ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.1

Družba, ki je usmerjena v storitve, in digitalizacija imata velike posledice za trg dela in družbo na splošno. — S storitveno usmerjenostjo gospodarstva se zmanjšuje število delovnih mest v dohodkovnih skupinah srednjega razreda. Da bi ta trend ustavili in ga obrnili, morajo biti zaposlitvene možnosti skupin srednjega dohodkovnega razreda izrecen cilj politik za strukturno prilagajanje. Zato je treba v politikah EU o industriji in storitvah poudariti instrumente, kot so aktivne politike trga dela in naložbe v inovativno izobraževanje in usposabljanje. Treba bi bilo sprejeti ukrepe, s katerimi bi ugotovili, koliko so lahko pri tem v pomoč kolektivne pogodbe. — Ljudje na vseh ravneh se morajo biti pripravljeni usposabljati za pridobitev novih spretnosti in znanja, kar je zaradi izjemnega družbenega izziva, ki je s tem povezan, še toliko večji razlog za posodabljanje učnih načrtov in vseživljenjsko učenje. Prehod zadeva vse generacije, zato morajo tudi starejši delavci imeti možnosti za neprestano nadgrajevanje znanj. Morebitne raziskave ali ocene prehoda morajo pripomoči k ustreznemu ugotavljanju potrebnih poklicnih znanj in kvalifikacij. — Razvoj večinoma poganjajo (nova) mala in mikro podjetja, medtem ko večja podjetja zmanjšujejo število svojih delavcev. To je razvidno iz povečanega števila novo ustanovljenih podjetij in samozaposlenih v Evropi. Danes lahko nekdo v enem koncu tedna ustanovi podjetje za programsko opremo z uporabo enostavno dostopnih orodij, ki mu omogočijo hiter razvoj in preizkus proizvodov (vitko podjetništvo, angl. lean start-up).
4.23

EESO meni, da je filmska pismenost pomemben vidik za to, da bo večje število Evropejcev začelo ceniti evropske filme in se zanimati zanje. Zato priporoča, da se filmska pismenost spodbuja na evropski in tudi nacionalni ravni. To bi ne le koristilo samemu filmskemu sektorju, temveč bi poudarilo tudi kulturno raznolikost Evrope. Sedanji model filmske vzgoje v šolah morda ne deluje, zato EESO meni, da bi bilo treba ustvariti modele in kampanje, ki bi poudarile uspeh, lepoto in umetnost evropskega filmskega sektorja.
6.6

Pri zagotavljanju storitev samostojnih poklicev so pogosto posebno ogroženi zelo osebni pravni interesi prejemnikov storitev. Zaradi takšnega tveganja je nujno, da se dostop do poklica zakonsko uredi in da se v zvezi z dovoljenjem za opravljanje poklica uvedejo stroge zahteve. To poleg usposabljanja vključuje tudi druge osebne lastnosti, kot so ugled, zdravstveni nadzor ali odpoved sočasnemu izvajanju nezdružljivih dejavnosti. Na ravni EU je ta zahteva ustrezno upoštevana v direktivi o priznavanju poklicnih kvalifikacij (3) ter v posebnih predpisih, kot so direktive o zdravnikih in zobozdravnikih ter direktiva o odvetniških storitvah (4) ali direktiva o obveznih revizijah (5).
7.5

Največ pozornosti bi bilo treba nameniti večji preglednosti in odgovornosti, da bi enotni trg učinkovito prispeval k razvoju pravnega okolja, ki odraža legitimne interese vseh zainteresiranih strani. Pobude v zvezi z družbeno odgovornostjo podjetij bi morale vključevati morebitno zlorabo podizvajanja in zunanjega izvajanja, ki sta zlasti povezana s čezmejnim zagotavljanjem storitev in/ali zaposlovanjem delovne sile. Razmisliti je treba o vzpostavitvi pravnega instrumenta EU za boj proti izkoriščanju podjetij, ki so samo poštni nabiralnik in izkrivljajo konkurenco za MSP ter se izogibajo delovnim standardom in predpisanim plačilom. Sodno ukrepanje proti nepristnim podjetjem, aktivnim v celotni EU, je treba olajšati ne samo v državi izvora, temveč tudi v drugih državah članicah.
1.11

