SL    SL SL 
 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 8.7.2009 
SEC(2009) 916 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
 
priložen 
Predlogu  
 
OKVIRNEGA SKLEPA SVETA 
 
o pravici do tolma čenja in prevajanja v kazenskih postopkih 
  
POVZETEK OCENE U ČINKA  
 
  
{COM(2009) 338 kon č.} 
{SEC(2009) 915}  
 
SL 2   SL DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE  
POVZETEK  
1. OZADJE  
Pravica obdolžencev do poštenega sojenja je temeljna pravica, ki jo Evropska unija spoštuje 
kot temeljno na čelo iz člena 6(2) PEU. Pravni strokovnjaki in države članice se strinjajo, da je 
predpogoj za medsebojno zaupanje ta, da nacionalni kazenskopravni sistemi držav članic 
obdolžencem ne glede na njihovo državljanstvo zagotavljajo minimalna jamstva. Ukrepanje 
na tem podro čju je spadalo med prednostne na loge v okviru H aaškega programa.  Zakonodajni 
delovni program Komisije za le to 2009 predvideva nov predlog.  Ocena učinka ocenjuje 
možnosti za ta predlog.   
2. POLITIČNI MANDAT , PRAVNA PODLAGA IN POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI 
STRANMI  
Pravice obrambe so bile izrecno omenjene v zaklju čkih iz Tampereja in so ves čas sestavni 
del programa EU o vzajemnem priznavanju. Za omogo čanje in pospeševanje preiskovanja in 
pregona v čezmejnih primerih so bili sprejeti štev ilni instrumenti. Vendar pa do zdaj ni 
instrumenta, ki bi izboljšal  pravni položaj obdolžencev v čezmejnih postopkih. To 
neravnovesje negativno vpliva na medsebojno zaupanje med državami članicami in zato 
zahteva ukrepanje EU. 
Komisija je aprila 2004 po Zeleni knjigi o pro cesnih jamstvih iz leta 2003 sprejela predlog 
okvirnega sklepa o tej tematiki.  O predlogu ni bilo mogo če doseči soglasja, zato je bil 
opuščen. Predlog Komisije je temeljil na členu 31(1)(c) PEU. Pravna služba Sveta je podala 
mnenje, v katerem je potrdila, da  je to ustrezna pravna podlaga. 
Komisija je bila 26. in 27. ma rca 2009 gostiteljica strokovnega sre čanja. Večina udeležencev 
se je izrekla za zakonodajne ukr epe, ki naj jih spremljajo  nezakonodajni ukrepi. Velika ve čina 
sodelujočih je nasprotovala omejitvi predloga na čezmejne primere. O oceni u činka se je 
razpravljalo na dveh sestankih medresorske usmerj evalne skupine. Komisija je pri pripravi te 
ocene učinka uporabila številne dodatne vire informacij, vklju čno s petimi študijami. 
3. OPREDELITEV PROBLEMA  
Problem, ki ima razli čne pravne in družbene vidike, je mogo če povzeti tako: 
– povečano gibanje znotraj EU, zastareli pred pisi in nedosledna uporaba veljavnih 
mednarodnih standardov (EK ČP) na ravni držav članic, 
– glede odvzemov prostosti z naknadno premestitv ijo na podlagi evropskega naloga za 
prijetje se šteje, da ne spadajo na podro čje uporabe člena 6 EK ČP, ker se to šteje za 
izročitev, 
– vzajemno priznavanje lahko u činkovito deluje samo, če so države članice prepri čane, da so 
sodne odlo čbe v drugih državah članicah izdane na podlagi poštenega sojenja, 
– med državljani in strokovnjaki je razširjeno mnenje, da so pravosodni sistemi v drugih 
državah članicah nepravi čni in da na mednarodni ravni ni mogo če uporabiti pravnega 
sredstva, saj je Evropsko sodiš če za človekove pravice (ES ČP) zasuto s pritožbami,  
 
