EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 15.3.2017 COM(2017) 195 final SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU Ocena izvajanja strategije EU na področju drog (2013–2020) in akcijskega načrta EU za boj proti drogam (2013–2016): nadaljnja potreba po akcijskem načrtu EU za boj proti drogam (2017–2020) {SWD(2017) 95 final}



I.Ocena akcijskega načrta EU za boj proti drogam in potreba po akcijskem načrtu za obdobje 2017–2020 Strategija EU na področju drog (2013–2020) in prvi akcijski načrt EU za boj proti drogam (2013–2016) določata politični okvir in prednostne naloge politike EU na področju drog. Strategija, ki zagotavlja enoten, na dokazih utemeljen okvir za spopadanje s problematiko drog znotraj in zunaj EU, se opira na naslednjih pet stebrov: dve glavni področji ukrepanja, in sicer zmanjšanje povpraševanja po drogah in zmanjšanje ponudbe drog, ter tri prečne teme: usklajevanje, mednarodno sodelovanje in raziskave, obveščanje, spremljanje in vrednotenje. Strategija zahteva, da Komisija do leta 2016 začne „zunanje vmesno ocenjevanje strategije za pripravo drugega akcijskega načrta za obdobje 2017–2020“. V evropski agendi za varnost je navedeno, da Komisija oceni napredek pri izvajanju akcijskega načrta za obdobje 2013–2016 in se na podlagi tega odloči, ali bo predlagala nov akcijski načrt za obdobje 2017–2020. Komisija je s pomočjo zunanjega izvajalca med aprilom in novembrom 2016 izvedla vmesno oceno strategije in končno oceno akcijskega načrta. Zaradi medsebojnega dopolnjevanja in povezanosti sta predstavljeni v obliki enotne celovite ocene. V tem sporočilu so predstavljeni rezultati ocene in predlagani naslednji koraki. Glede na splošne ugotovitve ocene se je Komisija odločila, da predlaga nov akcijski načrt za obdobje 2017–2020. Ker se strateški okvir pred letom 2020 ne bo spremenil, predlagani nov akcijski načrt gradi na rezultatih ocene in je posodobljena različica akcijskega načrta EU za boj proti drogam (2013–2016) z vrsto sprememb. Odraža ugotovitve in priporočila ocene, ki so se Komisiji zdela pomembna, poleg tega pa vsebuje vrsto dodatnih ukrepov za obravnavanje novih in nastajajočih prednostnih nalog, ki v prejšnjem akcijskem načrtu niso bile zadostno obravnavane, vendar so pomembne glede na izzive, s katerimi se države članice EU trenutno soočajo. Osnutek akcijskega načrta za boj proti drogam za obdobje 2017–2020, ki ga je predlagala Komisija, je naveden v Prilogi. II.Ozadje Trg prepovedanih drog je najbolj dinamičen trg kriminalne dejavnosti, kar je potrjeno tudi v evropski agendi za varnost. Po ocenah naj bi državljani EU za nakup prepovedanih drog vsako leto porabili več kot 24 milijard EUR. Človeški in socialni stroški zasvojenosti z drogami so zelo visoki; zasvojenost povzroča stroške za javno zdravje (preprečevanje uporabe drog, zdravstveno varstvo in zdravljenje), javno varnost, okolje in produktivnost dela. Kar zadeva povpraševanje po drogah, ostaja uporaba prepovedanih drog ena najdolgotrajnejših groženj, ki pretijo našim družbam, ter neposredno ali posredno vpliva na življenje milijonov ljudi. Najmanj 83,2 milijona Evropejcev poroča, da so marihuano uporabili vsaj enkrat v življenju, medtem ko je kokain in amfetamine poskusilo 17,1 milijona oziroma 12 milijonov Evropejcev. Poleg tega je med Evropejci 1,3 milijona uporabnikov opioidov z visokim tveganjem. Razširjenost zabeležene uporabe opioidov z visokim tveganjem se je ustalila, v nekaterih državah pa se je stanje celo izboljšalo; razširjenost nalezljivih bolezni pa se od leta 2013 na splošno zmanjšuje. Po ocenah naj bi zaradi prevelikih odmerkov drog v EU leta 2014 umrlo najmanj 6 800 oseb. Uporaba drog je najpogostejša med mladimi (med 15. in 34. letom starosti); po ocenah naj bi droge v preteklem letu uporabljalo 17,8 milijona mlajših polnoletnih oseb. Od leta 2013 je mogoče zaslediti povečanje števila smrtnih primerov, povezanih z drogami, obenem pa ni bilo zabeleženo zmanjšanje uporabe drog. Kar zadeva ponudbo drog, so bile v zadnjih štirih letih na prostem trgu in/ali spletu vse pogosteje na voljo nove psihoaktivne snovi (NPS), ki predstavljajo veliko nevarnost za zdravje. Leta 2015 je bilo odkritih 98 novih psihoaktivnih snovi, zaradi česar je število novih snovi, ki jih je treba spremljati, naraslo na več kot 560, pri čemer jih je bilo 70 % odkritih v zadnjih petih letih. Podatki o zasegu prepovedanih drog se v letih 2013 in 2014 v primerjavi s predhodnim letom niso bistveno spremenili, povečala pa se je celotna količina zaseženih drog. Kar zadeva usklajevanje, so mehanizmi na ravni EU, ki večinoma izvirajo iz časa pred začetkom veljavnosti sedanje strategije, učinkoviti. Horizontalna delovna skupina za droge (HDG) Sveta EU je najpomembnejši usklajevalni organ in velja za učinkovito pri spremljanju izvajanja akcijskega načrta in omogočanju dialoga o stanju na področju drog v Evropi. Dokazano zagotavlja doslednost v daljšem časovnem obdobju in kontinuiteto med različnimi predsedstvi. Poleg tega so vse države članice poročale, da so bile organizacije civilne družbe vključene v oblikovanje, spremljanje in/ali ocenjevanje njihovih nacionalnih politik na področju drog. Kar zadeva mednarodno sodelovanje, so bile prednostne naloge v zvezi z drogami vključene v zunanje politike, strategije in ukrepe EU, usmerjene v tretje države in regije. Poleg tega se je v zadnjih letih izboljšalo sodelovanje EU z namenom nastopati z enotnim stališčem v mednarodnih forumih. Kar zadeva obveščanje, raziskave, spremljanje in vrednotenje, pa je EU v zadnjih petih letih v okviru različnih mehanizmov financiranja podprla več raziskovalnih projektov, ki zajemajo različne vidike vprašanja drog in sorodnih strok. Za uresničitev prednostnih nalog strategije in akcijskega načrta na področju raziskav so potrebna stalna prizadevanja. Obstoj in delovanje sistema zgodnjega opozarjanja o novih psihoaktivnih snoveh v okviru Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA) je odraz izboljšane izmenjave forenzičnih in toksikoloških podatkov na ravni EU v zadnjih letih. Ta dejavnost zgodnjega opozarjanja Evropski uniji omogoča hitro sprejemanje informiranih odločitev o škodljivih snoveh.

III.Ugotovitve vmesne ocene strategije in končne ocene akcijskega načrta za obdobje 2013–2016 Ocena je zajemala obdobje 2013–2016 in vseh 28 držav članic. Obravnavane so bile tako notranje kot tudi zunanje razsežnosti strategije in akcijskega načrta. Ocena je temeljila na obsežnem pregledu relevantnih podatkov in dokumentov EU in držav članic v zvezi s trgi z drogami, trendi in strategijami na področju drog. Ugotovitve ocene so se nanašale tako na vmesno oceno strategije EU na področju drog (2013–2020) kot na končno oceno akcijskega načrta EU za boj proti drogam (2013–2016). Med glavne izzive ocene spada dejstvo, da podatki, zbrani iz vseh držav članic kot podlaga za oceno, niso bili vedno primerljivi, pa tudi pomanjkanje osnovnih ukrepov in aktualnih statističnih podatkov za določena področja. To otežuje opredelitev in oceno morebitnih trendov in razvoja v zvezi s strategijo in akcijskim načrtom, kar je vplivalo na analizo uspešnosti strategije in akcijskega načrta z vidika količinske opredelitve učinkov in upoštevanja sprememb, ki ustrezajo ciljem, samo za strategijo in akcijski načrt. Vendar so bile za oceno uporabljene različne raziskovalne metode, ugotovitve iz posameznih virov podatkov pa so bile združene, kar je prispevalo k zanesljivosti dokazov. V okviru ocene je bilo ugotovljeno, da strategija in akcijski načrt še vedno ustrezata svojemu namenu v smislu izpolnjevanja zahtev politike na področju drog na ravni EU ter na nacionalni in mednarodni ravni. Vsa področja, s katerimi se ukvarjata, so še vedno ustrezna za obravnavanje vseh vidikov fenomena drog. Pri oceni je bilo uporabljenih pet standardnih meril: uspešnost, učinkovitost, usklajenost, relevantnost in dodana vrednost EU. A.Uspešnost Kot prvi korak pri ocenjevanju uspešnosti sta bila v okviru ocene ocenjena stopnja izvajanja vseh 54 ukrepov akcijskega načrta ter njihov učinek. Spodnji diagram prikazuje napredek pri akcijskem načrtu za vsakega od petih stebrov. Pri oceni je bilo ugotovljeno, da je bilo izvajanje strategije EU na področju drog in akcijskega načrta EU za boj proti drogam v vseh petih stebrih uspešno, čeprav v različnem obsegu. Večina ukrepov je bila izvedena (53 % ukrepov je zaključenih ali so v teku, pri 47 % ukrepov je bil dosežen določen napredek, vendar izvajanje zaostaja za načrtom), pri 15 specifičnih ciljih akcijskega načrta pa je bil dosežen znaten napredek. Na področju zmanjšanja povpraševanja po drogah se zamude nanašajo na cilje v zvezi s preprečevanjem uporabe drog, zvišanjem povprečne starosti ob prvi uporabi drog ter povečanjem učinkovitosti zdravljenja odvisnosti od drog in rehabilitacije. Cilj, ki se nanaša na uporabo usklajenih in kakovostnih pristopov ter upoštevanje najboljših praks pri zmanjševanju povpraševanja po drogah, se ustrezno izvaja. Na področju zmanjšanja ponudbe drog izvajanje ciljev za izboljšanje učinkovitosti usklajevanja in sodelovanja med organi kazenskega pregona ter pravosodnega sodelovanja in zakonodaje zaostaja za načrtom, pri cilju, ki se nanaša na učinkovito odzivanje na sedanje in nastajajoče trende pri dejavnostih v zvezi s prepovedanimi drogami, pa je bilo ocenjeno, da se izvaja po načrtu. Na področju usklajevanja je bilo ocenjeno, da se cilji, povezani z zagotavljanjem učinkovitega usklajevanja politik glede drog na ravni EU in na nacionalni ravni ter z zagotavljanjem sodelovanja civilne družbe pri oblikovanju politike na področju drog, izvajajo po načrtu. Na področju mednarodnih odnosov je bilo ocenjeno, da izvajanje cilja, ki se nanaša na vključevanje strategije v splošen okvir zunanje politike EU, zaostaja, medtem ko se cilji, povezani z izboljšanjem usklajenosti pristopa in prepoznavnosti EU v Združenih narodih (ZN) ter s podpiranjem postopka prilagajanja pravnemu redu EU na področju drog in uskladitve z njim v državah pristopnicah, državah kandidatkah in možnih državah kandidatkah, ustrezno izvajajo. Na področju obveščanja, raziskav, spremljanja in vrednotenja je potreben nadaljnji napredek za zagotavljanje ustreznih naložb v raziskave, zbiranje podatkov, spremljanje, vrednotenje in izmenjavo informacij ter okrepitev razširjanja rezultatov spremljanja, raziskav in vrednotenja na ravni EU in na nacionalni ravni. Dober napredek je bil dosežen pri nadaljnjem zagotavljanju mreženja in sodelovanja ter razvoju zmogljivosti v okviru infrastrukture znanja EU in širše, kar zadeva obveščanje, raziskave, spremljanje in vrednotenje na področju drog, zlasti prepovedanih. B.Učinkovitost Ker celovit in posodobljen pregled izdatkov, povezanih z drogami, ni na voljo, je bilo v sklopu ocene okvirno določeno, v kolikšni meri so bili na ravni EU in držav članic dodeljeni zadostni finančni viri. V oceni niso mogli biti sprejeti zaključki glede učinkovitosti intervencij, saj v zvezi z izdatki in s tem povezanimi koristmi ustreznih ukrepov v državah članicah EU niso na voljo usklajeni kvantitativni podatki. Vendar je strategiji in akcijskemu načrtu na področju drog uspelo vzpostaviti skupni okvir, ki velja za celotno EU, kot je v nadaljevanju pojasnjeno v oddelku o dodani vrednosti EU. Ker celovit in posodobljen pregled izdatkov, povezanih z drogami, ni na voljo, se je ocena namesto tega osredotočila na to, v kolikšni meri so dodeljeni finančni viri na ravni EU in držav članic veljali za zadostne. Zainteresirane strani so na splošno menile, da so viri za strategijo in akcijski načrt EU, zlasti glede povpraševanja po drogah in ponudbe drog, zadostni. C.Usklajenost Ugotovljeno je bilo, da so prednostne naloge in ukrepi v okviru strategije in akcijskega načrta skladni z večino drugih zadevnih politik in strategij EU, kot sta evropska agenda za varnost in evropsko soglasje o razvoju, potrebnih pa je več sinergij z zdravstveno strategijo EU. Ocena na primer kaže, da izzivi, povezani s staranjem prebivalstva v Evropi ali morebitnim vplivom novih tehnologij na področju preprečevanja, kot je določeno v zdravstveni strategiji EU, niso bili upoštevani.

