolucijah z dne 14. marca in 30. maja 2018 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 tudi poudaril, da je odprava diskriminacije osrednjega pomena za izpolnitev zavez Unije za vključujočo Evropo, in naj se zato v vse politike in pobude Unije v naslednjem večletnem finančnem okviru vključijo posebne finančne odobritve za načela enakosti spolov in zaveze glede enakosti spolov. [Sprememba 7]

(1e) S sredstvi ESPRA je treba prednostno podpirati mali ribolov, da se rešijo posebna vprašanja tega segmenta in se podpreta trajnostno lokalno upravljanje zadevnih ribištev ter razvoj obalnih skupnosti. [Sprememba 8]

(2) Unija je kot globalna akterka z največjim pomorskim območjem na področju oceanov svetu, ki vključuje najbolj oddaljene regije ter čezmorske države in ozemlja, postala peta največja svetovna proizvajalka morske hrane in je v veliki meri odgovorna za zaščito, ohranjanje in trajnostno uporabo oceanov ter njihovih virov. Ohranjanje morij in oceanov je vsekakor bistvenega pomena za hitro rastoče svetovno prebivalstvo. Prav tako je to za Unijo socialno-ekonomski interes: trajnostno modro gospodarstvo , ki se razvija v okviru ekoloških omejitev, spodbuja naložbe, ustvarjanje delovnih mest in rast, raziskave in inovacije ter prispeva k energetski varnosti z oceansko energijo. Poleg tega so varna in zaščitena morja in oceani bistvenega pomena za učinkovit nadzor meja in preprečevanje pomorskega kriminala na globalni ravni, s čimer se obravnavajo varnostni pomisleki državljanov [Sprememba 277].

(2a) Trajnostno ribištvo ter akvakultura v morski in sladki vodi bistveno prispevata k prehranski varnosti, ohranjanju in ustvarjanju delovnih mest na podeželju ter varstvu naravnega okolja, zlasti pa biotske raznovrstnosti. Podpora in razvoj sektorjev ribištva in akvakulture bi morala biti v središču naslednje ribiške politike Unije. [Sprememba 10]

(3) Za izboljšanje usklajevanja in za uskladitev izvajanja podpore iz skladov v okviru deljenega upravljanja („skladi“) je bila sprejeta Uredba (EU) xx/xx Evropskega parlamenta in Sveta [uredba o skupnih določbah] („uredba o skupnih določbah“) (4), katere glavni namen je poenostavitev izvajanja politike na usklajen način. Navedene skupne določbe se uporabljajo za del ESPR ESPRA v okviru deljenega upravljanja. Skladi imajo dopolnjujoče se cilje in enak način upravljanja. Uredba (EU) št. [uredba o skupnih določbah] zato določa vrsto skupnih splošnih ciljev in splošnih načel, kot sta partnerstvo in upravljanje na več ravneh. Vsebuje tudi skupne elemente strateškega načrtovanja in načrtovanja programov, vključno z določbami o partnerskem sporazumu, ki ga je treba skleniti z vsako državo članico, ter določa skupen pristop k usmerjenosti v smotrnost skladov. V skladu s tem vsebuje pogoje omogočanja, pregled rezultatov ter ureditev spremljanja, poročanja in ocenjevanja. Določene so tudi skupne določbe glede pravil o upravičenosti ter posebne ureditve za finančne instrumente, uporabo sklada InvestEU, lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, in finančno poslovodenje. Nekatere ureditve upravljanja in nadzora so prav tako skupne vsem skladom. V skladu z Uredbo (EU) št. [uredba o skupnih določbah] bi bilo v partnerskem sporazumu treba opisati dopolnjevanje med skladi, vključno z ESPR ESPRA , in drugimi programi Unije.

(4) Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Ta pravila so določena v Uredbi (EU) xx/xx Evropskega parlamenta in Sveta [uredba o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije] („finančna uredba“) (5) in določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter zagotavljajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 Pogodbe se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje tega načela osnovni pogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje Unije.

(5) V okviru neposrednega upravljanja bi ESPR ESPRA moral razviti sinergije in dopolnjevanje z drugimi relevantnimi skladi in programi Unije ter sinergije med državami članicami in regijami . Omogočiti bi moral tudi financiranje v obliki finančnih instrumentov v okviru operacij mešanega financiranja, ki se izvajajo v skladu z Uredbo (EU) xx/xx Evropskega parlamenta in Sveta [uredba o skladu InvestEU] (6). [Sprememba 11]

(6) Podporo iz ESPR ESPRA bi bilo treba uporabiti za sorazmerno odpravljanje nedelovanja trga ali suboptimalnih naložbenih razmer, pri tem pa ne bi smeli podvajati ali v celoti nadomestiti zasebnega financiranja ali izkrivljati konkurence na notranjem trgu. Podpora bi morala imeti jasno evropsko dodano vrednost kar bi prispevalo k povečanju prihodkov od ribolova, spodbujanju delovnih mest s pravicami v sektorju, zagotavljanju poštenih cen za proizvajalce, povečani dodani vrednosti ribolova in podpori razvoju dejavnosti, ki so više in niže v dobavni verigi povezane z ribolovom . [Sprememba 12]

(7) Vrste financiranja in metode izvajanja iz te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi njihove zmožnosti doseganja prednostnih nalog, določenih za ukrepe, in rezultatov, pri čemer bi bilo treba upoštevati zlasti stroške kontrol, upravno breme in pričakovana tveganja neskladnosti. To bi moralo vključevati premislek o uporabi pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter financiranja, ki ni povezano s stroški, iz člena 125(1) Uredbe (EU) št. [uredba o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije]. [Sprememba 13]

(8) Večletni finančni okvir, ki ga vzpostavlja Uredba (EU) xx/xx (7), določa, da mora proračun Unije še naprej zagotavljati podporo ribiški in pomorski politiki. V tekočih cenah bi moral proračun ESPR znašati 6 140 000 000 EUR. Proračun ESPRA bi bilo treba v primerjavi z večletnim okvirom za obdobje 2014–2020 povečati vsaj za 10 %. Njegova Sredstva ESPR bi morala biti razdeljena med deljeno, neposredno in posredno upravljanje. 5 311 000 000 EUR 87 % bi moralo biti namenjenih podpori v okviru deljenega upravljanja, 829 000 000 EUR 13 % pa podpori v okviru neposrednega in posrednega upravljanja. Zaradi zagotavljanja stabilnosti, zlasti glede doseganja ciljev SRP, bi morala opredelitev nacionalnih dodeljenih sredstev v okviru deljenega upravljanja za programsko obdobje 2021–2027 temeljiti na deležih ESPR za obdobje 2014–2020. Posebni zneski bi morali biti rezervirani za najbolj oddaljene regije, nadzor in izvrševanje ter zbiranje in obdelavo podatkov za upravljanje ribištva in znanstvene namene, varstvo in obnavljanje morske in obalne biotske raznovrstnosti in ekosistemov ter pomorskega znanja, medtem ko bi bilo treba zneske za trajno in izredno začasno prenehanje ribolovnih dejavnosti ter naložbe v plovila omejiti. [Sprememba 14]

(8a) Glede na pomen sektorja akvakulture, bi bilo treba raven sredstev Unije za sektor, zlasti pa akvakulturo v sladkih vodah ohraniti na ravni, ki je bila določena za tekoče proračunsko obdobje. [Sprememba 15]

(9) Evropski pomorski sektor zajema več kot 5 milijonov delovnih mest in ustvarja skoraj 500 milijard EUR prihodkov na leto ter ima potencial za veliko več novih delovnih mest. Proizvodnja svetovnega oceanskega gospodarstva je trenutno ocenjena na 1,3 bilijona EUR, kar bi se lahko do leta 2030 več kot podvojilo. Potreba, da se dosežejo cilji Pariškega sporazuma glede emisij CO2, poveča pomeni, da je treba vsaj 30 % proračuna Unije uporabiti za ukrepe, povezane z bojem proti podnebnim spremembam. Povečati je tudi treba učinkovitost rabe virov in zmanjša zmanjšati okoljski odtis modrega gospodarstva, ki se razvija znotraj ekoloških omejitev in kar je bila in mora biti še naprej pomembna gonilna sila za inovacije v drugih sektorjih, kot so pomorska oprema, ladjedelništvo, opazovanje oceanov, poglabljanje morskega dna, zaščita obalnih območij in pomorska gradnja. Strukturni skladi Unije, zlasti Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) in ESPR, so zagotovili naložbe v pomorsko gospodarstvo. Da bi dosegli potencial rasti tega sektorja, je treba uporabiti bi lahko uporabili nova naložbena orodja, kot je InvestEU. [Sprememba 16]

(9a) Naložbe v modro gospodarstvo bi bilo treba podpreti z najboljšimi razpoložljivimi znanstvenimi mnenji, da se preprečijo škodljivi vplivi na okolje, ki ogrožajo dolgoročno trajnost. Če ni ustreznih informacij ali strokovnega znanja za oceno vpliva naložb na okolje, je priporočljivo, da javni in zasebni sektorji uporabijo previdnostni pristop, ker bi lahko imele izvedene dejavnosti škodljive učinke. [Sprememba 17]

(10) ESPR ESPRA bi moral temeljiti na naslednjih štirih petih prednostnih nalogah, ki so: spodbujanje trajnostnega ribištva in ohranjanja , vključno z ohranjanjem morskih bioloških virov; spodbujanje trajnostne akvakulture; prispevanje k prehranski varnosti v Uniji s konkurenčnimi in trajnostnimi akvakulturo trgi ribištva in trgi akvakulture ter predelovalnih sektorjev ; omogočanje rasti trajnostnega modrega gospodarstva , ob upoštevanju ekološke zmogljivosti, in spodbujanje uspešnih blaginje ter ekonomske in socialne kohezije v obalnih skupnosti in celinskih skupnostih ; krepitev mednarodnega upravljanja oceanov ter omogočanje varnosti, zaščite, čistosti in trajnostnega upravljanja morij in oceanov. Za uresničevanje navedenih prednostnih nalog bi si bilo treba prizadevati v okviru deljenega, neposrednega in posrednega upravljanja. [Sprememba 18]

(10a) Prednostne naloge bi lahko določili s posebnimi cilji Unije, da bi bilo bolj jasno, za kaj bi lahko sklad uporabili in kako bi povečali njegovo učinkovitost. [Sprememba 19]

(11) ESPR ESPRA bi moral po letu 2020 temeljiti na poenostavljeni strukturi brez preveč predpisovalnega vnaprejšnjega določanja ukrepov in podrobnih pravil o upravičenosti na ravni Unije. Namesto tega bi bilo treba pri vsaki prednostni nalogi opisati široka področja podpore. Države članice bi zato morale pripraviti svoj program in v njem navesti najprimernejša sredstva za doseganje prednostnih nalog. V skladu s pravili, določenimi v tej uredbi in Uredbi EU št. [uredba o skupnih določbah], je mogoče podpirati različne ukrepe, ki jih v navedenih programih opredelijo države članice, če spadajo na področja podpore, opredeljena jih vključujejo prednostne naloge , opredeljene v tej uredbi. Vendar je treba določiti seznam neupravičenih operacij, da se preprečijo škodljivi vplivi za ohranjanje ribolovnih virov, na primer s splošno prepovedjo naložb, ki povečujejo ribolovno zmogljivost , z nekaterimi ustrezno utemeljenimi odstopanji . Poleg tega bi moral biti strog pogoj za naložbe in nadomestila za flote njihova skladnost z ohranitvenimi cilji SRP. [Sprememba 20]

(12) Agenda Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 je ohranjanje in trajnostno uporabo oceanov opredelila kot enega od 17 ciljev trajnostnega razvoja (SDG 14). Unija je popolnoma zavezana navedenemu cilju in njegovemu izvajanju. V zvezi s tem se je zavezala, da bo spodbujala trajnostno modro gospodarstvo, ki se bo razvijalo znotraj ekoloških okvirov, kar bo skladno s pomorskim prostorskim načrtovanjem pristopom k pomorskemu prostorskemu načrtovanju na osnovi ekosistemov, zlasti ob upoštevanju občutljivosti vrst in habitatov na človekove dejavnosti na morju , ohranjanje bioloških virov in doseganje dobrega okoljskega stanja, prepovedala nekatere oblike subvencij za ribištvo, ki prispevajo k presežni zmogljivosti in prelovu, odpravila subvencije, ki prispevajo k nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, ter da ne bo uvajala novih takih subvencij. Ti rezultati bi morali temeljiti na pogajanjih o subvencijah za ribištvo v okviru Svetovne trgovinske organizacije. Poleg tega se je Unija med pogajanji v okviru Svetovne trgovinske organizacije na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju leta 2002 in na konferenci Združenih narodov o trajnostnem razvoju leta 2012 (Rio+20) zavezala, da bo odpravila subvencije, ki prispevajo k presežni zmogljivosti in prelovu flot . Trajnostno ribištvo Unije ter sektorja akvakulture v morski in sladki vodi bistveno prispevajo k doseganju ciljev OZN za trajnostni razvoj. [Sprememba 21]

