[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 14.12.2007

COM(2007) 801 konč.

POROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

o izvajanju Odločbe št. 1608/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta

POVZETEK

Statistika o znanosti, tehnologiji in inovacijah (statistika ZTI) temelji na Odločbi Evropskega parlamenta in Sveta št. 1608/2003/ES. Eurostat v tesnem sodelovanju z državami članicami izvaja to odločbo v obliki zakonodajnih ukrepov na eni strani in dodatnim delom, ki presega ta okvir, na drugi strani.

Leta 2004 sta bili sprejeti dve uredbi Komisije o statistiki ZTI (št. 753/2004 in št. 1450/2004). Po eni strani se nanašata na statistiko o znanosti in tehnologiji, po drugi pa na statistiko o inovacijah. Ta zakonodajna ukrepa sta prispevala k precejšnjim izboljšavam statistike o raziskavah in razvoju (R&R) ter statistike o inovacijah Skupnosti. Dodaten napredek je bil dosežen na področju statistike o razvoju poklicne poti oseb z doktoratom (statistika CDH), statistike o visokih tehnologijah in statistike patentov. Pridobljeni statistični podatki in kazalniki so bili uporabljeni v številnih publikacijah in dokumentih o politiki (npr. v Pregledu stanja na področju inovacij v Evropi). Ukrepi Skupnosti so tudi privedli do prilagoditev nacionalnih statističnih sistemov statistiki ZTI.

Navedeni uredbi Komisije sta tudi občutno povečali kakovost podatkov v statistiki ZTI. To zlasti velja za statistične podatke o R&R ter statistične podatke o inovacijah v Skupnosti. Vseeno pa je treba še naprej izboljševati kakovost podatkov.

Izveden je bil prvi poskus merjenja stroškov in obremenitve, ki jo imajo zaradi statistike ZTI poročevalci in nacionalni organi. Države so sporočale različne podatke, zato ni mogoče še sprejeti jasnih sklepov in delo je treba nadaljevati.

Nadaljnji razvoj statistike ZTI je po eni strani potreben zaradi izboljšav, ki jih je mogoče uvesti na obstoječih statističnih področjih. Tako bi na primer lahko dosegli napredek s povečanjem ustreznosti statistike R&R, s spremembo konceptov in opredelitev statistike o človeških virih v znanosti in tehnologiji (HRST), pri utrjevanju statistike CDH, pri boljši uporabi zbirke neobdelanih statističnih podatkov o patentih PATSTAT ali pri spremembi opredelitev statističnih podatkov s področja visokih tehnologij.

Bolj srednje- in dolgoročno pa se zdijo potrebni nadaljnji ukrepi, kot je izboljšanje merjenja internacionalizacije ZTI, boljši dostop do mikropodatkov ZTI ali izboljšanje kazalnikov, ki merijo tokove znanja, povezave, rezultate in vpliv ZTI. To bi moralo potekati vzporedno z obnovo zgoraj navedenih uredb Komisije in sprejetjem dodatne uredbe Komisije o statistiki CDH.

POROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

o izvajanju Odločbe št. 1608/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta

1. UVOD

To poročilo Komisije se na nanaša na izvajanje Odločbe št. 1608/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2003 o pripravi in razvoju statistike Skupnosti o znanosti in tehnologiji[1], kot zahteva člen 5 navedene odločbe.

V Letni strategiji politik Komisije za leto 2008 so statistični podatki o znanosti, tehnologiji in inovacijah („statistika ZTI“) tesno povezani z lizbonsko strategijo za rast in delovna mesta ter z blaginjo, kjer so izobraževanje, raziskave in inovacije uvrščeni na pomembno mesto.

Prvi del tega poročila se nanaša na izvajanje od sprejetja Odločbe. Sledijo mu poglavja o kakovosti podatkov, stroških in statistični obremenitvi. Zadnje poglavje poročila se ozira naprej po strateških ukrepih, ki bi jih bilo treba sprejeti v prihodnjih letih.

2. IZVAJANJE ODLOčBE šT. 1608/2003/ES

2.1. Izvajanje Komisije

Eurostat na eni strani izvaja Odločbo št. 1608/2003/ES v obliki zakonodajnih ukrepov, na drugi pa v obliki dodatnega dela, ki presega ta okvir.

Leta 2004 sta bili sprejeti dve uredbi Komisije o statistiki ZTI:

- Uredba Komisije (ES) št. 753/2004 z dne 22. aprila 2004 o izvajanju Odločbe št. 1608/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede statistike o znanosti in tehnologiji[2] in

- Uredba Komisije (ES) št. 1450/2004 z dne 13. avgusta 2004 o izvajanju odločbe št. 1608/2003/EC Evropskega parlamenta in Sveta o pripravi in razvoju statistike Skupnosti o inovacijah[3].

Uredba št. 753/2004 zajema statistiko R&R, statistiko o človeških virih v znanosti in tehnologiji („statistika HRST“), statistiko o visoko tehnoloških dejavnostih in storitvenih na znanju temelječih dejavnostih, statistiko patentov in drugo statistiko STI. Natančni podatki, ki se zahtevajo, so navedeni samo za statistiko R&R. Uredba št. 1450/2004 zajema samo statistiko o inovacijah v Skupnosti.

