P6_TA(2007)0184

Prihodnja regionalna politika in inovacije

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2007 o prispevanju prihodnje regionalne politike k inovativni zmogljivosti Evropske Unije (2006/2104(INI))

Evropski parlament,

- ob upoštevanju členov 2, 3, 158, 159 in 160 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

- ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu [1] ter popravka Uredbe [2],

- ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1084/2006 z dne 11. julija 2006 o ustanovitvi Kohezijskega sklada [3],

- ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj [4],

- ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1081/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem socialnem skladu [5],

- ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropski skupini za ozemeljsko sodelovanje [6],

- ob upoštevanju Sklepa Sveta 2006/702/ES z dne 6. oktobra 2006 o strateških smernicah Skupnosti o koheziji [7],

- ob upoštevanju Sklepa št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007-2013) [8],

- ob upoštevanju Sklepa št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007-2013) [9],

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2005 o znanosti in tehnologiji - smernice za prihodnjo politiko Evropske unije za podporo raziskovanju [10],

- ob upoštevanju Sporočila Komisije z naslovom "Kohezijska politika za podporo rasti in novim delovnim mestom: Strateške smernice Skupnosti, 2007-2013" (KOM(2005)0299),

- ob upoštevanju Sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom "Prenos znanja v prakso: široko zastavljena inovacijska strategija za EU" (KOM(2006)0502),

- ob upoštevanju Sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom "Več raziskav in inovacij - naložba za rast in zaposlovanje: Skupni pristop" (KOM(2005)0488),

- ob upoštevanju Sporočila Komisije Svetu in Evropskem parlamentu z naslovom "Kohezijska politika in mesta: prispevek mest k rasti in delovnim mestom v regijah" (KOM(2006)0385),

- ob upoštevanju Sporočila Komisije z naslovom "Tretje poročilo o napredku glede kohezije: K novemu partnerstvu za rast, delovna mesta in kohezijo" (KOM(2005)0192),

- ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta iz Lizbone z dne 23. in 24. marca 2000,

- ob upoštevanju Evropske listine za mala podjetja, ki jo je pozdravil Evropski svet na svojem vrhu v Feiri dne 19. in 20. junija 2000,

- ob upoštevanju Sporočila Komisije Evropskemu svetu spomladi 2006 z naslovom "Čas za višjo prestavo: Novo partnerstvo za rast in delovna mesta" (KOM(2006)0030),

- ob upoštevanju Sporočila Komisije Evropskemu svetu na neuradnem srečanju v Lahtiju dne 20. oktobra 2006 z naslovom "Inovacijam prijazna, sodobna Evropa" (KOM(2006)0589),

- ob upoštevanju Sporočila Komisije Evropskemu svetu z naslovom "Evropski tehnološki inštitut: nadaljnji koraki v zvezi z njegovo ustanovitvijo" (KOM(2006)0276),

- ob upoštevanju Sporočila Komisije z naslovom "Regije za gospodarsko spremembo" (KOM(2006)0675),

- ob upoštevanju poročila, ki ga je za Komisijo pripravila neodvisna skupina strokovnjakov za raziskave in razvoj pod vodstvom Eska Aha, z naslovom "Ustvarjati inovativno Evropo" z januarja 2006, končnega poročila evropskega svetovalnega odbora za raziskave z naslovom "Spodbujanje regionalnih možnosti za raziskave in razvoj" iz novembra 2005 in delovnega dokumenta Komisije z naslovom "Inovacijske strategije in ukrepi: rezultat petnajstih let regionalnih izkušenj" iz oktobra 2006,

- ob upoštevanju Evropskega poročila o napredku na področju inovacij 2006 (TrendChart),

- ob upoštevanju stališč in mnenj Odbora regij,

- ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenja Odbora za proračun (A6-0096/2007),

A. ker ima regionalna politika poleg odobravanja projektov in upravljanja strukturnih skladov vlogo tudi pri vzpostavljanju inovativne zmogljivosti EU, kar zajema spekter dodatnih znanstvenih, tehnoloških, pravnih, finančnih, gospodarskih, trgovinskih, organizacijskih, upravnih, energetskih, okoljskih, izobraževalnih, družbenih ter zdravstvenih in kulturnih ukrepov, usmerjenih v zagotavljanje resnične kohezije znotraj Skupnosti,

