P7_TA(2012)0496

Uvedba s hrupom povezanih omejitev obratovanja na letališčih Unije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju pravil in postopkov glede uvedbe s hrupom povezanih omejitev obratovanja na letališčih Unije v okviru uravnoteženega pristopa ter razveljavitvi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2002/30/ES (COM(2011)0828 – C7-0456/2011 – 2011/0398(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2015/C 434/44)

Evropski parlament,

ob upoštevanju obrazloženih mnenj francoskega senata, nemškega zveznega sveta in nizozemskega senata v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0372/2012),

(1) UL C 181, 21.6.2012, str. 173.

(2) UL C 277, 13.9.2012, str. 110.

P7_TC1-COD(2011)0398

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. decembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. …/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju pravil in postopkov glede uvedbe s hrupom povezanih omejitev obratovanja na letališčih Unije v okviru uravnoteženega pristopa ter razveljavitvi Direktive 2002/30/ES

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 100(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Glavni cilj skupne prometne politike je trajnostni razvoj. To zahteva celostni pristop, s katerim se skušata zagotoviti učinkovito delovanje prometnih sistemov v Uniji in varstvo okolja.

(2) Trajnostni razvoj zračnega prevoza narekuje uvedbo ukrepov, katerih cilj je zmanjšati obremenitev s hrupom hrup zrakoplovov na letališčih in v njihovi okolici s posebnimi problemi s hrupom. Veliko število državljanov Unije je izpostavljenih visokim ravnem hrupa, kar lahko negativno vpliva na zdravje , zlasti zaradi nočnih letov . [Sprememba 1]

(3) Po izločitvi najhrupnejših zrakoplovov v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2002/30/ES z dne 26. marca 2002 o oblikovanju pravil in postopkov glede uvedbe s hrupom povezanih omejitev obratovanja na letališčih Skupnosti (4) in Direktivo 2006/93/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o reguliranju uporabe letal, ki jo ureja del II poglavja 3 zvezka 1 Priloge 16 h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu, druga izdaja (1988) (5), je treba nove ukrepe dopolniti, da bi se organom omogočilo, da s pomočjo mednarodnega okvira uravnoteženega pristopa k upravljanju hrupa ukrepajo v zvezi z najhrupnejšimi zrakoplovi in tako izboljšajo stanje glede hrupa v bližini letališč v Uniji.

(4) Resolucija A33/7 Mednarodne organizacije za civilno letalstvo (ICAO) uvaja pojem „uravnoteženega pristopa“ k upravljanju hrupa in določa skladno metodo za obravnavanje hrupa zrakoplovov. „Uravnotežen pristop“ ICAO bi moral ostati temelj upravljanja hrupa na področju letalstva kot globalnega sektorja. Uravnotežen pristop priznava pomen ustreznih zakonskih obveznosti, obstoječih sporazumov, veljavnih zakonov in opredeljenih politik ter jih ne prejudicira. Z vključevanjem mednarodnih predpisov v uravnotežen pristop v tej uredbi bi se morala v veliki meri zmanjšati tveganja mednarodnih sporov v primerih, ko s hrupom povezane omejitve obratovanja vplivajo na letalske prevoznike iz tretjih držav.

(5) Poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 15. februarja 2008 z naslovom „S hrupom povezane omejitve obratovanja na letališčih EU“ poudarja, da je treba v besedilu Direktive 2002/30/ES pojasniti porazdelitev odgovornosti ter točno določene obveznosti in pravice zainteresiranih strani med postopkom ocenjevanja hrupa, da bi se zagotovilo izvajanje stroškovno učinkovitih ukrepov za namen doseganja ciljev zmanjšanja hrupa.

(6) Uvedba omejitev obratovanja na posameznih letališčih Unije s strani držav članic lahko kljub omejevanju zmogljivosti prispeva k izboljšanju stanja glede hrupa v bližini letališč. Vendar lahko neučinkovita uporaba obstoječih zmogljivosti povzroči izkrivljanje konkurence ali omejitev splošne učinkovitosti letalskega omrežja Unije. Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ti cilje lažje dosežejo na ravni Unije s pomočjo usklajenih predpisov o uvedbi omejitev obratovanja v okviru postopka upravljanja hrupa, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načeli subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. Taka usklajena metoda ne določa ciljev glede kakovosti hrupa, ki bodo še naprej izhajali iz Direktive 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2002 o ocenjevanju in upravljanju okoljskega hrupa (6) ali drugih evropskih, nacionalnih ali lokalnih predpisov, in ne prejudicira dejanske izbire ukrepov.

(6a) Z namenom zmanjšanja potrebe po omejitvi obratovanja bi bilo treba nacionalne akcijske načrte iz Direktive 2002/49/ES v bližnji prihodnosti dopolniti s sprejetjem dopolnilnih ukrepov za upravljanje zunanjega hrupa na letališčih, kot sta zvočna izolacija stanovanjskih objektov in načrtovanje zvočnih pregrad na splošno. [Sprememba 2]

(7) Medtem ko se mora ocenjevanje hrupa redno izvajati, se dodatni ukrepi za zmanjšanje hrupa na podlagi takšnih ocen oblikujejo le, če trenutna kombinacija ukrepov za blaženje hrupa ne dosega ciljev zmanjšanja hrupa.

