[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 2.6.2010

COM(2010) 289 konč.

2010/0160 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Uredbe (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah

{SEC(2010) 678}{SEC(2010) 679}

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Ozadje predloga

Izkušnje s finančno krizo so izpostavile pomembne pomanjkljivosti pri finančnem nadzoru v posameznih primerih in v zvezi s celotnim finančnim sistemom. Evropska komisija je izvedla temeljno prenovo finančnega nadzora v Evropi z namenom, da se vzpostavi bolj učinkovit, integriran in trajnosten evropski sistem nadzora. Ta temelji na ustanovitvi skupine strokovnjakov na visoki ravni, ki ji predseduje Jacques de Larosière, nekdanji generalni direktor Mednarodnega denarnega sklada, in ki jo je predsednik Barroso pooblastil za pripravo predlogov, ki bi okrepili evropski sistem nadzora. Skupina je svoje poročilo predložila 25. februarja 2009 in njena priporočila je podprla Komisija v sporočilu za spomladansko zasedanje Evropskega sveta marca 2009[1].

Ključni elementi reforme, ki jo je predlagala Komisija, so:

1. vzpostavitev evropskega sistema finančnih nadzornih organov (ESFS) , sestavljenega iz mreže nacionalnih finančnih nadzornih organov, ki delujejo v povezavi z novimi evropskimi nadzornimi organi (ESA), ustanovljenimi s preoblikovanjem obstoječih evropskih nadzornih odborov[2] v Evropski bančni organ (EBA), Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) in Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA), s čimer se združujejo prednosti vseobsegajočega evropskega okvira za finančni nadzor s strokovnim znanjem lokalnih organov za mikrobonitetni nadzor, ki so najbližje institucijam, delujočim na ozemlju pod njihovo pristojnostjo, ter

2. ustanovitev Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB) za spremljanje in ocenjevanje morebitnih groženj finančni stabilnosti, ki jih povzroča makroekonomski razvoj in razvoj v celotnem finančnem sistemu. V ta namen bi odbor ESRB zagotavljal zgodnje opozarjanje o tveganjih, ki jih je mogoče zaznati na ravni celotnega sistema, in po potrebi izdajal priporočila o ukrepih za obvladovanje teh tveganj.

Predvsem je De Larosièreova skupina v zvezi z bonitetnimi agencijami menila, da bi bilo veliko bolj smiselno Odboru evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje (CESR) zaupati nalogo licenciranja bonitetnih agencij v EU, nadzora njihovega izvajanja storitev in uvajanja sprememb na podlagi teh informacij.

Komisija je v sporočilu z dne 27. maja 2009 o evropskem finančnem nadzoru[3] zato predlagala, da je treba evropskemu nadzornemu organu dati odgovornost za pooblaščanje in nadzor nad nekaterimi subjekti, ki delujejo po vsej Evropi, npr. bonitetne agencije. Te odgovornosti lahko vključujejo pooblastila za preiskave, inšpekcijske nadzore na kraju samem in nadzorne odločbe. Te odgovornosti bi naj bile opredeljene v Uredbi o bonitetnih agencijah[4] Evropskega parlamenta in Sveta. Predlog Komisije je podprl tudi Evropski svet na sestanku junija 2009, kjer je bilo povedano, da mora imeti organ ESMA „tudi pooblastila za nadzor bonitetnih agencij“[5].

Na tej podlagi člen 39 in uvodna izjava 51 Uredbe o bonitetnih agencijah Evropskega parlamenta in Sveta (Uredba o bonitetnih agencijah) navajata, da sedanja nadzorna struktura ne bi smela veljati za dolgoročno rešitev glede nadzora nad bonitetnimi agencijami in da tudi če se od kolegijev pristojnih organov pričakuje, da bodo na tem področju v Skupnosti racionalizirali nadzorno sodelovanje in konvergenco, ne bodo nadomestili vseh prednosti bolj konsolidiranega nadzora nad bonitetnimi agencijami. Evropski parlament in Svet sta zahtevala, da Komisija do 1. julija 2010 predloži poročilo in vse zakonodajne predloge, potrebne za reševanje opredeljenih pomanjkljivosti glede nadzornega usklajevanja in ureditev sodelovanja.

Treba je poudariti, da ta predlog ne uvaja sprememb Uredbe o bonitetnih agencijah v zvezi z vsebinskimi pogoji, ki jih morajo bonitetne agencije izpolniti, da so lahko registrirane, in jih nato tudi stalno izpolnjevati. Podobno tudi pogoji, pod katerimi se lahko ocene, ki jih lahko bonitetne agencije tretjih držav uporabljajo v Uniji, (prek mehanizmov za odobritev[6] in certifikacijo,[7] kot predvideva Uredba o bonitetnih agencijah) niso predmet predlaganih sprememb, ampak ostanejo takšni, kot so navedeni v sedanji Uredbi o bonitetnih agencijah.

2. Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

V razvoju zakonodajnega paketa predlogov o novi evropski strukturi finančnega nadzora sta bili izvedeni dve odprti posvetovanji, ki sta vsebovali elemente v zvezi z Uredbo o bonitetnih agencijah. Prvič, Komisija je na podlagi poročila skupine na visoki ravni, ki ji je predsedoval Jacques de Larosière, in objave sporočila Komisije z dne 4. marca 2009 organizirala posvetovanje, ki je potekalo od 10. marca do 10. aprila 2009 in prispevalo k pripravi sporočila o finančnem nadzoru v Evropi, objavljenega 27. maja 2009. Povzetek prejetih javnih prispevkov je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2009/fin_supervision/summary_en.pdf.

Drugič, Komisija je med 27. majem in 15. julijem 2009 organizirala še en krog posvetovanj, pri čemer je vse zainteresirane strani pozvala k predložitvi pripomb o podrobnejših reformah, predstavljenih v sporočilu o finančnem nadzoru v Evropi z dne 27. maja 2009. Prejeti odgovori so bili večinoma naklonjeni predlaganim reformam, pri čemer so pripombe zadevale podrobne vidike predlaganega odbora ESRB in sistema ESFS. Povzetek prejetih javnih prispevkov je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2009/fin_supervision_may_en.htm

3. OCENA UčINKA

Majskemu sporočilu Komisije o finančnem nadzoru v Evropi je bila priložena ocena učinka, v kateri so analizirane glavne politične možnosti za ustanovitev sistema ESFS in odbora ESRB. Izvedena je bila še ena ocena učinka za določanje učinka predlogov v zvezi z novo evropsko strukturo finančnega nadzora, ki jo je sprejela Komisija septembra 2009 in ki vsebuje tudi oceno ustanovitve Evropskega organa za vrednostne papirje in trge ter spremembe v strukturi nadzora nad bonitetnimi agencijami. Za ta predlog je bilo izdelano ustrezno poročilo ocene učinka. Na voljo je na spletni strani:

http://ec.europa.eu/internal_market/securities/agencies/index_en.htm

4. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

4.1. Pravna podlaga

Predlog temelji na členu 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

4.2. Subsidiarnost in sorazmernost

Naloge, dodeljene organu ESMA, so tesno povezane z določenimi ukrepi za odziv na finančno krizo in ukrepi, ki jih je napovedala Komisija v sporočilih z dne 4. marca in 27. maja 2009. Ukrepi Skupnosti lahko odpravijo pomanjkljivosti, ki so se pokazale ob krizi, ter zagotovijo sistem, ki je v skladu s ciljem stabilnega in enotnega finančnega trga EU za finančne storitve, kar organu ESMA omogoča potrebna nadzorna pooblastila za registracijo in nadzor nad bonitetnimi agencijami. Tradicionalno ločevanje pristojnega organa matične države članice in drugih pristojnih organov ni bilo mišljeno kot dolgoročna rešitev za nadzor nad bonitetnimi agencijami glede na globalno naravo bonitetnih ocen, ki se uporabljajo po celotni Evropski uniji. V času sprejetja Uredbe o bonitetnih agencijah je prevladovalo mnenje, da ima več prednosti bolj konsolidiran nadzor nad bonitetnimi agencijami, vendar pa takratni pravni okvir ni bil ustrezen za izdelavo take strukture. Predlog Komisije za Uredbo o ustanovitvi Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (ESMA) pomeni ustrezen okvir, ki organu ESMA dodeli potrebna pooblastila za izvajanje registracije in nadzora nad bonitetnimi agencijami.

Ker pa Uredba ne pokriva samo nadzora nad bonitetnimi agencijami, ki ga izvaja ESMA, ampak tudi nadzor uporabe bonitetnih ocen posameznih subjektov, ki se nadzirajo na nacionalni ravni, ostanejo nacionalni nadzorni organi odgovorni za nadzor uporabe bonitetnih ocen teh posameznih subjektov. Nacionalni nadzorni organi lahko zbirajo določene informacije o uporabi bonitetnih ocen, zato lahko zahtevajo, da ESMA preuči umik registracije bonitetne agencije ali preklic uporabe bonitetnih ocen. Kljub temu pa nacionalni pristojni organi ne bodo imeli pooblastila za sprejemanje nadzornih ukrepov proti bonitetnim agencijam, če kršijo Uredbo.

Poleg tega so pristojni organi zavezani k sodelovanju z organom ESMA, če se mu zdi to potrebno, zato morajo države članice ohraniti ustrezne organe, ki so jih določile v skladu z Uredbo o bonitetnih agencijah. Določbe ne smejo prekoračiti okvirov, ki so strogo potrebni za doseganje ciljev. Določbe so v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe, saj države članice ciljev tega predloga ne morejo zadovoljivo doseči, zato pa jih lahko lažje doseže Skupnost.

Uredba, ki spreminja trenutno Uredbo, je najustreznejši instrument.

4.3. Podrobna obrazložitev predloga

Uredba o bonitetnih agencijah se spremeni, da se lahko uvede centralizirani pregled delovanja bonitetnih agencij v EU. ESMA mora prevzeti splošno pristojnost za zadeve v zvezi z registracijo in stalnim nadzorom registriranih bonitetnih agencij ter za zadeve v zvezi z ocenami, ki jih izdajo bonitetne agencije, ustanovljene v tretjih državah, ki delujejo v EU v skladu z režimom certificiranja ali sistemom odobritve. Zato je treba v celotnem besedilu zamenjati sklicevanje na pristojne organe, ki so odgovorni za registracijo in nadzor bonitetnih agencij, s sklicevanjem na organ ESMA. Vseeno pa nekatera določena nadzorna pooblastila v zvezi z uporabo bonitetnih ocen ostanejo v pristojnosti nacionalnih pristojnih organov. Poleg tega Komisija obdrži pristojnost za uveljavljanje Pogodb in zlasti poglavja 1 naslova VII Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s skupnimi pravili o konkurenci v skladu z določbami, sprejetimi za izvajanje teh predpisov.

4.3.1. Spremembe naslova I (vsebina, obseg in opredelitve)

Za uskladitev Uredbe z novim predlogom za Direktivo o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov so v členu 4(1) našteti alternativni investicijski skladi z namenom, da bi se obravnavali enako kot druge finančne institucije EU glede uporabe bonitetnih ocen. To pomeni, da mora v primeru, če alternativni investicijski skladi uporabljajo bonitetne ocene za regulatorne namene, te bonitetne ocene izdati bonitetna agencija, ki je registrirana ali certificirana v skladu s to uredbo.

4.3.2. Spremembe naslova II (izdajanje bonitetnih ocen)

Da bi se izognili morebitnim navzkrižjem interesov bonitetnih agencij po modelu izdajatelj plača, ki so posebej nevarni v zvezi z ocenjevanjem strukturiranih finančnih instrumentov, za izboljšanje preglednosti in povečanje konkurenčnosti med bonitetnimi agencijami, je treba od izdajateljev strukturiranih finančnih instrumentov ali povezanih tretjih oseb zahtevati, da konkurenčnim bonitetnim agencijam omogočijo dostop do informacij, predloženih bonitetni agenciji, ki so jo najeli za namene ocenjevanja strukturiranih finančnih instrumentov. Če so s tem izpolnjeni določeni organizacijski in zaupnostni pogoji, morajo ocenjevani subjekti ali povezana tretja oseba konkurenčnim bonitetnim agencijam na zahtevo omogočiti dostop do informacij, ki so jih posredovali najeti bonitetni agenciji za namene ocenjevanja strukturiranih finančnih instrumentov. Če se konkurenčni bonitetni agenciji omogoči dostop do informacij, jih ne sme uporabljati za nobene druge namene razen za ocenjevanje in se od nje zahteva predložitev minimalnega števila nenaročenih ocenjevanj v zagotovilo, da zahtevan dostop do informacij ni služil drugim namenom.

V nasprotju z drugimi bistvenimi zahtevami v Uredbi o bonitetnih agencijah, ki so namenjene bonitetnim agencijam in njihovemu osebju, to pravilo nalaga zahteve razkrivanja izdajateljem strukturiranih finančnih instrumentov. Vse registrirane bonitetne agencije bodo imele možnost dostopa do informacij, ki so potrebne za izdajanje nenaročenih ocen strukturiranih finančnih instrumentov. To bo pomenilo večjo konkurenco na trgu bonitetnih agencij in povečalo število ocen na instrument, da bodo lahko imeli uporabniki ocen za isti instrument na voljo več kot eno oceno.

Komisija navaja, da so tudi ZDA (Pravilo SEC 17g–5, objavljeno 4. decembra 2009 in z začetkom veljave junija 2010) uvedle podobni sistem. Glede na globalno vlogo in dejavnosti bonitetnih agencij, je potrebno zagotoviti, da bonitetne agencije, ki poslujejo pod več jurisdikcijami, uporabljajo ista pravila, da se ohranijo enaki pogoji in zadostna raven konkurence med bonitetnimi agencijami. Poleg tega bi naj te nove določbe zmanjšale navzkrižja interesov zaradi modela izdajatelj plača. V tem smislu glede na potencialne koristi in dejstvo, da se model na mednarodni ravni dobro izvaja, učinek glede stroškov omenjenih novih določb najverjetneje ne bo velik. Izvedbeni ukrepi morajo podrobneje določiti zahteve, ki jih mora izpolniti bonitetna agencija za dostop do spletne strani, vključno z njeno zmožnostjo zagotavljanja zaupnosti podatkov.

