Četrtek, 15. december 2011

Dostop javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije ***I

P7_TA(2011)0580

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (prenovitev) (KOM(2008)0229 – C6-0184/2008 – 2008/0090(COD))

2013/C 168 E/45

(Redni zakonodajni postopek: prenovitev)

Evropski parlament,

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za ustavne zadeve, Odbora za peticije in Odbora za pravne zadeve (A7-0426/2011),

ker po mnenju posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog ne vsebuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil in te spremembe, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

(1) UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

Četrtek, 15. december 2011

P7_TC1-COD(2008)0090

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. decembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. …/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o opredelitvi splošnih načel in omejitev, ki urejajo pravico do dostopa do dokumentov institucij, organov, uradov in agencij Unije [Sprememba 1]

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 15 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Potrebne so številne bistvene spremembe Uredbe (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (2). Zaradi jasnosti bi bilo treba navedeno uredbo prenoviti. Po začetku veljavnosti spremenjene Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) pravica do dostopa do dokumentov zajema vse institucije, organe, urade in agencije Unije, vključno z Evropsko službo za zunanje delovanje, zato so potrebne bistvene spremembe Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (3), pri čemer bi bilo treba upoštevati izkušnje iz začetnega izvajanja navedene uredbe ter relevantno sodno prakso Sodišča Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice. [Sprememba 2]

(2) Drugi pododstavek člena 1 PEU opredeljuje pojem javnosti in pravi, da je Pogodba nov korak v procesu oblikovanja vse tesnejše zveze med narodi Evrope, v kateri se odločitve sprejemajo čim bolj javno in v kar najtesnejši povezavi z državljani.

(3) Javnost omogoča državljanom, da tesneje sodelujejo v postopku odločanja, in zagotavlja, da je uprava deležna večje zakonitosti ter je učinkovitejša in bolj odgovorna državljanu v demokratičnem sistemu. Javnost prispeva h krepitvi načela demokracije, in kakor je poudarjeno v členih 9 do 12 PEU, pa tudi spoštovanja temeljnih pravic, določenih v členu 6 Pogodbe EU PEU in v Evropski listini o temeljnih pravicah (Listina) . [Sprememba 3]

(3a) Preglednost bi morala okrepiti tudi načelo dobrega upravljanja v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije, kakor določata člen 41 Listine in člen 298 PDEU. Temu primerno bi bilo treba opredeliti notranje upravne postopke ter zagotoviti ustrezne finančne in človeške vire, da bi se načelo odprtosti izvajalo v praksi. [Sprememba 4]

(3b) Odprtost krepi zaupanje državljanov v institucije, organe, urade in agencije Unije, saj prispeva k njihovemu poznavanju postopkov odločanja v Uniji in svojih pravic v tem okviru. Odprtost prinaša tudi več preglednosti pri izvajanju upravnih in zakonodajnih postopkov. [Sprememba 5]

(3c) S poudarjanjem normativnega pomena načela preglednosti ta uredba krepi kulturo pravne države v Uniji in zato prispeva tudi k preprečevanju kriminala in kriminalnega vedenja. [Sprememba 6]

(4) Splošna načela in omejitve iz razlogov javnega ali zasebnega interesa, ki veljajo za pravico javnosti do dostopa do dokumentov, so bila določena v Uredbi (ES) št. 1049/2001, ki se je začela uporabljati 3. decembra 2001 (4) . [Sprememba 7]

(5) Prva ocena izvajanja Uredbe (ES) št. 1049/2001 je bila opravljena v poročilu, objavljenem 30. januarja 2004 (5). Komisija se je 9. novembra 2005 odločila, da sproži postopek za pregled Uredbe (ES) št. 1049/2001. Evropski parlament je v resoluciji, sprejeti 4. aprila 2006, Komisijo pozval, da predloži predlog o spremembi Uredbe (6). Komisija je 18. aprila 2007 objavila Zeleno knjigo o pregledu Uredbe (7) in sprožila javno posvetovanje. [Sprememba 8]

(6) Namen te uredbe je čim bolj uresničiti pravico dostopa javnosti do dokumentov ter določiti splošna načela in omejitve izjeme takega dostopa na podlagi javnega ali zasebnega interesa, ki ureja tak dostop v skladu s členom 255(2) Pogodbe ES členom 15(3) PDEU in v skladu s predpisi o odprtosti institucij, organov, uradov in agencij Unije, kakor so določeni v členu 15(1) PDEU . Zato bi morala biti vsa druga pravila o dostopu do dokumentov skladna s to uredbo in v skladu s posebnimi določbami, ki zadevajo zgolj Sodišče Evropske unije, Evropsko centralno banko in Evropsko investicijsko banko pri opravljanju neadministrativnih nalog. [Sprememba 9]

(7) Ker vprašanje dostopa do dokumentov ni zajeto v določbe Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, bi se morale institucije, organi, uradi in agencije, kot je že določeno v Izjavi št. 41, priloženi Sklepni listini Amsterdamske pogodbe, v zvezi z dokumenti, ki zadevajo v navedeni pogodbi zajete dejavnosti, ravnati po tej uredbi.

(9) Evropski parlament in Svet sta 6. septembra 2006 sprejela Uredbo (ES) št 1367/2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (8) . Glede dostopa do dokumentov z informacijami o okolju mora biti ta uredba skladna z Uredbo (ES) št. 1367/2006.

(10) Glede razkritja osebnih podatkov je treba vzpostaviti jasno razmerje med to uredbo in Uredbo (ES) št. 45/2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (9). Institucije, organi, uradi in agencije Unije bi morali osebne podatke obdelovati v skladu s pravicami posameznikov, na katere se osebni podatki nanašajo, kakor je opredeljeno v členu 16 PDEU, pa tudi v členu 8 Listine, ustrezni zakonodaji Unije in s sodno prakso Sodišča Evropske unije. [Sprememba 10]

(11) Določiti je treba jasna pravila glede razkrivanja dokumentov, ki izvirajo iz držav članic, in dokumentov tretjih strank, ki so del sodnih spisov ali so jih institucije pridobile , organi, uradi ali agencije pridobili zaradi svojih posebnih preiskovalnih pooblastil, ki jih imajo na podlagi prava ES Unije . [Sprememba 11]

