ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.2

Evropska unija in njene države članice pogosto omenjajo koristnost participativnih procesov in vključevanja organizirane civilne družbe. Socialni partnerji in širša javnost imajo dejansko vzpostavljenih več različnih sistemov in procesov, zato je koristno dati jasno vedeti, zakaj je to dejansko tako pomembno in kaj je možno pridobiti z dobro delujočim sistemom, ki zagotavlja večji obseg sodelovanja. Proaktivno sodelovanje s socialnimi partnerji in organizirano civilno družbo lahko privede do: — večje odmevnosti pri širjenju informacij po celotni Evropski uniji in precejšnjega posrednega vpliva na druga področja; — večjega poistovetenja s strategijami, če imajo vse zainteresirane strani občutek, da so jih pripravile; — sistema zgodnjega opozarjanja: ker so organizacije civilne družbe in socialni partnerji precej bliže ljudem, lahko zgodaj opozorijo na razvoj mikrotrendov, in to precej pred tem, ko so zaznani na nacionalni ali evropski ravni; — zmogljivosti za preizkušanje idej in iskanje rešitev: pričakovati je, da lahko tisti, ki bolje poznajo razmere, velikokrat bolje preizkusijo predloge, preden so ti v celoti izpeljani, in pogosto predlagajo zelo pragmatične in učinkovite rešitve; — boljšega izvajanja: velikokrat so sami socialni partnerji in organizacije civilne družbe tisti, ki bodo odgovorni za dejansko izvajanje predlogov na terenu.
4.6

EESO želi na koncu opozoriti tudi na to, da se tudi v tem akcijskem načrtu, kot v mnogih drugih dokumentih, zelo upravičeno opozarja, da je treba odpraviti okolju škodljive subvencije. Zato EESO toliko bolj obžaluje dejstvo, da Komisija še ni predložila ustreznega seznama okolju škodljivih subvencij, kljub temu, da jo je Odbor večkrat na to opozoril in da to obljublja že več kot pet let. Glede na tak prepad med besedami in dejanji se porajajo dvomi o resničnih prizadevanjih Komisije.
4.4

Strinja se z zahtevami, ki jih mora izpolnjevati infrastruktura osrednjega omrežja za cestni promet (člen 45 predloga). Velikanskega pomena je pomožna infrastruktura, kot so počivališča na vsakih 50 km avtoceste in ustrezne varne parkirne površine za komercialne cestne uporabnike, ki omogočajo potreben počitek in so zato bistven element za izboljšanje delovnih pogojev voznikov in cestne varnosti. Poleg tega prispevajo tudi k boju proti organiziranemu kriminalu.
4.5

Finančni instrument, za katerega se je odločila Komisija, lahko reši problem, ki je doslej omejeval možnosti za močno infrastrukturo. Če bi za infrastrukturo za digitalne storitve uporabljali samo strukturne sklade in program za konkurenčnost in inovativnost, in to le za pilotne projekte, ne bi dosegli zadostne kritične mase za pomembno širjenje digitalnih storitev. Trenutno so naložbe v širokopasovna omrežja v številnih regijah nezadostne zaradi pomanjkanja konkurence in visokega tržnega tveganja; javne storitve so slabo razvite in zaradi razdrobljenosti tehničnih rešitev niso interoperabilne. Če bi nadaljevali po tej poti, ne bi imeli pravega enotnega digitalnega trga in veliko evropskih državljanov bi bilo izključenih.
SL Uradni list Evropske unije C 181/200

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o spremenjenem predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004 glede informacij za širšo javnost o zdravilih za uporabo v humani medicini na recept

(COM(2012) 49 final – 2008/0255 (COD))

2012/C 181/36

Svet in Evropski parlament sta 27. februarja 2012 oziroma 13. marca 2012 sklenila, da v skladu s členom 114 in členom 168(4)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Spremenjeni predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004 glede informacij za širšo javnost o zdravilih za uporabo v humani medicini na recept

COM(2012) 49 final – 2008/0255 (COD).

