[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 21.9.2005

KOM(2005) 440 končno

2005/0185 (CNS)

Predlog

ODLOČBA SVETA

o posebnem programu „Sodelovanje“, s katerim se bo izvajal sedmi okvirni program (2007 do 2013) Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM (POGODBA ES)

1. KONTEKST PREDLOGOV

Predlogi za pet posebnih programov sledijo predlogu Komisije za sedmi okvirni program (2007 do 2013), sprejetemu 6. aprila 2005[1]. Struktura je bila predstavljena v smislu štirih glavnih posebnih programov – „Sodelovanje“, „Zamisli“, „Človeški viri“ in „Zmogljivosti“, od katerih vsak ustreza glavnemu cilju evropske raziskovalne politike; dodaten poseben program zadeva neposredne ukrepe Skupnega raziskovalnega središča. Komisija bo predstavila tudi predloge „pravil za udeležbo in razširjanje“, ki se uporabljajo za sedmi okvirni program.

Politični okvir in cilji so določeni v sporočilu „Oblikovanje ERP znanja za rast“[2]. Da bodo ti cilji izpolnjeni in da se bodo posebni programi izvajali v celoti, bo potrebna podvojitev proračuna, ki ga je predlagala Komisija.

Raziskave, tehnologija, izobraževanje in inovacije so pomemben način za dolgoročno in trajnostno ustvarjanje delovnih mest. So tudi ključ do gospodarske rasti, konkurenčnosti, zdravja, kakovostnega življenja in okolja. Zato je cilj okvirnega programa za raziskave, skupaj s programi Skupnosti na področju izobraževanja in inovacij, napredek h gospodarstvu in družbi znanja. Posebni programi sedmega okvirnega programa so v povezavi s potrebnimi nacionalnimi in zasebnimi prizadevanji namenjeni reševanju glavnih slabosti glede ravni, kakovosti in učinka evropskih raziskav. Razširjanje in prenos znanja predstavljata ključno dodano vrednost evropskih raziskovalnih dejavnosti in sprejeti bodo ukrepi za povečanje uporabe rezultatov s strani industrije, načrtovalcev politike in družbe.

Evropa mora več vlagati v raziskave in potreben je nov poudarek, če želi Evropska unija napredovati k cilju naložb v raziskave v višini 3 % svojega BDP do leta 2010. Sedmi okvirni program bo k temu prispeval tako z neposrednim financiranjem kot tudi s povečanjem dodatnih javnih in zasebnih naložb v raziskave.

Evropa potrebuje za povečanje in izboljšanje svojih raziskovalnih prizadevanj več raziskovalcev. Namen sedmega okvirnega programa, skupaj z drugimi ukrepi, kot so na primer Evropska listina za raziskovalce in nacionalni politični ukrepi, je spodbuditi večje število ljudi, da stopijo na poklicno pot raziskovalca in ji sledijo ter ponovno privabiti najbolj nadarjene raziskovalce v Evropo.

Finančna podpora na evropski ravni ponuja priložnosti za povečanje odličnosti in učinkovitosti raziskav, česar ni mogoče doseči na nacionalni ravni. Posebni programi sedmega okvirnega programa omogočajo nadaljnjo konsolidacijo Evropskega raziskovalnega prostora, doseganje kritične mase in struktur na novih področjih raziskav z novimi sredstvi ter dodatno podpirajo prost pretok idej, znanja in raziskovalcev.

Z izvajanjem posebnih programov se bo sposobnost ukrepov na evropski ravni, da povečajo odličnost pri raziskavah, izkoristila v največji možni meri, predvsem z natečaji po celotni EU, podprtimi s strogim in neodvisnim ocenjevanjem predlogov. To vključuje prepoznavanje in podporo obstoječi odličnosti kjer koli obstaja v Evropski uniji, pa tudi ustvarjanje zmogljivosti za prihodnjo odličnost na področju raziskovanja.

Vpliv posebnih programov se bo povečal z dopolnjevanjem z drugimi politikami in programi Skupnosti, zlasti s strukturnimi skladi, izobraževalnimi programi ter programom za konkurenčnost in inovacije.

2. PREDHODNO POSVETOVANJE

Ob pripravi predlogov za posebne programe so se upoštevala stališča, ki so jih izrazile druge institucije EU, zlasti Evropski parlament in Evropski svet, ter tudi druge zainteresirane strani, vključno z raziskovalci in uporabniki raziskav. To vključuje potekajoče razprave in prispevke v zvezi s predlogom sklepov o sedmem okvirnem programu, obsežna posvetovanja in prispevke, zbrane v času priprave tega predloga, ter ostale dejavnosti na področju določanja prihodnjih raziskovalnih prednostnih nalog, kot so dejavnosti evropskih tehnoloških platform.

Predlog posebnih programov se naslanja na temeljito presojo vplivov, ki je bila narejena za predlog sedmega okvirnega programa[3] in je dokazala močno in posebno dodano vrednost vsakega od predlaganih posebnih programov. Poleg tega predlogi upoštevajo rezultat petletnega ocenjevanja okvirnega programa.[4]

3. PRAVNI VIDIKI

Predlog posebnih programov temelji na naslovu XVIII Pogodbe, na členih 163 do 171 in zlasti členu 166(3) o izvajanju okvirnega programa s posebnimi programi.

4. PORABA PRORAčUNSKIH SREDSTEV

V zakonodajnem finančnem izkazu, ki je priložen k vsaki predlagani odločbi, so določene proračunske posledice ter človeški in upravni viri.

Komisija namerava ustanoviti izvajalsko agencijo in ji zaupati določene naloge, ki so potrebne za izvajanje posebnih programov „Sodelovanje“, „Človeški viri“ in „Zmogljivosti“. Ta pristop se bo uporabil tudi pri izvajanju programa „Zamisli“ (glej oddelek 7.2 v nadaljevanju).

5. IZVAJANJE NA SKLADEN IN FLEKSIBILEN NAčIN

5.1. Prilagajanje novim potrebam in priložnostim

Bistvenega pomena je, da je izvajanje posebnih programov dovolj fleksibilno, da lahko ostanejo na čelu znanstvenega in tehnološkega razvoja in da se odzivajo na nastajajoče znanstvene, industrijske, politične in družbene potrebe. V zvezi s tem bodo zlasti pomembni tisti ukrepi, ki raziskovalcem omogočajo, da sami opredelijo teme. Pri drugih ukrepih se bo to doseglo zlasti z delovnimi programi, ki se bodo posodobili vsako leto. To se bo izvajalo s pomočjo odborov predstavnikov držav članic, pri čemer je predvideno, da bodo odbori jasno usmerjeni na delovne programe. Če se pojavijo nove prednostne naloge, ki zahtevajo hiter odziv, so mogoče hitrejše spremembe, zlasti če te nove prednostne naloge izhajajo iz nepredvidenih političnih potreb.

To večletno načrtovanje programov bo odprto za širok obseg prispevkov, da bi zagotovili, da bodo podrte dejavnosti ohranile neposreden pomen za razvijajoče se raziskovalne potrebe industrije in politik EU. Iskalo se bo nasvete od zunaj, med drugim za vsako od tem v posebnem programu „Sodelovanje“, z učinkovitim multidisciplinarnim pokritjem ter ravnotežjem akademskih in industrijskih stališč.

Pri programu „Zamisli“ se bo upošteval povsem nov pristop, pri katerem bo priprava letnega delovnega programa zaupana neodvisnemu znanstvenemu svetu, ki je del ustanovitve neodvisnega Evropskega raziskovalnega sveta (glej oddelek 7.2 v nadaljevanju).

Dodatne zunanje prispevke, zlasti za program „Sodelovanje“, bodo omogočile predvsem evropske tehnološke platforme , vzpostavljene na različnih področjih, ki naj bi igrale trdno in dinamično vlogo pri zagotavljanju pomembnosti za industrijo. Prednostne naloge raziskav, določene v agendah strateškega raziskovanja, ki so jih opredelile platforme, se dobro odražajo v predlogih posebnih programov in bodo pomembno doprinesle k večletnem načrtovanju programov.

Drugi forumi in skupine lahko Komisiji primerno svetujejo glede novih prednostnih nalog na določenih področjih, kot na primer Evropski strateški forum za raziskovalno infrastrukturo (ESFRI) ter platforme, vzpostavljene, da bi upoštevali agende strateškega raziskovanja, pomembne na področju socialne ali okoljske politike.

Pomembna nova možnost, ki jo nudi okvirni program, je inovativen mehanizem financiranja, Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja , s katerim bi spodbujali izdatke zasebnega sektorja za raziskave in tehnološki razvoj z izboljšanjem dostopa do posojil Evropske investicijske banke (EIB) za obsežnejše evropske ukrepe, za katere je potrebno združevati številne vire financiranja, vključno s posojili. Ti obsežni evropski ukrepi so „skupne tehnološke pobude“ in obsežni projekti sodelovanja, ki se neposredno financirajo iz okvirnega programa znotraj programa „Sodelovanje“, in projekti za nove raziskovalne infrastrukture v okviru programa „Zmogljivosti“. Drugi obsežni evropski projekti sodelovanja, kot na primer projekti EUREKA, se lahko prav tako upoštevajo v skladu z merili upravičenosti. Predviden prispevek posebnih programov Evropski investicijski banki bo znatno izboljšal dostop do kreditiranja in tako znatno učinkoval na povečanje zasebnih naložb v RTR.

5.2. Medsektorska vprašanja

Komisija bo zagotovila splošno skladnost pri izvajanju sedmega okvirnega programa in ob tem v celoti upoštevala zagotovljeno samostojnost in neodvisnost Evropskega raziskovalnega sveta iz programa „Zamisli“.

Delovni programi v okviru drugih posebnih programov se bodo pregledovali na usklajen način, da se bodo lahko medsektorska vprašanja popolnoma upoštevala. Odbori predstavnikov držav članic imajo tudi pomembno nalogo, da Komisiji pomagajo dosegati učinkovito skladnost in usklajenost izvajanja v in med temi posebnimi programi. To pomeni visoko raven usklajenosti znotraj držav članic in med predstavniki različnih sestavov odborov.

Kadar so ukrepi, ki jih je treba podpreti, zelo pomembni za različne dele posebnih programov „Sodelovanje“, „Človeški viri“ in „Zmogljivosti“, se bodo na podlagi izkušenj, pridobljenih v šestem okvirnem programu, izvedli skupni pozivi. To bo zlasti pomembno za raziskovalne teme, ki zadevajo več tem v okviru programa „Sodelovanje“, in takšni pozivi bodo jasno opredeljeni v delovnem programu.

Naslednja vprašanja, ki zadevajo posebne programe „Sodelovanje“, „Človeški viri“ in „Zmogljivosti“, so še posebej pomembna in predvideni so posebni ukrepi za usklajen pristop:

- Mednarodno sodelovanje: vsi od teh posebnih programov so odprti za mednarodno sodelovanje in imajo temu namenjene ukrepe. S strateškim pristopom v celotnem okvirnem programu se bosta spodbujali evropska raziskovalna odličnost in konkurenčnost ter obravnavala se bodo posebna svetovna ali regionalna vprašanja, pri katerih gre za skupni interes in korist. V skladu s to strategijo bo zagotovljen skladen pristop v okviru posebnih programov, pri čemer bo program „Zmogljivosti“ igral glavno vlogo.

- Raziskovalne infrastrukture: glavna podpora raziskovalnim infrastrukturam se bo izvajala v programu „Zmogljivosti“ in ta program bo zagotovil usklajen pristop z ustreznimi raziskovalnimi dejavnostmi v drugih programih, zlasti programu „Sodelovanje“.

- Medsektorske politične raziskave: uredilo se bo vse potrebno za učinkovito usklajevanje znotraj služb Komisije, zlasti da bi zagotovili, da bodo dejavnosti še naprej ustrezale potrebam razvoja politik EU. V ta namen lahko skupine uporabnikov iz različnih služb Komisije, ki so pristojne za zadevne politike, pomagajo pri večletnem načrtovanju programov in v zvezi s tem bo vzpostavljena notranja struktura za zagotovitev usklajevanja pomorske znanosti in tehnologij v okviru ustreznih tematskih področij.

- Udeležba MSP: v okviru posebnih programov se bo optimalizirala udeležba MSP. Poleg okrepljenih posebnih ukrepov, namenjenih MSP, v programu „Zmogljivosti“ so interesi MSP na področju raziskav vključeni v celoten program „Sodelovanje“, teme, ki so še posebej zanimive za MSP, pa bodo nadalje opredeljene v delovnih programih in pozivih k oddaji predlogov; dejavnosti v programu „Človeški viri“ posebej poudarjajo udeležbo MSP; in poleg tega bodo MSP lahko udeležena tudi v programu „Zamisli“. Predvideni poenostavitveni ukrepi in povečana prožnost pri izbiri primerne sheme financiranja bodo koristili zlasti udeležbi MSP.

- Razširjanje in prenos znanja : potreba po uporabi rezultatov raziskav je pomembna lastnost posebnih programov, pri čemer je poseben poudarek na prenosu znanja med državami, med disciplinami in z akademskega področja v industrijo, tudi s pomočjo mobilnosti raziskovalcev. V tem pogledu sta pomembni vključenost možnih uporabnikov in pomoč pri opredelitvi prednostnih nalog (zlasti preko evropskih tehnoloških platform). Dopolnilni ukrepi v programu za konkurenčnost in inovacije bodo z obravnavanjem ovir za inovacije in krepitvijo inovacijskih zmogljivosti prav tako okrepili uporabo raziskovalnih rezultatov.

- Znanost v družbi: ta dejavnost v okviru programa „Zmogljivosti“ bo prav tako igrala vlogo pri zagotavljanju primernega upoštevanja vidikov družbe v vseh posebnih programih ter pri poglobitvi medsebojnih vplivov med znanstveniki in širšo javnostjo.