B. ker naložbe same po sebi ne zagotavljajo razvoja, vendar ob izvajanju ustrezne politike in ob podpiranju ukrepov za spodbujanje rasti lahko postanejo ključno razvojno orodje,

C. ker bi moralo vzpostavljanje inovativne zmogljivosti služiti za zmanjševanje razlik med regijami in na ta način uveljavljati načelo družbene solidarnosti in skladnega razvoja,

D. ker bi morali ljudje biti v središču vseh inovacijskih dejavnosti; ker je poln in skladen razvoj teh dejavnosti ključen za uspešno izvajanje vseh politik in ker bi morala biti osnova celotnega delovanja EU blaginja njenih prebivalcev (širše opredeljena v smislu kakovosti in dolžine življenja) kot članov lokalnih in regionalnih skupnosti ter obenem državljanov držav članic,

E. ker je enak dostop do izobrazbe in usposabljanja na vseh ravneh temeljna državljanska pravica in ker bi bilo treba pospešiti trajno izobraževanje in bi morali delavci imeti priložnost preusposabljanja,

F. ker bi morali inovacije znotraj EU razumeti kot dinamičen in interaktiven proces, ki vključuje številne interesne skupine, med njimi v skladu z načelom subsidiarnost regionalne in lokalne interesne skupine,

G. ker inovacija lahko pomeni tudi vrnitev k dobri, preizkušeni praksi, ki je v rabi že več generacij in ker so v nekaterih primerih inovativni ukrepi usmerjeni zgolj v specifične regije,

H. ker nekateri ukrepi zahtevajo večje izdatke, medtem ko so za druge dovolj le nove ideje in/ali uvedba dobre, jasne zakonodaje, ki bo spoštovana,

I. ker je cilj Lizbonske strategije, da EU do leta 2010 postane najbolj konkurenčno gospodarstvo na svetu, med drugim s pomočjo povečanja izdatkov za raziskave in razvoj na 3% BDP, in ker bi morala biti regionalna in lokalna središča bolj aktivno vključena v praktično izvajanje Lizbonske strategije,

J. ker se med 60 % in 70 % zakonodaje Skupnosti izvaja na regionalni in lokalni ravni,

K. ker bi morali biti strukturni skladi bolj prožni, da bi se lažje upoštevale posebnosti posameznih regij,

L. ker so bili uvedeni različni finančni instrumenti, vključno z novimi pobudami Jaspers [11], Jeremie [12] in Jessica [13], in ker dejavnost Evropske investicijske banke (EIB) služi kot vzvod za razvoj prek racionalizacije stroškov,

M. ker igrajo majhna in srednje velika podjetja (MSP) ključno vlogo pri vzpostavljanju inovativne zmogljivosti znotraj EU, med drugim zaradi prožnosti in hitrega odziva na nove tehnologije in načine delovanja,

N. ker je treba MSP obravnavati kot eno izmed glavnih gonilnih sil za inovacije v Evropi in ker so države članice in EU zavezane h krepitvi inovacijskega duha in tehnoloških zmogljivosti v malih podjetjih ter k uvedbi patenta Skupnosti, ki bo za ta podjetja dostopen,

O. ker predstavlja razvoj oskrbe s trajnostno energijo enega izmed največjih izzivov za EU,

P. ker gospodarska dejavnost v širšem pomenu vključuje tudi kmetovanje,

Q. ker storitveni sektor ustvarja znaten delež (približno 70 %) prihodkov držav članic,

R. ker predstavljajo demografske napovedi za EU (nizka stopnja rodnosti in staranje prebivalstva) družbeni izziv in v državah članicah odpirajo velike možnosti za inovacije, med drugim v storitvenem sektorju,

S. ker je treba ustvariti ustrezne pogoje na področju prometa, telekomunikacij in mrežne informacijske infrastrukture,

T. ker drugi akterji v globalnem gospodarstvu in "politični igri" ne sedijo križem rok in prav tako iščejo nove rešitve in ker inovacija lahko pomeni obogatitev, saj naredi gospodarstvo EU bolj privlačno, bolj konkurenčno in ustvari vezi med regijami EU,