Odbor je to vprašanje že obravnaval v mnenju CESE 1025/2009, sprejetem 10. junija 2009 (1), zato je na 479. plenarnem zasedanju 28. in 29. marca 2012 (seja z dne 28. marca) s 156 glasovi za, 1 glasom proti in 9 vzdržanimi glasovi sklenil, da o tem ne bo pripravil novega mnenja, saj zagovarja enako stališče kot v navedenem mnenju.

V Bruslju, 28. marca 2012 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Staffan NILSSON

(1) UL C 306, 16. 12. 2009, str. 33.
1.1

EESO ugotavlja, da predlog Komisije spreminja člena 14 in 36 Uredbe (ES) št. 1083/2006 in po eni strani dovoljuje upravljanje instrumenta za porazdelitev tveganja s posrednim centraliziranim upravljanjem, po drugi strani pa državam članicam, ki imajo ali jim grozijo resne težave glede finančne stabilnosti, dovoljuje, da del sredstev, ki so jim dodeljena v okviru ciljev kohezijske politike „konvergenca“ ter „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“, prispevajo za rezervacije in kapital za posojila ali jamstva, ki jih nosilcem projektov ali drugim javnim ali zasebnim partnerjem neposredno ali posredno izda EIB ali druga mednarodna finančna ustanova. Predlagane spremembe ne bi spremenile najvišjih zneskov financiranja iz operativnih programov za programsko obdobje 2007–2013.
2.1

Uredba (ES) št. 1760/2000 določa, da mora vsaka država članica uvesti sistem identifikacije in registracije govedi, ki zajema identifikacijo posameznih živali z ušesnima znamkama, register gospodarstva na vsakem kmetijskem gospodarstvu ter za vsako žival potni list, ki vsebuje podatke o vseh premikih in o njih poroča računalniški bazi podatkov, da ta lahko hitro sledi živalim in identificira kohorte v primeru bolezni. S tako ureditvijo naj bi dosegli povrnitev zaupanja potrošnikov v goveje meso na podlagi preglednosti in popolne sledljivosti govedi in proizvodov iz govejega mesa ter lokalizacijo in sledljivost živali za veterinarske namene, kar je ključnega pomena za nadzor nalezljivih bolezni.
3.9

Kakor je poudarjeno v točki 2.4, sta obsežen tehnološki razvoj in uporaba nove tehnologije ključna elementa za zagotavljanje zmanjšanja emisij toplogrednih plinov. Vsi dokumenti na to temo poudarjajo nerešeno vprašanje, kako zagotoviti potrebna finančna sredstva. Prihodki iz sistema trgovanja z emisijami so možen, čeprav negotov vir sredstev v daljni prihodnosti, sicer pa na vidiku ni ničesar oprijemljivega. Celo sedanji programi EU za raziskave in razvoj ter uvajanje na trg ne zadostujejo. To velja tudi za pobudo Evropskega strateškega načrta za energetsko tehnologijo (načrt SET), vključno z dejavnostmi zajemanja in shranjevanja CO2.
3.10

Vloga civilne družbe. Prehod na trajnostno gospodarstvo je lahko uspešen le, če je civilna družba dejavno vključena v ta proces. Pogoj za to so demokratični procesi ter vzpostavitev struktur za dialog med civilno družbo in nosilci političnega odločanja. Informacije o okolju, o napredku pri doseganju okolju prijaznejšega gospodarstva in o drugih vidikih trajnostnega razvoja morajo biti splošno dostopne v vseh državah, da lahko o teh ključnih vprašanjih poteka strokovna javna razprava. V Evropi je Konvencija o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (Aarhuška konvencija) iz leta 1998 uspešno prispevala k razširitvi in krepitvi pravic javnosti do informacij ter k spodbujanju udeležbe javnosti in dostopa do pravnega varstva. Na vrhu bi bilo treba spodbuditi pripravo podobnih konvencij v vseh regijah sveta in novi svet za trajnostni razvoj bi moral biti pooblaščen za uresničevanje tega cilja v svetovnem okviru.
4.13

