[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 12.8.2008

COM(2008) 511 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

Prvo poročilo o spremljanju prestrukturiranja jeklarstva v Bolgariji in Romuniji

1. UVOD

1.1. Okvir

V tem poročilu je opisan napredek pri prestrukturiranju, ki so ga dosegle bolgarske in romunske jeklarske družbe, za katere veljajo zahteve, določene v posebnih poglavjih Evropskega sporazuma oziroma Pogodbe o pristopu. Podrobneje so te obveze za obe vladi in posamezne družbe določene v:

- Protokolu 2 k Evropskemu sporazumu[1], ki se nanaša na prestrukturiranje bolgarske jeklarske industrije, in sklep št. 3/2006 Pridružitvenega sveta EU-Bolgarija z dne 29. decembra 2006[2] o spremembi Protokola 2 k Evropskemu sporazumu ter

- Prilogi VII Pogodbe o pristopu[3], ki se sklicuje na prestrukturiranje romunske jeklarske industrije.

V teh določbah so predstavljeni pogoji za prehodno ureditev državnih pomoči za prestrukturiranje jeklarstva. Čeprav so državne pomoči za prestrukturiranje jeklarstva po zakonodaji EU izrecno prepovedane, je Evropska unija dosegla soglasje o prehodnih ureditvah za priznanje nekaterih pomoči, ki bi tema novima državama članicama[4] omogočile izpolnitev te naloge ob čim manjših socialnih motnjah in motnjah trga. Za dodelitev te pomoči so določeni strogi pogoji, zlasti dosega ekonomske upravičenosti zadevnih družb.

Ureditve za prehodno obdobje veljajo do 31. decembra 2008. Zgoraj navedeni Protokol in Priloga določata tudi podrobne določbe za spremljanje in poročanje o s tem povezanih obveznostih. To poročilo Svetu je del teh določb in se nanaša na rezultate, dosežene v letu 2006. Kadar je na razpolago ustrezna informacija za leto 2007, se predloži tudi ta.

1.2. Glavni elementi prestrukturiranja

Izjema od pravil EU o državni pomoči je bila pogojena z izpolnjevanjem nekaterih obveznosti, o katerih so se dogovorile EU ter Bolgarija in Romunija. Predpogoj za dodelitev državne pomoči je bila priprava nacionalnih programov prestrukturiranja (NRP), ki jih sestavljajo nacionalni načrt za jeklarski sektor in individualni poslovni načrti (IBP) za vsako upravičeno družbo. Namen programov za prestrukturiranje jeklarstva je bilo pokazati, da se upoštevajo pogoji za dodelitev pomoči za prestrukturiranje in da NRP vodi do ekonomske upravičenosti podjetij[5].

V obeh državah je NRP vključeval tudi družbe, ki so bile v težavah, vendar niso bile upravičene do državne pomoči niti v preteklosti niti v prihodnosti. V mnogih primerih so družbe, ki niso upravičene do državne pomoči, svoje prestrukturiranje končale v letu 2006 ter postale ekonomsko upravičene in dobičkonosne.

Na podlagi informacij, ki so jih zagotovili bolgarski in romunski organi v šestmesečnih poročilih, je Komisija ocenila napredek pri izvajanju ukrepov, predvidenih v nacionalnih programih prestrukturiranja (NRP) in individualnih poslovnih programih (IBP) podjetij. Obseg zagotovljenih informacij vključuje podatke o proizvodnji, naložbah, zaposlovanju, produktivnosti, finančnih rezultatih in okolju.

Jeklarski sektor v Bolgariji pomeni 2 % celotnega zaposlovanja v industriji in 3 % BDP, v Romuniji pa 4 % celotnega zaposlovanja v industriji in 4 % BDP[6].

2. REZULTATI PROGRAMOV SPREMLJANJA V BOLGARIJI IN ROMUNIJI

2.1. Bolgarija

Edina družba, ki je bila prestrukturirana s pomočjo javnega financiranja je Kremikovtzi AD. Dve drugi družbi, vključeni v NRP, sta uspešno zaključili proces prestrukturiranja v letu 2006, brez uporabe državne pomoči.

