2009
„MREŽE ODLIČNOSTI“ 
IN „INTEGRIRANI PROJEKTI“  
V RAZISKOVALNI POLITIKI SKUPNOSTI: ALI SO DOSEGLI SVOJE CILJE?EVROPSKO 
RAČUNSKO SODIŠČE
Posebno poročilo  št. 8
SL
ISSN 1831-094X

„MREŽE ODLIČNOSTI“ 
IN „INTEGRIRANI PROJEKTI“ V RAZISKOVALNI POLITIKI SKUPNOSTI: ALI SO DOSEGLI SVOJE CILJE?Posebno poročilo št. 8   2009
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE(V skladu z drugim pododstavkom člena 248(4) ES)
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?2
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUKSEMBURG 
Tel. +352 4398-45410
Faks +352 4398-46410
E-naslov: euraud@eca.europa.eu
Spletni naslov: http://www.eca.europa.eu
Posebno poročilo št. 8   2009
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.
Dostop je mogoč na strežniku Europa (http://europa.eu).
Kataloški podatki so navedeni na koncu te publikacije.Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2009ISBN 978-92-9207-420-3doi:10.2865/67415
© Evropski skupnosti, 2009
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Belgium
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?3
KAZALO
Odstavek
 GLOSAR
I–V POVZETEK
1–16  UVOD
1–5  CILJI IN NEVARNOSTI, S KATERIMI SE SOOČA PODROČJE RAZISKAV IN TEHNOLOŠKEGA RAZVOJA (RTR) SKUPNOSTI
1–3 CILJI POLITIKE
4–5 STRUKTURNE SLABOSTI IN AMBICIJE NA PODROČJU EVROPSKIH RAZISKAV
6–16  ŠESTI OKVIRNI PROGRAM
9–11 NOVI INSTRUMENTI IN NJIHOVI CILJI
12–16 IZBIRA IN UPRAVLJANJE PROJEKTOV
17–18  OBSEG REVIZIJE IN REVIZIJSKI PRISTOP
17 OBSEG REVIZIJE
18 REVIZIJSKI PRISTOP
19–56  REVIZIJSKA OPAŽANJA
19–27  SPLOŠNI PRISPEVEK K CILJEM RTR NA RAVNI SKUPNOSTI
22–24 USPEŠNOST RAZISKOVALNEGA SODELOVANJA
25–27 V VEČ PRIMERIH PROJEKTNI NAČRTI BOLJŠI OD IZVEDENIH PROJEKTOV
28–43  DOSEGANJE POSEBNIH CILJEV NOVIH INSTRUMENTOV
29–35 NAMESTO POVEZOVANJA MREŽ ODLIČNOSTI POGOSTO TRADICIONALNA OBLIKA SODELOVANJA36–38 INTEGRIRANI PROJEKTI: VELIKI PROJEKTI IN RELATIVNO NIZKA FINANČNA UDELEŽBA UDELEŽENCEV
39–43 CILJNA UDELEŽBA MSP NI V CELOTI DOSEŽENA
44–53  KOMISIJINO UPRAVLJANJE NOVIH INSTRUMENTOV
45–46 NEGOTOVOSTI GLEDE POSEBNE VLOGE INSTRUMENTOV
47–49 ŠTEVILNI PREDPISI IN OBČASNO POMANJKLJIVA NAVODILA
50 POSTOPEK POGAJANJ: DALJŠI IN POGOSTO NEPREGLEDEN51 PROJEKTOV JE MANJ IN SO VEČJI, VENDAR ŠE VEDNO Z VELIKIM ŠTEVILOM UDELEŽENCEV
52–53 SLABOSTI PRI SPREMLJANJU PROJEKTOV
54–56  SPODBUJANJE NALOŽB V RTR
55–56 VEČ FINANČNIH SREDSTEV EU ZA RELATIVNO MANJ NALOŽB UDELEŽENCEV V RTR
57–65  ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA
 ODGOVORI KOMISIJE
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?4
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?5
GLOSAR
Evropski raziskovalni prostor (ERP):  Območje brez meja za raziskave, kjer se bodo znan-
stveni viri bolje uporabljali, da se ustvari več delovnih mest in izboljša konkurenčnost Evrope.
Okvirni programi RTR (OP):  Večletni programi, v katerih so za določeno obdobje določene 
znanstvene in tehnološke dejavnosti, ki jih financira Skupnost, njihov proračun ter podrobna pravila za njihovo tehnično in finančno izvajanje.
Instrumenti RTR:  Različne vrste projektov, opredeljene v OP. Vsak instrument obravnava 
posebne cilje in zajema posebne ureditve za udeležbo.
Mreže odličnosti:  Instrument, katerega cilj je ustvariti močno in trajno povezovanje razisko-
valnih dejavnosti partnerjev v mreži in tako na določenem področju neposredno odpravljati razdrobljenost raziskovalnih dejavnosti v Evropi.
Integrirani projekti:  Instrument, zasnovan za doseganje ambicioznih, jasno opredeljenih 
znanstvenih in tehnoloških ciljev z evropsko razsežnostjo.
Bruto domači proizvod (BDP):  Celotna tržna vrednost vseh končnih izdelkov in storitev, ki 
jih država proizvede v določenem letu.
Mala in srednje velika podjetja (MSP):  Podjetja, ki zaposlujejo manj kot 250 ljudi, in katerih 
letna realizacija ne presega 50 milijonov EUR in/ali letna bilanca stanja ne presega 43 mili-jonov EUR.
Cilji SMART:  Specifični, merljivi, dosegljivi, ustrezni in časovno opredeljeni cilji, kot jih 
določa Finančna uredba EU.
ODGOVORI 
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?6
POVZETEK
I.
Za evropske raziskave se meni, da trpijo  
zaradi nezadostnih in razpršenih naložb. Za 
omilitev tega stanja sta bila v okviru ukrepov 
EU s šestim okvirnim programom (6. OP) uve-
dena dva nova instrumenta, „mreže odlično-
sti“ in „integrirani projekti“. Po eni strani je bil cilj ustvariti močno in trajno povezova-
nje raziskovalnih dejavnosti, po drugi strani 
pa doseči ambiciozne, jasno opredeljene  
znanstvene in tehnološke cilje z evropsko  razsežnostjo.
II.
V okviru revizije je bilo preučeno, v koli-kšnem obsegu so „mreže odličnosti“ in  „integrirani projekti“ prispevali k dosega-nju ciljev raziskovalne politike, določenih  
s Pogodbo, in doseganju lastnih posebnih  ciljev, kako uspešno je Komisija upravljala  
nove instrumente in v kolikšni meri je 6. OP 
spodbujal naložbe v RTR.
III.
Sodišče je ugotovilo, da:
so bili revidirani instrumenti 6. OP uspe- (i) 
šni pri spodbujanju raziskovalnega sode-
lovanja in projektov primerne kakovosti. 
Vendar so ti instrumenti delovali brez  
jasno izražene logike posega in ciljev  SMART ter kazalnikov uspešnosti.
Posebni cilji novih instrumentov so bili (ii) 
samo delno doseženi. „Mreže odličnosti“ 
so spodbudile zadovoljivo stopnjo razi-skovalnega sodelovanja, vendar pogosto 
niso dosegle postopnega samostojnega povezovanja raziskovalnih dejavnosti  med partnerji v mreži. „Integrirani pro-jekti“ so spodbudili visokokakovostno  raziskovalno sodelovanje, vendar niso  
pritegnili niti več sredstev od posame-znih udeležencev niti dodatnih virov jav-
nega in zasebnega financiranja.
ODGOVORI 
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?7
V.
Poleg tega Sodišče priporoča:
Komisija naj razmisli, ali imajo mreže  (i) 
odličnosti in skupni projekti, podobni  
integriranim projektom, stvarne cilje in 
ali v primerjavi s tradicionalnimi instru-menti za raziskovalno sodelovanje zago-
tavljajo pomembne prednosti. V zvezi z 
mrežami odličnosti, ki so bile financi-
rane v okviru 6. OP, bi morala Komisija na podlagi posameznega primera oce-niti, ali pretekli dosežki, možna dodana 
vrednost EU in možnosti za samostoj-nost upravičujejo nadaljnje financiranje v okviru 7. OP.
Komisija bi morala preučiti različne  (ii) 
razloge, povezane z relativno nizko sto-pnjo naložb udeležencev v RTR, v pri-
merjavi z zastavljenimi ožjimi cilji, in  
predlagati posebne ukrepe. Na razpo-
lago bi bilo treba dati ustrezne podatke 
za spremljanje pospeševalnega učinka  
financiranja RTR s strani EU. Ponovno bi 
bilo treba oceniti stvarnost predvidenih končnih ciljev, zlasti za MSP in zasebni 
sektor.
Zaradi izboljšanja zlasti obvladljivosti  (iii) 
projektov, ustreznosti njihovega izvaja-nja in primernega vrednotenja, bi Komi-
sija morala zagotoviti jasna in pravočasna 
navodila, hitrejši postopek oddaje naro-
čil in boljše spremljanje projekta.POVZETEK
V zvezi s Komisijinim upravljanjem je  (iii) 
bilo predvsem ob začetku izvajanja  
6. OP ugotovljenih več slabosti, ki so  
vplivale na uspešnost dejavnosti, zlasti 
negotovost glede posebne vloge novih 
instrumentov, pomanjkljivost navodil in slabosti pri spremljanju projektov.
6. OP v primerjavi s 5. OP ni uspelo ustva- (iv) 
riti pomembnega povečanja naložb ude-ležencev v RTR. Sodelovanje zasebnega sektorja je bilo v relativnem smislu celo 
manjše. Končni cilj, da se od skupnega  proračuna za tematske prednostne  naloge v 6. OP 15 % nameni za udeležbo MSP, ni bil dosežen.
IV.
Sodišče opozarja na svoje v preteklosti  
podano priporočilo, da bi morali programi  
porabe temeljiti na jasno izraženi logiki  
posega, ki povezuje instrumente s stvarnimi 
cilji. V tem kontekstu bi bilo treba razmi-
sliti o možnosti določitve enega samega cilja 
za vsak instrument, da se zagotovi jasnost  posebne vloge instrumentov. Za vsak pro-
gram bi morali obstajati ustrezni kazalniki  
uspešnosti za spremljanje predvidenih izlož-
kov, izidov in učinkov.
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?8
UVOD
CILJI IN NEVARNOSTI, S KATERIMI SE SOOČA 
PODROČJE RAZISKAV IN TEHNOLOŠKEGA RAZVOJA (RTR) SKUPNOSTI
CILJI POLITIKE
 1.  Raziskave in tehnološki razvoj (RTR) imajo ključni vpliv na znanstveni in 
tehnični napredek ter inovacije. Raziskave so pomembna prednostna 
naloga za Evropsko unijo in njene države članice, ker omogočajo  ohranjanje in izboljševanje visokega življenjskega standarda njenih državljanov.
 2.  Splošni cilji politike RTR Evropske skupnosti1 so krepiti znanstvene in 
tehnološke temelje industrije Skupnosti ter jo spodbujati, da postane 
bolj konkurenčna na mednarodni ravni. Da bi se možnosti notranjega 
trga izkoristile v celoti, se podjetja, raziskovalne centre in univerze 
spodbuja k medsebojnemu sodelovanju v visokokakovostnih RTR  
dejavnostih.1 Pogodba o ustanovitvi Evropske 
skupnosti, Naslov XVIII (Raziskave in 
tehnološki razvoj), členi 163 do 173. 
Dejavnosti so opredeljene takole :(a) izvajanje raziskav, tehnološkega 
razvoja in predstavitvenih 
programov s spodbujanjem 
sodelovanja s podjetji in med 
njimi, raziskovalnimi središči in 
univerzami;
(b) spodbujanje sodelovanja na 
področju raziskav, tehnološkega 
razvoja in predstavitvenih 
programov Skupnosti s tretjimi 
državami in mednarodnimi 
organizacijami;
(c) razširjanje in optimizacija 
rezultatov dejavnosti s področja raziskav, tehnološkega razvoja in 
predstavitev Skupnosti;
(d) spodbujanje usposabljanja 
in mobilnosti raziskovalcev 
v Skupnosti.
POVPREČNI LETNI ODHODKI ZA RTR IZ PRORAČUNA SKUPNOSTI (4. OP DO 7. OP)DIAGRAM 1
v milijonih EUR na leto
4. OP – EU 12
(1995 do 1998)5. OP – EU 15
(1999 do 2002)6. OP – EU 15
(2003 do 2006)6. OP – EU 25
(2004 do 2006)7. OP – EU 27
(2007 do 2013)2 7613 4254 0614 4477 217
1 0002 0003 0004 0005 0006 0007 0008 000
0
Vir: Zakonodajni sklepi za 4. OP do 7. OP (brez Euratoma).