(12) Širši V skladu s členom 15(3) PDEU se celovit dostop do dokumentov se zagotovi, kadar v skladu s Pogodbama institucije pri sprejemanju ukrepov splošnega obsega delujejo v svoji zakonodajni funkciji, vključno s prenesenimi pristojnostmi, sočasno pa se ohranja učinkovitost postopka odločanja institucij. Taki dokumenti morajo biti čim bolj neposredno dostopni. v skladu s členom 290 PDEU in izvedbenimi pooblastili v skladu s členom 291 PDEU . Pripravljalni zakonodajni dokumenti in vse ustrezne informacije o različnih stopnjah medinstitucionalnega postopka, kot so dokumenti delovnih skupin Sveta in stališča delegacij držav članic v vlogi članic Sveta ter dokumenti trialoga na prvi obravnavi, bi morali biti načeloma javnosti nemudoma in neposredno dostopni na omrežju. [Sprememba 12]

(12a) Zakonodajna besedila bi morala biti napisana jasno in razumljivo ter objavljena v Uradnem listu Evropske unije. [Sprememba 13]

(12b) Evropski parlament, Svet in Komisija bi se morali v skladu s členom 295 PDEU in to uredbo dogovoriti o boljši praksi pri pripravi zakonodaje, izboljšanih modelih in tehnikah, ki si jih delijo institucije, organi, uradi in agencije, da bi se v zasnovi izboljšalo načelo preglednosti in pravne jasnosti dokumentov Unije, in to objaviti v Uradnem listu Evropske unije. [Sprememba 14]

(12c) Dokumenti v zvezi z nezakonodajnimi postopki, kot so zavezujoči ukrepi ali ukrepi za urejanje notranje organizacije, upravni ali proračunski akti ali dokumenti politične narave (kot so sklepi, priporočila ali resolucije), bi morali biti lahko in kolikor je mogoče neposredno dostopni v skladu z načelom dobrega upravljanja iz člena 41 Listine. [Sprememba 15]

(12d) Za vsako kategorijo dokumentov bi morala odgovorna institucija, organ, urad ali agencija državljanom omogočiti, da se seznanijo s predvidenim potekom notranjih postopkov, s tem, katere organizacijske enote bodo pristojne in kakšne so njihove pristojnosti, ter s postavljenimi roki in uradom, na katerega se lahko obrnejo. Institucije, organi, uradi in agencije bi morali ustrezno upoštevati priporočila evropskega varuha človekovih pravic. V skladu s členom 295 PDEU bi morale doseči dogovor o skupnih smernicah o načinu, na katerega vsaka organizacijska enota evidentira notranje dokumente, jih kategorizira glede na možno poseganje v interese Unije in arhivira zaradi začasnih ali zgodovinskih potreb v skladu z načeli iz te uredbe. Dosledno in usklajeno bi morali obveščati javnost o sprejetih ukrepih za izvajanje te uredbe ter usposabljati svoje osebje za pomoč državljanom, ki uresničujejo svoje pravice iz te uredbe. [Sprememba 16]

(13) Preglednost zakonodajnega postopka je za državljane izrednega pomena. Zato bi morale institucije aktivno razširjati dokumente, ki so del zakonodajnega postopka , in izboljšati svoje komuniciranje z morebitnimi prosilci . Institucije Unije, organi, uradi in agencije bi morale za čim več kategorij dokumentov zagotoviti, da so praviloma javno dostopne na njihovih spletnih straneh . Aktivno razširjanje dokumentov bi bilo treba spodbujati tudi na drugih področjih. [Sprememba 17]

(13a) Institucije, organi, uradi in agencije bi morale doseči soglasje o medinstitucionalnem registru lobistov in drugih zainteresiranih strani, da se izboljša odprtost in preglednost zakonodajnega postopka. [Sprememba 18]

(15) Zaradi izredno občutljive vsebine so nekateri dokumenti deležni posebne obravnave. Obveščanje Evropskega parlamenta o vsebini takih dokumentov mora biti urejeno z medinstitucionalnim sporazumom. [Sprememba 19]

(16) Da bi dosegli večjo odprtost v delu institucij, se Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji organov, uradov in agencij se zagotovi dostop do dokumentov, ki jih institucije ti pripravijo, in tudi do dokumentov, ki jih institucije ti prejmejo. V tem smislu Izjava št. 35, priložena Sklepni listini Amsterdamske pogodbe, določa, da lahko država Država članica lahko od Komisije ali Sveta institucij, organov, uradov ali agencij zahteva, da se dokument, ki izhaja iz te države, brez njenega predhodnega soglasja ne pošlje tretjim strankam izven institucij, organov, uradov ali agencij . [Sprememba 20]

(16a) Sodišče Evropske unije je pojasnilo, da obveznost posvetovanja z državami članicami glede zahtev za dostop do njihovih dokumentov ne daje državam članicam pravice, da zavrnejo tak dostop ali da se sklicujejo na nacionalne zakone ali določbe, in da lahko institucija, organ, urad ali agencija, ki prejme zahtevo, zavrne dostop samo na podlagi izjem iz te uredbe (10). [Sprememba 21]

(17) Načelno Vsi dokumenti institucij bi morali biti vsi dokumenti institucij dostopni javnosti. Vendar pa je treba nekatere javne in zasebne interese zaščititi z izjemami. Institucije bi morale imeti pravico varovati svoja notranja posvetovanja in razprave, kadar je to potrebno za varovanje svoje sposobnosti opravljanja nalog. Izjeme od tega načela bi bilo treba sprejeti, da se zaščitijo nekateri javni in zasebni interesi, vseeno pa bi moral takšne izjeme urejati pregleden sistem pravil in postopkov, končni cilj pa bi moralo biti uresničevanje temeljne pravice državljanov do dostopa. Pri ocenjevanju izjem bi morale institucije upoštevati načela v zakonodaji Skupnosti Unije s področja varstva osebnih podatkov, na vseh področjih delovanja Skupnosti Unije . [Sprememba 22]

(18) Vsi predpisi o dostopu do dokumentov institucij morajo biti v skladu s to uredbo. Glede na dejstvo, da ta uredba neposredno izvaja člen 15 PDEU, pa tudi člen 42 Listine, bi morala opredeljena načela in omejitve dostopa do dokumentov prevladati nad vsemi pravili, ukrepi in praksami, ki jih institucije, organi, uradi ali agencije sprejmejo na drugačni pravni podlagi in ki uvajajo dodatne ali strožje izjeme od tistih, ki jih določa ta uredba. [Sprememba 23]

(19) Da bi zagotovili celovito spoštovanje pravice do dostopa, mora biti uporabljen dvofazni upravni postopek z dodatno možnostjo sodnega postopka ali pritožb Evropskemu varuhu človekovih pravic.

