SL    SL SL 
 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 12.3.2009 
SEC(2009) 270 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
 
Spremni dokument k 
Sporočilu Komisije Evropskemu parlamen tu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-
socialnemu odboru in Odboru regij 
 
o spodbujanju uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij za olajšanje 
prehoda na energetsko u činkovito gospodarstvo z ni zkimi emisijami ogljika  
  
POVZETEK OCENE U ČINKA
 
  
{COM(2009) 111 kon č.} 
{SEC(2009) 268} 
{SEC(2009) 269}
 
SL 2   SL POVZETEK  OCENE  UČINKA 
Potem ko je Komisija sprejela prvo sporo čilo o informacijskih in komunikacijskih 
tehnologijah (IKT) za energetsko u činkovitost1, je bilo v dolgem pr ocesu, sestavljenem iz 
javnega posvetovanja, študi j in prispevkov strokovnjakov, pojasnjeno, kako lahko IKT 
prispeva k energetski u činkovitosti in splošneje k prehodu celotnega evropskega gospodarstva 
in družbe k energetsko u činkovitejšemu ravnanju. Pri dolo čanju velikosti tega potenciala se je 
pokazalo, da vprašanje kvantificiranja, merljivos ti in odgovornosti v skoraj vseh gospodarskih 
sektorjih in podro čjih družbe pomeni enega od najve čjih problemov pri pove čevanju 
energetske u činkovitosti, hkrati pa  tudi eno od najve čjih priložnosti za sektor IKT, da prispeva 
k izpolnitvi ciljev EU v zvezi z energetsko u činkovitostjo. V posvetova nju se je pokazalo tudi, 
da so nekatere zainteresirane skupine pripravl jene prevzeti pobude v ok viru politike na ravni 
EU. Razli čne partnerske pobude, katerih nosilci so podjetja in mesta/ regije, že obstajajo in bi 
jih bilo mogo če okrepiti.  
Opredelitev problema 
Glavni problem, opredeljen v oceni u činka, je dejstvo, da je ve liko orodij in tehnologij IKT 
sicer že na voljo ter bi la hko bili komercialno donosni, ve ndar se ne uporabljajo množi čno, 
zaradi česar ni mogo če v celoti izkoristiti potenciala IKT za izboljšanje energetske 
učinkovitosti. Obstaja ve č ovir, ki prepre čujejo hitrejše uvajanje or odij IKT in inovacij, ki 
temeljijo na IKT, in sicer v samem sektorju IKT,  v sektorjih, ki so glavni porabniki energije, 
in v gospodarstvu na splošno (v podjetjih, gosp odinjstvih in javni upravi na vseh ravneh): 
obveščenost z informacijami je premajhna, ni  skupno dogovorjenih metodologij in orodij za 
merjenje, kvantificiranje in upravljanje, zlasti za kompleksne sisteme, obstajajo problemi pri naložbah ter odprta vprašanja interoperabilnosti  in standardizacije, inovacije se sprejemajo 
počasi, ni medsektorskih part nerstev, zelena javna naro čila pa se uporabljajo omejeno.  
Komisija je na podro čju energetske u činkovitosti sprejela regulativne in neregulativne ukrepe, 
ki jih bo še naprej krepila. Vseeno pa je v pregledanem akcijskem na črtu za energetsko 
učinkovitost
2 navedeno, da ve čina držav članic za zdaj še ni na pr avi poti, da bi dosegle cilj 
20-odstotnega pove čanja energetske u činkovitosti, in da je treb a pospešiti prizadevanja. 
Posebna pobuda o IKT za energetsko u činkovitost lahko dopolnjuje, omogo ča in pove čuje 
prizadevanja za izpolnitev cilja pove čanja energetske u činkovitosti do leta 2020.  
Subsidiarnost 
Izzivi so medsektorski, čezmejni in celo svetovni. Problemi še vedno obstajajo v vseh državah 
članicah. Tudi v tistih, ki so dosegle najve čji napredek in so same sprejele ukrepe za 
spodbujanje ciljev energetske u činkovitosti, je o čitno, da trg ugotovljenih ovir ne odpravlja 
dovolj hitro. V takih razmerah so potrebna skup na prizadevanja na evropski ravni, saj lahko 
olajšajo oblikovanje okvirnih pogojev, pod katerimi se lahko energetsko u činkovite rešitve 
vključijo v proizvodne postopke v gos podarstvu ter vzorce potrošnje  podjetij in potrošnikov. 
Evropsko usklajevanje lahko omogo či sinergije med ukrepi na ravni države članice in 
regionalni ravni. Nedvomno je, da morajo ime ti mednarodne ustanove vlogo pri zagotavljanju 
neodvisnih platform za izmenjavo med zaint eresiranimi stranmi in prevzemanju odlo čilne 
vodilne vloge. S tem v zvezi industrija iz recno poziva, naj EU prevzame vodilno vlogo. 
                                                 
1 COM(2008) 241 z dne 13. maja 2008: Pove čanje energijske u činkovitosti z informacijskimi in 
komunikacijskimi tehnologijami. 
2 COM(2008) 742 Sporo čilo – Energetska u činkovitost: doseganje cilj a 20-odstotnega deleža. 
 
