PRILOGA

OBVESTILO KOMISIJE o poenostavljeni obravnavi določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 o nadzoru koncentracij podjetij

OSNUTEK

I. UVOD

1. Iz izkušenj Komisije pri izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 ( 1 ) izhaja, da pri nekaterih kategorijah koncentracij na splošno ni verjetno, da bodo sporne z vidika konkurence. Namen tega obvestila je določiti pogoje, na podlagi katerih Komisija poenostavljeno pregleda določene koncentracije, ter zagotoviti smernice o poenostavljenem postopku iz Priloge II k Uredbi Komisije (EU) [št. [X]/2023 z dne [X] 2023] o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 o nadzoru koncentracij podjetij (v nadaljnjem besedilu: izvedbena uredba) ( 2 ) . S tem obvestilom se nadomešča obvestilo iz leta 2013 ( 3 )

2. Komisija bo v poenostavljenem postopku pregledala koncentracije, ki izpolnjujejo pogoje iz točke 5 tega obvestila, če se ne uporabljajo nobeni zaščitni ukrepi ali izključitve iz oddelka II.C tega obvestila ( 4 ) . Pri takih koncentracijah Komisija sprejme skrajšani sklep, s katerim v 25 delovnih dneh od datuma priglasitve na podlagi člena 6(1), točka (b), uredbe o združitvah ugotovi, da je koncentracija združljiva z notranjim trgom ( 5 ) . Nadalje, Komisija lahko v nekaterih okoliščinah uporabi določbo o prožnosti iz točk 8 in 9 tega obvestila, da bi v poenostavljenem postopku pregledala nekatere koncentracije, ki ne izpolnjujejo pogojev iz točke 5 tega obvestila, če se ne uporabljajo nobeni zaščitni ukrepi ali izključitve iz oddelka II.C tega obvestila ( 6 ) . Vendar lahko Komisija v zvezi z vsako predlagano koncentracijo uvede preiskavo, sprejme sklep v rednem postopku na podlagi uredbe o združitvah ali oboje, tudi če predlog spada v kategorije iz tega obvestila, zlasti če se uporablja kateri koli od zaščitnih ukrepov ali izključitev iz oddelka II.C tega obvestila.

3. Pri nekaterih koncentracijah, ki se preverjajo v rednem postopku, lahko prihaja do horizontalnega prekrivanja ( 7 ) ali vertikalnih razmerij ( 8 ) , ki izpolnjujejo pogoje iz točke 5(d) tega obvestila. Če se zaščitni ukrepi ali izključitve iz oddelka II.C tega obvestila ne uporabljajo, se taka horizontalna prekrivanja ali vertikalna razmerja presojajo poenostavljeno (tj. enako kot pri sprejetju skrajšanega sklepa) v končnem sklepu Komisije v okviru rednega postopka. Nadalje, Komisija lahko v nekaterih okoliščinah uporabi določbo o prožnosti iz točke 8 tega obvestila, da v rednem postopku poenostavljeno presodi nekatera horizontalna prekrivanja ali vertikalna razmerja, če se ne uporabljajo zaščitni ukrepi ali izključitve iz oddelka II.C tega obvestila.

4. Komisija si prizadeva, da bi bil z upoštevanjem postopka, opisanega v oddelkih II do IV, nadzor Unije nad združitvami bolj osredotočen in učinkovit.

II. KATEGORIJE KONCENTRACIJ, KI SO PRIMERNE ZA OBRAVNAVO V POENOSTAVLJENEM POSTOPKU

A. Upravičene koncentracije

5. Komisija načeloma ( 9 ) uporabi poenostavljeni postopek pri kateri koli od naslednjih kategorij koncentracij ( 10 ) (a) dve ali več podjetij pridobi skupni nadzor nad skupnim podjetjem, če skupno podjetje nima sedanjega ali pričakovanega prometa na ozemlju Evropskega gospodarskega prostora (EGP) (11), udeležena podjetja pa ob priglasitvi ne načrtujejo prenosa sredstev znotraj EGP na skupno podjetje (12); (b) dve ali več podjetij pridobi skupni nadzor nad skupnim podjetjem, če so dejavnosti skupnega podjetja v EGP zanemarljive. To vključuje koncentracije, pri katerih sta izpolnjena oba naslednja pogoja: (i) sedanji letni promet skupnega podjetja in/ali promet prispevanih dejavnosti (13) ter pričakovani letni promet je v EGP manjši od 100 milijonov EUR (14); (ii) skupna vrednost prenosov sredstev na skupno podjetje v EGP, ki so načrtovani (15) v času priglasitve, je manjša od 100 milijonov EUR (16); (c) dve ali več podjetij se združi ali pa eno ali več podjetij pridobi izključni ali skupni nadzor nad drugim podjetjem, če noben udeleženec koncentracije ne opravlja poslovnih dejavnosti na istem proizvodnem in geografskem trgu (17) ali na upoštevnem proizvodnem trgu, ki je v vertikalnem razmerju s proizvodnim trgom, na katerem posluje kateri koli drug udeleženec koncentracije (18); (d) dve ali več podjetij se združi ali pa eno ali več podjetij pridobi izključni ali skupni nadzor nad drugim podjetjem, pri čemer so pogoji iz točk 5(d)(i) in 5(d)(ii) izpolnjeni v okviru vseh verjetnih opredelitev trgov (19): (i) skupni tržni delež vseh udeležencev koncentracije, ki opravljajo poslovne dejavnosti na istem proizvodnem in geografskem trgu (20) (horizontalno prekrivanje), izpolnjuje vsaj enega od naslednjih pogojev (21): (aa) ne dosega 20 %; (bb) ne dosega 50 % in povečanje (delta) Herfindahl-Hirschmanovega indeksa (HHI), ki izhaja iz koncentracije na tem trgu, ne dosega 150 (22); (ii) posamezni in skupni tržni deleži vseh udeležencev koncentracije, ki opravljajo poslovne dejavnosti na proizvodnem trgu, ki je v vertikalnem razmerju s proizvodnim trgom, na katerem posluje kateri koli drug udeleženec koncentracije (vertikalno razmerje) (23), izpolnjujejo vsaj enega od naslednjih pogojev (24): (aa) ne dosegajo 30 % na nabavnih in prodajnih trgih; (bb) ne dosegajo 30 % na nabavnem trgu, pri udeležencih koncentracije, ki so dejavni na prodajnem trgu, pa nakupni delež (25) vhodnih proizvodov na nabavnem trgu ne dosega 30 %; (cc) ne dosegajo 50 % na nabavnih in prodajnih trgih, povečanje (delta) Herfindahl-Hirschmanovega indeksa, ki izhaja iz koncentracije, na nabavnih in prodajnih trgih ne dosega 150, na nabavnih in prodajnih trgih pa ima manjši delež isto podjetje (26); (e) udeleženec pridobi izključni nadzor nad podjetjem, nad katerim že ima skupni nadzor.