(12a) ESPRA bi moral prispevati tudi k drugim ciljem Združenih narodov glede trajnostnega razvoja. Ta uredba upošteva zlasti naslednje cilje: — cilj trajnostnega razvoja 1 – odpraviti revščino: ESPRA bo prispeval k izboljšanju življenjskih pogojev najbolj ranljivih obalnih skupnosti, zlasti tistih, ki so odvisne od ribolovnih virov, ki jih ogrožajo prelov, globalne spremembe ali okoljske težave; — cilj trajnostnega razvoja 3 – zdravje in dobro počutje ljudi: ESPRA bo prispeval k boju proti onesnaženju obalnega morja, ki povzroča endemične bolezni, in k zagotavljanju visoke kakovosti hrane, pridobljene z ribištvom in akvakulturo; — cilj trajnostnega razvoja 7 – čista energija: ESPRA bo skupaj s sredstvi za Obzorje Evropa spodbujal razvoj obnovljivih morskih virov energije s financiranjem modre ekonomije in zagotovil, da bo ta razvoj primeren za zaščito morskega okolja in varstvo ribolovnih virov; — cilj trajnostnega razvoja 8 – dostojno delo in gospodarska rast: ESPRA bo skupaj z ESS prispeval k razvoju modrega gospodarstva, ki je dejavnik gospodarske rasti. Zagotovil bo tudi, da je ta gospodarska rast vir dostojnih delovnih mest za obalne skupnosti. Poleg tega bo ESPRA prispeval k izboljšanju delovnih pogojev ribičev; — cilj trajnostnega razvoja 12 – odgovorna poraba in proizvodnja: ESPRA bo prispeval k preudarni rabi naravnih virov in omejevanju potrate naravnih in energetskih virov; — cilj trajnostnega razvoja 13 – podnebni ukrepi: ESPRA bo določil smernice za uporabo sredstev sklada za boj proti podnebnim spremembam. [Sprememba 22]

(13) Glede na pomembnost boja proti podnebnim spremembam v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in doseganje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj bi morala ta uredba prispevati k vključevanju podnebnih ukrepov in doseganju splošnega cilja, da se 25 % 30 % proračunskih odhodkov Unije nameni podpiranju podnebnih ciljev. Pričakuje se, da bodo ukrepi v okviru te uredbe prispevali 30 % celotnih finančnih sredstev ESPR ESPRA omogočili, da prispeva k doseganju podnebnih ciljev, ne da bi to posegalo v financiranje SRP, za podnebne cilje katero je treba financiranje ponovno oceniti . Ustrezni ukrepi , vključno s projekti, katerih cilj je varstvo in obnova z morskimi travami poraslega morskega dna in obalnih mokrišč, ki so izredno pomembni ponori ogljika, bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem ESPR ESPRA ter ponovno ocenjeni v okviru ustreznih postopkov ocenjevanja in pregledovanja. [Sprememba 23]

(14) ESPR ESPRA bi moral prispevati k doseganju okoljskih ciljev Unije , pri čemer je treba ustrezno upoštevati socialno kohezijo v okviru SRP in okvirne direktive o morski strategiji, in bi moral biti v skladu z evropsko okoljsko politiko, tudi standardi za kakovost vode, ki zagotavljajo primerno kakovost morskega okolja za izboljšanje pogojev za ribištvo . Ta prispevek bi bilo treba spremljati z uporabo okoljskih označevalcev Unije ter o njem redno poročati v okviru ocenjevanj in v letnih poročilih o rezultatih. [Sprememba 24]

(15) V skladu s členom 42 Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta („uredba o SRP“) (8) bi moral biti pogoj za finančno pomoč Unije iz ESPR ESPRA popolna skladnost s pravili SRP in ustrezno okoljsko zakonodajo Unije. Finančna pomoč Unije bi se morala dodeliti samo tistim subjektom in državam članicam, ki ravnajo povsem v skladu z ustreznimi pravnimi obveznostmi, ki jih imajo . Vloge upravičencev, ki niso skladne z veljavnimi pravili SRP, ne bi smele biti dopustne. [Sprememba 25]

(16) Za obravnavanje posebnih pogojev v okviru SRP iz Uredbe (EU) št. 1380/2013 ter prispevanje k popolni skladnosti s pravili SRP bi bilo treba pravila o prekinitvi, začasni ustavitvi in finančnih popravkih iz Uredbe (EU) št. [uredba o skupnih določbah] dopolniti z dodatnimi določbami. Kadar država članica ali upravičenec ne izpolnjuje obveznosti v okviru SRP ali če ima Komisija dokaze, na podlagi katerih je verjetno za takšno neizpolnjevanje obveznosti, bi moralo biti Komisiji kot previdnostni ukrep dovoljeno, da začasno prekine roke plačil. Poleg možnosti prekinitve roka plačila in za preprečitev očitnega tveganja izplačila neupravičenih odhodkov bi morala imeti Komisija možnost, da začasno ustavi plačila in v primeru hude kršitve pravil SRP državi članici naloži finančne popravke. [Sprememba 26]

(17) V zadnjih letih je bil v okviru SRP dosežen velik napredek pri prizadevanjih so bili sprejeti ukrepi , da bi staleži rib ponovno dosegli zdravo raven, da bi se povečala donosnost ribiške panoge Unije in da bi se ohranili morski ekosistemi. Vendar ostaja še veliko izzivov pri doseganju socialno-ekonomskih , da bi v celoti izpolnili socialno-ekonomske in okoljskih ciljev okoljske cilje SRP v celoti, vključno s pravno obveznostjo obnovitve in ohranjanja vseh populacij staležev rib nad ravnmi biomase, ki omogočajo največji trajnostni donos SRP. Za to je potrebna nadaljnja podpora po letu 2020, zlasti za morske bazene, kjer je napredek počasnejši , in še posebej za najbolj izolirane, kot so najbolj oddaljene regije . [Sprememba 27]

(17a) Člen 13 PDEU določa, da pri oblikovanju in izvajanju med drugim tudi politike Unije na področju ribištva Unija in države članice v celoti upoštevajo zahteve po dobrobiti živali kot čutečih bitij, pri čemer spoštujejo zakonodajne ali upravne določbe in ustaljene običaje držav članic zlasti glede verskih obredov, kulturnih tradicij in regionalne dediščine. [Sprememba 2]

(18) Ribištvo je bistvenega pomena za preživetje in kulturno dediščino številnih obalnih in otoških skupnosti v Uniji, zlasti tistih, v katerih ima pomembno vlogo mali priobalni ribolov , kot so najbolj oddaljene regije . Ker je povprečna starost v številnih ribiških skupnostih več kot 50 let, sta generacijska pomladitev in diverzifikacija dejavnosti v ribiškem sektorju še vedno izziv. Zato je bistveno, da ESPRA podpira privlačnost ribiškega sektorja z zagotavljanjem poklicnega usposabljanja in dostopa mladih do poklicnih poti v ribištvu. [Sprememba 28]

(18a) Izvajanje mehanizmov za soupravljanje pri poklicni in rekreacijski ribolovni dejavnosti in v ribogojstvu, z neposredno udeležbo vključenih deležnikov, kot so uprava, ribiški sektor in sektor ribogojstva, znanstvena skupnost in civilna družba, ki svojo funkcionalnost utemeljuje na pravični porazdelitvi odgovornosti pri odločanju in na prilagodljivem upravljanju, ki temelji na znanju, informacijah in neposrednosti, podpira doseganje ciljev skupne ribiške politike. ESPRA bi moral podpirati izvajanje teh mehanizmov na lokalni ravni. [Sprememba 29]

(19) Namen ESPR ESPRA bi moral biti doseganje prispevati k doseganju okoljskih, ekonomskih, socialnih in zaposlitvenih ciljev SRP, opredeljenih v členu 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013. Taka podpora bi morala zagotoviti, da so ribolovne dejavnosti okoljsko dolgoročno trajnostne in da se upravljajo na način, ki je skladen s cilji doseganja , opredeljenimi v členu 2(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013, kar bo prispevalo k doseganju ekonomskih in socialnih koristi ter koristi zaposlovanja ter prispevanja k zanesljivi preskrbi s z zdravo hrano , obenem pa zagotoviti pravične pogoje dela . V zvezi s tem bi bilo treba posebej priznati in podpreti ribolov, ki je odvisen od majhnih priobalnih otokov, da bi lahko preživeli in uspevali. [Sprememba 30]

(20) Cilja podpore Podpora iz ESPR ESPRA bi morala biti doseganje in ohranjanje trajnostnega ribištva, ki bo temeljil na največjem trajnostnem donosu, in čim večje zmanjšanje prispevati k pravočasni izpolnitvi pravne obveznosti obnovitve in ohranjanja populacije vseh staležev rib nad ravnmi biomase, ki omogočajo največji trajnostni donos, ter k čim večjemu zmanjšanju in, kadar je to mogoče, odpravi negativnih vplivov netrajnostnih in škodljivih ribolovnih dejavnosti na morski ekosistem. Navedena podpora bi morala vključevati inovacije in naložbe v nizkoogljične ribolovne prakse in tehnike z majhnim vplivom, ki so odporne proti podnebnim spremembam , ter tehnike, usmerjene k selektivnemu ribolovu . [Sprememba 31]

(21) Obveznost iztovarjanja je pravna obveznost in eden od glavnih izzivov SRP. Prinesla je bistvene Pomeni konec okoljsko nesprejemljive prakse izpustov ter znatne in pomembne spremembe ribolovnih praks za sektor, včasih s pomembnimi z velikimi finančnimi stroški. Zato bi moralo biti s sredstvi ESPR mogoče podpirati inovacije in naložbe Države članice bi zato morale uporabiti sredstva ESPRA za podpiranje inovacij in naložb , ki prispevajo k pravočasnemu izvajanju obveznosti iztovarjanja v celoti , z višjo stopnjo intenzivnosti pomoči, kot se uporablja za druge operacije, na primer naložbe v selektivno ribolovno orodje ter uporabo ukrepov za časovno in prostorsko selektivnost , izboljšave pristaniške infrastrukture in trženje nenamernega ulova. Prav tako bi moral odobriti najvišjo, 100-odstotno stopnjo intenzivnosti pomoči za načrtovanje, razvoj, spremljanje, ocenjevanje in upravljanje preglednih sistemov za izmenjavo ribolovnih možnosti med državami članicami („menjava kvot“), da bi se zmanjšal pojav zaviralnih vrst, ki je posledica obveznosti iztovarjanja. [Sprememba 279]

(21a) Obveznost iztovarjanja bi se morala spremljati enako v celotnem spektru, in sicer od plovil za mali ribolov do plovil za industrijski ribolov, v vsaki državi članici. [Sprememba 33]

(22) S sredstvi ESPR ESPRA bi moralo biti mogoče podpirati inovacije in naložbe v ribiška plovila, da se izboljšajo zdravje, varnost, delovni pogoji, varstvo okolja, energijska učinkovitost , dobrobit živali in kakovost ulova ter podpora posebnim vprašanjem v zvezi z zdravstvenim varstvom . Vendar taka podpora ne bi smela privesti do povečanja tveganja za povečanje ribolovne zmogljivosti ali zmožnosti za iskanje rib in se ne bi smela dodeljevati samo zaradi skladnosti z obveznimi zahtevami zakonodaje Unije ali nacionalne zakonodaje. S strukturo brez predpisovalnih ukrepov bi bile za določitev natančnih pravil o upravičenosti za navedene naložbe in podporo odgovorne države članice. Na področju zdravja, varnosti in delovnih pogojev na ribiških plovilih bi bilo treba dovoliti višjo stopnjo intenzivnosti pomoči, kot se uporablja za druge operacije.[Sprememba 34]

(23) Nadzor ribištva je zelo pomemben za izvajanje SRP. ESPR ESPRA bi moral zato v okviru deljenega upravljanja podpirati razvoj in izvajanje sistema Unije za nadzor ribištva, kot je določen v Uredbi Sveta (ES) št. 1224/2009 („uredba o nadzoru“) (9). Nekatere obveznosti, ki so predvidene z revizijo uredbe o nadzoru, in sicer obvezni sistemi za sledenje plovilom in elektronski sistemi poročanja v primeru plovil za mali priobalni ribolov, obvezni elektronski sistemi za daljinsko spremljanje ter obvezno neprekinjeno merjenje in beleženje pogonske moči motorja, upravičujejo posebno podporo iz ESPR ESPRA . Poleg tega bi bilo mogoče naložbe držav članic v nadzorna sredstva uporabiti tudi za pomorski nadzor in sodelovanje na področju nalog obalne straže.