(20) Vsaka institucija, organ, urad in agencija mora sprejeti potrebne ukrepe za obveščanje javnosti o veljavnih določbah in za usposabljanje svojega osebja za pomoč državljanom, ki uresničujejo svoje pravice iz te uredbe. Da bi državljani laže uresničevali svoje pravice, mora vsaka institucija, organ, urad ali agencija zagotoviti dostop do registra dokumentov.

(21) Čeprav ni namen ali učinek te uredbe spreminjati nacionalne predpise o dostopu do dokumentov, pa je vendarle jasno, da morajo na podlagi načela lojalnega sodelovanja, ki ureja odnose med institucijami in državami članicami, države članice paziti, da ne ovirajo ustrezne uporabe te uredbe, in spoštovati varnostne predpise institucij.

(22) Ta uredba ne posega v obstoječe pravice držav članic, sodnih organov ali preiskovalnih teles do dostopa do dokumentov. [Sprememba 24]

(23) V skladu s členom 255(3) Pogodbe ES členom 15(3) PDEU ter načeli in pravili iz te uredbe vsaka institucija , organ, urad ali agencija v svojem poslovniku določi posebne določbe o dostopu do svojih dokumentov , pa tudi do dokumentov, ki se nanašajo na njegove upravne naloge – [Sprememba 25]

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Namen

Namen te uredbe je:

(a) na podlagi javnega ali zasebnega interesa v skladu s členom 15 PDEU določiti načela, pogoje in omejitve, ki urejajo pravico dostopa do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (v nadaljnjem besedilu "institucije"), določene v členu 255 Pogodbe ES, da bi se javnosti odobril institucij, organov, uradov in agencij Unije, na način, ki bo javnosti jamčil čim širši dostop do takih dokumentov; [Sprememba 26]

(b) določiti pravila, ki zagotavljajo čim lažje uresničevanje te pravice;

(c) spodbujati običajne upravne postopke za institucij, organov, uradov in agencij Unije, na način, ki bo javnosti jamčil dostop do dokumentov in še posebej splošne cilje večje preglednosti, odgovornosti in demokracije . [Sprememba 27]

Člen 2

Upravičenci do dostopa in področje uporabe

1. Vse fizične ali pravne osebe ali vsa združenja pravnih ali fizičnih oseb imajo pravico do dostopa do dokumentov institucij , organov, uradov in agencij Unije , ob upoštevanju načel, pogojev in omejitev, določenih s to uredbo.

2. Ta uredba se uporablja za vse dokumente institucij, to je za dokumente, ki jih institucije pripravijo ali prejmejo in so v njihovi lasti, o zadevi v zvezi s politikami, dejavnostmi ali odločitvami s področja njihove pristojnosti, na vseh področjih delovanja Evropske unije.

3. Brez poseganja v člena 4 in 9 so dokumenti dostopni javnosti na pisno prošnjo ali neposredno v elektronski obliki ali prek registra. Zlasti dokumenti, pripravljeni ali prejeti med zakonodajnim postopkom, so neposredno dostopni v skladu s členom 12.

4. Za dokumente občutljive narave, določene v členu 9(1), velja postopek v skladu z navedenim členom.

5. Ta uredba se ne uporablja za dokumente, ki so jih sodiščem predložile stranke, ki niso institucije.

6. Brez poseganja v posebne pravice dostopa za zainteresirane stranke, določene z zakonodajo ES, dokumenti, ki so sestavni del upravnega spisa o preiskavi ali postopka v zvezi s posamičnim aktom, javnosti niso dostopni, dokler se preiskava ne zaključi ali dokler akt ne postane pravnomočen. Dokumenti z informacijami, ki jih je institucija med takimi preiskavami zbrala ali pridobila pri fizičnih ali pravnih osebah, javnosti niso dostopni.

7. Ta uredba ne posega v pravice dostopa javnosti do dokumentov institucij, ki izvirajo iz instrumentov mednarodnega prava ali aktov institucij, ki jih izvajajo. [Sprememba 28]

Člen 2a

Področje uporabe

1. Ta uredba se uporablja za vse dokumente institucij, organov, uradov in agencij Unije, torej za dokumente, ki jih te pripravijo ali prejmejo in so v njihovi posesti, na vseh področjih delovanja Unije. Za Sodišče Evropske unije, Evropsko centralno banko in Evropsko investicijsko banko se ta uredba uporablja le pri izvajanju njihovih upravnih nalog.

2. Dokumenti so javnosti dostopni v elektronski obliki v Uradnem listu Evropske unije ali v uradnem registru institucije, organa, urada ali agencije ali na pisno prošnjo. Dokumenti, pripravljeni ali prejeti med zakonodajnim postopkom, so neposredno dostopni v skladu s členom 12.

3. Ta uredba ne posega v večje pravice dostopa javnosti do dokumentov institucij, organov, uradov ali agencij, ki utegnejo izhajati iz instrumentov mednarodnega prava ali aktov institucij, ki jih izvajajo, ali iz zakonov držav članic. [Sprememba 29]

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej uredbi:

(a) "dokument" pomeni neko vsebino vse podatke ne glede na to, kakšen je njen medij njihov medij (napisana napisani na papirju ali shranjena shranjeni v elektronski obliki ali kot zvočni, vizualni ali avdiovizualni zapis), ki ga je pripravila institucija in ga je uradno poslala enemu ali več prejemnikom ali kako drugače evidentirala, ali ki ga je institucija prejela o zadevi, ki sodi v področje odgovornosti institucije, organa, urada ali agencije Unije. P odatki iz sistemov za elektronsko shranjevanje, obdelavo ali priklic , vključno z zunanjimi sistemi, ki se uporabljajo za delo navedene institucije, organa, urada ali agencije, so dokumenti, zlasti, če jih je mogoče izvleči v obliki tiskalniškega izpisa ali elektronskega zapisa z orodji, ki so razumno na voljo za uporabo zadevnega sistema . Institucija, organ, urad ali agencija, ki namerava vzpostaviti nov sistem elektronskega shranjevanja ali bistveno spremeniti obstoječi sistem, oceni verjetni učinek na pravico do dostopa, zagotovi, da je zajamčena pravica do dostopa kot temeljna pravica, in ukrepa tako, da podpira cilj preglednosti. Funkcije za priklic informacij, shranjenih v elektronskih sistemih za shranjevanje, se prilagodijo, da se ugodi zahtevam javnosti;

