[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 22.12.2005

COM(2005) 688 konč

Predlog

UREDBA SVETA

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz gojenega lososa s poreklom iz Norveške

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA |

110 | Razlogi in cilji predloga Ta predlog zadeva uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 461/2004 z dne 8. marca 2004 („osnovna uredba“), v postopku v zvezi z uvozom gojenega lososa s poreklom iz Norveške. |

120 | Splošno ozadje Ta predlog je nastal v okviru izvajanja osnovne uredbe in je posledica preiskave, ki je bila izvedena v skladu z vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami, določenimi v osnovni uredbi. |

139 | Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog Na področju, na katero se nanaša predlog, določbe ne obstajajo. |

141 | Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Se ne uporablja. |

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANKAMI IN PRESOJA VPLIVA |

Posvetovanje z zainteresiranimi strankami |

219 | Zadevnim zainteresiranim strankam je že bila dana možnost, da zagovarjajo svoje interese med preiskavo v skladu z določbami osnovne uredbe. |

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj |

229 | Zunanje izvedensko mnenje ni bilo potrebno. |

230 | Presoja vpliva Ta predlog je nastal kot posledica izvajanja osnovne uredbe. Osnovna uredba ne predvideva splošne presoje vpliva, pač pa vsebuje izčrpen seznam pogojev, ki jih je treba oceniti. |

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA |

305 | Povzetek predlaganega ukrepanja Po začetku protidampinške preiskave 23. oktobra 2004 je Komisija 23. aprila 2005 uvedla začasne protidampinške dajatve na uvoz gojenega lososa s poreklom iz Norveške („uredba o uvedbi začasne dajatve“). Začasne protidampinške dajatve, katerim je bila določena oblika ad valorem, se gibljejo med 6,8 % in 24,5 % vrednosti uvoženih proizvodov in veljajo od 27. aprila 2005. Komisija je 1. julija 2005 spremenila obliko ukrepov in uvedla minimalno uvozno ceno („MUC“) ter s spremembo uredbe o uvedbi začasne dajatve podaljšala obdobje veljavnosti začasnih ukrepov za nadaljnje tri mesece. Po uvedbi začasnih protidampinških dajatev je Komisija nadaljevala z izvajanjem analize dampinga in škode ter interesa Skupnosti. Priloženi predlog za uredbo Sveta o uvedbi dokončne protidampinške dajatve temelji na dokončnih ugotovitvah v zvezi z dampingom, škodo, vzročno zvezo in interesom Skupnosti. Predlaga se uvedba dokončnih protidampinških dajatev na uvoz gojenega lososa v obliki MUC v višini 2,80 EUR na kilogram ekvivalenta cele ribe. Ker bo uvoz iz Norveške po cenah v višini MUC ali cenah, nižjih od MUC, odpravil učinke škodljivega dampinga, je primerno, da se MUC uporabi za celoten uvoz iz Norveške, razen v primeru ene družbe, za katero je bila ugotovljena de minimis stopnja dampinga. Zneski ad valorem, zavarovani z začasnimi protidampinškimi dajatvami na uvoz gojenega lososa s poreklom iz Norveške, se sprostijo, ker pobiranje dajatev ad valorem ne bi bilo sorazmerno z odpravo škodljivega dampinga, glede na to, da so bile v obdobju obstoja dajatev ad valorem tržne cene znatno višje od MUC in je bil MUC uveden zaradi nepredvidljivega razvoja trga brez primere. Zneski, zavarovani z začasnim MUC, ki presegajo dokončni MUC, bodo sproščeni. Da bi še dodatno zmanjšali možnosti za napačne deklaracije carinske vrednosti blaga, se ocenjuje, da je potrebna posebna določba za zagotovitev, da družbe spoštujejo MUC in da se jih odvrne od poskusov napačne deklaracije carinske vrednosti blaga. Za zagotovitev učinkovitega spoštovanja MUC je treba uvoznike opozoriti, da bo vsaka napačna deklaracija carinske vrednosti blaga povzročila retroaktivno uporabo fiksne carinske stopnje za ustrezne transakcije. V tem okviru se sklicuje tudi na Carinski zakonik, med drugim na člen 78, v skladu s katerim lahko carinski organi preverijo poslovne dokumente in podatke, ki se nanašajo na uvozne in izvozne operacije v zvezi z zadevnim blagom ali na kasnejše trgovske posle z istim blagom. Ta preverjanja se lahko izvajajo pri deklarantu, vseh osebah, ki so s poslovnega vidika neposredno ali posredno udeležene v navedenih operacijah, in vseh drugih osebah, ki iz poslovnih razlogov razpolagajo s temi dokumenti in podatki. Omenjeni organi lahko preverijo tudi blago. Komisija se obveže, da bo spremljala razvoj na trgu gojenega lososa v Skupnosti. Kadar na podlagi tega spremljanja obstajajo prima facie dokazi, da obstoječi ukrep ni več potreben ali za preprečevanje škodljivega dampinga ne zadostuje več, lahko Komisija začne pregled na podlagi člena 11(3) osnovne uredbe in v najhitrejšem možnem času opravi preiskavo. Zato se predlaga, da Svet sprejme priloženi predlog, ki ga je treba sprejeti in objaviti v Uradnem listu najpozneje do 21. januarja 2006. |

310 | Pravna podlaga Uredba Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 461/2004 z dne 8. marca 2004. |

329 | Načelo subsidiarnosti Predlog je v izključni pristojnosti Skupnosti. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. |

Načelo sorazmernosti Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti zaradi naslednjega(-ih) razloga(-ov). |

331 | Oblika ukrepanja je opisana v zgoraj navedeni osnovni uredbi in ne daje možnosti za nacionalno odločanje. |

332 | Navedba o tem, kako zmanjšana je finančna in administrativna obremenitev Skupnosti, nacionalnih vlad, regionalnih in lokalnih oblasti, gospodarskih subjektov in državljanov ter kako je sorazmerna z zastavljenim ciljem predloga, se ne uporablja. |

Izbira instrumentov |

341 | Predlagani instrument: uredba. |

342 | Druga sredstva ne bi bila ustrezna zaradi naslednjega(-ih) razloga(-ov). Zgoraj navedena osnovna uredba ne predvideva drugih možnosti. |

PRORAčUNSKE POSLEDICE |

409 | Predlog ne vpliva na proračun Skupnosti. |

1. Predlog

UREDBA SVETA

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz gojenega lososa s poreklom iz Norveške

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti[1] („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije, ki ga je dala po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

1. Postopek

1.1. Začasni ukrepi

(1) Komisija je po začetku[2] protidampinške preiskave 23. oktobra 2004 z Uredbo (ES) št. 628/2005[3] uvedla začasne protidampinške dajatve na uvoz gojenega lososa s poreklom iz Norveške („uredba o uvedbi začasne protidampinške dajatve“ ali „začasna uredba“). Začasne protidampinške dajatve, katerim je bila določena oblika ad valorem , se gibljejo med 6,8 % in 24,5 % vrednosti uvoženih proizvodov in veljajo od 27. aprila 2005.

(2) 1. julija 2005 je Komisija z Uredbo (ES) št. 1010/2005[4] („uredba o spremembi“) spremenila obliko začasnih ukrepov z nadomestitvijo dajatev ad valorem z minimalno uvozno ceno („MUC“) v višini 2,81 EUR na kilogram ekvivalenta cele ribe („WFE“) in s spremembo uredbe o uvedbi začasne dajatve podaljšala obdobje veljavnosti začasnih ukrepov za nadaljnje tri mesece.

1.2. Naknadni postopek

(3) Po objavi uredbe o uvedbi začasne protidampinške dajatve so bili strankam posredovani dejstva in premisleki, na katerih je temeljila začasna uredba. Nekatere stranke so predložile pisne pripombe. Vsem zainteresiranim strankam je bila na zahtevo dana možnost za zaslišanje pri Komisiji.

(4) Po objavi uredbe o spremembi so bile vse stranke obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na katerih je temeljila sprememba začasne uredbe. Nekatere stranke so predložile pisne pripombe. Vsem zainteresiranim strankam je bila na zahtevo dana možnost za zaslišanje pri Komisiji.

(5) Prav tako so bile vse stranke obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se nameravajo priporočiti uvedba dokončnih protidampinških ukrepov in načini pobiranja zneskov, zavarovanih z začasnimi dajatvami. Odobren jim je bil tudi rok, v katerem so lahko podale svoja stališča v zvezi s tem razkritjem.

(6) Ustne in pisne pripombe, ki so jih predložile zainteresirane stranke, so bile proučene in po potrebi upoštevane v dokončnih ugotovitvah.

(7) Komisija je nadaljevala s pridobivanjem vseh informacij, za katere je menila, da so potrebne za njene dokončne ugotovitve. Treba je opozoriti, da so bili po uvedbi začasnih ukrepov poleg preveritvenih obiskov, ki so bili opravljeni v prostorih družb, navedenih v uvodni izjavi (7) uredbe o uvedbi začasne protidampinške dajatve, izvedeni obiski na kraju samem v prostorih naslednjih uporabnikov Skupnosti in združenj uporabnikov Skupnosti:

- Norlax, Outrup, Danska;

- SIF France, Boulogne sur Mer, Francija;

- Združenje danskih industrij za predelavo rib in izvoznikov, Kopenhagen, Danska;

- Bundesverband der Deutschen Fischindustrie und des Fischgroßhandels, Hamburg, Nemčija;

- Poljsko združenje predelovalcev rib, Koszalin, Poljska;

- Syndicat Saumon et Truite fume, Pariz, Francija.

2. Zadevni proizvod in podobni proizvod

(8) Ker glede zadevnega proizvoda in podobnega proizvoda niso bile prejete nobene pripombe, se potrdijo vsebina in začasne ugotovitve iz uvodnih izjav (10) do (14) začasne uredbe.

3. Damping

3.1. Vzorčenje

(9) Kakor je opisano v uvodni izjavi (18) začasne uredbe, v tistem času dvema družbama začasno ni bilo mogoče odobriti individualne stopnje dampinga. Kot je navedeno, pa je Komisija nadaljevala s preiskavo te zadeve v zaključni fazi postopka. Dve zadevni družbi sta naknadno predložili potrebne informacije, kar je v njunem primeru omogočilo sprejetje individualnih dokončnih ugotovitev.

(10) Ker ni bilo nobenih nadaljnjih pripomb v zvezi z vzorčenjem, se dokončno potrdijo začasne ugotovitve, kot je določeno v uvodnih izjavah (16) in (17) začasne uredbe.

3.2. Normalna vrednost

(11) Po razkritju začasnih ugotovitev niso bile prejete nobene pripombe v zvezi z metodologijo, ki je bila uporabljena za določitev normalne vrednosti v primeru norveških izvoznikov. V skladu s tem se dokončno potrdijo začasne ugotovitve v zvezi z metodologijo, kot je določeno v uvodnih izjavah (19) do (31) začasne uredbe.

(12) Vendar pa so bile prejete številne pripombe glede obravnave postavk stroškov pri konstruiranju normalne vrednosti v skladu z metodologijo, določeno v uvodni izjavi (26) začasne uredbe.

