SL Uradni list Evropske unije C 254/12

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

(2008/C 254/09)

Ta objava daje pravico do ugovora na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Evropska komisija prejeti v šestih mesecih od dneva te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

Vloga za spremembo po členu 9 in členu 17(2)

„KÖLSCH“

ES št. DE/PGI/117/0655/10.05.2004

ZOP ( ) ZGO ( X )

Zahtevana(-e) sprememba(-e):

Razdelek(-ki) specifikacije:

Ime proizvoda Specifikacija Geografsko območje Dokazilo o poreklu Metoda pridobivanja Povezava Označevanje Nacionalne zahteve

Sprememba(-e):

Opis: Svetlo, močno prevreto, hmeljasto, bistro pivo visokega vrenja z enotnimi zahtevami glede kakovosti:

— „Kölsch“ z manjšo vsebnostjo alkohola: 2,1–2,8 vol. %,

— „Kölsch“ brez alkohola: < 0,5 vol. %.

Osnovna piva za pridelavo piv „Kölsch“ z manjšo vsebnostjo alkohola in brez alkohola izpolnjujejo iste zahteve glede kakovosti iz točk 1 do 6.

Pojasnilo: Do zdaj so bile pri zahtevah glede kakovosti iz točk 1 do 6 navedene povprečne vrednosti za piva „Kölsch“ vseh proizvajalcev, deloma brez odstopanj, kar je bilo zavajajoče. To se nadomesti z navedbo mejnih vrednosti, ki so prilagojene tudi tehničnim zahtevam in/ali spremembam okusa potrošnikov.

Pri pivih „Kölsch“ z manjšo vsebnostjo alkohola in brez alkohola, ki jih pridelujejo izključno pridelovalci piv „Kölsch“, se v celoti prevretemu gotovemu pivu „Kölsch“ naknadno v celoti ali delno odvzame alkohol, pri čemer ostanejo vse ostale sestavine nespremenjene, tj. zahteve glede kakovosti iz točk 1 do 6 se še naprej uporabljajo. „Lažji“ okus je izključno posledica naknadnega zmanjšanja vsebnosti alkohola. Piva „Kölsch“ z manjšo vsebnostjo alkohola in brez alkohola so še vedno „popolna piva“. Obstajala so že pred 26. januarjem 1994, odvisno od interesov potrošnikov, kar pa pri prijavi pomotoma ni bilo navedeno. Piva „Kölsch“ z manjšo vsebnostjo alkohola in brez alkohola uživajo enak ugled kot ostala piva „Kölsch“.

Geografsko območje: Območje mesta Köln ter kraji Bedburg, Bonn, Brühl, Dormagen, Frechen, Leverkusen, Monheim in Wiehl v okolici Kölna.

Pojasnilo: Sklicevanje na geografsko lego pivovarn, ki trenutno pridelujejo pivo „Kölsch“, se črta. Opis geografskega območja kot takega ostane nespremenjen.

Dokazilo o poreklu: Z arhiviranjem v papirni obliki in/ali elektronsko evidenco vseh dokumentov nabave, kot so na primer naročilnice, dobavnice in tovorni listi, ter vseh računov dobaviteljev in strank se dokumentirajo neposredni dobavitelji vseh surovin – pivskega slada (ječmenov in/ali pšenični slad), mletega in v brikete stisnjenega hmelja ali ekstrakta hmelja, vode za varjenje piva, kvasa visokega vrenja – ter neposredni obrtni odjemalci in jih je tako mogoče izslediti. Poleg tega se pri stekleničenju iz vsake polnitve/vsake serije shrani vzorec, na katerega se sklicujeta navedba pivovarne proizvajalke ter številka polnitve/serije na vsaki prodajni enoti.

Pojasnilo: Dosedanji opis razdelka „Dokazilo o poreklu“ se nespremenjen vključi v razdelek „Povezava z geografskim območjem“. Od zdaj naprej se v rubriki „Dokazilo o poreklu“ opišejo ukrepi za zagotavljanje sledljivosti končnega proizvoda piva „Kölsch“ glede na njegov kraj proizvodnje na geografskem območju.

Metoda pridobivanja: Proizvodnja v skladu z določbami nemškega zakona o čistosti ob uporabi čistega kvasa visokega vrenja.

Vsa piva „Kölsch“ – tudi tista z manjšo vsebnostjo alkohola in brez alkohola – se od nekdaj varijo v skladu z določbami nemškega zakona o čistosti. V skladu s tem zakonom se kot surovine uporabljajo le pivski slad (ječmenov in/ali pšenični slad), hmelj, voda za varjenje piva in kvas visokega vrenja. Od dobaviteljev se pridobivata pivski slad in hmelj, deloma tudi voda za varjenje piva, če pivovarna nima na voljo lastnega vodnega vira, redko pa tudi čisti kvas visokega vrenja, če se ni že od nekdaj pridobival v pivovarni oziroma ga ni pridobivala pivovarna sama na geografskem območju.

