SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 11.6.2008 
SEC(2008) 2012 kon č. 
  
Priporočilo 
MNENJE SVETA 
o dopolnitvi konvergen čnega programa Poljske, 2007–2010 
(predložila Komisija) 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1. S PLOŠNO OZADJE  
Pakt stabilnosti in rasti temelji na cilju zd ravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje 
pogojev za stabilnost cen in za mo čno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest. 
Reforma Pakta iz leta 2005 je potrdila njegovo koris tnost pri utrjevanju fi skalne discipline, je 
pa poskusila okrepiti njegovo u činkovitost in gospodarsko podl ago ter zavarovati dolgoro čno 
vzdržnost javnih financ. 
Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad prora čunskim stanjem ter o nadzoru in 
usklajevanju gospodarskih politik1, ki je del Pakta stabilnosti in rasti, dolo ča, da morajo vse 
države članice Svetu in Komisiji predložiti programe stabilnosti ali konvergen čne programe 
ter njihove letne dopolnitve. Države članice, ki so že sprejele enotno valuto, predložijo 
programe stabilnosti ali njihove dopolnitve, države članice, ki je še niso sprejele, predložijo 
konvergen čne programe oziroma njihove dopolnitve. Prvi konvergen čni program Poljske je 
bil predložen maja 2004. V skladu z Uredbo je Svet na podlagi priporo čila Komisije in po 
posvetovanju z Ekonomsko-finan čnim odborom podal mnenje 5. julija 2004. Kar zadeva 
dopolnitve programov stabilnosti in konvergen čnih programov Uredba dolo ča, da jih oceni 
Komisija in prou či Odbor, po potrebi pa jih prou či še Svet po istem postopku, kot je naveden 
zgoraj. 
2. O ZADJE OCENE DOPOLNITVE PROGRAMA  
Komisija je prou čila najnovejšo dopolnitev konvergen čnega programa Poljske, predloženo 
26. marca 2008, in sprejela priporo čilo za zadevno mnenje Sveta (glej okvir z glavnimi 
točkami ocene). 
Kot ozadje za oceno prora čunske strategije v dopolnitvi konvergen čnega programa naslednji 
odstavki povzemajo: 
(1) stanje države pri korektivnem delu Pakta stabilnosti in rasti (postopek v zvezi s 
čezmernim primanjkljajem) 
(2) najnovejšo oceno stanja države pri preven tivnem delu Pakta st abilnosti in rasti 
(povzetek mnenja Sveta o predhodni dopolnitvi konvergen čnega programa), 
(3) dopolnitev širših smernic ekonomskih politik posameznih držav na podro čju 
proračunskih politik iz maja 2008; 
(4) oceno Komisije glede poro čila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 
2007. 
                                                 
1 UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 
7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: 
 http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. 
SL 3   SL 2.1. Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Poljsko 
Svet je 5. julija 2004 sprejel odlo čitev na podlagi člena 104(6), da ima Poljska čezmeren 
primanjkljaj, ki temelji na javnofinan čnem primanjkljaju 4,1 % BDP leta 2003. Hkrati je Svet 
v skladu s členom 104(7) izdal priporo čila za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja. Zlasti se 
je Poljski priporo čilo, da v okviru srednjero čnega obdobja ukrepa na verodostojen in 
trajnosten na čin z namenom dose či cilj zmanjšanja primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2007 v 
skladu z mnenjem Sveta o konvergen čnem programu iz maja 2004. Novembra 2006 je Svet 
odločil, da so bili ukrepi, ki so jih poljski organi sprejeli do takrat, nezadostni. Svet je 
februarja 2007 izdal nova priporo čila, ki so potrdila leto 2007 kot rok za zmanjšanje 
primanjkljaja. Poljskim organom je bilo priporo čeno, naj v letih 2006 in 2007 zagotovijo 
izboljšanje strukturnega salda za najmanj 0,5 odstotne to čke BDP. Komisija je novembra 
2007 izdala Svetu sporo čilo, v katerem ugotavlja, da so ukrepi , ki jih je sprejela Poljska kot 
odgovor na priporo čilo Sveta, v skladu s priporo čilom. Vendar je za leti 2008 in 2009 
Komisija izrazila zaskrbljenost o trajnosti zmanjšanja čezmernega primanjkljaja, brez česar 
postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem ni mogo če odpraviti. Komisija in Svet sta 
poljske organe pozvala, da takoj pošljejo dopolnitev konvergen čnega programa z opisom 
njihove srednjero čne proračunske strategije za celot no zakonodajno obdobje, skladno s 
trajnim zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja in nadaljnjim napredkom k srednjero čnemu 
cilju. 
