SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 09.08.2005 
KOM(2005) 367 kon čno 
  
Predlog 
SKLEP SVETA 
o razveljavitvi Sklepa Sveta 2001/131/ES o zaklju čku posvetovalnega postopka s 
Haitijem na podlagi člena 96 Sporazuma o partnerstvu AKP–ES 
(predložila Komisija) 
 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
Sklepi člena 96 
Po nepravilnostih na volitvah 2000 in ob upošte vanju položaja na Haitiju, ki ne spoštuje 
demokrati čnih načel Sporazuma iz Cotonouja, je Svet Evropske unije dne 29. januarja 2001 
sklenil, da v skladu s členom 96(2)(c) Sporazuma iz Coton ouja sprejme ustrezne ukrepe, na 
podlagi katerih je bila pomo č Haitiju delno ustavljena (brez neposredne pomo či haitijski 
vladi), brez uradnega obvestil a o sredstvih iz 9. ERS (239 m ilijonov EUR), preostala sredstva 
iz 8. ERS (84,4 milijona EUR) pa so bila  neposredno preusmerjena v dobro haitijskih 
državljanov. EU je pogojevala normalizacijo sv ojih odnosov s Haitijem z izpolnitvijo pogojev 
in ukrepov, predvidenih z Resolu cijo Organizacije ameriških dr žav 822 v zvezi z organizacijo 
svobodnih in pravi čnih volitev. 
Sklep iz leta 2001 je bil prou čen in dejansko ponovno uveden s Sklepom 2002/131/ES z dne 
21. januarja 2002, Sklepom 2003/53/ES z dne 10. januarja 2003 in Sklepom 2003/916/ES z 
dne 22. decembra 2003.  
Politične razmere na Haitiju so se korenito sp remenile leta 2004, ko je odšel tedanji 
predsednik Aristide. Hiter politi čni razvoj dogodkov (najpomembnejši dogodki so povzeti 
spodaj) je zahteval obsežen pregled položaja in zato je bil 24. sept embra 2004 sprejet Sklep 
2004/681/ES o spremembi Sklepa 2001/131/ES. Ve lja do 31. decembra 2005, vendar zahteva 
ponovno prou čitev po šestih mesecih. Ta sklep je dejansko odpravil vse prejšnje ukrepe 
(sproščenih 95,6 milijona EUR) z edino izjemo podpisa 9. ERS nacionalnega indikativnega 
programa (72 milijonov EUR), do katerega  bo prišlo po državnih volitvah, ki bodo 
organizirane v skladu z Resolucijo Organizac ije ameriških držav 822 in jih bodo pristojne 
haitijske institucije in mednarodna sk upnost ocenile kakor svobodne in pravi čne. 
Sedaj velja, da napredek v prehodnem obdobju k demokrati čno izvoljeni vladi, ki se je za čelo 
z vzpostavitvijo za časne vlade leta 2004 in bo prived lo do lokalnih, zakonodajnih in 
predsedniških volitev jeseni 2005, zagotavlja ponovno prou čitev sedanjega sklepa in odpravo 
preostalih ukrepov, kakor so predstavljeni  spodaj, kar bo dalo konkretno podporo za časni 
vladi v tem težavnem obdobju in bo spodbuda  za upoštevanje volilnega procesa. 
Ozadje 
V začetku leta 2004 je dolgotrajn o obdobje nasilja in prelivanja  krvi privedlo do odhoda 
predsednika Aristida 29. febr uarja 2004. Vodja vrhovnega sodiš ča Boniface Alexandre je 
zaprisegel kot za časni predsednik in za časna vlada pod vodstvom Ge rarda Latortueja je 
zaprisegla 17. marca 2004. Za časna vlada se je obvezala, da bo v roku 18 mesecev razpisala 
svobodne in pravi čne volitve. Po sedanjem na črtu bodo volitve jeseni 2005; lokalne volitve 
bodo 9. oktobra 2005, zakonodajne (parlamentarne) in  predsedniške volitve v dveh krogih pa 
bodo 13. novembra in 18. decembra 2005, kar bi izvoljenemu predsedniku omogo čilo 
prevzem funkcije 7. februarja 2006. Za časna vlada Haitija se je  obvezala, da se bo bolj 
posvetila ponovni vzpostavitvi ozra čja varnosti in zaupanja v državo, kar se zdi klju čnega 
pomena za demokratizacijo države.  
