EVROPSKA KOMISIJA Strasbourg, 18.10.2022 COM(2022) 549 final 2022/0339(NLE) Predlog UREDBA SVETA Krepitev solidarnosti z boljšim usklajevanjem nabav plina, čezmejno izmenjavo plina in zanesljivimi referenčnimi vrednostmi za cene



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM OZADJE PREDLOGA Razlogi za predlog in njegovi cilji Odzivi na spreminjajoče se razmere Neizzvana vojaška agresija Rusije na Ukrajino in rusko izsiljevanje pri oskrbi z energijo sta razkrila odvisnost Unije od ruskih fosilnih goriv, dala na preizkušnjo naša orodja za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe in povzročila, da so cene energije visoke kot še nikoli. V zadnjem letu je Komisija predstavila in izvedla več pobud, pri čemer je postopoma prehajala od zagotavljanja smernic državam članicam na oblikovanje celostne strategije za zanesljivost oskrbe, ki bo po potrebi podprta s pravnimi instrumenti. To je nedavno vključevalo nujno posredovanje za reševanje vprašanja visokih cen energije, ki je na primer vključevalo usklajeno zmanjšanje odjema električne energije (zlasti v konicah), izboljšan nabor orodij držav članic za zaščito potrošnikov in podjetij pred visokimi cenami energije ter solidarnostni prispevek za sektor fosilnih goriv. Komisija in države članice so na podlagi sporočila o načrtu REPowerEU pozvale k vzpostavitvi energetske platforme EU, da bi zagotovili zanesljivost oskrbe. Ta platforma bi morala v duhu solidarnosti podpirati države članice in pogodbenice Energetske skupnosti ter njihova podjetja plinskega gospodarstva pri pridobivanju dodatnih dobav UZP in plina iz plinovodov, s katerimi bi nadomestili manjkajoče dobave ruskega plina. Potreba po nadaljnjem nujnem ukrepanju Sedanje razmere povzročajo gospodarske in socialne težave ter močno obremenjujejo državljane in gospodarstvo. Zaradi naraščajočih stroškov energije se zmanjšuje kupna moč državljanov in upada konkurenčnost podjetij. Nezadostna oskrba s plinom in električno energijo ter relativno neelastično povpraševanje po energiji sta povzročila znatno zvišanje cen in nestanovitnost cen plina in električne energije v EU. Nacionalni ukrepi za zaustavitev teh gibanj lahko povzročijo razdrobljenost notranjega trga in morda ne zagotavljajo solidarnosti. Hkrati sta izsiljevanje z oskrbo s plinom in manipulacija trgov s strani Ruske federacije z namernimi motnjami pretoka plina povzročila strmo zviševanje cen energije v Uniji, kar škodi gospodarstvu v Uniji in resno ogroža zanesljivost oskrbe. Zato je potreben usklajen in hiter odziv EU. Dobave ruskega plina so se občutno zmanjšale, in sicer se je septembra 2022 naša oskrba z ruskim plinom prek plinovodov zmanjšala na 9 % oziroma 14 %, če se upošteva utekočinjeni zemeljski plin (UZP), medtem ko je leta 2021 znašala 41 % oziroma 45 %, če se upošteva UZP. Z domnevno sabotažo plinovoda Severni tok 1 narašča potreba po hitrem in trajnem nadomeščanju količin ruskega plina. Poleg zmanjšanja povpraševanja, ukrepov za energijsko učinkovitost in povečanja uporabe obnovljivih virov energije bo treba vrzel v oskrbi, kadar ni na voljo drugih načinov nadomestitve, zapolniti tako z nabavo enakovrednih količin plina, predvsem UZP, pri drugih dobaviteljih. V primerjavi s to zimo bi podjetja lahko imela naslednjo zimo (2023/2024) hude težave pri soočanju z dvema dodatnima izzivoma v zvezi s polnjenjem skladišč plina. Prvič, zelo verjetno je, da bo glede na trenutne politične razmere v EU iz Rusije po plinovodu prispelo manj plina iz plinovodov, najverjetneje pa sploh nič. Drugič, cilj je napolniti 90 % zmogljivosti EU za skladiščenje plina v primerjavi z 80 % za to zimo, kot je določeno v Uredbi (EU) 2022/1032 o skladiščenju plina. V teh razmerah, pa tudi na podlagi obstoječe zakonodaje in drugih pobud, bi lahko bilo združevanje povpraševanja EU in skupna nabava koristno orodje za pomoč državam članicam pri doseganju krivulj polnjenja in ciljev iz uredbe o skladiščenju plina. Cilji tega predloga Zato Komisija predlaga to nujno uredbo, katere cilj je ublažiti vpliv na ceno plina z reševanjem vprašanja povpraševanja in ponudbe, zagotavljanjem zanesljivosti oskrbe po vsej Evropski uniji in krepitvijo solidarnosti. Uredba vsebuje štiri glavne elemente, ki bodo usklajeno vplivali na znižanje cen ter krepitev solidarnosti in zanesljivosti oskrbe. Prvič, združevanje povpraševanja po plinu v EU in skupna nabava plina bosta EU omogočila, da izkoristi svojo skupno kupno moč za pogajanja o boljših cenah, ter tako zmanjša tveganje, da bi države članice na trgu, na katerem je položaj že tako težaven, med seboj tekmovale s ponudbami in tako višale cene. Izboljšala bo preglednost in v pomoč zlasti manjšim državam članicam, ki so kot kupci v manj ugodnem položaju. Kratkoročni poudarek na podlagi člena 122 bo na usklajevanju in združevanju povpraševanja, da se bi pomagali pri polnjenju skladišč plina za naslednjo sezono polnjenja plina, ki se hitro približuje.

Drugič, predlog vsebuje cel sveženj ukrepov v zvezi s cenami plina, da bi podali rešitve za pretirane cene ter zagotovili poštene cene plina in električne energije tudi v kriznih razmerah. Sedanji predlog daje gotovost glede cene, ki se uporablja v razmerah pomanjkanja plina, kadar se razglasijo izredne razmere. V njem je predlagana tudi dopolnilna referenčna vrednost za oskrbo z utekočinjenim zemeljskim plinom (UZP), da bi zagotovili reprezentativno referenčno vrednost za uvoz utekočinjenega zemeljskega plina, na katerega ne bi vplivale ruske manipulacije. Za obvladovanje prekomerne nestanovitnosti na trgih vključuje mehanizme za ublažitev nestanovitnosti na terminskih trgih z mehanizmom obvladovanja nestanovitnosti cen pri trgovanju znotraj dneva, ki omejuje zelo velike spremembe v kratkem časovnem obdobju („sistem prekinitve trgovanja“). Tretjič, za skupni pristop k omejevanju cen je potrebna solidarnost po vsej Uniji. Ker nimajo vse države članice sklenjenih vzajemnih sporazumov o solidarnosti, Komisija predlaga ureditve, ki bi se neposredno uporabljale, če takih solidarnostnih sporazumov ne bi bilo. Predlagala bo tudi razširitev obveznosti zagotavljanja solidarnostne pomoči na države članice, ki niso povezane z objekti za UZP. To bo zagotovilo, da bomo pripravljeni in bomo lahko ukrepali, če bodo ti sporazumi potrebni. Komisija preučuje tudi, ali bi bilo potrebni nadaljnji predlogi za primere, ko imajo nekatere regije večje težave z oskrbo kot druge. Poleg tega bi bilo treba omogočiti nadaljnje zmanjšanje povpraševanja po plinu, hkrati pa zagotoviti, da bodo potrošniki še naprej ustrezno zaščiteni pred nezadostno oskrbo. EU je že okrepila svoja orodja za varčevanje s plinom in električno energijo. Vendar je treba v največji možni meri uporabiti dogovorjene predpise, da bi dosegli potrebne cilje glede zmanjšanja povpraševanja. To bo pomagalo obvladati nadaljnje motnje v oskrbi s plinom ter zmanjšati pritisk na mednarodne trge plina in s tem na cene. Komisija bo pozorno spremljala ukrepe za zmanjšanje povpraševanja in je pripravljena razglasiti stanje pripravljenosti na ravni EU ali celo revidirati cilje glede zmanjšanja povpraševanja po plinu, če bi se prostovoljni ukrepi za zmanjšanje povpraševanja izkazali za nezadostne za zagotovitev zadostne oskrbe s plinom skozi zimo. Glavni elementi predloga (1)Skupna nabava in učinkovito delovanje plinske infrastrukture (a) Skupna nabava Ta predlog obravnava ta nujna vprašanja z razvojem začasnega orodja za skupno nabavo skladno z zahtevo držav članic. Obstaja precejšen časovni pritisk, da mora biti to orodje pripravljeno najpozneje v začetku pomladi 2023, zlasti pa pred naslednjo sezono polnjenja skladišč. Glede na to predlagamo čimprejšnjo določitev glavnih načel skupne nabave na podlagi člena 122, zato bi bilo treba nekatere od teh elementov uporabljati začasno. V predlogu za skupno nabavo se določa postopek, ki je sestavljen iz dveh stopenj: najprej združitev povpraševanja po zemeljskem plinu; nato morebitna skupna nabava v okviru energetske platforme. (i)Prva stopnja: združitev povpraševanja Na prvi stopnji bi podjetja, ki kupujejo plin, združila povpraševanje s pomočjo izvajalca storitev, ki bi organiziral ta postopek in za katerega je Komisija v ta namen sklenila pogodbo po postopku za oddajo javnega naročila. Podjetja lahko svoje povpraševanje po plinu (glede količine, časa dobave, trajanja in kraja) predložijo izvajalcu storitev preko informacijskega orodja za zbiranje teh podatkov. Izvajalec storitev bi te podatke ob ustreznem varstvu zaupnih informacij objavil na svoji spletni strani in v okviru postopka javnega razpisa zbral ponudbe za količine zemeljskega plina, ki bi ustrezale združenemu povpraševanju. Ta korak bi bil neobvezen, vendar bi morale države članice – glede na pomembnost polnjenja skladišč – zahtevati, da njihova podjetja v postopek združevanja povpraševanja vključijo količine, ki ustrezajo vsaj 15 % (približno 13,5 milijarde kubičnih metrov za celotno EU) njihovih zahtev za polnjenje skladišč za naslednje leto. Družbe, ki so sodelovale pri združevanju povpraševanja na podlagi obveznosti, bi se lahko še vedno odločile, ali bodo po postopku združevanja plin dejansko nabavile ali ne. Poleg tega ni nujno, da bi se nabavljeni plin uporabljal za polnjenje skladišč. Zlasti glede na pomen polnjenja skladišč v prihodnjem letu bi ta mehanizem skupne nabave plina izkoristil tržni vzvod na podlagi skupne nabave ter bi pomagal ublažiti negotovosti in neobičajno visoke cene, ki so bile zabeležene v letošnji zadnji sezoni polnjenja. Glede na potrebo po nujnosti bi moral biti izvajalec storitev obstoječe podjetje, ki podrobno pozna trge energije in ustrezna orodja informacijske tehnologije in je strokovno usposobljeno za opravljanje teh nalog. Pri skupni nabavi lahko sodelujejo podjetja iz pogodbenic Energetske skupnosti (Zahodni Balkan, Ukrajina, Moldavija in Gruzija). (ii)Druga stopnja: usklajena nabava plina Na drugi stopnji se lahko podjetja, ki so sodelovala v zgoraj opisanem postopku združevanja odjema, odločijo za ustanovitev konzorcija za nabavo plina, da bi sklenila pogodbe z dobavitelji, ki so v tem postopku ponudili plin. Tako bi se lahko odločili, da bodo plin nabavili skupaj in uskladili elemente svojega povpraševanja, kot so količine, cene, prevzemna mesta in čas dobave. En sam konzorcij za nabavo plina z veliko kupno močjo bi verjetneje dosegel boljše cene, toda spričo zelo različnega vzorca povpraševanja podjetij v EU bi lahko nastal več kot en konzorcij za nabavo plina. Zagotoviti bi bilo treba spoštovanje pravil konkurence (glej „Skladnost z drugimi politikami EU“ v nadaljevanju). (iii) Ad hoc dogovori o upravljanju Navedene ukrepe bi morala spremljati ustrezna struktura upravljanja, ki bi zagotovila učinkovito usklajevanje pri doseganju ciljev. Zato bi bilo treba ustanoviti ad hoc usmerjevalni odbor, ki bi ga sestavljali predstavniki Komisije in držav članic, da bi nadzoroval postopek (a) združevanja povpraševanja in (b) usklajene nabave plina. Usmerjevalni odbor lahko zagotovi preglednost postopka, zagotovi smernice ter tako zagotovi, da bosta pri skupni nabavi dejansko upoštevana zanesljivost oskrbe in načelo energetske solidarnosti. Predlog je skrbno uravnotežen in spoštuje načelo sorazmernosti. Obstajajo nekateri nujni obvezni elementi, na primer glede združevanje povpraševanja za polnjenje skladišč plina, vendar ti nikakor ne omejujejo svobode podjetij, da se odločijo za nabavo ali ne, odvisno od pogojev, ponujenih v postopku združevanja povpraševanja. Cilj skupne nabave je podpreti podjetja EU pri njihovih prizadevanjih za pridobitev dodatnega plina in pomagati pri zagotavljanju enakopravnejšega dostopa do novih ali dodatnih virov plina glede na trenutno resno ogroženo zanesljivost oskrbe. Poleg tega je v predlogu upoštevan velik interes številnih držav članic, da bi lahko delovale v konzorcijih za nabavo plina, ob upoštevanju ustreznih vidikov konkurence.

