EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 2.12.2020 COM(2020) 711 final SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Strategija za okrepitev uporabe Listine o temeljnih pravicah v EU



Strategija za okrepitev uporabe Listine o temeljnih pravicah v EU Uvod Okrepitev Listine EU o temeljnih pravicah za spopadanje z novimi izzivi Listina EU o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), ki je bila razglašena pred 20 leti, pravno pa je zavezujoča od leta 2009, je pomenila kvantni preskok v evropskem povezovanju. Z njo se je pomenljivo znova potrdilo, da je EU osnovana na temeljnih pravicah, demokraciji in pravni državi. Te vrednote so tesno povezane. Temeljne pravice so lahko v življenju ljudi učinkovite samo v družbi, v kateri neodvisna sodišča zagotavljajo njihovo varstvo ter v kateri je prostor za odprto in informirano demokratično razpravo, v pri kateri sodelujejo neodvisni mediji in dejavna civilna družba. Listina se za institucije EU uporablja pri vseh njihovih ukrepih. V strategiji Evropske komisije za učinkovito izvajanje Listine o temeljnih pravicah v Evropski uniji iz leta 2010 je bilo poudarjeno, kako pomembno je, da EU daje zgled, in predstavljeno, kako bo Komisija zagotovila, da v celoti spoštuje Listino. Listina se uporablja tudi za države članice, ko izvajajo pravo EU, in v strategiji je bila izražena odločenost Komisije, da za zagotovitev spoštovanja uporabi vsa sredstva, ki jih ima na voljo. V zadnjem desetletju je Listina pripomogla k večjemu spodbujanju in varstvu temeljnih pravic ljudi v EU. Spodbudila je novo zakonodajo EU, s katero se neposredno varujejo in spodbujajo nekatere ključne pravice. Glavni primeri tega so nova pravila o varstvu podatkov, enakosti spolov, zaščiti žvižgačev, poštenem sojenju in pravici do obrambe ter žrtvah kaznivih dejanj. Sodna praksa Sodišča Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče), ki vsebuje sklicevanje na Listino, se je zelo razvila na najrazličnejših področjih politike . Agencija EU za temeljne pravice se je razvila v zaupanja vreden organ EU, ki zagotavlja primerljive podatke in analizo na področju temeljnih pravic ter tako podpira delo institucij EU in držav članic. V EU se je znatno povečalo tudi število neodvisnih nacionalnih institucij in organov za varstvo človekovih pravic, s čimer se postavljajo trdni temelji za uveljavljanje pravic posameznikov v praksi. Vendar varstva temeljnih pravic ne smemo jemati za samoumevnega. Deset let pozneje se pojavljajo novi izzivi, na primer na področju migracij in varnosti ter nedavno med krizo zaradi COVID-19, ki je prinesla omejitve različnih temeljnih pravic in svoboščin ter povečala neenakost. Zeleni prehod in digitalna preobrazba prinašata nove priložnosti, da temeljne pravice postanejo učinkovitejše, vendar pomenita tudi izzive. Čeprav je na primer digitalna avtomatizacija ključno gonilo napredka, saj povečuje učinkovitost in omogoča nove načine obdelave podatkov, lahko tudi prispeva k hitrejšemu razširjanju nezakonitega sovražnega govora, ljudem omejuje svobodo izražanja, krepi nadzor, povzroča resno diskriminacijo, škoduje otrokom in povečuje ranljivost nekaterih skupin. Učinkovito izvajanje temeljnih pravic je osnovni pogoj za izpolnitev zaveze EU, da nihče ne bo prezrt. Zaradi teh novih izzivov in razvoja dogodkov je treba obnoviti zavezanost zagotavljanju, da institucije EU in države članice v celoti uporabljajo Listino. Uresničevanje Listine v dobro vseh V tej strategiji so predlagani konkretni ukrepi za okrepitev uporabe Listine, zlasti v državah članicah. Osredotočena je na štiri področja: 1.zagotavljanje učinkovite uporabe Listine v državah članicah; 2.krepitev vloge organizacij civilne družbe, zagovornikov pravic in delavcev v pravni stroki; 3.spodbujanje uporabe Listine kot vodila za institucije EU; 4.ozaveščanje ljudi o njihovih pravicah na podlagi Listine. Strategija temelji na pozivih Evropskega parlamenta k boljšemu spremljanju uporabe Listine v državah članicah , sklepih Sveta, v katerih so opredeljeni načini za izboljšanje uporabe Listine , in prispevkih držav članic. Ukrepi, predstavljeni v tej strategiji, bodo osredotočeni na preprečevanje, spodbujanje, izvajanje in izvrševanje. Zagotavljanje spoštovanja temeljnih pravic in vrednot EU je skupna odgovornost in zanj si morajo skupaj prizadevati vsi, ki jih to zadeva: institucije, organi in agencije EU, nacionalni in lokalni organi, vključno z organi kazenskega pregona, zagovorniki pravic, zakonodajalci, sodniki in drugi delavci v pravni stroki ter organizacije civilne družbe, dejavne na področju temeljnih pravic. Vsi ti ključni akterji za učinkovito uporabo Listine imajo vlogo pri njenem uresničevanju v življenju ljudi. Komisija je pri pripravi te nove strategije pazljivo prisluhnila deležnikom in širši javnosti. V okviru tega je izvedla raziskavo Eurobarometer glede ozaveščenosti javnosti o Listini, ki je pokazala, da ljudje niso dovolj seznanjeni s svojimi pravicami iz Listine in bi želeli več informacij, med drugim o tem, kam naj se obrnejo za uveljavljanje pravnega varstva. Posvetovanja so pokazala potrebo po tem, da se opredelijo načini za podporo akterjem, vključenim v izvrševanje Listine, pri njeni učinkoviti uporabi v korist vseh.