(24) Uspešnost SRP je odvisna od razpoložljivosti znanstvenega svetovanja za upravljanje ribištva in s tem od razpoložljivosti podatkov o ribištvu. Glede na izzive in stroške pridobivanja zanesljivih in popolnih podatkov je treba podpreti ukrepe držav članic za zbiranje, in obdelavo in izmenjavo podatkov v skladu z Uredbo (EU) 2017/1004 Evropskega parlamenta in Sveta („uredba o okviru za zbiranje podatkov“) (10) ter prispevati k najboljšemu razpoložljivemu znanstvenemu svetovanju. Ta podpora bi morala omogočiti sinergije z zbiranjem, in obdelavo in izmenjavo drugih vrst podatkov o morju , tudi tistih o rekreacijskem ribolovu . [Sprememba 35]

(25) ESPR ESPRA bi moral podpirati učinkovito izvajanje in upravljanje SRP, ki temelji na znanju, v okviru neposrednega in posrednega upravljanja, in sicer z zagotavljanjem znanstvenega svetovanja, razvojem in izvajanjem sistema Unije za nadzor ribištva, delovanjem svetovalnih svetov in prostovoljnimi prispevki mednarodnim organizacijam ter večjo zavzetostjo Unije v mednarodni pomorski politiki . [Sprememba 36]

(26) Glede na izzive pri doseganju ohranitvenih ciljev SRP bi moralo biti s sredstvi ESPR ESPRA mogoče podpirati ukrepe za upravljanje ribištva in ribiških flot. V zvezi s tem je podpora za prilagoditve flot včasih še vedno potrebna za nekatere segmente flot in morske bazene. Taka podpora bi morala biti močno usmerjena v ohranjanje in trajnostno izkoriščanje morskih bioloških virov ter namenjena doseganju ravnovesja med ribolovno zmogljivostjo in razpoložljivimi ribolovnimi možnostmi. Zato bi moralo biti s sredstvi ESPR ESPRA mogoče podpirati trajno prenehanje ribolovnih dejavnosti v segmentih flot, v katerih ribolovna zmogljivost ni v ravnovesju z razpoložljivimi ribolovnimi možnostmi. Taka podpora bi morala biti instrument akcijskih načrtov za prilagoditve segmentov flot, pri katerih je bila ugotovljena strukturna presežna zmogljivost, kot je določeno v členu 22(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013, izvajati pa bi se morala v okviru razreza ribiških plovil ali njihovega umika iz obratovanja in naknadnega opremljanja za druge dejavnosti. Kadar bi naknadno opremljanje privedlo do povečanega pritiska rekreacijskega ribolova na morski ekosistem, bi se podpora morala dodeliti le, če bo v skladu s SRP in cilji ustreznih večletnih načrtov. Za zagotavljanje skladnosti strukturne prilagoditve flot z ohranitvenimi cilji bi morala biti podpora za trajno prenehanje ribolovnih dejavnosti strogo pogojena in povezana z doseganjem rezultatov. Zato bi se morala izvajati samo kot financiranje, ki ni povezano s stroški, kot ga določa Uredba (EU) št. [uredba o skupnih določbah]. Komisija v okviru navedenega mehanizma državam članicam ne bi smela izplačati nadomestila za trajno prenehanje ribolovnih dejavnosti na podlagi dejanskih nastalih stroškov, temveč bi to morala storiti na podlagi izpolnjevanja pogojev in doseganja rezultatov. Komisija bi morala v ta namen v delegiranem aktu določiti take pogoje, ki bi bili povezani z doseganjem ohranitvenih ciljev SRP. [Sprememba 37]

(26a) Za vzpostavitev trajnostnega in okolju prijaznega ribištva, ki bo zmanjšalo pritisk na ribolovne vire, bi moral ESPRA s finančno podporo ali finančnimi instrumenti podpirati posodobitev plovil, da bi razvili modele, ki bi porabili manj energije, tudi za neuravnotežene segmente. ESPRA bi moral pomagati tudi mladim ribičem, da pridobijo svoje delovno orodje, tudi plovila, daljša od 12 m, razen v neuravnoteženih segmentih. [Sprememba 38]

(26b) Ker imajo ribiška pristanišča, mesta iztovarjanja, zavetja in prodajne dvorane pomembno vlogo pri zagotavljanju kakovosti iztovorjenih proizvodov ter varnosti in delovnih pogojev, bi moral ESPRA prednostno podpirati posodobitev pristaniških infrastruktur, zlasti pri trženju ribiških proizvodov, da bi se povečala dodana vrednost iztovorjenih proizvodov. [Sprememba 39]

(27) Izredne okoliščine Začasno prenehanje dejavnosti lahko zaradi velike nepredvidljivosti ribolovnih dejavnosti povzročijo povzroči velike gospodarske izgube za ribiče. Za omilitev navedenih posledic bi moralo biti s sredstvi ESPR ESPRA mogoče podpirati nadomestila za izredno začasno prenehanje ribolovnih dejavnosti, ki je posledica izvajanja nekaterih ohranitvenih ukrepov, in sicer večletnih načrtov, ciljnih vrednosti za ohranjanje in trajnostno izkoriščanje staležev, ukrepov za prilagoditev ribolovne zmogljivosti ribiških plovil razpoložljivim ribolovnim možnostim in tehničnih ukrepov, izvajanja nujnih ukrepov, prekinitve izvajanja ali nepodaljšanja sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu zaradi višje sile, naravne ali okoljske nesreče , vključno s prekinitvijo ribolovne dejavnosti iz zdravstvenih razlogov ali nenavadno visoke umrljivosti ribolovnih virov, nezgod na morju med opravljanjem ribolovne dejavnosti in slabih vremenskih pogojev . Podpora bi se morala dodeliti samo, če je vpliv takih okoliščin na ribiče velik, tj. če se gospodarske dejavnosti zadevnega plovila prekinejo vsaj za 90 120 zaporednih dni in če gospodarske izgube, ki so posledica prenehanja, znašajo več kot 30 % povprečnega letnega prometa zadevnega podjetja v določenem obdobju v zadnjih dveh letih . Pri pogojih za dodelitev take podpore bi se morale upoštevati posebnosti ribolova jegulje. [Sprememba 40]

(27a) V primeru krize na trgih za ribištvo in akvakulturo, naravne nesreče ali okoljske nesreče bi moralo biti mogoče, da ribiči in proizvajalci vodnih organizmov v sladkovodnih vodah in sladkovodni nosilci prejemajo podporo ESPRA. [Sprememba 41]

(27b) Da bi prispevali k ugodnemu razvoju vodnih virov in vzdrževanju ribolova v zaprti sezoni, bi moral ESPRA zagotoviti dovolj sredstev za podporo obdobju biološkega razvoja, kadar so ta obdobja, zaradi kritičnih faz življenjskega cikla določene vrste, potrebna za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov. [Sprememba 306]

(27c) Evropski parlament poudarja, da je nujno treba podpreti ustanovitev kompenzacijskega sklada za kritje plač zunaj ribolovne sezone in da je treba ta obdobja obravnavati kot dejanski delovni čas z vidika starostnih pokojnin in drugih pravic iz socialne varnosti. Poleg tega Evropski parlament zagovarja določitev minimalne plače, ki naj bo skladna z lokalnimi praksami ter določena s pogajanji in kolektivnimi pogodbami. [Sprememba 307]

(28) Mali priobalni ribolov izvajajo ribiška plovila, krajša od 12 metrov, ki ne uporabljajo vlečnega ribolovnega orodja. Navedeni sektor zajema skoraj 75 % vseh ribiških plovil, registriranih v Uniji, in skoraj polovico vseh delovnih mest v ribiškem sektorju. Izvajalci dejavnosti v sektorju malega priobalnega ribištva so zlasti odvisni od zdravih staležev rib, ki so njihov glavni vir dohodka. ESPR ESPRA bi jih zato moral prednostno obravnavati s 100-odstotno stopnjo intenzivnosti pomoči, vključno z operacijami, povezanimi z nadzorom in izvrševanjem, z namenom spodbujanja trajnostnih ribolovnih praks v skladu s cilji SRP . Poleg tega bi morala biti nekatera področja podpore rezervirana za mali ribolov v segmentu flote, v katerem , da se zagotovi , da je ribolovna zmogljivost v ravnovesju z razpoložljivimi ribolovnimi možnostmi, na primer podpora za pridobitev rabljenega , prenovo in prerazvrstitev plovila in ter nadomestitev ali posodobitev motorja plovila ter za mlade ribiče . Države članice bi morale v svoj program vključiti tudi akcijski načrt za mali priobalni ribolov, ki bi ga bilo treba spremljati na podlagi kazalnikov, za katere bi bilo treba določiti mejnike in ciljne vrednosti. [Spremembi 42 in 308]

(29) Kot je opisano v sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Evropski investicijski banki z dne 24. oktobra 2017 z naslovom „Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU“ (11) , se Najbolj oddaljene regije se spoprijemajo s specifičnimi izzivi, povezanimi z njihovo oddaljenostjo, topografijo in podnebjem, ki jih omenja člen 349 Pogodbe, imajo pa tudi posebne vire, na katerih lahko razvijajo trajnostno modro gospodarstvo. Zato bi se moral za vsako od najbolj oddaljenih regij programu zadevne države članice priložiti akcijski načrt za razvoj sektorjev trajnostnega modrega gospodarstva, vključno s trajnostnim izkoriščanjem ribištva in akvakulture, za podporo izvajanju navedenih akcijskih načrtov pa bi bilo treba rezervirati finančna sredstva. S sredstvi ESPR bi moralo biti mogoče podpirati tudi nadomestila za dodatne stroške, ki jih imajo najbolj oddaljene regije zaradi svoje lokacije in otoške lege. Navedena podpora bi morala biti omejena kot odstotek celotnih dodeljenih finančnih sredstev. Da bi se ohranila konkurenčnost nekaterih ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture iz najbolj oddaljenih regij glede na konkurenčnost podobnih proizvodov iz drugih regij Unije, je Unija leta 1992 sprejela ukrepe za uvedbo sistema nadomestil za povezane dodatne stroške v ribiškem sektorju . Ukrepi, ki se uporabljajo za obdobje 2014–2020, so določeni v Uredbi (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (12) . Treba je zagotavljati nadaljnjo podporo za nadomestitev dodatnih stroškov ribolova, gojenja, predelave in trženja nekaterih ribiških proizvodov iz akvakulture iz najbolj oddaljenih regij, tako da nadomestilo prispeva k ohranitvi gospodarske sposobnosti preživetja gospodarskih subjektov iz teh regij . Zaradi drugačnih pogojev trženja v najbolj oddaljenih regijah, nihanj v ulovu in staležih ter povpraševanja na trgu bi morale biti zadevne države članice tiste, ki določajo, kateri ribiški proizvodi so upravičeni do nadomestila, njihovo največjo količino in višino nadomestila v okviru celotne dodelitve na državo članico. Države članice bi bilo treba pooblastiti za pripravo seznama in določitev količin zadevnih ribiških proizvodov ter višine nadomestila v okviru celotne dodelitve na državo članico. Prav tako bi morale imeti pravico do prilagajanja svojih sistemov nadomestil, če je to upravičeno zaradi spremenjenih razmer. Države članice bi morale določiti višino nadomestila na ravni, ki omogoča ustrezno nadomestilo za dodatne stroške, ki so posledica posebne prikrajšanosti najbolj oddaljenih regij. Da bi se izognili čezmernim nadomestilom, bi morala biti višina zneska sorazmerna z dodatnimi stroški, kritimi iz pomoči. Zato bi bilo treba upoštevati tudi druge vrste javnih intervencij, ki vplivajo na višino dodatnih stroškov. Poleg tega bi se morala za najbolj oddaljene regije uporabiti višja stopnja intenzivnosti pomoči, kot se uporablja za druge operacije. [Sprememba 43]

(29a) V zvezi z malim priobalnim ribištvom v najbolj oddaljenih regijah in v skladu z načeli glede različnega obravnavanja majhnih otokov in ozemelj v okviru cilja trajnostnega razvoja št. 14 bi morala biti na podlagi člena 349 PDEU omogočena uporaba ESPRA za podporo nakupu in prenovitvi plovil v najbolj oddaljenih regijah za mali priobalni ribolov, ki celoten ulov iztovarjajo v pristaniščih najbolj oddaljenih regij ter prispevajo k lokalnemu trajnostnemu razvoju, da bi izboljšali varnost ljudi, upoštevali evropske higienske standarde, preprečevali nezakoniti, neprijavljeni in zakonsko neurejeni ribolov ter dosegli večjo okoljsko učinkovitost. Prenovitev ribiškega ladjevja bi morala ostati znotraj odobrenih zgornjih omejitev zmogljivosti in bi morala biti v skladu s cilji SRP. S sredstvi ESPRA bi moralo biti mogoče podpirati ukrepe, povezane z ESPRA, kot so gradnja ali posodobitev ladjedelnic za plovila za mali priobalni ribolov v najbolj oddaljenih regijah, nakup ali prenovitev infrastrukture in opreme ali raziskave. [Sprememba 44]

(29b) Ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta o posebnem položaju otokov (2015/3014(RSP)) in mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o posebnih težavah, s katerimi se soočajo otoki (1229/2011), so kmetijstvo, gojenje in ribištvo pomemben element lokalnega otoškega gospodarstva. Evropska otoška območja trpijo zaradi slabe dostopnosti, zlasti za mala in srednja podjetja, nizke stopnje diferenciacije proizvodov in potrebujejo strategijo, da bi izkoristile vse možne sinergije med evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi ter drugimi instrumenti Unije, da bi uravnovesile ovire otokov in povečale njihovo gospodarsko rast, ustvarjanje delovnih mest in trajnostni razvoj. Čeprav so v členu 174 PDEU priznane stalne naravne in geografske ovire, značilne za razmere na otokih, mora Komisija vzpostaviti „Strateški okvir Unije za otoke“, da bi povezala instrumente, ki imajo lahko velik teritorialni učinek. [Sprememba 45]

