SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 18.7.2005 
COM(2005)317 kon čno 
2005/0131(CNS) 
  
Predlog 
SKLEP SVETA 
o izboljšanju policijskega sodelovanja med državami članicami Evropske unije, zlasti na 
notranjih mejah in spremembi Konvencije  o izvajanju Schengenskega sporazuma  
(predložila Komisija) 
 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1) OZADJE PREDLOGA 
• Razlogi in cilji predloga 
Predlog Sklepa Sveta o izboljšanju s odelovanja na notranjih mejah držav članic Evropske 
unije je naveden v Zakonodajnem in delovnem programu Komisije za leto 2005 (ref. IRMS 
2004/JLS/036, saj je bil že naveden v Zakonodajnem  in delovnem programu Komisije za leto 
2004). 
V Haaškem programu z dne 4. novembra 2004 Evr opski svet poziva Komi sijo, naj predloži 
predloge za pospešitev razvoja schengenske ga pravnega reda v zvezi z operativnim 
čezmejnim policijskim sodelovanj em. V Deklaraciji o boju pro ti terorizmu z dne 29. marca 
2004 pa je od Sveta med drugim zahteval, da prou či ukrepe na podro čju „čezmejnega 
zasledovanja“ in pozval k nadaljnjemu razvoju zakonodajnega okvira.  
• Splošno ozadje 
Z Amsterdamsko pogodbo je postala  postopna vzpostavitev obmo čja svobode, varnosti in 
pravice nov cilj Unije. 
Prosti pretok oseb znotraj tega obmo čja zahteva ukrepe za prepre čevanje pomanjkljivosti 
glede varnosti, nastale zaradi odprave mejnih kontro l, saj imajo storilci kaznivih dejanj enako 
pravico do prostega gibanja kot državljani, ki spoštujejo zakone. Ovire pri sodelovanju ne 
smejo biti vzrok za nekaznovanje storilcev kaznivih dejanj. 
Na obmejnih podro čjih je vpliv prepustnega so časnega obstoja razli čnih sodnih pristojnosti 
najbolj viden pri vsakdanjem de lu policije. Potreba po ustrezni h mehanizmih sodelovanja je 
zato najbolj potrebna na tistih podro čjih, kjer so npr. problemi varnosti bolj pere či kot drugod 
po Uniji. Čeprav je vsako podro čje z vidika demografije, geografije in blaginje druga čno, pa 
podobne potreb po sodelovanju omogo čajo razvoj skupnega okvira  za reševanje ovir pri 
sodelovanju, usklajevanju dejavnosti in izme njavi informacij. Brez tega skupnega okvira bodo 
različne prakse in pravila pri odkr ivanju, preiskavah in pregonu kaznivih dejanj ovirale 
kazenski pregon s čezmejnimi posledicami in pripeljale do zmanjšanja varnosti. 
Da bi se lažje spoprijele s temi izzivi  in v odsotnosti splošnega okvira so države članice med 
seboj sklenile dvostranske sporazume. Schengen ska konvencija se tako omejuje na splošna 
pravila in prepuš ča podrobnosti državam članicam. Nastali položaj, pridobljene izkušnje in 
ukrepi pa na ravni EU zahtevajo zakonodajo na podlagi skupnih na čel za izboljšanje 
obstoječih mehanizmov in zagotovitev st ruktur, ki pospešujejo razvoj. 
Med nastalimi strukturami so se  nekatere izkazale kot zelo u činkovite, kot na primer stalni 
svetovalni centri, ki pod eno streho združujejo udeležence kazenskega pregona z obeh strani meje.  
• Obstoječe določbe na podro čju, na katerega se nanaša predlog 
Sklepi Evropskega sveta iz  Tampereja iz leta 1999, uvede ni s Pogodbo o Evropski uniji, 
poznani kot Amsterdamska pogodba iz leta 1997, zagotavljajo podrobnosti o normativni in – 
v manjši meri – operativni podpori na obmo čju svobode, varnosti in pravice. 
 
SL 3   SL Dunajski akcijski na črt1 iz leta 1998, ki ostane veljaven po Amsterdamski pogodbi, poziva k 
razširitvi čezmejnega sodelovanja, kot na primer usta novitev stalnih struktur  za sodelovanje v 
obliki skupnih policijskih postaj in centrov za policijsko in carinsko sode lovanje na notranjih 
mejah. 
Schengenska konvencija iz leta 1990, ki  je bila z Amsterdamsko pogodbo vklju čena v okvir 
EU, zagotavlja odpravo mejnih kont rol in hkrati krepitev na dzornih ukrepov na zunanjih 
mejah. Pomanjkljivosti glede varnosti, na stale zaradi odprave mejnih kontrol, bodo 
odpravljene z novimi mehanizmi, ki bodo omogo čili in spodbudili policijsko sodelovanje. 
V Haaškem programu z dne 4. in 5. novembra 2004 Evropski svet poziva Komisijo, naj 
pripravi predloge za pospešitev razvoja scheng enskega pravnega reda v zvezi z operativnim 
čezmejnim policijskim sodelovanjem. 
• Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije 
Ta sklep je skladen s politikami za postopno vzpostavitev obmo čja svobode, varnosti in 
pravice.   
2) POSVETOVANJE Z ZAINTERESIR ANIMI STRANKAMI IN PRESOJA 
VPLIVA  
• Posvetovanje z zainteresiranimi strankami 
Posebna posvetovanja niso bila potrebna. Sklepi, ki bi lahko izhajali iz takšnih posvetovanj, 
sledijo iz preteklih in sedanjih dejavnosti na ravni EU (raziskave, skupine Sveta in drugi 
Evropski forumi, ki se ukvarjaj o s policijskim sodelovanjem). Probl eme, ki se jih loteva sklep, 
so stalno izpostavljali ko t potrebe po strukturnem čezmejnem okviru. Najbolj pomembni viri, 
uporabljeni v ta namen, so: (1) Sporo čilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o 
okrepitvi policijskega in car inskega sodelovanja v Evr opski uniji (COM(2004)376 kon čno) z 
dne 18. maja 2004, v katerem se je Komisija posve tovala z organi kazenskega pregona držav 
članic, in ki je temeljilo na (a) obsežni raziskavi ter (b) rezultatih schengenskega procesa 
vrednotenja v letih 2000–2004; (2) Katalog priporo čil za pravilno uporabo schengenskega 
pravnega reda in najboljšo prakso: del Polic ijsko sodelovanje (doc  9788/01/03 SCH-EVAL 40 
COMIX 328 rev. 1 z dne 16. junija 2 003), ki vsebuje konkretna priporo čila organov 
kazenskega pregona za izboljšave na podro čju, ki ga zajema ta predlog; (3) izid razprav 
projektne skupine evropskih vodi j policije o okrepitv i policijskega sodelovanja na skupnih 
obmejnih podro čjih; (4) sklepi seminarja „Izvajanje policijskih nalog brez meja“ („Policing 
without frontiers“), ki je potek al na Nizozemskem marca 2004. 
• Zbiranje in uporaba strokovnega znanja 
Se ne uporablja. 
• Ocena vpliva 
Glede vpliva na temeljne pravice,  je treba poudariti, da je nepos redni cilj Sklepa prispevati k 
izvajanju členov 2 in 3 Listine o temeljnih pravicah, ki navaja, da „ima vsakdo pravico do 
življenja in telesne celovitosti“; ta cilj bo dosežen s spodbujanjem čezmejnega sodelovanja pri 
                                                 