EESO poudarja, da je treba nujno osvoboditi 218 pomorščakov, ki jih trenutno zadržujejo kot talce, in spodbuja poklicno usposabljanje pomorščakov proti piratstvu, da so se sposobni zaščititi, ter klinike za pomorščake, zadržane kot talce. Tri mednarodne konvencije (Mednarodna konvencija o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov iz leta 2010, Mednarodni kodeks o zaščiti ladij in pristanišč pred terorističnimi dejanji iz leta 2004 in Konvencija o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006) zagotavljajo pravno podlago za usposabljanje pred vkrcanjem, urjenje in vaje na krovu, repatriacijo, odškodnino, vzpostavitev družinskih vezi in nego po izpustitvi pomorščakov. EESO EU spodbuja h krepitvi teh konvencij in oblikovanju novih obsežnih smernic za dobrobit pomorščakov, ki so ali lahko postanejo žrtve piratstva, ter njihovih družin. EU bi morala imeti vodilno vlogo pri spreminjanju teh mednarodnih konvencij, da se upoštevajo ukrepi za pomorščake, zadržane kot talce.
7.1

Na javnem posvetovanju o državni pomoči za razvoj evropskih regij, ki je bilo organizirano 29. januarja 2013, so sodelovali predstavniki nekaterih regij iz EU (iz Španije, Nemčije in Italije: Andaluzija, Bavarska in Emilia Romagna), lokalnih in nacionalnih združenj podjetij in Evropskega parlamenta ter strokovnjak poročevalca OR, ki je predstavil mnenje, ki ga je OR kot posvetovalni organ EU sprejel 1. februarja 2013 (17) in v katerem so predstavljena vprašanja in predlogi za Komisijo, v glavnem v zvezi s potrebo po posodobitvi pravil o državni pomoči za regije.
5.12

EESO pozdravlja ukrepe, ki sta jih predlagala Evropska komisija in Eurostat za izboljšanje in povečanje podatkovne zbirke ter podrobnih statističnih podatkov in kazalnikov o invalidih, ki naj bi pripomogli k razvoju učinkovitejših politik in boljšemu spremljanju njihovega izvajanja. EESO z zanimanjem pričakuje objavo podatkov ad hoc modula o invalidnosti, vključenega v raziskavo o delovni sili 2011, ter spodbuja Komisijo, Eurostat, Agencijo za temeljne pravice in države članice, da sistematično vključujejo vprašanja o invalidnosti v vse pomembne raziskave ter pripravijo posebne raziskave in kazalnike, ki bodo omogočili merjenje medsebojnega delovanja med invalidi in ovirami, s katerimi se soočajo v vsakodnevnem življenju, pa tudi učinek političnih instrumentov, zasnovanih za odpravo teh ovir.
2.6

Evropski pogajalci morajo veliko večji poudarek nameniti socialni razsežnosti trajnostnega razvoja, kakor predvideva predhodni osnutek. Potrebni so nujni ukrepi zaradi vse večje socialne in premoženjske neenakosti znotraj držav in med posameznimi državami, saj ta ovira prizadevanja za trajnostni razvoj in enakopravno razdelitev dobrin. Poleg tega mora pravičen prehod zagotavljati dostojno delo in kakovostna delovna mesta za delovno silo. Treba je ratificirati in uporabljati temeljne delovne standarde Mednarodne organizacije dela in v celoti podpreti njeno pobudo o minimalni ravni socialne zaščite.
4.4

Dober primer, kako lahko država ali lokalna oblast v sredozemskih partnerskih državah uporabi ta model, so projekti organizacije Handicap International (HI) v Maroku. Handicap International je nevladna organizacija, ki je v Maroku dejavna od leta 1993. Raziskava o položaju invalidov, ki zajema tudi invalidne otroke in njihove družine in je bila opravljena leta 2004 s finančno podporo ministrstva za socialne zadeve, je pokazala, da 70 % invalidov ni imelo dostopa do izobraževanja in da je bilo v šolski sistem vključenih samo 30 % invalidnih otrok. Raziskava je pokazala, da sta najbolj problematična pomanjkanje socialnih storitev in specialistov ter dejstvo, da je izključenost iz šolskega sistema v 50 % primerov vzrok za negativen odnos družbe do invalidnih otrok. V sklepnem delu raziskave so bila podana naslednja priporočila: — družba kot celota mora spremeniti svoj odnos do invalidov; — v Maroku in Tuniziji sta bili za obdobje od leta 2006 do leta 2011 pripravljeni celoviti državni strategiji, katerih cilj je razširiti obseg storitev, ki so na voljo invalidom, s povezovanjem lokalnih središč; — v ospredju strategije je bilo usposabljanje ponudnikov storitev (npr. vzpostavitev mreže fizioterapevtov v sodelovanju z ministrstvom za zdravje); — v delo mreže za invalide naj bi bile vključene vse lokalne interesne skupine; — poleg priprave ukrepov za medicinsko rehabilitacijo je treba več prizadevanj vložiti v spodbujanje lokalnega, skupnostnega (community-based) razširjanja ustreznega znanja.
4.6