6. POENOSTAVITEV IN METODE VODENJA

Zamisli iz delovnega dokumenta Komisije z dne 6. aprila 2005 in obširne razprave z državami članicami in zainteresiranimi stranmi, ki so sledile temu dokumentu, bodo prispevale k znatni poenostavitvi pri izvajanju sedmega okvirnega programa. Mnogi izmed predlaganih ukrepov bodo predstavljeni v pravilih za udeležbo in razširjanje, predvsem za občutno skrajšanje upravnih postopkov ter poenostavitev shem financiranja in zahtev za poročanje.

Izboljšave, predlagane za posebne programe, vključujejo:

- Več učinkovitosti in doslednosti pri izvajanju s prenosom upravnih nalog na izvajalsko agencijo.

- Racionalizacijo shem financiranja, pri čemer se bodo pri izvajanju vsakega izmed posebnih programov uporabljali instrumenti, potrebni za uresničitev ciljev programa.

- Jasnejšo predstavitev meril za ocenjevanje, ki jih je treba vključiti v delovne programe v skladu z načeli, določenimi v vsakem od posebnih programov.

- Jasnejše predstavljene delovne programe, tako da so možni udeleženci dobro obveščeni o razpoložljivih možnostih, ki odgovarjajo njihovim posebnim potrebam in interesom. Na primer, delovni programi in pozivi bodo po potrebi poudarili teme, ki so posebej zanimive za MSP, ali kjer prinaša sodelovanje s tretjimi državami koristi.

- Poenostavitve in druge vidike, kot so na primer racionalizacija odobritve projektov, nove sheme financiranja in podpore ter nadaljnja uporaba podatkovnih zbirk in informacijskih orodij za zagotavljanje boljše komunikacije.

7. VSEBINA POSEBNIH PROGRAMOV

7.1. Sodelovanje

Posebni program „Sodelovanje“ je namenjen pridobitvi vodstva na ključnih znanstvenih in tehnoloških področjih s podpiranjem sodelovanja med univerzami, industrijo, raziskovalnimi središči in javnimi organi v celotni Evropski uniji ter ostalem svetu. Prejšnji okvirni programi kažejo vpliv takšnih ukrepov pri prestrukturiranju raziskav v Evropi ter pri združevanju in sproščanju virov. Sedmi okvirni program bo te vplive še razširil in devet predlaganih tem ustreza glavnim področjem napredka znanja in tehnologije, na katerih je treba okrepiti odlične raziskave, da bi obravnavali družbene, gospodarske, javnozdravstvene, okoljske in industrijske izzive, s katerimi se sooča Evropa.

Ta program predstavlja močne elemente kontinuitete s prejšnjimi okvirnimi programi, saj gradi na dokazani dodani vrednosti evropske podpore te vrste. Poleg tega ta posebni program vsebuje pomembne novosti, ki zahtevajo poseben premislek glede izvajanja:

- Odgovor na potrebo po ambicioznih vseevropskih javno-zasebnih partnerstvih za pospešitev razvoja glavnih tehnologij z začetkom delovanja skupnih tehnoloških pobud . [5] Za prvi niz pobud so bili določeni jasni cilji in končni izsledki na področju inovativnih zdravil, nanoelektronike, vgrajenih računalniških sistemov, vodika in gorivnih celic, aeronavtike in vodenja zračnega prometa ter svetovnega spremljanja okolja in varnosti. Ti bodo predmet ločenih predlogov (npr. v skladu s členom 171 Pogodbe). Nadaljnje skupne tehnološke pobude, kot na primer na področju pridobivanja električne energije z ničnimi emisijami in obnovljivih virov energije, se lahko določijo med izvajanjem sedmega okvirnega programa.

- Okrepljen pristop k usklajevanju nacionalnih raziskovalnih programov. Uspešna shema ERA-NET se bo nadaljevala in izvajala v okviru tem. Obstoječi projekti ERA-NET iz šestega okvirnega programa bodo lahko predložili naknadne predloge za poglobitev sodelovanja ali razširitev konzorcijev na nove udeležence in podprli se bodo novi projekti ERA-NET, namenjeni obravnavanju novih tem. Pri shemi bodo lahko sodelovali tudi javni organi, ki načrtujejo raziskovalne programe, ki pa še ne delujejo. Poleg tega se bo uvedla shema ERA-NET plus, da bi spodbudili skupne pozive za mednacionalne raziskovalne projekte, ki jih organizira več držav.

- Po izkušnji Partnerstva evropskih držav in držav v razvoju na področju kliničnih študij ( European and Developing Countries Clinical Trials Partnership – EDCTP), pobude iz člena 169, so bile v tesnem sodelovanju z državami članicami določene še nadaljnje štiri pobude v skladu s členom 169 . Takšne pobude na področju pomoči iz okolice pri samostojnem življenju, raziskovanja Baltskega morja in meroslovja so naštete v programu „Sodelovanje“, pobuda v skladu s členom 169 za združevanje nacionalnih raziskovalnih programov, povezanih z MSP, pa je omenjena v programu „Zmogljivosti“. Nadaljnje pobude se lahko določijo med izvajanjem sedmega okvirnega programa.

- Predviden je bolj ciljno usmerjen pristop k mednarodnemu sodelovanju znotraj vsake teme in med temami, pri čemer se v delovnih programih v skladu s strateškim pristopom k predvidenemu mednarodnemu sodelovanju in s političnimi dialogi ter mrežami med različnimi regijami partnerskih držav določijo posebni ukrepi sodelovanja.

- V okviru vsake izmed tem se bo podprla komponenta, ki omogoča fleksibilen odgovor na nastajajoče potrebe in nepredvidene politične potrebe , izvajanje pa bo temeljilo na izkušnjah, pridobljenih pri ukrepih znanstvene pomoči politiki ter novih in nastajajočih znanstvenih in tehnoloških shemah, ki jih je uvedel šesti okvirni program, pa tudi na izkušnjah, pridobljenih na področju prihodnjih in nastajajočih tehnologij na področju IKT.

7.2. Zamisli

Evropa v smislu resnično izjemnih raziskav ali obvladovanja novih, hitro rastočih področij znanosti ni zelo uspešna. Program „Zamisli“ bo zagotovil tak vseevropski mehanizem za podporo resnično ustvarjalnim znanstvenikom, inženirjem in strokovnjakom, katerih radovednost in želja po znanju bosta najverjetneje pripeljali do nepredvidljivih in presenetljivih odkritij, ki lahko spremenijo človeško razmišljanje, odprli nove poglede na tehnološki napredek in rešili trajne družbene in okoljske probleme. Izboljšanje kakovosti temeljnih raziskav z natečaji po celotni Evropi bo pripeljalo do znatnih družbenih in gospodarskih koristi.[6]

V programu „Zamisli“ se uporablja izraz „pionirske raziskave“ , ki izraža nov pomen temeljnih raziskav. „Pionirske raziskave“ so na čelu ustvarjanja novega znanja same po sebi tvegano prizadevanje, ki vključuje uresničevanje temeljnega napredka v znanosti, tehnologiji in inženiringu, brez upoštevanja vzpostavljenih meja med disciplinami ali državnih meja.

Program bo temeljil na pristopu „pobude raziskovalcev“, ki raziskovalcem omogoča, da sami predlagajo svoje teme. Podpora bo zagotovljena posameznim skupinam, ki bodo glede na vrsto projekta lahko sestavljene iz povsem različnih skupin raziskovalcev, od ene same institucije do več institucij, v eni državi ali preko državnih meja. V vseh primerih mora oblikovanje skupin usmerjati znanstvena odličnost in ne upravne zahteve. Program se bo od nacionalnih ukrepov financiranja na področju temeljnih raziskav razlikoval po svojih strateških ciljih in evropskem obsegu.

Ustanovitev Evropskega raziskovalnega sveta (ERC) za izvajanje programa „Zamisli“ predstavlja nov koncept. Vzpostavljena bosta dva ključna strukturna elementa ERC – neodvisni znanstveni svet in izvršilna struktura, ki delujeta v skladu s principi zaupanja, verodostojnosti in transparentnosti, zagotoviti bo treba ustrezna finančna sredstva in zelo učinkovito delo, pa tudi visoko stopnjo samostojnosti in celovitosti, ob skladnosti z zahtevami po odgovornosti.

Znanstveni svet bodo sestavljali predstavniki evropskih znanstvenih ustanov na najvišji ravni, ki bodo delovali v svojem imenu, neodvisno od političnih ali kakršnih koli drugih interesov. Člane bo imenovala Komisija v skladu s postopkom neodvisnega imenovanja.

Mandat znanstvenega sveta bo vključeval:

1. Znanstveno strategijo: Oblikovanje splošne znanstvene strategije za program v luči znanstvenih možnosti in evropskih znanstvenih potreb. V skladu z znanstveno strategijo stalno pripravo delovnega programa in potrebnih sprememb, vključno s pozivi k oddaji predlogov in merili, na podlagi katerih se financirajo predlogi, ter po potrebi opredelitev posebnih raziskovalnih tem ali ciljnih skupin (npr. mlade/nastajajoče skupine).

2. Spremljanje in obvladovanje kakovosti: Po potrebi z znanstvenega vidika oblikovanje stališč o izvajanju in vodenju pozivov k oddaji predlogov, merilih za ocenjevanje, postopkih strokovnega ocenjevanja, vključno z izbiro strokovnjakov in metodami za strokovno ocenjevanje, ter oceni predlogov, na podlagi katere bo določen predlog, ki se bo financiral; kot tudi stališča o kateri koli zadevi, ki bi lahko vplivala na dosežke in učinek posebnega programa, ter kakovosti izvedenih raziskav. Spremljanje kakovosti dejavnosti in ocena izvajanja programa ter dosežkov in priporočila za sanacijske ali prihodnje ukrepe.

3. Komunikacijo in razširjanje: Komunikacija z znanstveno skupnostjo in ključnimi zainteresiranimi stranmi v zvezi z dejavnostmi in dosežki programa ter posvetovanji o ERC. Redno poročanje Komisiji o njegovih dejavnostih.

Izvršilna struktura bo odgovorna za izvrševanje programa, kot je določeno v letnem delovnem programu. Zlasti bo izvajala postopke ocenjevanja, postopek strokovnega ocenjevanja in izbire v skladu z načeli znanstvenega sveta ter zagotavljala finančno in znanstveno upravljanje podpore. V zvezi s tem namerava Komisija najprej ustanoviti izvajalsko agencijo in nanjo prenesti naloge izvajanja. Izvršilna struktura bo ohranila stalno tesno povezavo z znanstvenim svetom glede vseh vidikov izvrševanja programa. V prihodnosti se lahko glede na neodvisno oceno učinkovitosti struktur in mehanizmov ERC vzpostavi alternativna struktura, na primer v skladu z določbami člena 171 Pogodbe.

Evropska komisija bo delovala kot porok za polno samostojnost in celovitost ERC. To pomeni, da bo Komisija v skladu s svojo odgovornostjo v zvezi z izvajanjem programa zagotovila, da bo izvršilna struktura ERC vzpostavljena in da bo ERC izvrševal program v skladu z določenimi cilji ter znanstvenimi smernicami in zahtevami znanstvene odličnosti, kot je določil neodvisno delujoči znanstveni svet.

Komisija bo odgovorna za formalno sprejetje delovnega programa za program „Zamisli“. To odgovornost bo izpolnila v skladu z zgoraj navedenim pristopom. Komisija bo praviloma sprejela delovni program, kot ga je predlagal znanstveni svet. Če Komisija ne more sprejeti delovnega programa, kot je bil predlagan, na primer ker le-ta ne ustreza ciljem programa ali ker ni skladen z zakonodajo Skupnosti, bo morala svoje vzroke navesti javno. Namen tega postopka je zagotoviti, da se delovanje ERC v skladu z načeli samostojnosti in celovitosti spoštuje v celoti in na pregleden način.

7.3. Človeški viri

Posebni program „Človeški viri“ je del široke in celostne strategije za količinsko in kakovostno okrepitev človeških virov na področju R&R v Evropi. Ta program bo spodbudil ljudi, da stopijo na poklicno pot raziskovalca in ji sledijo, spodbujal raziskovalce, da ostanejo v Evropi in privabil najbolj inteligentne v Evropo. Ukrepi na evropski ravni imajo zaradi usklajenih instrumentov, močnejših strukturnih učinkov in večje učinkovitosti od dvostranskih dogovorov med državami članicami edinstveno dodano vrednost.

Dejavnosti temeljijo na dolgih in uspešnih izkušnjah aktivnosti Marie Curie pri odzivu na potrebe raziskovalcev po usposabljanju, mobilnosti in poklicnem razvoju. Čeprav ima kontinuiteta tukaj znatno vlogo, je še močnejši poudarek na naslednjih vidikih:

- Povečan strukturni vpliv , na primer z uvedbo sofinanciranja regionalnih, nacionalnih in mednarodnih programov za vrsto ukrepov na področju „vseživljenjskega učenja in razvoja poklicne poti“. Način „sofinanciranja“ ne bo nadomestil načina, pri katerem se na evropski ravni uporabljajo in dodeljujejo posamezne štipendije za post-doktorante, kar je trenutno v šestem okvirnem programu izključna praksa. Vendar so posamezne štipendije v Evropi dosegle stanje zrelosti. Istočasno ostajajo nacionalne ponudbe na tem področju razdrobljene z vidika ciljev, ocenjevalnih metod in delovnih pogojev ter so pogosto še vedno omejene glede na njihovo mednarodno ali evropsko razsežnost. Zato se predlaga, da se na podlagi odprtih pozivov k oddaji predlogov sofinancira izbor tistih programov, ki ustrezajo ciljem okvirnega programa. Ocenjevanje in izbiranje bo potekalo na podlagi zaslug, brez omejitev v zvezi z izvorom izbranih štipendistov, in uporabljali se bodo sprejemljivi zaposlitveni in delovni pogoji (v smislu npr. plače, socialne varnosti, mentorstva, strokovnega razvoja).

