Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 282/05)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 z dne 17. oktobra 2018 (1)

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„Cérons“

PDO-FR-A0668-AM02

Datum obvestila: 28. april 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Sklic na uradni geografski kodeks

Dodan je sklic na uradni geografski kodeks za geografsko območje. Te spremembe nikakor ne spreminjajo obsega območja.

Enotni dokument je bil zato spremenjen v točki 6.

2. Gojitvena oblika

V točki (a) odstavka 1 oddelka VI je razdalja med trsi zmanjšana z 0,90 metra na najmanj 0,85 metra.

Namen je uskladiti pravila označbe „Cérons“ s specifikacijami proizvodov označb, katerih geografsko območje zajema geografsko območje Céronsa. Čeprav je minimum zmanjšan, to ne vpliva na gostoto zasaditve, ki je najmanj 5 000 trsov na hektar.

Enotni dokument je spremenjen v točki 5.1.

3. Kmetijsko-okoljske določbe

— V točki (e) odstavka 1 oddelka VI poglavja 1 je dodan stavek: „Odmrle trse je treba odstraniti s parcel, vsako njihovo shranjevanje je na parcelah prepovedano. “

— V oddelku VI poglavja 1 je dodan odstavek 2: „2 – Druge pridelovalne prakse Popolno kemično zatiranje plevela na parceli je prepovedano. Vsak gospodarski subjekt izračuna in evidentira svoj indeks pogostosti uporabe. “

Izračun indeksa pogostosti uporabe je bil uveden zaradi želje po ozaveščanju in izobraževanju gospodarskih subjektov o praksah in uporabi fitosanitarnih sredstev.

Namen prepovedi popolnega kemičnega zatiranja plevela je manjša uporaba herbicidov, kar mora omogočiti boljše varstvo vinorodnih tal in ohranjanje njihovih naravnih funkcij (rodovitnost, biotska raznovrstnost, biološko čiščenje), kar prispeva h kakovosti in avtentičnosti vin.

Namen teh sprememb je zmanjšanje uporabe fitofarmacevtskih sredstev in boljše upoštevanje zahtev družbe.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

4. Krajše obdobje zorenja vin

Zorenje vin je skrajšano za tri mesece in torej traja do 15. januarja (in ne več do 15. aprila).

S to spremembo se spremeni tudi datum dajanja na potrošniški trg, ki se skrajša za tri mesece.

Krajše obdobje zorenja omogoča, da so vina bolj sveža in sadna, kar ustreza razvoju trga in pričakovanjem potrošnikov, ne da bi vplivalo na tipične lastnosti vin. Vina se vse pogosteje obdelujejo brez zorenja v barikih, zorenje poteka v posodah, trajanje slednjega pa se lahko pomembno skrajša, da se ohranita svežina in sadnost vin.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5. Promet med odobrenimi skladišči

Točka (b) odstavka 5 oddelka IX poglavja 1, ki se nanaša na datum dajanja vina v promet med odobrenimi skladišči, je črtana.

Zaradi te spremembe se enotni dokument ni spremenil.

6. Povezava z geografskim območjem

Naslednji stavek povezave: „Vrenje teh vin je počasno, pogosto poteka v barikih. Vina zorijo najmanj do 15. aprila leta, ki sledi letu trgatve“ se nadomesti s: „Vrenje teh vin poteka v barikih ali posodah glede na želeni profil proizvoda. Za zelo koncentrirana vina je lahko počasno.“

Tako se lahko upoštevajo nedavno razvite prakse in sprememba specifikacije proizvoda glede trajanja zorenja.

Enotni dokument je spremenjen v točki 8.

7. Sklic na nadzorni organ

Besedilo sklica na nadzorni organ je usklajeno z besedilom, ki se pojavlja v drugih specifikacijah proizvodov za označbe. Gre zgolj za redakcijsko spremembo.

Zaradi te spremembe se enotni dokument ni spremenil.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Cérons

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vin

Kratek opis

To so mirna bela vina s fermentirnim sladkorjem.

Vina imajo najmanj 14,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola in najmanj 12-odstotni volumenski delež dejanskega alkohola. Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 21 %.

V fazi pakiranja imajo vina vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) najmanj 45 gramov na liter.

