ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.6

Odbor priznava, da so spremembe institucionalnega in pravnega okvira za podporo mikrokreditu zlasti v pristojnosti držav članic in se izvajajo prek mehanizmov iz letnega cikla upravljanja lizbonskega procesa. Kljub temu meni, da je treba okrepiti evropski referenčni sistem, zlasti da se: — vzpostavi mreža sporazumov o družbeno odgovornih naložbah med prihodnjim evropskim mikrokreditnim skladom in posameznimi lokalnimi mikrokreditnimi institucijami, da bo tako mikrokreditna mreža temeljila na združljivih standardih stabilnosti, plačilne sposobnosti, diverzifikacije portfelja (1), preglednosti in boja proti oderuškim obrestim; — vzpostavi sistem Skupnosti za ocenjevanje bančnih in nebančnih MFI (monetarna finančna institucija), da se izboljšata njihova kakovost in zanesljivost ter razpoložljivost informacij o tveganju in uspešnosti s sprejetjem skupnih struktur za dialog in izmenjavo najboljših praks, da se MFI začasno dodeli evropska oznaka kakovosti in preglednosti za mikrokreditne institucije ter s tem pritegne sredstva in poveča zaupanje potencialnih prejemnikov; — razvijejo instrumenti Skupnosti za obveščanje in usposabljanje akterjev, ki se zanimajo za ukrepe na področju mikrokredita, o možnostih in načinih delovanja ter zahtevah in pogojih za predstavitev osnutkov poslovnih načrtov potencialnih prejemnikov posojila na podlagi poenostavljenega in standardiziranega vzorca; — vzpostavijo instrumenti Skupnosti za stalno usposabljanje in krepitev zmogljivosti vodilnega osebja in akterjev MFI na podlagi skupnega tehničnega strokovnega znanja, da bi obvladali spremembe na področju mikrofinanciranja, nove zahteve uporabnikov ter potrebo po skupni podlagi za lažji dialog in izmenjavo najboljših praks na evropski ravni; — vzpostavi evropska mreža podatkovnih zbirk na podlagi usklajenih meril, kar bi omogočilo zbiranje in obdelavo standardiziranih podatkov o izvedenih transakcijah in z njimi povezanih tveganjih, med drugim tudi za zmanjšanje stroškov ocenjevanja tveganja pri posameznem mikrokreditnem poslu.
11.4.4.2

EESO se strinja z naslednjimi petimi strategijami iz sporočila: — določitev političnih okvirov za ukrepanje: EU je že določila skupne naloge, katerih cilj je uskladitev med državami članicami v smislu strategije zaposlovanja in socialnih politik. Zdaj si je treba zelo prizadevati za doseganje teh ciljev in učinkovitost teh skupnih načel; — podpiranje evropskih vrednot in zagotavljanje enakovrednih pogojev: evropski pravni okvir ima bistveno vlogo pri usmerjanju državne politike k skupnim ciljem; — izmenjava izkušenj in dobrih praks: EESO se strinja z mnenjem Komisije, da morajo biti najboljše prakse, izmenjava izkušenj, skupne ocene in medsebojni pregledi o socialnih inovacijah del prevladujoče razprave o državni in evropski politiki. Tudi institucije na državni, regionalni in lokalni ravni, socialni partnerji in nevladne organizacije morajo biti dejavno vključeni; — podpiranje ukrepov na lokalni, regionalni in državni ravni: kohezijske politike EU in strukturni skladi so prispevali k zmanjševanju razlik med ravnmi blaginje in življenjskih standardov po vsej EU. V zadnjih letih so bili ti instrumenti tesneje povezani s prednostnimi nalogami politike EU za rast in delovna mesta (za obdobje 2007–2013 je bilo v nova znanja in spretnosti ter inovativna podjetja vloženih 75 milijard EUR iz Evropskega socialnega sklada). EESO poudarja, da je Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji pomemben instrument solidarnosti, ki mora zagotoviti dejavne ukrepe za ublažitev posledic globalizacije za najbolj ranljive skupine ter podjetja, vključno z MSP. Zato je nujno sodelovati v razpravi o proračunu EU po letu 2013, da se lahko vključijo ugotovitve socialnega posvetovanja; — ozaveščanje in izgradnja močne baze znanja: EESO pozdravlja pobude, kot so evropsko leto enakih možnosti za vse (2007), evropsko leto medkulturnega dialoga (2008) ter evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti (2010). Obstoječe fundacije in agencije – Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer, Evropska agencija za temeljne pravice in Evropski inštitut za enakost spolov – bodo znatno prispevale k sprejemanju odločitev, ozaveščanju in podpiranju sistematičnega posvetovanja (in ne le elektronskega). V ta postopek morajo biti vključeni tudi EESO, neodvisni strokovni odbori, predstavniške organizacije in raziskovalni inštituti na ravni EU in na nacionalnih ravneh. EESO zahteva večjo udeležbo zainteresiranih strani pri ozaveščanju in izboljševanju kakovosti ugotovitev (priprava zanesljivih podatkov, statističnih podatkov, skupnih pokazateljev, sistemov nadzora itd.) o socialnih temah.
3.5