Skupaj s tem priporo čilom za mnenje Sveta Komisija priporo ča Svetu, da se odlo či za 
odpravo postopka čezmernega primanjkljaja za Poljsko; glede na celovito oceno je namre č 
mogoče sklepati, da je čezmerni primanjkljaj na Poljskem zmanjšan. Doseženi javnofinan čni 
primanjkljaj v letu 2007 je 2,0 % BDP, kar je pod referen čno vrednostjo 3 % BDP. Napoved 
služb Komisije iz pomladi 2008 ocenjuje, da mora primanjkljaj v letih 2008 in 2009 ostati pod referenčno vrednostjo 3 % BDP. 
2.2. Ocena v mnenju Sveta o p redhodni dopolnitvi programa 
Svet je v svojem mnenju z dne 27. februa rja 2007 povzel svojo oceno predhodne dopolnitve 
konvergen čnega programa, ki obravnava obdobje 2006–2009: „Pri čujoči program predvideva 
zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2007, in sicer ob sklicevanju na dolo čbo iz člena 
2(7) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97, toda Svet opozarja, da se zdi,  da doslej sprejeti ukrepi ne 
bodo zadostovali ter da tudi na črtovani ukrepi ne bodo zadoš čali, da bi dosegli ta cilj. 
Program v naslednjih letih sicer predvide va ustrezen napredek na poti k doseganju 
srednjeročnega cilja zaradi dobrih možnos ti za rast, vendar glede prora čunskih ciljev in 
trajnosti prilagoditve obst aja znatno tveganje.“  
Ob upoštevanju novega priporo čila Poljski, naj zmanjša čezmerni primanjkljaj, ki ga je Svet 
sprejel 27. februarja 2007 v skladu s členom 104(7) Pogodbe, Svet Poljsko poziva, da „(i) v 
skladu z novim priporo čilom na podlagi člena 104(7) do leta 2007  zagotovi zmanjšanje 
čezmernega primanjkljaja; (ii) izkoristi ugodne gospodarske razmere,  vse dodatne prihodke 
uporabi za zmanjšanje primanjkljaja in po na črtovanem zmanjšanju čezmernega primanjkljaja 
pospeši prilagoditev v smeri srednjero čnega cilja, in sicer z dolo čitvijo in izvajanjem dodatnih 
ukrepov, zlasti na strani odhodkov, ki so potrebni za doseganje predvidene  prilagoditve; (iii) 
zavaruje u činke pokojninske reforme“. 
SL 4   SL 2.3. Dopolnitev širših smernic ekonomskih  politik posameznih držav na podro čju 
proračunskih politik iz maja 2008 
Svet je 14. maja 2008 sprejel priporo čilo o dopolnitvah širših sm ernic ekonomskih politik 
držav članic in Skupnosti v letu 2008 ter o izvajanju politik zaposlovanja držav članic2. Na 
področju proračunskih politik je bilo Poljski priporo čeno, naj „ pove ča proračunsko 
konsolidacijo in dopolni „s idro“ za nominalni primanjkljaj v državnem prora čunu (dovoljena 
višina primanjkljaja) z dodatnimi mehanizmi za pove čanje nadzora nad odhodki“.  
2.4. Ocena Komisije glede poro čila o izvajanju nacional nega programa reform iz 
oktobra 2007 
Komisija je 11. decembra 2007 sprejela Strateško poro čilo o prenovljeni lizbonski strategiji 
za rast in delovna mesta, ki vklju čuje oceno poro čila o izvajanju nacionalnega programa 
reform Poljske iz oktobra 20073, ki ga lahko povzamemo: 
V nacionalnem programu reform Po ljske so bili kot gl avni izzivi opredelj eni konsolidacija in 
boljše upravljanje javnih fi nanc, razvoj podjetništva, ve č inovacij v podjetjih; nadgradnja in 
razvoj infrastrukture,  zagotavljanje konkuren čnega okolja v povezanih sektorjih, ustvarjanje 
in ohranjanje delovnih mest ter zmanjšanje brezposelnosti; in izbol jšanje prilagodljivosti 
delavcev in podjetij. 