Vsaka serija vina, ki se trži, vsebuje najmanj 25 miliekvivalentov skupnih kislin na liter oziroma 1,5 grama na liter, izraženega kot ocetna kislina (1,225 grama na liter, izraženega kot H 2 SO 4);

Vsebnosti skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida sta določeni z zakonodajo Skupnosti. Vina se proizvajajo pretežno iz sorte sémillon B, izvirajoče iz Sauternaisa, ki jo spremljata sorti sauvignon B in muscadelle B. Te sorte so posebno primerne za botritis in proizvodnjo najboljših likerskih vin. Botrytis cinerea povzroči biokemične spremembe aromatičnih spojin grozdja in koncentracije sladkorja v jagodah, s čimer vino pridobi močno sladkobo in kompleksne arome, ki spominjajo na agrume, med in akacijo.

Vina iz Céronsa so zelo aromatična, prefinjena, sadna in sveža s posebno živahnostjo. Zanje sta značilna dober razpon in veliko mehkobe v ustih.

Splošne analitske lastnosti

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

Posebni enološki postopek

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 21 %.

Poleg teh določb se za enološke postopke pri teh vinih upoštevajo obveznosti iz zakonodaje Unije ter zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 5 000 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od dveh metrov, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od 0,85 metra.

Rez je obvezna pred 1. majem. Trsi se obrezujejo z največ 12 očesi na trs z naslednjimi vrstami rezi: rez na dvojni guyot, rez na enojni guyot in mešani guyot, bordojska rez, dvostranska kordonska rez royat, pahljačasta rez.

Vina nastanejo iz grozdja, ki se trga prezrelo ter pri katerem je prisotna plemenita plesen in/ali se suši na trti, pridelujejo pa se izključno iz ročno trganega grozdja s postopno trgatvijo.

5.2. Največji donosi

44 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev ter proizvodnja, obdelava in zorenje vina na podlagi uradnega geografskega kodeksa z dne 26. februarja 2020 potekajo na ozemlju naslednjih občin departmaja Gironde: Cérons, Illats in Podensac.

7. Glavne sorte vinske trte

Muscadelle B

Sauvignon B – sauvignon blanc

Sauvignon gris G – fié gris

Semillon B

8. Opis povezave

Geografsko območje kontrolirane označbe porekla „Cérons“ je vključeno v označbo Graves. Greben Cérons, ki leži 35 km nad Bordeauxem, je od Barsaca ločen z majhnim potokom, pritokom Garone, Saint-Cricq. Geografsko območje zajema tri občine departmaja Gironde (Cérons, Illats in Podensac) na levem bregu Garone.

Regija Cérons ima – kot celotna regija Graves – zelo dolgo geološko zgodovino. Na apnenčastem in lapornatem substratu, ki je nastal iz karbonatnih morskih sedimentov v terciarju, so si sledile faze nalaganja snovi, ki so tesno povezane z nastankom Garone, spremembami njene struge in zaporednimi poledenitvami v kvartarju, ki jih je spremljal pojav erozije, tektonskih premikov in izredno kompleksnih podnebnih sprememb.

Za označbo Cérons so tako značilna zelo raznolika tla, ki se delijo na tla, ki so značilna za označbo Graves na severu – tla z veliko koncentracijo grušča –, in za označbo Barsac na jugu – glinasto-apnenčasta tla na podlagi iz apnenca iz fosilnih ostankov morskih zvezd. Vendar nekatere vrste tal obstajajo le na območju te označbe. Oblikovala so gruščnate grebene na glinasto-apnenčasti podlagi, ki je pretežno peščena, ločujejo pa jih pretežno peščene kotline vzdolž levega brega nekdanje reke Ciron in potoka Saint-Cricq.

Posebnost Céronsa, ki meji na Barsac, sta predvsem posebno podnebje in mezoklima: ocean, Garona in obsežen gozd pokrajine Gironde v bližini ustvarjajo termoregulacijski učinek, ki je ugoden za trto. Vlažne in blage zime ter poletja z zmernimi temperaturami omogočajo počasno zorenje, primerno za belo grozdje. Jeseni ob sotočju Garone in njenih pritokov nastajajo jutranje meglice, ki pokrijejo vinograde, nato pa se razpršijo ob sončnih popoldnevih, ko naravno prezračevanje suši in koncentrira grozdje, ki je že zelo zrelo. Zaradi teh posebnih podnebnih razmer se na grozdju razvije glivica, Botrytis cinerea. Ta simbioza glivice in grozdja, ki se imenuje „plemenita plesen“, povzroča koncentracijo sladkorjev in arom ter sintezo prvotnih snovi, ki vinom dajejo posebne lastnosti.