Študije so pokazale, da izgube konkurenčnosti in selitev virov CO2 v prvih dveh fazah izvajanja sistema niso bile velike. Dodelitve pravic do emisij so v obdobju 2005 do 2012 ugodne in v bistvu brezplačne (6). Ker svetovni trg ogljika – ki bi bil idealna rešitev – ne obstaja, Evropski ekonomsko-socialni odbor podpira oblikovanje različnih sistemov trgovanja s pravicami do emisij na podlagi evropskega sistema ali drugih enako učinkovitih sistemov. Predlaga, da se preučijo vse težave in rešitve glede uskladitve teh težav na podlagi regionalnih usmeritev k povezovanju in da se upoštevajo spremembe menjalnih tečajev.
5.3

Dodatne stroške povzroča tudi odstranjevanje snega in ledu s kmetij in kmetijskih poti. Zaradi škode, ki jo povzroči mraz, je treba vsakih pet do deset let obnoviti vrhnjo plast cestišč. V severnih državah je zaradi redke poseljenosti veliko poljskih poti in makadamskih cest. Za vzdrževanje in popravila teh cest so potrebna dodatna finančna sredstva, in sicer zlasti za odpravljanje škode spomladi in preprečevanje prašenja poleti.
5.4

Zadnje politične zahteve za zmanjšanje emisij CO2 in večjo energetsko učinkovitost so dodatni izziv za energetsko intenzivno industrijo. Sedanje proizvodne tehnologije in procesi so v veliko primerih že dosegli svoje fizikalne in kemične omejitve (6). Poraba reducentov pri procesu pretvorbe v plavžih v jeklarski industriji je na primer že dosegla kemični/fizični minimum in je ni mogoče dodatno zmanjšati, razen na račun povpraševanja potrošnikov in obsega proizvodnje. Potrebnih bo veliko temeljnih tehnoloških dosežkov, ki jih je treba še odkriti, raziskati in razviti, preden bo mogoče dodatno znatno izboljšati energetsko učinkovitost. V ta namen so potrebna obsežna prizadevanja industrije. Zato se v okviru tehnoloških platform že izvajajo dolgoročni skupni raziskovalni in predstavitveni projekti in prizadevanja na področju zajemanja in shranjevanja ogljika (CCS). Enako velja za druge panoge s procesnimi omejitvami, kot je proizvodnja apna in cementa. Tudi na področju oskrbe z energijo so raziskave in razvoj pomemben dolgoročni izziv, na primer v zvezi s CCS ali obnovljivimi tehnologijami.
2.12

Komisija si z nedavnim predlogom revizije tehničnih smernic za program RSPJ prizadeva prilagoditi, kjer koli se zdi koristno, uradne postopke in strukture tistim, ki so v uporabi v 7. okvirnemu programu EU za raziskave (7. OP). Zato je treba vsakršno usklajevanje s pravili in postopki okvirnega programa omejiti izključno na področja, kjer se lahko jasno pokaže dejanska poenostavitev in/ali večja učinkovitost. Obstoječe sinergije med 7. OP in RSPJ je sicer treba izkoristiti, kjer se le da, vendar je treba ohraniti vlogo RSPJ kot dopolnilnega in neodvisnega programa (glej I. del, točko B).
3.9