Poglavitni dosežki na različnih področjih ZTI v skladu s tema uredbama so:

2.1.1 Statistika R&R (vključno s statističnimi podatki o sredstvih državnega proračuna ali postavkah, odobrenih za R&R, statistika Gbaord )

Statistka R&R meri učinkovitost R&R v Evropi. Izdatki za R&R ter raziskovalno-razvojno osebje s stališča podjetja ali institucije, ki izvaja R&R, se zbirajo v različnih dimenzijah in razčlenitvah. Ti statistični podatki temeljijo na tako imenovanem Priročniku Frascati in se uporabljajo za zbiranje 3 % kazalnikov sveta v Lizboni in Barceloni o intenzivnosti R&R.

Slika 1: Intenzivnost R&R (izdatki za R&R kot % BDP), EU-25, 10 novih držav članic (NDČ 10), Kitajska, Japonska, Rusija in Združene države, 1994 do 2005

[pic]

[pic]

Glavni dosežki:

- reorganizacija ter povečanje priprave podatkov in njihove kakovosti;

- uskladitev vprašalnika za zbiranje podatkov in časovnih vrst z OECD;

- oblikovanje in uporaba poročil o kakovosti statistike R&R za različne institucionalne sektorje.

2.1.2. Statistika o inovacijah v Skupnosti

Raziskave o inovacijah v Skupnosti merijo uspešnost podjetij v Evropi na področju inovacij. Zagotavljajo kazalnike o inovacijskih dejavnostih, različnih vrstah inovacij, izdatkih za inovacije, učinkih inovacij ali sodelovanju na področju inovacij. Te raziskave so edini usklajeni vir za merjenje inovacij v Evropi in širše. Temeljijo na tako imenovanem Priročniku Oslo.

[pic]

Vir: Eurostat: Statistični podatki o inovacijah v Skupnosti, 2004

Glavni dosežki:

- priprava četrte raziskave o inovacijah v Skupnosti z usklajenim vprašalnikom in metodologijo, ki se na splošno izvaja v zadevnih državah;

- zbiranje in razširjanje tabelaričnih prikazov podatkov in kazalnikov CIS 4 konec leta 2006, skupaj s poročili o kakovosti CIS 4;

- v letu 2005 je bil izdan Priročnik Eurostat/OECD Oslo 2005, ki zajema tudi organizacijske in trženjske inovacije;

- priprava CIS 2006 na podlagi referenčnega leta 2006, ki v mnogih državah članicah ponavlja CIS 4, ter priprava in izvajanje pilotnih modulov o organizacijskih in trženjskih inovacijah za CIS 2008;

- doslej je bil omogočen dostop do mikropodatkov CIS več kot 50 raziskovalnim inštitutom.

2.1.3 Statistika o človeških virih v znanosti in tehnologiji („statistika HRST“)

Statistika HRST meri, kolikšen je delež delovne sile, ki ima izobrazbo tretje stopnje na področju znanosti in tehnologije ali dela v poklicu s področja znanosti in tehnologije. Spremlja se veliko različnih dimenzij tega dela delovne sile (kot je njihov zaposlitveni sektor, starost ali nacionalna in mednarodna mobilnost). Ti statistični podatki temeljijo na tako imenovanem Priročniku Canberra.

Slika 3: Starostna piramida oseb z izobrazbo s področja znanosti in tehnologije, ki delajo na področju znanosti in tehnologije, in kot delež skupnega zaposlovanja v EU-25, 2004

[pic]

Vir: Eurostat: Statistika HRST

Glavni dosežki:

- Še naprej se redno pripravlja statistika HRST na podlagi mikropodatkov iz Raziskave o delovni sili v Skupnosti, poleg tega se širi in tako omogoča boljše merjenje vprašanj mobilnosti.

- V sodelovanju z OECD in Unescovim inštitutom za statistiko (UIS) ter na podlagi močnih potreb uporabnikov se pripravlja in širše uporablja „statistika o razvoju poklicne poti oseb z doktoratom“ („statistika CDH“), ki spremlja rezidenčne osebe z doktoratom, vključno z njihovimi osebnostnimi značilnostmi, izobraževanjem in delovnimi izkušnjami, mednarodno mobilnostjo itd.

2.1.4 Statistični podatki o visoko tehnoloških dejavnostih in storitvenih na znanju temelječih dejavnostih („statistika o visoki tehnologiji“)

Statistika o visoki tehnologiji spremlja gospodarske sektorje, za katere je značilna visoka intenzivnost znanja (npr. farmacevtski proizvodi, računalniki, telekomunikacije, zrakoplovi, R&R). Za te panoge se pripravijo gospodarski, zaposlitveni kazalniki ali kazalniki visokotehnološke panoge.

Slika 4: Porazdelitev visokotehnološkega izvoza in uvoza po skupinah proizvodov, EU-25, Japonska in Združene države – 2004

[pic]

Vir: Eurostat: Statistika o visoki tehnologiji

Glavni dosežki:

- Nadaljevanje in pospeševanje rednega pripravljanja statistike o visoki tehnologiji na podlagi uradnih in neuradnih virov.

- Presoja osnovnih klasifikacij (vključno s tistimi o panogi visoke tehnologije) za namene prihodnje spremembe zaradi spremenjene nomenklature gospodarskih dejavnosti Nace.

2.1.5 Statistika patentov

Statistični podatki o patentih se na splošno uporabljajo kot kazalniki rezultatov za znanost, tehnologijo in inovacije. Ti kazalniki se pripravijo na podlagi upravnih podatkov iz Evropskega patentnega urada ali drugih patentnih uradov. Svetovne primerjave dejavnosti patentiranja omogočajo oceno inovativne zmogljivosti zadevnih gospodarstev.