(30) V okviru deljenega upravljanja bi moralo biti s sredstvi ESPR ESPRA mogoče podpirati varstvo in obnovo morske in obalne biotske raznovrstnosti in ekosistemov. V ta namen bi morala biti na voljo podpora za nadomestilo ribičem, ki iz morja pobirajo izgubljeno ribolovno orodje in morske odpadke, zlasti plastične, in za naložbe v pristanišča, da se zagotovi primerna infrastruktura za sprejemanje in hrambo tega izgubljenega ribolovnega orodja in zbranih morskih odpadkov. Podpora bi morala biti na voljo tudi za ukrepe za dosego ali ohranitev dobrega okoljskega stanja v morskem okolju, kot je določeno v Direktivi 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta („okvirna direktiva o morski strategiji“) (13), za izvajanje prostorskih varovalnih ukrepov, vzpostavljenih v skladu z navedeno direktivo, ter v skladu s prednostnimi okviri ukrepanja iz Direktive Sveta 92/43/EGS („direktiva o habitatih“) (14) za upravljanje, obnavljanje in spremljanje območij Natura 2000 ter za varstvo vrst v skladu z Direktivo 92/43/EGS in Direktivo 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta („direktiva o pticah“) (15) in Direktivo 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16) ter standarde Unije za komunalno odpadno vodo, pa tudi za izgradnjo, namestitev, posodobitev in znanstveno pripravo ter oceno mirujočih ali premičnih naprav, namenjenih zaščiti in izboljšanju morskih živalskih in rastlinskih vrst v najbolj oddaljenih regijah . V okviru neposrednega upravljanja bi moral ESPR ESPRA podpirati prizadevanja za čista in zdrava morja ter izvajanje evropske strategije za plastiko v krožnem gospodarstvu, oblikovane v sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 16. januarja 2016 (17), in sicer v skladu s ciljem doseganja ali ohranjanja dobrega okoljskega stanja v morskem okolju. [Sprememba 46]

(31) Agenda Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 je odpravo lakote, zagotovitev zanesljive oskrbe s hrano in boljše prehrane opredelila kot enega od 17 ciljev trajnostnega razvoja (SDG 2). Unija je popolnoma zavezana navedenemu cilju in njegovemu izvajanju. V tem okviru ribištvo in trajnostna akvakultura prispevata k prehranski varnosti in prehrani. Vendar Unija trenutno uvozi več kot 60 % ribiških proizvodov in je tako močno odvisna od tretjih držav. Pomemben izziv je spodbujanje uživanja ribjih beljakovin ribiških proizvodov , proizvedenih v Uniji pri visokih standardih kakovosti, ki so potrošnikom na voljo po sprejemljivih cenah , z dobavljanjem proizvodov lokalnega malega ribištva javnim ustanovam, kot so bolnišnice ali šole, in s programi usposabljanja in ozaveščanja v izobraževalnih ustanovah o pomenu uživanja lokalnih rib . [Sprememba 47]

(32) S sredstvi ESPR ESPRA bi moralo biti mogoče podpirati spodbujanje in trajnostni razvoj akvakulture, vključno s sladkovodno akvakulturo, za gojenje vodnih živali in rastlin za proizvodnjo hrane in drugih surovin. V nekaterih državah članicah še vedno obstajajo zapleteni upravni postopki, kot so težave pri dostopu do prostora in zapleteni postopki za izdajo dovoljenj, kar sektorju otežuje izboljšanje ugleda in konkurenčnosti gojenih proizvodov. Podpora bi morala biti skladna z večletnimi nacionalnimi strateškimi načrti za akvakulturo, pripravljenimi na podlagi Uredbe (EU) št. 1380/2013. Upravičena bi morala biti zlasti podpora za okoljsko trajnostnost, produktivne naložbe, inovacije, pridobivanje strokovnih znanj in spretnosti, izboljšanje delovnih pogojev ter izravnalne ukrepe, ki zagotavljajo ključne storitve upravljanja zemljišč in narave. Upravičeni bi morali biti tudi ukrepi na področju javnega zdravja, sheme za zavarovanje staležev v akvakulturi ter ukrepi za zdravje in dobrobit živali. Vendar bi se Taka podpora v primeru produktivnih naložb bi se morala po možnosti zagotavljati samo s finančnimi instrumenti in, iz sklada InvestEU, ki omogočajo večji učinek finančnega vzvoda na trge in so zato primernejši za obravnavanje finančnih izzivov v tem sektorju kot nepovratna sredstva in z nepovratnimi sredstvi . [Sprememba 48]

(33) Prehranska varnost je odvisna od varstva morskega okolja, trajnostnega upravljanja staležev rib ter učinkovitih in dobro organiziranih trgov, ki izboljšujejo preglednost, stabilnost, kakovost in raznolikost dobavne verige ter obveščenost potrošnikov. Zato bi moralo biti s sredstvi ESPR ESPRA mogoče podpirati trženje ribiških in akvakulturnih proizvodov v skladu s cilji Uredbe (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta („uredba o SUT“) (18). Podpora bi morala biti med drugim na voljo zlasti za ustanavljanje organizacij proizvajalcev, vključno z ribiškimi zadrugami in malimi proizvajalci, izvajanje načrtov proizvodnje in trženja, kampanje za promocijo in obveščanje, spodbujanje novih prodajnih možnosti , izvajanje tržnih raziskav, ohranitev in okrepitev Evropske opazovalnice trgov za proizvode iz ribištva in akvakulture (EUMOFA) ter razvoj in razširjanje informacij o trgu. [Spremembi 49 in 280]

(33a) Kakovost in raznolikost morskih proizvodov v Uniji zagotavljata konkurenčno prednost za proizvajalce, kar pomembno prispeva k kulturni in gastronomski dediščini, pri čemer združuje ohranjanje kulturne tradicije z razvojem in uporabo novega znanstvenega znanja. Državljani in potrošniki vse bolj povprašujejo po kakovostnih proizvodih z različnimi posebnimi značilnostmi, povezanimi z njihovim geografskim poreklom. Zato bo s sredstvi ESPRA mogoče podpirati ribiške proizvode, navedene v Uredbi (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (19) . Zlasti bo mogoče podpreti priznavanje in registracijo kakovostnih geografskih označb v skladu s to uredbo. Prav tako bo mogoče podpirati upravljavske subjekte za zaščitene označbe porekla (ZOP) in zaščitene geografske označbe (ZGO) ter programe, ki jih razvijajo za izboljšanje kakovosti. Poleg tega bo mogoče podpirati tudi raziskave, ki jih izvajajo ti upravljavski subjekti, za boljše poznavanje posameznih proizvodnih obratov, postopkov in proizvodov. [Sprememba 50]

(33b) Ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 4. decembra 2008 o evropskem načrtu za upravljanje populacije kormoranov in resolucije z dne 17. junija 2010 o novi spodbudi za strategijo za trajnostni razvoj evropskega ribogojstva bi s sredstvi ESPRA morali podpreti znanstvene raziskave in zbiranje podatkov o vplivu ptic selivk na sektor akvakulture in zadevne staleže rib v Uniji. [Sprememba 51]

(33c) Glede na potrebo po naraščajočem sektorju akvakulture in znatne izgube staležev rib zaradi ptic selivk bi moral ESPRA zajemati določena nadomestila za te izgube, dokler se ne začne izvajati evropski načrt za upravljanje. [Sprememba 52]

(34) Za razpoložljivost in kakovost ribiških in akvakulturnih proizvodov je pomembna predelovalna industrija. S sredstvi ESPR ESPRA bi moralo biti mogoče podpirati ciljno usmerjene naložbe v navedeno industrijo, če prispevajo k doseganju ciljev SUT. Taka podpora bi se morala zagotavljati samo s lahko zagotavlja z nepovratnimi sredstvi, finančnimi instrumenti in iz sklada InvestEU, ne pa z nepovratnimi sredstvi. [Sprememba 53]

(34a) Poleg že navedenih upravičenih ukrepov bi moralo biti mogoče, da se s sredstvi ESPR podpre druga področja, povezana z ribištvom in ribogojstvom, vključno s podporo za zaščitni lov ali upravljanje motečih prostoživečih vrst, ki ogrožajo trajnostne ravni ribjih staležev, zlasti tjulnjev in kormoranov. [Sprememba 54]

(34b) Poleg že navedenih upravičenih ukrepov bi moralo biti mogoče, da se s sredstvi ESPR podpre druga področja, povezana z ribištvom in ribogojstvom, vključno z nadomestilom za škodo pri ulovu zaradi sesalcev in ptic, zaščitenih z zakonodajo EU, zlasti tjulnjev in kormoranov. [Sprememba 55]

(35) Ustvarjanje delovnih mest v obalnih regijah je odvisno od lokalnega razvoja trajnostnega modrega gospodarstva, ki se razvija znotraj okoljevarstvenih okvirov in poživlja družbeno tkivo v navedenih regijah , vključno z otoki in najbolj oddaljenimi regijami . Pomorska industrija in storitve bodo do leta 2030 verjetno presegle rast svetovnega gospodarstva ter pomembno prispevale k zaposlovanju in rasti. Trajnostnost modre rasti je odvisna od inovacij in naložb v nova pomorska podjetja in, v biogospodarstvo in v biotehnologijo , vključno z modeli trajnostnega turizma, oceansko energijo iz obnovljivih virov, inovativnim vrhunskim ladjedelništvom in, novimi pristaniškimi storitvami in trajnostnim razvojem sektorja ribištva in akvakulture , ki lahko ustvarjajo delovna mesta in hkrati krepijo lokalni razvoj , ter z razvojem novih bioloških morskih proizvodov . Medtem ko bi bilo treba javne naložbe v trajnostno modro gospodarstvo vključiti v celoten proračun Unije, bi se moral ESPR ESPRA osredotočiti predvsem na pogoje omogočanja za razvoj trajnostnega modrega gospodarstva znotraj okoljevarstvenih okvirov in odpravljanje ozkih grl, da se spodbudijo naložbe ter razvoj novih trgov in tehnologij ali storitev. Podporo za razvoj trajnostnega modrega gospodarstva bi bilo treba zagotavljati v okviru deljenega, neposrednega in posrednega upravljanja. [Sprememba 56]

(35a) V skladu z uvodno izjavo 3 uredbe o skupni ribiški politiki ima lahko rekreacijski ribolov znaten vpliv na ribolovne vire, zato bi morale države članice zagotoviti, da se izvaja na način, ki je skladen s cilji SRP. Vendar rekreacijskega ribolova ni mogoče ustrezno upravljati brez zanesljivega in ponavljajočega se zbiranja podatkov o rekreacijskem ribolovu, kot je poudarjeno v resoluciji Evropskega parlamenta o stanju na področju rekreacijskega ribolova v Evropski uniji (2017/2120(INI)). [Sprememba 57]

(35b) Cilj trajnostnega modrega gospodarstva je zagotoviti trajnostno potrošnjo in proizvodnjo ter učinkovito rabo virov, skupaj z zaščito in ohranjanjem raznolikosti, produktivnosti, odpornosti, glavnih funkcij in dejanske vrednosti morskih ekosistemov. Temelji na oceni dolgoročnih potreb sedanjih in prihodnjih generacij. To pomeni tudi določanje pravih cen blaga in storitev. [Sprememba 58]

(35c) Potrebni so podporni ukrepi, ki bodo olajšali socialni dialog, Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo pa je treba uporabiti za pomoč pri usposabljanju strokovnjakov za pomorski in ribiški sektor. Zaradi pomembnosti posodobitve pomorskega in ribiškega sektorja ter vloge inovacij pri tem je treba ponovno oceniti finančna sredstva, dodeljena za strokovno in poklicno usposabljanje v okviru ESPR. [Sprememba 59]

(35d) Da bi bile ribolovne in pomorske dejavnosti konkurenčnejše in gospodarsko uspešnejše, so bistvene tudi naložbe v človeški kapital. Zato bi bilo treba s sredstvi ESPR podpirati storitve svetovanja, sodelovanje med znanstveniki in ribiči, strokovno usposabljanje, vseživljenjsko učenje in spodbujati razširjanje znanja, prispevati k boljši splošni učinkovitosti in večji konkurenčnosti gospodarskih subjektov in spodbujati socialni dialog. Kot priznanje njihove vloge v ribiških skupnostih bi bilo treba tudi zakoncem in življenjskim partnerjem samozaposlenih ribičev pod določenimi pogoji odobriti podporo za strokovno usposabljanje, vseživljenjsko učenje in razširjanje znanja ter povezovanje v mreže, kar prispeva k njihovemu poklicnemu razvoju. [Sprememba 60]

