KRATICE

DAS : Izjava o zanesljivosti (Déclaration d’assurance)

DDV : Davek na dodano vrednost

EKJS : Evropski kmetijski jamstveni sklad

EKSRP : Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja

GAEC : Dobri kmetijski in okoljski pogoji

GD za kmetijstvo in razvoj podeželja : Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja

IAKS : Integrirani administrativni in kontrolni sistem

LPIS : Identifikacijski sistem za zemljišča

SEP : Shema enotnega plačila

SEPP : Shema enotnega plačila na površino

SKP : Skupna kmetijska politika

GLOSAR

Administrativni pregledi : Neavtomatizirani in avtomatizirani pregledi, ki jih za vse vloge izvedejo plačilne agencije, da bi preverile upravičenost vlog in ugotovile vse možne nepravilnosti.

Deljeno upravljanje : Metoda izvrševanja proračuna EU, pri kateri so naloge izvrševanja prenesene na države članice, ki imenujejo organe, odgovorne za upravljanje in kontroliranje sredstev Unije. Taki organi poročajo Komisiji. V tem poročilu se za te organe uporabljata izraza "plačilne agencije" in "certifikacijski organi".

IAKS : Integrirani sistem, sestavljen iz podatkovnih zbirk za kmetijska gospodarstva, vloge, kmetijske parcele in pravice do plačila (v državah članicah, ki uporabljajo SEP). Te podatkovne zbirke se uporabljajo za administrativne navzkrižne preglede vseh vlog za pomoč za večino ukrepov EKJS (npr. SEP, SEPP ali druga neposredna plačila).

Letno poročilo o dejavnostih GD za kmetijstvo in razvoj podeželja : Letna upravna ocena GD za kmetijstvo in razvoj podeželja, ki se nanaša na delovanje vzpostavljenih upravnih in kontrolnih sistemov (objavljena marca). Na osnovi tega dokumenta generalni direktor pripravi izjavo o zanesljivosti za odhodke GD za kmetijstvo in razvoj podeželja, nato pa se oba dokumenta uporabita v postopku razrešnice, v katerem sodelujeta Svet in Parlament.

Letno poročilo Sodišča : V njem so predstavljeni rezultati revizij računovodskih izkazov, in sicer v obliki izjav o zanesljivosti splošnega proračuna EU in Evropskega razvojnega sklada (objavljeno novembra vsako leto).

LPIS : Podatkovna zbirka, v kateri so evidentirane vse kmetijske površine (referenčne parcele) v državi članici in upravičene površine. Njena zanesljivost je bistvenega pomena za kakovost administrativnih navzkrižnih pregledov, s katerimi se preverja, da se pomoč izplačuje samo za upravičena zemljišča.

Najverjetnejša napaka : Letna najboljša ocena napake, ki vpliva na razred plačil, po izračunu Sodišča. Izračunana je na osnovi rezultatov preizkusov, izvedenih za reprezentativni vzorec transakcij v tem razredu, izražena pa kot delež skupnega zneska plačil v tem razredu. Obstaja 95-odstotna zanesljivost, da je ta delež znotraj intervala zaupanja, omejenega s spodnjo in zgornjo mejo.

Populacija EKJS IAKS : Ukrepi, financirani iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada, ki se upravljajo v okviru integriranega administrativnega in kontrolnega sistema (npr. SEP ali SEPP).

Populacija EKSRP IAKS : Ukrepi, financirani iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, ki se upravljajo v okviru integriranega administrativnega in kontrolnega sistema (npr. ukrepi, vezani na površino, ali ukrepi v zvezi z živalmi, kot so kmetijsko-okoljska plačila).

Populacija EKSRP ne-IAKS : Ukrepi, financirani iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, ki se ne upravljajo v okviru integriranega administrativnega in kontrolnega sistema (npr. vsi ukrepi, ki niso vezani na površino in temeljijo na projektih, kot je posodabljanje kmetijskih gospodarstev).

Pregled na kraju samem : Preverjanje zakonitosti in pravilnosti transakcij, ki ga opravijo inšpektorji plačilne agencije in pri katerem se opravi obisk pri upravičencu (npr. inšpekcijski pregledi na kmetijah zaradi meritev in ocenjevanja upravičenosti prijavljenih parcel).

Revizije potrditve skladnosti : Revizije skladnosti za izbrane ukrepe pomoči, ki jih na večletni osnovi izvajajo službe Komisije zaradi preverjanja, ali so plačilne agencije izvrševale kmetijske odhodke v skladu s pravili EU. Neskladnosti običajno povzročijo, da se državam članicam naložijo pavšalni finančni popravki.

Statistična poročila : Letna poročila, ki jih države članice posredujejo Komisiji. Vsebujejo rezultate administrativnih pregledov in pregledov na kraju samem, ki jih opravijo plačilne agencije.

Stopnja preostale napake : To je raven nepravilnosti, ki so po oceni Komisije ostale v transakcijah po izvedbi vseh pregledov. Komisija na ravni EU izračuna štiri stopnje preostale napake (po eno na populacijo odhodkov) in jih objavi v letnem poročilu o dejavnostih GD za kmetijstvo in razvoj podeželja.

Stopnje napake : Stopnje napake, izračunane v statističnih poročilih za vsak ukrep pomoči in vsak način pregledovanja (inšpekcijski pregledi na kraju samem ali administrativni pregledi). Stopnja je višina ugotovljene napake, izražena kot delež zneskov, za katere so bili v zadevni kategoriji vloženi zahtevki.

Tabela X : Popolna evidenca vseh računovodskih informacij, zahtevanih za statistične in kontrolne namene, ki jih morajo države članice vsako leto predložiti Komisiji do 15. februarja leta, ki sledi letu, na katerega se nanašajo podatki [50].

POVZETEK

I. Komisija deli odgovornost za izvajanje skupne kmetijske politike z državami članicami, zato kmetijske odhodke upravljajo in izplačujejo nacionalne ali regionalne plačilne agencije, ki o tem poročajo Komisiji. Neodvisni certifikacijski organi, ki jih imenujejo države članice, Komisiji potrdijo letne računovodske izkaze plačilnih agencij in kakovost kontrolnih sistemov, ki so jih te agencije vzpostavile.

II. Plačilne agencije izvajajo administrativne preglede vlog za pomoč, da bi preverile njihovo upravičenost. Za vzorec vlagateljev izvedejo tudi preglede na kraju samem. Zaradi napak, ugotovljenih s temi pregledi, se zneski pomoči, za katere prosijo upravičenci, znižajo. Države članice o rezultatih teh pregledov vsako leto obvestijo Komisijo (statistična poročila).

III. Komisija uporabi te informacije v postopku razrešnice, v katerem sodelujeta Evropski parlament in Svet. Na osnovi statističnih poročil držav članic se oceni stopnja preostale napake, ki naj bi predstavljala finančni učinek, izražen kot delež zneska plačil, ki ga imajo po izvedbi vseh pregledov nepravilnosti v plačilih. Statistična poročila, konsolidirana na ravni EU, in stopnja preostale napake se objavijo v letnem poročilu o dejavnostih GD za kmetijstvo in razvoj podeželja.

IV. Komisija objavlja smernice, ki urejajo uporabo kontrolnih sistemov v plačilnih agencijah in sestavljanje statističnih poročil, vendar pa je revizija pokazala, da se te smernice ne izvajajo vedno pravilno. Večina plačilnih agencij pred predložitvijo poročil Komisiji ne zagotovi njihove točnosti. Čeprav so revidirane plačilne agencije izvajale preverjalne preizkuse, sta bila njihova narava in obseg omejena ter niso preprečili napak, ki so bile pozneje ugotovljene s pisarniškimi pregledi služb Komisije ali z revizijami Sodišča.

V. Zaključek Sodišča je, da rezultati pregledov kmetijskih odhodkov, ki jih izvedejo države članice in o katerih poroča Komisija, na splošno niso zanesljivi.

VI. Revizije Sodišča in Komisije kažejo, da so bili sistemi, vzpostavljeni v plačilnih agencijah za administrativne preglede in preglede na kraju samem, le delno uspešni pri ugotavljanju nepravilnih odhodkov, kar je resno spodkopavalo zanesljivost informacij, ki jih države članice zagotovijo Komisiji.

VII. Sodišče je tudi prišlo do zaključka, da delo, ki ga sedaj opravljajo certifikacijski organi, ne daje dovolj zagotovila o ustreznosti pregledov na kraju samem ali zanesljivosti statističnih poročil.

VIII. Sodišče meni, da sistem za informacije, ki je zdaj na voljo Komisiji, ne izpolnjuje uspešno njenih potreb. Nekatere od informacij, ki so za zdaj na voljo, niso povsem relevantne ali so preveč nepopolne in netočne za uporabo v letnem poročilu o dejavnostih in postopku razrešnice. Komisija pregled statističnih podatkov držav članic izvaja v preveč omejenem obsegu, da bi lahko z njim zagotovila zanesljivost teh podatkov.

IX. Zaradi slabosti, opisanih v tem poročilu, Komisiji informacije, ki so ji na voljo, ne dajejo zanesljive osnove za oceno stopnje preostale napake. Poleg tega prilagoditve stopenj napake, ki jih Komisija izvede na podlagi statističnih poročil, niso statistično veljavne, posledično pa tudi ne tako izračunane stopnje preostale napake.

X. Sodišče priporoča, naj:

- se poveča strogost administrativnih pregledov in pregledov na kraju samem, ki jih opravljajo plačilne agencije, in izboljša kakovost podatkovnih zbirk LPIS;

- se razjasnijo smernice o izvajanju ustreznih kontrolnih sistemov in sestavljanju statističnih poročil, ki jih objavi Komisija, ter strožje spremlja njihovo izvajanje;

- se opravi sprememba smernic za certifikacijske organe, ki jih objavi Komisija, s katero bi se povečala velikost preizkušenih vzorcev pregledov na kraju samem, zahtevala ponovna izvedba pregledov in strožje preverjalo sestavljanje statističnih poročil;

- Komisija ponovno preuči sedanji sistem za poročanje, ki velja za plačilne agencije, da bi zagotovila, da bo ob najprimernejšem času prejela popolne in relevantne informacije, ki jih bo lahko uporabila v postopku razrešnice. Poleg tega naj Komisija tudi poveča uspešnost pisarniških preverjanj in preverjanj na kraju samem, ki jih izvaja za statistična poročila držav članic;

- Komisija sprejme ukrepe, ki so potrebni za pridobitev statistično veljavne ocene nepravilnosti v plačilih, in sicer na podlagi dela plačilnih agencij in razširjene vloge certifikacijskih organov, če se bo delo teh organov dovolj izboljšalo.

UVOD

NAMEN PREGLEDOVANJA TRANSAKCIJ NA RAVNI DRŽAV ČLANIC PRI IZVAJANJU SKUPNE KMETIJSKE POLITIKE

1. Komisija deli odgovornost za izvajanje skupne kmetijske politike (SKP) z državami članicami.

2. Odhodki za SKP se financirajo iz proračuna EU prek dveh skladov [1]: Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS), iz katerega so v celoti financirani ukrepi neposredne pomoči EU in tržni ukrepi EU [2], ter Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), iz katerega so financirani programi razvoja podeželja.

3. Neposredna pomoč se večinoma razdeljuje v okvirusheme enotnega plačila [3] (SEP), v desetih državah članicah [4] pa v okviru prehodne sheme enotnega plačila na površino [5] (SEPP). Poleg tega posamezne kmetijske sektorje podpira več kot 30 drugih dodatnih shem neposredne pomoči.

4. Podpora za razvoj podeželja se izvaja z regionalnimi in nacionalnimi programi razvoja podeželja. Lahko je v obliki pomoči, vezane na površino, na primer kmetijsko-okoljskih plačil ali kompenzacijskih plačil kmetom na območjih z naravnimi omejitvami, ali pomoči za specifične projekte, kot je posodabljanje kmetijskih gospodarstev ali vzpostavljanje osnovnih storitev za prebivalstvo na podeželju.

5. Ker ima Komisija splošno odgovornost za izvrševanje proračuna EU, mora od držav članic dobiti relevantne informacije o njihovem izvajanju SKP. Pomemben vir informacij so letna statistična poročila, ki razkrivajo rezultate administrativnih pregledov in pregledov na kraju samem, ki jih izvajajo nacionalne plačilne agencije [6].

PRIPRAVA, SESTAVLJANJE IN PREVERJANJE STATISTIČNIH POROČIL

6. V diagramu 1 so prikazani ključni procesi priprave, sestavljanja in preverjanja statističnih poročil, ki zajemajo ukrepe EKJS, vezane na površino. Vloge udeleženih organov so podrobneje pojasnjene v nadaljevanju. Podobne ureditve veljajo za poročila, predložena za druge ukrepe EKJS in EKSRP.

DIAGRAM 1

KLJUČNI PROCESI PRI STATISTIČNIH POROČILIH EKJS ZA UKREPE, VEZANE NA POVRŠINO, KI SE NANAŠAJO NA VLOGE ZA POMOČ V LETU 2010

+++++ TIFF +++++

NACIONALNE PLAČILNE AGENCIJE IZVEDEJO ZAHTEVANE PREGLEDE IN PRIPRAVIJO STATISTIČNA POROČILA

7. V EU odhodke SKP upravlja in izplačuje 81 nacionalnih ali regionalnih plačilnih agencij. Te plačilne agencije morajo neposredno ali prek pooblaščenih organov preverjati upravičenost vlog za pomoč, ki jih prejmejo od kmetov.

8. Preverjanje poteka z administrativnimi pregledi in pregledi na kraju samem. Administrativni pregledi se opravijo za vse vloge, pregledi na kraju samem pa samo za vzorec vlog.

9. Predpisi EU določajo skupna pravila za izvajanje takih pregledov, vključno s tem, kaj je treba preveriti, kako je treba izbrati vzorce, in z minimalno pokritostjo za vsako vrsto podpore. Čeprav je za sheme EKJS in EKSRP v okviru integriranega administrativnega in kontrolnega sistema (IAKS) vedno obstajala pravna zahteva, da se na kraju samem preveri naključni vzorec vlagateljev, [7] pa pri ukrepih EKSRP, ki niso vezani na površino, do leta 2011 ni bilo tako. [8]

10. Rezultati administrativnih pregledov in pregledov na kraju samem so evidentirani v podatkovnih zbirkah plačilnih agencij. Zaradi napak, ugotovljenih s temi pregledi, se zneski pomoči, za katero prosijo vlagatelji, znižajo.