Komisija je ocenila, da je Poljska le malo  napredovala pri izvajanju nacionalnega programa 
reform v obdobju 2005–2007.  
Glede na ugotovljene mo čne in šibke to čke ter opravljen napredek je Komisija priporo čila, naj 
Poljska sprejme ukrepe na podro čju: fiskalne konsolidacije (mehanizmov za nadzor nad 
odhodki), konkurence v mrežnih panogah, javnih r aziskav ter podpore zasebnih raziskav in 
razvoja, prožne varnosti, vklju čno z aktivnimi politikami na trgu dela, socialnih prejemkov in 
vseživljenjskega u čenja ter izobraževanja. 
Poleg tega bi se morala Poljska osredoto čiti tudi na: prometno infrastrukturo; postopek 
registracije podjetij, e-upra vo, prenos zakonodaje na podro čju notranjega trga in infrastrukture 
za otroško varstvo. 
Na podlagi Strateškega poro čila Komisije je Svet 14. maja 2008 sprejel priporo čila o 
dopolnitvah širših smernic ekonomskih politik držav članic v letu 2008, vklju čno s Poljsko. 
                                                 
2 UL L 139, 29.5.2008, str. 57. 
3 Sporo čilo Komisije Evropskemu Svetu „Strateško poro čilo o prenovljeni lizbonski strategiji za rast in 
delovna mesta: uvedba novega cikla (2008–2010)“, COM(2007) 803, 11.12.2007. 
SL 5   SL  
Okvir: glavne to čke za oceno  
Kot določata člen 5(1) (za programe stabilnosti) in člen 9(1) (za konvergen čne programe) Uredbe 
Sveta (ES) št. 1466/97, ocena upošteva naslednje to čke: 
• ali so ekonomske pre dpostavke, na katerih te melji program, verjetne; 
• srednjeročni proračunski cilj, ki ga je predložila država članica, in ali so prilagoditvene poti za 
njegovo dosego ustrezne; 
• ali ukrepi, sprejeti in/ali predlagani za upoštevanje teh prilagoditvenih poti, zadoš čajo za 
uresničitev srednjero čnega cilja v okviru konj unkturnega cikla; 
• ali so pri oceni prilagoditvenih poti za dosego srednjero čnega prora čunskega cilja prizadevanja za 
usklajevanje ve čja v času ugodnih gospodarskih razmer, medtem ko so lahko prizadevanja v času 
slabih gospodarskih razmer manjša, in ali si za države članice euroobmo čja in MDT II zadevna 
država članica prizadeva za letno izboljšanje svojega prora čunskega stanja, iz katerega so izlo čeni 
vplivi konjunkture ter enkratnih in za časnih ukrepov, z 0,5 % BDP kot merilom za dosego 
srednjeročnega prora čunskega cilja; 
• izvajanje ve čjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoro čne učinke na prihranek pri 
izdatkih (vklju čno s spodbujanjem potencialne rasti) in torej preverljiv u činek na dolgoro čno 
vzdržnost javnih financ (pod pogojem, da se glede referen čne vrednosti 3 % BDP ohrani ustrezna 
varnostna rezerva in se pri čakuje vrnitev prora čunskega stanja v pr ogramskem obdobju na 
srednjeročni proračunski cilj), in sicer pri dolo čanju prilagoditvenih poti za dosego srednjero čnega 
proračunskega cilja (za države članice, ki ga še niso dosegle) ali pri odobritvi za časnega odklona od 
srednjeročnega prora čunskega cilja (za države članice, ki so ga dosegle), pri tem pa se nameni 
posebna pozornost pokojninskim reformam, ki uvajajo ve čstebrni sistem, ki vklju čuje obvezen, v 
celoti naložbeni pokojninski steber; 
• ali so ekonomske politike zadevne države članice skladne s širšimi smernicami ekonomskih politik. 