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?9
 3.  RTR dejavnosti Evropske skupnosti se od leta 1984 izvajajo prek večletnih 
okvirnih programov (OP), v katerih so za določeno obdobje oprede-
ljeni znanstveni in tehnološki cilji, splošne smernice za dejavnosti, skupni proračun in njegova razčlenitev po dejavnostih ter podrobna 
pravila za finančno udeležbo Skupnosti. Financiranje v zaporednih 
okvirnih programih EU se je sčasoma povečalo. OP so največji posame-
zni javni vir financiranja raziskav v Evropski uniji, s skupnim deležem, 
ki se giblje med 4 % in 5 % celotnega javnega financiranja RTR.
STRUKTURNE SLABOSTI IN AMBICIJE 
NA PODROČJU EVROPSKIH RAZISKAV
 4.  Za evropske raziskave se splošno meni, da vsebujejo strukturne slabosti. 
Komisija je poudarila, da2:
so naložbe v RTR nezadostne in razpršene; (a) 
je raziskavam namenjenih premalo človeških virov; (b) 
so zmogljivosti za prenos znanstvenih prebojev v inovativne in (c) 
konkurenčne izdelke ter storitve omejene in
da so raziskovalne politike v Evropi razdrobljene. (d) 
 5.  Komisija in Evropski svet sta menila, da je ključni korak za premagovanje 
teh strukturnih slabosti3 vzpostavitev „Evropskega raziskovalnega  
prostora“ (ERP). ERP bi tvoril notranji trg za raziskave in tehnolo-
gijo ter prostor za boljše usklajevanje nacionalnih in regionalnih  raziskovalnih dejavnosti ter politik. Evropski svet je za Unijo določil ambiciozen cilj „postati najbolj konkurenčno in dinamično na znanju temelječe gospodarstvo na svetu, sposobno trajnostne gospodarske rasti s številčnejšimi in boljšimi delovnimi mesti ter z večjo socialno kohezijo“
4. S tega vidika bi bilo treba povečati prizadevanja na podro-
čju evropskih raziskav, da bi se do leta 2010 sredstva približala cilju 
3 % bruto domačega proizvoda (z 1,9 % v letu 2000). Dve tretjini teh novih naložb bi morali priti iz zasebnega sektorja
5.2 Glej predlog Komisije 
o odločbah Sveta o posebnih 
programih za izvajanje šestega 
okvirnega programa, COM(2002) 43 konč. z dne 30.1.2002, oddelek 
5.1 „Potreba po intervenciji 
Skupnosti“, stran 71.
3 Oblikovanje Evropskega 
raziskovalnega prostora (ERP) 
je predlagala Evropska komisija 
v svojem sporočilu „Evropskemu 
raziskovalnemu prostori naproti“ 
iz januarja 2000. Cilj oblikovanja 
ERP je podprla EU kmalu po tem 
na zasedanju Evropskega sveta v Lizboni marca 2000.
4 Glej točko 5 sklepov Evropskega 
sveta v Lizboni, marec 2000.
5 Glej točko 47 sklepov 
Evropskega sveta v Barceloni, 
marec 2002.
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?10
ŠESTI OKVIRNI PROGRAM
 6.  Šesti okvirni program (6. OP)6 Evropske skupnosti je bil instrument, ki 
naj bi pomagal doseči prej omenjene ambiciozne cilje. Njegov cilj  
je bil financirati dejavnosti, ki bi prispevale tako k inovacijam kot  
k oblikovanju ERP prek spodbujanja večjega povezovanja in uskla-
jevanja v razdrobljenem evropskem raziskovalnem sektorju. 6. OP je 
v obdobju 2002–2006 zajemal celo paleto raziskav, od osnovnih do 
uporabnih, razvoj znanstvene in tehnične odličnosti ter usklajevanje 
evropskih raziskav. Program so sestavljali trije naslovi:
povezovanje in krepitev Evropskega raziskovalnega prostora; –
oblikovanje Evropskega raziskovalnega prostora in –
krepitev temeljev Evropskega raziskovalnega prostora. –
GLAVNI SESTAVNI DELI IN OSNOVNA NAČELA 6. OPDIAGRAM 2
Glavni sestavni deli 6. OP
Povezovanje
evropskih raziskavOblikovanje
Evropskega 
raziskovalnega prostoraKrepitev
temeljev ERP
Osnovna načela 6. OP
Osredotočenost
na izbrana prednostna 
področja raziskavStrukturiran učinek
prek močnejših 
vezi z nacionalnimi, 
regionalnimi in drugimi 
evropskimi pobudamiUsklajevanje
Poenostavitev6 Sklep št. 1513/2002/ES 
Evropskega parlamenta in 
sveta z dne 27. junija 2002 
o šestem okvirnem programu 
Evropske skupnosti na področju 
raziskav, tehnološkega razvoja in predstavitvenih dejavnosti, ki 
prispeva k oblikovanju Evropskega 
raziskovalnega prostora in 
k inovacijam (2002–2006) 
(UL L 232, 29.8.2002, str. 1).
Vir: Komisijin vodnik „Participating in European Research“, 2. izdaja, februar 2004
(http://ec.europa.eu/research/fp6/pdf/how-to-participate_en.pdf).
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?11
 7.  S proračunom, ki je za obdobje 2002–2006 znašal približno 17 milijard 
EUR, so se iz 6. OP do konca leta 2008 financirale „posredne“ dejav-
nosti RTR, vredne 25 milijard EUR v predvidenih naložbah7. Večina  
odhodkov (približno 75 %) je bila izvršena v okviru naslova „povezo-vanje in krepitev Evropskega raziskovalnega prostora“, znotraj sedmih „tematskih prednostnih nalog“
8, tj. programov, ki zajemajo posebne 
raziskovalne teme.
 8.  Pri 6. OP je bil poseben poudarek namenjen malim in srednje velikim 
podjetjem (MSP), zaradi razvijanja njihovih tehnoloških zmogljivo-sti in lajšanja dostopa do visokokakovostnih raziskav. Za to je bil  namenjen znesek 1,8 milijarde EUR, tj. 15 % skupnega proračuna za tematske prednostne naloge (za tretjino več kot pri prejšnjem okvir-nem programu).
 NOVI INSTRUMENTI IN NJIHOVI CILJI
 9.  Poleg tradicionalnih instrumentov9 sta bila s 6. OP uvedena dva nova 
instrumenta, namenjena predvsem „povezovanju in krepitvi Evrop-
skega raziskovalnega prostora“:
Cilj „mrež odličnosti“ je bil predvsem ustvariti močno in trajno   –
povezovanje raziskovalnih dejavnosti partnerjev v mreži in tako na določenem tematskem prednostnem področju neposredno odpra-
vljati razdrobljenost raziskovalnih dejavnosti v Evropi.
„Integrirani projekti“ so bili zasnovani za ustvarjanje znanja,   –
potrebnega za izvajanje tematskih prednostnih nalog prek dose-ganja ambicioznih, jasno opredeljenih znanstvenih in tehnoloških 
ciljev z evropsko razsežnostjo.
 10.  Mreže odličnosti in integrirani projekti bi se lahko izvajali v okviru katere 
koli od sedmih „tematskih prednostnih nalog“ (glej opombo 8). Zako-nodajalec je te instrumente priznal kot glavno sredstvo, s katerimi 
se prek povezovanja evropskih raziskovalnih zmogljivosti dosega  
dodana vrednost, višja od vrednosti, ki bi jo bilo mogoče doseči z  
nacionalnimi prizadevanji (evropska dodana vrednost). S tem naj bi 
bila dosežena kritična masa strokovnega znanja, dejavnosti in virov (uslužbenci, veščine, pristojnosti, finance, infrastruktura, oprema). 
Novi instrumenti naj bi pomembno vlogo igrali tudi pri doseganju  končnega cilja, da se v proračunu za tematske prednostne naloge  15 % nameni za MSP (glej odstavek 8).7 V nasprotju z „neposrednimi 
dejavnostmi“, ki jih izvaja Komisija 
prek Skupnega raziskovalnega 
središča, „posredne“ dejavnosti RTR označujejo dejavnosti, ki 
jih izvajajo izvajalci iz pogodb 
o donacijah.
8 Teh sedem „tematskih 
prednostnih nalog“ je: znanosti 
o življenju, genomika in 
biotehnologija za zdravje; 
tehnologije informacijske družbe; 
nanotehnologije in nanoznanosti, 
večfunkcionalni materiali na 
osnovi novih znanj ter nove proizvodne metode in naprave; 
aeronavtika in vesolje; kakovost 
in varnost živil ter prehrane; 
trajnostni razvoj, globalne 
spremembe in ekosistemi; 
državljani in upravljanje v družbi 
znanja.
9 Posebni ciljni projekti, usklajeni 
ukrepi, posebni podporni projekti, 
aktivnosti Marie Curie, integrirane 
infrastrukturne pobude in dejavnosti iz člena 169.
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?12
 11.  V okvirih 1 in 2 so navedeni primeri vrste dejavnosti, ki so bile izvedene 
v okviru „mrež odličnosti“ in „integriranih projektov“.
IZBIRA IN UPRAVLJANJE PROJEKTOV
 12.  Znotraj Komisije je za 6. OP skupno odgovornih več generalnih direk-
toratov (GD)10. Tako kot pri prejšnjih okvirnih programih je Komisija 
periodično objavljala razpise za zbiranje predlogov, v katerih so bili opisi obsežnih področij dejavnosti. Prošnje za financiranje, ki so jih predložili potencialni upravičenci, so bile ocenjene s pomočjo neod-
visnih strokovnjakov („ocenjevalcev“). Predlogi so bili ocenjeni glede 
na znanstvena in tehnična merila, opredeljena v razpisu za zbiranje 
predlogov, vključno z merili upravljanja, povezanimi s potencialnimi zmogljivostmi predlagateljev za izvedbo projektov. Komisija je izbrala 
projekte, za katere je menila, da si najbolj zaslužijo financiranje EU, 
in jim dodelila donacije.
 13.  Komisija je spremljala in periodično ocenjevala napredek projektov, med 
drugim glede na cilje, ki so bili posebej določeni za vsak instrument. 
To spremljanje je bilo izvedeno s pomočjo neodvisnih strokovnjakov 
(pregledovalcev)11.10 Poleg GD za raziskave, ki je 
glavni generalni direktorat, ki 
upravlja in usklajuje dejavnosti 
6. OP, so dele posebnih programov upravljali še štirje drugi generalni 
direktorati: GD za informacijsko 
družbo in medije, GD za energetiko 
in promet, GD za podjetništvo 
in industrijo, GD za pomorske zadeve in ribištvo. Poleg tega je 
GD „Skupno raziskovalno središče“ 
zadolžen za tiste dejavnosti, ki jih 
neposredno izvaja Komisija.
11 Glej odstavek 25 in opombo 19.
KAKŠNE VRSTE DEJAVNOSTI SO SE IZVAJALE V OKVIRU MREŽ ODLIČNOSTI?
Vsaka mreža odličnosti je drugačna. Primeri posebnih dejavnosti, ki so se izvajale, zajemajo:
Povezovanje dejavnosti, ki so se izvajale v okviru preučenih mrež odličnosti, je zajemalo izmenjavo 
študentov doktorskega študija in raziskovalnega osebja, organizacijo skupnih delavnic, oblikovanje virtualnih internetnih raziskovalnih delovnih skupin, ustanovitev virtualnih laboratorijev in inštitutov ter organizacijo obiskov, namenjenih zagotovitvi dostopa do infrastrukture zunaj lokacije udeležencev projekta.
Skupne raziskovalne dejavnosti, ki so se izvajale v okviru preučenih mrež odličnosti, zajemajo financi-
ranje posameznih raziskovalnih projektov, pogosto prek notranjih razpisov za zbiranje predlogov, ki so se izvajali pod odgovornostjo vodij za znanstvene naloge.
Širjenje dejavnosti na področju odličnosti je zajemalo obiske industrije, sodelovanje na mednarodnih 
konferencah, organizacijo usposabljanj v poletni šoli in drugih usposabljanj, razširjanje informacij o pro-
jektu prek temu namenjene spletne strani, brošur, sporočil za javnost in objavljanja člankov.OKVIR 1
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?13
 14.  Projekti, ki so se izvajali v okviru mrež odličnosti in integriranih projek-
tov, so pritegnili skoraj 50 % finančnih sredstev iz 6. OP. Po podatkih 
Komisije so mreže odličnosti in tisti skupni projekti, ki imajo značil-nosti integriranih projektov, v 7. okvirnem programu (2007–2013)  
prejeli 16 % skupnega financiranja, ki je bilo iz 7. OP dodeljeno do 
februarja 2009
12.