Tri vrste združenj so iz različnih razlogov še posebej pod nadzorom: prva so ekstremistična islamistična združenja, osumljena spodbujanja k skrajnemu političnemu islamizmu, ki v nekaterih državah postaja glavna sila opozicije, tako zakonite kot podzemne. Druga vrsta zajema združenja na področju človekovih pravic, ker so včasih zelo blizu alternativnim političnim skupinam. Zadnja vrsta zajema sindikate, ker so ti v nekaterih primerih množične organizacije, ki se lahko postavijo po robu državni gospodarski in socialni politiki, poleg tega pa imajo tesne povezave z mednarodnimi organizacijami in ustanovami.
3.4

EESO meni, da so kompenzacijska plačila za območja z omejenimi možnostmi edinstven in nepogrešljiv instrument za ohranjanje kulturne krajine in kmetijstva na območjih, ki so še posebej občutljiva z ekonomskega, ekološkega in tudi socialnega vidika. Cilj kompenzacijskih plačil je izkoristiti velik potencial privlačnih evropskih kulturnih krajin s spodbujanjem aktivnega, tržno usmerjenega kmetijstva. Zato namen kompenzacijskih plačil odločno presega ohranjanje tradicionalnih oblik kmetovanja. Najpomembnejše izhodišče kompenzacijskih plačil za območja z omejenimi možnostmi mora tudi v prihodnje ostati zmanjševanje gospodarskih ovir za kmete na območjih s posebno težkimi pogoji kmetovanja. Poleg tega so od leta 2007 kompenzacijska plačila vezana na spoštovanje predpisov za zagotavljanje varnosti živil ter varstva okolja in zaščite živali (navzkrižna skladnost).
2.1

Sporočilo Komisije COM(2006) 589, ki je bilo objavljeno ob neuradnem srečanju voditeljev držav in vlad EU med finskim predsedovanjem 20. oktobra 2006 v Lahtiju na Finskem, obravnava vprašanja v zvezi z učinkom inovacij na spremembe v industriji na različne načine. Sporočilo ugotavlja, da imajo EU in njene države članice številne inovacijske adute, vendar pa opaža vrsto protislovij: Evropejci znamo izumljati in izboljševati, toda svojih izumov pogosto ne pretvorimo v nove izdelke, delovna mesta in patente; obstajajo številna majhna, zelo inovativna novoustanovljena podjetja, ki pa le stežka prerastejo v velike, svetovno uspešne družbe. Poleg tega je v nekaterih sektorjih, kot so telekomunikacije, vključevanje inovacij informacijske in komunikacijske tehnologije pripeljalo do pomembnih izboljšanj produktivnosti, v drugih sektorjih pa se to ni zgodilo, kot kaže več primerov. Inovacije in spremembe v industriji zahtevajo temeljito in prožno zakonodajo o registraciji patentov in intelektualni lastnini. Zaradi tega bi bilo treba predlog uredbe Sveta o patentu Skupnosti z dne 1. avgusta 2000 pregledati in bolj uskladiti s hitro spreminjajočimi se gospodarskimi razmerami (glej zlasti obvezne licence in vzroke za prenehanje veljavnosti patenta Skupnosti). Zato so potrebni postopki za lažjo uporabo registriranih patentov v različne industrijske in/ali komercialne namene ter za priznavanje intelektualnega lastništva inovacij posameznih akterjev – raziskovalcev, vodstvenega osebja, inženirjev – ali skupin akterjev, tudi če so del podjetniške ali upravne strukture, v primeru, da je inovacija ločena od te strukture.
5.6.5

Obveščanje o delovanju Evrope in enotnega trga ter o pravicah in svoboščinah državljanov na tej ravni bi se prav tako moralo prilagoditi pričakovanjem in jeziku sogovornikov. Pogosto je potrebno izhajati iz vprašanj in želja državljanov, zlasti mladih, namesto da jim dajemo vnaprej pripravljene odgovore „ex cathedra“. Razvoj kontaktnih in informativnih točk o Evropi bi morala spremljati dejanska zmogljivost za polno vključevanje jezika, pristopa in stališča sogovornikov s pomočjo interaktivnega dialoga, ki omogoča boljšo usvojitev informacij o Evropi glede na značilnosti vsakega posameznika. Uporaba interneta ustreza tem ciljem. Evropske institucije in združenja civilne družbe bi morali v polni meri izkoristiti internet za učinkovitejše evropsko državljanstvo.
5.1.1