 
SL 3   SL Resoluciji ZN z dne 29. februarja 2004 in  30. aprila 2004 sta potrdili ustanovitev za časnih 
večnacionalnih sil in pozneje stabilizacisjkih sil (MINUSTAH), ki so 1. junija prevzele 
nadzor pod brazilskim vodstvom, da bi pomagale stabilizirati varnostn e razmere in podprle 
začasno vlado v procesu demokratizacije. Mandat je bil silam MINUSTAH podaljšan do 
konca junija 2005 z možnostjo ve čjega podaljšanja na podlagi razp rav v Varnostnem svetu za 
12-mesečno obdobje. 
Po neuradnih posvetovanjih maja 2004, ki jih je  zahteval Svet, je predsednik vlade Latortue 
naslovil pismo na takratnega komisarja za razvoj P. Nielsona, v katerem je opisal obveze 
njegove vlade  v prehodnem obdobju na razli čnih podro čjih. Aprila 2005 je Komisija Svetu 
skupine AKP predložila poro čilo v skladu z zahtevami Sklepa za ponovno prou čitev po šestih 
mesecih. Poro čilo je bilo pripravljeno v pov ezavi z veleposlaništvi držav članic EU v Port au 
Princu in v njem so bile predstavljene razm ere glede na te obveze. Marca 2005 je komisar L. 
Michel obiskal Haiti in imel obširna posvetova nja, da bi ocenil razmere na terenu. Varnostni 
svet ZN je na Haiti poslal misijo aprila 2005, generalni sekretar ZN pa je predložil poro čilo o 
stabilizacijski misiji ZN na Haiti maja 2005. Vsa zgoraj navedena poro čila na splošno 
podobno prikazujejo razmere na Haitiju. 
Sedanje razmere  
Na političnem podro čju se je 7. aprila za čel nacionalni dialog in proces sprave. Vklju čenost 
v ta dialog še vedno povzro ča skrbi, saj stranka nekdanjega predsednika Aristida še naprej 
odklanja dialog kljub temu, da si je glede na poro čila predsednik prizadeval pritegniti 
Lavalasa k sodelovanju. Zaradi bližajo čih se volitev se številne majhne politi čne stranke 
postopoma združujejo v ve čje politične subjekte. 
Zgoraj navedeni volilni koledar  se glede na poro čila odvija. Za volitve je neposredno 
odgovoren Za časen volilni svet (CEP – Conseil El ectoral Provisoire) , ki ga popolnoma 
podpirajo sile MINUSTAH. Program Združenih  narodov za razvoj (UNDP) in Organizacija 
ameriških držav (OAS) usklajujeta pomo č za organizacijo volitev, slednja zlasti na podro čju 
vpisa volivcev. Celotna sredstva za volitve tren utno znašajo 62 milijonov USD, prispevali pa 
jih bodo donatorji. EU je oblj ubila skupno 18 milijonov EUR. Komis ija se pripravlja, da bo 
izbrala misijo opazovalcev na volitvah. Sredstva za misijo opazovalcev niso vklju čena v prej 
navedeno vsoto 18 milijonov EUR. 
Varnostne razmere  so še naprej negotove in povzro čajo resne skrbi zaradi nenehnih 
izbruhov nasilja, umorov, ugrabitev in oborožen ih ropov. Haitijska dr žavna policija je 
prešibka in še ni imela časa za reorganizacijo zaradi svoje korumpirane preteklosti, da bi 
odločilno vplivala na varnostne razmere. Posledi čno sile MINUSTAH zagotavljajo dovolj 
podpore in si prizadevajo ohraniti nadzor. Jas no je, da je treba okrepiti pooblastila in 
potenciale sil MINUSTAH, tako kadrovske ka kor materialne, da bi MINUSTAH lahko 
postale bolj u činkovite, taki predlogi pa so trenutno v obravnavi pri Varnostnem svetu ZN.  