U. ker inovacij ne moremo obravnavati zgolj formalno in ker obstaja "povratni učinek", na podlagi katerega pravilno izpeljana regionalna politika pospešuje večsmerne inovacije, ki spodbudijo hitrejši in bolj usklajen regionalni razvoj ter s tem prispevajo h koheziji EU,

V. ker so inovacije ena od treh prednostnih nalog, navedenih v strateških smernicah Skupnosti za obdobje 2007-2013,

Politika človeškega kapitala, izobraževanja, znanosti in raziskav

1. poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da je vsem državljanom omogočen enak dostop do izobrazbe na vseh ravneh v vseh regijah EU, kar jih bo spodbudilo, da razmišljajo inovativno in kreativno ter zagotovilo uravnovešen osebni razvoj (tako intelektualni kot psihični), vključno z razvojem vzorcev aktivnega udejstvovanja ter etičnega in družbenega obnašanja;

2. pozdravlja do sedaj dosežene rezultate in poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo razvoj regionalnih akademskih in znanstvenoraziskovalnih središč ter centrov odličnosti na različnih področjih, tesnejše sodelovanje med njimi, še posebej med uveljavljenimi in novimi centri odličnosti, strukture, dostopne za tretje države, in okrepljeno izmenjavo med raziskovalci in študenti in izboljšati dostop raziskovalkam;

3. poziva Komisijo, države članice in lokalne oblasti, naj spodbujajo raziskovalne projekte, katerih izidi bodo praktično uporabni ter bodo s tem prispevali k regionalnemu razvoju;

4. opozarja Svet in Komisijo, da bi bilo treba zaradi trenutnega demografskega stanja v EU reformirati družinsko in pokojninsko politiko ter politiko socialne varnosti držav članic ter regionalnih in lokalnih oblasti in meni, da bi se bilo treba še posebej zavedati staranja evropske družbe in spodbujati starejše osebe, da so bolj vključene v inovativne ukrepe, kjer lahko uporabijo svoje znanje in izkušnje;

5. poziva Komisijo in države članice, pa tudi regionalne in lokalne oblasti, da sprejmejo učinkovitejše ukrepe za odkrivanje nadarjenih mladih ljudi in jim dajo možnost, da razvijejo svoje znanstvene in intelektualne sposobnosti, ter tudi da nudijo vsestransko podporo za napredovanje mladih raziskovalcev;

6. poudarja, da demografske spremembe ustvarjajo tudi priložnosti za gospodarstvo EU; opozarja na inovativne dejavnosti v sektorju informatike, medicine, domotike, telematike, v velikem delu storitvenega sektorja, prometnega sektorja in oskrbe ter pri regionalnem načrtovanju; ponovno opozarja, da ima večina regionalnih in lokalnih oblasti moč, ki je potrebna za izvrševanje politike na teh področjih;

7. Komisiji, Odboru regij, državam članicam in regionalnim oblastem predlaga, naj z večsmerno kampanjo lokalne skupnosti spodbudijo, da pospešijo dialog z družbo ter zlasti s podjetji, na podlagi načela od spodaj navzgor, in tako povečajo inovativni duh;

8. priznava, da so inovacije nujno potrebne za ustvarjanje delovnih mest v Evropi;

9. meni, da je ključen predpogoj za vzpostavljanje inovativne zmogljivosti v EU, tudi v najbolj obrobnih regijah, na oddaljenih območjih, v goratih in otoških regijah ter na podeželju, neoviran in prost, oziroma izjemno poceni širokopasovni dostop do:

a) upravnih informacij (na vseh ravneh uprave), pri čemer mora biti omogočeno, da se večina upravnih zadev, vključno s poslovnimi formalnostmi, opravi preko interneta, in

b) znanstvenih, gospodarskih in kulturnih informacij, pri čemer je treba upoštevati načela intelektualne lastnine (večja razpoložljivost elektronskih knjižnic),

in poziva Komisijo, države članice ter regionalne in lokalne oblasti, naj zagotovijo splošen dostop do takšnih informacij ter povečajo dostop do delovnih mest, povezanih z informacijsko in komunikacijsko tehnologijo (IKT), kar lahko pomaga pri boju proti brezposelnosti in je še posebej pomembno za ljudi, ki morajo iz zasebnih razlogov ali zaradi poklicnih okoliščin delati ali študirati na daljavo ali ki so se odločili za delo na domu, še posebej osebe, ki vzgajajo otroke, invalidne osebe in negovalci;