Kot je opisano, bi lahko imel javni razpis za združeno povpraševanje po plinu, ki bi ga izvedel izvajalec storitev, ključno vlogo pri pomoči državam članicam pri polnjenju skladišč plina za zimo 2023/2024. Lahko bi tudi okrepil solidarnost EU, saj bi pomagal zagotoviti pravičnejšo distribucijo plina. Združevanje povpraševanja in skupna nabava bi lahko tudi zmanjšala tveganje, da bi posamezna podjetja plinskega gospodarstva v nekaterih državah članicah preplačala plin, za katerega so sklenila pogodbe na težavnih kratkoročnih trgih. Prav tako bi lahko pomagalo manjšim podjetjem v EU, tudi v neobalnih državah, ki nimajo potrebnih izkušenj pri sklepanju pogodb za UZP, da bi lahko združila povpraševanje pri sklepanju pogodb za tovore UZP (ki so morda preveliki, da bi jih posamezna podjetja zmogla naenkrat), ter jim pomagala strukturirati dobavo utekočinjenega zemeljskega plina glede na njihove posebne potrebe. Skupna nabava bi bila lahko v pomoč zlasti tistim podjetjem, ki so prej kupovala plin samo ali predvsem od ruskih dobaviteljev. Lahko bi zagotovila prednostno obravnavo ali podporo za dobavo obnovljivih plinov, kot sta biometan in vodik, ter plina, ki bi se sicer izpuščal ali sežigal. Podjetja, ki sklepajo pogodbe v skladu s to uredbo, bi bilo treba spodbujati k uporabi standarda 2.0 za merjenje emisij metana, ki ga je določilo partnerstvo Združenih narodov za metan na področju nafte in plina, za poročanje o emisijah metana in njihovo preverjanje vzdolž dobavne verige v Evropsko unijo. Nenazadnje bi lahko taka skupna nabava v prihodnje okrepila potencial za oskrbo z energijo iz obnovljivih virov in pomagala zagotoviti dostop do prihodnjega uvoza vodika iz virov zunaj EU. (b)Učinkovito delovanje plinovodov in terminalov za UZP. V predlagani uredbi so obravnavani tudi načini za najučinkovitejše delovanje plinovodov in terminalov za UZP. Zagotavljanje bolj raznolikih virov oskrbe zunaj Rusije spreminja vzorce pretoka plina v EU. Zato bi lahko poti od terminalov za UZP do centrov porabe postale pomembnejše od trenutno prevladujoče smeri pretoka po plinovodih od vzhoda proti zahodu. Vendar lahko take spremembe v pretoku plina povzročijo (pogodbeno in fizično) prezasedenost obstoječih plinovodov in terminalov EU za UZP. Obstoječi ukrepi za upravljanje prezasedenosti za plinovode predvidevajo postopke o načelu „uporabi ali izgubi“, pri katerih traja vsaj šest mesecev, da se pokaže njihov učinek. Poleg tega je potreben upravno obremenjujoč postopek, ki ga mora izvesti nacionalni regulativni organ v zadevnih državah članicah. Ta predlog daje operaterjem sistemov na razpolago orodja za hitro odzivanje na spremembe v pretoku plina in morebitno pogodbeno prezasedenost. Nova pravila bi lahko zlasti pospešila trženje neizkoriščenih dolgoročnih zmogljivosti v primeru kratkoročne prezasedenosti. Poleg tega je izjemno pomembno optimizirati absorpcijsko zmogljivost terminalov za utekočinjeni zemeljski plin v EU in uporabo skladišč. Potrebna sta platforma za preglednost in razvoj organiziranega trga sekundarnih zmogljivosti, podobna tistim, ki že obstajajo za prenos plina po plinovodih. Predlog Komisije za revizijo uredbe o plinu iz svežnja za razogljičenje trga vodika in plina že vsebuje določbe v zvezi s tem v členih 10 in 31. Sedanji predlog daje prednost tem določbam kot del odziva na krizo, da bi se lahko v prihodnje izognili situacijam, v katerih bi se pridobivali novi viri plina, terminali za UZP ali skladišča plina pa bi se uporabljali neučinkovito brez potrebne preglednosti. (2) Zanesljivost oskrbe (a)Zmanjšanje povpraševanja Sestavni del odziva EU na zanesljivost oskrbe v sedanjih težkih razmerah je proaktivno zmanjšanje povpraševanja po plinu in priprava na morebitne motnje v oskrbi ob hkratnem preprečevanju praznjenja skladišč. Komisija bo po potrebi predlagala razglasitev stanja pripravljenosti na ravni Unije v skladu z uredbo o zmanjšanju povpraševanja (Uredba (EU) 2022/1369). Da bi kar najbolje predvideli zimo 2023–2024, se pripravili nanjo in napolnili podzemna skladišča do 90 %, kot je bilo dogovorjeno v Uredbi (EU) 2022/1032, bo koristilo vsako sedanje zmanjšanje povpraševanja po plinu. Zato bi si bilo treba po marcu 2023 prizadevati za zmanjšanje povpraševanja po plinu, da bi podzemna skladišča napolnili do 90 %, kot je bilo dogovorjeno v Uredbi (EU) 2022/1032. Komisija bo pozorno spremljala ukrepe za zmanjšanje povpraševanja in je pripravljena razglasiti stanje pripravljenosti na ravni EU ali celo revidirati cilje glede zmanjšanja povpraševanja po plinu, če bi se prostovoljni ukrepi za zmanjšanje povpraševanja izkazali za nezadostne za zagotovitev zadostne oskrbe s plinom skozi zimo. Medtem bi morale države članice dejavno sprejeti vse možne ukrepe skladno z uredbo o povpraševanju po plinu, da bi zmanjšale povpraševanje po plinu, in skladno z evropskim načrtom za zmanjšanje povpraševanja po plinu „Varčujmo s plinom za varno zimo“, sprejetim julija 2022. Med takimi ukrepi so kampanje ozaveščanja javnosti, ukrepi za zmanjšanje povpraševanja v stavbah, ki jih upravljajo javni organi, ter v poslovnih prostorih in prostorih na prostem. Za boljšo pripravljenost na morebitne izredne razmere pozimi so v predlogu nove določbe v zvezi z zanesljivostjo oskrbe, navedene v nadaljevanju. Glede na to, kako pomembno je, da vse skupine odjemalcev prispevajo k varčevanju s plinom v okviru svojih zmožnosti, ta predlog vključuje določbe, ki državam članicam omogočajo, da izjemoma sprejmejo ukrepe za zmanjšanje „nenujne porabe“ zaščitenih odjemalcev, če se s tem ne zmanjša zaščita njihove osnovne porabe. Ti ukrepi v nobenem primeru ne bodo prizadeli ranljivih odjemalcev, ki nimajo manevrskega prostora za zmanjšanje svoje porabe, in ne bodo povzročili odklopa katerih koli zaščitenih odjemalcev. Države članice bi lahko ponovno opredelile, kdo so zaščiteni odjemalci, pod pogojem, da so ranljiva gospodinjstva še naprej v vseh okoliščinah zaščitena. (b)Razširitev obveznosti solidarnostne zaščite na kritične plinske elektrarne V skladu s sedanjim regulativnim okvirom bi bilo treba v državah članicah, v katerih imajo kritične plinske elektrarne ključno vlogo pri zanesljivosti oskrbe z električno energijo, preden bi lahko države članice zaprosile za solidarnostne ukrepe v skladu z Uredbo (EU) 2017/1938, najprej omejiti oskrbo plinskih elektrarn, kar bi lahko škodilo zanesljivosti oskrbe z električno energijo v drugih državah članicah. Da bi preprečili takšne negativne učinke prelivanja na proizvodnjo električne energije, se predlaga, da bi lahko države članice pod določenimi pogoji zaprosile za solidarnostno pomoč, če za plinske elektrarne, ki so potrebne za zagotovitev ustreznosti elektroenergetskega sistema, obstaja tveganje, da ne bodo imele na razpolago kritičnih količin plina. Iz istega razloga bodo imele države članice, ki zagotavljajo solidarnostno pomoč, pravico, da poskrbijo, da delovanje njihovih ključnih plinskih elektrarn ni ogroženo pri zagotavljanju solidarnostne pomoči drugi državi članici. (c)Privzeta pravila za dvostransko solidarnost S posebnimi ukrepi v tem predlogu se uvaja privzeti mehanizem za zagotovitev medsebojne pomoči med državami članicami pri oskrbi „solidarnostno zaščitenih odjemalcev“ (gospodinjstva in daljinsko ogrevanje ter pod določenimi pogoji osnovne socialne storitve) in kritičnih plinskih elektrarn v izrednih razmerah, v katerih pride do zelo hudega pomanjkanja plina. S sedanjimi pravili o zanesljivosti oskrbe je bilo sicer uvedeno načelo take solidarnosti, vendar so za njeno dejansko uporabo v krizi potrebni podrobni tehnični in finančni dogovori, ki naj bi jih države članice sklenile dvostransko. Toda doslej je bilo sklenjenih le šest od več kot 40 potrebnih dogovorov. V predlagani uredbi so navedeni pravila in postopki, ki se bodo samodejno uporabljali med tistimi državami članicami, ki niso sklenile dvostranskega sporazuma o solidarnostni pomoči. Temelji na Priporočilu Komisije (EU) 2018/177 in standardni predlogi, ki jo je Komisija predlagala v Prilogi 2 k predlogu COM(2021) 804, s potrebnimi posodobitvami, v katerih je upoštevano dejstvo, da so se razmere na trgu in zanesljivosti oskrbe odtlej znatno poslabšale. Ta privzeti solidarnostni mehanizem, ki se uporablja, če ni drugih dvostranskih dogovorov, vključuje naslednje: ·nadomestilo za solidarnostno pomoč, ki ga država članica, ki je zaprosila za solidarnostno pomoč, izplača državi članici, ki zagotavlja solidarnostno pomoč, bo temeljilo na povprečni tržni ceni plina v zadnjih 30 dneh pred prošnjo države članice, ki je zaprosila za solidarnostno pomoč na najpomembnejši borzi. To povprečje upošteva verjetno izjemno nestanovitnost cen v izrednih razmerah.

·Morebitni stroški, ki izhajajo iz sodnih ali arbitražnih postopkov po omejitvi oskrbe industrije, ne bodo vključeni v solidarnostno nadomestilo, ki se plača med državami članicami. Če bi taki stroški nastali, bi jih torej morala nositi država članica, ki zagotavlja solidarnostno pomoč, v skladu s svojimi nacionalnimi pravili. Razlog za to je, da se stroški nadomestila za industrijo, ki so posledica omejevanja oskrbe, delno pokrijejo s ceno plina, če pa del stroškov pravdnega postopka ostane nepokrit, je ta del zelo negotov in lahko v veliki meri preseže stroške plina. Negotovost glede posrednih stroškov nadomestila se je zato izkazala za veliko oviro za solidarnostne sporazume. Toda države članice se bodo še vedno lahko dogovorile o različnih pogojih za nadomestilo. ·Postopek zaprositve za solidarnostno pomoč in njenega zagotavljanja bi moral po možnosti dati prednost prostovoljnim tržnim ukrepom, hkrati pa operacionalizirati dejstvo, da bo solidarnostna pomoč morda morala zajemati ukrepe, kot sta sprostitev strateških zalog ali omejitev oskrbe kot zadnja možnost v kriznih razmerah. V predlogu je jasno navedeno, da se morajo povezane države članice po prejemu prošnje za solidarnostno pomoč odzvati v 12 urah, dogovorjene solidarnostne ukrepe pa zagotoviti v treh dneh. Sedanja obveznost solidarnostne pomoči se trenutno uporablja med državami članicami, ki so povezane neposredno ali preko tretje države. V tem predlogu se bo ta obveznost uporabljala tudi za države članice z objekti za UZP, ki bi lahko, tudi če niso neposredno povezani, državi članici v izrednih razmerah zagotovili solidarnostno pomoč, če ima potrebno infrastrukturo za sprejem tega UZP. (d)Dodelitev zmogljivosti v izrednih razmerah na ravni Unije ali na regionalni ravni V predlogu se naposled opozarja na možnost izrednih razmer na ravni Unije ali na regionalni ravni z večjimi motnjami v oskrbi in nezadostno oskrbo. Da bi Unija ublažila izredne razmere, bi morala biti v takih primerih pripravljena na hitro uporabo solidarnostnih mehanizmov na regionalno usklajen način. Svet bi morali imeti v teh izrednih okoliščinah možnost, da na predlog Komisije odloči o učinkovitem mehanizmu za dodeljevanje plina, ki bi bil na voljo državam članicam, ki so jih prizadele izredne razmere na regionalni ravni ali ravni Unije. V takem primeru in če ni dvostranskega solidarnostnega sporazuma, bi bilo treba ceno plina, dobavljenega v okviru solidarnostne pomoči, opredeliti kot povprečno tržno ceno zadnjih 30 dni pred prošnjo države članice, ki je zaprosila za solidarnostno pomoč, na najpomembnejši borzi (glej tudi točko 3a spodaj). (3)Ukrepi v zvezi z višino cen plina (a)Cenovna formula v privzetih solidarnostnih sporazumih Kot je bilo že povedano, bi morala solidarnostna pomoč temeljiti na nadomestilu, ki bi moralo biti pravično tako za države članice prosilke kot tudi za države članice, ki zagotavljajo pomoč. Cena plina je od leta 2021 postala veliko bolj nestanovitna, zaradi česar je promptna tržna cena v kriznih razmerah manj primerna podlaga za pravično nadomestilo. Zato je v tej ta uredbi predlagana uporaba povprečne tržne cene v zadnjem mesecu pred prošnjo za pomoč države članice, ki je zaprosila za solidarnostno pomoč, na najpomembnejši borzi, da bi različnim strankam zagotovili gotovost. Pri povprečni tržni ceni v zadnjem mesecu nadomestilo še vedno temelji na „tržni ceni“, kot določa priporočilo iz leta 2018. Vendar je mesečna povprečna tržna cena manj odvisna od nestanovitnega okolja in verjetnih zelo visokih promptnih cen v kriznih razmerah ter kot taka omejuje morebitne sprevržene spodbude. Države članice ponudnice še vedno prejmejo pravično nadomestilo, saj pretok plina izhaja iz dolgoročnih pogodb in skladišč, v katerih je bilo vse nabavljeno po cenah, ki so nižje od pričakovanih