POROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU O POSLIH V OKVIRU ZUNANJEGA MANDATA EIB V LETU 2011 /* COM/2012/0637 final */





POROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU O POSLIH V OKVIRU ZUNANJEGA MANDATA EIB V LETU 2011 KAZALO 1. UVOD 3 2. KLJUČNI REZULTATI 3 3. FINANCIRANJE 5 3.1. Pregled obsega financiranja EIB v regijah, ki jih zajema Sklep 5 3.2. Prispevek k ciljem politike EU 8 3.3. Razčlenitev po sektorjih 9 3.4. Učinek in dodana vrednost poslov EIB 9 4. SODELOVANJE S KOMISIJO 10 5. SODELOVANJE Z MEDNARODNIMI FINANČNIMI INSTITUCIJAMI 11 POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU O POSLIH V OKVIRU ZUNANJEGA MANDATA EIB V LETU 2011 1. UVOD Sklep št. 1080/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta[1] (v nadaljnjem besedilu: „Sklep“ ali „mandat“) zahteva, da Komisija letno poroča o financiranju, ki ga Evropska investicijska banka (EIB izvaja na podlagi jamstva EU. To poročilo temelji na letnih poročilih EIB in zajema posle v okviru zunanjega mandata EIB za leto 2011. Poročilo torej ne zajema dogodkov, ki so se zgodili v letu 2012, zlasti odobritve povečanja kapitala EIB v Evropskem svetu junija 2012. Zunaj EU v regijah, vključenih v mandat, EIB zagotavlja posojila in jamstva za posojila z jamstvom EU (v nadaljnjem besedilu: „posli v okviru mandata“) ali na lastno odgovornost v skladu s členom 16 svojega statuta (v nadaljnjem besedilu: „posli na lastno odgovornost“). To poročilo vsebuje pregled financiranj EIB v okviru mandata in povzetek poslov na lastno odgovornost v letu 2011. Posli EIB v afriških, karibskih in pacifiških državah (AKP) ter čezmorskih državah in ozemljih (ČDO) so vključeni v ločeno letno poročilo. Opozoriti je treba, da bodo nekatere dodatne zahteve, ki jih uvaja člen 11 Sklepa, veljale le za financiranja EIB, za katera je bila prošnja za financiranje vložena po 30. oktobru 2011 in so bila podpisana po 1. januarju 2012. Podrobnejše informacije in statistične razpredelnice o zgoraj navedenih dejavnostih, med drugim na projektni, sektorski, državni in regionalni ravni, so navedene v priloženem delovnem dokumentu služb Komisije (v nadaljnjem besedilu: „DDS“)[2]. Drug DDS vsebuje regionalne tehnične operativne smernice, ki sta jih skupaj razvili Komisija in EIB, v posvetovanju z Evropsko službo za zunanje delovanje, v skladu s členom 6 Sklepa, ki določa prispevek financiranja EIB k politikam Unije v okviru mandata. Regionalne tehnične operativne smernice so namenjene zagotavljanju tovrstne podpore in bi morale ostati v veljavi do izteka trenutnega mandata. Sklep 1080/2011/EU določa, da mora Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu smernice poslati, tako ko jih zaključi. Opozoriti je treba, da bo to poročilo priloženo prihajajoči oceni učinka, ki bo spremljala zakonodajni predlog sklepa o odobritvi jamstva EU EIB za izgube pri posojilih in jamstvih za posojila za projekte zunaj EU v okviru prihodnjega večletnega finančnega okvira (MFF). 2. KLJUČNI REZULTATI Sklep je povišal zgornjo mejo iz splošnega mandata za 1 684 milijonov EUR in sprostil dodatnih 2 000 milijonov EUR v okviru mandata za podnebne spremembe, tako da EIB sedaj razpolaga z jamstvom do 29 484 milijonov EUR za svoje posle v okviru mandata. V letu 2011 se je na ravni EU začelo več ključnih pobud, zlasti kot odziv na arabsko pomlad. Zgornja meja za posojila EIB z jamstvom EU za sredozemsko regijo se je povišala za 1 milijardo EUR. Komisija in EIB sta skupaj z državami članicami aktivno sodelovali v pobudi za partnerstvo iz Deauvilla skupine G-8 in pri ustanovitvi