Posebno poročilo Ali je ESRR uspešen pri 
financiranju projektov,  
ki neposredno spodbujajo 
biotsko raznovrstnost 
v okviru strategije EU  
za biotsko raznovrstnost 
do leta 2020?SL 2014  št. 12
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-naslov: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
Youtube: EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.  
Dostop je mogoč na strežniku Europa ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2014
ISBN 978-92-872-0734-0
doi:10.2865/43658
© Evropska unija, 2014
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Za dovoljenje za uporabo ali reprodukcijo fotografij 2, 3, 4, 5 in 13 je treba zaprositi neposredno lastnika avtorskih pravic.
Printed in Luxembourg
SL 2014  št. 12
Posebno poročilo Ali je ESRR uspešen pri 
financiranju projektov, 
ki neposredno spodbujajo 
biotsko raznovrstnost 
v okviru strategije EU  
za biotsko raznovrstnost 
do leta 2020?
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)
02
 Kazalo
Odstavek
 Glosar
I – VIII Povzetek
1 – 12 Uvod
1 – 2 Splošni pomen biotske raznovrstnosti
3 – 5 Strategija EU za zaustavitev izgube biotske raznovrstnosti
6 – 8 Politika in zakonodaja EU
9 – 12 Sofinanciranje projektov za spodbujanje biotske raznovrstnosti iz sklada ESRR
13 – 17 Obseg in cilji revizije
18 – 40 Opažanja
18 – 25 Ali so države članice izkoristile razpoložljiva sredstva ESRR za neposredno spodbujanje biotske 
raznovrstnosti?
19 – 25 Možnosti financiranja iz ESRR niso bile v celoti izkoriščene
26 – 40 Ali so projekti za neposredno spodbujanje biotske raznovrstnosti, sofinancirani iz ESRR, uspešni 
pri zaustavljanju izgube biotske raznovrstnosti?
27 – 28 Projekti so v skladu s prednostnimi nalogami na področju biotske raznovrstnosti na nacionalni ravni in 
ravni EU, vendar odhodki ESRR za biotsko raznovrstnost niso dobro opredeljeni
29 – 31 Tretjina revidiranih projektov je bila osredotočena na pripravo zaščitnih ukrepov, …
32 – 36 … koristi naložb za biotsko raznovrstnost pa niso bile ocenjene
37 – 40 Trajnost projektov temelji na lokalnih prizadevanjih in je odvisna od javnega financiranja v prihodnosti
03 Kazalo
41 – 45 Zaključki in priporočila
41 Splošni zaključek
42 Dodeljevanje in uporaba sredstev ESRR
43 – 45 Dosežki projektov ESRR pri zaustavljanju izgube biotske raznovrstnosti
 Priloga I – Cilji in ukrepi strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020
 Priloga II  –  Dodelitev sredstev iz ESRR za spodbujanje biotske raznovrstnosti in varstva 
narave (vključno z omrežjem Natura 2000)
 Priloga III  – Vzorec revidiranih projektov
 Priloga IV  –  Priložnosti za strategijo za biotsko raznovrstnost, ki jih znotraj finančnega okvira 
2007–2013 po navedbah Komisije ponujajo različni skladi EU 
 Odgovori Komisije
04
 Glosar
Deljeno upravljanje : Okvir, v katerem države članice in Komisija skupaj izvršujejo proračun za strukturne sklade. 
Naloge izvrševanja so prenesene na države članice, Komisija pa ohranja splošno odgovornost za izvrševanje 
proračuna.
Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) : Finančni instrument za spodbujanje ekonomske in socialne kohezije 
med regijami EU. Prispevki ESRR se izvajajo predvsem z operativnimi programi, ki vključujejo veliko število 
projektov. ESRR je eden od strukturnih skladov.
Natura 2000 : Največja ekološka mreža posebnih zaščitenih ohranitvenih območij na svetu. Sestavljena je iz skoraj 
26 000 območij in pokriva skoraj 18 % vsega kopenskega okolja EU ter precejšnja morska območja. Natura 2000 je 
ključni element strategije EU za zaustavitev izgube biotske raznovrstnosti in storitev ekosistemov do leta 2020.
Operativni program : S strani Komisije odobren program naložb države članice, ki prejema sredstva iz strukturnih 
skladov. Program je v obliki skladnega sklopa večletnih prednostnih nalog in ukrepov ter vključuje veliko število 
projektov.
Organ upravljanja : Nacionalni, regionalni ali lokalni javni organ ali javno ali zasebno telo, ki ga določi država 
članica za upravljanje operativnega programa.
Programsko obdobje : Večletni okvir, v katerem se načrtujejo in izvršujejo odhodki strukturnih skladov.
Storitve ekosistemov : Ključne dobrine in storitve, ki jih zagotavlja neokrnjena biotska raznovrstnost, kot so hrana, 
oskrba z vodo in čiščenje zraka.
Strukturni skladi : Skladi EU, ki jih sestavljata Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) in Evropski socialni sklad 
(ESS). Skupaj s Kohezijskim skladom vsota sredstev za njihove dejavnosti v programskem obdobju 2007–2013 znaša 
308 milijard EUR (v cenah iz leta 2004) za podporo regionalni rasti in spodbujanje ustvarjanja delovnih mest.
Upravičenec : Pravna oseba javnega ali zasebnega prava, ki prejema podporo EU za projekte, ki neposredno 
spodbujajo biotsko raznovrstnost.
05
 Povzetek
I
Biotska raznovrstnost, tj. raznolikost živih organiz -
mov in njihovih ekoloških kompleksov, je cenjena kot 
naravni kapital sveta. Izguba biotske raznovrstnosti 
povzroča pomembne gospodarske učinke in učinke na 
zdravje, na primer v smislu onesnažene vode in zraka, 
poplav, erozije ali širjenja bolezni.
II
Zaščita biotske raznovrstnosti je ključna okoljska pred -
nostna naloga za EU. Po neuspešnem poskusu zausta -
vitve izgube biotske raznovrstnosti v Evropi do leta 
2010 je Svet junija 2011 potrdil strategijo EU za biotsko 
raznovrstnost do leta 2020. Časovni okvir za dosego 
glavnega cilja zaustavitve izgube biotske raznovrstno -
sti v EU je bil podaljšan z leta 2010 na leto 2020.