Na podro čju človekovih pravic  se je stanje nekoliko izboljšalo, saj kršitve človekovih 
pravic, ki so bile politika prejšn je vlade, zagotovo niso praksa za časne vlade. Kljub temu so 
naraščanje števila oboroženih tolp  v državi in kultura nekaznovanja, ki obstajata zaradi 
korumpiranih posameznikov v varnostnih silah, te r skrajna šibkost sodnega sistema ovire pri 
prizadevanjih za vidnejše izboljšanje na podro čju človekovih pravic. EK se skupaj z agencijo 
CIDA ukvarja s programom, ki bi  okrepil sodni sistem, medtem  ko so drugi donatorji, 
vključno z državami članicami EU, tudi dejavni v tej smeri. 
 
SL 4   SL Nekatere operacije za razorožitev oboroženih skupin in zlasti nekdanje vojske, ki pa so še 
vedno sorazmerno ob časne, so se za čele, predvsem na obmo čju Cap Haitien, in treba jih bo 
pospešiti, da bi dosegli tisto raven va rnosti, ki je potre bna za izvedbo volitev. 
Mednarodna podpora Haitiju  
Začasna vlada uživa mo čno podporo vseh najpomembnejših akterjev na Haitiju, vklju čno z 
Združenimi državami, Francij o, Španijo in mnogimi latinskoameriškimi državami ter 
mednarodnimi organi, kakor so ZN, OAS, Svet ovna banka, MDS, Medameriška banka za 
razvoj in drugi. Odnosi s skupnos tjo CARICOM, ki so se za ostrili zaradi razmer ob odhodu 
predsednika Aristida, se postopno izboljšujejo. 
Mednarodni donatorji in za časna vlada so sprejeli za časni okvir sodelovanja (Interim 
Cooperation Framework – ICF), ki je bil upor abljen kot podlaga za donatorsko konferenco v 
Washingtonu julija 2005. Takrat so bila oblju bljena sredstva v višini 1,2 milijarde USD, 
posamično pa je najve č sredstev prispevala EU.  
Mednarodna konferenca o Haitiju je bila or ganizirana marca 2005 v Cayennu. Takrat so 
donatorji ponovno poudarili svojo neposredno podporo z obnovitvijo obljub za sredstva, ki so 
jih dali leta 2004 v Washingtonu, in se  obvezali, da bodo pospešili izpla čila pomoči, ter s tem 
izkazali solidarnost Haitiju in prebivalcem Haitija omogo čili, da občutijo oprijemljive koristi 
procesa politi čnih sprememb, ki poteka. 
Kanadska vlada na podoben na čin organizira mednarodno konferenco o Haitiju v Montrealu 
dne 16. in 17. junija, na  kateri bodo nosilci pomo či za Haiti razpravlja li o vprašanjih glede 
varnosti in stabilnosti, vo litev in zagotavljanja pomo či. 
