SL Uradni list Evropske unije C 150/11

Objava zahtevka za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2015/C 150/11)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„OLIVE DE NICE“

Št. EU: FR-PDO-0105-01277 – 17.11.2014

ZOP ( X ) ZGO ( )

1. Skupina vložnikov in pravni interes

Syndicat interprofessionnel de l’olive de Nice

Box 58 MIN Fleurs 6 06296 Nice Cedex 3 FRANCE Tel. +33 497257644 Faks +33 493176404 E-naslov: aoc.olive@aocolivedenice.com

Medpanožni sindikat Syndicat interprofessionnel de l’olive de Nice je sestavljen iz proizvajalcev in predelovalcev oljk „Olive de Nice“ in ima legitimni interes za vložitev zahtevka za spremembo.

2. Država članica ali tretja država

Francija

3. Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

—

☐

—

☒

—

☒

—

☒

—

☒

—

☐

—

☒

—

☒

4. Vrsta sprememb

—

☒

—

☐

5. Spremembe

Opis proizvoda

Opis namiznih oljk in namaza iz oljk „Olive de Nice“ je bil spremenjen in dopolnjen. Spremembe se nanašajo na naslednje elemente:

Pri namiznih oljkah:

— velikost oljk se občutno poveča s 50 do 70 plodov na hektogram na velikost 40 do 70 plodov na hektogram. S profesionalizacijo proizvajalcev, razvojem namakanja in bolj ciljnim gnojenjem se je namreč velikost oljk občutno povečala. To povečanje velikosti pa ne spreminja značilne „majhnosti“ namiznih oljk iz Nice, zaradi katere se razlikujejo od drugih namiznih oljk;

— barva se jasneje določi: izraza „od zelenorumenkaste do rjave barve“ in „od zelenorumene do rjave barve“ sta se uporabljala brez razlike v različnih dokumentih, predloženih pri registraciji ZOP. Zaradi razjasnitve se predlaga poenotenje izrazov tako, da se ohrani izraz „od zelenorumenkaste do rjave barve“,

— med lastnostmi se jasno navede, da so „gladke“, kar je značilno za oljke „Olive de Nice“, in „ne preslane“, kar je povezano s tehniko za njihovo razgrenitev,

— opis zaznanih vonjav se dopolni, ker vonj po „suhih sadežih“ ne zadostuje za opis lastnosti oljk „Olive de Nice“, ki izražajo tudi vonj po vkuhanem sadju, češnjevem kolaču, staranem vinu ali usnju,

— obvezna je večja ali manjša prisotnost pecljev, ki se držijo oljk ali plavajo v slanici. Prisotnost pecljev je namreč posebnost oljk „Olive de Nice“ in je posledica tako značilnosti sorte (plodovi visijo na dolgih pecljih) kot načina obiranja s klatenjem,

— navede se, da so oljke cele, nestlačene, nezarezane in nearomatizirane, zaradi boljšega opisa lastnosti glede standarda Codex za namizne oljke (CODEX STAN 66-1981, kakor je bil spremenjen leta 1987).

Pri oljčnem namazu:

— barva se jasneje navede. Zahteva, da je oljčni namaz „značilne vinsko vijolične barve, barva ne sme biti ne zelena ne pretemna“, se nadomesti z „Njegova barva se spreminja od rjave, vinsko vijolične do črne.“ Ta natančnejši opis se vnese zaradi različnih odtenkov pri barvi oljk. Zaradi tehnike priprave brez dodatkov se namreč lastnosti surovine ohranijo v oljčnem namazu. Tako ni vedno vinsko vijolične barve, ampak včasih vleče bolj na rjavo ali črno;

— določita se oljnatost in tekstura namaza. Namaz mora biti oljnat, a ne čezmerno, in homogen. „Negrobi“ značaj namaza se določi z njegovo granulometrijo, ki mora biti 3,5 mm ali manj (mreža sita). Navedeno je tudi, da je mogoča manjša prisotnost drobcev kože ali pecljev;