Preglednica 1: Visokotehnološke patentne prijave za EPO po visokotehnoloških skupinah, EU-27, Japonska in Združene države – 2003

[pic]

Vir: Eurostat: Statistika patentov

Glavni dosežki:

- V sodelovanju z drugimi mednarodnimi ustanovami (kot je Evropski patentni urad, EPO; Urad Združenih držav za patente in blagovne znamke, USPTO, ali OECD), vzpostavitev in nadaljnje izboljšave zbirke PATSTAT, pokrivanje usklajenega vira neobdelanih podatkov, med drugim, patentne prijave EPO in podeljeni patenti USPTO.

- Priprava avtomatizirane metode za pretežno uskladitev imen vlagateljev patentnih prijav. Uporaba te metode omogoča pripravo dodatne statistike patentov, npr. stopnje koncentracije patentov.

- Povečanje uporabe zbirke PATSTAT s pripravo statističnih podatkov in kazalnikov o patentih, ki so ustreznejši za uporabnika.

2.1.6 Priprava in razširjanje

Za nadaljnje izboljšanje kakovosti podatkov statistike ZTI in oblikovanje daljših časovnih vrst je Eurostat vzpostavil interno zbirko podatkov za pripravo (STI DB) ter začel pripravljati generično informacijsko aplikacijo za obdelavo mikropodatkov. Na podlagi statističnih podatkov o ZTI, ki so bili na voljo brezplačno prek spleta, je nastala vrsta publikacij. Primeri tega so Pogledi na znanost, tehnologijo in inovacije, ki jih Eurostat objavlja vsako leto, ali kakih 15 številk publikacije Statistics in Focus, ki izhaja redno. Statistični podatki o ZTI so bili uporabljeni tudi v vrsti dokumentov o politikah in sporočil. Pomembnejši primeri tega so letni pregled stanja na področju inovacij v Evropi, ki ga pripravlja Generalni direktorat za podjetništvo in industrijo, ali ključni podatki, ki jih objavlja Generalni direktorat za raziskave.

2.1.7 Statistika ZTI se še ne izvaja

Zaradi kadrovskih omejitev pa so se druga področja, navedena v oddelku 3 Priloge k Uredbi št 753/2004, spremljala manj intenzivno, npr. statistika na področju biotehnologije, nanotehnologije in o tehnološki plačilni bilanci.

Odsotnost teh ukrepov pa se je izravnala z vrsto ukrepov, ki so bili izvedeni zaradi potreb politike. Nekaj teh, kot je na primer statistika CDH, je naštetih v prejšnjih odstavkih. Za druge si je pa treba še prizadevati in so zato vključeni v poglavje 5 (npr. boljše merjenje internacionalizacije R&R).

2.2. Izvajanje statistike ZTI v državah članicah

Ta oddelek na kratko opisuje ukrepe, ki so jih države sprejele glede tega, da bi se statistika ZTI zbirala neposredno pri njih: statistika R&R/Gbaord, statistika o inovacijah v Skupnosti in statistika CDH. Za druga področja se uporabljajo drugi uradni ali neuradni viri podatkov, ki niso vključeni v raziskave, ki naj bi jih izvajale države članice.

Statistika R&R/Gbaord

Veliko držav je po letu 2003 prilagodilo svoje nacionalne vprašalnike in zbiranje podatkov, da bi zadostile zahtevam Uredbe št. 753/2004. Spremenjeni nacionalni vprašalniki so pogosto že vključevali podatke o R&R, ki so bili predloženi prostovoljno. Nacionalne metode zbiranja podatkov, ki pogosto trdno temeljijo na raziskovanju znanih izvajalcev R&R, se na splošno niso spreminjale. Je pa treba prilagoditi obseg vprašalnikov nacionalnih raziskav o R&R ali uporabo nacionalnih virov podatkov.

Vrsta držav je imela težave s prenosom podatkov o R&R in Gbaord za prvi dve referenčni leti (2003 in 2004), zlasti v zvezi s popolnostjo podatkov in izpolnjevanjem rokov, ki jih je določila Evropska komisija. Bi pa morale imeti manj težav s statistiko R&R za referenčno leto 2005, saj bi še dodatno izboljšale pravočasnost te statistike. Še vedno pa ostaja nepopoln prenos spremenljivk o R&R, ki se zahteva na prostovoljni podlagi.

Statistika o inovacijah v Skupnosti

Četrta raziskava o inovacijah v Skupnosti (CIS 4) je bila na nacionalni ravni sprejeta kot manj obremenjujoča in laže izvedljiva. Države članice so večinoma upoštevale usklajen vprašalnik raziskave CIS 4 in usklajeno raziskovalno metodologijo. Zaradi tega se je povečala kakovost podatkov, zlasti kar zadeva primerljivost podatkov in pravočasnost. Tabelarični prikazi (regionalnih in nacionalnih) podatkov so bili na splošno posredovani pravočasno. Vendar pa Eurostat ne bo dobil vseh nacionalnih nizov mikropodatkov CIS 4, ker nekatere države teh podatkov nočejo posredovati prostovoljno. Poleg tega vrsta držav ne želi posredovati regionalnih podatkov.

Statistika o razvoju poklicne poti oseb z doktoratom („statistika CDH“)

V letih 2006 in 2007 se je na podlagi močnih potreb uporabnikov v več kot 20 državah članicah začelo širše pripravljanje statistike CDH. Tako so države svoje dejavnosti začele usmerjati v uporabo nacionalnih upravnih virov in registrov podatkov, vzpostavljanje nacionalnih okvirov vzorcev, ki zajemajo vse rezidenčne osebe z doktorati, izračunavanje velikosti vzorca, sestavljanje vprašalnikov za nacionalne raziskave ter razvijanje tehnik za zbiranje podatkov. Širše vrednotenje priprave statistike CDH na nacionalni ravni bo opravljeno leta 2008.