Verjetnost makroekonomskih predpostavk programa se oceni glede na napovedi služb Komisije iz 
pomladi 2008 in tudi z uporabo skupno dogovorje ne metodologije za ocenjevanje potencialnih 
rezultatov in cikli čno prilagojenih saldov. 
Pri oceni se preu čijo tudi: 
• razvoj deleža dolga in obeti za dolgoro čno vzdržnost javnih financ, ki jim je treba posve čati 
„zadostno pozornost pri nadzoru prora čunskih stanj“ v skladu s poro čilom Sveta z dne 20. marca 
2005 o „Izboljšanju izvajanja Pakta stabilnosti in rasti“. Sporo čilo Komisije z dne 12. oktobra 2006 
določa pristop k oceni dolgoro čne vzdržnosti javnih financ4; 
• stopnja skladnosti z nacionalnim programom reform, ki ga predložijo države članice v skladu z 
lizbonsko strategijo za rast in  delovna mesta, in poro čilom o izvajanju iz oktobra 2007. V spremni 
opombi Evropskemu svetu z dne 7. junija 2005 o širših smernicah ekonomskih politik za obdobje 
2005–2008 je Svet Ecofin navedel,  da morajo biti nacionalni prog rami reform skladni s programi 
stabilnosti in konvergen čnimi programi;  
• skladnost s kodeksom ravnanja5, ki med drugim dolo ča skupno strukturo in vrsto razpredelnic s 
podatki za programe stabilnosti in konvergen čne programe.   
                                                 
4 Sporo čilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu „Dolgoro čna vzdržnost javnih financ v EU“, 
COM(2006) 574, 12.10.2006, in Generalni direktorat za gospodarske in finan čne zadeve pri Evropski 
komisiji (2006), „The long-term sustainability of public finances in the European Union“, European Economy, št. 4/2006. 
5 „Posebnosti izvajanja Pakta stabilnosti in rasti ter smernice za obliko in vsebino programov stabilnosti 
in konvergence “, ki jih je 11. oktobra 2005 potrdil Svet Ecofin. 
SL 6   SL Priporočilo 
MNENJE SVETA 
 
o dopolnitvi konvergen čnega programa Poljske, 2007–2010 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES)  št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad 
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
6 ter zlasti člena 9(3) 
Uredbe, 
ob upoštevanju priporo čila Komisije, 
po posvetovanju z Ekonomsko-finan čnim odborom – 
PODAL NASLEDNJE MNENJE: (1) Svet je [8. julija 2008] prou čil dopolnitev konvergen čnega programa Poljske, ki 
obravnava obdobje 2007–2010
7. 
(2) Poljska je v zadnjem času napredovala v smislu približevanja ravnem povpre čnih 
dohodkov EU, saj se je realna rast BDP okrepila s povpre čno približno 4,5 % v letih 
2003–2005 na ve č kot 6 % v letih 2006–2007. Rast del ovno intenzivne proizvodnje je 
znatno izboljšala položaj na trgu dela, saj je  brezposelnost padla s skoraj 20 % iz leta 
2003 na 9,5 % leta 2007. Vendar upad brezposel nosti poleg izjemne rasti zaposlenosti 
odraža tudi zmanjševanje delovne sile zaradi odseljevanja. Poleg tega poslabšanja spodbud za delo, ki jih še pospešuje mo čno odseljevanje, pove čujejo pomanjkanje 
delovne sile v nekaterih sektorjih. Zaostrova nje na trgu dela ustvarja pritisk na pla če, 
kar slabo vpliva na inflacijo po HICP, ki se je po obdobju uspešnega zmanjšanja od 
leta 2005 do prve polovice leta 2007 znatno pove čala konec leta 2007. Odkar je leta 
2003 javnofinan čni primanjkljaj dosegel najviš jo stopnjo 6,25 % BDP, je padal 
povprečno za več kot 1 odstotno to čko letno in leta 2007 dosegel 2 % BDP. V zadnjih 
letih so bili rezultati na splo šno boljši od ciljev zaradi ugodne nepri čakovane rasti, ki 
je povzro čila izredne prihodke, in nedokon čane izvedbe na črtov v zvezi z odhodki. 
Nadaljnja prora čunska konsolidacija bo bistveno odvi sna od reforme sistema socialnih 
                                                
 
6 UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 
7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: 
 http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. 