1 UL C 19, 23.1.1999, str. 1. 
 
SL 4   SL kazenskem pregonu in hkrati s spoštovanj em pravnih tradicij in sistemov držav članic ter 
drugih temeljnih pravic in na čel, priznanih v Listini. Obdela va podatkov je varovana v skladu 
s členom 8 Listine. 
3) PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA 
• Povzetek predlaganih ukrepov 
Sklep zagotavlja pregleden, skupen okvir za izvedbo in nadaljnji razvoj čezmejnega 
policijskega sodelovanja, zlasti na skupnih mejah. Dolo ča splošna pravila za spodbujanje 
strateškega in operativnega sodelovanja med or gani kazenskega pregona in tako prispeva k 
izpolnjevanju naloge člena 29 PEU, tj. zagotoviti državljan om EU visoko stopnjo varnosti. Ta 
cilj bo dosežen zlasti s/z: (a) krepitvijo in izboljšanjem izmenjave informacij o vseh zadevah, povezanih s sodelovanjem med organi kazen skega pregona; (b) skupnimi ukrepi pri 
usklajevanju strateških in operativnih dejavnosti na trajni  osnovi; (c) skupnimi ukrepi pri 
izvajanju operativnih dejavnosti; (d) razširitvijo obstoje čih čezmejnih zmogljivosti in (e) 
zagotavljanjem struktur za nadz or in sodelovanje za pospeše vanje prihodnjega razvoja. Ta 
sklep ne vpliva na odpravo kont rol na notranjih mejah iz člena 2 Schengenske konvencije. 
• Pravna podlaga 
Pravno podlago za predlog dolo čajo členi 30(1)(a), (b), (c), 32 in  34(2)(c) PEU. Predloge in 
pobude za nadgrajevanje sche ngenskega pravnega reda  urejajo ustrezne dolo čbe Pogodb v 
skladu s členom 5(1) Protokola o vklju čitvi schengenskega pravnega reda v okvir Evropske 
unije. 
• Načelo subsidiarnosti 
Načelo subsidiarnosti se uporablja,  ker predlog ne spada v izklju čno pristojnost Evropske 
unije. 
Države članice ne morejo v zadostni meri dose či ciljev predloga iz  naslednjih razlogov. 
Cilj predloga je v preglednem okviru podati skupna na čela za sodelovanje na podro čju 
kazenskega pregona, ki se uporabljajo po celotn i Uniji. To bo spodbudilo kazenski pregon na 
enaki stopnji in prepre čilo, da bi zaradi škodljivih nesk ladnosti upadla varnost državljanov. 
Tega cilja države članice pravzaprav ne morejo dose či same. Prav tako pa same ne morejo 
uresničiti spremembe Schengenske konve ncije, ki jo prinaša sklep. 
Zaradi prepustnosti meja ter medsebojne odvisnosti državnih organov kazenskega pregona, 
država članica ne more sama skrbeti za svojo varnost. Skupna odgovornost za varnost Unije, 
zasnovane kot obmo čje svobode, varnosti in pravice, na  splošno, ter odgovornost za varnost 
vsake posamezne države posledi čno zahtevata instrumente kot je pri čujoči sklep. Predlog 
združuje razli čne oblike in zna čilnosti, nastale ob za četku veljavnosti Schengenske 
konvencije, v enoten, pregleden okvir. Brez takšnega predloga bi obstajala nevarnost, da bi se 
kazenski pregon v razli čnih delih Unije in s tem stopnj a varnosti državljanov razli čno 
razvijala.  
Cilji predloga bodo bolje doseženi z delovanjem na ravni Unije iz naslednjih razlogov. 
Sklep dolo ča „splošna pravila za spodbujanje stratešk ega in operativnega sodelovanja“ med 
organi kazenskega pregona držav članic in pove ča „stopnjo varnosti državljanov Evropske 
 
SL 5   SL unije“. Pregledni okvir sklepa, ki pospe šuje prihodnji razvoj, zajema skupna na čela 
čezmejnega sodelovanja in praks zadnjega de setletja dejavnosti v okviru Schengena in 
petletnega obdobja v okviru obmo čja svobode, varnosti in pravice. Izraz obmo čje svobode, 
varnosti in pravice iz člena 61 PES in člena 29 PEU zahteva skupno politiko čezmejnega 
sodelovanja na podro čju varnosti zaradi medsebojne odvisnosti v dejavnostih nacionalnih 
organov kazenskega pregona. Predlog poskuša dose či ravnovesje med utrditvijo prakse, 
poenostavitvijo sodelovanja in skupnim raz vojem operativne prakse. V tem smislu se 
spoštujejo lastne  odgovornosti držav članic, na primer izbor sredst ev in strategij kazenskega 
pregona, medtem ko se, če se zdi potrebno, za sodelovanj e zagotovijo skupne poti. 
Vrednotenje kakovosti čezmejnega sodelovanja kazenskega pregona je temelj Schengenskega 
procesa vrednotenja. V tem okviru obstaja sogl asje, da je za dosego enako visoke stopnje 
varnosti na obmo čju svobode, varnosti in pravice potrebno spoštovanje skupno dogovorjenih 
načel. Enako velja tudi za prepre čevanje prenosa vzorcev krimin alnih dejanj in negativnih 
spremljevalnih u činkov za narodno varnost. Isto časno pa se vse države članice strinjajo, da 
mora ob spoštovanju skupnih na čel ostati še dovolj pros tora za samostojno odlo čitev, do 
katere mere se bodo glede na potek operativnih dejavnosti vklju čile v čezmejno sodelovanje. 
Za doseganje tega ravnovesja pa tudi za izbo ljšanje kakovosti in zmog ljivosti sodelovanja so 
v sklep zajete izkušnje zadnjeg a desetletja. Na tej podlagi r azvija sklep skupne strukture za 
sodelovanje in tako prinaša uspe he najboljših praks in stalne izboljšave. Projektno usmerjeni 
programi, ki jih podpira Komisija  (AGIS), ali medsebojni pregle di, organizirani pod okriljem 
Sveta, izpostavljajo pot rebo po takšnih skupnih na čelih in praksah. 
Predlog prinaša preglednost v razvoju zadnjih let, zagotavlja infrastrukturo za izboljšanje 
sodelovanja, usklajevanja in izmenjave informacij in prepuš ča državi članici, da se sama 
odloči do katere mere se bo vklju čila v čezmejno sodelovanje, prilagojeno potrebam poteka 
operativnih dejavnosti. Kadar pa se država članica odlo či za sodelovanje, se  to odvija na 
podlagi skupnih standardov. Za prilagoditev proces ov in pregleden razvoj predlog prav tako 
zagotavlja skupne mehanizme za nadzor in pregled. Sprememba členov 40 in 41 Schengenske 
konvencije mora potekati na ravni EU. 
Zato je predlog v skladu z na čelom subsidiarnosti. 
• Načelo sorazmernosti 
Predlog je v skladu z na čelom sorazmernosti zaradi naslednjih razlogov. 
Predlog zagotavlja skupna na čela in strukture za sodelovanj e, presojo glede operativnih 
aspektov pa prepuš ča državam članicam. Ne posega v nacionalno odgovornost države članice, 
da državljanom zagotovi varnost, niti ne poseg a v njeno pristojnost, da organizira kazenski 
pregon na na čin, ki se ji zdi primeren za povezovanj e z nacionalnimi praksami. Hkrati se 
izogiba neskladij, ki bi jih vklju čevala uporaba na čela subsidiarnosti in  ki prinašajo škodo 
družbenim potrebam po va rnosti ali delovanju obmo čja svobode, varnosti in pravice. Glede 
razpolaganja z zadovoljivimi zmogljivostmi kazenskega pregona na obmejnih podro čjih je 
tako za enakovreden na čin obravnavanja kriminalnih de janj potrebno in primerno dolo čiti 
skupne najnižje standarde. 
Dodatne stroške, ocenjene na 202 500 EU R letno, bo doprinesel Regulativni odbor, 
ustanovljen s tem Sklepom. Gospodarske subj ekte ali državljane ta sklep ne zajema, čeprav so 
uporabniki sodelovanja, ki ga dosega ta instrument. 
 