11. Statistična poročila z rezultati teh pregledov morajo ustrezati formatu, ki ga je določila Komisija. Ta format, ki je določen v elektronskih predlogah in smernicah, se razlikuje glede na specifične značilnosti posameznih ukrepov SKP. V večini statističnih poročil mora biti razkrito:

(a) skupno število vlagateljev, ki so prosili za pomoč, in število vlagateljev, pri katerih so bili opravljeni pregledi na kraju samem;

(b) skupni znesek, za katerega so prosili vlagatelji (ali ki jim je bil izplačan), in skupni znesek, pregledan na kraju samem;

(c) znižanja pomoči, ki so jih uporabile plačilne agencije, z delitvijo skupnega zneska na vlagatelje, pri katerih je bil opravljen pregled na kraju samem, in vlagatelje, pri katerih ni bil opravljen.

12. Rezultate teh pregledov po plačilni agenciji in državi članici bi bilo treba letno sporočiti Komisiji do 15. julija v letu, ki sledi letu, na katerega se nanašajo podatki. Plačilne agencije morajo na primer o svojih pregledih za vloge, predložene leta 2010 (leto n), poročati do 15. julija 2011 (leto n+1).

CERTIFIKACIJSKI ORGANI PREGLEDAJO SESTAVO POROČIL IN PREIZKUSIJO OSNOVNE PODATKE

13. Certifikacijski organi so neodvisni revizijski organi, ki jih države članice imenujejo za pregledovanje računovodskih izkazov in evidenc o plačilih plačilnih agencij ter poročanje Komisiji. Poročila, skupaj z letnimi računovodskimi izkazi plačilnih agencij, morajo Komisiji poslati do 15. februarja v letu, ki sledi letu, v katerem so bila izvršena plačila. Na primer plačila za vloge, ki so bile predložene leta 2010 (n), se izvršijo leta 2011 (n+1), certifikacijski organi pa poročajo do 15. februarja 2012 (n+2).

14. Komisija je objavila smernice za delo, ki ga opravijo certifikacijski organi, in za format poročil, ki ji jih je treba predložiti. Certifikacijski organi morajo med drugim izreči mnenje:

(a) o kakovosti kontrolnega okolja, oblikovano na osnovi ponovne izvedbe vsaj desetih pregledov na kraju samem (na populacijo odhodkov [9]), ki jih je opravila plačilna agencija, ter

(b) o tem, ali so statistična poročila z rezultati administrativnih pregledov in pregledov na kraju samem pravilno sestavljena in usklajena s podatkovno zbirko plačilne agencije, in to z ustrezno revizijsko sledjo [10].

15. Komisija od leta 2010 daje državam članicam možnost, da certifikacijski organi opravijo razširjeno revizijo plačilnih agencij. Pri takih razširjenih revizijah bi morali za vzorec od 110 do 180 pregledov na kraju samem, ki jih je opravila plačilna agencija, na populacijo odhodkov [11] certifikacijski organi [12] v celoti ponovno izvesti preglede. Taka poglobljena revizija je opisana kot okrepitev zagotovila o zakonitosti in pravilnosti transakcij na ravni končnih upravičencev z delom certifikacijskih organov.

16. Pri tej možnosti okrepitve zagotovila bi bil znesek finančnih popravkov, ki jih naloži Komisija, omejen na znesek, ki ustreza stopnji napake, ugotovljeni s pregledi, ki so jih potrdili certifikacijski organi. Do zdaj se je za uporabo te možnosti odločilo pet držav članic (Bolgarija, Grčija, Luksemburg, Romunija in Združeno kraljestvo – Severna Irska).

17. Finančna uredba, [13] sprejeta 25. oktobra 2012, zahteva, da certifikacijski organi izrečejo mnenje o zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij. Zato bo okrepitev zagotovila postala obvezna v vseh državah članicah. Tudi zakonodajni predlogi za SKP za obdobje 2014–2020 vsebujejo tozadevne določbe, Komisija pa pripravlja novo smernico o izvajanju teh določb.

KOMISIJA PREGLEDA POSAMEZNA STATISTIČNA POROČILA

18. Komisija opravi pisarniške preglede statističnih poročil. Ti pregledi vsebujejo avtomatizirane preglede, s katerimi se preizkusi notranja doslednost podatkov v poročilu, in ročne preglede, s katerimi se podatki v poročilu primerjajo z informacijami iz prejšnjega leta ali iz drugih poročil. Kadar Komisija v poročilu odkrije napake ali nedoslednosti, mora država članica to popraviti, običajno z zagotovitvijo popravljenih podatkov.

19. Komisija izvaja tudi revizije potrditve skladnosti, ki se nanašajo na delovanje upravljavskih in kontrolnih sistemov izbranih plačilnih agencij. Pri njih običajno preizkusi zanesljivost pregledov, ki jih na kraju samem opravi plačilna agencija, tako da ponovno izvede vzorec teh pregledov.

20. Ko so potrjena poročila vseh posameznih plačilnih agencij, Komisija uporabi podatke za izračun stopnje preostale napake, o tem pa nato poroča v letnem poročilu o dejavnostih (glej Prilogo I s prikazom metode, ki jo Komisija uporablja za izračun stopnje preostale napake).

OBSEG IN CILJI REVIZIJE TER REVIZIJSKI PRISTOP

21. Pri reviziji je bilo obravnavano naslednje glavno vprašanje: so rezultati pregledov kmetijskih odhodkov, ki jih izvajajo države članice in o katerih poroča Komisija, zanesljivi?

22. To skupno vprašanje je bilo razdeljeno na pet podvprašanj:

(a) So administrativni pregledi in pregledi na kraju samem, ki jih opravijo plačilne agencije, uspešni?

(b) So statistična poročila z rezultati pregledov, ki jih opravijo plačilne agencije, pred predložitvijo Komisiji pravilno sestavljena in preverjena?

(c) Ali delo certifikacijskih organov daje dovolj zagotovila o kakovosti pregledov na kraju samem in o zanesljivosti statističnih poročil?

(d) Ali Komisija zagotovi, da so statistična poročila zanesljiva?

(e) Je izračun stopnje preostale napake, ki ga opravi Komisija, statistično veljaven?

23. Revizija se je nanašala na statistična poročila, ki zajemajo rezultate administrativnih pregledov in pregledov na kraju samem iz leta 2010, ki se nanašajo na sheme za razvoj podeželja in sheme neposredne pomoči, zajete v letnem poročilu o dejavnostih GD za kmetijstvo in razvoj podeželja za proračunsko leto 2011. Pri reviziji je bil pregledan tudi izračun stopenj preostale napake in predstavitev izračuna v letnih poročilih o dejavnostih GD za kmetijstvo in razvoj podeželja za proračunski leti 2011 in 2012.

24. Sodišče je v obseg revizije zajelo statistična poročila, ki se nanašajo na najpomembnejše sheme pomoči in predstavljajo več kot 86 % odhodkov SKP. Prikaz je v tabeli 1.

25. Ocena uspešnosti sistemov, ki jih plačilne agencije uporabljajo za izvajanje administrativnih pregledov in pregledov na kraju samem, sloni na rezultatih revizij DAS za leta 2010, 2011 in 2012, ki jih je opravilo Sodišče.

26. Sodišče je med revizijo obiskalo devet plačilnih agencij v osmih državah članicah [14]. Teh devet plačilnih agencij je upravljalo 28 % neposredne pomoči EKJS in 41 % odhodkov EKSRP v letu 2011. Revizorji Sodišča so se tudi sestali s predstavniki ustreznih certifikacijskih organov in uslužbenci Komisije, ki se ukvarjajo s statističnimi poročili.

TABELA 1

POVZETEK PREGLEDA KLJUČNIH SHEM POMOČI SKP IN ODHODKOV ZANJE V LETU 2011

Vir: Letno poročilo Sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2011.

Postavka | Odhodki, nastali v proračunskem letu 2011 | Zajeto v obseg revizije? |

(v milijonih EUR) | odstotek |

Intervencije na kmetijskih trgih (odhodki za populacijo EKJS ne-IAKS) | 3533 | 6,3 % | ne |

Shema enotnega plačila (del odhodkov za populacijo EKJS IAKS) | 31082 | 55,4 % | da |

Shema enotnega plačilna na površino (del odhodkov za populacijo EKJS IAKS) | 5084 | 9,1 % | da |

Druge neposredne pomoči (del odhodkov za populacijo EKJS IAKS) | 4012 | 7,1 % | ne |

Razvoj podeželja (odhodki za populaciji EKSRP IAKS in ne-IAKS) | 12394 | 22,1 % | da |

SKUPAJ | 56105 | 100,0 % | 86,6 % |

27. Revizija je bila osredotočena na uspešnost sistemov, zasnovanih za zagotavljanje zanesljivosti kontrolnih statističnih podatkov držav članic. Natančneje:

(a) na ravni plačilnih agencij je Sodišče pregledalo upravljavske sisteme, vzpostavljene za sestavljanje in potrjevanje administrativnih pregledov in pregledov na kraju samem za ukrepe EKJS in EKSRP. Sodišče je opravilo preglede dokumentacije za 415 vlog, ki so jih na kraju samem pregledali inšpektorji plačilnih agencij, da bi ugotovilo, ali so bile v poročilih, predloženih Komisiji, točno predstavljene. Poleg tega je bil pregledan naključni izbor vzorcev, da bi se ugotovilo, ali so bili statistično reprezentativni;

(b) na ravni certifikacijskih organov je Sodišče pregledalo postopke za preverjanje in potrjevanje zanesljivosti statističnih poročil ter oceno kakovosti pregledov, ki so jih na kraju samem opravile plačilne agencije;

(c) na ravni Komisije je Sodišče pregledalo postopke za pregledovanje statističnih poročil, vključno z izračunom stopnje preostale napake, pri čemer je bila posebna pozornost namenjena upravičenju večjih sprememb in popravkov teh poročil.

Sodišče je v svojem letnem poročilu za leto 2012 v zvezi z letnim poročilom o dejavnostih GD za kmetijstvo in razvoj podeželja ugotovilo, da je Komisija spremenila pristop, s katerim določa stopnjo preostale napake za nevezano pomoč na površino (EKJS). V tem posebnem poročilu Sodišče svojim opažanjem iz preteklosti dodaja poglobljeno oceno zanesljivosti pregledov kmetijskih odhodkov (EKJS in EKSRP), ki so jih izvedle države članice, in veljavnosti izračuna, ki ga Komisija uporablja za stopnjo preostale napake. Tako je obseg revizije v primerjavi z letnim poročilom za leto 2012 razširjen.

OPAŽANJA

SKORAJ VSE REVIDIRANE PLAČILNE AGENCIJE SVOJE ADMINISTRATIVNE PREGLEDE IN PREGLEDE NA KRAJU SAMEM IZVAJAJO LE DELNO USPEŠNO

28. Administrativni pregledi zajemajo vse neavtomatizirane preglede in avtomatizirane navzkrižne preglede, potrebne za preverjanje upravičenosti vlog in ugotavljanje vseh mogočih nepravilnosti. Vloge za posamezne parcele bi bilo treba na primer primerjati s podatkovnimi zbirkami, v katerih je evidentirana upravičenost zemljišč.

29. Pri pregledih na kraju samem morajo inšpektorji plačilnih agencij preveriti, da se značilnosti obiskane parcele ali projekta ujemajo z informacijami v vlogi, na primer z meritvami parcele, preučitvijo posebnih značilnosti projekta ali preučitvijo dokumentacije v zvezi s postopkom javnega naročanja.

ZARADI SLABOSTI V KAKOVOSTI ADMINISTRATIVNIH PREGLEDOV IN PREGLEDOV NA KRAJU SAMEM ZA UKREPE EKJS, VEZANE NA POVRŠINO, SE DOGAJA, DA SE NEPRAVILNOSTI NE UGOTOVIJO ALI SE O NJIH NE POROČA

30. Sodišče je med letoma 2010 in 2012 obiskalo 15 plačilnih agencij v 10 državah članicah, da bi ocenilo uspešnost njihovih nadzornih in kontrolnih sistemov za SEP/SEPP. Samo za eno plačilno agencijo je bilo ocenjeno, da ima uspešne sisteme tako za administrativne preglede kot za preglede na kraju samem, za ostalih 14 plačilnih agencij pa je bilo ocenjeno, da so vsaj na enem področju le delno uspešne ali pa neuspešne. Povzetek ocen je v Prilogi II.

31. Preizkušanje 180 transakcij v zvezi z odhodki EKJS, ki ga je izvedlo Sodišče, je pokazalo, da so leta 2011 na 39 % teh transakcij in leta 2012 na 41 % vplivale napake. Najverjetnejša napaka je bila po oceni Sodišča za prvo leto 2,9 %, za drugo pa 3,8 % [15]. Velik del takih napak je nastal zaradi neuspešnih administrativnih pregledov ali nepravilnih izračunov pomoči, ki so jih opravile plačilne agencije.

32. Sodišče je na osnovi zgoraj omenjenih revizij [16] ter revizij smotrnosti poslovanja za SEPP in SEP [17] ugotovilo naslednje glavne slabosti, ki vplivajo na podatke v poročilih plačilnih agencij in posledično na izračun stopnje preostale napake, ki ga pripravi Komisija:

- nezadostnost postopkov, vzpostavljenih za zagotavljanje, da se pomoč SEPP ali SEP izplačuje samo upravičencem, ki ustrezajo regulativni opredelitvi "kmeta";

- slabosti pri zanesljivosti identifikacijskega sistema za zemljišča [18] (LPIS), saj so bile neupravičene površine evidentirane kot upravičene za plačilo (glej primere v okviru 1);

- zamenjava (to izvedejo plačilne agencije) neupravičenih parcel, ki so jih prijavili kmetje, z drugimi parcelami po izteku zakonskega roka [19];

- nepravilni izračuni pomoči, ki jih pripravijo plačilne agencije (večinoma se nanašajo na napačne pravice do plačila, ki jih prav tako določijo plačilne agencije), ter

- netočna ocena upravičenih zemljišč prijavljenih parcel [20] (glej primer v okviru 2).