SL 3   SL – eden od vidikov tega problema je dejst vo, da obdolžencu ni zagotovljen dostop do 
primernih storitev prevajanja in tolma čenja.  
4. POTREBA PO UKREPANJU EU 
Študija ULB je ugotovila, da nezadostn a raven medsebojnega zaupanja ovira u činkovitost 
ukrepov na podro čju vzajemnega priznavanja. Brez pr imernih standardov varstva pravic 
obdolžencev, da razumejo potek postopka, obstaja  nevarnost, da se že omenjeno neenako 
razmerje mo či med organi pregona in obdolžencem še pove ča in končno nasprotuje interesom 
pravosodja v EU.  
Države članice so do zdaj v razli čnem obsegu izpolnile svoj o obveznost zagotovitve 
poštenega sojenja, ki izhaja pred vsem iz nacionalnega prava in EK ČP, kar ima za posledico 
različne stopnje varstva. EU bi lahko z zakonodajo r azjasnila pravno obveznost zagotovitve 
pravice do poštenega sojenja v okviru svojega kazenskega prava.  
5. CILJI 
Splošni cilj je pove čati medsebojno zaupanje, da se omogo či boljša uporaba na čela 
vzajemnega priznavanja. Glede obstoje čih instrumentov EU na podro čju vzajemnega 
priznavanja je mogo če pričakovati, da bodo ob pove čanem medsebojnem zaupanju bolje 
delovali. 
Iz splošnega cilja se lahko izpeljeta naslednja posebna cilja: 1) zagotoviti skupne minimalne standarde na podro čju procesnih pravic v vseh 
postopkih, vklju čno z izročitvijo in evropskim nalogom za prijetje; 
2) zagotoviti obveš čenost državljanov o tem, kako lahko kjer koli v EU izkoristijo te 
skupne minimalne standarde.  
6. M
OŽNE POLITIKE  
1: Ohranitev trenutnega stanja  
Če EU ne ukrepa, bi se lahko stan je razvijalo, kot je opisano v oddelku 4. Ta možnost temelji 
na predpostavki, da države članice spoštujejo EK ČP in zagotavljajo minimalna jamstva v 
postopkih pred doma čimi sodišči.  
2: Spodbujanje nezakonodajnih ukrepov (najboljše prakse) 
Sprejeti bi bili ukrepi za izmenj avo nacionalnih najbo ljših praks in raz voj smernic EU. Ta 
možnost bi vodila do ve čjega zavedanja o standardih EK ČP z razširjanjem in priporo čanjem 
praks, ki pomagajo pri spoštovanju njenih dolo čb. Navedeno ne bi doseglo nadaljnjega 
približevanja pravnih standardov.  
3: Nov instrument, ki bi urejal vse pravice 
Da bi ta možnost uspela, bi bila potrebna  nova pogodba z jasno pr avno podlago in druga čen 
zakonodajni postopek (ob če pravo Skupnosti). Če bo zakonodaja uspešno sprejeta, bo 
nadaljnje izvajanj e s strani držav članic, spremljanje s strani Komisije in odlo čanje na najvišji 
stopnji pred Sodiš čem ES pomagalo premostiti razlike pri spoštovanju EK ČP. Za krepitev 
medsebojnega zaupanja v praksi  bi lahko bili potrebni prakti čni ukrepi. 
 