Dobro je, da ima EU glavno vlogo v teh pogajanjih, saj s sprejetimi obveznostmi daje dober zgled in skuša spodbuditi druge države k primerljivim ukrepom. Države v vzponu, kot so Kitajska, Indija in Brazilija, razumljivo niso pripravljene zmanjšati emisij, lahko pa upočasnijo njihovo povečevanje sorazmerno z gospodarsko rastjo. Evropski ekonomsko-socialni odbor spodbuja Komisijo, naj si čim bolj prizadeva za sklenitev mednarodnega sporazuma (po kjotskem protokolu), ki bi vse razvite države obvezal k 30 % zmanjšanju emisij toplogrednih plinov do leta 2020 v primerjavi z ravnjo iz leta 1990; to bi bilo v skladu z napovedmi poročila četrtega Medvladnega foruma o podnebnih spremembah, ki ocenjuje, da je za omejitev globalnega segrevanja na 2 °C nad ravnjo pred industrializacijo do leta 2020 potrebno 25–40-odstotno zmanjšanje ravni iz leta 1990. Če bo ta mednarodni sporazum sklenjen, bo treba ponovno pregledati ta predlog in druge predloge v svežnju Evropske komisije o energiji in podnebnih spremembah, da se uravnoteži sedanje cilje s strožjimi zahtevami. Zato je pomembno, da vse zainteresirane strani sprejmejo in pri načrtovanju upoštevajo dejstvo, da so trenutno predlagani cilji za leto 2020 le prvi korak in da bodo sčasoma potrebne strožje zahteve, morda že leta 2020, zagotovo pa v obdobju po tem letu.
SL Uradni list Evropske unije C 224/66

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov

COM(2008) 100 konč. – 2008/0044 (COD)

(2008/C 224/14)

Svet Evropske unije je 16. aprila 2008 sklenil, da v skladu s členom 80(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 445. plenarnem zasedanju 28. in 29. maja 2008 (seja z dne 29. maja) s 85 glasovi za, nobenim glasom proti in 2 vzdržanima glasovoma o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.
3.6.1

Razvoj varstva zdravja in varnosti pri delu v državah članicah je, splošno gledano, bistven del kulture zdravja in v interesu držav članic. Poleg tega je v interesu zaposlenih – in tudi njihova dolžnost – da se ves čas izobražujejo in usposabljajo na tem področju. Delodajalci, ki so obvezani ves čas obveščati svoje zaposlene o tej temi in sodelovati z njimi, so ključni akterji oblikovanja in razvijanja nacionalne kulture. Eden temeljnih instrumentov pri tem so tudi kolektivni sporazumi.
SL Uradni list Evropske unije C 211/36

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1172/98 o statističnih poročilih v zvezi s cestnim prevozom blaga, kar zadeva Komisiji podeljena izvedbena pooblastila

COM(2007) 778 konč. – 2007/0269 (COD).

(2008/C 211/08)

Svet je 27. februarja 2008 sklenil, da v skladu s členom 285(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1172/98 o statističnih poročilih v zvezi s cestnim prevozom blaga, kar zadeva Komisiji podeljena izvedbena pooblastila.