Tako je za velik delež storitev splošnega pomena, pa tudi storitev na področju socialne varnosti in zdravstva, značilen nesorazmeren odnos med ponudniki in prejemniki storitev, ki se razlikuje od tržnega odnosa med dobavitelji in potrošniki. Storitve splošnega pomena pogosto zagotavljajo prilagojene rešitve glede na poseben položaj in potrebe uporabnikov. Izvajajo se lahko samo na podlagi načela solidarnosti in so močno odvisne od javnega financiranja. EESO poziva Komisijo, naj organizira posvetovanje, da se pregleda, katere javne socialne storitve splošnega pomena utegnejo izpolnjevati pogoje za skupinsko izjemo, ker ne vplivajo bistveno na konkurenco in ne ponujajo čezmejnih priložnosti.
2.4

Predlog Komisije predvideva poenostavljen postopek za sprejem sezonskih delavcev iz tretjih držav na podlagi skupnih opredelitev in meril. Sezonski delavci pod določenimi pogoji prejmejo skupen dokument, ki vključuje dovoljenje za prebivanje in delo in ki jim daje pravico do šestmesečnega prebivanja v posameznem koledarskem letu. Države članice lahko predvidijo večkratno dovoljenje za sezonske delavce za največ tri leta ali poenostavljeni postopek za ponovni vstop v zaporednih sezonah. Delovni pogoji za sezonske delavce so jasno opredeljeni in predvidevajo, da se sezonski delavci v zvezi z določenimi pravicami obravnavajo enako kot domači delavci.
3.6

Odbor je navedel, da se dosedanji programi LIFE jasno lahko obravnavajo kot zelo uspešni usmeritveni politični instrumenti Komisije. S tako skromnimi sredstvi je bilo vsekakor znatne uspehe mogoče doseči zato, ker je Evropska komisija lahko postavljala zahteve in je tako med potencialnimi nosilci projektov in državami članicami prišlo do določenega „tekmovanja“ za sredstva LIFE: države članice (natančneje: zasebni in javni nosilci projektov v državah članicah) so morali v zgodnjih fazah LIFE zasnovati in razviti inovativne projekte, ki so bili primerni za program LIFE. Ti so bili v okviru določenega izbirnega postopka kritično ocenjeni, nato pa potrjeni ali zaradi pomanjkljive kakovosti oz. nezadostnih proračunskih sredstev zavrnjeni. Tako je Komisija pri podeljevanju sredstev zagotavljala tako evropsko preglednost kot tudi jasno usmerjanje.
1.1

EESO meni, da gre pri trajnostni mobilnosti za to, da se ljudje in blago po Evropi gibljejo na najbolj učinkovit način, ki vključuje zmanjševanje emisij in varčevanje z gorivom. To pa zahteva zagotavljanje informacij in dostop do najustreznejšega(ih) načina(ov) prevoza ter vlaganja v tehnologijo, infrastrukturo in sisteme upravljanja, ki spodbujajo prost in trajnostni pretok.
3.6

Pri tretji možnosti bi posodobljena agencija za varnost omrežij in informacij prispevala k: — manjši razdrobljenosti nacionalnih pristopov (težava št. 1), razširitvi politike in sprejemanju odločitev na podlagi znanja in informacij (težava št. 3) ter boljši splošni ozaveščenosti o tveganjih in izzivih varnosti omrežij in informacij ter njihovem reševanju (težava št. 4) tako, da bi prispevala k: — učinkovitejšemu zbiranju ustreznih informacij o tveganjih, nevarnostih in dovzetnostih v posameznih državah članicah; — večji razpoložljivosti informacij o trenutnih in prihodnjih izzivih in tveganjih varnosti omrežij in informacij; — kakovostnejšim določbam politike varnosti omrežij in informacij v državah članicah. — izboljšanju evropske zmogljivosti za zgodnje opozarjanje in odzivanje (težava št. 2) tako, da bi: — Komisiji in državam članicam pomagala pri pripravi vseevropskih vaj, s čimer bi pri evropskih incidentih dosegli ekonomijo obsega; — olajšala delovanje EP3R, kar bi zaradi skupnih ciljev politike in evropskih standardov za varnost in odpornost lahko zagotovilo več naložb; — spodbujanju skupnega globalnega pristopa do varnosti omrežij in informacij (težava št. 5) tako, da bi: — spodbujala izmenjavo informacij in znanja z državami nečlanicami EU; — učinkovitejšemu in uspešnejšemu boju proti kibernetskemu kriminalu (težava št. 7) tako, da bi: — se pri pregonu in sodelovanju na področju pravosodja vključila v neoperativne naloge v zvezi z vidiki varnosti omrežij in informacij, npr. v medsebojno izmenjavo informacij in usposabljanja (npr. v sodelovanju z Evropsko policijsko akademijo CEPOL).
6.3