SL 4   SL 4: Ukrep, omejen na čezmejne primere  
Ta možnost bi gotovo pomenila samo prvi korak, vendar bi, če bi bila uspešna, prispevala h 
krepitvi medsebojnega zaupanja in pomagal a pri premagovanju nasprotovanj nadaljnji 
zakonodaji. Vendar bi bil potreben previden r azmislek, da se ustrezno obravnava vsako 
morebitno vprašanje diskriminacije med vrstami obdolžencev v čezmejnih postopkih v 
primerjavi s postopki pred doma čimi sodišči.  
5: Pristop korak za korakom, ki se za čne z ukrepi glede dostopa do tolma čenja in 
prevajanja 
Ta možnost bi vklju čevala nov okvirni sklep,  ki bi od držav članic zahteval, da zagotovijo 
minimalne standarde le  za dostop do tolma čenja in prevajanja. Pravica se uporablja za 
vsakogar, kdor je osumljen oziroma obdolžen stor itve kaznivega dejanja, od trenutka, ko ga 
pristojni organi obvestijo, da je osumlje n storitve kaznivega dejanja, do pravnomo čne 
obsodbe. Ta možnost bi lahko imela razli čen obseg, pri čemer bi se lahko ta pravica 
uporabljala bodisi v (a) čezmejnih primerih bodisi v (b) vseh primerih. 
7. ANALIZA U ČINKOV MOŽNIH POLITIK  
1 Ohranitev trenutnega stanja 
Neukrepanje EU na tem podro čju bi lahko kon čno prispevalo k upo časnitvi napredka, ki je bil 
dosežen na podro čju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, torej k upo časnitvi 
oblikovanja skupnega obmo čja svobode, varnosti in pravice.  
2 Najboljše prakse 
Pozitivni u činki: priporo čila glede najboljših praks bi lahko imela za posledico nekaj 
izboljšav, če bi jih države članice upoštevale. Negativni u činki: velik del pr edloga ponavlja 
tisto, kar je vsebovano že v priporo čilih Sveta Evrope in na svetih drugih strokovnjakov, 
vendar se ni izvajalo. Ta možnost bi lahko razo čarala Evropski parlament, zainteresirane 
strani in nekatere države članice, ki si želijo zavezujo č instrument. 
3 Nov instrument, ki bi urejal vse pravice 
Pozitivni u činki: tovrstni okvirni sklep bi pove čal pravno varnost med državami članicami. 
Bil bi zavezujo č instrument, ki bi izboljšal  spoštovanje standardov EK ČP za zagotovitev 
poštenega sojenja. Vendar pa obravnavanje pravic v paketu pom eni, da se posamezni pravici 
lahko posveti manj časa ter da kompromisi vodijo k oslabitvi teh pravic. Če bo Lizbonska 
pogodba za čela veljati, soglasje ne bo ve č potrebno. 
4 Omejitev na čezmejne primere 
Uveljavljena opredelitev „ čezmejnega“ primera ne obstaja. Države članice niso pripravljene 
opredeliti čezmejnega primera oziroma sprejeti zakonodaje, ki zahteva opredelitev. 
Gospodarski vpliv te možnosti bi bil dvostransk i: (1) stroški uvedbe st oritev za zagotavljanje 
pravic in (2) prihranek zaradi zmanjšanih stroškov pritožb. Mogo ča nevarnost te možnosti bi 
lahko bilo zmanjšanje medsebojnega zaupanja, sa j bi lahko nastal vtis , da obstaja dvotirni 
pravosodni sistem – za doma če primere na eni strani in za čezmejne na drugi. Pozitiven 
učinek: ta možnost bi ustrezala tistim državam članicam, ki so zahtevale ukrep, omejen na 
čezmejne primere. Negativen u činek: ukrep z omejenim podro čjem uporabe bi lahko ustvaril 
zmedo, saj bi razli čne države članice lahko isti primer opisale ali uvrstile med čezmejne ali 
domače primere. V praksi bi se države članice lahko soo čale s težavami pri uvrš čanju 
primerov, tako da bi nujno prih ajalo do napak ali sporov.  
 
SL 5   SL 5 Pristop korak za korakom  
Kot pri prejšnji možnosti bi bil gospodarski vpliv te možnosti dvostranski. Pozitivni u činki: 
tovrstni ukrep bi izboljšal kakovost in dostopnost tolma čenja in prevajanja. Prispeval bi h 
krepitvi medsebojnega zaupa nja. Zagotovil bi pošteno so jenje v primerih, v katerih 
obdolženec ne more slediti kazenskemu postopku, ne razume svojih pravic ali obtožb zoper njega. Negativni u činki: ta ukrep bi državam članicam, ki sodnim tolma čem in prevajalcem 
trenutno ne nudijo usposabljanja, naložil finan čno in upravno breme. Treba bi bilo 
ocenjevati/spremljati izvajanje, kar bi bila dodatna obremenitev. 
Udeleženci strokovnega sre čanja marca 2009, med katerimi so bili tudi predstavniki držav 
članic, so z navdušenjem pozdravili predlog, da bi se na za četku obravnavala samo ta pravica. 
Generalni direktorat za tolma čenje je marca 2009 objavil kon čno poročilo Foruma za 
razmislek o ve čjezičnosti in usposabljanju tolma čev (Reflection Forum on Multilingualism 
and Interpreter Training). Njegova priporo čila bi lahko prispevala k prihodnjemu dokumentu 
o najboljših praksah.  
 