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 444. plenarnem zasedanju 22. in 23. aprila 2008 (seja z dne 22. aprila) s 145 glasovi za, brez glasov proti in 2 vzdržanima glasovoma o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje (1).

V Bruslju, 22. aprila 2008 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Dimitris DIMITRIADIS

(1) Mnenje Odbora o regulativnem postopku s pregledom je v pripravi [COM(2007) 741 konč., COM(2007) 822 konč., COM(2007) 824 konč. in COM(2008) 71 konč.].
2.3

Cilj predloga je poenostavitev in uskladitev predpisov in regulativnih postopkov (2), kar bo prineslo upravno razbremenitev, saj bodo postala pravila za registracijo, oblikovanje seznamov, posodabljanje, pošiljanje in objavljanje bolj sistematična, doslednejša in enotnejša. Za to je formalno potrebna sprememba 20 direktiv in enega sklepa. (3) Po mnenju Komisije bi moral novi postopek zaradi jasnosti in doslednosti veljati tudi za zootehnično področje in rejska združenja, ki imajo v državah članicah dovoljenje za vodenje in vzpostavljanje rodovniških knjig, ter za trgovino s tekmovalnimi konji in sodelovanje na konjskih tekmah.
10.1

Odbor meni, da bi bilo treba glede na številne in različne vire financiranja ter precejšnji prispevek sredstev Skupnosti bolje opredeliti uporabo in dodeljevanje končnih izdelkov raziskav. Zato bi vprašanje patentov in intelektualne lastnine, kot je opredeljena v členu 17 predlagane uredbe ali v členu I.24 statuta Skupnega podjetja v prilogi, kjer so navedena le načela, moralo biti opredeljeno bolj natančno in izrecno, saj se lahko izkaže za eno od kočljivih točk pri izvajanju skupne tehnološke pobude gorivnih celic in vodika. To pomanjkljivost je EESO že omenil v mnenjih o oblikovanju skupnih podjetij za inovativna zdravila in Čisto nebo. V tej tehnološki pobudi se lahko ta pomanjkljivost izkaže za še bolj problematično, saj so končni izdelki raziskav lahko zanimivi za konkurenčna podjetja na trgu, zlasti za proizvajalce avtomobilov, ki bodo v velikem številu sodelovali v skupnem podjetju. Zato bi bilo zaradi močnega financiranja Skupnosti treba razmisliti o mehanizmih, ki bi spodbudili donos evropskih naložb, ali vsaj vključiti to vprašanje v obravnavani dokument.
1.4

EESO pripisuje velik pomen svoji zastopanosti v medinstitucionalni skupini za informiranje. Dodatek k protokolu o sodelovanju med Evropsko komisijo in Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, ki je bil podpisan 31. maja 2007, pravzaprav ponuja odličen okvir za Evropsko komisijo, Evropski parlament in evropske hiše v državah članicah, da aktivno vključijo 344 članov EESO v nacionalne in regionalne dejavnosti. Komisijo spodbujamo, da pri komuniciranju s civilno družbo priznava vlogo Odbora kot mostu med institucijami EU in organizirano civilno družbo. Odboru se zdi, da lahko sodelovanje njegovih članov pri predlaganih pilotnih informacijskih mrežah prispeva dodano vrednost. Odbor je pripravljen navezati in ohraniti stik s predlaganimi kontaktnimi točkami za civilno družbo v službah Komisije in drugih ustreznih mrežah, kot so kontaktne točke pri predstavništvih Evropske komisije in centrih Europe Direct. Glede na to Odbor spodbuja Komisijo, da obravnava možnost povečanja podpore novim mrežam, kot na primer Europe Direct in Team Europe Speakers.
9.1