D.Relevantnost Ocena kaže mnenje zainteresiranih strani, da sta strategija in akcijski načrt enako relevantna, kot sta bila ob njunem sprejetju. Struktura petih stebrov še naprej obravnava večino sedanjih zahtev glede politike na področju drog na ravni EU in na nacionalni ravni. Vsa področja, s katerimi se ukvarjata strategija in akcijski načrt za obdobje 2013–2016, so še vedno relevantna za obravnavanje vseh vidikov fenomena drog. E.Dodana vrednost EU Strategija in akcijski načrt sta zagotovila dodano vrednost za strategije posameznih držav članic (in nedržavnih akterjev), in sicer z vzpostavitvijo skupnega okvira, ki velja za celotno EU, in institucionalizacijo procesa za doseganje soglasja v zvezi s politiko na področju drog. Nobeden od njiju državam članicam EU ne nalaga pravnih obveznosti, vendar pa je bilo v oceni ugotovljeno, da sta bila uspešna pri splošnem vodenju skupnega ukrepanja na področju drog v EU in na mednarodni ravni ter pri spodbujanju skupnega modela, pri katerem se opredeljujejo prednostne naloge, cilji, ukrepi in kazalniki za merjenje uspešnosti. V oceni je bilo ugotovljeno tudi, da se dodana vrednost EU zdi bolj izrazita pri dejavnostih za zmanjševanje povpraševanja po drogah ter pri nastajajočih izzivih. V mednarodnem razvojnem sodelovanju so države članice prepoznale dodano vrednost kolektivnega oblikovanja skupnega strateškega okvira za ukrepanje na ravni EU. Stališče EU v mednarodnih forumih in mednarodnih odnosih je zdaj močnejše. To je pomembno vodilo za države kandidatke in okvir za dvostransko sodelovanje z državami nečlanicami EU. F.Zaključek Ocena je na splošno potrdila široko podporo vseh zainteresiranih strani novemu akcijskemu načrtu za obdobje 2017–2020. Zainteresirane strani so bile mnenja, da je treba tudi v prihodnje oblikovati jasne prednostne naloge in ukrepe, povezane s posameznimi cilji, določiti odgovorne za njihovo izvajanje ter oblikovati specifične in merljive kazalnike. Celovita narava strategije zainteresiranim stranem omogoča, da se lahko skozi celotno življenjsko dobo strategije bolje osredotočijo na prednostne naloge, obenem pa ohranjajo ustrezno raven usklajenosti. Zainteresirane strani so bile prav tako naklonjene posodobitvi akcijskega načrta za obdobje 2013–2016, da bi se upoštevali nov razvoj in nastajajoča vprašanja. V oceni je bilo ugotovljeno, da bi bilo treba nekatere ukrepe okrepiti ali dodati, da bi sledili razvoju vprašanj ter ustvarili več sinergij z drugimi področji politik EU, kot je zdravstvena strategija EU. Ocena opozarja tudi na potrebo po večji osredotočenosti na uporabo novih komunikacijskih tehnologij pri izdelavi prepovedanih drog in trgovini z njimi ter vlogo interneta pri preprečevanju uporabe drog. Ocena kaže, da so na neobstoj razprave o nedavnih trendih politike na področju marihuane opozorile številne zainteresirane strani in da je to ena najpogosteje izpostavljenih točk pri proučevanju, ali obstajajo vprašanja, ki v strategiji niso zajeta. V oceni je bilo ugotovljeno tudi, da je v različnih državah članicah še veliko možnosti za izboljšanje izvajanja in dostopa do ukrepov za zmanjšanje tveganja in škode ter da so zainteresirane strani iz civilne družbe izrazile zaskrbljenost zaradi obsega in kakovosti teh ukrepov. Poleg tega je bilo v oceni ugotovljeno, da bi moral prihodnji akcijski načrt še naprej vključevati ukrepe za spremljanje novih psihoaktivnih snovi, za zmanjšanje povpraševanja po njih in njihove ponudbe ter za zmanjšanje škode, ki je povezana z njihovo uporabo. IV.Osnutek novega akcijskega načrta za obdobje 2017–2020 – novosti in posodobitve Komisija predlaga osnutek akcijskega načrta EU za boj proti drogam (2017–2020), ki temelji na ugotovitvah in priporočilih ocene ter zajema preostala leta obstoječe strategije EU na področju drog, veljavne do leta 2020. Osnutek akcijskega načrta na podlagi rezultatov ocene ohranja in krepi obstoječe ukrepe za obravnavanje izzivov, ki še naprej ogrožajo zdravje in varnost. Vključuje tudi nove ukrepe, ki odražajo razvoj od leta 2013, in obravnava nastajajoče izzive, ki do zdaj niso bili zajeti. Nekateri novo uvedeni ukrepi, na primer ukrepi, ki zadevajo uporabo novih tehnologij za preprečevanje ali celovito analizo razvoja v zvezi z modeli politike, ki se nanašajo na marihuano, temeljijo na ugotovitvah ocene. Drugi so rezultat razmišljanj, ki izhajajo iz virov, kot so poročilo o trgu z drogami v EU, razvoj politike na ravni EU, zlasti v okviru evropske agende za varnost, in prispevki civilne družbe. Taki ukrepi vključujejo: zbiranje dokazov o morebitnih povezavah med trgovino s prepovedanimi drogami in: financiranjem terorističnih skupin in dejavnosti, tihotapljenjem migrantov in trgovino z ljudmi; izrecno vključitev ranljivih skupin v ukrepe za zmanjšanje povpraševanja po drogah. V nadaljevanju so povzeti novi in posodobljeni ukrepi v zvezi s petimi stebri strategije.

A.Zmanjšanje povpraševanja po drogah Ustvarjene bodo močnejše sinergije med novim akcijskim načrtom in zdravstveno strategijo EU, zlasti v zvezi z uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) za namene preprečevanja. Uporaba IKT je ključnega pomena za ozaveščanje, zlasti otrok in mladih, o tveganjih in posledicah uporabe prepovedanih drog. Upošteva se delo, ki ga je pred kratkim opravila Horizontalna delovna skupina za droge (HDG) v zvezi z zlorabo opioidov in drugih psihoaktivnih zdravil na recept. Glede na staranje prebivalstva v EU je treba obravnavati nastajajoči izziv, povezan s starajočimi se uporabniki drog, kot navaja tudi zdravstvena strategija EU. Uporaba drog v ranljivih skupnostih bo obravnavana z izboljšanjem ciljno usmerjenih ukrepov iz akcijskega načrta za obdobje 2013–2016. Večji poudarek na ukrepih za zmanjšanje tveganja in škode, ki so namenjeni zmanjševanju škodljivih zdravstvenih in socialnih posledic zlorabe drog, ima ključno vlogo pri učinkoviti politiki na področju drog, tudi v zaporih. Izvajanje in spremljanje sklepov Sveta iz leta 2015 o minimalnih kakovostnih standardih pri zmanjševanju povpraševanja po drogah v EU. B.Zmanjšanje ponudbe drog Potreben je večji poudarek na pravosodnem sodelovanju v zadevah v zvezi z drogami na ravni EU. Da bi pridobili celovitejši pregled nad učinki prizadevanj za zmanjšanje ponudbe drog, bi morali Europol, Eurojust in EMCDDA nadaljevati svoja prizadevanja v zvezi z zbiranjem kazalnikov in dopolnjevanjem podatkovnih zbirk s kvalitativnimi in kontekstualnimi informacijami, kjer je to mogoče. Osredotočiti bi se bilo treba na stalno izvajanje ključnih kazalnikov, sprejetih v okviru sklepov Sveta iz leta 2013 o izboljšanju spremljanja ponudbe drog v EU. Oblikovanih je bilo sedem kazalnikov in načrt za njihovo izvajanje. Celovito zbiranje podatkov za večino od njih je v teku ali se bo začelo leta 2017. Zakonodajni sveženj o novih psihoaktivnih snoveh (NPS) bi bilo treba hitro sprejeti in takoj začeti izvajati; spremljanje učinkov novih zakonodajnih ukrepov bo potrebno tudi v prihodnjih letih. Izvajanje zakonodaje EU na področju predhodnih sestavin za prepovedane droge, ki je bila leta 2013 okrepljena s sprejetjem pomembnih sprememb v obeh uredbah. Več pozornosti bi bilo treba nameniti alternativnim sankcijam za storilce kaznivih dejanj, ki so odvisni od drog. Vse države članice imajo na voljo vsaj eno alternativno sankcijo, večina pa več kot eno. Sankcije, ki so najpogosteje na voljo, vključujejo zdravljenje zasvojenosti z drogo in pogojne kazni z možnostjo zdravljenja. Večji poudarek na uporabi IKT pri izdelavi prepovedanih drog in trgovini z njimi, kot je bilo ugotovljeno junija 2016 na strokovnem srečanju, ki ga je organizirala Komisija v okviru internetnega foruma EU. C.Usklajevanje