4.3.3. Spremembe naslova III (nadzor dejavnosti bonitetnega ocenjevanja)

4.3.3.1. Spremembe poglavja I (postopek registracije) naslova III

Kot rezultat uvedbe novega, enega organa za nadzor nad bonitetnimi agencijami se obstoječe določbe, ki predvidevajo kolegijsko nadzorno sodelovanje in ultimativno, formalno odločanje pristojnega organa matične države članice, eliminirajo. Prenos nadzornih pristojnosti na organ ESMA naj bi v evropskem okviru bolje naslovil izziv zagotavljanja učinkovitega in uspešnega nadzora tistih subjektov, ki so pogosto razlog za prisotnost več jurisdikcij in ki imajo širok čezmejni učinek. Posledično glede na kontekst predlaganega centraliziranega nadzora na evropski ravni kolegiji nadzornih organov, ki so bili predvideni za usmerjanje nadzornega sodelovanja in konvergence, niso več potrebni. Ustanovitev organa ESMA izboljša in usmeri postopek za registracijo in jo poenostavi (kot rezultat odstranjevanja odvečnih korakov posvetovanja med organi v kolegiju in z odborom CESR) ter tako omogoči zmanjšanje časovnih omejitev v različnih stopnjah postopka registracije.

4.3.3.2. Spremembe poglavja II (nadzor, ki ga izvaja organ ESMA) naslova III

Da se omogoči vsakodnevna uporaba Uredbe, mora biti organ ESMA pooblaščen, da predlaga osnutek tehničnih standardov, ki jih odobri Komisija, glede naslednjega: (i) postopka registracije, vključno glede informacij, določenih v Prilogi II; (ii) informacij, ki jih mora priskrbeti bonitetna agencija za vlogo za certifikacijo in za oceno njenega sistematičnega pomena za finančno stabilnost ali verodostojnost finančnih trgov iz člena 5 Uredbe; in (iii) predstavitev informacij, vključno s strukturo, obliko, metodo in obdobjem poročanja, ki jih morajo bonitetne agencije razkriti v skladu s členom 11(2) in točko 1 dela II oddelka E Priloge I Uredbe.

Za zagotovitev zadostne nadzorne in izvršilne usposobljenosti je organ ESMA pooblaščen, da zahteva vse potrebne informacije od bonitetnih agencij in drugih oseb, ki so povezane z dejavnostjo bonitetnega ocenjevanja. Začne lahko preiskave morebitnih kršitev Uredbe in v okviru teh preiskav mu mora biti omogočeno izvajanje nadzornih pooblastil, kot na primer pregled zapisov in drugih relevantnih materialov ter njihovo kopiranje in povzemanje, zahteva lahko ustne obrazložitve, zasliši osebo, zahteva evidence o telefonskem in podatkovnem prometu. Organu ESMA mora biti prav tako omogočeno izvajanje inšpekcijskih pregledov na kraju samem. Pravica zadevnih oseb do obrambe se v postopkih v celoti spoštuje. Organ ESMA mora zlasti prizadetim osebam dati možnost obrazložitve glede zadev, s katerimi se ne strinja.

4.3.3.3. Spremembe poglavja III (sodelovanje med organom ESMA in pristojnimi organi) naslova III

Pristojni organi so odgovorni za nadzor uporabe bonitetnih ocen nadzorovanih subjektov (kot na primer kreditnih institucij ali zavarovalnic), ki bonitetne ocene uporabljajo za regulatorne namene. Pristojni organi so najbolj koristni, če pregledujejo, na kak način nadzirani subjekti uporabljajo bonitetne ocene pri vsakodnevnih dejavnostih in po potrebi ustrezno ukrepajo.

Nacionalni nadzorni organi morajo prispevati tudi k nadzorovalni dejavnosti organa ESMA tako, da zagotavljajo potrebno izmenjavo informacij in sodelovanje, ki sta lahko potrebna pri izvajanju nadzornih in izvršilnih pooblastil organa ESMA. Od organa ESMA lahko zahtevajo preiskavo izpolnjevanja pogojev za umik registracije bonitetne agencije in preiskavo preklica uporabe bonitetnih ocen, ki jih je izdala bonitetna agencija, za katero smatrajo, da močno in nenehno krši Uredbo o bonitetnih agencijah.

Če je potrebno ali ustrezno zaradi namenov učinkovitosti, mora organ ESMA pomoč za svojo nadzorno dejavnost iskati pri ustreznem nadzornem organu na državni ravni. Pristojni organi morajo nuditi pomoč, ko organ ESMA izvaja preiskave in inšpekcijske preglede na kraju samem.

Organ ESMA lahko nacionalnim pristojnim organom zaupa tudi določene nadzorne naloge, npr. kadar je treba nadzorne ukrepe izvajati na oddaljenih lokacijah bonitetnih agencij ali pa so potrebni znanje in izkušnje v zvezi z lokalnimi razmerami, vključno z znanjem tujega jezika. Prenos nalog se mora uporabljati za preprečevanje nesorazmernih stroškov za organ ESMA in nadzirane bonitetne agencije. Naloge, ki se lahko prenesejo, vključujejo izvajanje določenih preiskovalnih nalog in inšpekcijskih pregledov na kraju samem in tudi naloge, povezane z vsakodnevnim nadzorom. Prenos nalog ne vpliva na odgovornost organa ESMA, ki lahko daje navodila organu, na katerega je bila naloga prenesena. Organ ESMA mora v smernicah natančneje določiti področja, na katerih namerava uporabiti pooblastilo za prenos nalog, vključno s postopkom prenosa, ki se uporabi, in nadomestilo, ki ga prejme pristojni organ za izvajanje nalog.

4.3.4. Spremembe naslova IV (kazni, postopki odbora, poročanje ter prehodne in končne določbe)

4.3.4.1. Spremembe poglavja I (kazni, postopek odbora in poročanje) naslova IV

Kot potrebno podporo za svoja nadzorna pooblastila lahko organ ESMA Komisiji predlaga določitev periodične denarne kazni. S tem prisilnim ukrepom se zagotovi: (i) odprava kršitve; (ii) celotne in pravilne informacije, ki jih je zahteval organ ESMA; (iii) da so bonitetne agencije in druge osebe podvržene preiskavi. ESMA lahko predlaga, da Komisija sprejme denarne kazni, kadar so bile namerno ali iz malomarnosti kršene nekatere določbe Uredbe o bonitetnih agencijah, navedene v Prilogi III. Podrobna merila za določanje višine denarnih kazni in postopki v zvezi z denarnimi kaznimi bodo določeni v delegiranem aktu.

Poleg predlaganja sankcij je organ ESMA pooblaščen tudi za sprejemanje nadzornih ukrepov, če bonitetna agencija prekrši Uredbo. K ukrepom spadata začasna prepoved izdajanja bonitetnih ocen in preklic uporabe zadevnih bonitetnih ocen, dokler se kršitev ne odpravi. Kot ukrep v skrajnem primeru ima organ ESMA pooblastilo za razveljavitev registracije bonitetne agencije.

Poleg tega ima organ ESMA tudi pooblastilo, da od bonitetne agencije zahteva odpravo kršitve in izda javna obvestila. Ti ukrepi se uporabljajo v primerih, ki ne upravičujejo sprejetja sankcije ali bolj resnega nadzornega ukrepa ob upoštevanju načela sorazmernosti. Sankcije, denarne kazni in nadzorni ukrepi so dodatni deli učinkovitega režima izvajanja.

Postopki odbora so usklajeni z Lizbonsko pogodbo.

4.3.4.2. Spremembe poglavja II (prehodne in končne določbe) naslova IV

Ko se ESMA ustanovi in začne delovati, morajo pristojni organi držav članic odpovedati pristojnosti in dolžnosti v zvezi z nadzornimi in izvršilnimi dejavnostmi na področju bonitetnih agencij, ki so jim bile dodeljene z Uredbo o bonitetnih agencijah.

Treba je določiti tudi jasne predpise za predajo datotek in delovnih dokumentov pristojnih organov organu ESMA.

5. PRORAčUNSKE POSLEDICE

Splošni pregled proračunskih posledic predlogov za ustanovitev organa ESMA je bil predstavljen septembra 2009 v poročilu o oceni učinka in v pravnih finančnih poročilih, ki so priloženi takšnim zakonodajnim predlogom (glejte pravno finančno poročilo, dodano predlogu o ustanovitvi Evropskega organa za vrednostne papirje in trge). Podrobne posledice organa ESMA v zvezi z neposrednim nadzorom in pregledom bonitetnih agencij so navedene v pravnih finančnih poročilih, ki sta priloženi temu predlogu. Upoštevati je treba obe finančni poročili skupaj. V finančnem poročilu, ki je priloženo temu predlogu, so ocenjene tudi podrobne proračunske posledice za Komisijo.

Predlog vpliva na proračun Skupnosti.

2010/0160 (COD)

Predlog

UREDBA (EU) št. …/… EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Uredbe (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije[8],

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[9],

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom[10],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V poročilu, ki ga je 25. februarja 2009 na zahtevo Komisije objavila skupina strokovnjakov na visoki ravni, ki ji je predsedoval J. de Larosière, je bilo ugotovljeno, da je treba nadzorni okvir finančnega sektorja v Evropi okrepiti za zmanjšanje tveganja in resnosti prihodnjih finančnih kriz, poročilo pa je vključevalo tudi priporočila za daljnosežne reforme strukture nadzora, vključno z vzpostavitvijo evropskega sistema finančnih nadzornih organov, ki ga sestavljajo trije evropski nadzorni organi, in sicer eden za sektor vrednostnih papirjev, eden za sektor zavarovanj in poklicnih pokojnin ter eden za bančni sektor, poleg tega pa je treba ustanoviti tudi evropski odbor za sistemska tveganja.

(2) Komisija je v sporočilu z dne 4. marca 2009 „Spodbujanje okrevanja evropskega gospodarstva“[11] predlagala pripravo osnutka zakonodaje za vzpostavitev evropskega sistema finančnih nadzornih organov, v sporočilu z dne 27. maja 2009 „Evropski finančni nadzor“[12] pa je navedla več podrobnosti o možni strukturi takega novega nadzornega okvira in poudarila specifičnosti nadzora nad bonitetnimi agencijami.

(3) Evropski svet je v sklepu z dne 19. junija 2009 priporočal, da se vzpostavi evropski sistem finančnih nadzornih organov, sestavljen iz mreže nacionalnih finančnih nadzornih organov, ki delujejo v povezavi z novimi evropskimi nadzornimi organi, Evropskim bančnim organom (EBA), Evropskim organom za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) in Evropskim organom za vrednostne papirje in trge (ESMA) in je usmerjen k izboljšanju kakovosti in usklajenosti nacionalnega nadzora, krepitvi nadzora nad čezmejnimi skupinami z vzpostavitvijo nadzornih kolegijev ter pripravi enotnega evropskega pravilnika, ki se uporablja za vse udeležence finančnega trga na notranjem trgu. Posebej je poudarjeno, da mora imeti Evropski organ za vrednostne papirje in trge nadzorna pooblastila nad bonitetnimi agencijami. Poleg tega Komisija obdrži pristojnost za uveljavljanje Pogodb in zlasti poglavja 1 naslova VII Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s skupnimi pravili o konkurenci v skladu z določbami, sprejetimi za izvajanje teh predpisov.

(4) Obseg delovanja Evropskega organa za vrednostne papirje in trge je treba jasno opredeliti, tako da lahko udeleženci na finančnem trgu ugotovijo, kateri organ je pristojen na področju dejavnosti bonitetnih agencij. Evropski organ za vrednostne papirje in trge mora prevzeti splošno pristojnost za zadeve v zvezi z registracijo in stalnim nadzorom registriranih bonitetnih agencij.

(5) Da se poveča konkurenca med bonitetnimi agencijami in da bi se izognili morebitnim navzkrižjem interesov po modelu izdajatelj plača, ki so posebej nevarni v zvezi z ocenjevanjem strukturiranih finančnih instrumentov, in za povečanje preglednosti in kakovosti ocen za strukturirane finančne instrumente morajo imeti registrirane ali certificirane bonitetne agencije pravico do dostopa do seznama strukturiranih finančnih instrumentov, ki jih ocenjuje njihova konkurenca. Informacije za to oceno mora priskrbeti izdajatelj ali povezana tretja oseba za namene izdajanja nenaročenih konkurenčnih ocen strukturiranih finančnih instrumentov. Izdajanje takšnih nenaročenih ocen naj bi vzpodbujalo uporabo več kot ene ocene na strukturirani finančni instrument. Dostop do spletnih strani se lahko odobri samo, če lahko bonitetna agencija zagotovi zaupnost zahtevanih informacij.

(6) Ker se bonitetne ocene uporabljajo po celotni Uniji, tradicionalno ločevanje matičnega pristojnega organa od drugih pristojnih organov ter uporaba kolegijskega nadzornega sodelovanja ni najbolj ustrezna za nadzor bonitetnih agencij. Z ustanovitvijo Evropskega organa za vrednostne papirje in trge ni več potrebe po ohranjanju take strukture. Postopek registracije se tako poenoti in časovne omejitve se ustrezno zmanjšajo.

(7) Evropski organ za vrednostne papirje in trge mora biti odgovoren za registracijo in stalni nadzor bonitetnih agencij, ni pa odgovoren za nadzor uporabnikov bonitetnih ocen. Državni pristojni organi tako ostanejo odgovorni za nadzor uporabe bonitetnih ocen finančnih institucij in drugih subjektov (kot so kreditne institucije, investicijska podjetja, zavarovalnice, pozavarovalnice, kolektivni naložbeni podjemi za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje, institucije za poklicno pokojninsko zavarovanje in alternativni investicijski skladi), ki se nadzirajo na državni ravni z uporabo drugih direktiv o finančnih storitvah in uporabo bonitetnih ocen v prospektih.

(8) Treba je uvesti učinkovit instrument za določitev usklajenih tehničnih standardov za omogočanje uporabe te Uredbe v vsakodnevnem delovanju in da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji ter ustrezna zaščita vlagateljev in potrošnikov po Uniji. Ker je Evropski organ za vrednostne papirje in trge telo z visoko specializiranimi strokovnjaki, je učinkovito in ustrezno, da se mu zaupa priprava osnutkov tehničnih standardov.

