SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 29.9.2005 
KOM(2005) 461 kon čno 
  
SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU  PARLAMENTU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
prednostne naloge politike spektra EU za digitalni preklop v okviru prihodnje 
regionalne konference ITU o ra diokomunikacijah 2006 (RRC-06) 
 
SL 2   SL Vsebina 
1. RRC v povezavi z „digitalnim preklopom“ ................................................................. 3 
1.1. Izvor in podro čje uporabe RRC ................................................................................... 3 
1.2. Splošne perspektive radiotelevizijskega oddajanja...................................................... 3 2. Doseganje celotnega potenciala dividende spektra...................................................... 4 2.1. Podro čje uporabe „dividende spektra“......................................................................... 4 
2.2. Evropska perspektiva prihodnje uporabe dividende spektra........................................ 4 2.3. Usklajen zakonodajni pristop za dividendo spektra..................................................... 5 2.4. Prednosti usklajevanja del ov dividende v celotni EU.................................................. 6 
3. Poseben vpliv prednostnih nalog EU na RRC ............................................................. 7 3.1. Potreba po pristopu „ki zdrž i preskus prihodnosti" pri na črtovanju 
frekvenčnega pasa ........................................................................................................ 7 
3.2. Podpora kratkemu prehodnemu obdobju ..................................................................... 8 4. Sklep....................................................................................................................... ...... 8 
 
SL 3   SL SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU  PARLAMENTU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
prednostne naloge politike spektra EU za digitalni preklop v okviru prihodnje 
regionalne konference ITU o ra diokomunikacijah 2006 (RRC-06) 
  
(Besedilo velja za EGP) 
1. RRC
 V POVEZAVI Z „DIGITALNIM PREKLOPOM “ 
Sporočilo je namenjeno predstavitvi  prednostnih nalog EU glede razpoložljivosti radijskega 
spektra v okviru digitalnega preklopa in prihodnje regionaln e konference ITU o 
radiokomunikacijah 2006 (RRC-06). Pr ispeva k ciljem pobude i20101, vpeljane v povezavi z 
Lizbonsko agendo, ki poudarja pomen razpoložlj ivosti spektra za spodbuj anje inovativnosti v 
IKT in ve č fleksibilnosti pri uprav ljanju tega vira za ve čjo učinkovitost njegove rabe. 
1.1. Izvor in podro čje uporabe RRC 
Načrtovanje radijskih in televizijskih oddajnih frekvenc se tradicionalno usklajuje na 
mednarodni ravni zaradi velike mo žnosti motenja na veliki razdal ji, ki nastane zaradi prenosa 
oddajnih signalov iz oddajnikov velike mo či. Trenutno veljavni mednarodni frekven čni načrt 
izhaja iz regionalnega spor azuma za evropsko oddajno obmo čje (Stockholm 1961). 
V tem okviru je Mednarodna telekomuni kacijska zveza (ITU) ustanovila regionalno 
konferenco o radiokomunikacijah  (RRC)2, da bi na črtovala nove kopenske digitalne 
oddajne frekvence  (tj. frekven čna pasova 174–230 MHz in 470–862 MHz). Novi na črt se bo 
uporabljal na ozemlju pogajalskih strani, tj. Evrope, vklju čno z Rusko federacijo, Afrike in 
dele srednjega vzhoda3, in bo morda nadomestil zgoraj omenjeni Stockholmski na črt. 
Tehnične priprave konference v Evropi  podpira CEPT, ki sprejema skupna evropska 
stališča, tj. tehnična pogajalska izhodiš ča za uskladitev postopka pogajanja. 
1.2. Splošne perspektive radiotelevizijskega oddajanja 
24. maja 2005 je Komisija sprejela sporo čilo o „ pospeševanju prehoda iz analognega v 
digitalno oddajanje “4, ki določa cilje politike Skupnos ti pri prehodu. Sporo čilo opredeljuje 
pridobitek spektra kot eno gla vnih koristi preklopa, zlasti „dodatno zmogljivost spektra, ki se 
                                                 
1 COM(2005) 229. 
2 Pogajalski proces je razdeljen na dve zasedanji: pr vo zasedanje je bilo maja 2004 (RRC-04), ko so bili 
sprejeti tehni čni pogoji za oblikovanje novega na črta, drugo zasedanje pa bo maja 2006 (RRC-06), ko 
se bo na osnovi trenutnega povpraševanja po frekvencah, ki ga predloži vsaka pogajalska država, dogovarjalo o novem na črtu o frekvencah. 
3 Uradno regija 1 ITU, ki zajema države, ki ležijo zahodno od poldnevnika 170oE in vzporednika 40oS 
(razen Mongolije) in Islamsko republiko Iran (skupno 120 narodov). Države članice so uradne 
pogajalske strani RRC. Komisija je delegacija brez glasovalne pravice, uradno „ članica sektorja“ ITU 
(kategorija: regionalne in druge mednarodne organizacije) 
4 COM(2005) 204, v tem dokumentu „Sporo čilo o digitalnih preklopih“. 
 