6. Koncentracija lahko seveda izpolnjuje merila več kot ene kategorije iz tega obvestila. V skladu s tem lahko priglasitelji vložijo priglasitev koncentracije na podlagi več kot ene kategorije ( 27 )

7. Za namene uporabe točk 5(c) in 5(d) se v primeru pridobitve skupnega nadzora, kadar skupno podjetje ni dejavno na istem proizvodnem trgu kot podjetja, ki pridobijo skupni nadzor, razmerja, ki obstajajo le med podjetji, ki pridobijo skupni nadzor, ne štejejo za horizontalno prekrivanje ali vertikalna razmerja v smislu tega obvestila ( 28 ) . Nadalje, če so skupno podjetje in podjetja, ki pridobijo skupni nadzor, dejavna na istem proizvodnem in geografskem trgu, bi bilo treba pri skupnih tržnih deležih upoštevati dejavnosti vseh podjetij, dejavnih na navedenem trgu. Kadar koncentracija ne povzroči povečanja, horizontalno prekrivanje in vertikalna razmerja pa so obstajala že prej, se tako že obstoječe prekrivanje in razmerja ne upoštevajo pri uporabi točk 5(c) in 5(d).

B. Določba o prožnosti v zvezi s spremembo iz rednega v poenostavljeni postopek

8. Na zahtevo priglasiteljev lahko Komisija v poenostavljenem postopku preveri nekatere koncentracije, ki ne spadajo v nobeno od kategorij iz točke 5 tega obvestila, kadar se združita dve ali več podjetij ali eno ali več podjetij pridobi izključni ali skupni nadzor nad drugim podjetjem, če so pogoji iz točk 8(a) in 8(b) izpolnjeni na podlagi vseh verjetnih opredelitev trga ( 29 ) (a) skupni tržni delež vseh udeležencev koncentracije, ki so vključeni v horizontalno prekrivanje, ostaja nižji od 25 %; (b) posamezni in skupni tržni deleži vseh udeležencev koncentracije, ki delujejo v vertikalnem razmerju, izpolnjujejo vsaj enega od naslednjih pogojev (30): (i) ne dosegajo 35 % na nabavnih in prodajnih trgih; (ii) ne dosegajo 50 % na enem trgu, pri čemer posamezni in skupni tržni deleži vseh udeležencev koncentracije na vseh drugih vertikalno povezanih trgih ne dosegajo 10 %.

9. Na zahtevo priglasiteljev lahko Komisija v poenostavljenem postopku preveri nekatere koncentracije, ki ne spadajo v nobeno kategorijo iz točke 5 tega obvestila, če dve ali več podjetij pridobi skupni nadzor nad skupnim podjetjem in so izpolnjeni naslednji pogoji ( 31 ) (a) sedanji letni promet skupnega podjetja in/ali promet prispevanih dejavnosti (32) ter pričakovani letni promet v EGP ne dosegajo 150 milijonov EUR (33) ter (b) skupna vrednost prenosov sredstev na skupno podjetje v EGP, ki so načrtovani (34) v času priglasitve, ne dosega 150 milijonov EUR (35).

10. Kategorije iz točk 8 in 9 se uporabljajo alternativno, ne kumulativno. Da ne bi bilo dvoma: velja, da je mogoče točko 8 združiti s točko 5(d). Priglasitelji torej lahko prosijo za uporabo določbe o prožnosti pri nekaterih trgih, če so izpolnjeni pogoji iz točke 8, zanje pa se poenostavljeni postopek lahko uporablja, če vsi preostali trgi izpolnjujejo pogoje iz točke 5(d).

C. Zaščitni ukrepi in izključitve

11. V tem oddelku so navedeni primeri vrst koncentracij, ki jih je mogoče izključiti iz uporabe poenostavljenega postopka.