 15.  Iz 6. OP se je financiralo 167 projektov v obliki mrež odličnosti, kar 
je zajemalo približno 5 000 udeležencev in skupni prispevek EU  v višini 1,2 milijarde EUR (v primerjavi z upravičenimi stroški naložbe v višini 1,9 milijarde EUR). V vsaki mreži odličnosti je sodelovalo pov-
prečno približno 30 partnerjev, prispevek EU pa je znašal 7 milijonov 
EUR na pogodbo. Skoraj 700 projektov je bilo financiranih kot „inte-
griranih projektov“. V njih je sodelovalo približno 17 000 udeležencev, skupni prispevek EU pa je znašal 6,5 milijarde EUR (v primerjavi z  
upravičenimi stroški naložbe v višini 10,7 milijarde EUR). Povprečno 
je v vsakem integriranem projektu sodelovalo približno 25 partnerjev, 
prispevek EU pa je znašal 9,5 milijona EUR na pogodbo.
 16.  Finančna sredstva, ki so bila na voljo za 6. OP, so na splošno omogočala 
financiranje samo enega od petih prejetih predlogov. To razmerje je 
podobno razmerju shem financiranja ameriške nacionalne znanstvene 
fundacije,  (National Science Foundation) , vendar je nižje od prejšnjega 
okvirnega programa (26 %). V primerjavi z „integriranimi projekti“ je bil financiran večji delež predlogov za „mreže odličnosti“.12 Sklep št. 1982/2006/ES 
Evropskega parlamenta in 
sveta z dne 18.decembra 2006 
o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti na področju 
raziskav, tehnološkega razvoja 
in predstavitvenih dejavnosti 
(2007 do 2013) (UL L 412, 
30.12.2006, str. 1). V okviru 7. OP „skupni projekti“ lahko zajemajo 
dejavnosti, ki so se prej izvajale 
z „integriranimi projekti“.
KAKŠNE VRSTE DEJAVNOSTI SO SE IZVAJALE V OKVIRU INTEGRIRANIH  
PROJEKTOV?
Dejavnosti, zajete v projekt, ki se izvaja v okviru integriranih projektov, sodijo v eno izmed naslednjih 
kategorij:
dejavnosti na področju raziskav in tehnološkega razvoja, ki so neposredno namenjene ustvarjanju • 
novega znanja, vključno z dejavnostmi, povezanimi z inovacijami in razširjanjem;predstavitvene dejavnosti, zasnovane, da dokažejo uporabnost novih tehnologij, ki sicer nudijo poten-
• 
cialno ekonomsko prednost, vendar jih ni mogoče neposredno tržiti (npr. testiranje prototipov);dejavnosti usposabljanja, katerih namen je prispevati k poklicnemu razvoju raziskovalcev in drugega 
• 
ključnega osebja, vodij raziskovanja, vodstvenih delavcev v industriji (zlasti MSP) in potencialnih 
uporabnikov znanja, ki je bilo ustvarjeno s projektom.OKVIR 2
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?14
OBSEG REVIZIJE
 17.  Cilji revizije so bili, da se oceni, v kolikšnem obsegu:
so mreže odličnosti in integrirani projekti prispevali k doseganju  –
ciljev raziskovalne politike, določenih s Pogodbo, in doseganju 
lastnih posebnih ciljev;
je Komisija uspešno podpirala izvajanje projektov tako, da je zago- –
tovila potrebna navodila upravičencem, upravljala pogodbe in  spremljala doseženi napredek ter
je 6. OP spodbujal naložbe v RTR. –
REVIZIJSKI PRISTOP
 18.  Revizijski dokazi so bili zbrani:
s pregledom dokumentacije o 6. OP (pripravljalni dokumenti,   –
zakonski okvir in navodila Komisije, podatki o izvajanju);
z obiski pri 36 koordinatorjih projektov in udeležencih, ki so sode- –
lovali pri 14 projektih v 15 različnih državah članicah13;
z več „okroglimi mizami“ s 60 raziskovalci iz 44 različnih organi- –
zacij, ki so sodelovali v 6. OP14;
z anketo 387 organizacij RTR (274 udeležencev programa, 104   –
predlagatelji in devet neudeležencev);
z analizo izbranih upravljavskih področij, ki igrajo ključno vlogo  –
pri uspešnosti instrumentov (vključno s pregledom izvajanja osmih 
razpisov za zbiranje predlogov in analizo sklepov 399 neodvisnih 
pregledov projektov, opravljenih pred 31. decembrom 2007);
s pregledom sekundarnih dokazov o uspešnosti instrumentov; –
z upoštevanjem mnenj, ki so jih izrazila nekatera združenja,   –
dejavna v raziskavah Skupnosti.13 V Avstriji, Belgiji, na Danskem, 
v Estoniji, na Finskem, v Franciji, 
Nemčiji, Italiji, na Nizozemskem, 
Poljskem, Portugalskem, 
Slovaškem, v Španiji, na Švedskem 
in v Združenem kraljestvu.
14 Okrogle mize so bile 
organizirane s pomočjo 
koordinatorjev nacionalnih 
kontaktnih točk pri 6. OP na 
Finskem, v Franciji, na Poljskem, 
v Španiji in Združenem kraljestvu.OBSEG REVIZIJE
IN REVIZIJSKI PRISTOP
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?15
SPLOŠNI PRISPEVEK K CILJEM RTR 
NA RAVNI SKUPNOSTI
 19.  V skladu s Pogodbo ES je skupni cilj politike RTR Skupnosti krepiti znan-
stvene in tehnološke temelje industrije Skupnosti ter jo spodbujati, 
da postane bolj konkurenčna na mednarodni ravni.
 20.  V okviru prejšnje revizije na področju raziskav je Sodišče izpostavilo 
pomanjkanje jasno izražene logike posega, ki bi pojasnjevala, kako naj bi različni instrumenti in programi prispevali k ožjim ciljem RTR Skupnosti
15. Poleg tega za posamezne raziskovalne programe niso  
bili opredeljeni nobeni cilji SMART16 in kazalniki uspešnosti, kar je  
ogrozilo osnovo za dobro spremljanje in vrednotenje17.
 21.  Sodišče je ob upoštevanju pomanjkanja jasno izražene logike posega18 
preučilo naslednje vidike prispevka novih instrumentov k splošni  
politiki RTR Skupnosti:
uspešnost vzpostavljenega raziskovalnega sodelovanja in –
znanstveno kakovost posameznih projektov, kot so jo ocenili stro- –
kovnjaki.15 Posebno poročilo št. 9/2007 
o „ocenjevanju okvirnih programov 
EU za raziskave in tehnološki 
razvoj (RTR) – je mogoče pristop 
Komisije izboljšati?“ (glej odstavke 22 do 37) (UL C 26, 30.1.2008). 
Komisija logiko posega opredeljuje 
kot „konceptualno povezavo med 
vložki posega in njegovimi izložki 
ter posledično z njegovimi učinki 
na družbo z vidika rezultatov 
in izidov“ (Evropska komisija, Evaluating EU activities : a practical 
guide for the Commission services , 
julij 2004, str. 87 in 106).
16 „SMART“ pomeni specifičen, 
merljiv, dosegljiv, ustrezen in 
časovno opredeljen. Opredelitev ciljev SMART sestavlja splošno 
načelo Finančne uredbe EU 
o zagotovitvi dobrega finančnega 
poslovodenja (glej člen 27(3) 
Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 248, 16.9.2002, 
str. 1)).REVIZIJSKA OPAŽANJA
17 Glej odstavka 28 in 30 Posebnega poročila št. 9/2007.
18 Na primer, učinek pomanjkanja jasno izražene logike posega je leta 2004 že poudaril odbor, zadolžen za petletno oceno obdobja 
1999–2003. Člani odbora so izjavili, da odbore, podobne njihovemu, zaprosijo, naj zapolnijo vrzel med dokazi, večinoma zbranimi  
na ravni projektov, na eni strani in socialno-ekonomskimi cilji na višji ravni raziskovalne politike na drugi strani, vendar je  to 
povezavo trenutno težko ugotoviti zaradi načina načrtovanja OP. Primanjkuje mu jasno izražena logika posega, ki bi najvišje ožj e 
cilje povezovala s posebnimi ožjimi cilji na področjih raziskav in znanja, „Petletne ocene okvirnih raziskovalnih programov Evr opske 
unije, 1993–2003“, poročilo odbora neodvisnih strokovnjakov, ki mu je predsedoval Erkki Ormala (15. december 2004): oddelek 6 
„Vrednotenje okvirnega programa“, str. 19.
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?16
OCENA, KI SO JO PREGLEDOVALCI PODALI  
O DOSEŽENEM RAZISKOVALNEM SODELOVANJU
OCENA, KI SO JO PREGLEDOVALCI PODALI O USPEŠNOSTI SODELOVANJA
Je bilo sodelovanje med udeleženci uspešno?DIAGRAM 3
Vir: Evropsko računsko sodišče – Horizontalna analiza poročil o pregledih projektov z dne 31. decembra 2007.USPEŠNOST RAZISKOVALNEGA SODELOVANJA
 22.  Uspešnost raziskovalnega sodelovanja je bila ocenjena glede na dejan-
sko doseganje projektnih rezultatov, prenos obstoječega in novega 
znanstvenega znanja ter uporabo dobrih praks pri načinu izvajanja 
raziskav.
 23.  Sodišče je prišlo do zaključka, da so instrumenti 6. OP, ki so bili zajeti 
v revizijo, spodbujali zadovoljivo stopnjo raziskovalnega sodelovanja med udeleženci projektov. Dejansko:
So bili po mnenju Sodišča vsi obiskani projekti uspešni pri spod- –
bujanju mednarodnega raziskovalnega sodelovanja med organi-zacijami iz različnih sektorjev in panog.
Ocena, ki so jo podali neodvisni strokovnjaki, kaže, da je bilo   –
sodelovanje med udeleženci projektov v veliki večini primerov  
uspešno (glej diagram 3 ).
Da
DelnoNe1 %
32 %
67 %1 %
23 %
76 %Mreže odličnosti
101 projektIntegrirani projekti
298 projektov
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?17
 24.  Poleg tega anketa, izvedena med udeleženci, razkriva splošno zado-
voljstvo z obema revidiranima instrumentoma (glej diagram 4 ). Po 
mnenju javnih raziskovalnih centrov in univerz so bile zlasti uspešne mreže odličnosti, medtem ko so zasebni partnerji (vključno z MSP) 
menili, da je bilo sodelovanje manj plodno. Tako javni kot zasebni  
partnerji so v zvezi z integriranimi projekti menili, da je bilo sodelo-
vanje uspešno.
ZAZNAVANJE USPEŠNOSTI PROJEKTA S STRANI UDELEŽENCEVDIAGRAM 4
Kako zadovoljiv je po vašem mnenju projekt z vidika …
Mreže odličnosti Integrirani projekti
Koordinatorji Zadovoljivo Nezadovoljivo Zadovoljivo Nezadovoljivo
... spodbujanja visokokakovostnega raziskovalnega 
sodelovanja med udeleženci projekta100 % 0 % 98 % 2 %
... povezovanja udeležencev v mrežo 100 % 0 % 97 % 3 %
... usklajevanja strateškega načrtovanja raziskovalnih 
dejavnosti udeležencev86 % 14 % 89 % 11 %
... prenosa znanja med udeleženci 100 % 0 % 97 % 3 %
... spodbujanja mobilnosti raziskovalnega osebja med 
udeleženci89 % 11 % 80 % 20 %
Udeleženci Zadovoljivo Nezadovoljivo Zadovoljivo Nezadovoljivo
... spodbujanja visokokakovostnega raziskovalnega 
sodelovanja med udeleženci projekta92 % 8 % 92 % 8 %
... povezovanja udeležencev v mrežo 94 % 6 % 98 % 2 %
... usklajevanja strateškega načrtovanja raziskovalnih 
dejavnosti udeležencev83 % 17 % 80 % 20 %
... prenosa znanja med udeleženci 97 % 3 % 88 % 12 %
... spodbujanja mobilnosti raziskovalnega osebja med 
udeleženci89 % 11 % 64 % 36 %
Vir: Anketa, ki jo je izvedlo Evropsko računsko sodišče.
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?18
V VEČ PRIMERIH PROJEKTNI NAČRTI BOLJŠI 
OD IZVEDENIH PROJEKTOV
 25.  Kakovost projekta je povezana s pojmom znanstvene in tehnološke odlič-
nosti ter stopnjo inovacij. Pri raziskovalnih projektih je običajna pra-ksa, da njihovo kakovost ocenijo kolegi. Pri 6. OP so pri začetnem  izboru predlogov ter spremljanju in vrednotenju izvedenih projektov
19 
sodelovali neodvisni strokovnjaki.