SL 4   SL sprosti z izklju čitvijo analogne kopenske televizije“  in dejstvo, „ da bo pomembno, da se ne 
neupravičeno omejuje ponovna uporaba teh frekven čnih pasov za nove in inovativne 
storitve “. 
Področje in načini uporabe prihodnjega na črta, ki ga bo pripravil RRC, niso bili sistemati čno 
ocenjeni glede na druge možne pristope , kot so bolj decentraliziran sistem na črtovanja in/ali 
omejitev osrednjega na črtovanja na manjši delež oddajnega sp ektra. Širšo perspektivo politik 
pri procesu preklopa je tako treba uskladiti s pristopom na črtovanja spektra RRC ob 
upoštevanju širšega okvira  „razvojne narave oddajanja “ in pojava „ digitalnega 
zbliževanja “ Zlasti je treba obravnavati „ odnos med pristopom na črtovanja RRC in trgom 
ter razvojem politik “. Ključno je dose či praktične dogovore pri na črtovanju RRC, da bi bili 
kos izzivom, zlasti ker je pri čakovati, da bo novi na črt veljal ve č desetletij. Zato je treba poleg 
tega zagotoviti, da bo na črt prispeval k resni čnemu notranjemu trgu za blago in storitve, poleg 
tega pa omogo čal fleksibilnost pri dodeljevanju spektr a glede na lokalno povpraševanje trga. 
2. DOSEGANJE CELOTNEGA POTENCIALA DIVIDENDE SPEKTRA  
2.1. Področje uporabe „dividende spektra“ 
Če je analogno TV oddajanje preklopljeno na di gitalen prenos (enaka resolucija slike in 
velikost, isto število kanalov) je potrebno tri do šest krat manj radijskega spektra. To pomeni, 
da se sprosti okoli 300 do 375 MHz trenutne koli čine, namenjene kopenskemu oddajanju in je 
ponovno na voljo. 
Celo ob upoštevanju stranskih de javnikov, ki vplivajo na uporabo spektra, kot so npr. potreba 
po hkratnem prenašanju analognih in digitaln ih kanalov, možne spremembe obveznosti 
pokrivanja5, končni izbor standardov prenosa in nadomeš čanje zemeljskega prenosa z drugimi 
platformami (npr. kabel in satelit), je pri čakovati, da bo na koncu pos topka preklopa na voljo 
precejšnja koli čina „neuporabljenega“ spektra6. Ta se pogosto ozna čuje kot „ dividenda 
spektra “. 
2.2. Evropska perspektiva prihodnj e uporabe dividende spektra 
Glede na hiter razvoj odda jnih storitev in naraš čajoči učinek tehni čnega zbliževanja skupaj s 
tehnološkim razvojem za ustvarjanje priložn osti za nove storitve trenutno ni možno 
napovedati relativnega vpliva prihodnj ega povpraševanja na vire spektra, čeprav je časovni 
okvir izklju čitve analognega tele vizijskega oddajanja čedalje jasnejši. Sporo čilo o digitalnem 
preklopu dolo ča leto 2012 kot rok za analogno izklju čitev. To pomeni, da je treba o uporabi 
dividende razpravljati in odlo čiti v naslednjih šestih letih. Zato je treba takoj za četi preiskave 
na podro čju raziskav in razvoja, tržnih prilo žnosti in potrebnih ur editvenih ukrepov ter 
načrtovanja radijskih virov. Komisija namerava igrati vodilno vlogo pri tem, saj so koristi 
vseevropskega usklajevanja o čitne, in si prizadevati za  dejavno sodelovanje držav članic pri 
tem procesu. 
                                                 
5 Manj stroga obveznost za splošno vklju čitev bi ob čutno znižala koli čino spektra, ki je potreben, in s tem 
zvišala potencialno dividendo. 
6 Ofcom (UK) je na primer že na črtoval, da se bo sprostilo najmanj 112 MHz za nove storitve pri 
preklopu v Združenem kraljestvu. Ta pri čakovana koli čina sproščenega spektra v Združenem kraljestvu 
je le del dividende, kot je pojasnjena v tem dokumen tu, ker zajema samo nove storitve, razen storitev 
oddajanja. 
 