V céronski pokrajini, ki je pokrita z vinogradi, med katerimi kraljuje nekaj starih mlinov, in posuta z vasmi iz apnenca, se izmenjujeta reka in akacijev ali borov gozd, „landeški pesek“ (vetrni pesek iz kvartarja) pa prekriva vse formacije na zahodu ali med gruščnatimi grebeni. Še so vidni ostanki nekdanjih kamnolomov za pridobivanje kamna ali grušča, nekateri pa še vedno obratujejo.

Cérons ima enak etimološki izvor kot reka Ciron, ki se je nekoč izlivala v Garono. Latinsko ime Sirion je edino ime regije, omenjeno na Antoninovem itinerarju, zemljevidu prometnega omrežja v času vladavine cesarja Antonina Pija (211–217), in na Tabuli Peutingeriani (3. stoletje). Obstoj prehoda z brodom ob oseki bi lahko bil podlaga za omembo te vojaške in trgovske etape.

Čeprav je obstoj vinogradov dokazan že v srednjem veku, je trgovina s Holandijo ob koncu 16. stoletja in predvsem v 17. stoletju usmerila proizvodnjo te regije v sladka bela vina s preostalimi sladkorji. Kot del Prévôté Royale de Barsac so vinogradi postopoma pridobili razpon in vina so se pošiljala iz pristanišča v Barsacu.

Ob koncu 17. stoletja in v 18. stoletju so se znanje in spretnosti pri izbiri sort vinske trte in prakse postopnega trganja prezrelega ali botritiziranega grozdja, ki so se razvili pri označbah Sauternes in Barsac, razvili tudi v regiji Cérons.

Zelo zrelo grozdje je prekrito z odejo plesni Botrytis, ki preluknja in stanjša kožico grozdja. Sonce, ki se odbija od tal, polnih kamenja, počasi suši grozdje, ki postaja rjavo in zgubano ter v katerem se koncentrirajo sladkorji in arome. Trgači nato s škarjami izbirajo to „gnilo“ grozdje, od trsa do trsa: to je prvo trganje, ki je zelo skoncentrirano. Temu sledijo še dve, tri druga trganja ali še več, ki se določijo glede na izmenične podnebne razmere, ki so ugodne za razvoj glivice in koncentracijo grozdja. Trgatve so izključno ročne. Stisnjeno grozdje nato zelo počasi vre, pri čemer se zaradi njegove bogatosti sama od sebe ustavi vrenje vin, ki so še vedno bogata s sladkorji, delež alkohola pa ubije kvasovke.

Označba „Cérons“ je bila podeljena z odlokom z dne 30. septembra 1936, s čimer so bile zakonsko določene lokalne prakse: člen 6 – Vinifikacija se mora izvajati s prezrelim grozdjem (plemenita plesen), ki se trga postopoma.

Razmejena površina označbe Cérons je 2 089 hektarov, vendar jo danes obdeluje le še približno dvajset proizvajalcev na 30 do 80 hektarih glede na letnik. Trgatve so veliko poznejše kot drugod v regiji Gironde. Redko se začnejo pred oktobrom in pogosto trajajo do novembra. V tem letnem času lahko vlažna podnebna obdobja, ki so posledica jesenskih atlantskih depresij, ogrozijo koncentracijo in botritizacijo grozdja, kar pojasnjuje nihajočo proizvodnjo te označbe. Vendar lahko proizvajalci Céronsa na tem območju pridelujejo tudi suha bela in rdeča vina z označbo Graves ter vina z označbo Graves supérieures; vinogradi so se v veliki meri preusmerili v proizvodnjo rdečih vin v zadnjih petdesetih letih, pri čemer se je 95-odstotna proizvodnja belih vin pred petdesetimi leti danes prevesila v 40-odstotno.

Vina Cérons so mirna bela vina s preostalim sladkorjem.