 26.  Naknadna ocena pregledovalcev projekta temelji na:
napredku pri doseganju ciljev; –
ustrezni uporabi virov; –
stopnji, glede na katero je bilo sodelovanje uspešno; –
dobrem upravljanju projekta ter –
uporabi in razširjanju znanja, ki nastane pri projektu. –19 „Ocenjevalci“ sodelujejo 
v procesu vrednotenja in ocenijo 
prednosti vsakega prejetega 
predloga glede na merila, ki jih 
Komisija opredeli v pripadajočem 
razpisu za zbiranje predlogov. Komisija se na podlagi ocen, ki jih 
podajo ocenjevalci, odloči, kateri 
predlogi si zaslužijo financiranje. 
„Pregledovalci“ začnejo sodelovati 
šele precej po dejanskem začetku 
projekta. Na podlagi ocenjevalnega 
obrazca, ki ga pripravi Komisija, periodično ocenjujejo napredek, 
ki ga je določeni projekt dosegel 
v referenčnem obdobju. Komisija 
se na podlagi te ocene odloči, 
ali se projekt lahko nadaljuje, ali pa bi ga bilo nasprotno treba 
zaključiti pred načrtovanim 
datumom zaključka. „Ocenjevalci“ 
in „pregledovalci“ so izbrani iz iste 
podatkovne zbirke, ki jo na začetku 
programa vzpostavi Komisija.
OCENA, KI SO JO PREGLEDOVALCI PODALI O KAKOVOSTI PROJEKTOV
SKUPNA OCENA KAKOVOSTI PROJEKTOVDIAGRAM 5
Dober do odličen projekt
Sprejemljiv projektNezadovoljiv projektNi odgovora19 %
0 %39 %18 %
44 %36 %
42 %2 %Mreže odličnosti
101 projektIntegrirani projekti
298 projektov
Vir: Evropsko računsko sodišče – Horizontalna analiza poročil o pregledih projektov z dne 31. decembra 2007.
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?19
 27.  Analiza, ki jo je Sodišče opravilo v zvezi s poročili o pregledih, ki so jih 
izvedli strokovnjaki, kaže, da je bila več kot tretjina projektov uvr-
ščenih med „dobre do odlične“ (glej diagram 5 ). Samo šest od 399 
projektov, ki so se izvajali kot mreže odličnosti in integrirani projekti, 
se je štelo za nezadovoljive. Vendar veliko število projektov (174 pro-
jektov ali 44 % vseh pregledanih projektov) ni bilo ocenjeno bolje kot „sprejemljivo“. Glede na to, da so strokovnjaki v času, ko je Komisija izbrala projekte, vse ocenili kot „odlične“, rezultati pregleda kažejo, 
da kakovost projektov upada v fazi izvajanja.
DOSEGANJE POSEBNIH CILJEV NOVIH INSTRUMENTOV
 28.  Kot je bilo že navedeno (glej odstavka 9 in 10), je bil cilj mrež odlično-
sti predvsem ustvariti močno in trajno povezovanje raziskovalnih  dejavnosti partnerjev v mreži. Integrirani projekti so bili zasnovani za ustvarjanje znanja, potrebnega za izvajanje tematskih prednostnih nalog prek doseganja ambicioznih, jasno opredeljenih znanstvenih in tehnoloških ciljev z evropsko razsežnostjo. Pri obeh instrumentih je bil poudarek na povezovanju „kritične mase“ strokovnega zna-nja, dejavnosti in virov, kot predpogoj za dolgoročne raziskovalne  
dejavnosti in partnerstva ter doseganje resničnega učinka z znanstve-
nega, industrijskega ali gospodarskega vidika. Posebni končni cilj za 
MSP je treba upoštevati glede na njihovo ključno vlogo v evropskem 
gospodarstvu.
NAMESTO POVEZOVANJA MREŽ ODLIČNOSTI POGOSTO 
TRADICIONALNA OBLIKA SODELOVANJA
 29.  Da bi Sodišče ocenilo, v kakšnem obsegu so mreže odličnosti dosegle 
svoj posebni cilj spodbujanja trajnega povezovanja raziskovalnih  
dejavnosti partnerjev v mreži, je analiziralo, ali:
bi se viri, vloženi v mrežo, glede na skupni proračun vsakega   –
udeleženca lahko šteli za pomembne;
so imele mreže odličnosti pomembno kontrolo nad razporeditvijo  –
virov, ki so bili dani na voljo za projekt;
so bili prvotno predvideni visoko usposobljeni raziskovalci dejan- –
sko vključeni v projekt;
so mreže odličnosti tudi po izteku financiranja Skupnosti napre- –
dovale proti dolgoročnim raziskovalnim dejavnostim in partner-
stvom.
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?20
 30.  Sodišče meni, da revidirane mreže odličnosti kljub svojemu uspehu pri 
spodbujanju raziskovalnega sodelovanja in projektov primerne kako-
vosti niso dosegle svojega posebnega cilja. Zlasti:
Večina udeležencev je mreži dodelila relativno majhen delež svojih (a) 
raziskovalnih zmogljivosti.
Mreže odličnosti niso dosegle kontrole nad viri, ki so bili na voljo, (b) 
in niso zagotovile ustreznega usklajevanja projektnih dejavnosti. 
Udeležene organizacije niso sprejele tega, da o tem, kako se bodo uporabili viri, namenjeni mreži, odločajo vodstvene strukture mrež 
odličnosti.
V večini primerov ni prišlo do sodelovanja ključnih visoko uspo- (c) 
sobljenih znanstvenikov v mrežah odličnosti.
Pri nobeni od revidiranih mrež odličnosti ni bila dosežena samo- (d) 
stojnost dolgoročnih raziskovalnih dejavnosti in partnerstev, zato 
je bilo prihodnje sodelovanje še naprej odvisno od javne pod-
pore.
 31.  Rezultati pregledov projektov, ki so jih opravili neodvisni strokovnjaki, 
kažejo, da je bilo celotno preoblikovanje dejavnosti in povezovanje 
med partnerji izvedeno pri manj kot dveh tretjinah ocenjenih mrež 
odličnosti (59 od 101). V prejšnjem poročilu so bile že leta 200420 
priznane težave, ki jih imajo mreže odličnosti pri doseganju zahte-
vanega „trajnega povezovanja“. Bolj nedavno je študija, izvedena  v imenu Komisije
21, potrdila, da se je samo manjši del mrež odličnosti 
prepričljivo pomaknil k samostojnemu povezovanju, z možnostmi za dolgoročnejše preživetje po koncu financiranja EU.
 32.  Z mrežami odličnosti so bile namesto doslednih in dolgoročnih skupnih 
dejavnosti in partnerstev pogosto vzpostavljene le tradicionalne oblike 
raziskovalnega sodelovanja v zvezi s posameznimi dejavnostmi.
 33.  Težavo, ki so jo imele mreže odličnosti pri doseganju trajnega povezo-
vanja, je možno pojasniti z dvema glavnima dejavnikoma. Prvič, ožji 
cilj, da se s povezovanjem institucij, ki so si bile prej konkurenčne, 
vzpostavi nova vrsta medevropske mreže, zahteva nov pristop k  
raziskovalnemu sodelovanju. Nepripravljenost mnogih organizacij,  da sprejmejo dolgoročno zavezanost, temu cilju ni bila v prid. Javni 
raziskovalni centri, ki so bili jedro cilja mrež odličnosti, so imeli  
težave pri medsebojnem povezovanju zaradi svoje institucionalne  
strukture in proračunskih omejitev. Industrija se je ukvarjala predvsem 
z obravnavo intelektualne lastnine.20 Glej Evaluation of the 
effectiveness of the New Instruments 
of Framework Programme VI . 
Poročilo visokega strokovnega 
odbora, ki mu je predsedoval 
profesor R. Marimon, 21. junij 
2004 (http://cordis.europa.eu/fp6/
instruments_review/).
21 Glej končno poročilo skupine 
strokovnjakov o prihodnosti 
mrež odličnosti, september 2008, 
str. 16 in 47.
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?21
 34.  Drugič, na nekaterih področjih je močno povezovanje možno doseči 
le postopoma. V praksi se je izkazalo, da najdaljše možno obdobje  
trajanja petih let ni stvarno. Vendar je bilo v fazi pogajanj trajanje projekta v več primerih (pet od osmih obiskanih mrež odličnosti) celo 
skrajšano.
 35.  Glede na dejstvo, da večina mrež odličnosti, financiranih v okviru 6. OP, ni 
dosegla trajnega povezovanja, se zastavlja vprašanje glede pogojev, pod katerimi jih je v okviru tekočega 7. okvirnega programa (7. OP) 
upravičeno financirati dlje, kot je bilo prvotno predvideno.
SVETLE IN TEMNE PLATI PRI USPEŠNOSTI MREŽ ODLIČNOSTI
Ena od mrež odličnosti, ki jih je ocenilo Sodišče, je zadevala projekt na področju tehnologij informa-cijske družbe, v katerem je sodeloval konzorcij številnih zasebnih (MSP in velika podjetja) in javnih 
udeležencev (univerze). Konzorcij je bil ustanovljen za strukturiranje razdrobljenih evropskih raziskav na posebnem znanstvenem področju, zmanjšanje podvajanja, spodbujanje odličnosti in širjenje znan-
stvenega znanja.
Sodišče je pregledalo dosežke projekta na podlagi projektne dokumentacije in razgovorov s predstavniki 
treh revidiranih udeležencev. Upoštevalo je mnenje neodvisnih strokovnjakov, ki so opravili preglede projekta. Sodišče je prišlo do zaključka, da je projekt prispeval k izmenjavi novega znanja in prenosu že obstoječega znanja. Spodbujalo se je raziskovalno sodelovanje in ustvarjalo novo znanje, ki se ga je razširjalo prek spletnih strani, sodelovanja na konferencah, organizacije konferenc itd. To znanje bi lahko bilo potencialno uporabljeno v komercialne namene. Ustanovljen je bil „virtualni center odličnosti“ (spletni portal, ki so ga oblikovali udeleženci projekta, vseboval pa je najnovejše informacije o javnih in zasebnih raziskavah na specifičnem znanstvenem področju). Več udeležencev je oblikovalo šolo za specifično področje projekta.
Ob koncu projekta je konzorcij zaprosil za dodatno financiranje druge faze projekta in ga tudi pridobil. 
Obiskani udeleženci so izjavili, da je bilo njihovo sodelovanje v povezovalnih dejavnostih odvisno od 
razpoložljivosti dodatnih finančnih sredstev EU. Ko bi se financiranje prenehalo, teh dejavnosti ne bi 
bilo več mogoče izvajati.OKVIR 3
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?22
INTEGRIRANI PROJEKTI: VELIKI PROJEKTI IN RELATIVNO 
NIZKA FINANČNA UDELEŽBA UDELEŽENCEV
 36.  Integrirani projekti so bili zasnovani za ustvarjanje znanja, potrebnega 
za izvajanje tematskih prednostnih nalog prek doseganja ambicioznih ciljev z evropsko razsežnostjo.
 37.  Sodišče je na na vzorcu projektov ocenilo uspešnost integriranih pro-
jektov glede na naslednja merila:
Vertikalno povezovanje celotne „vrednostne verige“ zainteresira- –
nih strani, od tistih, ki sodelujejo pri ustvarjanju znanja, do tistih s področja tehnološkega razvoja in njegovega prenosa.
Horizontalno povezovanje vrste multidisciplinarnih dejavnosti. –
Povezovanje dejavnosti: povezovanje različnih raziskovalnih   –
dejavnosti, od temeljnih do uporabnih raziskav, z drugimi vrstami 
dejavnosti, vključno z začetnimi dejavnostmi, zaščito in razširja-njem znanja, usposabljanjem.
Sektorsko povezovanje akterjev iz raziskovalnih organizacij zaseb- –
nega in javnega sektorja ter zlasti med akademskim svetom in  
industrijo, vključno z MSP.
Finančno povezovanje javnega in zasebnega financiranja. –
SVETLE IN TEMNE PLATI USPEŠNOSTI INTEGRIRANIH PROJEKTOV
Neki integrirani projekt je bil zasnovan z namenom razviti inovativno, okolju prijazno embalažo na 
osnovi obnovljivih materialov, kar ima pozitivno vrednost tako za proizvajalce kot za potrošnike. Da bi 
se ustvarile sinergije, so pri integriranem projektu sodelovali glavni proizvajalci surovin in končnega 
izdelka. Ocenjeni stroški dejavnosti, ki naj bi se izvedle znotraj projekta, so presegli 25 milijonov EUR 
(od tega je Skupnost financirala 56,5 %).