III
Več instrumentov EU zagotavlja sredstva za ohranjanje 
biotske raznovrstnosti, ki so bila uporabljena tudi za 
mrežo Natura 2000, temelj ohranjanja biotske raznovr -
stnosti v EU.
IV
Revizija Sodišča je bila osredotočena na uspešnost 
sklada ESRR pri financiranju projektov, ki neposredno 
spodbujajo biotsko raznovrstnost. Sodišče je najprej 
preučilo, v kolikšni meri so države članice izkoristile 
razpoložljiva sredstva ESRR, nato pa ocenilo uspešnost 
32 projektov v vzorcu.
V
Sodišče je ugotovilo, da države članice niso v celoti 
izkoristile razpoložljivih možnosti financiranja iz ESRR. 
Čeprav projekti na področju biotske raznovrstnosti, 
sofinancirani iz sklada ESRR, ustrezajo prednostnim 
nalogam držav članic in EU v zvezi z zaustavitvijo 
izgube biotske raznovrstnosti, si je treba prizadevati 
za spremljanje dejanskega prispevka teh projektov 
in zagotoviti, da bodo njihovi učinki trajni. Številne 
dejavnosti so bile povezane s pripravo načrtov za 
zaščito in upravljanje, ki jih je treba zdaj izvesti, da bi 
dosegli oprijemljive rezultate.VI
Za povečanje uporabe sklada ESRR za biotsko raznovr -
stnost Sodišče priporoča, naj Komisija:
(a) podpira države članice pri določitvi prednostnih 
nalog za obnovo biotske raznovrstnosti v operativ -
nih programih;
(b) oceni dopolnjevanje med ukrepi za spodbujanje 
biotske raznovrstnosti, ki jih države članice opre -
delijo v operativnih programih, in projekti, ki se 
financirajo iz drugih skladov EU, ter
(c) spremlja dejansko izvajanje operativnih progra -
mov, da bi zgodaj in proaktivno zaznala težave.
Države članice bi morale za dosego tega sodelovati 
s Komisijo.
VII
Komisija naj tudi:
(a) podpira države članice pri nadaljnjem spremljanju 
pripravljalnih projektov za dosego aktivne politike 
varstva, zlasti kar zadeva uspešno izvajanje poseb -
nih načrtov za zaščito in upravljanje s habitati in 
vrstami;
(b) zahteva, da operativni programi vsebujejo določ -
bo o postopkih ocenjevanja okoljskih sprememb 
v habitatih in vrstah po posegu;
(c) svetuje državam članicam pri uporabi pravil ESRR 
v povezavi z drugimi skladi EU.
VIII
Poleg tega naj Komisija zagotovi, da se natančno 
beleži neposredna in posredna poraba EU za biotsko 
raznovrstnost (vključno s programom Natura 2000), 
države članice pa naj ji to olajšajo z zagotavljanjem 
potrebnih podatkov.
06
 Uvod
Splošni pomen biotske 
raznovrstnosti
01 
Konvencija o biološki raznovrstnosti1 
opredeljuje biotsko raznovrstnost 
kot raznolikost med živimi organizmi 
iz vseh virov, vključno s kopenskimi, 
morskimi in drugimi vodnimi ekosis -
temi ter ekološkimi kompleksi, katerih 
del so. Konvencija priznava več hudih 
groženj za biotsko raznovrstnost, kot 
so izguba ali razdrobljenost habitatov,2 
prekomerno izkoriščanje gozdov, oce -
anov, rek, jezer in zemlje, onesnaženje, 
podnebne spremembe ter priseljene 
vrste, ki tekmujejo z domorodnimi 
rastlinskimi in živalskimi vrstami.
02 
Biotska raznovrstnost je cenjena kot 
svetovni naravni kapital, ki zagotavlja 
bistvene dobrine in storitve, kot so 
hrana, voda in čiščenje zraka, ki so te -
melj gospodarske in socialne blaginje 
ter kakovosti življenja.3 Izguba biot -
ske raznovrstnosti povzroča znatne 
gospodarske izgube in izgube blaginje, 
na primer v smislu onesnažene vode 
in zraka, poplav, erozije in širjenja 
bolezni.4
Strategija EU za  
zaustavitev izgube  
biotske raznovrstnosti
03 
Zaščita biotske raznovrstnosti je ključ -
na okoljska prednostna naloga EU, ki 
je izražena v strategiji EU za biotsko 
raznovrstnost in različnih zadevnih 
politikah in zakonodaji EU. Med letoma 
2001 in 2010 si je EU prizadevala doseči 
cilj zaustavitve izgube biotske raznovr -
stnosti ter obnove habitatov in narav -
nih ekosistemov.Leta 2010 je Komisija ugotovila, da ta 
cilj ni bil dosežen. Razlogi za to, da cilj 
EU za leto 2010 ni bil dosežen, so šte -
vilni in zapleteni.5 Ocene ohranjenosti 
habitatov in vrst so pokazale, da so se 
splošne razmere še naprej slabšale.6
04 
Svet je junija 2011 potrdil strategijo EU 
za biotsko raznovrstnost do leta 2020, 
ki jo je predstavila Komisija.7 Poleg 
tega je pozval države članice, naj novo 
strategijo vključijo v svoje nacional -
ne načrte, programe in/ali strategije. 
Evropski parlament je to strategijo 
pozdravil in podprl.8
05 
Strategija EU za biotsko raznovrstnost 
do leta 2020 določa šest splošnih 
ciljev,9 ki vključujejo 20 ukrepov 
(glej  sliko 1  in Prilogo I ).1  Skoraj 200 pogodbenic po 
vsem svetu se je zavezalo 
h Konvenciji o biološki 
raznovrstnosti, ki jo je 
spodbujal okoljski program 
Združenih narodov in je 
stopila v veljavo leta 1993.
2  Habitati so območja, na 
katerih živijo organizmi. 
Običajno jih razvrščamo na 
kopenske, sladkovodne in 
morske habitate. Raziskave 
kažejo, da so urbanizacija, 
krčenje gozdov in širitev 
kmetijstva močno pospešili 
izgubo habitatov.
3  Glej besedilo Evropske 
komisije „Spremljanje vpliva 
politike biotske raznovrstnosti 
EU“, september 2010, str. 2.