projektne skupine EU za različne države v južnem Sredozemlju. Kljub vse slabšim obetom za svetovno gospodarstvo je EIB v letu 2011 še naprej podpirala gospodarske dejavnosti v regijah iz mandata in obenem občutno povečala posojila za projekte, povezane s podnebnimi ukrepi. Leta 2011 je skupni obseg financiranja EIB zunaj EU znašal 7,3 milijarde EUR, kar je približno 17 % manj od 8,7 milijarde EUR v letu 2010, a v povprečju še vedno nad povprečjem izpred krize. V regijah iz mandata so dejavnosti EIB znašale 6,5 milijarde EUR v letu 2011 v primerjavi s 7,8 milijarde EUR v letu 2010. V skladu z zadnjim poslovnim načrtom za obdobje 2012–2014, ki ga je EIB sprejela konec leta 2011, naj bi se zunanja posojila EIB še dodatno znižala na ravni pred krizo, in sicer 6,5 milijarde EUR v letu 2012, 5,9 milijarde EUR v letu 2013 in 5,2 milijarde EUR v letu 2014. Zunanje financiranje EIB iz lastnih virov (tj. brez upoštevanja sklada za spodbujanje naložb v državah AKP in dejavnosti tveganega kapitala v državah Sredozemlja) bi znašalo 6,0 milijarde EUR v letu 2012, 5,3 milijarde EUR v letu 2013 in 4,6 milijarde EUR v letu 2014. Regije iz mandata se globalni krizi nikakor niso izognile. V predpristopnih državah, ki so prejele približno 52 % vseh posojil v regijah iz mandata, se je gospodarska rast leta 2011 sicer stabilizirala pri 7,5 %, vendar je rast kreditov ostala občutno pod ravnjo pred krizo. EIB je kot ključni večstranski posojilodajalec v regiji še naprej spodbujala gospodarsko dejavnost z obsežnimi posojili za MSP (31 % vseh posojil) in zagotavljanjem znatnih sredstev za naložbe v sektorja prometa in energije. Obenem so se v letu 2011 posojila EIB za projekte na področju podnebnih ukrepov povečala za 500 milijonov EUR na 2,1 milijarde EUR, kar je predstavljalo 32 % vseh sklenjenih poslov (21 % v letu 2010). Prejemnice so bile številne države, ki so najmanj učinkovite na področju zmanjševanja emisij CO2, kot so Rusija, Južna Afrika in Indija. Poseben napor je bil vložen v Azijo in Latinsko Ameriko, kjer so posojila v ta namen predstavljala 78 % vseh sklenjenih poslov. Podnebni ukrepi so v letu 2011 prav tako predstavljali 29 % posojil predpristopnim državam in 30 % posojil Južni Afriki. Čeprav je bil obseg posojil za večino regij, ki jih zajema mandat, v glavnem stabilen, so se posojila v Sredozemlju z zgodovinsko najvišje ravni 2,5 milijarde EUR v letu 2010 močno znižala na 965 milijonov EUR. Razlog za to so bile zamude pri pripravi projektov zaradi dogodkov arabske pomladi ter posledične negotovosti in težavnega poslovnega okolja. Več začasnih uprav je odločitve o dolgoročnih investicijskih programih preložilo na obdobje po demokratičnih volitvah. Poleg tega so bile v okviru sankcij EU proti Siriji prekinjene dejavnosti EIB v tej državi. V skladu s tem je Komisija aprila 2012 sprejela delegirani akt, s katerim je Sirijo izbrisala s seznama držav upravičenk v okviru mandata[3]. Opozoriti je treba, da sirijska vlada ni odplačala obresti in posojil EIB in da je bil zahtevek za jamstvo EU v višini 15,4 milijona EUR vložen maja 2012. 