(36) Razvoj trajnostnega modrega gospodarstva je močno odvisen od partnerstev med lokalnimi zainteresiranimi stranmi, ki prispevajo k dinamičnosti ter trajnosti prebivalstva obalnih , otoških in celinskih skupnosti in gospodarstev. ESPR ESPRA bi moral zagotoviti instrumente za spodbujanje takih partnerstev. V ta namen bi morala biti na voljo podpora za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, v okviru deljenega upravljanja. Navedeni pristop bi moral z razvojem priobalnega ribištva in ribištva v celinskih vodah, akvakulture in trajnostnega modrega gospodarstva spodbujati gospodarsko diverzifikacijo na lokalni ravni. Strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, bi morale zagotoviti, da bi lokalne skupnosti bolje izkoriščale možnosti in prednosti, ki jih ponuja trajnostno modro gospodarstvo, ter tako izkoristile in okrepile okoljske, kulturne, socialne in človeške vire. Vsako lokalno partnerstvo bi zato moralo odražati glavni poudarek svoje strategije z zagotavljanjem uravnoteženega vključevanja in zastopanosti vseh pomembnih zainteresiranih strani iz lokalnega trajnostnega modrega gospodarstva. [Sprememba 61]

(37) V okviru deljenega upravljanja bi moralo biti s sredstvi ESPR ESPRA mogoče podpirati trajnostno modro gospodarstvo , ki se razvija znotraj okoljevarstvenih okvirov, z zbiranjem, upravljanjem in uporabo podatkov za boljše poznavanje stanja morskega in sladkovodnega okolja in virov . Namen navedene podpore bi moral biti izpolnjevanje zahtev iz Direktive 92/43/EGS in Direktive 2009/147/ES, podpiranje pomorskega prostorskega načrtovanja , trajnost sektorja ribištva in akvakulture ter povečevanje kakovosti in izmenjave podatkov prek evropske mreže za pomorsko opazovanje in podatke. [Sprememba 62]

(38) V okviru neposrednega in posrednega upravljanja bi se ESPR ESPRA moral osredotočiti na pogoje omogočanja za trajnostno modro gospodarstvo ustvarjanje pogojev za razvoj trajnostnega modrega gospodarstva znotraj okoljevarstvenih okvirov, ki spodbuja zdravo morsko okolje s spodbujanjem celostnega upravljanja pomorske politike, spodbujanjem prenosa raziskav, inovacij in tehnologije v trajnostno modro gospodarstvo in njihove uporabe, izboljšanjem pomorskih spretnosti, morske in oceanske pismenosti in izmenjave okoljskih in socialno-ekonomskih podatkov o trajnostnem modrem gospodarstvu, spodbujanjem nizkoogljičnega in proti podnebnim spremembam odpornega trajnostnega modrega gospodarstva ter razvojem portfelja projektov in inovativnih instrumentov financiranja. V zvezi z navedenimi področji bi bilo treba ustrezno upoštevati poseben položaj najbolj oddaljenih regij in otokov iz člena 174 PDEU . [Sprememba 63]

(39) 60 % oceanov je zunaj meja nacionalne jurisdikcije. To pomeni deljeno odgovornost na mednarodni ravni. Večina težav, povezanih z oceani, kot so prekomerno izkoriščanje, podnebne spremembe, zakisljevanje, onesnaženost in , iskanje nafte ali podvodno rudarjenje, ki vodi v zmanjševanje biotske raznovrstnosti, je po svoji naravi čezmejnih, zato zahtevajo skupen odziv. V skladu s Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, katere pogodbenica je Unija na podlagi Sklepa Sveta 98/392/ES (20), so bile vzpostavljene številne sodne pristojnosti, ustanove in posebni okviri za zakonsko urejanje in upravljanje človekovega delovanja, povezanega z oceani. V zadnjih letih je prišlo na svetovni ravni do soglasja o tem, da bi bilo treba morsko okolje in človekove pomorske dejavnosti upravljati učinkoviteje, tako se bo mogoče spopadati z vse večjimi pritiski na oceane in morja . [Sprememba 64]

(40) Unija si kot globalna akterka močno prizadeva za spodbujanje mednarodnega upravljanja oceanov v skladu s skupnim sporočilom Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 10. novembra 2016 z naslovom „Mednarodno upravljanje oceanov: agenda za prihodnost naših oceanov“ (21). Politika upravljanja oceanov Unije je nova politika, ki na celosten način obravnava oceane. Mednarodno upravljanje oceanov ni samo bistveno za uresničevanje agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in zlasti cilj trajnostnega razvoja št. 14 („ohranjati in trajnostno uporabljati oceane, morja in morske vire za trajnostni razvoj“), temveč tudi za zagotavljanje varnosti, zaščite, čistosti in trajnostnega upravljanja morij in oceanov za prihodnje generacije. Unija mora izpolnjevati navedene mednarodne obveznosti in biti gonilna in vodilna sila za boljše mednarodno upravljanje oceanov na dvostranski, regionalni in večstranski ravni, kar vključuje preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, odvračanje od njega in njegovo odpravljanje ter zmanjšanje vpliva na morsko okolje , izpopolnjevanje okvira za mednarodno upravljanje oceanov, zmanjševanje pritiskov na oceane in morja, ustvarjanje pogojev za trajnostno modro gospodarstvo , ki se razvija znotraj okoljevarstvenih okvirov, in krepitev mednarodnih raziskav in podatkov o oceanih. [Sprememba 65]

(41) Namen ukrepov ESPR ESPRA za spodbujanje mednarodnega upravljanja oceanov je izpopolnitev splošnega okvira mednarodnih in regionalnih postopkov, sporazumov, pravil in ustanov za zakonsko urejanje in upravljanje človekovega delovanja, povezanega z oceani. ESPR ESPRA bi moral financirati mednarodne dogovore, ki jih je Unija sklenila na področjih, ki niso zajeta v sporazumih o partnerstvu o trajnostnem ribištvu z različnimi tretjimi državami, in tudi prispevek za pravno članstvo Unije v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva. Sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in članstvo v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva se bodo še naprej financirali iz drugih sklopov proračuna Unije.

(42) Kar zadeva varnost in obrambo, sta bistvenega pomena izboljšanje mejne zaščite in pomorske varnosti. V skladu s strategijo Unije za pomorsko varnost, ki jo je sprejel Svet Evropske unije 24. junija 2014, in njenim akcijskim načrtom, sprejetim 16. decembra 2014, sta izmenjava informacij in sodelovanje v zvezi z evropsko mejno in obalno stražo med Evropsko agencijo za nadzor ribištva, Evropsko agencijo za pomorsko varnost ter Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo ključna za doseganje navedenih ciljev. ESPR ESPRA bi zato moral podpreti pomorski nadzor in sodelovanje na področju obalne straže v okviru deljenega in neposrednega upravljanja, vključno z nakupom sredstev za večnamenske pomorske operacije. Ustreznim agencijam bi moral prav tako omogočiti izvajanje podpore na področju pomorskega nadzora in varnosti v okviru posrednega upravljanja.

(43) V okviru deljenega upravljanja bi morala vsaka država članica v sodelovanju z vsemi regijami pripraviti en sam program, ki bi ga morala odobriti Komisija. Komisija bi morala v okviru regionalizacije in z namenom spodbujanja držav članic k bolj strateškemu pristopu pri pripravi programov pripraviti analizo za vsak morski bazen, v kateri bi morale biti navedene skupne prednosti in slabosti glede na doseganje ciljev SRP. Ta analiza bi države članice in Komisijo usmerjala pri pogajanjih o posameznem programu ob upoštevanju regionalnih izzivov in potreb. Pri ocenjevanju programov bi morala Komisija upoštevati okoljske in socialno-ekonomske izzive SRP, socialno-ekonomsko uspešnost trajnostnega modrega gospodarstva, ki se razvija znotraj okoljevarstvenih okvirov, zlasti glede malega priobalnega ribištva, izzive na ravni morskih bazenov, ohranjanje in obnavljanje morskih ekosistemov, zmanjševanje količine in zbiranje morskih odpadkov ter boj proti podnebnim spremembam, njihovo blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje. [Sprememba 66]

(43a) Da bi države članice zagotovile učinkovito izvajanje ukrepov upravljanja na regionalni ravni, bi morale vzpostaviti sistem soupravljanja, ki bi vključeval svetovalne svete, organizacije ribičev in pristojne institucije/organe, da bi se okrepil dialog in sodelovanje strank. [Sprememba 67]

(44) Učinkovitost podpore ESPR ESPRA v državah članicah bi se morala ocenjevati na podlagi kazalnikov. Države članice bi morale poročati o napredku pri doseganju zastavljenih mejnikov in ciljnih vrednosti, Komisija pa bi morala izvajati preglede rezultatov na podlagi na letnih poročil o rezultatih, ki bi jih pripravile države članice, kar bi omogočalo zgodnje odkrivanje morebitnih težav pri izvajanju in uvedbo popravljalnih ukrepov. V ta namen bi bilo treba vzpostaviti okvir spremljanja in ocenjevanja.

(44a) Plačilni postopek v okviru trenutnega ESPR je glede na podatke slab, po štirih letih izvajanja je bilo namreč porabljenih le 11 %. Ta postopek bi bilo treba izboljšati, da bi pospešili izplačila upravičencem, zlasti v primeru posameznikov ali družin. [Sprememba 68]

(45) V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (22) je treba izvesti ocenjevanje ESPR ESPRA na podlagi informacij, zbranih na podlagi posebnih zahtev za spremljanje, pri čemer bi se bilo treba izogniti pretiranemu urejanju in nalaganju upravnih bremen, zlasti za države članice. Te zahteve lahko po potrebi vključujejo merljive kazalnike, ki bodo podlaga za ocenjevanje učinkov ESPR ESPRA na terenu.

(46) Komisija bi morala izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi z ESPR ESPRA ter njegovimi ukrepi in rezultati. Finančna sredstva, dodeljena ESPR ESPRA , bi morala prispevati tudi k institucionalnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, če so povezane s prednostnimi nalogami ESPR ESPRA .

(46a) Komisija bi morala zagotoviti tudi ustrezna orodja za obveščanje družbe o ribolovnih dejavnostih in dejavnostih akvakulture ter koristih uživanja različnih rib in morskih sadežev. [Sprememba 69]

(47) V skladu z Uredbo (EU) št. [uredba o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije], Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (23), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95 (24), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (25) in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (26) je treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti, vključno z goljufijami, povračilo izgubljenih, nepravilno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Zlasti lahko bi moral Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja izvajati preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. Evropsko javno tožilstvo (EJT) bi moralo v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo (EJT) preiskuje in preganja preiskovati in preganjati goljufije ter druga nezakonita ravnanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (27). V skladu z Uredbo (EU) št. [uredba o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije] mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. Države članice bi morale zagotoviti, da so pri upravljanju in izvajanju ESPR ESPRA zaščiteni finančni interesi Unije v skladu z Uredbo (EU) št. [uredba o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije] in Uredbo (EU) št. [uredba o skupnih določbah]. [Sprememba 70]

(48) Za povečanje preglednosti v zvezi s porabo finančnih sredstev Unije in njihovim dobrim finančnim poslovodenjem, zlasti z okrepitvijo javnega nadzora nad porabljenim denarjem, bi bilo treba nekatere informacije o operacijah, financiranih iz ESPR ESPRA , objaviti na spletišču držav članic v skladu z Uredbo (EU) št. [uredba o skupnih določbah]. Kadar država članica objavi informacije o operacijah, financiranih iz ESPR ESPRA , je treba upoštevati pravila o varstvu osebnih podatkov iz Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (28). [Sprememba 71]

(49) Za dopolnitev in spremembo nekaterih nebistvenih elementov te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe sprejme delegirane akte v zvezi z opredelitvijo praga nedopustnosti in dolžine obdobja nedopustnosti glede na merila dopustnosti vlog, opredelitvijo pogojev glede izvajanja ohranitvenih ukrepov za financiranje, ki ni povezano s stroški, v zvezi s trajnim prenehanjem ribolovnih dejavnosti, določitvijo meril za izračun dodatnih stroškov, ki nastanejo zaradi posebne prikrajšanosti najbolj oddaljenih regij, določitvijo primerov neizpolnjevanja obveznosti s strani držav članic, ki lahko povzročijo prekinitev roka plačila, določitvijo primerov resnega neizpolnjevanja obveznosti s strani držav članic, ki lahko povzročijo začasno ustavitev plačil, določitvijo meril za opredelitev ravni finančnih popravkov, ki se uporabi, in meril za uporabo pavšalnih ali ekstrapoliranih finančnih popravkov, spremembo Priloge I ter vzpostavitvijo okvira spremljanja in ocenjevanja. Da bi omogočili nemoten prehod s sheme, vzpostavljene z Uredbo (EU) št. 508/2014, na shemo, vzpostavljeno s to uredbo, bi bilo treba na Komisijo prenesti tudi pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe sprejme delegirane akte v zvezi z določitvijo prehodnih pogojev.

(50) Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi z odobritvijo in spremembo operativnih programov, odobritvijo in spremembo nacionalnih načrtov dela za zbiranje podatkov, začasno ustavitvijo plačil in finančnimi popravki.

(51) Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi s postopki, obliko in časovnimi razporedi za predložitev nacionalnih načrtov dela za zbiranje podatkov ter strukturo letnih poročil o rezultatih –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

NASLOV I:

SPLOŠNI OKVIR

POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 1 Predmet urejanja Ta uredba ustanavlja Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR ESPRA ). Določa prednostne naloge ESPR ESPRA , proračun za obdobje 2021–2027, oblike financiranja Unije in posebna pravila za zagotavljanje takega financiranja, ki dopolnjujejo splošna pravila iz Uredbe (EU) št. [uredba o skupnih določbah], ki veljajo za ESPR ESPRA .