SL 6   SL • Izbira instrumentov 
Izbrani instrument je sklep, ki temelji na členu 34(2)(c) Pogodbe o Evropski uniji. Drugi 
instrumenti ne bi bili ustrezn i zaradi naslednjih razlogov: 
Opustitev zakonodaje ne bi izpolnila ambicij, iz raženih v Haaškem programu. Poleg tega ne 
bi bilo mogo če podati skupnih operativnih elem entov, ki so osnova razli čnih dvo- in 
večstranskim instrumentom sporazumov. Strožji in  bolj podrobni zakonodajni predpisi ne bi 
upoštevali demografskih, geografskih in organiz acijskih razlik, ki so prisotne na mejah. 
Alternative (podpiranje ve čstranskih projektov kazenskega pregona, priro čniki, katalogi 
najboljših praks, medsebojni pregled) že obsta jajo, vendar so se izkazale kot nezadovoljive za 
zagotavljanje okvira skupnih na čel sodelovanja. Izboljšanje čezmejnega sodelovanja, ki ga 
prinaša sklep, je bilo izpostavljeno že v Haaškem programu. 
4) PRORA ČUNSKE POSLEDICE 
Proračun EU bo zaradi kadrovskih in upravnih stroškov zasedanj Regulativnega odbora, 
ustanovljenega s tem sklepom – ki dolo ča tudi naloge tega odbora – letno obremenjen za 
ocenjeni skupni znesek v višini 202 500 EUR. Od za četka delovanja odbora do takrat, ko 
bodo predlogi sklepa popolnoma preneseni v pr akso, se bo moral odbor sestajati bolj pogosto 
in bo potreboval bolj intenzivno upravno podporo za razvoj skupnih pristopov in  rešitev, na 
primer, pri izdelavi osnutkov vzor čnih sporazumov ter pri ustana vljanju skupnih struktur in 
vidikov vrednotenja. Regulativni odbor  naj bi se sestajal redno – na primer dvakrat na leto – 
da se dogovori o na črtih in ukrepih, ki jih je  potrebno sprejeti za izvedbo člena 3 Sklepa Sveta 
o izboljšanju policijskega in cari nskega sodelovanja. Organizator in gostitelj teh zasedanj je 
Komisija. 
5) DODATNE INFORMACIJE 
• Razveljavitev obstoje če zakonodaje 
Sprejetje predloga bo vodilo  do razveljavitve obstoje če zakonodaje. 
• Natančna obrazložitev predloga 
Člen 1 opisuje cilj in namen, tj. pove čanje stopnje varnosti dr žavljanov s spodbujanjem 
operativnega in strateškega sodelovanja med polic ijskimi in carinskimi službami, zlasti na 
notranjih mejah schengenskega obmo čja. Člen 1 predvideva splo šno strukturo ukrepov v 
zvezi z izboljšanjem sodelovanja. 
Člen 2 opredeljuje klju čno terminologijo. 
Člen 3 temelji na členu 39 Schengenske konvencije in sk lepih Izvršnega odbora z dne 16. 
decembra 1998 in z dne 28. aprila 1999 o neiz črpnem seznamu podro čij, kjer se izboljša 
izmenjava informacij. 
Člen 4 (usklajevanje) navaja posebne dejavnosti kazenskega pregona na obmejnih podro čjih, 
ki bi morale biti predmet sodelovanja, in pogoje za poenostavitev takšnega sodelovanja. Ob 
tem skrbi tudi za uvajanje nezdru žljive opreme, ki je bila opredeljena kot  glavna ovira za 
čezmejno sodelovanje. 
 
SL 7   SL Člen 5 navaja operativne tehnike sodelovanja, kot na primer dolo čanje nalog uradnikom za 
zvezo ali uradnikom drugih držav članic. Opisani ukrepi bodo pripomogli k u činkoviti 
uporabi razpoložljivih sredstev. 
Člen 6 vsebuje obvezo za ustanovitev stalnih st ruktur za sodelovanje na obmejnih podro čjih.  
Člen 7 zagotavlja varstvo podatkov z uporabo standardov iz naslova VI Schengenske 
konvencije. 
Člen 8 zagotavlja redno medse bojno vrednotenje in poziva Komisijo naj Svetu posreduje 
poročila vrednotenj. 
Člen 9 opredeljuje povezavo med predlogom in dvostranskimi sporazumi ali pogodbami. 
Člen 10 ustanavlja Regulativni odbor, ki  ga sestavljajo predstavniki držav članic in mu 
predseduje Komisija.  
Člen 11 spreminja člen 40 odstavka (1), (2) in (7 ) (opazovanje), razširja podro čje in ukinja 
omejevanje na kopenske meje, kakor je dolo čeno v členu 41 (zasledovanje) Schengenske 
konvencije. 
Člen 12 navaja dele schengenskega pravnega reda, ki jih ta predlog razveljavlja.  
Člen 13 dolo ča obdobja uporabe predloga. 
 