3. FINANCIRANJE 3.1. Pregled obsega financiranja EIB v regijah, ki jih zajema Sklep Skupni obseg v regijah, ki jih zajema mandat, je leta 2011 znašal 6,5 milijarde EUR v primerjavi s 7,8 milijarde EUR v letu 2010. V letu 2011 se je obseg poslov, sklenjenih na podlagi posojil EIB na lastno odgovornost, povečal za 18 %, obseg posojil v okviru mandata pa se je zmanjšal za 37 %. V naslednji razpredelnici je pregled obsega financiranja EIB z lastnimi viri v letu 2011 v regijah iz mandata. Razpredelnica 1: Financiranje EIB v letu 2011 v regijah iz mandata Države poslov || Posli v okviru mandata || Posli EIB na lastno odgovornost || Skupaj (v milijonih EUR) || Skupno jamstvo || Kritje političnega tveganja || Skupaj Predpristopne države || 998 || 26 || 1 024 || 2 358 || 3 381 Sredozemske države || 553 || 373 || 926 || 39 || 965 Vzhodne sosede, Rusija || 625 || 50 || 675 || 101 || 776 Azija in Latinska Amerika || 61 || 249 || 310 || 861 || 1 171 Južna Afrika || 115 || - || 115 || 50 || 165 Skupaj || 2 352 || 698 || 3 050 || 3 409 || 6 459 V letu 2011 je bilo 77 % posojil, sklenjenih v okviru mandata, kritih s skupnim jamstvom, ki se uporablja za državne in poddržavne posle, 23 % posojil pa je prejelo kritje političnega tveganja za posle v zasebnem sektorju. Skupni obseg sklenjenih poslov v okviru obeh jamstev v letu 2011 znaša 47 % skupnega financiranja v regijah, ki jih zajema Sklep, preostalih 53 % pa predstavlja rekordne 3,4 milijarde EUR posojil EIB na lastno odgovornost brez pravice do jamstva EU. Konec leta 2011 je skupni znesek financiranj, sklenjenih na podlagi mandata, znašal 19,4 milijarde EUR ali 66 % zgornje meje iz Sklepa, kar je v splošnem v skladu s pričakovanji po preteku petih let sedemletnega obdobja mandata. EIB ima na podlagi mandata manevrski prostor v skupni višini 10,1 milijarde EUR. Kljub pričakovanemu zmanjšanju zunanjih dejavnosti EIB v letih 2012 in 2013 in povišanju zgornje meje v skladu s Sklepom naj bi EIB nekatere od regionalnih zgornjih mej dosegla do konca leta 2013 (npr. v regiji predpristopnih držav), medtem ko druge ostajajo negotove (npr. v sredozemski regiji). Zato je treba opozoriti, da Sklep uvaja možnost 10-odstotne prožnosti med regionalnimi zgornjimi mejami. Razpredelnica 2: Vsi sklenjeni posli in izplačila EIB na podlagi mandata (2007–2011) V milijonih EUR || Zgornja meja || Neto sklenjeni posli || Neto sklenjeni posli kot % zgornje meje || Izplačila || Neto izplačila kot % neto sklenjenih poslov Predpristopne države || 9 048 || 7 622 || 84 % || 3 899 || 51 % Sredozemlje || 9 700 || 6 559 || 68 % || 2 079 || 32 % Vzhodne sosede, Rusija || 3 848 || 1 709 || 44 % || 318 || 19 % Azija in Latinska Amerika || 3 952 || 2 761 || 70 % || 1 690 || 61 % Južna Afrika || 936 || 591 || 63 % || 425 || 72 % Skupaj na podlagi splošnega mandata || 27 484 || 19 242 || 70 % || 8 411 || 44 % Mandat za podnebne spremembe (2011–2013) || 2 000 || 150 || 8 % || 150 || 100 % Mandat skupaj || 29 484 || 19 392 || 66 % || 8 561 || 44 % Kar zadeva izplačila je EIB do konca leta 2011 izplačala 8,5 milijarde EUR ali 44 % neto sklenjenih poslov. Stopnje izplačil v predpristopnih državah, Aziji, Latinski Ameriki in Južni Afriki so se gibale med 50 % in 75 %, kar je odražalo običajni časovni zamik med sklenitvijo finančne pogodbe, izvedbo projekta in ustreznim izplačilom. Izplačila v sredozemskih državah so bila z 32 % neto sklenjenih poslov nižja, kar je bila posledica arabske pomladi in prekinitve dejavnosti v Siriji. Nizka stopnja izplačil, 19 % vseh sklenjenih poslov, v Vzhodni Evropi, južnem Kavkazu in Rusiji odraža zamude pri reševanju institucionalnih vprašanj v regiji in dejstvo, da je bilo več kot tri četrtine poslov sklenjenih v zadnjih dveh letih. EIB meni, da je mogoče dejavnosti v vzhodnih sosedah in Rusiji pospešiti v okviru širših ciljev, določenih v mandatu za dejavnosti EIB v regiji, memoranduma o soglasju z Evropsko banko za rekonstrukcijo in razvoj (EBRD) in Komisijo, ki je bil podpisan marca 2011, in uporabe ciljno usmerjene tehnične pomoči za pospeševanje izvajanja