Evropska komisija (Eurostat) meni, da: je bil dosežen precejšen napredek pri izvajanju Odločbe št. 1608/2003/ES, uredb št. 753/2004 in 1450/2004, ki zajemajo vsa področja statistike ZTI; je bil začetek izvajanja dodatnih projektov, kot je statistika CDH, upravičen zaradi njihovih prednosti za osnovne potrebe politike; so posamezne države na splošno upoštevale te ukrepe na mednarodni ravni in so okrepile prizadevanja za sprejetje potrebnih nacionalnih prilagoditev ali naložb. Zaradi vsega navedenega se je povečala razpoložljiva statistika ZTI, tako se je statistika R&R in Gbaord od leta 2001 na primer povečala za približno tretjino. |

- 3. STATISTIKA ZTI: KAKOVOST PODATKOV

Okvir za kakovost podatkov statistike ZTI je Evropski statistični kodeks ravnanja[4], ki zajema 15 poglavitnih načel. Za kakovost podatkov v statistiki ZTI so najpomembnejša naslednja načela:

- Načelo 3: Ustreznost virov, ki jih imajo na voljo nacionalni statistični organi

- Načelo 4: Zavezanost kakovosti vseh članov Evropskega statističnega sistema

- Načelo 7: Zanesljivost metodologije, ki mora biti podlaga za kakovostne statistične podatke

- Načelo 9: Neprekomerna obremenitev poročevalcev

- ter načela 11 do 14, ki se nanašajo na ustreznost, natančnost, zanesljivost, pravočasnost, točnost, skladnost in primerljivost pripravljenih statističnih podatkov.

V „Sporočilo Komisije o zmanjšanju obremenitve poročanja, poenostavitvi in določanju prednostnih nalog na področju statistike Skupnosti“[5] je vključena tudi kakovost podatkov ter stroški in obremenitev poročevalcev. To sporočilo med drugim obravnava preoblikovanje statistike podjetij, kar bo srednjeročno vplivalo tudi na statistiko ZTI.

Nekaj vprašanj glede statistične kakovosti, ki se pojavljajo na različnih področjih, je pojasnjenih spodaj. Veliko teh ugotovitev je vzetih iz poročil o kakovosti posameznih raziskav:

- Statistika R&R: Kakovost evropske statistike R&R se je povečala z izvajanjem Uredbe št. 753/2004. Opaziti je, da se po referenčnem letu 2003 povečuje razpoložljivost podatkov. Tudi natančnost podatkov in primerljivost med državami sta dobri. Priporočila o zbiranju podatkov iz Priročnika OECD Frascati so se na splošno upoštevala.

- Statistika o inovacijah v Skupnosti: Tudi kakovost podatkov v CIS 4 se je v primerjavi s prejšnjimi CIS občutno izboljšala. To je velikokrat mogoče pripisati krajšemu, jasnejšemu vprašalniku, trdnejšemu postopku priprave in izvajanja na nacionalni ravni ter večji seznanjenosti poročevalcev s CIS. Izboljšale so se tudi pravočasnost, popolnost in primerljivost nacionalnih podatkov CIS 4. Točnost podatkov je bila v večini držav zadovoljiva.

- Druga statistika ZTI: Na drugih področjih so izboljšave kakovosti pogosto odvisne od napredka, doseženega pri izvornih podatkih. V tem smislu je bil dosežen precejšen napredek pri podatkih iz raziskave delovne sile Skupnosti ali iz zbirke PATSTAT.

Eurostat je v letu 2006/2007 začel spremljati skladnost uredb št. 753/2004 in št. 1450/2004 z zakonodajo o statistiki R&R in o statistiki o inovacijah v Skupnosti. To spremljanje bo potekalo v rednih časovnih presledkih po vnaprej določenem vrstnem redu za ukrepanje v zvezi z državami članicami.

Evropska komisija (Eurostat): meni, da se je kakovost statistike R&R in statistike o inovacijah v Skupnosti v zadnjih letih občutno izboljšala, kar pripisuje tudi uredbam št. 753/2004 in 1450/2004; verjame, da so v prihodnjih letih kljub temu potrebne dodatne izboljšave kakovosti podatkov; namerava tudi v prihodnje spremljati kakovost statističnih podatkov na različnih področjih. |

- 4. STATISTIKA ZTI: STROšKI IN OBREMENITEV

Eurostat meri stroške in obremenitev, ki jih prinaša statistika podjetij, na vrsti statističnih področij. Na področju statistike ZTI so se stroški in obremenitev merili samo za statistiko R&R in statistiko o inovacijah v Skupnosti, saj sta to edini samostojni raziskavi podjetij doslej.

Ker na raziskavo niso odgovorile vse države in ker so prejeti podatki heterogeni in ne popolnoma primerljivi, ni mogoče sprejeti nobene trdne splošne ugotovitve glede stroškov in obremenitve, ki jih prinašata statistika R&R in CIS. Vseeno pa navajamo primer dveh držav:

- Podjetje v Estoniji , v katerem je bila opravljena raziskava za potrebe statistike R&R, porabi povprečno 4 ure za zbiranje vseh zahtevanih podatkov o R&R. Zaradi majhnega vzorca se ta čas zniža na 8 minut, če se upoštevajo vsa podjetja v državah. Za statistiko o inovacijah v Skupnosti ta obremenitev znaša 95 minut za podjetje, v katerem je potekala raziskava, in 55 minut za vsa podjetja.