SL 8   SL 2005/0131(CNS) 
Predlog 
SKLEP SVETA 
o izboljšanju policijskega sodelovanja med državami članicami Evropske unije, zlasti na 
notranjih mejah in spremembi Konvencije  o izvajanju Schengenskega sporazuma  
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske unije, in zlasti člena 30(1)(a) in (c) ter člena 
34(2)(c) Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Komisije2, 
ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta3, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Člen 29 Pogodbe o Evropski uniji navaja, da  je cilj Unije zagotoviti državljanom 
visoko stopnjo varstva na obmo čju svobode, varnosti in pravice s pripravo skupnih 
ukrepov med državami članicami pri policijskem in pravosodnem sodelovanju v 
kazenskih zadevah. 
(2) Dunajski akcijski na črt z dne 11. decembra 1998
4 spodbuja tesno sodelovanje 
pravosodnih, policijskih, carinskih in  drugih ustreznih organov pri prepre čevanju 
organiziranega ali drugega kriminala in  v boju proti njemu ter poziva k dolo čitvi 
pogojev in omejitev, v skladu s katerimi lahko pr istojni policijski in carinski organi 
ene države članice delujejo na ozemlju druge države članice v povezavi in dogovoru z 
njo. 
(3) Sklepi Evropskega sveta z dne 15. in 16. oktobra 1999 iz Tamper eja potrjujejo potrebo 
po krepitvi sodelovanja v boju proti kriminal u tako, da se kar najbolje izkoristijo 
ugodnosti sodelovanja med organi držav članic pri preiskovanju čezmejnega kriminala 
v kateri koli državi članici in pozivajo k oblikovanju skupnih preiskovalnih enot, kot je 
določeno v Okvirnem sklepu Sveta 2002/465/PNZ5. 
(4) (4) Konvencija iz leta 1990 o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 
1985 o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah6 (v nadaljnjem besedilu 
„Schengenska konvencija“), vklju čena v okvir Evropske unije v skladu s Protokolom, 
priloženem k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, 
                                                 
2 UL C […], […], str. […]. 
3 UL C […], […], str. […]. 
4 UL C 19, 23.1.1999, to čki 42 in 44(b). 
5 UL L 162, 20.6.2002, str. 1. 
6 OL L 239, 22.9.2000, str. 19. 
 
SL 9   SL je uvedla nove oblike sodelovanj a med policijskimi organi držav članic kot enega od 
ukrepov, ki nadomeš ča odpravo kontrol na skupnih mejah držav članic Schengena. 
Schengenska konvencija je za čela veljati 26. marca 1995, od takrat pa se je 
sodelovanje med policijskimi in carinskimi organi držav članic znatno pove čalo. 
(5) Države članice so sklenile veliko število dvostranskih sporazumov in dogovorov, s 
katerimi obravnavajo posebne potrebe  po sodelovanju na obmejnih podro čjih. Brez 
ukrepanja Unije se lahko st opnja varnosti na skupnih meja h razlikuje, kar je mogo če 
razbrati iz priporo čil ministrov na podlagi poro čil Stalnega odbora za vrednotenje in 
izvajanje Schengenske konvencije. 
(6) Komisija v svojem sporo čilu Evropskemu parlamentu in Svetu o krepitvi policijskega 
in carinskega sodelovanja v Evropski uniji7 opozarja, da je treba znatno pove čati 
instrumente, operativne ukrepe in prizadevanja, ki jih države članice uvajajo na svojih 
notranjih mejah, da bi Unija postala pravo obmo čje svobode, varnosti in pravice.  
(7) Program, ki ga je Evropski svet spreje l na svojem zasedanju z dne 4. in 5. novembra 
2004 v Haagu, poziva Komisijo, naj prip ravi predloge za nadaljnji razvoj 
schengenskega pravnega reda v zvezi s čezmejnim operativnim sodelovanjem policije. 
Program priznava, da je za dos eganje optimalne stopnje zaš čite območja svobode, 
varnosti in pravice tako na ravni EU kot tudi na naciona lni ravni potrebno 
multidisciplinarno in usklajeno delovanje med pristojnimi organi kazenskega pregona, zlasti policijo, carino in nadz ornimi obmejnimi organi. 
(8) Zato je treba izboljšati policijsko sodelovanje, zlasti na notranjih mejah Evropske unije 
z večstranskimi sredstvi, da bi omogo čili boljšo izmenjavo informacij ter boljše 
usklajevanje in operativno sodelovanje. Ta sklep mora biti usmerjen k standardizaciji, poenostavitvi in pospeševanju  postopkov, poudariti mora opera tivne vidike na podlagi 
skupnih strateških preu darkov ter izboljšati u činkovitost in uspešnost razporeditve 
človeških in materialnih virov. 
(9) Celovita izmenjava informacij je s oglasno priznana kot temeljni predpogoj za 
zagotavljanje u činkovitosti sodelovanja na podro čju kazenskega pregona. Za namen 
koherentne uporabe člena 39 Schengenske ko nvencije je treba dolo čiti katere vrste 
informacij za prepre čevanje in odkrivanje kaznivih dejanj lahko organi kazenskega 
pregona držav članic izmenjajo neposredno, tj. ne da  bi bilo za to potrebno vložiti 
prošnjo pri pravosodnem organu. 
(10) Učinkovito sodelovanje je mogo če doseči samo s celovito uskladitvijo. Države članice 
morajo zato uskladiti dejavnosti policije in ca rine na obmejnih podro čjih s sredstvi, 
kot so skupno operativno na črtovanje in na črtovanje virov, st alno medsebojno 
posvetovanje in informacijski mehanizmi ter po potrebi tudi skupno usposabljanje in vaje v primeru posebnih okoliš čin (tj. ugrabitve, zajetje talcev, demonstracije). 
(11) Vzpostaviti je treba oblike operativnega  sodelovanja, da bi se izboljšala skupna 
razpoložljivost virov, uspešnos t njihove razporeditve ter u činkovitost pri opravljanju 
vsakodnevnih nalog ter nalog v primeru posebnih okoliš čin. 
                                                