- Udeležba industrije: medtem ko se bo značaj „od spodaj navzgor“ (bottom-up) aktivnosti Marie Curie ohranil, bo pozornost močneje usmerjena na usposabljanje in poklicni razvoj za različne sektorje in v njih, zlasti za zasebni sektor. To bo doseženo s pomočjo poudarka na razvoju dopolnilnega znanja in spretnosti ter sposobnosti, ključnih za boljše razumevanje raziskav v podjetjih ter za kakovost teh raziskav. To se bo okrepilo s spodbujanjem medsektorskih izkušenj preko aktivne udeležbe industrije pri vseh ukrepih in z vzpostavitvijo sheme, namenjene širjenju znanja v okviru partnerstev med javnim in zasebnim sektorjem, vključno in zlasti z MSP.

- Okrepila se bo mednarodna razsežnost . Poleg izhodnih štipendij z obveznim povratkom, katerih namen je prispevati k vseživljenjskemu učenju in poklicnemu razvoju raziskovalcev iz EU, se bo z raziskovalci iz tretjih držav nadalje razširilo mednarodno sodelovanje. Poleg tega so uvedene nove razsežnosti za sodelovanje s sosednjimi državami EU in z državami, ki so z EU sklenile sporazum na področju znanosti in tehnologije. Razen tega bo zagotovljena podpora „znanstveni diaspori“ evropskih raziskovalcev v tujini ter tujim raziskovalcem v Evropi.

7.4. Zmogljivosti

Posebni program „Zmogljivosti“ bo pospešil raziskave in evropske inovacijske zmogljivosti. Program je kombinacija nadaljevanja in okrepitve ukrepov prejšnjih okvirnih programov ter poleg tega prinaša pomembne novosti.

Najpomembnejši nov element je predviden strateški pristop podpore za izgradnjo nove raziskovalne infrastrukture, ki bo dopolnila stalno podporo optimalni uporabi obstoječe raziskovalne infrastrukture. Podpora za izgradnjo nove infrastrukture se bo izvajala na podlagi dvofaznega pristopa: pripravljalna faza in faza izgradnje. Komisija bo na podlagi dela ESFRI (Evropskega strateškega foruma za raziskovalno infrastrukturo) na področju oblikovanja evropskih smernic za razvoj novih raziskovalnih infrastruktur opredelila prednostne projekte, ki bodo morda lahko prejemali podporo ES v okviru sedmega okvirnega programa. Pri teh projektih bo Komisija zlasti olajševala mehanizme finančnega inženiringa v fazi izgradnje, vključno z lajšanjem dostopa do posojil EIB v okviru Sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja. V Prilogi 1 je predstavljen „seznam možnosti“ ESFRI, sestavljen iz dejanskih primerov novih, obsežnih raziskovalnih infrastruktur, ki jih bo znanstvena skupnost v Evropi potrebovala v prihajajočem desetletju.

Obema shemama za podporo raziskavam v korist MSP in združenjem MSP bodo namenjena večja proračunska sredstva, da bi se tako odzvali na naraščajoče potrebe MSP, da oddajo raziskave zunanjim sodelavcem.

Ukrepi „Regije znanja“ temeljijo na uspešnem pilotnem ukrepu. Cilj je omogočiti mednacionalnim mrežam regij, da v celoti uporabijo svoje raziskovalne moči, omogočiti, da absorbirajo novo znanje, ki izhaja iz raziskav, in olajšati uvajanje „v raziskovanje usmerjenih skupin“, ki bodo združevale univerze, raziskovalne centre, podjetja in regionalne organe.

Pomemben nov element je ukrep za sprostitev polnega raziskovalnega potenciala v „konvergenčnih“ in najbolj oddaljenih regijah EU. Vzpostavitev na znanju temelječega gospodarstva in družbe temelji na krepitvi odličnosti evropskih raziskav in na boljši uporabi „neizkoriščenega“ obsežnega raziskovalnega potenciala, ki obstaja v celotni EU. Ukrepi bodo omogočili najemanje raziskovalcev iz drugih držav EU, premeščanje osebja na področju raziskav in upravljanja, organizacijo mehanizmov ovrednotenja ter pridobivanje in razvoj raziskovalne opreme. Takšni ukrepi bodo dopolnjevali potrebe in priložnosti za okrepitev raziskovalnih zmogljivosti obstoječih in nastajajočih centrov odličnosti v teh regijah, ki bi lahko bili kriti s sredstvi strukturnih skladov.

„Znanost v družbi“ predstavlja pomembno povečanje dela v okviru prejšnjega okvirnega programa. Pospeševala bo boljše znanosti, vodila do boljših politik EU ter do bolj angažirane in obveščene javnosti.

Pomemben cilj sedmega okvirnega programa je oblikovati močno in koherentno mednarodno znanstveno in tehnološko politiko, dejavnosti v okviru programa „Zmogljivosti“ pa bodo podpirale ta pristop, zlasti bodo pomagale opredeliti prednostne naloge sodelovanja.

Večji poudarek skladnega razvoja politik bo na usklajevanju nacionalnih in regionalnih politik na področju raziskav s pomočjo posebnega podpornega mehanizma za pobude držav članic in regij na področju nadnacionalnega političnega sodelovanja. To bo okrepilo izvajanje odprte metode usklajevanja za raziskovalne politike in pospešilo usklajene ali skupne pobude med skupinami držav in regijami na področjih z izrazito nadnacionalno razsežnostjo.

7.5. Dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča

Skupno raziskovalno središče (JRC) bo, medtem ko bo še naprej zagotavljalo znanstveno in tehnično podporo oblikovanju politike EU, nadalje krepilo svojo usmerjenost k uporabnikom in svojo močno mrežo stikov z znanstveno skupnostjo. Svoje dejavnosti bo razvijalo v kontekstu rasti, trajnostnega razvoja in varnosti.

Poleg tega bodo ukrepi JRC odgovor na zahtevo nove Lizbonske agende po „boljši ureditvi“. Na nove izzive v zvezi z naraščajočo potrebo po reakciji na krize, izredne dogodke in pereče politične zahteve se bo odgovorilo z izgradnjo zmogljivosti in infrastruktur na določenih področjih, da bi zagotovili zadostno podporo na ravni EU. Ključna značilnost tega posebnega programa bo tudi celosten pristop k zagotavljanju znanstvene in tehnološke podpore politikam.

8. OBLIKOVANJE ERP ZNANJA ZA RAST

Za nujni hitri napredek h gospodarstvu in družbi znanja so potrebne nove ambicije in učinkovitost evropskih raziskav. Vsi akterji v Evropski uniji imajo v teh prizadevanjih svojo vlogo – nacionalne vlade, raziskovalne družbe, industrija.

Posebni programi, s katerimi se izvaja sedmi okvirni program, so usmerjeni v to, da ob razpoložljivih sredstvih čimbolj povečajo učinek in vpliv sredstev za raziskave na evropski ravni. Ključni vidiki so: poudarek na štirih ciljih ustreznih posebnih programov z dejavnostmi in sredstvi za izvajanje, usmerjenimi v izpolnjevanje teh ciljev; močna kontinuiteta skupaj z glavnimi novimi pristopi; dosleden poudarek na podpiranju obstoječe odličnosti in ustvarjanju možnosti za bodočo odličnost pri raziskavah; usmerjeno in poenostavljeno upravljanje za zagotovitev prijaznosti do uporabnika in stroškovne učinkovitosti; in taka notranja fleksibilnost, da okvirni program ustreza novim potrebam in priložnostim.

Priloga 1

„SEZNAM MOŽNOSTI “ ESFRI [7]

- Naprava za raziskave antiprotonov in ionov (FAIR)

- Naprava za močne sekundarne curke nestabilnih izotopov (SPIRAL II)

- Evropski globokomorski nevtrinski teleskop (KM3NeT)

- Ekstremno velik teleskop za optično astronomijo (ELT)

- Vseevropska raziskovalna infrastruktura za nanostrukture (PRINS)

- Evropski spalacijski nevtronski izvor (ESS)

- Evropski XFEL – za trde rentgenske žarke

- Mreža IRUVX FEL – od infrardečih do mehkih rentgenskih žarkov

- ESFR posodobitev – sinhrotron

- Visoko zmogljiv računalnik za Evropo (HPCEUR)

- Morsko plovilo za raziskave obalnega morja – zlasti Baltsko morje

- Ledolomilec za raziskovanje severnega sija (Aurora Borealis)

- Evropski multidisciplinarni observatorij morskega dna (EMSO)

- Evropska infrastruktura za raziskovanje in zaščito biološke raznovrstnosti

- Napredna infrastruktura za upodobitev možganov in celega telesa

- Bioinformacijska infrastruktura za Evropo

- Evropska mreža centrov za napredne klinične raziskave

- Evropska mreža biobank in genskih virov

- Visokovarstveni laboratoriji za pojavljajoče se bolezni in grožnje javnemu zdravju

- Infrastruktura za funkcionalno analizo celotnega genoma sesalcev

- Infrastrukture za vzorčno testiranje za biomedicinske raziskave

- Evropski raziskovalni observatorij za humanistične in družbene vede (EROHS)

- Evropski družbeni pregled (ESS)

„Svetovni projekti“

- ITER

- Mednarodna vesoljska postaja (MVP)

- Mednarodni linearni trkalnik (ILC)

- Radijski teleskop na območju kvadratnega kilometra (SKA)

- Eksperimentalna obsevalna naprava za testiranje fuzijskih materialov in tehnologij (IFMIF)

2005/0185 (CNS)

Predlog

ODLOČBA SVETA

o posebnem programu „Sodelovanje“, s katerim se bo izvajal sedmi okvirni program (2007 do 2013) Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti

(Besedilo velja za EGP)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 166 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[8],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[9],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[10],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s členom 166(3) Pogodbe se Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. /ES o sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (v nadaljnjem besedilu „okvirni program“) izvaja s posebnimi programi, ki določijo podrobna pravila za njihovo izvajanje in trajanje ter predvidijo potrebna sredstva.

(2) Okvirni program je sestavljen iz štirih vrst dejavnosti: nadnacionalno sodelovanje pri politično določenih temah („Sodelovanje“), raziskave, ki jih izvajajo raziskovalci in ki temeljijo na pobudah raziskovalne skupnosti („Zamisli“), podpora usposabljanju in poklicnemu razvoju raziskovalcev („Človeški viri“) in podpora raziskovalnim zmogljivostim („Zmogljivosti“). Dejavnosti v okviru „Sodelovanja“ je glede posrednih ukrepov treba izvajati v okviru tega posebnega programa.

(3) Za ta program morajo veljati pravila okvirnega programa za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz ter za razširjanje rezultatov raziskav (v nadaljnjem besedilu „pravila za udeležbo in razširjanje“).

(4) Okvirni program dopolnjuje dejavnosti, ki se izvajajo v državah članicah ter tudi druge ukrepe Skupnosti, ki so nujno potrebni pri celotnih strateških prizadevanjih za uresničevanje lizbonskih ciljev, zlasti ukrepe na področju strukturnih skladov, kmetijstva, izobraževanja, usposabljanja, konkurenčnosti in inovacij, industrije, zdravja, varstva potrošnikov, zaposlovanja, energetike, prometa in okolja.

(5) Inovacije in z MSP povezane dejavnosti, ki jih podpira ta okvirni program, morajo dopolnjevati tiste dejavnosti, ki se izvajajo z okvirnim programom za konkurenčnost in inovacije.

(6) Izvajanje okvirnega programa lahko spodbudi uvedbo dopolnilnih programov, ki vključujejo udeležbo le nekaterih držav članic, udeležbo Skupnosti pri programih, ki jih izvaja več držav članic, ali ustanovitev skupnih podjetij ali drugih struktur v smislu členov 168, 169 in 171 Pogodbe.

(7) Ta posebni program mora prispevati k sredstvom, dodeljenim Evropski investicijski banki za ustanovitev „Sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja“, da bi izboljšali dostop do posojil EIB.

(8) Kot je določeno v členu 170 Pogodbe je Skupnost sklenila vrsto mednarodnih sporazumov na področju raziskav in prizadevati si je treba za krepitev mednarodnega sodelovanja na področju raziskav z namenom nadaljnjega vključevanja Skupnosti v svetovno raziskovalno skupnost. Zato lahko v tem posebnem programu sodelujejo države, ki so v ta namen sklenile sporazume, na ravni projekta in na podlagi vzajemnih koristi pa lahko v njem sodelujejo tudi subjekti iz tretjih držav in mednarodne organizacije za znanstveno sodelovanje.

(9) Raziskovalne dejavnosti, izvedene v okviru tega programa, spoštujejo temeljna etična načela, vključno s tistimi iz Listine Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah.

(10) Okvirni program mora prispevati k spodbujanju trajnostnega razvoja.

(11) Pomembno je zagotoviti dobro finančno upravljanje okvirnega programa in njegovo izvajanje na kar se da učinkovit in uporabnikom prijazen način ter tudi lahek dostop za vse udeležence, v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje finančne uredbe in vsemi prihodnjimi spremembami.

(12) Sprejeti je treba tudi ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij, prav tako pa je treba storiti vse potrebno za povračilo izgubljenih, nepravilno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje finančne uredbe in vsemi prihodnjimi spremembami, Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti[11], Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi[12], in Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)[13].

(13) Ukrepe, ki so potrebni za izvajanje te odločbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[14].

(14) Vsako tematsko področje mora imeti lastno proračunsko vrstico v splošnem proračunu Evropskih skupnosti.