SL 6   SL 8. PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
+++ mo čan pozitiven u činek 
0 brez u činka 
--- mo čan negativen u činek 
Učinkovitost glede na cilje in usklajenost z drugimi 
politikami EU  
Možnost  Zagotoviti minimalne 
standarde na podro čju 
procesnih pravic v 
kazenskih postopkih  Zagotoviti obveš čenost 
državljanov o tem, kako 
lahko izkoristijo 
minimalne standarde  Vpliv na družbo in 
temeljne pravice  Učinkovitost  Politična izvedljivost  
1. Ohranitev 
trenutnega 
stanja – brez 
nadaljnjega ukrepanja na 
ravni EU
 0 
Nobeden od ciljev ne bi b il dosežen brez ukrepanja EU.  0 
Nadaljnje neravnovesje med 
pravicami in pravosodnim 
sodelovanjem bi lahko škodilo pravosodju in 
medsebojnemu zaupanju v 
EU.
 0 
Nobenih stroškov za države 
članice.  EP in ve čina držav članic 
pričakuje ukrepanje EU.  
2. Nezavezujo č / 
nezakonodajni 
ukrep, ki dolo ča 
„najboljše prakse EU“
 + 
Odvisno od pripravljenosti 
držav članic za izvajanje. Ne 
bo harmoniziral standardov.  ++ 
Dobro organizirana 
vseevropska informacijska 
kampanja bi lahko izboljšala poznavanje pravic iz EK ČP 
in načinov ukrepanja v 
primerih, kadar kdo meni, da niso spoštovane.
 + 
Če države članice dosledno 
upoštevajo smernice, bi bile 
pravice obdolžencev spoštovane.
 - 
Odvisna od na čina izvajanja. 
Največje stroške bo 
predstavljalo možno usposabljanje za študente. 
Za velike države članice 
(vir: Združeno kraljestvo) so predvidene subvencije v 
višini približno 5 000 EUR 
za vsako visokošolsko institucijo. 
 Vse države članice se 
strinjajo, da so potrebni 
nekateri nezakonodajni 
ukrepi. Izkušnje kažejo, da se nezavezujo če smernice ne 
upoštevajo dosledno.
 
 
SL 7   SL Učinkovitost glede na cilje in usklajenost z drugimi 
politikami EU  
Možnost  Zagotoviti minimalne 
standarde na podro čju 
procesnih pravic v 
kazenskih postopkih  Zagotoviti obveš čenost 
državljanov o tem, kako 
lahko izkoristijo 
minimalne standarde  Vpliv na družbo in 
temeljne pravice  Učinkovitost  Politična izvedljivost  
3. Ponovna 
uvedba instrumenta iz 
leta 2004, ki 
ureja vse 
pravice
 +++  
Določa obsežne skupne 
standarde.  + 
Zgolj obsežen instrument 
brez spremljevalnih ukrepov 
ne bi dvignil ozaveš čenosti 
javnosti, temve č pritegnil 
pozornost nacionalnih 
medijev na bolj sporne elemente. 
 +++ 
Vsem obdolžencem bi bile 
zagotovljene pravice iz 
EKČP. Ustvarjena bi bila 
podlaga za medsebojno 
zaupanje po vsej EU. 
Poznavanje standardov na področju pravosodja bi 
lahko ve č državljanov 
spodbudilo k uresni čevanju 
pravice do prostega gibanja. --- 
Pričakovani znatni stroški, 
zlasti v tistih državah 
članicah, ki trenutno ne 
zagotavljajo pravne pomo či.
 Šest držav članic, ki so 
nasprotovale predlogu leta 2006, bi ga spet 
zavrnilo. 
Lizbonska pogodba bi 
omogočila sprejem 
sedanjega predloga (2004) s kvalificirano ve čino in 
možnostjo neuporabe (opt-
out).
 