Člen 2 Območje uporabe Ta uredba se uporablja za operacije, ki se izvajajo na ozemlju Unije, razen če ni v njej določeno drugače.

Člen 3 Opredelitev pojmov 1. V tej uredbi se brez poseganja v odstavek 2 uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 4 Uredbe (EU) št. 1380/2013, člena 5 Uredbe (EU) št. 1379/2013, člena 4 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in člena 2 Uredbe (EU) št. [uredba o skupnih določbah]. 2. V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1) „operacija mešanega financiranja“ pomeni ukrepe, ki se podpirajo iz proračuna Unije, med drugim v okviru mehanizmov mešanega financiranja iz člena 2(6) Uredbe (EU) št. [uredba o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije], ki združujejo nepovratne oblike podpore in/ali finančne instrumente iz proračuna Unije s povratnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij, pa tudi iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev; (2) „skupno okolje za izmenjavo informacij“ pomeni okolje sistemov, razvitih za podporo medsektorski in čezmejni izmenjavi informacij med organi, vključenimi v pomorski nadzor, da se izboljša njihova ozaveščenost o dejavnostih , ki se izvajajo na morju; [Sprememba 72] (3) „obalna straža“ pomeni nacionalne organe, ki opravljajo funkcije obalne straže, kar vključuje pomorsko varnost, pomorsko zaščito, pomorsko carino, preprečevanje in onemogočanje trgovine z ljudmi in tihotapljenja, s tem povezano izvrševanje pomorskega prava, nadzor morskih meja, pomorski nadzor, varstvo morskega okolja, iskanje in reševanje, odzivanje na nesreče, nadzor ribištva , inšpekcije in druge dejavnosti, povezane z navedenimi funkcijami; [Sprememba 73] (4) „evropska mreža za pomorsko opazovanje in podatke“ (EMODnet) pomeni partnerstvo za zbiranje podatkov in metapodatkov o morju, da bodo ti razdrobljeni viri s ponujanjem interoperabilnih in usklajenih morskih podatkov zagotovljene kakovosti bolje dostopni in uporabni za javne in zasebne uporabnike; (5) „raziskovalni ribolov“ pomeni ribolov staležev, za katere v zadnjih desetih letih ribolov ni potekal ali ni potekal s posamezno vrsto orodja ali tehniko; (6) „ribič“ pomeni vsako fizično osebo, ki opravlja dejavnosti gospodarskega ribolova, kot jih priznava zadevna država članica; (6a) „rekreacijski ribolov“ pomeni negospodarske ribolovne dejavnosti, ki izkoriščajo morske biološke vire za rekreacijo, turizem ali šport; [Sprememba 74] (6b) „sektor rekreacijskega ribolova“ pomeni vse segmente rekreacijskega ribolova ter podjetja in delovna mesta, ki so odvisna od tega ribolova ali ki jih ta ustvarja; [Sprememba 75] (7) „ribolov v celinskih vodah“ pomeni ribolovne dejavnosti, ki se izvajajo v komercialne namene v celinskih vodah s plovili ali drugimi napravami, vključno s tistimi, ki se uporabljajo za ribolov na ledu; (7a) „ribič, ki lovi brez plovila“ pomeni vsako fizično osebo, ki opravlja ribolovne dejavnosti brez plovila, kot jih priznava zadevna država članica; [Sprememba 76] (8) „mednarodno upravljanje oceanov“ pomeni pobudo Unije za izboljšanje splošnega okvira, ki zajema mednarodne in regionalne postopke, sporazume, dogovore, pravila in ustanove z usklajenim medsektorskim pristopom na podlagi pravil, da se zagotovijo zdravje, varnost, zaščita, čistost in trajnostno upravljanje oceanov; (9) „pomorska politika“ pomeni politiko Unije, katere cilj je spodbujanje celostnega in doslednega odločanja, da se s skladnimi pomorskimi politikami in ustreznim mednarodnim sodelovanjem čim bolj povečajo trajnostni razvoj, gospodarska rast in socialna kohezija Unije, zlasti obalnih in otoških območij in najbolj oddaljenih regij ter sektorjev trajnostnega modrega gospodarstva; (10) „pomorska varnost in nadzor“ pomeni dejavnosti, potrebne za celovito razumevanje, preprečevanje, kadar je to primerno, in upravljanje vseh dogodkov in ukrepov, povezanih s področjem pomorstva, ki bi vplivali na pomorsko varnost in zaščito, izvrševanje prava, obrambo, nadzor meje, varstvo morskega okolja, nadzor ribištva ter trgovinske in gospodarske interese Unije; (11) „pomorsko prostorsko načrtovanje“ pomeni postopek, s katerim ustrezni organi države članice analizirajo in organizirajo človekove dejavnosti na morskih območjih za izpolnitev ekoloških, gospodarskih in socialnih ciljev; (12) „produktivne naložbe v akvakulturo“ pomenijo naložbe v gradnjo, razširitev, posodobitev ali opremo proizvodnih objektov za akvakulturo; [Sprememba 77] (13) „strategija morskih bazenov“ pomeni integriran okvir za obravnavo skupnih morskih in pomorskih izzivov, s katerimi se srečujejo države članice in morebitne tretje države, v določenem morskem bazenu ali enem ali več podbazenih ter spodbujanje sodelovanja in usklajevanja, da se doseže ekonomska, socialna in teritorialna kohezija; razvija jo Komisija v sodelovanju z zadevnimi državami članicami in tretjimi državami, njihovimi regijami in po potrebi z drugimi zainteresiranimi stranmi; [Sprememba 78] (14) „mali priobalni ribolov“ pomeni ribolov z ribiškimi plovili, katerih skupna dolžina znaša manj kot 12 metrov in ki ne uporabljajo vlečnega ribolovnega orodja iz člena 2(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 (29) , ribolov, ki se izvaja brez plovil, in nabiranje lupinarjev ; [Sprememba 79] (14a) „mala flota iz najbolj oddaljenih regij“ pomeni malo floto, ki deluje v najbolj oddaljenih regijah, kot je opredeljena v posameznih nacionalnih operativnih programi; [Sprememba 80] (15) „trajnostno modro gospodarstvo“ pomeni vse sektorske in medsektorske gospodarske dejavnosti po vsem enotnem trgu, tudi v otoških in najbolj oddaljenih regijah Unije in neobalnih državah, povezane z oceani, morji, obalami in celinskimi vodami, ki vključujejo nastajajoče sektorje in netržno blago in storitve , katerih cilj je zagotoviti okoljsko, socialno in gospodarsko blaginjo za sedanjo in prihodnje generacije, obenem pa ohraniti zdrave morske ekosisteme in jih obnoviti ter zaščititi ranljive naravne vire, ter so skladne z okoljsko zakonodajo Unije; [Sprememba 81] (15a) „soupravljanje“ pomeni partnersko ureditev, v kateri si vlada, skupnost lokalnih uporabnikov virov (ribiči), zunanji akterji (nevladne organizacije, raziskovalne institucije) in včasih druge zainteresirane strani, povezane z ribištvom in obalnimi viri (lastniki čolnov, trgovci z ribami, kreditne agencije ali posojilodajalci, turistična industrija itd.), delijo odgovornost in pristojnosti za odločanje o upravljanju ribištva; [Sprememba 82] (15b) „okoljska nesreča“ pomeni naravno nesrečo ali nesrečo, ki povzroči človek, katere posledica je degradacija okolja . [Sprememba 83]

Člen 4 Prednostne naloge ESPR ESPRA prispeva k izvajanju SRP in pomorske politike. Ima naslednje prednostne naloge: (1) spodbujati trajnostno ribištvo , varstvo, obnovo in ohranjanje morskih bioloških virov; [Sprememba 291/rev] (1a) spodbujati trajnostno ribištvo; [Sprememba 85] (2) prispevati k prehranski varnosti v Uniji s konkurenčnimi in trajnostnimi s trajnostnimi in družbeno odgovornimi akvakulturo , ribištvom in trgi; [Sprememba 291/rev] (3) omogočati rast trajnostnega modrega gospodarstva , ob upoštevanju ekološke zmogljivosti, in spodbujati uspešne obalne skupnosti blaginjo ter ekonomsko in socialno kohezijo v obalnih, otoških in celinskih skupnostih ; [Sprememba 87] (4) krepiti mednarodno upravljanje oceanov ter omogočati varnost, zaščito, čistost in trajnostno upravljanje morij in oceanov. Podpora iz ESPR ESPRA prispeva tudi k doseganju okoljskih ciljev Unije in ciljev Unije v zvezi z blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje. Navedeni prispevek se spremlja v skladu z metodologijo, določeno v Prilogi IV. [Sprememba 88] Ti cilji se uresničujejo brez povečanja ribolovne zmogljivosti. [Sprememba 281]

Člen 4a Najbolj oddaljene regije V vseh določbah te uredbe je treba upoštevati posebne omejitve, priznane v členu 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije. [Sprememba 89]

POGLAVJE II

Finančni okvir

Člen 5 Proračun 1. Finančna sredstva za izvajanje ESPR ESPRA za obdobje 2021–2027 znašajo 6 140 000 000 EUR se zvišajo na 6 867 000 000 EUR v stalnih cenah iz leta 2018 (tj. 7 739 000 000 EUR v tekočih cenah). [Sprememba 90] 2. Del finančnih sredstev, dodeljen ESPR ESPRA v okviru naslova II, se izvršuje v okviru deljenega upravljanja v skladu z Uredbo (EU) št. [uredba o skupnih določbah] in členom 63 Uredbe (EU) št. [uredba o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije]. 3. Del finančnih sredstev, dodeljen ESPR ESPRA v okviru naslova III, izvršuje neposredno Komisija v skladu s členom 62(1)(a) Uredbe (EU) št. [uredba o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije] ali se izvršuje v okviru posrednega upravljanja v skladu s členom 62(1)(c) navedene uredbe.

Člen 6 Proračunska sredstva v okviru deljenega upravljanja 1. Del finančnih sredstev v okviru deljenega upravljanja iz naslova II znaša 5 311 000 000 EUR 87 % finančnih sredstev ESPRA [xxx EUR] v tekočih cenah v skladu z letno razdelitvijo, določeno v Prilogi V. [Sprememba 91] 2. Za operacije v najbolj oddaljenih regijah vsaka zadevna država članica v okviru svoje finančne podpore Unije, določene v Prilogi V, dodeli najmanj: (a) 102 000 000 EUR za Azore in Madeiro; (b) 82 000 000 EUR za Kanarske otoke; (c) 131 000 000 EUR za Gvadelup, Francosko Gvajano, Martinik, Mayotte, Reunion in Saint Martin. [Sprememba 92] 3. Nadomestilo iz člena 21 ne presega 50 % posameznih dodeljenih sredstev iz točk (a), (b) in (c) odstavka 2. [Sprememba 93] 4. Najmanj 15 % finančne podpore Unije, dodeljene posamezni državi članici, se dodeli področjem podpore iz členov 19 in 20. Za države članice brez dostopa do voda Unije se lahko uporabi nižji odstotek glede na obseg njihovih nadzornih nalog in nalog zbiranja podatkov. Če država članica dodeljenih sredstev za nadzor in zbiranje podatkov v skladu s členoma 19 in 20 te uredbe ne porabi, lahko ustrezne zneske prenese, da jih Evropska agencija za nadzor ribištva porabi v okviru neposrednega upravljanja za namene razvoja in izvajanja sistema Unije za nadzor ribištva iz točke (b) člena 40 te uredbe. [Sprememba 94] 4a. Vsaj 25 % finančne podpore Unije, dodeljene posamezni državi članici, se dodeli za varstvo in obnovo morske in obalne biotske raznovrstnosti in ekosistemov ter za znanje o morju (člena 22 in 27). [Spremembi 283 in 315] 4b. Najmanj 10 % finančne podpore Unije, dodeljene posamezni državi članici, se dodeli za izboljšanje varnosti, delovnih in življenjskih pogojev posadke, usposabljanja, socialnega dialoga, znanj in spretnosti ter zaposlitve. Finančna podpora Unije iz ESPR, dodeljena posamezni državi članici za vse naložbe v plovila, ne presega 60 % finančne podpore Unije, dodeljene posamezni državi članici. [Sprememba 96] 5. Finančna podpora Unije iz ESPR ESPRA , dodeljena posamezni državi članici za področja podpore iz člena 17(2) in člena 18, ne presega višjega od naslednjih dveh pragov: (a) 6 000 000 EUR ali (b) 10 % 15 % finančne podpore Unije, dodeljene posamezni državi članici. [Sprememba 97] 6. V skladu s členi od 30 do 32 Uredbe (EU) št. [uredba o skupnih določbah] ESPR ESPRA lahko podpira tehnično pomoč za učinkovito upravljanje in uporabo tega sklada na pobudo države članice.

Člen 7 Finančna razdelitev za deljeno upravljanje Razpoložljiva sredstva za obveznosti držav članic iz člena 6(1) za obdobje od leta 2021 do leta 2027 so določena v tabeli v Prilogi V.