(15) Pri izvajanju tega programa je treba primerno pozornost posvetiti integraciji načela enakosti spolov ter med drugim tudi delovnim pogojem, preglednosti postopkov zaposlovanja in poklicnemu razvoju v zvezi z raziskovalci, zaposlenimi pri projektih in programih, ki se financirajo v okviru ukrepov tega programa, za katere nudi referenčni okvir Priporočilo Komisije z dne 11. marca 2005 o Evropski listini za raziskovalce ter o Kodeksu ravnanja pri zaposlovanju raziskovalcev[15]–

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 se sprejme posebni program „Sodelovanje“ za dejavnosti Skupnosti na področju raziskav in tehnološkega razvoja, vključno s predstavitvenimi dejavnostmi, v nadaljnjem besedilu „posebni program“.

Člen 2

Posebni program podpira dejavnosti v okviru „Sodelovanja“, ki podpirajo celoten obseg raziskovalnih dejavnosti, ki se izvajajo v nadnacionalnem sodelovanju, na naslednjih tematskih področjih:

4. Zdravje;

5. Prehrana, kmetijstvo in biotehnologija;

6. Informacijske in komunikacijske tehnologije;

7. Nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije;

8. Energetika;

9. Okolje (vključno s podnebnimi spremembami);

10. Promet (vključno z aeronavtiko);

11. Socialno-ekonomske in humanistične vede;

12. Varnost in vesolje.

Izvajanje tega posebnega programa lahko spodbudi uvedbo dopolnilnih programov, ki vključujejo udeležbo le nekaterih držav članic, udeležbo Skupnosti pri programih, ki jih izvaja več držav članic, ali ustanovitev skupnih podjetij ali drugih struktur v smislu členov 168, 169 in 171 Pogodbe.

Cilji in splošne smernice navedenih dejavnosti so določeni v Prilogi I.

Člen 3

V skladu s Prilogo II okvirnega programa znaša znesek, potreben za izvajanje posebnega programa, 44 432 milijonov EUR, od katerih je manj kot 6 % namenjenih odhodkom za poslovanje Komisije. Okvirna razčlenitev tega zneska je navedena v Prilogi II.

Člen 4

1. Vse raziskovalne dejavnosti, ki se izvajajo v okviru posebnega programa, se izvedejo v skladu s temeljnimi etičnimi načeli.

2. Naslednja področja raziskovanja se ne financirajo v okviru tega programa:

- raziskovalna dejavnost s ciljem kloniranja človeka za reproduktivne namene,

- raziskovalna dejavnost z namenom spreminjanja genske dediščine človeka, s katero bi takšne spremembe postale dedne[16],

- raziskovalne dejavnosti z namenom ustvarjanja človeških zarodkov izključno za raziskovalne namene ali za namen pridobivanja izvornih celic, vključno s prenosom jedra somatske celice.

3. Naslednje raziskovalne dejavnosti se ne financirajo v okviru tega programa:

- raziskovalne dejavnosti, ki so prepovedane v vseh državah članicah,

- raziskovalne dejavnosti, ki naj bi se izvajale v državi članici, kjer so takšne raziskovalne dejavnosti prepovedane.

Člen 5

1. Posebni program se izvaja s shemami financiranja, ki so določene v Prilogi III k okvirnemu programu.

2. Priloga III k temu posebnemu programu določa prvi niz skupnih tehnoloških pobud, ki bodo predmet ločenih odločb, na primer na podlagi člena 171 Pogodbe, in določa podrobna pravila za dodeljevanje sredstev Evropski investicijski banki za ustanovitev Sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja.

3. Priloga IV določa številne pobude za skupno izvajanje nacionalnih raziskovalnih programov, ki bodo predmet ločene odločbe na podlagi člena 169 Pogodbe.

4. Za ta posebni program se uporabljajo pravila za udeležbo in razširjanje.

Člen 6

1. Komisija sestavi delovni program za izvedbo posebnega programa, v katerem podrobno navede cilje ter prednostne naloge na področju znanosti in tehnologije, določene v Prilogi I, shemo financiranja, ki se bo uporabila za temo, za katero se lahko predloži predloge, ter časovni razpored izvajanja.

2. Delovni program upošteva ustrezne raziskovalne dejavnosti, ki jih izvajajo države članice, pridružene države ter evropske in mednarodne organizacije. Po potrebi se posodablja.

3. Delovni program bo določil merila, v skladu s katerimi se ocenjujejo predlogi za neposredne ukrepe v okviru shem financiranja in izbirajo projekti. Merila so odličnost, učinek in izvajanje, v tem okviru pa se v delovnem programu lahko nadalje opredeli ali dopolni dodatne zahteve, ponderje in mejne vrednosti.

4. Delovni program lahko opredeli:

13. organizacije, ki prejemajo prispevke v obliki članarine;

14. podporne ukrepe za dejavnosti nekaterih pravnih subjektov.

Člen 7

1. Za izvedbo posebnega programa je odgovorna Komisija.

2. Postopek iz člena 8(2) se uporablja za sprejetje:

15. delovnega programa iz člena 6(1);

16. vsake prilagoditve okvirne razčlenitve zneska v skladu s Prilogo II.

3. Postopek iz člena 8(3) se uporablja za sprejetje ukrepov RTR, ki vključujejo uporabo človeških zarodkov in človeških izvornih celic.

Člen 8

1. Komisiji pomaga odbor.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja upravljalni postopek, določen v členu 4 Sklepa 1999/468/ES, v skladu s členom 7(3) Sklepa.

3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

4. Obdobje, določeno v členih 4(3) in 5(6) Sklepa 1999/468/ES, je dva meseca.

5. Komisija odbor redno obvešča o splošnem napredku izvajanja posebnega programa in mu predloži podatke o vseh ukrepih RTR, ki se financirajo v okviru tega programa.

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, [… ]

Za Svet

Predsednik

PRILOGA I

ZNANSTVENI IN TEHNOLOŠKI CILJI, SPLOŠNE SMERNICE ZA TEME IN DEJAVNOSTI

V tem posebnem programu bo zagotovljena podpora nadnacionalnemu sodelovanju na vseh ravneh v vsej Evropski uniji in izven nje na številnih tematskih področjih, ki so v skladu z glavnimi področji napredka znanja in tehnologije, na katerih je treba podpreti in okrepiti raziskave, da bi obravnavali družbene, gospodarske, javnozdravstvene, okoljske in industrijske izzive, s katerimi se sooča Evropa.

Poglavitni cilj je prispevati k trajnostnemu razvoju v okviru spodbujanja raziskav na najvišji ravni odličnosti.

Devet tem, na področju katerih se bodo izvajali ukrepi EU:

17. Zdravje;

18. Prehrana, kmetijstvo in biotehnologija;

19. Informacijske in komunikacijske tehnologije;

20. Nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije;

21. Energetika;

22. Okolje (vključno s podnebnimi spremembami);

23. Promet (vključno z aeronavtiko);

24. Socialno-ekonomske in humanistične vede;

25. Varnost in vesolje.

Pri vsaki temi so opisani cilj, pristop k izvajanju in dejavnosti, vključno s tistimi, ki vključujejo obsežne pobude (kot je določeno v prilogah III in IV), mednarodno sodelovanje, nastajajoče potrebe in nepredvidene politične potrebe.

Upoštevati bo treba načelo trajnostnega razvoja in enakosti spolov. Poleg tega bo upoštevanje etičnih, socialnih, pravnih in širših kulturnih vidikov raziskav, ki se bodo izvajale, in njihovih možnih uporab, kakor tudi socialno-ekonomskih učinkov znanstvenega in tehnološkega razvoja ter predvidevanja, po potrebi predstavljalo del dejavnosti v okviru tega posebnega programa.

Multidisciplinarne in večtematske raziskave, vključno s skupnimi pozivi

Posebna pozornost bo namenjena prednostnim znanstvenim področjem, ki zadevajo več tem, kot na primer pomorske znanosti in tehnologije. Multidisciplinarnost bodo spodbujali skupni večtematski pristopi k raziskovalnim in tehnološkim področjem, pomembnim za več kot eno temo. Taki večtematski pristopi se bodo med drugim izvajali s pomočjo:

- uporabe skupnih pozivov med temami, kjer je raziskovalna tema očitno pomembna za dejavnosti v okviru vsake zadevne teme,

- posebnega poudarka v okviru dejavnosti „nastajajočih potreb“ za meddisciplinarne raziskave,

- upoštevanja zunanjih nasvetov iz širokega spektra disciplin in strokovnih izkušenj pri vzpostavitvi delovnega programa,

- raziskav, pomembnih za politiko, s pomočjo zagotavljanja skladnosti s politikami EU.

Evropska komisija bo usklajevala teme iz tega posebnega programa in ukrepe iz drugih posebnih programov sedmega okvirnega programa, kot na primer raziskovalne infrastrukture iz posebnega programa „Zmogljivosti“.

Prilagajanje razvijajočim se potrebam in priložnostim

Stalna pomembnost tem za industrijo bo med drugim zagotovljena z opiranjem na delo različnih „evropskih tehnoloških platform“. Ta posebni program bo tako prispeval k izvajanju agend strateškega raziskovanja, ki so jih določile in razvile evropske tehnološke platforme, v kolikor te predstavljajo dejansko evropsko dodano vrednost. Širše raziskovalne potrebe, opredeljene v razpoložljivih agendah strateškega raziskovanja, se že dobro kažejo v spodaj opredeljenih devetih temah. Podrobnejša vključitev njihove tehnične vsebine se bo pokazala naknadno ob oblikovanju podrobnega delovnega programa za posebne pozive k oddaji predlogov.

Zagotovljena bo tudi stalna pomembnost tem za oblikovanje, izvajanje in vrednotenje politik ter predpisov EU. To zadeva področja politike, kot so zdravje, varnost, varstvo potrošnikov, energetika, okolje, razvojna pomoč, ribištvo, pomorske zadeve, kmetijstvo, zdravje in dobro počutje živali, promet, izobraževanje in usposabljanje, informacijska družba in mediji, zaposlovanje, socialne zadeve, kohezija ter pravosodje in notranje zadeve, skupaj s prednormativnimi in konormativnimi raziskavami, pomembnimi za izboljšanje kakovosti standardov in njihovega izvajanja. V tem okviru lahko svojo vlogo odigrajo platforme, ki združujejo zainteresirane strani z raziskovalno skupnostjo, da bi upoštevali agende strateškega raziskovanja, pomembne za socialno, okoljsko politiko ali druga politična področja.

Poleg opredeljenih dejavnosti se bodo v okviru vsake teme na odprt in prožen način izvajale posebne dejavnosti v odgovor na „nastajajoče potrebe“ in „nepredvidene politične potrebe“. Izvajanje teh dejavnosti bo zagotovilo enostaven, skladen in usklajen pristop v celotnem posebnem programu in financiranje meddisciplinarnih raziskav, ki gredo prek meja ali so zunaj teh tem.

- Nastajajoče potrebe: preko posebne podpore za predloge za raziskave, katerih namen je na danem področju in/ali na stičišču več disciplin odkrivati ali nadalje raziskovati nove znanstvene in tehnološke možnosti, zlasti v povezavi z možnostjo pomembnih prodorov. To se bo izvajalo s pomočjo:

- odprtih raziskav po načelu „od spodaj navzgor“ (bottom up) v zvezi s temami, ki so jih opredelili raziskovalci sami, da bi razvili nove znanstvene in tehnološke možnosti („pustolovske“ dejavnosti) ali da bi ocenili nova odkritja ali na novo opažene fenomene, ki bi lahko opozorili na tveganja ali probleme za družbo (dejavnosti „z vpogledom“);

- pobud, usmerjenih na posebne cilje, ki predstavljajo velik izziv na nastajajočih znanstvenih in tehnoloških področjih, ki obetajo opazen napredek in velik možen vpliv na gospodarske in socialne razmere ter lahko vključujejo skupine dopolnilnih projektov („pionirske“ dejavnosti).

- Nepredvidene politične potrebe: na prožen način odgovoriti na nove politične potrebe, ki nastanejo v času trajanja okvirnega programa, kot so nepredviden razvoj dogodkov ali dogodki, ki zahtevajo hiter odziv, na primer nove epidemije, na novo nastali vzroki za zaskrbljenost glede varne hrane, odziv na naravne nesreče ali solidarnostne dejavnosti. To se bo izvajalo v tesnem sodelovanju z ustreznimi politikami Evropske unije. Letni delovni program se v primeru nujnih raziskovalnih potreb lahko spremeni.

- Razširjanje, prenos znanja in večje angažiranje

Da bi pospeševali razširjanje in uporabo rezultatov raziskav EU, bo podpora namenjena razširjanju znanja in prenosu rezultatov, med drugim tudi načrtovalcem politike, na vseh tematskih področjih[17], med drugim preko pobud za povezovanje v omrežja/posredništvo, seminarjev in prireditev, pomoči zunanjih strokovnjakov ter elektronskih informacijskih storitev. To se bo izvajalo na vsakem tematskem področju s pomočjo:

- vključevanja ukrepov za razširjanje in prenos znanja v okviru projektov in konzorcijev s pomočjo ustreznih določb v finančnih shemah in zahtev za poročanje;

- nudenja namenske pomoči projektom in konzorcijem, da bi jim zagotovili dostop do spretnosti in znanj, potrebnih za optimalno uporabo rezultatov;

- posebnih ukrepov za razširjanje, ki imajo proaktiven pristop k razširjanju rezultatov iz vrste projektov, vključno s tistimi iz prejšnjega okvirnega programa in drugih raziskovalnih programov, in ki ciljajo na določene sektorje ali vrste zainteresiranih strani kot možne uporabnike;

- razširjanja spoznanj načrtovalcem politike, vključno z organi za standardizacijo, da bi ustreznim organom na mednarodni, evropski, nacionalni ali regionalni ravni olajšali uporabo rezultatov, pomembnih za politiko;

- storitev CORDIS, da bi podpirali razširjanje znanja in izkoriščanje rezultatov raziskav;

- pobud za pospeševanje dialoga in razprav o znanstvenih vprašanjih in rezultatih raziskav s širšo javnostjo, ki presega raziskovalno skupnost.