12. Obstoj ene ali več okoliščin iz tega oddelka je lahko razlog za to, da Komisija priglasitelje obvesti, da poenostavljeni postopek ni primeren za koncentracije, ki spadajo v točko 5. V primerih, v katerih obstaja ena ali več okoliščin iz tega oddelka, se določbe o prožnosti iz točk 8–9 običajno ne uporabijo. V takih primerih lahko Komisija uporabi redni postopek.

C.1 Skupna podjetja z zanemarljivimi dejavnostmi v EGP [točka 5(b)]

13. Pri koncentracijah, ki spadajo v točko 5(b), je lahko redni postopek ustrezen tudi, kadar med udeleženci koncentracije obstajajo horizontalna prekrivanja ali vertikalna razmerja, na podlagi katerih ni mogoče izključiti, da bi koncentracija lahko zbujala resne pomisleke glede združljivosti z notranjim trgom, ali kadar obstaja katera koli od posebnih okoliščin iz oddelka II.C ( 36 )

C.2 Težave pri opredelitvi upoštevnih trgov

14. Pri presoji, ali bi bilo treba koncentracijo, ki spada v točko 5 in točko 8 ali točko 9, kljub vsemu preveriti v rednem postopku, Komisija zagotovi, da so vse upoštevne okoliščine dovolj jasno ugotovljene. Glede na to, da bodo opredelitve trga po vsej verjetnosti ključni element pri tej presoji, bi morali priglasitelji, običajno v fazi pred priglasitvijo, zagotoviti informacije o vseh verjetnih alternativnih opredelitvah trgov ( 37 ) . Priglasitelji so odgovorni za opis vseh alternativnih upoštevnih proizvodnih in geografskih trgov, na katere bi lahko vplivala priglašena koncentracija, in za zagotovitev vseh podatkov ter informacij v zvezi z opredelitvijo takih trgov ( 38 ) . Komisija si pridržuje diskrecijsko pravico za sprejetje končne odločitve o opredelitvi trga na podlagi analize dejanskega stanja zadeve. Komisija poenostavljenega postopka ne uporabi, kadar je težko opredeliti upoštevne trge ali tržne deleže udeležencev koncentracije. Podobno velja, če se koncentracija nanaša na nova pravna vprašanja v splošnem interesu – v takem primeru se lahko Komisija odloči, da ne bo izdala skrajšanega sklepa, ampak bo odločala v rednem postopku.

C.3 Neobvladujoč delež

15. Eden od udeležencev koncentracije ima morda pomemben neobvladujoč delež v družbah, dejavnih na trgu oziroma trgih, na katerih je dejaven drug udeleženec koncentracije. Pridobitelj ima na primer lahko neobvladujoč manjšinski delež v podjetju, ki je dejavno na istem trgu oziroma trgih kot ciljno podjetje ali na trgu oziroma trgih, ki so v vertikalnem razmerju s trgom oziroma trgi, na katerih je dejavno ciljno podjetje. Če imajo navedene družbe zelo pomemben tržni delež, v nekaterih okoliščinah morda ne bo primerno, da se koncentracija obravnava v poenostavljenem postopku, tudi če skupni tržni deleži udeležencev koncentracije ne presegajo pragov iz točke 5.

C.4 Druga konkurenčno pomembna sredstva

16. Nekatere vrste koncentracij lahko povečajo tržno moč udeležencev koncentracije z združevanjem tehnoloških, finančnih ali drugih virov oziroma konkurenčno pomembnih sredstev, kot so surovine, pravice intelektualne lastnine (vključno z na primer patenti, znanjem in izkušnjami, zasnovo in znamkami), infrastruktura, pomembna baza uporabnikov ali tržno pomembne evidence podatkov, tudi če udeleženci koncentracije niso dejavni na istem trgu. Navedene koncentracije morda niso primerne za pregled v poenostavljenem postopku.

C.5 Tesno povezani sosednji trgi

17. Koncentracije, pri katerih sta vsaj dva udeleženca koncentracije prisotna na tesno povezanih sosednjih trgih ( 39 ) , prav tako morda niso primerne za obravnavo v poenostavljenem postopku, zlasti kadar ima eden ali več udeležencev koncentracije posamezni ali skupni tržni delež v višini 30 % ali več na katerem koli proizvodnem trgu, na katerem ni horizontalnega prekrivanja ali vertikalnih razmerij med udeleženci koncentracije, vendar je sosednji trgu, na katerem je dejaven drug udeleženec koncentracije ( 40 ) . Opredelitev sosednjih trgov bi se morala opraviti v skladu s točko 14 tega obvestila.

C.6 Okoliščine, navedene v smernicah Komisije o presoji horizontalnih in nehorizontalnih združitev ter druge posebne okoliščine

18. V primeru katere koli od posebnih okoliščin iz smernic Komisije o presoji horizontalnih in nehorizontalnih združitev ( 41 ) in/ali iz tega oddelka je manj verjetno, da bo Komisija uporabila poenostavljeni postopek. To vključuje naslednje okoliščine: (a) trg je že koncentriran (zlasti, kadar imajo poleg udeležencev koncentracije pomembno tržno prisotnost manj kot trije konkurenti) (42); (b) mejni tržni deleži iz točke 5 ali 8 tega obvestila so preseženi v smislu zmogljivosti ali proizvodnje na trgih, na katerih bi te metrike lahko bile pomembne (43); (c) eden od udeležencev koncentracije je šele nedavno vstopil na trg (44); (d) prekrivanje nastane na trgih, na katerih so proizvodi zelo raznoliki (45); (e) predlagana koncentracija bi odpravila pomembno dejansko ali morebitno konkurenčno silo (46); (f) predlagana koncentracija bi združila dva pomembna inovatorja (47); (g) predlagana koncentracija vključuje podjetje, ki ima obetaven proizvod v pripravi (48); (h) s koncentracijo bi se odpravila potencialna konkurenca (49); (i) obstajajo znaki, da bi predlagana koncentracija udeležencem koncentracije omogočala oviranje širitve konkurentov ali oviranje konkurentov pri dostopu do dobav blaga in storitev ali trgov ali povečala ovire za vstop na trg (50).