(aa) "dokumenti z oznako tajnosti" pomeni dokumente, ki se v celoti ali deloma obravnavajo kot tajni v skladu s členom 3a(1);

(ab) "zakonodajni akt" vključuje dokumente, ki so pripravljeni ali prejeti med zakonodajnimi postopki za sprejetje zakonodajnih aktov, tudi ukrepe, ki se splošno uporabljajo pod prenesenimi in izvedbenimi pooblastili, ter akte, ki se splošno uporabljajo in so v državah članicah ali zanje pravno zavezujoči;

(ac) "upravne naloge" pomeni ukrepe, ki zadevajo organizacijske, upravne ali proračunske zadeve, ustrezne institucije, organa, urada ali agencije;

(ad) "arhivski sistem" pomeni orodje institucij, organov, uradov ali agencij za strukturirano upravljanje evidentiranja vseh njihovih dokumentov, ki zadevajo postopke, ki so še v teku ali so bili nedavno zaključeni;

(ae) "zgodovinski arhiv" pomeni tisti del arhiva institucij, organov, uradov in agencij, ki je bil na podlagi določil iz točke (a) izbran za stalno hrambo.

V Uradnem listu Evropske unije in na spletnih straneh institucij, organov, uradov in agencij, ki se sporazumejo o skupnih merilih za arhiviranje, ki jih objavijo, se objavi podroben seznam vseh kategorij aktov po definicijah iz točk (a) do (ac);

(b) "tretja stranka" pomeni vsako fizično ali pravno osebo ali subjekt zunaj institucije , organa, urada ali agencije , vključno z državami članicami, drugimi institucijami in organi Skupnosti Unije ali zunaj Skupnosti Unije in tretjimi državami. [Sprememba 30]

Člen 3a

Postopek določanja stopnje tajnosti dokumentov

1. Če obstajajo razlogi javnega reda po členu 4(1) in brez poseganja v parlamentarni nadzor na ravni Unije in na nacionalni ravni, lahko institucija, organ, urad ali agencija dokument določi kot tajen, če bi njegovo razkritje ogrozilo varovanje bistvenih interesov Unije ali ene ali več držav članic, zlasti v zadevah javne varnosti, obrambe in v vojaških zadevah. Dokument je lahko delno ali v celoti določen kot zaupen. Dokumenti se kot zaupni označijo na naslednji način:

(a) "EU TOP SECRET/EU – STROGO TAJNO" :

ta stopnja tajnosti se uporablja le za informacije in gradivo, katerih nedovoljeno razkritje bi lahko povzročilo izjemno hude posledice za temeljne interese Unije in ene ali več držav članic;

(b) "EU SECRET/EU – TAJNO" :

ta stopnja tajnosti se uporablja le za informacije in gradivo, katerih nedovoljeno razkritje bi lahko resno škodovalo temeljnim interesom Unije ali ene ali več držav članic;

(c) "EU CONFIDENTIAL/EU – ZAUPNO" :

ta stopnja tajnosti se uporablja za informacije in gradivo, katerih nedovoljeno razkritje bi lahko škodovalo temeljnim interesom Unije ali ene ali več držav članic;

(d) "EU RESTRICTED/EU – INTERNO" :

ta stopnja tajnosti se uporablja le za informacije in gradivo, katerih nedovoljeno razkritje bi bilo lahko škodljivo za interese Unije ali ene ali več držav članic;

2. Dokumenti se določijo kot tajni le, če je to potrebno. Če je mogoče, organi izvora na tajnih dokumentih določijo datum ali obdobje, do katerega ali po izteku katerega je stopnjo tajnosti vsebine mogoče znižati ali ukiniti. V nasprotnem primeru preverjajo dokumente najmanj vsakih pet let, da bi zagotovili potrebno izvorno stopnjo tajnosti. Stopnja tajnosti se jasno in pravilno označi ter se ohrani samo toliko časa, kolikor je potrebno za varovanje podatkov. Za določitev tajnih dokumentov in morebitno kasnejše znižanje stopnje tajnosti ali njeno ukinitev je odgovorna institucija, organ, urad ali agencija izvora dokumenta ali tista, ki je dokument z oznako tajnosti prejela od tretje strani ali druge institucije, organa, urada ali agencije.

3. Brez poseganja v pravico do dostopa drugih institucij, organov, uradov in agencij Unije se dokumenti z oznako tajnosti tretjim stranem odstopijo s privolitvijo tistega, ki jih je ustvaril. Če pri obdelavi dokumenta z oznako tajnosti sodeluje več institucij, organov, uradov ali agencij, se zagotovi ista stopnja tajnosti in se sproži posredovanje, če se njihova ocena glede stopnje zaščite razlikuje. Dokumenti v zvezi z zakonodajnimi postopki se ne določijo kot tajni. Izvedbeni ukrepi se določijo kot tajni še pred njihovim sprejetjem, če je to potrebno in se s tem prepreči škodljivi učinek na ukrep sam. Mednarodni sporazumi o dostopanju do zaupnih podatkov, sklenjeni v imenu Unije, tretjim državam ali mednarodnim organizacijam ne dajejo pravice, da Evropskemu parlamentu onemogočijo dostop do teh zaupnih informacij.

4. Prošnje za dostop do tajnih dokumentov na podlagi postopkov, določenih v členih 7 in 8, obravnavajo samo tiste osebe, ki imajo pravico seznaniti se z navedenimi dokumenti. Te osebe tudi ocenijo, kako se na dokumente z oznako tajnosti lahko sklicuje v javnem registru.

5. Tajni dokumenti se vpišejo v register institucije, organa, urada ali agencije ali se objavijo s privolitvijo tistega, ki jih je ustvaril.

6. Institucija, organ, urad ali agencija, ki zavrne dostop do dokumenta z oznako tajnosti, razloge za svojo odločitev navede tako, da ne škodi interesom, ki so zaščiteni z izjemami iz člena 4(1).

7. Brez poseganja v nadzorno funkcijo nacionalnih parlamentov države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se ob obravnavi prošenj za dokumente Unije z oznako tajnosti spoštujejo načela iz te uredbe.

