Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 171/07)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Duna/Dunai“

Referenčna številka: PDO-HU-A1345-AM02

Datum sporočila: 9. februar 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Vključitev občin Kömpöc, Petőfiszállás, Pálmonostora, Újszilvás in Bácsszentgyörgy v razmejeno območje

(a) Zadevni oddelki specifikacije proizvoda: IV. Razmejeno območje

(b) Zadevni oddelki enotnega dokumenta: Razmejeno geografsko območje

(c) Razlogi: — Občinska skupnost pridelovalcev vina regije Kunság (Kunsági Borvidék Hegyközségi Tanácsa) je spremenila specifikacijo proizvoda za ZOP „Kunság/Kunsági“. V razmejeno območje so bila vključena območja občin Kömpöc, Petőfiszállás, Pálmonostora in Újszilvás, ki so v katastru vinogradov razvrščena v razred I in II. Sprememba zadeva razmejeno območje v specifikaciji proizvoda za ZOP „Duna/Dunai“ in je vključena v to vlogo. Značilnosti območij, vključenih v kataster vinogradov, ustrezajo razmejenemu območju ZOP „Duna/Dunai“. Vinogradništvo je ena od tradicionalnih gospodarskih dejavnosti tamkajšnjega prebivalstva. Razvrstitev vinorodne regije in možnost za pridelavo ZOP „Duna/Dunai“ v teh občinah omogoča precejšnje število delovnih mest in prihodke ter veliko prispeva k tamkajšnji turistični panogi. — Občinska skupnost pridelovalcev vina regije Hajós-Baja (Hajós-Bajai Borvidék Hegyközségi Tanácsa) je spremenila specifikacijo proizvoda za ZOP „Hajós-Baja“. V razmejeno območje so bila vključena območja občine Bácsszentgyörgy, ki so razvrščena v razred I in II v katastru vinogradov vinorodnih regij. Mejna območja občine Bácsszentgyörgy ustrezajo vinorodnima občinama Csátalja in Dávod. V občini Bácsszentgyörgy je v katastru vinogradov vpisano območje velikosti 6,8109 ha, tam pa delujeta dva imetnika trošarinskih skladišč s poenostavljeno trošarino. Sprememba razmejenega območja ne vpliva na povezavo med proizvodnim območjem in proizvodom, ker značilnosti območja, vključenega v kataster vinogradov, ustrezajo razmejenemu območju ZOP „Hajós Baja“ in „Duna/Dunai“. Vinogradništvo je ena od tradicionalnih gospodarskih dejavnosti tamkajšnjega prebivalstva. Razvrstitev vinorodne regije in možnost za pridelavo ZOP „Duna/Dunai“ v teh občinah omogoča precejšnje število delovnih mest in prihodke ter veliko prispeva k tamkajšnji turistični panogi.

2. Črtanje oddelka o številu očes iz poglavja „Posebni enološki postopki“

(a) Zadevni oddelki specifikacije proizvoda: III. Posebni enološki postopki

(b) Zadevni oddelki enotnega dokumenta: Enološki postopki – posebni enološki postopki

(c) Razlogi: Sprememba je tehnična. S spremembo pravila (črtanje števila očes) je metoda omejevanja proizvodnje jasnejša.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Duna

Dunai

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vina

Bela vina

Sortna vina so živahna in sveža, s srednje dolgim pookusom, imajo saden in cvetličen vonj, njihov okus pa je značilen za uporabljeno sorto. Odvisno od vsebnosti sladkorja so to suha, polsuha, polsladka ali sladka vina.

* Največji delež skupnega alkohola in najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida ustrezata mejnim vrednostim iz zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež skupnega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 g/l, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 16,67 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vina rosé

To so lahka, sveža vina z izrazitimi kislinami, pridelana iz rdečega grozdja, z živahnim in svežim vonjem in okusom (po malini, breskvi, višnji, črnem ribezu, jagodi itd.), včasih tudi s cvetličnimi aromami. Odvisno od vsebnosti sladkorja so to suha, polsuha, polsladka ali sladka vina.

