Objava enotnega dokumenta iz člena 94(1)(d) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter sklic na objavo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju

(2020/C 51/15)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od dneva te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Adamclisi“

PDO-RO-N0037

Datum vložitve vloge: 30 marec 2016

1. Ime za registracijo

Adamclisi

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vina

Analitske in organoleptične lastnosti – bela vina/vina rosé

Bela vina so uravnotežena, imajo dobro vsebnost kislin, intenziven aromatski profil in kompleksen cvetlični vonj; barve segajo od svetlo rumene do rahlo zrele pšenične in zeleno rumene.

Imajo široko paleto arom tropskega sadja, med katerimi prevladujejo agrumi, zlasti rdeča pomaranča, ob intenzivnih aromah banane in ananasa ter aromah kosmulje, grenivke in bezga.

Vina rosé imajo različne odtenke rožnate, od nežne do intenzivne, imajo zelo dobro vsebnost vinske kisline, ki jim daje svojevrstno svežino in poudari posamezne arome. Zaradi bogastva z antocianini se v vinih rosé razvijejo note vrtnice.

Vina rosé imajo okus po češnjah in rdečih pomarančah z intenzivnimi toni belega ribeza. Zelo lahke mineralne note – na katere vplivajo tla, na katerih raste trta – skoraj v celoti prekrivajo prevladujoče arome sadja ter prijetne živahne kisline.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 15 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 200

Analitske in organoleptične lastnosti – rdeča vina

Za rdeča vina je značilna velika intenzivnost barv, od globoko rdeče pri mladem vinu do rubinasto rdeče po kratkem zorenju, ter visoka vsebnost sladkorjev, antocianinov in polifenolov, ki omogočijo pridobitev ekstraktnih vin.

Rdeča vina imajo arome gozdnih sadežev, zlasti prezrelih borovnic, mandljev in grenkih črnih češenj, ki se povezujejo z aromami začimb, kot so poprova zrna in zelena paprika, vonjem rahlo prekajenih suhih sliv, sveže pokošenega sena in izrazito aromo črnega ribeza, v ozadju pa so žametni tanini.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 15 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 150

5. Enološki postopki

a. Osnovni enološki postopki

Ustrezna omejitev pri proizvodnji vin

Prepovedana je uporaba naslednjih enoloških postopkov:

— uporaba toplote pri obdelavi mešanice mošta in tropa pri proizvodnji rdečih vin;

— zgoščevanje z ohlajanjem;

— dealkoholizacija;

— odstranjevanje žveplovega dioksida s fizikalnimi postopki;

— uporaba kationski izmenjevalcev.

b. Največji donosi

Bela in rdeča vina ter vina rosé, pridelana iz grozdja, trganega ob polni zrelosti:

7 000 kilogramov grozdja na hektar

Rdeča vina in vina rosé:

68 hektolitrov na hektar

Bela vina:

70 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Območje, ki je razmejeno za proizvodnjo vin s kontrolirano označbo porekla „Adamclisi“, zajema naslednje kraje v okrožju Constanța.

— občina Adamclisi:

— vas Adamclisi,

— vas Abrud,

— vas Hațeg,

— vas Urluia;

— vas Zorile.

7. Glavne sorte vinske trte

Pinot noir N – blauer spätburgunder, burgund mic, burgunder roter in klävner morillon noir

Chardonnay B – gentil blanc, pinot blanc in chardonnay

Fetească neagră N – schwarze mädchentraube, poama fetei neagră, păsărească neagră in coada rândunicii

Cabernet sauvignon N – petit vidure in bourdeos tinto

Sauvignon B – sauvignon verde

Syrah N – shiraz in petit syrah

8. Opis povezave

Povezava z geografskim območjem – podroben opis območja

Razmejitev tega območja ne temelji na posestvu enega proizvajalca, ampak na talnih in podnebnih razmerah v občini Adamclisi, ki se razlikujejo od sosednjih območij s kontrolirano označbo porekla „Murfatlar“ in „Oltina“.

Območje Adamclisi leži v regiji Dobrudža v Romuniji in ima dolgoletno dokumentirano vinogradniško tradicijo.

Leži na najvišji planoti jugozahodne Dobrudže, blizu območij Oltina in Murfatlar. Po zaslugi te lege in černozemskih tal – v sosednjih območjih so tla večinoma puhličasta – imajo rdeča vina „Adamclisi“ srednje polno telo in različne drzne primarne (sadne) arome, kot so arome prekajenega sušenega sadja in gozdnih sadežev, medtem ko imajo bela vina zaradi redzine in černozemskega regosola izrazite mineralne note.

Povezava z geografskim območjem – vzročna zveza

Planota Adamclisi, na kateri prevladuje černozem z do 0,8 m globokimi sedimenti apnenca, je bogata z železom in magnezijem ter osončena več kot 1 800 ur na leto. Na planoti se proizvajajo bela vina, ki so hkrati sadna in cvetlična ter polnega telesa, ter rdeča vina, zlasti vina z ZOP „Murfatlar“, ki imajo žametne tanine, ki ublažijo značilno sortno trpkost.