8. Varnostni predpisi institucij, organov, uradov in agencij o tajnih dokumentih se objavijo. [Sprememba 31]

Člen 4

Izjeme

1. Institucije, organi, uradi in agencije zavrnejo dostop do dokumenta, kadar bi razkritje oslabilo varstvo javnega interesa, kar zadeva:

(a) javno varnost, vključno z varnostjo fizičnih in pravnih oseb Unije ali ene ali več držav članic ; [Sprememba 32]

(b) obrambne in vojaške zadeve;

(c) mednarodne odnose;

(d) finančno, denarno ali gospodarsko politiko Skupnosti Unije ali države članice; [Sprememba 33]

(e) okolje, kot so kraji razmnoževanja redkih vrst.

2. Institucije , organi, uradi in agencije zavrnejo dostop do dokumenta, kadar bi razkritje oslabilo varstvo: [Sprememba 34]

(a) poslovnih interesov fizičnih in pravnih oseb;

(b) pravic intelektualne lastnine;

(c) pravnih nasvetov in sodnih in arbitražnih postopkov ter postopkov reševanja sporov , ki se nanašajo na sodne postopke ; [Sprememba 35]

(d) namena inšpekcij, preiskav in revizij;

(e) objektivnosti in nepristranskosti izbirnih postopkov javnih naročil, dokler zadevna pogodbena institucija, organ, urad ali agencija ne sprejme odločitve, ali postopkov izbirnih komisij pri zaposlovanju osebja, dokler pristojni organ za imenovanje ne sprejme odločitve . [Sprememba 36]

3. Dostop do naslednjih dokumentov , ki jih je institucija, organ, urad ali agencija pripravila za notranjo rabo ali jih je prejela in se nanašajo na zadevo, o kateri še ni odločala, se zavrne le , če bi njihovo razkritje , zaradi vsebine dokumentov in objektivnih okoliščin tega položaja, očitno in resno oslabilo postopek odločanja institucij .

(a) dokumenti o zadevi, o kateri odločitev še ni bila sprejeta;

(b) dokumenti, ki vsebujejo mnenja za notranjo rabo kot del razprav in predhodnih posvetovanj v zadevnih institucijah, tudi po sprejetju odločitve. [Sprememba 37]

4. Izjeme iz odstavkov (2) in (3) se uporabljajo, razen če ne prevlada Pri ugotavljanju javnega interesa za razkritje v skladu z odstavki (1) do (3) velja, da javni interes za razkritje. V zvezi z odstavkom 2(a) šteje, da prevlada javni interes za razkritje, če se zahtevane informacije nanašajo na emisije zahtevani dokument nanaša na varstvo temeljnih pravic in pravno državo, dobro upravljanje z javnimi sredstvi ali na pravico do življenja v zdravem okolju, vključno z emisijami v okolje. Institucija, organ, urad ali agencija, ki se sklicuje na eno od izjem, mora pripraviti objektivno in posamično oceno ter pokazati, da je za varovani interes tveganje predvidljivo in ne zgolj hipotetično, ter opredeliti, kako bi lahko dostop do dokumenta izrecno in učinkovito oslabil varovani interes. [Sprememba 38]

4a. Dokumenti, katerih razkritje bi predstavljalo tveganje za varstvo okolja, kot so kraji razmnoževanja redkih vrst, se razkrijejo samo v skladu z Uredbo (ES) št. 1367/2006. [Sprememba 39]

5. Imena, nazivi in funkcije nosilcev javne funkcije, javnih uslužbencev in zastopnikov interesnih skupin v zvezi z njihovimi poklicnimi dejavnostmi se razkrijejo, razen če bi to v posebnih okoliščinah negativno vplivalo na zadevno osebo. Drugi osebni podatki se razkrijejo v skladu s pogoji o zakoniti obdelavi takih podatkov, določenimi v zakonodaji ES o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov. Osebni podatki se ne razkrijejo, če bi takšno razkritje ogrozilo zasebnost ali integriteto zadevne osebe. Kot ogrožanje se ne šteje:

— če se podatki nanašajo le na poklicne dejavnosti osebe, razen če obstaja razlog za domnevo, odvisno od posebnih okoliščin, da bi razkritje osebi škodilo;

— če se podatki nanašajo le na javno osebo, razen če obstaja razlog za domnevo, odvisno od posebnih okoliščin, da bi razkritje osebi ali osebam, ki so z njo povezane, škodilo;

— če so bili podatki že objavljeni s privolitvijo zadevne osebe.

Osebni podatki se kljub temu razkrijejo, če prevlada javni interes za razkritje. V takih primerih zadevna institucija, organ, urad ali agencija javni interes točno opredeli. Navede razloge, zakaj javni interes v določenem primeru prevlada nad interesi osebe.

Če institucija, organ, urad ali agencija zavrne dostop do dokumenta na podlagi tega odstavka, preuči, ali je mogoče dovoliti delni dostop do dokumenta. [Sprememba 40]

6. Če velja katera od izjem le za dele zahtevanega dokumenta, se drugi deli dokumenta objavijo.

7. Izjeme, določene v tem členu, veljajo le za obdobje, ko je varstvo utemeljeno z vsebino dokumenta se ne uporabljajo za dokumente, posredovane med postopkom sprejemanja zakonodajnega akta ali prenesenega ali izvedbenega akta, ki se splošno uporablja . Izjeme se ravno tako ne uporabljajo za dokumente, ki jih institucijam, organom, uradom ali agencijam posredujejo lobisti in druge zainteresirane strani z namenom vplivanja na oblikovanje politik. Izjeme lahko veljajo le tako dolgo, dokler je to utemeljeno z vsebino dokumenta, v vsakem primeru pa za največ 30 let. Pri dokumentih, za katere veljajo izjeme glede varstva osebnih podatkov ali poslovnih interesov, ter pri dokumentih občutljive narave lahko, če je potrebno, izjeme veljajo tudi po tem obdobju. [Sprememba 41]

7a. Institucija, organ, urad ali agencija lahko odobri privilegiran dostop do dokumentov iz odstavkov (1) do (3) za namene raziskovanja. Če se odobri privilegiran dostop, se informacije razkrije le ob ustreznih omejitvah glede njihove uporabe. [Sprememba 42]

Člen 5

Posvetovanja Posvetovanje s tretjimi strankami

1. Glede dokumentov tretjih strank se institucija institucije, organi, uradi in agencije posvetujejo s tretjimi strankami posvetuje, da bi presodila presodili , ali se lahko uporabi izjema iz člena 4, razen če je že jasno, ali naj se dokument razkrije ali ne.