OKVIR 1

PRIMER NEPRAVILNIH PODATKOV V LPIS

V dveh plačilnih agencijah (Lombardija v Italiji in Galicija v Španiji) je Sodišče našlo nekaj primerov, ko so bile parcele v LPIS evidentirane kot v celoti upravičene, čeprav so bile pokrite z gostim gozdom ali so imele značilnosti, zaradi katerih so bile neupravičene. Ugotovilo je tudi, da LPIS ni bila posodobljena z rezultati nedavnih inšpekcijskih pregledov na kraju samem, ki so jih opravile plačilne agencije (Španija (Galicija), Italija (Lombardija) in Madžarska).

Vir: Primer 3.4 v letnem poročilu Sodišča za leto 2011.

OKVIR 2

NEUPRAVIČENA ZEMLJIŠČA, KI JIH JE PLAČILNA AGENCIJA PRI INŠPEKCIJSKEM PREGLEDU OCENILA KOT SKORAJ V CELOTI UPRAVIČENA

Na Poljskem zahteve GAEC predpisujejo redno dejavnost na ornih zemljiščih, toda Sodišče je ugotovilo, da se je pomoč SEPP izplačevala za orna zemljišča, ki niso bila v uporabi (glej primer na fotografiji 1). Sodišče je pri obiskanih upravičencih pogosto naletelo na podoben položaj. Upravičenci SEPP so v večini primerov prejeli polno plačilo ali pa so bila znižanja zanje majhna, celo kadar so organi ugotovili, da svojih zemljišč niso uporabljali več let.

Fotografija 1 – Nekdanja orna zemljišča, ki več let niso bila v uporabi

+++++ TIFF +++++

Vir: Posebno poročilo Sodišča št. 16/2012 (str. 23).

ZARADI SLABOSTI V KAKOVOSTI ADMINISTRATIVNIH PREGLEDOV IN PREGLEDOV NA KRAJU SAMEM ZA UKREPE EKSRP SE DOGAJA, DA SE NEPRAVILNOSTI NE UGOTOVIJO IN SE O NJIH NE POROČA

33. Sodišče je med letoma 2010 in 2012 pri svojih revizijah skladnosti sistemov, vzpostavljenih za upravljanje ukrepov za razvoj podeželja, obiskalo 21 plačilnih agencij v 16 državah članicah. Samo za eno plačilno agencijo je bilo ocenjeno, da ima uspešne sisteme za administrativne preglede, in samo za šest, da imajo uspešne sisteme za preglede na kraju samem. To pomeni, da je bila velika večina revidiranih plačilnih agencij ocenjena kot le delno uspešna ali celo kot neuspešna na vsaj enem področju. Povzetek ocene je v Prilogi III.

34. Sodišče je ugotovilo, da je leta 2011 na 57 %, leta 2012 pa na 63 % od 178 [21] transakcij v njegovem vzorcu odhodkov EKSRP vplivala napaka. Ocenilo je, da je najverjetnejša napaka 7,7 % oziroma 7,9 % [22]. Večino napak, ki jih je ugotovilo Sodišče, bi morale plačilne agencije odkriti s svojimi administrativnimi pregledi.

35. Sodišče je ugotovilo naslednje glavne slabosti, ki vplivajo na podatke v statističnih poročilih držav članic in posledično na izračun stopnje preostale napake, ki ga pripravi Komisija [23]:

- nepravilno izračunavanje in izplačevanje pomoči;

- sistematične slabosti pri administrativnih pregledih, zaradi katerih so financirani neupravičeni odhodki (kot na primer DDV);

- neugotovitev neskladnosti med pregledi na kraju samem (glej primer v okviru 3);

- neskladnosti s postopki javnega naročanja, ki bi jih morale ugotoviti plačilne agencije (glej primer v okviru 4), ter

- pomanjkljivosti v metodologijah vzorčenja in neskladnost z regulativno predpisanim minimalnim številom pregledov na kraju samem.

36. Primeri, navedeni v okvirih1 do 4, kažejo, da zanesljivost statističnih poročil držav članic resno spodkopava to, da revidirane plačilne agencije ne ugotovijo velikega števila napak, ki zato niso navedene v poročilih, predloženih Komisiji.

OKVIR 3

PRIMER PREMAJHNE KAKOVOSTI PREGLEDOV NA KRAJU SAMEM, KI JIH JE OPRAVLJALA DRŽAVA ČLANICA

Sodišče je ponovno izvedlo preglede projekta v Lombardiji (Italija), katerega namen je bil izgradnja dvonadstropnega poslopja na kmetiji, vključno z laboratorijem za predelavo sadja in drugih pridelkov kmetije, skladiščem in teraso za sušenje sadja.

Plačilna agencija je po izvedbi administrativnih pregledov in pregledov na kraju samem odobrila celoten znesek iz končnega zahtevka za plačilo v višini 221205 EUR.

Vendar je Sodišče ugotovilo, da je imelo poslopje predvsem značilnosti zasebnega bivališča, ne pa kmetijskega poslopja, zato z njim povezani stroški niso bili upravičeni. Dejstvo, da so nacionalni organi sprejeli celoten znesek prijavljenih odhodkov, kaže na veliko slabost v administrativnih pregledih in pregledih na kraju samem.

Vir: Primer 4.5 iz letnega poročila Sodišča za leto 2011.

OKVIR 4

PRIMER NEUGOTOVLJENEGA KRŠENJA PRAVIL JAVNEGA NAROČANJA

Upravičenec (podeželska občina) v Romuniji je vložil zahtevek za pomoč za naložbeni projekt, ki je zajemal vodovodno omrežje, kanalizacijski sistem, izboljšavo lokalnih cest in občinsko zgradbo. Ponudbe je predložilo sedem ponudnikov, od katerih jih je upravičenec pet zavrnil, ker niso ustrezale zahtevam. Sodišče je ugotovilo, da izbrani ponudnik ni izpolnjeval dveh zahtev iz razpisa in da so bile poleg tega druge ponudbe izključene zaradi neizpolnjevanja teh istih zahtev. Zato bi morala plačilna agencija priti do zaključka, da so bili s tem povezani odhodki neupravičeni.

Podobne primere kršitev pravil javnega naročanja je Sodišče odkrilo tudi v Španiji (Andaluzija), Franciji, Litvi, na Poljskem in v Sloveniji.

Vir: Primer 4.3 iz letnega poročila Sodišča za leto 2012.

NA ZANESLJIVOST STATISTIČNIH POROČIL VPLIVA TUDI TO, DA JIH PLAČILNE AGENCIJE NE SESTAVLJAJO IN PREVERJAJO USTREZNO

37. Če naj bodo sporočeni rezultati pregledov primerljivi med državami članicami, morajo biti sestavljeni z enako metodologijo. Komisija je v ta namen objavila smernice za plačilne agencije.

NENATANČNOST SMERNIC KOMISIJE VPLIVA NA TOČNOST IN RELEVANTNOST ZBRANIH INFORMACIJ

38. Čeprav smernice, ki urejajo poročanje o rezultatih pregledov, v več pogledih dajejo jasna navodila plačilnim agencijam, je Sodišče pri reviziji našlo številne slabosti, ki vplivajo na primerljivost in doslednost sporočenih podatkov.

39. Prvič, smernice od držav članic ne zahtevajo, naj sporočijo informacije o presečnih datumih, ki se uporabljajo pri sestavi statističnih poročil, pa tudi ne o obravnavi vlog, ki v času sestavljanja poročila niso bile v celoti obdelane. Posledično Komisija ne more v celoti oceniti popolnosti in doslednosti podatkov v poročilih (glej primera nepopolnih ali netočnih podatkov, ki so jih sporočile nekatere revidirane plačilne agencije, v okviru 5).

OKVIR 5

PRIMERA NEPOPOLNIH ALI NETOČNIH PODATKOV, KI SO JIH SPOROČILE NEKATERE OD REVIDIRANIH PLAČILNIH AGENCIJ

V Bolgariji je bilo prvotno poročilo o ukrepih EKSRP IAKS sestavljeno v začetku junija 2011 in je zajemalo samo 75 % vlog za kmetijsko-okoljske ukrepe. Bolgarski organi so januarja 2012 predložili posodobljeno poročilo, ki pa je še vedno zajemalo le 85 % vlog.

V Romuniji so revizorji Sodišča ugotovili, da so bili zelo številni sklepi o plačilu, uporabljeni pri sestavi statističnih poročil, pozneje spremenjeni. Posledično je poročilo, ki je bilo predloženo Komisiji za populaciji EKSRP IAKS in EKSRP ne-IAKS, vsebovalo samo 55,4 % oziroma 73,4 % skupnih uporabljenih končnih znižanj in sankcij.

Vir: Dokazi, zbrani med revizijo Sodišča.

40. Drugič, države članice morajo svoja poročila vsako leto predložiti do julija, šest mesecev pozneje pa jih Komisija uporabi za izračun stopnje preostale napake. Vendar pa smernice ne zahtevajo izrecno, naj plačilne agencije v ta namen zagotovijo posodobljene statistične podatke.

41. Tretjič, smernice ne zahtevajo, naj plačilne agencije ohranjajo jasno revizijsko sled, ki bi kazala, da je bilo pred predložitvijo statističnih poročil Komisiji izvedeno minimalno število pregledov doslednosti in točnosti podatkov v njih. To je še posebno pomembno zaradi šibkih postopkov preverjanja, ki jih je Sodišče ugotovilo v večini obiskanih plačilnih agencij (glej odstavek 43 v nadaljevanju).

SISTEMI REVIDIRANIH PLAČILNIH AGENCIJ ZA SESTAVLJANJE IN PREVERJANJE POROČIL NISO USPEŠNI

42. Sodišče je analiziralo sisteme plačilnih agencij za sestavljanje in preverjanje poročil ter skušalo uskladiti predstavljene statistične podatke z osnovnimi podatki iz podatkovnih zbirk plačilnih agencij (za 24 statističnih poročil). Poleg tega so revizorji Sodišča pregledali 414 map, [24] da bi ugotovili, ali so bili rezultati pregledov na kraju samem in druge podporne informacije (vloge, zahtevki za plačila itd.) točno evidentirani v podatkovnih zbirkah in zajeti v poročila, predložena Komisiji. Revizorji so pregledali tudi izračune pomoči, vključno z uporabljenimi znižanji in sankcijami.

43. Revizorji Sodišča so ugotovili, da v osmih od devetih revidiranih plačilnih agencij pisni postopki, vzpostavljeni za preverjanje podatkov in sestavljanje poročil, niso bili dovolj podrobni. Čeprav so predstavniki plačilnih agencij trdili, da se taka preverjanja izvajajo, niso bila pravilno podprta z ustreznimi dokumentarnimi dokazi. Te pomanjkljivosti so morda prispevale k vključitvi nepravilnih podatkov v poročila, kar je pozneje ugotovila Komisija ali revizija Sodišča.

44. Od 414 map, ki jih je pregledalo Sodišče, zneski, zajeti v statistična poročila, v 118 primerih (28,5 %) niso bili podprti z dokumentarnimi dokazi. Večina napak se je nanašala na točnost osnovnih podatkov v podatkovnih zbirkah ali na nepravilno uporabo pravil Komisije za sestavljanje. Najpomembnejše ali najpogostejše slabosti, ki so vplivale na izračun stopenj napake, so opisane v nadaljevanju (dodatne podrobnosti o ugotovljenih napakah so predstavljene v Prilogi IV):

- evidentiranje rezultatov pregledov na kraju samem v podatkovnih zbirkah ni bilo vedno točno (Italija, Romunija in Združeno kraljestvo);

- vlagatelji ali zneski so bili v podatkovnih zbirkah evidentirani, kot da je bil zanje opravljen pregled na kraju samem, čeprav ni bil, ali pa niso bile izpolnjene vse zahteve za preglede na kraju samem (EKSRP v Grčiji, Španiji, na Poljskem in v Romuniji) – glej primere v okviru 6;

- za sestavljanje poročil so bila uporabljena nedokumentirana pravila o presečnih datumih, zato pristopi plačilnih agencij niso bili skladni, kar je vplivalo na popolnost in točnost sporočenih podatkov (Grčija, Italija in Romunija), ter

- znižanja pomoči za prejšnja leta so bila nepravilno vključena v poročila, o informacijah o nekaterih ukrepih pa se je poročalo v napačnih tabelah poročil [25] (Češka in Združeno kraljestvo).

OKVIR 6

PRIMERA NEPRAVILNO PREDSTAVLJENEGA ŠTEVILA ALI VREDNOSTI IZVEDENIH PREGLEDOV NA KRAJU SAMEM

Na Poljskem je plačilna agencija v poročilu o ukrepih EKSRP, ki niso vezani na površino, obravnavala nekatere preglede na kraju samem kot obiske in-situ [26] (ki so del administrativnih pregledov) in obratno. Če bi bila ta napaka popravljena, bi se stopnja napake za vlagatelje, obiskane na kraju samem, povečala z 0,24 % na 0,71 %.

V Romuniji se je o predplačilih za ukrepe EKSRP, ki niso vezani na površino, nepravilno poročalo pod naslovom o znesku plačil, zajetih v preglede na kraju samem za leto 2010, zaradi česar je bil znesek naveden za 84 % previsoko. Zaradi te in drugih ugotovljenih napak je bila stopnja napake skupno podcenjena za 16 % (sporočena stopnja napake je bila 2,44 %, morala pa bi biti 2,88 %).

Vir: Dokazi, zbrani med revizijo Sodišča.

45. Poleg tega so revizorji Sodišča v 16 (66,6 %) od 24 revidiranih poročil odkrili nekaj pomembnih nepojasnjenih neujemanj [27] med podatki iz statističnih poročil in podatki iz podatkovnih zbirk plačilnih agencij.