 
7 COM(2004)376 kon čno z dne 18. maja 2004. 
 
SL 10   SL (12) Vzpostaviti je treba st alne strukture za izmenjavo informacij, da bi spodbujali 
sodelovanje in usklajevanje ter sp remljali za to potrebne procese.  
(13) Regulativni postopek iz člena 10 tega sklepa  je treba upoštevati v zvezi z ukrepi 
splošnega obsega, oblikovana za uporabo dolo čb člena 3 kot na primer razvoj 
standardnih tehni čnih rešitev in oblike zapisov za prenos informacij. 
(14) Dolo čbe Schengenske konvencije o čezmejnemu nadzoru in čezmejnemu zasledovanju 
je treba spremeniti, da bi izboljšali u činkovitost in uspešnost kr iminalnih preiskav in 
drugih dejavnosti tako, da se čezmejni nadzor in čezmejno zasledovan je dovolita v 
primeru preiskav kaznivega dejanja, pri katerem je mogo ča predaja ali izro čitev. Poleg 
tega naj ne bi bilo čezmejno zasledovanje omejeno le na kopenske meje. 
(15) Ker ciljev predlaganega ukrepa, namre č izboljšavo operativnega sodelovanja med 
policijskimi in carinskimi orani, zlasti na notranjih mejah, zaradi čezmejne narave 
varnostnih problemov ne mora zadostno dose či posamezna država članica, in zaradi 
medsebojne odvisnosti držav članic, je ta cilj bolj dosegljiv na ravni Evropske unije 
tako, da Svet sprejme potrebne ukrepe v skladu z na čelom subsidiarnosti, kakor 
določeno v členu 5 Pogodbe ES in členom 2 Pogodbe EU. V skladu z na čelom 
sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe ES ta sklep ne presega tega, kar je potrebno za 
doseganje navedenega cilja.  
(16) Združeno kraljestvo sodeluje pri tem sklepu, razen člena 11(2), v skladu s členom 5 
Protokola o vklju čitvi schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije, 
priloženega k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, in s členom 8(2) Sklepa Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega 
kraljestva Velike Britanije in Severne Irske  za sodelovanje pri izvajanju nekaterih 
določb schengenskega pravnega reda. 
(17) Irska sodeluje pri tem sklepu, razen člena 11(1) in (2), v skladu s členom 5 Protokola o 
vključitvi schengenskega pravnega reda v okvir Evropske uni je, priloženega k 
Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, in s členom 
6(2) Sklepa Sveta 2002/192/ES z dne 28. febr uarja 2002 o prošnji Irske za sodelovanje 
pri izvajanju nekaterih dolo čb schengenskega pravnega reda. 
(18) Ta sklep ne posega v dogovore o delnem s odelovanju Združenega kraljestva in Irske 
pri schengenskem pravnem redu, kakor je  opredeljeno v sklepih 2000/365/ES in 
2002/192/ES. 
(19) Kar zadeva Islandijo in Norveško, pomeni ta sklep razvoj dolo čb schengenskega 
pravnega reda v smislu Sporazuma, skle njenega med Svetom Evropske unije in 
Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitv ijo teh dveh držav k 
izvajanju, uporabi in razvoju schengensk ega pravnega reda, ki spadajo v podro čje 
člena 1 to čka H Sklepa Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih 
izvedbenih predpisih za uporabo Sporazuma
8. 
(20) Kar zadeva Švico, pomeni ta sklep razvoj dolo čb schengenskega pravnega reda v 
smislu Sporazuma, sklenjenega med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in 
                                                 
8 UL L 176, 10.7.1999, str. 31. 
 
SL 11   SL Švicarsko konfederacijo, v zvezi s pridruž itvijo Švicarsk e konfederacije k izvajanju, 
uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, kar spada v podro čje člena 1 točka H 
Sklepa Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za 
uporabo Sporazuma v povezavi s členom 4(1) Sklepa Sveta 2004/849/ES9 o podpisu, v 
imenu Evropske unije, in o za časni uporabi nekaterih dolo čb Sporazuma. 
(21) Ta sklep je akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu ali je druga če povezan z 
njim v smislu člena 3(1) Akta o pristopu iz leta 2003, razen člena 11 tega sklepa, za 
katerega veljajo dolo čbe člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003. 
(22) Ta sklep spoštuje temeljne pravice in upošteva sprejeta na čela, zlasti na čela Listine 
Evropske unije o temeljnih pravicah – 
SKLENIL: 
Člen 1 
Predmet 
1. Ta sklep dolo ča splošna pravila za spodbujanje strateškega in operativnega 
sodelovanja med organi, dolo čenimi v členu 2 tega sklepa, zlasti na notranjih mejah, 
in za pove čanje stopnje varnosti držav ljanov Evropske unije s/z: 
(a) krepitvijo in izboljšanjem izmenj ave informacij o vseh zadevah, 
povezanih s sodelovanjem med organi, zajetimi v tem sklepu; 
(b) skupnim ukrepanjem pri usklajevan ju strateških in operativnih 
dejavnosti na trajni osnovi; 
(c) skupnim ukrepanjem pri izvajanju operativnih dejavnosti. 
2. Države članice, ki imajo skupne meje, krepijo  sodelovanje zlasti na obmejnih 
področjih z namenom: 
(d) preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja  kakršnega koli kriminala, ki 
izvira iz stopnje varnosti obmejnih podro čij ali ima poseben vpliv 
nanjo; 
(e) preprečevanje nevarnosti za javni re d ali notranjo varnost in 
obravnavanje motenj javnega reda; 
(f) zagotavljanje varnosti čezmejnega cestnega, vodnega in zra čnega 
prometa, če so zanjo pristojni organi, zajeti v tem sklepu; 
(g) vzajemne pomo či pri prepre čevanju in v boju proti kaznivim 
dejanjem, ki povzro čajo ali so lahko vzrok izrednim razmeram, 
katastrofam ali resnim nesre čam; 
                                                 
9 UL L 368, 15.12.2004, str. 26. 
 
SL 12   SL (h) razvoja in vzdrževanja visoke st opnje znanja orga nov, zajetih v tem 
sklepu, ter svojih zadevnih pravnih in upravnih sistemov; 
(i) izboljšanja strokovne usposobljeno sti uradnikov organov, zajetih v 
tem sklepu – vklju čno z jezikovnim usposablja njem –, potrebne za 
sodelovanje na posebnih mejnih podro čjih, ki je sploh ne ali ne 
zadovoljivo zagotavlja splošni u čni načrt Evropske policijske 
akademije. 
3. Ta sklep na vpliva na odpravo kontrol na notranjih mejah iz člena 18 Uredbe 
Evropskega parlamenta in Sveta o vzpos tavitvi zakonika Skupnosti o pravilih, ki 
urejajo pretok oseb preko meja10. 
Člen 2 
Opredelitve pojmov 
Za namene tega sklepa pomeni: 
(a) izraz „notranje meje“ meje iz člena 1 Schengenske konvencije;11 
(b) izraz „obmejna podro čja“ področje, ki ga kot tako opredelijo države članice, vendar v 
vsakem primeru zajema celotno državno ozemlje z najve čjo oddaljenostjo 50 
kilometrov od meje; 
(c) izraz „organi, zajeti v tej odlo čbi“, pomenijo policijske, carinske in druge organe, ki 
delujejo v skladu z naslovom VI Pogodbe  o Evropski uniji, razen pravosodnih 
organov. 
Člen 3 
Izmenjava informacij 
1. Za namen uporabe člena 39 Schengenske konvencij e se na zahtevo policijskih 
organov držav članic izvede pomo č in posredujejo informacije , zlasti na naslednjih 
področjih: 
(j) ugotavljanje istovetnosti last nikov in voznikov vozil, vklju čno z 
ladjami in zrakoplovi; 
(k) poizvedbe o vozniških dovoljenjih, vklju čno s poizvedbami v zvezi z 
ladjami in zrakoplovi; 
(l) ugotavljanje, kje se oseba nahaja in kje ima prebivališ če; 
(m) ugotavljanje istovetnosti  telekomunikacijskih naro čnikov (telefon, 
telefaks in internet); 
                                                 