Člen 11 PEU dodeljuje EESO posebno vlogo pri uresničevanju vertikalnega in horizontalnega dialoga (17). Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi za zmanjšanje upravnih obremenitev še vedno ni zadovoljivo. Skupina zainteresiranih strani na visoki ravni sicer zagotavlja dragocen prispevek, vendar bi bilo treba evropska združenja in organizacije, ki zastopajo najpomembnejše zainteresirane strani (delodajalce, zaposlene, potrošnike, okoljevarstvenike in druge interesne skupine), prav tako bolj vključiti v proces posvetovanja. Prek spleta je bilo poslanih zgolj 148 odgovorov, v poročilih in dopisih pa je bilo podanih samo 237 predlogov glede zmanjšanja obsega birokracije (18). Skupine civilne družbe je treba bolj vključiti v načrt za boljšo pravno ureditev. Te skupine so dejavne na številnejših področjih, posredujejo svoje vrednote državljanom, podjetjem in delavcem ter poudarjajo zavezo Evrope k oblikovanju politik, ki so razumljive in enostavne za uporabo.
5.12

EESO poudarja, da je treba pri kazalnikih upoštevati več kot samo gospodarsko učinkovitost ter opredeliti tudi kazalnike družbene blaginje, kot jih je predlagala Stiglitzeva komisija (6). EESO je že prej identificiral kvantitativne in kvalitativne kazalnike socialne politike – na primer enakost med moškimi in ženskami, zaposlovanje mladih, „revni zaposleni“, invalidi, kakovostna delovna mesta, revščina otrok in mladih, porazdelitev dohodka, sistemi minimalnih plač oz. dohodka ter dostop do zdravstvenih in socialnih storitev. Predlagan je bil tudi uporabni kazalnik „kakovosti življenja“, ki zajema šest različnih področij (7). Predlagani so bili tudi kvalitativni kazalniki, ki merijo dostopnost in kakovost glede na pričakovanja ljudi, sodelovanje uporabnikov in prijaznost do uporabnika.
4.16

Odbor pozdravlja vključitev določb o priznavanju/enakovrednosti spričeval in drugih kvalifikacij ter o spodbujanju dostopa do poklicnega usposabljanja za upravičence mednarodne zaščite (17). To so pomembni koraki v smeri vključevanja teh oseb v gospodarstvo in družbo ter za izboljšanje kakovosti njihovega življenja. Dostop do trga dela je treba podpreti z aktivnimi ukrepi za boj proti diskriminaciji in spodbujanje podjetij.
3.2.2