4  Glej besedilo Evropske 
komisije „Dobrine in storitve 
ekosistemov“, 
september 2009, str. 2.
5  Komisija med 
najpomembnejšimi razlogi 
navaja naslednje: nezadostno 
vključevanje v druge sektorske 
politike; nepopolno izvajanje 
obstoječe zakonodaje in vrzeli 
v politikah; pomanjkljivosti pri 
financiranju; neustrezen okvir 
in struktura upravljanja ter 
omejena ozaveščenost 
o biotski raznovrstnosti (glej 
SEC(2011) 540 final z dne 
3. maja 2011).
6  Glej na primer Referenčno 
poročilo o biotski 
raznovrstnosti EU za leto 2010 
(EU 2010 Biodiversity Baseline ), 
Evropska agencija za okolje, 
2010 ( http://www.eea.europa.
eu/publications/
eu-2010-biodiversity -baseline ).
7  COM(2011) 244 final z dne 
3. maja 2011 z naslovom „Naše 
življenjsko zavarovanje, naš 
naravni kapital: strategija EU 
za biotsko raznovrstnost do 
leta 2020“.
8  Resolucija Evropskega 
parlamenta z dne 
20. aprila 2012 o našem 
življenjskem zavarovanju, 
našem naravnem kapitalu: 
strategija EU za biotsko 
raznovrstnost do leta 2020.
9  Okvirni cilji so zastavljeni na 
ravni EU in ne predvidevajo 
preoblikovanja v izrecne in 
diferencirane nacionalne cilje 
(glej naslov 5.8 dokumenta 
SEC(2011) 540 final, ki spremlja 
dokument iz opombe 7).
07 Uvod Slika 1Cilji strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020
Vir: Evropska komisija.1.
Okrepitev izvajanja 
zakonodaje s področja narave Strategija EU za biotsko raznovrstnost
6 CILJEV
UKREPI5. 
Boj proti invazivnim 
tujerodnim vrstam6.
Prispevek k zaustavitvi 
svetovne izgube biotske 
raznovrstnosti 4.
Trajnostni
ribolov2. 
Obnova ekosistemov in 
vzpostavitev zelene 
infrastrukture 3.
Trajnostno kmetijstvo in 
gozdarstvoZaustaviti izgubo biotske raznovrstnosti in storitev ekosistemov v EU in jih, kolikor je mogoče, obnoviti ter povečati prispevek EU za 
zaustavitev svetovne izgube biotske raznovrstnosti Krovni cilj za leto 2020 Biotska raznovrstnost Evropske unije in storitve ekosistemov, ki jih zagotavlja – njen naravni kapital – 
so zaščitene, cenjene in ustrezno obnovljeneVizija za leto 2050 
08 Uvod
Politika in zakonodaja EU
06 
Biotska raznovrstnost je večsektorsko, 
interdisciplinarno vprašanje, povezano 
s številnimi politikami, ki imajo svoje 
vire financiranja na ravni EU: Evropski 
kmetijski jamstveni sklad (EKJS), Evrop -
ski kmetijski sklad za razvoj podeželja 
(EKSRP), Evropski sklad za ribištvo 
(ESR), Evropski sklad za regionalni 
razvoj (ESRR), Kohezijski sklad (KS), 
finančni instrument za okolje (LIFE) in 
okvirne programe za raziskave. Pojem 
„integrirano financiranje“ se nanaša na 
vzporedno naravo teh različnih virov 
financiranja.
07 
Zakonodajo, ki zadeva biotsko razno -
vrstnost, tvori več sestavnih delov na 
različnih ravneh:
(a) več mednarodnih okoljskih spora -
zumov, povezanih z biotsko razno -
vrstnostjo, katerih pogodbenice so 
EU in/ali njene države članice, npr. 
Konvencija o biološki raznovrstno -
sti, ki je stopila v veljavo 29. de -
cembra 1993 in je prvi mednaro -
dni sporazum, ki obravnava vse 
vidike biotske raznovrstnosti (glej 
odstavek 1);
(b) številne direktive EU (npr. direkti -
vi o pticah in habitatih,10 okvirna 
direktiva o vodah,11 okvirna direk -
tiva o morski strategiji,12 posebne 
direktive, ki zajemajo vprašanje 
okoljskega ocenjevanja,13 in po -
sebne uredbe v zvezi z različnimi 
skladi EU);
(c) različni nacionalni zakoni.08 
Slika 2  podaja pregled politik in 
zakonodaje EU, ki vplivajo na biotsko 
raznovrstnost.
Sofinanciranje projektov 
za spodbujanje biotske 
raznovrstnosti iz sklada 
ESRR
09 
Po podatkih Komisije so države članice 
v programskem obdobju 2007–2013 
dodelile 2,8 milijarde EUR za neposre -
dno spodbujanje biotske raznovrstno -
sti in varstvo narave v okviru sklada 
ESRR, vključno s programom Natu -
ra 200014 (glej Prilogo II ).
10 
Tudi drugi projekti ESRR lahko pod -
pirajo biotsko raznovrstnost, čeprav 
niso neposredno namenjeni njenemu 
spodbujanju, npr. projekti na področju 
turizma,15 dopolnilni ukrepi, vključeni 
v infrastrukturne projekte kot nadome -
stilo za škodo, povzročeno okolju, in 
projekti, namenjeni čiščenju odpadnih 
voda16.10  Direktiva 2009/147/ES 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 
30. novembra 2009 
o ohranjanju prosto živečih 
ptic (kodificirana različica) 
(UL L 20, 26.1.2010, str. 7) in 
Direktiva Sveta 92/43/EGS 
z dne 21. maja 1992 
o ohranjanju naravnih 
habitatov ter prosto živečih 
živalskih in rastlinskih vrst 
(UL L 206, 22.7.1992, str. 7).
11  Direktiva Evropskega 
parlamenta in Sveta 
2000/60/ES z dne 
23. oktobra 2000 o določitvi 
okvira za ukrepe Skupnosti na 
področju vodne politike 
(UL L 327, 22.12.2000, str. 1).
12  Direktiva 2008/56/ES 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 17. junija 2008 
o določitvi okvira za ukrepe 
Skupnosti na področju politike 
morskega okolja (UL L 164, 
25.6.2008, str. 19).