Zavezanost EU spodbujanju vrednot EU Ta strategija dopolnjuje akcijski načrt za evropsko demokracijo in prvo poročilo o stanju pravne države , ki skupaj ponazarjata poglobljen pristop Komisije k spodbujanju in varovanju temeljnih vrednot, na katerih temelji EU. V strategiji je poudarjena vseobsegajoča narava Listine, pri čemer ta strategija dopolnjuje ciljno usmerjena prizadevanja, da bi pravice in vrednote EU postale oprijemljivejše na področjih, kot so pravice žrtev in njihov dostop do pravnega varstva, enakost in vključenost, boj proti rasizmu in pluralizem, socialne pravice ter vključujoče izobraževanje in usposabljanje, ekonomske pravice , pravice državljanov EU in otrokove pravice . Vsa ta področja dela se medsebojno krepijo za učinkovito varstvo temeljnih pravic v EU. Listina se uporablja v povezavi z nacionalnimi in mednarodnimi sistemi za varstvo temeljnih pravic, kar vključuje ustavne tradicije in mednarodne obveznosti, ki so skupne državam članicam. V tem okviru pristop EU k Evropski konvenciji o človekovih pravicah za Komisijo ostaja prednostna naloga. Če EU resnično želi okrepiti temeljne pravice, mora biti odprta za zunanji nadzor. Komisija je za dosego tega cilja združila moči s Svetom Evrope, kar bo prispevalo k nadaljnji poglobitvi povezav med okviroma temeljnih pravic in njuni učinkoviti uporabi na terenu. EU kot globalni akter na področju človekovih pravic Spodbujanje vrednot in temeljnih pravic EU je tudi pomemben del prizadevanj EU na svetovnem prizorišču. Način, kako EU notranje obravnava vprašanja temeljnih pravic, pomembno vpliva na njene odnose s tretjimi državami na dvostranski, regionalni in večstranski ravni. Ker se po vsem svetu povečuje pritisk na demokracijo, pravno državo in človekove pravice, sta varstvo človekovih pravic in podpora demokraciji po vsem svetu ključni prednostni nalogi zunanjega delovanja EU. EU ima trden in skladen pristop med svojimi notranjimi politikami na področju temeljnih pravic in tem, kako temeljne pravice vključuje v svoje delo z zunanjimi partnerji, kar dokazujeta novi akcijski načrt za človekove pravice in demokracijo ter akcijski načrt za enakost spolov III, v skladu s cilji trajnostnega razvoja. EU spodbuja spoštovanje človekovih pravic tudi s svojo trgovinsko politiko.



1 – Zagotavljanje učinkovite uporabe Listine v državah članicah 1.1 Vzpostavljanje partnerstev z državami članicami za učinkovito uporabo Listine Listina je pravno zavezujoč instrument, ki se za države članice uporablja „samo, ko izvajajo pravo Unije“. Njen namen ni razširiti področje uporabe prava Unije. Področje uporabe Listine dejansko odraža področje uporabe samega prava EU: „Listina je ‚odsev‘ prava EU. To v bistvu pomeni, da je treba Listino uporabljati v vseh položajih, ki jih ureja pravo EU“. Ker je pravni red EU čedalje obsežnejši, se Listina uporablja v vse več zadevah in na vse več področjih. To ponazarja sodna praksa Sodišča o uveljavljanju pravice do učinkovitega pravnega sredstva, ki se je razvila na področjih, kot so obdavčitev, azil in migracije, neodvisnost sodstva ali enako obravnavanje pri zaposlovanju . Sodišče se je nedavno sklicevalo tudi na lastninsko pravico za okrepitev varstva tujih vlagateljev na notranjem trgu . Nacionalne in lokalne uprave, parlamenti držav članic in njihovi organi kazenskega pregona imajo osrednjo vlogo pri spodbujanju in varstvu pravic iz Listine. Komisija namerava tesno sodelovati z nacionalnimi in lokalnimi organi držav članic, da bi zagotovila dosledno uporabo Listine in zakonodaje EU, s katero se spodbujajo in varujejo pravice, zapisane v Listini. Preprečevanje – Komisija pripisuje velik pomen dialogu z državami članicami ter jih je pripravljena podpreti pri učinkovitem prenosu in izvajanju prava EU . Reden dialog z državami članicami in organi kazenskega pregona je ključnega pomena za izmenjavo praks in obravnavo pomislekov, povezanih z izvajanjem in izvrševanjem Listine ter s tem povezanega prava EU. Tako se lahko že v zgodnji fazi rešijo morebitna vprašanja glede nezdružljivosti. Spodbujanje in izvajanje – Posvetovanja kažejo, da sta uporaba Listine in ozaveščenost o njej v nacionalnih in lokalnih upravah ter parlamentih slabi. Da bi države članice izpolnile svoje obveznosti na podlagi prava EU, je pomembno, da spodbujajo razvoj orodij, mehanizmov za spremljanje, usposabljanja in strategij za zagotovitev, da so pobude na področju prava EU skladne z Listino. Države