V letu 2006 je Bolgarija navedla, da družba Kremikovtzi AD, čeprav ni potrebovala več pomoči, kakor je je bilo odobreno, ne bi mogla izpolniti svojega načrta prestrukturiranja pred 31. decembrom 2006. Zato je Komisiji predložila spremenjen program prestrukturiranja in poslovni načrt, v katerih je predlagala podaljšanje izvajanja načrtov do konca leta 2008. V svoji oceni je Komisija navedla, da bi izvajanje načrta zadevni družbi omogočilo doseči ekonomsko upravičenost in izpolniti zahteve Protokola 2. Na podlagi te ocene je Pridružitveni svet EU-Bolgarija s Sklepom 3/2006 z dne 29. decembra 2006 ustrezno spremenil Protokol 2.

V skladu z informacijo, ki so jo predložili bolgarski organi je za obdobje 1993 – 2005 skupni znesek celotne odobrene državne pomoči, ki je bil zagotovljen v Bolgariji, 432 613 000 BGN (222 milijonov EUR[7]); v letu 2006 ni bila dodeljena nobena državna pomoč. Znesek celotne državne pomoči, ki je bila dodeljena, je v skladu z zgornjo mejo iz Protokola.

Večina dovoljenega zneska (393 556 517 BGN (202 milijona EUR)) je bila izplačana v letu 1999 za pomoč družbi upravičenki Kremikovtzi AD, da je lahko nadaljevala svojo proizvodnjo. Pomoč je bila osredotočena predvsem na finančno prestrukturiranje za reševanje bremena dolgov družbe. Preostali del dovoljenega zneska je bil družbi dodeljen v letu 2004 v obliki prerazporejenih dolgov dobaviteljem plina in električne energije.

2.1.1. Spremljanje ključnih meril prestrukturiranja v bolgarskem jeklarskem sektorju

V skladu z določbami Skupnega stališča EU – Poglavje 6: Konkurenca[8] in Sklepom 3/2006 Pridružitvenega sveta EU-Bolgarija:

- je skupno neto zmanjšanje zmogljivosti upravičene družbe 0,5 milijonov ton,

- Komisija napredek prestrukturiranja družb ocenjuje z uporabo testa ekonomske upravičenosti,

- prestrukturiranje vodi do izboljšanja učinkovitosti in uspešnosti poslovnega upravljanja.

Zmanjšanje zmogljivosti

Zaprla se je valjarna za proizvodnjo žice v kraju Kremikovtzi, ki ga je bolgarska vlada načrtovala kot izravnalni ukrep v zameno za dodelitev pomoči za prestrukturiranje. Proizvodnja v valjarni lističev je bila prekinjena in razstavitev je bila dokončana. Pričakuje se, da bo valjarna dokončno uničena v skladu z ustrezno zakonodajo EU[9] do konca obdobja prestrukturiranja.

Ekonomska upravičenost

Glavni cilj procesa prestrukturiranja in vseh ukrepov, predvidenih v NRP in IBP družbe Kremikovtzi, je doseči ekonomsko upravičenost družbe pod normalnimi tržnimi pogoji. Rezultati ob koncu leta 2006 v primeru družbe Kremikovtzi niso zadovoljili meril testov ES ekonomske upravičenosti.

Na podlagi ocene podatkov, razpoložljivih ob koncu leta 2006, je Komisija ugotovila, da je prišlo do resnih zaostankov pri izvajanju naložb, predvidenih v IBP družbe. To bo verjetno imelo negativen učinek na sposobnost družbe, da bi proizvajala proizvode z višjo dodano vrednostjo. Ta sposobnost je pogoj za povečanje dohodka od prodaje in ustvarjanje dobička. Zato je operativna zmogljivost bistveno zmanjšana in družba je dosegla slabše razmerje ekonomske upravičenosti kot je bilo načrtovano v IBP. Finančna uspešnost je dosegla kritično nizko raven.