13  Direktiva Sveta 85/337/EGS 
z dne 27. junija 1985 o presoji 
vplivov nekaterih javnih in 
zasebnih projektov na okolje 
(UL L 175, 5.7.1985, str. 40) in 
Direktiva 2001/42/ES 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 27. junija 2001 
o presoji vplivov nekaterih 
načrtov in programov na 
okolje (UL L 197, 27.7.2001, 
str. 30).
14  Ta podatek temelji na 
razčlenitvi dodelitve sredstev 
strukturnih skladov (na dan 
31. 12. 2012), ki je bila 
opravljena v skladu 
s seznamom 86 kategorij iz 
Priloge II k Uredbi Komisije (ES) 
št. 1828/2006 z dne 
8. decembra 2006 o pravilih za 
izvajanje Uredbe Sveta (ES) 
št. 1083/2006 (UL L 371, 
27.12.2006, str. 1). Člen 11 
določa, da morajo države 
članice določiti okvirno 
razčlenitev po kategorijah 
načrtovane uporabe sredstev.
15  Ukrepi na področju turizma 
vključujejo promocijo 
naravnih bogastev ter varstvo 
in razvoj naravne dediščine. 
Glej Posebno poročilo Sodišča 
št. 6/2011 – Ali so bili turistični 
projekti, sofinancirani iz ESRR, 
uspešni? (http://eca.europa.
eu).
09 Uvod Slika 2Politike in zakonodaja EU, ki vplivajo na biotsko raznovrstnost
Vir: Evropska komisija.Biotska
raznovrstnostSkupna 
kmetijska 
politika
Konvencija
ZN o BIOLOŠKI 
RAZNO-
VRSTNOSTIPolitike
s področja 
PODNEBNIH 
SPREMEMBDirektiva
o HABITATIH
RaziskaveLIFE +Regionalna 
politikaSkupna
ribiška
politika
MORSKA 
direktivaOsnutek 
direktive
o VARSTVU
TALOkvirna
direktiva
o VODAHDirektiva
o PTICAH
11 
Komisija ima splošno odgovornost za 
izvrševanje proračuna. Sofinancirani 
projekti za biotsko raznovrstnost so 
del operativnih programov, ki jih izva -
jajo države članice v okviru ureditev 
deljenega upravljanja. Pri tem je treba 
zlasti izpostaviti naslednje:
(a) Komisija se pogaja o operativnih 
programih, ki jih predlagajo države 
članice, jih potrdi in jim dodeljuje 
sredstva EU;
(b) države članice upravljajo operativ -
ne programe in jih izvajajo z izbira -
njem projektov, ki jih nato nadzira -
jo in ocenjujejo;(c) Komisija ocenjuje nacionalne 
upravljavske in kontrolne sisteme, 
spremlja izvajanje programov, 
dodeljuje finančne prispevke EU in 
jih izplačuje na podlagi odobrenih 
odhodkov.
12 
Komisija mora zagotoviti tudi strateško 
usmeritev z opredelitvijo dejavnikov, ki 
prispevajo k uspešnosti ali neuspešno -
sti izvajanja operativnih programov, in 
z ugotavljanjem dobrih praks.1716  Glej Posebno poročilo Sodišča 
št. 3/2009 – Uspešnost porabe 
iz strukturnih ukrepov za 
čiščenje odpadne vode za 
programski obdobji 
1994–1999  in 2000–2006 
(http://eca.europa.eu).
17  Glej člen 49 Uredbe Sveta (ES) 
št. 1083/2006 z dne 
11. julija 2006 o splošnih 
določbah o Evropskem skladu 
za regionalni razvoj, 
Evropskem socialnem skladu 
in Kohezijskem skladu in 
razveljavitvi Uredbe (ES) 
št. 1260/1999 (UL L 210, 
31.7.2006, str. 25).
10
 Obseg in  
cilji revizije
13 
Glavni cilj revizije je bil oceniti, ali je bil 
ESRR uspešen pri financiranju projek -
tov, ki neposredno spodbujajo biotsko 
raznovrstnost, kot del strategije EU za 
biotsko raznovrstnost do leta 2020. 
Sodišče je ocenilo, ali:
(a) so države članice izkoristile 
razpoložljiva sredstva ESRR za 
neposredno spodbujanje biotske 
raznovrstnosti;
(b) so bili projekti za neposredno 
spodbujanje biotske raznovrstno -
sti, sofinancirani iz ESRR, uspešni 
pri zaustavljanju izgube biotske 
raznovrstnosti.
14 
Začetna faza revizije je temeljila na 
pregledu dokumentov in razgovorih 
v prostorih Komisije. Obiskana sta bila 
dva generalna direktorata:
(a) GD za regionalno in mestno politi -
ko, ki je odgovoren za tisti del pro -
računa EU, ki sofinancira projekte 
biotske raznovrstnosti v okviru 
politike za regionalni razvoj. Kot 
del svojega postopka ocenjevanja 
programov se posvetuje z drugimi 
generalnimi direktorati, zlasti z GD 
za okolje;
(b) GD za okolje, ki je odgovoren za 
okoljsko politiko EU.
15 
Opravljena je bila tudi anketa dr -
žav članic, ki so ESRR za financiranje 
projektov za neposredno spodbujanje 
biotske raznovrstnosti uporabljale le 
malo ali nič. Izbranih je bilo 20 opera -
tivnih programov v desetih državah 
članicah in vprašalniki so bili poslani 
zadevnim organom upravljanja. Preje -
tih je bilo 17 odgovorov.16 
Druga faza revizije je potekala v petih 
izbranih državah članicah: na Češkem, 
v Španiji, Franciji, Poljski in Romuniji.  
Te države članice so imele skupaj 
68-odstotni delež vseh sredstev ESRR, 
dodeljenih za neposredno spodbuja -
nje biotske raznovrstnosti v program -
skem obdobju 2007–2013.
17 
Med finančno najpomembnejšimi ope -
rativnimi programi v zadevnih državah 
članicah je bilo izbranih 32 projektov 
(tako dokončanih kot potekajočih), pri 
čemer se je upoštevala stopnja dokon -
čanosti projektov in nizka stopnja iz -
vajanja dodeljenih sredstev za biotsko 
raznovrstnost pri nekaterih operativ -
nih programih (glej seznam projektov 
v Prilogi III ).