članice bi morale spodbujati medsebojno učenje z izmenjavo dobrih praks pri uporabi Listine in ozaveščanju o njej, med drugim na lokalni ravni, na posebni spletni strani, ki jo je Komisija dala na voljo na evropskem portalu e-pravosodje. Svet bi lahko take izmenjave spodbujal tudi v svoji delovni skupini za temeljne pravice, državljanske pravice in prosto gibanje oseb (FREMP), kar je v skladu z njegovimi sklepi o Listini iz leta 2019. Usklajevanje – Posvetovanja so tudi pokazala, kako pomembna sta sodelovanje in komunikacija med različnimi ravnmi države z institucijami EU ter zagovorniki pravic in organizacijami civilne družbe. Komisija v zvezi s tem države članice spodbuja, naj imenujejo informacijsko točko za Listino, da se olajša pretok informacij in dobrih praks v zvezi z Listino ter uskladijo prizadevanja za krepitev zmogljivosti v državi. Informacijska točka bi lahko tudi posredovala informacije institucijam EU in iz njih. üKomisija bo: – okrepila partnerstvo z državami članicami za zagotovitev učinkovite uporabe Listine;

– podprla izmenjavo dobrih praks med lokalnimi organi na področju uporabe Listine in ozaveščanja o njej, med drugim v okviru mreže mest, ki je del novega programa za državljane, enakost, pravice in vrednote. üKomisija poziva države članice, naj: – imenujejo informacijsko točko za Listino, da se olajšata usklajevanje in sodelovanje; – uporabijo ocene učinkov in postopke zakonodajnega nadzora za zagotovitev, da so pobude, s katerimi se izvaja pravo EU, skladne z Listino, ter razvijejo smernice in usposabljanje za nacionalne in lokalne uprave; – izmenjajo dobre prakse v zvezi z uporabo Listine in ozaveščenostjo o njej na evropskem portalu e-pravosodje. Izvrševanje – Komisija kot varuhinja Pogodb zagotavlja, da je nacionalna zakonodaja skladna s pravom EU, tako da lahko ljudje uveljavljajo svoje pravice, vključno s temeljnimi pravicami, in uživajo vse koristi zakonodaje EU. Komisija znova potrjuje svojo zavezanost spremljanju uporabe Listine in z njo povezane zakonodaje EU, krepitvi dialoga z državami članicami in začetku postopkov za ugotavljanje kršitev v primeru kršitve prava EU. Še naprej bo pozorno spremljala primere, ko država članica pri izvajanju prava EU sistematično ne uporablja Listine. Komisija bo od leta 2021 predstavljala novo letno poročilo o uporabi Listine v EU, v katerem bo v nasprotju s prejšnjimi poročili Komisije o Listini podrobneje obravnavana uporaba Listine v državah članicah in ki bo Komisiji omogočilo nadaljnji vpogled za oceno skladnosti nacionalne zakonodaje s pravom EU. Komisija bo uporabila tematski pristop, pri čemer se bo osredotočila na strateško pomembna področja, urejena s pravom EU. Novo letno poročilo o uporabi Listine bo skupaj z letnim poročilom o stanju pravne države pripomoglo k nadaljnjemu zagotavljanju spoštovanja temeljnih vrednot v EU. Komisija bo sodelovala z drugimi institucijami in agencijami EU, zlasti Agencijo EU za temeljne pravice, da bi zbrala informacije in podatke, ki jih potrebuje za poročilo. Oprla se bo na delo obstoječih strokovnih skupin držav članic ter izhajala iz informacij, ki jih zagotavljajo ugledni viri, kot so organi Združenih narodov in Sveta Evrope, pravosodne mreže, organizacije civilne družbe, zagovorniki pravic in nove informacijske točke za Listino. Leta 2021 se bo novo poročilo o uporabi Listine osredotočilo na temeljne pravice v digitalni dobi. Poročilo bi moralo spodbuditi odkrito in odprto medinstitucionalno razpravo z Evropskim parlamentom in Svetom ter razprave v državah članicah, med drugim tudi v nacionalnih parlamentih. S temi razpravami bi se podprla prizadevanja držav članic za usklajenost z Listino pri izvajanju prava EU. üKomisija bo: – od leta 2021 predstavljala leto poročilo o uporabi Listine, v katerem bo obravnavan vpliv Listine na razmere v državah članicah na posameznih področjih politike; – zagotovila, da države članice učinkovito uporabljajo Listino, ko izvajajo pravo EU, in v primeru kršitve prava EU ustrezno začela postopke za ugotavljanje kršitev. üKomisija poziva: – Evropski parlament in Svet, naj organizirata vsebinsko razpravo o uporabi Listine za nadaljnje ukrepanje na podlagi letnega poročila Komisije. Komisija je pripravljena pomagati; – Evropski parlament in nacionalne parlamente, naj vzpostavijo medparlamentarno sodelovanje v zvezi z vprašanji, povezanimi z uporabo Listine, h kateremu je pripravljena prispevati.