Oživitev gospodarstva  
Mednarodni denarni sklad je ugodno ocenil pr izadevanja haitijske vlade za oživitev 
gospodarstva. Poro čilo ob priznanju, da je oživitev gospodarstva po časen proces zaradi 
splošnega stanja v državi, tudi priznava, da so imela prizadevanja vlade za posledico znižanje 
inflacije, stabilizacijo menjalnega te čaja in neto pove čanje mednarodnih rezerv. Rezultati v 
okviru programa za spremljanje (SMP) pri MDS [IMF SMP] (april–september 2004) so bili 
zadovoljivi, vse ciljne koli čine so bile na široko izpolnjene in dosežen je bil velik napredek 
pri strukturnih ukrepih.1 Temu je sledila pomo č EPCA [EPCA – Emergency post conflict 
assistance (Nujna pomo č po konfliktih)] (oktober 2004–s eptember 2005). Ponovno je bila 
upoštevana ve čina količinskih ciljev in izvedeni so bili strukturni ukrepi. Haiti je Svetovni 
banki poravnal svoja zaostala pla čila, s čimer ji je omogo čil, da odobri operacije za 
prilagoditev kot podlago za hitro črpanje. Vendar so manjši pri hodki in zaostanki pri akcijah, 
ki jih financirajo donatorji, zahte vali revizijo namenjenih sred stev in nujno prerazporeditve 
izdatkov, da bi kar najbo lj podprli oživitev gospodars tva. MDS v skladu s poro čilom o členu 
IV predvideva v obdobju 2005–2006 3-odstotno realno rast BDP in 10-odstotno inflacijo. Po 
tem bo izziv vzdrževati 4-odstotno rast in zag otoviti prihodke državi, ki so potrebni za 
financiranje bistvenega izboljšanja storitev so cialnega skrbstva in institucionalne zmogljivosti 
javnega sektorja. "Pomembni predpogoj bodo uspe šno izvedene volitve, narodna sprava in 
neprekinjena podpora donatorjev".1 
                                                 
1 Poro čilo služb denarnega sklada o posvetovanju glede člena IV leta 2005. 
 
SL 5   SL Predlog Komisije  
Komisija je prou čila politične razmere in stanje na podro čju človekovih pravic, ki se po časi 
razvijajo, čeprav še vedno ne optimalno. Kljub temu je Komisija ob upoštevanju prizadevanja 
za uresničitev obvez glede volilnega koledarja; dobrih rezultatov vlade pri procesu oživitve 
gospodarstva, nadvse pomembnemu v boju proti revš čini, ki je vzrok za nezadovoljstvo, 
nasilje in negotovost; široko izražene podpore me dnarodne skupnosti državljanom Haitija in 
začasni vladi; časovnih priprav, ki niso zanemarljive, vendar so potrebne za oblikovanje 
programov razvojne pomo či in dejansko črpanje sredstev po teh programih, predlagala 
odpravo preostalega ukrepa iz člena 96, ki se nanaša na sprostitev 72 milijonov sredstev 9. 
ERS. 
Komisija predlaga, da bi moral biti v pismu haitijskemu predsedniku vlade, ki napoveduje 
odpravo ukrepov, poudarjen pomen, ki ga EU daje  demokraciji, pravni državi, odgovornemu 
vodenju države in človekovim pravicam, ter da spodbuja ha itijsko vlado, da si še naprej 
prizadeva izvajati obveze, ki jih je prevzela do EU in državljanov Haitija.  
Unija bo še naprej spremljala dogajanje na Haitiju prek stalnega in okrepljenega politi čnega 
dialoga v okviru Sporazuma iz Cotonouja z za časno vlado in novo vlado, ki bo oblikovana po 
prihodnjih volitvah. 
 
SL 6   SL Predlog 
SKLEP SVETA 
o razveljavitvi Sklepa Sveta 2001/131/ES o zaklju čku posvetovalnega postopka s 
Haitijem na podlagi člena 96 Sporazuma o partnerstvu AKP–ES 
SVET EVROPSKE UNIJE JE − 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu AKP–ES
2, ki je začel veljati 1. aprila 2003, in zlasti 
člena 96 Sporazuma, 
ob upoštevanju Notranjega sporazuma  med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v 
okviru Sveta, o ukrepih, ki jih je treba izves ti, in postopkih, ki jih je treba upoštevati, pri 
izvajanju Sporazuma o partnerstvu AKP–ES3, in zlasti člena 3 Notranjega sporazuma, 
ob upoštevanju predloga Komisije,4 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Na podlagi Sklepa Sveta 2001/131/ES
5 se zagotavljanje finan čne pomoči Haitiju delno 
prekine na podlagi "ustreznih uk repov", kakor so opredeljeni v členu 96(2)(c) 
Sporazuma o partnerstvu AKP–ES. 
(2) Sklep Sveta 2004/681/ES preneha veljat i 31. decembra 2005, ukrepe pa je treba 
ponovno preu čiti po šestih mesecih. 