46. Zgoraj povzeti napake in problemi različno vplivajo na stopnje napake, sporočene Komisiji. Vse revidirane države članice so se soočale s težavami pri sestavljanju poročil, ki so kljub pregledom nacionalnih organov in poznejšemu pisarniškemu pregledu Komisije še vedno vsebovala neugotovljene napake (glej primera v okviru 7).

OKVIR 7

PRIMERA UGOTOVLJENIH NAPAK, KI SO BISTVENO VPLIVALE NA STOPNJE NAPAKE, SPOROČENE KOMISIJI

V Romuniji so bili osnovni podatki, uporabljeni pri sestavljanju poročil z rezultati pregledov za populaciji EKSRP IAKS in ne-IAKS, naknadno spremenjeni, zato so bila znižanja, sporočena Komisiji, manjša (glej okvir 5). Sodišče je lahko na podlagi informacij, ki so mu jih pozneje predložili romunski organi, le ocenilo učinek napak pri sestavljanju, ugotovljenih za populacijo EKSRP ne-IAKS, pri kateri se je stopnja napake z 2,44 % povečala na 2,88 %.

V Bolgariji so revizorji Sodišča v šestih od 13 pregledanih vlog za EKSRP ne-IAKS našli bistveno previsoke navedbe znižanj, zajetih v statistično poročilo. Ta znižanja so bila za celotni vzorec previsoko navedena za 84,2 %. To močno vpliva na stopnjo napake, izračunano za ta vzorec (zmanjšanje s 6,96 % na 3,9 %).

Vir: Dokazi, zbrani med revizijo Sodišča.

DELO CERTIFIKACIJSKIH ORGANOV NE DAJE DOVOLJ ZAGOTOVILA O KAKOVOSTI PREGLEDOV NA KRAJU SAMEM IN ZANESLJIVOSTI STATISTIČNIH POROČIL

CERTIFIKACIJSKI ORGANI NISO DOVOLJ POGOSTO IN DOVOLJ KAKOVOSTNO PREVERJALI PREGLEDOV NA KRAJU SAMEM, KI SO JIH IZVEDLE PLAČILNE AGENCIJE

47. V tabeli 2 v nadaljevanju je povzetek preizkušanja skladnosti, ki ga opravijo certifikacijski organi za preglede na kraju samem, ki jih izvedejo plačilne agencije.

TABELA 2

PREGLED PREIZKUSOV SKLADNOSTI, KI SO JIH CERTIFIKACIJSKI ORGANI IZVEDLI ZA PREGLEDE NA KRAJU SAMEM, KI SO JIH OPRAVILE PLAČILNE AGENCIJE, ZA LETO ZAHTEVKOV 2010 [1111]

Vir: Evropsko računsko sodišče.

Država članica (plačilna agencija) | Velikost vzorcev (za preizkušanje podatkov) v zvezi s potrditvijo skladnosti, revidiranih za vsako populacijo | Ponovna izvedba inšpekcijskih pregledov ali samo spremljanje na pregledih? |

EKJS IAKS | EKSRP IAKS | EKSRP ne-IAKS |

Bolgarija (SFA) [1111] | 115 | 137 | 10 | ponovna izvedba pri EKJS in EKSRP IAKS / spremljanje pri EKSRP ne-IAKS |

Češka (SAIF) | 11 | 13 | 10 | spremljanje |

Grčija (OPEKEPE) [1111] | 111 | 111 | 25 | ponovna izvedba pri EKJS in EKSRP IAKS / spremljanje pri EKSRP ne-IAKS |

Španija (Kastilja in Manča) | 11 | 10 | 10 | ponovna izvedba |

Italija (AGEA) | 10 | 10 | 10 | ponovna izvedba/spremljanje |

Poljska (ARMA) | 10 | 17 | 10 | ponovna izvedba |

Romunija (PIAA in PARDF) [1111] | 184 | 183 | 0 | ponovna izvedba |

Združeno kraljestvo (RPA) | 10 | 10 | 10 | spremljanje |

48. Čeprav Komisija priporoča, da se določeno število pregledov na kraju samem, ki so jih opravile plačilne agencije, ponovno izvede, sta dva od osmih certifikacijskih organov samo spremljala inšpektorje plačilnih agencij na njihovih prvotnih inšpekcijskih pregledih. Sodišče meni, da ta pristop ne vodi k točni oceni kontrolnega okolja plačilne agencije, saj je verjetno, da inšpektorji ob prisotnosti revizorjev certifikacijskega organa preglede opravljajo skrbneje.

49. Z izjemo certifikacijskih organov, ki so uporabljali neobvezni postopek okrepitve zagotovila, poleg tega vzorci za skladnost (10–17 transakcij na populacijo odhodkov) niso dovolj veliki, da bi omogočali kakršen koli veljaven zaključek o kakovosti pregledov na kraju samem.

OKVIR 8

PRIMERI SLABOSTI CERTIFIKACIJSKIH ORGANOV PRI TEM, DA BI V SVOJE PREGLEDE ZAJELI VSE ZAHTEVE EU ZA FINANCIRANJE

Na Češkem, Poljskem in v Združenem kraljestvu v vprašalnikih, ki so jih uporabljali certifikacijski organi za preverjanje pregledov na kraju samem pri vlagateljih za SEP ali SEPP, niso bili omenjeni nekateri ključni pogoji za upravičenost SEP/SEPP, kot so:

ali je vlagatelj kmet v smislu člena 2(a) Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 [28], tj. ali je opravljal kmetijsko dejavnost;

ali so bile na datum, ki ga določi država članica, vlagatelju prijavljene parcele na razpolago (člen 124(2) Uredbe (ES) št. 73/2009);

ali je bila površina upravičena za SEP/SEPP (člen 35(1) in člen 124 Uredbe (ES) št. 73/2009) ter

ali so bile parcele zanesljivo ugotovljene, da jih je mogoče locirati in izmeriti (člen 6 Uredbe (ES) št. 1122/2009).

Vir: Dokazi, zbrani med revizijo Sodišča.

50. Revizorji Sodišča so za vsako revidirano populacijo odhodkov (EKJS IAKS, EKSRP IAKS in ne-IAKS) naključno izbrali in pregledali delovne dokumente certifikacijskih organov za po enega od ponovno izvedenih pregledov na kraju samem. Pregled je pokazal, da preizkušanje štirih od osmih certifikacijskih organov ni zajemalo vseh zahtev EU in da njihovo delo ni bilo dovolj podprto z dokumentarnimi dokazi (glej primere v okviru 8).

51. Zaradi zgornjih razlogov je Sodišče mnenja, da ocene revidiranih certifikacijskih organov ne dajejo dovolj zagotovila o uspešnosti pregledov, ki jih na kraju samem opravljajo plačilne agencije, zato ne morejo bistveno prispevati k oceni zanesljivosti statističnih poročil.

V OCENAH REZULTATOV RAZŠIRJENIH PREIZKUŠENIH VZORCEV CERTIFIKACIJSKIH ORGANOV, KI SO UPORABLJALI MOŽNOST OKREPITVE ZAGOTOVILA, SO RESNE POMANJKLJIVOSTI

52. Sodišče je v svojem letnem poročilu za leto 2011 poročalo o konceptualnih nedoslednostih [29] v smernicah Komisije za delo certifikacijskih organov, ki se nanašajo na postopek okrepitve zagotovila v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo transakcij na ravni končnih upravičencev. Komisija še ni ukrepala, da bi odpravila te nedoslednosti.

OKVIR 9

POMANJKLJIVOSTI DELA, KI SO GA OPRAVILI CERTIFIKACIJSKI ORGANI

V Bolgariji je certifikacijski organ oddal ponovno izvedbo pregledov na kraju samem v zunanje izvajanje ponudniku storitev. V več primerih, ko je pregled ponovno izvedlo Sodišče, se je pokazalo, da je ponudnik storitev nepravilno ocenil upravičenost zemljišča. Certifikacijski organ prav tako ni ugotovil pomanjkljivosti, ko je plačilna agencija, kadar sta dva kmeta vložila zahtevek za isto površino (večkratni zahtevki), v nasprotju z zakonodajo EU nadomestila površino, ki jo je prijavil eden od zadevnih kmetov, z enakovredno površino, za katero ni bil vložen zahtevek, na drugem delu referenčne parcele.

V Romuniji je plačilna agencija zadržala vsa plačila, ki jih je izbral certifikacijski organ, in organu predložila simulacije plačil brez neupravičenih parcel. To je zmanjšalo zanesljivost dela certifikacijskega organa.

Vir: Primer 3.6 iz letnega poročila Sodišča za leto 2011.

53. Zaključek pregleda, ki ga je Sodišče opravilo glede revizij populacij EKJS IAKS, ki so jih za leto zahtevkov 2010 izvedli certifikacijski organi v Bolgariji in Romuniji ter za leto zahtevkov 2011 v Luksemburgu in Združenem kraljestvu (Severna Irska), je bil, da delo certifikacijskih organov ni bilo dovolj kakovostno (glej okvir 9).

54. Zaradi zgoraj opisanih revizijskih ugotovitev Sodišče meni, da delo certifikacijskih organov pri izvajanju smernice za okrepitev zagotovila ne daje dovolj zagotovila o uspešnosti pregledov na kraju samem, ki jih izvajajo plačilne agencije, posledično pa tudi ne o zanesljivosti statističnih poročil.

PREGLED STATISTIČNIH POROČIL, KI GA IZVAJAJO REVIDIRANI CERTIFIKACIJSKI ORGANI, JE OMEJENEGA OBSEGA IN NE DAJE RAZUMNEGA ZAGOTOVILA O ZANESLJIVOSTI TEH POROČIL

55. Smernica Komisije določa, kakšno delo bi morali opraviti certifikacijski organi glede statističnih poročil, ki jih predložijo plačilne agencije, da bi prišli do zaključka, ali so bila ta poročila pravilno sestavljena in usklajena s podatkovnimi zbirkami, in to z ustrezno revizijsko sledjo. Certifikacijski organi bi morali zlasti preveriti točnost informacij v podatkovnih zbirkah, ki se uporabljajo za sestavljanje poročil, tako da bi jih primerjali z osnovnimi dokumenti (vloge in poročila o inšpekcijskih pregledih) za vzorec vsaj 20 poročil o inšpekcijskih pregledih.

56. Revizorji Sodišča so pri izvajanju te smernice ugotovili naslednje pomanjkljivosti:

- ugotovitve Sodišča niso potrdile zaključkov certifikacijskih organov, da je uskladitev poročil s podatkovnimi zbirkami plačilne agencije podprta z ustrezno revizijsko sledjo (Bolgarija, Grčija, Poljska in Romunija);

- vzorec 20 map je zajemal samo plačila v zvezi z ukrepi EKSRP IAKS in nobenega plačila v zvezi z ukrepi EKSRP, ki niso vezani na površino (Bolgarija), ter

- preučitev vzorca 20 map je bila neustrezna, saj ni zagotovila, da bi bili podatki iz statističnih poročil preverjeni s pomočjo osnovne dokumentacije, npr. z vlogami (Grčija in Italija).

57. Poleg tega Sodišče meni, da smernica Komisije ni dovolj jasna in da je obseg nekaterih pregledov omejen, kar omejuje njihovo uspešnost. Predvsem:

- smernica ne zahteva, da bi certifikacijski organi dali pripombe na postopke, vzpostavljene v plačilni agenciji za sestavljanje in preverjanje statističnih podatkov;

- certifikacijskemu organu ni treba izvesti nobenih pregledov skladnosti ali popolnosti podatkov v statističnih poročilih s primerjanjem z informacijami iz drugih razpoložljivih poročil (npr. poročila iz prejšnjega leta, četrtletna poročila o plačilih EKSRP, seznami vlagateljev, izbranih za preglede na kraju samem, in vlagateljev, pri katerih so bili dejansko opravljeni pregledi);

- preizkušanje vzorca 20 poročil o inšpekcijskih pregledih na populacijo je preozko osredotočeno na pravilen vnos rezultatov inšpekcijskega pregleda v podatkovno zbirko in njihovo zajetje v statistična poročila (namesto na pravilnost osnovnih podatkov). Sodišče meni, da bi moralo biti preizkušanje razširjeno na oceno ustreznosti dela, ki ga je po prejemu vlog opravila plačilna agencija, in torej vsebovati pregled administrativnih pregledov, izvedenih za vloge, ter

- velikost vzorcev (20 transakcij) za preizkušanje je premajhna, da bi omogočala ekstrapolacijo rezultatov teh pregledov na celotno populacijo, zato onemogoča količinske opredelitve učinka na stopnje napake.

POMANJKLJIVOSTI, UGOTOVLJENE V PREGLEDU STATISTIČNIH POROČIL DRŽAV ČLANIC, KI GA OPRAVI KOMISIJA

ZASNOVA SISTEMA KOMISIJE ZA INFORMACIJE NE USTREZA RAZLIČNIM NAMENOM, ZA KATERE SE UPORABLJAJO INFORMACIJE

58. Informacije, ki se zahtevajo od držav članic, bi morale biti jasno opredeljene in temeljiti na potrebah Komisije, torej bi morale biti pravočasne in ustrezno kakovostne, kar zadeva točnost in popolnost.

59. Komisija 15. julija leta n+1 zbere informacije o rezultatih administrativnih pregledov in pregledov na kraju samem za leto zahtevkov n, ki jih uporablja za spremljanje, kako države članice izvajajo različne sheme pomoči, za načrtovanje revizij in za izračun stopnje preostale napake, ki je objavljena v letnem poročilu o dejavnostih na koncu marca leta n+2 (glej Prilogo V).

60. Izplačila za vloge EKJS IAKS za leto n je treba izvršiti do 30. junija naslednjega leta [30], za sheme pomoči EKSRP IAKS pa ni nobenega takega roka, zato je izvrševanje plačil po 15. juliju leta n+1 zakonito. Rezultati obiskov Sodišča v državah članicah so pokazali, da je več plačilnih agencij obdelovalo veliko število vlog EKSRP IAKS za leto zahtevkov 2010 po 15. juliju 2011. Poleg tega nekatere plačilne agencije, ki obravnavajo veliko število vlog, zaradi časa, potrebnega za sestavo statističnih poročil, v poročila niso mogle vključiti niti končnih podatkov o vlogah, obdelanih po koncu maja 2011. O njih so poročale na osnovi ocen ali pa jih povsem izpustile.