10. poziva lokalne, regionalne in nacionalne oblasti, naj v sodelovanju s sektorskimi organi, kot so industrijske in gospodarske zbornice ter drugi informacijski centri, vzpostavijo skupne informacijske točke "vse na enem mestu"; poudarja, da je to mogoče narediti brez porabe dodatnih sredstev, in sicer s preoblikovanjem obstoječih informacijskih mrež; nazadnje ugotavlja, da lahko na ta način podjetja in raziskovalne ustanove na enem mestu pridobijo informacije o inovacijah, raziskavah in regionalni razvojni politiki na lokalni in regionalni ravni ter ravni EU;

11. meni, da je za spodbujanje inovacij v celotni EU ključnega pomena široka podpora dejavnostim, povezanim z inovacijami, in posledično tudi s patenti in licencami povezanimi dejanvnostmi, ter poziva Svet, Komisijo in države članice, naj pospešijo prizadevanja za uvedbo evropskega patenta in zagotovijo spoštovanje avtorskih pravic (strategija o pravicah intelektualne lastnine), se z vsemi silami in učinkovito borijo proti plagiatorstvu in ponarejanju, ter si na tem področju prizadevajo za globalne rešitve, ki bi temeljile predvsem na evropskih modelih;

12. poudarja, da ukrepi za razvoj in inovacije zajemajo tudi netehnološke organizacijske ter s storitvami povezane inovacije; pozdravlja dejstvo, da je Svet za konkurenco dne 5. decembra 2006 sprejel odločitev o oblikovanju smernic za politiko s storitvami povezanih in netehnoloških inovacij; poziva Komisijo, naj v ta proces vključi združenja podjetij, ki jih to zadeva; vabi regionalne oblasti, da uvedejo ukrepe v podporo netehnološkim inovacijam;

13. meni, da so inovacijske skupine in centri odličnosti doslej dosegali dobre rezultate in da bi jih bilo treba dopolniti z zaključki iz zgoraj navedenega sporočila Komisije z naslovom "Prenos znanja v prakso: široko zastavljena inovacijska strategija za EU"; meni, da bi bilo treba upoštevati tudi zgoraj navedeni delovni dokument Komisije z naslovom "Inovacijske strategije in ukrepi", v katerem je naveden "inovacijski bon", in zgoraj navedenega priporočila ESOR; poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo razvoj skupin kot sredstev za vzpostavljanje povezav med središči za znanstveno raziskovanje, izobraževalnimi središči, podjetništvom in lokalnimi skupnostmi;

14. meni, da lahko dinamični razvoj inovacij na regionalni ravni, zlasti na območjih s tradicionalno industrijo ali samo z eno vrsto industrije, učinkovito preprečuje negativne učinke preselitev in spodbuja regionalno zaposlovanje;

15. poziva države članice, naj pospešijo sodelovanje z vzpostavitvijo Evropskih tehnoloških platform, kjer bodo z vzpostavljanjem čezmejnih in medregionalnih vezi med industrijo, podjetji, znanstveno-raziskovalnimi ustanovami in finančnimi krogi zbrane inovativne dejavnosti;

16. se zaveda potrebe po ustanavljanju inovacijskih polov in con na regionalni ravni in po njihovem povezovanju preko mrež z ustreznimi strukturami drugih regij, držav članic ali tretjih držav;