SL 5   SL Eno ključnih vprašanj v zvezi s preklopom bo na čin, kako najbolje uporabiti dividende 
spektra. Skupina za politiko radijskega spek tra (RSPG) svetuje razl ikovanje treh kategorij 
povpraševanja po spektru7: 
• Spekter, ki se uporablja za izbol jšanje kopenskih oddajnih storitev : npr. storitev z veliko 
tehnično kakovostjo (predvsem HDTV), naraš čajoče število program ov in/ali pove čanje 
televizijskih izkušenj (npr. ve č kotov snemanja pri šport u, individualni pretoki poro čil in 
druge možnosti „neprave interakcije“); 
• radijski viri za „konvergen čne“ oddajne storitve, ki so zl asti „hibridi“ tradicionalnega 
oddajanja in storitev mobilne komunikacije; 
• frekvence za novo „rabo“ , ki ne spadajo v skupino rabe za oddajanje. K novi „rabi“ spektra 
dividende sodijo prihodnje stor itve in rabe, ki še niso bi le v prometu, in druge obstoje če 
storitve, ki še niso delovale na teh frekven cah (npr. razširitev 3G storitev, uporaba radia 
kratkega dosega). 
Komisija poziva države članice, da podprejo za četek razprave o uporabi dividende 
spektra , ki izhaja iz digitalnega preklopa, ob upoštevanju predlogov RSPG in cilja, da bi 
ohranili enotni trg za opremo in storitve. 
Komisija bo spremljala ta proces z dolo čanjem potrebnih usmeritev na nekaterih podro čjih 
raziskovanja delovnega programa IST , da bo mogo če oceniti nove in inovativne 
tehnologije pri podpori nastajajo čih storitev in uporab, ki uporab ljajo dividende spektra, in 
ugotoviti koli činske potrebe spektra.  
Poleg tega bo Komisija upoštevala resni čnost dividend spektra pri dolo čanju prihodnjih 
usmeritev politike radijskega spektra . Z dopuš čanjem, da tržno povpraševanje dolo ča 
najboljšo rabo dividende spektra, je Komisija že omenila možnost, da se dovoli trženje 
oddajnih frekvenc8, in bo tudi preu čila pomen zagotavljanja dostopa  do nekaterih dividend 
spektra za nelicen čno rabo ter morda dovolila podrejenim službam, da si delijo oddajne 
frekvence. Komisija bo za nasvet glede posebnih vprašanj v tem okviru prosila RSPG. 
2.3. Usklajen regulativni pristop za dividendo spektra 
Države članice so dolžne zagotoviti, da RRC-06 ne bo povzro čil ovire za dosledno 
uporabo Okvirne direktive in Direktive o od obritvi pri elektronskih komunikacijskih 
storitvah in drugih predpisov EU v zvezi z razdeljevanjem in dodeljevanjem dividende 
spektra. Zlasti dostop do divide nd spektra mora biti v skladu s členom 9 Okvirne direktive9, ki 
določa, da države članice zagotovijo, da nacionalni regula tivni organi razd elijo in dodelijo 
take radijske frekvence na podlagi objek tivnih, preglednih, nediskriminacijskih in 
sorazmernih meril. Poleg tega člen 7 Direktive o odobritvi10 nalaga nadaljnje zahteve za 
postopek omejevanja pravice uporabe, ki se podelijo za radijske frekvence, kadar je to primerno. 
                                                
 
7 Mnenje RSPG o „Vplivih na spekter zaradi prek lopa na digitalno oddajanje“, Dok. RSPG04-55, 
http://rspg.groups.eu.int. 
8 COM(2005) 400. 
9 Direktiva 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in 
storitve. 
10 Direktive 2002/20/ES o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev. 
 