1.2 Zagotavljanje uporabe Listine pri financiranju EU Financiranje EU je ključno za podporo izvajanju politik EU v državah članicah. Države članice in Komisija morajo zagotoviti, da so vsi projekti, ki jih financira EU, skladni s pravom EU, vključno z Listino o temeljnih pravicah, kjer je ustrezno. Komisija je pred kratkim sprejela ukrepe, da bi državam članicam pomagala zagotoviti, da programe, ki jih financira EU, izvajajo v skladu z zadevnimi določbami Listine. Natančneje, njen predlog uredbe o skupnih določbah, ki določa pravila za naslednji proračun EU za obdobje 2021–2027, vsebuje „omogočitveni pogoj“ , ki se nanaša na Listino. Konkretno to pomeni, da morajo biti za vse programe, podprte iz skladov EU, zajetih z uredbo o skupnih določbah (v nadaljnjem besedilu: skladi iz uredbe o skupnih določbah), vzpostavljeni učinkoviti mehanizmi za zagotovitev njihove skladnosti z Listino, in sicer od njihove zasnove do njihovega izvajanja . V skladu z uredbo o skupnih določbah morajo države članice vzpostaviti naslednje: – Ureditve, ki zagotavljajo, da so programi, podprti s skladi iz uredbe o skupnih določbah, in njihovo izvajanje skladni z zadevnimi določbami Listine. Države članice bi morale v okviru teh ureditev na primer določiti vlogo in naloge različnih organov in teles, vključenih v zagotavljanje skladnosti programov z Listino, ter pojasniti, kako se bo skladnost z Listino preverjala skozi celotno obdobje izvajanja programov. – Ureditev poročanja odborom za spremljanje o primerih neskladnosti operacij, podprtih s skladi iz uredbe o skupnih določbah, z Listino in pritožbah v zvezi z Listino. Države članice bi na primer morale pojasniti, kako in kako pogosto bodo o teh zadevah poročale odborom za spremljanje. Pri poročanju bi bilo treba navesti, kateri popravni ukrepi so bili sprejeti, kaj bo storjeno, da bi se taki primeri v prihodnje preprečili, in kateri mehanizmi pravnih sredstev so ali so bili vzpostavljeni. Države članice morajo ob pripravi programov te ureditve sporočiti Komisiji, ki bo ocenila, ali je izpolnjen „omogočitveni pogoj“. V skladu s pravili, ki veljajo za novo programsko obdobje, bi morali odbori za spremljanje vključevati organe za temeljne pravice, ki bodo pomagali ocenjevati skladnost z Listino. Nacionalne institucije za človekove pravice bi glede na svoj neodvisen status in strokovno znanje lahko imele ključno vlogo pri zagotavljanju, da so programi, ki jih financira EU, zasnovani in se izvajajo v skladu z Listino . Države članice bi morale v sodelovanju s Komisijo s tehnično pomočjo podpreti nacionalno in lokalno osebje pri zasnovi in izvajanju programov v skladu z Listino, in sicer na podlagi smernic, oblikovanih za zagotovitev spoštovanja Listine pri financiranju EU. Države članice se tudi spodbujajo k medsebojnemu usklajevanju za dosledno izvajanje „omogočitvenega pogoja“ v vsej EU. Nacionalna kontaktna točka bi olajšala tako sodelovanje in usklajevanje. Komisija bo skupaj z državami članicami spremljala in zagotavljala, da bodo pritožbe v zvezi z Listino pri izvajanju financiranja EU sistematično ustrezno obravnavane in se bo v zvezi z njimi nadalje ukrepalo. üKomisija bo: – razvila model usposabljanja in zagotavljala tehnično pomoč za zagotovitev skladnega in učinkovitega izvajanja „omogočitvenega pogoja“ iz uredbe o skupnih določbah; – ocenila izpolnjevanje „omogočitvenega pogoja“ v zvezi z Listino; – spremljala, ali se finančna sredstva EU uporabljajo v skladu z Listino, in sprejemala ustrezne ukrepe, kot je morebitna prekinitev ali ustavitev financiranja EU, ali finančne popravke, če države članice ne popravijo nepravilnih odhodkov, kadar bo to upravičeno. üKomisija poziva države članice, naj: – zagotovijo, da se finančna sredstva EU uporabljajo v skladu z Listino, in vzpostavijo ureditve iz uredbe o skupnih določbah; – v sodelovanju s Komisijo podprejo nacionalno in lokalno osebje pri oblikovanju in izvajanju programov, ki so skladni z Listino; – olajšajo usklajevanje in dosledno izvajanje „omogočitvenega pogoja“ ter čim bolj izkoristijo razpoložljivo tehnično pomoč;

– v odbore za spremljanje vključijo organe za temeljne pravice.



