OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Eden glavnih ciljev Unije je spodbujati njen vsesplošni skladni razvoj. Zato Unija razvija in izvaja svoje dejavnosti, ki vodijo h krepitvi njene ekonomske, socialne in teritorialne kohezije. Še posebno si prizadeva zmanjšati neskladje med stopnjami razvitosti različnih regij in zaostalost regij z najbolj omejenimi možnostmi (člen 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU)), med katerimi „se posebna pozornost namenja […] čezmejnim […] regijam“. Unija in njene neposredne sosede v Evropskem združenju za prosto trgovino (EFTA) imajo trenutno štirideset notranjih kopenskih mej.

Od leta 1990 financiranje Interreg podpira programe čezmejnega sodelovanja v obmejnih regijah EU, tudi ob mejah z državami EFTA. Financiranih je bilo na tisoče projektov in pobud, ki so pomagali izboljšati evropsko povezovanje. Glavni dosežki programov Interreg vključujejo povečano zaupanje, večjo povezljivost, izboljšano okolje, boljše zdravje in gospodarsko rast. Pravni okvir za obdobje 2014–2020 je Evropskemu skladu za regionalni razvoj (ESRR) omogočil, da na podlagi programov Interreg podpira projekte, katerih cilji so „krepitev institucionalne zmogljivosti javnih organov in zainteresiranih strani ter učinkovita javna uprava s spodbujanjem pravnega in upravnega sodelovanja ter sodelovanja med državljani in institucijami“. Interreg že od ustanovitve podpira tudi dokončanje notranjega trga. V zadnjih desetletjih je proces evropskega povezovanja pomagal regijam ob notranjih mejah, da so se preoblikovale iz pretežno obrobnih območij v območja rasti in priložnosti. Vzpostavitev enotnega trga leta 1992 je povečala produktivnost EU in zmanjšala stroške z odpravo carinskih formalnosti, uskladitvijo ali vzajemnim priznavanjem tehničnih pravil in nižjimi cenami zaradi konkurence; trgovina znotraj EU se je v 10 letih povečala za 15 %; dosežena je bila dodatna rast in ustvarjenih je bilo približno 2,5 milijona novih delovnih mest.

Komisija pa je v več kot dveletnem „pregledu čezmejnega sodelovanja“ zbrala dokaze, da obmejne regije gospodarsko običajno dosegajo slabše rezultate v primerjavi z drugimi regijami v državi članici. Dostop do javnih storitev, kot so bolnišnice ali univerze, je v obmejnih regijah navadno težji. Prehajanje med različnimi upravnimi in pravnimi sistemi je še vedno pogosto zapleteno in drago. Posamezniki, podjetja, javni organi in nevladne organizacije so Komisiji poročali o svojih včasih negativnih izkušnjah s sodelovanjem prek notranjih meja. Zato je Komisija sprejela sporočilo Spodbujanje rasti in kohezije v obmejnih regijah EU (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o obmejnih regijah). V njem je poudarila, kako lahko EU in njene države članice zmanjšajo zapletenost, dolžino in stroške čezmejnega sodelovanja ter spodbujajo združevanje storitev ob notranjih mejah. Obravnavala je tudi področja, ki jih je treba izboljšati, da bi lahko državljani in podjetja v obmejnih regijah v celoti izkoristili priložnosti, ki se ponujajo na obeh straneh meje. V sporočilu je predstavljen akcijski načrt z 10 točkami; ena posebej obravnava pravne in upravne mejne ovire.

Zato je smiselno šteti, da je pravne ovire (zlasti na področju zdravstvenih storitev, delovne zakonodaje, davkov, poslovnega razvoja) ter ovire zaradi razlik med upravnimi kulturami in med nacionalnimi pravnimi okviri težko obravnavati samo s programi (potrebni so sklepi, ki presegajo strukturo upravljanja programov in projektov). Na medvladni, regionalni in lokalni ravni že obstajajo številni učinkoviti mehanizmi za čezmejno sodelovanje.

Posebni ukrep, naveden v deveti točki sporočila o obmejnih regijah, se nanaša na pobudo, začeto med luksemburškim predsedstvom leta 2015: številne države članice razmišljajo o prednostih novega instrumenta, ki bi poenostavil čezmejne projekte tako, da bi na prostovoljni osnovi in s privolitvijo pristojnih organov omogočil, da se pravila ene države članice uporabljajo tudi v sosednji državi članici. To bi veljalo za posamezen časovno omejen projekt ali ukrep, ki se izvaja v obmejni regiji in so ga začeli lokalni in/ali regionalni javni organi. Komisija pozorno spremlja to delo in se strinja z zamislijo, zato predlaga prostovoljni mehanizem za reševanje pravnih ovir v obmejnih regijah.

Podrobnosti o tem predlogu so v razdelku 5 spodaj.