EESO meni, da je hkratno prizadevanje na osmih tematskih področjih velik izziv, zato priporoča obravnavo naslednjih vprašanj: — ustanovitev koordinacijskega organa v okviru Evropske komisije in določitev jasnih postopkov za celoten proces usklajevanja za vodenje, upravljanje, spremljanje in ocenjevanje procesa izvajanja na evropski in nacionalnih ravneh z vključitvijo glavnih zainteresiranih strani (vključno z mladinskimi organizacijami) in podobnih organov, ki so odgovorni za področja ukrepanja (npr. različne organizacije v okviru drugih evropskih institucij, vključno s Svetom Evrope), z rednimi srečanji skupnih delovnih skupin, programi vzajemnega učenja in ob upoštevanju prenovljenega Evropskega pakta za mlade; — določitev jasnih ciljev v okviru dogovorjenega časovnega okvira in oblikovanje načrta za vsakega od njih; — določitev prednostnih področij ukrepanja in zagotovitev, da bodo vsa podrobno spremljana; — privabitev zainteresiranih strani k sodelovanju (npr. mladinskih delavcev, strokovnih delavcev, raziskovalcev, strokovnjakov, socialnih partnerjev, politikov itd.) in vključitev mladih in mladinskih struktur v izboljšan in stalen strukturiran dialog; — opredelitev zanesljivega, preglednega in sistematičnega pristopa pri izvajanju strategije; — vključitev mladinske razsežnosti v lizbonsko strategijo po letu 2010, da se olajša socialno in poklicno vključevanje mladih; — dodelitev potrebnih virov z ustanovitvijo novih orodij ali prilagoditvijo sedanjih in prihodnjih programov, kot so Mladi v akciji, program vseživljenjskega učenja, PROGRESS, MEDIA, Erasmus za mlade podjetnike, program za konkurenčnost in inovacije ter strukturni skladi. Ta orodja bi morala biti usklajena in bi se morala medsebojno dopolnjevati; — zmanjšanje birokracije in izboljšanje preglednosti pri vodenju projektov in dejavnosti, ki se nanašajo na področja ukrepanja; — podporo mladinskemu delu in mladinskim strukturam je treba obravnavati kot glavni steber pri obravnavi vseh tematskih področij ukrepanja, sodelovanje pa kot temeljno načelo.
2.1

Komisija s predlogom za zamenjavo direktive OEEO (o zbiranju odpadne električne in elektronske opreme) s prenovljeno direktivo, katere cilj je povečanje stopnje zbiranja in obdelave odpadkov, razširitev področja uporabe medicinske in bolnišnične opreme ter instrumentov nadzora in spodbujanja ponovne uporabe obnovljivega materiala želi doseči večje varstvo okolja in poenostavitev upravnih postopkov; predlog direktive „RoHS“, katere cilj je omejitev uporabe strupenih ali nevarnih snovi v električni in elektronski opremi in jo obravnava to mnenje Odbora, dopolnjuje prenovitev direktive OEEO in je z njo povezan, zato je treba prenoviti tudi njo.
1.1

EESO ocenjuje, da je predlog Komisije težko izvedljiv in da bo povzročil zelo velike dodatne stroške ter povečal upravne obremenitve. Poleg tega ni v skladu z enim od temeljnih ciljev Direktive 2002/15/ES, ki uvaja minimalne zahteve glede urejanja delovnega časa, katerih namen je izboljšanje zdravja in varnosti oseb, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu, povečati varnost v cestnem prometu in uskladiti konkurenčne pogoje. Vozni delavec v skladu z Uredbo 561/2006, ki ureja čas vožnje in počitka, (v povprečju) ne sme delati več kot 48 ur na teden, samozaposleni voznik pa v skladu z isto uredbo lahko dela 86 ur na teden.
SL Uradni list Evropske unije C 175/123

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o „predlogu direktive Sveta o določitvi področja uporabe 143(b) in (c) Direktive 2006/112/ES glede oprostitve davka na dodano vrednost na končni uvoz določenega blaga (kodificirana različica)“

COM(2008) 575 konč. – 2008/0181 (CNS)

(2009/C 175/24)

Svet Evropske unije je 8. oktobra 2008 sklenil, da v skladu s členoma 93 in 94 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog direktive Sveta o določitvi področja uporabe 143(b) in (c) Direktive 2006/112/ES glede oprostitve davka na dodano vrednost na končni uvoz določenega blaga (kodificirana različica)

COM(2008) 575 konč. – 2008/0181 (CNS).

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 449. plenarnem zasedanju 3. in 4. decembra 2008 (seja z dne 3. decembra) s 167 glasovi za, 3 glasovi proti in 3 vzdržanimi glasovi o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.
SL Uradni list Evropske unije C 100/120

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo

COM(2008) 399 konč. – 2008/0151 (COD)

2009/C 100/20

Svet je 10. septembra 2008 sklenil, da v skladu s členom 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog direktive evropskega parlamenta in sveta o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 448. plenarnem zasedanju 21., 22. in 23. oktobra 2008 (seja z dne 22. oktobra) s 113 glasovi za, nobenim glasom proti in 1 vzdržanim glasom o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.
3.3.1