Pedološke in agrokemijske študije, ki jih je izvedla postaja za raziskave in razvoj vinogradništva in vinarstva v Murfatlarju, so pokazale, da so med leti 1975–1980 na območju Adamclisi pomemben del območja namenili za vinogradništvo. Območje je bilo pozneje (2000–2001) počiščeno in nato ponovno zasajeno z žlahtnimi sortami. Zadevna območja se razlikujejo od sosednjih območij z ZOP „Murfatlar“ in „Oltina“, občasno so precejšnje razlike v okoljskih razmerah.

Za razliko od območij Murfatlar in Oltina bližina sosednjih gozdov pozitivno vpliva na razporeditev koristnih padavin na območju Adamclisi med rastno dobo vseh sort.

V primerjavi s sosednjim območjem Oltina, ki leži na bregovih Donave, so na območju Adamclisi občutno redkejše meglice, večja količina sonca pa omogoča, da grozdje hitreje zrase, dozori ter pridobi višjo vsebnost polifenolov in antocianinov kot grozdje s sosednjih območij. Vina so zato bolj okrogla in žametna z aromami gozdnih sadežev in začimb (rdeča vina) ali pa so sveža in oljnata z aromami tropskega sadja in medu (bela vina).

Značilnosti belih in rdečih vin določajo dejavniki, kot so število sončnih dni v letu (v povprečju 300 dni na leto), černozem s karbonati na površini, ki je bogat s hranilnimi snovmi, ključnimi za trte, in lega območja Adamclisi na jugozahodu planote Dobrudže, optimalno oddaljenega od Črnega morja in Donave, kar blaži vročinske valove in ohranja najvišje poletne dnevne temperature optimalne za nabiranje sladkorjev, rose pa zaradi krajevnih vetrov tako rekoč ni.

Tla, bogata z železovimi solmi, ki se oblikujejo na apnencu in apnenčevem peščenjaku v rdečkasto rjavih prsteh, omogočajo odlično kopičenje antocianinov, kar se kaže v intenzivni barvi rdečih vin in njihovem lahkem mineralnem okusu ter pripomore k dolgemu, radodarnemu zatonu.

Povezava z geografskim območjem – podroben opis človeških dejavnikov

Za kakovost vina skrbijo strokovnjaki, ki s svojimi spretnostmi ohranjajo vinarsko tradicijo, hkrati pa uporabljajo inovativne tehnologije v vinogradništvu in proizvodnji vina.

V večini nasadov (vinogradi se največkrat nahajajo na zmernih in gričevnatih terasah) pridelovalci za ohranjanje vinogradov uporabljajo šparonsko in kordonsko rez. Taka rez in zemlja, bogata s humusom in minerali, omogočata proizvodnjo značilnih vin z območja ZOP „Adamclisi“.

Za zagotavljanje specifičnosti ZOP „Adamclisi“ je proizvodnja vina dovoljena od tretjega obroditvenega leta dalje, kar vinu prinaša zelo dobro vsebnost sladkorjev, antocianinov in polifenolov ter stalen delež alkohola med 12,5 in 13°vol. %.

Vrsta tal (puhlični nanosi in karbonati, ugodni predvsem za rdeča vina) je skozi čas omogočila razvoj posebnega načina vzdrževanja vinogradov, ki so mu v zadnjih letih dodali uporabo certificiranega sadilnega materiala, prilagodljivega na talne in podnebne razmere območja Adamclisi, na primer uporabo cepičev zelo rodnih klonov in podlag, ki so zelo odporna proti vročim, suhim poletjem in ostrim vetrovnim zimam.

Povezava z geografskim območjem – podroben opis proizvoda

Podnebje in tla, specifična za območje Adamclisi, data vinom, proizvedenim na tem območju, poseben značaj, ki se razlikuje od vin s sosednjih območij.

Barve belih vin segajo od zrele pšenične do rumene z zelenkastimi odsevi, njihove arome pa od limone do vinskih cvetov ter ananasa in banane, oboje pa je posledica nenehne osončenosti območja.

Rdeča vina in vina rosé so bledo rožnata do rubinasto in vijolično rdeča, imajo uravnoteženo vinsko kislino in alkohol ter arome rahlo prekajenih suhih sliv, črnih gozdnih sadežev, zelene paprike in popra v zrnju, ki se spajajo z močnimi aromami praženih mandljev in grenke črne češnje. Rdeča vina imajo dobro vsebnost antocianinov.

Bela vina in vina rosé imajo uravnoteženo strukturo in dobro kislost ter dobro vsebnost sladkorjev in polifenolov vse od začetka zorenja. Jugovzhodna lega vinogradov z velikim številom sončnih dni in uravnoteženimi padavinami ter tlemi s srednje do visoko vsebnostjo humusa in hranil je odlična za zorenje grozdja. Vsebnost antocianinov, polifenolov in sladkorjev vinu daje ravnotežje in bogato paleto arom, k čemur pripomore tudi to, da namesto pletve med julijem in avgustom izvedejo le rahlo vršičkanje, kar ohranja bujno vegetativno maso, ki prav tako varuje aromatski potencial.

9. Bistveni dodatni pogoji

Noben

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_adamclisi_modif_cf_notif_comisiei_europene_din_20.05.2019_no_track_changes.pdf

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.