(3) Marca 2005 je delovna skupina, ki jo je ustanovilo predsedstvo Evropske unije na 
Haitiju, Evropska komisija in predstavniki držav članic na Haitiju, pripravila poro čilo, 
v katerem je bil ocenjen napredek glede izrecnih obvez haitijske vlade v zvezi z 
osnovnimi sestavinami člena 9 Sporazuma iz Cotonouja, še  zlasti tistih, ki se nanašajo 
na človekove pravi ce, demokrati čna načela in pravno državo, zaradi obnove popolnega 
ustavnega in demokrati čnega vodenja države. 
(4) Sedanje razmere so na Haitiju zelo zaskrbljujo če glede varnosti, spoštovanja 
človekovih pravic in revš čine, kar je bilo potrj eno aprila 2005 v poro čilu o misiji 
Varnostnega sveta ZN. Vendar je mednarodna skupnost ve čkrat poudarila svojo 
zavezanost k podpori za časne vlade in haitijski h državljanov pri njihovem 
prizadevanju za okrepitev demokracije ter gospodarskega in so cialnega razvoja. 
                                                 
2 UL L št. 317, 15.12.2000, str. 3.  
3 UL L št. 317, 15.12.2000, str. 376. 
4 UL C […] […], str. […] 
5 UL L št. 48, 17.2.2001, str. 31. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom 2004/681/3C (UL L 
311, 8.10.2004, str. 30). 
 
SL 7   SL (5) Za časna vlada si zasluži zaupanje Evrops ke unije pri svojih prizadevanjih za 
zagotovitev politi čne tranzicije zlasti z organizacijo svobodnih in pravi čnih volitev ob 
popolnem upoštevanju napovedane ga volilnega koledarja – 
SKLENIL: 
Člen 1 
Sklep Sveta 2001/131/ES je razveljavljen. 
Priloga se nadomesti z bese dilom v Prilogi k tej odlo čbi. 
Člen 2 
Ta odločba se objavi v Uradnem listu Evropske unije. 
Člen 3 
Evropski parlament se v celoti in nemudoma obvesti o tej odlo čbi. 
V Bruslju,  
 Za Svet 
 Predsednik   
 
SL 8   SL PRILOGA  
Uradno pismo, ki bo naslovljeno na za časno vlado Haitija 
Spoštovani, Evropska unija pripisuje velik pomen dolo čbam člena 9 Sporazuma iz Cotonouja. Partnerstvo 
AKP–ES temelji na spoštovanju človekovih pravic, demokrati čnih načel in načel pravne 
države, ki so bistvene sest avine navedenega sporazuma in  so kot taka podlaga za naše 
medsebojne odnose. 
V zvezi s tem je Evropska unija pozorno spremljala ne davno tranzicijo na Haitiju, ki se je 
začela z imenovanjem nove za časne haitijske vlade pod vašim vodstvom, ki je prisegla 17. 
marca 2004 po obsežnem posvetovalnem procesu, ki je temeljil na na črtu CARICOM/OAS. 
Dne 12. maja 2004 so v Bruslju potekali pogovor i med vami in Evropsko komisijo, da bi 
preučili politični program za časne vlade v zvezi s pon ovno vzpostavitvijo popolnoma 
demokrati čne in ustavne vladavine. Evropska un ija se je seznanila z vašimi obvezami, 
predvsem v zvezi z izboljšanjem stanja na podro čju človekovih pravic, vzpostavitvijo 
demokrati čnih načel, vključno z izvedbo svobodnih in pravi čnih volitev, pravno državo in 
odgovornim vodenjem države, kakor je navedeno v vašem pismu Evropski komisiji z dne 25. maja 2004. Te zavezujo če obveze, ki še vedno veljajo, bi morale v primernem času privesti do 
večje politične stabilnosti na Haitiju.  