(9) Na področju bonitetnih agencij je treba predlagati osnutek tehničnih standardov v zvezi s postopkom registracije, informacijami, ki jih mora nuditi bonitetna agencija za vlogo za certifikacijo in za oceno njenega sistematičnega pomena za finančno stabilnost ali verodostojnost finančnih trgov, ter predstavitvijo informacij, vključno s strukturo, obliko, metodo in obdobjem poročanja, ki jih morajo bonitetne agencije razkriti v skladu s to uredbo. Osnutke tehničnih standardov mora sprejeti Komisija, da se jim zagotovi zavezujoči pravni učinek v skladu z uredbo …/… [ESMA].

(10) Evropski organ za vrednostne papirje in trge mora imeti na področjih, ki niso zajeta v tehničnih standardih, pooblastila za izdajanje nezavezujočih smernic o vprašanjih v zvezi z uporabo te Uredbe.

(11) Evropski organ za vrednostne papirje in trge mora imeti za učinkovito opravljanje svojih dolžnosti pravico, da zahteva vse potrebne informacije neposredno od udeležencev na finančnem trgu. Države članice so zavezane, da Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge pomagajo pri uveljavljanju takih zahtev.

(12) Evropski organ za vrednostne papirje in trge mora imeti za učinkovito izvajanje nadzornih pooblastil pravico, da opravlja preiskave in inšpekcijske preglede na kraju samem. Evropski organ za vrednostne papirje in trge mora pri opravljanju nadzornih pooblastil dati osebam, ki so predmet postopkov, pravico do izjave, da se upoštevajo njihove pravice do obrambe.

(13) Pristojni organi morajo Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge pomagati in z njim sodelovati. Sodelovanje lahko pomeni prenos določenih nadzornih nalog pristojnim organom, na primer, če nadzorna naloga zahteva znanje in izkušnje v zvezi z lokalnimi razmerami, ki so lažje na voljo na državni ravni. Naloge, ki se lahko prenesejo, vključujejo izvajanje določenih preiskovalnih nalog in inšpekcijskih pregledov na kraju samem in tudi določene naloge, povezane z vsakodnevnim nadzorom. Podrobnosti o takšnem prenosu, vključno s postopki in nadomestilom, ki se dodeli nacionalnim pristojnim organom, morajo biti navedene v smernicah.

(14) Treba je zagotoviti, da lahko pristojni organi od Evropskega organa za vrednostne papirje in trge zahtevajo preiskavo izpolnjevanja pogojev za umik registracije bonitetne agencije in preklic uporabe ocen, če bonitetna agencija resno in nenehno krši Uredbo. Evropski organ za vrednostne papirje in trge mora oceniti zahtevo in sprejeti ustrezne ukrepe.

(15) Evropski organ za vrednostne papirje in trge lahko Komisiji predlaga nalaganje periodičnih denarnih kazni. Namen periodičnih denarnih kazni mora biti odprava kršenja, ki ga je ugotovil Evropski organ za vrednostne papirje in trge, zagotovitev popolnih in pravilnih informacij, ki jih zahteva Evropski organ za vrednostne papirje in trge, ter sodelovanje bonitetnih agencij ter drugih oseb pri preiskavi. Poleg tega lahko Komisija za namene odvračanja in za zagotovitev skladnosti bonitetnih agencij z Uredbo naloži denarne kazni na zahtevo Evropskega organa za vrednostne papirje in trge, kadar so namerno ali iz malomarnosti kršene nekatere določbe Uredbe. Denarna kazen mora biti odvračilna in sorazmerna z naravo in resnostjo kršitve, trajanjem kršitve in ekonomsko močjo zadevne bonitetne agencije. Podrobna merila za določanje višine denarnih kazni in postopkov v zvezi z denarnimi kaznimi mora določiti Komisija v delegiranem aktu. Države članice ostanejo pristojne samo za določanje in izvajanje predpisov glede kazni za kršitve obveznosti finančnih podjetij, da v regulatorne namene uporabljajo samo bonitetne ocene, ki jih izdajo bonitetne agencije, registrirane v skladu s to uredbo.

(16) V primeru, da bonitetna agencija krši določbe, lahko Evropski organ za vrednostne papirje in trge sprejme več nadzornih ukrepov, kot npr. da od bonitetne agencije zahteva odpravo kršitve, začasno prekine uporabo ocen, začasno bonitetni agenciji prepreči izdajanje ocen in, kot skrajni ukrep, razveljavi registracijo, če bonitetna agencija še dalje resno krši določbe te uredbe. Nadzorne ukrepe mora Evropski organ za vrednostne papirje in trge sprejeti z upoštevanjem narave in resnosti kršitve in načela sorazmernosti. Sankcije, denarne kazni in nadzorni ukrepi so dodatni deli učinkovitega režima izvajanja.

(17) Za namene pravne varnosti je treba določiti jasne prehodne ukrepe, da lahko državni pristojni organi predajo datoteke in delovne dokumente Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge.

(18) Komisija mora biti pooblaščena za sprejemanja delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s spremembo in nadaljnjim določanjem meril za ocenjevanje enakovrednosti regulativnega in nadzornega pravnega okvira tretje države, da bi upoštevala razvoj dogodkov na finančnih trgih, sprejetje uredbe o denarnih kaznih in spremembe prilog.

(19) Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov se uporablja za obdelavo osebnih podatkov, ki jo pri uporabi te uredbe izvajajo države članice in subjekti, na katere se ta uredba nanaša.

(20) Varstvo posameznikov v zvezi z obdelavo osebnih podatkov ureja Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov v zvezi z obdelavo osebnih podatkov s strani institucij in organov Skupnosti ter o prostem pretoku takih podatkov[13], ki se v celoti uporablja pri obdelavi osebnih podatkov za namene te uredbe, ki jo pri uporabi te uredbe izvajajo organi in agencije Unije.

(21) Ker ciljev ukrepov, ki jih je treba sprejeti, tj. vzpostavitev uspešnega in učinkovitega nadzornega okvira za bonitetne agencije tako, da se enemu nadzornemu organu zaupa nadzor bonitetnih agencij v Uniji, nudenje ene same kontaktne točke za bonitetne agencije in zagotavljanje stalne uporabe pravil, ni mogoče zadostno sprejeti na ravni držav članic, ampak se lahko bolje dosežejo na ravni Unije, ob upoštevanju vseevropske strukture in učinka bonitetnih dejavnosti, ki jih je treba nadzirati, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor določa člen 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje tistega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev.

(22) Nadzor bonitetnih agencij, ki ga izvaja organ ESMA, se lahko začne šele, ko se organ ESMA ustanovi. Zato se uporaba te uredbe odloži, dokler ne začne veljati Uredba .../… o vzpostavitvi organa ESMA.

(23) Uredbo (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah je treba zato ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1 Spremembe Uredbe (ES) št. 1060/2009

Uredba (ES) št. 1060/2009 se spremeni:

1. Člen 4 se spremeni:

(a) prvi pododstavek odstavka 1 se nadomesti z:

„Kreditne institucije, kot so opredeljene v Direktivi 2006/48/ES, investicijska podjetja, kot so opredeljena v Direktivi 2004/39/ES, zavarovalnice, urejene z Direktivo Sveta 73/239/EGS[14], zavarovalnice, kot so opredeljene v Direktivi 2002/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta[15], pozavarovalnice, kot so opredeljene v Direktivi 2005/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta[16], kolektivni naložbeni podjemi za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), kot so opredeljeni v Direktivi 2009/65/EGS, institucije za poklicno pokojninsko zavarovanje, kot so opredeljene v Direktivi 2003/41/ES in alternativni investicijski skladi, kot so opredeljeni v Direktivi 2010/…/ES, lahko v regulatorne namene uporabljajo samo bonitetne ocene, ki jih izdajo bonitetne agencije s sedežem v Uniji in registrirane v skladu s to uredbo.“

(b) Odstavek 3 se spremeni:

(i) Točke (b), (c) in (d) se nadomestijo z:

„(b) bonitetna agencija je preverila, da dejavnosti bonitetnega ocenjevanja, ki jih izvaja bonitetna agencija tretje države in na podlagi katerih se izda bonitetna ocena, ki jo je treba odobriti, izpolnjujejo zahteve, ki so vsaj tako stroge kot zahteve iz členov 6 do 12, kar lahko Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge (v nadaljnjem besedilu ,ESMA‘) neprekinjeno dokazuje;

(c) zmožnost organa ESMA za ocenjevanje in nadzor skladnosti bonitetne agencije, ustanovljene v tretji državi, z zahtevami iz točke (b) ni omejena;

(d) bonitetna agencija predloži na zahtevo organa ESMA vse potrebne informacije, da mu omogoči redni nadzor skladnosti z zahtevami te uredbe;“

(ii) Točka (h) se nadomesti z:

„(h) organ ESMA in ustrezni pristojni organ bonitetne agencije, ustanovljene v tretji državi, imata ustrezen sporazum o sodelovanju. Organ ESMA zagotovi, da so v sporazumu o sodelovanju opredeljeni vsaj:

(i) mehanizem za izmenjavo informacij med organom ESMA in ustreznim pristojnim organom bonitetne agencije, ustanovljene v tretji državi; in

(ii) postopki o usklajevanju nadzornih dejavnosti, da se organu ESMA omogoči redno spremljanje dejavnosti bonitetnega ocenjevanja, na podlagi katerega se izda odobrena bonitetna ocena.“

2. Člen 5 se spremeni:

(a) Odstavek 2 se nadomesti z:

„2. Bonitetna agencija iz odstavka 1 lahko vloži vlogo za certificiranje. Organu ESMA je treba vlogo predložiti v skladu z ustreznimi določbami člena 15.“

(b) prvi pododstavek odstavka 3 se nadomesti z:

„Organ ESMA pregleda in sprejme odločbo glede vloge za certificiranje v skladu s postopkom iz člena 16. Odločba o certificiranju temelji na merilih iz točk (a) do (d) odstavka 1 tega člena.“

(c) Odstavek 4 se nadomesti z:

„4. Bonitetna agencija iz odstavka 1 lahko poda zahtevo za izvzetje:

(a) glede na vsak posamezen primer, obveznosti izpolnjevanja nekaterih ali vseh zahtev iz oddelka A Priloge I in člena 7(4), če bonitetna agencija lahko dokaže, da glede na naravo, stopnjo in zapletenost svojih dejavnosti ter naravo in obseg izdaje bonitetnih ocen te zahteve niso sorazmerne;

(b) zahteve po fizični prisotnosti v Uniji, če bi bila takšna zahteva pretirano obremenjujoča in nesorazmerna glede na naravo, obseg in zapletenost njenega poslovanja ter glede na naravo in obseg izdajanja bonitetnih ocen.

Bonitetna agencija vloži vlogo za te izjeme skupaj z vlogo za certifikacijo. Pri oceni te zahteve organ ESMA upošteva velikost bonitetne agencije iz odstavka 1, ki podaja vlogo, in sicer glede na naravo, stopnjo in zapletenost njenih poslov, prav tako upošteva naravo in obseg izdajanja njenih bonitetnih ocen ter kakšen učinek imajo bonitetne ocene, ki jih je izdala bonitetna agencija, na finančno stabilnost ali celovitost finančnih trgov v eni ali več državah članicah. Na podlagi teh dejavnikov lahko organ ESMA bonitetni agenciji iz odstavka 1 odobri oprostitev.“

(d) Odstavek 5 se črta.

(e) V odstavku 6 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Komisija podrobneje opredeli ali spremeni merila iz točk (a), (b) in (c) drugega pododstavka, da se upošteva razvoj dogodkov na finančnih trgih. Ti ukrepi se sprejmejo z delegiranimi akti v skladu s členom 38a in za njih veljajo pogoji iz členov 38b in 38c.“

(f) Odstavka 7 in 8 se nadomestita z naslednjim besedilom:

„7. ESMA pripravi sporazume o sodelovanju z ustreznimi pristojnimi organi tretjih držav, katerih pravni in nadzorni okviri se obravnavajo kot enakovredni tej uredbi v skladu z odstavkom 6. Takšni sporazumi določajo vsaj:

(a) mehanizem za izmenjavo informacij med organom ESMA in zadevnimi pristojnimi organi tretjih držav; in

(b) postopke v zvezi s povezovanjem nadzorniških dejavnosti.

8. Člena 20 in 24 se smiselno uporabljata za certificirane bonitetne agencije in bonitetne ocene, ki jih te agencije izdajo.“

3. Člen 6(3) se spremeni:

(a) Uvodni del prvega pododstavka se nadomesti z:

„ESMA lahko bonitetno agencijo na njeno zahtevo oprosti izpolnjevanja zahtev iz točk 2, 5 in 6 oddelka A Priloge I in člena 7(4), če lahko bonitetna agencija dokaže, da glede na naravo, obseg in kompleksnost poslov ter naravo in obseg izdaje bonitetnih ocen, zahteve niso sorazmerne in da:“

(b) Drugi pododstavek se nadomesti z:

„Pri skupini bonitetnih agencij organ ESMA zagotovi, da vsaj ena bonitetna agencija iz skupine ni oproščena izpolnjevanja zahtev iz točk 2, 5 in 6 oddelka A Priloge I in člena 7(4).“

4. Vstavita se naslednja člena 8a in 8b:

„Člen 8a Informacije o strukturiranih finančnih instrumentih

1. Izdajatelj strukturiranih finančnih instrumentov ali povezana tretja oseba bonitetni agenciji, ki jo določi, na spletni strani, zaščiteni z geslom, ki jo upravlja, zagotovi vse potrebne informacije, ki jih bonitetna agencija potrebuje za prvotno določitev ali nadzor bonitetne ocene strukturiranega finančnega instrumenta v skladu z metodologijo, določeno v členu 8(1).

2. Če druge bonitetne agencije, registrirane ali certificirane v skladu s to Uredbo, zahtevajo dostop do informacij iz odstavka 1, se jim ta takoj odobri, če izpolnjujejo naslednja pogoja:

(a) imajo vzpostavljene sisteme in organizacijsko strukturo, da lahko zagotovijo zaupnost teh informacij;

(b) letno nudijo ocene za vsaj 10 % strukturiranih finančnih instrumentov, za katere so zahtevale dostop do informacij iz odstavka 1.