Amonijev nitrat je bela trdna snov, ki se prodaja v majhnih peletih in že več kot 100 let proizvaja iz amonija in zemeljskega plina. Svetovna proizvodnja presega 20 000 000 ton. Pomemben je kot dušikovo gnojilo, uporablja pa se lahko tudi kot surovina za eksploziv in je zaradi te možnosti ter zaradi razpoložljivosti in cenenosti pritegnil zanimanje teroristov. Potrebne so še druge sestavine, na primer dizelsko gorivo, vendar so tudi te zlahka dostopne. Amonijev nitrat je dolgo časa kot glavni eksploziv uporabljala IRA, uporabljen pa je bil tudi v velikih bombnih napadih v Oklahomi, na svetovni trgovinski center v New Yorku in na Baliju. Nedavno je bil uporabljen v napadih skrajnih skupin, ki delujejo v Londonu in drugih evropskih prestolnicah. Recepti za izdelavo takih sredstev so na voljo na internetu. Že 2 kg imata lahko uničevalni učinek. Zdi se, da lahko odločni običajni posamezniki brez težav pridobijo tudi količine, ki presegajo 500 kg, po potrebi z večkratnimi nakupi manjših količin v vrtnarskih trgovinah ali trgovinah na drobno. Jasno je, da je to težko nadzirati.
SL Uradni list Evropske unije C 151/35

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o minimalni ravni izobraževanja pomorščakov (prenovitev)

COM(2007) 610 konč. – 2007/0219 (COD)

(2008/C 151/10)

Svet je 14. novembra 2007 sklenil, da v skladu s členom 80(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti zaprosi Evropski ekonomsko-socialni odbor za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o minimalni ravni izobraževanja pomorščakov (prenovitev)

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 441. plenarnem zasedanju 16. in 17. januarja 2008 (seja z dne 16. januarja 2008) s 132 glasovi za, 1 glasom proti in 1 vzdržanim glasom o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.
SL Uradni list Evropske unije C 162/85

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi gensko spremenjenih mikroorganizmov v zaprtih sistemih (prenovitev)

COM(2007) 736 konč. – 2007/0259 (COD)

(2008/C 162/18)

Svet je 10. januarja 2008 sklenil, da v skladu s členom 175 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi gensko spremenjenih mikroorganizmov v zaprtih sistemih (prenovitev)

Ker se odbor v celoti strinja z vsebino predloga in je svoje stališče o tej temi že izrazil v mnenju CESE 1235/1988, ki je bilo sprejeto 24. novembra 1988 (1), in v mnenju CESE 887/1996, ki je bilo sprejeto 10. julija 1996 (2), je na 442. plenarnem zasedanju 13. in 14. februarja 2008 (seja z dne 13. februarja) s 133 glasovi za, 2 glasovi proti in 3 vzdržanimi glasovi sklenil, da o tem predlogu sprejme pozitivno mnenje ter da se sklicuje na stališče iz omenjenih mnenj.

V Bruslju, 13. februarja 2008 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Dimitris DIMITRIADIS

(1) Mnenje Ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Sveta o uporabi gensko spremenjenih mikroorganizmov v zaprtih sistemih – COM(1988) 160 konč. (UL C 23 z dne 30.1.1989, str. 45).

(2) Mnenje Ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Sveta o spremembi direktive 90/219/EGS o uporabi gensko spremenjenih mikroorganizmov v zaprtih sistemih – COM(1995) 640 konč. (UL C 295 z dne 7.10.1996, str. 52).
4.3

EESO prosi Komisijo, Svet in Parlament, da kot instrument za varstvo okolja označijo le tiste tržne instrumente, pri katerih je v ozadju resničen in prepoznaven okoljski cilj. Eurovinjeta le pogojno izpolnjuje ta merila, saj so zunanji stroški izključeni. Pri eurovinjeti gre predvsem za to, da stroške infrastrukture ne pokrivajo zgolj javni proračuni, temveč da so pri tem neposredno udeleženi uporabniki. Seveda ima takšen pristop tudi posredne učinke na okolje, če na primer uporabniki zaradi povečanja stroškov začnejo razmišljati, ali bi potovali z avtom ali raje z vlakom (ali sploh ne bi šli na potovanje). Vendar bi morali eurovinjeto obravnavati kot „okoljski instrument“ šele, ko bodo vključeni (okoljski) stroški, za katere doslej ni bilo „trga“ in niso bili upoštevani.
SL Uradni list Evropske unije C 120/50