10 UL L […], […], str. […]. 
11 (NB: v primeru sprejetja Uredbe, zajete v Sporo čilu COM(2004)39 kon čno o pretoku oseb preko meja, 
jo bo treba morda revidirati.) 
 
SL 13   SL (n) prostovoljno pridobivanje informaci j od oseb, za katere se zanima 
policija; 
(o) ugotavljanje istovetnosti oseb; 
(p) prenos obveš čevalnih informacij iz zbirk podatkov ali datotek 
organov, zajetih v tem sklepu, če so v skladu z veljavnimi dolo čbami, 
ki urejajo varstvo podatkov; 
(q) priprava na črtov in usklajevanje takšnih ukrepov ter za četek nujnih 
poizvedb; 
(r) ugotavljanje izvora blaga, zlasti orožja in vozil, na primer z 
ugotavljanjem prodajnih poti; 
(s) preverjanje dokazov, na primer škode na vozilih po nesre čah, pri 
katerih voznik pobegne, te r izbrisov v dokumentih; 
(t) preverjanje državnih uradnih dokumentov; 
(u) ureditev operativnega  ukrepanja, ki vklju čuje čezmejni nadzor in 
zasledovanje, nadzorovane doba ve in tajne operacije; 
(v) lokalne kriminalne združbe ali posamezniki in njihov na čin delovanja. 
2. Informacije iz odstavka 1 lahko služba za posre dovanje podatkov na lastno pobudo 
tudi posreduje vsakemu zadevnemu organu, zajetem v tem sklepu. 
3. Vsa nadaljnja podrobna pravil a, potrebna za izvajanje tega člena, v zvezi z 
opredelitvijo informacij, ki so lahko na voljo, spremembe za dostop in kanali za 
izmenjavo se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom iz člena 10. 
Člen 4 
Strukturno sodelovanje 
1. Brez poseganja v pristojnosti pr avosodnih organov usklajujejo države članice 
čezmejne dejavnosti organov, zajetih v tem sklepu, na obmejnih podro čjih. 
K temu sodelovanju spadajo zlasti: 
(w) priprava, uskladitev ter izvajanje operativnega na črtovanja in 
dejavnosti, npr. operacije nadzorov anja, preiskav in ukrepov za 
preprečevanje kriminala, vklju čno z upravljanjem javnih demonstracij 
in razporejanjem ustreznih virov; 
(x) preverjanje združljivosti in interoperabilnosti opreme, zlasti 
komunikacijske tehnologije in tehnologije za nadzor; 
(y) razvoj in izvajanje skupnih programov usposabljanja, vklju čno s 
skupnimi vajami v primeru posebnih okoliš čin. Dejavnost na tem 
področju lahko zajema delovne obiske, programe izmenjave, skupne 
 
SL 14   SL projekte šolanja, vklju čno z jezikovnim usposabljanjem, in razvoj 
skupnih izobraževalnih modulov v okviru sodelovanje na posebnih obmejnih podro čjih. 
2. Da bi olajšali usklajevanje dejavnosti organov, zajetih v tem sklepu, na obmejnih 
področjih, države članice zlasti: 
(z) na lastno pobudo in pravo časno obveš čajo tiste organe in stalne 
strukture za sodelovanje iz člena 6(1) o programih dela, na črtovanih 
operacijah in ukrepih, vklju čno z nadzorom, tajnimi operacijami in 
nadzorovanimi dobavami, ter o prihajajo čih dogodkih, ki lahko 
vplivajo na te organe na drugi strani meje; 
(aa) pripravljajo skupna poro čila o oceni in stanju tveganja; 
(bb) obveščajo organe na drugi  strani meje o trenutnih upravnih in 
organizacijskih razvojih, ki lahko vp livajo na delovanje teh organov; 
(cc) dajo stalnim strukturam za sode lovanje na voljo vse pomembne 
informacije v smislu člena 6(1) tega sklepa; 
(dd) zagotavljajo dostop do vseh pom embnih operativnih informacij 
organom in stalnim strukturam za sodelovanje iz člena 6(1), zlasti s 
posodabljanjem Priro čnika o čezmejnem policijskem sodelovanju, ki 
je bil sprejet s Sklepom Izvrši lnega odbora z dne 16. decembra 1998
12.  
Člen 5 
Operativno sodelovanje  
Operativno sodelovanje zajema zlasti: 
(ee) izvajanje skupnih patrulj ter sku pnih intervencij in nadzora na 
obmejnih podro čjih za izvedbo ciljev in namena člena 1, pri čemer se 
te patrulje izvedejo v skladu s členom 19(a) Uredbe Evropskega 
parlamenta in Sveta o vzpostavitv i zakonika Skupnosti o pravilih, ki 
urejajo pretok oseb preko meja13; 
(ff) zagotavljanje pomo či pri vzpostavljanju skupnih preiskovalnih enot na 
obmejnih podro čjih, ustanovljenih v skladu z Okvirnim sklepom Sveta 
2002/465/PNZ14; 
(gg) dodeljevanje policijskih nalog ura dnikom za zvezo ali uradnikom 
druge države članice, če te naloge ne vklju čujejo uporabe prisilnih 
ukrepov. 
                                                 