Projekt je bil uspešen pri povezovanju zainteresiranih strani z več poslovnih področij (vertikalno pove-
zovanje), iz javnega in zasebnega sektorja (sektorsko povezovanje) ter različnih panog (horizontalno 
povezovanje), tako temeljnih kot uporabnih (povezovanje dejavnosti). Vendar projekt ni pritegnil nobe-
nega drugega vira financiranja, ki bi prispeval k doseganju ožjih ciljev projekta. To stanje je preprečilo, 
da bi se doseglo finančno povezovanje, ki je povezano s tem posebnim instrumentom 6. OP.OKVIR 4
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?23
 38.  Dokazi kažejo, da so revidirani integrirani projekti na splošno dosegli 
cilje, ki so si jih zastavili na svojem raziskovalnem področju, in da  
so mobilizirali pomembno količino virov (človeških, finančnih, teh-ničnih). To gre pripisati zlasti daljšemu trajanju in večjemu številu 
udeležencev kot pri že prej obstoječih instrumentih
22. Vendar revidi-
ranim integriranim projektom ni uspelo pritegniti dodatnega javnega in zasebnega financiranja.
CILJNA UDELEŽBA MSP NI V CELOTI DOSEŽENA
 39.  MSP zaradi svoje teže v poslovnem sektorju in pomembnosti pri zapo-
slovanju igrajo ključno vlogo v evropskem gospodarstvu. Kot je bilo navedeno v odstavku 8, se je pri 6. OP skušalo upoštevati njihove  posebne potrebe, zato je bil pri njem določen končni cilj vsaj 15 % skupnega proračuna za tematske prednostne naloge pri 6. OP, v pri-
merjavi z 10 % pri 5. OP
23.
 40.  Čeprav je v primerjavi s 5. OP v projektih RTR sodelovalo več MSP,  
 diagram 6  kaže, da se je prispevek ES, ki je bil dodeljen MSP v okviru 
6. OP, zmanjšal tako v relativnem kot absolutnem smislu. Iz najboljše 
ocene Komisije je razvidno, da je bilo MSP dodeljenega največ 10 % 
skupnega proračuna 6. OP za tematske prednostne naloge, kar pred-
stavlja približno 1,2 milijarde EUR. Ta stopnja je nižja od tiste, ki  
je bila dosežena pri tematskih programih v okviru 5. OP (12 %, kar  predstavlja približno 1,4 milijarde EUR). 6. OP na področju tematskih 
prednostnih nalog ni uspelo znatno spodbuditi MSP za naložbe v RTR. Prvi rezultati v zvezi s 7. OP kažejo, da sodelovanje MSP še naprej  upada
24.
 41.  Glede povečanja udeležbe MSP obstajajo objektivne težave. MSP imajo 
bolj lokalno/regionalno razsežnost in se običajno soočajo z večjimi vstopnimi ovirami, ki jih povzročajo predvsem zapleteni postopki  prijave in stroški za predložitev predlogov. Sodelovanje z velikimi  raziskovalnimi organizacijami lahko ovirajo večja finančna in tehnična 
tveganja. Poleg tega tako kot za zasebne udeležence na splošno tudi 
za MSP velja, da niso vedno pripravljeni na sklenitev dolgoročnih  
pogodbenih obveznosti, ker se bojijo izgubiti prožnost pri odzivanju 
na spreminjajoče se potrebe.22 Posebni ciljni projekti.
23 Poleg financiranja, 
predvidenega v okviru tematskih 
prednostnih nalog, je 6. OP 
zajemal posebno programsko 
področje, namenjeno podpori 
horizontalnim raziskovalnim 
dejavnostim, ki vključujejo MSP 
(475 milijonov EUR).
24 Tudi 7. OP ima podoben 
končni cilj v zvezi z MSP (vsaj 
15 % financiranja, na voljo 
v delu programa za področje 
„sodelovanja“). Podatki Komisije 
(oktober 2008) kažejo, da sodelovanje MSP predstavlja 8,2 % 
sodelovanj pri projektih in 8,5 % 
dodeljenega prispevka ES.
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?24
53 %57 %
37 %
28 %
8 %13 %
2 % 1 %
5. OP 6. OP 5. OP 6. OP 5. OP 6. OP 5. OP 6. OP
Javni Zasebni (niso MSP) Zasebni (MSP) NeopredeljenoRAZVOJ UDELEŽBE V OP (TEMATSKE PREDNOSTNE NALOGE)
RAZČLENITEV UDELEŽENCEV V 6. OP GLEDE NA SODELOVANJE V PROJEKTU 
(ŠTEVILO POSAMEZNIH UDELEŽB)DIAGRAM 6
RAZČLENITEV UDELEŽENCEV V 6. OP GLEDE NA PREJETI PRISPEVEK ES
49 %58 %
37 %
31 %
12 %10 %
1 % 1 %
5. OP 6. OP 5. OP 6. OP 5. OP 6. OP 5. OP 6. OP
Javni Zasebni (niso MSP) Zasebni (MSP) Neopredeljeno
Vir: Evropsko računsko sodišče, na podlagi podatkov Komisije.
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?25
 42.  Poleg tega so nekatere določbe za 6. OP od udeležbe odvračale zasebna 
podjetja. Tako je bilo pri pravilu, ki za izvajanje projekta določa kolek-
tivno tehnično in finančno odgovornost konzorcijev do Komisije. Ta določba se je uporabljala za zasebne, vendar ne za javne organiza-
cije, kar je dejansko povzročilo dodatno breme za to ciljno skupino. 
V okviru 7. OP je bila ukinjena kolektivna finančna odgovornost, nado-mestil pa jo je jamstveni sklad, ki se je delno financiral s predujmi, izplačanimi udeležencem programa.
 43.  6. OP je zajemal tudi avtomatski dostop do že obstoječega znanja ude-
ležencev, potrebnega za izvajanje projekta, razen če je bilo izrecno 
dogovorjeno drugače. Ta določba je odvračala zasebno udeležbo,  
predvsem MSP, ki niso mogli enakovredno konkurirati večjim orga-nizacijam. V okviru 7. OP imajo konzorciji več svobode pri oprede-ljevanju dostopa do obstoječega znanja z vidika pravic intelektualne lastnine.
KOMISIJINO UPRAVLJANJE NOVIH INSTRUMENTOV
 44.  Komisijino upravljanje ima odločilno vlogo pri zagotavljanju uspeha 
dejavnosti 6. OP, zlasti tako, da poskrbi, da je privlačen morebitnim 
udeležencem, in usmerja napredek projektov. Obvladljivost struktur, 
jasnost ciljev, hitri in enostavni postopki ter ustrezno spremljanje  
projekta so vsi odločilni dejavniki za uspešnost instrumentov. V tem kontekstu je Sodišče analiziralo izvajanje osmih razpisov za zbiranje 
predlogov in preučilo izbrani upravljavski postopek, ki je imel ključni učinek na uspešnost instrumentov (in sicer na pogajanja in spremlja-nje projekta). Revizija, ki jo je izvedlo Sodišče, je pokazala številne 
slabosti.
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?26
NEGOTOVOSTI GLEDE POSEBNE VLOGE INSTRUMENTOV
 45.  Kot je prikazano v diagramu 7 , številni akterji (večinoma udeleženci, 
v manjšem obsegu pa tudi koordinatorji) niso ali so le pomanjkljivo 
razumeli posebne cilje, ki naj bi jih instrumenti dosegli, in načina,  kako naj bi ti instrumenti delovali. Zlasti za mreže odličnosti se je  pri rezultatih ankete pokazalo, da se jih je večinoma dojemalo kot  
instrument za povezovanje v mrežo, medtem ko je bil cilj podpreti 
trajno povezovanje partnerjev v mreži. Za začetek 6. OP so bile zna-čilne nekatere nejasnosti med potencialnimi vlagatelji, zlasti v zvezi 
z mrežami odličnosti. Dodatne težave je povzročila nedosledna komu-
nikacija služb Komisije
25.
 46.  Ključni dejavnik uspešnosti je razumevanje ciljev politike. Komisija mora 
zagotoviti, da so različnim akterjem jasni zastavljeni ožji cilji. V zvezi 
s tem bi bilo treba okrepiti vlogo koordinatorjev, saj je v primerjavi 
z udeleženci njihovo razumevanje precej boljše. To kaže na težavo 
pri komunikaciji znotraj konzorcijev, ki jo verjetno poslabšuje veliko 
število udeležencev (glej odstavek 51).
RAZUMEVANJE VLOGE REVIDIRANIH INSTRUMENTOV S STRANI AKTERJEVDIAGRAM 7
Ali menite, da ste pravilno razumeli razlike med glavnimi instrumenti sodelovanja (mreže odličnosti in 
integrirani projekti), ko ste izbirali, katerega boste uporabili za predlog?
Mreže odličnosti Integrirani projekti
Uspešni vlagatelji Koordinatorji Udeleženci Koordinatorji Udeleženci
Da, v celoti 86 % 53 % 84 % 62 %
Da, deloma 11 % 33 % 13 % 25 %Ne, deloma ne 0 % 8 % 3 % 12 %Ne, sploh ne 3 % 6 % 0 % 2 %
Neuspešni vlagatelji Koordinatorji Udeleženci Koordinatorji Udeleženci
Da, v celoti 75 % 67 % 60 % 58 %
Da, deloma 0 % 33 % 20 % 27 %
Ne, deloma ne 25 % 0 % 20 % 13 %Ne, sploh ne 0 % 0 % 0 % 2 %
Vir: Anketa, ki jo je izvedlo Evropsko računsko sodišče.25 Glej tudi Expert Group on the 
future of Networks of Excellence , 
op. cit., oddelek 3.3 (str. 18) in 
Priloga 3 (str. 45).
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?27
ŠTEVILNI PREDPISI IN OBČASNO POMANJKLJIVA NAVODILA
 47.  Zakonske določbe, ki urejajo instrumente, so bile razpršene po več prav-
nih besedilih26. Na različnih stopnjah sta Svet in Evropski parlament 
sprejela odločitve o uvedbi instrumentov in njihovih posebnih ciljih (pri tem sta navedla, na katerih programskih področjih bi se lahko  uporabljali), Komisija pa odločitve o določbah za izvajanje instrumen-
tov (pri čemer je določila predvsem osnovne mehanizme plačevanja 
prispevkov Skupnosti, ki so veljali točno za vsak določen instrument) in nenazadnje o modelu pogodb za 6. OP (kjer je podrobno opredelila 
določbe za udeležence programov, ki izvajajo posredne dejavnosti RTR 
v obliki posebnih instrumentov). Občasno so bile različne veljavne 
določbe nedosledne.
 48.  Ko so bili decembra 2002 sproženi prvi razpisi za zbiranje predlogov za 
6. OP, ni bilo celovitih navodil. Končni razlog za zamude pri pripravi 
in objavi smernic je bilo pozno sprejetje modelov pogodb.
 49.  Kot odgovor na objavo vrednotenja v letu 200427 je Komisija uvedla 
popravne ukrepe, katerih cilj je bil razlikovati med različnimi instru-
menti. Zaradi tega se je izboljšalo razumevanje narave instrumentov, 
vendar je na nekaterih področjih razumevanje ostalo napačno. Zato 
so bila zagotovljena dodatna navodila v zvezi z več vidiki upravljanja 
projektov v okviru 6. OP, ki v prvotnih programskih vodnikih28 niso 
bili obravnavani.
POSTOPEK POGAJANJ: DALJŠI IN POGOSTO NEPREGLEDEN
 50.  Povprečni čas za sklepanje pogodb29 je znašal približno 13 mesecev, v pri-
merjavi z razpisi za 5. OP, kjer je bil 9 mesecev30. Zato konzorciji niso 
imeli druge izbire, kot da s projekti začnejo pred podpisom pogodbe. To je povzročilo pravno in finančno tveganje za upravičence, kar je v nasprotju s ciljem spodbujanja raziskovalnih dejavnosti. Po drugi strani je bil obseg projekta (sestava konzorcija, trajanje, delovni pro-gram) med pogajalskim postopkom na pobudo Komisije v več primerih spremenjen (11 od 14 revidiranih projektov), ne da bi se to izrecno nanašalo na cilje programa.26 Glej na primer Prilogo III 
k Sklepu št. 1513/2002/ES. Priloga 
III k Odločbi Sveta 2002/834/
ES (UL L 294, 29.10.2002, str. 1). 
Uredba (ES) št. 2321/2002 
Evropskega parlamenta in Sveta 
(UL L 355, 30.12.2002, str. 23).
27 Glej Evaluation of the 
effectiveness of the New Instruments 
of Framework Programme VI , 
op. cit.
28 Na primer vodnik 
o konkurenčnih razpisih za mreže 
odličnosti in integrirane projekte 
je bil objavljen novembra 2004. 
Vodnik o pravicah intelektualne 
lastnine je bil objavljen marca 2004.
29 Čas za sklepanje pogodb je 
opredeljen kot čas, ki mine med 
končnim datumom razpisa za zbiranje predlogov in podpisom 
pogodbe.
30 Glej stran 60 Posebnega 
poročila št. 1/2004 o upravljanju 
„posrednih“ ukrepov RTR v sklopu 
petega okvirnega programa (UL C 99, 23.4.2004).