61. Statistična poročila za EKSRP ne-IAKS, zajeta v letno poročilo dejavnostih za dano leto, vsebujejo rezultate pregledov na kraju samem za vloge, za katere so bila v prejšnjem letu izvršena plačila. Zato statistični podatki, uporabljeni v letnem poročilu o dejavnostih, niso v celoti relevantni za zadevno obdobje poročanja.

62. Na splošno Sodišče meni, da sistem, ki ga za informacije uporablja Komisija, zagotavlja podatke, ki so premalo točni in popolni in niso dovolj relevantni, da bi jih lahko Komisija uporabila za oceno stopnje preostale napake.

KLJUB ZGORAJ OMENJENIM POMANJKLJIVOSTIM JE KOMISIJA UGOTOVILA NAPAKE V VEČ KOT POLOVICI POROČIL DRŽAV ČLANIC

63. Komisija podrobnih podatkov v podporo statističnim poročilom (tabele X) nima na voljo pravočasno za pisarniški pregled, poleg tega pa tudi niso v ustreznem formatu za tak pregled. Posledično je obseg pregleda Komisije omejen na preverjanje notranje doslednosti teh poročil. Ta omejitev pojasnjuje, zakaj nekatere napake, ugotovljene pri reviziji Sodišča, niso bile opažene pri pisarniškem pregledu Komisije.

64. Rezultati pisarniškega pregleda, ki ga je opravila Komisija, so povzeti v diagramu 2.

DIAGRAM 2

PREGLED POPRAVKOV STATISTIČNIH POROČIL, UVEDENIH ZARADI PISARNIŠKEGA PREGLEDA KOMISIJE

+++++ TIFF +++++

65. Čeprav je Sodišče odkrilo nekaj pomanjkljivosti pri tem, kako Komisija izvaja postopke preverjanja, številne napake, ki jih je Komisija odkrila pri treh vrstah revidiranih poročil (EKJS IAKS, EKSRP IAKS in EKSRP ne-IAKS), kažejo, da njen pisarniški pregled lahko ugotovi številne napake, zlasti pri sestavljanju, ki niso bile ugotovljene na ravni držav članic. To tudi jasno kaže, da večina držav članic ne more predložiti popolnih in točnih statističnih podatkov do roka, ki je določen.

PREGLED STATISTIČNIH POROČIL, KI GA KOMISIJA OPRAVI MED SVOJIMI REVIZIJAMI POTRDITVE SKLADNOSTI, NI ZADOSTEN

66. Kot je pojasnjeno zgoraj, je pisarniški pregled poročil v nekaterih pogledih omejen, vendar je te omejitve mogoče omiliti pri obiskih v okviru revizije potrditve skladnosti v izbranih državah članicah (ti so del postopka potrjevanja obračunov).

67. Vendar pa obseg dela v nobenem od internih dokumentov Komisije ni bil dovolj podrobno opisan, zato so uslužbenci Komisije pri svojih revizijskih obiskih plačilnih agencij uporabljali različne pristope. Poleg tega je bil obseg usklajevanja in preverjalnih preizkusov omejen, v nekaterih primerih pa celo ni zajemal pregledov sporočenih znižanj, čeprav so te informacije bistvene za izračun stopnje preostale napake.

68. Večina napak ali odstopanj, ki jih je pri revizijah potrditve skladnosti odkrila Komisija, se je nanašala na poročila o ukrepih EKSRP. Najpomembnejše so bile odkrite v treh plačilnih agencijah, ki so bile revidirane med septembrom in decembrom 2011. Kljub temu pa Komisija od njih ni zahtevala, naj predložijo popravljene različice poročil, ali pa jih je prejela prepozno, da bi jih upoštevala pri izračunu stopnje preostale napake, objavljene v letnem poročilu o dejavnostih marca 2012.

69. Sodišče meni, da bi lahko revizije potrditve skladnosti več prispevale k izboljšanju kakovosti statističnih poročil držav članic, če bi se pri njih več pozornosti posvečalo preverjanju, ali so sporočeni statistični podatki skladni z osnovnimi evidencami plačilnih agencij.

OCENA NEPRAVILNIH PLAČIL, KI JO JE PRIPRAVILA KOMISIJA, NI STATISTIČNO VELJAVNA IN VPLIVA NA ZANESLJIVOST LETNE IZJAVE O ZANESLJIVOSTI GD ZA KMETIJSTVO IN RAZVOJ PODEŽELJA

PRISTOPI DRŽAV ČLANIC K IZBIRANJU NAKLJUČNIH VZORCEV NISO VEDNO STATISTIČNO VELJAVNI, ZATO VPLIVAJO NA REPREZENTATIVNOST TAKŠNIH VZORCEV

70. Sodišče je najprej ocenilo, ali je Komisija državam članicam zagotovila jasna navodila o izbiri naključnega vzorca vlagateljev za inšpekcijski pregled na kraju samem, nato pa, ali so postopki, ki so jih izvajale plačilne agencije, zagotavljali, da so vlagatelji izbrani naključno in so čim bolj reprezentativni za celotno populacijo. Glede prvega je Sodišče ugotovilo, da Komisija ne zagotavlja dovolj jasnih navodil o naključnem vzorčenju in tudi ne zahteva, da bi plačilne agencije naknadno preverile, ali je naključni vzorec reprezentativen za celotno populacijo, kar zadeva nekatere ključne značilnosti (npr. velikost kmetije ali vrsta obdelane kmetijske površine).

71. Glede drugega je Sodišče pri naključnem izbiranju ugotovilo naslednje slabosti:

- plačilne agencije niso dovolj jasno dokumentirale faz naključnega izbiranja, ki jih je treba upoštevati zaradi izogibanja uporabe različnih metod v različnih letih (Španija – Kastilja in Manča, Italija – AGEA, Poljska in Romunija);

- naključni vzorci so bili včasih izbrani izključno iz populacij z visokim tveganjem (Španija – Kastilja in Manča), zato je vzorec temeljil na tveganju, namesto da bi bil naključen;

- uporabljena metoda vzorčenja je dajala prednost vlagateljem, ki so vložili zahtevke za več kot en ukrep, vezan na površino, zato vzorec ni bil povsem reprezentativen za celotno populacijo – večja možnost je bila, da bodo izbrani tisti, ki so dali vloge za pomoč SEPP in hkrati za območje z omejenimi možnostmi, kot da bodo izbrani tisti, ki so dali vloge samo za pomoč SEPP (Bolgarija, Češka, Grčija in Romunija);

- za nekatere nove vlagatelje za ukrepe EKSRP, vezane na površino, ni bilo nikakršne možnosti, da bodo izbrani za pregled na kraju samem, saj je bil naključni vzorec sestavljen pred rokom za predložitev vlog (Grčija), ter

- obstajale so velike nepojasnjene razlike med populacijo v naključnem vzorcu in celotno populacijo, kar zadeva nekatere ključne značilnosti, kot so povprečna površina prijavljenega zemljišča (Italija – AGEA). To povzroča dvom o uporabljeni metodologiji naključnega vzorčenja.

72. Zgoraj omenjene pomanjkljivosti pri tem, kako plačilne agencije opravljajo naključno vzorčenje vlagateljev za preglede na kraju samem, so vplivale na statistično reprezentativnost vzorcev in posledično na zanesljivost stopenj napake. Učinek večine teh pomanjkljivosti na stopnje napake bi bil posamično omejen, toda v primeru ene od plačilnih agencij (Španija – Kastilja in Manča) bi bil potencialni učinek lahko pomemben, saj so bili ugotovljeni problemi resnejši.

METODA, KI JO UPORABLJA KOMISIJA ZA OCENO STOPNJE PREOSTALE NAPAKE, NI STATISTIČNO VELJAVNA

73. Sodišče je ocenilo, ali je Komisija z matematičnega stališča pravilno izračunala stopnjo preostale napake in ali je lahko zagotovila statistično veljavne ocene stopenj napake v plačilih po izvedbi vseh pregledov.

74. GD za kmetijstvo in razvoj podeželja je do svojega letnega poročila o dejavnostih za leto 2012 svoj izračun stopnje preostale napake opravil na podlagi rezultatov pregledov na kraju samem, o katerih so poročale države članice v svojih statističnih poročilih, toda Komisija je, da bi lahko upoštevala slabosti administrativnih pregledov in pregledov na kraju samem, povečala sporočene stopnje napake za 25 %.

75. GD za kmetijstvo in razvoj podeželja je, zatem ko je bila ocenjena zanesljivost uporabljenih postopkov, v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012 spremenil svoj pristop. Komisija je ocenila vse plačilne agencije [31] in popravila sporočene stopnje napake na podlagi rezultatov teh ocen (glej tudi Prilogo I). Zato so bile leta 2012 sporočene stopnje napake v 37 od 81 plačilnih agencij prilagojene za od 2 do 5 odstotnih točk.

76. Zato je stopnja preostale napake za odhodke EKJS IAKS za leto 2012, ki jo je izračunala Komisija, znašala 2,4 %, torej je bila 4,5-krat večja od stopnje napake v višini 0,54 % [32], izračunane na podlagi statističnih poročil držav članic.

77. Rezultati novega pristopa potrjujejo, da je s statističnimi poročili, izjavami direktorjev plačilnih agencij in delom certifikacijskih organov mogoče pridobiti le omejeno zagotovilo. Dejansko so v 37 plačilnih agencijah, za katere se je Komisija odločila popraviti stopnjo napake EKJS IAKS, direktorji izrekli mnenje brez pridržka, za 32 pa so mnenje brez pridržka izrekli tudi certifikacijski organi.

78. Pri spremembi pristopa v letu 2012 so upoštevane slabosti, o katerih je poročalo Sodišče v svojih letnih poročilih in jih je leta 2013 potrdila služba Komisije za notranjo revizijo. Čeprav Sodišče meni, da je novi pristop korak v pravo smer, se uporablja le delno in opozoriti je treba, da povečanje sporočenih stopenj napake za od 2 do 5 odstotnih točk ni statistično veljavno in za zdaj ne zagotavlja zanesljive osnove za oceno stopnje preostale napake.

TABELA 3

RAZVOJ NAJVERJETNEJŠIH STOPENJ NAPAKE PO OCENI SODIŠČA IN STOPENJ PREOSTALE NAPAKE PO OCENI KOMISIJE

Vir: Letni poročili Sodišča o izvrševanju proračuna za proračunski leti 2011 in 2012 ter letno poročilo o dejavnostih Generalnega direktorata Komisije za kmetijstvo in razvoj podeželja za leto 2012.

Odhodki | Rezultati preizkušanja transakcij, ki ga je opravilo Sodišče | Stopnje preostale napake po izračunu Komisije |

spodnja meja | najverjetnejša napaka | zgornja meja |

EKJS za proračunsko leto 2011 | 1,1 % | 2,9 % | 4,7 % | 0,55 % |

EKJS za proračunsko leto 2012 | 1,7 % | 3,8 % | 5,9 % | 2,24 % |

EKSRP za proračunsko leto 2011 [111] | 4,5 % | 7,7 % | 10,9 % | 1,89 % |

EKSRP za proračunsko leto 2012 [111] | 4,5 % | 7,9 % | 11,3 % | 1,62 % |

STOPNJE NAPAKE, O KATERI JE POROČAL GD ZA KMETIJSTVO IN RAZVOJ PODEŽELJA, NI MOGOČE PRIMERJATI Z NAJVERJETNEJŠO NAPAKO, KI JO JE IZRAČUNALO SODIŠČE

79. Sodišče je metodologijo, ki jo uporablja za preizkušanje transakcij in ocenjevanje najverjetnejše stopnje napake, primerjalo z metodologijo, ki jo Komisija uporablja za izračun stopnje preostale napake.

80. V zadnjih letih je Komisija dosledno objavljala stopnje preostale napake, ki so nižje od najverjetnejše stopnje napake po oceni Sodišča, kot je prikazano v tabeli 3.

81. Pojasniti je treba velike razlike med stopnjami napake po oceni Sodišča in po oceni Komisije. Ugotovitve Sodišča kažejo, da je pojasnila mogoče najti v elementih, povzetih v naslednjih odstavkih.

82. Prvič, metodologiji za izračun stopenj napake sta različni.

83. Drugič, Sodišče glede prilagoditev, ki jih opravi Komisija (glej odstavke 74 do 78 zgoraj), meni, da niso dovolj statistično veljavne, da bi upoštevale nezanesljivost statističnih poročil držav članic, ki so osnovni sestavni deli stopnje preostale napake po oceni Komisije.

84. Tretjič, vzorci upravičencev, pri katerih plačilne agencije opravijo preglede na kraju samem, so sicer veliko večji od vzorcev Sodišča in bi teoretično morali omogočati natančnejše ocene stopnje preostale napake, vendar zanesljivost poročil, predloženih Komisiji, spodkopavajo pomanjkljivosti, ugotovljene pri uspešnosti pregledov in pri sestavi poročil. Sodišče opravi temeljite preglede dokumentacije in preglede na kraju samem za vse pogoje za upravičenost za plačila, izbrana v vzorce, in je v številnih primerih našlo napake, ki bi jih morale z administrativnimi pregledi ali pregledi na kraju samem ugotoviti plačilne agencije.

85. To je dodatno prikazano v naslednjih dveh diagramih, v katerih so analizirane napake, ugotovljene v transakcijah, ki jih je za proračunsko leto 2011 preizkusilo Sodišče. V diagramu 3 je prikazano, da bi morale pri transakcijah EKJS 55 % napak, ki jih je ugotovilo Sodišče, na zgodnejši stopnji popraviti plačilne agencije.

86. Diagram 4 kaže, da bi morale pri transakcijah EKSRP 76 % napak, ki jih je ugotovilo Sodišče, na zgodnejši stopnji popraviti plačilne agencije.

DIAGRAM 3

VRSTE NAPAK, UGOTOVLJENIH PRI REVIZIJI PRAVILNOSTI TRANSAKCIJ, POVEZANIH S KMETIJSTVOM: TRŽNA IN NEPOSREDNA PODPORA (PRORAČUNSKO LETO 2011)

+++++ TIFF +++++

Vir: Letno poročilo Sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2011.