* Največji delež skupnega alkohola in najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida ustrezata mejnim vrednostim iz zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež skupnega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 g/l, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 13,33 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Rdečkasta vina „siller“

Vonj in okus sortnih vin sta značilna za uporabljeno sorto, kisline so zaokrožene. Zvrstna vina odražajo sorazmerni delež uporabljenih sort. To so vina polnega telesa z zmerno vsebnostjo taninov. Odvisno od vsebnosti sladkorja so to lahko suha, polsuha, polsladka ali sladka vina.

* Največji delež skupnega alkohola in najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida ustrezata mejnim vrednostim iz zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež skupnega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 g/l, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Rdeča vina

Vonj in okus rdečih sortnih vin sta značilna za uporabljeno sorto, kisline so zaokrožene; zvrstna vina vsebujejo tanine v sorazmernem deležu uporabljenih sort ter imajo žameten okus in telo; ta vina zaznamujejo arome po sadju (višnji, malini, orehu, črnemu ribezu itd.) in začimbah (cimetu, vanilji), čokoladi in tobaku; odvisno od vsebnosti sladkorja so to lahko suha, polsuha, polsladka ali sladka vina.

* Največji delež skupnega alkohola in najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida ustrezata mejnim vrednostim iz zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež skupnega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 miliekvivalenta na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Osnovni enološki postopki

Gojitvena oblika in gostota nasaditve

Pridelovalna praksa

Za vinograde, zasajene po 3. februarju 2006 se uporabljajo naslednje rezi: rez na glavo, dva šparona, kordon moser, izboljšani moser, enojno zaveso in sylvoz.

Razdalja med vrstami in trsi: razporeditev v dvojne vrste in/ali trse ter z enakomerno razdaljo med vrstami in trsi. Razdalja med vrstami mora biti najmanj 1,00 m in največ 3,60 m, razdalja med trsi mora biti najmanj 0,60 m in največ 1,20 m. Za dvojne trse je odločilni dejavnik povprečna razdalja med trsoma.

Pri obstoječih vinogradih, zasajenih pred 3. februarjem 2006, se lahko vina z ZOP „Duna/Dunai“ pridelujejo iz grozdja, ki izvira iz njih, ne glede na rez, če se vinograd nepretrgano uporablja.

Za pridelavo vin z ZOP „Duna/Dunai“ se lahko uporablja samo grozdje iz vinogradov, ki niso izgubili več kot 10 % trsov.

Datum in metoda trgatve, kakovost grozdja

Pridelovalna praksa

Datum začetka trgatve vsako leto določi pristojna skupnost pridelovalcev vina na podlagi preskusnih trgatev, ki se opravijo vsak teden od 1. avgusta vsako leto.

Noben proizvod iz grozdja, trganega pred datumom začetka trgatve, ki ga določi skupnost proizvajalcev vina, ne more pridobiti potrdila o poreklu za vino z ZOP „Duna/Dunai“ in ga ni mogoče tržiti z ZOP „Duna/Dunai“. Datum trgatve je objavljen v obliki obvestila skupnosti proizvajalcev vina.

Zahteve glede kakovosti grozdja

Pridelovalna praksa

Najnižja vsebnost sladkorja v grozdju je 14,82° po madžarski lestvici za grozdni mošt, najmanjši delež potencialnega alkohola v grozdju pa je 9 vol. % za vse vrste vina.

(b) Največji donosi

Vino

100 hl/ha

Grozdje

14 300 kg grozdja na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

1. Vinorodna regija Csongrád: ozemlja naslednjih občin, ki so v katastru vinogradov razvrščena v razred I in II: Ásotthalom, Balástya, Bordány, Csengele, Csongrád, Domaszék, Forráskút, Hódmezővásárhely, Kistelek, Mórahalom, Öttömös, Pusztamérges, Pusztaszer, Ruzsa, Szatymaz, Szeged, Üllés, Zákányszék, Zsombó.

2. Vinorodna regija Hajós-Baja: ozemlja naslednjih občin, ki so v katastru vinogradov razvrščena v razred I in II: Baja, Bácsszentgyörgy, Bátmonostor, Borota, Császártöltés, Csátalja, Csávoly, Dávod, Dusnok, Érsekcsanád, Érsekhalma, Hajós, Nagybaracska, Nemesnádudvar, Rém, Sükösd, Vaskút.