SL 3   SL Cilji 
Glavni cilj je spodbujati uporabo IKT za lažje uresni čevanje ciljev EU na podro čju energetike 
in podnebnih sprememb z obsežnejšim in hitrejšim uva janjem inovacij, ki te meljijo na IKT, in 
sicer v sektorju IKT in na drugih podro čjih, ki so ve čji porabniki energije, ter s sprejemanjem 
prvih ukrepov (merjenje in ozaveš čanje), ki bodo omogo čili strukturni prehod na energetsko 
učinkovito informacijsko družbo z nizkimi emisijami ogljika. 
Širše možnosti politike 
Obravnavane so bile štiri širše možnosti politike:  
– možnost 1: nobenih nadaljnjih ukrepov EU, 
– možnost 2: tesnejše sodelovanje in partnerstvo v sedanjih okvirih, 
kar je bilo poudarjeno v drugem sporo čilu, 
– možnost 3: priporo čilo Komisije o spodbujanju upor abe IKT za olajšanje prehoda 
na energetsko u činkovito gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika, ki mu je 
priloženo sporo čilo,  
– možnost 4: regulativni ali zakonodajni ukrepi. 
Možnost 4 je bilo izlo čena že na za četku ocene. Regulativni  pristop bi nedvomno pove čal 
stroške in upravno obremenitev, zlasti za mala in  srednje velika podjetja, ter bi lahko oviral 
namesto spodbujal razvoj na visoko inovativnem podro čju. Poleg tega ne bi bilo ustrezno, da 
bi na tej stopnji sprejeli stroge regulativne ukr epe za zmanjšanje porabe energije v sektorju 
IKT, saj taki ukrepi za druge se ktorje še niso bili sprejeti. 
V oceni možnosti 1 je bilo ugotovljeno, da se bo s sedanjimi pobudami, v obliki veljavnih 
instrumentov politike ali prostovoljnih pobud razli čnih akterjev, energetska u činkovitost 
izboljšala, vendar glavni problemi, opisani v oceni u činka, z njimi ne bodo rešeni, poleg tega 
pa obstaja nevarnost, da se bodo ob upoštevanju cilja 20-odstotnega pove čanja energetske 
učinkovitosti na svetu do leta 2020 se danje pobude izvajale bolj kot ne po časi in postopoma.  
Možnost 2 bi spodbudila raziskovanje na pod lagi okvirnega programa ter programa za 
konkuren čnost in inovacije ter izkoriš čanje možnosti za pre dkomercialna javna naro čila v 
okviru politike i2010.  
Možnost 3 ne bi ostala omejena na možnos ti uskladitve veljavne politike ter okvirov za 
raziskave in inovacije ter bi preoblikovala ukrepe v priporo čila za večje število zainteresiranih 
strani, vklju čno s sektorjem IKT, organi držav članic, regionalnimi in lokalnimi organi ter 
mesti. Priporo čilo bi spremljali ukrepi za podporo, ki jih lahko Komisija sprejme za olajšanje 
izvajanja priporo čila.  
Možnosti 2 in 3 sta bili ocenje ni na podlagi vnaprej opredeljeni h meril in s primerjanjem z 
možnostjo 1. V oceni se je pokazalo, da lahko pristop, ki zajema ve č zainteresiranih strani, 
spodbuja oblikovanje novih partnerstev ter se osredoto ča bolj na uvajanje in povpraševanje 
kot na raziskave in obstoje če okvire na ravni EU, prinese ve č koristi in hitreje doseže cilje. 
Možnost 3 je bila zato izbrana kot najbolj zaželena možnost.  
Analiza podmožnosti na podlagi priporo čila Komisije  
Najbolj zaželen pristop politik e je bil podrobneje analizir an glede na možna konkretna 
priporočila. Predlagana in ocenjena so bila priporo čila z razli čno visoko postavljenimi cilji. 
Nekateri ukrepi so bili izlo čeni zaradi visokih stroškov, ker bi jih bilo težko izvesti ali ker zelo 
verjetno ne bi bili upoštevani. Na jbolj zaželene podmožnosti za priporo čilo Komisije 
zajemajo sektor IKT, sektorje, ki so glavni por abniki energije (logisti ko, stavbe, gradbeništvo 
 
SL 4   SL in končna poraba energije), ter lokaln e in regionalne organe. Osredoto čene so na spodbujanje 
sprememb z novimi partnerstvi, sprejemanjem  in uporabljanjem skupnih metodologij in orodij 
za spremljanje, merjenje in nadz orovanje porabe en ergije ter poro čanje o njej. Sektor IKT naj 
prevzame vodilno vlogo in se uskladi glede zelo visoko postavljenih ciljev energetske 
učinkovitosti.  
Vrednotenje in spremljanje 
Kljub zavzetosti nekaterih sektor jev, mest in podjetij, ni nujno, da se bo najbolj zaželena 
možnosti uresni čila. Da bi ocenili napred ek pri izvajanju in pot rebo po nadaljnjih ali 
močnejših ukrepih v prihodnosti, se bo spremljanje za čelo nemudoma, leta 2012 pa bo 
opravljena celovita ocena.