3.2.1. Splošne opombe

(13) Kadar je bila uporabljena konstruirana normalna vrednost, je Komisija izračunala stroške za proizvodnjo zadevnega proizvoda v OP. Kadar so se stroški lahko pripisali neposredno, so se upoštevali dejanski stroški. Kadar to ni bilo možno, so bili stroški porazdeljeni na podlagi predhodnih porazdelitev, ki jih je zadevna družba uporabila, če je bila taka informacija na voljo in jo je družba posredovala; če take informacije ni bilo na voljo, pa so bili stroški porazdeljeni na podlagi prometa v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe.

(14) Kadar dela stroškov za OP ni bilo mogoče izračunati neposredno, so se ti stroški ocenili na podlagi najnovejših revidiranih izkazov.

3.2.2. Izredni odhodki

(15) Komisija je v začasni fazi upoštevala vse izredne odhodke v zvezi z zadevnim proizvodom, o katerih so med OP poročale družbe. Ti izredni odhodki so povezani s številnimi posebnimi stroški družbe, ki običajno vključujejo odpisane zneske opredmetenih sredstev, zaprtje ribogojnic, klavnic in predelovalnih obratov ter odpravnine za zaposlene. To obravnavo je več družb izpodbijalo iz dveh razlogov. Prvič, zahtevalo se je, da se izredni stroški sploh ne smejo upoštevati, saj naj bi bili to enkratni stroški, ki bi jih bilo treba v celoti izključiti iz običajnih stroškov proizvodnje lososa. Drugič, če bi te stroške kljub vsemu upoštevali, potem bi morali biti razporejeni v dejanskem časovnem obdobju, na katerega se nanašajo, na primer v življenjski dobi predelovalnega obrata, kadar se izredni odhodek nanaša na to premoženje.

(16) Glede zahtevka o izključitvi vseh izrednih odhodkov Komisija ugotavlja, da se industrija lososa na Norveškem že vrsto let preoblikuje. V skladu s tem je večje število družb poročalo o izrednih odhodkih v obdobju več proračunskih let. Zato je jasno, da zadevni izredni stroški niso posamezni enkratni stroški, omejeni na nekaj družb. Videti je, da so to sistemski stroški, povezani s proizvodnjo lososa. Če bi omenjene stroške izključili, bi to povzročilo nižje dejanske stroške proizvodnje, zato je bilo treba ta zahtevek zavrniti.

(17) Glede drugega zahtevka Komisija ugotavlja, da izredni stroški, upoštevani pri začasnih ugotovitvah, ustrezajo stroškom, ki so jih družbe v OP dejansko prijavile na podlagi svojih finančnih odločitev. Zato je Komisija sledila pristopu, ki so ga uporabile družbe.

(18) Res pa je, da bi porazdelitev stroškov v določenem časovnem obdobju odpravila vse nezaželene učinke, ki jih povzroči časovna neusklajenost družb pri sprejemanju odločitev o poročanju teh stroškov. Najbolje bi bilo, da bi se vsi izredni stroški za vsako posamezno premoženje porazdelili v življenjski dobi tega premoženja, da bi dobili povprečne letne stroške. Vendar pa je treba opomniti, da nobena zadevna družba tega ni izvedla. Zato se je Komisija odločila, da tretjino izrednih stroškov, o katerih so v zadnjih treh letih poročale vzorčene družbe in temeljijo na najnovejših računovodskih izkazih, dodeli za proizvodnjo lososa v OP na podlagi prometa. Triletno obdobje se je štelo za ustrezno časovno obdobje, saj je to povprečno časovno obdobje, ki je potrebno za gojenje lososa, in sicer od dveletnega lososa do odraslega lososa.

3.2.3. Odpis licenc in finančnih stroškov

(19) Več družb je tudi zahtevalo, da se odpisi licenc za gojenje lososa in finančnih stroškov ne smejo upoštevati pri stroških proizvodnje lososa. Glede vrednotenja odpisa licenc je treba opomniti, da je na Norveškem veljavna licenca pravna obveznost za gojenje lososa. Glede odpisa finančnih stroškov je treba opomniti, da so ti stroški v glavnem povezani z dodelitvijo razpoložljivih denarnih sredstev, pogosto v obliki posojil povezanim družbam, ki se tudi ukvarjajo z gojenjem lososa, in da se zadevne družbe ne ukvarjajo s finančnimi naložbami.

(20) Zaradi tega Komisija potrjuje, da ti odpisi zadevajo že nastale odhodke, ki jih morajo kriti zadevne družbe. Potrjuje tudi, da je treba te stroške pripisati osnovnim poslovnim dejavnostim, vključno z gojenjem lososa, zato se zahtevek zavrne. Tako kot v primeru izrednih odhodkov se je zdelo ustrezno, da se tretjina nastalih stroškov zadevnih družb v zadnjih treh letih dodeli za proizvodnjo lososa na podlagi prometa.

3.2.4. Odpis biomase

(21) Dve vzorčeni družbi sta zahtevali, da se odpisi vrednosti biomase ne upoštevajo pri stroških proizvodnje lososa. Trdili so, da ti odpisi zadevajo računovodske uskladitve, ki so temeljile na načrtovani prihodnji prodajni vrednosti in niso dejanski strošek.

(22) Kadar so družbe lahko dokazale, da so ti odpisi dejansko samo posledica spreminjajoče se tržne vrednosti in ne kakršnega koli drugega dejavnika, na primer uhajanj, pogina ali bolezni, je Komisija sklenila, da se ti stroški ne upoštevajo pri izračunu normalne vrednosti, zato je bil zahtevek vzorčenih družb v tem okviru sprejet.

3.2.5. Transferne cene surovin

(23) Zahtevalo se je, da se stopnja dobička zadevnih družb pri ocenjevanju stroškov surovin, kupljenih pri teh družbah, odšteje. Trdilo se je, da bi bil ta pristop v skladu s pristopom do pridruženih družb, ko se pri izračunu stroškov končnih proizvodov upošteva samo neto strošek proizvodnje. V tem primeru se zahtevek osredotoča v glavnem na nakupe dveletnega lososa od družb, povezanih z vzorčenimi družbami.

(24) Na podlagi tega zahtevka je treba opozoriti, da institucije Skupnosti niso imele možnosti preveriti stroškov proizvodnje dveletnega lososa, ker družbe teh informacij niso predložile. V skladu s tem kakršen koli dobiček ali celo izgubo pri teh povezanih prodajah med družbami ni bilo mogoče oceniti. Poleg tega ni bilo dokazov, ki bi nakazovali, da je uporaba teh transfernih cen vplivala na zanesljivost konstruirane normalne vrednosti lososa. Zato je bilo treba njihov zahtevek zavrniti.

3.2.6. Stroški za krmo

(25) Trdilo se je, da se je v primeru nekaterih družb uporabil previsok strošek za krmo. Zlasti se je trdilo, da se je strošek za krmo v zvezi z ribami, ki poginejo pred ulovom, upošteval pri strošku za krmo ulovljenih rib in pri stroških, povezanih s poginom.

(26) Ta zahtevek je bil proučen in če je bilo ugotovljeno, da so se ti stroški za krmo upoštevali dvakrat, se je opravila potrebna prilagoditev za odpravo dvojnega štetja.

3.3. Izvozna cena

(27) Ker na določitev izvozne cene ni bilo nobenih pripomb, se dokončno potrdijo začasne ugotovitve, kot je določeno v uvodnih izjavah (32) do (34) začasne uredbe.

3.4. Primerjava

(28) Ker na primerjavo normalne vrednosti in izvoznih cen ni bilo nobenih pripomb, se dokončno potrdijo začasne ugotovitve, kot je določeno v uvodni izjavi (35) začasne uredbe.

3.5. Stopnja dampinga

3.5.1. Vzorčene družbe

(29) Za vseh deset vzorčenih družb so bile določene dokončne individualne stopnje dampinga po metodi, opisani v uvodni izjavi (36) začasne uredbe, po potrebi prilagojene, da se upoštevajo zahtevki, opisani v uvodnih izjavah (11) do (26) te uredbe.

3.5.2. Nevzorčene družbe

(30) Ker na določitev stopnje dampinga za nevzorčene družbe ni bilo nobenih pripomb, se dokončno potrdijo začasne ugotovitve, kot je določeno v uvodnih izjavah (38) in (39) začasne uredbe.

3.5.3. Nesodelujoče družbe

(31) Ker na določitev stopnje dampinga za nesodelujoče družbe prav tako ni bilo nobenih pripomb, se dokončno potrdijo začasne ugotovitve, kot je določeno v uvodnih izjavah (40) in (41) začasne uredbe.

3.5.4. Stopnja dampinga

(32) Na tej podlagi so dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek na meji Skupnosti, brez plačane dajatve, naslednje:

Družba | Dokončna stopnja dampinga |

Marine Harvest Norway AS, Postbox 4102 Dreggen, N-5835 Bergen, Norveška | 11,2 % |

Fjord Seafood Sales AS in Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, 8900 Brønnøysund, Norveška | 15,0 % |

Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, 6002 Ålesund, Norveška | 17,7 % |

Stolt Sea Farm AS, Grev Wedels plass 5, 0151 Oslo, Norveška | 10,0 %. |

Follalaks AS, 8286 Nordfold, Norveška | 20,0 % |

Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, 8455 Stokmarknes, Norveška | 0,8 % |

Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Norveška | 18,0 % |

Grieg Seafood AS, C. Sundtsgt 17/19, 5804 Bergen, Norveška | 20,9 % |

Sinkaberg-Hansen AS, Postbox 134, N-7901 Rørvik, Norveška | 2,4 % |

Seafarm Invest AS, N-8764 Lovund, Norveška | 11,2 % |

Tehtano povprečje za sodelujoče družbe, ki niso vključene v vzorec. | 14,8 % |

Preostala stopnja | 20,9 % |

(33) V skladu s členom 9(3) osnovne uredbe se sklene, da je stopnja dampinga za Nordlaks Oppdrett AS de minimis stopnja, saj je stopnja dampinga te družbe nižja od 2 %.

4. ŠKODA

4.1. Opredelitev proizvodnje Skupnosti in industrije Skupnosti

(34) Po razkritju začasnih ugotovitev so bili prejeti številni zahtevki in trditve v zvezi z oceno proizvodnje Skupnosti, opredelitvijo industrije Skupnosti in izbiro vzorca proizvajalcev Skupnosti. Zato je Komisija razširila preiskavo škode in izvedla dodatno analizo podatkov, ki so jih predložili proizvajalci Skupnosti. Poleg tega so se od vseh družb, ki so bile del industrije Skupnosti v začasni fazi, zahtevale natančnejše informacije. To je omogočilo oblikovanje končnih ugotovitev v zvezi s proizvodnjo Skupnosti in industrijo Skupnosti ter večjo natančnost in doslednost podatkov, ki so bili uporabljeni pri ocenjevanju kazalnikov škode.

(35) Več proizvajalcev izvoznikov in proizvajalcev, povezanih z norveškimi izvozniki, je ponovno zahtevalo, da se jih vključi v opredelitev proizvodnje Skupnosti.

(36) Komisija je ponovno proučila vse utemeljitve, navedene v podporo zahtevku, ki so bile izpostavljene že v začasni fazi. Vendar pa je v okviru določb člena 4(1) osnovne uredbe veljalo, da so se zaradi razmerja med temi povezanimi proizvajalci in izvozniki oziroma uvozniki dampinškega proizvoda zadevni povezani proizvajalci vedli drugače od nepovezanih proizvajalcev.