12 UL L 239, 22.9.2000, str. 408. 
13 UL L […], […], str. […]. 
14 UL L 162, 20.6.2002, str. 1. 
 
SL 15   SL Člen 6 
Izmenjava informacij in usklajevalne strukture 
1. Države članice ustanovijo stalne strukture za sodelovanje med organi, zajetimi v tem 
sklepu, za vsako obmejno podro čje na notranjih mejah. 
2. Strukture za sodelovanje iz odstavka 1 nudijo podporo in spremljajo izvajanje členov 
3, 4 in 5. 
3. Države članice obvestijo Komisijo in Svet o za dolžitvah in pristojnostih stalnih 
struktur za sodelovanje, ustanovljenih v skladu s tem členom. Komisija bo te 
informacije redno združevala v poro čilu. Priročnik iz člena 4(2)(e) se posodobi po 
potrebi v skladu s postopkom, predvidenim v ta namen. 
Člen 7 
Varstvo podatkov 
Vsaka izmenjava informacij, ki se izvede v skladu s tem sklepom, mora biti usklajena z 
ustreznimi pravnimi dolo čbami o varstvu podatkov in va rnosti podatkov iz naslova VI 
Schengenske konvencije. 
Člen 8 
Vrednotenje izvajanja 
1. Države članice v rednih časovnih presledkih izvajajo dvostranska vrednotenja na 
obmejnih podro čjih, da bi ugotovile, ali so potrebne  kakršne koli prilagoditve in na 
katerih podro čjih se lahko sodelovanje v okviru tega sklepa izboljša. Svet in 
Komisijo morajo obvestiti o rezultatih vrednotenja.2. Komisija na podlagi 
poročil o vrednotenju iz odstavka 1 predlo ži Svetu najpozneje tri leta po za četku 
veljavnosti tega sklepa poro čilo o izvajanju tega sklepa. Svet oceni, v kolikšni meri 
so države članice upoštevale ta sklep in  sprejme ustrezne ukrepe. 
Člen 9 
Dvostranski sporazumi o sodelovanj u med organi, zajetimi v tem sklepu 
Ta sklep ne izklju čuje natan čnejših sedanjih ali prihodnj ih sporazumov v skladu s tem 
sklepom med državami članicami, ki imajo skupne meje, o sporazumih med organi, zajetimi v 
tem sklepu.  
Države članice obvestijo Svet in Komisijo o takšnih sporazumih. 
Člen 10 
Odbor 
1. Pri sklicevanju na ta člen Komisiji pomaga odbor, ki ga sestavljajo predstavniki 
držav članic in mu predseduje predstavnik Komisije. 
 
SL 16   SL 2. Odbor sprejme svoj poslovnik na podlagi standardnega poslovnika za komitološke 
odbore. 
3. Predstavnik Komisije posr eduje Odboru osnutek ukrepov, ki  jih je treba sprejeti. 
Odbor posreduje svoje mnenje o osnutku v roku, dolo čenem s strani predsednika 
glede na nujnost zadeve. Mnenje se sprejme z ve čino, ki jo dolo ča člen 205(2) 
Pogodbe o ustanovitvi Evropske  skupnosti, v primeru odlo čitev, ki jih mora Svet 
sprejeti na predlog Komisije . Glasovi predstavnikov držav članic v Odboru se 
ponderirajo na podlagi tega člena. Predsednik ne glasuje. 
4. Komisija sprejme na črtovane ukrepe, če so v skladu z mnenjem odbora. 
5. Če predvideni ukrepi niso v skladu z mnenjem odbora ali če mnenje ni dano, 
Komisija brez odlašanja posreduje Svetu predlo g ukrepov, ki jih je treba sprejeti, in o 
tem obvesti Evropski parlament. 
6. Svet odlo ča o predlogu s kvalificirano ve čino v dveh mesecih od datuma, ko mu je 
bila zadeva predložena.   Če se v tem obdobju Svet s kvalificirano ve čino odloči, da nasprotuje predlogu, ga 
Komisija ponovno preu či. Svetu lahko predloži dopolnjen predlog, ponovno predloži 
svoj predlog ali predst avi zakonodajni predlog.  
 Če po poteku tega obdobja Svet ne sprejme predlaganega izvedbenega akta niti ne 
izrazi nasprotovanja predlogu za izvedbene  ukrepe, Komisija sprejme predlagani 
izvedbeni akt. 
7. Predstavnike držav članic imenujejo organi, pristojni za izvajanje tega sklepa. Vsaka 
država članica imenuje enega predstavnika.  
Člen 11 
Spremembe k Schengenski konvenciji 
Schengenska konvencija se spremeni: 
1. Člen 40 se spremeni: 
(hh) V odstavku 1 se prvi pododstavek nadomesti: 
„Uradniki ene države članice, ki imajo pod nadzorom osebo v svoji državi v okviru 
preiskave kaznivega dejanja, za katerega je mogo ča zaporna kazen ali vzgojni ukrep 
za obdobje najmanj 12 mesecev, ker je ta os eba osumljena sodelovanja pri takšnem 
kaznivem dejanju, ali – v okviru potrebnega dela preiskave kaznivega dejanja – ker obstaja resen razlog, da lahko ta oseba pomaga pri ugotavljanju istovetnosti ali zasledovanju takšne osebe, lahko nadaljujejo  z izvajanjem nadzora na ozemlju druge 
države članice, če je ta dovolila čezmejni nadzor na podlagi vnaprejšnjega zaprosila 
za pravno pomo č, ki je bilo podprto z navedbo razlogov. Dovoljenju se lahko dodajo 
pogoji.“ 
(ii) V odstavku 2 se prvi pododstavek nadomesti: 
 
SL 17   SL „Če zaradi posebno nujnih razlogov države članice ni mogo če zaprositi za predhodno 
dovoljenje, lahko uradniki, ki izvajajo nadz or, na drugi strani meje nadaljujejo z 
nadzorom osebe, za katero se domneva, da je storilka kaznivega dejanja, za katerega 
je mogoča zaporna kazen ali vzgojni ukrep za obdobje najmanj 12 mesecev, če so 
izpolnjeni naslednji pogoji.“ 
(jj) Odstavek 7 se črta. 
2. Člen 41 se spremeni: 
(kk) V odstavku 1 se prvi pododstavek nadomesti: 
„Uradniki ene države članice, ki v svoji državi zasleduj ejo osebo, ki je bila zalotena 
pri storitvi ali udeležbi pri kazniv em dejanju, za katerega je mogo ča zaporna kazen 
ali vzgojni ukrep za obdobje najmanj 12 me secev, lahko nadaljujejo zasledovanje na 
ozemlju druge države članice brez njenega predhodnega dovoljenja, če zaradi 
nujnosti zadeve ni mogo če obvestiti pris tojnih organov druge države članice na 
enega od na činov iz člena 44 Schengenske konvencije pred vstopom na to ozemlje 
ali če ti organi ne morejo pravo časno priti na kraj dogajanja, da bi prevzeli 
zasledovanje.“ 
(ll) Odstavek 4 in odstavek 5(b) se črtata. 
Člen 12 
Končne določbe 
Oddelek 1 na čel, ki urejajo policijsk o sodelovanje pri prepre čevanju in preiskovanju kaznivih 
dejanj, dolo čenih v opombi predsedstva (doc. SCH./I  (98)75 rev. 5) z dne 28. aprila 1999, 
odobrena s Sklepom Izvršilnega odbora z dne 28. aprila 1999 o izboljšanju policijskega 
sodelovanja pri prepre čevanju in odkrivanju kaznivih dejanj (SCH/Com-ex (99)18), se 
razveljavi. 
Člen 13 
Datum za četka veljavnosti 
Ta sklep za čne veljati šest mesecev po objavi v Uradnem listu Evropske unije . 
V Bruslju, 
 Za Svet 
 Predsednik 
 