2 – Krepitev vloge organizacij civilne družbe, zagovornikov pravic in delavcev v pravni stroki 2.1 Zaščita in podpora organizacij civilne družbe in zagovornikov pravic Podporno okolje Organizacije civilne družbe in zagovorniki pravic so bistveni za zdravo demokracijo in družbo, v kateri lahko ljudje uživajo temeljne pravice. So ključni akterji v verigi izvrševanja Listine. Imajo pomembno vlogo pri spodbujanju uporabe Listine in ozaveščanja o njej ter kulture vrednot, ki temelji na pravni državi, demokraciji in temeljnih pravicah. Vendar se spopadajo s čedalje več izzivi, med katere spadajo regulativne omejitve in otežen dostop do financiranja. Sodišče je v zadevi, ki se je nanašala na zakon, s katerim se je omejevalo financiranje organizacij civilne družbe iz tujine, ugotovilo, da je pravica do svobode združevanja eden od bistvenih temeljev demokratične in pluralistične družbe, saj državljanom omogoča, da delujejo skupaj na področjih skupnega interesa in tako prispevajo k dobremu delovanju javnega življenja. Odločilo je, da morajo imeti organizacije civilne družbe pravico, da „nadaljuje[jo] svoje dejavnosti in deluje[jo] brez neupravičenega državnega vmešavanja“. V nekaterih državah članicah blatenje negativno vpliva na javno mnenje ter verodostojnost in legitimnost civilne družbe. Organizacije civilne družbe in aktivisti za človekove pravice v nekaterih državah članicah EU so žrtve fizičnih in verbalnih napadov, ustrahovanja in nadlegovanja, vključno z zlorabami sodnih postopkov (strateški sodni postopki za onemogočanje udeležbe javnosti), nasiljem ter sovražnim govorom na spletu in zunaj njega. Organizacijam civilne družbe in zagovornikom pravic bi bilo treba omogočiti, da brez strahu delujejo v podpornem okolju. üKomisija bo: – ukrepala zoper ukrepe, s katerimi se krši pravo EU, vključno z Listino, in ki škodujejo organizacijam civilne družbe; – podprla ugodno okolje za organizacije civilne družbe, zlasti prek novega sklopa vrednot Unije v okviru programa za državljane, enakost, pravice in vrednote. üKomisija poziva države članice, naj: – spodbujajo podporno in varno okolje za organizacije civilne družbe in zagovornike pravic v svoji državi, med drugim tudi na lokalni ravni. Močne in neodvisne nacionalne institucije za človekove pravice Močne in učinkovite nacionalne institucije za človekove pravice so ključne povezave med državo in civilno družbo, saj obravnavajo „vrzel v zaščiti“ med pravicami posameznikov in odgovornostmi države. Njihova splošna naloga je, da obravnavajo vse oblike diskriminacije in spodbujajo varstvo celotnega nabora temeljnih pravic . Nacionalne institucije za človekove pravice spremljajo uporabo, izvajanje in spodbujanje Listine na terenu, zagotavljajo informacije in podporo žrtvam kršitev temeljnih pravic ter sodelujejo z nacionalnimi institucijami, da bi se izboljšali njihova uporaba Listine in ozaveščenost o njej. Tri države članice nimajo nobene nacionalne institucije za človekove pravice, dve nimata akreditiranih nacionalnih institucij za človekove pravice, šest pa jih nima nobene take institucije, ki bi ji bil v skladu s pariškimi načeli Združenih narodov dodeljen status A. V poročilu o stanju pravne države za leto 2020 je bil poudarjen pomen neodvisnih nacionalnih institucij za človekove pravice v okviru nacionalnega sistema zavor in ravnovesij. Evropska mreža nacionalnih institucij za človekove pravice (ENNHRI) lahko s podporo Komisije državam članicam pomaga pri ustanavljanju in spodbujanju nacionalnih institucij za človekove pravice s statusom A, ki so skladne s pariškimi načeli.