3. Da se zagotovi koherentna uporaba tega člena, Komisija v skladu z regulatornimi postopki iz člena 38(2) sprejme natančne predpise, ki določajo zlasti pogoje dostopa in zahteve spletne strani, da se zagotovi natančnost in zaupnost podatkov ter zaščita osebnih podatkov v skladu z Direktivo 95/46/ES.

Člen 8b Dostop do podatkov ocenjevanja

1. Bonitetna agencija, registrirana v Uniji, mora imeti z geslom zaščiteno spletno stran, ki vsebuje:

(a) seznam strukturiranih finančnih instrumentov, za katere trenutno izvaja bonitetno oceno, navedbo vrste strukturiranega finančnega instrumenta, ime izdajatelja in datum začetka postopka ocenjevanja;

(b) povezavo do spletne strani, zaščitene z geslom, na kateri izdajatelj strukturiranega finančnega instrumenta ali povezana tretja oseba nudi informacije, zahtevane v skladu s členom 8a(1), takoj ko ima to povezavo.

2. Bonitetna agencija brez nadaljnjega odobri dostop do spletne strani, zaščitene z geslom, iz odstavka 1 vsaki bonitetni agenciji, ki je registrirana ali certificirana v skladu s to uredbo, pod pogojem, da bonitetna agencija, ki zahteva dostop, izpolnjuje zahteve, določene v členu 8a (2).“

5. Člen 9 se zamenja z:

„Člen 9 Zunanje izvajanje

Oddajanje pomembnih operativnih funkcij v zunanje izvajanje ne sme biti opravljeno na način, ki bistveno poslabša kakovost notranjega nadzora bonitetne agencije in zmožnost organa ESMA, da nadzira, ali bonitetna agencija izpolnjuje svoje obveznosti v skladu s to uredbo.“

6. Člen 10(6) se nadomesti z:

„6. Bonitetna agencija imena organa ESMA ali katerega koli drugega pristojnega organa ne uporablja na tak način, ki bi namigoval ali nakazoval, da je ta organ potrdil ali odobril bonitetne ocene ali kakršne koli dejavnosti bonitetnega ocenjevanja, ki jih izvaja bonitetna agencija.“

7. V členu 11 se odstavka 2 in 3 nadomestita z:

„2. Bonitetna agencija v centralnem registru, ki ga vzpostavi ESMA, da na razpolago informacije o svojih preteklih rezultatih, vključno s pogostostjo prehoda bonitetnih ocen, in informacije o bonitetnih ocenah, izdanih v preteklosti, in o njihovem spreminjanju. Bonitetna agencija zagotovi informacije za centralni register v standardizirani obliki, ki jo določi ESMA. ESMA omogoči javni dostop do teh informacij in vsako leto objavi povzetek informacij glede bistvenih ugotovljenih sprememb.

3. Bonitetna agencija organu ESMA letno zagotovi informacije o zadevah, določenih v točki 2 dela II oddelka E Priloge I.“

8. Člen 14 se spremeni:

(a) Odstavek 2 se nadomesti z:

„2. Registracija velja za celotno ozemlje Unije, ko začne veljati odločba o registraciji, ki jo izda ESMA v skladu s členom 16(3) ali členom 17(3).“

(b) Drugi pododstavek odstavka 3 se nadomesti z naslednjim:

„Bonitetna agencija nemudoma obvesti organ ESMA o vsaki bistveni spremembi pogojev za začetno registracijo, vključno z morebitnim odprtjem ali zaprtjem podružnice v Uniji.“

(c) Odstavka 4 in 5 se nadomestita z naslednjim besedilom:

„4. Organ ESMA registrira bonitetno agencijo brez poseganja v člen 16 ali 17, če ob upoštevanju členov 4 in 6 v oceni vloge ugotovi, da bonitetna agencija izpolnjuje pogoje za izdajo bonitetnih ocen, določene v tej uredbi.“

5. ESMA ne terja zahtev za registracijo, ki niso predvidene v tej uredbi.“

9. Členi od 15 do 20 se zamenjajo z naslednjim:

„Člen 15 Vloga za registracijo

1. Bonitetna agencija vloži vlogo za registracijo pri organu ESMA. Vloga vsebuje informacije o zadevah, določenih v Prilogi II.

2. Če vlogo za registracijo predloži skupina bonitetnih agencij, članice skupine pooblastijo eno izmed članic, da vloži vlogo pri organu ESMA v imenu skupine. Pooblaščena bonitetna agencija zagotovi informacije o zadevah, določenih v Prilogi II, za vsako članico skupine.

3. Bonitetna agencija lahko vloži vlogo v katerem koli uradnem jeziku Unije.

4. V desetih delovnih dneh od prejema vloge organ ESMA oceni, ali je vloga popolna. Če vloga ni popolna, organ ESMA določi rok, v katerem mora bonitetna agencija priskrbeti dodatne informacije.

Ko organ ESMA oceni, da je vloga popolna, o tem ustrezno obvesti bonitetno agencijo.

„Člen 16 Pregled vloge za registracijo bonitetne agencije, ki ga opravi ESMA

1. ESMA v 30 delovnih dneh od obvestila iz drugega pododstavka člena 15(4) preuči vlogo za registracijo na podlagi skladnosti bonitetne agencije s pogoji, določenimi v tej uredbi.

2. ESMA lahko podaljša obdobje preučevanja za 15 delovnih dni, še zlasti, če bonitetna agencija namerava:

(a) odobriti bonitetne ocene v skladu s členom 4(3);

(b) uporabiti zunanje izvajanje;

(c) odstopati od izpolnjevanja zahtev v skladu s členom 6(3).

3. ESMA v 40 delovnih dneh od obvestila iz drugega pododstavka člena 15(4) in v 55 delovnih dneh v primerih, kadar velja odstavek 2 tega člena, sprejme v celoti utemeljeno odločbo o registraciji ali zavrnitvi.

4. Odločba, ki jo ESMA izda v skladu s členom 3, začne veljati peti delovni dan po sprejetju.

Člen 17 Obravnava vloge za registracijo skupine bonitetnih agencij, ki jo opravi ESMA

1. ESMA v 40 delovnih dneh od obvestila iz drugega pododstavka člena 15(4) preuči vloge za registracijo na podlagi skladnosti bonitetnih agencij s pogoji, določenimi v tej uredbi.

2. ESMA lahko podaljša obdobje preučevanja za 15 delovnih dni, še zlasti, če katera izmed bonitetnih agencij v skupini namerava:

(a) odobriti bonitetne ocene v skladu s členom 4(3);

(b) uporabiti zunanje izvajanje;

(c) odstopati od izpolnjevanja zahtev v skladu s členom 6(3).

3. ESMA v 50 delovnih dneh od obvestila iz drugega pododstavka člena 15(4) in v 65 delovnih dneh v primerih, kadar velja odstavek 2 tega člena, sprejme v celoti utemeljene posamezne odločbe o registraciji ali zavrnitvi.

4. Odločbe, ki jih ESMA izda v skladu s členom 3, začnejo veljati peti delovni dan po sprejetju.

Člen 18 Obvestilo o odločbi glede registracije, zavrnitve registracije ali razveljavitve registracije bonitetne agencije

1. V 5 delovnih dneh po sprejetju odločbe po členih 16, 17 ali 20 ESMA obvesti zadevno bonitetno agencijo. Kadar ESMA zavrne registracijo bonitetne agencije ali razveljavi registracijo bonitetne agencije, v odločbi poda v celoti utemeljene razloge za zavrnitev.

2. ESMA sporoči Komisiji in pristojnim organom vse odločbe, izdane v skladu s členom 16, 17 ali 20.

3. ESMA na svoji spletni strani objavi seznam bonitetnih agencij, registriranih v skladu s to uredbo. Ta seznam se posodobi v 5 delovnih dneh po sprejetju odločbe v skladu s členom 16, 17 ali 20.

Člen 19 Registracijska pristojbina in taksa za nadzor

1. ESMA bonitetnim agencijam zaračuna pristojbine, ki v celoti pokrivajo stroške organa ESMA, potrebne za registracijo in nadzor bonitetnih agencij v skladu s to uredbo in uredbo o pristojbinah iz odstavka 2.

2. Komisija s pomočjo delegiranih aktov sprejme uredbo o pristojbinah v skladu s členom 38a. Ta uredba določa zlasti vrsto pristojbin in zadeve, za katere je treba plačati pristojbine, višino pristojbin in način, kako jih je treba plačati. Višina pristojbine, ki se zaračuna bonitetni agenciji, je sorazmerna z njeno velikostjo in gospodarsko močjo.

„Člen 20 Razveljavitev registracije

1. ESMA razveljavi registracijo bonitetne agencije, če:

(a) se bonitetna agencija izrecno odreče registraciji ali če v zadnjih šestih mesecih ni izdala nobene bonitetne ocene;

(b) je bonitetna agencija pridobila registracijo z navajanjem lažnih podatkov ali na kakršen koli drug nezakonit način;

(c) bonitetna agencija več ne izpolnjuje pogojev, pod katerimi je bila registrirana; ali

(d) je bonitetna agencija hudo ali pogosto kršila določbe te uredbe, s katero so določeni pogoji delovanja bonitetnih agencij.

2. Če so po mnenju pristojnega organa države članice, v kateri se uporabljajo bonitetne ocene, ki jih izda zadevna bonitetna agencija, pogoji iz odstavka 1 izpolnjeni, lahko od organa ESMA zahteva, da preveri, ali so pogoji za razveljavitev registracije izpolnjeni. Če se organ ESMA odloči, da ne bo razveljavil registracije zadevne bonitetne agencije, mora odločitev v celoti utemeljiti.

3. Odločba o razveljavitvi registracije začne veljati takoj v celotni Uniji, ob upoštevanju prehodnega obdobja za uporabo bonitetnih ocen iz člena 24(2).“

10. Naslov poglavja II in naslov III se nadomestita z „Nadzor, ki ga izvaja organ ESMA.“

11. Člen 21 se zamenja z:

„Člen 21 Evropski organ za vrednostne papirje in trge

1. Organ ESMA brez poseganja v člen 25a zagotovi, da se določbe te uredbe uporabljajo.

2. ESMA izda in posodobi smernice za:

(a) uporabo sistema odobritve v skladu s členom 4(3);

(b) oceno skladnosti metodologij bonitetnega ocenjevanja z zahtevami, opredeljenimi v členu 8(3).

(c) sodelovanje med organom ESMA in pristojnimi organi za namen te uredbe, vključno s postopki in podrobnostmi v zvezi s prenosom nalog.

3. V roku [devet mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.] ESMA predlaga osnutek tehničnih standardov v odobritev Komisiji v skladu s členom 7 Uredbe …/… [ESMA] o:

(a) postopku registracije, vključno z informacijami, določenimi v Prilogi II;

(b) informacijah, da bonitetne agencije zagotovijo izvajanje certificiranja in ocenjevanje sistemskega pomena za finančno stabilnost ali integriteto finančnih trgov iz člena 5.

(c) predstavitvi informacij, vključno s strukturo, obliko, metodo in obdobjem poročanja, ki jih razkrivajo bonitetne agencije v skladu s členom 11(2) in točko 1 dela II oddelka E Priloge I.

4. ESMA prvič do 1. januarja 2012 in vsako leto po tem objavi poročilo o uporabi te uredbe. Poročilo vsebuje predvsem oceno o tem, kako bonitetne agencije, registrirane v skladu s to uredbo, upoštevajo Prilogo I.

5. ESMA sodeluje z Evropskim bančnim organom, ustanovljenim z Uredbo …/…[17] in Evropskim organom za zavarovanja in pokojnine, ustanovljenim z Uredbo …/…[18] in se posvetuje s tema organoma pred izdajanjem smernic in predlogom osnutka tehničnih standardov iz odstavkov 2 in 3.“

12. Člen 23 se zamenja z:

„Člen 23 Nevmešavanje v vsebino ocen

Pri izvrševanju svojih dolžnosti na podlagi te uredbe niti ESMA niti drugi javni organi države članice ne posegajo v vsebino bonitetnih ocen ali metodologij.“

13. Vstavijo se naslednji členi 23a, 23b in 23c:

„Člen 23a Zahteve po podatkih

1. Organ ESMA lahko od bonitetnih agencij, oseb, vključenih v dejavnosti bonitetnega ocenjevanja, ocenjevanih subjektov in povezanih tretjih oseb, tretjih oseb, ki so jim bonitetne agencije oddale v zunanje izvajanje nekatere funkcije ali dejavnosti, in ostalih oseb, ki so drugače povezane z bonitetnimi agencijami ali dejavnostmi bonitetnega ocenjevanja, zahteva, da predložijo vse informacije, ki so potrebne za izvajanje dolžnosti iz te uredbe.

2. Kadar ESMA zahteva informacije iz odstavka 1, se sklicuje na ta člen kot pravno podlago zahteve in navede namen zahteve, podrobno navede, katere informacije zahteva, in določi rok, v katerem mora informacije prejeti. Navesti mora tudi kazni, določene v členu 36b, če prejme nepopolne informacije ali če so odgovori na zastavljena vprašanja nepravilni ali zavajajoči.

3. Osebe iz odstavka 1 ali njihovi zastopniki in, v primeru pravnih oseb ali združenj, ki nimajo pravne osebnosti iz odstavka 1, osebe, ki so z zakonom ali njihovo ustavo pooblaščene za njihovo zastopanje, zagotovijo ustrezne informacije, ki so zahtevane za osebe iz odstavka 1. . Zastopniki nosijo polno odgovornost, če so informacije nepopolne, nepravilne ali zavajajoče.

Člen 23b Splošne preiskave

1. ESMA lahko izvaja vse potrebne preiskave oseb iz člena 23a(1). V ta namen lahko uradniki in druge osebe, ki jih ESMA pooblasti:

(a) pregledajo vso dokumentacijo, podatke, postopke in vsa druga gradiva v zvezi z izvajanjem njihovih nalog;

(b) opravijo kopiranje ali vzamejo izpiske iz te dokumentacije, podatkov, postopkov ali drugega gradiva;

(c) zaprosijo za ustno razlago;

(d) pokličejo in zaslišijo osebo;

(e) zahtevajo evidence o telefonskem in podatkovnem prometu;

(f) izvedejo pogovore z vsemi osebami za namene zbiranja informacij v zvezi s predmetom preiskave.

