P6_TA(2005)0018

Holokavst, antisemitizem in rasizem

Resolucija Evropskega parlamenta ob spominu na holokavst, antisemitizem in rasizem

Evropski parlament,

- ob upoštevanju členov 2, 6, 7 in 29 Pogodbe o Evropski uniji in člena 13 Pogodbe ES, ki države članice zavezujejo k zagotavljanju najvišjih standardov v zvezi s človekovimi pravicami in nediskriminacijo kot tudi k Listini o temeljnih pravicah EU,

- ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij o rasizmu, ksenofobiji in antisemitizmu z dne 27. oktobra 1994 [1], 27. aprila 1995 [2], 26. oktobra 1995 [3], 30. januarja 1997 [4] in 16. marca 2000 [5], poročila svojega Odbora za raziskavo rasizma in ksenofobije iz leta 1990 ter svoje pisne izjave z dne 7. julija 2000 ob spominu na holokavst [6],

- ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1035/97 z dne 2. junija 1997 o ustanovitvi Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije [7] (EUMC) in njegovih različnih poročil o rasizmu v EU, med njimi poročil "Pojavne oblike antisemitizma v EU v obdobju 2002-2003" in "Zaznavanje antisemitizma v Evropski uniji", objavljenih marca 2004,

- ob upoštevanju Berlinske deklaracije z druge konference OVSE o antisemitizmu v Berlinu dne 28.- 29. aprila 2004 in nedavnega imenovanja osebnega predstavnika za boj proti antisemitizmu s strani OVSE,

- ob upoštevanju izjave o holokavstu z Mednarodnega foruma v Stockholmu dne 26.- 28. januarja 2000, ki je pozvala k intenzivnejšemu poučevanju o holokavstu,

- ob upoštevanju razglasitve 27. januarja 2005 za dan spomina na holokavst v več državah članicah EU,

- ob upoštevanju člena 108(5) svojega Poslovnika,

A. ker 27. januar 2005, šestdeseta obletnica osvoboditve nemškega nacističnega taborišča Auschwitz-Birkenau, kjer je bilo umorjenih skupno 1,5 milijona židov, Romov, Poljakov, Rusov in ujetnikov različnih drugih narodnosti ter homoseksualcev, za evropske državljane ni le priložnost, da se spomnijo in obsodijo veliko grozoto in tragedijo holokavsta, temveč tudi priložnost, da se odzovejo na naraščajoči antisemitizem, zlasti antisemitske incidente v Evropi, in se ponovno v širšem okviru soočijo z nevarnostmi negativnega obravnavanja ljudi na podlagi rase, narodnosti, vere, družbene razslojenosti in politične ali spolne usmerjenosti,

B. ker Evropa ne sme pozabiti svoje zgodovine: koncentracijska in uničevalna taborišča, ki so jih zgradili nacisti, so med najbolj sramotnimi in bolečimi stranmi v zgodovini naše celine; ker morajo zločini iz Auschwitza živeti naprej v spominu prihodnjih generacij kot opozorilo na genocid, ki izvira iz prezira do drugih ljudi, sovraštva, antisemitizma, rasizma in totalitarizma,

C. ker se izvajanje diskriminacije na podlagi vere in narodnosti nadaljuje na različnih ravneh, ne glede na pomembne ukrepe, ki jih je sprejela Evropska unija glede izvajanja člena 13 Pogodbe ES,

D. ker se židje v Evropi počutijo vse bolj ogrožene zaradi širjenja antisemitizma preko interneta, ki se navzven kaže z oskrumbo sinagog, židovskih pokopališč in drugih verskih krajev, z napadi na židovske šole in kulturne centre ter z napadi na žide v Evropi, v katerih so poškodovani številni ljudje,

E. ker se je holokavst vtisnil v zavest Evrope zlasti zaradi smrtnega sovraštva do židov in Romov na podlagi njihove rasne in verske pripadnosti, kljub temu pa rasni in verski predsodki še vedno resno ogrožajo žrtve teh predsodkov ter evropske in mednarodne vrednote demokracije, človekovih pravic in načela pravne države ter s tem evropsko in globalno varnost,

F. ker obstaja potreba po dialogu z mediji o tem, kako lahko njihovo poročanje in komentarji pozitivno in negativno prispevajo k dojemanju in razumevanju verskih, narodnostnih in rasnih vprašanj ter k predstavitvi zgodovinske resnice,