üKomisija poziva: – države članice, ki še niso ustanovile neodvisne nacionalne institucije za človekove pravice, naj to storijo; – države članice, v katerih so bile nacionalne institucije za človekove pravice že ustanovljene, naj zagotovijo, da imajo te na voljo orodja in sredstva za delovanje v skladu s pariškimi načeli ter da se pri izpolnjevanju svojih nalog sklicujejo na Listino. Krepitev zmogljivosti za zagovarjanje pravic ljudi Organizacije civilne družbe in zagovorniki pravic so ključni pri ozaveščanju ljudi o njihovih pravicah iz Listine in zagotavljanju pomoči tem ljudem, da prejmejo učinkovito sodno varstvo. Kadar se drugi načini, kot sta preprečevanje in dialog, izkažejo za neuspešne, učinkovito sodno varstvo vključuje tudi strateške sodne postopke, kar prispeva k doslednejšemu izvajanju in uporabi prava EU ter uveljavljanju pravic ljudi. Komisija je na pobudo Evropskega parlamenta izvedla posvetovanja in naročila študijo, iz njih pa izhaja, da je krepitev zmogljivosti ključna za to, da bodo lahko ti „zastopniki Listine“ ljudem bolje pomagali uveljavljati pravice na podlagi Listine. V študiji je bilo ugotovljeno, da je treba med strankami v postopkih izboljšati „seznanjenost z ustrezno prakso in postopki prava EU“ in povečati njihove zmogljivosti, „saj je le tako mogoče pričakovati, da se bo v Evropi povečalo število sodnih postopkov na področju temeljnih pravic ter da se bodo pravice iz Listine spodbujale in ščitile bolj sistematično“. Evropske mreže zagovornikov pravic, kot so evropska mreža nacionalnih institucij za človekove pravice (ENNHRI), evropska mreža organov za enakost (Equinet) in evropska mreža varuhov človekovih pravic (ENO), imajo lahko pomembno vlogo pri usklajevanju krepitve zmogljivosti in izmenjavi prakse v zvezi z Listino med svojimi člani. Osebje, usposobljeno za mednarodno usposabljanje, bi moralo imeti vlogo multiplikatorjev in sodelavce usposabljati v svojih nacionalnih institucijah . Mreže bi se morale pri doseganju svojih ciljev učiti druga od druge. ENNHRI je na primer pri svojih članih zbrala prakse, da bi pokazala, kako si nacionalne institucije za človekove pravice po Evropi prizadevajo za izvajanje Listine na nacionalni ravni . Agencija EU za temeljne pravice je razvila orodja za podporo tem prizadevanjem in je pripravljena še dodatno podpreti taka prizadevanja za krepitev zmogljivosti. Ključno vlogo pri spodbujanju Listine med svojimi člani bi lahko imele tudi druge mreže, namenjene posameznim skupinam, kot so okviri Konvencije ZN o pravicah invalidov ali Evropska mreža varuhov otrokovih pravic. üKomisija bo: – podprla, zlasti v okviru programa za pravosodje, krepitev zmogljivosti v zvezi z Listino za zagovornike pravic in organizacije civilne družbe, da bi se vsem olajšal dostop do pravnega varstva. üKomisija poziva mreže organizacij civilne družbe in zagovornikov pravic: – naj sodelujejo pri usposabljanju v zvezi z Listino in izmenjujejo prakse, pri čemer naj izkoristijo podporo in orodja, ki jih zagotavljata Komisija in Agencija EU za temeljne pravice. 2.2 Podpora sodnikom in drugim delavcem v pravni stroki Neodvisni in usposobljeni sodniki so ključni za to, da Listina postane pomembna v življenju ljudi. Čeprav nacionalna sodišča Listino uporabljajo čedalje pogosteje in se na Sodišče obračajo po pomoč v zvezi z njeno razlago, so delavci v pravni stroki z njo še vedno slabo seznanjeni. Do zdaj je bila usposabljanja o Listini deležna manj kot tretjina vseh poklicnih skupin, s katerimi je bilo opravljeno posvetovanje v okviru ciljno usmerjenega posvetovanja za sodnike, druge delavce v pravni stroki in institucije za usposabljanje. Večina sodnikov in drugih delavcev v pravni stroki, ki so se odzvali na posvetovanje, meni, da bi bilo usposabljanje o Listini dobrodošlo, vključno s skupnim usposabljanjem za sodnike in druge delavce v pravni stroki, da bi izmenjali izkušnje. Prav tako bi bile po njihovem mnenju dobrodošle okrepljene izmenjave med nacionalnimi in evropskimi sodišči. Komisija je sprejela novo evropsko strategijo za usposabljanje v pravosodju, v kateri je poudarjen pomen usposabljanja sodnikov in drugih delavcev v pravni stroki o Listini, da se zagotovi njena učinkovita uporaba. Poudarjena je bila tudi pomembnost medpoklicnega usposabljanja in izmenjave dobrih praks. Agencija EU za temeljne pravice bo posodobila svoje spletno orodje Charterpedia in svoj priročnik o uporabi Listine za delavce v pravni stroki . Pandemija COVID-19 je prinesla dodatne izzive za pravosodne sisteme, vendar je v več državah članicah tudi spodbudila digitalizacijo postopkov. Digitalizacija pravosodja, če se uvaja previdno, bi imela tudi pozitiven učinek na zmožnost sodišč, da učinkovito obravnavajo vprašanja temeljnih pravic, zlasti v razmerah, ko primanjkuje človeških virov. üKomisija bo: – v okviru novega programa za pravosodje EU dala prednost priložnostim za usposabljanje o Listini za sodnike in druge delavce v pravni stroki ter podprla razvoj posebnega orodja za e-učenje za sodnike;

– spodbujala dejavnosti in gradivo za usposabljanje o Listini na novi „evropski platformi za usposabljanje“ evropskega portala e-pravosodje z uporabo finančnih sredstev EU. üKomisija poziva mreže sodnikov in drugih delavcev v pravni stroki: – k sodelovanju pri usposabljanju in izmenjavi praks v zvezi z uporabo Listine, tako da izkoristijo podporo in orodja, ki jih zagotavljajo Komisija, Evropska mreža institucij za izobraževanje v pravosodju (EJTN) in Agencija EU za temeljne pravice.