19. Komisija se lahko odloči opraviti polno presojo v rednem postopku, če se pojavi vprašanje usklajevanja, kot je navedeno v členu 2(4) uredbe o združitvah ( 51 )

C.7 Sprememba s skupnega na izključni nadzor

20. Iz dosedanjih izkušenj Komisije izhaja, da lahko sprememba s skupnega na izključni nadzor izjemoma zahteva podrobnejšo preiskavo in/ali izdajo sklepa v rednem postopku. Posebni pomisleki glede konkurence lahko izhajajo iz okoliščin, v katerih se nekdanje skupno podjetje vključi v skupino ali mrežo njenega edinega preostalega obvladujočega delničarja, s čimer prenehajo vse omejitve, ki so predhodno izhajale iz potencialno različnih interesov drugih obvladujočih delničarjev, nekdanje skupno podjetje pa sprejme manj konkurenčno tržno strategijo. Tak primer je naslednji: če imata podjetje A in podjetje B skupni nadzor nad skupnim podjetjem C, lahko koncentracija, na podlagi katere podjetje A pridobi izključni nadzor nad podjetjem C, zbudi pomisleke glede konkurence v okoliščinah, v katerih je podjetje C neposredni konkurent podjetja A, če imata podjetji A in C pomemben skupni tržni položaj in če se s tem zmanjša neodvisnost, ki jo je prej imelo podjetje C ( 52 ) . Če je za tak primer potrebna skrbnejša analiza, lahko Komisija uporabi redni postopek ( 53 )

21. Komisija lahko redni postopek uporabi tudi, kadar predhodne pridobitve skupnega nadzora nad zadevnim skupnim podjetjem niso pregledali ne Komisija ne pristojni organi držav članic.

C.8 Utemeljeni pomisleki glede konkurence, ki jih predložijo države članice ali tretje osebe

22. Če država članica ali država Efte v 15 delovnih dneh od prejema izvoda priglasitve izrazi utemeljene pomisleke glede konkurence zaradi priglašene koncentracije ali če tretja oseba v roku, določenem za tako mnenje, izrazi utemeljene pomisleke glede konkurence, Komisija primer obravnava v rednem postopku.

C.9 Zahteve za napotitev

23. Poenostavljeni postopek se ne uporablja, če država članica vloži zahtevo za napotitev priglašene koncentracije v skladu s členom 9 uredbe o združitvah ali če Komisija sprejme zahtevo ene ali več držav članic za napotitev priglašene koncentracije v skladu s členom 22 uredbe o združitvah.

C.10 Napotitve pred priglasitvijo na zahtevo priglasiteljev

24. Ob upoštevanju zaščitnih ukrepov in izključitev iz oddelka II.C tega obvestila lahko Komisija za koncentracije uporabi poenostavljeni postopek: (a) če se Komisija na podlagi utemeljene vloge v skladu s členom 4(4) uredbe o združitvah odloči, da zadeve ne bo predložila državi članici; (b) če je zadeva predložena Komisiji na podlagi utemeljene vloge v skladu s členom 4(5) uredbe o združitvah.

III. POSTOPKOVNE DOLOČBE

A. Koncentracije, ki jih je mogoče priglasiti neposredno, brez stikov pred priglasitvijo

25. Na podlagi Uredbe o združitvah lahko priglasitelji kadar koli priglasijo koncentracijo, če je priglasitev popolna. Možnost vzpostavitve stikov pred priglasitvijo je storitev na prostovoljni osnovi, ki jo Komisija zagotavlja priglasiteljem pri pripravi uradnega postopka pregleda združitve. Stiki pred priglasitvijo sicer niso obvezni, vendar so lahko izredno koristni za priglasitelje in Komisijo pri določanju natančnega obsega podatkov, ki jih je treba navesti v priglasitvi; in v večini primerov je rezultat takih stikov občutno zmanjšanje zahtevanih podatkov.

26. Iz izkušenj Komisije pri uporabi poenostavljenega postopka izhaja, da je mogoče nekatere kategorije koncentracij, ki so navedene v točki 5 tega obvestila in so upravičene do obravnave v poenostavljenem postopku, preveriti v manj kot 25 delovnih dneh, tj. prej kot v roku iz člena 10(1) uredbe o združitvah. Razlog je v tem, da navedene koncentracije običajno zahtevajo manj preiskovalnih ukrepov. Na primer koncentracije, ki spadajo v točko 5(a), ter vsi primeri, pri katerih ni horizontalnega prekrivanja ali nehorizontalnih razmerij ( 54 ) med dejavnostmi subjektov, ki se združujejo (vključno s proizvodi v pripravi), se lahko preverijo v dodatno poenostavljenem postopku, kot je opisan v tej točki. V skladu z navedenim dodatno poenostavljenim postopkom je treba navedene koncentracije priglasiti tako, da se izpolnijo ustrezni oddelki poenostavljenega obrazca CO ( 55 ) (zlasti oddelek 7, v katerem se navede vrsta poenostavljene obravnave). Priglasiteljem se priporoča, da navedene koncentracije priglasijo neposredno, brez kakršnih koli stikov pred priglasitvijo.