2. Osebe iz člena 23a(1) so podvržene preiskavam, ki jih s sklepi sproži ESMA. Osebe, ki so pooblaščene za opravljanje preiskav iz odstavka 1, pred izvajanjem svojih pooblastil pokažejo pisno pooblastilo, ki podrobno določa predmet in namen preiskave. V pooblastilu so navedene tudi periodične denarne kazni, določene v členu 36b, v primeru če zahtevani zapisi, podatki, postopki ali druga gradiva niso predloženi ali so nepopolni, ali če so odgovori na zastavljena vprašanja nepravilni ali zavajajoči.

3. Pravočasno pred preiskavo ESMA obvesti pristojni organ države članice, na ozemlju katere je treba opraviti preiskavo, o preiskavi in identiteti pooblaščenih oseb. Uradniki pristojnega organa zadevne države članice na zahtevo ESMA pooblaščenim osebam pomagajo pri izvajanju njihovih dolžnosti.

Člen 23c Inšpekcijski pregledi na kraju samem

1. Za izvajanje svojih dolžnosti v skladu s to uredbo lahko ESMA izvaja vse potrebne inšpekcijske preglede na kraju samem s predhodno najavo ali brez nje v poslovnih prostorih oseb iz člena 23a (1).

2. Uradniki in druge osebe, ki jih ESMA pooblasti za izvajanje inšpekcijskih pregledov na kraju samem, lahko vstopijo v vse poslovne prostore in na zemljišče oseb, ki so predmet sklepa o preiskavi, ki ga je sprejel organ ESMA, in imajo vsa pooblastila, navedena v členu 23b(1). Imajo tudi pooblastilo, da zapečatijo vse poslovne prostore ter poslovne knjige in dokumentacijo za obdobje in v obsegu, potrebnem za izvedbo pregleda.

3. Uradniki in druge osebe, ki jih ESMA pooblasti za izvajanje inšpekcijskih pregledov na kraju samem, izvajajo svoja pooblastila po predložitvi pisnega pooblastila o predmetu in namenu pregleda ter periodičnih denarnih kazni, določenih s členom 36b, če zadevna oseba ne dovoli inšpekcijskega pregleda. ESMA pred pregledom o njem pravočasno obvesti pristojni organ države članice, na ozemlju katere se bo izvajal pregled.

4. Osebe iz člena 23a(1) so podvržene inšpekcijskim pregledom na kraju samem, ki jih s sklepom naroči ESMA. Sklep navede predmet in namen pregleda, določa datum začetka in navede periodične denarne kazni, določene v členu 36b. ESMA ta sklep sprejme po posvetu s pristojnim organom države članice, v kateri bo pregled potekal.

5. Uradniki, pa tudi tisti, ki jih pooblasti ali imenuje pristojni organ države članice, na ozemlju katere se izvaja pregled, na zahtevo organa ESMA aktivno pomagajo uradnikom in drugim osebam, ki jih pooblastil organ ESMA. V ta namen so jim na voljo pooblastila, določena v odstavku 2.

6. Organ ESMA lahko od pristojnih organov držav članic zahteva, da v njegovem imenu izvedejo določene preiskave in inšpekcijske preglede na kraju samem, kot je določeno v tem členu in v členu 23b(1). V ta namen imajo pristojni organi ista pooblastila kakor organ ESMA, kot je določeno v tem členu in v členu 23b(1).

7. Kadar uradniki in druge spremljevalne osebe, ki jih pooblasti ESMA, ugotovijo, da oseba nasprotuje pregledu, ki je bil odrejen v skladu s tem členom, jim zadevna država članica ponudi potrebno sodelovanje in, če je to potrebno, zagotovi tudi podporo policije ali drugega ustreznega izvršilnega organa, da jim omogoči izvedbo inšpekcijskega pregleda na kraju samem.

8. Če je za pomoč iz odstavka 7 po nacionalnih predpisih treba pridobiti pooblastilo sodišča, se za takšno pooblastilo zaprosi tudi na podlagi predvidevanj.

9. Kadar se zaprosi za odobritev iz odstavka 8, nacionalno sodišče preveri, ali je sklep organa ESMA pristen in da predvideni prisilni ukrepi niso niti enostranski niti pretirani glede na predmet pregleda. Pri nadzoru sorazmernosti ukrepov lahko nacionalno sodišče organ ESMA prosi za podrobne razlage, zlasti v zvezi z razlogi, ki jih ima organ ESMA za sum kršitve te uredbe, pa tudi v zvezi z resnostjo inšpekcijskega pregleda na kraju samem in naravo vpletenosti zadevne osebe. Vendar pa nacionalno sodišče ne more dvomiti o potrebi po pregledu kot takšnem niti ne sme zahtevati, da se mu zagotovijo informacije, ki so v spisu organa ESMA. Zakonitost sklepa organa ESMA lahko preuči le Sodišče v skladu s postopkom, določenim v Uredbi XX/2010 [ESMA].“

14. Člena 24 in 25 se nadomestita z naslednjim:

„Člen 24Nadzorni ukrepi organa ESMA

1. Če bonitetna agencija zagreši eno od kršitev, naštetih v Prilogi III, ESMA sprejme enega ali več naslednjih sklepov:

(a) razveljavitev registracije te bonitetne agencije v skladu s členom 20;

(b) začasno prepoved izdajanja bonitetnih ocen tej bonitetni agenciji v celotni Uniji, dokler se kršitev ne odpravi;

(c) preklic uporabe, v regulativne namene, bonitetnih ocen, ki jih je izdala ta bonitetna agencija, v celotni Uniji, dokler se kršitev ne odpravi;

(d) zahteva po odpravi kršitve bonitetne agencije;

(e) zahteva, da izdajatelj strukturiranih finančnih instrumentov ali povezane tretje osebe omogočijo dostop do spletne strani za bonitetne agencije, ki ga zahtevajo, po členu 8a(1);

(f) izdaja javnih obvestil.

2. Pri sprejemanju sklepov iz točk (b) do (f) odstavka 1 organ ESMA upošteva naravo in resnost kršitve, kamor spada:

(i) trajanje in pogostnost kršitve;

(ii) ali je kršitev razkrila resno ali sistemsko slabost v postopkih bonitetne agencije ali sistemih za upravljanje ali notranjem nadzoru;

(iii) ali je kršitev omogočil, povzročil ali drugače spremljal finančni kriminal;

(iv) izguba ali tveganje izgube, povzročene vlagateljem.

Poleg tega organ ESMA pristojnim državnim organom predloži zadeve za kazenski pregon.

3. Bonitetne ocene se lahko v regulativne namene še naprej uporabljajo po sprejetju ukrepov v skladu s točkama (a) in (c) odstavka 1 v obdobju, ki ne presega:

(a) desetih delovnih dni, če obstajajo bonitetne ocene za isti finančni instrument ali subjekt, ki so jih izdale druge bonitetne agencije, registrirane v skladu s to uredbo; ali

(b) treh mesecev, če ni bonitetnih ocen za isti finančni instrument ali subjekt, ki so jih izdale druge bonitetne agencije, registrirane v skladu s to uredbo.

Organ ESMA lahko v izjemnih okoliščinah, ki bi lahko povzročile motnje na trgu ali ogrozile finančno stabilnost, obdobje iz točke (b) prvega pododstavka podaljša za nadaljnje tri mesece.

4. Brez poseganja v člen 20 organ ESMA takoj sporoči vse sklepe, ki jih sprejme v skladu z odstavkom 1, pristojnim organom in Komisiji ter javno razkrije vsak sklep na svoji spletni strani v 5 delovnih dneh od datuma sprejetja.“

Člen 25Zaslišanje zadevnih oseb

1. Pred sprejetjem sklepov, določenih v členu 24(1), organ ESMA osebam, ki so predmet postopkov, omogoči, da podajo izjavo o zadevah, proti katerim ESMA ugovarja. Sklepi organa ESMA temeljijo samo na ugovorih, h katerim so zadevne stranke imele priložnost dati pojasnila.

Obveznost iz prvega pododstavka ne velja, če so potrebni nujni ukrepi, da se prepreči večja škoda finančnega sistema in v tem primeru lahko ESMA sprejme začasne sklepe. V tem primeru mora organ ESMA zadevnim osebam omogočiti, da podajo izjavo takoj, ko je možno po sprejetju sklepa.

2. Pravica zadevnih oseb do obrambe se v postopkih v celoti spoštuje. Osebam je zagotovljena pravica do vpogleda v spis organa ESMA, ob upoštevanju pravnega interesa drugih oseb za varstvo poslovnih skrivnosti. Pravica dostopa do spisa ne velja za zaupne informacije in notranje dokumente organa ESMA.“

15. Naslov poglavja III in naslov III se nadomestita z: „Sodelovanje med organom ESMA in pristojnimi organi“

16. Vstavi se člen 25a:

„Člen 25a Pristojni organi, odgovorni za nadzor in uveljavitev člena 4(1) (uporaba bonitetnih ocen)

1. Pristojni organi so odgovorni za nadzor in izvajanje člena 4(1).

2. Da lahko pristojni organi opravljajo svoje dolžnosti glede na ugotovitev morebitne kršitve člena 4(1), imajo v skladu z nacionalno zakonodajo vsa nadzorna in preiskovalna pooblastila, potrebna za opravljanje svojih nalog. Svoja pooblastila izvajajo:

(a) neposredno;

(b) v sodelovanju z drugimi organi, vključno z organom ESMA; ali

(c) z vložitvijo zahtevka pri pristojnih sodnih organih.

3. Da lahko pristojni organi opravljajo svoje dolžnosti glede na ugotovitev morebitnih kršitev člena 4(1), imajo v skladu z nacionalno zakonodajo pri opravljanju svojih nadzornih nalog pooblastila za:

(a) dostop do vseh dokumentov v kakršni koli obliki in sprejem kopij ali kopiranje le-teh;

(b) zahtevanje informacij od katere koli osebe in, če je treba, priklic ter zaslišanje osebe z namenom pridobiti informacije;

(c) opravljanje inšpekcijskih pregledov na kraju samem s predhodno najavo ali brez nje; in

(d) zahtevanje evidence o telefonskem in podatkovnem prometu.“

17. Člena 26 in 27 se nadomestita z naslednjim:

„Člen 26 Obveznost sodelovanja

ESMA in pristojni organi sodelujejo, kadar je to potrebno za namene te uredbe.

Člen 27 Izmenjava informacij

1. Pristojni organi med sabo in z organom ESMA takoj izmenjajo informacije, potrebne za opravljanje dolžnosti, ki jih imajo po tej uredbi.

2. Organ ESMA lahko pristojnim organom, odgovornim za nadzor podjetij iz člena 4(1), centralnim bankam, evropskemu sistemu centralnih bank in Evropski centralni banki kot monetarnim oblastem, Evropskemu odboru za sistemska tveganja ter, kjer je to primerno, drugim javnim organom, odgovornim za nadzor nad plačilnimi sistemi in sistemi poravnave, posredujejo zaupne informacije, ki so namenjene opravljanju njihovih nalog. Prav tako se takšnim organom ali telesom ne prepreči, da organu ESMA posredujejo informacije, ki jih ta utegne potrebovati za opravljanje svojih nalog v skladu s to uredbo.“

18. Člena 28 in 29 se črtata.

19. Členi 30, 31 in 32 se nadomestijo z:

„Člen 30 Prenos nalog od organa ESMA na pristojne organe

ESMA lahko nadzorne naloge prenese na pristojni organ države članice. Te nadzorne naloge lahko zlasti vključujejo zahteve po informacijah v skladu s členom 23a ter preiskave in inšpekcijske preglede na kraju samem v skladu s členom 23c(6).

Prenos nalog ne vpliva na odgovornost organa ESMA.

Člen 31 Obvestila in zahteve za preklic pristojnih organov

1. Če je pristojni organ prepričan, da se na njegovem ozemlju ali na ozemlju druge države članice izvajajo ali so bila izvedena dejanja v nasprotju z določbami te uredbe, o tem čim bolj podrobno obvesti organ ESMA.

ESMA ustrezno ukrepa. Pristojnemu organu, ki ga je uradno obvestil, sporoči rezultat in, kolikor je mogoče, pomembne vmesne dogodke.

2. Brez vpliva na dolžnost obveščanja, določeno v odstavku 1, če pristojni organ, ki odda obvestilo, meni, da registrirana bonitetna agencija, katere bonitetne ocene se uporabljajo na njegovem ozemlju, krši obveznosti iz te uredbe in da so kršitve dovolj resne in stalne, da znatno vplivajo na varstvo vlagateljev ali stabilnost finančnega trga v tej državi članici, lahko pristojni organ, ki odda obvestilo, od organa ESMA zahteva preklic uporabe bonitetnih ocen zadevne bonitetne agencije za regulativne namene s strani oseb iz člena 4(1). Pristojni organ, ki odda obvestilo, organu ESMA navede popolne razloge za zahtevo.

Če se organ ESMA odloči, da zahteva ni upravičena, o tem obvesti pristojni organ, ki odda obvestilo. Če se organ ESMA odloči, da je zahteva ni upravičena, sprejme ustrezne ukrepe za rešitev tega problema.

Člen 32 Poklicna skrivnost

1. Obveznost poklicne skrivnosti velja za vse osebe, ki delajo ali so delale pri ESMA in pristojnih organih ali pri kateri koli drugi osebi, na katero je organ ESMA prenesel naloge, vključno z revizorji in strokovnjaki, ki jih je organ ESMA pogodbeno zaposlil. Informacije, ki so poklicna skrivnost, se ne smejo razkrivati nobeni drugi osebi ali organu, razen kadar je tako razkrivanje potrebno za sodne postopke.