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?28
PROJEKTOV JE MANJ IN SO VEČJI, VENDAR ŠE VEDNO 
Z VELIKIM ŠTEVILOM UDELEŽENCEV
 51.  Čeprav zaželeno število udeležencev ni povsod enako, je jasno, da je pri 
večjem številu udeležencev upravljanje projekta težje (organizacijske 
omejitve, stroški). Pri 6. OP je bilo v primerjavi s 5. OP podpisanih manj pogodb, ki so zajemale večje konzorcije. Vendar je pri 6. OP povprečno število udeležencev na pogodbo večje (v mrežah odličnosti je sodelo-valo povprečno 30 udeležencev, v integriranih projektih pa približno 
25 partnerjev). V okviru 7. OP se je število udeležencev zmanjšalo  
(v mrežah odličnosti in skupnih projektih, podobnih integriranim  
projektom, sodeluje povprečno nekoliko manj kot 20 partnerjev).
SLABOSTI PRI SPREMLJANJU PROJEKTOV
 52.  Komisija je periodično izvajala tehnično spremljanje vseh posrednih 
dejavnosti RTR, ki se izvajajo v okviru 6. OP. Tehnično spremljanje  
mrež odličnosti in integriranih projektov bi moralo biti podprto s pre-gledi projektov, ki jih izvedejo neodvisni strokovnjaki (glej opombo 
11). Sodišče je predvsem ugotovilo, da dva oddelka Komisije nista  
v celoti spoštovala pravne zahteve, da morajo letne preglede projek-
tov opraviti neodvisni strokovnjaki.
 53.  V primerih, ko so oddelki Komisije to zahtevo spoštovali, je bila uskladitev 
pregledov projektov preveč pomanjkljiva, da bi tako na ravni projekta 
kot programa omogočala uspešno uporabo rezultatov pregledov kot 
kazalnika uspešnosti.
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?29
SPODBUJANJE NALOŽB V RTR
 54.  Skupna vrednost naložb v RTR, izvršenih v okviru tematskih prednostnih 
nalog 6. OP, je znašala 19 milijard EUR. Iz proračuna EU se je finan-
ciralo 63 % teh naložb. Zasebni sektor (vključno z MSP) je prispeval 
največ 22 %. Preostalih 15 % so financirali nacionalni javni viri31.
VEČ FINANČNIH SREDSTEV EU ZA RELATIVNO MANJ NALOŽB 
UDELEŽENCEV V RTR
 55.  Primerjava 6. OP (tematske prednostne naloge) z njegovim predhodni-
kom (tematski programi v 5. OP32) kaže, da so se skupne naložbe in 
prispevek EU v absolutnem smislu povečali (za 8 % oziroma 15 %).  
Vendar se je razmerje med skupnimi naložbami in prispevkom EU  
zmanjšalo z 1,69 EUR (5. OP) na 1,59 EUR (6. OP). Glavni razlog je,  
da se je v primerjavi s 5. OP udeležba zasebnega sektorja na splošno 
zmanjšala (glej diagram 6 ).
 56.  Pri reviziji, ki jo je izvedlo Sodišče, se je pokazalo tveganje zaradi majhne 
zavezanosti javnih organov, ki sodelujejo v programu. Ugotovljeni  
so bili primeri (12 od 14 ocenjenih projektov), kjer je bila količina  lastnih sredstev veliko nižja (med 30 % in 80 % manj) od stroškov, ki jih je Komisija dejansko povrnila
33. V takih primerih se spodbujanje 
naložb zmanjša in obstaja možnost, da finančna sredstva EU preprosto 
nadomestijo lastna sredstva udeležencev.31 Edini podatki, ki so na 
razpolago za analizo, ustrezajo 
pogodbeno dogovorjenim 
ocenjenim upravičenim 
stroškom in s tem povezanemu 
prispevku Skupnosti. Vsako 
nadaljnjo analizo onemogoča pomanjkanje podrobnejših 
informacij, zlasti o skupni naložbi, 
ki je bila dejansko izvršena zaradi 
sodelovanja v programu.
32 Tematski programi v okviru 
5. OP so predhodniki tematskih 
prednostnih nalog v okviru 6. OP. 
Tematski programi so bili štirje: 
„Kakovost življenja in upravljanje 
življenjskih virov, „Uporabniku 
prijazna informacijska družba“, „Konkurenčna in trajnostna rast“ 
ter „Energija, okolje in trajnostni 
razvoj“.
33 Glede na model, ki ga uporablja 
veliko število javnih organov 
(večinoma univerze), bi morali 
udeleženci dodeliti količino lastnih 
sredstev, ki je enakovredna količini 
sredstev, ki jih financira Skupnost. 
Tako bi bilo zadoščeno načelu 
sofinanciranja. Vendar Komisija ni ustrezno spremljala tega pogoja.
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?30
 57.  Sodišče ponovno opozarja na pomanjkanje jasno izražene logike posega 
pri 6. OP, ki bi pojasnjevala, kako naj bi različni instrumenti in pro-
grami krepili znanstvene in tehnološke temelje industrije Skupnosti ter jo spodbujali, da postane bolj konkurenčna na mednarodni ravni
34. 
Odsotnost ciljev SMART in kazalnikov uspešnosti precej omejuje oceno 
prispevka posebnih instrumentov in dejavnosti k ciljem RTR in tako 
ogroža osnovo za dobro spremljanje in vrednotenje (glej odstavka  19 in 20).
PRIPOROČILO ŠT. 1
RAZVITI JASNO IZRAŽENO LOGIKO POSEGA
Sodišče ponovno opozarja na svoje prejšnje priporočilo, da morajo 
programi porabe temeljiti na jasno izraženi logiki posega, ki pove-
zuje instrumente s stvarnimi cilji. V tem kontekstu bi bilo treba  
razmisliti o možnosti določitve enega samega cilja za vsak instru-
ment, da se zagotovi jasnost posebne vloge instrumentov. Za vsak 
program bi morali obstajati ustrezni kazalniki uspešnosti za spre-
mljanje predvidenih izložkov, izidov in učinkov.
 58.  Sodišče je ugotovilo, da so revidirani instrumenti 6. OP spodbujali uspe-
šno raziskovalno sodelovanje med udeleženci projekta. Toda čeprav so bili v času, ko je Komisija izbrala projekte, vsi uvrščeni med „odlične“, jih je po začetku izvajanja največ tretjina obdržala oceno „dobro do odlično“ (glej odstavke 22 do 27).
 59.  Ocena posebnih ciljev mrež odličnosti in integriranih projektov kaže 
nasprotujočo sliko. Kljub uspehu, ki so ga revidirane mreže odličnosti 
dosegle pri spodbujanju raziskovalnega sodelovanja in projektov pri-
merne kakovosti, nobena od njih ni dosegla cilja trajnega povezovanja 
med partnerji v mreži, zato je bilo prihodnje sodelovanje odvisno od 
nadaljnje javne podpore. Ena izmed težav je bila nepripravljenost  
mnogih organizacij, da sprejmejo dolgoročno zavezanost, pa tudi  
dejstvo, da se je pokazalo, da najdaljše možno obdobje trajanja petih let ni stvarno, zlasti na področjih, kjer je trajno povezovanje možno 
doseči le postopoma. Zato se zastavlja vprašanje o pogojih, pod kate-
rimi jih je upravičeno financirati dlje, kot je bilo prvotno predvideno 
v okviru tekočega 7. okvirnega programa (7. OP) (glej odstavke 29  
do 35).34 Glej odstavka 22 in 37 
Posebnega poročila št. 9/2007.ZAKLJUČKI 
IN PRIPOROČILA
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?31
 60.  Integrirani projekti so na splošno dosegli zastavljene cilje na svojem 
področju raziskav. Zaradi daljšega trajanja in večjega števila udele-
žencev so mobilizirali pomembno količino virov. Vendar integrira-nim projektom ni uspelo pritegniti dodatnega javnega in zasebnega 
financiranja (glej odstavke 36 do 38).
PRIPOROČILO ŠT. 2
OCENITI USPEŠNOST NOVIH INSTRUMENTOV V PRIMERJAVI  
S TRADICIONALNIM RAZISKOVALNIM SODELOVANJEM
Komisija bi morala razmisliti, ali so bili za mreže odličnosti in sku-
pne projekte, podobne integriranim projektom, ki še naprej pre-
jemajo financiranje v okviru tekočega okvirnega programa (7. OP), določeni stvarni cilji, in ali v primerjavi s tradicionalnimi instru-
menti za raziskovalno sodelovanje zagotavljajo bistvene prednosti. 
V zvezi z mrežami odličnosti, ki so bile financirane v okviru 6. OP, 
bi morala Komisija na podlagi posameznega primera oceniti, ali  
pretekli dosežki, možna dodana vrednost EU in možnosti za samo-
stojnost upravičujejo nadaljnje financiranje v okviru 7. OP.
 61.  V primerjavi s 5. OP so se finančna sredstva EU za 6. OP na splošno 
povečala, vendar so realizirane naložbe sorazmerno manj pomembne. Glavni razlog je, da se je udeležba zasebnega sektorja na splošno  zmanjšala (glej odstavek 55). Sodišče je pri reviziji odkrilo primere, kjer so bila finančna sredstva EU veliko višja od lastnih sredstev, ki 
so jih dodelili javni organi, ki sodelujejo v programu, in obstajala  
je možnost, da finančna sredstva EU preprosto nadomestijo lastna  
sredstva udeležencev (glej odstavek 56).
 62.  Pri 6. OP se je skušalo upoštevati posebne potrebe MSP, zato je bil pri 
njem določen končni cilj vsaj 15 % skupnega proračuna za tematske 
prednostne naloge (tako kot v tekočem 7. OP). Čeprav je v primerjavi 
s 5. OP v projektih RTR sodelovalo več MSP, je bil prispevek Skupnosti, 
ki je bil v okviru tematskih prednostnih nalog dodeljen MSP, omejen na 10 % (v primerjavi z 12 % pri 5. OP). Prvi rezultati v zvezi s 7. OP 
kažejo nadaljnje upadanje (glej odstavka 39 do 40).
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?32
 63.  Sodišče opaža, da 6. OP ni spodbudil bistvenega povečanja naložb ude-
ležencev v RTR, v kontekstu cilja, ki ga je določil Evropski svet, da  
naložbe v RTR v EU dosežejo vrednost, enakovredno 3 % bruto doma-čega proizvoda, od česar bi morali dve tretjini priti iz zasebnega  
sektorja.
PRIPOROČILO ŠT. 3
PREUČITI RAZLOGE ZA NIZKO STOPNJO NALOŽB
Komisija bi morala preučiti različne razloge (lastne okvirnemu pro-
gramu ali zunaj njega), povezane z relativno nizko stopnjo naložb 
udeležencev v RTR, v primerjavi z zastavljenimi ožjimi cilji, in pre-
dlagati posebne ukrepe. Na razpolago bi bilo treba dati ustrezne podatke za spremljanje pospeševalnega učinka financiranja pre-
vzetih naložb EU v RTR. Ponovno bi bilo treba oceniti stvarnost  
predvidenih končnih ciljev, zlasti za MSP in zasebni sektor.
 64.  Komisijino upravljanje ima odločilno vlogo pri zagotavljanju uspeha in 
privlačni predstavitvi shem morebitnim udeležencem. Obvladljive  
strukture, jasni cilji, hitri in enostavni postopki ter ustrezno spre-
mljanje projekta so vsi odločilni dejavniki za uspešnost okvirnega  
programa.
 65.  Sodišče je z revizijo ugotovilo številne težave, ki so vplivale na uspešnost 
dejavnosti, financiranih iz 6. OP. Te težave zadevajo zlasti negoto-
vost glede posebne vloge instrumentov, številne zakonske določbe z 
občasno pomanjkljivimi navodili, vse daljši in pogosto nepregleden postopek pogajanj, precej visoko število udeležencev/donacij in sla-
bosti pri spremljanju projekta (glej odstavke 44 do 53).
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?33
PRIPOROČILO ŠT. 4
IZBOLJŠATI POGOJE ZA UPRAVLJANJE
Zaradi izboljšanja zlasti obvladljivosti projektov, ustreznosti nji-
hovega izvajanja in primernega vrednotenja bi Komisija morala  
zagotoviti jasna in pravočasna navodila, hitrejši postopek za dode-
ljevanje donacij in boljše spremljanje projektov.
  To poročilo je sprejelo Računsko sodišče v Luxembourgu na svojem 
 zasedanju dne 4. junija 2009.
Za Računsko sodišče
a aču s o sod šče
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Predsednik
ODGOVORI 
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?34
ODGOVORI KOMISIJE
POVZETEK
III.
Komisija izraža zadovoljstvo ob ugotovitvi  
Sodišča, da je bil z revidiranima instrumen-
toma 6. okvirnega programa (OP) dosežen  uspeh.