17. pozdravlja dejstvo, da se je poraba za raziskave in razvoj v okviru Sedmega okvirnega programa za raziskave povečala za 40 %; vendar pa poudarja, da je trenutna raven porabe za raziskave in razvoj nevarno nizka in da so izdatki, ki so za ta namen predvideni v proračunu Skupnosti, vse prej kot zadovoljivi, ter poziva države članice, naj čim prej znatno povečajo delež BDP, namenjen raziskavam in razvoju, tako na nacionalni kot na regionalni ravni in opozarja na potrebo, da se sredstva uporabijo racionalno, v skladu z namenom, za katerega so bila predvidena;

18. je zaskrbljen, ker sredstva za raziskave in razvoj ne zadostujejo dejanskim potrebam za zagotavljanje konkurenčnosti Evropske unije, in to navkljub priznavanju organov EU, da je spodbujanje inovacij ključnega pomena;

19. meni, da je strukturna pomoč eno izmed temeljnih sredstev za podporo inovacijskih zmožnosti in zmanjšanje gospodarskih neenakosti med regijami, ter predlaga, da Komisija, države članice in regionalne oblasti povečajo delež strukturne pomoči za razvoj raziskav in inovacij;

20. vidi Evropski inštitut za tehnologijo (EIT) kot novo priložnost za preprečevanje bega možganov in edinstveno možnost za nadarjene evropske raziskovalce, da izvajajo raziskave na najvišji ravni, ter kot vir morebitne podpore regionalnim inštitutom za znanstveno raziskovanje; zato poziva Svet, Komisijo in države članice, naj pospešijo oblikovanje EIT in tako povečajo konkurenčnost in potencial Skupnosti v trikotniku znanja, ki ga sestavljajo inovacije, raziskave in izobraževanje;

21. spodbuja Komisijo k oblikovanju strategije za vzpostavitev odprtega, skupnega in konkurenčnega evropskega trga dela za raziskovalce, države članice in regionalne oblasti pa poziva k izvajanju strategije na način, ki bo raziskovalcem ponujal ustrezno kariero, lažjo mobilnost in tako možnosti za poklicni razvoj;

Ekonomska in energetska politika ter finančna in upravna orodja

22. poziva Komisijo, države članice ter regionalne in lokalne oblasti, naj v skladu s svojimi pristojnostmi nudijo celovito podporo (vključno z ukrepi za racionalizacijo upravnih postopkov in davčnega sistema ali ukrepi v zvezi s postopki javnih naročil) MSP, saj so ta najbolj kreativna in dinamična sredstva za tehnološke in organizacijske inovacije, ki lahko povečajo evropsko gospodarsko konkurenčnost in izboljšajo stanje na trgu dela;

23. poudarja, kako pomembno je izboljšati dostop MSP do sredstev iz strukturnih skladov, da bi za evropske državljane izboljšali razmerje med stroški in koristmi pri izdatkih EU; v zvezi s tem meni, da bi bilo treba spodbujati večjo raznolikost pri financiranju in si prizadevati za nadaljnji razvoj potenciala rizičnega kapitala;

24. poziva regionalne in lokalne oblasti, naj spodbujajo in podpirajo regionalno sodelovanje med središči za znanstveno raziskovanje in podjetji vseh velikosti, tako malimi in srednje velikimi kot velikimi, in kjer je mogoče ustanovami za socialno ekonomijo; poziva regionalne in lokalne oblasti, naj načelo "odprte inovativnosti" (sodelovanje med industrijo, MSP in inovacije s pomočjo oblikovanja grozdov) obravnavajo kot gonilno silo regionalnega razvoja;

25. poudarja, da igrajo strukturni in kohezijski skladi pomembno vlogo pri izvajanju Lizbonskih ciljev, predvsem na področju inovacij;

26. meni, da so strukturni skladi ključno sredstvo za krepitev inovacijske sposobnosti, še zlasti pri doseganju kohezije in manjšanju gospodarskih razlik med regijami; predlaga znatno povišanje sredstev iz strukturnih skladov, namenjenih raziskavam in inovacijam;