4. Instrument o 
vseh pravicah, 
omejen na čezmejne 
primere
 ++ 
Zagotovil bi omejene 
skupne standarde, vendar ne za vse državljane, ki so 
obdolženi storitve kaznivega 
dejanja. 
 - 
Tudi ta ukrep brez 
spremljevalnih ukrepov ne bi dvignil ozaveš čenosti 
javnosti. Pritegnil bi 
pozornost nacionalnih medijev, ki bi lahko 
negativno sprejeli 
zagotavljanje pravic samo obdolžencem v čezmejnih 
primerih in katerih 
poročanje bi lahko bilo 
zavajajoče.
 - 
Obdolžencem bi bile povsod 
v EU zagotovljene enake pravice, ne glede na to, kje 
jim je odvzeta prostost. 
 
Obstaja nevarnost 
oblikovanja dveh kategorij 
obdolžencev – tistih v 
čezmejnih in tistih v 
domačih primerih – s 
posledično diskriminacijo, 
kar lahko prevlada nad koristmi.
 -- 
Stroški bodo odvisni od 
števila primerov, ki se bodo šteli za „ čezmejne“; 
razlikovali se bodo med 
državami članicami 
(statistike niso na voljo). 
Vendar pa se pri čakujejo 
visoki stroški.
 Opredelitev „ čezmejnega 
primera“ bi lahko bila 
sporna, zlasti zaradi pomislekov z vidika 
temeljnih pravic glede 
pozitivne diskriminacije. 
Ni verjetno, da bo ta 
možnost bolj sprejemljiva 
kot možnost 3. 
 
5a. Okvirni 
sklep, omejen na + - -  -  Predlog bi bil verjetno 
deležen podpore ve čine ali 
 
SL 8   SL Učinkovitost glede na cilje in usklajenost z drugimi 
politikami EU  
Možnost  Zagotoviti minimalne 
standarde na podro čju 
procesnih pravic v 
kazenskih postopkih  Zagotoviti obveš čenost 
državljanov o tem, kako 
lahko izkoristijo 
minimalne standarde  Vpliv na družbo in 
temeljne pravice  Učinkovitost  Politična izvedljivost  
pravico do 
prevajanja in tolmačenja samo 
v čezmejnih 
primerih 
 Omejeni skupni standardi na področju, na katerem se 
štejejo za najnujnejše, 
vendar ne za vse državljane, 
ki so obdolženi storitve 
kaznivega dejanja. 
Predstavljal bi napredek in postopen pristop.
 Kot zgoraj bi bilo poro čanje 
negativno nastrojenih medijev lahko zavajajo če. 
 Obdolžencem bi bile povsod 
v EU zagotovljene enake pravice do prevajanja in 
tolmačenja, ne glede na to, 
kje jim je odvzeta prostost. 
 
Obstaja nevarnost oblikovanja dveh kategorij obdolžencev – tistih v 
čezmejnih in tistih v 
domačih primerih – s 
posledično diskriminacijo, 
kar lahko prevlada nad 
koristmi.
 Stroški bodo odvisni od števila primerov, ki se bodo šteli za „ čezmejne“; 
razlikovali se bodo med 
državami članicami. 
Statistike niso na voljo.
 vseh držav članic, če bi bilo 
doseženo soglasje o opredelitvi pojma 
„čezmejni“. Prestal bi test 
sorazmernosti, saj ukrepi ne 
bi presegali tistega, kar je 
potrebno za doseganje ciljev Pogodbe. Usklajen bi bil 
tudi z na čelom 
subsidiarnosti, saj ne bi posegal v izklju čno 
nacionalne primere.
 