(8) Medtem ko analiza stroškov in koristi prikazuje skupne učinke na gospodarsko blaginjo bi bilo treba določiti cilj zmanjšanja hrupa s primerjavo vseh stroškov in vseh koristi, se ocena stroškovne učinkovitosti osredotoča na čim bolj bi moral biti instrument za dosego tega cilja stroškovno učinkovit način doseganja zastavljenega cilja in zahteva samo primerjavo stroškov ter bi moral upoštevati zdravstveni, ekonomski in socialni vidik . [Sprememba 4]

(9) Odložitev ukrepov za blaženje hrupa je pomembna, da bi se izognili neželenim posledicam za letalsko varnost, zmogljivost letališča in konkurenco. Medtem ko se lahko postopek pritožbe proti omejitvam obratovanja, ki so povezane s hrupom, nanaša na cilje zmanjšanja hrupa, metode ocenjevanja in izbiro stroškovno učinkovitih ukrepov, pritožba ne sme odložiti njihovega izvajanja. Zato Komisija bi morala imeti Komisija možnost, da lahko precej predlagane omejitve obratovanja pregleda pred začetkom izvajanja ukrepov uporabi pravico do pregleda ter odloži ukrepe, za katere velja, da imajo lahko nezaželene ali nepopravljive posledice. Priznano je, da mora biti odložitev časovno omejena. njihovim izvajanjem. [Sprememba 5]

(9a) Uporaba odobrenih postopkov obratovanja za zmanjšanje hrupa bi morala zagotoviti, da se ohrani potrebna varnost letov, in sicer tako, da se upoštevajo vsi dejavniki, ki lahko vplivajo na posamično obratovanje. Ukrepi obratovanja za zmanjšanje hrupa ne smejo ovirati ali preprečiti protiterorističnih varnostnih ukrepov. [Sprememba 6]

(10) Pri ocenjevanju Ocenjevanje hrupa je treba izhajati iz obstoječih razpoložljivih informacij ter zagotoviti, da so bi moralo v skladu z Direktivo 2002/49/ES temeljiti na objektivnih in merljivih ter enotnih merilih, veljavnih v vseh državah članicah. Takšne informacije bi morale biti zanesljive , pridobljene na pregleden način ter primerljive in dostopne pristojnim organom in vsem zainteresiranim stranem. Ocenjevanje bi morala vključevati spremljanje najnovejših tehnik in izmenjava informacij o najnovejših ugotovitvah glede uporabljenih metod. Pristojni organi bi morali vzpostaviti potrebna orodja za spremljanje in izvrševanje. Ocenjevanje hrupa bi morale izvesti ali nadzorovati zunanje službe, ki so neodvisne od letaliških družb. [Sprememba 7]

(11) Priznano je, da so države članice o omejitvah obratovanja, ki so povezane s hrupom, odločile v skladu z nacionalno zakonodajo na podlagi nacionalno priznanih metod za upravljanje hrupa, ki mogoče (še) niso v celoti skladne z metodo, opisano v splošno priznanem poročilu Evropske konference civilnega letalstva (ECAC), dokument 29, z naslovom „Standardna metoda za izračun izolinij hrupa v bližini civilnih letališč“, niti ne uporabljajo mednarodno priznanih informacij o ravneh hrupa zrakoplova. Vendar bi bilo treba učinkovitost in uspešnost omejitve obratovanja skupaj z učinkovitostjo in uspešnostjo ustreznega akcijskega načrta, v okviru katerega je določena omejitev, oceniti v skladu z metodami, predpisanimi v dokumentu 29 ECAC in uravnoteženem pristopu ICAO. Države članice bi morale zato prilagoditi svoje ocene omejitev obratovanja, ki jih izvajajo na podlagi nacionalne zakonodaje, da bi bile v celoti skladne z dokumentom 29 ECAC.

(12) Centralizacija informacij o hrupu bi bistveno zmanjšala upravno breme za letalske prevoznike in letališke družbe. Take informacije se trenutno posredujejo in upravljajo na ravni posameznih letališč. Ti podatki jim morajo biti na voljo za namene obratovanja. Pomembno je, da se za certificiranje ravni hrupa kot orodje za preverjanje uporabi banka podatkov Evropske agencije za varnost v letalstvu (Agencija) skupaj s podatki o posameznih letih Evropske organizacije za varnost zračne plovbe (Eurocontrol). Taki podatki se že sistematično zahtevajo za namene upravljanja pretoka na centralni ravni, vendar jih je treba natančno opredeliti za namene te uredbe in za uredbo o načrtu izvedbe v zvezi z upravljanjem zračnega prometa. Odprt dostop do potrjenih podatkov o modeliranju bi moral izboljšati kakovost kartiranja izolinij hrupa na posameznih letališčih in strateškega kartiranja, kar bi pomagalo pri odločitvah glede politike.

(13) Da bi se pokazal nenehen tehnološki napredek na področju tehnologij motorja in ogrodja zrakoplova ter metod in odrazile metode za kartiranje izolinij hrupa, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejeme akte v zvezi z rednim dopolnjevanjem standardov metode in tehničnega poročila v zvezi z ocenjevanjem stanja glede hrupa zrakoplovov iz te uredbe in sklicevanjem na povezane metode certificiranja, spreminjanjem opredelitve mejno ustreznih zrakoplovov in temu ustrezno civilnih zrakoplovov ter dopolnjevanjem sklicevanj na metode za izračunavanje izolinij hrupa na letališču . Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. [Sprememba 8]

(13a) Da bi zagotovili pravno varnost in zanesljivost načrtovanja, omejitve obratovanja in odločitve o obratovanju letališč, vključno s sodnimi odločbami in rezultati mediacije, ki so bile pred pričetkom veljavnosti te uredbe že uvedene ali so bile v postopku preučevanja, ne bi smele biti predmet te uredbe, ampak bi jih bilo treba obravnavati v skladu z obstoječimi pravili. [Sprememba 9]