(i)
Okvirni programi so vedno temeljili na dobro premišljeni logiki posega (v 7. OP je to še  
izrazitejše). Poseben izziv je zagotoviti,  
zlasti zaradi negotovosti rezultatov raz-
iskav, da vsi cilji natančno ustrezajo stro-
gim opredelitvam meril SMART. Pa vendar  so se bistveni vidiki načel SMART upošte-vali v vseh z raziskavami povezanih zako-nodajnih in izvedbenih aktih, kot dokazuje 
na primer obstoj „ciljev“ tematskih predno-
stnih področij 6. OP, čeprav tak pristop ni bil 
izrecno določen v finančni uredbi, ki se je  
uporabljala ob pripravi in sprejetju 6. OP. Vsi delovni programi v okviru 7. OP vsebujejo  
izjave o pričakovanem učinku, ki ustrezajo 
ciljem, načelom in dejavnostim iz posebnih 
programov.
(ii)
Komisija verjame, da so bile nekatere „mreže odličnosti“ manj uspešne od drugih, vendar 
je več mrež odličnosti doseglo samostojno povezovanje. To ni nič nenavadnega glede na širok razpon zajetih področij, raznolikost 
udeležencev v številnih različnih projektih in stvarnost sodelovanja v konzorcijih.
Po drugi strani pa se v zvezi z integriranimi 
projekti na splošno priznava, da so bili dokaj uspešni, na primer sektorsko vodeni pred-stavitveni integrirani projekti na področjih energije in prometa. Številni projekti so po 
uspešno izpeljanih pogodbah 6. OP vodili do 
razvoja in replikacije trga.
ODGOVORI 
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?35
(iii)
Komisija meni, da je z upravljanjem instru-
mentov 6. OP pomembno pripomogla  
k uspehu, doseženemu s temi instrumenti.  V okviru omejitev, določenih z veljavnim  zakonodajnim okvirom, si je dejavno priza-
devala za rešitev morebitnih težav. Osnutki 
smernic so bili dejansko na voljo že pred  začetkom 6. OP.
(iv)
6. OP kot tak (s svojima dvema novima instru-
mentoma, integriranimi projekti in mrežami odličnosti) ni univerzalni odgovor na izzive, s katerimi se srečuje evropsko raziskovalno področje, zlasti ker je vseboval samo 5 %  
vseh evropskih sredstev za raziskave. Poleg 
tega je v trenutku, ko se na tisoče projek-
tov, ki jih je financiral, še vedno izvaja, še  
prezgodaj za dokončne primerjave s 5. OP. Komisija tudi meni, da je 6. OP bistveno  
spodbudil raziskovalna prizadevanja in da  
so bili dosežki 6. OP precejšnji. Komisija se 
strinja z ugotovitvami Sodišča v zvezi z ude-
ležbo zasebnega sektorja in želi dodati, da je 
ob upoštevanju javnih in zasebnih organiza-
cij, ki se ukvarjajo s poslovnimi dejavnostmi (poslovno-podjetniški sektor), stopnja ude-
ležbe podobna kot pri 5. OP.
Komisija se strinja glede težav, povezanih z 
udeležbo MSP v okviru 6. OP. Te težave so  odpravljene v 7. OP.IV.
Okvirni programi so vedno temeljili na dobro 
premišljeni logiki posega, kar je omogo-
čilo učinkovito ocenjevanje in spremljanje. V 7. OP je logika posega še jasnejša, skupaj s cilji in ukrepi za povečanje učinkovitosti, 
ki bodo pripomogli k dodatni okrepitvi sis-
tema ocenjevanja in spremljanja. Cilji razi-skav in raziskovalne politike so v 7. OP jasno 
in izrecno določeni v delovnih programih. Za 
vsako temo so opredeljeni znanstveni cilji, 
obseg dejavnosti in pričakovani rezultati.
V.
(i)
Komisija je integrirane projekte in mreže  
odličnosti ocenila z različnimi študijami in 
poročili. V zvezi z nadaljnjim financiranjem 
mrež odličnosti iz 6. OP v okviru 7. OP je pri-
šla do podobne ugotovitve kot Sodišče.
(ii)
Komisija nenehno proučuje raziskovalno  
področje, spremlja nacionalne raziskovalne 
in razvojne politike ter dejavno sodeluje  
pri prizadevanjih za nadaljnje spodbujanje 
naložb v raziskave, med drugim tudi prek  odprte metode usklajevanja.
(iii)
Komisija se strinja, da so jasna in pravočasna 
navodila, hitrejši postopek oddaje naročil in boljše spremljanje projekta zelo pomembni. 
Komisija izvaja svoje obveznosti, pri tem pa 
mora nenehno uravnavati dva cilja, ki ju je 
težko uskladiti, in sicer hitrost izplačeva-nja sredstev in potrebo po zagotovitvi nji-hove odgovorne razdelitve izvajalcem, vse v okviru danega zakonodajnega okolja.
ODGOVORI 
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?36
UVOD
10.
S 6. OP naj bi se spodbujala udeležba MSP 
na vseh področjih in pri vseh instrumentih, 
zlasti pri dejavnostih, ki se izvajajo na temat-skih prednostnih področjih.
16.
Nižja stopnja uspešnosti predlogov v okviru 6. OP kot v okviru 5. OP se lahko pripiše viš-
jim stopnjam prijav v okviru 6. OP. Stopnje 
prijav so odvisne od številnih zapletenih  
dejavnikov, med drugim od ravni podrobno-
sti razpisov za zbiranje predlogov, razpolo-žljivih sredstev in ocenjevalskega pristopa.
REVIZIJSKA OPAŽANJA
20.–21.Komisija je v odgovor na prejšnjo revizijo Sodi-šča
1 navedla, da so okvirni programi vedno 
temeljili na dobro premišljeni logiki posega, 
ki se je v skladu z določbami Pogodbe izra-
žala v različnih zakonodajnih in izvedbenih 
aktih. V 7. OP je to še izrazitejše, kar bo doda-tno okrepilo spremljanje in ocenjevanje, ki ju 
izvaja Komisija. Poseben izziv je zagotoviti, zlasti zaradi negotovosti rezultatov raziskav, da vsi cilji natančno ustrezajo strogim opre-delitvam meril SMART. Čeprav tak pristop ni bil izrecno določen v finančni uredbi, ki se je 
uporabljala ob pripravi in sprejetju 6. OP, so bili bistveni elementi pristopa SMART kljub 
temu povzeti v delovnem programu Komi-
sije v okviru 6. OP. V okviru 7. OP, ki je bil 
pripravljen na podlagi podrobne predhodne ocene učinka, vsi delovni programi vsebujejo izjave o pričakovanem učinku, ki ustrezajo ciljem, načelom in dejavnostim iz posebnih programov.
1 Glej odgovore Komisije na Posebno poročilo št. 9/2007.24.
Komisija meni, da je visoko splošno zado-
voljstvo z obema instrumentoma (mrežami 
odličnosti in integriranimi projekti), ki so  ga udeleženci izrazili v anketi Sodišča, zelo pozitivno. Glede na različen obseg in zna-
čilnosti obeh instrumentov ni nič nenava-
dnega, da so se zasebnim partnerjem zdeli zlasti integrirani projekti primernejši glede 
na njihove potrebe.
27.
Ker se predlogi navezujejo na „pričakova-nja“, projekti pa na stvarnost, in ker se lahko 
med izvajanjem projektov pojavijo nepriča-
kovane težave, ni presenetljivo, da je bila  
lahko ocena nekaterih projektov manj pozi-
tivna, kot je bila ocena predlogov, na katerih 
so temeljili.
30.
Komisija opozarja, da je iz diagrama 5 raz-
vidno, da so po skupni oceni kakovosti pro-
jektov ti v več kot 80 % „sprejemljivi“ in  
„dobri do odlični“, kar kaže na to, da so  udeleženci svoje raziskovalne zmogljivosti  
ustrezno namenili za mrežo. Eden od najpo-membnejših vidikov teh novih instrumen-tov, ki se je večkrat poudarjal v različnih  smernicah, je bila okrepljena vloga samih  konzorcijev (in zlasti koordinatorjev) pri  
notranjem upravljanju projekta. Morda  je še prezgodaj za dokončen sklep o tem,  
kako oziroma ali je bil dosežen cilj „samoza-
dostnosti dolgoročnih raziskovalnih dejav-
nosti in partnerstev“.
Komisija opozarja, da je bilo delovanje mrež 
odličnosti znotraj okvirnega programa raz-lično. Na nekaterih tematskih prednostnih  področjih, kot sta IST in NMP, mreže odlič-nosti navadno dosegajo višje stopnje traj-nostnega razvoja kot na drugih
2.
2 IST in NMP se nanašata na tematski prednostni področji 
6. OP „tehnologije informacijske družbe“ ter „nanotehnologije 
in nanoznanosti, večfunkcionalni materiali na osnovi novih 
znanj ter nove proizvodne metode in naprave“.
ODGOVORI 
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?37
31.
Komisija opozarja na ugotovitev Sodišča,  
da sta skoraj dve tretjini mrež odličnosti  
dosegli polno preoblikovanje dejavnosti in povezovanje med partnerji, kar je precejšen delež.
33.
Nekatere okoliščine so udeležence morda  ovirale pri učinkovitejšem sodelovanju. To je nekaj povsem običajnega in je neločljivo povezano z naravo sodelovanja med različ-nimi akterji, katerih individualni raziskovalni cilji se dopolnjujejo, a so vendarle različni.
35.
Možnost nadaljnjega financiranja nekaterih 
obetavnih mrež odličnosti v okviru 7. OP se 
obravnava za vsak primer posebej. Dejansko 
se lahko trajanje mreže odličnosti iz 6. OP  v okviru 7. OP podaljša do izpolnitve njenih 
ciljev, vendar brez novega financiranja (taki 
primeri trenutno obstajajo).
38.
Razlikovati je treba med mogočim obsegom finančnega povezovanja v smislu smernic, ki jih je Komisija objavila za integrirane pro-jekte, in načelom sofinanciranja, ki ureja  kateri koli projekt 6. OP. Od udeležencev  
integriranih projektov se ni zahtevalo, da  
morajo poleg lastnega deleža sofinanciranja privabiti še druge vire financiranja. Komisija 
opozarja na različno ravnanje po tematskih 
področjih okvirnega programa v smislu pri-
vabljanja dodatnega zasebnega in javnega financiranja.40.
Kar zadeva 7. OP, je v tem sedemletnem  
okvirnem programu še prezgodaj, da bi  
domnevali o kakršni koli dokončni oceni  o udeležbi MSP.
41.–43.
Komisija se strinja glede težav, povezanih z udeležbo MSP v okviru 6. OP. Te težave so  
odpravljene v 7. OP. Še več, poleg financira-
nja, zagotovljenega na podlagi razpisov za 
zbiranje predlogov, se v 7. OP do 100 mili-
jonov EUR namenja skupnemu programu za MSP, imenovanemu Eurostars, ki temelji na 
členu 169 Pogodbe. Program skupaj izva-
jajo države EUREKA, namenjen pa je podpori 
nadnacionalnih projektov, ki jih začnejo in 
vodijo MSP, ki se ukvarjajo z raziskavami in 
razvojem. Eurostars naj bi pripomogel k obli-
kovanju evropskega raziskovalnega pro-stora, in sicer s povezovanjem sodelujočih 
nacionalnih programov v skupen program  
na evropski ravni.
44.
Komisija meni, da ugotovitev Sodišča, da  sta revidirana instrumenta 6. OP spodbu-jala uspešno raziskovalno sodelovanje med udeleženci projekta (glej odstavek 58), kaže na to, da je Komisija na splošno dobro upra-
vljala te instrumente. Komisija si je v okviru 
omejitev, določenih z veljavnim zakonodaj-nim okvirom, dejavno prizadevala za reši-
tev morebitnih težav in to nadaljuje tudi  
v okviru 7. OP.
ODGOVORI 
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?38
45.
Komisija je sodelujočim akterjem zagotovila 
smernice za lažje razumevanje novih instru-mentov. Zelo visok odstotek koordinatorjev in sodelujočih v anketi je očitno vendarle  
razumel razliko med obema instrumentoma 
(glej diagram 7 Sodišča). Pričakovalo bi se  tudi, da jo bodo koordinatorji razumeli bolje 
kot drugi udeleženci. Kot je razvidno že iz  
diagrama 7, je evropska raziskovalna sku-
pnost nova instrumenta v glavnem razumela 
in pravilno uporabljala.
46.
Eden od najpomembnejših vidikov teh novih 
instrumentov, ki se je večkrat poudarjal  
v različnih smernicah, je bila okrepljena  
vloga samih konzorcijev (in zlasti koordina-
torjev) pri notranjem upravljanju projekta.
47.
Komisija je okvirni program izvajala kar naj-
bolje, da bi zagotovila skladnost z različnimi 
veljavnimi določbami.
48.
