Komisija v zvezi z obstoječimi ukrepi meni, da sama uvedba novih pravil ni zadosten razlog za pregled takšnih ukrepov v smislu člena 11(3) osnovne protidampinške uredbe. Pregled obstoječih ukrepov bi se moral izvesti le, če in kadar bi se dejanske okoliščine zadevnih izvoznikov, v nasprotju s pravnimi pravili, ki veljajo zanje, spremenile v tolikšni meri, da bi se izkazalo, da trenutna raven ukrepov ni več ustrezna. Če se pregled začne izvajati zaradi objektivne spremembe okoliščin izvoznika, se pregled lahko še vedno opravi na podlagi sedanje metodologije, če se posebne okoliščine, zaradi katerih je bila uporabljena sedanja metodologija, vključno z metodologijo na podlagi člena 2(7)(a) in (b), niso spremenile. Če se dejanske okoliščine, ki utemeljujejo uporabo dane metodologije, ne spremenijo, se normalna vrednost in stopnja dampinga določita na podlagi iste metodologije, na podlagi katere je bil uveden ukrep, ki je predmet pregleda. To je pojasnjeno v členu 11(9) osnovne protidampinške uredbe in treba se je izogniti položaju, v katerem bi v bistvu enake okoliščine sčasoma povzročile uporabo dveh različnih metodologij.

Ta predlog uvaja posebna pravila, ki omogočajo urejen in pregleden začetek veljavnosti novega sistema in ne povzročajo pravne negotovosti za tekoče zadeve ali ne vplivajo pretirano na obstoječe ukrepe.

Za tiste države, ki na dan začetka preiskave niso članice STO in so navedene v Prilogi I k Uredbi (EU) 2015/755 z dne 29. aprila 2015 o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav, se normalna vrednost določi na podlagi metodologije primerljive države, kot je določeno v členu 2(7), kakor je bil spremenjen.

Zaradi preglednosti in učinkovitosti nameravajo službe Komisije izdajati javna poročila z opisi posebnih tržnih razmer v posamezni državi ali posameznem sektorju. Pomembno je, da bi se lahko industrija EU opirala in sklicevala na informacije iz teh poročil pri utemeljevanju pritožb ali zahtevkov za pregled, da so domače cene in stroški v državi izvoznici neprimerni za določitev normalne vrednosti. Takšna poročila in dokazi, na katere se opirajo, bi se priložili tudi v spis vseh preiskav v zvezi s to državo ali sektorjem, tako da bi imeli vsi deležniki možnost, da izrazijo svoja mnenja in pripombe.

V takšnih okoliščinah bi bilo neprimerno uporabiti domače cene in stroške za določitev vrednosti, po kateri bi se običajno moral prodajati podoben izdelek („normalna vrednost“) in nova določba (člen 2(6a)) določa, da bi se morala normalna vrednost konstruirati na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti. Viri, ki bi se lahko uporabili za ta namen, so lahko med drugim neizkrivljene mednarodne cene, stroški ali referenčna merila ali ustrezni stroški proizvodnje in prodaja v ustrezni reprezentativni državi, ki je po gospodarski razvitosti podobna državi izvoznici.

Vendar v nekaterih okoliščinah domače cene in stroški ne bi bili razumna osnova za določitev normalne vrednosti. Do tega bi lahko prišlo, če cene ali stroški ne niso rezultat sil prostega trga zaradi poseganja države. Pri tem je pomembno upoštevati na primer, ali zadevni trg v veliki meri oskrbujejo podjetja, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom ali političnim nadzorom ali navodili organov države izvoznice; ali prisotnost države v podjetjih državi omogoča, da vpliva na cene ali stroške; ali obstajajo javne politike ali ukrepi, ki dajejo prednost domačim dobaviteljem ali kako drugače vplivajo na sile prostega trga; kakšen dostop do financiranja ponujajo institucije, ki izvajajo cilje javne politike.

Zato Komisija predlaga spremembo člena 2(7) in vključitev nove določbe, in sicer člena 2(6a) za države članice STO.