Zagotovljeno bo usklajevanje razširjanja in prenosa znanja v celotnem okvirnem programu. Dopolnilni ukrepi v podporo inovativnosti se bodo izvajali v okviru programa za konkurenčnost in inovacije. Uporabile se bodo možne sinergije med izobraževanjem in raziskavami in odkrivala se bo dobra praksa, zlasti z namenom spodbujanja poklicnih poti na področju raziskav.

Udeležba MSP

Optimalna udeležba malih in srednje velikih podjetij (MSP) bo omogočena na vseh tematskih področjih, zlasti s pomočjo izboljšanih finančnih in upravnih postopkov ter večje prožnosti pri izbiri primerne sheme financiranja. Poleg tega so se raziskovalne potrebe in potencial MSP upoštevali pri oblikovanju vsebine tematskih področij tega posebnega programa, področja, ki so posebej zanimiva za MSP, pa bodo določena v delovnem programu. Posebni ukrepi za podporo raziskav v korist MSP ali združenjem MSP so vključeni v posebni program „Zmogljivosti“ in ukrepi za spodbujanje sodelovanja MSP v celotnem okvirnem programu se bodo financirali iz programa za konkurenčnost in inovacije.

Etični vidiki

Med izvajanjem tega posebnega programa in raziskovalnih dejavnosti, ki iz njega izhajajo, je treba spoštovati temeljna etična načela. Sem med drugim sodijo načela iz Listine Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah, vključno z naslednjimi: varstvo človekovega dostojanstva in življenja, varstvo osebnih podatkov in zasebnosti, kakor tudi živali in okolja v skladu s pravom Skupnosti in najnovejšimi različicami ustreznih mednarodnih konvencij, smernic in kodeksov ravnanja, npr. Helsinške deklaracije, Konvencije Sveta Evrope o človekovih pravicah in biomedicini, podpisane v Oviedu dne 4. aprila 1997, in njenih dodatnih protokolov, Konvencije ZN o otrokovih pravicah, Splošne deklaracije o človeškem genomu in človekovih pravicah, ki jo je sprejel Unesco, Konvencije ZN o biološkem in toksičnem orožju (BTWC), Mednarodne pogodbe o rastlinskih genskih virih za kmetijstvo in prehrano ter ustreznih resolucij Svetovne zdravstvene organizacije (WHO).

Prav tako se bodo upoštevala mnenja Evropske skupine svetovalcev glede etičnih posledic biotehnologije (1991–1997) in mnenja Evropske skupine za etiko v znanosti in novih tehnologijah (od 1998).

V skladu z načelom subsidiarnosti in zaradi raznolikosti v Evropi obstoječih pristopov, morajo udeleženci v raziskovalnih projektih spoštovati trenutne zakonske in podzakonske predpise ter etična merila v državah, kjer raziskave potekajo. V vsakem primeru se uporabljajo nacionalni predpisi in nobena raziskava, ki je prepovedana v kateri koli dani državi članici ali drugi državi, se ne bo podpirala s financiranjem Skupnosti, ki se bo izvajalo v tej državi članici ali državi.

Po potrebi morajo izvajalci raziskovalnih projektov pridobiti odobritev ustreznih nacionalnih ali lokalnih odborov za etiko še pred začetkom izvajanja dejavnosti RTR. Komisija bo sistematično izvedla tudi pregled izpolnjevanja etičnih meril pri predlogih, ki obravnavajo etično občutljiva vprašanja, ali kadar etični vidiki niso bili ustrezno obravnavani. V posebnih primerih se lahko pregled izpolnjevana etičnih meril izvede med izvajanjem projekta.

V skladu s členom 4(3) te odločbe financiranje raziskovalnih dejavnosti, ki so prepovedane v vseh državah članicah, ne bo odobreno.

Protokol o zaščiti in dobrem počutju živali, ki je priložen Pogodbi, zahteva, da Skupnost pri oblikovanju in izvajanju svojih politik, vključno z raziskavami, v celoti upošteva zahteve po dobrem počutju živali. Direktiva Sveta 86/609/EGS glede varstva živali, ki se uporabljajo za poskusne in druge znanstvene namene, zahteva, da morajo biti vsi poskusi načrtovani tako, da bi se izognili povzročanju stisk in nepotrebnih bolečin ter trpljenja poskusnim živalim; uporabo najmanjšega števila živali; uporabo živali z najnižjo mero nevrofiziološke občutljivosti ter povzročanje najmanjše možne bolečine, trpljenja, stiske ali trajnih poškodb. Spreminjanje genske dediščine živali in kloniranje živali je dovoljeno zgolj v primerih, ko so cilji etično utemeljeni, pogoji zagotavljajo dobro počutje živali in se spoštujejo načela biološke raznolikosti.

Med izvajanjem tega programa bo Komisija redno spremljala najnovejša znanstvena dognanja ter nacionalne in mednarodne predpise, tako da bo lahko upoštevala kakršen koli razvoj dogodkov.

Raziskovanje etičnih vprašanj, povezanih z znanstvenim in tehnološkim razvojem, se bo izvajalo v okviru posebnega programa „Zmogljivosti“, in sicer v delu z naslovom „Znanost v družbi“.

Raziskovanje s sodelovanjem

Raziskovanje s sodelovanjem bo predstavljalo večji in osrednji del sredstev EU za raziskovanje. Cilj je na glavnih področjih razvijanja znanja vzpostaviti odlične raziskovalne projekte in omrežja, ki lahko privabijo raziskovalce in naložbe iz Evrope in celega sveta, krepiti industrijske in tehnološke temelje EU ter podpirati politike EU.

To se bo doseglo s pomočjo podpore raziskovanju s sodelovanjem, ki bo vključevalo aktivno udeležbo industrije preko vrste shem financiranja: sodelovalni projekti, mreže odličnosti in usklajevalne/podporne dejavnosti.

Skupne tehnološke pobude

V omejenem številu primerov obseg cilja RTR in razpon vključenih virov upravičujeta vzpostavitev dolgoročnih javno-zasebnih partnerstev v obliki skupnih tehnoloških pobud. Te pobude, ki večinoma izhajajo iz dela evropskih tehnoloških platform in zajemajo en vidik ali majhno število izbranih vidikov raziskav na njihovem področju, bodo združevale naložbe zasebnega sektorja in javno financiranje na nacionalni in evropski ravni, vključno s financiranjem z nepovratnimi sredstvi iz okvirnega raziskovalnega programa in financiranjem posojil s strani Evropske investicijske banke. Skupne tehnološke pobude bodo določene na podlagi ločenih predlogov (npr. na podlagi člena 171 Pogodbe).

Skupne tehnološke pobude so določene na podlagi vrste meril, ki vključujejo:

- dodano vrednost delovanja na evropski ravni,

- stopnjo in jasnost opredelitve cilja, ki mu je treba slediti,

- trdnost zaveze industrije glede finančnih sredstev in virov,

- obseg vpliva na konkurenčnost in rast industrije,

- pomembnost prispevanja k širšim političnim ciljem,

- zmožnost privabljanja dodatne nacionalne podpore in povečanja sedanjega ali prihodnjega financiranja s strani industrije,

- nezmožnost doseganja cilja z obstoječimi instrumenti.

Posebna pozornost bo namenjena splošni medsebojni odvisnosti in uskladitvi med skupnimi tehnološkimi pobudami ter nacionalnimi programi in projekti na istih področjih. Po potrebi se bo spodbujala tudi udeležba MSP.

Prvi niz skupnih tehnoloških pobud je določen v Prilogi III in bo predmet ločenih predlogov (npr. v skladu s členom 171 Pogodbe). Nadaljnje skupne tehnološke pobude se lahko določijo na podlagi zgornjih meril in predlagajo med izvajanjem sedmega okvirnega programa.

Usklajevanje neskupnostnih raziskovalnih programov

V okviru ukrepov, sprejetih na tem področju, se bosta uporabili dve glavni orodji: shema ERA-NET in sodelovanje Skupnosti pri nacionalnih raziskovalnih programih, ki se izvajajo skupno (člen 169 Pogodbe). Poleg tega se bo z ukrepi krepilo dopolnjevanje in sinergijo med okvirnim programom in dejavnostmi, ki se izvajajo v okviru medvladnih struktur, kot so EUREKA, EIROforum in COST. Finančna podpora za administrativne in usklajevalne dejavnosti COST-a bo zagotovljena tako, da bo COST lahko še naprej prispeval k usklajevanju in izmenjavi med raziskovalnimi skupinami, ki so financirane iz nacionalnih virov.

Ukrepi, ki bodo znotraj področja uporabe ene od tem, bodo dobili podporo kot sestavni del dejavnosti v okviru navedene teme. Ukrepi horizontalne narave bodo dobili skupno podporo v okviru vseh zadevnih tem.

Ukrepi, ki bodo znotraj uporabe drugega posebnega programa, s katerim se bo izvajal sedmi okvirni program, bodo dobili podporo v okviru navedenega posebnega programa.

Shema ERA-NET bo razvila in okrepila usklajevanje nacionalnih in regionalnih raziskovalnih dejavnosti s pomočjo:

- zagotavljanja okvira za akterje, ki izvajajo javne raziskovalne programe, da bi pospešili usklajevanje njihovih dejavnosti. To bo vključevalo podporo novim projektom ERA-NET ter tudi razširitev in poglabljanje obsega obstoječih projektov ERA-NET, npr. z razširitvijo njihovega partnerstva ter tudi z vzajemnim odprtjem njihovih programov;

- zagotavljanja dodatne finančne podpore EU tistim udeležencem, ki vzpostavijo skupen sklad za namen skupnih pozivov k oddaji predlogov v okviru njihovih nacionalnih in regionalnih programov („ERA-NET PLUS“).

Sodelovanje Skupnosti v nacionalnih raziskovalnih programih, ki se izvajajo skupno, na podlagi člena 169 Pogodbe je posebej pomembno za obsežnejše evropsko sodelovanje v „spremenljivi geometriji“ med državami članicami, ki delijo skupne potrebe in/ali interese. Take pobude v skladu s členom 169 bodo sprožene na področjih, ki jih je treba določiti v tesni povezavi z državami članicami, vključno z možnim sodelovanjem z medvladnimi programi, na podlagi vrste meril, opredeljenih v sklepu o sedmem okvirnem programu.

Številne pobude za skupno izvajanje nacionalnih raziskovalnih programov so določene v opisu v Prilogi IV in bodo predmet ločene odločbe na podlagi člena 169 Pogodbe. Nadaljnje pobude se lahko določijo in predlagajo med izvajanjem sedmega okvirnega programa.

Mednarodno sodelovanje

Ukrepi za mednarodno sodelovanje bodo podprli mednarodno znanstveno in tehnološko politiko, ki ima dva medsebojno odvisna cilja:

- podpirati in spodbujati evropsko konkurenčnost s strateškimi raziskovalnimi partnerstvi s tretjimi državami, vključno z visoko industrializiranimi in nastajajočimi gospodarstvi na področju znanosti in tehnologije, z najemanjem najboljših znanstvenikov iz tretjih držav, da bi delali v Evropi in z njo;

- na podlagi vzajemnega interesa in koristi obravnavati posebne probleme, s katerimi se srečujejo tretje države ali ki so globalnih značilnosti.

Politika mednarodnega znanstvenega sodelovanja EU bo poudarjala in razvijala sodelovanje z namenom ustvarjati, izmenjevati in uporabljati znanje v okviru nepristranskih raziskovalnih partnerstev ob upoštevanju državnega, regionalnega in socialno-ekonomskega konteksta ter baze znanja partnerskih držav. Strateški pristop je okrepiti konkurenčnost EU in globalni trajnostni razvoj s pomočjo takšnih partnerstev med EU in tretjimi državami na dvostranski, regionalni in svetovni ravni na podlagi vzajemnega interesa in koristi. V ta namen je treba vlogo EU kot globalnega partnerja spodbujati z večstranskimi mednarodnimi raziskovalnimi programi. Ukrepi za mednarodno sodelovanje, ki bodo podprti, bodo povezani z vprašanji osrednje politike, da bi podprli izpolnjevanje mednarodnih obveznosti EU in prispevali k souporabi evropskih vrednot, konkurenčnosti, socialno-ekonomskemu napredku, varovanju okolja in blaginji pod okriljem globalnega trajnostnega razvoja.

Mednarodno sodelovanje se bo v tem posebnem programu izvajalo na vsakem tematskem področju in v okviru več tem s pomočjo:

- Odprtja vseh dejavnosti , ki se izvajajo na tematskih področjih, za raziskovalce in raziskovalne institucije iz vseh držav, ki so partnerice v mednarodnem sodelovanju, in iz industrializiranih držav.[18] Poleg tega bo poseben poudarek namenjen spodbujanju udeležbe tretjih držav na določenih področjih skupnega interesa.