Pivski slad se po prevzemu hrani v silosih. Nato se slad iz silosov zmelje v mlinu za mletje slada. Po mletju se nastala sladna drozga zmeša z vodo, ki lahko izvira tudi iz vodnih virov izven geografskega območja, v postopku drozganja pa se aktivirajo encimi, ki škrob iz zrn slada pretvorijo v sladkor. Po drozganju se s postopkom precejanja dobi pivina. Dobljeni pivini se nato primeša hmelj in se zavre. Koagulati, ki pri tem nastanejo, se izločijo v postopku bistrenja pivine, vroča pivina pa se ohladi s ploščnim izmenjevalcem. Tako nastala hladna pivina se nato zmeša s kvasom visokega vrenja, prezrači in doda v fermentor. V fermentorju se ogljikovi hidrati, ki so bili pridobljeni med varjenjem, s pomočjo kvasa visokega vrenja pretvorijo v alkohol in CO2. Kvas visokega vrenja se zaradi nastanka dolgih skupkov brstov izloči na vrhu. Tako nastalo mlado pivo se nato ohladi, prečrpa v zorilne tanke, kjer poteka postopek zorenja, in nato filtrira. To filtrirano pivo se začasno napolni v tlačne tanke in se nato pripravi na različne postopke polnjenja, ki lahko potekajo tudi izven geografskega območja.

Pri pivih „Kölsch“ z manjšo vsebnostjo alkohola in brez alkohola se vsebnost alkohola v celoti prevretega gotovega piva zmanjša predvsem z vakuumsko destilacijo in izparevanjem ali z obratno osmozo skozi polprepustno membrano ali z dializo, kar prav tako poteka na geografskem območju.

Pojasnilo: Vse posamezne faze metode pridobivanja so od zdaj naprej opisane glede na geografsko območje, kot so bile tudi že v povzetku, ki ga je 19. maja 2004 prejel Landesamt für Ernährungswirtschaft und Jagd Nordrhein-Westfalen. Do zdaj navedeni podatki o posameznih zahtevah glede kakovosti se bodo prenesli v razdelek „Opis“, povprečne vrednosti pa se bodo v nekaterih primerih nadomestile z določenimi mejnimi vrednostmi.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„KÖLSCH“

ES št. DE/PGI/117/0655/10.05.2004

ZOP ( ) ZGO ( X )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1. Pristojna služba v državi članici:

Naziv: Bundesministerium der Justiz Naslov: Mohrenstraße 37 D-10117 Berlin (Postanschrift: D-11015 Berlin) Tel.: (49-18) 885 80-0 ali (49-30) 20 25-70 Faks: (49-18) 885 80-95 25 ali (49-30) 20 25-95 25 E-mail: matzner-an@bmj.bund.de

2. Vlagatelj:

Naziv: Kölner Brauerei-Verband e.V. Naslov: Lungengasse 48-50 D-50676 Köln Tel.: (49-221) 240 38 28 Faks: (49-221) 921 80 19 E-mail: — Sestava: Proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( )

3. Vrsta proizvoda:

Skupina 2.1 – Pivo

4. Specifikacija

(Povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1 Ime: „Kölsch“

4.2 Opis: Svetlo, močno prevreto, hmeljasto, bistro pivo visokega vrenja z enotnimi zahtevami glede kakovosti:

— „Kölsch“ z manjšo vsebnostjo alkohola: 2,1–2,8 vol. %,

— „Kölsch“ brez alkohola: < 0,5 vol. %.

Osnovna piva za pridelavo piv „Kölsch“ z manjšo vsebnostjo alkohola in brez alkohola izpolnjujejo iste zahteve glede kakovosti iz točk 1 do 6.

4.3 Geografsko območje: Območje mesta Köln ter kraji Bedburg, Bonn, Brühl, Dormagen, Frechen, Leverkusen, Monheim in Wiehl v okolici Kölna.

4.4 Dokazilo o poreklu: Z arhiviranjem v papirni obliki in/ali elektronsko evidenco vseh dokumentov nabave, kot so na primer naročilnice, dobavnice in tovorni listi, ter vseh računov dobaviteljev in strank se dokumentirajo neposredni dobavitelji vseh surovin – pivskega slada (ječmenov in/ali pšenični slad), mletega in v brikete stisnjenega hmelja ali ekstrakta hmelja, vode za varjenje piva, kvasa visokega vrenja – ter neposredni obrtni odjemalci in jih je tako mogoče izslediti. Poleg tega se pri stekleničenju iz vsake polnitve/vsake serije shrani vzorec, na katerega se sklicujeta navedba pivovarne proizvajalke ter številka polnitve/serije na vsaki prodajni enoti.