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o

— „Predlogu odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv Sveta 76/768/EGS, 88/378/EGS, 1999/13/ES in direktiv 2000/53/ES, 2002/96/ES in 2004/42/ES z namenom prilagoditve Uredbi (ES) … o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi in spremembi Direktive 67/548/EGS in Uredbe (ES) št. 1907/2006“

— ter o „Predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 648/2004 z namenom prilagoditve Uredbi (ES) št. … o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi in spremembi Direktive 67/548/EGS in Uredbe (ES) št. 1907/2006“

COM(2007) 611 konč. – 2007/0212 (COD)

COM(2007) 613 konč. – 2007/0213 (COD)

(2008/C 120/13)

Evropski svet je 13. novembra 2007 sklenil, da v skladu s členom 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjih dokumentih:

Predlog odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv Sveta 76/768/EGS, 88/378/EGS, 1999/13/ES in direktiv 2000/53/ES, 2002/96/ES in 2004/42/ES z namenom prilagoditve Uredbi (ES) … o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi in spremembi Direktive 67/548/EGS in Uredbe (ES) št. 1907/2006

ter Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 648/2004 z namenom prilagoditve Uredbi (ES) št. … o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi in spremembi Direktive 67/548/EGS in Uredbe (ES) št. 1907/2006.

EESO se strinja z vsebino teh predlogov in nima pripomb.

Odbor je na 440. plenarnem zasedanju 12. in 13. decembra 2007 (seja z dne 12. decembra) s 139 glasovi za, nobenim glasom proti in 3 vzdržanimi glasovi sklenil pripraviti pozitivno mnenje o teh predlogih.

Odbor se bo do vsebine predloga Komisije o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi (1) opredelil v mnenju (2), ki je že v pripravi in bo predvidoma sprejeto na plenarnem zasedanju Odbora marca 2008.

V Bruslju, 12. decembra 2007 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Dimitris DIMITRIADIS

(1) Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi in spremembi Direktive 67/548/EGS in Uredbe (EC) št. 1907/2006 – COM(2007) 355 konč.

(2) NAT/367 – Poročevalec g. SEARS.
SL Uradni list Evropske unije C 44/52

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o prilagoditvi na regulativni postopek s pregledom predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 95/50/ES v zvezi s Komisiji podeljenimi izvedbenimi pooblastili

COM(2007) 509 konč. – 2007/0184 (COD)

(2008/C 44/14)

Svet je 25. septembra 2006 sklenil, da v skladu s členom 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na svojem 439. plenarnem zasedanju 24. in 25. oktobra 2007 (seja z dne 24. oktobra) s 153 glasovi za, brez glasov proti in 7 vzdržanimi glasovi o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.
SL Uradni list Evropske unije C 44/49

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/54/ES o uporabi nekaterih določb v Estoniji

COM(2007) 411 konč. – 2007/0141 (COD)

(2008/C 44/12)

Svet je 17. septembra 2007 sklenil, da v skladu s členi 47(2), 55 in 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 439. plenarnem zasedanju 24. in 25. oktobra 2007 (seja z dne 24. oktobra) s 150 glasovi za, 2 glasovoma proti in 8 vzdržanimi glasovi o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.
SL Uradni list Evropske unije C 10/21

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o napravi za vleko traktorja in vzvratni prestavi kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (kodificirana različica)

COM(2007) 319 konč. – 2007/0117 (COD)

(2008/C 10/06)

Svet Evropske unije je 2. julija 2007 sklenil, da v skladu s členom 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Evropski ekonomsko-socialni odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 438. plenarnem zasedanju 26. in 27. septembra 2007 (seja z dne 26. septembra) s 163 glasovi za, 1 glasom proti in 5 vzdržanimi glasovi o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.
SL Uradni list Evropske unije C 10/58

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe ES št. 1924/2006 o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih

COM(2007) 368 konč. – 2007/0128 (COD)

(2008/C 10/16)

Svet Evropske unije je 26. julija 2007 sklenil, da v skladu s členom 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga, poleg tega je to vprašanje že obravnaval v svojih prejšnjih mnenjih CESE 308/2004 in CESE 1571/2006 (1), sprejetih 26. februarja 2004 in 13. decembra 2006, zato je na 438. plenarnem zasedanju 26. in 27. septembra 2007 s 163 glasovi za, 1 glasom proti in 7 vzdržanimi glasovi o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje in zavzel isto stališče kot v zgoraj navedenih mnenjih.