11
 Opažanja
Ali so države članice  
izkoristile razpoložljiva 
sredstva ESRR za  
neposredno spodbujanje 
biotske raznovrstnosti?
18 
Sodišče je preverilo raven dodeljeva -
nja in uporabe sredstev ESRR s strani 
držav članic za projekte, ki neposredno 
spodbujajo biotsko raznovrstnost.
Možnosti financiranja iz ESRR 
niso bile v celoti izkoriščene
19 
Komisija je analizirala ESRR in druge 
sklade EU v smislu njihovih možnosti 
za podpiranje ciljev strategije EU za 
biotsko raznovrstnost znotraj večle -
tnega finančnega okvira za obdobje 
2007–2013 (glej Prilogo IV ). V začetku 
leta 2013 je pripravila nova merila za 
boljše spremljanje porabe, povezane 
z biotsko raznovrstnostjo, v okvi -
ru vseh ustreznih instrumentov EU, 
vključno z ESRR.1820 
Sklad ESRR ponuja predvsem možnosti 
financiranja za cilj 1 (v celoti izvajati 
zakonodajo v zvezi z naravo (direktivi 
o pticah in habitatih)) in cilj 2 (ohraniti 
in obnoviti ekosisteme ter njihove sto -
ritve) iz strategije. K tema ciljema lahko 
prispevajo tudi skoraj vsi drugi skladi 
EU. To je mogoče razložiti predvsem 
z večsektorsko naravo teh dveh ciljev, 
ki zadevata politike EU na področju 
kmetijstva, kohezije, okolja in raziskav 
(glej Prilogo IV ). Nacionalni organi za 
izbor projektov so, da bi bila jasnost 
za upravičence večja, včasih razlikovali 
med ESRR in drugimi instrumenti EU.19
21 
Države članice same določajo pred -
nostne naloge financiranja glede na 
lastne potrebe, pri čemer se morajo dr -
žati strateških smernic EU za kohezijo. 
Številne države članice so v program -
skem obdobju 2007–2013 za biotsko 
raznovrstnost neposredno dodelile le 
malo ali nič sredstev iz ESRR: 12 držav 
članic je ukrepom, neposredno name -
njenim biotski raznovrstnosti, name -
nilo manj kot 0,2 % svojih kohezijskih 
sredstev (glej tabelo 1  in Prilogo II ).18  Za leto 2014, prvo leto 
sedanjega večletnega 
finančnega okvira, je Komisija 
iz podatkov iz preteklosti 
ekstrapolirala, da se lahko 
financiranju biotske 
raznovrstnosti nameni znesek 
11 milijard EUR, od tega 1,7 
milijarde iz ESRR, (glej 
Statement of estimates of the 
European Commission for the 
financial year 2014 
(Preparation of the 2014 Draft 
Budget), Political presentation, 
SEC(2013) 370, junij 2013). Ta 
znesek poleg neposrednih 
sredstev za biotsko 
raznovrstnost (glej odstavek 9) 
vključuje tudi vsa druga 
sredstva, ki bi bila lahko 
posredno povezana z biotsko 
raznovrstnostjo.
19  Na primer z uvedbo 
finančnega praga kot merila 
za določanje, iz katerega 
sklada EU naj se financirajo 
kateri projekti biotske 
raznovrstnosti (npr. večji 
projekti iz ESRR in manjši iz 
EKSRP), ali z omejitvijo 
dostopa do ESRR za javne 
organe.Tabela 1Dodelitev sredstev iz ESRR projektom, ki neposredno spodbujajo biotsko  
raznovrstnost, po državah članicah (programsko obdobje 2007–2013)
Odstotek vseh sredstev iz ESRR, namenjen nepo -
srednemu spodbujanju biotske raznovrstnostiŠtevilo držav članic Odstotek (%) držav članic
Več kot 2 % 2 7
Med 1 % in 2 % 4 15
Med 0,2 % in 1 % 9 33
Manj kot 0,2 %  
od tega 0 %12 
645 
22
Skupaj 27 100
12 Opažanja
22 
Po neuspešnem poskusu, da bi zausta -
vili izgubo biotske raznovrstnosti do 
leta 2010, je Evropski parlament pozval 
Komisijo in države članice, naj okre -
pijo prizadevanja na tem področju. 
Zato je Komisija sredi programskega 
obdobja 2007–2013 spodbudila organe 
upravljanja, naj ponovno uravnajo 
obstoječe operativne programe, da bi 
več vlagali v biotsko raznovrstnost in 
druge cilje trajnostne rasti.20
23 
Vendar so bile prilagoditve že izobli -
kovanih operativnih programov zelo 
omejene. Samo ena država članica je 
znatno povečala dodeljevanje sred -
stev ESRR za biotsko raznovrstnost, 
kar je bila posledica dobrega odziva 
na razpise za zbiranje predlogov za 
projekte, posebej namenjene spodbu -
janju biotske raznovrstnosti. V dveh 
drugih državah članicah izmed 21, ki 
so namenile sredstva biotski raznovr -
stnosti, je prišlo do omejenega pove -
čanja, 11 držav pa je ohranilo prvotno 
dodelitev sredstev ESRR. V sedmih 
državah članicah so se sredstva ESRR 
za biotsko raznolikost celo zmanjšala 
(glej Prilogo II) . Nacionalni organi so 
ta zmanjšanja pojasnili s sklicevanjem 
na različne težave pri izvajanju, npr. 
majhen odziv na razpise za projekte, 
nezadostna pripravljenost na naloge 
programa Natura 2000, težave pri do -
ločanju ustrezne razmejitve z drugimi 
skladi.24 
Ne le, da so številne države članice  
biotski raznovrstnosti neposredno do -
delile malo ali nič sredstev ESRR, tudi 
pri tistih, ki so jih dodelile, je bilo črpa -
nje finančnih sredstev pod povprečjem 
za vsa sredstva kohezijske politike. 
Črpanje sredstev za projekte biotske 
raznovrstnosti je bilo počasno ves čas 
od začetka programskega obdobja 
2007–2013, čeprav je Komisija leta 
2011 pozvala k izboljšanju razmer (glej 
tabelo 2 ). Za program Natura 2000 je 
Komisija podala vrsto razlogov za ta 
nezadovoljiv položaj,21 ki so navedeni 
v okviru 1 .