7 Dopolnitev je bila predložena ve č kot 16 tednov po roku, dolo čenem v kodeksu ravnanja, tj. 1. 
decembru, po oblikovanju nove vlade novembra, ki je sledilo  oktobrskim splošnim volitvam. 
SL 7   SL transferjev (v glavnem pred časnega upokojevanja in invalidnin) in pove čanja 
zaposlenosti. 
(3) Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da bo realna rast 
BDP s 6,5 % v letu 2007 postopoma padla na povpre čno 5,2 % v ostalem 
programskem obdobju. Po trenutno razpoložljivih podatkih8 se zdi, da ta scenarij 
temelji na uresni čljivih predpostavkah o rasti. Napove di v programu glede inflacije se 
zdijo nizke in odražajo rahlo optimisti čne predpostavke glede uvoznih cen in relativno 
majhno pove čanje nominalne kompenzacije na zaposlenega. 
(4) Doseženi javnofinan čni primanjkljaj v letu 2007 je bi l 2 % BDP, v primerjavi s 3,4 %, 
kot je bil na črtovan v konvergen čnem programu iz novembra 2006. Glavni razlog sta 
bili realna in nominalna rast BDP, ki sta bili v novembru 2006 veliko višji od pričakovanih, vendar so bili omejeni tudi odhodki. Visoka donosnost podjetij je zlasti 
omogočila zaustavitev rasti subvencij, medtem  ko sta hiter padec brezposelnosti in 
odsotnosti indeksacije, ki jo dolo ča Hausnerjev na črt
9, zmanjšala rast socialnih 
transferjev. Poleg tega so bila sredstva  za zaposlene v javnem sektorju nižja od 
pričakovanih. In nazadnje, zaradi po časnejšega črpanja sredstev EU, kot je bilo 
načrtovano, so bile nižje od pri čakovanih tudi javne naložbe. Na splošno, delež 
izdatkov glede na BDP je bil 1,5 odstotne to čke nižji od na črtovanega v novembru 
2006. Glede prihodkov pa so se prihodki od posrednih davkov in socialnih prispevkov 
izkazali za boljše od predvidenih v novembru 2006, v glavnem zaradi dosti višje stopnje zaposlenosti in rasti pla č. Te nepri čakovane ugodnosti pa so  izravnali slabi 
rezultati drugih postavk prihodkov (neposredni davki zaradi pove čanih dav čnih 
osnov). Na splošno je to povzro čilo, da je delež prihodkov rahlo pod na črtovanim. Z 
izboljšanim strukturnim sal dom za okoli 1,5 odstotne to čke je izvrševanje prora čuna v 
letu 2007 ve č kot izpolnilo zahtevo iz mnenja Sveta z dne 27. februarja 2007 o 
predhodni dopolnitvi konvergen čnega programa
10. 
(5) Glavni cilj prora čunske strategije je trajno zm anjšanje strukturnega javnofinan čnega 
primanjkljaja (cikli čno prilagojenega primanjkljaja brez enkratnih in drugih za časnih 
ukrepov) za dosego srednjero čnega cilja za prora čunski položaj, ki je strukturni 
primanjkljaj 1% BDP v letu 2011, tj. en em letu po programskem obdobju. To je 
skladno s prejšnjim konvergen čnim programom, ki je predvidel dosego srednjero čnega 
cilja „po letu 2010“. Nominalni primanjkljaj naj bi se po poslabšanju za 0,5 odstotne točke na 2,5 % BDP leta 2008 izboljšal na 1,5 % do leta 2010. Primarni saldo sledi v 
isti smeri in na črtovano je, da se bo z −0,2 % BDP iz leta 2008 pove čal na 0,8 % v letu 
2010. Zaradi zmerne proizvodne rasti se  predvideva, da bodo spremembe v 
strukturnem saldu, izra čunane na podlagi skupno dogovorjene metodologije, ve čje, z 
zmanjšanjem strukturnega primanjkljaja z okoli 2,75 % BDP leta 2008 na malo ve č 
kot 1% leta 2010. Prilagoditev prora čuna temelji na odhodkih in je predvidena za 
konec obdobja v letih 2009 in 2010.  V letu 2008 je vzrok za poslabšanje primanjkljaja 
v glavnem izrazito pove čanje deleža naložb in mo čno zmanjšanje socialnih prispevkov 
                                                
 
8 Ocena upošteva zlasti napoved služb Komisije iz  pomladi 2008 in oceno Komisije glede poro čila o 
izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. 