27. priznava, da so na lokalni in regionalni ravni mikro podjetja in obrati domače obrti še posebej pomembni za politiko spodbujanja inovacij in bi jih bilo treba podpirati v sodelovanju z javnimi in zasebnimi raziskovalnimi ustanovami, še posebej s področja nizke in srednje tehnologije; poziva Komisijo, naj v zvezi s temi podjetji Parlamentu in Svetu predloži akcijski program, državam članicam in regionalnim oblastem pa predlaga, da podjetja podprejo z dodelitvijo strukturnih skladov, med drugim v okviru usposabljanja študentov; hkrati obžaluje, da niso bili za podjetja predlagani nobeni operativni ukrepi; zato poziva Svet in Komisijo, da zagotovita, da se v prednostnih nalogah strategije upoštevajo posebnosti in potrebe teh podjetij;

28. poziva nacionalne in regionalne oblasti, naj vzpostavijo pogoje za okrepitev medregionalnega in čezmejnega sodelovanja na področju inovacij in čim bolj poenostavijo upravne postopke za financiranje takšnega sodelovanja;

29. priporoča nacionalnim, regionalnim in lokalnim oblastem, da sprejmejo inovacijske ukrepe, ki so nujni v storitvenem sektorju v širšem pomenu besede (kar vključuje javne storitve);

30. poziva države članice, naj za učinkovitejše izvajanje politike za spodbujanje inovacij v regijah izrabijo pomoč Evropskega regionalnega sklada, Evropskega socialnega sklada, Kohezijskega sklada in finančna sredstva, ki so na voljo znotraj Sedmega okvirnega programa za raziskave in Prvega okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost;

31. meni, da bi morali zaradi velikega pritiska v zvezi s tem temeljito zmanjšati birokracijo, ter poziva Komisijo in države članice, naj v skladu s svojimi pristojnostmi pregledajo nacionalno, regionalno in lokalno zakonodajo in zakonodajo Skupnosti ter jo znatno poenostavijo in, kjer je možno, standardizirajo upravne postopke, še posebej tiste, ki so povezani z zagonom in izvajanjem gospodarske dejavnosti (centri za stike);

32. meni, da bi morali lokalnim in regionalnim oblastem pri njihovih dejavnostih za spodbujanje inovacij zagotoviti institucionalno pomoč, in predlaga državam članicam, naj v skladu z načelom subsidiarnosti in smernicami, ki jih je sprejela Komisija glede države pomoči, razmislijo o tem, da bi tem oblastem predale čim več dolžnosti in pooblastil skupaj z ustreznimi sredstvi za samofinanciranje, subvencije in donacije, kar naj bi olajšalo napore pri iskanju najboljših možnih rešitev za lokalno prebivalstvo;

33. poziva države članice in regionalne ter lokalne oblasti, naj pri iskanju načinov za izvajanje naložb in projektov za spodbujanje inovacij, spodbujajo in bolje izkoristijo rešitve, ki vključujejo javno-zasebna partnerstva (JZP), ter obenem, v skladu z načelom stroškovne učinkovitosti, uporabijo dobre prakse, razvite v drugih državah in regijah;

34. vztraja, da bi moral obstajati bolj poglobljen sistem JZP za dopolnjevanje javnih sredstev, ki jih zagotavljajo države članice in Skupnost; ugotavlja, da bo uspeh takšnih dejavnosti odvisen od odnosov, vzpostavljenih med potencialnimi akterji;

35. poziva Komisijo, naj zaradi možnih trenj med konkurenčno politiko in politiko državnih pomoči na eni strani ter podpore takim projektom iz strukturnih skladov na drugi strani sprejme ukrepe za zmanjšanje trenj v zvezi z JZP ter drugimi vprašanji, med njimi vprašanjem infrastrukture za širokopasovno internetno povezavo;

36. meni, da mora biti zbiranje sredstev za izvajanje politik za spodbujanje inovacij na nacionalni in regionalni ravni enostavnejše, ter poziva Svet, Komisijo in države članice, naj vzpostavijo finančne mehanizme, ki odgovarjajo realnim potrebam, in sistem za upravljanje tveganj, povezanih z inovativnimi projekti; v zvezi s tem priznava pomen novih pobud financiranja za inovacije, ki sta jih skupaj uvedla EIB in Evropski investicijski sklad (EIS), zlasti Jaspers, Jeremie in Jessica, ter meni, da bi morali na regionalni ravni čim bolj razširiti informacije o praktičnem in učinkovitem izvajanju omenjenih pobud;