Na konferenci so se zbrali različni udeleženci: naravovarstveniki, lokalni politiki, podjetniki železniške industrije, lokalni prebivalci in predstavniki svetov delavcev ter praktično oblikovali oprijemljivo povezavo med regijami in EU/Brusljem. Opaziti je bilo različne razsežnosti učinkov prometnega koridorja: obremenitev ljudi, ki živijo ob tranzitnih cestah, pričakovanja, da bodo prometne povezave sprožile gospodarski razcvet, slabosti javnega potniškega prevoza in regionalnega železniškega prevoza, ohranjanje posebnega naravnega bogastva regije, strah pred izgubo delovnih mest, finančne stiske in birokratske ovire, ki jih je kot takšne možno prepoznati in odstraniti šele s pomočjo vzajemnosti na tem področju. Spoznanja s tega srečanja so bila za vse udeležence večplastna in izrazito poučna, na koncu pa so se pojavile tudi nove možnosti za rešitev problema.
1.9

Socialni partnerji so imeli ključno vlogo pri oblikovanju danskega sistema fleksivarnosti; bili so vključeni v postopke odločanja, izvajanje politike poklicnega izobraževanja in izvajanje strukturnih reform na trgu dela. Na številnih področjih razvoj določajo sporazumi med socialnimi partnerji, npr. pri uvedbi zasebnih pokojnin, ki so povezane s trgom dela. Vloga socialnih partnerjev je po eni strani povezana z zgodovinskim razvojem, po drugi pa z njihovo visoko stopnjo organizacije. Zaradi vpliva socialnih partnerjev je bilo mogoče izdelati ustvarjalne rešitve, ki so bile zelo dobro sprejete. Tesno soodločanje socialnih partnerjev in drugih udeležencev civilne družbe pa v zameno zahteva tudi njihovo pripravljenost na spremembe in sodelovanje ter obravnavanje vsakdanjih vprašanj na nove načine in s splošnimi pristopi. Večje sodelovanje in soodločanje socialnih partnerjev se lahko izkažeta za družbeno koristna pri prizadevanjih za konkurenčnost in prilagodljivost. V teh procesih je zlasti pomembna podpora in konstruktivna kritika, ki jo zagotavljajo druge organizacije civilne družbe, kot so npr. socialne organizacije, organizacije za usposabljanje itd.
2.5

Poglavitni socialni problemi, s katerimi se soočajo delavci rečne plovbe na Renu in Donavi, kot so jih opredelili sindikati, so, poleg vprašanj, povezanih s posadko, delovnim časom in počitkom, razlike med nacionalnimi predpisi socialne varnosti in nezadostnim poznavanjem različnih nacionalnih zakonodaj, predpisov ter kolektivnih pogodb. Delavci držav članic CCNR menijo, da so poglavitni problemi na socialnem področju povezani s togimi in zapletenimi predpisi ter razlikami med nacionalnimi zakonodajami. To močno vplivajo na njihovo konkurenčnost. Nekatera podjetja se zato odločijo za iskanje primernejše zakonodaje in/ali za razporeditev osebja, da bi tako zaobšli poklicne in socialne obveze. Na ta način poskušajo izkoristiti razlike v plačah in stroških socialnega zavarovanja.
Stabilnost: EESO je v svojem prejšnjem mnenju o „turizmu, ki je dostopen za vse in socialno stabilen“ (1), prav tako kot druge institucije na svetovni in evropski ravni, kot so Komisija, Parlament itd., pojasnil, da so splošni pogoji stabilnosti evropskega turizma pomemben element za uravnotežen razvoj turizma in dolgoročno blaginjo, ki jo prinaša. Sto pobud, ki so v tem dokumentu prišle do izraza, je niz konkretnih elementov, ki prispevajo k doseganju stabilnosti.