9 Najbolj celovit in natan čen poskus reforme odhodkov do zdaj, predlagan leta 2003, namenjen 
zmanjšanju javnih odhodkov za socialno zaš čito, javno upravo in državne pomo či. Med drugim je 
Hausnerjev na črt nadomestil letno indeksacijo z indeksacijo po skupni inflaciji, ki presega 5 %, ali 
vsaka tri leta (kar pride prej). 
10 UL C 72, 29.3.2007, str. 13. 
SL 8   SL (delno izravnano s pove čanjem drugih prihodkov). V letih 2009–2010 bo 
konsolidacija dosežena v glavnem z omejitvijo sredstev za zaposlene, socialnih transferjev in vmesne potrošnje. Na črtovana stopnja zmanjšanja primanjkljaja med 
letoma 2007 in 2009 je nižja kot v prej šnji posodobitvi, ve ndar sta izhodiš čna točka 
(2007) in vsak nov ciljni prim anjkljaj iz dopo lnitve konvergen čnega programa iz 
marca 2008 boljša kot cilji iz dopoln itve novembra 2006. Tveganja za prora čunske 
napovedi iz programa se zdijo na splošno uravnotežena v letu 2008, vendar so lahko pozneje rezultati slabši od na črtovanih v programu. Ciljni primanjkljaj iz programa za 
leto 2008 je enak kot v napovedi iz pomladi 2008 (2,5 % BDP). Podatki o denarnih tokovih državnega prora čuna za prvo četrtletje leta 2008 kažej o, da bodo rezultati na 
področju prihodkov boljši od napovedanih v prora čunskih projekcijah, vendar program 
predvideva nekoliko višjo rast v letu 2008 kot napoved Komisije iz pomladi 2008, še 
vedno naraš čajoč pritisk na pla če v javnem sektorju pa predstavlja tveganje za javne 
finance. Po drugi strani  bo inflacija, višja od pri čakovane v programu, leta 2008 
zmanjšala delež odhodkov, saj so odhodki ve činoma dolo čeni v nominalnem smislu. V 
letu 2009 lahko višja inflacije iz  leta 2008 pospeši rast pla č v javnem sektorju ter 
sproži višje pokojnine in so cialne prejemke, kot so na črtovani v programu, ki jih lahko 
še nadalje pospeši reforma mehanizma inde ksacije, ki od leta 2008 povezuje socialne 
prejemke ne le s cenami življenjskih potrebš čin temve č deloma tudi s pla čami. 
Medtem ko je parlament ukrepe za pove čevanje primanjkljaja že sprejel (znižanja 
davčne stopnje za dohodnino), so izravnaln i ukrepi nejasni in njihov prora čunski vpliv 
je negotov (razen zvišanja trošarin, povezanih  z usklajevanjem na ravni EU, ki ne bo v 
celoti izravnalo zmanjšanja dohodnin). Če se ne bo ohranil a nadaljnja rast 
zaposlenosti, ki jo predvideva vlada, bo po letu 2008 prora čunska konsolidacija iz let 
2006–2007, ki je temeljila na pove čani zaposlenosti, težko dose gljiva. Po drugi strani 
pa so rezultati razvoja javnofinan čnega salda dobri: prihodki so se pogosto izkazali za 
višje od predvidenih, na črti v zvezi z odhodki pa so bili le delno izvršeni. 
(6) Kot je priporo čal Svet, se ob tej oceni tveganja prora čunska naravnanost v programu 
zdi usklajena s trajnim zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2007. Vendar 
varnostna rezerva, da se prepre či prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP, v 
programskem obdobju ne bo zagot ovljena. Poleg tega prora čunska naravnanost v 
programu morda ne bo zados tna za dosego srednjero čnega cilja do le ta 2011, kot je 
predvideno v programu. Medtem ko gos podarstvo uživa ugodne pogoje za rast, je 
ritem prilagoditve za doseganje srednjero čnega cilja iz programa prepo časen in ga je 
treba v letu 2008 okrepiti, da bo skladen s Paktom stabilnosti in  rasti. Zato ga je treba 
podpreti z ukrepi. Če bi se pojavili inflacijski pritiski in bremena pla č, bo za 
preprečitev pregrevanja potrebna bolj restriktivna prora čunska naravnanost, kot jo 
predvideva program. 