1. izkazuje čast vsem žrtvam nacizma in izraža prepričanje, da je trajni mir v Evropi mogoč le ob spominu na njeno zgodovino; zavrača in obsoja spremenjene poglede na holokavst in njegovo zanikanje kot sramotno nasprotje zgodovinske resnice ter hkrati izraža zaskrbljenost zaradi naraščanja števila ekstremističnih in ksenofobičnih strank in vse večje sprejemljivosti njihovih pogledov v javnosti;

2. poziva institucije Evropske unije, države članice in vse evropske politične stranke, da:

- obsodijo vsako dejanje nestrpnosti ali spodbujanja k rasnemu sovraštvu kot tudi vsako dejanje nadlegovanja ali rasnega nasilja,

- obsodijo zlasti in brez zadržkov vsa dejanja in izraze antisemitizma v kakršni koli obliki,

- obsodijo predvsem vsako nasilje, katerega vzrok je versko ali rasno sovraštvo ali nestrpnost, vključno z napadi na verske kraje, svetišča in svetinje, ki pripadajo židovski, islamski ali drugim veram, pa tudi na manjšine, kot so Romi;

3. poziva Svet in Komisijo ter različne ravni lokalnih, regionalnih in nacionalnih vlad držav članic, da uskladijo svoje ukrepe za boj proti antisemitizmu in napadom na manjšine, vključno z Romi in državljani tretjih držav, v državah članicah, ter tako podprejo načelo strpnosti in nediskriminacije ter spodbudijo socialno, gospodarsko in politično integracijo;

4. izraža prepričanje, da morajo ta prizadevanja vključevati tudi spodbujanje dialoga in sodelovanja med različnimi segmenti družbe na lokalni in nacionalni ravni, vključujoč dialog in sodelovanje med različnimi kulturnimi, narodnostnimi in verskimi skupnostmi;

5. ponovno potrjuje prepričanje, da sta spominjanje in poučevanje bistvo prizadevanj, da postanejo nestrpnost, diskriminacija in rasizem stvar preteklosti, ter poziva Svet, Komisijo in države članice, da okrepijo boj proti antisemitizmu in rasizmu s širjenjem zavesti, predvsem med mladimi, o zgodovini in nauku holokavsta tako da:

- obeležijo spomin na holokavst s proglasitvijo 27. januarja za Evropski dan spomina na holokavst po vsej EU,

- spodbujajo poučevanje o holokavstu ob sodelovanju vseh institucij, ustanovljenih v spomin na holokavst, zlasti muzeja Auschwitz-Birkenau (Państwowe Muzeum Auschwitz-Birkenau w Oświęcimiu) in Berlinskega informacijskega centra o holokavstu (Stiftung Denkmal für die ermordeten Juden Europas), kot evropskih virov, prek katerih bosta poučevanje o holokavstu in evropsko državljanstvo postala standardna elementa šolskih programov povsod po EU, ter da v trenutnem boju proti rasizmu, ksenofobiji in antisemitizmu upoštevajo ozadje Shoah (holokavsta),

- zagotovijo, da šolski programi v 25 državah članicah EU pri obravnavi druge svetovne vojne čimbolj upoštevajo zgodovinska dejstva, in da države članice izkoristijo sredstva, ki jih je Parlament v proračunu za leto 2005 namenil za šole po vsej EU, ter prevzamejo skrb za vojna pokopališča in spomenike;

6. pozdravlja namero luksemburškega predsedstva, da ponovno načne zastalo razpravo o predlogu Okvirnega sklepa Sveta o boju proti rasizmu in ksenofobiji [8], ter poziva Svet, da doseže sporazum o vseevropski prepovedi spodbujanja k rasnemu in verskemu sovraštvu ob ohranitvi zakonite pravice svobode govora;

7. poziva Komisijo, da začne pregled uporabe Direktive 2000/43/ES o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost [9], ki je namenjena krepitvi ukrepov Evropske unije v boju proti antisemitizmu, in organizira obsežno konferenco z vsemi zadevnimi akterji, zlasti političnimi predstavniki, javnimi institucijami na nacionalni, regionalni in lokalni ravni kot tudi NVO in združenji, dejavnimi na tem področju;

8. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk.

[1] UL C 323, 21.11.1994, str. 154.

[2] UL C 126, 22.5.1995, str. 75.

[3] UL C 308, 20.11.1995, str. 140.

[4] UL C 55, 24.2.1997, str. 17.

[5] UL C 377, 29.12.2000, str. 366.

[6] UL C 121, 24.4.2001, str. 503.

[7] UL L 151, 10.6.1997, str. 1.

[8] UL C 75 E, 26.3.2002, str. 269.

[9] UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

--------------------------------------------------