3. Vinorodna regija Kunság: ozemlja naslednjih občin, ki so v katastru vinogradov razvrščena v razred I in II: Abony, Akasztó, Albertirsa, Apostag, Ágasegyháza, Ballószög, Balotaszállás, Bácsalmás, Bácsszőlős, Bénye, Bócsa, Bugac, Cegléd, Ceglédbercel, Cibakháza, Csemő, Csengőd, Cserkeszőlő, Csépa, Csikéria, Csólyospálos, Dány, Dunapataj, Dunavecse, Dömsöd, Felsőlajos, Fülöpháza, Fülöpjakab, Fülöpszállás, Harta, Gomba, Harkakötöny, Helvécia, Hernád, Imrehegy, Inárcs, Izsák, Jakabszállás, Jánoshalma, Jászberény, Jászszentandrás, Jászszentlászló, Kakucs, Kaskantyú, Kecel, Kecskemét, Kelebia, Kerekegyháza, Kéleshalom, Kiskőrös, Kiskunfélegyháza, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kisszállás, Kocsér, Kóka, Kömpöc, Kunbaja, Kunbaracs, Kunfehértó, Kunszállás, Kunszentmiklós, Ladánybene, Lajosmizse, Lakitelek, Mélykút, Monor, Monorierdő, Móricgát, Nagykáta, Nagykőrös, Nagyrév, Nyárlőrinc, Nyársapát, Ócsa, Orgovány, Örkény, Páhi, Pálmonostora, Petőfiszállás, Pilis, Pirtó, Ráckeve, Solt, Soltszentimre, Soltvadkert, Szabadszállás, Szank, Szelevény, Szentkirály, Szigetcsép, Szigetszentmárton, Szigetújfalu, Tabdi, Tápiószentmárton, Tápiószele, Tázlár, Tiszaalpár, Tiszajenő, Tiszaföldvár, Tiszainoka, Tiszakécske, Tiszakürt, Tiszasas, Tiszaug, Tompa, Tóalmás, Tököl, Újlengyel, Újszilvás, Zsana.