projektov. Razpredelnica 3: Letna posojila v okviru trenutnega mandata 2007–2013 V milijonih EUR || 2007 (*) || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || Bruto skupaj || Ukinitve || Neto skupaj || Predpristopne države || 389 || 2 009 || 2 859 || 1 535 || 874 || 7 666 || 44 || 7 622 || Sredozemlje || 1 205 || 1 195 || 1 510 || 2 009 || 926 || 6 845 || 286 || 6 559 || Vzhodne sosede, Rusija || – || 170 || 233 || 631 || 675 || 1 709 || – || 1 709 || Azija in Latinska Amerika || 305 || 469 || 1 088 || 643 || 310 || 2 815 || 53 || 2 761 || Južna Afrika || – || 203 || 280 || 50 || 115 || 648 || 56 || 591 || Skupaj v okviru splošnega mandata || 1 899 || 4 045 || 5 969 || 4 868 || 2 900 || 19 681 || 449 || 19 242 || Mandat za podnebne spremembe (2011–2013)(**) || || || || || 150 || 150 || – || 150 || Mandat skupaj || || || || || 3 050 || 19 831 || 449 || 19 392 || (*) Do 31. julija 2007 so se posojila izvajala tudi v okviru prejšnjega mandata 2000–2007. (**) Posli v vrednosti 150 milijonov EUR, sklenjeni v okviru mandata za podnebne spremembe v letu 2011, so bili sklenjeni v predpristopnih državah. || || || || Kar zadeva število projektov, je bilo leta 2011 v okviru mandata financiranih 29 projektov za razliko od leta 2010, ko je bilo financiranih 46 projektov. Financiranje EIB v predpristopnih državah je v letu 2011 s 3,4 milijarde EUR ostalo na isti ravni kot v letu 2010, kar je predstavljalo 52 % dejavnosti v regijah, ki jih zajema mandat. Posojila v okviru mandata so se znižala na 1 milijardo EUR, posojila na podlagi predpristopne pomoči na lastno odgovornost pa so se povišala za 18 % na 2,4 milijarde EUR. Svet guvernerjev EIB je v začetku leta 2011 odobril povišanje zgornje meje posojil za predpristopno pomoč za 5,7 milijarde EUR do leta 2013, da bi se prilagodili manjšemu manevrskemu prostoru v okviru mandata in še vedno znatnim potrebam predpristopnih držav. Medtem ko so dejavnosti v Sredozemlju močno upadle, se je financiranje EIB v vzhodnih sosedah v letu 2011 povečalo na 776 milijonov EUR (s 631 milijonov EUR v letu 2010), od katerih je bilo za to regijo rekordnih 675 milijonov EUR zagotovljenih v okviru mandata. V Aziji in Latinski Ameriki je skupni znesek financiranja enako kot v letu 2010 znašal 1,2 milijarde EUR, pri čemer se je obseg posojil na podlagi mandata zmanjšal na 310 milijonov EUR, kar je bilo nadomeščeno z ustreznim povečanjem posojil EIB na lastno odgovornost, zlasti v okviru sklada za energetsko trajnost in zanesljivo oskrbo z energijo (ESF). V Južni Afriki so bila v letu 2011 sklenjena tri nova posojila v skupni vrednosti 165 milijonov EUR, vključno s prvim sklenjenim poslom v Južni Afriki v okviru lastnega tveganega sklada ESF v višini 50 milijonov EUR. 3.2. Prispevek k ciljem politike EU Cilj poslov EIB na podlagi Sklepa je podpirati zadevne cilje zunanje politike EU. Sklep nadomešča prej določene regijske cilje za posle z jamstvom EU z naslednjimi horizontalnimi cilji na visoki ravni za vse regije iz mandata: (i) blaženje podnebnih sprememb in prilagajanje nanje; (ii) razvoj socialne in gospodarske infrastrukture; (iii) razvoj lokalnega zasebnega sektorja, zlasti pomoč MSP. Dodatni temeljni cilji vključujejo prispevek k splošnim načelom za zunanje delovanje, kakor je navedeno v členu 21 PEU, in regionalno povezovanje med partnerskimi državami, vključno z gospodarskim povezovanjem med predpristopnimi državami, sosednjimi državami in Unijo. EIB lahko preuči možnost povečanja svojih dejavnosti za podporo zdravstva in izobraževanja, če obstaja jasna dodana vrednost. Priložene