5b. Okvirni 
sklep, omejen na 
pravico do 
prevajanja in tolmačenja v 
vseh primerih
 ++ 
Omejeni skupni standardi na 
področju, na katerem se 
štejejo za najnujnejše.  0 
Ni verjetno, da bi brez 
spremljevalnih ukrepov 
kakor koli vplival na ozaveščenost. 
 + 
Z zagotovitvijo pravice 
razumeti obtožbe in potek 
postopka bi se pove čala 
enakost dostopa do sodnega 
varstva.  -- 
Za velike države članice 
(vir: Združeno kraljestvo) se 
stroški dostopa do primernih storitev tolma čenja 
ocenjujejo na približno 
40 milijonov EUR letno. Stroški prevajanja se 
razlikujejo glede na cenovno 
strukturo v posameznih državah članicah.
 Večina držav članic bi 
podprla ukrepanje na tem 
področju.  
Povzetek možnosti korak za korakom  
 
SL 9   SL Pomembnost in 
ustreznost glede na ciljeVpliv na družbo in 
temeljne pravice  Stroški  Politična izvedljivost in 
stališča zainteresiranih 
strani  
Cilje uresni či v celoti, če 
države članice izvajajo 
smernice.  Omejeni skupni 
standardi na podro čju, na 
katerem se štejejo za 
najnujnejše. Možnost bi predstavljala napredek in 
postopen pristop. 
 Stroški bodo odvisni od 
števila primerov, ki se 
bodo šteli za „ čezmejne“, 
in se bodo razlikovali med državami članicami. 
Stroški dostopa do 
primernih storitev tolmačenja znašajo za 
velike države članice 
(Združeno kraljestvo) 
približno 
40 milijonov EUR letno. Stroški prevajanja se 
razlikujejo glede na 
cenovno strukturo v posameznih državah 
članicah.
 
Stroški spremljevalnih 
ukrepov bodo odvisni od 
načina izvajanja. 
Največje stroške bo 
predstavljalo možno 
usposabljanje za 
študente. Vlada Združenega kraljestva je 
zagotovila subvencije v 
višini približno 5 000 EUR za vsako 
visokošolsko institucijo. 
 Kot je bilo navedeno 
zgoraj, ve čina držav 
članic pri čakuje 
zakonodajni ukrep s spremljevalnimi ukrepi. 
 
 
SL 10   SL 9. PODROBNEJE O PRISTOPU KORAK ZA KORAKOM  
Ta možnost bi omogo čila postopen pristop korak za korakom in odprla pot za dolgoro čni 
akcijski na črt za postopno približev anje zakonodaje na podro čju procesnih pravic. Poleg tega 
bi bila manj odvisna od Liz bonske pogodbe kot možnost 3. 
Izboljšala bi kakovost in dostopnost tolma čenja in prevajanja, s čimer bi prispevala h krepitvi 
medsebojnega zaupanja. Zagotovila bi pošteno sojenje v primerih, v katerih obdolženec ne 
more slediti postopku, ne razume svojih pravic ali obt ožb zoper njega. Ta možnost bi državam 
članicam, ki sodnim tolma čem in prevajalcem trenutno ne nudijo usposabljanja, naložila 
dodatno finan čno in upravno breme. 
Spoštovanje pravice do prevajanja in tolma čenja je za medsebojno zaupanje bistvenega 
pomena, vendar ne zadostuje. Gre za bistveno pravico, saj omogo ča izvrševanje drugih 
pravic, kot sta pravica do pravne pomo či in pravica biti pou čen o svojih pravicah. 
Razumevanje postopka je predpogoj  za uveljavljanje drugih pr avic do poštenega sojenja. 
10. SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE  
Vsak predlog Komisije bi dolo čal obveznost držav članic, da v dolo čenem roku Komisiji 
sporočijo izvedbeno zakonodajo in korelacijsko tabelo. Komisija bi na podl agi tega pripravila 
poročilo o izvajanju, v katerem bi navedla, katere države članice so izpolnile svojo obveznost 
prenosa okvirnega sklepa. Za o ceno izpolnitve bi se lahko uporabili nasle dnji kazalc i: ali so 
organizirani programi usposabljanja, ali obsta ja register ter koliko je imenovanih sodnih 
tolmačev in prevajalcev. Z raziskavo Eurobarometr a bi se lahko spremljalo, ali se mnenje 
javnosti o poštenosti sodstva v EU izboljšuje.