(16) Ob upoštevanju potrebe po dosledni uporabi metode za ocenjevanje hrupa na letalskem trgu Unije ta uredba določa skupna pravila na področju omejitev delovanja, ki so povezane s hrupom. Zato bi bilo treba Direktivo 2002/30/ES preklicati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina, cilji in področje uporabe

1. Ta uredba v skladu z uravnoteženim pristopom določa pravila za usklajeno uvedbo s hrupom povezanih omejitev obratovanja po načelu letališče-za-letališčem in kjer se odkrije s hrupom povezana težava , kar bo pomagalo izboljšati stanje glede hrupa in omejiti ali zmanjšati število ljudi, na katere bistveno vplivajo škodljivi učinki hrupa vpliva hrup zrakoplovov. [Sprememba 11]

2. Cilji te uredbe so:

(a) na ravni posameznih letališč olajšati doseganje posebnih ciljev zmanjšanja okoljskega hrupa, kot je določeno v predpisih Unije ter nacionalnih in ali lokalnih predpisih, in oceniti njihovo soodvisnost z drugimi okoljskimi cilji , vključno z zdravstvenimi vidiki ; in [Sprememba 12]

(b) omogočiti izbiro stroškovno najučinkovitejših ukrepov za blaženje hrupa v skladu z uravnoteženim pristopom, pri katerih se upoštevajo zdravstven, ekonomski in socialni vidiki, da bi se dosegel trajnostni razvoj zmogljivosti omrežja za upravljanje letališč in zračnega prometa v skladu z vidikom od izhoda na letalo do izhoda na letalo. [Spremembi 44 in 48]

3. Ta uredba se uporablja za civilne zrakoplove lete civilnih zrakoplovov . [Sprememba 14]

Ne uporablja se za zrakoplove lete zrakoplovov , ki opravljajo vojaške, carinske, policijske ali podobne naloge. [Sprememba 15]

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(1) „letališče“ pomeni letališče z več kakor 50 000 premiki civilnih zrakoplovov v koledarskem letu (premik pomeni vzlet ali pristanek), ob upoštevanju povprečnega števila premikov v zadnjih treh koledarskih letih pred ocenjevanjem hrupa;

(2) „uravnoteženi pristop“ pomeni metodo proces , ki ga je določila Mednarodna organizacija za civilno letalstvo (ICAO) v delu V zvezka 1 Priloge 16 Konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu (v nadaljevanju: Čikaška konvencija) , v skladu s katero katerim se dosledno preuči vrsta razpoložljivih ukrepov, tj. zmanjšanje hrupa zrakoplovov pri izvoru, načrtovanje in urejanje rabe zemljišč, operativni postopki za zmanjšanje hrupa in omejitve obratovanja, in sicer za namen stroškovno najučinkovitejšega reševanja problema zmanjšanja hrupa , med drugim ob upoštevanju zdravstvenega in ekonomskega vidika po načelu letališče-za-letališčem , da se zaščiti zdravje državljanov, ki živijo na bližnjih območjih ; [Spremembi 45 in 49]

(3) „zrakoplov“ pomeni zrakoplov z nepremičnimi krili, katerih največja certificirana vzletna masa znaša 34 000 kg ali več, ali katerih certificirana maksimalna notranja ureditev za zadevni tip zrakoplova obsega več kakor 19 potniških sedežev, pri čemer v tem številu niso upoštevani sedeži, ki so namenjeni samo za posadko;

(4) „mejno ustrezni zrakoplov“ pomeni civilni zrakoplov, ki je certificiran v skladu s certifikacijskimi z omejitvami, določenimi v poglavju 3 dela II zvezka 1 Priloge 16 h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu (Čikaška konvencija), v razponu zbirne meje, ki ne presega 10 EPNdB je manjša od 8 EPNdB (Effective Perceived Noise in decibels – dejansko zaznana raven hrupa v decibelih), pri čemer je v štiriletnem prehodnem obdobju po … (7) oziroma manjša od 10 EPNdB po izteku tega prehodnega obdobja. Zbirna meja je število, izraženo v enotah EPNdB, ki ga dobimo s seštevanjem posameznih odstopanj (tj. razlike med certificirano ravnjo hrupa in najvišjo dovoljeno ravnjo hrupa) na vsaki od treh referenčnih točk za merjenje hrupa, kakor je opredeljeno v poglavju 4 poglavju 3 dela II zvezka 1 Priloge 16 k Čikaški konvenciji; [Sprememba 17]

(5) „ukrep, povezan s hrupom“ pomeni vsak ukrep, ki vpliva na stanje glede hrupa v bližini letališč in za katerega veljajo načela usklajenega pristopa ICAO, vključno z neoperativnimi ukrepi, ki lahko vplivajo na število ljudi, ki so izpostavljeni hrupu zrakoplovov;

(6) „omejitve obratovanja“ pomeni s hrupom povezan ukrep, ki omejuje dostop do letališča ali zmanjšuje optimalno zmogljivost uporabe letališča, vključuje pa omejitve obratovanja, katerih cilj je na določenih letališčih izločiti iz prometa mejno ustrezne zrakoplove, pa tudi delne omejitve obratovanja, ki vplivajo na uporabo civilnih zrakoplovov v določenem časovnem obdobju se recimo uporabljajo za določeno časovno obdobje čez dan ali le za nekatere vzletno-pristajalne steze na letališčih . [Sprememba 18]

Člen 3

Pristojni organi in pravica do pritožbe

1. Države članice , v katerih se nahaja letališče, imenujejo pristojne organe enega ali več pristojnih organov , ki so odgovorni za sprejemanje ukrepov o omejitvah spoštovanje postopka sprejemanja omejitev obratovanja, ter neodvisni pritožbeni organ v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso .

2. Pristojni organi in pritožbeni organ so neodvisni od vseh organizacij, na katere bi lahko vplival s hrupom povezani ukrep.

3. Države članice pravočasno sporočijo Komisiji imena in naslove imenovanih pristojnih organov in pritožbenega organa iz odstavka 1. Komisija te informacije objavi.

4. Države članice zagotovijo pravico do pritožbe proti omejitvam obratovanja, sprejetim v skladu s to uredbo, pred pritožbenim organom v skladu z nacionalno zakonodajo in postopki. [Sprememba 19]

Člen 4

Splošna pravila o urejanju hrupa zrakoplovov

1. Države članice sprejmejo izvajajo uravnotežen pristop v zvezi z urejanjem hrupa zrakoplovov za vsako letališče posebej in v okviru področja uporabe te uredbe . V ta namen ocenijo stanje glede hrupa na posameznem letališču v skladu z Direktivo 2002/49/ES, vključno s škodljivimi učinki za zdravje ljudi. Ko se ugotovi s hrupom povezana težava : [Sprememba 20]

(a) ocenijo stanje glede hrupa na posameznem letališču; zagotovijo, da se opredeli cilj zmanjšanja hrupa za navedeno letališče, ob upoštevanju člena 8 in Priloge V Direktive 2002/49/ES, kakor je ustrezno;

(b) opredelijo cilj zmanjšanja okoljskega hrupa; [Sprememba 21]

(c) opredelijo razpoložljive ukrepe za zmanjšanje vpliva hrupa;

(d) ocenijo verjetno stroškovno učinkovitost opravijo formalno in celovito oceno verjetne stroškovne učinkovitosti razpoložljivih ukrepov; [Sprememba 22]

(e) izberejo ukrepe;

(f) se na pregleden način posvetujejo z zainteresiranimi stranmi o načrtovanih ukrepih;

(g) odločajo o ukrepih in zagotavljajo zadostna obvestila;

(h) izvajajo ukrepe, in

(i) zagotavljajo reševanje sporov.

2. Države članice pri sprejemanju s hrupom povezanih ukrepov upoštevajo naslednjo kombinacijo razpoložljivih ukrepov, da bi opredelile stroškovno najučinkovitejšo kombinacijo ukrepov:

(a) predvidljiv učinek zmanjšanja hrupa zrakoplova pri izvoru;

(b) načrtovanje in urejanje rabe zemljišč;

(c) operativni postopki za zmanjšanja hrupa , vključno s smernicami za pristajalne in vzletne poti ; [Sprememba 23]

(d) omejitve obratovanja, ki pa niso prva izbira.

Razpoložljivi ukrepi lahko vključujejo izločitev mejno ustreznega zrakoplova, če je potrebno. Države članice lahko nudijo gospodarske spodbude, da bi letalske prevoznike v prehodnem obdobju iz točke 4 člena 2 spodbudile k uporabi manj hrupnih zrakoplovov. [Sprememba 24]

3. Države članice lahko v okviru uravnoteženega pristopa razlikujejo med ukrepi za blaženje hrupa glede na tip raven hrupa zrakoplova, uporabo vzletno-pristajalne steze , pot zrakoplova in/ali zajeti časovni okvir. [Sprememba 25]

4. Brez poseganja v odstavek 3 omejitve obratovanja v obliki izločitve mejno ustreznega zrakoplova iz letaliških dejavnosti ne vplivajo na civilni podzvočni zrakoplov, ki je na podlagi prve ali ponovne certifikacije skladen s standardom glede hrupa, določenim v poglavju 4 dela II zvezka 1 Priloge 16 k Čikaški konvenciji.

5. Ukrepi ali kombinacija ukrepov, ki se za določeno letališče sprejmejo v skladu s to uredbo, ne smejo morajo biti bolj omejevalni, kot je to potrebno ustrezni , da bi dosegli cilje zmanjšanja okoljskega hrupa, ki so določeni za navedeno letališče. Omejitve obratovanja so nediskriminatorne, zlasti glede državljanstva, identitete ali dejavnosti letalskih prevoznikov , ter niso samovoljne . [Sprememba 26]

6. Ukrepi, sprejeti v skladu s to uredbo, prispevajo k „nacionalnim akcijskim načrtom“, ki se nanašajo na hrup iz zračnega prometa, iz člena 8 Direktive 2002/49/ES.

6a. Države članice sprejmejo zakonodajne ukrepe, ki so potrebni za izvajanje tega člena, hitro in brez neutemeljenih zamud. [Sprememba 27]

Člen 5

Predpisi v zvezi z ocenjevanjem hrupa

1. Pristojni organi redno ocenjujejo zagotovijo, da se stanje glede hrupa na letališčih na svojem ozemlju , za katera so pristojni, redno ocenjuje v skladu z zahtevami Direktive 2002/49/ES ter nacionalnimi in lokalnimi predpisi. Pristojni organi lahko zaprosijo za podporo organ za oceno uspešnosti iz člena 3 Uredbe Komisije (EU) št. 691/2010 z dne 29. julija 2010 o določitvi načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja (8).