regionalne tehnične operativne smernice, ki sta jih skupaj razvili Komisija in EIB, vzpostavljajo povezavo med regionalnim okvirom politike EU ter horizontalnimi cilji mandata na visoki ravni in njihovim izvajanjem. Namen teh smernic je zagotoviti, da financiranje EIB dopolnjuje ustrezne politike, programe in instrumente EU v različnih regijah. Zgoraj navedeni revidirani cilji bodo služili kot osnova za poročanje o novih poslih od leta 2012 naprej. Na podlagi dejavnosti, izvedenih v letu 2011, je vseeno mogoče potegniti določene ugotovitve. Podpora EIB za socialno in gospodarsko infrastrukturo je v letu 2011 predstavljala 64 % vseh dejavnosti EIB v regijah iz mandata (75 % poslov v okviru mandata). Podpora zasebnemu sektorju je v letu 2011 predstavljala 55 % vseh dejavnosti EIB v regijah iz mandata (29 % poslov v okviru mandata), medtem ko je podpora MSP s pomočjo lokalnih finančnih posrednikov v letu 2011 predstavljala 17 % vseh dejavnosti EIB v regijah iz mandata (6 % poslov v okviru mandata). V zadnjih letih je EIB okrepila posojila za podnebne ukrepe in širšo zavezanost cilju EU glede nizkoogljične rasti, prilagojene podnebnim spremembam, v Uniji in zunaj nje, zlasti po vrhu Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja v Københavnu leta 2009. V letu 2011 se je vrednost poslov, sklenjeni na področju podnebnih ukrepov, z 1,6 milijarde EUR v letu 2010 (21 % skupnega obsega financiranja EIB v zadevnih regijah) povišala na 2,08 milijarde EUR (32 % skupnega obsega financiranja EIB v zadevnih regijah), od česar je bilo 0,89 milijarde EUR zagotovljene v okviru mandata (29 % poslov na podlagi mandata). EIB je sprejela vrsto sektorsko specifičnih meril za upravičenost za uvrstitev projektov pod cilj podnebnih ukrepov. Vsi projekti, namenjeni izboljšanju porabe energije, na primer niso avtomatsko upravičeni do financiranja, ampak le tisti, pri katerih je mogoče zagotoviti 20- ali večodstotno izboljšanje glede na osnovno stanje. Poleg tega se upošteva le delež posojila, ki ustreza podnebnemu cilju. Večina posojil za podnebne ukrepe je povezanih s projekti na naslednjih dveh širših področjih: obnovljiva energija in energetska učinkovitost ter trajnostni promet. Podrobnejše informacije o obsegu prispevka EIB za uresničevanje ciljev politike EU, opredeljenih v Sklepu, so navedene v DDS. 3.3. Razčlenitev po sektorjih V spodnji razpredelnici 4 je pregled razporeditve poslov EIB na podlagi Sklepa po posameznih regijah in sektorjih v letu 2011. Razpredelnica 4: Razčlenitev poslov, sklenjenih v letu 2011 v okviru mandata, po sektorjih (v milijonih EUR). Regija || Skupaj || Energija || Promet || Storitve in industrija || Voda in kanalizacija || Kreditne linije za MSP || Zdravstvena in izobraževalna infrastruktura || Kmetijstvo, ribištvo in gozdarstvo (*) || Telekomunikacije Predpristopne države (PA) || 1 024 || – || – || 617 || 60 % || 15 || 1 % || 55 || 5 % || 87 || 8 % || 100 || 10 % || 150 || 15 % || – || – Sredozemske države (MED) || 926 || 50 || 5 % || 163 || 18 % || 421 || 46 % || 262 || 28 % || 30 || 3 % || – || – || – || – || – || – Vzhodne sosede in Rusija (EAST) || 675 || 175 || 26 % || 450 || 67 % || – || – || – || – || 50 || 7 % || – || – || – || – || – || – Azija in Latinska Amerika (ALA) || 310 || 61 || 20 % || – || – || 149 || 48 % || – || || – || – || – || || – || – || 100 || 32 % Južna Afrika (SA) || 115 || – || – || – || – || – || – || 115 || 100 % || – || – || – || – || – || – || – || – Skupaj || 3 050 || 286 || 9 % || 1 230 || 40 % || 585 || 20 % || 432 || 14 % || 167 || 6 % || 100 || 3 % || 150 || 5 % || 100 || 3 % (*) V okviru te postavke je bil v Turčiji na podlagi mandata za podnebne spremembe sklenjen posel v višini 150 milijonov EUR. 3.4. Učinek in dodana vrednost poslov EIB EIB je leta 2011 v odziv na mandat in obvezo, da dodatno okrepi svoje ocene in merjenje rezultatov in učinkov svojega poslovanja ter poročanje o njih, sprejela nov okvir, in sicer okvir za merjenje rezultatov (REM), ki se bo uporabljal pri poslih v vseh regijah, ki jih zajema mandat. REM bo postopoma uveden v letu 2012. V skladu s prejšnjimi okviri REM temelji na treh stebrih: Steber 1 – skladnost s cilji politike in prednostnimi nalogami EU ter prispevek k njim Steber 2 – kakovost in utemeljenost projekta ter pričakovani in dejanski rezultati Steber 3 – finančna in nefinančna dodatna vrednost prispevka EIB REM bo izboljšal izvajanje predhodnih ocen projektov in okrepil sposobnost EIB za poročanje o dejanskih doseženih rezultatih. Hkrati poenostavlja tudi zahteve glede poročanja za stranke, saj je do največje možne mere usklajen s kazalniki rezultatov drugih mednarodnih finančnih institucij. V letu 2011 sta se pričakovana uspešnost in učinek financiranja EIB še naprej ocenjevala na podlagi obeh prejšnjih okvirov, in sicer okvira za dodano vrednost (VA) v EU in predpristopnih državah ter okvira za ocenjevanje gospodarskega in socialnega učinka (ESIAF) v vseh drugih regijah iz mandata. Oceno predhodno opravi EIB na podlagi dejstev in podatkov, zbranih v fazi presoje projekta. Okvir je zasnovan tako, da lahko skozi ves življenjski cikel projekta, zlasti za spremljanje in naknadno ocenjevanje, zagotavlja dragocene informacije in merila uspešnosti. Razpredelnica 5a: Ocene dodane vrednosti poslov, odobrenih v predpristopnih državah (okvir VA) v letu 2011 (najvišji možni rezultat = 200). Ocena učinka || Steber 1 || Steber 2 || Steber 3 || Povprečni rezultat || Odobreni posli Mandat || 146 || 120 || 158 || 141 || 8 Predpristopna pomoč || 139 || 141 || 155 || 145 || 23 Razpredelnica 5b: Ocene dodane vrednosti poslov, odobrenih v sredozemskih državah, vzhodnih sosedah in Rusiji, Aziji in Latinski Ameriki ter Južni Afriki (okvir ESIAF) v letu 2011. Ocena učinka || Steber 1 || Steber 2 || Steber 3 Naložbena posojila || Posredna posojila (MSP) Velik || 23 (72 %) || 13 (41 %) || 3 (9 %) || 20 (63 %) Srednji || 9 (28 %) || 11 (34 %) || 4 (13 %) || 11 (34 %) Zmeren || 0 || 1 (3 %) || 0 || 1(3 %) Majhen || 0 || 0 || 0 || 0 Skupaj || 32 (100 %) || 25 (78 %) || 7 (22 %) || 32 (100 %) V predpristopnih državah je mogoče ugotoviti majhne razlike med posli z jamstvom EU in posli na lastno odgovornost za stebra 1 in 2, slednji delno odražajo dejstvo, da je mandat osredotočen tudi na projekte z relativno višjimi stopnjami negotovosti in tveganji, pri katerih jamstvo EU zagotavlja najvišjo dodano vrednost. V drugih regijah iz mandata je „visoko“ skupno oceno v vseh treh stebrih prejelo devet poslov, od katerih jih večina predstavlja projekte v zvezi s podnebnimi spremembami ter obnovljivimi in nadomestnimi viri energije. 4. SODELOVANJE S KOMISIJO Komisija in EIB sta v okviru vmesnega pregleda zunanjega mandata EIB tesno sodelovali. Redni zakonodajni postopek za sprejetje Sklepa je bil zaključen oktobra 2011. V Sklepu se poziva k še tesnejšemu sodelovanju in sinergiji med Komisijo, EIB in tudi Evropsko službo za zunanje delovanje. Po sprejetju Sklepa novembra 2011 sta Komisija in EIB v skladu s členoma 14 in 13 Sklepa podpisali nov sporazum o jamstvih in nov sporazum o izterjavah, ki sta nadomestila predhodna sporazuma in obravnavata zadevne