Vina se proizvajajo pretežno iz sorte sémillon B, izvirajoče iz Sauternaisa, ki jo spremljata sorti sauvignon B in muscadelle B. Te sorte so posebno primerne za botritis in proizvodnjo najboljših likerskih vin. Botrytis cinerea povzroči biokemične spremembe aromatičnih spojin grozdja in koncentracije sladkorja v jagodah, s čimer vino pridobi močno sladkobo in kompleksne arome, ki spominjajo na agrume, med in akacijo.

Vina iz Céronsa so zelo aromatična, prefinjena, sadna in sveža s posebno živahnostjo. Zanje sta značilna dober razpon in veliko mehkobe v ustih.

Iz območja parcel za pridelavo so izključena ozemlja, ki ležijo na debeli glinasti podlagi, ali ozemlja, za katera je značilna homogena prekritost z vetrnim peskom (landeški pesek), saj imajo ta ozemlja pomembne hidromorfne značilnosti in jih običajno prekriva gozd. Prav tako so izključena ozemlja, ki ležijo na mlajših naplavinah (bregovi Garone). Druga ozemlja so kljub raznolikosti primerna za proizvodnjo Céronsa, saj ta raznolikost prinaša kompleksnost v aromatičnem izrazu vin.

Čeprav zasaditev vinograda sledi enakim pravilom kot za proizvodnjo označbe Graves, je skrb ob trgatvi tista, ki omogoča proizvodnjo teh likerskih vin. Donosi so majhni, omejeni na največ 40 hektolitrov na hektar, saj se vina pridelujejo iz grozdja, ki se trga prezrelo in pri katerem je prisotna plemenita plesen in/ali se suši na trti. Poleg tega število vidnih očes po rezi ne sme preseči dvanajst očes na trs, največja povprečna obremenitev na parcelo pa je določena na 8 000 kilogramov na hektar oziroma največ 12 grozdov na trs. Vina so pridelana izključno iz ročno trganega grozdja s postopno trgatvijo. To močno koncentrirano grozdje se stiska nežno in počasi, uporaba kontinuirane stiskalnice z brezkončnim vijakom pa je prepovedana. O prezrelosti priča to, da imajo vina najmanj 14,5-odstotni povprečni volumenski delež naravnega alkohola.

Vrenje teh vin poteka v barikih ali posodah glede na želeni profil proizvoda. Za zelo koncentrirana vina je lahko počasno.

Sloves vin Céronsa se je uveljavil zgodaj v zgodovini. Paguierre, posrednik z vinom, je v angleški izdaji iz leta 1828 zapisal, da ta vina „odlikujejo lep sok, bogat okus, čvrstost in veliko sladkobe“. V svoji knjigi Les Appellation d‘Origine Bordelaises iz leta 1932 je Pierre Célestin o Céronsu zapisal, da „ta več kot stoletna razmejitev nikoli ni bila sporna, zato nobena sodna odločba ni mogla določiti njene razsežnosti“.

Danes nekaterim proizvajalcem sicer konkurira morebitna proizvodnja druge pomembne bordojske označbe, Graves, vendar vseeno ohranjajo pri življenju to proizvodnjo, ki pogosto dosega zelo visoko kakovost, saj izhaja iz skrbne izbire grozdja, prezrelega na teh ozemljih, ki so popolnoma prilagojena proizvodnji najboljših vin.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za proizvodnjo, obdelavo in zorenje vina, za katero se lahko uporablja kontrolirana označba porekla „Cérons“, na podlagi uradnega geografskega kodeksa z dne 26. februarja 2020 obsega ozemlje naslednjih občin departmaja Gironde: Arbanats, Barsac, Béguey, Cadillac, Gabarnac, Haux, Ladaux, Landiras, Langoiran, Loupiac, Monprimblanc, Portets, Preignac, Pujols-sur-Ciron, Rions, Saint-Selve, Sainte-Croix-du-Mont, Toulenne, Villenave-de-Rions in Virelade.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede večja geografska enota, „Vin de Bordeaux“ ali „Grand Vin de Bordeaux“. Velikost črk za navedbo večje geografske enote niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-93e93fda-2aa5-49a1-85e4-b0bb4dcbfc88

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.