B. Stiki pred priglasitvijo v primeru koncentracij, pri katerih nastajajo horizontalna prekrivanja ali nehorizontalna razmerja

27. Priglasiteljem se močno priporoča vzpostavljanje stikov pred priglasitvijo v primerih, pri katerih nastajajo horizontalna prekrivanja ali nehorizontalna razmerja med dejavnostmi subjektov, ki se združujejo (vključno s proizvodi v pripravi). To vključuje primere, ki spadajo v točko 5, 8 ali 9 tega obvestila, če se dejavnosti subjektov, ki se združujejo, horizontalno prekrivajo ali so vertikalno povezane ali pripadajo tesno povezanim sosednjim trgom. Stiki pred priglasitvijo se na primer močno priporočajo pri koncentraciji, ki spada v točko 5(b) in povzroča horizontalno prekrivanje ali nehorizontalna razmerja med dejavnostmi udeležencev. Taki stiki pred priglasitvijo so še zlasti pomembni, če merila iz točke 5(d) niso izpolnjena na enem ali več trgih.

28. V primerih, ki povzročajo horizontalna prekrivanja ali nehorizontalna razmerja med dejavnostmi subjektov, ki se združujejo, bi bilo treba stike pred priglasitvijo vzpostaviti vsaj dva tedna pred predvidenim datumom priglasitve

C. Zahtevek za dodelitev skupine za obravnavo zadeve

29. Pred formalno priglasitvijo v poenostavljenem postopku morajo priglasitelji v vseh primerih predložiti zahtevek za dodelitev skupine za obravnavo zadeve, pri čemer navedejo vrsto koncentracije, točko obvestila o poenostavljenem postopku, v katero spada koncentracija, in predvideni datum priglasitve. V primerih iz točke 27 zgoraj, v katerih priglasitelji koncentracijo priglasijo neposredno, brez stikov pred priglasitvijo ali z zelo malo takimi stiki, je treba zahtevek za dodelitev skupine za obravnavo zadeve vložiti vsaj teden dni pred predvidenim datumom priglasitve.

D. Skrajšani sklep

30. Če Komisija meni, da koncentracija izpolnjuje merila za poenostavljeni postopek (glej točke 5, 8 in 9), običajno izda skrajšani sklep. To vključuje ustrezne primere, ki ne zbujajo nobenih pomislekov glede konkurence in pri katerih Komisija prejme priglasitev na obrazcu CO. Koncentracija bo tako v skladu s členom 10(1) in (6) uredbe o združitvah razglašena za združljivo z notranjim trgom v 25 delovnih dneh od datuma priglasitve. Komisija si prizadeva izdati skrajšani sklep čim prej po izteku 15 delovnih dni, v tem roku pa lahko države članice v skladu s členom 9 uredbe o združitvah zahtevajo napotitev priglašene koncentracije. Vendar pa se Komisija do izteka roka 25 delovnih dni lahko še vedno odloči, da bo uporabila redni postopek ter začela preiskave in/ali sprejela sklep v rednem postopku, če meni, da je to v zadevnem primeru ustrezno. V takem primeru lahko Komisija v skladu s členom 5(2) izvedbene uredbe tudi ugotovi, da je priglasitev bistveno nepopolna, če ni prejela obrazca CO.

E. Objava skrajšanega sklepa

31. Komisija obvestilo o dejstvih skrajšanega sklepa objavi v Uradnem listu Evropske unije , tako kot v primeru sklepov o odobritvi, izdanih v rednem postopku. Javna različica skrajšanega sklepa se objavi na spletišču Generalnega direktorata za konkurenco. Skrajšani sklep vsebuje podatke o priglašeni koncentraciji, objavljene v Uradnem listu Evropske unije v času priglasitve (imena udeležencev koncentracije, njihova država izvora, vrsta koncentracije in zadevne gospodarske dejavnosti), in izjavo, da je koncentracija združljiva z notranjim trgom, saj spada v eno ali več kategorij, opisanih v tem obvestilu, pri čemer morajo biti zadevne kategorije izrecno navedene.

F. Trgi, ki spadajo v točko 5(d) ali točko 8 v sklepih, izdanih v rednem postopku

32. Pri nekaterih koncentracijah, ki se preverjajo v rednem postopku, lahko prihaja do horizontalnih prekrivanj ali vertikalnih razmerij, ki izpolnjujejo pogoje iz točke 5(d) tega obvestila. Pri nekaterih koncentracijah, ki se preverjajo v rednem postopku, lahko prihaja tudi do horizontalnih prekrivanj ali vertikalnih razmerij, ki izpolnjujejo pogoje iz točke 8 tega obvestila. Končni sklep v takih primerih ne vsebuje podrobne ocene takih horizontalnih prekrivanj ali vertikalnih razmerij. V tem smislu končni sklep vsebuje izjavo, da nekatera horizontalna prekrivanja ali vertikalna razmerja spadajo v eno ali več kategorij iz tega obvestila, pri čemer je treba izrecno navesti ustrezne kategorije.

33. Komisija se lahko odloči vključiti podrobno oceno horizontalnih prekrivanj ali vertikalnih razmerij, opredeljenih v točki 32, če se uporablja kateri koli od zaščitnih ukrepov ali izključitev iz oddelka II.C tega obvestila.