- Po drugi strani pa je v Italiji zbiranje zahtevanih statističnih podatkov o R&R povzročilo povprečno obremenitev 95 minut v podjetjih, ki so sodelovala v raziskavi, in 40 minut, če se upoštevajo vsa nacionalna podjetja. Ravno nasprotno kot v Estoniji so ustrezne vrednosti za statistiko o inovacijah v Skupnosti veliko višje, kar pomeni približno 7 ur za podjetja, kjer je bil vzet vzorec, in manj kot 2 uri za vsa nacionalna podjetja.

Primera kažeta, da se stroški in obremenitev, ki jih imajo podjetja zaradi statistike R&R in statistike o inovacijah v Skupnosti, zelo raznoliki. To velja tudi merjenja stroškov/obremenitev na drugih področjih, kot je strukturna statistika podjetij, kjer je so na tej stopnji na voljo precej raznolike informacije za samo 16 držav.

Eurostat ne bo samo nadaljeval prizadevanj za občutno izboljšanje merjenja stroškov in obremenitve zaradi dveh zadevnih statističnih raziskav ZTI, temveč bo tudi povečal preglednost nacionalnih metod za zbiranje podatkov, ki so bile uporabljene za ti raziskavi. To bi moralo privesti do pobud za izboljšanje nacionalnih metod, s čimer bi znižali obremenitev podjetij (npr. z znižanjem velikosti vzorca, ki se v nekaterih državah zdi prevelik).

Podobno bo nihala obremenitev, ki jo bodo države članice imele zaradi statistike CDH, odvisno od njihovih obstoječih okvirov raziskav ali njihovih obstoječih raziskav CDH ali drugih nacionalnih raziskav. Vendar pa ta statistika ni usmerjena v podjetja kot poročevalce, temveč na osebe.

Evropska komisija (Eurostat): je vzpostavila začetno merjenje stroškov in statističnega bremena zaradi statistike R&R in statistike o inovacijah v Skupnosti; ugotavlja, da se stroški in obremenitev poročevalcev in nacionalnih organov zaradi te statistike precej razlikujejo; je prepričana, da je v veliko državah stroške in obremenitev mogoče zmanjšati samo s kompleksnejšo uporabo statističnih metod, ne da bi pri tem ogrozili kakovost podatkov. |

- 5. NADALJNJI RAZVOJ STATISTIKE ZTI

Nadaljnji razvoj statistike ZTI bi se moral nanašati na celoten sistem ZTI, tj. na vložek znanosti, povezave, rezultate in vpliv. To poglavje se ozira na nekaj prihodnjih let. Po eni strani je mogoče doseči veliko s srednje- do dolgoročnim izboljšanjem obstoječe statistike. Po drugi strani pa bi bilo treba v okviru srednje- do dolgoročnega pristopa poiskati nove kazalnike, nove vire podatkov in nova področja za statistiko ZTI.

5.1 Izboljšanje obstoječe statistike ZTI

5.1.1 Izboljšanje kakovosti statistike ZTI

Eurostat mora v tesnem sodelovanju z državami članicami zagotoviti polno izvajanje zakonodajnega okvira na nacionalni ravni, če želi doseči nadaljnja izboljšanja kakovosti podatkov. To vključuje dodatna zbiranja podatkov in druge dejavnosti, ki jih je treba izvajati in dodatno izboljševati.

Posebni primeri tega so: izenačevanje statistike R&R, vključeno v Uredbo št. 753/2004 (na podlagi ocene kakovosti podatkov in potreb uporabnikov); uvedba obvezne razčlenitve na „R&R, ki se financirajo iz tujine“; izboljšanje kakovosti statistike R&R zaradi pričakovane kapitalizacije R&R v Evropskem sistemu računov in boljšega odzivanja na potrebe uporabnikov v zvezi z ženskami v znanosti; večja usklajenost metod zbiranja podatkov za statistiko R&R ali nadaljnje izboljšanje njihove pravočasnosti s takojšnjimi napovedmi.

Kakovost (skladnost in ustreznost) statistike ZTI glede potreb raziskovalcev je treba izboljšati. Končno spremenjeno klasifikacijo gospodarskih dejavnosti (Nace Rev. 2) je treba z letom 2008 polno vključiti v statistiko ZTI. Tako bi morale postati ustreznejše.

5.1.2 Statistika o človeških virih v znanosti in tehnologiji („statistika HRST“)

Priročnik OECD Canberra, osnovno metodologijo za statistiko HRST, ki je nastal leta 1992, je treba spremeniti. Ta sprememba bi morala zlasti obravnavati ustreznost konceptov in opredelitev HRST, pri katerih so bile ugotovljene pomanjkljivosti. V koncepte in opredelitve HRST je treba vključiti tudi statistiko CDH. To delo se je že začelo. Ta prizadevanja so bila usmerjena tudi v tesno sodelovanje na mednarodni ravni (zlasti z OECD).

Novo statistiko o poklicni poti oseb, ki imajo doktorat („statistika CDH“), ki so jo začeli voditi OECD, UIS in Eurostat, je treba ovrednotiti in stabilizirati, tako da se jo pripravlja redno. To je treba storiti po prvem celovitem nacionalnem programu o izvajanju statistike CDH v evropskih državah v letu 2007. Na drugi stopnji je treba predvideti popolno vključitev v evropski statistični sistem.