87. Četrtič, kvantitativni učinek napake lahko Sodišče oceni drugače, kot je priporočeno v smernicah Komisije. Sodišče na primer pomembno kršitev pravil javnega naročanja šteje kot 100-odstotno napako (ker transakcija sploh ne bi smela biti odobrena), smernice Komisije pa zahtevajo oceno "resnosti" kršitve, zato je lahko napaka ocenjena na samo 20 % celotnega plačila.

88. Petič, Sodišče v svoj izračun stopnje napake vključi kršitve pravil navzkrižne skladnosti, Komisija pa jih v svoj izračun stopenj preostale napake ne. Kršitve navzkrižne skladnosti so na primer predstavljale 0,2 odstotne točke najverjetnejše napake, ki jo je leta 2011 za odhodke EKJS izračunalo Sodišče.

89. In nazadnje, plačilne agencije preglede izvedejo predhodno (tj. pred izvršitvijo plačila), Sodišče pa revidira izvršena plačila (tj. naknadno).

DIAGRAM 4

VRSTE NAPAK, UGOTOVLJENIH PRI REVIZIJI PRAVILNOSTI TRANSAKCIJ, POVEZANIH Z RAZVOJEM PODEŽELJA (PRORAČUNSKO LETO 2011)

+++++ TIFF +++++

Vir: Letno poročilo Sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2011.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

90. Sodišče je ocenilo, ali so bila poročila, ki vsebujejo rezultate administrativnih pregledov in pregledov na kraju samem plačilnih agencij za leto zahtevkov 2010, zanesljiva. Preučilo je tudi, ali je Komisija z uporabo teh statističnih poročil in izračunom stopnje preostale napake zagotovila statistično veljavno oceno nepravilnosti v plačilih. Splošni zaključek Sodišča je, da rezultati pregledov kmetijskih odhodkov, ki jih izvajajo države članice in o katerih poroča Komisija, niso zanesljivi.

USPEŠNOST ADMINISTRATIVNIH PREGLEDOV IN PREGLEDOV NA KRAJU SAMEM, KI JIH IZVAJAJO PLAČILNE AGENCIJE, JE TREBA MOČNO IZBOLJŠATI

91. Prejšnje revizije Sodišča in revizije Komisije kažejo, da so bili sistemi, vzpostavljeni za administrativne preglede in preglede na kraju samem, le delno uspešni, zato so resno spodkopavali zanesljivost informacij, ki jih države članice zagotovijo Komisiji (odstavki 30 do 36).

PRIPOROČILO 1

Komisija bi morala zagotoviti uspešnost administrativnih pregledov in pregledov na kraju samem, ki jih izvajajo plačilne agencije. Zato Sodišče ponavlja naslednja posebna priporočila iz svojih zadnjih dveh letnih poročil:

- plačilne agencije bi morale močno izboljšati svoje administrativne preglede (postopke preverjanja zahtevkov, ugotavljanje neupravičenih odhodkov) in uporabiti vse informacije, ki so jim na voljo, za ugotavljanje in popravljanje napak v vlogah;

- kakovost podatkovnih zbirk LPIS bi bilo treba močno izboljšati zaradi jasne ugotovitve neupravičenih površin ter

- inšpekcijski pregledi na kraju samem bi morali biti strožji, da bi se pravilno ugotovilo upravičene površine in odhodke.

STATISTIČNA POROČILA, KI JIH PRIPRAVIJO PLAČILNE AGENCIJE, BI BILO TREBA PRED POŠILJANJEM KOMISIJI BOLJ TEMELJITO PREVERITI IN SESTAVITI

92. Čeprav Komisija zagotavlja podrobne smernice za sestavljanje statističnih poročil, jih plačilne agencije ne uporabljajo vedno pravilno. Poleg tega so bili podatki v poročilih pogosto nepopolni ali so temeljili na ocenah, saj so bila poročila končana, preden so bile obravnavane vse vloge (odstavki 37 do 41).

93. Večina revidiranih plačilnih agencij ni imela vzpostavljenih pisnih postopkov za ugotavljanje točnosti poročil pred njihovo predložitvijo Komisiji. Čeprav so agencije izvedle nekaj preverjalnih preizkusov, sta bila njihova narava in obseg omejena ter z njimi ni bilo mogoče ugotoviti napak, ki so bile pozneje ugotovljene s pisarniškim pregledom Komisije ali z revizijo Sodišča. Poleg tega večina pregledov, ki so jih izvedle plačilne agencije, ni bila pravilno dokumentirana (odstavki 42 do 46).

PRIPOROČILO 2

Komisija bi morala izboljšati jasnost svojih smernic za sestavljanje statističnih poročil. Smernice bi morale zlasti zagotavljati navodila o presečnih datumih, ki jih je treba uporabiti, in o obravnavi še neobdelanih vlog ter o naravi in obsegu preizkusov, ki jih morajo pred predložitvijo poročil Komisiji opraviti plačilne agencije.

Plačilne agencije držav članic bi morale vzpostaviti pisne postopke za preverjanje in sestavljanje podatkov v poročilih in ustrezno dokumentirati vse izvedene preglede.

DELO CERTIFIKACIJSKIH ORGANOV KOMISIJI NE DAJE DOVOLJ ZAGOTOVILA O ZANESLJIVOSTI STATISTIČNIH POROČIL

94. Certifikacijski organi Komisiji ne dajejo dovolj zagotovila o ustreznosti pregledov na kraju samem, ki jih opravijo plačilne agencije, in o zanesljivosti statističnih podatkov (odstavki 47 do 57).

PRIPOROČILO 3

Komisija bi morala spremeniti smernice za certifikacijske organe in spremljati pravilnost njihove uporabe. Spremembe bi morale biti zasnovane za:

- povečanje minimalnega vzorca pregledov plačilnih agencij na kraju samem, ki ga preizkusijo certifikacijski organi;

- zahtevanje ponovne izvedbe takih pregledov, namesto da se opravi le spremljanje inšpektorjev plačilnih agencij, ter

- nadaljnjo razjasnitev dela v zvezi s preverjanjem, ki ga je treba opraviti pri sestavljanju statističnih poročil.

KOMISIJA NEUSTREZNO UPORABLJA IN V OMEJENEM OBSEGU PREGLEDUJE STATISTIČNE PODATKE DRŽAV ČLANIC

95. Sodišče meni, da sistem za informacije, ki ga Komisija uporablja za rezultate pregledov držav članic, ne ustreza njenim potrebam. Nekatere informacije, ki so za zdaj na voljo, niso v celoti relevantne ali pa so preveč nepopolne in netočne za uporabo v letnem poročilu o dejavnostih in v postopku razrešnice (odstavki 58 do 62).

96. Komisija pregled statističnih podatkov držav članic izvaja v preveč omejenem obsegu, da bi lahko z njim zagotovila zanesljivost teh podatkov. Njen pisarniški pregled statističnih poročil je omejen na pregledovanje notranje doslednosti vsebovanih informacij, ne omogoča pa preverjanja njihove vsebine s primerjanjem z osnovnimi podatki (odstavki 63 do 65).

97. Teh omejitev revizije Komisije na kraju samem (revizije potrditve skladnosti) v izbranih državah članicah ne ublažijo povsem. Poleg tega takrat, kadar je Komisija med temi revizijami v statističnih poročilih ugotovila nepravilne podatke, to ni privedlo do popravkov podatkov v letnem poročilu o dejavnostih (odstavki 66 do 69).

PRIPOROČILO 4

Komisija bi morala zagotoviti, da bo ob najprimernejšem času prejela popolne informacije o pregledih, ki jih opravijo plačilne agencije. Zlasti bi bilo treba ponovno razmisliti o rokih za predložitev statističnih poročil Komisiji, da bi bili bolje usklajeni s časom, ko jih službe Komisije dejansko preverjajo in uporabljajo. To je še posebno pomembno za izračun stopnje preostale napake, ki ga opravi Komisija.

Komisija bi morala uskladiti sisteme za preverjanje statističnih poročil. Pisarniška preverjanja bi morala biti čim bolj avtomatizirana in zajemati sistematično uskladitev podatkov v poročilih z osnovnimi podatki.

Revizije potrditve skladnosti, ki jih opravlja Komisija, bi morale zajeti tudi pregled preverjanj, ki jih opravljajo plačilne agencije in certifikacijski organi.

OCENA STOPNJE PREOSTALE NAPAKE, KI JO PRIPRAVI KOMISIJA, NI STATISTIČNO VELJAVNA

98. V letnem poročilu GD za kmetijstvo in razvoj podeželja izjavo generalnega direktorja o zanesljivosti, ki med drugim zajema zakonitost in pravilnost transakcij na ravni končnih upravičencev, podpirajo stopnje preostale napake, ocenjene na podlagi statističnih poročil držav članic o rezultatih administrativnih pregledov in pregledov na kraju samem, ki jih izvajajo plačilne agencije.

99. Zaradi slabosti v statističnih podatkih držav članic, prikazanih v tem poročilu Sodišča, ti statistični podatki sami po sebi niso zanesljiva osnova, na kateri bi lahko Komisija ocenila stopnjo preostale napake. Poleg tega prilagoditve stopenj napake, ki jih Komisija izračuna za vsako plačilno agencijo, niso statistično veljavne, kot tudi ne stopnja preostale napake (odstavki 73 do 78).

PRIPOROČILO 5

Komisija bi morala na podlagi dela plačilnih agencij in razširjene vloge certifikacijskih organov sprejeti ustrezne ukrepe za pripravo statistično veljavne ocene sedanjega učinka nepravilnosti na plačila, potem ko so bili izvedeni vsi pregledi.

Vendar pa bi bilo treba zanesljivost in statistično veljavnost dela plačilnih agencij in certifikacijskih organov močno izboljšati (kot je opisano v tem poročilu), da bi lahko Komisija [33] z njim pridobila veljavno oceno stopnje preostale napake.

To poročilo je sprejel senat I, ki ga vodi g. Jan KINŠT, član Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 18. decembra 2013.

Za Računsko sodišče

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Predsednik

[50] Struktura informacij je podrobno opisana v Uredbi Komisije (EU) št. 825/2010 z dne 20. septembra 2010 o določitvi oblike in vsebine računovodskih informacij, ki jih je treba predložiti Komisiji za potrditev obračunov EKJS in EKSRP ter za spremljanje in napovedi (UL L 247, 21.9.2010, str. 1).

[1] Uredba Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (UL L 209, 11.8.2005, str. 1).

[2] Z izjemo nekaterih ukrepov, kot so promocijski ukrepi in shema razdeljevanja sadja v šolah, ki so sofinancirani.

[3] SEP je shema dohodkovne podpore za kmete s pravicami do plačila, ki jih letno aktivirajo s kmetijskimi zemljišči, ki jih imajo na razpolago, da prejmejo plačilo. Pravice so bile kmetom dodeljene po modelih, ki jih določa zakonodaja EU.

[4] Bolgarija, Češka, Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Poljska, Romunija in Slovaška.

[5] SEPP je poenostavljena shema dohodkovne podpore za kmete, iz katere so letno izvršena plačila na podlagi upravičenih zemljišč, ki jih imajo kmetje na razpolago.

[6] Za poročanje o ukrepih neposredne pomoči EKJS glej člen 84(1) Uredbe Komisije (ES) št. 1122/2009 z dne 30. novembra 2009 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 v zvezi z navzkrižno skladnostjo, modulacijo ter integriranim administrativnim in kontrolnim sistemom v okviru shem neposrednih podpor za kmete, določenih za navedeno uredbo, ter za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 v zvezi z navzkrižno skladnostjo v okviru sheme podpore, določene za sektor vina (UL L 316, 2.12.2009, str. 65). Za poročanje o ukrepih EKSRP glej člen 31 Uredbe Komisije (EU) št. 65/2011 z dne 27. januarja 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 glede izvajanja kontrolnih postopkov in navzkrižne skladnosti v zvezi z ukrepi podpore za razvoj podeželja (UL L 25, 28.1.2011, str. 8).

[7] V skladu s členom 31 Uredbe (ES) št. 1122/2009 morajo pregledi na kraju samem zajeti vsaj 5 % vseh upravičencev, države članice pa morajo naključno izbrati 20–25 % izmed teh 5 % upravičencev. Preostale bi bilo treba izbrati na podlagi analize tveganja.

[8] V skladu s členom 25 Uredbe (EU) št. 65/2011 bi morali odhodki, v zvezi s katerimi se opravijo pregledi na kraju samem, predstavljati vsaj 4 % odhodkov, izplačanih v danem letu, in skupno vsaj 5 % odhodkov za celotno programsko obdobje. Ista uredba je uvedla tudi zahtevo o izbiri naključnega vzorca upravičencev za preglede na kraju samem (od 20 % do 25 % odhodkov, izbranih za preglede na kraju samem).

[9] Populacije odhodkov so štiri: odhodki EKJS, ki jih pokriva IAKS, odhodki EKJS, ki jih ne pokriva IAKS, odhodki EKSRP, ki jih pokriva IAKS, in odhodki EKSRP, ki jih ne pokriva IAKS.

[10] Komisija zahteva to oceno od proračunskega leta 2008.

[11] Velikost vzorca je odvisna od tega, kakšno zagotovilo lahko certifikacijski organ pridobi z delovanjem sistema notranje kontrole v plačilni agenciji.

[12] V skladu s smernico Komisije delo certifikacijskega organa ne bi smelo biti omejeno na preverjanje kakovosti pregledov, ki jih na kraju samem opravi plačilna agencija, pač pa bi moralo zajeti celotno obravnavo mape od prejema vloge za pomoč do izračuna in izvršitve končnega plačila, vključno z uporabo znižanj in sankcij.

[13] Člen 59(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

[14] V obseg revizije so bile zajete naslednje države članice (plačilne agencije): Bolgarija (SFA), Češka (SAIF), Grčija (OPEKEPE), Španija (Kastilja in Manča), Italija (AGEA), Poljska (ARMA), Romunija (PIAA in PARDF) in Združeno kraljestvo (RPA).