- Posebnih ukrepov sodelovanja na vsakem od tematskih področij, namenjenih tretjim državam, v primeru skupnega interesa za sodelovanje pri posameznih temah. Odkrivanje posebnih potreb in prednostnih nalog bo v tesni povezavi z ustreznimi dvostranskimi sporazumi o sodelovanju ter z večstranskimi in biregionalnimi dialogi, ki potekajo med EU in temi državami ali skupinami držav. Prednostne naloge bodo določene na podlagi posebnih potreb, potenciala in stopnje gospodarskega razvoja v regiji ali državi. V ta namen se bosta razvila mednarodna strategija za sodelovanje in izvedbeni načrt s posebnimi usmerjenimi ukrepi znotraj ali med temami, npr. zdravje, kmetijstvo, sanitarne storitve, voda, varna hrana, družbena kohezija, energetika, okolje, ribištvo, ribogojstvo in naravni viri, trajnostna gospodarska politika ter informacijske in komunikacijske tehnologije. Ti ukrepi bodo služili kot prednostna orodja za izvajanje sodelovanja med EU in temi državami. Takšni ukrepi so namenjeni zlasti krepitvi raziskovalnih zmogljivosti in zmogljivosti za sodelovanje držav kandidatk, sosednjih držav ter držav v razvoju in nastajajočih držav. Ti ukrepi bodo predmet ozko tematsko usmerjenih pozivov in posebna pozornost bo namenjena lajšanju dostopa zadevnih tretjih držav, predvsem držav v razvoju, do ukrepov.

Te dejavnosti se bodo izvajale v povezavi z mednarodnimi ukrepi sodelovanja v okviru posebnih programov „Človeški viri“ in „Zmogljivosti“.

TEME

1. Zdravje

Cilj

Izboljšanje zdravja evropskih državljanov in povečanje konkurenčnosti evropskih industrijskih sektorjev in podjetij, povezanih z zdravjem, ob obravnavi svetovnih zdravstvenih problemov, vključno s pojavljajočimi se epidemijami. Poudarek bo na translacijskih raziskavah (prenos temeljnih odkritij v klinično prakso), na razvijanju in potrjevanju novih terapij, metod za spodbujanje zdravja in preprečevanje bolezni, diagnostičnega orodja in tehnologij ter tudi na trajnostnih in učinkovitih sistemih zdravstvenega varstva.

Pristop

Te raziskave bodo prispevale k razumevanju tega, kako na učinkovitejši način spodbujati dobro zdravje, preprečevati in zdraviti glavne bolezni ter nuditi zdravstveno varstvo. Pomagale bodo vključiti obsežne količine genomskih podatkov za ustvarjanje novega znanja in uporab v medicini in biotehnologiji. Pospeševale bodo translacijske zdravstvene raziskave, ki so bistvene za zagotovitev praktičnih koristi biomedicinskih raziskav. Evropi bodo omogočile, da učinkoviteje prispeva k mednarodnim prizadevanjem za boj proti boleznim svetovnega pomena, kot je prikazano v tekočem programu Partnerstva evropskih držav in držav v razvoju na področju kliničnih študij ( European and Developing Countries Clinical Trials Partnership – EDCTP) za preprečevanje virusa HIV/AIDS-a, malarije in tuberkuloze (člen 169)[19]. Okrepile bodo raziskave, ki jih usmerja zdravstvena politika na evropski ravni, in zlasti primerjave modelov, sistemov in podatkov, shranjenih v nacionalnih podatkovnih zbirkah.

Te raziskave bodo pomagale izboljšati konkurenčnost evropske industrije biotehnologije na področju zdravstvenega varstva in medicinske tehnologije, kjer MSP predstavljajo glavno gospodarsko gonilno silo, ter farmacevtske industrije. Predvidena je zlasti podpora evropski tehnološki platformi[20] za inovativna zdravila, da bi premostili raziskovalna ozka grla v procesu razvoja zdravil. Posebna pozornost bo namenjena premostitvi vrzeli med raziskovalnimi dejavnostmi in uporabo z zagotavljanjem podpore za dokaz koncepta in klinično preverjanje. Poleg tega bodo te raziskave prispevale k razvoju normativov in standardov za nove napredne terapije (npr. regenerativna medicina), potrebne za pomoč industriji EU pri soočanju s svetovno konkurenco.

Po potrebi bo v okviru projektov[21] upoštevano in vanje tudi vključeno načelo enakopravnosti spolov pri raziskovanju. Posebna pozornost bo namenjena sporočanju rezultatov raziskav in spodbujanju dialoga s civilno družbo, zlasti s skupinami pacientov, v najzgodnejši fazi o novih razvojnih dosežkih biomedicinskih in genetskih raziskav. Zagotovljena bosta tudi učinkovito razširjanje in uporaba rezultatov.

Dve strateški vprašanji, zdravje otrok[22] in zdravje starajočega se prebivalstva, bosta obravnavani v okviru treh glavnih sklopov dejavnosti, ki so navedene spodaj, s prednostnimi nalogami, izpostavljenimi v delovnem programu. Vključena bodo tudi druga multidisciplinarna področja. To bo zagotovilo jasen in skladen pristop k tem vprašanjem v celotni temi in se izognilo podvajanju.

Dejavnosti

- Biotehnologija, generična orodja in tehnologije za človekovo zdravje

Namen te dejavnosti je razvijanje in potrjevanje potrebnih orodij in tehnologij, ki bodo omogočili pridobivanje novega znanja in njegov prenos v praktične uporabe na področju zdravja in medicine.

- Zahtevne proizvodne raziskave: razvoj novih raziskovalnih orodij za moderno biologijo, ki bodo znatno pospešila postopek priprave podatkov ter izboljšala standardizacijo, pridobivanje in analiziranje podatkov in vzorcev (biobanke). Poudarek bo na novih tehnologijah za: zaporedje; izražanje genov, genotipizacijo in fenotipizacijo; strukturno genomiko; bioinformatiko in sistemsko biologijo; druga področja, katerih poimenovanja se končajo na „-omika“.

- Odkrivanje, diagnoza in spremljanje: razvoj vizualizacije, upodabljanja, orodij in tehnologij za odkrivanje in analizo na področju biomedicinskih raziskav, napovedovanja, diagnosticiranja, spremljanja in prognosticiranja bolezni ter v podporo terapevtskim posegom in za njihovo vodenje. Poudarek bo na multidisciplinarnem pristopu, ki vključuje področja, kot so: molekularna in celična biologija, fiziologija, genetika, fizika, kemija, nanotehnologije, mikrosistemi, naprave in informacijske tehnologije. Poudarjene bodo neinvazivne ali minimalno invazivne in kvantitativne metode ter vidiki zagotavljanja kakovosti.

- Inovativni terapevtski pristopi in posegi: krepitev in zagotavljanje nadaljnjega razvoja naprednih terapij in tehnologij s široko možno uporabo. Poudarek bo na genski in celični terapiji, regenerativni medicini, presaditvi, imunoterapiji in cepivih ter drugih zdravilih. Prav tako bodo obravnavane podobne tehnologije, kot na primer napredni sistemi za dostavo učinkovin na ciljno mesto, napredni vsadki in protetika ter neinvazivni ali minimalno invazivni tehnološko podprti posegi.

- Predvidevanje primernosti, varnosti in učinkovitosti terapij: razvoj in potrjevanje parametrov, orodij, metod in standardov, potrebnih za oskrbo pacientov z varnimi in učinkovitimi novimi bio zdravili (glede konvencionalnih zdravil[23] bodo ta vprašanja obravnavana v okviru predlagane skupne tehnološke pobude za inovativna zdravila). Poudarek bo na pristopih, kot so farmakogenomika, metode in modeli in silico , in vitro (vključno z alternativami za preskuse na živalih) ter in vivo .

- Translacijske raziskave, ki služijo človekovemu zdravju

Ta dejavnost je namenjena izboljšanju znanja o bioloških procesih in mehanizmih, ki so del normalnega zdravstvenega stanja in posebnega bolezenskega stanja, da bi to znanje prenesli v klinično prakso in zagotovili, da klinični podatki usmerjajo nadaljnje raziskave.

- Vključevanje bioloških podatkov in procesov: zbiranje obsežnejših podatkov, sistemska biologija.

- Zbiranje obsežnejših podatkov: uporaba zahtevnih proizvodnih tehnologij pri zbiranju podatkov za pojasnjevanje funkcije genov in genskih proizvodov ter njihovih interakcij v kompleksnih mrežah. Poudarek bo na: genomiki; proteomiki; populacijski genetiki; primerjalni in funkcionalni genomiki.

- Sistemska biologija: poudarek bo na multidisciplinarnih raziskavah, ki bodo vključevale veliko različnih bioloških podatkov ter bodo razvijale in uporabljale sistemske pristope za razumevanje in oblikovanje bioloških procesov.

- Raziskave možganov in z njimi povezanih bolezni, človekovega razvoja in staranja.

- Možgani in z njimi povezane bolezni: boljše razumevanje integrirane strukture in dinamike možganov, proučevanje možganskih bolezni ter iskanje novih terapij. Poudarek bo na raziskovanju delovanja možganov od molekul do zaznavanja ter na obravnavanju nevroloških in psihičnih bolezni in motenj, vključno z regenerativnimi in obnovitvenimi terapevtskimi pristopi.

- Človekov razvoj in staranje: boljše razumevanje procesa vseživljenjskega razvoja in zdravega staranja. Poudarek bo na proučevanju človeškega sistema in sistema modelov, vključno z medsebojnim vplivanjem z dejavniki, kot so okolje, vedenje in spol.

- Translacijske raziskave pri glavnih nalezljivih boleznih: soočanje z glavnimi grožnjami javnemu zdravju.

- Odpornost na protimikrobna zdravila: poudarek bo na združevanju temeljnih raziskav molekularnih odpornih organizmov, mikrobiološke ekologije in interakcije med gostiteljem in patogenom s kliničnimi raziskavami v smeri novih intervencij za zmanjšanje možnosti nastajanja in širjenja unfekcijskih bolezni, odpornih na več zdravil.

- HIV/AIDS, malarija in tuberkuloza: poudarek bo na razvoju novih terapij, diagnostičnih orodij, preventivnih cepiv in ovir za kemični prenos, kot so HIV mikrobicidi. Raziskovalna prizadevanja se bodo s temi tremi boleznimi soočila na svetovni ravni, vendar bodo obravnavala tudi posebne evropske vidike. Poudarjene bodo predklinične in zgodnje klinične raziskovalne dejavnosti in, kjer je primerno (npr. za cepiva proti HIV/AIDS-u), je predvideno sodelovanje s svetovnimi pobudami.

- Nastajajoče epidemije: poudarek bo na preprečevanju nastajajočih patogenov s pandemičnim potencialom, vključno z zoonozami (npr. SARS in visoko patogena influenca). Po potrebi bodo sprejete določbe za hiter začetek raziskav s sodelovanjem, namenjenih pospešitvi razvoja novih diagnostik, zdravil in cepiv za učinkovito preprečevanje, zdravljenje in nadzor nad nujnimi primeri nalezljivih bolezni.

- Translacijske raziskave pri drugih glavnih boleznih.

- Rak: poudarek bo na etiologiji bolezni; določanju in vrednotenju ciljev zdravil in bioloških označevalcev, ki pomagajo pri preprečevanju, zgodnjem diagnosticiranju in zdravljenju; ter ocenjevanju učinkovitosti prognostičnih, diagnostičnih in terapevtskih posegov.

- Bolezni srca in ožilja: poudarek bo na diagnozi, preprečevanju, zdravljenju in spremljanju bolezni srca in krvnih žil (vključno z vaskularnimi vidiki možganske kapi) ob uporabi obsežnih multidisciplinarnih pristopov.

- Diabetes in debelost: pri prvem bo poudarek na etiologiji različnih vrst diabetesa in s tem povezanega preprečevanja in zdravljenja. Pri drugem bo poudarek na multidisciplinarnih pristopih, vključno z genetiko, življenjskim slogom in epidemiologijo.

- Redke bolezni: poudarek bo na vseevropskih študijah prirodoslovja, patofiziologije in na razvoju preventivnih, diagnostičnih in terapevtskih posegov. V ta del bodo vključeni redki Mendelovi fenotipi splošnih bolezni.

- Druge kronične bolezni: poudarek bo na nesmrtonosnih boleznih z močnim učinkom na kakovost življenja v starosti, kot so slabšanje funkcionalnih in senzoričnih sposobnosti ter druge kronične bolezni (npr. revmatične bolezni).

- Optimalizacija zdravstvenega varstva evropskih državljanov

Ta dejavnost je namenjena zagotavljanju potrebne osnove za osveščene politične odločitve glede zdravstvenih sistemov ter tudi za učinkovitejše strategije za spodbujanje zdravja, preprečevanje bolezni, postavljanje diagnoz in terapijo.

- Boljše spodbujanje zdravja in preprečevanje bolezni: zagotovitev dokazov za najboljše ukrepe na področju javnega zdravja v smislu življenjskega sloga in intervencij na različnih ravneh in v različnih kontekstih. Poudarek bo na širših determinantah zdravja in na njihovem vzajemnem delovanju tako na individualni ravni kot tudi na ravni Skupnosti (npr. prehrana, stres, tobak in druge snovi, fizična aktivnost, kulturno ozadje, socialno-ekonomski in okoljski dejavniki). Obravnavano bo zlasti duševno zdravje z vidika njegovega vseživljenjskega ohranjanja.

- Prenos kliničnih raziskav v klinično prakso vključno z boljšo uporabo zdravil ter ustrezno uporabo vedenjskih in organizacijskih intervencij ter terapij in tehnologij zdravljenja. Posebna pozornost bo namenjena varnosti pacientov: ugotavljanje najboljše klinične prakse; razumevanje kliničnega odločanja v okviru osnovne in specializirane oskrbe; ter pospeševanje uporabe z dokazi podprte medicine in dajanja pooblastil pacientom. Poudarek bo na primerjavi strategij; proučevanju rezultatov različnih intervencij, vključno z zdravili, ob upoštevanju dokazov farmakovigilance, posebnih značilnosti pacienta (npr. genska odpornost, starost, spol in privrženost načelom) ter stroškovnih ugodnosti.