(7) Na splošno se zdi, da je Poljska izpostav ljena nizkemu tveganju, kar zadeva vzdržnost 
javnih financ. Glede na napovedi iz leta 2005, ki temeljijo na skupni metodologiji, je 
dolgoročni vpliv staranja prebivalstva na prora čunu med najnižjimi v EU. Vendar 
bodo od leta 2008 socialni prejemki indeksir ani ne le s cenami življenjskih potrebš čin 
temveč deloma tudi s pla čami, ki bodo dolgoro čno povečale odhodke. Prora čunski 
položaj leta 2007 z majhnim st rukturnim primarnim primanjkljajem, ki, kljub temu, da 
je boljši od izhodiš čnega položaja iz predhodnega progr ama, predstavlja tveganje za 
vzdržnost javnih financ pr eden se upošteva dolgoro čni proračunski učinek staranja 
prebivalstva. Nadaljnja konso lidacija javnih financ, vklju čno z reformo pred časnega 
upokojevanja (uvedba „premostitvenih pokojnin“, ki omejujejo pred časno upokojitev 
na nekatere težke poklice), kot je na črtovana v konvergen čnem programu, bi tako 
SL 9   SL spodbudila delovno aktivnost in zaposlovanje ter omejitev tveganj glede vzdržnosti 
javnih financ. 
(8) Zdi se, da je konvergen čni program skladen s poro čilom o izvajanju nacionalnega 
programa reform iz oktobra 2007. Še posebej  oba programa predvidevata reformo 
predčasnega upokojevanja in invalidnin, re formo socialnih skladov za kmete, 
zdravstveno reformo, reorganizacijo in decentralizacijo javnih financ ter ve čletno 
proračunsko na črtovanje. Konvergen čni program ne vsebuje kvalitativne ocene 
splošnega u činka poro čila o izvajanju nacionalnega pr ograma reform iz oktobra 2007 
v okviru srednjero čne davčne strategije (na primer obravnavanje u činka na potencialno 
rast in delovna mesta). Kljub te mu program zagotavlja sistemati čne informacije o 
neposrednih prora čunskih stroških glavnih reform , predvidenih v nacionalnem 
programu reform. 
(9) Proračunska strategija konvergen čnega programa je deloma skladna s širšimi 
smernicami ekonomskih politik posameznih  držav, ki jih vsebujejo integrirane 
smernice na podro čju proračunskih politik v okviru lizbonsk e strategije. Kljub temu, 
da program predvideva nadaljnjo prora čunsko konsolidacijo, ne omenja nadaljnjih 
mehanizmov za izboljšanje nadzora nad odhodki. 
(10) Kar zadeva zahteve po podatkih, dolo čenih v kodeksu ravnanja za programe 
stabilnosti in konvergen čne programe, je v programu nekaj vrzeli glede neobveznih 
podatkov. 
Splošni zaklju ček je, da po zmanjšanju javnofinan čnega primanjkljaja leta 2007 in če bosta 
primanjkljaj in dolg ostala pod referen čno vrednostjo 3 % in 60 % BDP, program za leto 2008 
predvideva poslabšanje javnofinan čnega salda za 0,5 odstotne to čke BDP ter napredek v 
smeri srednjero čnega cilja na koncu obdobja v prihodnjih letih na podlagi dobrih možnosti za 
rast. Napovedano poslabšanje strukturnega salda leta 2008  za skoraj 0, 5 odstotne to čke BDP 
ni skladno Paktom stabilnosti in ra sti. Ob upoštevanju tveganj za prora čunske cilje od leta 
2009, je mogo če, da v glavnem zaradi pomanjk anja posebnih ukrepov, srednjero čni cilj ne bo 
dosežen do leta 2011, kot je na črtovano v programu. Če bi se pojavili inflacijski pritiski, bo 
potrebna bolj restriktivna prora čunska naravnanost, kot jo pr edvideva program. Glede 
dolgoročne vzdržnosti javnih financ se zdi, da je Poljska izpos tavljena nizkemu tveganju, 
vendar sistem pred časnega upokojevanja potrebuje reformo. 
