OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Evropsko gospodarstvo je ob pandemiji COVID-19 doživelo poglobljen in doslej največji zunanji šok. Gospodarstvo se krči in brezposelnost narašča; negotovost v zvezi s prihodnostjo lahko upočasni okrevanje. Prvi odzivi na krizo so bili v veliki meri odvisni od nacionalnih in regionalnih zmogljivosti, ki se zaradi različnih gospodarskih struktur in fiskalnega manevrskega prostora zelo razlikujejo po državah članicah in regijah. Te razlike lahko povzročijo asimetrično okrevanje in prispevajo k poglobitvi regionalnih razlik, kar lahko ogrozi enotni trg ter finančno stabilnost euroobmočja in solidarnost naše Unije.

Številne države članice so zaradi širjenja koronavirusa preko držav uvedle povsem nove ukrepe, da bi zamejile pandemijo; med drugim so odredile začasno zaprtje podjetij ali uvedle široke omejitve potovanj in mobilnosti, kar je privedlo do vse večje negotovosti na finančnih trgih. To bi lahko povzročilo strm padec ravni proizvodnje v številnih gospodarstvih s hudimi socialnimi posledicami, kar lahko predstavlja velik izziv za javne finance v prihodnjih letih, to pa lahko omeji javne naložbe, ki so potrebne za gospodarsko okrevanje.

Komisija predlaga, da se izkoristi celotna moč proračuna EU za mobilizacijo naložb in predhodno zagotovitev finančne podpore v ključnih prvih letih okrevanja. Ti predlogi temeljijo na dveh stebrih. Na eni strani na izrednem evropskem instrumentu za okrevanje, ki bo z uporabo manevrskega prostora do zgornjih meja proračuna EU začasno spodbudil njegovo finančno zmogljivost, da se zagotovi dodatno financiranje na finančnih trgih. Na drugi strani na okrepljenem večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027. Komisija predlaga okrepitev ključnih programov s pomočjo evropskega instrumenta za okrevanje, da se omogoči hitro usmerjanje naložb na področja, na katerih so najbolj potrebne, okrepi enotni trg, stopnjuje sodelovanje na področjih, kot sta zdravje in obvladovanje kriz, ter se Unija opremi s proračunom, ki je prilagojen za spodbujanje dolgoročnega prehoda na odpornejšo, bolj zeleno in digitalno Evropo.

Sedanji predlog je del drugega od omenjenih stebrov. Bistveno je zagotoviti hitro okrevanje gospodarstva EU po koncu pandemije COVID-19, hkrati pa uresničiti cilj Pogodbe glede spodbujanja konvergence in zmanjševanja razlik. Za to so potrebni posebej prilagojeni ukrepi v okviru nacionalnih in regionalnih gospodarstev. Naložbe kohezijske politike morajo imeti vodilno vlogo pri zagotavljanju okrevanja za vse in omogočanju gospodarskega razvoja v daljšem časovnem obdobju. Pri zagotavljanju podpore je treba posebno pozornost nameniti regijam, ki jih je kriza najbolj prizadela in so manj opremljene za ponovno rast.