7. Glavne sorte vinske trte

tramini – traminer

királyleányka – feteasca regale

kadarka – jenei fekete

hamburgi muskotály – muscat de hamburg

kékoportó – portugizer

sauvignon – sovinjon

kövidinka – a dinka crvena

pinot noir – kék rulandi

pinot noir – savagnin noir

pinot noir – pinot cernii

leányka – leányszőlő

olasz rizling – nemes rizling

tramini – roter traminer

nektár

tramini – savagnin rose

pinot blanc – weissburgunder

olasz rizling – taljanska grasevina

pinot noir – pignula

csabagyöngye – perle di csaba

sauvignon – sauvignon bianco

olasz rizling – grasevina

leányka – dievcenske hrozno

szürkebarát – auvergans gris

irsai olivér – zolotis

kékfrankos – blaufränkisch

királyleányka – galbena de ardeal

rizlingszilváni – müller thurgau blanc

szürkebarát – pinot gris

rizlingszilváni – müller thurgau bijeli

csabagyöngye – pearl of csaba

sauvignon – sauvignon blanc

ezerjó – korponai

rizlingszilváni – rizvanac

kadarka – negru moale

pinot noir – pinot tinto

irsai olivér – muskat olivér

kékoportó – portugais bleu

kadarka – kadarka negra

kadarka – gamza

tramini – gewürtztraminer

pinot noir – kisburgundi kék

pinot noir – spätburgunder

zöld veltelíni – zöldveltelíni

arany sárfehér – huszár szőlő

szürkebarát – pinot grigio

zöld veltelíni – grüner muskateller

kövidinka – steinschiller

tramini – traminer rosso

zöld veltelíni – grüner veltliner

pinot noir – pino csernüj

csabagyöngye – zsemcsug szaba

rizlingszilváni – rivaner

tramini – tramin cervené

kékfrankos – moravka

csabagyöngye – perla di csaba

kékfrankos – blauer lemberger

irsai olivér – irsai

rajnai rizling – rhine riesling

hamburgi muskotály – muszkat gamburgszkij

ezerjó – tausendachtgute

királyleányka – erdei sárga

kékoportó – portugalske modré

kadarka – kadar

ezerjó – szadocsina

rajnai rizling – rheinriesling

királyleányka – little princess

cabernet franc – kaberne fran

rajnai rizling – riesling

zweigelt – zweigeltrebe

merlot

királyleányka – königstochter

hamburgi muskotály – muscat de hambourg

olasz rizling – welschrieslig

ottonel muskotály – muskat ottonel

csabagyöngye – vengerskii muskatnii rannüj

kadarka – törökszőlő

leányka – feteasca alba

kadarka – szkadarka

rajnai rizling – weisser riesling

királyleányka – königliche mädchentraube

rajnai rizling – johannisberger

kövidinka – a dinka rossa

pinot noir – rulandski modre

kövidinka – a ruzsica

pinot blanc – pinot beluj

olasz rizling – risling vlassky

hamburgi muskotály – miszket hamburgszki

cabernet sauvignon

chardonnay – ronci bilé

szürkebarát – grauburgunder

szürkebarát – ruländer

cserszegi fűszeres

ottonel muskotály – muscat ottonel

kékoportó – blauer portugieser

rizlingszilváni – müller thurgau

kékfrankos – limberger

sauvignon – sauvignon bijeli

zweigelt – rotburger

csabagyöngye – perla czabanska

kadarka – csetereska

pinot blanc – fehér burgundi

ezerjó – trummertraube

leányka – mädchentraube

hamburgi muskotály – moscato d’Amburgo

kövidinka – a dinka mala

karát

ezerjó – tausendgute

pinot noir – pinot nero

ottonel muskotály – miszket otonel

királyleányka – dánosi leányka

kadarka – fekete budai

kövidinka – a kamena dinka

kékfrankos – blauer limberger

olasz rizling – riesling italien

pinot noir – kék burgundi

pinot blanc – pinot bianco

ezerjó – kolmreifler

blauburger

rajnai rizling – riesling blanc

zöld veltelíni – veltlinské zelené

zweigelt – blauer zweigeltrebe

csabagyöngye – perle von csaba

pinot noir – blauer burgunder

olasz rizling – olaszrizling

szürkebarát – graumönch

irsai olivér – zolotisztüj rannüj

zefír

kékoportó – modry portugal

8. Opis povezave

Vino – opis razmejenega območja (1)

(a) Naravni in kulturni dejavniki Območje, ki ga zajema ZOP „Duna/Dunai“, se nahaja v osrednjem delu Madžarske. Večinoma leži na območju Velike madžarske nižine med rekama Donavo in Tiso, znanem kot ozemlje med Donavo in Tiso (regije Kiskunság, Észak-Bácska, Jászság in Tápióság), deli regije Tiszazug in okrožja Csongrád pa so vzhodno od reke Tise. Povezano je z nekaterimi proizvodnimi območji otoka Csepel na severozahodu in gričevja Gödöllő na severu. Okoljske značilnosti proizvodnega območja določa predvsem nižinska lega. Nadmorska višina znaša manj kot 200 m; večina območja leži na manj kot 150 m nadmorske višine. Svet je raven, razlike v nadmorski višini ne presegajo 10–20 m. Med vrstami tal proizvodnega območja, ki spadajo v ZOP „Duna/Dunai“, ni velikih razlik, saj se večina območja nahaja na apnenčastih peščenih tleh, manj pa na rjavih gozdnih tleh, črnici ter travniških in naplavinskih tleh. Nastanek teh peščenih tal je treba pripisati predvsem reki Donavi, ki je na tisoče let odlagala peščene usedline na ozemlju med Donavo in Tiso, ko se je njen tok premikal od vzhoda proti zahodu. Za peščena tla je značilno, da se hitro segrejejo, in ker so svetle barve, bolj odbijajo sončne žarke ter tako pomagajo pri zorenju grozdja. Zaradi vsebnosti kremena je trta odporna proti filokseri. Po drugi strani so za taka tla značilni slab vnos hranil, majhna zmogljivost zadrževanja vode ter razmeroma nizka vsebnost mineralov. Podnebne razmere pridelovalnega območja določa predvsem celinsko podnebje, ki na Madžarskem prevladuje, zanj pa so značilna predvsem vroča poletja in mrzle zime. Zaradi podnebnih razmer, nižinske lege ter razmeroma majhne nadmorske višine poleti in jeseni rado prihaja do zmrzali. Povprečna temperatura je okrog 10–11 °C. Povprečna osončenost je nad 2 000 ur na leto. Na leto pade v povprečju 450–500 mm padavin, kar večidel zadostuje za potrebe grozdja, čeprav padavine niso enakomerno razporejene skozi leto.