3 – Spodbujanje uporabe Listine kot vodila za institucije EU 3.1 Posodobitev in razvoj orodij znotraj Komisije Institucije EU morajo upoštevati Listino pri vseh svojih ukrepih, tudi kadar delujejo zunaj pravnega okvira EU in zunaj ozemlja držav članic. Komisija je po sprejetju strategije o uporabi Listine v EU iz leta 2010 razvila smernice za zagotovitev, da je vsaka nova pobuda skladna z Listino ter da se, kadar se posega v določene pravice, utemelji, zakaj je ukrep potreben in sorazmeren, in uvedejo rešitve za ublažitev morebitnih negativnih učinkov ukrepa na pravice ljudi. Nova projektna skupina Komisije za enakost bo zagotavljala, da bodo preudarki glede enakosti vključeni v delo Komisije. Ključne pobude Komisije, ki bi lahko pomembno vplivale na pravice iz Listine, se bodo še naprej preverjale vse od pripravljalne faze pobude, skladnost z Listino pa bo za Komisijo še naprej glavna skrb skozi celoten postopek odločanja. V evropski digitalni strategiji je na primer poudarjen pomen spoštovanja temeljnih pravic pri digitalni preobrazbi. Z novim regulativnim okvirom o umetni inteligenci bodo uvedene zahteve glede odgovornosti, dokumentiranja in preskušanja za zagotovitev učinkovitega uveljavljanja temeljnih pravic. V prihodnjem predlogu akta o digitalnih storitvah bodo določene odgovornosti spletnih posrednikov, zlasti spletnih platform, za vse oblike nezakonitih spletnih vsebin, s čimer se bo obenem zagotovila zaščita zakonitih vsebin ob varovanju temeljnih pravic, vključno s pravico do svobode izražanja uporabnikov spletnih storitev. Komisija se pri pripravi pobud zanaša na prispevek ključnih deležnikov. Odprt in konstruktiven dialog z organizacijami civilne družbe podpira prizadevanja Komisije za vključitev Listine v vse njene politike in zakonodajne predloge. Zagotavljanje spoštovanja temeljnih pravic je globalno prizadevanje, zato je pomembno, da so notranji in zunanji ukrepi za spodbujanje in varstvo temeljnih pravic usklajeni in se medsebojno krepijo. Novi akcijski načrt za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–2024 znova potrjuje zavezanost EU spodbujanju in varovanju človekovih pravic in vrednot po vsem svetu. Človekove pravice in demokracija se bodo dosledno in usklajeno spodbujale na vseh področjih zunanjega delovanja EU, kar bo zagotovilo notranjo in zunanjo usklajenost pri spodbujanju temeljnih pravic v skladu z Listino. Komisija bo kot institucija EU Listino tudi v prihodnje upoštevala pri pripravi trgovinskih in naložbenih sporazumov EU ter pogajanjih o njih . Komisija bo še naprej vztrajala, da države, ki želijo pristopiti k EU (v nadaljnjem besedilu: države, ki se pripravljajo na pristop), spoštujejo standarde EU na področju varstva temeljnih pravic. Komisija bo zagotovila podporo in tehnično pomoč državam, ki se pripravljajo na pristop, ter spremljala napredek v letnem širitvenem svežnju poročil o državah. Države kandidatke in države, s katerimi je bil sklenjen stabilizacijsko-pridružitveni sporazum, lahko zaprosijo, da se v delo Agencije EU za temeljne pravice vključijo kot opazovalke in si tako olajšajo postopno približevanje pravu EU. üKomisija bo: – podprla razvoj orodja za e-učenje o Listini, ki bo dostopno vsem; – posodobila smernice za svoje osebje iz leta 2011 o uporabi Listine pri ocenah učinka ter jih razširjala kot vir informacij za oblikovalce politik na nacionalni in lokalni ravni; – razvila zbirko orodij za vključevanje vidika enakosti in načrt usposabljanja za celotno osebje za zagotovitev, da se vidiki enakosti upoštevajo v vseh pobudah Komisije. 3.2 Razvoj vključevanja Listine skozi celoten „evropski“ zakonodajni postopek