5.1.3 Statistika patentov

PATSTAT, novi vir neobdelanih podatkov o patentih, odpira veliko možnosti za oblikovanje kazalnikov o patentih, ki presegajo tiste, ki se pripravljajo trenutno. Zbrati je mogoče dodatne kazalnike o nacionalnih patentnih prijavah, očiščenih imenih prijaviteljev, internacionalizaciji patentov ali izumiteljev. Primeri tega vključujejo deleže koncentracije patentov, ki bolje merijo povezovanje industrije in znanosti. Močnejše potrebe uporabnikov po dodatnih kazalnikih lahko celo privedejo do prilagoditve zbirke PATSTAT. Zbirko neobdelanih podatkov PATSTAT je poleg tega mogoče uporabiti za vzpostavitev povezav z drugimi nizi mikropodatkov (kot je pregled stanja na področju naložb v R&R v EU). Poleg tega je treba izboljšati pravočasnost statistike patentov, pripravo regionalne statistike patentov pa je treba stabilizirati.

5.1.4 Statistika o visokotehnoloških dejavnostih in storitvenih na znanju temelječih dejavnostih („statistika o visoki tehnologiji“)

Zbirne statistične podatke o visoki tehnologiji (vključno z zbirnimi podatki o visokotehnološki trgovini) je treba spremeniti, ker se nomenklatura NACE gospodarskih dejavnosti prehaja na Nace Rev. 2 ali ker je treba posodobiti razvrščanje proizvodov. Tudi izboljšave strukture gospodarskih dejavnosti v Nace Rev. 2 odpirajo nove možnosti za kompleksnejše, ustreznejše zbirne podatke. Na tem področju je potrebno sodelovanje z drugimi mednarodnimi partnerji.

Evropska komisija (Eurostat) namerava: skupaj z državami članicami dodatno izboljšati kakovost statistike ZTI; začeti spremembo konceptov in opredelitev za statistiko o človeških virih v znanosti in tehnologiji; ovrednotiti in stabilizirati statistiko o poklicni poti oseb, ki imajo doktorat; bolje izkoristiti PATSTAT za mednarodno primerljivo statistiko patentov, tudi z oblikovanjem novih kazalnikov; spremeniti koncepte in opredelitve za visokotehnološke panoge in storitve, ki temeljijo na znanju, s povečanjem njihove ustreznosti. |

- 5.2 Novi kazalniki, novi viri podatkov in nova področja

Treba je tudi razviti nove kazalnike, treba je odpreti nove vire podatkov, druge je mogoče treba zapreti, srednje- in dolgoročno je treba dodati nova področja. Spodaj je kratko predstavljena vrsta glavnih področij za srednje- in dolgoročno načrtovanje.

5.2.1 Boljše merjenje internacionalizacije ZTI

Merjenje internacionalizacije ZTI se zdi ob dejstvu, da ZTI postajajo vse bolj mednarodni, nezadostno. Obstajajo na primer vrzeli v podatkih o izdatkih podjetij EU za R&R zunaj njihovih ozemelj ali R&R, ki so v lasti tujih podružnic, o mobilnosti visoko usposobljenih kadrov ali o mednarodnem sodelovanju na področju inovacij.

Mogoče so postopne izboljšave na različnih zadevnih področjih (npr. statistika o R&R in o statistiki tujih podružnic). Prizadevati si je treba tudi za tesno sodelovanje z OECD.

5.2.2 Boljše raziskave o inovacijah v Skupnosti za več uporabnikov

V CIS 2008 je treba polno uveljaviti priročnik Eurostat/OECD Oslo, ki zajema dve vrsti inovacij (v organizaciji in trženju). Poleg tega bodo prihodnje raziskave o inovacijah v Skupnosti, tj. CIS 2008 in naprej, obravnavale nove uporabniške zahteve. Te zlasti vključujejo boljše merjenje ekoloških inovacij in okoljsko primernega načrtovanja, beleženje inovacij, ki so jih spodbudili uporabniki, ali javno naročanje in inovacije. Z naslednjimi nizi raziskav o inovacijah v Skupnosti bi bilo treba dodati nove gospodarske sektorje in doseči polno zajemanje evropskih regij. Po drugi strani pa je treba skrbeti, da vprašalnik CIS 2008 ne bi bil prenasičen, kar bi negativno vplivalo na kakovost podatkov.

5.2.3 Boljši dostop do mikropodatkov

Raziskovalci morajo intenzivneje uporabljati mikropodatke, preseči morajo standardne tabelarične prikaze in razširjene kazalnike. Če na primer pogledamo CIS, lahko prenos mikropodatkov na Eurostat in to, da jih raziskovalci uporabljajo centralizirano, občutno izboljša razmerje med stroški in koristmi. Mikropodatki se lahko uporabijo kot anonimizirani mikropodatki ali kot zaupni mikropodatki v Safe Centru Eurostat. Dostop do obeh nizov podatkov ureja Uredba Komisije št. 831/2002. Osrednja razpoložljivost mikropodatkov CIS na Eurostatu mora biti zagotovljena z obveznostjo za države, da pošiljajo podatke. Treba je poenostaviti postopek za dostop raziskovalcev do mikropodatkov CIS.

Srednjeročno je treba razmisliti o možnosti za prenos drugih mikropodatkov ZTI. Prvi kandidati za to so statistični podatki o R&R in CDH. Vendar bi to zahtevalo večjo usklajenost priprave podatkov na nacionalni ravni ter dovolj velike potrebe uporabnikov za te mikropodatke na strani raziskovalcev. In nazadnje bi bilo treba v dolgoročnejši delovni načrt vključiti povezovanje različnih nizov mikropodatkov ZTI z drugimi nizi mikropodatkov.