[15] Sodišče svojo oceno napake izračuna iz reprezentativnega vzorca. Navedena številka je najboljša ocena. Sodišče s 95-odstotno stopnjo zaupanja ugotavlja, da je za leto 2011 stopnja napake v populaciji med 1,1 % in 4,7 %, za leto 2012 pa med 1,7 % in 5,9 % (spodnja oz. zgornja meja napake).

[16] Glej letna poročila Sodišča o izvrševanju proračuna za proračunska leta 2010–2012.

[17] Posebno poročilo št. 5/2011 – Shema enotnega plačila (SEP): vprašanja, ki jih je treba obravnavati za izboljšanje njenega dobrega finančnega poslovodenja in Posebno poročilo št. 16/2012 – Uspešnost sheme enotnega plačila na površino kot prehodnega sistema za podporo kmetom v novih državah članicah (http://eca.europa.eu).

[18] LPIS je podatkovna zbirka, v kateri so evidentirane vse kmetijske površine (referenčne parcele) v državi članici in upravičene površine. Njena zanesljivost je bistvenega pomena za kakovost administrativnih navzkrižnih pregledov, s katerimi se preverja, da se pomoč izplačuje le za upravičena zemljišča.

[19] Glej primer 3.3 v letnem poročilu Sodišča za leto 2011 (UL C 344, 12.11.2012, str. 1).

[20] Sodišče je med sistemskimi revizijami SEP/SEPP za DAS v letih 2010–2012 ponovno izvedlo 80 pregledov na kraju samem, ki so jih opravili inšpektorji plačilnih agencij v 10 državah članicah. Pri tem je ponovno izmerilo in ugotovilo površine 511 zemljiških parcel. Ugotovilo je, da na 11 % parcel vplivajo napake, saj so površine, ki jih je ugotovilo, bolj kot sprejemljivo odstopale od površin, ki so jih ugotovile plačilne agencije.

[21] Od 178 transakcij v letu 2011 in 177 v letu 2012 se je samo po 160 transakcij nanašalo na odhodke za razvoj podeželja, preostalih 18 oziroma 17 pa na odhodke za okolje in podnebne ukrepe, pomorske zadeve in ribištvo ter zdravje in varstvo potrošnikov.

[22] Sodišče svojo oceno napake izračuna iz reprezentativnega vzorca. Navedena številka je najboljša ocena. Sodišče s 95-odstotno stopnjo zaupanja ugotavlja, da je za leto 2011 stopnja napake v populaciji med 4,5 % in 10,9 %, za leto 2012 pa med 4,5 % in 11,3 % (spodnja oz. zgornja meja napake).

[23] Glej letna poročila Sodišča o izvrševanju proračuna za proračunska leta 2010–2012.

[24] Cilj je bil, da se v vsaki plačilni agenciji pregleda vsaj 15 map za vsako od treh populacij odhodkov, zajetih v obseg revizije. Zaradi velikosti vzorcev in zato, ker so bili večinoma izbrani po presoji, rezultatov teh preizkusov ni mogoče ekstrapolirati na celotno populacijo.

[25] Nekateri ukrepi za razvoj podeželja imajo hkrati komponento, vezano na površino, in naložbeno komponento, o katerih bi bilo treba poročati v dveh ločenih tabelah.

[26] Obiski in-situ so opredeljeni v členu 26(4) Uredbe Komisije (ES) št. 1975/2006 z dne 7. decembra 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 glede izvajanja kontrolnih postopkov in navzkrižne skladnosti v zvezi z ukrepi podpore za razvoj podeželja (UL L 368, 23.12.2006, str. 74). Njihov namen je preverjanje realizacije naložbe. Običajno ne izpolnjujejo vseh zahtev pregledov na kraju samem, opredeljenih v členu 27 iste uredbe.

[27] Stopnja pomembnosti je bila določena na 5 % relevantne celote revidiranih populacij (EKJS IAKS, EKSRP IAKS in EKSRP ne-IAKS).

[1111] Za Bolgarijo, Grčijo in Romunijo je bil postopek okrepitve zagotovila o zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij uveden leta 2011 za leto zahtevkov 2010, zajemal pa je populaciji EKJS IAKS in EKSRP IAKS. Za te tri države članice so certifikacijski organi izvedli preizkušanje podatkov in ponovno izvedli inšpekcijske preglede na kraju samem.

[28] Uredba Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, spremembi uredb (ES) št. 1290/2005, (ES) št. 247/2006, (ES) št. 378/2007 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1782/2003 (UL L 30, 31.1.2009, str. 16).

[29] "[…] navodila Komisije določajo 2-odstotno dovoljeno odstopanje med zneski pomoči, ki jih je potrdila plačilna agencija, in zneski, ki jih je ugotovil certifikacijski organ, ter še 2-odstotno dovoljeno odstopanje za nepravilno zbrane statistične podatke inšpekcijskih pregledov, ki jih je zbrala plačilna agencija. Ti dovoljeni odstopanji certifikacijskemu organu omogočata potrditev stopenj preostale napake, ki bi bile lahko navedene do 4 odstotne točke prenizko, kar spodkopava predpisani prag pomembnosti." (Vir: odstavek 3.37 letnega poročila Sodišča za leto 2011).

[30] Člen 29(2) Uredbe (ES) št. 73/2009.

[31] Te ocene so bile za leto 2011 opravljene v obliki pisarniških pregledov informacij, ki so bile na voljo službam Komisije (rezultati revizij potrditve skladnosti, poročila Sodišča in certifikacijskih organov) in so se večinoma nanašale na prejšnja leta.

[32] Ponderirano povprečje stopenj napake, o katerih so v statističnih poročilih za populacijo odhodkov EKJS IAKS poročale države članice, za EU 27.

[111] Od 178 transakcij leta 2011 in 177 transakcij leta 2012 se je na odhodke za razvoj podeželja nanašalo samo po 160 transakcij, preostalih 18 oziroma 17 pa na odhodke za okolje in podnebne ukrepe, pomorske zadeve in ribištvo ter zdravje in varstvo potrošnikov.

[33] Glej odstavek 27 mnenja Sodišča št. 1/2012 o nekaterih predlogih uredb o skupni kmetijski politiki za obdobje 2014–2020.

--------------------------------------------------

PRILOGA I

STOPNJE PREOSTALE NAPAKE PO UGOTOVITVAH KOMISIJE V LETNEM POROČILU O DEJAVNOSTIH ZA LETO 2012

+++++ TIFF +++++

Opomba: Plačilne agencije Komisiji posredujejo rezultate svojih administrativnih pregledov in pregledov na kraju samem za štiri populacije odhodkov (dve za EKSRP in dve za EKJS). Komisija izračuna stopnjo preostale napake za EKJS in EKSRP na podlagi rezultatov pregledov na kraju samem, ki jih (za naključne vzorce) izvedejo plačilne agencije. Pri izračunu stopnje preostale napake Komisija ne upošteva finančnih znižanj, ki so jih uporabile države članice zaradi kršitev navzkrižne skladnosti (Sodišče taka znižanja vključi).

--------------------------------------------------

PRILOGA II

REZULTATI OCEN IZBRANIH NADZORNIH IN KONTROLNIH SISTEMOV – EKJS IAKS

Vir: Letna poročila Sodišča za obdobje 2010–2012.

Leto | Država članica | Shema | Administrativni in kontrolni postopki za zagotovitev pravilnega plačila, vključno s kakovostjo podatkovnih zbirk | Vrste ugotovljenih slabosti (ki vplivajo na zanesljivost kontrolnih statističnih podatkov) | Metodologija inšpekcijskih pregledov na kraju samem, izbor, izvedba, nadzor kakovosti in sporočanje posameznih rezultatov | Vrste ugotovljenih slabosti (ki vplivajo na zanesljivost kontrolnih statističnih podatkov) |

2010 | Nemčija (Spodnja Saška) | SEP | uspešni | - | delno uspešni | upravičena površina za skupino posevkov ni pravilno določena |

Nemčija (Saška) | SEP | uspešni | - | uspešni | - |

Španija (Kastilja in Manča) | SEP | delno uspešni | neupravičene površine trajnih pašnikov, pokritih z gostim gozdom, niso zanesljivo ugotovljene kazni za prijave prevelikih ali premajhnih površin se ne uporabljajo pravilno nepravilno obravnavanje sprememb zahtevkov | delno uspešni | v kontrolnih statističnih podatkih se kontrolirana populacija razporedi v izbor na podlagi tveganja ali naključni izbor šele naknadno hitri terenski obiski se obravnavajo kot kontrole na kraju samem |

Španija (Estremadura) | SEP | delno uspešni | neupravičene površine trajnih pašnikov, pokritih z gostim gozdom, niso zanesljivo ugotovljene nepravilno obravnavanje sprememb zahtevkov LPIS po pregledih na kraju samem ni pravilno posodobljena pojem očitne napake se ne uporablja pravilno | delno uspešni | upravičena površina za skupino posevkov ni pravilno določena |

Nizozemska | SEP | uspešni | - | delno uspešni | nezadostna kakovost pregledov na kraju samem |

Združeno kraljestvo (Wales) | SEP | uspešni | - | delno uspešni | hitri terenski obiski se obravnavajo kot kontrole na kraju samem nezadostna kakovost pregledov na kraju samem |

2011 | Danska | SEP | delno uspešni | slabosti v LPIS slabosti v postoku registracije zahtevkov popravki očitne napake ne ustrezajo pojmu očitne napake | delno uspešni | nezadostna kakovost meritev površin med pregledi na kraju samem |

Španija (Galicija) | SEP | delno uspešni | slabosti v LPIS neposodabljanje LPIS po pregledih na kraju samem nezadostna revizijska sled v podatkovnih zbirkah IAKS | delno uspešni | nezadostna kakovost meritev površin med pregledi na kraju samem nepravilne ali nepopolne informacije v poročilih o inšpekcijskih pregledih na kraju samem |

Italija (Lombardija) | SEP | delno uspešni | neposodabljanje LPIS po pregledih na kraju samem zahtevki ne vsebujejo informacij, ki bi omogočale lociranje kmetijskih parcel popravki očitne napake ne ustrezajo pojmu očitne napake | uspešni | - |

Madžarska | SEPP | delno uspešni | neposodabljanje LPIS po pregledih na kraju samem le omejeni retroaktivni pregledi morebitnih previsokih prijav v prejšnjih letih nepravilna osnova za izračun plačila | delno uspešni | ni izravnave prijav prevelikih površin in prijave premajhnih površin znotraj iste skupine posevkov nezadostna kakovost meritev površin med pregledi na kraju samem |

Avstrija | SEP | delno uspešni | slabosti v LPIS nepravilna osnova za izračun plačila | uspešni | - |

Finska | SEP | delno uspešni | nezadostna revizijska sled v podatkovnih zbirkah IAKS zahtevki ne vsebujejo informacij, ki bi omogočale lociranje kmetijskih parcel slabosti v postoku registracije zahtevkov popravki očitne napake ne ustrezajo pojmu očitne napake | delno uspešni | nezadostna kakovost meritev površin med pregledi na kraju samem nepravilne ali nepopolne informacije v poročilih o inšpekcijskih pregledih na kraju samem |

2012 | Luksemburg | SEP | delno uspešni | vrednosti pravic so se povečale v nasprotju z zakonodajo EU | uspešni | - |

Združeno kraljestvo (Anglija) | SEP | neuspešni | nepopolne ali nepravilne informacije o velikosti in upravičenosti zemljišč v podatk. zbirki LPIS nepravilna uporaba opredelitve, ki jo EU uporablja za besedo "kmet" pomoč izplačana za neupravičene površine nedoslednosti v podatkovni zbirki pravic neuporaba sankcij za površine, nepravilno prijavljene na skupnih zemljiščih rezultati inšpekcijskih pregledov nepravilno obdelani v podatkovnih zbirkah IAKS | delno uspešni | nezadostna kakovost meritev površin med pregledi na kraju samem |

Združeno kraljestvo (Severna Irska) | SEP | neuspešni | nepopolne ali nepravilne informacije o velikosti in upravičenosti zemljišč v podatk. zbirki LPIS napake v zahtevkih so bile popravljene kot očitne napake brez uporabe kazni, čeprav bi jih bilo treba uporabiti nepravilna uporaba opredelitve, ki jo EU uporablja za besedo "kmet" pomoč izplačana za neupravičene površine rezultati inšpekcijskih pregledov nepravilno obdelani v podatkovnih zbirkah IAKS pomanjkljivosti administrativnih navzkrižnih pregledov in izplačila pomoči pred obračunom odstopanj | delno uspešni | nezadostna kakovost meritev površin med pregledi na kraju samem |

--------------------------------------------------

PRILOGA III

REZULTATI OCEN IZBRANIH NADZORNIH IN KONTROLNIH SISTEMOV – EKSRP

Vir: Letna poročila Sodišča za obdobje 2010–2012.