SL 18   SL LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT  
Policy area(s):  Justice and Home Affairs  
Activit(y/ies):  1806 – Establishing a genuine area in criminal and civil matters  
 
TITLE OF ACTION : PROPOSAL FOR A COUNCIL DECISION ON THE IMPR OVEMENT OF POLICE 
COOPERATION AT THE INTERNAL BORDERS OF THE MEMBER STATES OF THE EUROPEAN 
UNION  
1. BUDGET  LINE(S)  + HEADING(S) 
NA 
2. OVERALL  FIGURES   
2.1. Total allocation for action (Part B): € million for commitment 
NA 
2.2. Period of application: 
NA (starting 2006) 
2.3. Overall multiannual esti mate of expenditure: 
(a) Schedule of commitment appropriati ons/payment appropria tions (financial 
intervention) (see point 6.1.1) 
 € million ( to three decimal places) 
 [2006] [2007] [2008] [2009] [2010] [2011] Total 
C o m m i t m e n t s         
P a y m e n t s         
(b) Technical and administrative a ssistance and support expenditure (see point 6.1.2)  
C o m m i t m e n t s         
P a y m e n t s         
 
Subtotal a+b        
C o m m i t m e n t s         
P a y m e n t s         
(c) Overall financial impact of human res ources and other admini strative expenditure 
(see points 7.2 and 7.3) 
 
SL 19   SL Commitments/ 
payments 0.202 0.202 0.202 0.202 0.202 0.202 0.202 
 
TOTAL a+b+c        
C o m m i t m e n t s         
P a y m e n t s         
2.4. Compatibility with financial progr amming and financial perspective 
NA 
2.5. Financial impact on revenue: 
Proposal has no financial implications 
3. BUDGET  CHARACTERISTICS 
Type of expenditure New EFTA 
contribution Contributions 
form applicant 
countries Heading in 
financial 
perspective 
Non-comp Non-diff NA NA NA No NA 
4. LEGAL  BASIS   
Article 30(1)(a), (b) and (c) Article 32 and 34 (2)(c)TEU  
5. DESCRIPTION  AND  GROUNDS 
5.1. Need for Community intervention  
5.1.1. Objectives pursued 
The objective is to set up a comitology pr ocedure for the improvement of police and 
customs cooperation at the internal borders of the Member States. Article 12 of the 
proposal stipulates that the Commissi on should be assisted by a Regulatory 
Committee composed of the representatives of the Member States and chaired by the 
representative of the Commission. 
The preparation of a proposal for a Counc il Decision on improvement of police and 
customs cooperation at the internal borders between Member States  of the European 
Union is mentioned in the Commission Le gislative and Working Programme 2004 
And 2005. 
In its Declaration on combating terroris m of 25 March 2004, the European Council 
instructs the Council, among othe r things, to examine measures  in the area of “cross-
border hot pursuit” and calls for further development of the legislative framework.  
 
SL 20   SL 5.1.2. Measures taken in connection with ex ante  evaluation  
The Regulatory Committee will have to fulf il its tasks on the basis of the Council 
Decision on the improvement of police coope ration at the internal  borders and on the 
basis of the input provided by the Member States. At the beginni ng of its activities, 
until such time as the proposals contained in the Decision have become operational, the Committee will have to meet more frequently and will need more intensive administrative support to find solutions, for ex ample, in the contex t of the drafting of 
model agreements, creation of common structures and evaluation aspects. 
5.2. Action envisaged and budget intervention arrangements 
The Regulatory Committee should meet regular ly, estimated twice a year, to discuss 
what planning and measures need to be take n in order to implement Article 3 of the 
Council Decision on improved police and cust oms cooperation. These meetings will 
have to be organised an d hosted by the Commission  
5.3. Methods of implementation 
The Commission will have to invite th e representatives of the Member states  
6. FINANCIAL
 IMPACT 
6.1. Total financial impact on Part B - (over the entire pr ogramming period) 
6.1.1. Financial intervention 
NA 
6.1.2. Technical and administrative assistance,  support expenditure  and IT expenditure 
(commitment appropriations) 
NA 
6.2. Calculation of costs by measure en visaged in Part B (over the entire 
programming period) 
NA 
7. IMPACT  ON  STAFF  AND  ADMINISTRATIVE  EXPENDITURE   
The impact on staff and administrative expend iture will be covere d in the context of 
allocation of ressouces of the lead DG in the context of the annual allocation 
procedure. 
The allocation of posts also depends on the attribution of functions and resources in 
the context of the financ ial perspectives 2007-2013. 
 
SL 21   SL 7.1. Impact on human resources 
Staff to be assigned to management of the 
action using existing and/or additional 
resources Description of tasks deriving from the 
action 
Types of post 
Number of 
permanent posts Number of 
temporary posts Total 
 
Officials or 
temporary staff A 
B 
C 1 B/0.5 A   1rst 
year: 1B 0.5 A
 Gathering and processing of 
information, 
preparing the Committee meetings 
Other human resources     
Total     
7.2. Overall financial impact of human resources 
Type of human resources Amount (€) Method of calculation *  
Officials 
Temporary staff 1rst year: 
162 000 1 X 108 000 
0.5 X 108 000 = 162 .00 
Other human resources 
(specify budget line)   
Total 162.000  
The amounts are total expend iture for twelve months. 
7.3. Other administrative expenditu re deriving from the action 
Budget line 
(number and heading) Amount € Method of calculation 
Overall allocation (Title A7) 
A0701 – Missions 
A07030 – Meetings 
A07031 – Compulsory committees 
A07032 – Non-compulsory committees A07040 – Conferences 
A0705 – Studies and consultations 
Other expenditure (specify) 40.000 
 2 meetings* 27 * 740€  
Information systems (A-5001/A-4300)    
Other expenditure - Part A (specify)   
Total 40.000  
The amounts are total expend iture for twelve months. 
Specify the type of committee and the group to which it belongs. 
 
SL 22   SL I. Annual total (7.2 + 7.3) 
II. Duration of action III. Total cost of action (I x II) €202 500 
 
8. FOLLOW-UP  AND  EVALUATION 
8.1. Follow-up arrangements 
The Committee will lay down its rules of procedure, including rules on 
confidentiality. The European Parliament w ill be informed analogous to Article 7 of 
Council Decision 99/468/EC  of 28.6.1999 laying down the procedures for the 
exercise of implementing powers c onferred on the Commission (OJ L 184, 
17.7.1999, p. 23) . 
8.2. Arrangements and schedule for the planned evaluation 
NA 
9. ANTI-FRAUD  MEASURES 
NA.