4.5 Metoda pridobivanja: Proizvodnja v skladu z določbami nemškega zakona o čistosti ob uporabi čistega kvasa visokega vrenja.

Vsa piva „Kölsch“ – tudi tista z manjšo vsebnostjo alkohola in brez alkohola – se od nekdaj varijo v skladu z določbami nemškega zakona o čistosti. V skladu s tem zakonom se kot surovine uporabljajo le pivski slad (ječmenov in/ali pšenični slad), hmelj, voda za varjenje piva in kvas visokega vrenja. Od dobaviteljev se pridobivata pivski slad in hmelj, deloma tudi voda za varjenje piva, če pivovarna nima na voljo lastnega vodnega vira, redko pa tudi čisti kvas visokega vrenja, če se ni že od nekdaj pridobival v pivovarni oziroma ga ni pridobivala pivovarna sama na geografskem območju.

Pivski slad se po prevzemu hrani v silosih. Nato se slad iz silosov zmelje v mlinu za mletje slada. Po mletju se nastala sladna drozga zmeša z vodo, ki lahko izvira tudi iz vodnih virov izven geografskega območja, v postopku drozganja pa se aktivirajo encimi, ki škrob iz zrn slada pretvorijo v sladkor. Po drozganju se s postopkom precejanja dobi pivina. Dobljeni pivini se nato primeša hmelj in se zavre. Koagulati, ki pri tem nastanejo, se izločijo v postopku bistrenja pivine, vroča pivina pa se ohladi s ploščnim izmenjevalcem. Tako nastala hladna pivina se nato zmeša s kvasom visokega vrenja, prezrači in doda v fermentor. V fermentorju se ogljikovi hidrati, ki so bili pridobljeni med varjenjem, s pomočjo kvasa visokega vrenja pretvorijo v alkohol in CO2. Kvas visokega vrenja se zaradi nastanka dolgih skupkov brstov izloči na vrhu. Tako nastalo mlado pivo se nato ohladi, prečrpa v zorilne tanke, kjer poteka postopek zorenja, in nato filtrira. To filtrirano pivo se začasno napolni v tlačne tanke in se nato pripravi na različne postopke polnjenja, ki lahko potekajo tudi izven geografskega območja.

Pri pivih „Kölsch“ z manjšo vsebnostjo alkohola in brez alkohola se vsebnost alkohola v celoti prevretega gotovega piva zmanjša predvsem z vakuumsko destilacijo in izparevanjem ali z obratno osmozo skozi polprepustno membrano ali z dializo, kar prav tako poteka na geografskem območju.

4.6 Povezava z geografskim območjem: Kakovost in sloves piva „Kölsch“ sta povezana z zdaj že 1 000-letno zgodovino in tradicijo pridelave piva v Kölnu in okolici. Začetki opravljanja pivovarske dejavnosti na tem območju segajo v 9. stoletje. Prvi avtentični zapis o pivovarstvu v Kölnu in okolici je mogoče najti v ustanovni listini samostana Gerresheim, kjer so omenjene pivovarne v Kölnu. Okrog leta 1250 se je v Kölnu ustanovil pivovarski ceh. Do začetka 20. stoletja se je pridelovalo le pivo visokega vrenja. Zaradi konkurence, ki jo je pomenilo pivo nizkega vrenja, sta mestni svet in urad za pivovarstvo, da bi zaščitila tradicionalno pivovarsko industrijo, pivo nizkega vrenja začasno prepovedala. Nazadnje so bile stalne izboljšave kakovosti razlog, da se je pivo „Kölsch“ uveljavilo kljub konkurenci piva nizkega vrenja.

Piva „Kölsch“ z manjšo vsebnostjo alkohola in brez alkohola od januarja 1994 proizvajajo izključno pridelovalci piv „Kölsch“. Piva „Kölsch“ z manjšo vsebnostjo alkohola in brez alkohola so še vedno „popolna piva“, pri njihovi izdelavi se v celoti prevretemu gotovemu pivu „Kölsch“ naknadno v celoti ali delno odvzame alkohol, pri čemer ostanejo vse ostale sestavine nespremenjene. Piva „Kölsch“ z manjšo vsebnostjo alkohola in brez alkohola uživajo enak ugled kot ostala piva „Kölsch“.

4.7 Nadzorni organ::

Naziv: Landesamt für Natur, Umwelt und Verbraucherschutz Nordrhein-Westfalen Naslov: Leibnitzstraße 10 D-45659 Recklinghausen (Postanschrift: Postfach 101052, D-45610 Recklinghausen) Tel.: (49-201) 15 90 22 33 Faks: (49-201) 79 95 14 46 E-mail: christiane.ratsack@lanuv.nrw.de

4.8 Označevanje: Sestavljeno je iz oznake „Kölsch“ posamezne pivovarne, po možnosti s sklicem na zaščito imena „Kölsch“ kot „zaščitene geografske označbe“ ali „ZGO“.

(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.