- Kakovost, solidarnost in trajnost zdravstvenih sistemov; državam zagotoviti osnovo za prilagajanje njihovih zdravstvenih sistemov glede na izkušnje drugih ob upoštevanju pomembnosti nacionalnega ozadja in značilnosti prebivalstva (staranje, mobilnost, migracije, izobraževanje, socialno-ekonomski položaj, spreminjajoč se svet dela itd.). Poudarek bo na organizacijskih, finančnih in ureditvenih vidikih zdravstvenih sistemov, njihovem izvajanju in rezultatih v smislu uspešnosti, učinkovitosti in enakosti. Posebna pozornost bo namenjena vprašanju naložb in človeškim virom.

Mednarodno sodelovanje

Mednarodno sodelovanje je sestavni del teme in je bistvenega pomena na področjih, ki obravnavajo svetovne zdravstvene probleme, kot so odpornost na protimikrobna zdravila, HIV/AIDS, malarija, tuberkuloza in pojavljajoče se pandemije. To lahko vključuje tudi določitev prednostnih nalog v okviru mednarodnih pobud, kot je na primer Global HIV Vaccine Enterprise (svetovni projekt za cepivo proti virusu HIV). Glede na utrjevanje dolgoročnega trajnostnega partnerstva na področju kliničnih raziskav med Evropo in državami v razvoju bo nadaljnja podpora zagotovljena[24] Partnerstvu evropskih držav in držav v razvoju na področju kliničnih študij ( European and Developing Countries Clinical Trials Partnership – EDCTP) kot odziv na njegove dosežke in prihodnje potrebe. Program EDCTP bo še naprej osredotočen na napredno klinično preskušanje za razvoj novih cepiv, mikrobicidov in zdravil proti tem trem boleznim v podsaharski Afriki.

Posebni ukrepi sodelovanja se bodo izvajali na področjih, oblikovanih z biregionalnimi dialogi v tretjih državah/regijah in na mednarodnih forumih, ter tudi v okviru razvojnih ciljev novega tisočletja. Takšna prednostna področja, prilagojena lokalnim potrebam in s partnerstvi, lahko vključujejo: raziskave zdravstvene politike, raziskave zdravstvenih sistemov in zdravstvenih storitev, zdravje mater in otrok, reproduktivno zdravje, kontrolo in nadzor nad zanemarjenimi nalezljivimi boleznimi ter pojavljajoče se nepredvidene politične potrebe v navedenih regijah.

Letni prispevek k mednarodni organizaciji Human Frontier Science Programme Organisation (HFSPO) [25] bo skupen s temo „Informacijske in komunikacijske tehnologije“. To bo omogočilo državam članicam EU, ki niso članice G8, da uživajo ugodnosti Human Frontier Science Programme (HFSP) in zagotovilo večjo prepoznavnost evropskih raziskav.

Odziv na nastajajoče potrebe in nepredvidene politične potrebe

Raziskave nastajajočih potreb se bodo izvajale na podlagi pobud po načelu „od spodaj navzgor“ in „osredotočenih“ pobud v povezavi z drugimi temami in to bo vključevalo širok ter interdisciplinaren raziskovalni portfelj. Podpora nepredvidenim političnim potrebam Evropske unije lahko obravnava na primer varnost in zdravje pri delu, presojo vplivov na zdravje, oceno tveganja, statistične kazalnike, upravljanje in komuniciranje na področju javnega zdravja ter tudi obveznosti v okviru mednarodnih pogodb na področju zdravja, vključno z Okvirno konvencijo o nadzoru tobaka[26] in mednarodnimi zdravstvenimi predpisi[27]. To bo dopolnilo zgoraj podprte raziskave, ki jih usmerja zdravstvena politika.

2. Prehrana, kmetijstvo in biotehnologija

Cilj

Izgradnja na znanju temelječega evropskega bio gospodarstva[28] preko povezovanja znanosti, industrije in drugih zainteresiranih strani, da bi izkoristili nove in nastajajoče raziskovalne možnosti, ki odgovarjajo na družbene in gospodarske izzive: naraščajoče povpraševanje po varnejši, bolj zdravi in kakovostnejši hrani ob upoštevanju dobrega počutja živali in podeželskega okolja; trajnostna proizvodnja in raba obnovljivih bioloških virov; naraščajoča nevarnost epizootskih in zoonotskih bolezni ter motenj, povezanih s prehrano; grožnje trajnosti in varnosti kmetijske in ribiške proizvodnje, ki so zlasti posledica podnebnih sprememb.

Pristop

Ta tema bo okrepila bazo znanja, prinesla inovacije in zagotovila podporo politike pri izgradnji in razvoju na znanju temelječega evropskega bio gospodarstva ( European Knowledge Based Bio-Economy – KBBE). Raziskave bodo usmerjene na trajnostno upravljanje z biološkimi viri, njihovo proizvodnjo in rabo, zlasti s pomočjo znanosti o življenju, biotehnologije in zbliževanja z drugimi tehnologijami, da bi zagotovili nove, ekološko učinkovite in konkurenčne proizvode iz evropskega kmetijstva, ribištva, ribogojstva, prehrambne[29], zdravstvene, gozdarske in sorodnih industrij. Raziskave bodo pomembno prispevale k izvajanju in oblikovanju politik in predpisov EU, obravnavale ali podpirale pa bodo predvsem: skupno kmetijsko politiko; vprašanja v zvezi s kmetijstvom in trgovino; predpise na področju varne hrane; politiko Skupnosti na področju zdravja živali, nadzor bolezni in standarde dobrega počutja; okolje in biološko raznovrstnost; gozdarsko strategijo EU; in skupno ribiško politiko, katere namen je zagotoviti trajnosten razvoj ribolova in ribogojstva. Poleg tega bodo raziskave poskušale razviti nove in obstoječe kazalnike, ki podpirajo analize, razvoj in spremljanje teh politik.

Agroživilska industrija, pri kateri 90 % predstavljajo MSP, bo še zlasti uživala ugodnosti mnogih raziskovalnih dejavnosti, vključno z usmerjenim razširjanjem in dejavnostmi za prenos tehnologije, predvsem v zvezi z vključevanjem in prevzemanjem naprednih, ekološko učinkovitih tehnologij, metodologij in postopkov ter razvojem standardov. Pričakovati je, da bodo visokotehnološka, na novo ustanovljena podjetja na področju bio-, nano- ter informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) pomembno prispevala na področju žlahtnjenja rastlin, izboljšanih pridelkov in varstva rastlin, naprednih tehnologij za odkrivanje in spremljanje za zagotovitev varne in kakovostne hrane ter novih industrijskih bioprocesov.

Številne evropske tehnološke platforme, ki zajemajo področje rastlinske genomike in biotehnologije, gozdarstva in gozdarske industrije, svetovnega zdravja živali, reje domačih živali, prehrane, ribogojstva in industrijske biotehnologije, bodo prispevale z določitvijo skupnih raziskovalnih prednostnih nalog v okviru te teme, z opredelitvijo mogočih bodočih obsežnih pobud, kot so projekti za predstavitev proizvodnje osnovnih kemikalij iz biomase (celična stena rastlin, biogoriva, biopolimeri) in pomagale zagotoviti široko udeležbo in vključevanje vseh zainteresiranih strani. Ukrepom za povečanje usklajenosti nacionalnih raziskovalnih programov se bo sledilo, kadar koli bo to ustrezno, v tesnem usklajevanju s projekti ERA-NET, tehnološkimi platformami in drugimi zadevnimi akterji, kot je Stalni odbor za raziskave v kmetijstvu (SCAR) ali prihodnja evropska struktura za usklajevanje pomorskih raziskav.

Upoštevanje družbenega, etičnega vidika, vidika enakopravnosti spolov, pravnega, okoljskega, gospodarskega in širšega kulturnega vidika ter možnih tveganj in vplivov (predvidevanja) znanstvenega in tehnološkega razvoja bo, kjer je primerno, sestavni del dejavnosti.

Dejavnosti

- Trajnostna proizvodnja in gospodarjenje z biološkimi viri iz tal, gozdov in vodnih okolij[30]

- Omogočanje raziskav ključne dolgoročne gonilne sile trajnostne proizvodnje in gospodarjenja z biološkimi viri (mikroorganizmi, rastline in živali), vključno z izkoriščanjem biološke raznovrstnosti in novih bioaktivnih molekul v teh bioloških sistemih. Raziskave bodo vključevale tehnologije, katerih poimenovanja se končajo na „-omika“, kot so genomika, proteomika, metabolomika, in konvergenčne tehnologije, ter njihovo vključevanje znotraj pristopov sistemske biologije, kot tudi razvoj osnovnega orodja in tehnologij, vključno z bioinformatiko in ustreznimi podatkovnimi zbirkami, ter metodologij za ugotavljanje sort znotraj skupin vrst.

- Povečana trajnost in konkurenčnost ob zmanjšanju okoljskih vplivov v kmetijstvu, gozdarstvu, ribištvu in ribogojstvu s pomočjo razvoja novih tehnologij, opreme, nadzornih sistemov, novih rastlin in proizvodnih sistemov, izboljšanje znanstvene in tehnične osnove upravljanja ribištva ter boljše razumevanje medsebojnega delovanja različnih sistemov (kmetijstvo in gozdarstvo; ribištvo in ribogojstvo) v okviru pristopa celostnega obravnavanja ekosistemov. Pri zemeljskih bioloških virih bo poseben poudarek na nizkih vložkih in organskih proizvodnih sistemih, izboljšanem upravljanju z viri, novo krmo in novimi rastlinami (pridelki in drevesa) z izboljšano sestavo, odpornostjo na stres, učinkovitostjo rabe hranil in strukturo. To bo podprto z raziskavami biovarnosti, soobstoja in sledljivosti novih rastlinskih sistemov in proizvodov. Zdravje rastlin bo izboljšano s pomočjo boljšega razumevanja ekologije, biologije škodljivcev, bolezni in drugih groženj ter podpore pri nadzoru nad izbruhi bolezni in izboljšanimi orodji in tehnikami za trajnostno upravljanje s škodljivci. Pri bioloških virih iz vodnih okolij bo poudarek na bistvenih bioloških funkcijah, varnih in okolju prijaznih proizvodnih sistemih ter krmi za kultivirane vrste, kot tudi na biologiji rib, dinamiki mešanega ribištva, medsebojnih vplivih med ribiškimi dejavnostmi in morskim ekosistemom ter na regionalnih in večletnih sistemih za upravljanje s pomočjo flote.

- Optimalizirana proizvodnja živali in njihovo dobro počutje v okviru kmetijstva, ribištva in ribogojstva, med drugim z izkoriščanjem znanja o genetiki, novih metod reje, izboljšanega razumevanja živalske fiziologije in vedenja ter z boljšim razumevanjem in nadzorom nad nalezljivimi boleznimi živali, vključno z zoonozami. V zvezi s slednjim se bodo razvijala tudi orodja za spremljanje, preprečevanje in nadzor s podporo in uporabnimi raziskavami cepiv in diagnostike, preučevanjem ekologije znanih ali pojavljajočih se povzročiteljev bolezni in drugih groženj, vključno z zlonamernimi dejanji ter vplivi različnih sistemov kmetovanja in podnebja. Razvijalo se bo tudi novo znanje za varno odlaganje živalskih odpadkov in izboljšano upravljanje s stranskimi proizvodi.

- Zagotavljanje orodij, ki jih oblikovalci politike in drugi akterji potrebujejo za podporo izvajanju ustreznih strategij, politik in zakonodaje ter zlasti za podporo izgradnji na znanju temelječega evropskega bio gospodarstva (KBBE) in potrebam razvoja podeželja in obalnih območij. Skupna ribiška politika bo podprta z razvojem prilagodljivih pristopov, ki pri izkoriščanju morskih virov podpirajo pristop celostnega obravnavanja ekosistemov. Raziskave za vse politike bodo vključevale socialno-ekonomske študije, primerljive preiskave različnih sistemov kmetovanja, stroškovno ugodne sisteme za upravljanje ribištva, vzrejo živali, ki niso namenjene za prehrano, interakcije z gozdarstvom in študije za izboljšanje podeželskih in obalnih življenjskih pogojev.

- Od vil do vilic: Prehrana, zdravje in dobro počutje

- Razumevanje obnašanja potrošnika kot glavnega dejavnika v konkurenčnosti prehrambne industrije ter vpliva hrane na zdravje in dobro počutje evropskih državljanov. Poudarek bo na potrošnikovem dojemanju in odnosu do hrane, razumevanju družbenih trendov in opredelitvi determinant izbire hrane ter uporabnikovega dostopa do hrane.

- Razumevanje prehranskih dejavnikov in navad kot glavnega nadzorljivega dejavnika v razvoju in zmanjšanju pojava s prehrano povezanih bolezni in motenj. To bo vključevalo razvoj in uporabo nutrigenomike in sistemske biologije ter študije medsebojnih vplivov med prehranjevanjem, fiziološkimi in psihičnimi funkcijami. Privedlo bi lahko do preoblikovanja predelanih živil in razvoja novih živil, dietnih živil in živil s prehranskimi in zdravstvenimi zahtevami. Pri poudarjanju vpliva nekaterih živil in prehrane na zdravje ter pri razvoju celostnih smernic za prehrano bo pomembno tudi preučevanje tradicionalnih, lokalnih in sezonskih živil ter prehrane.

- Optimalizacija inovacij v evropski prehrambni industriji s pomočjo vključevanja naprednih tehnologij v tradicionalno živilsko proizvodnjo, ključnih procesnih tehnologij za povečanje funkcionalnosti hrane, razvoja in predstavitve visoke tehnologije, ekološko učinkovite predelave in pakiranja, pametnih nadzornih aplikacij ter učinkovitejšega upravljanja s stranskimi proizvodi, odpadki in energijo. Poleg tega bodo nove raziskave razvijale trajnostne in nove tehnologije za živalsko krmo, vključno s formulacijo varne predelave krme, in za nadzor nad kakovostjo krme.