Za učinkovito uporabo Listine v EU je ključno, da se Evropski parlament in Svet osredotočita na skladnost z Listino v zakonodajnem postopku. Komisija ju je pripravljena pri tem podpreti. Skladnost z Listino je ključni element za vzdržnost zakonodaje EU. Svet je leta 2015 objavil smernice za preverjanje skladnosti s temeljnimi pravicami, ki bi jih bilo treba redno razširjati in pojasnjevati. Pri tem ima ključno vlogo Delovna skupina Sveta za temeljne pravice, državljanske pravice in prosto gibanje oseb (FREMP). Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve Evropskega parlamenta (LIBE) lahko predloži mnenja o skladnosti zakonodajnega akta s temeljnimi pravicami. Evropski parlament in Svet lahko na podlagi Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje izvedeta ocene učinka svojih bistvenih sprememb predloga Komisije. Navedeni sporazum določa, da bi bilo treba v ocenah učinka obravnavati vprašanja temeljnih pravic. Obstaja več nedavnih primerov vključevanja Listine v zakonodajo EU, še veliko več pa jih je na voljo v letnih poročilih Komisije. Namen evropskega akta o dostopnosti je zagotoviti invalidom pravico do ukrepov za zagotavljanje njihove samostojnosti, socialne in poklicne vključenosti ter sodelovanja v življenju skupnosti. Uredba o evropski mejni in obalni straži določa, da so temeljne pravice skupni elementi pri izvajanju evropskega integriranega upravljanja meja. üKomisija poziva Evropski parlament in Svet, naj z uporabo orodij, ki jih imata na voljo, zagotavljata, da se Listina pri njunem delu učinkovito uporablja. Komisija ju je pripravljena pri tem podpreti.



4 – Ozaveščanje ljudi o njihovih pravicah na podlagi Listine Nedavna raziskava Eurobarometer glede ozaveščenosti o Listini je pokazala, da je le 42 % vprašanih že slišalo za Listino in jih le 12 % dejansko ve, kaj Listina je. 60 % vprašanih bi želelo izvedeti več o svojih pravicah in o tem, kam naj se obrnejo, če so kršene njihove pravice iz Listine. Večina (80 %) organizacij civilne družbe poroča, da se ljudje nanje obračajo za informacije o svojih pravicah, še večji delež pa (85 %), da izvajajo dejavnosti ozaveščanja o pravicah . Tudi lokalni organi so dober naslov za ozaveščanje o pravicah ljudi in o tem, kaj lahko ljudje storijo, če so njihove pravice kršene. Bistvenega pomena je, da se pravice in njihov pomen za ljudi pojasnijo skozi zgodbe iz resničnega življenja . Forum o temeljnih pravicah, ki ga bo Agencija EU za temeljne pravice organizirala leta 2021, bo priložnost, da se poveča ozaveščenost o Listini o temeljnih pravicah in razmisli o tem, kako v EU nadalje razvijati kulturo vrednot. Konferenca o prihodnosti Evrope bo ljudem omogočila, da razpravljajo o temeljnih pravicah in vrednotah EU, ki so osrednjega pomena za našo Unijo in njeno prihodnost. Komisija bo pripravila kampanjo ozaveščanja, namenjeno boljšemu obveščanju ljudi o njihovih pravicah iz Listine in o tem, kam naj se obrnejo v primeru kršitve njihovih pravic. Dostopna bo invalidom. Komisija bo tudi okrepila prizadevanja, da bi o pravicah iz Listine bolje seznanila mlade, pri čemer bo čim bolj izkoristila program Erasmus+. Zlasti se bo sklicevala na informacije o Listini v študentski listini Erasmus+, ki jo prejmejo vsi študenti v okviru programa Erasmus+, poleg tega pa bo vključila temeljne pravice med ključne prednostne naloge programa Jean Monnet za visoko šolstvo, spodbujala visokošolske institucije, naj ponujajo usposabljanje ali spletne tečaje o evropskem državljanskem udejstvovanju in spodbujajo Listino o temeljnih pravicah, ter razvila spletni vir za učitelje v šolah, namenjen ozaveščanju o temeljnih pravicah pri pouku. V okviru svojega programa za izobraževanje in ozaveščanje državljanov o razvoju (DEAR) bo z mladimi razpravljala o vprašanjih temeljnih pravic in globalnega državljanstva, med drugim tudi o ciljih trajnostnega razvoja. Komisija bo v svoji prihodnji strategiji o otrokovih pravicah tudi preučila načine za otrokom prijazno obveščanje o otrokovih pravicah. üKomisija bo: – začela informacijsko kampanjo za ozaveščanje ljudi o njihovih pravicah iz Listine in o tem, kako jih uveljavljati, pri čemer bo navedla konkretne primere in sodelovala z akterji na terenu;