2. Pristojni organi za oceno sedanjega in prihodnjega stanja glede hrupa uporabijo metodo, kazalnike in informacije, določene v Prilogi I.

3. Kadar se pri ocenjevanju stanja glede hrupa razkrije Če ta ocena pokaže , da bodo morda so za doseganje ciljev zmanjšanja hrupa ali ohranitev ravni hrupa potrebni novi ukrepi, omejitve obratovanja za reševanje problema hrupa na letališču, pristojni organ organi zagotovijo, da:

(a) se uporabljajo metoda, kazalniki in informacije iz Priloge I zaradi upoštevanja prispevka vseh vrst ukrepov v okviru uravnoteženega pristopa ustrezno upošteva prispevke vsakega posameznega ukrepa v skladu s Prilogo I.;

(b) se na ustrezni ravni vzpostavi tehnično sodelovanje med letališkimi družbami, letalskimi prevozniki in izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, da se preučijo ukrepi za blaženje hrupa. Pristojni organi zagotovijo tudi, da se z lokalnimi prebivalci ali njihovimi predstavniki ter pristojnimi lokalnimi organi opravijo posvetovanja ter da se jim zagotovijo tehnične informacije o ukrepih za blaženje hrupa;

(c) se oceni stroškovna učinkovitost vsake nove omejitve obratovanja v skladu s Prilogo II. Manjše tehnične spremembe obstoječih ukrepov brez bistvenih posledic za zmogljivost ali dejavnosti ne štejejo za novo omejitev obratovanja;

4. Pristojni organi zagotovijo, da se na ustrezni ravni vzpostavi forum za tehnično sodelovanje med letališko družbo, letalskim prevoznikom in izvajalcem storitev navigacijskih služb pri ukrepih, za katere so ti izvajalci odgovorni, ter ob ustreznem upoštevanju soodvisnosti med ukrepi za blaženje hrupa in zmanjšanje emisij. Člani tega foruma za tehnično sodelovanje se redno posvetujejo z lokalnimi prebivalci ali njihovimi predstavniki in pristojnim organom zagotovijo tehnične informacije in svetovanje glede ukrepov za blaženje hrupa.

5. Pristojni organi v skladu s Prilogo II ocenijo stroškovno učinkovitost novih ukrepov, kot je določeno v odstavku 3. Manjša tehnična sprememba obstoječega ukrepa brez bistvenih posledic za zmogljivost ali dejavnosti ne šteje za novo omejitev obratovanja.

6. Pristojni organi organizirajo

(d) se organizira pravočasno in obsežno posvetovanje z zainteresiranimi stranmi ter pri tem zagotovijo zagotovita odprtost in preglednost v zvezi s podatki in metodologijo izračuna. Zainteresirane strani imajo za predložitev pripomb na voljo vsaj tri mesece pred sprejetjem novih ukrepov omejitev obratovanja . Zainteresirane strani vključujejo vsaj: (a) predstavnike lokalnih prebivalcev, ki živijo v bližini letališč in na katere vpliva hrup zračnega prometa; (b) ustrezne letališke družbe; (c) predstavnike letalskih prevoznikov, na katere lahko vplivajo s hrupom povezani ukrepi; (d) ustrezne izvajalce storitev navigacijskih služb zračnega prometa; (e) upravitelja omrežja, kot je opredeljen v Uredbi Komisije (EU) št. 677/2011 (9) . (i) lokalno prebivalstvo, ki živi v bližini letališč, na katerega vpliva hrup zračnega prometa, ali njegove predstavnike in predstavnike ustreznih lokalnih in regionalnih organov; (ii) predstavnike lokalnih podjetij s sedežem v okolici letališč, na katerih dejavnosti vplivata zračni promet in obratovanje letališča; (iii) ustrezne letališke družbe; (iv) predstavnike letalskih prevoznikov, na katere lahko vplivajo s hrupom povezani ukrepi; (v) ustrezne izvajalce storitev navigacijskih služb zračnega prometa; (vi) upravitelja omrežja, kot je opredeljen v Uredbi Komisije (EU) št. 677/2011 z dne 7. julija 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje funkcij omrežja za upravljanje zračnega prometa (ATM) (10) ; (vii) po potrebi imenovanega koordinatorja slotov.

7. Pristojni organi spremljajo in nadzirajo izvajanje ukrepov za blaženje hrupa in ustrezno ukrepajo. Zagotovijo, da so ustrezne informacije na voljo na spletu, in s tem lokalnim prebivalcem, ki živijo v bližini letališč, redno zagotavljajo ustrezne informacije in drugim zainteresiranim stranem omogočajo brezplačen dostop do teh informacij .

Zadevne informacije vključujejo:

(a) informacije v zvezi z domnevnim neizpolnjevanjem zaradi preusmeritve poti v smislu povzročenega vpliva in razlogov za omenjeno preusmeritev;

(b) uporabljena merila za razdelitev in upravljanje prometa na vsakem letališču, ker so z njimi lahko povezani vplivi na okolje ali vplivi hrupa.

8. Pristojni organi zagotavljajo, da upravljavci letaliških objektov nameščajo računalniške sisteme za merjenje hrupa na različnih mestih v bližini poti zrakoplovov, ki vplivajo ali lahko vplivajo na prebivalce. Podatki, zbrani s takimi sistemi za merjenje hrupa, so na voljo prek interneta. [Sprememba 28]

Člen 6

Informacije o ravneh hrupa

1. Odločitve o omejitvah obratovanja, ki so povezane s hrupom, temeljijo na ravni hrupa zrakoplova, ki se meri po certifikacijskem postopku, opravljenem v skladu z zvezkom 1 Priloge 16 k Čikaški konvenciji, peta izdaja (julij 2008).

2. Če Agencija nima zahtevanih informacij, letalski prevozniki na zahtevo Komisije posredujejo v zvezi z ravnmi hrupa svojih zrakoplovov, ki uporabljajo letališča Unije, naslednje informacije o:

(a) številki na repu zrakoplova;

(b) certifikatu ali certifikatih ravni hrupa uporabljenega zrakoplova, skupaj s povezano dejansko največjo vzletno maso;

(c) vsaki spremembi zrakoplova, ki vpliva na raven hrupa in je zabeležena v njegovem certifikatu hrupa.

(d) hrupu zrakoplova in ravneh hrupa za namen modeliranja hrupa.

Letalski prevozniki za vsak let, pri katerem se uporablja letališče Unije, posredujejo informacije o uporabljenem certifikatu ravni hrupa in številki na repu.

Vsakič, ko prevoznik spremeni certifikat hrupa, uporabljen za zrakoplov, o tem obvesti Komisijo.

Podatki se, kjer je primerno, zagotovijo brezplačno, v elektronski obliki in določenem formatu. Komisija krije vse stroške posredovanja teh podatkov.

3. Modeliranje hrupa v okolici letališča temelji na podatkih o hrupu zrakoplova in ravneh hrupa, ki jih posreduje proizvajalec in priporoča mednarodna skupnost, na voljo pa jih daje Mednarodna organizacija za civilno letalstvo (ICAO). Agencija preveri ustreznost podatkov o hrupu zrakoplova in ravneh hrupa za namene modeliranja v skladu s členom 6(1) Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu (11). Agencija se sklicuje na postopek, ki ga je določila skupina za modeliranje in zbirke podatkov odbora za varstvo okolja v letalstvu pri Mednarodni organizaciji za civilno letalstvo, za ugotavljanje veljavnosti podatkov in najboljših praks ter zagotavljanje stalnega usklajevanja mednarodnih agencij, pristojnih za letenje.

4. Podatki se shranijo v centralni zbirki podatkov in se dajo na voljo pristojnim organom, letalskim prevoznikom, izvajalcem storitev navigacijskih služb zračnega prometa ter letališkim družbam za operativne namene. [Sprememba 29]

Člen 7

Predpisi o uvedbi omejitev obratovanja

1. Pred uvedbo omejitev obratovanja pristojni organi omogočijo državam članicam, Komisiji in ustreznim zainteresiranim stranem za zadevna letališča za ustrezno obdobje načrtovanja šestmesečni trimesečni odpovedni rok, ki se izteče najmanj dva meseca pred opredelitvijo parametrov za koordinacijo slotov, kot je opredeljeno v točki (m) člena 2 Uredbe Sveta (EGS) št. 95/93 z dne 18. januarja 1993 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti (12).

2. Po ocenjevanju, ki se opravi v skladu s členom 5, se k obvestilu o odločitvi priloži pisno poročilo, v katerem so pojasnjeni razlogi za uvedbo omejitev obratovanja, opredeljeni okoljski cilj zmanjšanja hrupa za letališče, ukrepi, ki naj bi izpolnili navedeni cilj, in ocena verjetne stroškovne učinkovitosti različnih upoštevanih ukrepov, vključno z njihovim čezmejnim vplivom, kadar je to primerno.

3. Kadar se omejitev obratovanja nanaša na izločitev mejno ustreznega zrakoplova z letališča, zadevni mejno ustrezni zrakoplov šest mesecev po predložitvi obvestila ne sme opravljati nobenih novih storitev na tem letališču , to obdobje pa se konča najmanj dva meseca pred določitvijo parametrov za koordinacijo slotov iz odstavka 1 . Pristojni organi se ob ustreznem upoštevanju starosti zrakoplova in sestavi celotne flote odločijo o letni stopnji izločitve mejno ustreznih zrakoplovov iz flote zadevnih prevoznikov na navedenem letališču. Brez poseganja v odstavek 3 člena 4 ta . Letna stopnja ne presega 20 % flote navedenega prevoznika v primeru more biti večja od 25 % premikov in velja enotno za vse zadevne prevoznike glede števila premikov njihovih mejno ustreznih zrakoplovov, ki uporabljajo navedeno letališče.

4. Vsaka pritožba proti odločitvam o omejitvah obratovanja, ki so povezane s hrupom, se obravnava v skladu z nacionalno zakonodajo. [Sprememba 30]

Člen 8

Države v razvoju

1. Pristojni organi lahko mejno ustrezne zrakoplove, ki so registrirani v državah v razvoju, izvzamejo iz omejitev obratovanja, ki so povezane s hrupom, pod pogojem, da:

(a) so prejeli certifikat o ravni hrupa, ki potrjuje skladnost s standardi iz poglavja 3, zvezka 1 Priloge 16 k Čikaški konvenciji;

(b) so se v petletnem obdobju pred začetkom veljavnosti te uredbe uporabljali v Uniji, da so bili vpisani v register zadevne države v razvoju in da jih še naprej upravlja fizična oseba, ki opravlja dejavnost v navedeni državi, ali pravna oseba s sedežem v navedeni državi.

2. Kadar država članica odobri izvzetje, določeno v odstavku 1, o tem nemudoma obvesti pristojne organe drugih držav članic in Komisijo.

Člen 9

Izjeme za operacije zrakoplovov v izjemnih okoliščinah

Države članice lahko na podlagi posameznega primera na letališčih na njihovem ozemlju dovolijo posamezne operacije z mejno ustreznimi zrakoplovi, ki jih sicer ne bi bilo mogoče izvesti na podlagi določb iz te uredbe.

Te izjeme so omejene na:

(a) zrakoplove, katerih posamezne operacije so tako izjemne, da ne bi bilo smiselno odreči začasne izjeme;

(b) zrakoplove, ki izvajajo nekomercialne lete, namenjene spremembam, popravilu ali vzdrževanju;

(ba) zrakoplove, ki letijo za humanitarne ali diplomatske namene. [Sprememba 31]

Člen 10

Pravica do pregleda

1. Komisija lahko na zahtevo države članice ali na lastno pobudo brez poseganja v nedokončan pritožbeni postopek pregleda odločitev o omejitvi v dveh mesecih po datumu prejema obvestila iz člena 7(1) oceni postopek za uvedbo omejitev obratovanja še pred njenim izvajanjem , povezanih s hrupom . Kadar Komisija ugotovi, da odločitev ne upošteva zahtev, določenih v tej uredbi, ali je kakor koli drugače v nasprotju s pravom Unije, uvedba omejitve obratovanja , povezane s hrupom, ni v skladu s postopkom iz te uredbe, lahko odločitev odloži o tem ustrezno obvesti zadevne pristojne organe . Zadevni pristojni organi lahko upoštevajo mnenje Komisije .

2. Pristojni organi Komisiji posredujejo informacije, ki dokazujejo skladnost s to uredbo.

3. Komisija se v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 13(2), zlasti ob upoštevanju meril iz Priloge II, odloči, ali lahko zadevni pristojni organ nadaljuje z uvedbo omejitve obratovanja. Komisija o svoji odločitvi obvesti Svet in zadevno državo članico.

4. Če Komisija svojega mnenja ne sprejme odločitve v šestih posreduje v dveh mesecih po prejetju informacij iz odstavka 2 obvestila iz člena 7(1) , lahko pristojni organ začne uporabljati predvideno odločitev o omejitvi obratovanja. [Sprememba 32]

Člen 11

Delegirani akti

Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v skladu s členom 12 sprejme delegirane akte v zvezi z:

(a) spremembah pri opredelitvi zrakoplova v točki (3) člena 2 in mejno ustreznega zrakoplova v točki (4) člena 2; [Sprememba 33]

(b) spremembami in dopolnitvami standardov za certificiranje hrupa, določenih v členih 4 in 8, ter postopkom certificiranja, določenim v členu 6(1);

(c) spremembami v metodi in tehničnim poročilom iz Priloge I.

Člen 12

Izvajanje pooblastila

1. Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov se prenese na Komisijo pod pogoji iz tega člena.

2. Prenos pooblastila iz člena 11 se podeli za nedoločen čas Pooblastilo iz člena 11 se na Komisijo prenese za obdobje petih let od datuma začetka veljavnosti te uredbe. [Sprememba 34]

3. Pooblastilo iz člena 11 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5. Delegirani akti, sprejeti v skladu s členom 11, začnejo veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 13

Odbor

1. Komisiji pomaga odbor, ustanovljen s členom 25 Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (13) .

Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

3. Kadar je treba mnenje odbora pridobiti s pisnim postopkom, se pisni postopek zaključi brez izida, če v roku za predložitev mnenja tako odloči predsednik odbora ali če to zahteva navadna večina članov odbora. [Sprememba 35]

Člen 14

Informacije in sprememba

Države članice morajo Komisiji na njeno zahtevo predložiti informacije o uporabi te uredbe.

Najpozneje pet let po začetku veljavnosti te uredbe Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o uporabi te uredbe.

Poročilu so po potrebi priloženi predlogi za spremembo te uredbe.

Člen 14a

Prehodne določbe

Omejitve obratovanja in odločitve o obratovanju letališč, vključno s sodnimi odločbami in rezultati mediacije, ki so bile pred pričetkom veljavnosti te uredbe že uvedene ali so bile v postopku preučevanja, niso predmet te uredbe. Te omejitve in odločitve so še naprej predmet Direktive 2002/30/ES, če se ta uporablja zanje, in nacionalnih predpisov o izvajanju te direktive, kjer je to primerno. Učinki Direktive 2002/30/ES se zato za takšne ukrepe ohranijo. Manjša tehnična sprememba obstoječega ukrepa brez bistvenih posledic za zmogljivost ali dejavnosti ne šteje za novo omejitev obratovanja. [Sprememba 36]

Člen 15

Razveljavitev

Direktiva 2002/30/ES se razveljavi z učinkom od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

Člen 16

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V …, Za Evropski parlament Predsednik Za Svet Predsednik

(1) UL C 181, 21.6.2012, str. 173.

(2) UL C 277, 13.9.2012, str. 110.

(3) Stališče Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012.

(4) UL L 85, 28.3.2002, str. 40.

(5) UL L 374, 27.12.2006, str. 1.

(6) UL L 189, 18.7.2002, str. 12.

(7) Datum začetka veljavnosti te uredbe.

(8) UL L 201, 3.8.2010, str. 1.

(9) UL L 185, 15.7.2011, str. 1.

(10) UL L 185, 15.7.2011, str. 1.

(11) UL L 79, 19.3.2008, str. 1.

(12) UL L 14, 22.1.1993, str. 1.

(13) UL L 293, 31.10.2008, str. 3.

PRILOGA I Ocenjevanje stanja glede hrupa na letališču Metodologija: 1. Pristojni organi uporabijo metode za ocenjevanje hrupa, ki so bile razvite v skladu s poročilom Evropske konference civilnega letalstva (ECAC), dokument 29, z naslovom „Standardna metoda za izračun izolinij hrupa v bližini civilnih letališč“, 3. izdaja. Prilogo II Direktive 2002/49/ES. [Sprememba 37] Kazalniki: 1. Vpliv hrupa zračnega prometa se prikaže najmanj z uporabo kazalnikov hrupa Lden in Lnight, ki sta opredeljena in izračunana v skladu s Prilogo I k Direktivi 2002/49/ES. 2. Pristojni organi lahko uporabijo dodatne kazalnike hrupa, za katere je znanstveno dokazano, da odražajo motnjo hrupa zračnega prometa. Informacije o upravljanju hrupa: 1. Trenutno stanje 1.1. Opis letališča, vključno z informacijami o njegovi velikosti, lokaciji, okolici, obsegu letalskega prometa in njegovi sestavi. 1.2. Opis ciljev okoljske trajnosti zmanjšanja hrupa , določenih za letališče in v nacionalnem okviru. To vključuje opis ciljev v zvezi s hrupom zrakoplovov za letališče. [Sprememba 38] 1.3. Podrobnosti v zvezi z izolinijami hrupa v tekočem letu in vsaj dveh preteklih letih, vključno z oceno števila ljudi, na katere vpliva hrup zrakoplovov , izvedeno v skladu s Prilogo III Direktive 2002/49/ES . [Sprememba 39] 1.4. Opis obstoječih in načrtovanih ukrepov za upravljanje hrupa zrakoplova, ki se že izvajajo v okviru uravnoteženega pristopa, ter njihov vpliv in prispevek k stanju glede hrupa, ki vključujeta: 1.4.1. za zmanjšanje pri izvoru: — razvoj zračne flote in tehnološke izboljšave; — posebne načrte za posodobitev flote; 1.4.2. za načrtovanje in urejanje rabe zemljišč: — vzpostavitev instrumentov za načrtovanje, kot je celovito načrtovanje ali razdelitev hrupa po območjih; — vzpostavitev ukrepov za blaženje, kot so gradbena pravila, programi za izolacijo zvoka ali ukrepi za uporabo območij občutljivega zemljišča; — postopek posvetovanja o ukrepih rabe zemljišč; — spremljanje širjenja; 1.4.3. za operativne ukrepe zmanjšanja hrupa v obsegu, v katerem ti ukrepi ne omejujejo zmogljivosti letališča: — uporaba prednostnih vzletno-pristajalnih stez; — uporaba prednostnih zračnih poti zaradi zaščite pred hrupom; — uporaba vzletnih in pristajalnih postopkov za zmanjšanje hrupa; — navedba obsega, v okviru katerega se ti ukrepi urejajo z okoljskimi kazalniki iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 691/2010. 1.4.4. Za omejitve obratovanja: — uporaba globalnih omejitev, kot so pravila o zgornjih omejitvah pri premikih ali kvotah hrupa; — vzpostavljeni finančni instrumenti, kot so letališke pristojbine, povezane s hrupom; — uporaba omejitev za zrakoplove, kot je izločitev mejno ustreznega zrakoplova; — uporaba delnih omejitev z ločevanjem med ukrepi, ki veljajo podnevi in ponoči. 2. Napovedi brez novih ukrepov 2.1. Po potrebi opis izboljšav na letališču, ki so že bile odobrene in so v pripravi, na primer povečana zmogljivost, razširitev vzletno-pristajalnih stez in/ali terminalov, predvideni pristanki in vzleti, predvidena sestava prometa in njegova rast v prihodnosti ter poglobljena analiza vpliva hrupa, ki bi ga na okoliško območje imelo omenjeno širjenje zmogljivosti, stez in terminalov, pa tudi spreminjanje zračnih poti ter pristajalnih in vzletnih poti . [Sprememba 40] 2.2. V primeru povečane zmogljivosti letališča, koristi pri dajanju te dodatne zmogljivosti na voljo znotraj širšega letalskega omrežja in regije. 2.3. Opis vpliva hrupa na splošno raven hrupa, brez nadaljnjih ukrepov, ali že načrtovani ukrepi za blaženje vpliva hrupa v enakem obdobju. 2.4. Izolinije predvidenega hrupa – vključno z oceno o številu ljudi, na katere utegne vplivati hrup zrakoplovov – z razliko med obstoječimi in novozgrajenimi stanovanjskimi območji ter načrti za bodoča stanovanjska območja, ki so že pridobili dovoljenje pristojnih organov . [Sprememba 41] 2.5. Ocena posledic in možnih stroškov v primeru, če ne bodo sprejeti nobeni ukrepi za zmanjšanje vpliva povečanega hrupa – če se to pričakuje. 3. Ocenjevanje dodatnih ukrepov 3.1. Opis dodatnih razpoložljivih ukrepov in navedba glavnih razlogov za njihov izbor. Opis navedenih izbranih ukrepov za nadaljnjo analizo in informacije o rezultatu analize stroškovne učinkovitosti, zlasti stroškov uvedbe teh ukrepov, število ljudi, ki naj bi imeli korist, in časovni okvir ter razvrstitev celotne učinkovitosti določenih ukrepov. [Sprememba 42] 3.2. Pregled možnih vplivov predlaganih ukrepov na okolje in konkurenco za druga letališča, letalske prevoznike in druge zainteresirane strani. 3.3. Razlogi za izbor prednostne možnosti. 3.4. Netehničen povzetek.