Ob upoštevanju zgornje ocene in potrebe po zagot ovitvi vzdržnosti javnih financ se Poljsko 
poziva, da v prihodnjih letih s posebnimi dohodki in neporabljenimi viri za zmanjšanje 
primanjkljaja v letu 2008 ter dolo čitvijo in izvajanem ukrepov, zlasti na strani odhodkov, 
izkoristi dobre pogoje rasti za krepitev pot eka strukturne prilagoditve za dosego 
srednjeročnega cilja, zlasti za obvladovanje mo rebitnih inflacijskih pritiskov.  
SL 10   SL Primerjava klju čnih makroekonomskih in prora čunskih napovedi 
   2006 2007 2008 2009 2010 
KP mar. 2008 6,2 6,5 5,5 5,0 5,0 
COM april 2008 6,2 6,5 5,3 5,0 ni podatkov  Realni BDP 
(spremembe v %) 
KP nov. 2006 5,4 5,1 5,1 5,6 ni podatkov  
KP mar. 2008 1,3 2,6 3,5 2,9 2,5 
COM april 2008 1,3 2,6 4,3 3,4 ni podatkov  Inflacija po HICP 
(%) 
KP nov. 2006 1,4 2,1 2,5 2,5 ni podatkov  
KP mar. 2008 0,5 1,1 0,7 −0,2 −0,9 
COM april 20082 0,6 1,2 0,5 −0,7 ni podatkov  Proizvodna vrzel1 
(v % potencialnega BDP) 
KP nov. 2006 0,5 0,5 0,3 0,4 ni podatkov  
KP mar. 2008 −2,6 −2,6 −3,5 −4,2 −4,6 
COM april 2008 −2,5 −2,6 −2,3 −3,6 ni podatkov  Neto posojanje/zadolževanje v 
razmerju do ostalega sveta  
(v % BDP) KP nov. 2006 −1,6 −1,8 −2,2 −2,7 ni podatkov  
KP mar. 2008 −3,8 −2,0 −2,5 −2,0 −1,5 
COM april 2008 −3,8 −2,0 −2,5 −2,6 ni podatkov  Javnofinan čni saldo 
(v % BDP) 
KP nov. 2006 −3,9 −3,4 −3,1 −2,9 ni podatkov  
KP mar. 2008 −1,1 0,2 −0,2 0,3 0,8 
COM april 2008 −1,1 0,6 0,2 0,1 ni podatkov  Primarni saldo 
(v % BDP) 
KP nov. 2006 −1,5 −1,0 −0,7 −0,6 ni podatkov  
KP mar. 2008 −4,0 −2,4 −2,8 −1,9 −1,1 
COM april 2008 −4,0 −2,5 −2,7 −2,3 ni podatkov  Ciklično prilagojeni saldo1 
(v % BDP) 
KP nov. 2006 −4,1 −3,6 −3,2 −3,0 ni podatkov  
KP mar. 2008 −4,0 −2,4 −2,8 −1,9 −1,1 
COM april 2008 −4,0 −2,5 −2,7 −2,3 ni podatkov  Strukturni saldo3  
(v % BDP) KP nov. 2006 −4,1 −3,6 −3,2 −3,0 ni podatkov  
KP mar. 2008 47,6 44,9 44,2 43,3 42,3 
COM april 2008 47,6 45,2 44,5 44,1 ni podatkov  Bruto javni dolg 
(v % BDP) 
KP nov. 2006 48,9 50,0 50,3 50,2 ni podatkov  
Opombe:             
1Proizvodne vrzeli in cikli čno prilagojeni saldi iz pr ogramov glede na ponovne izra čune služb Komisije na podlagi podatkov v 
programih. 
2 Na podlagi ocenjene potencialne rast i v višini 5,2%, 5,9%, 6,0% ozirom a 6,2% za posamezna leta v obdobju 2006–2009.  
3 Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih za časnih ukrepov. V najnovejšem progr amu in jesenski napovedi služb 
Komisije ni enkratnih in drugih za časnih ukrepov.  
              
Vir:             
Konvergen čni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz pomladi 2008 (COM); izra čuni služb Komisije.