IV. POMOŽNE OMEJITVE

34. Poenostavljeni postopek ni primeren za koncentracije, pri katerih udeležena podjetja zahtevajo hitro presojo omejitev, ki so neposredno povezane z izvajanjem koncentracije in so zanjo nujno potrebne.

(1) Uredba Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (v nadaljnjem besedilu: uredba o združitvah; UL L 24, 29.1.2004, str. 1).

(2) UL L ….

(3) Obvestilo Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (UL C 366, 14.12.2013, str. 5).

(4) Glej oddelek II.C tega obvestila.

(5) Zahteve glede priglasitve so navedene v prilogah I in II k izvedbeni uredbi.

(6) Glej oddelek II.C tega obvestila.

(7) Koncentracija povzroča horizontalno prekrivanje, če udeleženci koncentracije opravljajo poslovne dejavnosti na istem upoštevnem proizvodnem in geografskem trgu oziroma trgih, vključno z razvojem proizvodov v pripravi. Horizontalna prekrivanja, ki vključujejo proizvode v pripravi, obsegajo prekrivanja med proizvodi v pripravi ter prekrivanja med enim ali več proizvodi na trgu in enim ali več proizvodi v pripravi. Proizvodi v pripravi so proizvodi (ali storitve), ki jih podjetja nameravajo dati na trg kratkoročno ali srednjeročno.

(8) Koncentracija povzroča vertikalna razmerja, kadar eden ali več udeležencev koncentracije opravlja poslovne dejavnosti na proizvodnem trgu, ki je v vertikalnem razmerju s proizvodnim trgom, na katerem posluje kateri koli drug udeleženec koncentracije, vključno z razvojem proizvodov v pripravi. Vertikalna razmerja, ki vključujejo proizvode v pripravi, obsegajo razmerja med proizvodi v pripravi ter razmerja med enim ali več proizvodi na trgu in enim ali več proizvodi v pripravi.

(9) Če se ne uporabljajo zaščitni ukrepi ali izključitve iz oddelka II.C tega obvestila.

(10) Koncentracija, ki izpolnjuje vse pogoje iz katere koli kategorije, navedene v točki 5 (a), (b), (c), (d) ali (e), se načeloma šteje za koncentracijo, ki je upravičena do obravnave v poenostavljenem postopku. Vendar pa to ne pomeni, da se transakcija samodejno obravnava v poenostavljenem postopku, če spada v eno od navedenih kategorij. Transakcija lahko na primer spada v točko 5(b), vendar hkrati povzroča tudi horizontalna prekrivanja, ki presegajo pragove iz točke 5(d). V takem primeru lahko Komisija uporabi redni postopek združitve, predvsem v primeru katere koli od okoliščin iz oddelka II.C.

(11) Izraz „sedanji promet“ se nanaša na promet, ki ga skupno podjetje ustvarja ob priglasitvi. Promet skupnega podjetja se lahko določi na podlagi najnovejših revidiranih računovodskih izkazov matičnih družb ali samega skupnega podjetja, odvisno od razpoložljivosti ločenih računovodskih izkazov za vire, združene v skupnem podjetju. Izraz „pričakovani promet“ se nanaša na promet, za katerega se domneva, da bo dosežen v treh letih po priglasitvi.

(12) Upoštevati je treba vse dejanske prenose sredstev in načrtovane prenose sredstev skupnemu podjetju v času priglasitve, ne glede na datum, ko bodo taka sredstva dejansko prenesena skupnemu podjetju.

(13) To vključuje več različnih okoliščin. Na primer:

— pri skupnem prevzemu ciljne družbe je promet, ki ga je treba upoštevati, promet te ciljne družbe (skupnega podjetja),

— pri ustanovitvi skupnega podjetja, h kateremu matične družbe prispevajo svoje dejavnosti, je promet, ki ga je treba upoštevati, promet prispevanih dejavnosti,

— pri vstopu novega obvladujočega udeleženca v obstoječe skupno podjetje je treba upoštevati promet skupnega podjetja in promet morebitnih dejavnosti, ki jih prispeva nova matična družba.

(14) Za smernice o izračunu prometa skupnega podjetja ter izraza „sedanji promet“ in „pričakovani promet“ glej opombo 11.

(15) Glej opombo 12.

(16) Skupno vrednost sredstev skupnega podjetja je mogoče določiti na podlagi zadnje pripravljene in potrjene bilance stanja vsake posamezne matične družbe. Izraz „sredstva“ vključuje: (i) vsa opredmetena in neopredmetena sredstva, ki bodo prenesena na skupno podjetje (primeri opredmetenih sredstev so proizvodni obrati, prodajalne na debelo ali drobno ter zaloge blaga; primeri neopredmetenih sredstev so intelektualna lastnina, dobro ime, programi v pripravi ali programi raziskav in razvoja itd.), ter (ii) vse zneske financiranja, vključno z dostopom do „gotovine“, dobroimetja ali katerih koli obveznosti skupnega podjetja, ki jih je katera koli matična družba skupnega podjetja sklenila podaljšati ali jamčiti zanje.

(17) Glej Obvestilo Komisije o opredelitvi upoštevnega trga za namene konkurenčnega prava Skupnosti (UL C 372, 9.12.1997, str. 5). Vsako omembo dejavnosti podjetja na trgih v tem obvestilu je treba razumeti kot dejavnosti na trgih v EGP ali na trgih, ki vključujejo EGP, vendar so lahko širši od EGP.