2. Vse informacije, izmenjane na podlagi te uredbe med organom ESMA in pristojnimi organi ter drugimi organi in telesi, omenjenimi v členu 27(2), se štejejo za zaupne, razen kadar ESMA ali pristojni organ ali drug zadevni organ ali telo v času njihovega posredovanja navede, da se take informacije lahko razkrijejo, ali kadar je tako razkrivanje potrebno za sodne postopke.“

20. Člen 33 se črta.

21. Člena 34 in 35 se nadomestita z naslednjim:

„Člen 34 Dogovor o izmenjavi informacij

ESMA lahko sklene dogovore o sodelovanju za izmenjavo informacij s pristojnimi organi tretjih držav samo, če za razkrite informacije veljajo jamstva poklicne skrivnosti, ki so najmanj enakovredna tistim iz člena 32.

Taka izmenjava informacij mora biti namenjena opravljanju nalog navedenih pristojnih organov.

Kar zadeva posredovanje osebnih podatkov tretji državi, ESMA uporablja Uredbo (ES) št. 45/2001.

Člen 35 Razkrivanje informacij, prejetih od tretjih držav

ESMA lahko informacije, ki jih je prejel od pristojnih organov tretjih držav, razkrije samo, če pridobi izrecno soglasje pristojnega organa, ki je posredoval informacije, in se po potrebi informacije razkrijejo samo za namene, za katere je omenjeni pristojni organ dal soglasje, ali kadar je takšno razkritje potrebno za sodne postopke.“

22. V poglavju 1 naslova IV se naslov spremeni:

„Kazni, denarne kazni, periodične denarne kazni, postopek odbora, prenesena pooblastila in poročanje“

23. V členu 36 se spremeni prvi odstavek:

„1. Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve določb člena 4(1) te uredbe, in sprejmejo vse potrebne ukrepe, da se zagotovi njihovo izvajanje. Te kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.“

24. Vstavijo se členi 36a do 36d:

„Člen 36a Denarne kazni

1. Na zahtevo organa ESMA lahko Komisija s sklepom bonitetni agenciji naloži denarno kazen, če je bonitetna agencija namerno ali iz malomarnosti zagrešila katero od kršitev iz Priloge III.

2. Denarne kazni iz odstavka 1 so odvračilne in sorazmerne z naravo in resnostjo kršitve, trajanjem kršitve in ekonomsko močjo zadevne bonitetne agencije. Višina denarne kazni ne sme presegati 20 % letnega prihodka ali prometa bonitetne agencije v preteklem poslovnem letu.

3. Ne glede na odstavek 2, pri čemer si bonitetna agencija s kršitvijo posredno ali neposredno pridobi izmerljivo finančno korist, mora biti višina denarne kazni najmanj enaka tej koristi.

4. Komisija s pomočjo delegiranih aktov v skladu s členom 38a sprejme podrobne predpise za izvajanje tega člena, v katerih so natančno določeni:

(a) podrobna merila za določanje višine denarne kazni;

(b) postopki za poizvedbe, povezani ukrepi in poročanje ter predpise postopkov za odločanje, vključno z določbami o pravicah do obrambe, dostopa do spisa, pravnega zastopstva, zaupnosti in začasnimi določbami ter določanjem višine in pobiranjem denarnih kazni.

Člen 36b

Periodične denarne kazni

1. Na zahtevo organa ESMA lahko Komisija s sklepom osebam iz člena 23a(1) naloži periodične denarne kazni, da jih prisili k naslednjim dejanjem:

(a) odpravi kršitve v skladu s sklepom, ki je bil sprejet po členu 24(1)(d);

(b) predložitvi popolnih in pravilnih informacij, ki jih je zahtevala s sklepom po členu 23a;

(c) privolitvi v preiskavo in zlasti predložitvi popolne evidence, podatkov, postopkov ali drugega potrebnega materiala ter dopolnitvi ter popravku drugih informacij v preiskavi, ki jo je sprožil sklep, sprejet po členu 23b;

(d) privolitvi v inšpekcijski pregled na kraju samem, odrejen s sklepom po členu 23c.

2. Te periodične denarne kazni morajo biti učinkovite in sorazmerne. Višino periodičnih denarnih kazni je treba naložiti za vsak dan zamude. Ne sme presegati 5 % povprečnega dnevnega prometa v preteklem poslovnem letu in se mora izračunati po datumu, določenem v sklepu.

Člen 36c Zaslišanje zadevnih oseb

1. Pred sprejetjem sklepa o denarni kazni ali periodični denarni kazni, kot je določeno v členih 36a in 36b, Komisija osebam, ki so predmet postopkov, omogoči, da podajo izjavo o zadevah, proti katerim Komisija ugovarja. Sklepi Komisije temeljijo samo na ugovorih, h katerim so zadevne stranke imele priložnost dati pojasnila.

2. Pravica zadevnih oseb do obrambe se v postopkih v celoti spoštuje. Osebam je zagotovljena pravica do vpogleda v spis Komisije, ob upoštevanju pravnega interesa drugih oseb za varstvo poslovnih skrivnosti. Pravica dostopa do spisa ne velja za zaupne informacije in notranje dokumente Komisije.“

Člen 36d Skupne določbe denarnih kazni in periodičnih denarnih kazni

1. Komisija javnosti razkrije vse denarne kazni in periodične denarne kazni, ki jih je naložila v skladu s členoma 36a in 36b.

2. Denarne kazni in periodične denarne kazni, naložene v skladu s členoma 36a in 36b, so upravne narave.

Člen 36e Preverjanje Sodišča

S pritožbo zoper sklepe, s katerimi je Komisija določila globo ali naložila periodično denarno kazen, ima Sodišče neomejeno pristojnost do pregleda odločitve. Naloženo globo ali periodično denarno kazen lahko razveljavi, zniža ali zviša.“

25. Člena 37 in 38 se nadomestita z:

„Člen 37 Spremembe prilog

Komisija lahko z delegiranimi akti v skladu s členom 38a in pod pogoji iz členov 38b in 38c spremeni priloge, da upošteva dogajanja na finančnih trgih, vključno z mednarodnimi dogodki, zlasti kar zadeva nove finančne instrumente.

Člen 38 Postopki odbora

1. Komisiji pomaga Evropski odbor za vrednostne papirje, ustanovljen s Sklepom Komisije 2001/528/ES[19].

2 Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb iz člena 8 Sklepa.

3. Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES znaša tri mesece.“

26. Vstavijo se členi 38a, 38b in 38c:

„Prenos pooblastil

Člen 38a Izvajanje prenosa

1. Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov iz tretjega pododstavka člena 5(6), člena 19(2), člena 36a(4) in člena 37 se Komisiji dodeli za nedoločen čas.

2. Ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

3. Za pooblastila Komisiji za sprejetje delegiranih aktov veljajo pogoji iz členov 38b in 38c.

Člen 38b Preklic prenosa

1. Prenos pooblastil iz tretjega pododstavka člena 5(6), člena 19(2), člena 36a(4) in člena 37 lahko Evropski parlament ali Svet kadarkoli prekliče.

2. Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu prenosa pooblastila, o tem obvesti drugega zakonodajalca in Komisijo najpozneje en mesec pred sprejetjem končnega sklepa, pri čemer navede prenesena pooblastila, ki bi lahko bila preklicana, ter razloge za preklic.

3. S sklepom o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo, določeno v navedenem sklepu. Sklep začne veljati nemudoma ali na dan, ki je v naveden v sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije .

Člen 38c Ugovori zoper delegirane akte

1. Evropski parlament in Svet lahko ugovarjata zoper delegirani akt v dveh mesecih od dne uradnega obvestila. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za en mesec.

2. Če po poteku tega obdobja niti Evropski parlament niti Svet ne ugovarjata delegiranemu aktu, ta stopi v veljavo z datumom, ki je naveden v njem.

Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred koncem navedenega obdobja, če sta Evropski parlament in Svet obvestila Komisijo, da ne nameravata ugovarjati.

3 Če Evropski parlament ali Svet ugovarja sprejetemu delegiranemu aktu, ta akt ne začne veljati. Institucija, ki ugovarja delegiranemu aktu, svojo odločitev utemelji.“

27. Člen 39 se spremeni:

(a) Odstavek 2 se črta.

(b) Odstavek 3 se nadomesti z:

„3. Komisija do 1. julija 2011 ob upoštevanju razvoja regulativnega in nadzornega okvira za bonitetne agencije v tretjih državah Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o vplivih tega razvoja in prehodnih določb iz člena 40 na stabilnost finančnih trgov v Uniji.“

28. Tretji odstavek člena 40 se nadomesti z:

„Obstoječe bonitetne agencije lahko še naprej izdajajo bonitetne ocene, ki jih finančne institucije iz člena 4(1) uporabljajo za regulativne namene, razen če je bila registracija zavrnjena. V primeru zavrnitve registracije se uporablja člen 24(2) in (3).“

29. Vstavi se člen 40a:

„Člen 40a Prehodni ukrepi v zvezi z organom ESMA

1. Vse pristojnosti in dolžnosti, ki so bile podeljene pristojnim organom držav članic, v zvezi z nadzorno in izvršilno dejavnostjo na področju bonitetnih agencij, ne glede na to ali delujejo kot pristojni organi matične države članice ali ne, in njihovi kolegiji, če so bili ustanovljeni, se določijo [ en mesec po začetku veljavnosti te uredbe ].

2. Vse datoteke in delovne dokumente v zvezi z nadzorno in izvršilno dejavnostjo na področju bonitetnih agencij, vključno z vsemi rednimi pregledovanji in izvršilnimi ukrepi, prevzame ESMA na dan … [ en mesec po začetku veljavnosti te uredbe ].

3. Pristojni organi in kolegiji iz odstavka 1 zagotovijo, da se vsi obstoječi zapisi in delovni dokumenti prenesejo organu ESMA [ en mesec po začetku veljavnosti te uredbe ]. Ti pristojni organi in kolegiji organu ESMA nudijo tudi vso potrebno pomoč in mu svetujejo, da omogočijo učinkovit in uspešen prenos ter prevzem nadzorne in izvršilne dejavnosti na področju bonitetnih agencij.

4. ESMA deluje kot pravni naslednik pristojnih organov in kolegijev iz odstavka 1 v vseh upravnih ali pravnih postopkih, ki so posledica nadzornih in izvršilnih dejavnosti, izvajanih po tej uredbi pred [ en mesec po začetku veljavnosti te uredbe ].

5. Če sodna revizija sklepa, ki ga je v skladu s to uredbo sprejel pristojni organ iz odstavka 1, [ en mesec po začetku veljavnosti te uredbe ] še ni zaključena, se primer prenese na Sodišče, razen če sodišče, ki pregleduje ta sklep v državi članici, sprejme razsodbo dva meseca po [ en mesec po začetku veljavnosti te uredbe. ].“

30. Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi.

31. Doda se nova Priloga III, kakor je določeno v Prilogi II k tej uredbi.

Člen 2Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah od dne, ko začne veljati Uredba …/… [ESMA].

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

Priloga I

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1060/2009 se spremeni:

1. V oddelku A se zadnji pododstavek točke 2 nadomesti z naslednjim:

„Mnenja neodvisnih članov upravnega odbora ali nadzornega sveta o zadevah iz točk (a) do (d) se redno posredujejo odboru, poskrbi pa se tudi, da so na voljo organu ESMA, kadar koli jih ta zahteva.“

2. V oddelku B se prvi pododstavek točke 8 nadomesti z naslednjim:

„Evidence in revizijske sledi iz točke 7 se hranijo v prostorih registrirane bonitetne agencije najmanj pet let in so na voljo organu ESMA na njegovo zahtevo.“

Priloga II

Uredbi (ES) št. 1060/2009 se doda Priloga III:

„PRILOGA III

SANKCIJE

Kršitve

I. Kršitve v zvezi z navzkrižjem interesov, organizacijskimi ali operativnimi zahtevami

a) Bonitetna agencija prekrši člen 6(2) v zvezi s točko 3 oddelka B Priloge I, če izda bonitetno oceno ali, v primeru obstoječe bonitetne ocene, če nemudoma ne razkrije, da je bonitetna ocena lahko pod vplivom situacij, opisanih v točkah 3 (a) do (d).

b) Bonitetna agencija prekrši člen 6(2) v zvezi s prvim pododstavkom točke 4 oddelka B Priloge I, če nudi posvetovalne ali svetovalne storitve.

c) Bonitetna agencija prekrši člen 6(2) v zvezi s tretjim pododstavkom točke 4 oddelka B Priloge I, če ne zagotovi, da določbe pomožnih storitev ne predstavljajo navzkrižja interesov z dejavnostjo bonitetnega ocenjevanja.

d) Bonitetna agencija prekrši člen 4(3), če potrdi bonitetno oceno, izdano v tretji državi, in pri tem niso izpolnjeni pogoji, našteti v členu 4(3) (a) do (h).

e) Bonitetna agencija prekrši člen 6(2) v zvezi s tretjim pododstavkom točke 2 oddelka A Priloge I, če ne določi zahtevanega števila neodvisnih članov upravnega ali nadzornega odbora.

f) Bonitetna agencija prekrši člen 6(2) v zvezi s prvim ali drugim stavkom četrtega pododstavka točke 2 oddelka A Priloge I, če določi sistem nadomestitve za neodvisne člane, povezane s produktivnostjo bonitetnih agencij ali z določanjem mandata za obdobje več kot pet let.

g) Bonitetna agencija prekrši člen 6(2) v zvezi s točko 6 oddelka A Priloge I, če ne zagotovi izpolnitve pogojev, opredeljenih v točki 6 (a) do (d) oddelka A Priloge I, ki omogočajo funkcijo skladnosti za pravilno in neodvisno opravljanje njenih odgovornosti.

h) Bonitetna agencija prekrši člen 7(2), če ne zagotovi, da oseba, omenjena v tem členu, začne ali je udeležena v pogajanjih v zvezi z denarnimi kaznimi ali plačili.

i) Bonitetna agencija prekrši člen (3) v zvezi s točko 1 oddelka C Priloge I, če ne zagotovi, da ustrezna oseba ne kupi, proda ali opravi transakcije z zadevnim finančnim instrumentom.

j) Bonitetna agencija prekrši člen 7(3) v zvezi s točko 2 oddelka C Priloge I, če ne zagotovi, da ustrezna oseba ne sodeluje pri določanju bonitetne ocene ali ne vpliva na njeno določanje.