5.2.4 Več kazalnikov o tokovih znanja, povezavah, rezultatih in vplivu ZTI

Obstaja potreba po pregledu obstoječih kazalnikov o prenosu znanja med univerzami in industrijo, da bi ocenili njihovo področje uporabe (npr. izdajanje dovoljenj in patentov, ustvarjanje stranskih rezultatov raziskav, sodelovalno raziskovanje, objave, mobilnost kadrov) ter določili njihovo povezavo z gospodarskim vplivom, ob upoštevanju spodbujanja skladnejših podatkov, ustreznih za analizo prenosa znanja po vsej Evropi in opredelitve niza usklajenih kazalnikov. Zlasti bi bilo treba oceniti potrebo po oblikovanju novih kazalnikov, ki prikazujejo postopek ustvarjanja znanja in njegovega razširjanja znotraj sistemov R&R in inovacij. Takšni kazalniki o povezavah bi se na primer osredotočali na mreže raziskovalcev/izumiteljev ali na obseg, v katerem industrijska osnova izkorišča rezultate znanstvenega dela za svoje inovativne dejavnosti. V Priročnik Oslo iz leta 2005 je bilo vključeno posebno poglavje o inovacijskih povezavah. Podobno kot kazalniki o povezavah niso bili doslej temeljito raziskani niti kazalniki o rezultatih in vplivu ZTI. Uveljavlja se veliko izboljšav (npr. glede statistike patentov in bibliometrične statistike), vendar še ni bilo izvedeno celostno določanje potreb uporabnikov na podlagi pripravljenih podatkov na teh področjih. To zlasti velja za kazalnike ZTI, ki merijo gospodarski vpliv in za katere ne obstaja usklajen niz kazalnikov.

Te zahteve veljajo za vsa področja statistike ZTI (statistika R&R, statistika o inovacijah, statistika HRST, statistika o visoki tehnologiji in statistika patentov). Prvič, treba je pojasniti in utrditi potrebe uporabnikov v zvezi z možnostmi za pripravo statistike. Nato je treba izboljšati obstoječo pripravo podatkov, predvsem z opredelitvijo in pripravo novih kazalnikov. Prvi kandidat za to je boljša uporaba mikropodatkov v CIS. Po drugi strani pa se takojšnja vključitev področij, ki še niso del evropskega statističnega sistema, kot je bibliometrična statistika, zdi težka, če ne celo nemogoča. To je predvsem posledica pomanjkanja sredstev v Eurostatu ali s tem povezanih pravic intelektualne lastnine. Glede te dejavnosti bi bilo treba začeti izvajati nadaljnje raziskave in konsolidacijske ukrepe.

5.2.5 Pregledovanje in ponovna ocena vhodnih kazalnikov ZTI

Tradicionalna statistika R&R in različne razčlenitve, pododdelki in dodelitve donosnim sektorjem (poslovno-podjetniški sektor, BES; vladni sektor, GOV; sektor visokošolskega izobraževanja, HES, in zasebni neprofitni sektor, PNP) obstajajo že več kot 40 let. Temeljijo na Priročniku Frascati (zadnja različica iz leta 2002). Že leta se prilagajajo, ne da bi se temeljito spremenili koncepti in opredelitve. Poleg tega je bila statistika R&R in Gbaord obremenjena z zahtevki za dodatne podatke, za kar niso bili prvotno zasnovani. Kopičijo se že nove zahteve, npr. v obliki kapitalizacije R&R v okviru spremenjenega sistema nacionalnih računov ali boljšega merjenja internacionalizacije R&R. Ogrožena je lahko tudi ustreznost nekaterih podatkov R&R in Gbaord, ki so bili pripravljeni že pred veliko leti. Primer tega je statistika Gbaord, ki ne vključuje podatkov o davčnem odbitku.

Zato se srednjeročno zdi potrebno pregledati in oceniti tradicionalno statistiko R&R in Gbaord, zlasti njuno ustreznost. To je treba opraviti ne samo v statistični skupnosti, temveč skupaj s skupnostjo uporabnikov in raziskovalcev.

5.2.6 Podatki o posameznih podjetjih, podjetniških združenjih in raziskovalnih ali visokošolskih ustanovah

Na evropski ravni obstajajo prizadevanja za pripravo in odprtje dostopa do podatkov o posameznih podjetjih, podjetniških združenjih in raziskovalnih ali izobraževalnih ustanovah, kot so univerze. Pripravljene informacije so na splošno temeljile na javno dostopnih informacijah, npr. objavljenih v računovodskih izkazih ustreznih subjektov ali dostopnih kot upravnih podatkih na nacionalni ravni. Najpomembnejši primer teh prizadevanj je pregled stanja na področju naložb v R&R v EU, ki ga pripravlja Evropska komisija (Inštitut za tehnološka predvidevanja (IPTS) v imenu Generalnega direktorata za raziskave). Informacije o posameznih podjetjih ali ustanovah se dodajajo zbirnim statističnim podatkom, ki se pripravljajo kot standardni rezultat.

Na podlagi takšnih obstoječih dejavnosti bi lahko za prihodnja leta predvideli vrsto ukrepov:

- Kratko- do srednjeročno bi lahko predvideli tak nadaljnji razvoj pregleda stanja na področju industrijskih R&R v EU, da bi mu dodali več individualnih vnosov podatkov (npr. o patentih) ali da bi poiskali sinergijo z registrom evropskih poslovnih združenj Eurostat, ki zajema podjetniška združenja in njihove strukture. Eden od ciljev bi bil zagotavljanje podatkov o dostopu do financ za inovativna podjetja. Vendar to dolgoročno ne bi smelo privesti do podvojitve pripravljanja podatkov o enem samem podjetniškem združenju.