(18) Glej Smernice Komisije o presoji nehorizontalnih združitev na podlagi Uredbe Sveta o nadzoru koncentracij podjetij (UL C 265, 18.10.2008, str. 6), opomba 4. Za namene tega obvestila se pri vertikalnem razmerju običajno predvideva, da se vhodni proizvodi uporabijo neposredno v lastni proizvodnji subjekta, ki je nižje v proizvodni verigi (tj. vgradijo se v proizvod ali so nujno potrebni za proizvodnjo proizvoda nižje v proizvodni verigi), ali da podjetje, ki je nižje v proizvodni verigi (npr. distributer), vhodne proizvode proda naprej. To izključuje oddaljene povezave ali povezave s storitvami, ki se zagotavljajo različnim sektorjem, kakršne so storitve dobave električne energije ali zbiranja odpadkov.

(19) Pragovi za horizontalno prekrivanje in vertikalna razmerja se uporabljajo za vse verjetne alternativne opredelitve proizvodnih in geografskih trgov, ki bi jih morda bilo treba upoštevati. Pomembno je, da so osnovne opredelitve trgov, navedene v priglasitvi, dovolj natančne, da utemeljujejo oceno, da ti pragovi niso doseženi, in da so navedene vse verjetne alternativne opredelitve trgov, ki jih bo morda treba obravnavati (vključno z geografskimi trgi, ki so manjši od nacionalnih).

(20) Glej opombo 17.

(21) Da ne bi bilo dvoma: če nekateri od verjetnih trgov, na katere se nanaša transakcija, izpolnjujejo pogoje iz točke 5(d)(i)(aa), drugi pa pogoje iz točke 5(d)(i)(bb), se šteje, da transakcija izpolnjuje pogoje iz točke 5(d)(i).

(22) Indeks HHI se izračuna s seštevanjem kvadratov posameznih tržnih deležev vseh podjetij na trgu. Glej točko 16 Smernic Komisije o presoji horizontalnih združitev na podlagi Uredbe Sveta o nadzoru koncentracij podjetij (UL C 31, 5.2.2004, str. 5). Vendar je za izračun delte Herfindahl-Hirschmanovega indeksa, ki izhaja iz koncentracije, dovolj, da se od kvadrata vsote tržnih deležev udeležencev koncentracije (drugače povedano, kvadrata tržnega deleža združenega subjekta po koncentraciji) odšteje vsota kvadratov tržnih deležev posameznih udeležencev (ker ostajajo tržni deleži vseh drugih konkurentov na trgu nespremenjeni in zato ne vplivajo na rezultat izračuna).

(23) Glej opombi 17 in 18.

(24) Da ne bi bilo dvoma: če nekateri od verjetnih trgov, na katere se nanaša transakcija, izpolnjujejo pogoje iz točke 5(d)(ii)(aa), drugi pa pogoje iz točke 5(d)(ii)(bb) in/ali točke 5(d)(ii)(cc), se šteje, da transakcija izpolnjuje pogoje iz točke 5(d)(ii).

(25) Nakupni delež podjetja se izračuna tako, da se (i) obseg ali vrednost nakupov proizvodov, ki jih podjetje opravi na nabavnem trgu, deli s (ii) skupno velikostjo nabavnega trga (v smislu obsega ali vrednosti).

(26) Namen te kategorije je vključiti manjša povečanja obstoječe vertikalne integracije. Na primer, podjetje A, ki deluje na nabavnem in prodajnem trgu (ter ima na vsakem tržni delež 45 %), pridobi podjetje B, ki deluje na istih nabavnih in prodajnih trgih (ter ima na vsakem tržni delež 0,5 %). Ta kategorija ne vključuje primerov, v katerih večina vertikalnih integracij izhaja iz transakcije, tudi če so skupni tržni deleži manjši od 50 %, delta HHI pa manjša od 150. Ta kategorija na primer ne vključuje naslednjega primera: podjetje A, ki ima na nabavnih trgih 45-odstotni tržni delež, na prodajnih trgih pa 0,5-odstotni tržni delež, pridobi podjetje B, ki ima na nabavnih trgih 0,5-odstotni tržni delež, na prodajnih trgih pa 45-odstotni tržni delež.

(27) Če koncentracija spada v več kot eno poenostavljeno kategorijo, bi morali priglasitelji to izrecno navesti v obrazcu priglasitve.

(28) Navedeno prekrivanje ali razmerja pa lahko povzročijo usklajevanje, kot je opredeljeno v členu 2(4) uredbe o združitvah, kar bi bilo treba obravnavati v skladu s točko 19 tega obvestila.

(29) Glej opombo 17.

(30) Da ne bi bilo dvoma: če nekateri od verjetnih trgov, na katere se nanaša transakcija, izpolnjujejo pogoje iz točke 8(b)(i), drugi pa pogoje iz točke 8(b)(ii), se šteje, da transakcija izpolnjuje pogoje iz točke 8(b).

(31) Koncentracija, ki izpolnjuje vse pogoje iz katere koli kategorije, navedene v točki 8 ali 9, se načeloma šteje za koncentracijo, ki se lahko obravnava na podlagi določbe o prožnosti. Vendar pa to ne pomeni, da se transakcija samodejno obravnava v poenostavljenem postopku, če spada v eno od navedenih kategorij. Transakcija lahko na primer spada v točko 9, vendar hkrati povzroča tudi horizontalna prekrivanja, ki presegajo pragove iz točke 5(d)8. V takem primeru se Komisija morda ne bo strinjala z obravnavo primera v poenostavljenem postopku.