— dopolnjene so vonjave za oljčni namaz kot pri namiznih oljkah. Oljčni namaz izraža iste vonjave kot namizne oljke: po vkuhanem sadju, suhem sadju, češnjevem kolaču, staranem vinu, usnju, pa tudi pecivu, popečenem kruhu in češnjevcu. Vonjave po pecivu, popečenem kruhu in češnjevcu, ki dopolnjujejo opis, izhajajo predvsem iz dodatka oljčnega olja „Huile d’olive de Nice“, pa tudi iz same predelave;

— jasno se navede lastnost, da namaz ni „ne preslan ne pregrenak, nikoli kisel in nikoli aromatiziran“, in se prepove aromatiziranje namaza.

Geografsko območje

V specifikaciji so bile ugotovljene in popravljene napake pri imenih občin na geografskem območju zaščitene označbe porekla, vendar ti popravki ne vplivajo na meje geografskega območja proizvodnje, ki ostanejo nespremenjene.

Poleg tega so bile jasno navedene faze, ki morajo potekati na geografskem območju označbe: „celota postopkov od pridelave oljk do priprave namiznih oljk ali oljčnega namaza mora potekati znotraj geografskega območja.“

V postavki „Geografsko območje“ so bili določeni še načini za identifikacijo parcel, ki so v skladu z novimi nacionalnimi postopki.

Dokazila o poreklu

Ob upoštevanju sprememb nacionalnih zakonov in predpisov je postavka „Dokazila o poreklu“ prečiščena ter združuje zlasti deklarativne obveznosti in vodenje registrov v zvezi s sledljivostjo proizvoda in spremljanjem proizvodnih razmer.

Poleg tega je ta postavka dopolnjena z več določbami o registrih in deklarativnih dokumentih, ki zagotavljajo sledljivost in preverjanje skladnosti proizvodov z zahtevami specifikacije.

Metoda proizvodnje

Sorta

Uvede se opredelitev „starih krajevnih sort“. Gre za „sorte, ki so se sadile pred zmrzaljo iz leta 1956, ki zajemajo precejšnje število dreves znotraj območja proizvodnje“.

Gostota nasada

S spremembo se upošteva posebno stanje oljk, ki rastejo na terasah, v primerjavi z oljkami na ravnem svetu, ker je večji del nasadov zaščitene označbe porekla strminski in je to tudi njena značilnost. Zaradi nagiba zemljišč ta način zasaditve ne ovira koreninskega razvoja dreves in ne povzroča tekmovanja za svetlobo. Zato se predlaga, da se upošteva višina terase pri izračunu najmanjše zahtevane razdalje med drevesi in da se v tem primeru ne uporablja najmanjša zahtevana površina 24 m2 na drevo.

Določbe o najmanjši zahtevani razdalji med drevesi (določena na 4 metre) so natančneje opredeljene za drevesa, zasajena od 27. aprila 2001 (datum objave osnovnega odloka o priznanju kontrolirane označbe porekla).

Vmesni sadež

Po krajevnih običajih so v nasadu dovoljena razpršena sadna drevesa, za katera velja, da ne škodijo končni kakovosti proizvoda, če njihovo število ne presega 5 % števila dreves na parceli.

Namakanje

Predlaga se, da se določi končni datum namakanja namesto prvotne določbe, da je namakanje dovoljeno „do zorenja“, ker je določba nenatančna in se datum zorenja lahko nekoliko spreminja po predelih znotraj geografskega območja (obala ali notranjost), kar lahko povzroči težave pri nadzoru.

Končni datum se določi na 1. november.

Donos

Največji dovoljeni donos se spremeni na največ 10 t/ha namesto 6 t/ha. Oljke iz novih nasadov so zdaj godne za proizvodnjo in donos teh oljčnih nasadov dosega od 8 do 10 t/ha. Tudi večstoletni oljčni nasadi niso redki, v njih pa drevesa razvijejo velike krošnje in posledično veliko rodnost oljk. Profesionalizacija proizvajalcev in obnova parcel ravno tako prispevata k čim boljšemu donosu.