Člen 2(1) do (7) osnovne protidampinške uredbe določa osnovo, na podlagi katere se določi normalna vrednost. Na podlagi okoliščin v nekaterih državah, ki so članice STO, in izkušenj iz sodne prakse, je primerno spremeniti metodologijo za določitev normalne vrednosti in stopnje dampinga za zadevne države, zlasti tiste, za katere trenutno veljajo določbe člena 2(7)(b) in (c).

Spomladi 2016 je bila izvedena ocena učinka, ki je upoštevala rezultate javnega posvetovanja, neodvisno študijo in obsežno prakso Komisije pri uporabi instrumentov. V oceni učinka so bile analizirane različne možnosti. Odbor za oceno učinka je junija 2016 preučil poročilo in dal pozitivno mnenje pod pogojem, da se opravijo nekatere spremembe poročila. Poročilo je bilo nato spremenjeno in zaključeno. Prednostne možnosti iz poročila so podlaga tega predloga.

Zainteresirane strani, na katere se nanaša ta predlog, so imele možnost sodelovati v javnem posvetovanju, ki je potekalo od februarja do aprila 2016. Povzetek rezultatov javnega posvetovanja je bil objavljen kot del ocene učinka skupaj s tem zakonodajnim predlogom. Ocena učinka je na voljo na spletišču GD za trgovino.

(2)Normalna vrednost bi se morala v primeru uvoza iz držav brez tržnega gospodarstva določiti na podlagi člena 2(7)(a) in (b) Uredbe (EU) 2016/1036. Glede na razvoj dogodkov v zvezi z nekaterimi državami, ki so članice STO, je primerno, da se za navedene države normalna vrednost določi na podlagi odstavkov 1 do 6a člena 2 Uredbe (EU) 2016/1036 z učinkom od dneva, ko začne veljati ta uredba, in v skladu z določbami te uredbe. V primeru držav, ki na dan začetka preiskave niso članice STO in so navedene v Prilogi I k Uredbi (EU) 2015/755, bi bilo treba normalno vrednost določiti na podlagi člena 2(7) Uredbe (EU) 2016/1036, kakor jo spreminja ta uredba. Ta uredba ne bi smela posegati v ugotavljanje, ali je posamezna članica STO država s tržnim gospodarstvom.

(3)Glede na izkušnje iz preteklih postopkov je primerno, da se pojasnijo okoliščine, v katerih se lahko šteje, da obstaja znatno izkrivljanje, ki v veliki meri vpliva na sile prostega trga. Zlasti je primerno pojasniti, da se za to stanje lahko šteje, da med drugim obstaja, kadar sporočene cene ali stroški, vključno s stroški surovin, niso rezultat sil prostega trga zaradi poseganja države. Primerno je pojasniti tudi, da se pri preučitvi, ali takšno stanje obstaja ali ne, lahko med drugim upošteva možni učinek naslednjega: ali zadevni trg v veliki meri oskrbujejo podjetja, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom ali političnim nadzorom ali navodili organov države izvoznice; ali prisotnost države v podjetjih državi omogoča, da vpliva na cene ali stroške; ali javne politike ali ukrepi dajejo prednost domačim dobaviteljem ali kako drugače vplivajo na sile prostega trga; ter dostopa do financiranja, ki ga ponujajo institucije, ki izvajajo cilje javne politike. Primerno je tudi določiti, da lahko službe Komisije izdajo poročilo z opisom konkretnega stanja glede teh meril v posamezni državi ali posameznem sektorju; da se lahko takšno poročilo in dokazi, na katere se opira, priložijo spisu kakršne koli preiskave, ki se nanaša na navedeno državo ali sektor; in da bi morale imeti zainteresirane strani dovolj priložnosti, da podajo pripombe glede poročila in dokazov, na katere se poročilo opira, pri vsaki preiskavi, v kateri se takšno poročilo ali dokazi uporabljajo.

(4)Primerno je tudi opozoriti, da bi se stroški običajno morali izračunati na osnovi evidenc, ki jih hrani izvoznik ali proizvajalec v preiskavi. Kadar pa v državi izvoznici obstaja znatno izkrivljanje, zaradi česar so stroški v evidencah zadevne stranke umetno nizki, se lahko takšni stroški prilagodijo ali določijo na kateri koli razumni podlagi, vključno z informacijami, ki izhajajo iz drugih reprezentativnih trgov ali mednarodnih cen ali referenčnih vrednosti. Glede na izkušnje iz preteklih postopkov je primerno dodatno pojasniti, da bi se za namene uporabe določb, ki jih uvaja ta uredba, morali ustrezno upoštevati vsi relevantni dokazi, vključno z ustreznimi ocenjevalnimi poročili o okoliščinah na domačem trgu proizvajalcev izvoznikov in dokazi, na katerih poročila temeljijo, ki so bili priloženi spisu in glede katerih so imele zainteresirane strani priložnost podati pripombe.