Zato je treba predlagati spremembe področja uporabe in specifičnih ciljev Evropskega sklada za regionalni razvoj (v nadaljnjem besedilu: ESRR) ter prožen mehanizem, ki bi se lahko hitro uporabil, če bi se pojavili drugi izjemni dogodki, ki bi privedli do kriznih razmer s posledicami za Unijo. Kohezijska politika že omogoča širok spekter možnosti financiranja, tako da se prilagaja posameznim okoliščinam v državah članicah in regijah. Da pa bi se izboljšala splošna gospodarska odpornost in okrevanje EU, se predlaga izboljšanje prožnosti naložb v okviru programov, da bi odpravili pomanjkljivosti v zdravstvenem sektorju, izboljšali pripravljenost v zvezi z nepričakovanimi izrednimi razmerami, spodbudili ustvarjanje delovnih mest v malih in srednjih podjetjih ter v celoti izkoristili gospodarski potencial sektorjev turizma in kulture. Za izboljšanje zmogljivosti za preprečevanje izrednih zdravstvenih razmer, zaščito pred njimi, hitro odzivanje nanje in okrevanje po njih se predlaga, da se naložbe za izboljšanje odpornosti zdravstvenih sistemov lahko načrtujejo in izvajajo na celovit način. Zato mora obstajati možnost, da naložbe presegajo zgolj izvedbo infrastrukture in da lahko vključujejo naložbe v opremo in zaloge, ki so potrebne za zagotavljanje odpornosti zdravstvenih sistemov. Glede na to, da je za učinkovito spopadanje s katero koli krizo potrebno zagotavljanje ustreznih zalog opreme, bi moral biti ESRR poleg izboljšanja odpornosti zdravstvenih sistemov prav tako sposoben financirati zaloge za povečanje odpornosti na nesreče. V zvezi s tem morajo države članice zagotoviti usklajen pristop in dopolnjevanje med naložbami, ki se financirajo iz [Programa za zdravje] in iz ESRR. Ukrepi zapore zaradi pandemije COVID-19 bo močno prizadela regije, v katerih sektorja kulture in turizma znatno prispevata k regionalnim gospodarstvom. Razpoložljivi podatki kažejo, da je gospodarski in socialni učinek, ki je posledica naloženih omejitev potovanj ter zmanjšanja zaupanja strank, verjetno največji na območjih, ki so bolj odvisna od turizma in gostinstva. Zato se predlaga, da se poleg možnosti podpore za turizem in kulturo v okviru drugih ciljev politike oblikuje ločen specifični cilj v okviru cilja politike 4, da se omogoči izkoriščanje potenciala kulture in turizma pri krepitvi gospodarskega razvoja, socialne vključenosti in socialnih inovacij. Za spodbuditev rasti in konkurenčnosti MSP, ki spodbujata zaposlovanje, bi morali specifični cilji ESRR upoštevati ustvarjanje delovnih mest v malih in srednjih podjetjih. Predlaga se tudi, da ESRR podpira podjetja v težavah, kadar so uvedeni začasni ukrepi državne pomoči v odziv na posebne okoliščine. To je skladno s pristopom iz začasnega okvira za ukrepe državne pomoči v podporo gospodarstvu v sedanji pandemiji COVID-19 in s pravili za dodelitev pomoči de minimis. Poleg tega je treba prilagoditi kazalnike, da bi se lahko kazalniki izložkov in rezultatov, povezani s turizmom in kulturo, uporabljali izven cilja politike 5, v skladu s predlaganimi spremembami specifičnega cilja na področju kulture in turizma. Da bi lahko izkoristili izkušnje iz sedanje krize, je nujno, da pravni okvir za kohezijsko politiko določa mehanizme, ki jih je mogoče hitro uporabiti, če se v naslednjem desetletju pojavijo izjemne okoliščine. V skladu s tem se kot odziv na izjemne in neobičajne okoliščine predlagajo začasni ukrepi za uporabo ESRR, da se zagotovi, da je mogoče v omejenih in posebnih okoliščinah določiti odstopanja od nekaterih pravil za lažji odziv na take okoliščine. Ti vključujejo možnost razširitve področja uporabe podpore ESRR, kot je podpora za obratni kapital v MSP v obliki nepovratnih sredstev, pa tudi, da se omogoči rahljanje zahtev o tematski osredotočenosti, kadar je to potrebno kot začasni ukrep za zagotavljanje učinkovitega odziva na take izjemne in neobičajne okoliščine.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Predlog je omejen na ciljno usmerjeno spremembo predloga uredbe COM(2018) 372 z dne 29. maja 2018 in skladen s splošnim pravnim okvirom, vzpostavljenim za sklade, zlasti s predlogom uredbe COM(2018) 375 z dne 29. maja 2018 in predlogom za njeno spremembo. Skupaj s spremenjenim predlogom uredbe COM(2018) 375 z dne 29. maja 2018 je sredstvo za podporo gospodarskemu okrevanju in mehanizem za odzivanje na krize v okviru pravil o deljenem upravljanju v primeru izjemnih okoliščin, ki privedejo do kriznih razmer na ravni Unije.

•Skladnost z drugimi politikami Unije