Člen 8 Proračunska sredstva v okviru neposrednega in posrednega upravljanja 1. Del finančnih sredstev v okviru neposrednega in posrednega upravljanja, opredeljenega v naslovu III, znaša 829 000 000 EUR 13 % finančnih sredstev ESPR [xxx EUR] v tekočih cenah. [Sprememba 98] 2. Znesek iz odstavka 1 se lahko uporabi za tehnično in upravno pomoč za izvajanje ESPR ESPRA , npr. dejavnosti pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja, vključno s korporativnimi informacijskotehnološkimi sistemi. Na pobudo Komisije in ob upoštevanju zgornje meje 1,7 % finančnih sredstev iz člena 5(1) lahko ESPR ESPRA podpira zlasti: (a) tehnično pomoč za izvajanje te uredbe iz člena 29 Uredbe (EU) št. [uredba o skupnih določbah]; (b) pripravo, spremljanje in ocenjevanje sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in sodelovanje Unije v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva; (c) vzpostavitev evropske mreže lokalnih akcijskih skupin. 3. ESPR ESPRA zagotavlja podporo za stroške za dejavnosti informiranja in komuniciranja, povezane z izvajanjem te uredbe.

POGLAVJE III

Načrtovanje programov

Člen 9 Načrtovanje programov za podporo v okviru deljenega upravljanja 1. V skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. [uredba o skupnih določbah] vsaka država članica pripravi en sam enotni nacionalni program ali regionalne operativne programe za izvajanje prednostnih nalog iz člena 4. [Sprememba 99] 2. Podpora iz naslova II se organizira po področjih podpore, določenih v Prilogi II. 3. Program poleg elementov iz člena 17 Uredbe (EU) št. [uredba o skupnih določbah] vključuje: (a) analizo stanja glede na prednosti, slabosti, priložnosti in nevarnosti ter določitev potreb, ki jim je treba zadostiti na zadevnem geografskem območju, vključno z morebitnimi morskimi bazeni v okviru programa; (b) akcijski načrt za mali priobalni ribolov iz člena 15; (c) po potrebi akcijske načrte za najbolj oddaljene regije iz odstavka 4 člena 29c; [Sprememba 100] (ca) po potrebi akcijske načrte za morske bazene za podnacionalne ali regionalne organe, pristojne za ribištvo, nabiranje lupinarjev in pomorske zadeve . [Sprememba 101] 4. Zadevne države članice kot del svojega programa pripravijo akcijski načrt za vsako od svojih najbolj oddaljenih regij iz člena 6(2), ki določa: (a) strategijo trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov in razvoja sektorjev trajnostnega modrega gospodarstva; (b) opis glavnih predvidenih ukrepov in ustreznih finančnih sredstev, ki vključuje: i) strukturno podporo sektorju ribištva in akvakulture iz naslova II; ii) nadomestilo za dodatne stroške iz člena 21; iii) katero koli drugo naložbo v trajnostno modro gospodarstvo, potrebno za trajnostni razvoj obalnih območij. [Sprememba 102] 5. Komisija po pridobitvi mnenja ustreznih svetovalnih svetov pripravi analizo za vsak morski bazen, v kateri so navedene skupne prednosti in slabosti morskega bazena glede na doseganje ciljev SRP iz člena 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013 ter doseganje dobrega okoljskega stanja iz Direktive 2008/56/ES . Analiza po potrebi upošteva obstoječe strategije za morske bazene in makroregionalne strategije. [Sprememba 103] 6. Komisija oceni program v skladu s členom 18 Uredbe (EU) št. [uredba o skupnih določbah]. Pri oceni upošteva zlasti: (a) največji možni prispevek programa k prednostnim nalogam iz člena 4; (b) ravnovesje med ribolovno zmogljivostjo flot in razpoložljivimi ribolovnimi možnostmi, o katerem države članice letno poročajo v skladu s členom 22(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (ba) potrebo po posodobitvi ali prenovitvi flot, kadar je to ustrezno; [Sprememba 104] (c) morebitne večletne načrte upravljanja, ki se sprejmejo v skladu s členoma 9 in 10 Uredbe (EU) št. 1380/2013, načrte upravljanja, ki se sprejmejo v skladu s členom 19 Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006, in priporočila regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, ki veljajo za Unijo; (d) izvajanje obveznosti iztovarjanja iz člena 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013; (da) nadzor nad invazivnimi vrstami, ki precej škodujejo produktivnosti ribištva; [Sprememba 105] (db) podporo za raziskave o inovativnem selektivnem ribolovnem orodju in o njegovi uporabi v vsej Uniji, med drugim v skladu s členom 27 Uredbe (EU) št. 1380/2013; [Sprememba 106] (e) najnovejša dokazila o socialno-ekonomski uspešnosti ravnovesju med okoljskimi prednostnimi nalogami in socialno-ekonomsko uspešnostjo trajnostnega modrega gospodarstva, zlasti sektorja ribištva in akvakulture; [Sprememba 107] (f) po potrebi analize iz odstavka 5; (g) prispevek programa k ohranjanju in obnavljanju morskih ekosistemov, pri čemer je podpora, povezana z območji Natura 2000, skladna s prednostnimi okviri ukrepanja, vzpostavljenimi v skladu s členom 8(4) Direktive 92/43/EGS vzpostavitvi ravnovesja med ekonomskimi in socialnimi vidiki ter ohranjanju in obnavljanju morskih in sladkovodnih ekosistemov ; [Sprememba 108] (h) prispevek programa k zbiranju in zmanjševanju količine morskih odpadkov v skladu z Direktivo xx/xx Evropskega parlamenta in Sveta [direktiva o zmanjšanju vpliva nekaterih plastičnih proizvodov na okolje] (30); [Sprememba 109] (i) prispevek programa k blažitvi podnebnih sprememb boju proti podnebnim spremembam, njihovemu blaženju in prilagajanju nanje , vključno z zmanjševanjem emisij CO2 s prihranki pri gorivu ; [Sprememba 110] (ia) prispevek programa k boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu . [Sprememba 111] 7. Komisija v skladu s členom 18 Uredbe (EU) št. [uredba o skupnih določbah] sprejme izvedbene akte, s katerimi odobri program. Komisija odobri predlagani program, če so bile predložene potrebne informacije. 8. Komisija v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. [uredba o skupnih določbah] sprejme izvedbene akte, s katerimi odobri spremembe programa.

Člen 10 Programsko načrtovanje za podporo v okviru neposrednega in posrednega upravljanja Naslov III se izvaja z delovnimi programi iz člena 110 Uredbe (EU) št. [uredba o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije]. V programih dela je po potrebi določen skupni znesek, namenjen za operacije mešanega financiranja iz člena 47.

NASLOV II

PODPORA V OKVIRU DELJENEGA UPRAVLJANJA

POGLAVJE I

Splošna načela podpore

Člen 11 Državna pomoč 1. Brez poseganja v odstavek 2 se členi 107, 108 in 109 Pogodbe uporabljajo za pomoč, ki jo države članice dodelijo podjetjem v sektorju ribištva in akvakulture. 2. Vendar se členi 107, 108 in 109 Pogodbe ne uporabljajo za plačila, ki jih države članice izvršijo na podlagi te uredbe in spadajo na področje uporabe člena 42 Pogodbe. 3. Nacionalne določbe, ki določajo javno financiranje, ki presega določbe te uredbe o plačilih iz odstavka 2, se na podlagi odstavka 1 obravnavajo kot celota.

Člen 12 Dopustnost vlog 1. Vloga, ki jo upravičenec vložnik vloži za podporo iz ESPR ESPRA v obdobju, ki se določi v skladu z odstavkom 4, ni dopustna, če pristojni organ ugotovi, da je zadevni upravičenec vložnik : [Sprememba 112] (a) storil hude kršitve iz člena 42 Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 (31) ali člena 90 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 ali druge zakonodaje, ki sta jo sprejela Evropski parlament in Svet v okviru SRP in okoljske zakonodaje Unije ; [Sprememba 317] (b) bil udeležen pri upravljanju, vodenju ali lastništvu ribiških plovil, vključenih na seznam plovil IUU Unije iz člena 40(3) Uredbe (ES) št. 1005/2008, ali plovila, ki pluje pod zastavo držav, ki so opredeljene kot nesodelujoče tretje države iz člena 33 navedene uredbe, ali (c) storil katero koli od kaznivih dejanj zoper okolje iz členov 3 in 4 Direktive 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta (32) , če je vloga vložena za podporo iz člena 23. [Sprememba 114] 2. Upravičenec mora po vložitvi vloge še naprej izpolnjevati pogoje dopustnosti iz odstavka 1 v celotnem obdobju izvajanja operacije in v obdobju petih dveh let po končnem plačilu navedenemu upravičencu. [Sprememba 115] 3. Brez poseganja v bolj daljnosežna nacionalna pravila v skladu s partnerskim sporazumom z zadevno državo članico je vloga, ki jo vloži upravičenec, nedopustna za opredeljeno obdobje, ki se določi v skladu z odstavkom 4, če pristojni organ ugotovi, da je upravičenec storil goljufijo, kot je opredeljena v členu 3 Direktive 2017/1371/EU Evropskega parlamenta in Sveta (33). 4. Na Komisijo se v skladu s členom 52 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z: (a) opredelitvijo praga nedopustnosti in dolžine obdobja nedopustnosti iz odstavkov 1 in 3, ki sta sorazmerna z naravo, resnostjo, trajanjem in ponavljanjem hudih kršitev, kaznivih dejanj ali goljufije, pri čemer navedeno obdobje traja vsaj eno leto; (aa) morebitnimi pogoji, na podlagi katerih se lahko trajanje obdobja nedopustnosti skrajša; [Sprememba 116] (ab) opredelitvijo pogojev, ki jih je treba izpolnjevati po vložitvi vloge iz odstavka 2, in postopkov izterjave dodeljenih zneskov v primeru neskladnosti, pri čemer so ti postopki sorazmerni z resnostjo kršitve; [Sprememba 117] (b) ustreznimi začetnimi in končnimi datumi obdobja iz odstavkov 1 in 3. 5. Države članice zahtevajo, da upravičenci, ki vložijo vlogo v okviru ESPR ESPRA , organu upravljanja predložijo podpisano izjavo, s katero potrjujejo, da spoštujejo merila iz odstavkov 1 in 3. Države članice pred odobritvijo operacije preverijo verodostojnost navedene izjave na podlagi podatkov iz nacionalnih registrov kršitev iz člena 93 Uredbe (ES) št. 1224/2009 ali katerih koli drugih podatkov, ki so na voljo. Za namene preverjanja iz prvega pododstavka država članica na zahtevo druge države članice predloži podatke iz svojega nacionalnega registra kršitev iz člena 93 Uredbe (ES) št. 1224/2009. 5a. Države članice lahko obdobje nedopustnosti uporabijo tudi za vloge, ki jih vložijo ribiči v celinskih vodah, ki so storili hude kršitve, opredeljene v nacionalnih predpisih. [Sprememba 118]

Člen 12a Upravičene operacije S sredstvi ESPR je mogoče podpirati različne operacije, ki jih v svojih programih opredelijo države članice, če jih zajema vsaj ena prednostna naloga iz te uredbe. [Sprememba 119]

Člen 13 Neupravičene operacije Naslednje operacije v okviru ESPR ESPRA niso upravičene: (a) operacije, ki povečujejo ribolovno zmogljivost ribiškega plovila ali podpirajo pridobitev opreme, ki povečuje zmožnost ribiškega plovila za iskanje rib , razen za izboljšanje varnosti ali delovnih ali življenjskih razmer posadke, kar vključuje izboljšano stabilnost plovila, ali kakovosti proizvoda, če je to povečanje znotraj omejitev, dodeljenih zadevni državi članici, in ne ogroža ravnovesja med ribolovno zmogljivostjo in razpoložljivimi ribolovnimi možnostmi ter ne povečuje zmožnosti zadevnih ribiških plovil za ulov rib ; [Sprememba 120] (b) gradnja in pridobitev ribiških plovil ali uvoz ribiških plovil, razen če ni v tej uredbi določeno drugače; (c) prenos ribških plovil v tretje države ali sprememba zastave ribiških plovil, tudi z ustanavljanjem skupnih podjetij s partnerji iz navedenih držav; (d) trajno ali začasno prenehanje ribolovnih dejavnosti, razen če ni v tej uredbi določeno drugače; (e) raziskovalni ribolov; (f) prenos lastništva podjetja , razen prenosa podjetja na mlade ribiče ali mlade proizvajalce v akvakulturi ; [Sprememba 121] (g) neposredno obnavljanje staleža, razen če ni to s pravnim aktom Unije izrecno določeno kot ohranitveni ukrep ali če ne gre za poskusno obnavljanje staleža ali za obnavljanje staleža, ki je povezano s postopki za izboljšanje okoljskih in proizvodnih pogojev naravnega okolja ; [Sprememba 122] (h) izgradnja novih pristanišč, ali novih raztovorišč , razen malih pristanišč ali novih dražbenih hal raztovorišč na oddaljenih območjih, zlasti v najbolj oddaljenih regijah, na oddaljenih otokih ali obrobnih in neurbanih obalnih območjih ; [Sprememba 123] (i) mehanizmi intervencij na trgu, katerih namen je začasen ali trajen umik ribških ali akvakulturnih proizvodov s trga, da se zmanjša ponudba in tako prepreči znižanje cen ali doseže zvišanje cen; razširitev operacij skladiščenja v logistični verigi, ki bi imela namerno ali nenamerno enak učinek; [Sprememba 124] (j) če v tej uredbi ni določeno drugače, naložbe v ribiška plovila, potrebne za izpolnjevanje zahtev iz zakonodaje Unije ali nacionalne zakonodaje, vključno z zahtevami v okviru obveznosti Unije v zvezi z regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva , če te naložbe ne povzročajo nesorazmernih stroškov za izvajalce dejavnosti ; [Sprememba 125] (k) naložbe v ribiška plovila, ki so dejavnosti na morju izvajala manj kot 60 dni v vsakem od dveh koledarskih let pred letom vložitve vloge za podporo. [Sprememba 126] (ka) zamenjava ali posodobitev glavnega ali pomožnega motorja ribiškega plovila, če se s tem poveča moč v kW; [Sprememba 127] (kb) proizvodnja gensko spremenjenih organizmov, če lahko škoduje naravnemu okolju; [Sprememba 128]

