P6_TA(2005)0301

Obračun in poravnava v Evropski uniji

Resolucija Evropskega parlamenta o obračunu in poravnavi v Evropski uniji (2004/2185(INI))

Evropski parlament,

- ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Obračun in poravnava v Evropski uniji — nadaljnji ukrepi" (KOM(2004)0312),

- ob upoštevanju prvega in drugega poročila skupine Giovannini o čezmejnem dogovoru o obračunu in poravnavi v EU, ki sta bili izdani novembra 2001 in aprila 2003,

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2003 o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom "Obračun in poravnava v Evropski uniji, glavna politična vprašanja in izzivi v prihodnosti" [1],

- ob upoštevanju ustanovitve skupine strokovnjakov za svetovanje in nadzor glede obračuna in poravnave (skupina "CESAME" — Clearing and Settlement Advisory and Monitoring Expert Group) s strani Komisije, ki je imela prvi sestanek 16. julija 2004,

- ob upoštevanju izjave štirih zaporednih predsedstev EU, in sicer Republike Irske, Nizozemske, Luksemburga in Združenega kraljestva, z dne 26. januarja 2004, v kateri so poudarili pomembnost lizbonskega procesa in potrebo po izboljšanju kakovosti pravne ureditve in premisleku o spremembah zakonodaje,

- ob upoštevanju pripomb predsednika Evropske centralne banke med razpravo na plenarnem zasedanju 25. oktobra 2004,

- ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0180/2005),

A. ker se infrastruktura za obračun in poravnavo vrednostnih papirjev v EU sedaj še oblikuje ter čezmejno delovanje obračuna in poravnave še ni dovolj usklajeno in ker Komisija izvaja študijo o presoji vplivov, da bi ugotovila skupne primerjalne prednosti regulativnih in neregulativnih možnosti za zmanjšanje stroškov čezmejnih transakcij (vključno z odpravo ovir skupine Giovannini) ob upoštevanju interesa vseh udeležencev (izdajatelji, vlagatelji in finančni posredniki), ter ker lahko ta študija zakonodajo bodisi predlaga bodisi ne predlaga,

B. ker je evropska industrija obračuna in poravnave uspešna, inovativna in se odziva na pritisk strank na domače transakcije; ker obstaja veliko prostora za povečano učinkovitost čezmejnega obračuna in poravnave transakcij vrednostnih papirjev, kjer je infrastruktura za poravnavo vrednostnih papirjev razdrobljena v veliko domačih sistemov; ker so nekateri uporabniki storitev obračuna in poravnave večja podjetja, ki so se za zaščito svojih interesov zmožna odločno pogajati s ponudniki storitev; ker je treba poudariti pomen doseganja globalnega sistema, ki zagotavlja varen in učinkovit okvir za transakcije za vse uporabnike (vlagatelje, izdajatelje, finančne posrednike) in s tem spodbuja konkurenco,

C. ker na trgu storitev obračuna in poravnave v EU obstaja konkurenca, vendar se stopnja konkurence spreminja glede na posamezno storitev, ki se opravlja, in je število večjih ponudnikov storitev sorazmerno majhno (npr. številni večji skrbniki izvajajo storitve obračuna in poravnave sami tako, da prenesejo varnostne papirje med strankami znotraj analitične evidence računov); ker mora Komisija ustrezno razlikovati med funkcijami po trgovanju, ki jih v medsebojni konkurenci zagotavljajo sledeče institucije:

a) centralni registri vrednostnih papirjev (CRVP-ji), ki združujejo dejavnosti centralnega registra in dokončne (centralne) poravnave; v nekaterih primerih lahko ponujajo tudi pomožne dejavnosti, kot so storitve obračunavanja neto saldov, ki jih Komisija trenutno opisuje kot obračun. V nekaterih primerih ponujajo tudi depozitne posle in bančne storitve,

b) mednarodni centralni registri vrednostnih papirjev (MCVRP-ji), ki opravljajo dve dejavnosti:

(1) delujejo kot CRVP-ji pri poravnavi transakcij Eurobonda in

(2) opravljajo dejavnosti globalnega skrbnika pri vrednostnih papirjih, pri katerih ne delujejo kot depozitarji; kot del teh dejavnosti globalnega skrbnika ICSD-ji nudijo program posojanja in druge tristranske storitve, in

c) osrednje nasprotne stranke (central counterparts — CCP-ji), ki opravljajo dejavnosti osrednjega zagotavljanja in v večini primerov dejavnosti poračunavanja neto saldov (oboje je v sporočilu Komisije opredeljeno kot obračun); ker je ključna naloga CCP-jev nadomestiti vsako nasprotno stranko trgovine s posredovanjem pri transakcijah, združujejo nadomestna tveganja skupaj s svojimi člani obračunskega sistema,

d) depozitne banke, ki ponujajo storitve obračuna in poravnave in ki lahko sodelujejo pri storitvah CCP-jev kot članice obračunskega sistema,

D. ker neučinkovitosti na trgu za čezmejni obračun in poravnavo v EU, ki delno izhajajo iz dveh virov: večjih operativnih stroškov na transakcijo zaradi nacionalnih razlik pravne narave, tehničnih zahtev, praks na trgih in davčnih postopkov ter v nekaterih primerih višjih marž zaradi omejevalnih praks na trgih,

E. ker sta zgoraj omenjeni poročili skupine Giovannini opredelili 15 ovir zaradi omenjenih nacionalnih razlik in si skupina CESAME prizadeva za uskladitev pobud zasebnega in javnega sektorja za odstranitev teh ovir ter ker se lahko nekatere pravne in z dostopom povezane ovire odpravijo le z zakonodajo,

F. ker sedanja koncentracija borz ter težnja osrednjih funkcij obračuna in poravnave k razvoju v monopole kažeta na potrebo po večji preglednosti na trgu za čezmejni obračun in poravnavo,

1. izrecno podpira cilj, določen v sporočilu Komisije, o učinkovitem, povezanem in varnem trgu za obračun in poravnavo vrednostnih papirjev v EU;

2. verjame, da bo oblikovanje učinkovitih sistemov EU za obračun in poravnavo zapleten proces, in ugotavlja, da bo resnično evropsko vključevanje in usklajevanje zahtevalo skupno prizadevanje različnih interesnih skupin ter da mora sedanja javna politična razprava ustrezno upoštevati načela, ki podpirajo Direktivo 2004/39/ES [2] in se osredotočiti na:

a) zmanjšanje stroškov čezmejnega obračuna in poravnave;

b) zagotavljanje, da bo vsako sistemsko tveganje pri čezmejnem obračunu in poravnavi ustrezno vodeno in urejeno;

c) spodbujanje vključevanja obračuna in poravnave z odpravo izkrivljanja konkurence; in

d) zagotoviti ustrezne ureditve za preglednost in vodenje;

3. meni, da mora zakonodaja EU načeloma biti predmet analize stroškov in koristi ter da se mora EU zateči k zakonodaji, kjer obstaja očitno tveganje tržne nepopolnosti in kjer zakonodaja predstavlja učinkovit in skladen način za razrešitev jasno opredeljenih težav;

4. odločno trdi, da nobena nova uredba na tem področju ne sme podvajati obstoječe uredbe za posebne subjekte; ugotavlja, da je to zlasti pomembno za izogibanje dvojni ureditvi sektorja bančnih in investicijskih storitev; daje prednost funkcionalnemu pristopu k ureditvi, ki upošteva različne profile tveganj in konkurenčne položaje različnih subjektov ter vlogo CRVP-jev, ki jo priznava večina držav članic;

5. je prepričan, da se nepotrebnim urejevalnim bremenom lahko najbolje izogne s pozorno obravnavo analize, katere cilj je opredeliti tiste zadeve, pri katerih bi lahko bila potrebna pravila;

6. ne vidi dokaza, da so ponudniki storitev obračuna in poravnave na nacionalni ravni slabo urejeni, čeprav so po EU urejeni na različne načine, oziroma da je katero koli sistemsko tveganje, ki ga sprožijo, neprimerno nadzorovano; ugotavlja, da so vzpostavljeni ukrepi za nadzorovanje operativnega tveganja (okvara sistemov), ki na področju obračuna in poravnave predstavlja glavni vir sistemskega tveganja; vendar pa opozarja na potrebo po zaščiti pred kakršnim koli sistemskim tveganjem, operativnim, likvidnostnim ali kreditnim; ugotavlja, da bo naravna težnja centralnih funkcij obračuna in poravnave h koncentraciji zaradi obstoja omrežnih zunanjih dejavnikov, ekonomij obsega in drugih dejavnikov neizogibno povzročila koncentracijo tveganj, ki so danes razpršena med številnimi sistemi poravnave;

7. pozdravlja odločbo Komisije, da bo izvedla presojo vplivov, ki mora vključevati natančno analizo morebitnih stroškov in koristi tako zakonodajnih kot nezakonodajnih možnosti ter njihov obseg;

8. meni, da je obstoječo zakonodajo treba učinkovito izvajati in izpopolniti; poziva Komisijo, da učinkovito ukrepa in tako zagotovi, da se zadevna zakonodaja (npr. Direktiva 98/26/ES [3] o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev ter Direktiva 2004/39/ES) pravilno izvaja in ostro uveljavlja;

9. je zaskrbljen zaradi zamud na stopnji 2 izvajanja Direktive 2004/39/ES in poudarja, da mora vsaka preložitev datuma uporabe upoštevati pristojnosti Evropskega parlamenta;

10. obžaluje, da Komisija ni obravnavala storitev po trgovanju istočasno kot investicijske storitve; je zaskrbljen zaradi pravne praznine, ki je zato nastala, zlasti v zvezi z usklajevanjem postopkov, izdajanjem potnih listov in nadzorom, kot posledica načel prostega dostopa, ki jih določa Direktiva 2004/39/ES;

11. meni, da se mora predlog Komisije, če bi se odločila za zakonodajo na podlagi rezultatov študij o presoji vplivov, osredotočiti predvsem na:

i) ponovno potrditev in krepitev pravic dostopa, da se zagotovi pravičen in nediskriminatoren dostop do ponudnikov storitev obračuna in poravnave;

ii) krepitev pravic do poslovanja v drugi državi za ponudnike storitev obračuna in poravnave, ob podpori, ko je to potrebno, približevanja gospodarskih predpisov;

iii) omogočanje preglednosti in omogočanje učinkovitega delovanja tržnih sil;

iv) doseganje doslednosti ureditve, preglednosti in upravljanja, ki bi ponudnikom storitev obračuna in poravnave omogočila nadzor sistemskega tveganja in protikonkurenčnega obnašanja;

v) vzpostavitev funkcionalnega pristopa različnih akterjev k ureditvi, ki upošteva različne profile tveganj in konkurenčne položaje različnih subjektov;

vi) vpeljavo opredelitev, ki so v skladu z obstoječimi tržnimi praksami in terminologijo, ki se uporablja globalno in v okviru EU;

12. se strinja s Komisijo, da mora v prvi vrsti trg odločiti strukturo storitev obračuna in poravnave; meni, da noben posamezen model ne sme biti obvezen, npr. v lasti in pod vodstvom uporabnika, v lasti delničarja ali v javni lasti itd.;

Ovire skupine Giovannini

13. meni, da je zmanjšanje stroškov čezmejnega obračuna in poravnave nujno predvsem za odstranitev 15 "ovir skupine Giovannini", po možnosti prek tržnih mehanizmov; zahteva, da vsi javni organi in zasebni udeleženci podvojijo svoja prizadevanja za njihovo odstranitev; podpira prizadevanja Komisije za usklajevanje tega projekta prek skupine CESAME;

14. meni, da odstranitev "ovir skupine Giovannini" ostaja prednostna naloga; meni, da bi moral biti, če je potrebno, prvi cilj uredbe odstranitev tistih pravnih in fiskalnih ovir, ki se jih ne da odstraniti brez posredovanja javnosti;

15. meni, da je nedoslednost med nacionalnimi zakoni o prenosu finančnih instrumentov eden od glavnih razlogov, zakaj so stroški za čezmejne transakcije višji od stroškov za domače transakcije; podpira stalne poskuse za usklajevanje teh zakonov, a priznava, da bi za dokončanje tega projekta lahko potrebovali veliko let; pozdravlja ustanovitev Skupine za pravno varnost s strani Komisije; poziva Komisijo, da okrepi delo te skupine kot prednostnega instrumenta za spodbujanje približevanja na evropski ravni; poziva Komisijo, da upošteva rezultate tega dela in da tesno sodeluje s tretjimi državami in skupinami, kot sta Unidroit in Haaška konvencija z dne 13. decembra 2002 o pravu, ki se uporablja za določene pravice glede na jamstva s pomočjo posrednika, ter poziva Evropski parlament in države članice, da se v pravočasno povežejo in opredelijo evropski pogajalski položaj v tem okviru;

16. meni, da so davčne ovire razlog za visoke stroške čezmejnega obračuna in poravnave; podpira trenutna prizadevanja za zmanjšanje teh ovir; pozdravlja delovno skupino za davčne zadeve, ki jo je uvedla Komisija zato, da se začne izvajati proces koordinacije in harmonizacije davčnih zadev;

17. meni, da mora biti kratkoročno osredotočenje dela na davčne zadeve standardizacija zahtev za poročanje, ki mu mora slediti nadaljnja odstranitev diskriminatornih davčnih praks; meni, da če bi bilo možno davčnim organom po Evropi zagotoviti informacije o standardni obliki, bi to znatno zmanjšalo stroške obračuna in poravnave, ne da bi pri tem oslabili moč držav članic pri odločanju o svojih davkih;

Standardi Odbora evropskih regulativnih organov s področja vrednostnih papirjev (CESR) in Evropskega sistema centralnih bank (ESCB)

18. poziva Odbor evropskih regulativnih organov s področja vrednostnih papirjev (CESR), da jasno določi pravno osnovo svojih dejavnosti v zvezi z zadevami, ki jih ne ureja zakonodaja EU, in da v vsakem primeru tesno sodeluje z Evropskim parlamentom in ga izčrpno obvešča o svojih dejavnostih na stopnjah 3 in 4, zlasti o izrazito političnih vprašanjih strukturnih trgov, kot sta obračun in poravnava, in da odstrani obvezujočo naravo svojih standardov;

19. obžaluje, da se CESR in Evropski sistem centralnih bank (ESCB) nista bolj na široko in odprto posvetovala z zadevnimi udeleženci trga in drugimi evropskimi ustanovami; postavlja pod vprašaj uporabnosti koncepta CESR-ESCB, t. i. "pomembnega skrbnika", saj je dvoumen; meni, da morajo standardi CESR-ESCB zagotavljati, da ne prihaja do dvojne ureditve za institucije, za katere že veljajo predpisi o bančništvu;

20. obžaluje, da je časovna razporeditev sprejetja standardov CESR-ESCB ravno v obdobju, ko se preučuje ukrepe na stopnji 1; ponovno potrjuje, da CESR standardi ne smejo vnaprej določati predpisov EU, bodisi zakonodajnih bodisi nezakonodajnih; poziva k celovitemu posvetovanju in preglednosti izvajanja standardov in meni, da mora biti to izvajanje odloženo najmanj do takrat, ko se bo Komisija odločila, ali bo predlagala direktivo; poudarja, da je v vsakem primeru, ne glede na prispevek CESR-ESCB, za zakonodajo na tem področju pristojen in odgovoren evropski zakonodajalec;

21. je zaskrbljen, da kljub odločitvi CESR, da preloži izvajanje standardov, nekateri urejevalci nadaljujejo in že zahtevajo njihovo izvajanje s strani udeležencev trga; zaskrbljen je tudi zaradi poročil, da CESR-ESCB ponovno oblikujeta standarde brez posvetovanja in za zaprtimi vrati;

22. meni, da je treba razviti, če ne bo predlagana nobena direktiva o obračunu in poravnavi, učinkovito alternativno obliko pregledovanja CESR, ki zagotavlja učinkovit parlamentarni pregled nad dejavnostmi na stopnji 3; poziva vse ustrezne ustanove in interesne skupine, da se vključijo v razpravo o tem, kako bi to lahko dosegli; beleži naslednje načine, na katere bi to lahko dosegli:

i) zagotavljanje, da se Evropskemu parlamentu pošlje obvestilo o vseh pooblastilih, ki so jih poslali CESR, in tudi zagotavljanje, da CESR čim prej obvešča Evropski parlament o delu, izvedenem na stopnji 3, v zvezi s vsebinami, ki sprožajo občutljiva politična vprašanja;

ii) razvijanje in izboljšanje učinkovitosti parlamentarnih zaslišanj s predstavniki CESR s težavnimi vprašanji in navzkrižnim zasliševanjem;

iii) predložitev rednih pisnih poročil CESR Odboru za ekonomske in monetarne zadeve;

Konkurenca

23. meni, da definicije v zgoraj omenjenem sporočilu Komisije ne razlikujejo jasno med dejavnostmi različnih sektorjev na trgu in da jih je treba znatno izboljšati, če bo zakonodaja predlagana;

24. priznava obsežne učinke in velike prednosti, ki lahko izhajajo iz dovoljene koncentracije; opozarja, da uporabniki storitev obračuna in poravnave že več let zahtevajo konsolidacijo in da je od sedanje konsolidacije, če bo ustrezno nadzirana, pričakovati, da bo prinesla nadaljnje koristi v prihodnosti; meni, da odsotnost primernega zakonskega in predpisanega okvira ne omogoča oblikovanja enakih konkurenčnih pogojev, potrebnih za spodbujanje vključevanja;

25. poziva Komisijo, da na proaktiven način uporabi svoja splošna pooblastila po konkurenčnem pravu za zaščito pred kakršno koli zlorabo prevladujočega položaja ali pred drugo vrsto protikonkurenčnega obnašanja; opaža pomemben vpliv nedavnih primerov povezanih s konkurenco na tem področju; toda poudarja, da so ti primeri zadevali glavne udeležence z znatno pogajalsko močjo in da je treba nameniti posebno pozornost zagotovitvi, da imajo vsi sodelujoči dostop do ključnih pripomočkov brez diskriminacije;

26. se strinja, da si nekateri deli industrije sistema obračuna in poravnave zaslužijo več pozornosti s stališča politike konkurence; priznava, da imajo določena podjetja velik delež na trgu storitev obračuna in poravnave, kar bi lahko oslabilo nemoteno delovanje trga; meni, da so stranke prizadete le, ko je zlorabljen prevladujoč položaj, zato je upravičeno posredovanje iz razloga javnega reda;

27. opozarja Komisijo pred zmanjšanjem vrednosti konkurenčnega prava; poziva Komisijo, da na proaktiven način uporabi svoja pooblastila za zaščito konkurence za zaščito pred kakršno koli zlorabo prevladujočega položaja ali pred drugo vrsto protikonkurenčnega obnašanja, zlasti glede preglednosti cenovnih struktur; poziva Komisijo, da:

i) zagotovi enak in pravičen dostop za vse uporabnike;

ii) preuči, obstoj navzkrižnega subvencioniranja med bistvenimi storitvami in storitvami z dodano vrednostjo; in

iii) zagotovi primerno obnašanje udeležencev z vodilnimi položaji na trgu, kot je predvideno v členu 82 Pogodbe ES;

opaža pomemben vpliv nedavnih primerov v zvezi s konkurenco na tem področju;

28. meni, da so pravice učinkovitega in preglednega nediskriminatorega dostopa do storitev obračuna in poravnave pomembne pri zagotavljanju konkurenčnega integriranega finančnega trga v EU; priporoča uporabo možnosti proaktivnega izvrševanja Direktive 2004/39/ES, skupaj s previdno uporabo splošnih pooblastil Komisije glede konkurence za zagotovitev, da omejitve dostopa ne bodo zlorabljene v protikonkurenčne namene;

29. dopušča, da bi lahko bil dostop zavrnjen, če ne bi bil tehnično izvedljiv ali poslovno sposoben in varen zaradi objektivnih ali preglednih razlogov; poziva Komisijo, da uporabi svoja splošna pooblastila glede konkurenčnega prava za zagotovitev, da omejitve dostopa ne bodo zlorabljene v protikonkurenčne namene;

30. podpira presojo vplivov, ki jo trenutno izvaja Komisija, za ocenitev potrebe po zakonodajnih ukrepih; podpira zamisli Komisije o preglednosti cenovnih struktur; ugotavlja, da lahko pride do težav s primerljivostjo, če je več sestavin stroškov pogosto združenih v enotno tarifno sestavino; se sprašuje o potrebnosti ločevanja na "bistvene" dejavnosti obračuna in poravnave ter tako imenovane storitve "z dodano vrednostjo", z namenom obravnavanja upravičenih vprašanj glede svobodne konkurence, nediskriminatornega dostopa in ublažitve tveganja; pričakuje, da bodo predlogi Komisije s tega področja sorazmerni s težavami, ugotovljenimi na trgu;

31. izraža zaskrbljenost glede vprašanja, ali bi morale storitve po trgovanju spadati pod kategorijo storitev splošnega interesa; poziva Komisijo, da zagotovi, da za vse udeležence, ki ponujajo enako storitev, veljajo enaka pravila;

32. verjame, da morajo osrednji ponudniki obračuna in poravnave povsem upoštevati interese vseh uporabnikov, čim bolj razširiti posvetovanje z uporabniki in preglednost cenovnih struktur ter zagotoviti, da ne bo prihajalo do navzkrižnega subvencioniranja med njihovimi osrednjimi storitvami in tistimi, ki so na voljo v konkurenci z drugimi udeleženci na trgu, zlasti depozitnimi bankami, kot se to že dogaja v drugih industrijah; meni, da morajo uporabniki plačati le za storitve, ki jih uporabljajo, ter imeti jasno in svobodno izbiro glede tega, kje kupiti bančne storitve v zvezi z njihovo transakcijo; meni, da morajo sistemi poravnave vrednostnih papirjev, ki se poravnavajo v denarju poslovnih bank, ponujati izbiro poravnave v denarju centralne banke;

*

* *

33. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

[1] UL C 38 E, 12.2.2004, str. 265.

[2] UL L 145, 30.4.2004, str. 1.

[3] UL L 166, 11.6.1998, str. 45.

--------------------------------------------------