Privlačnost novih držav, ki želijo pospešiti svojo turistično dejavnost s povečanjem turistične ponudbe, mora biti po razsežnostih, izraženih v absolutnih številkah, in stopnjah rasti usmerjena tako, da je gospodarsko, socialno in ekološko sprejemljiva. Zahteve po stabilnosti v turistični dejavnosti ni lahko izpolniti, ker se nenehno pojavljajo novi ugovori in ker se merila za uporabo stabilnosti razhajajo glede na udeležence pri oblikovanju turizma.
3.2.2

Sodelovanje organizirane civilne družbe je ključ do uravnoteženega razvoja, ki upošteva lokalne in regionalne interese ter oživlja delovanja in uporabe prometnih poti. Infrastrukturni projekti evropskega pomena svojo nalogo izpolnjujejo le, če so trajnostnega pomena. Za to je potrebno sodelovanje poslovnih združenj, prevoznikov, sindikatov ter okoljskih in potrošniških organizacij, ki poteka na evropski ravni in preko meja. Spodbuda za izgradnjo „evropskih“ prometnih poti lahko izhaja le iz „evropskega“ dogovora in soglasja med skupnostmi. EESO je že večkrat ponudil, da bi pomagal doseči to soglasje. Da bi to dosegli, je treba na evropski ravni sistematično uporabljati zaslišanja. Vendar EESO odsvetuje, da bi se to izvedlo kot obvezno dejanje brez upoštevanja rezultatov. Kljub temu, da je zaslišanje leta 1998 o procesu TINA, ki ga je organiziral EESO skupaj s Komisijo, zbudilo veliko zanimanja in privedlo do jasnih ugotovitev, je bilo v končnem poročilu v celoti prezrto.
1.8

Ustrezno so upoštevane tudi določbe za zmanjšanje upravnega bremena za države članice, pa tudi zaveze Evropske komisije, da bo pomagala upravičencem in deležnikom z dodatno podporo in s smernicami, na primer za upravljanje pogodb o javnih naročilih, pri katerih je prišlo do prekoračitve stroškov, ter z drugimi nezakonodajnimi ukrepi in smernicami. EESO poziva Komisijo, naj sodeluje z državami članicami, lokalnimi oblastmi in civilno družbo pri odpravi vseh nepotrebnih upravnih bremen, hkrati pa naj zagotovi popolno preglednost pri dodeljevanju in izvajanju ukrepov za odpravo posledic vojne v Ukrajini. EESO pri tem poudarja tudi potrebo po dejavnejšem vključevanju civilne družbe in socialnih partnerjev iz EU in Ukrajine v učinkovito načrtovanje, upravljanje in spremljanje sredstev, zato da bi jih prejeli ljudje, ki jih najbolj potrebujejo, in bi jih usmerili tja, kjer so najbolj potrebna.
3.6

EESO pozdravlja določbo glede malih in srednjih podjetij, ki so po novem zaščitena pred nepoštenimi pogodbenimi pogoji na podlagi seznama enostransko uvedenih pogodbenih klavzul, ki se bodo štele za nepoštene ali se bo domnevalo, da so nepoštene. Klavzule, ki ne vzdržijo tega testa nepoštenosti, ne bodo zavezujoče za mala in srednja podjetja. V zvezi s tem bo Komisija pripravila in priporočila nezavezujoče vzorčne pogodbene pogoje, ki bodo malim in srednjim podjetjem olajšali pogajanja za sklenitev pravičnejših in bolj uravnoteženih pogodb o souporabi podatkov s podjetji, ki imajo bistveno močnejši pogajalski položaj. EU in države članice bi morale več pozornosti nameniti krepitvi potenciala evropskih podjetij, zlasti malih in srednjih podjetij ter zagonskih podjetij, da se vključijo v podatkovno gospodarstvo v Evropi in po svetu ter k njemu prispevajo. To zahteva dodatne naložbe v izobraževanje in usposabljanje, raziskave in razvoj ter skupne podatkovne prostore, ki podpirajo ustvarjanje vrednosti, ki temelji na podatkih. Nujno je treba zagotoviti, da imajo mala in srednja podjetja na voljo sredstva za uporabo testa nepoštenosti in da se lahko zaščitijo pred nepoštenimi pogodbenimi praksami. Vzorčni pogodbeni pogoji, ki jih zagotavlja Komisija, so pri tem potrebno orodje, vendar jih je treba dopolniti z drugimi oblikami podpore pristojnih nacionalnih organov.
3.3

EESO poudarja, da bi bilo treba sprejeti hitrejši postopek, kakršnega je predlagal leta 2019 in leta 2020 in ki so ga podprle tudi uprave držav članic in udeleženi sektorji. To bi lahko bila preprosta uredba z enim samim členom, ki bi vključevala zavezo Evropske unije, da se bodo v njenih flotah izvajali predpisi, ki jih vsako leto sprejme NAFO.