kriznih promptnih cen. (b)Oblikovanje nove dopolnilne referenčne vrednosti za UZP Trg UZP v EU se še vedno razvija in na oblikovanje cen, indeksiranih na vozliščih, še vedno močno vpliva oskrba po plinovodih in s tem ruske manipulacije pri oskrbi z zemeljskim plinom v EU, pa tudi obstoječa infrastrukturna ozka grla. Šteje se, da te omejitve neupravičeno vplivajo na oblikovanje cen uvoza UZP v EU in še vedno se zastavljajo vprašanja glede reprezentativnosti sedanjih indeksov. Hkrati pa dozdevno slabo delovanje finančnih trgov za energijo spodkopava zaupanje javnosti. Treba je zagotoviti stabilne in predvidljive cene za uvoz UZP, ki so nujno potrebne za nadomestitev izpadov oskrbe, ki jih je povzročila verjetna ustavitev uvoza ruskega plina. V skladu s tem predlogom mora Agencija Evropske unije za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER) hitro oblikovati objektivno orodje za ocenjevanje cen in sčasoma določiti referenčno vrednost uvoza UZP v EU, in sicer z zbiranjem informacij v realnem času o vseh dnevnih transakcijah. Ta nova referenčna vrednost bo temeljila na poročanju o uvozu UZP (ki vključuje nakupne in prodajne ponudbe ter transakcije za UZP, pri katerih je določena dobava dobavo ali se dobavljajo v EU) za isti dan s strani katere koli osebe, ki se ukvarja s tako dejavnostjo, ne glede na to, kje ima kraj pridobitve pravne osebnosti ali domicil. To bo kupcem zagotovilo celovitejše informacije in naredilo cene preglednejše. Predlagana uredba agenciji ACER podeljuje potrebna pooblastila za zbiranje podatkov o transakcijah, potrebnih za določitev referenčne vrednosti za UZP, in sicer na podlagi in ob krepitvi nalog in pooblastil, ki jih agencija ACER že ima na podlagi Uredbe (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o celovitosti in preglednosti veleprodajnega energetskega trga ter Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1348/2014 z dne 17. decembra 2014 o sporočanju podatkov v skladu s členom 8(2) in 8(6) Uredbe (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o celovitosti in preglednosti veleprodajnega energetskega trga (v nadaljnjem besedilu skupaj: REMIT). (c)Popravni mehanizem za trg plina Instrument TTF (Title Transfer Facility) je virtualna lokacija za določanje cen na Nizozemskem, ki zaradi visoke likvidnosti pogosto služi kot referenčna cena za določanje cen za evropski trg plina, kar vpliva na pogodbe in operacije varovanja pred tveganji po vsej EU. Toda instrument TTF je predvsem fizični indeks plinovoda za pritok plina v nizozemsko omrežje, ki se uporablja predvsem kot vozlišče za severozahodno Evropo. Trenutno TTF trguje nad nominalno vrednostjo z večino trgovinskih vozlišč EU, kar večinoma odraža pomanjkanje oskrbe iz Rusije in infrastrukturna ozka grla v regiji. Dejstvo, da se instrument TTF uporablja kot referenčna cena in osnova za varovanje pred tveganjem pri pogodbah o plinu na različnih vozliščih v EU, kaže na njegov pomen pri določanju cene zemeljskega plina v EU. Kot skrajni ukrep je cilj tega izrednega predloga reševanje primerov pretiranih cen zemeljskega plina, in sicer s pooblastitvijo Komisije, da predlaga ukrep Sveta za določitev najvišje dinamične cene, po kateri se lahko pod določenimi pogoji izvajajo transakcije z zemeljskim plinom na promptnih trgih instrumenta TTF. Tudi druga vozlišča Unije za trgovanje s plinom bodo povezana s popravljeno promptno ceno TTF prek dinamičnega cenovnega pasu. Da ne bi prihajalo do negativnih učinkov, bi moral ukrep omogočati trgovanje s plinom na prostem trgu, ne bi smel vplivati na zanesljivost oskrbe s plinom v EU in pretoke znotraj EU, ne bi smel povzročiti povečanja porabe plina niti vplivati na stabilnost in pravilno delovanje trgov izvedenih finančnih instrumentov na energente. (4)Ukrepi za zmanjšanje nestanovitnosti cen (a)Mehanizem obvladovanja nestanovitnosti cen znotraj dneva: že v finančni uredbi (MiFID II) se zahteva niz mehanizmov, ki jih vzpostavijo regulirani trgi za obvladovanje znatne nestanovitnosti finančnih trgov in preprečevanje napačnih vzorcev trgovanja. Vendar se zdi, da mesta trgovanja ta mehanizme sprožajo redko, kar je predvsem posledica dejstva, da so vzpostavljeni mehanizmi namenjeni preprečevanju napačnih naročil in ne hitrih nihanj cen, ki bi odražala negotovost na trgu. Zaradi velikega porasta nestanovitnosti na trgih plina in električne energije energetska podjetja le stežka še naprej sodelujejo na teh trgih in izpolnjujejo svoje potrebe po varovanju pred tveganji, hkrati pa zagotavljajo zanesljivo oskrbo z energijo za končne odjemalce. Zato ta predlog določa zahtevo za mesta trgovanja, da vzpostavijo nov začasni mehanizem obvladovanja nestanovitnosti znotraj dneva, namenjen omejitvi velikih nihanj cen v pogodbah na izvedene finančne instrumente za trgovanje z električno energijo in plinom v istem trgovalnem dnevu. Da bi se osredotočili na najbolj likvidne pogodbe in preprečili nenamerne motnje na trgih manj likvidnih izvedenih finančnih instrumentov, bi se moral poleg tega mehanizem obvladovanja nestanovitnosti znotraj dneva osredotočiti na izvedene finančne instrumente z najkrajšo dospelostjo na blago, povezano z energijo. Da bi mestom trgovanja zagotovili dovolj časa za vzpostavitev mehanizma, se pričakuje, da bodo mesta trgovanja uvedla predhodna orodja, ki lahko v veliki meri dosežejo isti cilj kot mehanizem obvladovanja nestanovitnosti znotraj dneva.

Ta novi mehanizem bi moral dopolnjevati vse statične ali dinamične sisteme prekinitve trgovanja, ki so jih vzpostavila mesta trgovanja, in bi se moral uporabljati poleg njih. Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje novega mehanizma obvladovanja nestanovitnosti bi morala imeti Komisija možnost, da v izvedbenem aktu določi nekatere tehnične elemente njegove kalibracije. Da bi bil novi mehanizem dobro prilagojen posebnim značilnostim zadevnih pogodb na izvedene finančne instrumente, bi moralo biti poleg tega mestom trgovanja omogočeno, da uporabljajo omejitve nestanovitnosti za posamezne pogodbe, ob spoštovanju zakonskih zahtev. Evropski organ za vrednostne papirje in trge bo zadolžen, da na podlagi poročil, ki jih redno oddajajo pristojni nacionalni organi, usklajuje uporabo tega mehanizma po vsej Uniji in dokumentira razlike v načinu izvajanja tega mehanizma. (b)Nezakonodajni ukrep, priložen temu predlogu Ukrepe, predlagane v tej uredbi, dopolnjujejo drugi ukrepi, ki jih morata sprejeti organ ESMA in agencija ACER za okrepitev energetskih trgov in njihove preglednosti. Organ ESMA in agencija ACER razširjata sodelovanje, da bi okrepila svoje zmogljivosti za spremljanje in odkrivanje morebitnih tržnih manipulacij in zlorab. Organ ESMA in pristojni nacionalni organi prav tako krepijo svoje dejavnosti spremljanja in nadzora trga na trgu izvedenih finančnih instrumentov na energente. Energetska podjetja vse težje učinkovito zavarujejo svoja poslovna tveganja na energetskih trgih EU s centralnim obračunavanjem. Vse večje zahteve po kritju in težave, s katerimi se srečujejo nekatera energetska podjetja pri zagotavljanju zadostne likvidnosti za izpolnjevanje zahtev po kritju, jih lahko primorajo k zmanjšanju dejavnosti varovanja pred tveganjem in jih posledično izpostavijo dodatnim tveganjem. Da bi ublažila ta pritisk, je Komisija sprejela delegirani akt, ki bi pod posebnimi pogoji omogočal uporabo nezavarovanih bančnih jamstev in javnih poroštev kot primernega zavarovanja za izpolnitev pozivov h kritju. Ta delegirani akt je v skladu s predlogom organa ESMA z dne 14. oktobra. Organ ESMA je tudi pojasnil, da so na seznam primernega zavarovanja z nedenarnimi zavarovanji uvrščeni komercialni zapisi in obveznice EU. Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Predlagana pobuda določa začasne, sorazmerne in izredne ukrepe. Dopolnjuje obstoječe zadevne pobude in zakonodajo EU, ki zagotavlja, da imajo državljani koristi od zanesljive oskrbe s plinom in da so odjemalci zaščiteni pred večjimi motnjami v oskrbi. Logično izhaja iz obstoječih pobud, kot sta načrt REPowerEU in predlog svežnja za razogljičenje trga vodika in plina. Poleg tega so bile z nedavno sprejeto Uredbo o skladiščenju plina (Uredba (EU) 2022/1032) uvedene obveznosti skladiščenja v odziv na rusko invazijo na Ukrajino. Uredba 2022/1032 v členu 6a določa obveznosti polnjenja skladišč plina v skladu s predhodno določenimi krivuljami in cilji. Predlagana pobuda dopolnjuje zakonodajo EU o notranjem trgu in zanesljivosti oskrbe. Po ruski invaziji Ukrajine je EU oblikovala načrt REPowerEU, da bi čim prej, najpozneje pa do leta 2027, odpravila odvisnost EU od ruskih fosilnih goriv. V ta namen načrt REPowerEU določa energetsko platformo EU, ki jo vzpostavijo Komisija in države članice za skupno nabavo plina, UZP in vodika. Napovedal je, da bo Komisija pripravila mehanizem za skupno nabavo. V tem pogledu je predlagana pobuda v celoti skladna s cilji iz načrta REPowerEU. Predlog krepi in dopolnjuje uredbo o zanesljivosti oskrbe s plinom (Uredba (EU) 2017/1938). Slednja že vključuje obveznost zagotavljanja solidarnostne pomoči in pojem solidarnostno zaščitenih odjemalcev, med katere spadajo tudi gospodinjstva in pod določenimi pogoji osnovne socialne storitve in daljinsko ogrevanje. Predlog razširja to solidarnostno obveznost, da bi zagotovili oskrbo s kritičnimi količinami za plinske elektrarne, in jo operacionalizira s privzetim mehanizmom v primeru, da ni dvostransko sklenjenih solidarnostnih sporazumov. Predlog tudi v celoti odraža cilj uredbe o zmanjšanju povpraševanja po plinu (Uredba (EU) 2022/1369), da bi ublažili morebitne motnje v oskrbi zaradi ruske invazije na Ukrajino. Zmanjšanje povpraševanja je še vedno ključni steber našega odziva na zanesljivost oskrbe, predlog pa ta steber krepi, saj državam članicam omogoča, da varčujejo z nenujno porabo, hkrati pa ščiti ranljive in druge zaščitene odjemalce. V predlogu Komisije za uredbo o notranjem trgu obnovljivih plinov, zemeljskega plina in vodika, sprejet v okviru svežnja ukrepov za razogljičenje trga vodika in plina, so med drugim ukrepi za večjo preglednost ter dostop do terminalov za UZP in skladišč plina. V sedanjem predlogu so enake določbe s krajšimi roki za njihovo izvajanje, tako da je v celoti skladen z uredbo o plinu. Skladne je tudi z zahtevami nedavno sprejete uredbe o skladiščenju plina (Uredba (EU) 2022/1032), s katero so bile uvedene obveznosti skladiščenja v odziv na rusko invazijo na Ukrajino. Uredba (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1775/2005 v Prilogi 1, točka 2.2.5, vsebuje določbe o dolgoročnem mehanizmu po načelu. „uporabi ali izgubi“. Te določbe so bile sprejete, da bi udeležencem na trgu preprečili blokiranje prenosnih zmogljivosti v času, ko jih ne morejo ali ne nameravajo uporabiti. Zaradi kriznih razmer se s sedanjim predlogom zmanjšuje upravno breme in predvidena je uporaba teh določb. S tem predlogom se zlasti skrajšuje čas, ki preteče, ko zmogljivost ni izkoriščena, in sicer s šestih mesecev na en mesec. Predlog je zato skladen s pravili notranjega trga, da bi preprečili neučinkovito uporabo plinskih omrežij. Določbe, ki agenciji ACER omogočajo objavo referenčne vrednosti za UZP, temeljijo njenih na obstoječih nalogah v okviru pravnega okvira REMIT in jih dopolnjujejo. Poleg nujnega posredovanja na trgu električne energije za reševanje vprašanja visokih cen bo Komisija dolgoročno izboljšala zasnovo trga z električno energijo. Glavni cilj te reforme zasnove trga z električno energijo bo odjemalcem zagotoviti koristi cenovno dostopnih nefosilnih tehnologij, hkrati pa ohraniti koristi skupnega tržnega elektroenergetskega sistema. Cilj te reforme je zagotoviti, da noben nosilec energije ne bo mogel povzročiti motenj na trgu, kakršne trenutno povzroča zemeljski plin, ob upoštevanju korenitih sprememb, potrebnih za razogljičeno in v veliki meri elektrificirano celino. Komisija se je zavezala, da bo glavne elemente reforme predstavila do konca leta 2022. To bo podlaga za posvetovanje z ministri in drugimi deležniki o vrsti zamisli, ki jih je predstavila Komisija. Trenutno se pričakuje, da bo v tem postopku predlog Komisije nastal leta 2023. Skladnost z drugimi politikami Unije Evropski zeleni dogovor Predlog, katerega cilj je bistveno okrepiti zanesljivost oskrbe ter reševati vprašanje visokih in nestanovitnih cen energije, je skladen tudi z dolgoročnejšim ciljem zelenega dogovora, saj bodo prizadevanja za zmanjšanje povpraševanja pospešila ukrepe za energijsko učinkovitost in strukturne spremembe.