k) Bonitetna agencija prekrši člen 7(3) v zvezi s točko 3(b), (c) in (d) oddelka C Priloge I, če ne zagotovi, da ustrezna oseba ne razkrije, uporablja ali ne daje zaupnih informacij.

l) Bonitetna agencija prekrši člen 7(3) v zvezi s točko 4 oddelka C Priloge I, če ne zagotovi, da ustrezna oseba ne zahteva ali sprejema denarja, daril ali uslug.

m) Bonitetna agencija prekrši člen 7(3) v zvezi s točko 7 oddelka C Priloge I, če ne zagotovi, da ustrezna oseba ne sprejme ključnega vodstvenega delovnega mesta.

n) Bonitetna agencija prekrši člen 7(4) v zvezi s točko 8(a) oddelka C Priloge I, če ne zagotovi, da glavni bonitetni analitiki niso vključeni v dejavnosti bonitetnega ocenjevanja, ki so povezane z istim ocenjevanim subjektom ali njegovimi povezanimi tretjimi osebami dlje kot štiri leta.

o) Bonitetna agencija prekrši člen 7(4) v zvezi s točko 8(b) oddelka C Priloge I, če ne zagotovi, da bonitetni analitiki niso vključeni v dejavnosti bonitetnega ocenjevanja, ki so povezane z istim ocenjevanim subjektom ali njegovimi povezanimi tretjimi osebami dlje kot pet let.

p) Bonitetna agencija prekrši člen 7(4) v zvezi s točko 8(c) oddelka C Priloge I, če ne zagotovi, da oseba, ki odobri bonitetne ocene, ni vključena v dejavnosti bonitetnega ocenjevanja, ki so povezane z istim ocenjevanim subjektom ali njegovimi povezanimi tretjimi osebami dlje kot sedem let.

q) Bonitetna agencija prekrši člen 7(4) v zvezi s točko 8 oddelka C Priloge I, če ne zagotovi, da ustrezna oseba ni vključena v dejavnosti bonitetnega ocenjevanja v dveh letih po koncu omenjenih obdobij.

r) Bonitetna agencija prekrši člen 7(5), če uvede ureditev plačil in ocene uspešnosti glede na znesek prihodka, ki ga bonitetna agencija dobi od ocenjevanega subjekta ali njegovih povezanih tretjih oseb.

s) Bonitetna agencija prekrši člen 8(5), če ne nadzoruje svojih bonitetnih ocen ali pregleduje svojih bonitetnih ocen ali metod redno in vsaj enkrat letno.

t) Bonitetna agencija prekrši člen 8(6) b), če ne pregleda zadevne bonitetne ocene ali je ne pregleda pravočasno, kadar se spremenijo metode, modeli ali ključne predpostavke ocenjevanja.

u) Bonitetna agencija prekrši člen 8(6)(c), če ne izvede ponovnega ocenjevanja bonitetne ocene, kadar splošni skupni učinek sprememb metod, modelov ali predpostavk ocenjevanja vpliva na to bonitetno oceno.

v) Bonitetna agencija, ki zahteva dostop do spletne strani izdajatelja strukturiranega finančnega instrumenta ali povezane tretje osebe, prekrši člen 8a(2)(a), če nima sistema in organizacijske strukture, da zagotovi zaupnost tako pridobljenih informacij.

w) Bonitetna agencija prekrši člen 8a(2)(b), če vsako leto ne predloži ocen vsaj za 10 % strukturiranih finančnih instrumentov, za katere je zahtevala dostop do informacij na spletni strani, ki jo zagotovi izdajatelj ali povezana tretja oseba.

x) Bonitetna agencija prekrši člen 10(2) v zvezi s drugim odstavkom točke 4 dela I oddelka D Priloge I, če izda bonitetno oceno ali ne prekliče obstoječe ocene.

II. Kršitve povezane z ovirami nadzornih dejavnosti

a) Bonitetna agencija prekrši člen 6(2) v zvezi s točko 7(a) do (h) oddelka B Priloge I, če ne zagotovi evidenc ali revizijskih sledi, kot je zahtevano v teh določbah.

b) Bonitetna agencija prekrši člen 6(2) v zvezi s prvim pododstavkom točke 8 oddelka B Priloge I, če ne hrani evidenc ali revizijskih sledi vsaj pet let, ali če teh evidenc ali revizijskih sledi ne da na voljo pristojnim organom.

c) Bonitetna agencija prekrši člen 6(2) v zvezi s točko 9 oddelka B Priloge I, če ne ohrani evidenc med trajanjem razmerja z ocenjenim subjektom ali njegovo povezano tretjo osebo.

d) Bonitetna agencija prekrši člen 11(2), če ne predloži zahtevanih informacij ali če teh informacij ne predloži v zahtevani obliki.

e) Bonitetna agencija prekrši člen 11(3) v zvezi s točko 2 dela II oddelka E Priloge I, če ne predloži zahtevanih seznamov.

f) Bonitetna agencija prekrši drugi pododstavek člena 14(3), če ne obvesti ali ne obvesti pravočasno organa ESMA o bistvenih spremembah pogojev za začetno registracijo.

III. Kršitve v zvezi z določbami razkrivanja

a) Bonitetna agencija prekrši člen 6(2) v zvezi s točko 2 oddelka B Priloge I, če ne razkrije imen ocenjevanih subjektov ali povezanih tretjih oseb, od katerih prejema več kot 5 % svojih letnih prihodkov.

b) Bonitetna agencija prekrši člen 6(2) v zvezi s tretjim pododstavkom točke 4 oddelka B Priloge I, če v končnem poročilu ne razkrije pomožne storitve, nudene ocenjenemu subjektu ali njegovi povezani tretji osebi.

c) Bonitetna agencija prekrši člen 8(1), če ne razkrije metod, modelov in ključnih predpostavk ocenjevanja, ki jih uporablja pri dejavnostih bonitetnega ocenjevanja.

d) Bonitetna agencija prekrši člen 8(6) a), če nemudoma ne razkrije verjetnega obsega zadevnih bonitetnih ocen, kadar se spremenijo metode, modeli ali ključne predpostavke ocenjevanja.

f) Bonitetna agencija prekrši člen 8b(1), če na spletni strani, zaščiteni z geslom, nemudoma ne razkrije informacij v skladu s členom 8b(1)(a) in (b).

g) Bonitetna agencija prekrši člen 8b(2), če ne odobri dostopa do spletne strani registriranim ali certificiranim bonitetnim agencijam, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 8a(2).

h) Izdajatelj strukturiranega finančnega instrumenta ali povezana tretja oseba prekrši člen 8a(2), če ne omogoči dostopa do spretne strani, zaščitene z geslom, ki jo upravlja, bonitetnim agencijam, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 8a(2).

i) Bonitetna agencija prekrši člen 8a(2), če izdajatelju ali povezani tretji osebi postavi določbe, namenjene preprečevanju dostopa do spletne strani kateri koli bonitetni agenciji, ki ga je zahtevala in izpolnjuje pogoje iz člena 8a(2).

j) Bonitetna agencija prekrši člen 10(2) v zvezi s točko 1, točko 2(a) do (e), prvim pododstavkom točke 4 ali točko 5 dela I oddelka D Priloge I ali točkami 1, 2, 3 ali 4 dela II, če ne predloži informacij, zahtevanih s temi določbami, ko predstavi oceno.

k) Bonitetna agencija prekrši člen 10(2) v zvezi s točko 3 dela I oddelka D Priloge I, če ocenjenega subjekta ne obvesti vsaj 12 ur pred objavo bonitetne ocene.

l) Bonitetna agencija prekrši člen 10(3), če ne zagotovi uporabe dodatnega simbola, ki ločuje bonitetne ocene za strukturirane finančne instrumente od drugih bonitetnih ocen.

m) Bonitetna agencija prekrši člen 10(4), če ne razkrije svojih politik in postopkov v zvezi z nenaročenimi bonitetnimi ocenami.

n) Bonitetna agencija prekrši člen 10(5), če ne predloži informacij, ki jih ta člen zahteva ali če ne prepozna nenaročene bonitetne ocene.

o) Bonitetna agencija prekrši člen 11(1), če ne razkrije ali posodobi informacij v zvezi z zadevami, določenimi v oddelku E dela I Priloge I.

p) Bonitetna agencija prekrši člen 12, če ne objavi poročila o preglednosti, vključno z informacijami, določenimi v delu III oddelka E Priloge I, ali ga ne objavi pravočasno.“

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

za uporabo pri vsakem predlogu ali pobudi, predloženi zakonodajnemu organu

(Člen 28 Finančne uredbe in člen 22 izvedbenih pravil)

1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE

1.1. Naslov predloga/pobude

1.2. Zadevno(-a) področje(-a) v strukturi ABM/ABB

1.3. Narava predloga/pobude

1.4. Cilj(i)

1.5. Obrazložitev predloga/pobude

1.6. Trajanje in finančni učinek

1.7. Predvidena(-e) metoda(-e) upravljanja

2. UPRAVLJALNI UKREPI

2.1. Pravila spremljanja in poročanja

2.2. Sistem upravljanja in nadzora

2.3. Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti

3. OCENJENI FINANČNI UČINEK PREDLOGA/POBUDE

3.1. Razdelek(-i) večletnega finančnega okvira in prizadete(-ih) proračunske(-ih) postavke(-) izdatkov

3.2. Ocenjen učinek na izdatke

3.2.1 Povzetek ocenjenega učinka na izdatke

3.2.2 Ocenjen učinek na operativna sredstva

3.2.3 Ocenjen učinek na sredstva upravne narave

3.2.4 Skladnost s trenutnim večletnim finančnim okvirom

3.2.5 Sodelovanje tretjih oseb pri financiranju

3.3. Ocenjen učinek na prihodke

I. OKVIR PREDLOGA/POBUDE

1.1 Naslov predloga/pobude

Uredba (ES) št. xxx Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah

1.2 Zadevno(-a) področje(-a) v strukturi ABM/ABB [20]

Notranji trg – finančni trgi

1.3 Narava predloga/pobude

( Predlog/pobuda je v zvezi z novim ukrepom

( Predlog/pobuda je v zvezi z novim ukrepom za poskusnim projektom/pripravljalnim ukrepom [21]

( Predlog/pobuda je v zvezi s širitvijo obstoječega ukrepa

( Predlog/pobuda je v zvezi z ukrepom, preusmerjenim v nov ukrep

1.4 Cilji

1.4.1 Večletni strateški cilj(i) Komisije, ki so (-je) predmet predloga/pobude

Nadzor bonitetnih agencij postane z dodelitvijo nadzornih pooblastil organu ESMA bolj uspešen in učinkovit.

Ta bolj učinkovit okvir nadzorovanja bo bolje zagotovil skladnost bonitetnih agencij z bistvenimi zahtevami Uredbe o bonitetnih agencijah in s tem prispeval k splošnim strateškim ciljem Komisije na področju finančnih storitev, in sicer za zagotovitev stabilnosti finančnih trgov, za povečanje varstva vlagateljev in večjo preglednost na finančnih trgih.

1.4.2 Določen(i) cilj(i) in zadevna(-e) dejavnost(i) ABM/ABB

Posebni cilj

Opredeljeni so bili naslednji cilji predlaganih ukrepov:

1. zagotovitev učinkovitega nadzora bonitetnih agencij v EU;

2. usmerjanje nadzorne strukture za pregled nad bonitetnimi agencijami in

3. zagotavljanje pravne varnosti za bonitetne agencije in vlagatelje.

Na podlagi teh ciljev so bili opredeljeni številni operativni cilji:

1. zagotavljanje ene same kontaktne točke za bonitetne agencije in jasne pristojnosti;

2. zagotavljanje večje učinkovitosti pri postopku registracije in nadzora;

3. zagotavljanje stalne uporabe bistvenih pravil Uredbe o bonitetnih agencijah;

4. zagotavljanje boljše usklajenosti pobud za nadzorne organe pri spopadanju z vseevropsko dejavnostjo nadziranih subjektov.

Zadevna(-e) dejavnost(i) ABM/ABB

1.4.3 Pričakovani rezultat(i) in učinek

Navedite učinke, ki naj bi jih imeli predlogi/pobude na ciljne upravičence/skupine .

1. bolj učinkovit nadzor bonitetnih agencij v EU, ki bo povečal kakovost in preglednost dejavnosti ocenjevanja v korist vlagateljev in finančne stabilnosti;

2. ena sama kontaktna točka in jasne pristojnosti, kar zmanjšuje obremenjenost nadziranih subjektov in državnih nadzornih organov;

3. dosledna uporaba bistvenih pravil Uredbe o bonitetnih agencijah bo izboljšala pravno varnost panoge bonitetnih agencij in kakovost ter preglednost povezanih dejavnosti;

4. povečanje učinkovitosti pri postopku registracije in nadzora. To bo zmanjšalo obremenjenost nadzorovanih subjektov, nadzornikov in nenazadnje tudi evropskih davkoplačevalcev.

1.4.4. Pokazatelji rezultatov in učinka

Navedite pokazatelje za spremljanje izvajanja predloga/pobude.

1. Pričakovani rezultat: bolj učinkovit nadzor nad bonitetnimi agencijami v EU.

– število kršitev Uredbe o bonitetnih agencijah;

– število sankcij in denarnih kazni, naloženih zaradi kršitev;

– število inšpekcijskih pregledov na kraju samem;

– število nadzornih ukrepov.

2. Pričakovani rezultat: vzpostavitev ene same kontaktne točke za nadzorovane bonitetne agencije in jasne pristojnosti.

Pokazatelji:

• število nadzornih organov, vključenih v postopek registracije/nadzora;

• število konfliktov glede pristojnosti med organi, vključenimi v nadzorovanje bonitetnih agencij.

3. Pričakovani rezultat: stalna uporaba bistvenih pravil Uredbe o bonitetnih agencijah.

Pokazatelji:

• število kršitev Uredbe o bonitetnih agencijah;

• število pritožb, ki jih Komisija prejme od bonitetnih agencij/uporabnikov ocen;

• število ugovorov bonitetnih agencij organu ESMA/Sodiščem.