Vino – opis razmejenega območja (2)

(b) Človeški dejavniki Proizvodno območje ima zaradi velikega geografskega obsega bogato vinogradniško in vinarsko tradicijo. Prvi zapis o vinogradništvu, takrat že cvetočem, na tem proizvodnem območju je ustanovna listina opatije Sv. Benedikta iz leta 1075, to pa dokazujejo tudi nadaljnji zapisi iz 13. stoletja (npr. na otoku Csepel). V osrednjem delu Madžarske je v srednjem veku velik del prebivalstva gojil vinsko trto in prideloval vino predvsem za lastne in domače potrebe. Vino je bilo predvsem nadomestilo za pitno vodo, ki je bila razmeroma slabe kakovosti. V tej dobi se je razvila dvotirna pridelava (vinogradništvo in sadjarstvo na istem območju). Ta tradicija se je ohranila do 60-ih let 20. stoletja, ko je bila uvedena docela industrijska pridelava grozdja in sadja. Srednjeveško vinogradniško tradicijo je prizadela turška zasedba v 16. in 17. stoletju, zaradi katere sta število prebivalstva in pridelava močno upadla, čeprav so si jo turške oblasti prizadevale spodbuditi z nižjimi davki. Vinorodna območja so bila omejena predvsem na obrobja naselij (npr. trgov), ki so se obdržala, čeprav so lastniki pogosto nadaljevali pridelavo tako, da so se večkrat na leto vrnili v svoje zapuščene naselbine. Po koncu turške zasedbe sta vinogradništvo in vinarstvo oživela. Odtlej sta se ustalitev in gospodarsko izkoriščanje prej opuščenih peščenih območij kazala predvsem v zasajanju vinogradov in sadovnjakov, spet v okolici trgov v regiji. Vino je vse bolj postajalo trgovsko blago. Ker se je izkazalo, da so peščena tla odporna proti filokseri, epidemija, ki je izbruhnila leta 1875, ne le ni prizadela vinogradništva, ampak je njegovo vlogo celo okrepila. V boju proti filokseri je bilo zelo pomembno raziskovalno središče, ustanovljeno leta 1883 v Miklóstelepu v bližini mesta Kecskemét. Poleg sistema poklicnega izobraževanja, zasnovanega v začetku 20. stoletja, je bilo to središče tudi zelo pomembno za razvoj vinogradništva in vinarstva v tej regiji. V tem času sta trg in ugled vin iz te regije precej narasla, saj so se površine, zasajene s trto, za nekajkrat povečale. To je omogočil tudi razvoj železniškega in cestnega omrežja. V proizvodnjo so se vključili vinogradi s površino 40–60 hektarov in vinske kleti z zmogljivostjo 2 000–3 000 hektolitrov. Po drugi svetovni vojni so bile večje vinske kleti sicer podržavljene, vendar je struktura vinogradništva ostala nespremenjena do 60-ih let 20. stoletja, ko sta se uveljavila industrijska proizvodnja v velikem obsegu ter sajenje tradicionalnih sort (npr. ezerjó, kadarka, kövidinka) in sort s poreklom iz drugih vinorodnih regij (kot so kékfrankos, leányka, muscat ottonel ali olasz rizling). Prevladale so različne oblike tehnik gojenja z večjim razmikom med vrstami ter visokim in srednjevisokim rezom trte. Poleg nadaljnjih sprememb sort (sajenje svetovno znanih sort, kot sta chardonnay ali cabernet sauvignon), povečanja obdelanih površin in spremembe metode gojenja so konec 70-ih let 20. stoletja nastali sodobni obrati za proizvodnjo vina z veliko zmogljivostjo. Po političnih in gospodarskih spremembah na Madžarskem je v 90-ih letih 20. stoletja prišlo do nadaljnjega prestrukturiranja, pri katerem je nastalo veliko manjših in večjih vinogradov ter vinskih kleti, ki so se lahko bolje odzivali na spremembe v povpraševanju na trgu, in do znatnega drobljenja vinogradniških površin. Z vstopom Madžarske v Evropsko unijo leta 2004 so sledile še nadaljnje spremembe v sortah in metodah gojenja (ki so bile deloma financirane iz skladov EU za prestrukturiranje) in zmanjšanje obdelovalnih površin z opuščanjem zastarelih vinogradov, vendar sta to obdobje zaznamovala tudi posodabljanje in koncentracija preostalih vinogradov in vinskih kleti. Prestrukturiranje se danes nadaljuje in vse več obdelovalnih površin je namenjenih za sorte madžarskega porekla (kot je cserszegi fűszeres), ki so prilagojene okolju in se z uporabo ugodnih tehnik gojenja odzivajo na povpraševanje na trgu.