Večja usklajenost in boljše usklajevanje z drugimi delovnimi skupinami Sveta bi Horizontalni delovni skupini za droge (HDG) pomagala pri izpolnjevanju njene vloge v zvezi s spremljanjem izvajanja strategije, zagotavljanju usklajenosti med dejavnostmi za zmanjšanje povpraševanja po drogah in ponudbe drog ter odkrivanju relevantnih sinergij. Na sejah HDG bi bilo treba več pozornosti in časa nameniti razpravam o izvajanju akcijskega načrta. V skladu s stališči, ki jih EU zagovarja v globalnih forumih, bi bilo treba poiskati nadaljnje možnosti za okrepitev sodelovanja civilne družbe pri oblikovanju, izvajanju, spremljanju in ocenjevanju politik na področju drog na ravni EU in na nacionalni ravni. D.Mednarodno sodelovanje V oceni je bilo ugotovljeno, da obstajajo možnosti za izboljšanje zmogljivosti delegacij EU za sodelovanje pri vprašanjih na področju drog in medsebojno mreženje na regionalni ravni. Bolj bi se bilo treba osredotočiti na boj proti nezakoniti pridelavi rastlin, iz katerih se pridobivajo droge, in spodbujanje alternativnega razvoja. Da bi ustrezno obravnavali pomisleke v zvezi z nezakonitimi usmrtitvami, povezanimi z drogami, ali uporabo smrtne kazni, bi morala EU proučiti možnosti za sodelovanje z drugimi državami v vseh primerih, v katerih se pojavijo resna vprašanja, povezana z drogami. Upoštevan je tudi nedavni razvoj v Dublinski skupini, ki proučuje možnosti za posodobitev svojih delovnih metod. Organizacija letnega dialoga o pomoči EU in držav članic drugim državam na področju drog po mnenju zadevnih akterjev ni bistvenega pomena, zato je bil ta ukrep črtan iz osnutka akcijskega načrta. Obstaja široko soglasje v zvezi s tem, da možnost, da lahko EU „zastopa enotno stališče“ v mednarodnih forumih, predstavlja eno ključnih prvin dodane vrednosti strategije in akcijskega načrta, kot se je izkazalo tudi med pripravami na posebno zasedanje Generalne skupščine Združenih narodov (UNGASS) leta 2016. Sedaj se je treba osredotočiti na izvajanje zaključnega dokumenta UNGASS ter na pripravo postopka pregleda politične deklaracije in akcijskega načrta iz leta 2009 o mednarodnem sodelovanju pri oblikovanju celovite in uravnotežene strategije za reševanje svetovne problematike drog, ki bo potekal leta 2019. E.Raziskovanje, obveščanje, spremljanje in vrednotenje Obstajati bi morali jasni kazalniki za merjenje učinka projektov, ki jih financira EU. Upošteva se delo, opravljeno za spodbujanje znanstvenega ocenjevanja politik in ukrepov na nacionalni ravni, ravni EU in mednarodni ravni. Da bi pridobili trdne dokaze, ki zdaj niso na voljo,se nov ukrep osredotoča na dokumentiranje možnih povezav med trgovino s prepovedanimi drogami in: financiranjem terorističnih skupin in dejavnosti, vključno s kakršnim koli prekrivanjem med uveljavljenimi potmi za izdelavo prepovedanih drog, območji, kjer poteka trgovina z njimi, in konfliktnimi območji ter viri financiranja terorističnih celic v EU; tihotapljenjem migrantov, s čimer se ustvarjajo sinergije z akcijskim načrtom EU za boj proti tihotapljenju migrantov; in

trgovino z ljudmi, s čimer se ustvarjajo sinergije s strategijo EU za odpravo trgovine z ljudmi za obdobje 2012–2016. Glede na razpravo, ki trenutno poteka v nekaterih državah članicah in na mednarodni ravni, bodo podrobneje analizirani sedanji modeli politik na področju marihuane, ki obstajajo po svetu, in njihovi učinki. Upošteva se delo, opravljeno za izboljšanje sodelovanja med mrežo carinskih laboratorijev in mrežo forenzičnih laboratorijev ter med službami Komisije v boju proti novim psihoaktivnim snovem (NPS). V.Zaključki Vmesna ocena strategije EU na področju drog (2013–2020) in končna ocena akcijskega načrta EU za boj proti drogam (2013–2016) sta potrdili nadaljnjo relevantnost veljavne strategije, hkrati pa pokazali soglasje številnih zainteresiranih strani v korist posodobljenega akcijskega načrta za preostala leta veljavnosti strategije. Zato Komisija predlaga akcijski načrt za obdobje 2017–2020, ki ohranja in krepi obstoječe ukrepe za obravnavanje izzivov, ki še naprej ogrožajo zdravje in varnost. Vključuje tudi nove ukrepe, ki odražajo razvoj od leta 2013, in obravnava nastajajoče izzive, ki do zdaj niso bili zajeti. Končna ocena strategije in akcijskega načrta za obdobje 2017–2020 bo, kot je predvideno v strategiji, predstavljena leta 2020. Leta 2019 bo izvedena ocena EMCDDA, vključno s sistemom Reitox, kakor to zahteva uredba o ustanovitvi EMCDDA. Ker bodo navedene ocene zagotovile dragocene informacije o izvajanju akcijskega načrta EU za obdobje 2017–2020, vmesni pregled napredka ne bo potreben. Komisija bo zdaj o predlaganem osnutku akcijskega načrta EU za boj proti drogam (2017–2020) začela dialog z Evropskim parlamentom in Svetom. PRILOGA 1.Zmanjšanje povpraševanja po drogah Prispevati k opaznemu zmanjšanju uporabe prepovedanih drog, problematične uporabe drog, odvisnosti od drog ter zdravstvene in socialne škode, ki nastane zaradi drog, ter prispevati k zvišanju povprečne starosti ob prvi uporabi drog Cilj Ukrep Časovni razpored Nosilec Kazalnik(i) Zbiranje podatkov/ocenjevalni mehanizmi 1.preprečiti uporabo drog in, drugič, zvišati povprečno starost ob prvi uporabi drog 1.izboljšati razpoložljivost in učinkovitost na dokazih utemeljenih preventivnih ukrepov ob upoštevanju: a.dejavnikov tveganja pri prebivalstvu, kot so starost, spol, kulturni in socialni dejavniki; b.dejavnikov tveganja, povezanih z razmerami, kot so brezdomstvo, položaj migranta ali prosilca za azil, uporaba drog v nočnem življenju ter na mestih, kjer ljudje običajno preživljajo prosti čas, delovno mesto ter vožnja pod vplivom drog, in c.dejavnikov tveganja, povezanih s posamezniki, kot so duševno zdravje, problematično obnašanje in psihosocialni razvoj, ter drugih dejavnikov, za katere je znano, da vplivajo na dovzetnost posameznika za uporabo drog, kot so genetski vplivi in družinske okoliščine stalni ukrepi države članice splošni kazalniki 1, 11 in 12 obseg na dokazih utemeljenih splošnih in okoljskih preventivnih ukrepov na ravni držav članic obseg na dokazih utemeljenih ciljno usmerjenih preventivnih ukrepov na ravni držav članic, vključno z ukrepi, namenjenimi družinam in skupnostim obseg na dokazih utemeljenih indikativnih preventivnih ukrepov na ravni držav članic poročanje EMCDDA nacionalna poročila Reitox poročanje držav članic o rezultatih ukrepov 1. 2.hkrati s preprečevanjem uporabe drog z izboljšanimi in bolj ciljno usmerjenimi preventivnimi in odvračilnimi ukrepi zvišati tudi povprečno starost ob prvi uporabi prepovedanih drog stalni ukrepi države članice splošni kazalniki 1, 5 in 12 obseg na dokazih utemeljenih preventivnih in odvračilnih ukrepov na ravni držav članic, namenjenih mladim v družini in skupnosti ter mladim, vključenim v formalno/neformalno izobraževanje poročanje EMCDDA poročanje držav članic o rezultatih ukrepov 2. 3.izmenjevati najboljše prakse doseganja otrok in mladih v okviru preventivnih ukrepov, vključno s: a.programi in kampanjami, ki potekajo v okviru formalnega in neformalnega izobraževanja; b.spletnimi programi in kampanjami; c.sodelovanjem s ponudniki internetnih storitev za namene preprečevanja in d.načini za izkoriščanje družbenih medijev za boljše razumevanje uporabe drog in izboljšanje odzivov, namenjenih zmanjšanju povpraševanja stalni ukrepi države članice civilna družba EMCDDA vrsta izmenjav najboljših praks med državami članicami pozitivne ocene vedenjskih rezultatov intervencij najboljše prakse (če so na voljo) portal najboljših praks EMCDDA poročanje držav članic poročanje civilne družbe 3. 4.povečati osveščenost o nevarnostih in posledicah uporabe prepovedanih drog ter drugih psihoaktivnih snovi, tudi s pomočjo sodelovanja s ponudniki internetnih storitev in strokovnjaki na področju preprečevanja za boljše doseganje otrok in mladih stalni ukrepi države članice Komisija EMCDDA splošna kazalnika 5 in 12 raven osveščenosti širše javnosti in mladih o zdravem načinu življenja ter nevarnostih in posledicah uporabe prepovedanih drog in drugih psihoaktivnih snovi poročanje EMCDDA raziskave Eurobarometra ESPAD HBSC 5.omogočiti bolj strokovno ukrepanje glede zlorabe opiatov in drugih psihoaktivnih zdravil na recept in „v prosti prodaji“ 2017–2020 države članice DS Sveta (HDG) EMA EMCDDA primerjava podatkov s strani držav članic o obsegu in vzorcih predpisovanja psihoaktivnih zdravil v obdobju do

leta 2014 število pobud za spodbujanje ustrezne uporabe opiatov in drugih psihoaktivnih zdravil na recept in „v prosti prodaji“ zbiranje dokazov in mednarodnih primerov glede zmanjšanja tveganj preusmerjanja in zlorabe psihoaktivnih zdravil usposabljanje zdravnikov in drugega zdravstvenega osebja glede uporabe zdravil za lajšanje bolečin in trpljenja poročanje držav članic EMCDDA poročilo v okviru projekta Alice RAP 2. povečati učinkovitost zdravljenja zasvojenosti z drogami in rehabilitacije, vključno s storitvami za posameznike, ki trpijo za komorbidnostjo, da bi zmanjšali uporabo prepovedanih drog, problematično uporabo drog, razširjenost odvisnosti od drog ter z drogami povezano zdravstveno in socialno tveganje in škodo, hkrati pa podprli zdravljenje problematičnih in odvisnih uporabnikov drog in predstavnikov ranljivih skupnosti ter njihovo (ponovno) vključevanje v družbo, tudi z vzpostavitvijo sinergij s solidarnostno enoto EU 6.razviti ter povečati raznovrstnost, razpoložljivost, obseg in dostopnost na dokazih utemeljenih celostnih in integriranih zdravstvenih storitev; zagotoviti, da bodo te storitve obravnavale uporabo več drog hkrati (hkratna uporaba prepovedanih drog in/ali dovoljenih snovi, tudi alkohola in tobaka) ter nastajajoče potrebe starajoče se populacije uporabnikov drog in vprašanja, povezana s spolom; razviti programe za zgodnje ukrepanje/zdravljenje in terapijo otrok in mladostnikov, ki uživajo droge stalni ukrepi države članice splošni kazalniki 1, 6 in 11 obseg raznovrstnosti na dokazih utemeljenih celovitih in integriranih storitev zdravljenja na ravni držav članic, vključno s tistimi, ki se nanašajo na uporabo več drog hkrati in na potrebe starajoče se populacije uporabnikov drog podatki držav članic o trajanju in rezultatih zdravljenja poročanje EMCDDA nacionalna poročila Reitox portal najboljših praks EMCDDA končna ocena strategije EU na področju drog in akcijskega načrta poročanje držav članic 7.razširiti ponudbo storitev rehabilitacije/zdravljenja s poudarkom na storitvah: a.ki so usmerjene v neprekinjeno oskrbo posameznika s celostno obravnavo primera in medagencijskim sodelovanjem; b.ki podpirajo (ponovno) vključevanje problematičnih in odvisnih uporabnikov drog, vključno z zaporniki in starajočimi se uporabniki drog, kjer je to ustrezno, v družbo (tudi z večjo zaposljivostjo in možnostjo nastanitve); c.ki prispevajo k diagnostičnemu postopku ter zdravljenju psihične in fizične komorbidnosti, povezane z uporabo drog, na primer z zagotavljanjem hitrega testiranja na viruse hepatitisa B in C in HIV ter druge spolno prenosljive bolezni in tuberkulozo v skladu z minimalnimi standardi kakovosti pri zmanjševanju povpraševanja po drogah, ki jih je Svet sprejel leta 2015; d.ki upoštevajo potrebe, povezane s spolom, ter e.ki vzpostavljajo stik z ranljivimi skupnostmi, vključno z otroki in najstniki, etničnimi manjšinami, migranti in prosilci za azil, osebami LGBTI, zaposlenimi v seksualni industriji in zaporniki, ljudmi, ki živijo s HIV/aidsom, in brezdomci stalni ukrepi države članice splošni kazalnik 11 podatki držav članic o: obsegu povečanja storitev rehabilitacije/zdravljenja ob uporabi pristopov celostne obravnave primerov in medagencijskega sodelovanja obsegu povečanja števila programov rehabilitacije/zdravljenja, prilagojenih glede na spol obsegu povečanja programov celovite skupnostne oskrbe za uporabnike drog, ki trpijo za komorbidnostjo, pri katerih tesno sodelujejo službe, ki delujejo na področju duševnega zdravja in rehabilitacije/zdravljenja uporabnikov drog, in zapori ravni in trajanju abstinence posameznikov od prepovedanih drog in/ali dovoljenih drog po zaključenem zdravljenju dostopnosti različnih možnosti zdravljenja, prilagojenih potrebam posameznikov, ki začnejo ponovno uporabljati droge, in starajočih se uporabnikov drog poročanje EMCDDA poročanje držav članic o rezultatih ukrepov 8.(a) povečati dostop do storitev za zmanjšanje škode, kot so programi zamenjave injekcijskih igel in brizg, nadomestno zdravljenje z opioidi in programi zagotavljanja naloksona za domačo uporabo zagotoviti, da bo v okviru zdravstvenih in svetovalnih storitev na voljo več možnosti za zmanjšanje tveganja in škode, da bi omilili negativne učinke uporabe drog in opazno zmanjšali število smrti, ki so posredno ali neposredno povezane z drogami, ter pojavnost nalezljivih bolezni, ki se prenašajo s krvjo in so povezane z uporabo drog, med drugim HIV in virusnega hepatitisa, pa tudi spolno prenosljivih bolezni in tuberkuloze; (b) prepoznati in preseči ovire, ki onemogočajo dostop do zdravljenja hepatitisa C pri ljudeh, ki si drogo vbrizgavajo, vključno z zaporniki in drugimi ranljivimi skupinami; (c) izmenjevati najboljše prakse glede ukrepov za zmanjšanje tveganja in škode, kot so programi zamenjave injekcijskih igel in brizg, nadomestno zdravljenje z opioidi, sobe, namenjene uživanju drog, programi zagotavljanja naloksona za domačo uporabo, intervencije ob sodelovanju vrstnikov, programi svetovanja glede zdravljenja, zdravljenje hepatitisa C, preskušanje tablet, samotestiranje na HIV/aids itd. stalni ukrepi države članice EMCDDA Komisija forum civilne družbe o drogah forum civilne družbe o HIV/aidsu, virusnem hepatitisu in tuberkulozi splošni kazalniki 2, 3, 4 in 11 obseg povečanja razpoložljivosti in dostopnosti na dokazih utemeljenih ukrepov za zmanjšanje tveganja in škode v državah članicah vrsta izmenjav najboljših praks glede ukrepov za zmanjšanje tveganja in škode število držav članic, ki so dosegle priporočila SZO glede minimalnega praga, v skladu s katerim je treba vsakemu uporabniku drog, ki si drogo vbrizgava, letno razdeliti 200 sterilnih injekcijskih igel in brizg razširjenost programov za nadomestno zdravljenje z opioidi med osebami, ki so odvisne od opioidov obseg povečane razpoložljivosti programov za zagotavljanje naloksona za domačo uporabo in programov za zmanjšanje škode zaradi uporabe drog v nočnem življenju število programov za lajšanje dostopa osebam, ki si drogo vbrizgavajo, do zdravljenja zaradi virusa hepatitisa C (HCV) in število vključenih oseb število programov za zmanjšanje škode, namenjenih ranljivim skupnostim, kot so etnične manjšine, migranti in prosilci za azil, osebe LGBTI, zaposleni v seksualni industriji in zaporniki raven izvajanja smernic ECDC/EMCDDA o preprečevanju in obvladovanju nalezljivih bolezni pri osebah, ki si drogo vbrizgavajo raven izvajanja minimalnega standarda kakovosti EU pri zmanjševanju povpraševanja po drogah pod točko III (V okviru storitev zdravljenja je zagotovljeno prostovoljno testiranje na nalezljive bolezni, ki se prenašajo s krvjo, svetovanje za odvračanje od tveganega vedenja in pomoč za soočanje z boleznijo) poročanje EMCDDA nacionalna poročila Reitox poročanje držav članic o storitvah 9.pospešiti razvoj, dostopnost in obseg zdravstvenih ukrepov za uporabnike drog v zaporih in po prestani zaporni kazni, da bi bili deležni enako kakovostne oskrbe, kot je na voljo v skupnosti stalni ukrepi države članice splošni kazalnik 10 dostopnost storitev za uporabnike drog v zaporih (vključno z nadomestnim zdravljenjem z opioidi in programi zamenjave injekcijskih igel in brizg) in obseg, v katerem zdravstvene politike in prakse v zaporih vključujejo modele oskrbe, pri katerih se upoštevajo najboljše prakse pri ocenjevanju potreb in stalni oskrbi zapornikov med prestajanjem zaporne kazni obseg zmanjšanja telesnih ali duševnih zdravstvenih težav zapornikov, povezanih z drogami raven zagotavljanja neprekinjene oskrbe zapornikov po izpustitvi iz zapora s storitvami v zaporu in tistimi v skupnosti, pri čemer je poseben poudarek na preprečevanju jemanja prevelikih odmerkov drog poročanje EMCDDA nacionalna poročila Reitox poročanje držav članic o storitvah 3. uporabiti usklajene in kakovostne pristope ter upoštevati najboljše prakse pri zmanjševanju povpraševanja po drogah 10.izvajati minimalne standarde kakovosti EU, ki jih je Svet sprejel leta 2015 in ki bodo pomagali zapolniti vrzeli med znanostjo in prakso pri: a.okoljskih, splošnih, izbirnih in indikativnih preventivnih ukrepih; b.zgodnjem odkrivanju in intervencijskih ukrepih; c.ukrepih za zmanjšanje tveganja in škode ter d.zdravstvenih in rehabilitacijskih ukrepih, vključevanju v družbo ter ukrepih zdravljenja, in spremljati njihovo izvajanje 2017–2020 Svet DS Sveta (HDG) države članice Komisija EMCDDA doseženo soglasje med državami članicami o minimalnih standardih kakovosti na podlagi predhodnih pripravljalnih študij EU pregled dokazov v zvezi s programi za zmanjšanje povpraševanja po drogah, izvedenimi v skladu s standardi število programov strokovnega usposabljanja, ki so na voljo strokovnim delavcem na področju zmanjševanja povpraševanja po drogah, in/ali ocenjeno število strokovnih delavcev, ki se udeležijo programov strokovnega usposabljanja sodelovanje civilne družbe pri izvajanju standardov, tudi pri njihovem načrtovanju in uvajanju število in učinek projektov in programov, ki so deležni podpore na ravni EU in spodbujajo izmenjavo najboljših praks na področju izvajanja omenjenih standardov udeležba v medresorskem sodelovanju zaradi zagotavljanja podpore izvajanju omenjenih standardov portal najboljših praks EMCDDA poročilo Komisije o napredku na vsaki dve leti poročanje držav članic končna ocena strategije EU na področju drog in akcijskega načrta 2.Zmanjšanje ponudbe drog Prispevati k opaznemu zmanjšanju razširjenosti in ponudbe prepovedanih drog v EU Cilj Ukrep Časovni razpored Nosilec Kazalnik(i) Zbiranje podatkov/ocenjevalni mehanizmi 4. izboljšati učinkovitost usklajevanja in sodelovanja med organi kazenskega pregona v EU pri preprečevanju nezakonitih dejavnosti v zvezi z drogami ter po potrebi usklajevanje z zadevnimi ukrepi, določenimi v okviru političnega cikla EU 11.čim bolj izkoristiti razpoložljive instrumente, kanale in komunikacijska sredstva za izmenjavo obveščevalnih podatkov in informacij na področju kazenskega pregona, ki se uporabljajo za primerjavo in analiziranje informacij v zvezi z drogami stalni ukrepi države članice Europol Eurojust DS Sveta (COSI) splošni kazalnik 7 obseg izvajanja visoko učinkovitih dejavnosti na podlagi obveščevalnih podatkov in ciljno usmerjenih dejavnosti, skupnih operacij, pobud za skupne preiskovalne enote in čezmejno sodelovanje, pri katerih je posebna pozornost namenjena kriminalnim združbam, ki se ukvarjajo z nezakonitimi dejavnostmi, povezanimi z drogami povečana uporaba sistemov Europola za izmenjavo informacij, analize in strokovno podporo na področju drog rezultati projektov ter dvostranskih in večstranskih pobud v okviru EMPACT število zadev, povezanih z drogami, ki so bile predložene Eurojustu in Europolu, vključno s kvalitativnimi in kontekstualnimi informacijami o posamezni zadevi poročanje EMCDDA poročanje agencij EU Europola poročanje Eurojusta poročila vodij projektov EMPACT (a) 12.opredeliti in ustrezno prednostno obravnavati najresnejše nevarnosti, povezane z organiziranim kriminalom na področju drog 2017 Svet DS Sveta (COSI) Europol države članice Komisija določene so prednostne naloge v okviru političnega cikla EU in za področje kriminala za obdobje 2017–2021 sklepi Sveta o političnem ciklu EU EU SOCTA večletni strateški načrti (MASP) ocena EMPACT poročila vodij projektov EMPACT poročilo direktorja Europola 1. 13.izboljšati usposabljanje CEPOL za uslužbence organov kazenskega pregona na področju izdelave prepovedanih drog in trgovine z njimi ter finančnega kriminala, predvsem glede metod in tehnik: a.za uspešno soočanje z uporabo novih komunikacijskih tehnologij pri izdelavi prepovedanih drog in trgovini z njimi; b.krepitev ukrepov na področju zaplembe premoženja; c.ukrepe proti pranju denarja ter d.odkrivanje in uničevanje nezakonitih laboratorijev za izdelavo drog in prostorov, kjer se prideluje marihuana 2017–2020 države članice CEPOL Europol DS Sveta (COSI) Komisija ocena potreb na področju usposabljanja, ki se izdeluje redno razpoložljivost zadevnih usposabljanj in udeležba na njih število uradnikov na področju kazenskega pregona, ki so bili usposobljeni in nato dejansko napoteni na ustrezna delovna mesta poročilo Komisije o napredku na vsaki dve leti letno poročilo CEPOL programi usposabljanj CEPOL ocena EMPACT poročila vodij projektov EMPACT 14.izboljšati dejavnosti za boj proti narkotikom s povečanjem in spremljanjem učinkovitosti regionalnih platform za izmenjavo informacij in regionalnih platform na področju varnosti, da bi preprečili in izkoreninili nove grožnje, do katerih prihaja zaradi spreminjajočih se poti trgovanja z drogami stalni ukrepi Komisija države članice Europol DS Sveta (COSI) regionalne platforme za izmenjavo informacij regionalne platforme za izmenjavo na področju varnosti splošni kazalnik 7 število dejavnosti na podlagi obveščevalnih podatkov, ki so presekale in onemogočile poti trgovanja z drogami raven izmenjave informacij z učinkovitim delovanjem mreže uradnikov za zvezo poročanje EMCDDA platforme za izmenjavo na področju varnosti/platforme za izmenjavo informacij in poročila o oceni EU SOCTA ocena EMPACT poročila vodij projektov EMPACT poročilo direktorja Europola MAOC-N 35. 15.okrepiti ukrepe za preprečevanje preusmeritev predhodnih snovi in sestavin za pridobivanje predhodnih snovi, ki se uporabljajo pri prepovedani proizvodnji drog stalni ukrepi države članice Europol Komisija DS Sveta (CUG COSI) število primerov in količina ustavljenih ali zaseženih pošiljk predhodnih snovi, namenjenih za prepovedano uporabo rezultati projektov EMPACT uporaba spletnega sistema za opozarjanje pred izvozom in pogostejša uporaba sistema poročanja o primerih predhodnih snovi število skupnih sestankov glede nadaljnjega ukrepanja in drugih dejavnosti v zvezi s preprečevanjem preusmeritev predhodnih snovi in sestavin za pridobivanje predhodnih snovi poročila organov kazenskega pregona EU in držav članic ocena EMPACT poročila vodij projektov EMPACT poročilo direktorja Europola 36. 16.preprečevanje čezmejne trgovine z drogami, tudi z zabojniki in paketnimi pošiljkami, in izboljšanje varnosti na mejah, zlasti v morskih pristaniščih, na letališčih in kopenskih mejnih prehodih v EU, z okrepljenimi ukrepi pristojnih organov kazenskega pregona, med drugim tudi izmenjavo informacij in obveščevalnih podatkov stalni ukrepi države članice Europol DS Sveta (CCWP COSI) večje število skupnih večdisciplinarnih operacij in operacij, pri katerih sodeluje več agencij, ter pobud za čezmejno sodelovanje število dejansko dogovorjenih memorandumov o soglasju med organi kazenskega pregona in zadevnimi subjekti, kot so letalski prevozniki, ponudniki storitev hitre letalske pošte, ladijski prevozniki, pristaniški organi in kemična podjetja rezultati projektov EMPACT učinkovitejša izmenjava informacij in obveščevalnih podatkov o čezmejni trgovini z drogami, med drugim z uporabo razpoložljivih sistemov za nadzor meja na letališčih in kopenskih mejnih prehodih poročilo Komisije o napredku na vsaki dve leti ocena poročila vodij projektov EMPACT poročilo direktorja Europola poročanje Europola poročanje držav članic 37. 17.izvajati ključne kazalnike glede zmanjšanja ponudbe drog, ki jih je Svet sprejel leta 2013 2017–2020 Komisija države članice Svet DS Sveta (HDG) EMCDDA Europol izdelan in dogovorjen časovni načrt uvedbe ključnih kazalnikov na področju ponudbe drog – dosežen dogovor med državami članicami o ključnih kazalnikih na področju ponudbe drog število in količina zaseženih drog čistost in sestava drog cene drog uničeni objekti za izdelavo drog kršitve zakonodaje o drogah ankete o razpoložljivosti drog med prebivalstvom ocene velikosti trga pregled obstoječih podatkovnih zbirk o ponudbi drog v državah članicah poročanje EMCDDA poročanje Europola poročilo Komisije o napredku na vsaki dve leti 5. izboljšati pravosodno sodelovanje in zakonodajo v EU 18.izboljšati pravosodno sodelovanje v EU pri preprečevanju čezmejne trgovine z drogami in pranja denarja ter pri zaplembah premoženjskih koristi, pridobljenih z organiziranimi kaznivimi dejanji, povezanimi z drogami 2017–2020 Svet Komisija države članice Eurojust sprejetje in pravočasna izvedba dogovorjenih ukrepov in zakonodaje EU na področju (a) zaplembe in povrnitve sredstev, pridobljenih s kaznivimi dejanji; (b) pranja denarja; (c) približevanja kaznivih dejanj in kazni v zvezi s trgovino z drogami v EU večje število finančnih preiskav in zaplemb v zvezi s premoženjskimi koristmi, pridobljenimi z organiziranimi kaznivimi dejanji, povezanimi z drogami, doseženo s pravosodnim sodelovanjem v EU pravočasno in učinkovito odzivanje na prošnje za medsebojno pomoč in ob izdaji evropskega naloga za prijetje v zvezi s trgovino s prepovedanimi drogami poročanje Eurojusta poročanje držav članic poročilo Komisije o napredku na vsaki dve leti 38. 19.sprejeti in izvajati nove zakonodajne ukrepe EU za obravnavo pojavljanja, uporabe in hitrega širjenja psihoaktivnih snovi 2017–2020 Komisija Svet DS Sveta (HDG) države članice EMCDDA Europol zakonodaja EU je sprejeta izvajanje zakonodaje EU v državah članicah priprava smernic EU glede postopkov za izmenjavo informacij in ocenjevanje tveganj spremljanje učinkov novih zakonodajnih ukrepov, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti t. i. učinku nadomestila na trgu s prepovedanimi drogami poročilo Komisije o napredku na vsaki dve leti poročanje držav članic 19. 20.učinkovito izvajati zakonodajo EU o predhodnih snoveh za droge, da bi preprečili njihovo preusmerjanje, ne da bi pri tem ovirali zakonito trgovino stalni ukrepi Svet Komisija države članice izvajanje uredb Evropskega parlamenta in Sveta o predhodnih sestavinah za droge, ki spreminjata Uredbo Sveta (ES) št. 111/2005 in Uredbo (ES) št. 273/2004 poročilo Komisije o napredku na vsaki dve leti letno poročilo EU o predhodnih sestavinah za droge 20. 21.ukrepati proti uporabi nekaterih farmakološko aktivnih snovi (kot so opredeljene v Direktivi 2011/62/EU), ki se uporabljajo kot sredstva za redčenje prepovedanih drog stalni ukrepi države članice Komisija EMA EMCDDA Europol število zaplemb aktivnih snovi, ki se uporabljajo za redčenje prepovedanih drog pravočasen začetek izvajanja novih zakonodajnih zahtev EU, katerih cilj je zaščititi dobavno verigo za aktivne snovi, iz Direktive 2011/62/EU, tj. direktive o ponarejenih zdravilih poročila CCWP in CUG poročanje držav članic 22.kjer je ustrezno, bi države članice morale za storilce, odvisne od drog, v skladu s svojimi zakonodajnimi okviri zagotoviti in uporabiti alternative prisilnim kaznim (kot so izobraževanje, zdravljenje, rehabilitacija, nadaljnja oskrba po zdravljenju in vključevanje v družbo), ki bi vključevale: a.izobraževanje b.(pogojno kazen z možnostjo za) zdravljenje c.odložitev kazenske preiskave ali pregona d.rehabilitacijo e.nadaljnjo oskrbo po zdravljenju in vključevanje v družbo in razvoj razsežnosti temeljnih pravic, ki je ključni dejavnik za večjo uravnoteženost represije in spodbujanje rehabilitacije 2017–2020 države članice Svet (HDG) večje možnosti in več dejansko uporabljenih alternativ prisilnim kaznim zaporni kazni za storilce, ki so odvisni od drog, zlasti v obliki izobraževanja, zdravljenja, rehabilitacije, nadaljnje oskrbe po zdravljenju in vključevanja v družbo intenzivnejše spremljanje, izvajanje in ocenjevanje alternativ prisilnim kaznim vrsta in število alternativ prisilnim kaznim, ki jih zagotavljajo in izvajajo države članice informacije o upravičencih do alternativnih oblik kazni, ki v petih letih storijo novo kaznivo dejanje nacionalna poročila Reitox poročanje držav članic 6. učinkovito se odzvati na sedanje in nove trende pri dejavnostih v zvezi s prepovedanimi drogami 23.opredeliti strateške odzive na vlogo, ki jo imajo nove komunikacijske tehnologije in gostiteljstvo s tem povezanih spletnih mest pri proizvodnji, trženju, nakupu in razpečevanju prepovedanih drog, vključno z nadzorovanimi novimi psihoaktivnimi snovmi na nacionalni ravni in na ravni EU, ki vključujejo: a.sodelovanje z industrijo b.namenjanje finančnih sredstev EU in držav članic za ustrezno raziskovanje in razvoj orodij, ki bi podprla delo organov kazenskega pregona c.oblikovanje glosarja strokovnih izrazov d.vzpostavitev evidence obstoječih orodij za spremljanje spleta in temnega omrežja (t. i. darknet) e.zagotavljanje specialističnega usposabljanja za organe kazenskega pregona, carinike in mejne policiste ter tožilce in sodnike f.neprestano in dejavno spremljanje spletnih tržnic s strani organov kazenskega pregona g.izmenjavo najboljših praks z mednarodnimi partnerji h.poenostavitev postopkov medsebojne pravne pomoči (in vzajemnega priznavanja, kjer je to ustrezno) v skladu s Sklepi Sveta z dne 9. junija 2016 o izboljšanju kazenskega pravosodja v kibernetskem prostoru 2017–2020 Svet Komisija DS Sveta (HDG, COSI) države članice Europol CEPOL EMCDDA rezultati na področju ukrepov kazenskega pregona za preprečevanje kaznivih dejanj, povezanih z drogami, prek interneta večje število skupnih operacij in pobud čezmejnega sodelovanja število in učinek financiranih raziskovalnih projektov in orodij, razvitih za podpiranje dela organov kazenskega pregona število sporazumov/razprav z zadevnimi partnerji iz industrije oblikovanje glosarja strokovnih izrazov vzpostavitev evidence orodij za spremljanje število programov usposabljanja za zadevne zainteresirane strani število sestankov z mednarodnimi partnerji, na katerih je bil ukrep predmet razprave poročilo o napredku pri izvajanju prednostnih nalog vmesnem pregledu političnega cikla EU ocena in poročila vodij projektov EMPACT poročilo direktorja Europola statistični podatki/letno poročilo CEPOL poročanje držav članic poročila agencij EU Komisija



3. Usklajevanje Države članice in EU naj učinkovito usklajujejo politiko na področju drog Cilj Ukrep Časovni razpored Nosilec Kazalnik(i) Zbiranje podatkov/ocenjevalni mehanizmi 7. zagotoviti učinkovito usklajevanje v EU na področju drog 24.izboljšati izmenjavo informacij med HDG in drugimi ustreznimi delovnimi skupinami Sveta, zlasti z odborom COSI, zaradi krepitve sodelovanja v okviru stebra, ki se nanaša na zmanjšanje ponudbe drog izboljšati izmenjavo informacij med HDG in drugimi ustreznimi geografskimi in tematskimi delovnimi skupinami Sveta, vključno s: COAFR, COASI, COEST, COLAT, COWEB, CONUN in COHOM stalni ukrepi predsedstvo Svet ESZD DS Sveta (HDG) raven upoštevanja strategije EU na področju drog/akcijskega načrta v programih drugih delovnih skupin Sveta, vključno s COSI, COAFR, COASI, COEST, COLAT, COWEB, CONUN in COHOM redno uvrščanje točke v zvezi z obveščanjem o dejavnostih, povezanih s prednostnimi nalogami političnega cikla EU na področju drog (na podlagi poročanja EMPACT), na dnevni red sej HDG (enkrat v času posameznega predsedstva), po potrebi tudi v prisotnosti predsedujočega podporni skupini odbora COSI poročanje delovnih skupin Sveta (HDG) poročanje predsedstva 1. 25.vsako predsedstvo lahko skliče sestanke nacionalnih koordinatorjev na področju drog, po potrebi pa tudi drugih skupin, da bi obravnavali nove trende, učinkovite ukrepe in druge spremembe politik, ki prinašajo dodano vrednost za strategijo EU na področju drog in države članice dvakrat letno predsedstvo države članice obseg, v katerem nacionalni koordinatorji na področju drog na sestankih obravnavajo razvoj, trende in nova spoznanja v okviru političnih odzivov ter tako omogočajo učinkovitejše obveščanje in izmenjavo informacij poročanje predsedstva 2. 26.HDG bo omogočila (a) spremljanje izvajanja akcijskega načrta prek tematskih razprav in (b) vsakoletni dialog o stanju na področju drog v Evropi (a) dvakrat letnostalni ukrepi (b) letno predsedstvo DS Sveta (HDG)

države članice Komisija EMCDDA Europol obseg izvajanja akcijskih načrtov število ukrepov iz akcijskega načrta, obravnavanih v tematskih razpravah v okviru HDG pravočasno izvedeni dialogi v okviru HDG o najnovejših trendih in podatkih na področju drog poročanje predsedstva 3. 27.zagotoviti doslednost in stalnost ukrepanja držav članic in EU med vsemi predsedovanji, da bi še izboljšali integrirani, usklajeni in na dokazih utemeljeni pristop k vprašanju drog v EU dvakrat letnostalni ukrepi predsedstvo trojka predsedstev države članice Komisija DS Sveta (HDG) EMCDDA Europol raven doslednosti in stalnosti ukrepanja med predsedovanji napredek pri uresničevanju prednostnih nalog strategije EU na področju drog med posameznimi predsedovanji poročanje predsedstva 4. 28.zagotoviti usklajevanje politik in odzivov EU na področju drog ter podpirati mednarodno sodelovanje med EU, tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami stalni ukrepi ESZD Komisija DS Sveta (HDG) države članice raven doslednosti in usklajenosti ciljev, pričakovanih rezultatov in predvidenih ukrepov EU na področju drog vključitev prednostnih nalog, povezanih z vprašanjem drog, v strategije ustreznih organov EU intenzivnejše sodelovanje med HDG in geografskimi/regionalnimi in tematskimi delovnimi skupinami, vključno s COAFR, COASI, COEST, COLAT, COWEB, CONUN in COHOM letno poročilo, ki ga pripravi ESZD za HDG poročilo Komisije o napredku na vsaki dve leti 29.doseči, da bodo viri na ravni EU in na ravni držav članic usklajeni in na ustrezni ravni, da bodo lahko uresničene prednostne naloge strategije EU na področju drog letno države članice Komisija ESZD Svet DS Sveta (HDG) splošni kazalnik 14 znesek financiranja na ravni EU in po potrebi na ravni držav članic obseg usklajevanja finančnih programov, povezanih z vprašanjem drog, med različnimi delovnimi skupinami Sveta in Komisijo poročanje EMCDDA poročanje Komisije poročilo Komisije o napredku na vsaki dve leti 8. zagotoviti učinkovito usklajevanje politike glede drog na nacionalni ravni 30.uskladiti ukrepanje glede politike drog med vladnimi službami/ministrstvi in pristojnimi agencijami na ravni držav članic ter zagotoviti ustrezno večdisciplinsko zastopanost ali tovrsten prispevek v delegacijah v HDG stalni ukrepi države članice splošni kazalnik 14 učinkovitost horizontalnega usklajevanja politike na področju drog na ravni držav članic število prečnih ukrepov za zmanjšanje povpraševanja po drogah in ponudbe drog na ravni držav članic poročanje EMCDDA nacionalna poročila Reitox poročilo Komisije o napredku na vsaki dve leti poročanje držav članic 9. zagotoviti sodelovanje civilne družbe pri načrtovanju politike na področju drog 31.spodbujati in podpirati krepiti dialog in sodelovanje s civilno družbo ter znanstveno skupnostjo pri oblikovanju, izvajanju, spremljanju in ocenjevanju načrtovanju politik na področju drog v državah članicah in na ravni EU stalni ukrepi države članice Komisija DS Sveta (HDG) predsedstvo forum civilne družbe o drogah pravočasno izvedeni dialogi med forumom civilne družbe EU o drogah in HDG med vsakim predsedovanjem sodelovanje foruma civilne družbe EU pri pregledu izvajanja akcijskega načrta EU za boj proti drogam raven sodelovanja civilne družbe pri oblikovanju, načrtovanju in izvajanju, spremljanju in vrednotenju politike na področju drog v državah članicah in EU, pri čemer je posebna pozornost namenjena vključevanju uporabnikov drog, uporabnikov storitev, povezanih z drogami, in mladih pravočasno izveden dialog med znanstveno skupnostjo (naravoslovje in družboslovje, tudi nevrološke vede in vedenjske raziskave) in HDG vzpostavitev zbirke podatkov za lajšanje komunikacije znotraj civilne družbe EU o vprašanjih, povezanih s politikami EU in držav članic na področju drog poročilo Komisije o napredku na vsaki dve leti povratne informacije foruma civilne družbe EU o drogah in predstavnikov civilne družbe na ravni držav članic in na ravni EU poročanje držav članic povratne informacije znanstvene skupnosti prek znanstvenega odbora EMCDDA



4. Mednarodno sodelovanje

Okrepiti celovit in uravnotežen dialog ter sodelovanje med EU, tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami pri vprašanjih s področja drog Cilj Ukrep Časovni razpored Nosilec Kazalnik(i) Zbiranje podatkov/ocenjevalni mehanizmi 10. strategijo EU na področju drog vključiti v splošen okvir zunanje politike EU kot del celovitega pristopa, ki dosledno in usklajeno v celoti izkorišča raznovrstne politike ter diplomatske, politične in finančne instrumente, ki so na voljo EU 32.zagotavljati usklajenost notranjih in zunanjih vidikov politike EU na področju drog ter vprašanja v zvezi z drogami v celoti vključiti v politični dialog in okvirne sporazume med EU in njenimi partnerji ter med tista vprašanja in izzive, za katere se EU zavzema na svetovni ravni stalni ukrepi Komisija ESZD predsedstvo DS Sveta (HDG) države članice splošni kazalnik 13 izrazitejše odražanje prednostnih političnih nalog na področju drog v zunanjih politikah in ukrepih EU vključitev prednostnih nalog v zvezi z drogami v strategije EU glede tretjih držav in regij število doseženih dogovorov ter pripravljenih strateških dokumentov in akcijskih načrtov poročanje ESZD vmesni pregled strategije EU na področju drog poročilo Komisije o napredku na vsaki dve leti 10. 33.zagotoviti, da se prednostne naloge politike in ravnotežje med zmanjšanjem povpraševanja in ponudbe primerno odražajo v izbirah politike ter načrtovanju, izvajanju in spremljanju zunanje pomoči, zlasti v državah izvora in tranzitnih državah, tudi prek projektov, ki zajemajo: a.razvoj integriranih, uravnoteženih in na dokazih utemeljenih politik na področju drog; b.zmanjševanje ponudbe; c.preprečevanje preusmerjanja predhodnih sestavin za prepovedane droge in sestavin za pridobivanje predhodnih sestavin; d.zmanjšanje povpraševanja po drogah ter e.alternativne razvojne ukrepe stalni ukrepi Komisija države članice ESZD obseg, v katerem se politične prednostne naloge EU na področju drog, zlasti ravnotežje med zmanjševanjem povpraševanja in ponudbe, odražajo v financiranih prednostnih nalogah in projektih raven izvajanja usklajenih ukrepov in akcijskih načrtov med EU ter tretjimi državami in regijami število tretjih držav, katerih nacionalne strategije in akcijski načrti zajemajo integrirane politike na področju drog poročilo Komisije o napredku na vsaki dve leti poročanje ESZD o načrtovanju programov poročila Komisije in držav članic o spremljanju in ocenjevanju programov 11. 34.izboljšati zmogljivosti in okrepiti vlogo delegacij EU, da bi lahko proaktivno sodelovale pri vprašanjih na področju politike drog in učinkovito poročale o stanju na področju drog na lokalni ravni 2017–2020 ESZD Komisija države članice delegacijam EU zagotoviti ustrezno strokovno podporo, usposabljanje in politične smernice okrepljene regionalne mreže med delegacijami EU glede vprašanj, povezanih z drogami okrepljeno sodelovanje z državami članicami ESZD poročanje Komisije o delegacijah EU 11 zagotoviti ustrezne ravni financiranja EU in držav članic ter strokovnega znanja za nadaljnjo krepitev in podporo prizadevanjem tretjih držav pri obvladovanju in preprečevanju prepovedane pridelave rastlin, iz katerih se pridobivajo droge, prek ukrepov za razvoj podeželja, da bi obvladali izzive za javno zdravje, varnost in zaščito stalni ukrepi države članice ESZD Komisija število nacionalnih politik, strategij in akcijskih načrtov v tretjih državah, ki vključujejo integrirane pristope k vprašanju prepovedane pridelave rastlin, iz katerih se pridobivajo droge izboljšave glede kazalnikov človekovega razvoja na območjih, kjer se pridelujejo droge število projektov in programov za razvoj podeželja, ki jih financirajo EU in države članice na območjih, kjer se pridelujejo ali bi se lahko pridelovale rastline, iz katerih se pridobivajo prepovedane droge poročila o dolgoročnem zmanjšanju prepovedane pridelave rastlin, iz katerih se pridobivajo droge, na zadevnem območju sistemi EU in držav članic za spremljanje in ocenjevanje projektov in programov ter tovrstna poročila poročila o človekovem razvoju UNDP poročila tretjih držav 12 35.spodbujati in izvajati pristop EU k alternativnemu razvoju (skladno s strategijo EU na področju drog 2013–2020, pristopom EU k alternativnemu razvoju in vodilnimi načeli Združenih narodov o alternativnem razvoju 2013) v sodelovanju s tretjimi državami ob upoštevanju človekovih pravic, varnosti ljudi in specifičnih okvirnih pogojev, kot so: a.vključitev alternativnega razvoja v širši program držav članic, spodbujanje tretjih držav, ki to želijo, naj alternativni razvoj vključijo v nacionalne strategije; b.prispevek k pobudam, usmerjenim v zmanjševanje revščine, konfliktov in ranljivosti prek podpore trajnostnemu in zakonitemu načinu preživljanja ob upoštevanju vprašanja spola, za ljudi, ki so bili ali so še vključeni v prepovedano pridelavo drog; c.zagotavljanje ustrezne ravni financiranja EU in držav članic ter strokovnega znanja za nadaljnjo krepitev in podporo prizadevanjem držav nečlanic EU pri obvladovanju in preprečevanju prepovedane pridelave rastlin, iz katerih se pridobivajo droge, prek ukrepov za razvoj podeželja ter pri obvladovanju in preprečevanju izdelave prepovedanih drog prek sodelovanja med organi kazenskega pregona in pravosodnimi organi stalni ukrepi države članice Komisija ESZD število nacionalnih politik, strategij ter akcijskih načrtov v tretjih državah, ki zajemajo: ointegrirane pristope k vprašanju prepovedane pridelave drog in oučinkovito organizirane pobude alternativnega razvoja število ovrednotenih projektov, v okviru katerih so bili doseženi pozitivni rezultati glede trajnostnega in zakonitega načina preživljanja ob upoštevanju vprašanj spola izboljšanje kazalnikov človekovega razvoja število projektov in programov za razvoj podeželja, ki jih financirajo EU in države članice na območjih, kjer se pridelujejo ali bi se lahko pridelovale rastline, iz katerih se pridobivajo prepovedane droge poročila o dolgoročnem zmanjšanju prepovedane pridelave rastlin, iz katerih se pridobivajo droge, na zadevnem območju izvedbena poročila tretjih držav o nacionalnih strategijah na področju drog poročila EU in držav članic za spremljanje in ocenjevanje projektov in programov poročila o človekovem razvoju UNDP poročila držav nečlanic EU 13 36.podpirati tretje države ter civilno družbo v teh državah pri razvoju in izvajanju pobud za zmanjšanje tveganja in škode, zlasti ob vse večji nevarnosti prenosa virusov, ki se prenašajo s krvjo in so povezani z uporabo drog, med drugim HIV in virusnega hepatitisa, pa tudi spolno prenosljivih bolezni in tuberkuloze stalni ukrepi države članice Komisija ESZD število in kakovost oblikovanih pobud za zmanjšanje tveganja in škode razširjenost smrti, povezanih z drogami, v tretjih državah, ter virusov, povezanih z drogami, ki se prenašajo s krvjo, med drugim HIV in virusnega hepatitisa, pa tudi spolno prenosljivih bolezni in tuberkuloze poročila tretjih držav poročilo Komisije o napredku na vsaki dve leti poročila SZO 14 37.podpirati tretje države pri preprečevanju organiziranega kriminala, povezanega z drogami, vključno s trgovino z drogami, z: a.izmenjavo obveščevalnih podatkov in najboljših praks; b.krepitvijo zmogljivosti za boj proti drogam in razvojem strokovnega znanja v državah izvora in tranzitnih državah; c.sodelovanjem z mednarodnimi partnerji, da bi obvladali spodbujevalce trgovine z drogami, npr. korupcijo, šibke institucije, slabo upravljanje in pomanjkanje finančnega regulativnega nadzora; d.krepitvijo sodelovanja na področju opredelitve in odvzema premoženjske koristi, zlasti z vzpostavitvijo temu posvečenih nacionalnih platform ter e.krepitvijo regionalnega in medregionalnega sodelovanja; f.vključitvijo načela pravne države in mednarodnih standardov in načel s področja človekovih pravic v ukrepe kazenskega pregona, povezane z drogami stalni ukrepi države članice ESZD Komisija Europol S število in učinkovitost projektov in programov trajno zmanjšanje trgovine z drogami poročilo Komisije o napredku na vsaki dve leti poročanje Komisije in držav članic poročanje Europola poročanje ESZD letno poročilo UNODC o drogah po svetu 38.(a) okrepiti sodelovanje ter posodobiti in uresničevati izvesti dialoge, izjave in akcijske načrte EU na področju drog s partnerji, med drugim: državami pristopnicami, državami kandidatkami in možnimi državami kandidatkami; državami evropske sosedske politike; Združenimi državami Amerike; Rusko federacijo; drugimi prednostnimi državami ali regijami, zlasti: oAfganistanom in Pakistanom orepublikami Srednje Azije oKitajsko oLatinsko Ameriko in Karibi (CELAC) oAfriko, zlasti Zahodno (Afriko) oIranom (b) proučiti možnosti za sodelovanje (kot so dvostranski dialogi, skupni projekti) z drugimi državami nečlanicami EU pri resnih vprašanjih v zvezi z drogami stalni ukrepi trojka predsedstev Komisija ESZD države članice splošni kazalnik 13 okrepljeno sodelovanje z ustreznimi partnerji na področju drog organizirani dialogi doseženi dogovori o izjavah uresničitev programov in akcijskih načrtov poročanje ESZD vmesni pregled strategije EU na področju drog poročilo Komisije o napredku na vsaki dve leti matrike za poročanje EU izvedbena poročila o ustreznih akcijskih načrtih 15 39.izboljšati posvetovalni mehanizem Dublinske skupine z boljšim usklajevanjem in sodelovanjem na ravni EU, boljšim oblikovanjem, izvajanjem in razširjanjem priporočil iz mini poročil Dublinske skupine stalni ukrepi Dublinska skupina Komisija ESZD države članice raven dejavnosti v vseh strukturah Dublinske skupine, vključno s številom uspešno uresničenih priporočil Dublinske skupine dosežena posodobitev delovnih metod Dublinske skupine poročila Dublinske skupine 16 organizirati letni dialog o pomoči EU in držav članic tretjim državam na področju drog, ki ga spremlja pisno poročilo o stanju od 2014 Komisija ESZD države članice izvedba letnega dialoga o financiranju poročilo Komisije o napredku na vsaki dve leti poročanje držav članic poročanje ESZD sistem za spremljanje in ocenjevanje projektov in programov ter tovrstna poročila 17 40.zagotoviti, da se spodbujanje in varstvo človekovih pravic v celoti vključita v politične dialoge ter upoštevata pri načrtovanju in izvajanju ustreznih programov in projektov v zvezi z drogami, tudi z izvajanjem pristopa, temelječega na pravicah, in uporabo prilagojenega orodja za usmerjanje in oceno učinka na področju človekovih pravic stalni ukrepi Komisija ESZD države članice učinkovita vključenost vprašanja človekovih pravic v zunanje ukrepe EU na področju drog orodje za usmerjanje in oceno učinka na področju človekovih pravic je razvito in se uporablja poročilo Komisije o napredku na vsaki dve leti letno poročilo COHOM o človekovih pravicah poročila držav članic 12. izboljšati usklajenost pristopa EU in prepoznavnost EU v Združenih narodih (ZN) ter okrepiti usklajenost EU z mednarodnimi telesi, povezanimi s področjem drog 41.prispevati k pripravi programa o mednarodni politiki na področju drog, vključno z: a.ukrepanjem EU in delegacij držav članic v Generalni skupščini ZN in v Komisiji za droge; b.ukrepanjem delegacij EU in držav članic v vseh forumih ZN, ki obravnavajo vprašanja, povezana z drogami (kot so Generalna skupščina ZN, Generalna skupščina SZO, Svet za človekove pravice in Politični forum na visoki ravni za trajnostni razvoj); c.pripravo, usklajevanjem in sprejetjem skupnih stališč EU in skupnih resolucij v Generalni skupščini ZN in v Komisiji za droge, tudi v zvezi z vključitvijo snovi v tabele pred zasedanji Komisije za droge, ter enotnim odločnim stališčem EU v teh in drugih mednarodnih forumih; d.izvajanjem priporočil zaključnega dokumenta UNGASS iz leta 2016; e.postopkom vmesnega pregleda politične deklaracije ZN in akcijskega načrta iz leta 2009 o mednarodnem sodelovanju pri oblikovanju celovite in uravnotežene strategije za reševanje svetovne problematike drog, ki bo potekal leta 2019, ter f.zagotavljanjem plodnega vključevanja civilne družbe v postopek pregleda stalni ukrepi ESZD predsedstvo države članice Komisija Svet DS Sveta (HDG) splošni kazalnik 13 število izjav, podanih na zasedanjih Komisije za droge in forumov ZN število skupnih stališč EU, ki jih podprejo druge regije in mednarodni organi število skupnih stališč EU glede odločitev Komisije za droge v zvezi z vključitvijo snovi v tabele izid odločitev Komisije za droge v zvezi z vključitvijo snovi v tabele pogostost primerov, v katerih EU zastopa enotno stališče v mednarodnih forumih in dialogih s tretjimi državami število uspešno sprejetih resolucij EU v ZN in v Komisiji za droge učinkovito spodbujanje politik EU v ZN in v Komisiji za droge sprejetje dokumenta o skupnem stališču EU v zvezi s postopkom pregleda, ki bo potekal leta 2019; prispevek EU k opredelitvi načinov izvedbe postopka pregleda, ki bo potekal leta 2019, v okviru Komisije za droge izid pregleda politične deklaracije ZN in akcijskega načrta o mednarodnem sodelovanju pri oblikovanju celovite in uravnotežene strategije za reševanje svetovne problematike drog, ki bo potekal leta 2019 poročanje ESZD vmesni pregled strategije EU na področju drog poročilo Komisije o napredku na vsaki dve leti konvergenčni kazalnik vmesni pregled zaključni dokument posebnega zasedanja Generalne skupščine Združenih narodov izid pregleda leta 2019 18 42.okrepiti partnerstva z Uradom Združenih narodov za droge in kriminal (UNODC), Svetovno zdravstveno organizacijo (SZO), Skupnim programom Združenih narodov za boj proti aidsu (UNAIDS) in drugimi ustreznimi agencijami ZN, mednarodnimi in regionalnimi telesi ter pobudami (npr. Svet Evrope in pobuda v okviru Pariškega pakta) stalni ukrepi Svet ESZD Komisija predsedstvo DS Sveta (HDG) EMCDDA splošna kazalnika 13 in 15 število izmenjav informacij in dejavnosti med EU in ustreznimi mednarodnimi in regionalnimi organi, organizacijami ter v okviru pobud na zadevni ravni učinkovitost partnerstev z ustreznimi organi poročanje ESZD vmesni pregled strategije EU na področju drog poročilo Komisije o napredku na vsaki dve leti 13. podpirati postopek prilagajanja pravnemu redu EU na področju drog in uskladitve z njim v državah pristopnicah, državah kandidatkah in možnih državah kandidatkah 43.zagotoviti usmerjeno strokovno pomoč, po potrebi pa tudi druge oblike pomoči in podpore, da bi olajšali prilagajanje pravnemu redu EU na področju drog in uskladitev z njim v državah pristopnicah, državah kandidatkah in možnih državah kandidatkah stalni ukrepi Komisija države članice EMCDDA Europol Eurojust FRONTEX ESZD splošni kazalnik 15 večja skladnost s pravnim redom EU v državah število in kakovost zaključenih projektov vzpostavljene nacionalne strategije na področju drog in nacionalne strukture za usklajevanje na tem področju poročilo Komisije o napredku na vsaki dve leti poročila držav pristopnic, držav kandidatk in možnih držav kandidatk

5.Obveščanje, raziskovanje, spremljanje in vrednotenje Prispevati k boljšemu razumevanju vseh vidikov fenomena drog in učinka posredovanj, da se vzpostavi trdna, celovita in na dokazih utemeljena podlaga politik in ukrepov Cilj Ukrep Časovni razpored Nosilec Kazalnik(i) Zbiranje podatkov/ocenjevalni mehanizmi 14. zagotoviti ustrezne naložbe v raziskave, zbiranje podatkov, spremljanje, vrednotenje in izmenjavo informacij o vseh vidikih fenomena drog 44.spodbujati ustrezno financiranje večdisciplinarnih raziskav in študij v zvezi z drogami na ravni EU, tudi prek finančnih programov EU (2014–2020) 2017–2020 države članice Komisija EMCDDA znesek in vrsta financiranja EU, zagotovljenega za različne programe in projekte poročilo Komisije o napredku na vsaki dve leti poročanje Komisije na letnih dialogih o raziskavah 45.zagotoviti, da projekti, ki jih podpira EU: a.upoštevajo prednostne naloge iz strategije EU na področju drog in akcijskega načrta za boj proti drogam; b.upoštevajo vrzeli pri oblikovanju politik; c.prinašajo jasno dodano vrednost ter zagotavljajo usklajenost in sinergije; ter d.ne pomenijo podvajanja z raziskavami v okviru drugih programov in teles; e.upoštevajo pomen vedenjskih raziskav in nevroloških ved; f.vsebujejo jasne kazalnike za merjenje njihovega učinka 2017–2020 Komisija EMCDDA vključenost prednostnih nalog iz strategije EU na področju drog in akcijskega načrta za boj proti drogam v merila za financiranja in ocenjevalna merila pri raziskavah v zvezi z drogami, ki jih financira EU število, učinek, dopolnjevanje in vrednost raziskovalnih štipendij, ki jih financira EU, in dodeljenih naročil na področju drog število člankov in poročil o raziskavah v zvezi z drogami, ki jih financira EU, objavljenih v vplivnih recenziranih publikacijah letna razprava v okviru Horizontalne delovne skupine za droge v zvezi s projekti, ki se ukvarjajo z drogami in jih financira EU, vključno s priporočili znanstvenega odbora EMCDDA glede prednostnih nalog na področju raziskav poročilo Komisije o napredku na vsaki dve leti poročila o raziskovalnih projektih priporočila znanstvenega odbora EMCDDA o prednostnih nalogah na področju raziskav indeks znanstvenih navedkov in podobna biometrična orodja



strateški raziskovalni program, ki ga razvije ERANID 46.spodbujati znanstveno na dokazih utemeljeno ocenjevanje politik in ukrepov na nacionalni ravni, ravni EU ter mednarodni ravni 2017–2020 Komisija države članice

EMCDDA splošni kazalnik 14 redno poročilo o napredku Svetu in Evropskemu parlamentu o izvajanju strategije in akcijskega načrta število držav, ki sledijo strukturiranemu pristopu, kot je opisan v priročniku za naročanje in upravljanje ocen, ki ga je pripravil EMCDDA zaključena zunanja vmesna ocena strategije/akcijskega načrta –2016 evropske smernice za ocenjevanje objavljenih nacionalnih strategij in akcijskih načrtov na področju drog priprava študij o učinkovitosti in učinku politik na področju drog v EU in na mednarodni ravni zaključeno vrednotenje izvajanja priporočil Sveta iz leta 2003 o preprečevanju in zmanjševanju zdravstvenega škode, povezane z odvisnostjo od drog poročanje EMCDDA poročilo Komisije o napredku na vsaki dve leti vmesno poročilo o oceni strategije EU na področju drog poročanje EMCDDA poročanje znanstvenega odbora EMCDDA poročanje v okviru Alice RAP, LINKSCH in ERA-net nacionalna poročila Reitox 47.zbirati dokaze o morebitnih povezavah med trgovino s prepovedanimi drogami in: a.financiranjem terorističnih skupin in dejavnosti, vključno s kakršnim koli prekrivanjem med že znanimi potmi za izdelavo prepovedanih drog in območji, kjer poteka trgovina z njimi, in konfliktnimi območji, ter viri financiranja terorističnih celic v EU, ki temeljijo na nezakonitih dejavnostih, vključno s trgovino s prepovedanimi drogami; b.tihotapljenjem migrantov, s čimer se ustvarja sinergija z akcijskim načrtom EU za boj proti tihotapljenju migrantov (2015–2020), ki predvideva izvedbo raziskav in analize tveganja o povezanosti tihotapljenja in drugih kaznivih dejanj, kot je trgovina s prepovedanimi drogami, pri čemer je treba: posebno pozornost nameniti ranljivim migrantom, zlasti mladoletnikom in ženskam, in njihovemu morebitnemu izkoriščanju za namene trgovine s prepovedanimi drogami in/ali kot končne uporabnike drog proučiti kakršno koli prekrivanje med hudodelskimi združbami, ki se ukvarjajo s trgovino s prepovedanimi drogami in tihotapljenjem migrantov, njihovimi načini delovanja in potmi, ki jih uporabljajo; c.trgovino z ljudmi, s čimer se ustvarja sinergija s pravnim in političnim okvirom EU za obravnavanje trgovine z ljudmi, vključno s strategijo EU za odpravo trgovine z ljudmi za obdobje 2012–2016 2017–2020 države članice Komisija koordinator EU za boj proti trgovini z ljudmi EMCDDA Europol FRONTEX Agencija Evropske unije za temeljne pravice (FRA) Evropski inštitut za enakost spolov (EIGE) število projektov, financiranih na ravni EU in nacionalni ravni poročanje držav članic poročanje Komisije poročanje agencij EU: EMCDDA, Europol, FRONTEX in FRA v okviru njihovih rednih dejavnosti poročanja EIGE v okviru njegovih rednih dejavnosti poročanja 15. še naprej zagotavljati mreženje in sodelovanje ter razviti zmogljivosti v okviru infrastrukture znanja EU in širše, kar zadeva obveščanje, raziskave, spremljanje in ocenjevanje na področju drog, zlasti prepovedanih 48.v sodelovanju z zadevnimi akterji po potrebi še naprej zagotavljati izčrpne analize: a.razmer v EU na področju drog; b.dinamike uporabe drog med prebivalstvom na splošno in v ciljnih skupinah, vključno z etničnimi manjšinami, migranti in prosilci za azil, osebami LGBTI, zaposlenimi v seksualni industriji in zaporniki, ter c.odzivov na uporabo drog; d.razvoja na ravni EU in mednarodni ravni v zvezi z modeli politik na področju marihuane in njihovimi učinki stalni ukrepi EMCDDA Europol države članice forum civilne družbe o drogah Komisija splošni kazalniki 1 do 15 opredeliti sedanje pomanjkljivosti v bazi znanja in razviti okvir na ravni EU za čim boljše analiziranje obstoječih zbirk podatkov število pregledov in analiz glede na tematiko, kar zadeva položaj v zvezi z drogami poročanje EMCDDA poročanje držav članic forum civilne družbe o drogah Komisija 49.okrepiti usposabljanje za osebe, ki se ukvarjajo z vprašanjem drog 2017–2020 države članice EMCDDA CEPOL število pobud na ravni držav članic in EU, namenjenih usposabljanju strokovnih delavcev z vidika zmanjšanja povpraševanja po drogah in ponudbe drog število izvedenih pobud na ravni držav članic in na ravni EU za usposabljanje strokovnih delavcev glede zbiranja podatkov in poročanja o zmanjšanju povpraševanja po drogah in zmanjšanju ponudbe drog poročila držav članic poročilo EMCDDA o usposabljanju letno poročilo CEPOL letna poročila Reitox 50.izboljšati zbiranje podatkov, raziskave, analize in poročanje o: a.zmanjšanju povpraševanja po drogah; b.zmanjševanju ponudbe drog; c.novih trendih, npr. uporabi več drog hkrati in zlorabi nadziranih psihoaktivnih zdravil na recept, ki ogrožajo zdravje in varnost; d.virusih, ki se prenašajo s krvjo, v povezavi z uporabo drog, med drugim HIV in virusnem hepatitisu, pa tudi spolno prenosljivih boleznih in tuberkulozi; e.psihični in fizični komorbidnosti; f.težavah z drogami med zaporniki ter dostopnosti in obsegu ukrepov in storitev za zmanjšanje povpraševanja po drogah v zaporih ter g.drugih posledicah uporabe drog težavah in posledicah, povezanih tako z uporabo dovoljenih kot tudi prepovedanih snovi; h.skladnosti politik na področju drog z mednarodnimi standardi in načeli s področja človekovih pravic stalni ukrepi države članice Komisija EMCDDA Europol ECDC EMA boljša dostopnost in uporaba na dokazih utemeljenih in znanstveno verodostojnih kazalnikov glede zmanjšanja ponudbe drog in povpraševanja po drogah obseg novih raziskav na ravni držav članic v zvezi s porajajočimi se trendi, npr. uporabo več drog hkrati in zlorabo nadziranih zdravil na recept, boleznimi, ki se prenašajo s krvjo, v povezavi z uporabo drog, med drugim HIV in virusnim hepatitisom, pa tudi spolno prenosljivimi boleznimi in tuberkulozo, psihično in fizično komorbidnostjo ter drugimi posledicami uporabe drog študija na ravni EU o ogroženosti skupnosti zaradi drog in vplivu tega na posameznike, družine in skupnosti, ki so najbolj prizadeti, pa tudi učinkovitih odzivih nanje sprejetje na dokazih utemeljenih in znanstveno verodostojnih kazalnikov glede težav v zvezi z drogami med zaporniki poročanje EMCDDA poročanje držav članic usklajeno sporočanje podatkov s strani organov EU, vključno z EMCDDA EU SOCTA 51.izboljšati zmogljivosti odkrivanja, ocenjevanja in učinkovitega odzivanja na pojav in uporabo novih psihoaktivnih snovi ter spremljati, kako te nove snovi vplivajo na število in profil uporabnikov stalni ukrepi Komisija države članice EMCDDA Europol splošni kazalnik 6 obseg novih epidemioloških, farmakoloških in toksikoloških raziskav v zvezi z novimi psihoaktivnimi snovmi, ki jih podpirajo države članice in programi EU na področju raziskav obseg izmenjave informacij, najboljših praks in obveščevalnih podatkov obseg toksikoloških analiz in analiz zdravstvenih podatkov glede novih psihoaktivnih snovi, ki si jih izmenjujejo toksikološki laboratoriji poročanje EMCDDA izvedbeno poročilo EMCDDA-Europola poročila laboratorijev in raziskovalnih inštitutov nacionalna poročila Reitox 52.okrepiti prizadevanja za izmenjavo forenzičnih znanstvenih podatkov, vključno s podporo pri prepoznavanju novih psihoaktivnih snovi, referenčnimi laboratorijskimi standardi glede novih psihoaktivnih snovi in razvojem enotne metodologije za prepoznavanje novih snovi, in sicer s krepitvijo sodelovanja s Skupnim raziskovalnim središčem Komisije ter prek obstoječih mrež, npr. delovne skupine evropske mreže inštitutov za sodno medicino za vprašanja s področja drog, ob upoštevanju sklepov Sveta PNZ o viziji evropske forenzične znanosti do leta 2020, in evropske mreže carinskih laboratorijev 2017–2020 Komisija države članice EMCDDA splošni kazalnik 15 obseg delitve forenzičnih znanstvenih podatkov o novih psihoaktivnih snoveh za zagotavljanje podpore pri prepoznavanju novih psihoaktivnih snovi dostopnost referenčnih laboratorijskih standardov za forenzične znanstvene laboratorije, carinske laboratorije in inštitute napredek, dosežen pri razvoju enotne metodologije za prepoznavanje novih psihoaktivnih snovi poročanje EMCDDA/ Europola poročanje Komisije poročilo Komisije o napredku za vsaki dve leti 53.izboljšati sposobnost opredeljevanja, ocenjevanja in odzivanja na ravni držav članic in EU na: (a) spremembe vedenjskih vzorcev pri uživanju drog in (b) izbruhe epidemij, povezanih z drogami stalni ukrepi države članice EMCDDA ECDC EMA število in učinkovitost pripravljenih in izvedenih novih pobud na področju javnega zdravja v zvezi z drogami število in učinkovitost obstoječih pobud, ki se prilagodijo zaradi upoštevanja uživanja drog ali izbruhov epidemij število in učinek poročil o zgodnjem opozarjanju, ocen tveganja in opozoril nacionalna poročila Reitox poročila v zvezi s sistemom zgodnjega opozarjanja poročanje EMCDDA 16. okrepiti razširjanje rezultatov spremljanja, raziskav in vrednotenja na ravni EU in na nacionalni ravni 54.države članice še naprej podpirajo prizadevanja za spremljanje in izmenjavo informacij na ravni EU, tudi sodelovanje z nacionalnimi kontaktnimi točkami Reitox, ter ustrezno podporo za te točke stalni ukrepi države članice

EMCDDA Komisija prosti dostop do objavljenih rezultatov študij, ki jih financira EU obseg financiranja nacionalnih kontaktnih točk Reitox in drugih virov, ki ustreza zahtevam število in učinkovitost ukrepov za razširjanje nacionalnih kontaktnih točk Reitox razširjanje na spletu, vključno z OpenAire in Cordis spletišče EMCDDA nacionalna poročila Reitox 6.Priloga 1 – 15 splošnih kazalnikov za akcijski načrt EU za boj proti drogam (2017–2020) 1.odstotek prebivalstva, ki trenutno uživa droge (v zadnjem mesecu), ki je droge zaužil nedavno (v preteklem letu) in ki je kadar koli v življenju zaužil droge (uživanje v življenju), glede na vrsto droge in na starostno skupino (splošna raziskava prebivalstva (EMCDDA)) 2.ocenjeni trendi glede razširjenosti problematične uporabe drog in uporabe drog z vbrizganjem (problematična uporaba drog (EMCDDA)) 3.trendi glede smrti zaradi drog in smrtnosti med uporabniki drog (v skladu z nacionalnimi opredelitvami) (smrti zaradi drog (EMCDDA)) 4.razširjenost in pojavnost nalezljivih bolezni, ki nastanejo zaradi uporabe drog, med drugim HIV in virusnega hepatitisa, pa tudi spolno prenosljivih bolezni in tuberkuloze, med uporabniki drog za vbrizganje (nalezljive bolezni, povezane z drogami (EMCDDA)) 5.trendi glede starosti ob prvi uporabi prepovedanih drog (Evropska raziskava o alkoholu in drogah med šolsko mladino – ESPAD), z zdravjem povezano vedenje v šolskem obdobju (HBSC), raziskava o uporabi drog v splošni populaciji (ključni epidemiološki kazalnik EMCDDA) 6.trendi glede števila oseb, vključenih v zdravljenje zasvojenosti z drogami (povpraševanje po zdravljenju (EMCDDA)) in ocenjeno skupno število oseb v zdravljenju zasvojenosti z drogami (povpraševanje po zdravljenju ter zdravstveni in družbeni odzivi (EMCDDA)) 7.trendi glede števila in količin zaseženih prepovedanih drog (zasegi drog (EMCDDA): marihuana, heroin, kokain, crack, amfetamini, metamfetamini, ekstazi, LSD in druge snovi) 8.trendi glede maloprodajnih cen in čistosti prepovedanih drog (cena in čistost (EMCDDA): marihuana, heroin, kokain, crack, amfetamini, metamfetamini, ekstazi, LSD in druge snovi ter sestava drog v tabletkah) 9.trendi glede števila začetnih poročil o kršitvah zakonov o drogah, razvrščeni po drogi in vrsti kršitve (ponudba in posedovanje) (kršitve na področju drog (EMCDDA)) 10.razširjenost uporabe drog med zaporniki (uporaba drog v zaporih (EMCDDA)) 11.ocena dostopnosti, obsega in kakovosti storitev ter ukrepov na področju preprečevanja, zmanjševanja škode, socialne integracije in zdravljenja (zdravstveni in družbeni odzivi (EMCDDA)) 12.na dokazih temelječi ukrepi na področju preprečevanja, zdravljenja, socialne integracije in okrevanja ter njihov pričakovani učinek na razširjenost drog in problematično uporabo drog (portal najboljših praks EMCDDA) 13.odločen dialog in sodelovanje na področjih, povezanih z drogami, z drugimi regijami, tretjimi državami, mednarodnimi organizacijami in drugimi stranmi (zunanja vmesna ocena strategije/akcijskega načrta; poročanje ESZD)