Glede na to, da sta zakonodajalca pravne  akte 6. OP sprejela z zamudo, je Komisija  ukrepala kar se da hitro. Že novembra 2002, 
precej pred pripravo modelov pogodb, so  
bile za vse instrumente na voljo podrobne zloženke in „določbe za izvajanje“. Pripra-
vljene so bile številne smernice, ki so bile  
objavljene na internetu. Poleg tega so se  
na ciljno usmerjenih dogodkih za koordina-torje, na katere so bili vabljeni vsi projekti, obravnavala zlasti vprašanja, ki bi jih morda imeli v zvezi s posebnostmi instrumentov.49.
Komisija je zadovoljna, da se Sodišče zaveda 
njenih nenehnih prizadevanj za spodbu-janje boljšega razumevanja novih instru-mentov v okviru 6. OP, vključno z njenim  
hitrim odzivanjem na zunanja ocenjevanja. 
Evropska raziskovalna skupnost je nova  instrumenta v glavnem pravilno razumela  
in uporabljala.
50.
Pri uvedbi novih instrumentov se ni bilo  mogoče izogniti potrebi po tem, da se pre-
dlagatelji seznanijo z novimi pojmi v smislu 
pogajanj, ki jih je treba izvesti, in podatki, ki 
jih je treba predložiti, ti elementi pa so zelo 
pogosto zahtevali nadaljnje stike in izme-
njave med samimi udeleženci, kar je vedno 
dolgotrajen proces. Tudi zaradi obvezno-sti, ki jo je Komisiji naložil zakonodajalec  
(v tem primeru Svet), da mora dobiti (pozi-
tivno) mnenje o vseh integriranih projektih 
in mrežah odličnosti, ki naj bi se financirali 
(ne glede na znesek prispevka Skupnosti),  se je čas za sklepanje pogodb še podalj-
šal. Poleg tega je navedeni čas primerljiv  s časom drugih večjih agencij za financiranje v svetu. Kar zadeva pogajalski postopek, se je obseg projekta vedno spreminjal v skladu s pravnim okvirom okvirnega programa.
51.
Komisija se strinja s pripombami Sodišča.  
Kljub temu opozarja, da je bil eden od najpo-
membnejših vidikov teh novih instrumentov, ki se je večkrat poudarjal v različnih smerni-cah, okrepljena vloga samih konzorcijev (in zlasti koordinatorjev) pri notranjem upra-vljanju projekta.
ODGOVORI 
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?39
52.
Komisija se zelo strinja, da je pomembno  
spremljanje projektov, ki se izvaja na raz-lične načine, med drugim z veliko pozor-nostjo projektnih uradnikov. Kljub temu  
priznava, da je bilo nekaj primerov, pogo-
sto iz individualnih in posebnih razlogov, ko neodvisen pregled ni bil izveden.
53.
Za vse generalne direktorate, povezane z  
raziskavami, je bil pripravljen enotni obra-zec poročila pregledovalcev. Pripravljene so 
bile tudi temeljne skupne smernice, ki so jih 
prejele različne službe, da bi jih prilagodile 
svojim potrebam.
55.
Komisija se strinja z ugotovitvami Sodišča. Kljub temu želi poudariti, da se je prispe-
vek EU za zasebni sektor v okviru 6. OP zelo 
povečal – za več kot 1 milijardo EUR – v pri-
merjavi s 5. OP. Res je tudi, da se položaj od 
sektorja do sektorja razlikuje. Komisija meni, da je 6. OP pozitivno vplival na industrijsko 
konkurenčnost. Poleg tega želi dodati, da je ob upoštevanju javnih in zasebnih organiza-cij, ki se ukvarjajo s poslovnimi dejavnostmi (poslovno-podjetniški sektor), stopnja ude-ležbe podobna kot pri 5. OP.ZAKLJUČKI 
IN PRIPOROČILA
57.
Komisija meni, da so okvirni programi vedno 
temeljili na dobro premišljeni logiki posega. V okviru 6. OP so se z zakonodajnimi akti,  delovnimi programi Komisije in različnimi  
vrstami informativnega gradiva zagotovili  
dosleden pretok in velika količina informacij o logiki posega, ciljih, utemeljitvi prizade-
vanj in njihovi evropski dodani vrednosti,  
načrtovanih ukrepih, načelih in operativ-
nem okviru uporabe za vse instrumente,  
ki naj bi se uporabljali, ter druge koristne  informacije za predlagatelje in udeležence 
projektov. Poseben izziv je zagotoviti, zlasti 
zaradi negotovosti rezultatov raziskav, da  
vsi cilji natančno ustrezajo strogim oprede-
litvam meril SMART. Čeprav tak pristop ni bil 
izrecno določen v finančni uredbi, ki se je  
uporabljala ob pripravi in sprejetju 6. OP, so bili bistveni elementi pristopa SMART kljub 
temu povzeti v delovnem programu Komi-
sije v okviru 6. OP. Vsi delovni programi  
v okviru 7. OP vsebujejo izjave o pričakova-
nem učinku, ki ustrezajo ciljem, načelom in dejavnostim iz posebnih programov. Komi-
sija meni, da sta bila spremljanje in ocenje-vanje 6. OP ustrezna.
ODGOVORI 
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?40
Priporočilo št. 1
Komisija meni, da so okvirni programi  
vedno temeljili na dobro premišljeni logiki posega, kar je omogočilo učinkovito ocenje-
vanje in spremljanje. V okviru 7. OP, ki je  
bil pripravljen na podlagi podrobne pred-hodne ocene učinka, vsi delovni programi  vsebujejo izjave o pričakovanem učinku, ki 
ustrezajo ciljem, načelom in dejavnostim  
iz posebnih programov. To bo pripomoglo  k dodatni okrepitvi sistema ocenjevanja in 
spremljanja. Namesto da bi bili cilji raziskav 
in raziskovalne politike, skupaj s tistimi za 
oblikovanje ra ziskovalnih prizadevanj, vklju-
čeni v „instrumente“, so v okviru 7. OP jasno in izrecno določeni v delovnih programih.  
Za vsako temo, za katero se lahko predlo-
žijo predlogi, so opredeljeni znanstveni cilji, 
obseg dejavnosti in pričakovani rezultati.
58.
Komisija izraža zadovoljstvo ob ugotovitvi  Sodišča, da sta instrumenta 6. OP, ki sta bila 
zajeta v revizijo, spodbujala ustrezno sto-
pnjo raziskovalnega sodelovanja med udele-
ženci projektov. Ker se predlogi navezujejo 
na „pričakovanja“, projekti pa na stvarnost, in ker se lahko med izvajanjem projektov  
pojavijo nepričakovane težave, ni prese-netljivo, da je bila lahko ocena nekaterih  projektov manj pozitivna, kot je bila ocena predlogov, na katerih so temeljili.59.
V številnih mrežah odličnosti je bilo dose-
ženo trajno povezovanje med partnerji,  skupna kakovost projektov pa se je štela za 
visoko (iz skupne ocene v diagramu 5 je raz-
vidno, da je kakovost mrež odličnosti skupaj v več kot 80 % „sprejemljiva“ in „dobra do  odlična“). V skoraj dveh tretjinah mrež odlič-
nosti sta bili doseženi polno preoblikovanje 
dejavnosti in povezovanje med partnerji.  Možnost nadaljnjega financiranja nekaterih 
obetavnih mrež odličnosti iz 6. OP v okviru 
7. OP se obravnava za vsak primer posebej. 
Dejansko se lahko trajanje mreže odličnosti 
iz 6. OP podaljša brez novega financiranja  (taki primeri trenutno obstajajo). Poleg tega 
se lahko v ustrezno utemeljenih primerih  
predvidijo nove mreže odličnosti.
60.
Razlikovati je treba med mogočim obsegom 
finančnega povezovanja in načelom sofinan-ciranja, ki ureja kateri koli projekt 6. OP. Od 
udeležencev v integriranih projektih se ni  
zahtevalo, da morajo poleg lastnega deleža 
sofinanciranja privabiti še druge vire financi-
ranja. Komisija opozarja na različno ravnanje po tematskih področjih okvirnega programa 
v smislu privabljanja dodatnega zasebnega in javnega financiranja.
Priporočilo št. 2
Komisija je ta instrumenta 6. OP ocenila z  
različnimi metodami. Glede nadaljnjega  financiranja mrež odličnosti 6. OP je na  
podlagi poročila strokovne skupine o priho-
dnosti mrež odličnosti (Report of the Expert 
Group on the future of Networks of Excel-lence) prišla do podobne ugotovitve.
ODGOVORI 
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?41
61.
Komisija se strinja z ugotovitvami Sodišča. 
Kljub temu poudarja, da vloga okvirnega  programa pri spodbujanju industrijske kon-
kurenčnosti zato ni bila nič manjša.
Poleg tega želi dodati, da je ob upoštevanju 
javnih in zasebnih organizacij, ki se ukvarjajo s poslovnimi dejavnostmi (poslovno-podje-tniški sektor), stopnja udeležbe podobna kot pri 5. OP.
62.
Kar zadeva 7. OP, je v tem sedemletnem  
okvirnem programu še prezgodaj, da bi  domnevali o kakršni koli dokončni oceni  o udeležbi MSP.
63.
6. OP obsega zelo majhen delež (približno  
5 %) vsega financiranja, zagotovljenega za 
raziskave v Evropi, zato ima na področju, na katerem imajo države članice glavno vlogo, 
že po definiciji majhne možnosti vplivanja. 
Komisija kljub temu meni, da je 6. OP bistveno 
spodbudil raziskovalna prizadevanja.
Priporočilo št. 3
Komisija nenehno proučuje raziskovalno  
področje, spremlja nacionalne raziskovalne in razvojne politike ter dejavno sodeluje  pri prizadevanjih za nadaljnje spodbujanje 
naložb v raziskave, med drugim tudi prek  
odprte metode usklajevanja.65.
Komisija si je v okviru omejitev, določenih 
z veljavnim zakonodajnim okvirom, dejavno prizadevala za rešitev morebitnih težav.  
Komisija opozarja, da veliko število projek-
tov v okviru novih instrumentov, kar pomeni, da v njih sodeluje na tisoče udeležencev, in na splošno dobri rezultati, doseženi v zvezi 
z njimi, kažejo na to, da morebitne pomanj-
kljivosti na splošno niso vplivale na uporabo integriranih projektov in mrež odličnosti.
Priporočilo št. 4
Komisija se strinja, da so jasna in pravočasna navodila, hitrejši postopek oddaje naročil in boljše spremljanje projekta zelo pomembni 
dejavniki za izvajanje okvirnega programa  
Evropske skupnosti za raziskave. Komisija  
izvaja svoje obveznosti, pri tem pa mora  
nenehno uravnavati dva cilja, ki ju je težko 
uskladiti, in sicer hitrost izplačevanja sred-
stev in potrebo po zagotovitvi njihove odgo-vorne razdelitve izvajalcem, vse v okviru  
danega zakonodajnega okolja.

ODGOVORI 
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 8/2009 – „Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli sv oje cilje?43
Evropsko računsko sodišče
Posebno poročilo št. 8/2009
„Mreže odličnosti“ in „integrirani projekti“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli svoje cilje?
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije2009 – 41 str. – 21 × 29,7 cmISBN 978–92–9207–420-3doi:10.2865/67415

Kako do publikacij EU
Publikacije, ki so naprodaj:
• prek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);• z naročilom v knjigarni, z navedbo naslova, založnika in/ali številke ISBN;•  z vzpostavitvijo neposrednega stika z našimi pooblaščenimi prodajalci.
Njihovi kontaktni podatki so na voljo na povezavi http://bookshop.europa.eu ali po faksu +352 2929-42758.
Brezplačne publikacije:• prek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);•  na predstavništvih ali delegacijah Evropske komisije. 
Njihovi kontaktni podatki so na voljo na povezavi http://ec.europa.eu ali po faksu +352 2929-42758.
EU JE VZPOSTAVILA ŠESTI OKVIRNI PROGRAM ZA SPODBUJANJE 
EVROPSKIH RAZISKAV IN TEHNOLOŠKEGA RAZVOJA V OBDOBJU OD 
2002 DO 2006 . SODIŠČE JE ANALIZIRALO, V KOLIKŠNEM OBSEGU STA 
DVA GLAVNA INSTRUMENTA, „MREŽE ODLIČNOSTI“ IN „INTEGRIRANI 
PROJEKTI“ , USPEŠNO PRISPEVALA K DOSEGANJU CILJEV PROGRAMA. PRIŠLO JE DO ZAKLJUČKA, DA STA TA INSTRUMENTA PRISPEVALA K SPLOŠNEMU CILJU SPODBUJANJA USPEŠNEGA RAZISKOVALNEGA SODELOVANJA, VENDAR SO BILI NJUNI POSEBNI CILJI SAMO DELNO DOSEŽENI.
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČEQJ-AB-09-010-SL-C