4. Pričakovani rezultat: večja učinkovitost pri postopku registracije in nadzora.

Pokazatelj:

• časovno obdobje, potrebno za registracijo (od vložitve vloge do izdaje sklepa o registraciji);

• časovno obdobje za sprejetje nadzornih ukrepov (od ugotovitve kršitve pravila do sprejetja nadzornega ukrepa);

• število članov osebja, vključenih v nadzor nad bonitetnimi agencijami.

1.5 Obrazložitev predloga/pobude

1.5.1 Zahteva(-e), ki jo (jih) je treba kratkoročno ali dolgoročno izpolniti.

Kratkoročno se organu ESMA zaupa pooblastilo za registracijo in nadzor bonitetnih agencij, kar pomeni večjo učinkovitost, bolj učinkovit nadzor in doslednejšo uporabo Uredbe o bonitetnih agencijah. Dolgoročno bo ukrep povzročil, da bodo bonitetne agencije bolj upoštevale pravila iz Uredbe o bonitetnih agencijah, in s tem izboljšal kakovost in preglednost bonitetnih ocen.

Organu ESMA se nadzor nad bonitetnimi agencijami zaupa za nedoločeno obdobje.

1.5.2 Dodana vrednost udeležbe EU

Čeprav nadzorni okvir, ki ga trenutno predpisuje Uredba o bonitetnih agencijah, še ni začel veljati, je že mogoče najti določene pomanjkljivosti, ki kažejo, da mora biti udeležena Skupnost. Te pomanjkljivosti in glavne posledice za bonitetne agencije in nadzornike so (glej oddelek 3 ocene učinka, ki je priložena temu predlogu):

• veliko število vpletenih nadzornikov in nevarnost konfliktov glede pristojnosti;

• nevarnost različne in neskladne uporabe Uredbe o bonitetnih agencijah v posameznih aktih s strani pristojnih organov držav članic;

• težka in zamudna registracija ter nadzor.

Postopek;

• nevarnost neskladnih pobud in pomanjkanje perspektive Skupnosti pri nacionalnih nadzornikih.

Kot je razvidno iz ocene učinka bi pooblastilo organa ESMA za registracijo in nadzor nad bonitetnimi agencijami popravilo ali znatno izboljšalo te težave.

1.5.3 Nauki iz podobnih izkušenj v preteklosti

Prvič se je zgodilo, da bi bila evropskim nadzornim organom zaupana neposredna nadzorna pooblastila nad finančnimi institucijami.

1.5.4 Koherentnost in možna sinergija z drugimi relevantnimi instrumenti

Ta predlog je v skladu z osnutkom Uredbe o vzpostavitvi Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (COM (2009) 503) z dne 23. 9. 2009.

1.6 Trajanje in finančni učinek

( Predlog/pobuda z neomejenim trajanjem

1. 7 Predviden(i) režim(i) upravljanja [22]

( Centralizirano neposredno upravljanje, ki ga izvaja Komisija

( Centralizirano posredno upravljanje s prenosom izvedbenih nalog na:

( izvajalske agencije

( organe, ki jih vzpostavijo Skupnosti[23]

( nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve

( osebe, ki se jim zaupa izvedba določenih ukrepov v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji in so opisane v zadevnem temeljnem aktu v smislu člena 49 Finančne uredbe.

( Deljeno upravljanje z državami članicami

( Decentralizirano upravljanje s tretjimi državami

( Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (treba jih je navesti)

Pri navedbi več kot enega režima upravljanja je treba navesti podrobnosti v razdelku „Pripombe“.

Pripombe

2. UPRAVLJALNI UKREPI

2.1 Pravila spremljanja in poročanja

Navedite pogostost in pogoje.

Člen 66 osnutka Uredbe o ustanovitvi Evropskega organa za vrednostne papirje in trge je določeno, da se vsaka tri leta po dejanskem začetku delovanja organa ovrednotijo izkušnje, kar vključuje oceno neposrednih nadzornih pooblastil organa ESMA nad bonitetnimi agencijami. V ta namen Komisija objavi splošno poročilo, ki se posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu.

2.2 Sistem upravljanja in nadzora

2.2.1 Ugotovljeno(-a) tveganje(-a)

Izvedena je bila ocena učinka v zvezi s tem predlogom o spremembah Uredbe o bonitetnih agencijah, ki je ugotovila stroške in koristi različnih možnosti politike za reševanje prepoznanih težav.

Tveganje financiranja dejavnosti organa ESMA s pristojbinami, ki se zaračunajo panogi, v prvem letu njegovega delovanja (2011) je bilo odstranjeno tako, da se bo organ financiral s proračunom Skupnosti/držav članic, kot je predvideno v Uredbi ESMA (v razmerju 40/60).

2.2.2 Predvidena(-e) metoda(-e) nadzora

Sistemi upravljanja in nadzora, kot je določeno v osnutku Uredbe ESMA, veljajo tudi v zvezi z nadzorom nad bonitetnimi agencijami.

Komisija se o končnem nizu kazalnikov za oceno delovanja Evropskega organa za vrednostne papirje in trge na področju bonitetnih agencij odloči ob izvedbi prvega zahtevanega vrednotenja. Pri končni oceni bodo kvantitativni kazalniki enako pomembni kot kvalitativni dokazi, zbrani med posvetovanji. Vrednotenje se ponovi vsaka tri leta.

2.3 Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti

Navedite obstoječe ali predvidene ukrepe za preprečevanje in zaščito.

Za namene boja proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejanjem se določbe Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), za organ ESMA uporabljajo brez omejitev.

Organ pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah, ki jih opravlja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), in takoj sprejme ustrezne določbe za vse zaposlene v organu.

Sklepi o financiranju ter sporazumi in iz njih izhajajoči izvedbeni instrumenti izrecno določajo, da lahko Računsko sodišče in OLAF po potrebi opravljata preglede na kraju samem pri prejemnikih denarnih sredstev, ki jih izplača organ, in osebju, odgovornem za njihovo dodelitev.

3. OCENJENI FINANČNI UČINEK PREDLOGA/POBUDE

3.1 Razdelek(-i) večletnega finančnega okvira in prizadeta(-e) proračunska(-e) postavka(-e) izdatkov

- Obstoječe proračunske postavke izdatkov

Po razdelkih večletnega finančnega okvira in proračunskih postavkah.

Razdelek večletnega finančnega okvira | Proračunska postavka | Vrsta odhodkov | Prispevek |

Število 1A…… Konkurenčnost za rast in zaposlovanje | DS/NS ([24]) | iz držav EFTA[25] | iz držav kandidatk[26] | iz tretjih držav | v smislu člena 18(1)(aa) Finančne uredbe |

12.0404.01. Subvencija organa ESMA iz naslovov 1 in 2 (Odhodki za osebje in upravni odhodki) | Dif. sredstva | DA | NE | NE | NE |

12.0404.02 ESMA – subvencija iz naslova 3 (Odhodki iz poslovanja) | Dif. sredstva | DA | NE | NE | NE |

3.2 Ocenjen učinek na izdatke

3.2.1 Povzetek ocenjenega učinka na izdatke

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Razdelek večletnega finančnega okvira: | 1A | Konkurenčnost za rast in zaposlovanje |

DG: MARKT | Leto 2011 | Leto 2012 | Leto 2013 | SKUPAJ |

( Operativna sredstva |

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

3.2.3.2 Ocenjene zahteve človeških virov

Predlog/pobuda zahteva uporabo človeških virov, kot je opisano spodaj:

Ocena je izražena v celotnih zneskih (ali vsaj na eno decimalno mesto natančno)

Leto 2011 | Leto 2012 | Leto 2013 |

( Delovna mesta v kadrovskem načrtu (uradniki in začasni uslužbenci) |

XX 01 01 01 (sedeži in predstavništva Komisije) | 4 | 4 | 4 |

( Zunanje osebje (v ekvivalentu polnega delovnega časa: FTE) |

SKUPAJ | 4 | 4 | 4 |

Opis nalog, ki se izvajajo:

Uradniki in začasni uslužbenci | Sprejemajo sklepe v zvezi z denarnimi kaznimi in v zvezi z periodičnimi denarnimi kaznimi za bonitetne agencije po predlogu organa ESMA v skladu s členoma 36 in 36a predloga, vključno z lastnimi poizvedbami, zaslišanjem bonitetnih agencij in zadevnih oseb, odgovori na zahteve za dostop do datotek, zagovori sklepov v zvezi z denarnimi kaznimi in periodičnimi denarnimi kaznimi pred sodišči in pobiranjem denarnih kazni in periodičnih denarnih kazni. Za leto 2011 se vsa 4 delovna mesta zapolnijo znotraj GD MARKT. Glede na proračunske omejitve, povezane s zavezo Komisije, da ne bo zahtevala novih delovnih mest do leta 2013, bo potrebna delovna mesta zapolnilo osebje GD, ki je že dodeljeno za upravljanje ukrepa in/ali je zapolnilo delovna mesta znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi dodelitvami, ki se lahko odobrijo GD za upravljanje v okviru postopka letne dodelitve sredstev in v luči proračunskih omejitev. Vsaj eno delovno mesto bo zapolnjeno s prerazporeditvijo obstoječih človeških virov znotraj službe (notranja prerazporeditev). |

- 3.2.4 Skladnost s trenutnim večletnim finančnim okvirom

( Predlog/pobuda je skladna s trenutnim večletnim finančnim okvirom.

( Predlog/pobuda zahteva ponovno načrtovanje ustreznega razdelka večletnega finančnega okvira.

Nov ukrep Komisije

( Predlog/pobuda zahteva uporabo instrumenta prilagodljivosti ali spremembo večletnega finančnega okvira.

3.2.5 Prispevki tretje osebe

Predlog/iniciativa priskrbi sofinanciranje, kot je ocenjeno spodaj:

Sredstva v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Leto 2011 | Leto 2012 | Leto 2013 | Skupaj |

Navedite organ sofinanciranja | 60 % vseh potreb države članice preko nacionalnih nadzornih organov EU (predlagan standard mehanizma financiranja organa ESMA) | Brez sofinanciranja. Nadzore bonitetnih agencij se v celoti financira s pristojbinami |

Sofinancirana sredstva SKUPAJ | 1,501 | 0 | 0 | 1,501 |

3.3. Ocenjen učinek na prihodke

( Predlog ima finančne posledice za prihodke. V skladu s predlogom lahko Komisija bonitetnim agencijam naloži denarne kazni in periodične denarne kazni (glej člen 36, 36a). Količino denarnih kazni in periodičnih denarnih kazni, ki jih Komisija naloži bonitetnim agencijam, je težko napovedati, saj je med drugim odvisna od prihodnje skladnosti bonitetnih agencij z Uredbo.

PRILOGA k oceni finančnih posledic za predlog Uredbe o spremembi Uredbe št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah

Uporabljena metodologija in glavne temeljne predpostavke

Stroški, povezani z neposrednim nadzorom bonitetnih agencij, ki ga izvaja organ ESMA, so ocenjeni na podlagi treh kategorij stroškov: stroški za osebje, stroški infrastrukture in stroški iz poslovanja v skladu s klasifikacijo splošnega osnutka proračuna organa ESMA (glej finančno oceno priloženega predloga za uredbo o vzpostavitvi organa ESMA z dne 23. 9. 2009 COM(2009) 503).

V skladu s trenutnimi ocenami sekretariata CESR in lastnimi ocenami Komisije potrebuje dejavnost nadzora bonitetnih agencij 12 novih članov osebja (6 začasnih uslužbencev in 6 napotenih nacionalnih izvedencev) poleg treh članov osebja, ki trenutno sodelujejo z bonitetnimi agencijami v CESR in jih zajema osnutek proračuna za organ ESMA, ki je na voljo v osnutku Uredbe ESMA.

Potreba po povečanju števila osebja odraža nove naloge, neposredno povezane z nadzorom bonitetnih agencij, ki jih bo poleg prejšnjih odgovornosti moral izvajati organ na področju bonitetnih agencij (npr. svetovanje Komisiji, razvoj smernic in zavezujočih tehničnih standardov, omogočanje sodelovanja med nacionalnimi pristojnimi organi, posredovanje).

Te nove naloge so določene v predlagani uredbi in dodatno opredeljene v obrazložitvenem memorandumu (4.3.3 in 4.3.4). Vključujejo, ampak niso omejene na registracijo bonitetnih agencij, ki se nahajajo v Skupnosti, certifikacijo manjših bonitetnih agencij, ki se nahajajo v tretjih državah, vsakodnevni nadzor registriranih bonitetnih agencij, kar zahteva redne stike z vodstvom/osebjem nadzorovanih subjektov, sodelovanje z nadzorniki iz tretjih držav v zvezi z bonitetnimi agencijami iz tretjih držav, odgovarjanje na vprašanja, pritožbe ali zahteve nacionalnih pristojnih organov, bonitetnih agencij ali vlagateljev, nadziranje skladnosti bonitetnih agencij z zahtevami, določenimi v Uredbi o bonitetnih agencijah, zahtevanje informacij od bonitetnih agencij ali oseb, vključenih v dejavnosti ocenjevanja, izvajanje inšpekcijskih pregledov na kraju samem, pregled zapisov in zaslišanje oseb glede domnevnih kršitev Uredbe. Organ ESMA ima tudi pooblastilo za razveljavitev registracije in za sprejetje nadzornih ukrepov, ki so našteti v členu 24 Uredbe, ter lahko od Komisije zahteva, da bonitetnim agencijam, ki prekršijo Uredbo, naloži denarne kazni in periodične denarne kazni in ji pri tem predloži dokaze o kršitvi in predlaga višino denarne kazni ali periodične denarne kazni.

Po naših informacijah se bo za registracijo prijavilo približno 50 bonitetnih agencij, ki jih bo organ ESMA moral nadzirati, ko bodo registrirane. Ob upoštevanju števila bonitetnih agencij, ki jih bo treba nadzirati, števila, vrste in zapletenosti nalog, ki jih more izpolnjevati organ ESMA, in nekaterih splošnih pokazateljev števila zaposlenih, ki jih nacionalni pristojni organi predvidevajo za registracijo in nadzor v skladu s trenutnim okvirom, je 12 ustrezno število dodatnih delovnih mest za CESR.

Podrobna