25 
V 60 % odgovorov na anketo, ki jo je 
izvedlo Sodišče, da bi ugotovilo, zakaj 
se ESRR tako malo uporablja kot vir 
financiranja za neposredno spodbuja -
nje biotske raznovrstnosti (glej odsta -
vek 15), je bil naveden razlog, da za 
obstoječe potrebe zadostujejo drugi 
viri financiranja EU in/ali nacionalni 
viri financiranja. V 30 % odgovorov so 
bili izraženi dvomi o tem, ali je ESRR 
ustrezen instrument za financiranje 
biotske raznovrstnosti (zaradi pomanj -
kanja skladnosti z regionalnimi cilji ali 
omejenih učinkov glede na regionalne 
cilje).20  COM(2011) 17 final z dne 
26. januarja 2011 z naslovom 
„Prispevek regionalne politike 
k trajnostni rasti v okviru 
strategije Evropa 2020“.
21  Evropska komisija, Naložbe 
v območja omrežja 
Natura 2000: zagotavljanje 
koristi za naravo in ljudi , 2011,  
str. 21.
13 Opažanja
Posebni razlogi za nezadovoljivo rabo sredstev EU v zvezi s programom 
Natura 2000, kot jih je opredelila Komisija
1.  Konkurenca med različnimi cilji politike: uprave držav članic naložb v območja Natura 2000 pogosto ne uvr -
stijo med prednostne naloge, verjetno zaradi pomanjkanja razumevanja, kako lahko to prispeva k skupnim 
ciljem regionalnega razvoja.
2.  Nezadostno posvetovanje: pri pripravi operativnih programov in odločanju o dodelitvi denarja iz različnih 
sektorskih skladov pogosto ni dovolj posvetovanj z organi, zadolženimi za območja Natura 2000, in njihove 
vključitve.
3.  Počasen razvoj načrtov upravljanja za območja Natura 2000: počasen napredek pri opredeljevanju območij 
je povzročil znatno zamudo pri določitvi in sprejemanju načrtov upravljanja za območja Natura 2000, ki so 
potrebni za spodbujanje naložb v program Natura 2000.
4.  Pomanjkanje zmogljivosti in znanja za pridobivanje sredstev EU: čeprav se znanje o skladih EU povečuje, 
organizacije in organi na področju ohranjanja narave še vedno težko pridobijo potrebno podporo za razvoj 
projektov, katerih namen je samo ohranjanje narave.
5.  Veliko upravno breme: upravne zmogljivosti, ki so potrebne za razvoj projektov in pridobivanje sredstev, so 
lahko precejšnje, zlasti v primerih, ko ni ureditev za predfinanciranje.Okvir 1 Tabela 2Črpanje sredstev za projekte biotske raznovrstnosti v primerjavi s povprečjem  
za vsa sredstva kohezijske politike
Črpanje sredstev za projekte biotske raznovrstnosti 
(v %)Povprečje za vsa sredstva kohezijske politike (v %)
Konec leta 2010 18 27
Konec leta 2011 56 71
Konec leta 2012 75 85
Opomba: Črpanje sredstev se izračuna kot delež prvotno dodeljenega proračuna, ki ga ima znesek, v določenem času dejansko namenjen pro -
jektom biotske raznovrstnosti v državi članici. Komisija nima podatkov o izplačilih za posamezne kategorije odhodkov.
14 Opažanja
Ali so projekti za neposre -
dno spodbujanje biotske 
raznovrstnosti, sofinanci -
rani iz ESRR, uspešni pri 
zaustavljanju izgube  
biotske raznovrstnosti?
26 
Sodišče je revidiralo uspešnost vzorč -
nih projektov pri zaustavljanju izgube 
biotske raznovrstnosti tako, da je 
ocenilo, ali so:
(a) bili skladni s prednostnimi naloga -
mi v zvezi z biotsko raznovrstno -
stjo na ravni držav članic in EU;
(b) prinesli oprijemljive rezultate in 
izpolnili svoje cilje;
(c) verjetno dosegli trajnostne učinke, 
tj. ali se bodo koristi najverjetneje 
ohranile tudi po izteku podpore 
EU.Projekti so v skladu s pred -
nostnimi nalogami na podro -
čju biotske raznovrstnosti na 
nacionalni ravni in ravni EU, 
vendar odhodki ESRR za  
biotsko raznovrstnost niso 
dobro opredeljeni
27 
Revidirani projekti so bili skladni 
s prednostnimi nalogami na področju 
biotske raznovrstnosti na nacionalni 
ravni in ravni EU. Nacionalni organi 
so jih izbrali na podlagi prednostnih 
nalog ustreznih operativnih progra -
mov. Projekti so se poleg priprave in 
ukrepov ozaveščanja ukvarjali pred -
vsem s habitati in varstvom živalskih 
vrst (glej primer v  okviru 2 ).
Primer projektov, ki so skladni s prednostnimi nalogami na področju biotske  
raznovrstnosti na nacionalni ravni in ravni EU
V Andaluziji (Španija) so trije projekti zadevali ekolo -
ško obnovo rečnih bregov (ESRR: 15 milijonov EUR). 
Ti projekti so bili skladni z opisom v operativnem 
programu Andaluzije pod ustrezno prednostno 
nalogo. Obnova degradiranih ekosistemov je ključni 
element strategije EU za biotsko raznovrstnost. 
Projekti so vključevali sanacijo obstoječe vegetacije, 
ponovno pogozditev z avtohtonimi vrstami, sanaci -
jo vodnih območij s pomočjo bazenov in zapornic 
ter oblikovanje pešpoti z več mostovi za pešce.Okvir 2
Vir: Evropsko računsko sodišče.
Fotografija 1 – Obnova rečnega brega v Sevilli
15 Opažanja
28 
Tako kot je lahko podpora biotski 
raznovrstnosti sekundarni in ne pri -
marni cilj nekaterih projektov ESRR 
(glej odstavek 10), je imela približno 
polovica revidiranih projektov sekun -
darni cilj, povezan z drugimi vprašanji, 
kot so protipoplavni ukrepi, rekreacija 
in omejevanje dostopa obiskovalcev. 