spremembe, uvedene v novem Sklepu. Komisija in EIB sta prav tako skupaj razvili regionalne tehnične operativne smernice, priložene temu poročilu. V letu 2012 naj bi ti dve instituciji posodobili memorandum o soglasju ter pogoje tesnejšega sodelovanja opredelili tako, da bi ga razširili na Evropsko službo za zunanje delovanje in vključili nove elemente v mandatu. Prav tako bi bilo treba s pogostejšo souporabo pisarn EIB z delegacijami EU okrepiti sodelovanje na terenu. Tesno sodelovanje že poteka pri pripravah predloga za naslednji zunanji mandat EIB, ki bo zajemal obdobje 2014–2020. V regijah južnega in vzhodnega sosedstva je EIB sodelovala pri pregledu evropske sosedske politike. Sodelovanje med EIB, Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo se je v letu 2011 okrepilo, zlasti kar zadeva usklajevanje odziva EU na arabsko pomlad in partnerstvo za demokracijo in skupno blaginjo v državah južnega Sredozemlja. EIB je prav tako aktivno sodelovala v projektnih skupinah na visoki ravni, ki jih je z namenom nadaljnje optimizacije usklajevanja v nekaterih državah v regiji oblikovala visoka predstavnica/podpredsednica Komisije ga. Ashton. Prvo srečanje je potekalo septembra 2011 v Tuniziji. EIB je prispevala tudi k razmisleku o agendi za spremembe[4], sporočilu Komisije, v katerem si prizadeva povečati učinek razvojne politike EU, zlasti kar zadeva podporo trajnostne gospodarske rasti in razvoja zasebnega sektorja. Zgoraj navedene dejavnosti se bodo v prihodnjih letih nadaljevale, saj bo EIB še naprej podpirala Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje pri izvajanju nove sosedske politike in prednostnih nalog agende za spremembe. Skupna prizadevanja bodo osredotočena tudi na politiko širitve za podporo pristopa Hrvaške v EU ter nadaljnjih reform v državah kandidatkah in možnih kandidatkah na poti evropskega povezovanja. EIB si bo s pomočjo Komisije prizadevala ponovno začeti dejavnosti na Kosovu[5]. V tem kontekstu je treba omeniti, da – v skladu s členom 10 Sklepa, ki določa, da „Kosovo zastopa Misija Združenih narodov na Kosovu ali uprava, določena v regionalnih tehničnih operativnih smernicah“ – prej omenjene smernice predvidevajo, da je ta uprava vlada Kosova. Sodelovanje pri sektorskih vprašanjih bo še okrepljeno, zlasti na področju podnebnih ukrepov v okviru pobude trajnostna energija za vse. V okviru tega in v skladu s členom 6 Sklepa bo EIB v sodelovanju s Komisijo do konca leta 2012 razvila strategijo o tem, kako bo v okviru svojega mandata postopno in nenehno povečevala delež projektov, ki spodbujajo zmanjševanje emisij CO2, in postopno odpravila financiranje projektov, ki negativno vplivajo na doseganje podnebnih ciljev Unije. 5. SODELOVANJE Z MEDNARODNIMI FINANČNIMI INSTITUCIJAMI Sofinanciranje z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami ali evropskimi dvostranskimi institucijami je leta 2011 predstavljalo 56 % vse sklenjenih poslov EIB v okviru mandata. Čeprav se je po stalni rasti v preteklih štirih letih (z največjim deležem 64 % v letu 2010) ta delež zmanjšal, še vedno kaže na nenehno visoko raven sofinanciranja z drugimi finančnimi institucijami. Seznam sofinanciranih poslov, ki so bili leta 2011 sklenjeni v regijah, ki jih zajema mandat, je naveden v DDS. Marca 2011 je bil med Komisijo, EIB in EBRD podpisan nov memorandum o soglasju. Novi memorandum o soglasju nadomešča in združuje predhodna sporazuma, ki vključujeta Vzhodno Evropo, južni Kavkaz, Rusijo in Srednjo Azijo (iz decembra 2006) ter Turčijo (iz januarja 2009). Memorandum o soglasju bo omogočal okrepljeno