Vino – opis razmejenega območja (3)

2. Opis vina Splošna značilnost vin je njihov izbrani videz, živahni in sveži značaj, sestava s prijetnimi kislinami in srednje dolgi pookus, sortna vina pa imajo sadni in cvetlični vonj ter okus, značilen za uporabljeno sorto.

3. Povezava med proizvodnim območjem, človeškimi dejavniki in proizvodom V vinih se jasno izražajo okoljske razmere na razmejenem območju. Vina, pridelana tukaj, načeloma hitreje dozorijo, so mehkejša in imajo majhen delež alkohola. Zaradi peščene zemlje imajo razmeroma nizko vsebnost mineralov in so lažja. V vinorodni regiji „Duna/Dunai“ se pridela skoraj polovica grozdja v državi, zato ima ključno vlogo v vinogradniškem in vinarskem sektorju madžarskega kmetijstva. Pridelava vina poleg svojega gospodarskega pomena pomembno prispeva k ohranjanju domačega prebivalstva. Zaradi tamkajšnjih okoljskih razmer (peščena tla, malo padavin) je pridelava vina med najbolj stroškovno učinkovitimi kmetijskimi dejavnostmi v teh regiji. Vinogradi učinkovito preprečujejo širjenje vetrovnih sipin, trta pa bolje od drugih rastlin uspeva na tleh z majhno zmogljivostjo zadrževanja vode. Delež avtohtonih in na novo vzgojenih madžarskih sort grozdja, zasajenih v vinogradih vinorodne regije „Duna/Dunai“, znaša več kot 60 %. Aromatične sorte grozdja se po tradiciji uporabljajo za proizvodnjo muškatnih vin (mustkotály).

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravila o označevanju

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne zahteve za označevanje

Opis pogoja:

Imen manjših geografskih enot ni mogoče navesti.

Uporaba tradicionalnih in drugih omejenih izrazov

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne zahteve za označevanje

Opis pogoja:

Tradicionalni izrazi, drugi omejeni izrazi in izrazi, ki se nanašajo na barvo vina, na etiketi ne smejo biti označeni s pisavo, ki je večja od pisave, ki se uporablja za označbo porekla.

Uporaba tradicionalnih in drugih omejenih izrazov

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne zahteve za označevanje

Opis pogoja:

Tradicionalni izrazi, drugi omejeni izrazi in izrazi, ki se nanašajo na barvo vina, na etiketi ne smejo biti označeni s pisavo, ki je večja od pisave, ki se uporablja za označbo porekla.

Uporaba imen sort

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne zahteve za označevanje

Opis pogoja:

(a) Imena sort so lahko na etiketi pod pogojem, da so navedena v pisavi, ki ni večja od pisave, ki se uporablja za označbo porekla;

(b) ime sorte „arany sárfehér“ se ne more uporabljati za ZOP „Duna/Dunai“;

(c) pri zvrstnih vinih se lahko uporabljajo izrazi „küvé“, „cuvée“ ali „házasítás“ (zvrst).

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://boraszat.kormany.hu/download/b/5c/82000/Duna_OEM%20termekleiras_v3_2_boraszat_kormany_hu_170801.pdf

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.