Produktivnost

Raven produktivnosti v družbi Kremikovtzi ostaja daleč pod standardi EU in mednarodnimi standardi, ker nizka izkoriščenost zmogljivosti kljub postopnemu zmanjševanju števila osebja ovira napredek produktivnosti dela. Raven produktivnosti dosega le 30 % produktivnosti v primerljivih evropskih jeklarnah. Čeprav se pričakuje še nekaj izboljšav, do katerih naj bi prišlo zaradi zaprtja „bluming“ valjarne v drugi polovici leta 2007 in v začetku leta 2008, se trenutna raven 30 % šteje za zelo nizko in bo imela zelo negativen učinek na učinkovitost in uspešnost poslovanja družbe. .

Zmanjšanje stroškov

Leta 2006 so bili rezultati, dobljeni s posebnimi ukrepi za zmanjšanje stroškov v družbi Kremikovtzi, v glavnem izravnani s povečanjem celotnih stroškov, kar je odražalo splošni trend, ki je bil višji od pričakovanega. V primeru družbe Kremikovtzi so za leto 2006 nakupne cene in posebna poraba surovin presegle napovedi IBP. Na nekaterih področjih, kot so energija in poraba surovin, se lahko potrebna znižanja stroškov dolgoročno dosežejo le z naložbami in posodobitvijo. Zaradi pomanjkanja kapitala so bili vloženi zneski nižji od pričakovane vrednosti. V družbi Kremikovtzi so v letu 2006 vse naložbe skupaj dosegle 80 % cilja IBP za to leto. Hkrati pa so okoljske naložbe znašale 75 % cilja IBP.

2.1.2. Varstvo okolja

Pogodba o pristopu določa, da morajo jeklarne biti do pristopa Bolgarije v skladu z ustrezno zakonodajo EU na področju varstva okolja in zlasti morajo vložiti sredstva, potrebna za zagotovitev te usklajenosti. V navedenem okviru je Bolgarija zaprosila za prehodno obdobje za uporabo Direktive IPPC[10]. S tem odstopanjem bi podjetje Kremikovtzi moralo pridobiti popolnoma usklajeno dovoljenje do 30. oktobra 2007, ki bi vsebovalo zavezujoči časovni razpored za dosego popolne usklajenosti do 31. decembra 2011. To še ni bilo pridobljeno in zato je videti, da družba po koncu veljavnosti zadnjega okoljskega dovoljenja deluje brez njega.

2.2. Romunija

Priloga VII k Pogodbi o pristopu določa najvišjo državno pomoč, dovoljeno za vsako od naslednjih šestih družb za proizvodnjo jekla, in sicer Mittal Steel Galati, ki proizvaja približno 60 % celotne proizvodnje surovega jekla v Romuniji, Mittal Steel Hunedoara, Mechel Targoviste, Mechel Campia Turzi, TMK Resita in Tenaris Donasid Calarasi.

V skladu z informacijami, ki jih ima Komisija na voljo, je Romunija v obdobju 1993 – 2004 dodelila skupno 49 985 milijard ROL (1 270 milijonov EUR[11]) pomoči za prestrukturiranje. Ti zneski celotne dodeljene državne pomoči so v skladu z zgornjo mejo, določeno v Prilogi VII k Pogodbi o pristopu.

Romunska vlada je pripravila NRP za strukturiranje državne pomoči, dodeljene jeklarnam, in njeno omejitev na absolutni minimum. Izvajanje NRP je bil pomemben element za pomoč podjetjem pri doseganju ekonomske upravičenosti. Pomoč je bila osredotočena predvsem na finančno prestrukturiranje za reševanje bremena dolgov družb in s tem olajšanje njihovega dostopa do financiranja in lastništva strateškega vlagatelja. Dodeljena pomoč se šteje za zadsotno, da pomaga podjetjem doseči ekonomsko upravičenost do konca obdobja prestrukturiranja.

Glede domnevnih dodatnih državnih pomoči, ki jih raziskuje romunski svet za konkurenco v zvezi z družbo Mittal Steel Galati, je treba omeniti, da je družba marca 2006 povrnila vse sporne zneske, ki ustrezajo glavnici in zadevnim obrestim. Nato je romunski svet za konkurenco s Sklepom št. 56/13.3.2006 končal preiskavo in javno izjavil, da družba Mittal Steel Galati ni prejela nobene dvomljive državne pomoči.

2.2.1. Spremljanje ključnih meril prestrukturiranja v romunskem jeklarskem sektorju

Po določbah Pogodbe o pristopu za Romunijo:

- državna pomoč vodi do ekonomske upravičenosti družb pod normalnimi tržnimi pogoji in bo omejena na nujno potrebno,

- mora biti skupno neto zmanjšanje zmogljivosti upravičenih družb vsaj 2,05 milijona ton,

- Komisija napredek prestrukturiranja družb oceni z uporabo meril za prestrukturiranje iz Dodatka k Pogodbi o pristopu (ekonomska upravičenost, produktivnost in zmanjšanje stroškov).

Zmanjšanje zmogljivosti

Iz informacij, ki so Komisiji na voljo, je razvidno, da je bilo načrtovano zaprtje zmogljivosti za leto 2006 (oddelki za proizvodnjo srednjega in posebnega profiliranega jekla v podjetju TMK Resita) izvedeno v skladu s časovnim razporedom. Ista družba je ustavila proizvodnjo eno leto prej, kot je bilo za oddelek težkega profiliranega jekla zahtevano v Pogodbi. V družbi Mittal Steel Hunedoara je bil oddelek za srednje težko profilirano jeklo zaprt že v letu 2006, čeprav je bilo zaprtje prvotno načrtovano za prvo četrtletje 2008. Ko bodo zgoraj navedene naprave uničene[12], bo Romunija izpolnila obveznosti v zvezi z zaprtjem zmogljivosti, ki izhajajo iz Pogodbe o pristopu.

Dodatno so zaprli še zastarele zmogljivosti treh družb, kar v Pogodbi o pristopu ni bilo predvideno, in sicer „bluming“ valjarno v družbi Mittal Steel Hunedoara, valjarno za proizvodnjo težkih profiliranih polizdelkov in tirov v družbi Tennaris Donasid Calarasi ter oddelek za grobo obdelavo v Mechel Campia Turzii.

Ekonomska upravičenost

Glavni cilj procesa prestrukturiranja in ukrepov, predvidenih v NRP, je doseči ekonomsko upravičenost družb upravičenk, da bi bile sposobne delovati pod normalnimi tržnimi pogoji. Do sedaj je spremljanje pokazalo, da je za dosego ekonomske upravičenosti družb upravičenk bilo uvedenih nekaj ukrepov, kot je zaprtje neučinkovitih zmogljivosti, spremembe strategije zaposlovanja ter organizacijska in upravna posodobitev.

Leta 2006 se je pokazalo, da je ena družba, in sicer Mittal Steel Galati, že dosegla dve merili, ki ju je oblikovala Komisija, trajnost družbe pa bo lahko ocenjena šele v dolgoročni napovedi.

V primerih družb Mechel Campia Turzii in TMK Resita so napovedi, ki sta jih pripravili družbi in jih redno posodabljali, pokazale, da družbi na koncu obdobja prestrukturiranja ne pričakujeta popolne skladnosti z merili ekonomske upravičenosti. Navedeni dve družbi morata ustrezno upoštevati izvajanje posebnih akcijskih načrtov za popravne ukrepe za izboljšanje položaja.