Evropska unija pozorno spremlja do gajanje na Haitiju na vseh podro čjih in je imela dejavno 
vlogo pri prizadevanjih mednarodne skupnosti, da bi Haitiju pomagala na njegovi smeli in 
težavni poti do demokrati čnega vodenja države. Trdno smo prepri čani, da so haitijski 
državljani upravi čeni do boljšega življenja na varnem in stabilnem Haitiju, kjer se popolnoma 
upoštevajo demokrati čna načela, človekove pravice, na čela pravne države in odgovornega 
vodenje države. 
Kakor vam je poznano, je imela Evropska un ija vodilno vlogo pri obli kovanju in sprejetju 
začasnega okvira sodelovanja in se je na  donatoski konferenci v Washingtonu leta 2004 
obvezala, da bo prispevala najve č sredstev za razvoj Haitija. Od takrat je bil storjen precejšen 
napredek, finan čni tokovi pa postopno doseg ajo želeno raven, saj se pove čuje zmožnost 
države za črpanje finan čne in strokovne pomo či. 
Evropska unija je tesno sodelovala s pomem bnimi svetovnimi akterji in je popolnoma podprla 
misijo ZN na Haitiju, MINUSTAH, in njena glavna prizadevanja za pomo č vladi in haitijski 
državni policiji pri vzpostavljan ju varnosti in stabilnosti, ki  sta pomembni za napredek države 
pri pripravi volitev jeseni 2005 in uspeš no izvedbo programov trajnostnega razvoja. 
Evropska unija je z lastnimi viri in na podlagi poro čil Varnostnega sveta o Haitiju ocenila 
napredek, ki je bil dosežen na politi čnem in gospodarskem podro čju, in se odlo čila, da se 
razveljavijo ukrepi v skladu s Sklepom/Odlo čbo xxx. V skladu z navedenimi ukrepi bi do 
podpisa nacionalnega indikativnega programa (N IP) za Haiti v skladu z 9. ERS moralo priti 
po državnih volitvah in pod novo, demokrati čno izvoljeno vlado. Na črtovanje 9. ERS je v 
teku pri vaši vladi in NIP bo podpisan takoj, ko bo na črtovanje kon čano. Pomembno je, da se 
ta proces odvija hitro, saj se tako lahko hitro izvajajo tudi s tem povezane dejavnosti, ki 
haitijskim državljanom prinašajo koristi. 
 
SL 9   SL Za uspešno sodelovanje je bistvenega pomena zagotoviti ve čjo zmožnost črpanja pomo či, ki 
je trenutno premajhna, in sicer na podlag i dobrega upravljanja države in ukrepov za 
izboljšanje zmogljivosti za upravljanje pomo či. Načini izvajanja bodo prilagojeni zmožnosti 
države za ustrezno uprav ljanje javnih financ.  
Evropska unija bo pozorno spremljala nadaljnj i potek procesa demokratizacije, predvsem v 
zvezi z izpolnjevanjem obvez za časne vlade na podro čju človekovih pravic, nacionalnega 
dialoga, demokrati čnih načel, vodenja gospodarstva ter njen na predek pri pripravi lokalnih, 
državnih in predsedniških volitev. Pozdravlja mo napoved volilnega koledarja, po katerem so 
lokalne volitve predvidene oktobra 2005, državne in predsedni ške volitve v dveh krogih pa 
novembra in decembra 2005, kar bi na novo izvoljeni vladi omogo čilo začetek dela februarja 
2006. Evropska unija trdno verjame, da ta osno vni koledar ne sme biti v nobenem primeru 
preložen, in zagotavlja pomo č za volilni proces v višini 18 milijonov EUR. Poleg tega 
Evropska unija razmišlja o misiji opazovalcev na volitvah. 
Unija bo še naprej spremljala dogajanje na Haitiju prek stalnega in okrepljenega politi čnega 
dialoga v okviru Sporazuma iz Cotonouja z va šo vlado in novo vlado,  ki bo oblikovana po 
prihodnjih volitvah. 
Prosim, sprejmite izraz našega  najglobljega spoštovanja.  
Bruselj, Za Komisijo  Za Svet Predsednik