- Eurostat bi lahko sčasoma začel zbirati podobne informacije o posameznih ustanovah (ki niso podjetja). Prve kandidatke za to bi bile evropske univerze s svojo dvojno vlogo raziskovanja in izobraževanja. Kazalnike o posameznih univerzah bi bilo mogoče zbirati iz statističnih ali upravnih virov podatkov na nacionalni ravni in jih nato posredovati Eurostatu. Na tem področju že poteka več raziskovalnih dejavnosti. Ker se potrebe uporabnikov v zvezi s tem področjem naglo povečujejo, bo Eurostat proučili izvedljivost take priprave podatkov in potem spremljal to delo.

5.2.7 Vključevanje statistike o biotehnologiji in nanotehnologiji ter drugih novih področij

Razvoj statistike o biotehnologiji in nanotehnologiji je v zadnjih letih spodbujal predvsem OECD. Zlasti delo na področju statistike o biotehnologiji je napredovalo pri usklajenosti osnovnih konceptov in opredelitev ter na področju pilotnih zbirk podatkov. Delo pri merjenju nanotehnologije ni toliko napredovalo kot delo pri biotehnologiji. Vendar so uporabniki (GD za razvoj) vedno znova izražali potrebe po informacijah na tem področju.

Srednjeročno bi bilo treba statistiko o biotehnologiji in nanotehnologiji nekako vključiti v statistiko ZTI. To na primer pomeni izboljšanje statistike R&R, statistike patentov ali statistike HRST. Po drugi strani je treba na statistiko o biotehnologiji in nanotehnologiji gledati širše, ne kot da je zgolj del statistike ZTI. Zato je treba sčasoma uporabiti tudi druge uradne ali neuradne podatke za zagotavljanje dodatnih informacij o biotehnologiji in nanotehnologiji, ki jih potrebujemo. Statistika in podatki za nanotehnologijo bi morali po možnosti vedno zagotavljati razločne podatke in statistiko o okolju, varnostnih in zdravstvenih učinkih nanotehnologij ter izdatkih za raziskave, ki so povezani s tem.

Potrebe politike po podatkih o znanosti, tehnologiji in inovacijah se razvijajo, včasih hitro. Statističnih infrastruktur sicer ni mogoče prilagoditi hitro, morajo pa kljub temu obravnavati nova vprašanja. Tako je treba ustreznost klasifikacij in uporabljenih metod redno vrednotiti in si prizadevati za izboljšanje. Močni pomisleki politike o okolju, javnem zdravju, podnebnih spremembah in proizvodnji energije so tako na primer povezani tudi z nadaljnjimi raziskavami in razvojem na teh področjih. Medtem ko so obstoječe nomenklature trenutno precej dobro prilagojene za pripravo statističnih podatkov o teh temah, bi morale kljub temu še naprej izboljševati ustreznost za pomisleke politike.

Evropska komisija (Eurostat) namerava: izboljšati merjenje internacionalizacije ZTI; izboljšati raziskave o inovacijah v Skupnosti, tako da bodo še ustreznejše; izboljšati dostop do mikropodatkov ZTI, tako da postane prenos mikropodatkov CIS v Eurostat obvezen; izboljšati kazalnike ZTI o tokovih znanja, povezavah, rezultatih in vplivu ZTI; pregledati vhodne kazalnike ZTI, da bi preverili njihovo ustreznost; dodatno proučiti ravnanje s podatki ZTI v zvezi s posameznimi institucijami visokošolskega izobraževanja ali podjetniškimi združenji ter sčasoma sprejeti ustrezne ukrepe; vključiti statistične podatke o biotehnologiji, nanotehnologiji in drugih nastajajočih področjih v statistiko ZTI, kolikor je to mogoče in potrebno. |

- 5.3 Posodobitev pravnega okvira za statistiko ZTI

Srednjeročno je treba dopolniti pravni okvir za statistiko ZTI. Eurostat namerava v tem smislu sprejeti naslednje ukrepe:

- Uredbo št. 753/2004 je treba ponovno uravnovesiti in pri tem upoštevati dodatne potrebe po podatkih, vključiti je treba nekaj podatkov, ki se zberejo na prostovoljni podlagi, in izključiti manj ustrezne podatke ali razmisliti o pogostosti priprave podatkov;

- Uredbo št. 1450/2004 je tudi treba spremeniti in jo utemeljiti na usklajenem vprašalniku raziskav in raziskovalni metodologiji za CIS 2008 ter poskrbeti, da bo prenos mikropodatkov CIS obvezen;

- v ustreznem času je treba sprejeti tretjo uredbo Komisije o statističnih podatkih o poklicni poti oseb, ki imajo doktorat („statistika CDH“). Predvideti je treba pripravo podatkov na vsaki dve leti.

Mogoče se bo pokazala potreba po dodatni zakonodaji, npr. o dostopu do mikropodatkov in o njihovem povezovanju. Eurostat namerava v zvezi s tem sprejeti ustrezne ukrepe.

Evropska komisija (Eurostat) namerava: spremeniti uredbi št. 753/2004 in 1450/2004, da bi povečala njuno ustreznost; sčasoma sprejeti tretjo uredbo Komisije o statističnih podatkih o poklicni poti oseb, ki imajo doktorat. |

- [1] UL L 230, 16.9.2003, str. 1.

[2] UL L 118, 23.4.2004, str. 23.

[3] UL L 267, 14.8.2004, str. 32.

[4] COM (2005) 217

[5] COM (2006) 693