Produktivnost

Skupna stopnja produktivnosti v letu 2006 v družbah, v katerih se je izvajala analiza, je bila pod standardi EU. Čeprav je bila raven zaposlovanja v celotnem sektorju veliko nižja od določb NRP, je raven produktivnosti v družbah upravičenkah dosegla le okoli 50 % podobnih kazalnikov v povprečno uspešni evropski tovarni. V skladu z IBP družb zbirna napoved za leto 2008 še vedno dosega le okoli 60 % produktivnosti povprečno uspešne evropske tovarne. Če bi želeli doseči potrebno povečanje produktivnosti v skladu z zahtevami Protokola, je treba prizadevanja okrepiti.

Zmanjšanje stroškov

Spremljanje kaže, da v letu 2006 mnogo družb upravičenk ni bilo sposobnih doseči občutnega znižanja skupnih stroškov, kljub uvedbi in izvajanju naložbenih programov. To bi bil lahko tudi rezultat povišanja svetovnih cen surovin in velika poraba surovin v večini družb, kar neposredno vpliva na stroške. Vrednosti za leto 2006 in posodobljene številke v revidirani verziji presegajo mednarodne standarde porabe energije in surovin. V skoraj vseh družbah upravičenkah je bil dosežen napredek pri zmanjšanju stroškov zaposlovanja. Vendar bi se v družbah Mittal Steel Galati in Hunedoara zadeve lahko še izboljšale.

2.2.2. Varstvo okolja

V Pogodbi o pristopu je določena prehodna ureditev v primeru okoljske zakonodaje za Romunijo in seznam naprav, za katere je bilo odobreno odstopanje od določb Direktive IPPC do decembra 2014. Jeklarne na seznamu so Mittal Steel Galati, Mittal Steel Hunedoara in Mechel Campia Turzii. Druge družbe niso vključene v seznam družb, katerim je bilo odobreno prehodno obdobje, zato so morale začeti upoštevati to zakonodajo od datuma pristopa.

Družbe, katerih prilagoditev Direktivi IPPC je bila odložena, so izvedle okoljske naložbe v skladu s programom, razen družbe Mittal Steel Hunedoara.

Znesek naložb v letu 2006 za okoljske namene pomeni več kot 120 % napovedi iz NRP zaradi okoljskih naložb v Mittal Steel Galati in TMK Resita, ki so bile večje od načrtovanih. Dve drugi družbi Mechel Targoviste in Mittal Steel Hunedoara nista izpolnili ciljev svojih IBP in sta v varstvo okolja vlagali veliko manj, kakor je bilo načrtovano.

3. GLAVNI SKLEPI

Po predstavitvi NRP so bili v obeh državah sprejeti pomembni ukrepi za prestrukturiranje v jeklarski industriji. Obstoječe tovarne so bile posodobljene, tako da se je proizvodnja prilagodila kakovosti jekla, ki jo zahtevajo EU in izvozni trgi. Upravne strukture so se spreminjale istočasno s tekočimi procesi koncentracije, zlasti v Romuniji. Vendar je Komisija kljub vsem tem prizadevanjem ugotovila zaostanke, včasih celo znatne, pri izpolnjevanju obvez in zahtev iz ustreznih sklepov in protokolov. Komisija bo v naslednjem in končnem poročilu o spremljanju temeljito analizirala, ali je ugotovljene težave v zvezi z izvajanjem načrtov prestrukturiranja treba pripisati podjetjem samim ali izrednim in nepredvidljivim okoliščinam, za katere podjetje ni odgovorno. To bo vključevalo nadaljnjo oceno možnega učinka nedavnih povišanj cen surovin.

3.1. Bolgarija

Trenutno je edina družba upravičenka Kremikovtzi v težkem položaju zaradi resnega neizpolnjevanja obvez do Bolgarije in Komisije. Neizpolnjevanje je v zvezi s tehnološkimi in okoljskimi naložbami, prodajo, zmanjševanjem stroškov in produktivnostjo. Vsi ti vidiki vplivajo na ekonomsko upravičenost, uspešnost in učinkovitost poslovnega upravljanja.