37. poudarja pa, da sedanji sistem rizičnega kapitala ne zadovoljuje potreb v zvezi s financiranjem inovacij, in sicer še zlasti netehnoloških inovacij, v majhnih in mikro podjetjih; poziva Komisijo, EIB in EIS, naj s prilagajanjem rizičnega kapitala ali, če je potrebno, z vzpostavitvijo drugih inovativnih finančnih instrumentov opredelijo metode financiranja, ki so primerne za podjetja in obrate domače obrti; izpostavlja, da pobuda Jeremie ne bi smela biti omejena le na podporo inovacijam in visoki tehnologiji, in poziva države članice in regije, naj zagotovijo, da podpira tudi inovacije v nizki in srednji tehnologiji;

38. poziva Komisijo, države članice in regionalne oblasti, da se osredotočijo ne le na velike projekte in centre odličnosti, temveč naj posvetijo pozornost tudi manjšim projektom v prikrajšanih regijah in naj poskrbijo za prirejene mehanizme mikroposojil;

39. priznava povezavo med inovacijami ter hitrim in varnim gibanjem oseb in pretokom dobrin, kar zahteva sodelovanje regionalnih skupnosti pri določbah o prometni infrastrukturi, in poziva Komisijo, države članice in regionalne in lokalne oblasti, naj bodo inovativne v tehničnem in organizacijskem smislu na področju prometa, še posebej prometa na lokalni in regionalni ravni;

40. izraža zadovoljstvo, da se je Parlament skupaj s Svetom in Komisijo lotil evropskih problemov povezanih z energijo, in zavedajoč se, da energetska politika načeloma spada v nacionalni okvir in pomembno vpliva na inovacije znotraj gospodarstva, poziva države članice, naj preučijo vidike te politike, vključno z izobraževanjem o energiji, kar bi pomenilo večje napore za racionalno rabo energije, in naj z izrabo geoloških posebnosti in lokalnih virov energije, s spodbujanjem energetsko inteligentnih zgradb, z gospodarstvom, ki v večji meri uporablja obnovljive vire energije, s prometnim sistemom, ki izrablja možnosti kombiniranih sistemov prevoza, in z učinkovitejšimi in uspešnejšimi postopki ponovne uporabe in recikliranja proizvajajo "čisto" energijo; poudarja pozitivno vlogo, ki jo igrajo v tej zvezi MSP;

Urbana območja in podeželje ter okolje

41. poziva Komisijo in države članice, naj z optimalno izrabo lokalnih pogojev in sredstev ter ob upoštevanju razvoja inovacij v regionalnih gospodarstvih izvajajo učinkovitejšo medregionalno politiko nadomestil za ustvarjanje prave teritorialne kohezije, kar bo povečalo inovacijske zmožnosti Skupnosti in prispevalo k doseganju resnične ozemeljske kohezije, in na ta način kljubujejo praznjenju določenih območij zaradi strukturnih pomanjkljivosti (ekonomska prikrajšanost in brezposelnost)

42. opozarja Komisijo, države članice in regionalne oblasti na dejstvo, da morajo ljudje imeti dobre življenjske pogoje, kar pomeni primerno raven varnosti, zdravstveno oskrbo in zaščito okolja, ustrezno stanovanje, dostop do izobrazbe, kulture, storitev itd., če želimo ustvariti inovacijam prijazno okolje;

43. poziva države članice in regionalne oblasti, naj zaradi pomembne vloge urbanih okolij, kjer živi večina prebivalcev EU, in njenih lokalnih in regionalnih inovacijskih središčih podprejo dolgoročno prostorsko načrtovanje, ki bo ob upoštevanju gospodarskih, stanovanjskih in rekreativnih potreb ter zaščite okolja ustvarilo pogoje za racionalno in usklajeno rabo urbanega prostora in trajnostni urbani razvoj;