To kaže, kako težko države članice 
dodelijo odhodke ESRR pravim pred -
nostnim temam in kako težko Komisija 
opredeli odhodke ESRR za biotsko 
raznovrstnost. V enem primeru biotska 
raznovrstnost ni bila glavna kompo -
nenta projekta, zato bi ga bilo treba 
sofinancirati pod drugo prednostno 
temo operativnega programa (glej 
okvir 3 ).
Projekt, ki bi moral biti sofinanciran pod drugo prednostno temo, ne pod biotsko 
raznovrstnostjo
V Andaluziji (Španija) je en projekt zadeval obnovo gradu (ESRR: 3,1 milijona EUR). Zgolj manjši elementi (pri -
bližno 10 % skupnih stroškov) so vključevali spodbujanje biotske raznovrstnosti (npr. odstranitev invazivnih 
tujih rastlinskih vrst v okolici). Zaradi prevladujoče komponente kulturne dediščine bi bilo ta projekt primer -
neje vključiti v prednostno temo programa „varstvo in ohranjanje kulturne dediščine“.Okvir 3
© Ministrstvo za kmetijstvo in okolje, Španija.
Fotografija 2 – Obnova gradu
16 Opažanja
Tretjina revidiranih pro -
jektov je bila osredoto -
čena na pripravo zaščitnih 
ukrepov, …
29 
Enajst projektov izmed 32 revidiranih 
(34,4 % po številu in 39,6 % po vre -
dnosti) je bilo posvečenih predvsem 
različnim pripravljalnim delom, zato bo 
trajalo še nekaj časa, preden se bodo 
ukrepi začeli izvajati v skladu s temi 
načrti za zaščito in bo mogoče zaznati 
oprijemljive rezultate v smislu zausta -
vljanja izgube biotske raznovrstnosti.V povprečju je bila približno tretji -
na sredstev, dodeljenih za biotsko 
raz novrstnost v izbranih operativnih 
programih, namenjena pripravljalnim 
ukrepom, kot so:
(a) vzpostavljanje informacijskih 
sistemov, izvajanje popisovanja, 
kartiranje, ugotavljanje začetne -
ga stanja biotske raznovrstnosti 
za zadevna območja in priprava 
posebnih načrtov za zaščito (glej 
primer v  okviru 4 );
(b) kampanje za ozaveščanje, informa -
cijski in izobraževalni ukrepi.
Kartografska orodja za delto Donave
Namen dveh projektov v Romuniji, ki sta ju izvajala Univerza v Bukarešti (ESRR: 5,8 milijona EUR) in Nacionalni 
inštitut za raziskave in razvoj delte Donave (ESRR: 0,8 milijona EUR), je bil izdelati popise podvodnih ali kopen -
skih habitatov in vrst ter oblikovati digitalne zemljevide, s katerimi bi pomagali organu za upravljanje delte 
Donave, da bi ustrezno ukrepala.
Kupili so opremo, izdelali programsko opremo, pregledali morsko dno in kopensko območje ter izdelali apli -
kacije za digitalno kartiranje in dejansko upravljanje (npr. modele za rekonstrukcijo habitatov ali za poplavni 
režim).
Vendar novega celostnega načrta upravljanja za biosferni rezervat delte Donave še niso pripravili. Ker ni 
ustreznega zemljiškega registra, je splošno načrtovanje ukrepov za zaščito zemljišč oteženo. ESRR podpira to 
dejavnost prek novega projekta, ki poteka od junija 2013 do konca leta 2015.Okvir 4
© Univerza v Bukarešti.
Fotografiji 3 in 4 – Sonarji, ki se uporabljajo za kartiranje morja
17 Opažanja
30 
Čeprav so bili opredeljeni številni 
načrti za zaščito, se je njihova priprava 
izkazala kot težavna in v času revizije 
nacionalni organi nekaterih še niso 
sprejeli (glej primere v  okviru 5 ).
Primeri načrtov za zaščito, ki so naleteli na težave pri izdelavi in izvajanju
Projekt „Vzpostavljanje območij Natura 2000“ (Češka) (ESRR: 4,3 milijona EUR), ki naj bi bil končan januarja 
2015, je strateškega pomena: vključuje predvsem popisovanje in geodetske raziskave, ki so potrebni za pri -
pravo načrtov varstva za 303 izmed 1 075 območij Natura 2000 in za vzpostavitev okvira za spremljanje teh 
območij. Vzpostavljanje in zagon projekta sta bila težavna in dolgotrajna zaradi nenehnih negotovosti v zvezi 
z obsegom projekta in podrobnimi cilji (seznam vključenih območij in vrste del, ki jih je treba opraviti). Od vlo -
ge za projekt novembra 2008 do sklepa o dodelitvi nepovratnih sredstev aprila 2011 sta minili dve leti in pol. 
Sklep o dodelitvi nepovratnih sredstev je bil dvakrat spremenjen, novembra 2011 in decembra 2012, ob koncu 
leta 2013 pa je bila načrtovana še tretja sprememba.
Projekt „Nacionalni program za zaščito divjega petelina“ (Poljska) (ESRR: 0,2 milijona EUR) je zadeval spremlja -
nje populacije in habitatov divjega petelina22 med julijem 2009 in decembrom 2011 ter pripravo nacionalnega 
programa za zaščito te vrste. Več kot leto dni pozneje, marca 2013, je poljski generalni direktorat za varstvo 
okolja zavrnil osnutek programa, ga kritično ocenil kot neprimernega in sklenil, da je treba program zaščite 
oblikovati povsem na novo.
Na Poljskem so bile opažene težave ne le pri programu za zaščito divjega petelina, temveč tudi pri programih 
za druge vrste. Do maja 2013 je bilo generalnemu direktoratu za varstvo okolja predloženih v potrditev še 10 
drugih programov za zaščito vrst, ki jih podpira EU (npr. volk, medved, vidra), vendar še noben od njih ni bil 
potrjen.Okvir 5
22 Divji petelin ( Tetrao urogallus ) je na seznamu iz Priloge I Direktive Sveta 79/409/EGS. Ta zahteva izvajanje posebnih ukrepov za ohranjanje 
habitatov, da se zagotovi preživetje vrste. Leta 2012 je bila celotna populacija divjega petelina na Poljskem ocenjena na 500–600 primerkov.