Poleg tega je Komisija naletela na težave pri pridobivanju ustreznih in doslednih podatkov v zvezi s prestrukturiranjem družbe.

Celo v izjemno ugodnih pogojih, ki trenutno vladajo na svetovnem jeklarskem trgu, se zdi dosega ekonomske upravičenosti po predpisanih pogojih do leta 2008 velik izziv za družbo. Komisija bo budno spremljala področja, na katerih so bili ugotovljeni zaostanki in neusklajenost, in bo o tem ustrezno poročala v svojih prihodnjih poročilih o napredku.

3.2. Romunija

V Romuniji so pri procesu spremljanja zadostno upoštevali medsebojne obveznosti med vlado in zadevnimi družbami. Glede na rezultate iz leta 2006 je vseh šest družb izboljšalo svoje rezultate v primerjavi s prejšnjim letom. Kljub temu pa stopnja skladnosti z merili ekonomske upravičenosti zaostaja za obveznostmi, sprejetimi v zadevnih IBP.

Da bi dosegle ekonomsko upravičenost, morajo vse družbe okrepiti svoja prizadevanja za prestrukturiranje, zlasti v zvezi z izvajanjem strategij za zmanjšanje stroškov, izboljšanje upravnega poslovanja in prodajnih strategij, da bi izkoristile ugodne tržne pogoje. To so temeljne zahteve za dosego ciljev IBP v letu 2007 in v letu 2008.

3.3. Nadaljnje ukrepanje

Komisija meni, da je nujno okrepiti proces za prestrukturiranje, tako da bi bilo družbam upravičenkam omogočeno doseči ekonomsko upravičenost v letu 2008.

Komisija opominja, da je v določbah Pridružitvenega sveta EU-Bolgarija in Protokola k Pogodbi o pristopu z Romunijo jasno določeno, da se razen načrtovane pomoči ne dodeli nobena nadaljnja državna pomoč za prestrukturiranje. Zato je vsaka dodatna pomoč za prestrukturiranje neskladna z ustreznimi določbami.V primeru neskladnosti s pogoji, ki se uporabljajo za že dodeljeno državno pomoč, in sicer če gre za neskladnost z merili ES za ekonomsko upravičenost, bo Komisija sprejela ukrepe, potrebne za izterjavo vsake takšne državne pomoči.

[1] UL L 358, 31.12.1994, str. 3–222.

[2] UE-BG 1909/06 – Sklep o pristopu 3/2006.

[3] UL L 157, 21.6.2005, str. 3–393.

[4] Podoben proces se je ravnokar končal za Češko republiko in Poljsko, pri katerem je Komisija spremljala prestrukturiranje in poročala o njem do konca leta 2006.

[5] Ekonomska upravičenost pomeni, da družbe ob koncu obdobja prestrukturiranja zopet dosežejo trajnostno dobičkonosnost. Komisija glede na svojo dolgoletno prakso meni, da morajo podjetja doseči:– razumen dobiček iz poslovanja: to je večkratnik EBITDA prihodka v letu v višini vsaj 10 % za neintegrirana jeklarske družbe in 13,5 % za integrirane valjarne);– minimalni donos prihodkov na lastni kapital, kar razlagamo kot minimalno donosnost prodaje, to je dobiček pred obrestmi in davki (EBIT) morajo doseči vsaj 1,5 % prometa).

[6] Eurostat, poročila vlad.

[7] Menjalni tečaj BGN/EUR 1,9487 (povprečje v juniju 2004).

[8] Skupno stališče EU – Poglavje 6: Konkurenca, sprejeto junija 2004, 10232/04.

[9] Odločba 3010/91/ESPJ, UL L 286, 16.10.1991, str. 20.

[10] Direktiva Sveta 96/61/ES z dne 24. septembra 1996, UL 1257, 10.10.1996, str. 26

[11] Menjalni tečaj ROL/EUR 39358,0 (povprečje v decembru 2004).

[12] Odločba 3010/91/ESPJ, UL L 286, 16.10.1991, str. 20.