Člen 13a Podpora za operacije upravljanja ribištva in ribiških flot ESPRA lahko podpira operacije upravljanja ribištva in ribiških flot v skladu s sistemom vstopa/izstopa iz člena 23 Uredbe (EU) št. 1380/2013 in zgornjimi mejami ribolovne zmogljivosti iz Priloge II k navedeni uredbi. Države članice si zlasti prizadevajo optimizirati dodeljevanje svojih razpoložljivih ribolovnih zmogljivosti, upoštevaje potrebe svoje flote, ne da bi povečale svoje skupne ribolovne zmogljivosti. [Sprememba 323]

POGLAVJE II

Prednostna naloga 1: spodbujati trajnostno ribištvo in, ohranjanje morskih bioloških virov in socialno-ekonomska stabilnost [Sprememba 129]

ODDELEK 1

SPLOŠNI POGOJI

Člen 14 Splošno področje uporabe podpore 1. Podpora iz tega poglavja prispeva k doseganju okoljskih, ekonomskih, socialnih in zaposlitvenih ciljev SRP, opredeljenih v členu 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013 , in bo spodbudila socialni dialog med strankami . [Sprememba 130] 2. Če se podpora iz tega poglavja dodeli za plovilo, navedenega plovila ni dovoljeno prenesti zunaj Unije ali zamenjati njegove zastave za zastavo tretje države najmanj pet let po končnem plačilu za financirano operacijo. 3. Podpora iz tega poglavja se uporablja tudi za ribolov v celinskih vodah, razen členov 15 in 17.

ODDELEK 2

MALI PRIOBALNI RIBOLOV

Člen 15 Akcijski načrt za mali priobalni ribolov 1. Države članice v okviru svojega programa in v ustreznem sodelovanju z relevantnim sektorjem pripravijo posebni akcijski načrt za mali priobalni ribolov, ki določa strategijo razvoja donosnega in trajnostnega malega priobalnega ribolova. Strategija vsebuje naslednje točke, če je to ustrezno: [Sprememba 131] (a) prilagoditev in upravljanje ribolovne zmogljivosti; (b) spodbujanje nizkoogljičnih ribolovnih praks z majhnim vplivom, ki so odporne proti podnebnim spremembam in zmanjšujejo škodo morskemu okolju; (c) okrepitev vrednostne verige sektorja in spodbujanje strategij trženja s spodbujanjem vseh mehanizmov, ki izboljšujejo ceno prve prodaje, da bi imeli ribiči korist od višjega plačila za svoje delo, ter s spodbujanjem poštene in ustrezne porazdelitve dodane vrednosti v celotni sektorski vrednostni verigi, z zmanjšanjem posredniških marž, zvišanjem cen, izplačanih proizvajalcem, in omejevanjem cen za končne potrošnike ; [Sprememba 311] (d) spodbujanje spretnosti, znanja, inovacij in krepitve zmogljivosti , zlasti mladih ribičev ; [Sprememba 132] (e) izboljševanje zdravja, varnosti in delovnih pogojev na ribiških plovilih , pri ribolovu brez plovil in nabiranju lupinarjev, pa tudi pri dejavnostih na kopnem, ki so neposredno povezane z ribolovom ; [Sprememba 133] (f) povečana skladnost z zahtevami za zbiranje, sledljivost, spremljanje, kontrolo in nadzor podatkov; (g) udeležba v participativnem upravljanju pomorskega prostora, vključno z morskimi zavarovanimi območji in območji Natura 2000; (h) diverzifikacija dejavnosti v širšem trajnostnem modrem gospodarstvu; (i) kolektivna organizacija in udeležba v postopkih odločanja in svetovanja. 2. Akcijski načrt upošteva prostovoljne smernice FAO za zagotavljanje trajnostnega malega ribištva in po potrebi regionalni akcijski načrt za malo ribištvo Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju. 3. Za namene spremljanja izvajanja strategije iz odstavka 1 akcijski načrt določa posebne mejnike in ciljne vrednosti, povezane z ustreznimi kazalniki, določenimi v okviru spremljanja in ocenjevanja iz člena 37. 3a. Da se zmanjša upravno breme za izvajalce dejavnosti, ki zaprosijo za pomoč, si države članice prizadevajo za uvedbo enotnega poenostavljenega obrazca Unije za ukrepe ESPR. [Sprememba 134]

Člen 16 Naložbe v plovila za mali priobalni ribolov 1. ESPR ESPRA lahko podpira naslednje naložbe v zvezi s plovili za mali priobalni ribolov, ki spadajo v segment flote, za katerega je iz zadnjega poročila o ribolovni zmogljivosti iz člena 22(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 razvidno ravnovesje z ribolovnimi možnostmi, ki so na voljo navedenemu segmentu: (a) naložbe v ribiško plovilo, ki ga prvič pridobi mladi ribič, ki je v času vložitve vloge mlajši od 40 let in je najmanj pet let delal kot ribič ali je pridobil ustrezno poklicno kvalifikacijo; (aa) prerazvrstitev, obnova in sprememba velikosti plovil, če je očitno, da so zastarela, kar omogoča izboljšanje ribolovnih pogojev in podaljša čas na morju; [Sprememba 312] (b) nadomestitev ali posodobitev glavnega ali pomožnega motorja; (ba) lažji dostop do posojil, zavarovanj in finančnih instrumentov . [Sprememba 136] 2. Plovila iz odstavka 1 so opremljena za morski ribolov ter so stara od 5 do 30 let. [Sprememba 137] 3. Podpora iz odstavka 1(b) se lahko dodeli samo pod naslednjimi pogoji: (a) moč novega ali posodobljenega motorja v kW ni večja kot pri obstoječem motorju; (b) zmanjšanje ribolovne zmogljivosti v kW, ki je posledica nadomestitve ali posodobitve glavnega ali pomožnega motorja, se trajno črta iz registra ribiške flote Unije; (c) moč motorja ribiškega plovila je fizično pregledala država članica za zagotovitev, da ne presega moči motorja, navedene v dovoljenju za gospodarski ribolov. 4. Podpora iz tega člena se ne dodeli, če ocena o ravnovesju med ribolovno zmogljivostjo in ribolovnimi možnostmi v zadnjem poročilu iz člena 22(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 za segment flote, v katerega spadajo zadevna plovila, ni bila pripravljena na podlagi bioloških in ekonomskih kazalnikov ter kazalnikov uporabe plovil, določenih v skupnih smernicah iz navedene uredbe.

ODDELEK 3

POSEBNA PODROČJA PODPORE

Člen 17 Upravljanje ribištva in ribiških flot 1. ESPR ESPRA lahko podpira operacije za upravljanje ribištva in ribiških flot. 2. Če se Podpora iz odstavka 1 se lahko dodeli kot nadomestilo za trajno prenehanje ribolovnih dejavnosti, morajo biti če so izpolnjeni naslednji pogoji: [Sprememba 139] (a) prenehanje je predvideno kot instrument akcijskega načrta iz člena 22(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (aa) s prenehanjem se zmanjša skupna ribolovna zmogljivost, saj se prejeta podpora ne vloži ponovno v flote; [Sprememba 140] (b) prenehanje se doseže z razrezom ribiškega plovila ali z umikom ribiškega plovila iz obratovanja in naknadnim opremljanjem za dejavnosti, ki niso gospodarski ribolov, v skladu s cilji SRP in večletnimi načrti; (c) ribiško plovilo je registrirano kot aktivno in je vsaj 120 90 dni v vsakem od zadnjih treh dveh koledarskih let pred letom vložitve vloge za podporo izvajalo ribolovne dejavnosti na morju; [Sprememba 141] (d) ustrezna ribolovna zmogljivost se trajno črta iz registra ribiške flote Unije, dovoljenja za gospodarski ribolov in dovoljenja za ribolov pa se prekličejo v skladu s členom 22(5) in členom 22(6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 ter (e) upravičenec pet let po prejemu podpore ne sme registrirati nobenega ribiškega plovila. Ribiči, vključno z lastniki ribiških plovil in člani posadke, ki so vsaj 90 dni na leto v zadnjih dveh koledarskih letih pred datumom predložitve vloge za podporo delali na morju na krovu ribiškega plovila Unije, na katerega se nanaša trajno prenehanje dejavnosti, so prav tako lahko deležni podpore iz odstavka 1. Zadevni ribiči popolnoma prenehajo vse ribolovne dejavnosti. Upravičenci pristojnim organom predložijo dokaz, da so popolnoma prenehali ribolovne dejavnosti. Če ribič v manj kot dveh letih od datuma predložitve vloge za podporo ponovno začne opravljati ribolovno dejavnost, nadomestilo vrne po načelu časovne porazdelitve. [Sprememba 143] 3. Podpora za trajno prenehanje ribolovnih dejavnosti iz odstavka 2 se izvede kot financiranje, ki ni povezano s stroški, v skladu s členom 46(a) in členom 89 Uredbe (EU) št. [uredba o skupnih določbah] in temelji na: izpolnjevanju pogojev, določenih v odstavku 2 tega člena. [Sprememba 144] (a) izpolnjevanju pogojev v skladu s členom 46(a)(i) Uredbe (EU) št. [uredba o skupnih določbah] in [Sprememba 145] (b) doseganju rezultatov v skladu s členom 46(a)(ii) Uredbe (EU) št. [uredba o skupnih določbah]. [Sprememba 146] Na Komisijo se v skladu s členom 52 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov, v katerih določi pogoje iz točke (a), povezane z izvajanjem ohranitvenih ukrepov iz člena 7 Uredbe (EU) št. 1380/2013. [Sprememba 147] 4. Podpora iz odstavka 2 se ne dodeli, če ocena o ravnovesju med ribolovno zmogljivostjo in ribolovnimi možnostmi v zadnjem poročilu iz člena 22(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 za segment flote, v katerega spadajo zadevna plovila, ni bila pripravljena na podlagi bioloških in ekonomskih kazalnikov ter kazalnikov uporabe plovil, določenih v skupnih smernicah iz navedene uredbe.

Člen 18 Izredno Začasno prenehanje ribolovnih dejavnosti [Sprememba 148] 1. ESPR ESPRA lahko podpira nadomestilo za izredno začasno prenehanje ribolovnih dejavnosti, ki je posledica: [Sprememba 149] (a) ohranitvenih ukrepov iz točk (a), (b), (c) , (i) in (j) člena 7(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 , vključno z obdobji za biološko obnovitev ter brez celotnega dovoljenega ulova in kvot, ali enakovrednih ohranitvenih ukrepov, ki jih sprejmejo regionalne organizacije za upravljanje ribištva in veljajo za Unijo; [Sprememba 150] (b) nujnih ukrepov Komisije ali držav članic v primeru resne grožnje morskim biološkim virom iz člena členov 12 in 13 Uredbe (EU) št. 1380/2013; [Sprememba 151] (c) prekinitve izvajanja ali nepodaljšanja sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in protokolov k tem sporazumom zaradi višje sile ali [Sprememba 152] (d) naravnih ali okoljskih nesreč , okoljskih nesreč, vključno s primeri zdravstvenega zaprtja ali neobičajne umrljivosti ribolovnih virov, nesreč na morju med ribolovnimi dejavnostmi in neugodnih vremenskih pojavov, vključno z nevarnimi vremenskimi razmerami na morju za nekatere vrste ribolova , ki jih uradno priznajo pristojni organi ustrezne države članice. [Sprememba 153] Ponavljajoča se sezonska prenehanja ribolovnih dejavnosti se ne upoštevajo pri dodelitvi nadomestil ali izplačilu v skladu s tem členom. [Sprememba 154] 2. Podpora iz odstavka 1 se lahko dodeli samo, če: (a) se gospodarske ribolovne dejavnosti zadevnega plovila prekinejo vsaj za 90 30 zaporednih dni in [Sprememba 155] (b) gospodarske izgube, ki so posledica prenehanja, znašajo več kot 30 % letnega prometa zadevnega podjetja, izračunanega na podlagi povprečnega prometa navedenega podjetja v predhodnih tre