(5)Primerno je tudi opozoriti, da se v zvezi z metodologijo, uporabljeno v prvotni preiskavi in ki jo je treba uporabiti v preiskavi v zvezi s pregledom, uporablja člen 11(9) Uredbe (EU) 2016/1036. V tem okviru je ustrezno pojasniti, da bi se pri preučevanju znakov, ali so se okoliščine spremenile, morali ustrezno upoštevati vsi relevantni dokazi, vključno z ustreznimi ocenjevalnimi poročili o okoliščinah na domačem trgu proizvajalcev izvoznikov, in dokazi, na katerih poročila temeljijo, ki so bili priloženi spisu in glede katerih so imele zainteresirane strani priložnost predložiti pripombe.

(6)Če ni drugih posebnih prehodnih pravil, ki urejajo to področje, je primerno določiti, da se ta uredba uporablja za vse odločitve o začetku postopka ter za vse postopke, vključno s prvotnimi preiskavami in preiskavami v zvezi s pregledi, ki se začnejo na datum ali po datumu začetka veljavnosti te uredbe ob upoštevanju člena 11(9) Uredbe (EU) 2016/1036. Poleg tega je s posebnim prehodnim pravilom in pod pogojem, da ni nobenega drugega posebnega prehodnega pravila, ki bi urejalo to področje, primerno določiti, da bi se v primeru prehoda z normalne vrednosti, izračunane v skladu s členom 2(7)(a) ali (b), na normalno vrednost, izračunano v skladu z odstavki 1 do 6a člena 2, moralo šteti, da razumno obdobje iz prvega pododstavka člena 11(3) Uredbe (EU) 2016/1036 poteče na datum, na katerega se začne prvi pregled zaradi izteka ukrepa po takem prehodu. Da bi se zmanjšalo tveganje izogibanja določbam te uredbe, bi bilo treba enak pristop uporabljati v zvezi s pregledi, opravljenimi v skladu s členom 11(4) Uredbe (EU) 2016/1036. Opozoriti je treba tudi, da prehod z normalne vrednosti, izračunane v skladu s členom 2(7)(a) ali (b), na normalno vrednost, izračunano v skladu z odstavki 1 do 6a člena 2, sam po sebi ne bi vseboval dovolj dokazov v smislu člena 11(3) Uredbe (EU) 2016/1036. Takšna prehodna pravila bi morala zapolniti pravno praznino, ki bi drugače lahko ustvarila pravno negotovost, morala bi zagotoviti razumno možnost, da se zainteresirane strani prilagodijo na iztek veljavnosti starih pravil in začetek veljavnosti novih, ter olajšati učinkovito, urejeno in pravično izvajanje Uredbe (EU) 2016/1036.

(7)Z Uredbo (EU) 2016/1037 sta Svet in Evropski parlament sprejela skupna pravila za zaščito proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije. Izkušnje kažejo, da se dejanski obseg subvencioniranja običajno odkrije med zadevno preiskavo. Zlasti se pogosto dogaja, da imajo preiskovani izvozniki koristi od subvencij, za katere pred preiskavo ob razumnem poteku postopka ni bilo mogoče vedeti. Primerno je pojasniti, da bi Komisija morala, kadar se takšne subvencije odkrijejo v okviru posamezne preiskave ali pregleda, omogočiti dodatna posvetovanja z zadevno državo porekla in/ali izvoza v zvezi s takšnimi subvencijami, ugotovljenimi med preiskavo. Če ni drugih posebnih prehodnih pravil, ki urejajo to področje, je primerno določiti, da se ta uredba uporablja za vse odločitve o začetku postopka ter za vse postopke, vključno s prvotnimi preiskavami in preiskavami v zvezi s pregledi, ki se začnejo na datum ali po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