(37) Res pa je treba opomniti, da je pet proizvajalcev, ki se nahajajo v EU in pripadajo večjim skupinam norveških proizvajalcev, ki se ukvarjajo s proizvodnjo in prodajo zadevnega proizvoda, predložilo pisna stališča in izpolnjene vprašalnike. Pisna stališča so v glavnem odražala utemeljitve, ki so jih v okviru preiskave izpostavili norveški proizvajalci. Čeprav je bilo ugotovljeno, da so te družbe EU prav tako utrpele padec cen in izgubile tržni delež zaradi dampinškega uvoza iz Norveške, pa so nasprotovale začetku preiskave in uvedbi kakršnih koli protidampinških ukrepov. Meni se, da je na tak odziv vplivala njihova povezava z izvozniki v zadevni državi. Zato se v skladu z osnovno uredbo proizvodnja teh proizvajalcev ni upoštevala pri izračunu proizvodnje Skupnosti. Ugotovitve iz uvodne izjave (44) začasne uredbe se zato potrdijo.

(38) V nadaljnji preiskavi je bilo potrjeno, da je bila predvidena celotna proizvodnja zadevnega proizvoda Skupnosti v OP približno 22 000 ton.

(39) Glede industrije Skupnosti je natančna analiza podatkov, ki jih je posredovala industrija lososa, pokazala, da določene družbe lososa ne proizvajajo več, da ga niso več proizvajale v OP, da so proizvajale samo določene vrste lososa, da so bile v OP v postopku prisilne poravnave ali da niso predložile podatkov v zahtevani obliki. Zato je bilo sklenjeno, da se pri opredelitvi industrije Skupnosti upoštevajo samo podatki, ki jih je predložilo 15 proizvajalcev Skupnosti pritožnikov ali proizvajalcev, ki so pritožbo izrecno podprli. To je vplivalo na makroekonomske kazalnike škode, določene na ravni celotne industrije Skupnosti, zlasti na ravni proizvodnje, proizvodne zmogljivosti, izkoriščenosti zmogljivosti, obsega prodaje, tržnega deleža, zaposlovanja in produktivnosti. Spremenjeni podatki so natančneje opisani v uvodnih izjavah (61) do (75) v nadaljevanju.

(40) Nadaljnja preiskava je pokazala, da je v OP 15 sodelujočih proizvajalcev Skupnosti pritožnikov proizvedlo približno 18 000 ton lososa. To predstavlja 82 % predvidene celotne proizvodnje zadevnega proizvoda v Skupnosti, določene v uvodni izjavi (38) zgoraj, kar pomeni večji delež proizvodnje Skupnosti. Šteje se, da so proizvajalci Skupnosti pritožniki del industrije Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe.

4.2. Vzorčenje za namene ocene škode

(41) Treba je opomniti, da je bila zaradi številnih proizvajalcev gojenega lososa v Skupnosti v obvestilu o začetku za oceno škode predvidena uporaba tehnik vzorčenja.

(42) V stališčih, prejetih po razkritju začasnih ugotovitev, so nekatere zainteresirane stranke trdile, da vzorec proizvajalcev Skupnosti ni bil reprezentativen. Trdilo se je, da so nekatere družbe specializirane in popolnoma odvisne od ekološke proizvodnje lososa, ki se od običajne proizvodnje razlikuje, ter da kazalniki škode niso bili določeni natančno.

(43) Komisija je izvedla dodatno analizo podatkov, ki so jih predložili proizvajalci Skupnosti, v kateri so bili vključeni vsi vzorčeni proizvajalci. Dodatna analiza je potrdila, da je glavni del proizvodnje proizvajalcev Skupnosti še vedno običajna proizvodnja lososa. Kadar je bilo ugotovljeno, da vzorčene družbe proizvajajo lososa ekološko, pa se je menilo, da se tako gojeni losos v tej preiskavi ne upošteva, glede na to, da sta z ekološko proizvodnjo povezana višji strošek proizvodnje in višja prodajna cena. Zato so bili vsi kazalniki škode, obravnavani v nadaljevanju, ponovno ocenjeni, ekološka proizvodnja pa v analizo ni bila vključena.

4.3. Preiskava škode in tehnike vzorčenja

(44) Nekateri proizvajalci izvozniki so opazili, da so bili nekateri kazalniki škode določeni na podlagi informacij, preverjenih na ravni vzorca, nekateri pa na podlagi podatkov, zbranih na ravni industrije Skupnosti kot celote. Na podlagi tega so trdili, da analiza škode ni bila izvedena objektivno.

(45) To trditev je treba zavrniti. V primeru vzorčenja je ustaljena praksa, da se ocenijo in analizirajo makroekonomski in s storilnostjo povezani kazalniki škode na ravni vzorčene industrije Skupnosti ter da se ocenijo in analizirajo makroekonomski kazalniki škode na podlagi informacij, zbranih na ravni celotne industrije Skupnosti.

(46) Treba je opomniti, da analiza škode temelji na:

(a) kazalnikih škode, na primer prodajnih cenah, zalogah, dobičkonosnosti, donosnosti naložb, denarnem toku, naložbah, zmožnosti zbiranja kapitala in plačah, ki so bili določeni na podlagi informacij, preverjenih na ravni vzorca; ter

(b) drugih kazalnikih škode, na primer na proizvodnji, proizvodni zmogljivosti, izkoriščenosti zmogljivosti, obsegu prodaje, tržnemu deležu, zaposlovanju, produktivnosti in višini stopnje dampinga, ki so bili določeni na podlagi podatkov, zbranih na ravni industrije Skupnosti kot celote.

(47) Informacije, omenjene v (b) zgoraj, se lahko pridobijo iz različnih virov, na primer iz pritožbe in izpolnjenih vprašalnikov posameznih proizvajalcev, in se lahko navzkrižno preverijo s podatki, ki jih predložijo združenja proizvajalcev ali vladni viri. Proizvajalci izvozniki niso utemeljili ali razložili v kakšnem smislu in zakaj preiskava škode z uporabo dveh virov, omenjenih v (a) in (b) zgoraj, ni bila objektivna ali kateri dejavnik škode ni bil objektivno preverjen. Na podlagi tega je bilo treba njihov zahtevek zavrniti.

(48) Nekatere zainteresirane stranke so nadalje trdile, da so lahko zaradi pristopa, ki ga je za določitev škode izbrala Komisija, rezultati nereprezentativni, ker so bili podatki vzorčene družbe Celtic Atlantic Salmon v začasni fazi uporabljeni samo za izračun nelojalnega nižanja cen in prodaje po prenizkih cenah, ne pa za določitev drugih kazalnikov škode. Po natančni obravnavi zahtevka in razširjeni preiskavi je bilo ocenjeno, da je treba nelojalno nižanje cen in prodajo po prenizkih cenah določiti z izključitvijo te družbe iz vzorca, saj ta proizvajalec lososa ni gojil med zadevnim obdobjem, zato nekateri podatki in informacije, zahtevani v vprašalniku, za tega proizvajalca preprosto niso bili na voljo. Vendar pa neupoštevanje podatkov, ki jih je predložila ta družba, ni povzročilo velikih razlik pri izračunu nelojalnega nižanja cen in prodaje po prenizkih cenah.

(49) Na podlagi tega se potrdi, da se sedaj, v zaključni fazi, kazalniki škode ter izračun nelojalnega nižanja cen in prodaje po prenizkih cenah določijo na podlagi preverjenih informacij, ki jih je predložilo preostalih pet proizvajalcev v Skupnosti, naštetih v uvodni izjavi (7) začasne uredbe.

(50) Nadaljnja preiskava je pokazala, da je skupna proizvodnja petih proizvajalcev Skupnosti, ki so bili izbrani za vzorec in so pri preiskavi v celoti sodelovali, znašala približno 48 % proizvodnje gojenega lososa v industriji Skupnosti, zaradi česar je pritožba utemeljena. Na podlagi tega se potrdi, da je izbira vzorca proizvajalcev Skupnosti temeljila na največjem reprezentativnem obsegu proizvodnje, ki ga je bilo mogoče ustrezno pregledati v razpoložljivem času v skladu s členom 17 osnovne uredbe, zato je vzorec popolnoma reprezentativen.

4.4. Informacije, ki so na voljo zainteresiranim strankam

(51) Nekateri norveški proizvajalci izvozniki so nadalje trdili, da večina dokumentov proizvajalcev Skupnosti, ki so bili na voljo zainteresiranim strankam, ni bilo popolnih. Ugotovili so, da nekateri proizvajalci Skupnosti (vključno z vzorčenimi družbami) niso izpolnili obrazca za vzorčenje, ki je bil namenjen izbiri vzorca proizvajalcev Skupnosti. Nadalje so trdili, da dve vzorčeni družbi vprašalnika glede protidampinških ukrepov, predvidenega za proizvajalce Skupnosti, nista izpolnili v zahtevani obliki. Zato so proizvajalci izvozniki ugotovili, da izbira teh proizvajalcev za vzorec ni utemeljena, vzorec pa ni reprezentativen.

(52) Treba je opozoriti, da je Komisija na podlagi pripomb, prejetih med preiskavo in po razkritju začasnih ugotovitev, svojo preiskavo razširila in od vseh strank zahtevala, da svoje dokumente dopolnijo v skladu s členom 19 osnovne uredbe. Družbe, ki zahtevanih informacij niso predložile ali niso zagotovile natančnejših podatkov, so bile iz preiskave izključene. V zvezi s tem pa je treba opomniti, da je bila v primeru vseh vzorčenih družb opravljena preiskava na kraju samem in so bili vsi manjkajoči podatki predloženi med preiskavo. Vsem zainteresiranim strankam je bila na voljo javna različica izpolnjenih dokumentov in nekatere stranke so jih pregledale večkrat. Zato se ocenjuje, da je bila izbira omenjenih proizvajalcev Skupnosti utemeljena in je vzorec proizvajalcev Skupnosti reprezentativen.

4.5. Potrošnja Skupnosti

(53) Ker glede potrošnje ni bilo nobenih pripomb, se potrdijo začasne ugotovitve, opisane v uvodnih izjavah (50) do (53) začasne uredbe.

4.6. Uvoz iz zadevne države v Skupnost

(54) Ker ni bilo predloženih nobenih novih informacij ali dokazov, se potrdijo začasne ugotovitve v zvezi z uvozom iz Norveške v Skupnost (obseg, tržni delež in povprečne cene), kakor je določeno v uvodnih izjavah (54) do (59) začasne uredbe.

4.7. Nelojalno nižanje cen

(55) Za namene izračuna ravni nelojalnega nižanja cen v OP je bila v zaključni fazi uporabljena enaka metodologija kot v začasni fazi. Tehtano povprečje prodajnih cen petih družb, izbranih iz vzorca proizvajalcev Skupnosti, se je primerjalo s tehtanim povprečjem izvoznih cen vzorčenih proizvajalcev izvoznikov iz Norveške, in sicer za vsako vrsto posebej. Ta primerjava je bila izvedena za primerljive vrste gojenega lososa v isti fazi trgovanja, in sicer za prodajo prvemu neodvisnemu kupcu. Primerjava je bila izvedena po odštetju znižanj in popustov, cene uvoza pa so bile cene CIF na meji Skupnosti, prilagojene carinam.