44. poziva Komisijo in države članice, naj podprejo pobude, ki v skladu s smernicami strategije za trajnostni razvoj zagotavljajo okolju prijazne inovativne ukrepe (ekoinovacije) in med drugim prispevajo k trajnostnemu regionalnemu razvoju; izpostavlja tudi pomemben potencial, ki ga imajo pri tovrstnih inovacijah MSP;

45. poziva Komisijo, države članice in regionalne oblasti, naj v okvir dejavnosti inovacijske politike vključijo tudi vprašanja agroživilske proizvodnje in obdelave ter življenjske pogoje prebivalcev podeželja, saj je podeželje, kjer živi približno 20 % prebivalcev Unije, ključnega pomena za varno oskrbo s hrano v EU;

Dobra praksa in utrjevanje inovacijske politike

46. pozdravlja dosedanje delo Komisije pri ocenjevanju inovacijskih politik na ravni držav članic (Evropsko poročilo o napredku na področju inovacij) in jo poziva, naj sistematično preuči raven razvitosti posamezne regije, pri tem pa uporabi najbolj objektivne kazalce za področje inovacij; predlaga, naj se v četrtem periodičnem poročilu, ki je trenutno v pripravi, v ospredje postavijo ustrezne analize in ocene ter najboljše prakse;

47. poziva Komisijo, naj deluje v smeri konsolidacije nacionalnih strateških referenčnih okvirov, kar vključuje tudi regionalne inovacijske strategije, da bi tako inovacije postavili v ospredje in bi jih zajeli v skupen, povezan sistem za celotno EU;

48. pozdravlja do sedaj dosežene rezultate v zvezi z izmenjavo izkušenj in najboljših praks med regijami in lokalnimi skupnostmi prek kooperacijskih omrežij in poziva Komisijo k nadaljnji podpori za razvoj takšnih omrežij in prenosa inovacij, in sicer z uporabo najsodobnejših informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ki zagotovo lajšajo prenos in izmenjavo informacij, še posebej ker je treba zajeti tudi prebivalstvo, ki živi na oddaljenih območjih; v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da Komisija prek zgoraj navedene pobude Regije za gospodarsko spremembo spodbuja regije in mesta k sodelovanju, vendar pričakuje posebne predloge za izvajanje te pobude;

49. poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami ter regionalnimi in lokalnimi oblastmi izvede vmesno revizijo učinkov dosedanje kohezijske politike in zgoraj navedenih strateških smernic Skupnosti, da bi lahko ocenili napredek inovacijske politike EU v regijah;

50. ponovno opominja Komisijo, da mora prihodnje četrto kohezijsko poročilo služiti tudi za izboljšanje kohezijske politike v prihodnje; opozarja tudi na "Ozemeljsko agendo EU", ki naj bi bila oblikovana leta 2007; poudarja, da je namen tega dokumenta o politiki izpeljati nove in napredne zamisli ozemeljskega razvoja (zlasti na področjih regionalnega in urbanega razvoja, uporabe "kritične mase" za regionalne grozde in poseben pristop za regije) ter da izkorišča kulturo kot pomožni dejavnik k regionalnemu razvoju;

51. upa, da bo ta resolucija opozorila na interese mest in regij pri regionalnem razvoju in rasti ter prispevala k razpravi o letnemu poročanju o zahtevah držav članic v zvezi z Lizbonsko strategijo;

*

* *

52. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, parlamentom in vladam držav članic in Odboru regij.

[1] UL L 210, 31.7.2006, str. 25.

[2] UL L 239, 1.9.2006, str. 248.

[3] UL L 210, 31.7.2006, str. 79.

[4] UL L 210, 31.7.2006, str. 1.

[5] UL L 210, 31.7.2006, str. 12.

[6] UL L 210, 31.7.2006, str. 19.

[7] UL L 291, 21.10.2006, str. 11.

[8] UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

[9] UL L 310, 9.11.2006, str. 15.

[10] UL C 320 E, 15.12.2005, str. 259.

[11] Skupna pomoč pri podpiranju projektov v evropskih regijah.

[12] Skupna evropska sredstva za mikro do srednje velikih podjetij.

[13] Skupna evropska pomoč za trajnostne naložbe v mestnih področjih.

--------------------------------------------------