SL 6   SL V praksi mora dosledna uporaba predpisov EU prepre čevati, da bi preklop izkrivljal 
konkurenco na trgih, ki imajo ra zpoložljiv spekter. Da bi podprla ta cilj, bo Komisija 
spodbudila razpravo v skupini za politiko radijskega spektra in Evropski skupini 
regulativnih organov, da bi preu čili regulativni pomen pri hodnjega ponovnega dodeljevanja 
prostih frekvenc, s tem pa pravo časno prepoznali in odpravili možne nedoslednosti med 
nacionalnim izvajanjem prdpisov EU. 
Komisija in države članice morajo zagotoviti, da je regulativna obravnava  spektra 
dividende v skladu  z okvirjem EU za elektronsk e komunikacijske storitve11 in da se v EU 
dosledno uporablja. 
Poleg tega lahko uvajanje novih stor itev, ki ne sodijo v kategorijo radiodifuzijskih storitev (v 
smislu predpisov ITU za radio) v frekven čnem pasu RRC, zahteva primerno ponovno 
razdeljevanje ali sododeljevanj e na ravni ITU/WRC, zlasti kadar take storitve lahko 
povzročijo motenje radiodifuzijskih storitev zunaj ozemlja EU. 
Komisija bo sodelovala z državami članicami, da bi opredelila potrebne ukrepe na ravni 
Skupnosti pri pripravi WRC-0712 kot tudi pri pogajanjih WRC, da bi zagotovila 
enakopravnejši dostop vseh potencialnih por abnikov spektra do dividend spektra. 
2.4. Prednosti usklajevanja delov dividende v celotni EU 
Dividenda spektra ustvarja priložnost za op redeljevanje frekvenc za nove vseevropske 
storitve. Mnoge teh prihodnjih storitev naj bi prispevale k ciljem EU  politik, ki so dolo čeni v 
pobudi i201013, zlasti oblikovanje informacijske dr užbe, ki bolj spodbuja socialno vklju čenost 
in kakovost življenja ter zmanjšuj e regionalne razlike. Posledi čno je stališ če Komisije, da 
mora biti del dividende spektra na menjen usklajevanju14 na evropski ravni .  
Glede na to, da se bo dividenda pojavila v državah članicah z razli čno hitrostjo in  bodo v igri 
različni interesi, je potrebna dolo čena stopnja usklajevanja na evr opski ravni. Prezgodaj je za 
napoved koli čine potrebnega usklajenega spektra kot tudi katere storitve usklajenih 
frekvenčnih pasov so potrebne in kdaj. Kljub temu je klju čnega pomena, da se že zdaj v EU 
začne skupno premišljati, da bi se izognili drobitvi in pojavljanju bremen iz  preteklosti, ki bi 
preprečila kasnejše vzpostavitev  usklajene dividende EU. 
                                                 
11 Kot tudi vsa prihodnja zakonodaja, ki izvira iz trenutnega pregleda ureditvenega okvira. 
12 Svetovna konferenca o radiokomunikacijah ITU 2007. 
13 Glej opombo 1. 
14 Izraz „usklajevanje“ je treba razumeti v širšem okviru omogo čanja vzpostavitve vseevropskih storitev, 
kar pomeni tudi skupno dolo čitev fleksibilnega pristopa pri upravljanju spektra, kot sta tudi trgovanje s 
spektrom in nelicen čna raba. 
 
SL 7   SL Komisija in države članice morajo zagotoviti u činkovito raven usklajevanja pristopov v 
zvezi z dividendo spektra, zlasti da bi lahko zadovolj ile prihodnje povpraševanje po 
vseevropskih storitvah. Da bi to pripravile, morajo države članice in Komisija: 
– potrditi koristi in izvedljivost usklajevanja nekaterih frekven čnih pasov dividende spektra;
  
– analizirati klju čne značilnosti takega frekven čnega pasu, da bi pove čale gospodarsko in 
družbeno vrednost, ter 
– razviti skupno strategijo za podpira nje cilja usklajene dividende. 
3. POSEBEN VPLIV PREDNOSTNIH NALOG EU NA RRC 
3.1. Potreba po pristopu „ki zdrži preskus prihodnosti" pri na črtovanju 
frekvenčnega pasa RRC 
Ker podrobnosti prihodnjega povpraševanja po vsaki potencialni storitvi in na činu delovanja 
pri dividendi spektra ni mogo če napovedati dovolj zanesljivo, mora načrtovanje RRC 
ponuditi zadostno tehni čno fleksibilnost  za obvladovanje širokega izbora prihodnjih 
radiodifuzijskih storitev  in dovoliti možno alterna tivno rabo istega spektra drugim 
tehnologijam in storitvam15. Cilj fleksibilnosti je že deloma obravnaval RRC-04. Kljub temu 
so še vedno nekateri tehni čni vidiki vklju čeni v načine načrtovanja, ki lahko ovirajo prihodnji 
tehnološki razvoj16. Poleg tega je treba zagotoviti, da na čini tehničnega načrtovanja niso v 
nasprotju s predpisi Skupnos ti, zlasti Direktivo R&TTE17. 
Spekter za digitalni radio je tudi del na črtovanja RRC, in čeprav je v tem času manj čutiti 
podporo za prehod proti digitalnemu oddajanju radi a, je vseeno pomembno, da radiodifuzijske 
storitve pridobijo spekter, ki je potreben za lažji pre hod v digitalno infrastrukturo18 in za 
različne možne standarde brez izklju čevanja možnosti za prihodnost19. 
Komisija poziva države članice, da pregledajo tehni čno bazo na črtovanja RRC , da bi 
ugotovile nepotrebne omejitve , ki so lahko v nasprotju z na čeli „fleksibilnosti “ in 
„tehnološke nevtralnosti “20. To bi olajšalo sodelovanje med državami članicami in Komisijo 
pri pogajanjih RRC glede zmanjšanja u činka tako strogih omejitev.  
                                                 