Politika notranjega trga Predlog je skladen s pravili o notranjem energijskem trgu, vključno s pravili EU o konkurenci. Delujoči čezmejni energijski trgi so ključnega pomena za zagotovitev zanesljive oskrbe v primeru nezadostne oskrbe. Politika konkurence Kar zadeva pravila o združevanju povpraševanja in skupni nabavi, je določitev načinov bolj usklajene skupne nabave plina tudi v skladu s potjo razogljičenja, navedeno v zelenem dogovoru in pobudi REPowerEU. Področje uporabe energetske platforme vključuje tudi obnovljivi vodik. Določbe, ki agenciji ACER omogočajo določitev referenčne vrednosti za UZP, prispevajo k preglednosti trga in posredno k znižanju veleprodajnih cen plina ter so zato skladne s politiko varstva konkurence EU. Pravila o združevanju povpraševanja in skupni nabavi se lahko uporabljajo na način, združljiv s pravili EU o varstvu konkurence, ki pod določenimi pogoji dovoljujejo skupno nabavo s strani konkurenčnih podjetij in ki se uporabljajo glede na prevladujoče tržne razmere. Da bi zmanjšali tveganje pomislekov glede konkurence, izvajalec storitev ne sme biti del vertikalno integriranega podjetja, dejavnega na področju proizvodnje, dobave ali porabe zemeljskega plina v Uniji ali pogodbenicah Energetske skupnosti. V primeru hude motnje v oskrbi ali nezadostne oskrbe je verjetno, da bo skupna nabava med podjetji plinskega gospodarstva, ki delujejo na veleprodajni ravni, združljiva s pravili EU o varstvu konkurence, kadar je takšno krizno sodelovanje (i) potrebno za odpravljanje resnih motenj v oskrbi ali pomanjkanja; (ii) začasne narave in (iii) sorazmerna z zastavljenim ciljem. Na splošno je manj verjetno, da bi skupna nabava povzročila pomisleke glede varstva konkurence, kadar udeležena podjetja nimajo tržne moči na nabavnem in prodajnem trgu. Ne glede na to se evropska podjetja plinskega gospodarstva in podjetja, ki porabljajo plin, v sedanjih izjemnih tržnih razmerah soočajo z velikimi omejitvami pri oskrbi, zaradi katerih imajo stranke na strani oskrbe zelo veliko pogajalsko moč. Nabavni konzorcij za povečanje pogajalske moči kupcev plina bi moral biti pod nediskriminatornimi pogoji dostopen vsem voljnim udeležencem na trgu, tako da bi bili v njem zbrani udeleženci, dejavni na številnih nepovezanih proizvodnih in geografskih trgih, tako da bo zastopanost katerega koli sklopa konkurentov, tudi če je pomemben v smislu tržnih deležev na določenem trgu nižje v prodajni verigi ali povezanem trgu, omejena glede na celotno udeležbo. Nabavni konzorcij bi moral biti vzpostavljen tako, da ne bo povzročal tveganja izkrivljanja konkurence na trgih nižje v prodajni verigi ali na povezanih trgih, na katerih lahko udeleženci konkurirajo. Udeležba podjetij, ki uporabljajo izvajalca storitev, v mehanizmu za združevanje povpraševanja izvajalca storitev se bo upoštevala kot pozitiven dejavnik pri uravnoteženju možnih tveganj in koristi shem sodelovanja pri nabavi plina v skladu s konkurenčnim pravom Unije, če taka udeležba prispeva k doseganju večje učinkovitosti in s tem v okviru splošnega preskusa tehtanja znatno prispeva k izravnavi morebitnih tveganj za konkurenco. Zlasti bo pomembno zagotoviti, da preglednost, ki je potrebna za delovanje združevanja povpraševanja med posameznimi udeleženimi podjetji in izvajalcem storitev, Komisijo in pristojnimi nacionalnimi organi, ne bo imela za posledico večje preglednosti količin, časovnih razporedov dobave ali realiziranih cen za posamezna udeležena podjetja ali celo na ravni določenega sektorja ali podsektorja, ki bi lahko predstavljal trg nižje v prodajni verigi ali povezan trg, na katerem bi morala konkurenca še naprej delovati. Čeprav je v Smernicah Komisije o uporabi člena 101 Pogodbe o delovanju Evropske unije za sporazume o horizontalnem sodelovanju navedeno, da skupni tržni deleži, manjši od 15 % na nabavnih in prodajnih trgih, kažejo na pomanjkanje tržne moči, skupni tržni delež nad tem pragom na enem ali obeh trgih ne pomeni samodejno, da bo dogovor o skupni nabavi verjetno imel omejevalne učinke na konkurenco. Za dogovor o skupni nabavi, ki ne spada v to varno območje, je potrebna ocena njegovih učinkov na trg, kamor spadajo med drugim dejavniki, kot so morebitna izravnalna moč močnih dobaviteljev ter potrebni dogovori o upravljanju in izmenjavi informacij, da bi zagotovili stalno konkurenco na trgih, ki so nižje v prodajni verigi, glede na trenutne izjemne tržne razmere. Komisija je pripravljena pomagati podjetjem pri oblikovanju takega konzorcija in v skladu s členom 10 Uredbe št. 1/2003 izdati odločbo o neuporabi členov 101 in/ali 102 PDEU, če bodo vključeni in spoštovani ustrezni zaščitni ukrepi. Komisija je tudi pripravljena zagotoviti neformalne smernice, če se podjetja, ki sodelujejo v drugih konzorcijih, soočajo z negotovostjo glede ocene enega ali več elementov njihovega dogovora o skupni nabavi v skladu s pravili EU o konkurenci. Udeleženci skupne nabave plina bodo morda potrebovali finančna jamstva, če katero od podjetij ne bi moglo plačati končnega pogodbenega zneska. Države članice ali drugi deležniki lahko podjetjem plinskega gospodarstva ali podjetjem, ki porabljajo plin, zagotovijo finančno podporo, vključno z jamstvi. V zakonodajnem predlogu je omenjena taka možnost finančne pomoči podjetjem, ki sodelujejo pri skupnih nabavah. V predlogu je poudarjeno, da mora biti morebitna taka podpora v skladu s pravili o državni pomoči. Določitev načinov bolj usklajene skupne nabave plina je tudi v skladu s potjo razogljičenja, navedeno v zelenem dogovoru in pobudi REPowerEU. Področje uporabe energetske platforme vključuje tudi obnovljivi vodik. Določbe, ki agenciji ACER omogočajo določitev referenčne vrednosti za UZP, prispevajo k preglednosti trga in posredno k znižanju veleprodajnih cen plina ter so zato skladne s politiko varstva konkurence EU. PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST Pravna podlaga Pravna podlaga tega instrumenta je člen 122(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU). Ta člen se lahko uporablja le, ko gre za hude težave, in ga je treba uporabljati v duhu solidarnosti. Trenutno pomanjkanje oskrbe s plinom iz Ruske federacije pomeni hudo težavo pri dobavi energentov v smislu člena 122. Voditelji in voditeljice EU ter Komisija so ugotovili, da so nujno potrebni začasni dodatni ukrepi za bolj usklajeno ukrepanje, da bi bili bolje pripravljeni na morebitne nadaljnje motnje v oskrbi s plinom v naslednjih dveh zimah.

Sedanji regulativni okvir za zanesljivost oskrbe s plinom, zlasti uredba o zanesljivosti oskrbe s plinom (Uredba (EU) 2017/1938), je bil zasnovan za obvladovanje kratkoročnih motenj v oskrbi in ne za daljšo prekinitev s strani našega glavnega dobavitelja. Zato so za zanesljivost oskrbe s plinom potrebna dodatna začasna orodja za izredne razmere, med drugim zato, da bi ne bi prihajalo do neupravičenih čezmejnih omejitev in da bi pri daljših motnjah v oskrbi s plinom preprečili večje učinke prelivanja, ki bi škodovali ustreznosti elektroenergetskega sistema. Podobno je bil pojem zaščitenih odjemalcev zasnovan za kratka obdobja pomanjkanja, toda v primeru daljših motenj bi države članice morale imeti možnost, da omogočijo, da tudi zaščiteni odjemalci prispevajo k zmanjšanju povpraševanja z zmanjšanjem nenujne porabe. Solidarnostne določbe iz Uredbe (EU) 2017/1938 o zanesljivosti oskrbe s plinom bi morali spremljati dvostransko sklenjeni solidarnostni sporazumi, v katerih bi bile določene pravne, tehnične in finančne podrobnosti za solidarnostno pomoč. Ta obvezna solidarnostna pomoč se zaradi pomanjkanja sporazumov ne izvaja, zato je treba dopolniti obstoječe določbe z vključitvijo privzetega solidarnostnega mehanizma, če ni dvostranskih dogovorov. Ukrepi v okviru instrumenta podjetjem v vseh državah članicah omogočajo, da se usklajeno pripravijo na morebitno nadaljnjo nezadostno oskrbo in učinkoviteje uporabljajo plinsko infrastrukturo. Pričakuje se, da bi lahko bila večina evropskih skladišč plina v zimskem obdobju izčrpana. Brez dobave iz Ruske federacije bi imele države članice lahko težave pri polnjenju skladišč do potrebne ravni. V teh razmerah je potrebno usklajevanje pri nabavi plina in vzpostavitev postopka skupne nabave, ki bi lahko omogočil skupno nabavo v praksi. Skupna nabava pomaga podjetjem v vseh državah članicah zagotoviti bolj enakopraven dostop do novih ali dodatnih virov plina v nujnih primerih, ko je potrebna solidarnostna pomoč. V duhu solidarnosti bi lahko zmanjšala škodljiv učinek tekmovanja s ponudbami, ki bi povzročil rast cen, ter pomagala manjšim podjetjem izkoristiti ugodnejše nabavne pogoje na podlagi skupnega povpraševanja. S pomočjo skupne nabave bi lahko države članice zmanjšale izzive pri polnjenju skladišč plina, ki izhajajo iz upada dobave plina iz Ruske federacije. To bi lahko npr. pripomoglo k usklajevanju nabav plina ob hkratnem ohranjanju cen na vzdržnih ravneh. Preko ad hoc usmerjevalnega odbora bi bilo možno tudi usklajevanje skupnega upravljanja polnjenja in skladiščenja za naslednjo sezono polnjenja. Skupna nabava bi zato lahko okrepila solidarnost EU pri nabavi in distribuciji plina. Skupna nabava bi bila lahko v duhu solidarnosti v pomoč zlasti tistim podjetjem, ki so prej kupovala plin samo ali predvsem od ruskih dobaviteljev. Nujne razmere v celoti upravičujejo uporabo člena 122 PDEU za čimprejšnjo ustanovitev subjekta, in sicer s sklenitvijo pogodb o potrebnih storitvah z obstoječimi subjekti. Ali bo skupna nabava plina uspela, bo odvisno od razpoložljivosti zmogljivosti terminalov za UZP in plinovodov. To je še toliko bolj pomembno v sedanjih okoliščinah, ko prezasedenost plinovodov in terminalov povzroča ozka grla pri oskrbi s plinom, tudi pri polnjenju skladišč. Z uporabo pravil o preglednosti in prodaja neizkoriščenih zmogljivosti terminalov za UZP in neizkoriščenih zmogljivosti plinovodov je mogoče karseda povečati razpoložljivo zmogljivost plinske infrastrukture. Odprta, učinkovitejša in nediskriminatorna uporaba infrastrukture povečuje čezmejni in notranji pretok plina ter je nujen pogoj, da UZP doseže odjemalce po vsej EU. Trenutno veljavna pravila ne zadostujejo, da bi to zagotovili. Pravila, ki omogočajo zmogljivosti terminalov za UZP in plinovodov, je treba vzpostaviti in jih čim prej začeti uporabljati. Oceno cene UZP bi bilo treba objaviti vsak dan najpozneje dva tedna po začetku veljavnosti te uredbe, pri čemer bi bilo treba zagotoviti, da je od zimske sezone 2022/23 za udeležence na trgu na voljo objektivna referenčna cena. To oceno cene bi bilo treba najpozneje do 1. marca 2023 dopolniti z objavo referenčne vrednosti za UZP. Čeprav bi bilo treba trajno vzpostavitev takega orodja pozneje vključiti v celovitejšo revizijo pravnega okvira REMIT, je treba zaradi trenutnih kriznih razmer že zdaj nujno ukrepati, da bi začasno odpravili trenutne hude težave pri dobavi in natančnem določanju cen dobav UZP v Unijo, dokler ne bo mogoče sprejeti take revizije pravnega okvira REMIT. V tem smislu bi bilo treba predlog o referenčni vrednosti za UZP obravnavati kot začasen, da bi deloval kot premostitev do trajnejših ureditev, ki bodo predlagane po rednem zakonodajnem postopku. Zato je utemeljeno, da je podlaga za predlagani instrument člen 122(1) PDEU. Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Načrtovani ukrepi te pobude so povsem skladni z načelom subsidiarnosti. Zaradi obsega in znatnega učinka nadaljnjih zmanjšanj dobave plina s strani Ruske federacije je potrebno ukrepanje na ravni EU. Potreben je usklajen pristop s skupnimi nabavami v regionalnim in širšem okviru ter učinkovitejša uporaba terminalov za UZP, skladišč plina in plinovodov, da bi čim bolj zmanjšali tveganje morebitnih večjih motenj med to in naslednjo zimo, ko bodo morale države članice in njihova podjetja iskati nadomestilo za ruske dobave. To je mogoče učinkovito urediti na ravni EU namesto na nacionalni ravni. Usklajen pristop na ravni EU je potreben tudi glede ukrepov za zanesljivost oskrbe, vključno z ukrepi za zmanjšanje povpraševanja. Tako usklajevanje je ključno, da bi državam članicam zagotovili možnost, da se učinkovito in pravočasno odzovejo na prošnje za solidarnostno pomoč. Države članice bodo sicer še naprej imele možnost za sklepanje dvostranskih sporazumov o solidarnostni pomoči, vendar bodo do sklenitve takih dogovorov veljala privzeta pravila, tako da bodo lahko vse države članice EU izkoristile solidarnostno pomoč. Tako zagotavljanja dvostranske solidarnostne pomoči ne bo oviralo pomanjkanje upravnih in finančnih dogovorov med državami članicami, hkrati pa bo državam članicam omogočeno, da standardna pravila dopolnijo s pogoji, doseženimi s pogajanji. Ker gre za krizo v oskrbi s plinom s čezmejni učinki, kakršne doslej še ni bilo, in zaradi ravni povezanosti notranjega energetskega trga EU je ukrepanje na ravni Unije upravičeno, saj države članice tveganja hudih gospodarskih težav, ki bi bile posledica povišanj cen ali znatnih motenj v oskrbi, ne morejo zadovoljivo in usklajeno reševati same. V tem predlogu je določen končni rezultat, ki ga je treba doseči, in sicer razširitev solidarnostne zaščite in določitev privzetih pravil solidarnostne pomoči, hkrati pa daje državam članicam avtonomijo pri izbiri najučinkovitejših sredstev za izpolnjevanje teh obveznosti in sklepqnju dvostranskih dogovorov o solidarnostnih ukrepih. Določbe v zvezi z zmanjšanjem povpraševanja ne presegajo tistega, kar je potrebno za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe, saj organom v državah članicah prepuščajo odločanje o prihrankih zaradi nenujne porabe zaščitenih odjemalcev, če to ne vpliva na ranljive odjemalce. Poudariti velja, da sedanji predlog predvideva, da bodo zasebna podjetja ostala stranke pogodb o dobavi plina, sklenjenih v okviru skupne nabave. Niti Unija niti Komisija ne bosta sklepali pogodb o dobavi plina kot stranki. Zaradi njegovega obsega in učinkov se lahko ta ukrep lažje izvede na ravni Unije, zato lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji. Tudi referenčne vrednosti na ravni EU za transakcije z UZP ni mogoče določiti na ravni držav članic, temveč jo je lažje doseči na ravni Unije. Predhodne izkušnje z referenčno vrednostjo TTF, ki je povezana s trgovalnim vozliščem v eni sami državi članici, kažejo, da lahko sistem decentraliziranih referenčnih vrednosti udeležencem na trgu daje nepopolne informacije in povzroči višje cene. Sorazmernost Pobuda je skladna z načelom sorazmernosti. Ukrep politike je sorazmeren z razsežnostjo in naravo opredeljenih težav ter doseganjem zastavljenih ciljev. Glede na geopolitične razmere brez primere ter veliko grožnjo za državljane in gospodarstvo EU je jasno, da je potrebno usklajeno ukrepanje. Ukrepi iz predloga ne presegajo tistega, kar je potrebno za doseganje njihovih ciljev, in so sorazmerni s temi cilji. Predvsem v največji možni meri temeljijo na obstoječih pristopih, kot so obstoječe ureditve notranjega trga plina.

Sedanji predlog konkretneje predvideva, da bi združevanje povpraševanja in skupna nabava plina potekala prostovoljno, z le omejeno izjemo glede obveznega sodelovanja pri združevanju povpraševanja za namene polnjenja skladišč plina. Zasebna podjetja bodo še naprej stranke pogodb o dobavi plina, sklenjenih v okviru skupne nabave. Zemeljski plin, ki prihaja preko vstopnih točk iz Ruske federacije, je izključen iz sodelovanja v mehanizmu, saj bi bila njegova vključitev v nasprotju s ciljem predlagane uredbe, katere namen je zagotoviti vire, ki so alternativa ruski oskrbi. Poleg tega so podjetja, ki so pod nadzorom ruske vlade ali katere koli ruske fizične ali pravne osebe, ali podjetja, ki so pod nadzorom katere koli druge fizične ali pravne osebe, navedene v sankcijah Unije na podlagi člena 215 PDEU, izključena iz sodelovanja pri skupni nabavi in sodelovanja pri skupni nabavi, ki jo izvaja izvajalec storitev. Ukrepi, ki jih bodo lahko sprejele države članice za zmanjšanje nenujne porabe zaščitenih odjemalcev, bi morali biti potrebni in sorazmerni, zlasti v primerih razglašene krize v skladu s členom 11(1) in členom 12 Uredbe (EU) 2017/1938 ali pripravljenosti Unije v skladu z Uredbo (EU) 2022/1369. Kljub uporabi ukrepov za zmanjšanje nenujne porabe bodo odjemalci še naprej zaščiteni pred odklopom. Ti ukrepi poleg tega ne smejo omejevati potrebne zaščite ranljivih odjemalcev, katerih trenutna poraba bi se morala šteti nujno. Z razširitvijo solidarnostne pomoči na kritične plinske elektrarne se udeležencem na trgu nalagajo omejitve, ki so potrebne za zagotovitev zanesljivosti oskrbe s plinom v razmerah zmanjšane oskrbe s plinom in povečanega povpraševanja po njem v zimskih mesecih. Temeljijo na obstoječih ukrepih iz uredb (EU) 2022/1369 in (EU) 2017/1938, njihov namen pa je povečati učinkovitost navedenih ukrepov v sedanjih okoliščinah. Obveznost udeležencev na trgu, da agenciji ACER zagotovijo informacije o transakcijah z UZP, je potrebna in sorazmerna, da bi agenciji ACER omogočili določitev referenčne vrednosti za UZP; usklajena je z obstoječimi obveznostmi udeležencev na trgu v okviru REMIT, agencija ACER pa bo občutljive poslovne informacije obravnavala kot zaupne. Ukrep za omejitev nestanovitnosti cen znotraj dneva določa zahteve za mesta trgovanja in trgovce, ki so potrebne, da bi energetskim podjetjem omogočili nadaljnje sodelovanje na trgih plina in električne energije ter izpolnjevanje njihovih potreb po varovanju pred tveganji, s tem pa zagotavlja zanesljivo oskrba z energijo za končne odjemalce. Izbira instrumenta Glede na razsežnost energetske krize in obseg njenih socialnih, gospodarskih in finančnih posledic Komisija meni, da je primerno ukrepati z uredbo, ki ima splošno področje uporabe in se lahko začne takoj neposredno uporabljati. To bi privedlo do hitrega, enotnega in vseevropskega mehanizma sodelovanja. REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z DELEŽNIKI IN OCEN UČINKA Posvetovanja z deležniki Zaradi politične občutljivosti predloga in nujnosti priprave predloga, da bi ga Svet lahko pravočasno sprejel, ni bilo mogoče izvesti posvetovanja z deležniki. Temeljne pravice Ni ugotovljenega negativnega učinka na temeljne pravice. Ukrepi v okviru te pobude ne bodo vplivali na pravice odjemalcev, ki so določeni kot zaščiteni v skladu z Uredbo (EU) 2017/1938, vključno z vsemi gospodinjskimi odjemalci. Ukrepi za zmanjšanje porabe so usmerjeni le v nebistvene vrste uporabe in ne bodo povzročili odklopa gospodinjskih odjemalcev ali zmanjšanega varstva najbolj ranljivih odjemalcev. Izključitev podjetij iz držav, za katere veljajo sankcije, ki jih je naložila EU, iz skupne nabave se bo uporabljala samo, dokler bodo take sankcije veljale. Pobuda bo omogočila zmanjšanje tveganj, povezanih s pomanjkanjem plina, ki bi sicer pomembno vplivalo na gospodarstvo in družbo. Obveznost udeležencev na trgu, da agenciji ACER zagotovijo informacije o transakcijah z UZP, je potrebna in sorazmerna, da bi agenciji ACER omogočili določitev referenčne vrednosti za UZP; usklajena je z obstoječimi obveznostmi udeležencev na trgu v okviru REMIT, agencija ACER pa bo občutljive poslovne informacije obravnavala kot zaupne. PRORAČUNSKE POSLEDICE Proračunske posledice so omejene na potrebo, da bi preko pogodb o storitvah ali drugih pobud, ki jih neposredno upravlja Komisija, financirali vzpostavitev mehanizma s strani izvajalca storitev, ki bo upravljal združevanje povpraševanja za skupno nabavo. Toda niti Komisija niti izvajalec storitev, ki bo vodil skupno nabavo, ne bosta nabavljala plina v imenu udeleženih podjetij. Ta podjetja bodo sklenila pogodbe o nakupu z dobavitelji, izbranimi preko nabavnega mehanizma. Več podrobnosti je na voljo v oceni finančnih posledic. Proračunski vpliv na proračun EU, povezan s tem predlogom, zadeva tudi človeške vire in druge upravne odhodke Generalnega direktorata (GD) Evropske komisije za energijo in agencije ACER. Predlog določa razširjeno strukturo zanesljivosti oskrbe s plinom z novimi obveznostmi za države članice in ustrezno okrepljeno vlogo GD za energijo na številnih področjih, in sicer pri: ·splošnem upravljanju in izvajanju Uredbe (3 EPDČ); ·pripravi in izvajanju predloga o ukrepu Sveta, ki določa mehanizem za dodeljevanje plinskih zmogljivosti za oskrbo držav članic, za katere so bile razglašene izredne razmere na regionalni ravni ali ravni Unije; upravljanju in izvajanju predloga, vključno z vključitvijo skupine za krizno upravljanje (2 EPDČ);

·delu za zasnovo uvedbe konzorcija za nabavo plina, ki bo skladna s konkurenčnim pravom, kar bo zahtevalo potrebne izmenjave z industrijo (2 EPDČ); ·oceni prošenj držav članic za pravice, povezane z večjimi kritičnimi količinami plina (1 EPDČ); ·nadaljnjem ukrepanju v zvezi s prošnjami za solidarnost; olajšanju izvajanja solidarnostnih sporazumov (1 EPDČ); ·upravni pomoči (1 EPDČ). ·V predlogu so določene tudi nove naloge agencije ACER v zvezi z zbiranjem podatkov o transakcijah z UZP za namene določitve referenčne vrednosti za UZP (5 EPDČ). DRUGI ELEMENTI Ni relevantno. 2022/0339 (NLE) Predlog UREDBA SVETA Krepitev solidarnosti z boljšim usklajevanjem nabav plina, čezmejno izmenjavo plina in zanesljivimi referenčnimi vrednostmi za cene SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 122(1) Pogodbe ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1)Vojaška agresija Ruske federacije proti Ukrajini in rekordno zmanjšanje dobave zemeljskega plina iz Ruske federacije državam članicam ogrožata zanesljivost oskrbe Unije in njenih držav članic. Hkrati sta izsiljevanje z oskrbo s plinom in manipulacija trgov s strani Ruske federacije z namernimi motnjami pretoka plina povzročila strmo zviševanje cen energije v Uniji, kar škodi gospodarstvu v Uniji in resno ogroža zanesljivost oskrbe. (2)To zahteva odločen in usklajen odziv Unije, da se njeni državljani in gospodarstvo zaščitijo pred previsokimi in manipuliranimi tržnimi cenami ter da se zagotovi čezmejni pretok plina vsem odjemalcem v stiski, tudi v primeru pomanjkanja plina. Za zmanjšanje odvisnosti od dobave zemeljskega plina iz Ruske federacije in znižanje pretiranih cen je ključnega pomena boljše usklajevanje nabav plina od zunanjih dobaviteljev. (3)Sveta lahko na podlagi člena 122(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije na predlog Komisije in v duhu solidarnosti med državami članicami odloči o ukrepih, ki ustrezajo gospodarskim razmeram, zlasti ob hudih težavah pri oskrbi z nekaterimi proizvodi, zlasti na področju energetike. Visoko tveganje popolne ustavitve dobave ruskega plina in izjemno povišanje cen energije, ki ogroža gospodarstvo Unije, pomenita take hude težave. (4)Komisija je v svojem sporočilu REPowerEU napovedala, da bo skupaj z državami članicami vzpostavila platformo EU za nakup energije, ki bo omogočala skupno nabavo plina, utekočinjenega zemeljskega plina in vodika. To napoved je Evropski svet potrdil 30. in 31. maja 2022. Komisija je v okviru načrta REPowerEU predstavila tudi strategijo za zunanje sodelovanje EU na področju energije, v kateri je pojasnjeno, kako EU podpira globalen prehod na čisto in pravično energijo za zagotovitev trajnostne, zanesljive in cenovno dostopne energije, vključno z diverzifikacijo oskrbe EU z energijo, zlasti na podlagi pogajanj o političnih zavezah z obstoječimi ali novimi dobavitelji plina za povečanje dobave plina v Evropo. (5)Platforma EU za nakup energije ima lahko ključno vlogo pri iskanju vzajemno koristnih partnerstev, ki prispevajo k zanesljivosti oskrbe in vodijo k nižjim uvoznim cenam plina, kupljenega od tretjih držav, pri čemer se v celoti izkoristi kolektivna moč Unije. V ta namen je bistvenega pomena okrepljeno mednarodno sodelovanje z dobavitelji plina (tako prek plinovodov kot UZP) in dobavitelji zelenega vodika v prihodnosti. Precej intenzivnejše usklajevanje z državami članicami in med njimi v odnosu do tretjih držav prek platforme EU za nakup energije bi zlasti zagotovilo, da bi imela kolektivna moč Unije večji učinek.

(6)Glede na to, da se hude težave pri zagotavljanju zanesljivosti oskrbe nadaljujejo, bi morala skupna nabava podjetjem v državah članicah in pogodbenicah Energetske skupnosti zagotoviti enakopravnejši dostop do novih ali dodatnih virov plina ter nižje cene, kot bi sicer veljale za podjetja, ki kupujejo plin preko izvajalca storitev, kar bi koristilo končnim odjemalcem. (7)Skupna nabava bi lahko vodila k ugodnejši obravnavi ali podpori oskrbe s plini iz obnovljivih virov, kot sta biometan in vodik, če jih je mogoče varno vbrizgati v plinski sistem, in oskrbe s plinom, ki bi se sicer izpuščal ali sežigal. Če v nobeni zadevni jurisdikciji ni formalnih pravnih zahtev, se podjetja, ki sklepajo pogodbe v skladu s to uredbo, spodbuja k uporabi standarda partnerstva za metan na področju nafte in plina 2.0 za merjenje emisij metana vzdolž dobavne verige v Evropsko unijo, poročanje o njih in njihovo preverjanje. (8)Pri skupni nabavi v skladu s to uredbo gre za dvostopenjski postopek. Najprej bi podjetja plinskega gospodarstva ali podjetja, ki porabljajo plin in imajo sedež v Uniji ali pogodbenicah Energetske skupnosti, združila svoje povpraševanje po plinu preko izvajalca storitev, ki bi ga najela Komisija. Na ta način bi lahko dobavitelji plina pripravili ponudbe na podlagi velikih združenih količin in ne na podlagi številnih manjših ponudb kupcem, ki bi k njim pristopili posamično. V drugem koraku bi lahko podjetja plinskega gospodarstva ali podjetja, ki porabljajo plin, s sedežem v Uniji ali pogodbenicah Energetske skupnosti posamično ali usklajeno z drugimi sklenejo pogodbe o nabavi plina z dobavitelji ali proizvajalci zemeljskega plina, ki lahko zadostijo združenemu povpraševanju. (9)Glede na to, da se hude težave pri zagotavljanju zanesljivosti oskrbe nadaljujejo, bi morala skupna nabava podjetjem v državah članicah zagotoviti bolj enakopraven dostop do novih ali dodatnih virov plina ter pomagati zagotoviti nižje cene, kot bi jih sicer imela podjetja, ki kupujejo plin preko izvajalca storitev, in sicer v korist končnih odjemalcev. V predlogu uredbe o notranjih trgih plinov iz obnovljivih virov, zemeljskega plina in vodika, ki ga je podala Komisija, je že omenjena možnost zelo omejene oblike skupne nabave plina za namene izravnave. Vendar predlog izhaja iz časa pred vojaško agresijo Ruske federacije proti Ukrajini; poleg tega predlog ne vsebuje podrobnega koncepta, temveč se nanaša le na zelo specifične potrebe operaterjev prenosnih sistemov po izravnalni energiji. Ker je potrebna takojšnja in veliko celovitejša rešitev problema manjkajočih struktur za usklajeno nabavo plina, je primerno predlagati začasno hitro rešitev. (10)Skupna nabava bi tako lahko okrepila solidarnost Unije pri nabavi in distribuciji plina. V duhu solidarnosti naj bi skupna nabava podpirala zlasti tista podjetja, ki so pred tem kupovala plin samo ali predvsem od ruskih dobaviteljev, tako da bi jim pomagala zagotoviti dobavo od alternativnih dobaviteljev zemeljskega plina pod ugodnimi pogoji zahvaljujoč javnemu razpisu za združeno povpraševanje. (11)Javni razpis za združeno povpraševanje po plinu s strani izvajalca storitev naj bi prispeval k napolnitvi skladišč plina v trenutnih izrednih razmerah, če bi se večina evropskih skladišč plina po prihajajoči zimi izčrpala. Poleg tega naj bi prispeval k bolj usklajeni nabavi plina v duhu solidarnosti. (12)Sedanji predlog temelji na členu 122 PDEU, saj je treba hitro in začasno vzpostaviti skupno nabavo. Tako bi lahko hitro določili izvajalca storitev, kar bi omogočilo združevanje povpraševanja. Izvajalec storitev, ki bi ga najela Komisija, bi opravljal le nekatere osnovne funkcije, postopek, ki bi ga organiziral, pa bi imel le obvezne elemente v zvezi s sodelovanjem pri združevanju povpraševanja, vendar še ne bi vključeval obveznega usklajevanja pogodbenih pogojev ali obveznosti predložitve zavezujočih ponudb za nabavo plina prek njega. (13)Od podjetij plinskega gospodarstva ali podjetij, ki porabljajo plin, se ne bi smelo zahtevati, da plin kupujejo preko izvajalca storitev, tako da sklenejo pogodbe o dobavi plina ali memorandume o soglasju z dobavitelji ali proizvajalci plina, ki so zadostili združenemu povpraševanju. Vendar je zelo zaželeno, da podjetja plinskega gospodarstva ali podjetja, ki porabljajo plin, preučijo oblike sodelovanja, ki bodo združljive s konkurenčnim pravom, in uporabijo izvajalca storitev, da se v celoti izkoristijo prednosti skupne nabave. Zato bi se lahko med izvajalcem storitev in udeleženimi podjetji razvil mehanizem, ki bi določal glavne pogoje, pod katerimi se udeležena podjetja zavežejo k nabavi plina, ki ustreza združenemu povpraševanju. (14)Pomembno je, da imajo Komisija in države članice jasen pregled načrtovanih in podpisanih pogodb o dobavi plina po vsej Uniji, da lahko ocenijo, ali se cilji glede zanesljivosti oskrbe in energetske solidarnosti uresničujejo. Zato bi morala podjetja Komisijo obvestiti o načrtovanih velikih nabavah plina nad 5TWh. Komisija bi morala ustreznim državam članicam izdati priporočila, v katerih bi opozorila na morebitne negativne učinke načrtovanih nabav na skupne nabave, zanesljivost oskrbe, notranji trg ali energetsko solidarnost. (15)Države članice bi morale Komisiji pomagati pri ocenjevanju, ali zadevne nabave plina povečujejo zanesljivost oskrbe v Uniji in so skladne z načelom energetske solidarnosti. Zato bi bilo treba ustanoviti ad hoc usmerjevalni odbor, ki bi ga sestavljali predstavniki držav članic in Komisije in bi pomagal pri usklajevanju. (16)Postopek združevanja povpraševanja za namene skupne nabave bi moral izvesti ustrezni izvajalec storitev. Zato bi morala Komisija s postopkom javnega naročanja najeti izvajalca storitev, ki lahko razvije ustrezno orodje IT in organizira postopek združevanja povpraševanja. Za kritje operativnih stroškov bi se od udeležencev skupne nabave lahko pobirale pristojbine. (17)Združevanje povpraševanja in nabave zemeljskega plina sta zapletena procesa, pri katerih je treba upoštevati različne elemente, ki se ne nanašajo le na cene, temveč tudi na količine, točke dobave in druge parametre. Zato bi moral imeti izbrani izvajalec storitev potrebne izkušnje z upravljanjem in združevanjem nabav zemeljskega plina ali povezanimi storitvami na ravni EU. Poleg tega sta združevanje povpraševanja in nabave zemeljskega plina ključna elementa za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom v Uniji. (18)Skupna nabava ima lahko različne oblike. Izvaja se lahko prek razpisov ali dražb, ki jih organizira izvajalec storitev; ta združuje povpraševanje podjetij plinskega gospodarstva in podjetij, ki porabljajo plin, da bi ga uskladil s ponudbami dobaviteljev ali proizvajalcev zemeljskega plina, pri čemer uporablja orodja IT za skupno nabavo. (19)Eden od ciljev združevanja povpraševanja in skupne nabave je zmanjšati tveganje nepotrebnega povišanja cen, do katerega prihaja, ker se podjetja potegujejo za isto tranšo dobave plina. Ali se vse koristi skupne nabave prenesejo na končne odjemalce, pa je v končni fazi odvisno od odločitev samih podjetij. Velika podjetja bi bilo treba omejiti, tudi če lahko prodajajo plin po višjih cenah. Podjetja, ki imajo koristi od nižjih cen zaradi skupnih nabav plina, bi morala te koristi prenesti na odjemalce. Pomemben pokazatelj uspeha skupne nabave je prenos cen naprej, saj je to bistvenega pomena za odjemalce. (20)Vsi ukrepi, sprejeti na podlagi predlagane uredbe, morajo biti skladni z omejevalnimi ukrepi Unije, določenimi na podlagi člena 215 PDEU. Zlasti bi bilo treba podjetja, ki so pod nadzorom ruske vlade ali katere koli ruske fizične ali pravne osebe, ali podjetja, za katera veljajo omejevalni ukrepi (sankcije) Unije na podlagi člena 215 PDEU ali ki so v lasti ali pod nadzorom katere koli druge fizične ali pravne osebe, subjekta ali organa, za katerega veljajo taki omejevalni ukrepi, izključiti iz sodelovanja pri skupni nabavi in organizacije postopka skupne nabave. Navedeni omejevalni ukrepi so bili sprejeti za doseganje ciljev skupne zunanje in varnostne politike Unije, zlasti cilja ohranjanja miru, preprečevanja konfliktov ter krepitve mednarodne varnosti in varnosti Unije, v skladu z načeli Ustanovne listine Združenih narodov. To ne posega v prihodnje sankcije, sprejete proti Rusiji ali drugim državam. (21)Zemeljski plin iz Ruske federacije, ki vstopa v države članice ali pogodbenice Energetske skupnosti prek vstopnih točk iz Ruske federacije, ne bi smel biti del skupne nabave. To je v skladu s ciljem predlagane uredbe, tj. zagotavljanjem alternativnih virov za dobavo iz Rusije. (22)Udeleženci skupne nabave plina bodo morda potrebovali finančna jamstva, če katero od podjetij ne bi moglo plačati končnega pogodbenega zneska. Države članice ali drugi deležniki lahko udeležencem skupne nabave zagotovijo finančno podporo, vključno z jamstvi. Zagotavljanje finančne pomoči bi moralo potekati v skladu s pravili o državni pomoči, po potrebi vključno z začasnim okvirom za krizne razmere. (23)Polnjenje skladišč plina je bistveno za zagotovitev zanesljivosti oskrbe v Uniji. Zaradi upada dobave zemeljskega plina iz Ruske federacije se države članice morda soočajo z izzivi pri polnjenju skladišč za zagotovitev zanesljivosti oskrbe s plinom za zimo 2023/2024, kot je določeno v Uredbi (EU) 2022/1032. Izkoriščanje možnosti za združevanje povpraševanja, ki jo ima izvajalec storitev, bi lahko državam članicam pomagalo zmanjšati te izzive; v mejah konkurenčnega prava bi lahko zlasti podprlo usklajeno upravljanje polnjenja in skladiščenja za naslednjo sezono polnjenja, s čimer bi se izognili prekomernim cenovnim konicam, ki jih med drugim povzroča neusklajeno polnjenje skladišč. (24)Da bo skupna nabava prispevala k polnjenju skladišč plina v skladu z vmesnimi cilji iz Uredbe (EU) 2022/1032, bi morale države članice sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi bodo zagotovile, da podjetja plinskega gospodarstva pod njihovo jurisdikcijo uporabljajo postopek, ki ga organizira izvajalec storitev, kot enega od možnih načinov za doseganje ciljev napolnjenosti. (25)Uredba (EU) 2022/1032 določa, da morajo države članice svoja skladišča napolniti do 90 % do novembra 2023. Ta cilj je višji od cilja za november 2022 (80 %). Skupna nabava bi lahko državam članicam pomagala doseči ta novi cilj. Pri tem bi morale države članice od domačih podjetij zahtevati, da prek izvajalca storitev združijo povpraševanje z dovolj velikimi količinami plina, da se zmanjša tveganje, da skladišč ne bo mogoče napolniti. Države članice bi morale zahtevati, da njihova podjetja v proces združevanja povpraševanja vključijo količine, ki ustrezajo cilju vsaj 15-odstotne napolnjenosti njihovih skladišč (približno 13,5 milijarde kubičnih metrov za celotno EU) za naslednje leto. Države članice brez podzemnih skladišč na svojem ozemlju bi morale sodelovati v procesu združevanja povpraševanja s količinami, ki so enakovredne njihovim obveznostim porazdelitve bremena.

(26)Za učinkovito uporabo mehanizma skupne nabave in za sklenitev sporazumov o dobavi plina z dobavitelji, ki izvajalcu storitev oddajo ponudbo za plin, lahko podjetja ob upoštevanju meja prava Unije usklajujejo pogoje nabave, kot so količina, cena plina, točke dobave in roki. Vendar bi morala podjetja plinskega gospodarstva, ki sodelujejo v konzorciju za nabavo plina, v skladu s členom 101 PDEU zagotoviti, da so neposredno ali posredno izmenjane informacije omejene na to, kar je nujno potrebno za dosego zastavljenega cilja. Poleg tega bodo določbe o preglednosti in upravljanju v tej uredbi zagotovile, da pogodbe nakupnega konzorcija ne bodo ogrožale zanesljivosti oskrbe ali energetske solidarnosti, zlasti kadar so države članice neposredno ali posredno vključene v postopek nabave. (27)Čeprav se lahko ustanovi več kot en konzorcij za nabavo plina, bi bila najučinkovitejša možnost, da se oblikuje en sam konzorcij, ki bi vključeval čim več podjetij, ki bi združila povpraševanje prek izvajalca storitev, in bi bil zasnovan tako, da bi bil združljiv s konkurenčnim pravom EU. Poleg tega bi združitev moči v enem samem konzorciju za nabavo plina prinesla boljši pogajalski položaj Unije in omogočila ugodne pogoje, ki bi jih bilo težko doseči, če bi manjša podjetja Unije delovala sama ali če bi ukrepali bolj razdrobljeno. (28)Ustanovitev in delovanje konzorcijev za nabavo plina v skladu s to uredbo sta v skladu s pravili Unije o konkurenci, kot se uporabljajo glede na trenutne izredne tržne razmere. Komisija je navedla, da je pripravljena pomagati podjetjem pri oblikovanju takega konzorcija za nabavo plina in v skladu s členom 10 Uredbe št. 1/2003 izdati odločbo o neuporabi členov 101 in 102 PDEU, če bodo vključeni ustrezni zaščitni ukrepi in se bodo upoštevali. Komisija je tudi izrazila pripravljenost, da zagotovi neformalne smernice, če se podjetja, ki sodelujejo v drugih konzorcijih, soočajo z negotovostjo glede ocene enega ali več elementov njihovega dogovora o skupni nabavi v skladu s pravili EU o konkurenci. (30)V skladu z načelom sorazmernosti ukrepi v zvezi z združevanjem povpraševanja in skupno nabavo ne presegajo tistega, kar je potrebno za dosego njihovega cilja, saj se bodo izvajali prostovoljno, z le omejeno izjemo glede obveznega sodelovanja pri združevanju povpraševanja za namene polnjenja skladišč plina, zasebna podjetja pa bodo ostala stranke pogodb o dobavi plina, sklenjenih v okviru skupne nabave. (31)Da bi optimizirali absorpcijsko zmogljivost terminalov za UZP v EU in uporabo skladišč, sta potrebna večja preglednost in organiziran trg, ki bo olajšal sekundarno trgovanje z zmogljivostmi skladišč za plin in zmogljivostmi obratov za UZP, podobno kot za prenos plina po plinovodih. To je zlasti pomembno v času izrednih razmer in prehoda od pretoka plina iz plinovodov iz Ruske federacije na utekočinjeni zemeljski plin. Predlog Komisije za revizijo uredbe o plinu iz svežnja za razogljičenje trga vodika in plina vsebuje določbe v zvezi s tem v členih 10 in 31. Prednostna uporaba teh določb v okviru odziva na krizo je ključnega pomena za pregledno in učinkovitejše izkoriščanje terminalov za utekočinjeni zemeljski plin in skladišč za plin. (32)V zvezi z dolgoročnimi rezervacijami zmogljivosti za prenos plina veljavna pravila upravljanja prezasedenosti določajo postopke „uporabi ali izgubi“. Vendar so ti postopki počasni (trajajo vsaj šest mesecev, preden pokažejo učinek) in zahtevajo zapletene upravne postopke nacionalnih regulativnih organov. Zato bi bilo treba ta pravila okrepiti in poenostaviti, da se operaterjem plinskih sistemov zagotovijo orodja za hitro odzivanje na spremembe v pretoku plina in obravnavanje morebitnih prezasedenosti. Nova pravila utegnejo zlasti pospešiti trženje neuporabljenih dolgoročnih zmogljivosti, ki bi sicer ostale neizkoriščene, kar pomeni učinkovitejšo uporabo plinovodov. (33)Operaterji prenosnih sistemov bi morali analizirati razpoložljive informacije o uporabi prenosnega omrežja s strani uporabnikov omrežja in ugotoviti, ali je pogodbeno zagotovljena zmogljivost premalo izkoriščena. Takšno premajhno izkoriščenost bi lahko opredelili kot položaj, ko uporabnik omrežja v zadnjih 30 dneh uporabi ali na trgu ponudi manj kot povprečno 80 % rezervirane zagotovljene zmogljivosti. V primeru premajhne izkoriščenosti bi moral operater prenosnega sistema objaviti razpoložljivo zmogljivost za naslednjo mesečno dražbo in jo nato prodati na dražbi. (34)Neizzvana in neupravičena invazija Ruske federacije na Ukrajino je povzročila velike negotovosti in motnje na evropskih trgih zemeljskega plina. Zato so se na teh trgih v zadnjih mesecih negotovost glede oskrbe in posledična tržna pričakovanja pretvorili v izjemno visoke in nestanovitne cene zemeljskega plina. To je povzročilo dodaten pritisk na tržne udeležence in ogrozilo nemoteno delovanje energijskih trgov Unije. (35)Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta določa pravila za zagotovitev pravilnega delovanja mest trgovanja, na katerih se trguje tudi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, povezano z energijo. Navedena direktiva določa, da morajo države članice zahtevati, da ima regulirani trg vzpostavljene mehanizme za zagotavljanje poštenega in pravilnega delovanja finančnih trgov. Vendar pa ti mehanizmi niso namenjeni omejitvi gibanja cen znotraj dneva in niso preprečili primerov izjemne nestanovitnosti na trgih izvedenih finančnih instrumentov v zvezi s plinom in električno energijo. (36)Glede na težave, s katerimi se srečujejo tržni udeleženci na mestih trgovanja, na katerih se trguje z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, povezano z energijo, in glede na nujnost zagotavljanja, da trgi izvedenih finančnih instrumentov na področju energije še naprej izpolnjujejo svojo vlogo pri zavarovanju pred tveganji v realnem gospodarstvu, je primerno od mest trgovanja, na katerih se trguje z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, povezano z energijo, zahtevati, da vzpostavijo začasne mehanizme obvladovanja nestanovitnosti znotraj dneva, da bi učinkoviteje zaznali prekomerna gibanja cen. Da se zagotovi, da se mehanizem uporablja za najbolj likvidne pogodbe, in da se preprečijo nenamerne motnje na trgih manj likvidnih izvedenih finančnih instrumentov, bi se moral mehanizem obvladovanja nestanovitnosti znotraj dneva uporabljati samo za izvedene finančne instrumente, povezane z energijo, z najkrajšim rokom dospelosti. (37)Mesta trgovanja, ki ponujajo izvedene finančne instrumente z najkrajšo dospelostjo na blago, povezano z energijo, pogosto omogočajo sodelovanje različnih energetskih podjetij iz vseh držav članic. Ta energetska podjetja se močno zanašajo na izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na takih mestih trgovanja, da bi zagotovila ključno oskrbo s plinom in električno energijo po vsej Uniji. Prekomerna gibanja cen na mestih trgovanja z blagom zato vplivajo na delovanje energetskih podjetij po vsej Uniji in imajo nazadnje negativne učinke tudi na končne odjemalce. Zato bi bilo treba v duhu solidarnosti med državami članicami uskladiti izvajanje in uporabo mehanizma obvladovanja nestanovitnosti znotraj dneva, da bi zagotovili, da bi operaterji, ki so bistveni za zanesljivost oskrbe z energijo v vseh državah članicah, uživali ugodnosti zaščitnih ukrepov pred velikimi cenovnimi gibanji, ki škodujejo nadaljnjemu poslovanju njihovih podjetij in posledično končnim odjemalcem. (38)Mehanizem obvladovanja nestanovitnosti znotraj dneva bi moral preprečiti prekomerna gibanja cen znotraj trgovalnega dne. Mehanizem bi moral temeljiti na tržni ceni, opaženi v rednih časovnih presledkih. Glede na veliko raznolikost instrumentov na trgih izvedenih finančnih instrumentov na področju energije in posebnosti mest trgovanja, povezanih s takimi instrumenti, bi bilo treba mehanizme obvladovanja nestanovitnosti znotraj dneva prilagoditi posebnostim teh instrumentov in trgov. Zato bi morala mesta trgovanja določiti cenovne meje ob upoštevanju posebnosti vsakega izvedenega finančnega instrumenta z najkrajšo dospelostjo na blago, povezano z energijo, profila likvidnosti trga za tak izvedeni finančni instrument in njegovega profila nestanovitnosti. (39)Mehanizem obvladovanja nestanovitnosti znotraj dneva bi moral dopolnjevati vse statične ali dinamične sisteme prekinitve trgovanja, ki so jih mesta trgovanja že vzpostavila v skladu z Direktivo 2014/65/EU pred začetkom veljavnosti te uredbe. (40)Za zagotovitev preglednosti delovanja mehanizma obvladovanja nestanovitnosti znotraj dneva bi morala mesta trgovanja, ki ta mehanizem izvajajo, objaviti opis njegovih splošnih značilnosti. Vendar se zaradi zaščite poštenega in urejenega trgovanja od njih ne bi smelo zahtevati, da objavijo vse tehnične parametre mehanizma, ki ga vzpostavijo. (41)Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje mehanizma obvladovanja nestanovitnosti znotraj dneva in nemoteno delovanje mest trgovanja, ki ponujajo trgovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti z najkrajšo dospelostjo na blago, povezano z energijo, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za določitev pogojev izvajanja mehanizma obvladovanja nestanovitnosti znotraj dneva, vključno z določitvijo pogostosti podaljšanja cenovnih mej ali ukrepov, ki jih je treba sprejeti, če trgovanje prestopi te cenovne meje. Komisija bi morala imeti možnost, da upošteva posebnosti vsakega izvedenega finančnega instrumenta na blago, povezano z energijo, profil likvidnosti trga takega izvedenega finančnega instrumenta in njegov profil nestanovitnosti. (42)Da bi mestom trgovanja zagotovili dovolj časa za zanesljivo izvajanje mehanizma obvladovanja nestanovitnosti znotraj dneva, kot je določen v tej uredbi, bi morali imeti za njegovo vzpostavitev čas do 31. januarja 2023. Da bodo mesta trgovanja sposobna hitro obravnavati prekomerna gibanja cen, še preden se ta mehanizem vzpostavi, bi morala imeti vzpostavljen predhodni mehanizem, ki lahko na splošno doseže isti cilj kot mehanizem obvladovanja nestanovitnosti znotraj dneva. (43)Obveznosti in omejitve, ki jih ta ukrep nalaga mestom trgovanja in trgovcem, ne presegajo tistega, kar je potrebno, da se energetskim podjetjem omogoči nadaljnje sodelovanje na trgih plina in električne energije ter izpolnjevanje njihovih potreb po zavarovanju pred tveganji, s čimer se prispeva k zanesljivosti oskrbe z energijo za končne odjemalce. (44)Za zagotovitev učinkovite uporabe mehanizma obvladovanja nestanovitnosti znotraj dneva bi morali pristojni organi nadzorovati njegovo izvajanje s strani mest trgovanja in o tem redno poročati Evropski agenciji za vrednostne papirje in trge (ESMA). Da se bo mehanizem obvladovanja nestanovitnosti znotraj dneva dosledno izvajal, bi morali pristojni organi zagotoviti tudi, da so razlike pri izvajanju mehanizma na mestih trgovanja ustrezno utemeljene. (45)Za odpravo morebitnih razlik pri uporabi mehanizma obvladovanja nestanovitnosti znotraj dneva med državami članicami in na podlagi poročil, ki jih predložijo pristojni organi, bi moral ESMA usklajevati ukrepe pristojnih organov držav članic in dokumentirati morebitne razlike, ugotovljene pri tem, kako mesta trgovanja izvajajo mehanizem obvladovanja nestanovitnosti znotraj dneva v različnih jurisdikcijah v Uniji. (46)Glede na neprecedenčno zmanjšanje dobave zemeljskega plina iz Ruske federacije in še vedno prisotno tveganje nadaljnjih nenadnih motenj v oskrbi bo morala Unija nujno diverzificirati oskrbo s plinom. Vendar se trg UZP za Evropo še vedno razvija in težko je oceniti točnost cen, ki prevladujejo na tem trgu. Za pridobitev natančne, objektivne in zanesljive ocene cene za dobavo UZP v Unijo bi morala Agencija Evropske unije za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER) zbrati vse podatke o trgu UZP, ki so potrebni za dnevna ocenjevanja cen UZP.

(47)Takšna ocenjevanja bi morala temeljiti na vseh transakcijah v zvezi z dobavo UZP v Unijo. ACER bi bilo treba pooblastiti za zbiranje teh tržnih podatkov od vseh udeležencev, ki se ukvarjajo z dobavo UZP v Unijo. Vsi taki udeleženci bi morali biti obvezani, da ACER vse svoje podatke o trgu UZP sporočijo čim bolj v realnem času, in sicer po sklenitvi transakcije ali predložitvi ponudbe za sklenitev transakcije. Ocene cen ACER bi morale zajemati najbolj popoln nabor podatkov, vključno s transakcijskimi cenami, od 1. marca 2023 pa tudi ponudbene in prodajne cene za dobavo UZP v Unijo. Dnevna objava teh objektivnih ocen cen in razpona, ugotovljenega v primerjavi z drugimi referenčnimi cenami na trgu, v obliki referenčne vrednosti UZP, bo omogočila, da tržni udeleženci to oceno prostovoljno uporabijo kot referenčno ceno v svojih pogodbah in transakcijah. Ko bosta ocena cen UZP in referenčna vrednost UZP določeni, bi lahko postali tudi referenčna obrestna mera za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, ki se uporabljajo za zavarovanje cene UZP ali razlike v ceni med UZP in drugimi plini. Zaradi nujnosti ukrepa bi bilo treba oceno cen UZP prvič objaviti najpozneje dva tedna po začetku veljavnosti te uredbe. (48)Sedanja pooblastila, prenesena na ACER z Uredbo (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta ter Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1348/2014 o izvajanju člena 8(2) in člena 8(6) Uredbe (EU) št. 1227/2011 (v nadaljnjem besedilu skupaj: REMIT), ne zadostujejo za oblikovanje popolnega in celovitega nabora podatkov za vse dobave UZP v Unijo. Vendar je tak celovit in popoln nabor podatkov za dnevno oceno cen potreben, da lahko Unija v duhu solidarnosti upravlja svoje politike javnega naročanja za mednarodni uvoz UZP, zlasti v trenutnih kriznih razmerah. Potrebni so tudi ustrezni podatki in informacije o pogodbah o UZP, da se zagotovi spremljanje gibanja cen ter opravi nadzor in zagotavljanje kakovosti podatkov. Ta ad hoc instrument bi moral ACER omogočiti, da zbere vse tržne podatke, ki so potrebni za pripravo celovite in reprezentativne ocene cene dobav UZP v Unijo. (49)Čeprav bi bilo treba dnevno oceno cen UZP in stalno referenčno vrednost UZP pozneje vključiti v celovitejšo revizijo pravnega okvira REMIT, je treba zaradi trenutnih kriznih razmer že zdaj nujno ukrepati, da bi začasno odpravili trenutne hude težave pri dobavi in natančnem določanju cen dobav UZP v Unijo, dokler se taka revizija pravnega okvira REMIT ne sprejme v skladu z rednim zakonodajnim postopkom. (50)Da bi se takoj povečala preglednost cen in varnost načrtovanja na uvoznem trgu UZP, bi bilo treba določiti, da bi moral zadevni nabor podatkov vključevati informacije o ceni in količini opravljenih transakcij z UZP, cenah in količinah nakupnih in prodajnih ponudb, ki se nanašajo na dobavo UZP v Unijo, ter po potrebi cenovno formulo v dolgoročni pogodbi, iz katere izhaja cena. (51)Vsi tržni udeleženci, za katere velja obveznost poročanja, bi morali biti opredeljeni kot tisti, ki se ukvarjajo z nakupom ali prodajo tovora UZP, namenjenega za dobavo v Unijo. Za te udeležence na trgu UZP bi morale veljati obveznosti in prepovedi, ki v skladu z uredbo REMIT veljajo za tržne udeležence. (52)ACER bi moral imeti v sodelovanju s Komisijo širok mandat za opredelitev kakovosti in vsebine podatkov o trgu, ki jih zbira, da bi lahko pripravil dnevno oceno cene za dobavo UZP v Unijo. Prav tako bi moral imeti široko diskrecijsko pravico pri izbiri prednostnega protokola za prenos. Da bi dosegli najvišjo možno kakovost podatkov o trgu, ki jih je treba sporočati, bi bilo treba ACER pooblastiti, da določi vse parametre podatkov o trgu, ki mu bi jih bilo treba sporočati. Ti parametri bi morali med drugim vključevati referenčne enote, v katerih se sporočajo podatki o ceni, referenčne enote, v katerih se sporočajo podatki o količini, terminske roke transakcije ali predtransakcijske ponudbe ter protokole prenosa, ki jih je treba uporabiti za posredovanje zahtevanih podatkov ACER. (53)ACER bi moral določiti tudi metodologijo, ki jo uporablja za zagotavljanje dnevne ocene cene UZP in referenčne vrednosti UZP, pa tudi postopek za redni pregled te metodologije. (54)Ocena cen, objavljena v skladu s to uredbo, naj bi državam članicam in drugim tržnim udeležencem zagotovila večjo preglednost glede prevladujoče cene uvoza UZP v Evropo. Večja preglednost cen pa naj bi omogočila, da bi države članice in zasebni subjekti s sedežem v Uniji delovali bolj informirano in usklajeno pri nabavi UZP na svetovnih trgih, zlasti pri uporabi izvajalca storitev. Večja usklajenost pri nabavi UZP naj bi preprečila, da bi države članice medsebojno tekmovale s ponudbami ali ponujale cene, ki niso v skladu s prevladujočo tržno ceno. Zato so ocene cen in razponi referenčnih vrednosti, objavljeni v skladu s to uredbo, ključni za večjo solidarnost med državami članicami pri nabavi UZP ob omejenih zalogah. (55)Obveznost udeležencev na trgu, da ACER zagotovijo informacije o transakcijah z UZP, je potrebna in sorazmerna, da lahko ACER določi referenčno vrednost UZP, zlasti ker je skladna z obstoječimi obveznostmi udeležencev na trgu v okviru REMIT, poleg tega bo ACER ohranil zaupnost občutljivih poslovnih informacij. (56)Instrument TTF (Title Transfer Facility) je virtualna lokacija za določanje cen na Nizozemskem, ki zaradi visoke likvidnosti pogosto služi kot posredniški strežnik za določanje cen za evropski trg plina, kar vpliva na pogodbe in operacije zavarovanja pred tveganji po vsej EU. Pod posebnimi pogoji in po izvedbi drugih ukrepov v zvezi s cenami plina bo morda potreben ciljno usmerjen nujni poseg v promptne cene TTF. Svet bi moral na predlog Komisije sprejeti ukrep v obliki sklepa za vzpostavitev dinamičnega tržnega popravnega mehanizma za transakcije z zemeljskim plinom na promptnem trgu TTF. Najvišja določena cena mora zagotavljati zanesljivost oskrbe Unije z zemeljskim plinom in pretakanje zemeljskega plina znotraj EU ter upoštevati vpliv cen plina na cene električne energije. Da ne bo vplivala na pretakanje zemeljskega plina znotraj EU, ki bi moral še naprej priti tja, kjer je najbolj potreben, so lahko druga vozlišča Unije za trgovanje s plinom prek dinamičnega cenovnega pasu vezana na popravljeno promptno ceno TTF. Pri odločanju o predlogih za uvedbo popravnega mehanizma za vozlišča za trgovanje s plinom v Uniji bi bilo treba upoštevati druge možnosti, kot so regulativni posegi v mehanizem določanja cen, ki se uporablja v pogodbah o nabavi plina. (57)Unija je privlačen trg za mednarodne dobavitelje plina in velja za zanesljivo partnerico pri trgovanju z energijo. Preden se izvedejo morebitni tržni posegi, ki vplivajo na uvoz, bi moralo biti ukrepanje osredotočeno na sodelovanje z mednarodnimi partnerji in na dogovorjene pristope za omejitev morebitnih tveganj. (58)Ker so možne večje motnje v oskrbi s plinom in nezadostna oskrba s plinom, bi morala biti Unija pripravljena na hitro uporabo različnih solidarnostnih mehanizmov za ublažitev izrednih razmer. Svet bi morali imeti v teh izrednih okoliščinah možnost, da na predlog Komisije odloči o učinkovitem mehanizmu za dodeljevanje plina, vključno s pravili o določanju cen, ki bi bil državam članicam na voljo v primeru izrednih razmer na regionalni ravni ali ravni Unije. (59)Uredba (EU) 2017/1938 državam članicam že omogoča, da v izrednih razmerah dajo prednost oskrbi nekaterih kritičnih plinskih elektrarn, saj so te elektrarne pomembne za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe z električno energijo in preprečevanje neravnovesij v omrežju. Kritične plinske elektrarne in z njimi povezane letne količine plina lahko pomembno vplivajo na količine plina, ki so na voljo za solidarnostno pomoč v izrednih razmerah. Države članice bi morale imeti torej začasno možnost, da zahtevajo nujne solidarnostne ukrepe, če ne morejo zagotoviti kritičnih količin plina, potrebnih za zagotovitev nadaljnje proizvodnje električne energije v kritičnih plinskih elektrarnah. Iz istega razloga bi morale imeti države članice, ki zagotovijo solidarnostno pomoč, pravico, da poskrbijo, da delovanje njihovih kritičnih plinskih elektrarn ni ogroženo pri zagotavljanju solidarnostne pomoči drugi državi članici. (60)Pri aktiviranju solidarnostnega mehanizma bi moralo biti dovoljeno zaprositi samo za količine plina, potrebne za elektrarne, ki so jih države članice opredelile kot kritične za evropsko ustreznost elektroenergetskega sistema. Določiti bi bilo treba zgornjo mejo kritičnih količin plina, ki so potrebne v vsaki državi članici za ohranitev zanesljivosti oskrbe. Metodologija, uporabljena v poročilu napovedi ENTSO-E za zimo, nudi podlago za določitev tovrstnih mejnih vrednosti. Države članice bi morale imeti možnost, da v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih presežejo zgornjo mejo iz te uredbe. (61)Omejitve, ki se s tem ukrepom nalagajo udeležencem na trgu, so potrebne za zagotovitev zanesljivosti oskrbe s plinom v razmerah zmanjšane oskrbe s plinom in povečanega povpraševanja po njem v zimskih mesecih. Temeljijo na obstoječih ukrepih iz uredb (EU) 2022/1369 in (EU) 2017/1938, njihov namen pa je povečati učinkovitost navedenih ukrepov v sedanjih okoliščinah. (62)Nekateri odjemalci, vključno z gospodinjstvi in odjemalci, ki zagotavljajo osnovne socialne storitve, so posebej izpostavljeni negativnim posledicam motenj v oskrbi s plinom. Zato je bil z Uredbo (EU) 2017/1938 uveden solidarnostni mehanizem med državami članicami za ublažitev učinkov hudih izrednih razmer v Uniji in zagotovitev pretoka plina do solidarnostno zaščitenih odjemalcev. Vendar se lahko v nekaterih primerih tudi uporaba plina s strani zaščitenih odjemalcev šteje za nenujno; zmanjšanje te vrste uporabe, ki očitno presega to, kar je potrebno, ne bi ogrozilo ciljev iz Uredbe (EU) 2017/1938, zlasti ker bi lahko primanjkovanje plina, ki je bil porabljen za nenujne namene, povzročilo veliko škodo v drugih zasebnih ali komercialnih sektorjih. Zato bi morale imeti države članice možnost, da prihranke plina dosežejo tudi z zmanjšanjem nenujne porabe s strani zaščitenih odjemalcev v posebnih okoliščinah. Vendar bi morali biti morebitni ukrepi za zmanjšanje, ki jih sprejmejo države članice, strogo omejeni na nenujno porabo in nikakor ne bi smeli zmanjšati osnovne uporabe s strani zaščitenih odjemalcev ali omejiti njihove zmožnosti za ustrezno ogrevanje njihovih domov. (63)Države članice in njihovi pristojni organi bi morali sami določati veljavne ukrepe za zmanjšanje porabe in dejavnosti, ki ustrezajo nenujni porabi, kot so ogrevanje na prostem, ogrevanje stanovanjskih bazenov in drugih dopolnilnih stanovanjskih objektov. S tem, ko bi lahko države članice omejevale nenujno porabo, bi morale imeti možnost, da poostrijo zaščitne ukrepe in zagotovijo, da se plin dobavlja drugim bistvenim sektorjem, storitvam in industrijam in se omogoči njihovo nadaljnje obratovanje med krizo. (64)Vsak ukrep za zmanjšanje nenujne porabe zaščitenih odjemalcev bi moral biti potreben in sorazmeren, zlasti v primerih razglašene krize v skladu s členom 11(1) in členom 12 Uredbe (EU) 2017/1938 ali pripravljenosti na ravni Unije v skladu z Uredbo (EU) 2022/1369. Kljub uporabi ukrepov za zmanjšanje nenujne porabe bi morali biti odjemalci še naprej zaščiteni pred odklopom. Države članice bi morale tudi zagotoviti, da ti ukrepi ne omejujejo potrebne zaščite ranljivih odjemalcev, katerih trenutna poraba bi se morala šteti za nujno. (65)Države članice in Unija bi morale zagotoviti pretok plina na notranjem trgu v izrednih razmerah. To pomeni, da ukrepi, sprejeti na nacionalni ravni, ne bi smeli povzročati težav v zvezi z zanesljivostjo oskrbe v drugi državi članici, dostop do čezmejne infrastrukture pa bi moral biti vedno varen in tehnično izvedljiv. Sedanji zakonodajni okvir ne določa postopka za učinkovito reševanje sporov med državama članicama o ukrepih, ki negativno vplivajo na čezmejne tokove. Ker so plinska in električna omrežja EU medsebojno povezana, bi to lahko povzročilo resne težave v zvezi z zanesljivostjo oskrbe in tudi oslabilo enotnost Unije v odnosu do tretjih držav. Zato bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo, da oceni sprejete nacionalne ukrepe in po potrebi posreduje v razumnem roku. V ta namen bi morala imeti Komisija možnost, da zahteva njihovo spremembo, če ugotovi, da ogrožajo zanesljivost oskrbe s plinom drugih držav članic ali Unije. Glede na izjemno naravo sedanje energetske krize bi bilo treba odločitev Komisije nemudoma spoštovati, saj bi lahko bila sicer oskrba Unije s plinom ovirana. Zato bi bilo treba za obdobje uporabe te uredbe ustaviti postopke usklajevanja, da se zagotovi delovanje notranjega trga. (66)Načelo energetske solidarnosti je splošno načelo prava Unije in se uporablja za vse države članice, ne le za sosednje. Poleg tega je za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom v duhu solidarnosti pomembna učinkovita uporaba obstoječe infrastrukture, vključno s čezmejnimi prenosnimi zmogljivostmi, podzemnimi skladišči plina in objekti za UZP. V času motenj v oskrbi s plinom na nacionalni in regionalni ravni ali ravni Unije ter ob nezanemarljivem prehodu s plina iz plinovoda na UZP bi morale imeti države članice poleg možnosti oskrbe iz sosednjih plinovodov tudi možnost oskrbe iz držav, ki razpolagajo z objektom za UZP. Nekatere države članice bi lahko drugim državam članicam zagotovile solidarnostno pomoč, tudi če niso neposredno povezane prek plinovoda ali tretje države ali drugih držav članic. Zato je primerno obveznost zagotavljanja solidarnostne pomoči razširiti na države članice, ki niso povezane z objekti za UZP.

(67)Pri uveljavljanju načela energetske solidarnosti je bil z Uredbo (EU) 2017/1938 uveden solidarnostni mehanizem, namenjen krepitvi sodelovanja in zaupanja med državami članicami v primeru hude krize. Države članice se morajo pri sprejemanju ukrepov, potrebnih za izvajanje solidarnostnega mehanizma, v okviru dvostranskih dogovorov v skladu s členom 13(10) navedene uredbe dogovoriti o več tehničnih, pravnih in finančnih vprašanjih. (68)Kljub pravni obveznosti sklenitve dvostranskih solidarnostnih sporazumov do 1. decembra 2018 pa je bilo dokončanih le nekaj tovrstnih dogovorov, kar ogroža izvajanje pravne obveznosti zagotavljanja solidarnostne podpore v izrednih razmerah. Predlog uredbe o notranjem trgu obnovljivih plinov, zemeljskega plina in vodika, ki ga je Komisija podala decembra 2020, je vključeval prvi model za predlogo solidarnostnega sporazuma. Ker pa je bila ta predloga oblikovana pred neizzvano agresijo Rusije proti Ukrajini, je glede na sedanje razmere izjemnega pomanjkanja plina in skokovitega porasta cen ter nujno potrebo po uvedbi začasnih privzetih pravil že za prihajajočo zimo primerno vzpostaviti začasen okvir privzetih pravil za zagotavljanje potrebnih solidarnostnih ukrepov v skladu s členom 13(1) in (2) Uredbe (EU) 2017/1938, ki bodo učinkoviti in hitro izvedljivi, ne bodo odvisni od dolgih dvostranskih pogajanj in bodo prilagojeni sedanjim razmeram previsokih cen in zelo nestanovitnih cen plina. (69)Solidarnost bi bilo treba načeloma zagotavljati na podlagi pravičnega nadomestila, ki bi ga neposredno plačala država članica, ki je zaprosila za solidarnostno pomoč, ali njeni pooblaščeni subjekti. Nadomestilo bi moralo kriti ceno plina, vse dejanske/morebitne stroške skladiščenja, čezmejni transport in s tem povezane stroške. Nadomestilo bi moralo biti pravično tako za države članice prosilke kot tudi za države članice, ki zagotovijo solidarnostno pomoč. (70)Cene in redne konične cene so v sedanji krizi precej višje, kot so bile predvidene v stanju morebitne krize v oskrbi v času sprejetja uredbe o zanesljivosti oskrbe. Zato bi bilo treba pri določanju zneska nadomestila za države članice, ki zagotovijo solidarnostno pomoč, upoštevati nestanovitnost cen, ki zaradi sedanje plinske krize trenutno vlada na trgu plina. Z vidika solidarnosti bi bilo problematično, če bi se kot osnova za privzeto ceno solidarnostnega ukrepa uporabila nihajoča tržna cena, poleg tega bi bilo treba preprečiti, da bi izjemne tržne razmere narekovale ceno. Cena plina bi morala odražati povprečno ceno na trgu države članice, ki zagotovi solidarnostno pomoč, v določenem obdobju. Če se upošteva povprečna tržna cena v 30-dnevnem obdobju pred vložitvijo prošnje, nadomestilo še vedno temelji na „tržni ceni“, ki