Poleg tega je bil natančno določen način izračuna, da bi se izognili vsakršni interpretaciji. Tako je navedeno, da se donos izračuna glede na obrani pridelek (in ne celotni pridelek drevesa, ki vključuje odpadle oljke, a se te ne poberejo in se zanje ne more uporabiti zaščitena označba porekla).

Določi se starost dreves, ko so godna za proizvodnjo (najmanj 5 let), da se zagotovi zadostna kakovost obdelanih oljk.

Datum obiranja

Prvotno je bil datum začetka obiranja določen z odlokom prefekta na predlog služb pristojnih organov.

Zaradi poenostavitve upravnih postopkov na nacionalni ravni se predlaga, da se ta datum določi z odločitvijo direktorja INAO na obrazloženi predlog skupine.

Obiranje

Izraz „mehansko podprto klatenje“ se nadomesti z „mehanskimi postopki“. Ta sprememba v besedilu ne spreminja različnih tehnik obiranja, ki so dovoljena za ZOP „Olive de Nice“.

Način skladiščenja oljk po obiranju

Da bi se čimbolj ohranila kakovost surovine za namizne oljke, se predlaga, da se črta možnost, da se oljke po obiranju skladiščijo v paletnih zabojnikih, ki niso primerni zaradi velike zmogljivosti (nevarnost segrevanja in mečkanja oljk). Dovolijo se samo rešetkasti zaboji.

Zahteve za predelavo

Ta različica specifikacije jasneje določi nadaljnje faze za pripravo namiznih oljk in oljčnega namaza: prva faza sestoji iz priprave vloženih oljk, iz teh pa se pripravijo namizne oljke in oljčni namaz.

Vlaganje v slanico in prebiranje oljk

Predlaga se, da se črta zahteva po predhodnem izpiranju oljk. Izpiranje namreč ni nujno, oljke, nabrane na mreži, so čiste, poleg tega pa naj bi po nekaterih študijah obstajal sum, da izpiranje povzroča razvoj t. i. bolezni „alambrado“, ki prizadene oljke, vložene v slanici.

Prav tako se predlaga, da se postopek prebiranja oljk prestavi na čas po vlaganju v slanico, tik pred njihovo predelavo v namizne oljke ali oljčni namaz. Nekoč je namreč prebiranje potekalo še isti večer po obiranju, danes pa ne več. Zaradi mehaniziranega obiranja je pridelek, obran v enem dnevu, precej večji in se ta zamudna delovna faza odloži na mirnejše obdobje po obiranju.

Ker pri oljčnem namazu ne vpliva na končno kakovost proizvoda, če so oljke gladke, cele, nezmečkane ali počene, se predlaga, da se prekliče zahteva po prebiranju oljk, ki so namenjene za oljčni namaz.

Poleg tega se je dodalo opravilo odstranjevanja listov pri oljkah, ki ni bilo navedeno, pa se je ves čas izvajalo. Za vlaganje v slanico je bil uveden najdaljši zamik 24 ur, da se ohrani začetna kakovost obdelanih oljk. Z istim namenom so bile uvedene zahteve glede kakovosti obdelanih oljk za pripravo namiznih oljk ali oljčnega namaza: oljke morajo biti „zdrave, se pravi brez pikov žuželk ali znakov bolezni. Vendar se dopusti, da ima do 5 % obdelanih oljk pike žuželk ali znake bolezni, razen črvivih oljk, ki so popolnoma prepovedane.“

Priprava oljčnega namaza

Delež oljčnega olja z zaščiteno označbo porekla „Huile d’olive de Nice“, ki se uporablja za homogeniziranje namaza, se poveča z največ 7 % na največ 12 %, ker je ta sprememba potrebna za zagotovitev oljnatosti in okusnih lastnosti namaza.

Označevanje

Navedbe na etiketi, specifične za označbo, so bile usklajene z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

Pri oljčnem namazu je navedba „oljčni namaz“ postala obvezna kot dopolnilo zaščitene označbe porekla. Simbol ZOP Evropske unije in navedba „zaščitena označba porekla“ ali „ZOP“ sta navedena kot obvezni navedbi pri označevanju proizvodov z zaščiteno označbo porekla „Olive de Nice“.

Drugo

Ob upoštevanju sprememb nacionalnih zakonov in predpisov je postavka „Nacionalne zahteve“ predstavljena v obliki tabele z glavnimi točkami, ki jih je treba preveriti, referenčnimi vrednostmi in metodo ocenjevanja.

ENOTNI DOKUMENT

„OLIVE DE NICE“

Št. EU: FR-PDO-0105-01277 – 17.11.2014

ZOP ( X ) ZGO ( )

1. Ime

„Olive de Nice“

2. Država članica ali tretja država

Francija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Zaščitena označba porekla „Olive de Nice“ se uporablja za namizne oljke in oljčni namaz, ki sta pripravljena izključno iz oljk sorte Cailletier.

Namizne oljke „Olive de Nice“ so oljke majhne velikosti (od najmanj 40 plodov na hektogram do največ 70 plodov na hektogram), spremenljive barve od zelenorumenkaste do rjave barve ali od vinsko vijolične do vijolično črne barve. Oljke imajo gladko kožo in čvrsto meso, ki se dobro loči od koščice. So rahlo grenke, a nikoli kisle ali preslane. Izražajo značilne vonjave po vkuhanem sadju (slive, češnje), češnjevem kolaču, suhem sadju, staranem vinu in usnju.

Plodovi so celi, nestlačeni, nezarezani in nearomatizirani. Zaznamuje jih tudi večja ali manjša prisotnost pecljev, ki se še držijo plodov ali plavajo v slanici.

Oljčni namaz „Olive de Nice“ izraža značilne vonjave po vkuhanem sadju (slive, češnje), češnjevem kolaču, pecivu, popečenem kruhu, suhem sadju, staranem vinu, češnjevcu in usnju. Barva namaza se spreminja od rjave, vinsko vijolične do črne barve. Njegova tekstura je homogena, oljnata, a ne čezmerno. Vendar je mogoča manjša prisotnost drobcev kože ali pecljev. Namaz ni ne grob (gre skozi sito z odprtinami največ 3,5 mm), ne preslan ne pregrenak in ni nikoli kisel. Prepovedano je kakršno koli aromatiziranje.

3.3 Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4 Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Celota postopkov od pridelave oljk do priprave namiznih oljk ali oljčnega namaza mora potekati znotraj opredeljenega geografskega območja.

3.5 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6 Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Poleg obveznih navedb, ki jih zahteva zakonodaja o označevanju in predstavitvi živil, je pri označevanju namiznih oljk in oljčnih namazov z zaščiteno označbo porekla „Olive de Nice“ treba navesti naslednje:

— ime zaščitene označbe porekla „Olive de Nice“, navedbo „oljčni namaz“ pri oljčnem namazu, navedbo „zaščitena označba porekla“ ali „ZOP“. Navedbe so v istem vidnem polju. Zapisane so z dobro vidnimi, čitljivimi, neizbrisnimi ter dovolj velikimi črkami, ki izstopajo iz podlage, na kateri so natisnjene, zato da se jasno ločijo od ostalih zapisanih navedb ali risb;

— simbol ZOP Evropske unije.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Omejeno geografsko območje za oljke in oljčni namaz, za katere se lahko uporablja zaščitena označba porekla „Olive de Nice“, leži znotraj naslednjih občin v departmaju Alpes-Maritimes:

— Aiglun, Antibes, Biot, Bouyon, Cannes, Clans, Conségude, Les Ferres, Malaussène, Mandelieu-la-Napoule, Massoins, Nice, Roquestéron-Grasse, La Tour, Tournefort, Vallauris, Villars-sur-Var,

— občin kantonov: Le Bar-sur-Loup (razen občin Caussols in Courmes), Breil-sur-Roya, Cagnes-sur-Mer-Centre, Cagnes-sur-Mer-Ouest, Le Cannet, Carros, Contes, L’Escarène, Grasse-Nord, Grasse-Sud, Lantosque, Levens, Menton-Est, Menton-Ouest (razen občine Roquebrune-Cap-Martin), Mougins, Nice 13e Canton, Roquebillière (razen občine Belvédère), Roquesteron, Saint-Laurent-du-Var-Cagnes-sur-Mer-Est, Saint-Vallier-de-Thiey (razen občin Escragnolles in Saint-Vallier-de-Thiey), Sospel (razen občine Moulinet), Vence, Villefranche-sur-Mer (razen občin Cap-d’Ail in Saint-Jean-Cap-Ferrat).

5. Povezava z geografskim območjem

5.1 Posebnosti geografskega območja

To geografsko območje je vraščeno v celoto, ki jo določa tradicija saditve oljčnih nasadov in postavljanja predelovalnih obratov, in se opira na značilne lastnosti naravnega okolja (oblikovitost, tla, podnebje).

Oljčni nasadi iz Nice so zasajeni v pokrajini, kjer se gore in morje stikajo in prepletajo. Glavni tok je reka Var s pritočnimi dolinami Vésubie, Tinée in Estéron. Oljkarstvo se je razvilo v spodnjem delu teh dolin, kjer jih gore manj zapirajo kot bolj pri izviru. Ti razgibani nasadi ležijo na gričih, podobalnih planotah in pobočjih, ki so pogosto preoblikovana v „terase“. Tla, ki so posebno ugodna za gojenje oljk, so naplavinska in bogata z apnenčastimi ali laporno-apnenčastimi zmrzalnimi preperinami in so po teksturi glinastoilovična.

Oljkarsko območje uživa sredozemsko podnebje z občasnimi gorskimi vplivi. Temperature so mile (od 4 do 11 °C pozimi), padavine obilne (od 800 do 1 100 mm) in osončenost odlična (2 760 h/leto). Močnih zmrzali v obalnem pasu ni, v notranjosti, nad 750 m nadmorske višine, pa so redke. V takih razmerah, predvsem brez močnih vetrov, je skozi stoletja sorta Cailletier, z visokoraslimi drevesi ter dolgimi in povešenimi vejicami, prevladala kot glavna sorta oljčnih nasadov iz Nice.

Oljke so bile vedno ena glavnih kmetijskih rastlin prebivalstva v „Niški grofiji“ (upravni enoti v Savojski državi od 1526 do 1847) in na Azurni obali. Obiranje se ponavadi začne novembra in se podaljša do aprila z obdobjem povečanega obiranja med januarjem in marcem, ko oljke spreminjajo barvo (najmanj 50 % vinsko vijoličnih oljk). Oljke se obirajo neposredno z dreves brez uporabe orodij za rezanje ali s tradicionalno metodo klatenja ali mehanskimi postopki.

Oljke „Olive de Nice“ so tradicionalne oljke za slavno niško solato. Pripravijo se po tradicionalni metodi z območja Nice iz tako imenovanih „vloženih“ oljk, ki se pridobijo z najmanj trimesečnim namakanjem v slanici z natrijevem kloridom brez dodatkov razen soli, preden so primerne za trženje.

Oljčni namaz se neposredno dela iz oljk v slanici. Pripravi se s preprostim sušenjem in razsoljevanjem oljk, ki se razkoščičijo s centrifugiranjem, pri čemer se namaz homogenizira z dodatkom oljčnega olja z zaščiteno označbo porekla „Huile d’olive de Nice“ do zgornje meje 12 % teže namaza.

5.2 Posebnost proizvoda

Namizne oljke „Olive de Nice“ so oljke majhne velikosti (med 40 in 70 plodovi na hektogram), cele, nestlačene, nezarezane in nearomatizirane, za katere je značilna barva, ki se spreminja od zelenorumenkaste do rjave barve in od vinsko vijolične do vijolično črne barve. Oljke imajo gladko kožo, veliko koščico in čvrsto meso, ki se dobro loči od koščice. Zaznamujejo jih tudi rahla grenkost in nekislost. Oljke izražajo vonjave po vkuhanem sadju (slive, češnje), češnjevem kolaču, suhem sadju, staranem vinu in usnju. Značilna zanje je večja ali manjša prisotnost pecljev, ki se še držijo plodov ali plavajo v slanici. Namizne oljke „Olive de Nice“ se pripravijo izključno iz sorte Cailletier. Oljčni namaz izraža značilne vonjave po vkuhanem sadju (slive, češnje), češnjevem kolaču, pecivu, popečenem kruhu, suhem sadju, staranem vinu, češnjevcu in usnju. Kot pri namiznih oljkah se barva oljčnega namaza spreminja od rjave, vinsko vijolične do črne barve. Oljčni namaz zaznamujeta homogena in oljnata, a ne čezmerno, tekstura. Namaz se ceni zaradi okusa, ki ni ne preslan ne pregrenak in ni nikoli kisel.

5.3 Vzročna povezava med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO).

Značilnosti geografskega območja so oblikovale niško oljkarsko krajino in posebnosti oljk „Olive de Nice“. Departma Alpes-Maritimes ima zaradi geografskega položaja (konec Alp, ki se spuščajo v morje) omejeno kmetijsko površino. Orne površine so redke in oljke so zasajene na terasah. Niški oljčni nasadi oblikujejo značilno krajino z nagnjenim svetom, ki so ga ovrednotili s suhimi zidovi, ki zadržujejo zemljo in ga branijo pred erozijo. Oljkarstvo je na nekaterih občutljivih predelih edina možnost razen opustitve zemljišča.

Posebno sredozemsko podnebje geografskega območja z malo močnih vetrov in zmrzali, odlično osončenostjo ter obilnim spomladanskim in jesenskim dežjem je ugodno za gojenje oljk, in to do 700 m nadmorske višine.

V teh posebnih razmerah sorta Cailletier zajema 95 % nasadov na geografskem območju. Milo podnebje na eni strani in oblikovanost nasadov večinoma v „terase“ v obalnem pasu pa tudi drugje v gorah na drugi strani pojasnjujeta, zakaj obiranje traja od novembra do aprila, potem ko plodovi začnejo zoreti. Poleg tega zaradi značilnosti sorte (visokorasla drevesa s povešenimi vejami) in navade, da obiranje poteka v enem zamahu, barva oljk ni enakomerna zaradi različne izpostavljenosti vej. Tako so obrane oljke od zelenorumenkaste do rjave in od vinsko vijolične do vijolično črne barve.

Oljke te sorte so majhne velikosti z veliko koščico in čvrstim mesom. Zaradi tega niso zelo mesnate in so torej posebno primerne za pripravo v slanici z natrijevem kloridom, ki je počasen postopek razgrenjevanja. To je tradicionalen postopek na območju Nice. Taka priprava brez dodatkov razen soli ohranja lastnosti surovine in omogoča, da so vonjave po „suhem sadju“, ki so zaznavne v oljčnem olju „Huile d’olive de Nice“, enako izražene tudi v namiznih oljkah. S to tehniko oljke postopoma izgubijo večino svoje grenkosti in postanejo „vložene“. Pojavijo se še druge vonjave, kot je vonj po vkuhanem sadju, pecivu ali staranih vinih, oljke pa ostanejo gladke. Prisotnost pecljev, ki se še držijo plodov ali plavajo v slanici, je posledica tako značilnosti sorte (plodovi visijo na dolgih pecljih) kot načina obiranja s klatenjem, če so ga izvajali.

Prav tako je oljčni namaz zaradi preprostega načina priprave izviren, naraven proizvod brez dodatkov, ki ohranja lastnosti surovine in v katerem so izražene značilne vonjave namiznih oljk. Dodatek omejene količine oljčnega olja „Huile d’olive de Nice“ prispeva k značilni homogeni in oljnati teksturi namaza.

Oljke „Olive de Nice“ uživajo sloves, ki močno presega krajevni okvir in tradicionalno območje porabe, povezano s sredozemsko kuhinjo. Tržijo se zlasti v Parizu in pariški regiji, pa tudi v številnih državah: Združenih državah Amerike, Veliki Britaniji, Nemčiji in severnoevropskih državah.

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe (2))

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-41f32a74-4491-4034-a352-eb0a9979554c/telechargement

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2) Glej opombo 1.