V Bruslju, 26. septembra 2007 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Dimitris DIMITRIADIS

(1) Mnenje EESO o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih COM(2003) 424 konč. – 2003/165 COD (UL C 110, 30.4.2004) in mnenje o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe ES št. …/… o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih COM(2006) 607 konč. – 2006/0195 COD (UL C 325, 30.12.2006).
6.1

Notranja prožnost v okviru razprav o fleksivarnosti doslej ni bila deležna dovolj pozornosti. Notranja prožnost vključuje prožnost delovnega časa in funkcionalno prožnost ter krepi prilagodljivost. To je tipično področje, na katerem imajo socialni partnerji obsežne izkušnje s kolektivnimi pogajanji, ki so prinesla pozitivne rezultate. Notranja prožnost ima lahko odločilno vlogo pri izboljšanju produktivnosti, inovativnosti in konkurenčnosti, s čimer lahko prispeva k doseganju ciljev lizbonske strategije. Poleg tega lahko delavcem bistveno olajša združevanje dela z drugimi dejavnostmi in nalogami ter izboljša kakovost njihove zaposlitve. V obeh primerih lahko poveča stabilnost in predvidljivost. Vendar pa lahko notranja prožnost postane tudi prekomerna, kar povzroča slabe delovne pogoje ali negotovost zaposlitve, ovira usklajevanje poklicnih in zasebnih dejavnosti ali celo škoduje kakovosti blaga in storitev za stranke. Zato je takšna prožnost izvedljiva le, če je rezultat kolektivnih pogajanj in če je bila določena na podlagi predpisov, ki zagotavljajo varstvo pri delu in varovanje zdravja ter delavcem dajejo stabilnost in varnost. Prizadevanja za dogovor o notranji prožnosti na takšni zakonodajni osnovi so možen pristop, katerega cilj je združiti izboljšanje konkurenčnosti z izboljšanjem kakovosti zaposlitve in poklicnega življenja.
1.7

Komisija do aprila 2009 oceni vlogo, ki jo lahko ima EU pri zakonskem urejanju ustreznih vidikov tega vprašanja ter pri razvijanju nezavezujočih pravnih aktov na področjih, ki v glavnem sodijo v pristojnost držav članic. To bo Komisiji in državam članicam omogočilo sprejeti hitre in usklajene ukrepe po zaključku pilotnega projekta, omenjenega v točkah 2.9, 2.10 in 2.11 spodaj. Oceno bi bilo treba izvesti v skladu s členom 71 Pogodbe, obenem pa upoštevati povezavo med ukrepi glede delovnega časa ter tistimi za zdravje in varnost delavcev. V to bi lahko vključili tudi ukrepe za varna in varovana parkirišča za poklicne voznike;
5.3

Namen projekta EuroVelo je zgraditi in vzdrževati – po vzoru vseevropskega cestnega in železniškega omrežja (TEN) – priznano vseevropsko kolesarsko omrežje. Jasno je, da je treba projekt podpreti v okviru evropske prometne politike in tudi za spodbujanje turizma in razvoja evropskih regij. Poleg dolgoročnega upravljanja in koordinacije poti ter posredovanja informacij je seveda pomembno tudi nadaljevanje dokončnega oblikovanja omrežja. Zdi se, da smernice, objavljene leta 2002, vključujejo vse pomembne vidike, ki jih je treba upoštevati pri oblikovanju poti EuroVelo, in so zelo pomembne za preprečevanje dezinvestiranja. Evropska komisija mora še naprej subvencionirati gradnjo kolesarskih poti v okviru projekta EuroVelo za vzpostavitev celotnega kolesarskega omrežja, tj. vseevropskega kolesarskega omrežja.