Leto | Država članica | Administrativni in kontrolni postopki za zagotovitev pravilnega plačila, vključno s kakovostjo podatkovnih zbirk | Vrste ugotovljenih slabosti (ki vplivajo na zanesljivost kontrolnih statističnih podatkov) | Metodologija inšpekcijskih pregledov na kraju samem, izbor, izvedba, nadzor kakovosti in sporočanje posameznih rezultatov | Vrste ugotovljenih slabosti (ki vplivajo na zanesljivost kontrolnih statističnih podatkov) |

2010 | Češka | delno uspešni | nepravilni pravila, izračuni in plačila (preplačila, pravila v zvezi odstopanji, neupravičeni odhodki, znižanja) pomanjkanje dokazov, pomanjkljivosti in neuspešni pregledi v zvezi s pogoji za upravičenost in obveznostmi | delno uspešni | slabosti, povezane s kakovostjo izvedenih kontrol na kraju samem in naknadnih pregledov pravila o sankcijah niso skladna z zakonodajo EU pregledi so izvedeni z zamudo in niso razpršeni po celotnem letu |

Nemčija (Mecklenburg-Predpomorjansko) | uspešni | - | uspešni | - |

Francija | neuspešni | plačila pred dokončanjem obveznih kontrol nepravilni pravila, izračuni in plačila (preplačila, pravila v zvezi odstopanji, neupravičeni odhodki, znižanja) pomanjkanje dokazov, pomanjkljivosti in neuspešni pregledi v zvezi s pogoji za upravičenost in obveznostmi | delno uspešni | ni vrednotenja rezultatov kontrol na kraju samem pomanjkljiva izbirna metodologija in neupoštevanje regulativno predpisane minimalne stopnje pregledov na kraju samem slabosti, povezane s kakovostjo izvedenih kontrol na kraju samem in naknadnih pregledov |

Italija (Toskana) | delno uspešni | nepravilni pravila, izračuni in plačila (preplačila, pravila v zvezi odstopanji, neupravičeni odhodki, znižanja) pomanjkanje dokazov, pomanjkljivosti in neuspešni pregledi v zvezi s pogoji za upravičenost in obveznostmi | delno uspešni | ni vrednotenja rezultatov kontrol na kraju samem pomanjkljiva izbirna metodologija in neupoštevanje regulativno predpisane minimalne stopnje pregledov na kraju samem slabosti, povezane s kakovostjo izvedenih kontrol na kraju samem in naknadnih pregledov |

Latvija | neuspešni | nepravilni pravila, izračuni in plačila (preplačila, pravila v zvezi odstopanji, neupravičeni odhodki, znižanja) pomanjkanje dokazov, pomanjkljivosti in neuspešni pregledi v zvezi s pogoji za upravičenost in obveznostmi | uspešni | - |

2010 | Poljska | delno uspešni | nepravilni pravila, izračuni in plačila (preplačila, pravila v zvezi odstopanji, neupravičeni odhodki, znižanja) pomanjkanje dokazov, pomanjkljivosti in neuspešni pregledi v zvezi s pogoji za upravičenost in obveznostmi | uspešni | pomanjkljiva izbirna metodologija in neupoštevanje regulativno predpisane minimalne stopnje pregledov na kraju samem |

Portugalska | delno uspešni | pomanjkanje dokazov, pomanjkljivosti in neuspešni pregledi v zvezi s pogoji za upravičenost in obveznostmi | delno uspešni | pomanjkljiva izbirna metodologija in neupoštevanje regulativno predpisane minimalne stopnje pregledov na kraju samem slabosti, povezane s kakovostjo izvedenih kontrol na kraju samem in naknadnih pregledov zamude in nedoslednosti v zvezi s statističnimi podatki in rezultati pregledov |

Romunija | delno uspešni | nepravilni pravila, izračuni in plačila (preplačila, pravila v zvezi odstopanji, neupravičeni odhodki, znižanja) pomanjkanje dokazov, pomanjkljivosti in neuspešni pregledi v zvezi s pogoji za upravičenost in obveznostmi | delno uspešni | pomanjkanje dokazov, pomanjkljivosti in neuspešni pregledi v zvezi s pogoji za upravičenost in obveznostmi slabosti, povezane s kakovostjo izvedenih kontrol na kraju samem in naknadnih pregledov |

Združeno kraljestvo (Škotska) | delno uspešni | plačila pred dokončanjem obveznih kontrol | delno uspešni | plačila pred dokončanjem obveznih kontrol slabosti, povezane s kakovostjo izvedenih kontrol na kraju samem in naknadnih pregledov zamude in nedoslednosti v zvezi s statističnimi podatki in rezultati pregledov |

2011 | Danska | neuspešni | neuspešni pregledi v zvezi s pogoji za upravičenost in obveznostmi pomanjkljiva administrativna organizacija in notranja kontrola pregledov nepravilni izračuni in plačila sistematične slabosti v ukrepih iz naslova II, zaradi katerih so sprejeti neupravičeni odhodki | delno uspešni | premalo podrobne informacije o obsegu izvedenih pregledov nedoslednosti v zvezi s številom izvedenih pregledov nezadostna kakovost pregledov |

Španija (Galicija) | delno uspešni | pomanjkljiva administrativna organizacija in notranja kontrola pregledov | delno uspešni | premalo podrobne informacije o obsegu izvedenih pregledov nezadostna kakovost pregledov pomanjkljivo načrtovanje in časovni razpored pregledov |

Italija (Lombardija) | delno uspešni | neuspešni pregledi v zvezi s pogoji za upravičenost in obveznostmi pomanjkljiva administrativna organizacija in notranja kontrola pregledov nepravilni izračuni in plačila | delno uspešni | premalo podrobne informacije o obsegu izvedenih pregledov nezadostna kakovost pregledov pomanjkljivo načrtovanje in časovni razpored pregledov |

Madžarska | delno uspešni | neuspešni pregledi v zvezi s pogoji za upravičenost in obveznostmi | delno uspešni | nedoslednosti v zvezi s številom izvedenih pregledov nezadostna kakovost pregledov pomanjkljivo načrtovanje in časovni razpored pregledov |

Avstrija | delno uspešni | neuspešni pregledi v zvezi s pogoji za upravičenost in obveznostmi pomanjkljiva administrativna organizacija in notranja kontrola pregledov | uspešni | premalo podrobne informacije o obsegu izvedenih pregledov |

Finska | delno uspešni | neuspešni pregledi v zvezi s pogoji za upravičenost in obveznostmi pomanjkljiva administrativna organizacija in notranja kontrola pregledov nepravilni izračuni in plačila | delno uspešni | pomanjkljiva administrativna organizacija in notranja kontrola pregledov nezadostna kakovost pregledov pomanjkljivo načrtovanje in časovni razpored pregledov |

2012 | Bolgarija | delno uspešni | pomanjkljiva administrativna organizacija in notranja kontrola pregledov nepravilni izračuni in plačila (npr. neuporaba znižanja) ali slabosti pri izterjavah slabosti pri preverjanju postopkov javnega naročanja | delno uspešni | pomanjkljiva administrativna organizacija in notranja kontrola pregledov nepravilni izračuni in plačila (npr. neuporaba znižanja) ali slabosti pri izterjavah nezadostna kakovost pregledov: neugotovljene neskladnosti in/ali nezajetje vseh obveznosti, pomanjkljivosti v časovnem razporedu pregledov neskladnosti pri številu izvedenih pregledov (tudi pri naključnem izboru in izboru na podlagi tveganja), razlike s podatki, sporočenimi Komisiji |

Nemčija (Brandenburg in Berlin) | delno uspešni | pomanjkljiva administrativna organizacija in notranja kontrola pregledov ni ustreznega sistema za vrednotenje razumnosti stroškov, navedenih v vlogi za podporo nepravilni izračuni in plačila (npr. neuporaba znižanja) ali slabosti pri izterjavah slabosti pri preverjanju postopkov javnega naročanja | delno uspešni | pomanjkljiva administrativna organizacija in notranja kontrola pregledov nepravilni izračuni in plačila (npr. neuporaba znižanja) ali slabosti pri izterjavah nezadostna kakovost pregledov: neugotovljene neskladnosti in/ali nezajetje vseh obveznosti, pomanjkljivosti v časovnem razporedu pregledov neskladnosti pri številu izvedenih pregledov (tudi pri naključnem izboru in izboru na podlagi tveganja), razlike s podatki, sporočenimi Komisiji |

Francija (samo spremljanje popravnih učinkov prejšnjih priporočil) | delno uspešni | neuspešni pregledi v zvezi s pogoji za upravičenost in obveznostmi (npr. vključitev neupravičenega DDV, dvojno financiranje) pomanjkljiva administrativna organizacija in notranja kontrola pregledov | delno uspešni | pomanjkljiva administrativna organizacija in notranja kontrola pregledov |

2012 | Poljska | delno uspešni | ni ustreznega sistema za vrednotenje razumnosti stroškov, navedenih v vlogi za podporo nepravilni izračuni in plačila (npr. neuporaba znižanja) ali slabosti pri izterjavah slabosti pri preverjanju postopkov javnega naročanja | uspešni | pomanjkljiva administrativna organizacija in notranja kontrola pregledov nezadostna kakovost pregledov: neugotovljene neskladnosti in/ali nezajetje vseh obveznosti, pomanjkljivosti v časovnem razporedu pregledov |

Romunija (PIAA in PARDF) | neuspešni | neuspešni pregledi v zvezi s pogoji za upravičenost in obveznostmi (npr. vključitev neupravičenega DDV, dvojno financiranje) ni ustreznega sistema za vrednotenje razumnosti stroškov, navedenih v vlogi za podporo nepravilni izračuni in plačila (npr. neuporaba znižanja) ali slabosti pri izterjavah slabosti pri preverjanju postopkov javnega naročanja | neuspešni | pomanjkljiva administrativna organizacija in notranja kontrola pregledov neskladnosti pri številu izvedenih pregledov (tudi pri naključnem izboru in izboru na podlagi tveganja), razlike s podatki, sporočenimi Komisiji nezadostna kakovost pregledov: neugotovljene neskladnosti in/ali nezajetje vseh obveznosti, pomanjkljivosti v časovnem razporedu pregledov |

Švedska | delno uspešni | neuspešni pregledi v zvezi s pogoji za upravičenost in obveznostmi (npr. vključitev neupravičenega DDV, dvojno financiranje) ni ustreznega sistema za vrednotenje razumnosti stroškov, navedenih v vlogi za podporo nepravilni izračuni in plačila (npr. neuporaba znižanja) ali slabosti pri izterjavah slabosti pri preverjanju postopkov javnega naročanja | uspešni | nezadostna kakovost pregledov: neugotovljene neskladnosti in/ali nezajetje vseh obveznosti, pomanjkljivosti v časovnem razporedu pregledov |

--------------------------------------------------

PRILOGA IV

PREGLED POMEMBNIH NAPAK, UGOTOVLJENIH PRI PREGLEDIH DOKUMENTACIJE ZA 414 MAP

Država članica (plačilna agencija) | Skupno število pregledanih map | V mapi ugotovljena napaka, ki vpliva na predstavitev kontrolnih statističnih podatkov | Vrste ugotovljenih napak |

EKJS IAKS | EKSRP IAKS | EKSRP ne-IAKS | EKJS IAKS | EKSRP IAKS | EKSRP ne-IAKS |

Bolgarija (SFA) | 18 | 16 | 13 | 7 | 9 | 6 | nepravilno sestavljeni statistični podatki zaradi bistveno previsoko navedenega zneska uporabljenih sankcij (EKJS IAKS) sistematična napaka v izračunu znižanj pomoči za plačila za območja z omejenimi možnostmi (EKSRP IAKS) sistematično previsoko navajanje znižanj in sankcij v statističnih podatkih (EKSRP ne-IAKS) |

Češka (SAIF) | 30 | 17 | 27 | 0 | 1 | 0 | le nebistvena ugotovitev nesistematičnega izvora (EKSRP IAKS) |

Grčija (OPEKEPE) | 15 | 6 | 15 | 9 | 6 | 5 | plačilna agencija ni utemeljila sprememb prijavljenih površin, dvojno prijavljene parcele so bile v celoti izločene brez nadaljnjega spremljanja zaradi ugotovitve upravičenca (EKJS IAKS) znižanja so bila v podatkovni zbirki in statističnih podatkih sporočena nepravilno – dvojno poročanje, znižanja sporočena kot kazni, nesporočena znižanja (EKSRP IAKS in ne-IAKS) |

Španija (Kastilja in Manča) | 15 | 15 | 15 | 2 | 7 | 0 | informacije v različnih podatkovnih zbirkah plačilne agencije se niso vedno ujemale glede vrednosti pravic v podatkovni zbirki in mapah o plačilu, statistični podatki pa niso razkrivali nobene previsoke prijave (EKJS IAKS) napake pri poročanju o znižanjih v podatkovni zbirki in statističnih podatkih ter pri vnašanju podatkov v podatkovno zbirko in statistične podatke (EKSRP IAKS) napake v izračunu plačil in pomanjkanje znižanj (EKSRP ne-IAKS) |

Italija (AGEA) | 15 | 14 | 14 | 8 | 8 | 2 | podatki, zlasti prijavljene površine in znižanja, so bili nepravilno evidentirani v podatkovni zbirki in poročilu (EKJS IAKS) podatki v poročilu, predloženem Komisiji, ne temeljijo na razpoložljivi podporni dokumentaciji (EKSRP IAKS) uporabljena niso bila nobena dodatna znižanja (EKSRP ne-IAKS) |

Poljska (ARMA) | 17 | 23 | 17 | 0 | 4 | 5 | nepravilna predstavitev znižanj, ki vplivajo na izračun stopnje napake (EKSRP ne-IAKS) popravki zahtevkov za plačilo po administrativnih pregledih so bili dovoljeni brez uporabe znižanj in dodatnih znižanj (EKSRP ne-IAKS) pri izračunih znižanj v statističnih podatkih niso bili upoštevani administrativni sklepi – problem presečnih datumov (EKSRP IAKS) |

Romunija (PIAA & PARDF) | 25 | 15 | 15 | 6 | 9 | 0 | napačna razvrstitev upravičencev v podatkovni zbirki (za več kot 20 % previsoke prijave so bile obravnavane kot prijave, previsoke za samo od 3 % do 20 %), za upravičence, ki so prijavili za več kot 20 % prevelike površine in bi morali bili izključeni od plačila, pa je bilo v podatkovni zbirki evidentirano, da so plačilo prejeli (EKJS IAKS) zneska znižanj in sankcij v podatkovni zbirki sta nepravilna (EKSRP IAKS) |

Združeno kraljestvo (RPA) | 28 | 15 | 14 | 2 | 14 | 8 | napake v podatkih so bile zajete v statistične podatke – prijavljeni znesek, znesek, preverjen na kraju samem, znižanja in sankcije (EKSRP IAKS) v statističnih podatkih in podatkovni zbirki so bile neutemeljene razlike med znižanji in dodatnimi znižanji ( EKSRP ne-IAKS) |

Vmesni seštevek | 163 | 121 | 130 | 34 | 58 | 26 | |

Skupaj | 414 | 118 | |

Nastanek napake v populacijah | 20,9 % | 47,9 % | 20,0 % | |

Nastanek napake v vseh preizkušenih mapah | 28,5 % | |

--------------------------------------------------

PRILOGA V

PREGLED OBDOBJA, KI GA ZAJEMAJO STATISTIČNA POROČILA, IN S TEM POVEZANIH ROKOV ZA POROČANJE

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------