2. Če se prošnja nanaša na dokument, ki izvira iz države članice in ki ni dokument, poslan med postopkom sprejemanja zakonodajnega akta ali nezakonodajnega prenesenega ali izvedbenega akta, ki se splošno uporablja, se je treba posvetovati z organi zadevne države članice , če obstaja kakršen koli dvom o temu, ali utegne biti dokument zajet v katero od izjem . Institucija, ki ima dokument, ga razkrije, razen če država članica ne zagotovi razlogov za njegovo zadržanje na podlagi izjem iz člena 4 ali posebnih določb nacionalne zakonodaje, ki onemogočajo razkritje zadevnega dokumenta. Institucija upošteva razloge, ki jih je navedla država članica, če temeljijo na izjemah iz te uredbe in sprejme odločitev na podlagi svoje presoje o temu, ali zadevni dokument sodi med izjeme .

3. Kadar država članica prejme zahtevo za dokument, ki je v njeni lasti, izvira pa iz institucije, organa, urada ali agencije, razen če je že jasno, ali naj se dokument razkrije ali ne, se država članica posvetuje z institucijo, organom, uradom ali agencijo, da bi sprejela odločitev, ki ne ogroža ciljev te uredbe. Država članica lahko namesto tega napoti zahtevo na institucijo, organ, urad ali agencijo. [Sprememba 43]

Člen 5a

Zakonodajni akti

1. V skladu z demokratičnimi načeli iz členov od 9 do 12 PEU in sodno prakso Sodišča Evropske unije institucije, ki delujejo v svoji zakonodajni funkciji, tudi s prenesenimi in izvedbenimi pooblastili, ter države članice, ko delujejo v vlogi članic Sveta, zagotovijo najširši možni dostop do dokumentov, ki zadevajo njihove dejavnosti.

2. Dokumenti, povezani z zakonodajnimi programi, predhodnimi posvetovanji s civilno družbo, presojami vplivov, in vsi drugi pripravljalni dokumenti, povezani z zakonodajnim postopkom, pa tudi dokumenti, povezani z izvajanjem prava in politik Unije, ki so vezani na zakonodajne postopke, so dostopni prek uporabniku prijazne in usklajene medinstitucionalne spletne strani in objavljeni v posebni elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije.

3. Med zakonodajnim postopkom institucije, organi, uradi ali agencije, ki sodelujejo v postopku odločanja, objavijo pripravljalne dokumente in vse informacije v zvezi z obravnavano tematiko, vključno s pravnimi mnenji, v posebni izdaji Uradnega lista Evropske unije in na skupni spletni strani, na kateri so prikazane vse stopnje postopka.

4. Po sprejetju so zakonodajni akti objavljeni v Uradnem listu Evropske unije, kakor je določeno v členu 13. [Sprememba 44]

Člen 6

Prošnje

1. Prošnje za dostop do dokumenta se dajo v kakršni koli pisni obliki, vključno z elektronsko, v enem od jezikov, navedenih v členu 314 Pogodbe ES, in dovolj natančno, da lahko institucija ugotovi, za kateri dokument gre členu 55(1) PEU . Prosilec ni dolžan navesti razlogov za prošnjo. [Sprememba 45]

2. Če prošnja ni dovolj natančna ali če zahtevanih dokumentov ni mogoče določiti, zadevna institucija , organ, urad ali agencija v roku 15 delovnih dni prosi prosilca, naj prošnjo razjasni, in mu pri tem pomaga, na primer tako, da mu zagotovi informacije o uporabi javnih registrov dokumentov. Roki iz členov 7 in 8 začnejo teči, ko institucija, organ, urad ali agencija prejme zahtevana pojasnila. [Sprememba 46]

3. Če se prošnja nanaša na zelo dolg dokument ali na veliko dokumentov, se lahko zadevna institucija, organ, urad ali agencija s prosilcem neuradno posvetuje o primerni in praktični rešitvi.

4. Institucije, organi, uradi in agencije dajo informacije in pomoč državljanom v zvezi s tem, kako in kje lahko vložijo prošnje za dostop do dokumentov.

Člen 7

Obravnava začetnih prošenj

1. Prošnja za dostop do dokumenta se obravnava takoj. Prosilcu je poslano potrdilo o prejemu. V 15 delovnih dneh od vpisa prošnje v register institucija, organ, urad ali agencija odobri dostop do zahtevanega dokumenta in zagotovi dostop v skladu s členom 10 v tem roku ali pa v pisnem odgovoru navede razloge za celovito ali delno zavrnitev ter seznani prosilca s pravico do vložitve potrdilne prošnje v skladu z odstavkom 4.

2. V izjemnih primerih, na primer kadar se prošnja nanaša na zelo dolg dokument ali na veliko dokumentov, se lahko rok iz odstavka 1 samo enkrat podaljša za največ 15 delovnih dni, pod pogojem, da institucija prosilca vnaprej obvesti in navede podrobne razloge. [Sprememba 47]

3. Pri celoviti ali delni zavrnitvi Institucija, organ, urad ali agencija obvesti prosilca o verjetnosti, da bo delni ali popolni dostop do dokumenta mogoč kasneje, in kdaj bo mogoč, če bo.

Prosilec lahko v 15 delovnih dneh od prejema odgovora institucije, organa, urada ali agencije vloži potrdilno prošnjo, v kateri institucijo prosi, da svoje stališče ponovno preuči. [Sprememba 48]

4. Če institucija, organ, urad ali agencija ne odgovori v predpisanem roku, ima prosilec pravico do vložitve potrdilne prošnje.

4a. Vsaka institucija, organ, urad in agencija imenuje odgovorno osebo, ki preverja, ali se roki iz tega člena ustrezno spoštujejo. [Sprememba 49]

Člen 8

Obravnava potrdilnih prošenj

1. Potrdilna prošnja se obravnava takoj. V 30 največ 15 delovnih dneh od vpisa take prošnje v register zadevna institucija , organ, urad ali agencija odobri dostop do zahtevanega dokumenta in zagotovi dostop v skladu s členom 10 v tem roku ali pa v pisnem odgovoru navede razloge za celovito ali delno zavrnitev. Pri celoviti ali delni zavrnitvi institucija , organ, urad ali agencija prosilca seznani s sredstvi, ki jih ima na voljo. [Sprememba 50]

2. V izjemnih primerih, na primer kadar se prošnja nanaša na zelo dolg dokument ali na veliko dokumentov, se lahko rok iz odstavka 1 samo enkrat podaljša za največ 15 delovnih dni, pod pogojem, da institucija prosilca vnaprej obvesti in navede podrobne razloge. [Sprememba 51]

3. Pri celoviti ali delni zavrnitvi lahko prosilec sproži postopek pri Splošnem sodišču proti instituciji, organu, uradu ali agenciji in/ali se pritoži pri varuhu človekovih pravic pod pogoji iz členov 263 in 228 PDEU.

4. Če institucija , organ, urad ali agencija ne odgovori v predpisanem roku, se šteje, da je dokončni odgovor negativen, in prosilec ima pravico, da sproži sodni postopek proti instituciji, organu uradu ali agenciji in/ali pošlje pritožbo Evropskemu varuhu človekovih pravic na podlagi ustreznih določb Pogodbe ES iz Pogodb . [Sprememba 52]

Člen 8a

Nova prošnja

Če po prejetju dokumentov prosilec od institucije, organa, urada ali agencije želi dobiti nove dokumente, se njegova zahteva obravnava kot nova prošnja v skladu s členoma 7 in 8. [Sprememba 53]

Člen 9

Obravnava dokumentov občutljive narave

1. Dokumenti občutljive narave so dokumenti, ki izvirajo iz institucij ali njihovih agencij, iz držav članic, tretjih držav ali mednarodnih organizacij in so označeni s "TRÈS SECRET/TOP SECRET", "SECRET" ali "CONFIDENTIEL" v skladu s predpisi institucije, ki ščitijo bistvene interese Evropske unije ali ene ali več njenih držav članic na področjih, zajetih v členu 4(1)(a), zlasti javni varnosti, obrambi in vojaških zadevah.

2. Prošnje za dostop do dokumentov občutljive narave na podlagi postopkov, določenih v členih 7 in 8, obravnavajo samo tiste osebe, ki imajo pravico seznaniti se z navedenimi dokumenti. Brez poseganja v člen 11(2) te osebe tudi ocenijo, kako se na dokumente občutljive narave lahko sklicuje v javnem registru.

3. Dokumenti občutljive narave se vpišejo v register ali objavijo samo s privolitvijo tistega, ki jih je ustvaril.

4. Institucija, ki zavrne dostop do dokumenta občutljive narave, navede razloge za svojo odločitev tako, da ne škodi interesom, ki jih ščiti člen 4.

5. Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se ob obravnavi prošenj za dokumente občutljive narave spoštujejo načela iz tega člena in člena 4.

6. Predpisi institucij o dokumentih občutljive narave se objavijo.

7. Komisija in Svet obvestita Evropski parlament o dokumentih občutljive narave v skladu z dogovori med institucijami. [Sprememba 54]

Člen 10

Dostop po prošnji

1. Prosilec ima dostop do dokumentov, da jih pregleda na kraju samem ali da dobi kopijo, vključno z elektronsko kopijo, kjer je ta na voljo, skladno s svojimi željami.

2. Če je dokument javen in je prosilcu zlahka dostopen, lahko institucija, organ, urad ali agencija svojo obveznost odobritve dostopa do dokumentov izpolni tako, da prosilca obvesti, kako pride do želenega dokumenta.

3. Dokumenti se pošljejo v obstoječi različici in formatu (elektronskem ali drugem formatu, kakršen je braille, široki tisk ali trak) glede na želje prosilca.

3a. Vsebina dokumenta je na voljo brez diskriminacije zaradi slabovidnosti, delovnega jezika ali operacijskega sistema. Institucije, organi, uradi in agencije prosilcu zagotovijo dejanski dostop do vsebine dokumentov brez diskriminacije v tehničnem smislu. [Sprememba 55]

4. Strošek izdelave in pošiljanja kopij se lahko zaračuna prosilcu. Ta strošek ne presega realne cene izdelave in pošiljanja kopij. Pregled na kraju samem, kopije, ki obsegajo manj kakor 20 strani 50 strani formata A4, in neposredni dostop v elektronski obliki ali prek registra so brezplačni. [Sprememba 56]

5. Ta uredba ne vpliva na posebne ureditve, ki veljajo za dostop, določene v pravu Unije in nacionalnem pravu, kot je plačilo pristojbin.

Člen 11

Registri

1. Za uveljavitev pravic državljanov na podlagi te uredbe vsaka institucija, organ, urad in agencija omogoči javni dostop do registra dokumentov. Dostop do registra je omogočen v elektronski obliki. Napotila k dokumentom se nemudoma vpišejo v register.

2. Register vsebuje referenčno številko za vsak dokument (kjer je to primerno, vključno z medinstitucionalno referenco), predmet in/ali kratek opis vsebine dokumenta ter datum prejema ali priprave in vpisa dokumenta v register. Napotila se pripravijo tako, da ni oslabljeno varstvo interesov iz člena 4.

3. Institucije, organi, uradi in agencije nemudoma sprejmejo potrebne ukrepe za vzpostavitev registra, ki bo deloval od 3. junija 2002 skupnega vmesnika za registre institucij, da bi se zagotovila uskladitev med registri . [Sprememba 57]

Člen 12

Neposredni dostop do dokumentov

1. Dokumenti, Institucije, organi, uradi ali agencije javnosti omogočijo neposredno dostopanje do dokumentov v elektronski obliki ali prek registrov, zlasti do tistih, ki so pripravljeni ali prejeti med postopki za sprejetje zakonodajnih aktov EU Unije ali delegiranih in izvedbenih aktov, ki se splošno uporabljajo, so neposredno dostopni javnosti ob upoštevanju členov 4 in 9. [Sprememba 58]

2. Kjer je možno, so neposredno dostopni v elektronski obliki tudi drugi dokumenti, in sicer dokumenti, ki se nanašajo na razvoj politike ali strategije.