- Zagotavljanje kemijske in mikrobiološke varnosti ter izboljšanje kakovosti evropske preskrbe s hrano. To bo vključevalo razumevanje povezav med mikrobiološko ekologijo in varno hrano; razvoj metod in modelov, ki obravnavajo celovitost verig za preskrbo s hrano; nove metode odkrivanja, tehnologije in orodja za ocenjevanje, upravljanje in sporočanje tveganja ter izboljšanje razumevanja dojemanja tveganja.

- Varovanje zdravja ljudi in okolja s pomočjo boljšega razumevanja vpliva okolja na prehransko verigo ljudi/živali in vpliva prehranske verige ljudi/živali na okolje. To bo vključevalo študije o onesnaževalcih hrane in zdravstvenih posledicah ter razvoj izboljšanih orodij in metod za oceno vplivov prehranske verige ljudi in živali na okolje. Zagotavljanje kakovosti in celovitosti prehranske verige zahteva nove modele za analizo proizvodne verige in koncepte upravljanja celotne prehranske verige, vključno z vidiki potrošnikov.

- Znanosti o življenju in biotehnologija za trajnostne neprehrambne proizvode in postopke

- Krepitev baze znanja in razvoj naprednih tehnologij za proizvodnjo zemeljske ali morske biomase za uporabo v energetiki in industriji. To bo vključevalo rastlinsko, živalsko in mikrobno genomiko ter metabolomiko za izboljšanje produktivnosti in sestave surovin ter surovin iz biomase za optimalno pretvorbo v proizvode z visoko dodano vrednostjo, ob istočasnem izkoriščanju naravnih ali okrepljenih zemeljskih in vodnih organizmov kot novih virov. To bo v celoti vključevalo analizo življenjskega cikla kmetijskih praks, prevoz, skladiščenje in razvoj trga bio proizvodov. Skladno s tem bo obravnavana uporaba industrijske biotehnologije v okviru celotne rastlinske verige, da bi uresničili celoten potencial pristopa biorafinerij, vključno s socialno-ekonomskimi, agronomskimi in ekološkimi vidiki ter vidiki potrošnikov. To bo okrepljeno z večjim razumevanjem in nadzorom nad metabolizmom rastlin in mikrobov na celični in podcelični ravni, v proizvodnji proizvodov z visoko vrednostjo, ki razvija bioprocese s povečanim izkoristkom, kakovostjo in čistostjo pretvorjenih proizvodov, vključno z načrtovanjem bio katalitičnih procesov. Poleg tega se bodo uporabljale in razvijale biotehnologije za nove in izboljšane, visoko kakovostne in obnovljive gozdarske proizvode in postopke z visoko dodano vrednostjo, da bi povečali trajnost lesa in proizvodnje lesa, vključno z debli in zalogami obnovljive bioenergije. Nazadnje bo obravnavan potencial biotehnologije za odkrivanje, spremljanje, preprečevanje, obravnavanje in odpravo onesnaževanja s poudarkom na največjem možnem povečanju tržne vrednosti odpadkov in stranskih proizvodov s pomočjo novih bioprocesov samih ali v kombinaciji z rastlinskimi sistemi in/ali kemijskimi katalizatorji.

Mednarodno sodelovanje

Mednarodno sodelovanje je prednostna naloga raziskav na področju prehrane, kmetijstva in biotehnologije in se bo močno spodbujalo v okviru celotnega področja. Podpora bo namenjena raziskavam, ki so še posebej v interesu držav v razvoju, ob upoštevanju razvojnih ciljev novega tisočletja in dejavnosti, ki že potekajo. Izvajali se bodo posebni ukrepi za podporo sodelovanju s prednostnimi partnerskimi regijami in državami – zlasti s tistimi, ki so vključene v biregionalne dialoge in dvostranske sporazume na področju znanosti in tehnologije, ter tudi s sosednjimi državami, nastajajočimi gospodarstvi in državami v razvoju.

Poleg tega se bo večstransko sodelovanje izvajalo z namenom obravnavati izzive, ki zahtevajo obsežna mednarodna prizadevanja, kot sta razsežnost in kompleksnost sistemske biologije na področju rastlin in mikroorganizmov, ali obravnavati svetovne izzive ter mednarodne obveznosti EU (varnost in zaščita hrane in pitne vode, svetovno širjenje bolezni živali, nepristranska raba biološke raznovrstnosti, obnova svetovnega ribištva za največji trajnostni donos do leta 2015 ter vpliv podnebnih sprememb/vpliv na podnebne spremembe).

Odziv na nastajajoče potrebe in nepredvidene politične potrebe

Raziskave nastajajočih potreb lahko obravnavajo na primer razvoj novih konceptov in tehnologij, kot na primer v zvezi s sistemi za krizno upravljanje in celovitostjo prehranske verige.

Prožen odziv na nepredvidene politične potrebe bo upošteval zlasti politike, pomembne za izgradnjo na znanju temelječega evropskega bio gospodarstva.

3. Informacijske in komunikacijske tehnologije

Cilj

Izboljšati konkurenčnost evropske industrije in omogočiti Evropi, da obvladuje in oblikuje prihodnji razvoj informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) tako, da bodo izpolnjene družbene in gospodarske zahteve. Dejavnosti bodo okrepile znanstveno in tehnološko bazo Evrope in zagotovile njeno svetovno vodstvo na področju IKT, pomagale pospeševati in spodbujati inovativnost s pomočjo uporabe IKT in zagotovile hitro pretvorbo napredka IKT v koristi za državljane, podjetja, industrijo in vlade v Evropi.

Uvod

Informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) igrajo edinstveno, preizkušeno vlogo pri spodbujanju inovacij, ustvarjalnosti in konkurenčnosti vseh industrijskih in storitvenih sektorjev. Bistvene so za obravnavanje ključnih družbenih izzivov in za posodobitev javnih storitev ter podpirajo napredek na vseh področjih znanosti in tehnologije. Evropa mora zato obvladovati in oblikovati prihodnji razvoj IKT ter zagotoviti, da se storitve in izdelki, ki temeljijo na IKT, uvedejo in uporabljajo, da bi v čim večji meri koristili državljanom in podjetjem.

To so cilji politike Unije na področju informacijske družbe, kot je bilo izpostavljeno v pobudi i2010, ki si prizadeva za konkurenčno usklajeno informacijsko gospodarstvo v Evropi, znaten dvig evropskih naložb v raziskave in inovacije na področju IKT ter zelo visoko raven dostopnosti v informacijski družbi.

Nove tehnologije IKT bodo ponudile veliko novih priložnosti za izdelke in storitve z visoko vrednostjo, od katerih jih je veliko na področjih, kjer Evropa že ima industrijsko in tehnološko vodstvo. Optimalen pristop k naložbam v IKT so partnerstva na evropski ravni. Takšna prizadevanja so bolj kot kdaj koli prej potrebna, da se v obdobju svetovne konkurenčnosti ter vse bolj kompleksnih in medsebojno odvisnih tehnologij drži korak z visokimi stroški raziskav.

Tema IKT daje prednost strateškim raziskavam v zvezi s ključnimi stebri tehnologije, omogoča neprekinjeno vključevanje tehnologij ter zagotavlja znanje in sredstva za razvoj širokega spektra inovativnih uporab IKT. Dejavnosti bodo povečale industrijsko in tehnološko prednost v sektorju IKT ter izboljšale konkurenčno prednost pomembnih sektorjev, ki dajejo poudarek IKT – tako s pomočjo inovativnih izdelkov in storitev z visoko vrednostjo, ki temeljijo na IKT, kot tudi z izboljšanjem organizacijskih procesov v podjetjih in upravah. Poleg tega bo ta tema z aktiviranjem IKT za izpolnjevanje javnih in družbenih zahtev nudila podporo drugim politikam Evropske unije.

Dejavnosti bodo vključevale ukrepe sodelovanja in povezovanja v mreže, podporo skupnim tehnološkim pobudam – vključno z izbranimi vidiki raziskav v okviru tehnologij na področju nanoelektronike in vgrajenih računalniških sistemov – ter nacionalne pobude za usklajevanje programov – vključno s področjem pomoči iz okolice pri samostojnem življenju. Med prednostne naloge dejavnosti bodo spadale teme, ki med drugim slonijo na delu evropskih tehnoloških platform. Razvijale se bodo tudi tematske sinergije s sorodnimi dejavnostmi v drugih posebnih programih.

Aktivna udeležba malih in srednje velikih podjetij ter drugih malih subjektov pri dejavnostih je bistvenega pomena zaradi njihove vloge pri spodbujanju inovacij. Igrajo bistveno vlogo pri razvoju in spodbujanju novih vizij na področju IKT in njihovih uporab ter pri njihovi pretvorbi v poslovna sredstva.

Dejavnosti

- Stebri tehnologije IKT:

- Nanoelektronika, fotonika in integrirani mikro/nanosistemi: procesna tehnologija, tehnologija naprav in načrtovanja za izboljšanje velikosti, zgoščenosti, zmogljivosti, energetske učinkovitosti, proizvodne in stroškovne učinkovitosti komponent, sistemov za čipe in zapakiranih sistemov ter integriranih sistemov; osnovne fotonske komponente za širok spekter uporabe; visoko zmogljivi/zelo zgoščeni sistemi za shranjevanje podatkov; zelo veliki/zelo integrirani zasloni; naprave za zaznavanje, aktiviranje, vizualizacijo in upodabljanje; sistemi z zelo nizko porabo, alternativni viri/alternativno skladiščenje energije; heterogene tehnologije/integracija sistemov; večnamenski integrirani mikro-nano-bio-info sistemi; široko zastavljena področja elektronike; vključevanje v različne materiale/objekte; vmesnik za komunikacijo z živimi organizmi; (samo)sestavljivost molekul ali atomov v stabilne strukture.

- Široko razširjena komunikacijska omrežja z neomejeno zmogljivostjo: stroškovno učinkovite mobilne tehnologije ter tehnologije in sistemi širokih omrežij, vključno z zemeljskimi in satelitskimi omrežji; združevanje različnih fiksnih, mobilnih, brezžičnih in radiodifuzijskih omrežij, ki segajo od zasebnega okolja do regionalnega in svetovnega okolja; interoperabilnost žičnih in brezžičnih komunikacijskih storitev in aplikacij, upravljanje z omrežnimi viri, preoblikovanje storitev; kompleksno združevanje v mreže začasnih inteligentnih multimedijskih naprav, senzorjev in mikročipov.

- Vgrajeni sistemi, računalništvo in nadzor: močnejši, varnejši, bolj porazdeljeni, zanesljivejši in učinkovitejši sistemi strojne/programske opreme, ki lahko zaznavajo in nadzorujejo svoje okolje ter se nanj prilagajajo in istočasno optimalizirajo uporabo virov; metode in orodja za oblikovanje, načrtovanje in izgradnjo sistemov za obvladovanje kompleksnosti; odprte sestavljive arhitekture in platforme brez merila, vmesni in porazdeljeni operacijski sistemi za zagotavljanje resnično celovitih sodelovalnih in inteligentnih okolij za zaznavanje, aktiviranje, izračunavanje, sporočanje, shranjevanje in dostavo storitev; računalniške arhitekture, ki vključujejo heterogene in omrežne komponente z možnostjo preoblikovanja, vključno s sestavljanjem, programiranjem in doživljenjsko podporo; nadzor nad obsežnimi, porazdeljenimi in nedoločenimi sistemi.

- Programska oprema, tehnologije GRID, varnost in zanesljivost: tehnologije, orodja in metode za dinamično programsko opremo, ki je vredna zaupanja, arhitekture in vmesni sistemi, ki podpirajo storitve s poudarkom na znanju, vključno s tem, da se jih daje na razpolago kot uporaben vir; k storitvam usmerjene, interoperabilne infrastrukture brez merila, omrežjem podobna virtualizacija virov, operacijski sistemi za delovanje v omrežjih; odprte platforme in pristopi sodelovanja za razvoj programske opreme, storitev in sistemov; orodje za sestavljanje; obvladovanje na novo nastalega obnašanja kompleksnih sistemov; izboljšanje zanesljivosti in odpornosti obsežnih, porazdeljenih in začasno povezanih sistemov ter storitev; varni sistemi in storitve, ki so vredni zaupanja, vključno z nadzorom nad dostopom in avtentifikacijo, ki spoštuje zasebnost, dinamično politiko varnosti in zaupanja ter metamodeli zanesljivosti in zaupanja.

- Znanje, kognitivni sistemi in sistemi učenja: metode in tehnike za pridobivanje in razlaganje, predstavljanje in poosebitev, vodenje in ponovno pridobivanje, izmenjavo in posredovanje znanja ob prepoznavanju semantičnih razmerij med vsebinami za uporabo s strani ljudi in strojev; umetni sistemi, ki zaznavajo, razlagajo in ocenjujejo informacije ter lahko sodelujejo, delujejo samostojno in se učijo; teorije in poskusi, ki presegajo posamezne napredke, tako da koristijo vpogled v naravno zaznavanje, zlasti učenje in spomin, tudi z namenom pospeševati napredne sisteme za človeško učenje.

- Simulacija, vizualizacija, medsebojni vplivi in prepletena resničnost: orodja za oblikovanje, simulacijo, vizualizacijo, medsebojne vplive, navidezno, razširjeno in prepleteno resničnost ter njihovo vključevanje v celovita okolja; orodja za inovativno oblikovanje in ustvarjalno oblikovanje izdelkov, storitev in digitalnih avdiovizualnih medijev; naravnejši, intuitivnejši in za uporabo enostavnejši vmesniki ter novi načini vzajemnega delovanja s tehnologijo, stroji, napravami in drugimi artefakti; večjezični in avtomatski sistemi za strojno prevajanje.

Nova pričakovanja v IKT, ki se približujejo drugim znanstvenim in tehnološkim disciplinam (fizika, materiali, biotehnologija,