(56) Cene vzorčenih proizvajalcev Skupnosti so bile cene na ravni franko tovarna, to pomeni, da so bili izključeni stroški prevoza in so bile cene na ravni obsega trgovine, primerljivega z obsegom zadevnega uvoza. Za vzorčene proizvajalce Skupnosti, ki so ribe prodajali v ribogojnici, je bila ob odbitku zneska, plačanega predelovalnemu obratu, opravljena prilagoditev navzgor, da bi se upoštevali stroški predelave in embalaže in bi bili stroški teh proizvajalcev tako primerljivi s stroški drugih vzorčenih proizvajalcev in z uvozom, ki je bil predmet preiskave. Ta prilagoditev je bila izvedena na podlagi dejanskega zneska, ki je bil plačan predelovalnemu obratu, ali na podlagi stroškov drugih vzorčenih proizvajalcev za te dejavnosti.

(57) Primerjava cen je tako pokazala, da cene lososa s poreklom iz Norveške v OP znatno nelojalno nižajo cene industrije Skupnosti na trgu Skupnosti. Povprečna stopnja nelojalnega nižanja cen, izražena kot odstotek cen industrije Skupnosti, je bila določena na približno 12 %, torej je tako kot v začasni fazi obstajalo znatno nelojalno nižanje cen.

4.8. Položaj industrije Skupnosti

(58) Treba je opozoriti, da je bilo v uvodni izjavi (89) začasne uredbe začasno ugotovljeno, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3 osnovne uredbe.

(59) Več zainteresiranih strank je izrazilo dvome o razlagi podatkov, ki se nanašajo na položaj industrije Skupnosti, kot je predstavljeno v uvodnih izjavah (63) do (89) začasne uredbe. Trdile so, da zaradi pozitivnega gibanja nekaterih kazalnikov škode, na primer proizvodnje, proizvodne zmogljivosti, obsega prodaje in zalog, iz podatkov znatna škoda ni razvidna. Istočasno so potrdile, da kljub ne preveč dobrim poslovnim obetom industrije Skupnosti po njihovem mnenju na splošno ne bi smeli sklepati, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo.

(60) Zaradi teh trditev je Komisija nadaljevala preiskavo škode. Treba je opozoriti, da je, kakor je navedeno v uvodni izjavi (40) zgoraj, 15 proizvajalcev Skupnosti pritožnikov zdaj del industrije Skupnosti in je bilo pet proizvajalcev Skupnosti pritožnikov izbranih za vzorec, kot je navedeno v uvodni izjavi (49). Na podlagi tega je bilo ugotovljeno naslednje:

4.8.1. Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

(61) Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti industrije Skupnosti kot celote so se razvijale, kot sledi:

Preglednica 1: Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2001 | 2002 | 2003 | OP |

Proizvodnja (v tonah) | 17 448 | 18 879 | 18 612 | 18 271 |

Indeks | 100 | 108 | 107 | 105 |

Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 32 445 | 36 900 | 39 442 | 39 342 |

Indeks | 100 | 114 | 122 | 121 |

Izkoriščenost zmogljivosti | 54 % | 51 % | 47 % | 46 % |

Indeks | 100 | 95 | 88 | 86 |

Vir: industrija Skupnosti

(62) Kot je prikazano v zgornji preglednici, se je proizvodnja industrije Skupnosti na splošno povečala za 5 % v obravnavanem obdobju. Proizvodnja se je najprej povečala za 8 % med letoma 2001 in 2002, nato se je zmanjšala za približno 1 % in se še nadalje zmanjšala za 2 % v OP ter ostala pod ravnjo iz leta 2002. Ugotovljena gibanja so v skladu z gibanji v začasni fazi.

(63) V obravnavanem obdobju se je proizvodna zmogljivost povečala za 21 %. Najbolj se je povečala leta 2002 (+14 %). Treba je opozoriti, da proizvodnjo gojenega lososa v Skupnosti učinkovito omejujejo državne licence, ki določajo najvišjo količino živih rib, ki se jih lahko kjer koli in kadar koli zadržuje v vodi. Tako zgornji podatki o zmogljivosti odražajo teoretično zmogljivost, ki temelji na skupni dovoljeni količini in ne na fizični zmogljivosti kletk ali drugega proizvodnega materiala, s katerim upravlja industrija Skupnosti. Zato se sklepa, da ti podatki o zmogljivosti za analizo niso odločilnega pomena, saj je dejanska zmogljivost manjša.

(64) Izkoriščenost zmogljivosti se je najprej zmanjšala za 5 % med letoma 2001 in 2002 in se še dodatno zmanjšala v letu 2003 za približno 7 %, v OP pa za približno 2 %.

4.8.2. Obseg prodaje, tržni deleži, povprečna cena na enoto v ES in rast

(65) Spodnji podatki prikazujejo prodajo Skupnosti neodvisnim kupcem na trgu Skupnosti.

Preglednica 2: Obseg prodaje, tržni deleži, povprečna prodajna cena na enoto v ES

2001 | 2002 | 2003 | OP |

Obseg prodaje (v tonah) | 15 719 | 16 185 | 18 142 | 16 825 |

Indeks | 100 | 103 | 115 | 107 |

Tržni delež | 2,98 % | 2,94 % | 2,97 % | 2,77 % |

Indeks | 100 | 99 | 100 | 93 |

Povprečna prodajna cena (v EUR/kg) | 3,03 | 3,00 | 2,64 | 2,77 |

Indeks | 100 | 99 | 87 | 91 |

Vir: izpolnjeni vprašalniki industrije Skupnosti v zvezi z obsegom prodaje in tržnim deležem. Izpolnjeni vprašalniki vzorčene industrije Skupnosti v zvezi s povprečno prodajno ceno na enoto na ravni cene v ribogojnicah.

(66) Obseg prodaje industrije Skupnosti se je med letom 2001 in OP povečal za 7 %. To pomeni, da je industrija Skupnosti obseg prodaje povečala za približno 1100 ton. Ta rezultat je treba obravnavati v okviru večje potrošnje Skupnosti, ki je znašala 80 000 ton v istem obdobju.

(67) Ker industrija Skupnosti ni v celoti izkoristila rasti trga, se je njen tržni delež v obravnavanem obdobju zmanjšal (–7 %). Najprej se je zmanjšal med letoma 2001 in 2002, nato se je nekoliko povečal leta 2003 in se v OP zopet močno zmanjšal ter ostal precej nižji od tržnega deleža v letu 2001. Zaradi omejenega tržnega deleža industrije Skupnosti ima že majhna izguba močan vpliv na njen gospodarski položaj.

(68) V obdobju med letom 2001 in OP so se povprečne prodajne cene industrije Skupnosti zmanjšale za 9 %. Cene so se najbolj zmanjšale med letoma 2002 in 2003.

(69) V obravnavanem obdobju se je potrošnja Skupnosti povečala za 15 %, obseg prodaje industrije Skupnosti pa za 7 %. Vendar pa so se v istem obdobju prodajne cene Skupnosti zmanjšale (–9 %), prav tako tudi tržni delež industrije Skupnosti (–7 %). Istočasno se je uvoz iz Norveške povečal za približno 35 %, tržni delež poceni dampinškega uvoza pa za 8,6 odstotnih točk. To potrjuje dejstvo, da je industrija Skupnosti v obravnavanem obdobju samo v manjši meri prispevala k rasti trga.

4.8.3. Dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok

(70) Dobičkonosnost prodaje ES ustreza prodaji gojenega lososa na trgu Skupnosti, ki so jo ustvarili vzorčeni proizvajalci Skupnosti. Donosnost naložb in denarni tok sta se lahko izmerila na ravni najmanjše skupine proizvodov, v katero je bil vključen podoben proizvod, v skladu s členom 3(8) osnovne uredbe. V tem okviru je treba opomniti, da je gojeni losos predstavljal več kot 95 % gospodarske dejavnosti vzorčene industrije Skupnosti.

Preglednica 3: Dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok

2001 | 2002 | 2003 | OP |

Dobičkonosnost prodaje ES | 8,0 % | –6,9 % | –9,0 % | –5,0 % |

Donosnost naložb | 38,9 % | –18,0 % | –26,2 % | –21,1 % |

Denarni tok (000 EUR) | 2749 | –53 | 827 | 984 |

Vir: vzorčena industrija Skupnosti

(71) Kakor je prikazano v zgornji preglednici, je leta 2001 industrija Skupnosti dosegla pozitiven rezultat glede dobičkonosnosti v višini 8,0 %. Med letoma 2001 in 2002 se je dobičkonosnost zmanjšala za 14,9 odstotnih točk, kar je povzročilo 6,9-odstotno izgubo. Od tega trenutka dalje je industrija Skupnosti ustvarjala izgubo. Treba je opozoriti, da se je položaj še dodatno poslabšal med letoma 2002 in 2003 z izgubo v višini 9 % prometa, kar pomeni nadaljnjo izgubo v višini 2,1 odstotne točke. V OP je bilo povpraševanje po lososu enakomerno, zato je med letom 2003 in OP industrija Skupnosti lahko hkrati z objavo začasnih zaščitnih ukrepov povišala prodajne cene za približno 5 %. Zaradi tega se je izguba zmanjšala, vendar pa je bila še vedno znatna (–5 %). Od začetka do konca obravnavanega obdobja se je dobičkonosnost zmanjšala za 13 odstotnih točk.

(72) V obravnavanem obdobju sta donosnost naložb in denarni tok sledila negativnemu gibanju dobičkonosnosti.

4.8.4. Zaposlovanje in produktivnost

Preglednica 4: Zaposlovanje in produktivnost

2001 | 2002 | 2003 | OP |

Število zaposlenih | 227 | 247 | 238 | 221 |

Indeks | 100 | 109 | 105 | 97 |

Produktivnost (tona/zaposlenega) | 76,9 | 76,4 | 78,2 | 82,7 |

Indeks | 100 | 100 | 101 | 108 |

Vir: industrija Skupnosti

(73) Med letom 2001 in OP se je zaposlovanje, neposredno povezano s proizvodnjo gojenega lososa v industriji Skupnosti, (na splošno) zmanjšalo za 3 %. Med letoma 2001 in 2002 se je povečalo (+9 %), kar se lahko razloži s povečano proizvodnjo v istem obdobju. Kot prikazuje zgornja preglednica, povečanega obsega zaposlovanja iz leta 2002 ni bilo mogoče ohraniti, ker se je gospodarski položaj industrije Skupnosti poslabšal. V obravnavanem obdobju je bilo opaziti tudi večjo uporabo avtomatizacije. Podatke o zaposlovanju, neposredno povezanem s proizvodnjo gojenega lososa proizvajalcev Skupnosti, ki niso povezani z norveškimi izvozniki, je treba razumeti z vidika interesa Skupnosti, ki se obravnava v uvodni izjavi (112) v nadaljevanju.

(74) Zaradi večjega obsega proizvodnje in manjšega obsega zaposlovanja je lahko industrija Skupnosti v obravnavanem obdobju povečala produktivnost za 8 %.

4.8.5. Plače

Preglednica 5: Plače

2001 | 2002 | 2003 | OP |

Plače (000 EUR) | 4517 | 4147 | 3941 | 3915 |

Indeks | 100 | 92 | 87 | 87 |

Vir: vzorčena industrija Skupnosti

(75) Zaradi slabšega gospodarskega položaja industrije Skupnosti je bilo treba v obravnavanem obdobju plače zmanjšati za 13 %. Podatek o skupnih plačah odraža manjši obseg zaposlovanja, kaže pa tudi na nižjo povprečno plačo na zaposlenega v industriji.

4.8.6. Drugi kazalniki škode

(76) Nadaljnja preiskava ni vplivala na druge kazalnike škode. Zato se potrdijo začasne ugotovitve v zvezi z zalogami, naložbami, zmožnostjo zbiranja kapitala, obnovitvijo po preteklem dampingu ter višino dejanske stopnje dampinga, kakor je določeno v uvodnih izjavah (68), (78), (79), (83) in (84) začasne uredbe.

4.9. Sklepne ugotovitve o škodi

(77) V obravnavanem obdobju, ko se je na trgu Skupnosti z za 15 % ali 80 000 ton večjo potrošnjo stalno povečevalo povpraševanje, se je v istem obdobju raven cen dampinškega uvoza znižala za 16 %. Poceni dampinški uvoz lososa iz Norveške, glavne države izvoznice, na trg Skupnosti je potekal stalno, obseg uvoza pa se je povečal (+35 %). Zato se je tržni delež Norveške povečal za 17 % ali za 8,6 odstotnih točk. Med letoma 2002 in 2003 sta bila zlasti izrazita povečan obseg uvoza iz Norveške (+20 %) in znižanje cen (–13 %). Preiskava je pokazala, da so cene lososa na trgu Skupnosti od takrat dalje nizke.

(78) Celovit pregled kazalnikov škode je pokazal, da se je gospodarski položaj industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju postopno poslabševal. Medtem ko so v obravnavanem obdobju nekateri dejavniki pokazali pozitivno gibanje (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, obseg prodaje), pa se je večina kazalnikov razvijala negativno: prodajne cene (–9 %), tržni delež (–7 %), dobičkonosnost (–13 odstotnih točk), zaposlovanje (–3 %), plače (–13 %), prav tako tudi denarni tok in donosnost naložb. V obdobju med letoma 2002 in 2003 se je gospodarski položaj industrije Skupnosti v glavnem poslabšal.

(79) Glede splošnega pozitivnega razvoja proizvodnje (+5 %) in obsega prodaje (+7 %) je bilo ugotovljeno, da je do povečanja prišlo v obdobju povečanega povpraševanja na trgu Skupnosti (+15 %). Vendar pa je imela industrija Skupnosti samo manjšo korist od rasti trga; s tem se je lahko le izognila večjim izgubam tržnega deleža v OP.

(80) Poleg tega je treba omeniti, da je do večjega obsega prodaje industrije Skupnosti prišlo, ko so se cene na trgu Skupnosti znatno zniževale. Zaradi tega se je znatno zmanjšala dobičkonosnost, in sicer iz pozitivnega stanja (8,0 % leta 2001) do znatnih izgub v preostalem obravnavanem obdobju. Donosnost naložb in denarni tok sta sledila gibanju dobičkonosnosti. V obravnavanem obdobju so se zmanjšale tudi plače (–13 %).

(81) Treba je opozoriti, da je do glavnega znižanja dobičkonosnosti (–2,1 odstotne točke) in prodajnih cen (–12 %) prišlo med letoma 2002 in 2003.

(82) Ob upoštevanju vseh teh dejavnikov je bil sprejet dokončen sklep, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3 osnovne uredbe.

5. VZROČNA ZVEZA

5.1. Vpliv uvoza s poreklom iz drugih tretjih držav

(83) Več zainteresiranih strank je izrazilo dvome o razlagi podatkov, ki se nanašajo na uvoz s poreklom iz tretjih držav, kot je predstavljeno v uvodnih izjavah (94) do (99) začasne uredbe. Po njihovih navedbah so podatki pokazali vzročno zvezo med uvozom po nizkih cenah iz nekaterih tretjih držav in položajem industrije Skupnosti. Te stranke so trdile, da so skupna povprečna uvozna cena v primeru vseh tretjih držav razen Norveške in povprečne uvozne cene nekaterih držav nižje od uvozne cene v primeru Norveške. Nadalje so trdili, da Komisija ni dokazala, da divji losos ni imel vpliva na položaj industrije Skupnosti ter da divji in gojeni losos nista medsebojno zamenljiva.

(84) Opomniti je treba, da nobena zainteresirana stranka ni izrazila dvomov o podatkih v zvezi s cenami in absolutno količino uvoza s poreklom iz drugih tretjih držav, izrazile pa so dvom o razlagi podatkov. Ravno tako ni bilo sporno, da v statističnih podatkih o uvozu ni razlike med gojenim in divjim lososom ter da je cena divjega lososa nižja od cene gojenega lososa.

(85) Zato je treba opozoriti, da v statističnih podatkih o uvozu ni razlike med gojenim lososom in divjim lososom. Ugotovljeno pa je bilo, da se okus divjega lososa precej razlikuje od okusa gojenega lososa. Pomembneje je, da je preiskava pokazala, da v nasprotju z gojenim lososom divjega lososa na trgu dejansko ni mogoče kupiti kot sveži proizvod, saj se v glavnem prodaja v pločevinkah. Jasno je, da ti proizvodi na trgu neposredno niso v medsebojni konkurenci. To pojasnjuje nižjo ceno divjega lososa v primerjavi s ceno gojenega lososa ter medsebojno nezamenljivost teh proizvodov z vidika uporabnikov in kupcev. Končno je treba opozoriti, da nobena zainteresirana stranka ni predložila dokazov v zvezi z domnevno medsebojno zamenljivostjo divjega in gojenega lososa. Na podlagi tega je bilo treba njihove zahtevke zavrniti.

(86) Pri posameznem pregledu skupnih povprečnih cen nekaterih držav, na primer ZDA in Kanade, se zdi, da so cene nižje od uvozne cene v primeru Norveške. Vendar pa je na podlagi informacij, zbranih med preiskavo, ugotovljeno, da večino uvoza iz ZDA in Kanade predstavlja divji losos, ki je, kakor je razloženo zgoraj, cenejši od gojenega lososa in s to vrsto ni medsebojno zamenljiv. Glede na ugotovitve iz uvodne izjave (85) zgoraj bi bilo malo verjetno, da bi uvoz iz teh dveh držav lahko imel znaten vpliv na položaj industrije Skupnosti.

(87) Glede drugih držav izvoznic, ki jih preiskava ni zadevala, je bilo ugotovljeno, da medtem ko je bila v OP povprečna uvozna cena iz Čila višja od cen industrije Skupnosti, pa je bila uvozna cena iz Ferskih otokov nižja od cen norveških proizvajalcev izvoznikov na trgu Skupnosti. To pa ne more skriti dejstva, da se je v obravnavanem obdobju obseg uvoza iz Čila in Ferskih otokov zmanjšal za 7 % (ali za 1895 ton) oziroma za 8 % (ali za 3397 ton), uvoz iz Norveške pa se je povečal za 35 % (ali za 93 366 ton). Ta razvoj je treba obravnavati v okviru gibanja potrošnje, ki se je v istem obdobju povečala za 15 %.

(88) Poleg tega je bilo v obdobju med letoma 2001 in 2003, ko se je položaj industrije Skupnosti najbolj poslabšal, gibanje uvoza iz Čila in Ferskih otokov podobno položaju industrije Skupnosti. Medtem ko se je obseg uvoza iz Čila znatno zmanjšal za 26 % (ali za 6987 ton) in se je uvoz iz Ferskih otokov povečal le za 2 %, torej veliko manj kot se je povečala potrošnja (16 %), pa se je v istem obdobju uvoz iz Norveške povečal za 31 % (ali za 82 631 ton). Glede na zgoraj navedeno je treba opozoriti, da čeprav ni mogoče popolnoma izključiti dejstva, da je obstoj poceni lososa iz teh dveh držav vplival na trg Skupnosti, pa to ne prekinja vzročne zveze med povečano prisotnostjo velikega obsega dampinškega uvoza iz Norveške in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

5.2. Vpliv sprememb pri izvozu industrije Skupnosti

Preglednica 6: Obseg izvoza industrije Skupnosti

2001 | 2002 | 2003 | OP |

Izvoz (v tonah) | 184 | 212 | 386 | 484 |

Indeks | 100 | 116 | 210 | 263 |

Vir: industrija Skupnosti

(89) V nadaljnji preiskavi so bile ugotovljene tudi spremembe na ravni izvoza industrije Skupnosti; rezultati iz te preiskave so prikazani v zgornji preglednici.

(90) Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da so na izvoz industrije Skupnosti negativno vplivale uvozne omejitve, ki so jih leta 2003 za gojenega lososa uvedle ZDA. Ugotovile so, da se škode, ki jo povzroči majhen obseg izvoza, ne more pripisati uvozu iz Norveške.

(91) V zvezi s tem je treba opozoriti, da glede uvoznih omejitev ZDA ni bilo predloženih nobenih dokazov. Vsekakor te omejitve niso vplivale na izvozno dejavnost industrije Skupnosti. Poleg tega je imela izvozna dejavnost industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju omejen obseg. Predstavljala je približno 1 % proizvodnje industrije Skupnosti leta 2001 in manj kot 3 % v OP. V nasprotju s temi trditvami zgornja preglednica jasno kaže, da se je izvoz industrije Skupnosti znatno povečal v obravnavanem obdobju. V okviru teh ugotovitev in težkega položaja na trgu Skupnosti se znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, ne more pripisati spremembam na ravni izvoza.

(92) V vsakem primeru se opozarja, da podatki v zvezi s cenami in dobičkonosnostjo, uporabljeni pri oceni škode, temeljijo samo na prodaji industrije Skupnosti nepovezanim kupcem Skupnosti. Ker argument, da ima sprememba pri izvozu industrije Skupnosti škodljiv učinek na industrijo Skupnosti, ni bil nadalje utemeljen, ga je bilo treba zavrniti.

5.3. Vpliv objave znanstvene študije o obsegu prodaje in prodajnih cenah industrije Skupnosti

(93) Zainteresirana stranka je trdila, da bi lahko objava znanstvene študije, v kateri je bilo ugotovljeno, da škotski losos domnevno vsebuje visoko stopnjo kontaminacije, povzročila znatno zmanjšanje obsega prodaje in bi lahko negativno vplivala na prodajne cene industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju.

(94) Vendar je preiskava pokazala, da so se proizvodnja, domača prodaja in obseg izvozne prodaje proizvajalcev Skupnosti v obravnavanem obdobju povečali.

(95) Na podlagi zgornjih dejstev in ob upoštevanju, da zahtevek ni bil nadalje utemeljen, je bilo treba zahtevek zavrniti.

5.4. Vpliv večjega pogina na proizvodnjo in obseg prodaje

(96) Ena zainteresirana stranka je ponovno trdila, da sta količina poginulih rib na Irskem, ki je večja od običajne količine, ter pojav bolezni v Združenem kraljestvu in na Irskem v letih 2002 in 2003 verjetno povzročili znatno izgubo v proizvodnji in manjši obseg prodaje industrije Skupnosti.

(97) Vendar je preiskava pokazala, da so bili omenjeni pojavi omejeni na majhno število ribogojnic in niso imeli občutnega vpliva na podatke o skupni prodaji in proizvodnji v Skupnosti glede na to, da takih primerov ni bilo veliko. Dejansko sta se proizvodnja in obseg prodaje Skupnosti v letih 2002 in 2003 povečala, kakor je razloženo v uvodnih izjavah (62) in (65) zgoraj.

(98) Zato, in ker ni bila nadalje utemeljena, je bilo treba to trditev zavrniti.

5.5. Sklepne ugotovitve o vzročni zvezi

(99) Na podlagi zgornjih dejstev in premislekov in ker ni dokazov ali drugih utemeljenih pripomb glede vzročne zveze, se sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav (90) do (111) začasne uredbe potrdijo.

6. INTERES SKUPNOSTI

6.1. Uvodna pripomba

(100) Treba je opozoriti, da je analiza interesa Skupnosti v začasni fazi temeljila samo na majhnem obsegu sodelovanja predelovalcev (uporabnikov). Zato je Komisija nadaljevala s preiskavo interesa Skupnosti s spodbujanjem predelovalcev (uporabnikov), da predložijo dodatne smiselno izpolnjene vprašalnike, z izvedbo dodatnih preiskav na kraju samem v prostorih uporabnikov ali združenj uporabnikov, omenjenih v uvodni izjavi (7), ter z zbiranjem dodatnih informacij.

(101) Poleg tega so bili po razkritju začasnih ugotovitev s strani zainteresiranih strank, zlasti predelovalcev in združenj predelovalcev, prejeti številni zahtevki, v katerih se je zahtevala nadaljnja analiza, zlasti v zvezi s vplivom katerih koli ukrepov na dejavnost teh strank in v zvezi z obliko ukrepanja.

(102) Opozoriti je treba tudi, da so bili po razkritju namere Komisije, da spremeni obliko začasne dajatve, prejeti v glavnem pozitivni odzivi na uporabo minimalne uvozne cene v obliki spremenljive dajatve („MUC“).

6.2. Interes industrije Skupnosti

(103) Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da je treba zaradi majhnega obsega zaposlovanja v industriji Skupnosti na eni strani in velikega obsega zaposlovanja v predelovalni industriji na drugi strani poleg uvedbe protidampinških ukrepov sprejeti druge možnosti za podporo industriji Skupnosti.

(104) Glede tega je treba opozoriti, da imajo morebitne druge možnosti drugačen pravni okvir in namen kot protidampinški ukrepi. Treba je opomniti, da industrija Skupnosti trpi škodo zaradi poceni dampinškega uvoza gojenega lososa iz Norveške. Glede na vrsto škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, se meni, da je brez ukrepov nadaljnje poslabšanje položaja industrije Skupnosti neizogibno. Če ukrepi ne bodo sprejeti, bo to najverjetneje povzročilo dodatno škodo in srednjeročno mogoče tudi izginotje te industrije ob upoštevanju izgub, nastalih v obravnavanem obdobju. Zato se na podlagi ugotovitev v OP šteje, da je industrija Skupnosti ogrožena, če se nizke dampinške uvozne cene ne odpravijo. Glede na to, da je bil ugotovljen škodljiv damping, je ustrezen ukrep uvedba protidampinških ukrepov, zato druge možnosti niso ustrezne.

(105) Če protidampinški ukrepi ne bodo uvedeni, se bo na trgu Skupnosti povečala nevarnost velikega obsega dampinškega uvoza lososa iz Norveške. Ta položaj ne bo zagotavljal potrebne dolgoročne stabilnosti, ki je nujna, da si rejci lososa v Skupnosti opomorejo po obstoječih praksah v zvezi z dampinškim uvozom, in bo ogrozil vsa dosedanja prizadevanja industrije Skupnosti za prestrukturiranje. Glede na veliko število ribogojnic v EU, ki so v zadnjih letih prenehale delovati, se ocenjuje, da brez ukrepov za odpravo škodljivega dampinga obstaja velika nevarnost, da bo srednjeročno industrija Skupnosti izginila.

(106) Z uvedbo protidampinških ukrepov bi se na trgu ponovno vzpostavile razmere za pošteno trgovanje, zaradi česar bi lahko industrija Skupnosti uživala ugodnosti prizadevanj za prestrukturiranje iz zadnjih let. V teh razmerah bo industrija Skupnosti lahko ostala uspešen proizvajalec, ki bo nudil kakovostnega gojenega lososa, in se bo lahko širila. Zlasti se pričakuje, da bo industrija Skupnosti zopet dobičkonosna, kakor je bila leta 2001. Medtem pa se glede na zmogljivosti, ki so ostale po tem, ko so morale ribogojnice v obravnavanem obdobju prenehati delovati, ne sme izključiti možnosti, da industrija Skupnosti podvoji svoj tržni delež.

(107) Uspešnost industrije Skupnosti bo imela zelo pozitiven vpliv na uporabnike in kupce lososa. Kakovostni proizvodi industrije Skupnosti bodo še naprej na razpolago vsem uporabnikom in kupcem. Upravičeno se tudi sklepa, da bo po prestrukturiranju in z večjim tržnim deležem industrija Skupnosti lahko lažje nadzorovala stroške in dobiček iz ekonomije obsega, česar sedaj zaradi pritiska dampinškega uvoza ne more storiti. Zaradi tega se bo finančno stanje industrije Skupnosti izboljšalo, konkurenca bo učinkovitejša, cene lososa pa stabilne, kar bo koristilo vsem strankam na trgu Skupnosti.

(108) Končno se je treba zavedati, da se številni proizvajalci Skupnosti nahajajo na oddaljenih in podeželskih območjih EU, kjer je neposredno in posredno zaposlovanje s strani proizvajalcev lososa izredno pomembno za lokalno skupnost. Tega zaposlovanja verjetno ne bo več, če se industrija Skupnosti ne bo zaščitila pred poceni dampinškim uvozom iz Norveške. Če pa se nasprotno ukrepi uvedejo, se predvideva, da se bo po pričakovanem izboljšanju položaja industrije Skupnosti, kakor je opisano zgoraj, povečala tudi raven zaposlenosti.

(109) Ker ni bilo predloženih nadaljnjih utemeljenih pripomb glede interesa industrije Skupnosti, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (113) do (116) začasne uredbe.

6.3. Interes nepovezanih uvoznikov in predelovalcev (uporabnikov)

(110) Po razkritju začasnih ugotovitev in nadaljnji preiskavi, kot je omenjeno v uvodni izjavi (100) zgoraj, so bili s strani predelovalcev gojenega lososa prejeti številni zahtevki. Po nadaljnji preiskavi so uvozniki in predelovalci nadalje sodelovali. Družbe, ki sedaj predložijo smiselno izpolnjene vprašalnike, predstavljajo 18 % celotnega uvoza iz Norveške v OP in približno 11 % potrošnje v zaključni fazi (v primerjavi z 9 % oziroma 6 % v začasni fazi).

(111) Uvozniki in predelovalci (uporabniki) so menili, da bodo dajatve ad valorem povečale njihove stroške, zmanjšale obseg prodaje in dobičkonosnost ter po možnosti povzročile izgubo delovnih mest in celo preselitev proizvodnje. Trdili so tudi, da je zaposlovanje v sektorju predelave rib veliko večje kot v industriji ribogojstva, ki pa v nekaterih primerih zagotavlja zaposlovanje v regijah z nizko stopnjo zaposlovanja. Predelovalci so poudarili tudi, da morajo potrošniki in trgovci še naprej imeti dostop do poceni in kakovostnega gojenega lososa. Vendar so na splošno menili, da je MUC v primerjavi z dajatvijo ad valorem primernejša oblika ukrepanja.

(112) Glavni stroški pri prekajevanju ali drugi predelavi lososa so stroški, povezani z nakupom lososa in zaposlovanjem. Glede zaposlovanja so bili Komisiji med nadaljnjo preiskavo predstavljeni različni podatki v številnih študijah ali stališčih. Te študije in stališča so samo delno uporabni za namen te preiskave. V tem okviru je treba opozoriti, da se predložene študije nanašajo na druga časovna obdobja in ne na OP, zadevnega proizvoda ne zajemajo natančno in delno uporabljajo različne parametre, ki jih ta preiskava ne zajema. Zato se je Komisija obvezala, da bo izvedla tudi obiske na kraju samem pri ustreznih združenjih. Na podlagi vseh zbranih informacij je po najboljši oceni v sektorju predelave lososa v Skupnosti neposredno zaposlenih približno 7500 delavcev.

(113) Po nadaljnji preiskavi je bilo ugotovljeno, da gojeni losos predstavlja približno 48–54 % skupnih stroškov predelovalcev, plače pa 6–12 %. V običajnih tržnih pogojih (tj. primerna cena surovin in ugodna maloprodajna cena) predelovalci pričakujejo, da bodo dobički iz poslovanja znašali od 5 do 12 %. To so potrdili sodelujoči predelovalci, ki so posredovali podatke o dobičkonosnosti. Nadaljnja preiskava je pokazala, da je lahko dobiček v ugodnih razmerah še večji. Na koncu distribucijske verige lahko trgovci na drobno pričakujejo, da bo stopnja dobička znašala od 6 do 11 %.

(114) Zaskrbljenost, ki jo je izrazila predelovalna industrija, je upravičena, saj jo skrbi negativni vpliv predlaganih ukrepov na njene stroške, kar povzroča manjšo dobičkonosnost. Vendar pa bo v obstoječih okoliščinah in v okviru predlaganega MUC vpliv na stroške uporabnikov verjetno majhen ali pa ga sploh ne bo.

(115) V najboljšem primeru bodo tržni pogoji ostali nespremenjeni, tj. cene bodo še naprej veliko višje od MUC. V takem primeru MUC ne bo imel nobenega vpliva na stroške uporabnikov. Za uvoz po ceni CIF na meji Skupnosti, ki je enaka ali višja od določenega MUC, se dajatev ne bi plačevala.

(116) V najslabšem primeru bodo stroški uporabnikov za surovine ob uvedbi ukrepov določeni na ravni MUC, torej na ravni dejanskih stroškov proizvajalcev in razumnega dobička za dobave na trg Skupnosti. Čeprav ta primer ne odraža obstoječih tržnih pogojev, pa se meni, da se v takem primeru ne more izključiti dejstva, da bi uvedba protidampinških dajatev negativno vplivala na uvoznike in predelovalce, saj bi bilo treba vse dajatve plačati neposredno v času uvoza ne glede na raven uvozne cene. Vendar je treba v tem okviru opozoriti, da bo predlagana oblika ukrepa MUC, ki je najnižja cena, s katero bi se proizvajalcem Skupnosti zagotovilo, da lahko lososa prodajo v Skupnosti po cenah na podlagi pravila nižje dajatve, omogočila kritje njihovih stroškov in stopnjo dobička, ki bi jo običajno lahko pričakovali, če dampinškega uvoza ne bi bilo. Dajatve bodo pobrane samo v morebitnih izrednih primerih, ko bo cena franko meja Skupnosti uvoza iz Norveške nižja od MUC in takrat le v višini, ki bo ustrezala razliki med uvozno ceno in MUC. Poleg tega bodo celoten trg lososa od proizvodnje do dobave potrošnikom urejala pravila poštene konkurence. Zaradi teh pogojev se bodo stroški ustrezno odražali v prodajnih cenah na vsaki stopnji distribucijske verige. Ko si bo trg opomogel od učinkov škodljivega dampinga, bodo uporabniki imeli večjo možnost dobave iz EU in drugih tretjih držav. Ko bodo vsi dobavitelji na trgu uživali ugodne tržne pogoje v okviru poštene trgovine, bo dejansko na voljo največja izbira proizvodov vseh kakovosti iz različnih virov dobave. Cene, določene v skladu s tržnimi razmerami, bi morale pozitivno vplivati na proizvodnjo in distribucijske verige, kar bi omogočilo večjo stabilnost cen in stroškov ter predvidljivost.

(117) Če ne bodo uvedeni nobeni ukrepi in se bo cena za izvoz iz Norveške lahko zopet zmanjšala na prejšnjo nizko dampinško raven, bodo uporabniki lahko za določen čas imeli koristi od nepoštenega dampinškega uvoza. Vendar pa se ta položaj na trgu ne bo ohranil dolgo časa. Cene lososa bodo za uporabnike nižje od stroškov proizvajalcev za dobavo na trg Skupnosti. V primeru možnosti ponovnega dampinga bo zaradi uvoza iz Norveške, ki predstavlja približno 60 % potrošnje Skupnosti, onemogočen izvoz iz nedampinških virov iz tretjih držav. Uporabniki ne bodo imeli možnosti drugih dobav in različnih kakovosti. Ker cene ne bodo določene v skladu s tržnimi razmerami, bo to povzročilo nihanje cen in bo negativno vplivalo na končni proizvod za potrošnike. To lahko navsezadnje vpliva na dobičkonosnost predelovalcev.

(118) Zato bo imela uporaba MUC po eni strani samo manjši vpliv na stroške uvoznikov in predelovalcev. Dejansko sploh ne bo nobenih finančnih posledic, če bodo tržne cene ostale višje od MUC. Po drugi strani se meni, da bi morali taki tržni pogoji preprečiti tudi preselitev proizvodnje, saj so uvozne dajatve na predelanega lososa visoke. Zato bi morala predelovalna industrija Skupnosti še naprej imeti dostop do zadostnega obsega dobave surovin.

(119) Kakor je določeno v uvodni izjavi (140) v nadaljevanju, se Komisija obveže, da bo spremljala dogajanje na trgu gojenega lososa v Skupnosti. Kadar bodo na podlagi tega spremljanja obstajali prima facie dokazi, da obstoječi ukrep ni več potreben ali za preprečevanje škodljivega dampinga ne zadostuje več, lahko Komisija začne pregled na podlagi člena 11(3) osnovne uredbe in v najhitrejšem možnem času izvede preiskavo. Tako se bo lahko Komisija hitro odzvala v primeru, ko bodo tržne cene dlje časa nižje od MUC.

(120) Z zainteresiranimi strankami je potekala razprava glede prihodnje ravni zaposlenosti. Vendar pa tako kot v primeru analize vpliva ukrepov na stroške ni dokazov, da bo vpliv protidampinških ukrepov na uvoz lososa iz Norveške na zaposlovanje v tem sektorju velik.

(121) Nadaljnja preiskava je potrdila, da je MUC in predlagana raven MUC najprimernejša oblika ukrepanja (glej uvodno izjavo (128) v nadaljevanju). Zato se ocenjuje, da kakršna koli škoda, ki bi jo morda utrpeli uvozniki/predelovalci/uporabniki zaradi MUC, ne bo večja od koristi, ki bi jih po pričakovanjih imeli proizvajalci Skupnosti zaradi protidampinških ukrepov, za katere se meni, da so najmanj, kar je potrebno za odpravo resne škode in preprečitev nadaljnjega poslabšanja položaja proizvajalcev Skupnosti. Poleg tega je treba opozoriti, da so še vedno na razpolago ločeni viri dobave iz drugih tretjih držav.

(122) Ker niso bile predložene nadaljnje utemeljene pripombe glede interesa nepovezanih uvoznikov in predelovalcev (uporabnikov), se potrdijo ugotovitve iz uvodne izjave (128) začasne uredbe.

6.4. Interes proizvajalcev dveletnega lososa in krme, dobaviteljev in proizvajalcev v ES, povezanih z norveškimi proizvajalci/uvozniki

(123) Ker niso bile predložene utemeljene pripombe glede interesa proizvajalcev dveletnega lososa in krme, dobaviteljev in proizvajalcev v ES, povezanih z norveškimi proizvajalci/uvozniki, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (117) do (121) začasne uredbe.

6.5. Interes potrošnikov

(124) Ker je zadevni proizvod potrošniški proizvod, je Komisija obvestila različne potrošniške organizacije o začetku preiskave. Prispel je odgovor ene stranke, ki je trdila, da so koristni hranilni učinki lososa široko priznani in da bi umetno povišanje cene otežilo izbiro dobre prehrane potrošnikov. Izražena je bila tudi skrb, da bi kakršno koli povišanje cen povzročilo, da si gojenega lososa potrošniki ne bi mogli več privoščiti v enaki meri, kar bi zadušilo rast trga v državah članicah z nižjim povprečnim bruto domačim proizvodom na prebivalca (BDP).

(125) Ocenjuje se, da bodo z morebitno uvedbo protidampinških ukrepov gospodarski subjekti še naprej imeli dostop do neomejenega obsega uvoza, vendar po poštenih cenah. Nadalje ukrepi glede na razliko med ceno cele ribe v ribogojnicah in maloprodajno ceno proizvodov predelanega lososa verjetno ne bodo znatno vplivali na maloprodajno ceno, saj je malo verjetno, da se bo karšno koli zvišanje celotne cene preneslo na potrošnike. Dejansko pri obstoječih tržnih cenah, ki so veliko višje od MUC, ukrepi sploh ne bodo imeli nobenega vpliva. Vpliv na potrošnike bo tudi v najslabšem primeru verjetno majhen. Poleg tega se ravni cen, ki prinašajo izgubo, srednjeročno in dolgoročno verjetno ne bodo obdržale. Na podlagi tega se pričakuje, da protidampinški ukrepi ne bodo imeli znatnih negativnih posledic za potrošnike.

6.6. Sklepna ugotovitev o interesu Skupnosti

(126) Glede na sklepne ugotovitve začasne uredbe ter ob upoštevanju stališč različnih strank in rezultatov nadaljnje preiskave, se sklene, da ni utemeljenih razlogov proti uvedbi dokončnih protidampinških ukrepov na dampinški uvoz gojenega lososa s poreklom iz Norveške. Zato se potrdijo ugotovitve iz uvodne izjave (131) začasne uredbe.

7. Dokončni protidampinški ukrepi

7.1. Oblika dokončnih ukrepov

(127) Glede na dokončne ugotovitve v zvezi z dampingom, škodo, vzročno zvezo in interesom Skupnosti je treba uvesti protidampinške ukrepe, da bi preprečili nadaljnjo škodo, ki jo industriji Skupnosti povzroča dampinški uvoz. Upoštevali so se ugotovljene stopnje dampinga in zneski dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Ugotovljeno je bilo, da je bila stopnja škode v vseh primerih višja od 2,0 %, zato je ni bilo možno obravnavati kot de minimis stopnjo. Ugotovljeno je bilo, da je tehtano povprečje stopnje škode, ki je bilo nižje od tehtanega povprečja stopnje dampinga, znašalo 14,6 %.

(128) Vendar pa so po razkritju dejstev, na podlagi katerih je bila sprejeta uredba o spremembi, nekatere zainteresirane stranke izrecno zavrnile dajatve ad valorem in pozdravile uvedbo MUC. Zato se MUC na podlagi prejetih pripomb in ugotovitev nadaljnje preiskave potrdi kot primerna oblika ukrepanja.

7.2. Stopnja odprave škode

(129) V skladu s členom 9(4) osnovne uredbe je treba dokončno dajatev določiti na stopnji dampinga ali škode, pri čemer se upošteva nižjo stopnjo. Za uporabo tega pravila je bil določen neškodljivi MUC. Da bi preverili to metodo, je bil na podlagi normalne vrednosti, prilagojene neto ceni franko meja Skupnosti, izračunan poseben nedampinški MUC za posamezne družbe. Ta MUC se je primerjal z neškodljivim MUC, ki je bil izračunan v skladu z metodologijo, določeno v uvodni izjavi (131). V vseh primerih je bilo ugotovljeno, da je neškodljivi MUC nižji od nedampinškega MUC.

(130) Pri izračunu nedampinškega MUC, je bilo treba norveške krone preračunati v eure. V začasni fazi je Komisija uporabila triletni povprečni menjalni tečaj za to menjavo. Več družb je trdilo, da bi moral pravi tečaj biti tisti, ki se je uporabljal v OP. Na podlagi te trditve Komisija zopet opozarja, da je triletno obdobje običajen proizvodni ciklus pri proizvodnji lososa. Ker številni znatni stroški, ki so vključeni v normalno vrednost, nastanejo med tem proizvodnim ciklusom, Komisija meni, da so triletne povprečne stopnje primerne za izračun nedampinškega MUC. Zahtevek se zato zavrne.

(131) Glede višine neškodljive cene, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo treba upoštevati ugotovitve nadaljnje preiskave. Pri izračunu zneska dajatve, potrebnega za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo upoštevano, da morajo ukrepi industriji Skupnosti omogočiti, da pokrije stroške proizvodnje in pridobi dobiček pred odbitkom davka, ki bi ga razumno lahko dosegla industrija istega tipa pri prodaji podobnega proizvoda v Skupnosti pod normalnimi konkurenčnimi pogoji, tj. brez dampinškega uvoza. Na tej podlagi je bila izračunana neškodljiva cena za podoben proizvod industrije Skupnosti. Neškodljiva cena je bila izračunana tako, da se je stroškom proizvodnje prištela 8-odstotna stopnja dobička od prometa. Strošek proizvodnje je bil navzkrižno preverjen na podlagi povprečne prodajne cene vzorčene industrije Skupnosti na enoto (2,77 EUR/kg) in povprečnih izgub vzorčene industrije Skupnosti (5-odstotna izguba) v OP. 8-odstotna stopnja dobička je bila določena na podlagi doseženega dobička v letu 2001 (glej preglednico 3 zgoraj) in je najmanj, kar lahko industrija Skupnosti pričakuje brez škodljivega dampinga.

(132) Gojeni losos se običajno prodaja v različnih oblikah (očiščen z glavo, očiščen brez glave, celi ribji fileti, drugi fileti ali kosi filetov). Zato je bilo treba za vsako obliko določiti stopnjo neškodljive minimalne uvozne cene, ki odraža dodatne stroške za pripravo vsake od teh oblik. V tem okviru različne minimalne uvozne cene temeljijo na ugotovitvah preiskave. V glavnem izhajajo iz pretvorbenih faktorjev, določenih z Uredbo Sveta (ES) št. 772/1999[5] in uporabljenih tudi v tej preiskavi. V primeru filetov cele ribe in na kose razrezanih filetov so se upoštevali stroški predelave.

(133) Za uvoz po ceni CIF na meji Skupnosti, ki je enaka ali višja od določene minimalne uvozne cene, se dajatev ne bi plačevala. Če je blago uvoženo po nižji ceni, bi se plačala razlika med dejansko ceno in določeno minimalno uvozno ceno. Ker bo uvoz iz Norveške po cenah, ki so enake ali višje od MUC, odpravil učinke škodljivega dampinga, je primerno, da se MUC uporabi za celoten uvoz iz Norveške, razen za eno družbo, za katero je bila ugotovljena stopnja dampinga de minimis , kakor je opisano v uvodni izjavi (33) zgoraj.

8. Dokončno pobiranje začasnih dajatev

(134) Glede na višino stopenj dampinga, ugotovljenih za proizvajalce izvoznike iz Norveške, in glede na stopnjo škode, povzročene industriji Skupnosti, se šteje za potrebno, da se zneski, zavarovani z začasnimi protidampinškimi dajatvami, ki jih uvaja začasna uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1010/2005, dokončno poberejo v višini uvedenih dokončnih dajatev. Če so dokončne dajatve nižje od začasnih dajatev, se dokončno poberejo samo zneski, zavarovani na stopnji dokončnih dajatev.

(135) Začasne protidampinške dajatve, katerim je bila določena oblika ad valorem in se gibljejo med 6,8 % in 24,5 % za uvožene proizvode, uvedene z Uredbo Komisije (ES) št. 628/2005 in uporabljene v obdobju od 27. aprila 2005 do 4. julija 2005, pa se sprostijo. Pobiranje dajatev ad valorem ne bi bilo sorazmerno z odpravo škodljivega dampinga, glede na to, da so bile tržne cene v tem obdobju znatno višje od MUC, ki je bil uveden zaradi nepredvidljivega razvoja trga brez primere. Zneski, zavarovani z začasnimi protidampinškimi dajatvami v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1010/2005[6] o uvozu gojenega lososa s poreklom iz Norveške, se dokončno poberejo ob upoštevanju dokončno uvedenega MUC. Zneski, zavarovani z začasnimi protidampinškimi dajatvami v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1010/2005 o uvozu gojenega lososa s poreklom iz Norveške, ki presegajo znesek dokončnih protidampinških dajatev, se sprostijo.

9. Izvršljivost MUC

(136) Po razkritju se je trdilo, da bo MUC verjetno težje izvrševati in bo dovzetnejši za napačno deklaracijo blaga kot druge oblike ukrepanja. Dejansko je treba zaradi navedb, da je od uvedbe MUC 1. julija 2005 prišlo do izogibanja MUC, in možnosti za nadomestne ureditve v tem tržnem sektorju uvesti dvojni sistem ukrepanja. Ta dvojni sistem sestavljata MUC (glej uvodne izjave (129) do (133) zgoraj) in fiksna carinska stopnja. V skladu s členom 9(4) osnovne uredbe je bila fiksna carinska stopnja izračunana na podlagi tehtanega povprečja stopnje škode, saj je bilo ugotovljeno, da je to povprečje nižje od tehtanega povprečja stopnje dampinga. Da se zagotovi učinkovito spoštovanje MUC, se morajo uvozniki zavedati, da kadar se po preverjanju, opravljenem po uvozu, ugotovi, da (i) je neto cena franko meja Skupnosti, ki jo je dejansko plačal prvi neodvisni kupec v Skupnosti („cena po uvozu“), nižja od neto cene franko meja Skupnosti, pred plačilom dajatve, kakor izhaja iz carinske deklaracije; in (ii) da je cena po uvozu nižja od MUC, se za ustrezne transakcije uporabi fiksna carinska stopnja za nazaj, razen v primeru, ko je zaradi uporabe fiksne carinske stopnje in cene po uvozu znesek (dejansko plačana cena plus fiksna carinska stopnja) še naprej nižji od MUC. V takem primeru se uporabi znesek dajatve, ki ustreza razliki med MUC in ceno po uvozu. Carinski organi morajo Komisijo nemudoma obvestiti, kadar koli se ugotovijo primeri napačne deklaracije.

(137) V tem okviru in za obravnavo izraženih pomislekov namerava Komisija vzpostaviti tri posebne stebre za zagotovitev, da bodo ukrepi še naprej ustrezni in se jih bo tudi v celoti spoštovalo. Prvič se sklicuje na Uredbo Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o Carinskem zakoniku Skupnosti[7], med drugim na člen 78, v skladu s katerim lahko carinski organi preverijo poslovne dokumente in podatke, ki se nanašajo na uvozne in izvozne operacije v zvezi z zadevnim blagom ali na kasnejše trgovske posle z istim blagom. Ta preverjanja se lahko izvajajo pri deklarantu, vseh osebah, ki so s poslovnega vidika neposredno ali posredno udeležene v navedenih operacijah, in vseh drugih osebah, ki iz poslovnih razlogov razpolagajo s temi dokumenti in podatki. Omenjeni organi lahko preverijo tudi blago.

(138) Drugič, da bi se kar najbolje zavarovalo pred možnimi absorpcijami ukrepov, zlasti pri povezanih družbah, institucije Skupnosti objavljajo svojo namero o takojšnjem začetku pregleda v skladu s členom 12(1) osnovne uredbe in o uvedbi registracije uvoza v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe, če bi bili za primere absorpcij predloženi dokazi.

(139) Institucije Skupnosti bodo med drugim upoštevale informacije o nadzoru uvoza, ki jih predložijo nacionalni carinski organi, ter informacije, ki jih predložijo države članice v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe.

(140) Končno se Komisija obvezuje, da bo spremljala dogajanje na trgu gojenega lososa v Skupnosti. Kadar bodo na podlagi tega spremljanja obstajali prima facie dokazi, da obstoječi ukrep ni več potreben ali za preprečevanje škodljivega dampinga ne zadostuje več, bo Komisija lahko začela pregled na podlagi člena 11(3) osnovne uredbe in kar najhitreje izvedla preiskavo –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz gojenega (razen divjega) lososa, v filetih ali v drugačni obliki, svežega, ohlajenega ali zamrznjenega, ki se uvršča pod oznake KN ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 in ex 0304 20 13 (v nadaljevanju „gojeni losos“), s poreklom iz Norveške.

2. Divji losos ni predmet dokončne protidampinške dajatve. Za namen te uredbe je divji losos tisti losos, za katerega se pristojni organi držav članic, v katerih se sprejme carinska deklaracija za prosti promet, na podlagi vseh ustreznih dokumentov, ki jih morajo zagotoviti zainteresirane stranke, prepričajo, da je bil ulovljen v morju, v primeru atlantskega ali pacifiškega lososa, oziroma v rekah, v primeru donavskega lososa.

3. Znesek dokončne protidampinške dajatve za Nordlaks Oppdrett AS je naslednji:

Družba | Dokončna dajatev | Dodatna oznaka TARIC |

Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, 8455 Stokmarknes, Norveška | 0,0 % | A707 |

4. Za vse druge družbe (dodatna oznaka TARIC A999) znesek dokončne protidampinške dajatve ustreza razliki med minimalno uvozno ceno, določeno v petem odstavku, in neto ceno franko meja Skupnosti, pred plačilom dajatve, če je slednja nižja od prve. Kadar je neto cena franko meja Skupnosti enaka ali višja od ustrezne minimalne uvozne cene, določene v petem odstavku, se dajatev ne pobere.

5. Za namen četrtega odstavka se uporabi minimalna uvozna cena, določena v drugem stolpcu spodaj. Kadar se po preverjanju, opravljenem po uvozu, ugotovi, da je neto cena franko meja Skupnosti, ki jo je dejansko plačal prvi neodvisni kupec v Skupnosti (cena po uvozu), nižja od neto cene franko meja Skupnosti, pred plačilom dajatve, kakor izhaja iz carinske deklaracije, in je cena po uvozu nižja od minimalne uvozne cene, se uporabi fiksna protidampinška dajatev, določena v tretjem stolpcu spodaj, razen v primeru, ko je zaradi uporabe fiksne protidampinške dajatve, določene v tretjem stolpcu spodaj, in cene po uvozu znesek (dejansko plačana cena plus fiksna dajatev) še naprej nižji od minimalne uvozne cene, določene v drugem stolpcu spodnje preglednice. V takem primeru se uporabi znesek dajatve, ki ustreza razliki med minimalno uvozno ceno, določeno v drugem stolpcu spodnje preglednice, in ceno po uvozu. Kadar se taka fiksna protidampinška dajatev pobere za nazaj, se pobere neto znesek predhodno plačanih protidampinških dajatev, izračunan na podlagi minimalne uvozne cene.

Oblika gojenega lososa | Minimalna uvozna cena EUR/kg neto teže proizvoda | Fiksna dajatev EUR/kg neto teže proizvoda | Oznaka TARIC |

Cela riba, sveža, ohlajena ali zmrznjena | 2,80 | 0,40 | 0302 12 00 12, 0302 12 00 33, 0302 12 00 93, 0303 11 00 93, 0303 19 00 93, 0303 22 00 12, 0303 22 00 83 |

Brez drobovja, z glavo, svež, ohlajen ali zamrznjen | 3,11 | 0,45 | 0302 12 00 13, 0302 12 00 34, 0302 12 00 94, 0303 11 00 94, 0303 19 00 94, 0303 22 00 13, 0303 22 00 84 |

Drugo (vključno brez drobovja, brez glave), svež, ohlajen ali zamrznjen | 3,49 | 0,50 | 0302 12 00 15, 0302 12 00 36, 0302 12 00 96, 0303 11 00 18, 0303 11 00 96, 0303 19 00 18, 0303 19 00 96, 0303 22 00 15, 0303 22 00 86 |

Fileti cele ribe in na kose razrezani fileti, ki tehtajo vsak več kot 300 g, sveži, ohlajeni ali zamrznjeni, s kožo | 5,01 | 0,73 | 0304 10 13 13, 0304 10 13 94, 0304 20 13 13, 0304 20 13 94 |

Fileti cele ribe in na kose razrezani fileti, ki tehtajo vsak več kot 300 g, sveži, ohlajeni ali zamrznjeni, brez kože | 6,40 | 0,93 | 0304 10 13 14, 0304 10 13 95, 0304 20 13 14, 0304 20 13 95 |

Drugi fileti cele ribe in na kose razrezani fileti, ki tehtajo vsak 300 g ali manj, sveži, ohlajeni ali zamrznjeni | 7,73 | 1,12 | 0304 10 13 15, 0304 10 13 96, 0304 20 13 15, 0304 20 13 96 |

6. V primerih, ko se blago uniči še pred sprostitvijo v prosti promet in se zato dejanska plačana ali plačljiva cena pri določanju carinske vrednosti porazdeli skladno s členom 145 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93[8], se znesek protidampinške dajatve, izračunan na osnovi četrtega in petega odstavka zgoraj, zmanjša za odstotek, ki ustreza porazdelitvi dejansko plačane ali plačljive cene.

7. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe za carinske dajatve.

Člen 2

Zneski, zavarovani z začasnimi protidampinškimi dajatvami v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 628/2005 pred začetkom veljavnosti Uredbe Komisije (ES) št. 1010/2005 o uvozu gojenega lososa s poreklom iz Norveške, se sprostijo.

Zneski, zavarovani z začasnimi protidampinškimi dajatvami v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1010/2005 o uvozu gojenega lososa s poreklom iz Norveške, se dokončno poberejo v skladu z naslednjimi pravili:

a) zavarovani zneski, ki presegajo znesek dokončnih dajatev, se sprostijo;

b) pri dokončnih dajatvah, ki so višje od začasnih dajatev, se dokončno poberejo samo zneski, zavarovani s stopnjo začasnih dajatev.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 56, 6.3.1996, str.1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

[2] UL C 261, 23.10.2004, str. 8.

[3] UL L 104, 23.4.2005, str. 5.

[4] UL L 170, 1.7.2005, str. 32.

[5] UL L 101, 16.4.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 321/2003 (UL L 47, 21.2.2003, str. 3).

[6] UL L 170, 1.7.2005, str. 32.

[7] UL L 302, 19.10.1992, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 648/2005 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 117, 4.5.2005, str. 13).

[8] UL L 253, 11.10.1993, str. 1, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 883/2005 (UL L 148, 11.6.2005, str. 5).