3. Kadar neposredni dostop ni omogočen prek registra, je, če je mogoče, v registru navedeno, kje dokument je.

4. Vsaka institucija, organ, urad in agencija v svojem poslovniku določi druge kategorije dokumentov, ki so proaktivno neposredno dostopne javnosti. [Sprememba 59]

Člen 13

Objava v Uradnem listu

1. Poleg aktov, navedenih v členu 297(1) in (2) PDEU, se ob upoštevanju člena 4 te uredbe v Uradnem listu Evropske unije objavijo naslednji dokumenti:

(a) predlogi Komisije in pobude skupine držav članic na osnovi člena 76 PDEU;

(b) skupna stališča, ki jih sprejme Svet v skladu s postopki postopkom iz členov 251 in 252 Pogodbe ES člena 294 PDEU , in razlogi, na katerih temeljijo ta skupna stališča, ter stališča Evropskega parlamenta v teh postopkih; [Sprememba 60]

(c) akti, sprejeti v skladu s členom 25 Pogodbe EU;

(f) mednarodni sporazumi, ki jih sklene Skupnost ali Evropska unija v skladu s členom 24 Pogodbe EU členom 37 PEU ter členoma 207 in 218 PDEU . [Sprememba 61]

2. Če je mogoče, se v Uradnem listu objavijo naslednji dokumenti:

(a) pobude države članice ali Visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko na podlagi člena 30 Pogodbe EU;

(c) akti, ki niso navedeni v členu 297(1) in (2) PDEU, priporočila in mnenja.

3. Vsaka institucija, organ, urad in agencija lahko v svojem poslovniku določi, kateri drugi dokumenti se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 14

Obveščanje

1. Vsaka institucija, organ, urad in agencija sprejme potrebne ukrepe za obveščanje javnosti o pravicah, ki jih uživa na podlagi te uredbe.

2. Države članice sodelujejo z institucijami, organi, uradi in agencijami pri obveščanju državljanov.

Člen 14a

Uradnik za informiranje

1. Vsaka generalna upravna enota v vsaki instituciji, organu, uradu ali agenciji imenuje uradnika za informiranje, ki je v tej upravni enoti odgovoren za zagotavljanje skladnosti s to uredbo in prakso dobrega upravljanja.

2. Uradnik za informiranje določi, katere informacije so primerne za javnost v zvezi z:

(a) izvajanjem te uredbe;

(b) dobro prakso;

in zagotovi razširjanje teh informacij v primerni obliki in na primeren način.

3. Uradnik za informiranje oceni, če storitve v generalni upravni enoti, za katero je pristojen, sledijo dobri praksi.

4. Uradnik za informiranje lahko osebo, ki zaprosi za informacijo, preusmeri na drugo generalno upravno enoto, če zadevna informacija ne sodi v pristojnost te enote, je pa v pristojnosti druge enote v isti instituciji, organu, uradu ali agenciji, če druga enota s takšnimi informacijami razpolaga. [Sprememba 62]

Člen 14b

Načelo dobrega in odprtega upravljanja

V prehodnem obdobju pred sprejetjem pravil, predvidenih v členu 298 PDEU, in na podlagi zahtev iz člena 41 Listine institucije, organi, uradi in agencije na temelju kodeksa dobrega upravnega ravnanja sprejmejo in objavijo splošne smernice o obsegu obveznosti glede zaupnosti in varovanja poslovnih skrivnosti iz člena 339 PDEU, pri čemer obveznosti izhajajo iz dobrega in preglednega upravljanja in varovanja osebnih podatkov v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (11). S temi smernicami se v skladu s Kadrovskimi predpisi za uradnike Evropske unije in pogoji za zaposlitev, ki se uporabljajo za druge uslužbence Evropske unije, ter notranjimi pravili institucij, organov, uradov in agencij opredelijo tudi sankcije za primer neizpolnjevanja obveznosti po tej uredbi. [Sprememba 63]

Člen 15

Upravna praksa Praksa upravne preglednosti v institucijah , organih, uradih in agencijah [Sprememba 64]

1. Institucije, organi, uradi in agencije razvijejo učinkovito upravno prakso, da bi omogočile uresničevanje pravice do dostopa, ki jo zagotavlja ta uredba.

1a. Institucije, organi, uradi in agencije državljane pošteno in pregledno obvestijo o svoji organizacijski shemi in navedejo pristojnosti svojih notranjih enot, notranji potek dela in približne roke za postopke, ki so v njihovi pristojnosti, ter na katere službe se lahko državljani obrnejo, da bi pridobili podporo, informacije ali upravno varstvo. [Sprememba 65]

2. Institucije, organi, uradi in agencije ustanovijo medinstitucionalni odbor, da se preuči najboljše prakse, obravnava možne spore in razpravlja o prihodnjem razvoju dostopa javnosti do dokumentov.

2a. Dokumenti v zvezi s proračunom Evropske unije, njegovim izvrševanjem in upravičenci do sredstev in subvencij Evropske unije, so javni in dostopni državljanom.

Ti dokumenti so dostopni tudi na posebni spletni strani in v podatkovni bazi, ter v podatkovni bazi, ki zadeva finančno preglednost Unije. [Sprememba 66]

Člen 16

Razmnoževanje dokumentov

Ta uredba ne posega v obstoječe predpise o avtorskih pravicah, ki lahko omejijo pravico tretje stranke do pridobivanja kopij dokumentov ali razmnoževanja ali izkoriščanja objavljenih dokumentov. [Sprememba 67]

Člen 17

Poročila

Vsaka institucija, organ, urad in agencija objavi vsako leto poročilo za prejšnje leto, vključno s številom primerov, ko je bil dostop do dokumentov zavrnjen, razlogi za zavrnitev ter številom dokumentov občutljive narave, ki niso vpisani v register.

1a. Komisija najpozneje do … (12) objavi poročilo o izvajanju te uredbe in oblikuje priporočila, vključno po potrebi s predlogi za revizijo te uredbe, ki so potrebni zaradi spremenjenih razmer, in z akcijskim programom ukrepov, ki naj bi jih sprejele institucije, organi, uradi ali agencije. [Sprememba 69]

Člen 18

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 1049/2001 je z […] razveljavljena.

Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo za sklicevanja na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge.

Člen 19

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V …, Za Evropski parlament Predsednik Za Svet Predsednik

(1) Stališče Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011.

(2) UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

(3) UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

(4) UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

(5) COM(2004) 45.

(6) […].

(7) COM(2007) 185.

(8) UL L 264, 25.9.2006, str. 13.

(9) UL L 8, 12.1.2001, str. 1 .

(10) Sodba z dne 18. decembra 2007 v zadevi C-64/05 P, Švedska proti Komisiji, ZOdl. 2007, str. I-11389.

(11) UL L 8, 12.1.2001, str. 1 .

(12) Dve leti po začetku veljavnosti te uredbe.