15 Ta cilj podpira tudi Skupina za politiko radijskega spektra. Glej tudi opombo 7. 
16 Npr. stroge zahteve o „delitvi kanalov“, predpostavke o topologijah omrežja, ki temeljijo na „visokem 
oddajniku/veliki mo či“ pretvorniku. 
17 Vsake specifikacije elementov,  ki jih pokriva ta direktiva (tj. emisije zunaj frekven čnega pasu, neprave 
emisije, zna čilnosti prejema), se je treba izogibati.  
18 Na nekaterih trgih je pove čano tveganje pomanjkanja spektra za digitalni radio, ker so bile nekatere 
frekvence, ki so bile na za četku zaznamovane za digitalni radio, že uporabljene za razvijanje drugih 
storitev (kot je mobilna uporaba na osnovi DMB standarda) 
19 Trenutni na čini RRC vklju čujejo le dolo čbe za standard T-DAB. 
20 Tehni čni pregled se lahko opravi v okviru priprave CEPT za RRC-06. Vklju čevati mora televizijske in  
radijske storitve. 
 
SL 8   SL 3.2. Podpora kratkemu prehodnemu obdobju 
V sporočilu o digitalnem preklopu se je Komis ija zavezala, da se  bo zavzela za hiter 
„preklop“. Navedla je za četek 2012 kot rok za izklju čitev analogne TV v državah članicah in 
s tem konec prehodnega obdobja v Evropski uniji.  
V širšem okviru se bo RRC moral odlo čiti, kdaj bo trenut no dodeljevanje za analogno 
oddajanje nehalo biti zakonsko zaš čiteno pred motenjem. Za Evropo se bo konec zaš čite 
analognih kanalov v idealnem primeru ujem alo s predlaganim datumom analogne izklju čitve, 
tj. 2012. Če bodo države v sosedstvu, ki niso  v EU, zaprosile za daljše zaš čitno obdobje za 
analogne prenose, bodo lahko prikrajšane države članice, ki mejijo nanje. Kljub temu sta se na 
prvi seji pogajanj RRC že izoblikovala dva scenar ija (RRC-04): prvi scenarij temelji na roku 
2015 kot koncu zaš čite proti motenju analognih oddajnih kanalov, drugi pa na roku 2030 ali 
kasneje. Zaradi tega Komisija priporo ča, da se države članice dogovorijo za splošno 
pogajalsko stališ če v RRC, da bi podprle izoblikovani sc enarij, ki temelji na datumu, kije 
najbližje letu 2012, namre č 2015 za konec splošne zaš čite analognih kanalov, ki prenašajo iz 
zunanjosti EU.  
Komisija poziva države članice, da sprejmejo splošno stališ če v pogajanjih RRC, da bi 
zagotovile, da bo konec prehodnega obdobja, namreč konec splošne pravne zaš čite 
analognih kanalov, na najzgodnejši predlagan datum, čim bliže letu 2012.  
4. SKLEP  
Preklop na digitalno oddajanje je politi čna kot tudi tehni čna naloga. Tehni čne odločitve, 
sprejete na RRC-06, lahko ob čutno vplivajo na proces pre hoda na digitalno oddajanje, s 
tveganjem, da bodo omejile vrsto možnosti, ki bi morale biti v prihodnosti na voljo 
regulativam in oblikovalcem politike v smis lu spreminjanja okvira oddajanja, tehni čnega 
razvoja in zbliževanja.  
Poleg tega je treba popolnoma upoš tevati evropsko perspektivo. Države članice morajo, 
kadarkoli je to mogo če, povečati svojo „pogajalsko“ težo pri sprejemanju skupnih stališ č in 
skupnih pogajalskih strategij, z za četkom pri pravem sporazumu in nadaljevanjem ob 
upoštevanju glavnih politi čnih prioritet. Posledi čno se države članice spodbuja, da skupno 
rešujejo sporna vprašanja, ki so predstavljena v tem sporo čilu, in uskladijo svoje delovanje. 
Komisija poziva k politi čni podpori Sveta in Evropskega pa rlamenta, da bi dosegli cilje, 
postavljene v tem sporo čilu.