(8)Uredbi (EU) 2016/1036 in (EU) 2016/1037 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti ‒

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) 2016/1036 se spremeni:

(1)V členu 2 se vstavi naslednji odstavek 6a:

„6a. (a) Če se pri uporabi te določbe ali katere koli druge ustrezne določbe te uredbe ugotovi, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v državi izvoznici zaradi znatnega izkrivljanja, se normalna vrednost konstruira na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti. Viri, ki bi se lahko uporabili za ta namen, so lahko med drugim neizkrivljene mednarodne cene, stroški ali referenčna merila ali ustrezni stroški proizvodnje in prodaje v ustrezni reprezentativni državi, ki je po gospodarski razvitosti podobna državi izvoznici, pod pogojem, da so relevantni podatki o stroških na voljo takoj. Konstruirana normalna vrednost vključuje razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške in za dobiček.

(b) Lahko se šteje, da obstaja znatno izkrivljanje za zadevni izdelek v smislu točke (a), kadar med drugim sporočene cene ali stroški, vključno s stroški surovin, niso rezultat sil prostega trga zaradi poseganja države. Pri preučitvi, ali znatno izkrivljanje obstaja ali ne, se lahko med drugim upošteva možni učinek naslednjega: ali zadevni trg v veliki meri oskrbujejo podjetja, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom ali političnim nadzorom ali navodili organov države izvoznice; ali prisotnost države v podjetjih državi omogoča, da vpliva na cene ali stroške; ali javne politike ali ukrepi ne dajejo prednosti domačim dobaviteljem ali kako drugače vplivajo na sile prostega trga; ter dostopa do financiranja, ki ga ponujajo institucije, ki izvajajo cilje javne politike.

(c) Po potrebi lahko službe Komisije izdajo poročilo z opisom konkretnega stanja glede meril, navedenih v točki (b), v posamezni državi ali posameznem sektorju. Takšno poročilo in dokazi, na katere se poročilo opira, se lahko priložijo spisu kakršne koli preiskave, ki se nanaša na navedeno državo ali navedeni sektor. Zainteresirane strani bi morale imeti dovolj priložnosti, da dopolnijo poročilo in dokaze, na katere se poročilo opira, podajo pripombe v zvezi z njimi ali se oprejo nanje pri vsaki preiskavi, v kateri se takšno poročilo ali dokazi uporabljajo. Sprejete ugotovitve upoštevajo vse ustrezne dokaze v spisu.

(d) Industrija Unije se lahko opre na poročilo iz točke (c) pri izračunu normalne vrednosti pri vložitvi pritožbe v skladu s členom 5 ali zahtevka za pregled v skladu s členom 11.

(e) Stranke, udeležene v preiskavi, se kmalu po začetku preiskave obvestijo o zadevnih virih, ki jih namerava Komisija uporabiti za namene točke (a), in imajo 10 dni časa za predložitev pripomb. V ta namen se zainteresiranim stranem omogoči dostop do spisa, vključno z vsemi dokazi, na katere se opira preiskovalni organ, brez poseganja v člen 19.“

(2)V členu 2 se odstavek 7 nadomesti z naslednjim:

„V primeru uvoza iz držav, ki na dan začetka preiskave niso članice STO in so navedene v Prilogi I k Uredbi (EU) 2015/755, se normalna vrednost določi na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom ali cene, ki velja pri izvozu iz te tretje države v druge države, vključno z Unijo, ali, kjer to ni mogoče, na kateri koli drugi razumni osnovi, vključno s ceno, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje v Uniji za podoben proizvod, po potrebi primerno prilagojeni, tako da vsebuje razumno profitno maržo.

Primerna tretja država s tržnim gospodarstvom se izbere na smiseln način, pri čemer se ustrezno upoštevajo vse zanesljive informacije, ki so dostopne v času izbire. Upoštevajo se tudi roki; kjer je to primerno, se uporabi tretja država s tržnim gospodarstvom, ki je predmet iste preiskave.

Stranke, udeležene v preiskavi, se o predvideni tretji državi s tržnim gospodarstvom obvestijo kmalu po začetku preiskave in imajo 10 dni časa za predložitev pripomb.“

(3)V prvem pododstavku člena 11(3) se doda: