OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.Ozadje predloga

Ta sklep obravnava uporabo sredstev Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 (v nadaljnjem besedilu: Uredba) v znesku 4 552 517 EUR za pomoč Grčiji po katastrofalnih poplavah in zemeljskih plazovih leta 2019. Pomoč se bo v celoti financirala z delno uporabo odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil, ki so že vključene v proračun za leto 2019 za kritje predplačil, in sicer po odbitku že izplačanega predplačila v višini 455 252 EUR. Sprememba proračuna zato ni potrebna.

2.Informacije in pogoji

Med 23. in 26. februarjem 2019 sta Kreto, zlasti njen zahodni del, prizadela izjemno močno deževje in neurje. Nastale poplave in zemeljski plazovi so povzročili smrtno žrtev, imeli pa so tudi katastrofalne posledice za infrastrukturo in gospodarske dejavnosti, zlasti ceste in kmetijstvo.

(1)Grčija je za prispevek iz Solidarnostnega sklada EU zaprosila 15. maja 2018, tj. v roku 12 tednov od nastanka prve škode. Vloga je bila predložena na podlagi meril za regionalno naravno nesrečo v skladu s členom 2(3) Uredbe.

(2)Gre za nesrečo naravnega izvora, zato spada na področje uporabe sklada.

(3)Grčija skupno neposredno škodo ocenjuje na 182,1 milijona EUR. Škoda, ki je nastala na Kreti, dosega 2,1 % BDP zadevne regije Kriti na ravni 2 NUTS in tako presega prag 129,8 milijona EUR oziroma 1,5 % regionalnega BDP, ki je določen v Uredbi.

(4)Grčija je v vlogi zaprosila za izplačilo predplačila, kot je določeno v členu 4a Uredbe. Komisija je 19. julija 2019 sprejela Izvedbeni sklep C(2019) 5514 o izplačilu 10-odstotnega predplačila v višini 455 252 EUR pričakovanega finančnega prispevka iz sklada, ki ga je Grčiji tudi v celoti izplačala.

(5)Grški organi so v vlogi podrobno opisali razmere po ekstremnih vremenskih dogodkih in prizadevanja za pomoč prizadetemu prebivalstvu. Zaradi ciklona, ki je od 23. februarja divjal po Kreti, je umrla ena oseba, ki se je utopila, nastala pa je tudi velika škoda, predvsem v regijah Hanija in Retimnon, kjer je bila zabeležena največja količina dežja. Največjo škodo so utrpeli občinsko in pokrajinsko cestno omrežje, vključno s severno avtocesto, kmetijska pridelava in reja, pa tudi gospodinjstva. Poškodovanih je bilo sedem mostov, od katerih je bil eden porušen. Na desetine zemeljskih plazov in podrtih dreves je zablokiralo ceste in cela območja odrezalo od sveta. Erozija je poškodovala nasipe in uničila drenažne sisteme. Poškodovano je bilo tudi električno omrežje.

(6)Grčija je stroške nujnih operacij in operacij za okrevanje, ki so upravičene na podlagi člena 3(2) Uredbe, ocenila na 173,9 milijona EUR ter jih razčlenila glede na vrsto ukrepa. Največji delež (več kot 145 milijonov EUR) je namenjen stroškom sanacije prometne infrastrukture (ceste in mostovi), sledijo pa stroški čiščenja v višini 20 milijonov EUR.

(7)Grški organi so navedli, da za upravičene stroške ni zavarovalnega kritja.

(8)Prizadeta regija je v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (v nadaljnjem besedilu: skladi ESI) (2014–2020) opredeljena kot „regija v prehodu“. Grški organi v svoji vlogi Komisiji niso sporočili, da nameravajo prerazporediti sredstva iz programov v okviru skladov ESI v sanacijske ukrepe.

(9)Grčija ni aktivirala mehanizma Unije na področju civilne zaščite.

(10)Kar zadeva izvajanje zakonodaje Unije o preprečevanju in upravljanju tveganj nesreč, trenutno ne poteka noben postopek za ugotavljanje kršitev.

(11)V okviru izvajanja Direktive 2007/60/ES o oceni in obvladovanju poplavne ogroženosti so bili dokončani naslednji ukrepi: poročilo o predhodni oceni poplavne ogroženosti (marec 2012), opredelitev območij z visoko poplavno ogroženostjo na 14 vodnih območjih v državi in posodobitev predhodne ocene poplavne ogroženosti (november 2012). Posodobljena je bila predhodna ocena poplavne ogroženosti za povodje reke Marice (november 2014). Zaključene so bile ocene poplavne ogroženosti za 14 vodnih območij v državi (marec 2017). Načrti za obvladovanje poplavne ogroženosti za vsa vodna telesa v državi, vključno z načrtom za obvladovanje poplavne ogroženosti povodij za Kreto.

2.5Sklepna ugotovitev

Zaradi zgornjih razlogov naravna nesreča, opisana v vlogi Grčije, izpolnjuje pogoje iz Uredbe za uporabo sredstev iz Solidarnostnega sklada EU.

3.Financiranje iz dodelitev Solidarnostnega sklada EU za leto 2019