(32) Glej opombo 13.

(33) Za smernice o izračunu prometa skupnega podjetja ter izraza „sedanji promet“ in „pričakovani promet“ glej opombo 11.

(34) Glej opombo 12.

(35) Glej opombo 16.

(36) V primerih, ki spadajo v točko 5(a), kadar dejavnosti udeležencev koncentracije povzročijo horizontalna prekrivanja ali vertikalna razmerja, morajo priglasitelji zagotoviti vse podatke in informacije v zvezi z opredelitvijo takih trgov.

(37) Glej točko 28.

(38) Kot pri vseh drugih priglasitvah lahko Komisija razveljavi skrajšani sklep, če ta temelji na napačnih podatkih, za katere je odgovorno eno od udeleženih podjetij, kot je določeno v členu 6(3), točka (a), uredbe o združitvah.

(39) Proizvodni trgi se štejejo za tesno povezane sosednje trge, če se proizvodi medsebojno dopolnjujejo ali če spadajo v paleto proizvodov, ki jih običajno kupuje ista skupina kupcev za isto končno uporabo.

(40) Glej Smernice Komisije o presoji nehorizontalnih združitev na podlagi Uredbe Sveta o nadzoru koncentracij podjetij (UL C 265, 18.10.2008, str. 6), točka 25 in oddelek V.

(41) Glej Smernice o presoji horizontalnih združitev na podlagi uredbe Sveta o nadzoru koncentracij podjetij (UL C 31, 5.2.2004, str. 5) in Smernice o presoji nehorizontalnih združitev na podlagi uredbe Sveta o nadzoru koncentracij podjetij (UL C 265, 18.10.2008, str. 6).

(42) Glej Smernice o presoji horizontalnih združitev na podlagi uredbe Sveta o nadzoru koncentracij podjetij (UL C 31, 5.2.2004, str. 5), točka 17, in Smernice o presoji nehorizontalnih združitev na podlagi uredbe Sveta o nadzoru koncentracij podjetij (UL C 265, 18.10.2008, str. 6), točka 36. Tržna prisotnost se šteje za pomembno, če konkurentov delež znaša 5 % ali več.

(43) Glej Sklep Komisije z dne 19. septembra 2019 v zadevi M.8674, BASF/Solvay’s Polyamide Business, točka obrazložitve 475.

(44) Glej Smernice Komisije o presoji horizontalnih združitev na podlagi Uredbe Sveta o nadzoru koncentracij podjetij (UL C 31, 5.2.2004, str. 5), točka 37.

(45) Glej Smernice Komisije o presoji horizontalnih združitev na podlagi Uredbe Sveta o nadzoru koncentracij podjetij (UL C 31, 5.2.2004, str. 5), točka 28.

(46) Glej Smernice o presoji horizontalnih združitev na podlagi uredbe Sveta o nadzoru koncentracij podjetij (UL C 31, 5.2.2004, str. 5), točka 37, in Smernice o presoji nehorizontalnih združitev na podlagi uredbe Sveta o nadzoru koncentracij podjetij (UL C 265, 18.10.2008, str. 6), točki 7 in 26(c).

(47) Glej Smernice o presoji horizontalnih združitev na podlagi uredbe Sveta o nadzoru koncentracij podjetij (UL C 31, 5.2.2004, str. 5), točka 38, in Smernice o presoji nehorizontalnih združitev na podlagi uredbe Sveta o nadzoru koncentracij podjetij (UL C 265, 18.10.2008, str. 6), točka 26(a).

(48) Glej Smernice o presoji horizontalnih združitev na podlagi uredbe Sveta o nadzoru koncentracij podjetij (UL C 31, 5.2.2004, str. 5), točka 38, in Smernice o presoji nehorizontalnih združitev na podlagi uredbe Sveta o nadzoru koncentracij podjetij (UL C 265, 18.10.2008, str. 6), točka 26(a).

(49) Glej Smernice Komisije o presoji horizontalnih združitev na podlagi Uredbe Sveta o nadzoru koncentracij podjetij (UL C 31, 5.2.2004, str. 5), točka 58.

(50) Glej Smernice o presoji horizontalnih združitev na podlagi uredbe Sveta o nadzoru koncentracij podjetij (UL C 31, 5.2.2004, str. 5), točka 36, in Smernice o presoji nehorizontalnih združitev na podlagi uredbe Sveta o nadzoru koncentracij podjetij (UL C 265, 18.10.2008, str. 6), točke 29, 49 in 75.

(51) Glej Smernice o presoji horizontalnih združitev na podlagi uredbe Sveta o nadzoru koncentracij podjetij (UL C 31, 5.2.2004, str. 5), točka 39 in naslednje, ter Smernice o presoji nehorizontalnih združitev na podlagi uredbe Sveta o nadzoru koncentracij podjetij (UL C 265, 18.10.2008, str. 6), točka 26.

(52) Sklep Komisije z dne 17. decembra 2008 v zadevi M.5141, KLM/Martinair, točke obrazložitve 14 do 22.

(53) Sklep Komisije z dne 18. septembra 2002 v zadevi M.2908, Deutsche Post/DHL (II).

(54) Koncentracija povzroča nehorizontalno razmerje, če so dejavnosti udeležencev koncentracije v razmerju, v katerem ni horizontalnega prekrivanja.

(55) Glej Prilogo II k izvedbeni uredbi.