strateško in operativno sodelovanje. Novi memorandum o soglasju zunaj EU bo pregledan leta 2012, da se vključi širitev dejavnosti EBRD v sredozemski regiji. V dvoletni pilotni fazi tristranskega sporazuma o pobudi za vzajemno zaupanje, ki so ga podpisali EIB, AFD[6] in KfW, je bil v letu 2011 v regijah južnega sosedstva in držav AKP dosežen znaten napredek. Namen pobude je okrepiti skupno učinkovitost in uspešnost treh institucij z medsebojnim priznavanjem postopkov in standardov, ki jih uporablja institucija z vodilno vlogo pri delu na sofinanciranem projektu, in zaupanjem vanje. Leto 2012 bo posvečeno razvoju skupnih operativnih smernic. Sodelovanje s skupino Svetovne banke se je nadaljevalo, med drugim je bil podpisan dvostranski sporazum o sodelovanju med EIB in Mednarodno finančno korporacijo, da bi izboljšali financiranje razvojnih projektov v zasebnem sektorju v regijah južnega sosedstva in državah AKP. EIB v okviru partnerstva iz Deauvilla sodeluje tudi z večstranskimi razvojnimi bankami za podporo trajnostne in vključujoče rasti kot odgovor na arabsko pomlad, kakor so na vrhu maja 2011 poudarili voditelji skupine G-8. Poleg tega je EIB še naprej sodelovala v različnih specializiranih delovnih skupinah, ki so jih oblikovale mednarodne finančne institucije za izmenjavo najboljših praks ali obravnavo specifičnih vprašanj. EIB je bila dejavna udeleženka v regionalnih mehanizmih kombiniranja, ki jih je v zadnjih letih ustanovila Komisija, skupaj z EIB, EBRD, Razvojno banko Sveta Evrope in drugimi evropskimi dvostranskimi finančnimi institucijami[7]. Poleg tega je EIB imela ključno vlogo v skupini strokovnjakov, ki jo je Komisija ustanovila za oceno uvedbe „platforme EU za sodelovanje in razvoj“. Komisija je v sodelovanju z EIB ter drugimi večstranskimi in dvostranskimi finančnimi institucijami začela preučevati nove finančne instrumente v podporo zunanjim politikam EU v naslednjem večletnem finančnem okviru. Znatno povečanje uporabe inovativnih finančnih instrumentov bi moralo omogočiti, da se večji delež nepovratnih sredstev EU kombinira s posojili ali uporablja v lastniških instrumentih ali instrumentih delitve tveganja, da bi se zbrala dodatna finančna sredstva za kritje potreb partnerskih držav po naložbah, zlasti iz zasebnega sektorja. Uporabo inovativnih finančnih instrumentov pri zunanjih politikah je treba podpirati v okviru prihodnje „platforme EU za sodelovanje in razvoj“, da se povečata učinkovitost in uspešnost zunanjega financiranja EU. [1] Sklep št. 1080/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o odobritvi jamstva EU Evropski investicijski banki za izgube pri posojilih in jamstvih za posojila za projekte zunaj Unije in o razveljavitvi Sklepa št. 633/2009/ES (UL L 280, 27.10.2011, str. 1). [2] DDS(2012)358 [3] Delegirani sklep Komisije z dne 8. februarja 2012 o spremembi Priloge III k Sklepu št. 1080/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta o odobritvi jamstva EU Evropski investicijski banki za izgube pri posojilih in jamstvih za posojila za projekte zunaj Unije in o razveljavitvi Sklepa št. 633/2009/ES v zvezi s Sirijo (UL L 110, 24.4.2012, str. 38). [4] COM(2011) 637 final. [5] To imenovanje ne posega v stališča do statusa in je v skladu z RVSZN 1244/99 ter mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova. [6] Agence Française de Développement. [7] Npr. okvir za naložbe v Zahodni Balkan, Sklad za spodbujanje naložb v sosedstvo, Sklad za spodbujanje naložb v Srednjo Azijo, Sklad za spodbujanje naložb v Azijo in Skrbniški sklad EU za infrastrukturo za Afriko.