Osnutek uredbe v svojih členih povzema praktično večino obveznih podatkov, ki jih predvideva veljavna zakonodaja in ki so se izkazali za koristne pri zaščiti zdravja in interesov potrošnikov (kot so ime, seznam sestavin, količina, datumi, ime ali naziv podjetja ter naslov odgovorne osebe). Navajanje nekaterih teh podatkov je podrobneje pojasnjeno v prilogah.
5.10

Strukturne spremembe v kmetijstvu bodo odločilno vplivale na kakovost delovnih mest in dohodkov. Zato je treba zaposlene in sindikate vključiti v te procese sprememb. Ker se modeli soodločanja v Evropi močno razlikujejo, je treba v obstoječih evropskih in nacionalnih strukturah v večji meri upoštevati interese zaposlenih v kmetijstvu za vključevanje. To je posebno pomembno, ker je mogoče s temi oblikami komuniciranja in izmenjave idej zagotavljati in ohranjati delovna mesta.
1.7

Pri teh konkretnih projektih in sistemih bi moralo, v vseh primerih, ko je to mogoče, veljati načelo „najprej misli na male“, na primer možnost „samo enkrat“ za upravne postopke. To pa zato, da bi oblikovali upravne in tehnične postopke, prilagojene velikosti in značilnostim malih podjetij ter v skladu s ciljem – zmanjšanjem njihove obremenitve.
SL Uradni list Evropske unije C 211/17

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o varnostni konstrukciji pri prevrnitvi kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (statični preskus) (kodificirana različica)

COM(2008) 25 konč. – 2008/0008 (COD)

(2008/C 211/04)

Svet Evropske unije je 7. marca 2008 sklenil, da v skladu s členom 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o varnostni konstrukciji pri prevrnitvi kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (kodificirana različica).

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 444. plenarnem zasedanju 22. in 23. aprila 2008 (seja z dne 22. aprila) s 143 glasovi za, brez glasov proti in 6 vzdržanimi glasovi o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.
4.2.2

Zapleteni predpisi v zvezi s preseljevanjem, ki se stalno spreminjajo (in so vedno bolj togi) predstavljajo dodatno težavo, ki jo je treba imeti v mislih, ko gre za akademike in študente iz tretjih držav. To nikakor ne bi smela biti podlaga za oviranje mobilnosti predavateljev, raziskovalcev in študentov. Zlasti je treba dokončno oblikovati resolucijo Evropskega sveta o dodeljevanju viz študentom in učiteljem, ki sodelujejo pri takšnih programih.
SL Uradni list Evropske unije C 162/86

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropske agencije za okolje in Evropskega okoljskega informacijskega in opazovalnega omrežja (kodificirana različica)

COM(2007) 667 konč. – 2007/0235 (COD)

(2008/C 162/19)

Evropski svet je 22. novembra 2007 sklenil, da v skladu s členom 175 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropske agencije za okolje in Evropskega okoljskega informacijskega in opazovalnega omrežja (kodificirana različica)

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 442. plenarnem zasedanju 13. in 14. februarja 2008 (seja z dne 13. februarja) s 132 glasovi za, 2 glasovoma proti in 2 vzdržanima glasovoma o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.
SL Uradni list Evropske unije C 162/41

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o barvilih, ki se lahko dodajajo zdravilom (prenovitev)

COM(2008) 1 konč. – 2008/0001(COD)

(2008/C 162/09)

Svet Evropske unije je 31. januarja 2008 sklenil, da v skladu s členom 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o barvilih, ki se lahko dodajajo zdravilom (prenovitev)

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 442. plenarnem zasedanju 13. in 14. februarja 2008 (seja z dne 13. februarja 2008) s 122 glasovi za, 1 glasom proti in 4 vzdržanimi glasovi o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.
SL Uradni list Evropske unije C 151/35

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje (prenovitev)

COM(2007) 737 konč. – 2007/0257 (COD)

(2008/C 151/11)

Svet je 18. decembra 2007 sklenil, da v skladu s členom 80(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje (prenovitev)

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 441. plenarnem zasedanju 16. in 17. januarja 2008 (seja z dne 16. januarja) s 131 glasovi za in 2 vzdržanima glasovoma o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.