© Poljsko društvo za varstvo ptic.
Fotografija 5 – Divji petelin (Tetrao urogallus)
18 Opažanja Okvir 631 
Trije od enajstih projektov so bili 
posvečeni ukrepom ozaveščanja, obve -
ščanja in izobraževanja (glej primer 
v okviru 6 ). Takšne ukrepe je vključe -
vala skoraj polovica vseh revidiranih 
projektov. Komisija je pri oblikovanju 
strategije EU za biotsko raznovrstnost 
ugotovila, da je ozaveščenost o razno -
vrstnosti v EU nizka. Vendar učinek 
takšnih ukrepov na razumevanje in 
poznavanje biotske raznovrstnosti 
v ciljni populaciji na nacionalni ravni ni 
bil ocenjen.
Primer projekta za ozaveščanje in obveščanje
Projekt „Izboljšanje biotske raznovrstnosti v morskem sektorju s pomočjo ozaveščanja in obveščanja“ v delti 
Donave (Romunija) (ESRR: 2,8 milijona EUR) vključuje gradnjo centra za obiskovalce, oblikovanje štirih turi -
stičnih poti z informacijskimi tablami, seminarje, informativna srečanja, vodiče po vrstah in pticah, brošure, 
album, tiskovne konference in oblikovanje spletne strani.
V času revizije so zamujali z gradnjo centra za obiskovalce zaradi pritožb na razpisne postopke. Vse štiri načr -
tovane poučne turistične poti so bile dokončane in odprte za javnost.
Toda na plaži Sulina blizu območja projekta so postavili turistične zmogljivosti na območju Natura 2000, 
zaščitenem z direktivama EU o pticah in habitatih. Za razvoj teh turističnih zmogljivosti je bilo izdano dovolje -
nje, čeprav predhodno ni bila izvedena ustrezna ocena o tem, kaj bo to pomenilo za omenjeno območje.23 Ta 
ocena je ključni pogoj, ki ga zahteva Natura 2000, da se zagotovi, da dejavnosti ne bodo škodljivo vplivale na 
celovitost tega območja.
23 Člen 6 Direktive Sveta 92/43/EGS.
Vir: Evropsko računsko sodišče.
Fotografiji 6 in 7  – Informativne table vzdolž vodne izobraževalne turistične poti
19 Opažanja
… koristi naložb za biotsko 
raznovrstnost pa niso bile 
ocenjene
32 
Izmed 32 revidiranih projektov jih je 
21 vključevalo naložbe, namenjene 
spodbujanju biotske raznovrstnosti. 
Naložbe so bile na splošno izpeljane 
v skladu z zahtevami prek javnih naro -
čil za blago in gradnje ter so se izvajale 
v skladu z nameni, za katere so bile 
predvidene. Cilji naložbenih projektov 
so bili večinoma povezani z varstvom 
in obnovo habitatov (jezer, rek, obale, 
gozda, biokoridorjev itd.) (glej okvir 7  
in okvir 8 ) ali zaščito živali.33 
V skoraj vseh primerih so pristojni 
organi za spremljanje uspešnosti 
projektov uporabili samo kazalnike 
fizičnih izložkov24, npr. število in vrsto 
nasadov na obnovljenem območju, 
število ponovno pogozdenih hekta -
rov, dolžino obale, na kateri je potekal 
poseg, in število zaščitenih vrst. Organi 
držav članic uspešnosti projektov niso 
analizirali podrobneje; sklepi o dodeli -
tvi nepovratnih sredstev niso določali 
niti kazalnikov rezultatov25 niti določb 
o spremljanju za ocenjevanje razvoja 
habitatov in vrst. Brez takšne analize je 
onemogočeno kakršno koli ocenjeva -
nje uspešnosti teh projektov in s tem 
tudi možnost, da se dokažejo oprije -
mljivi rezultati pri ohranjanju biotske 
raznovrstnosti.24  Izložki so to, kar se ustvari ali 
doseže z viri, ki so dodeljeni 
posameznemu posegu.
25 „Rezultati“ pomenijo 
spremembe v zvezi s cilji. Okvir 7Primer projekta, katerega cilj je varstvo in obnova habitatov
V regiji Nord -Pas-de-Calais (Francija) sta ope -
racijo „Opération Grand Site des Deux Caps“ 
v programskem obdobju 2007–2013 sofinancirala 
dva projekta ESRR (ESRR: 2,8 in 0,6 milijona EUR). 
Operacija se je začela leta 2000 z več študijami. 
Cilj je bil pridobiti oznako „Grand Site de Fran -
ce“26 z obnovo in dolgoročnim ohranjanjem na -
ravne kakovosti območja, ki se razteza na 23 km 
obale ob Rokavskem prelivu, z zagotavljanjem 
rešitev in zmogljivosti za usmerjanje turističnih 
tokov (dostop, parkirišča in posebna zaščita), do -
ločitvijo politike vzdrževanja in upravljanja, ki bi 
temeljila na strukturi, ter spodbujanjem razvoja 
lokalnih mest in vasi.
Vir: Evropsko računsko sodišče.
Fotografija 8 – Varstveni ukrepi na rtu Blanc Nez
26 Oznaka „Grand Site de France“ se podeljuje priznanim območjem z izjemnimi naravnimi značilnostmi in velikim številom obiskovalcev. Izdaja se 
na podlagi izvajanja projekta za ohranjanje in upravljanje območja v skladu z načeli trajnostnega razvoja.
20 Opažanja
Primer projekta, katerega cilj je zaščita živaliOkvir 8
Vir: Evropsko računsko sodišče.
Fotografija 9  – Prehod za ribe, podoben naravnemu, ki ga uporabljajo 
predvsem počasnejše vrste
En sofinanciran projekt (Češka) je vključeval gradnjo dveh prehodov za ribe na desnem bregu reke Labe pri 
zapornici Lovosice (ESRR: 0,9 milijona EUR). Cilj projekta je bil odstraniti oviro za prehod rib, ki jo je povzročala 
stara zapornica, zgrajena leta 1919.
Eden od prehodov za ribe je obrečni kanal, podoben naravnemu rokavu, opremljen z balvani, drugi pa je ume -
ten prehod za ribe, ki se nahaja v ločilnem stebru.
Fotografija 10 – Umetni prehod za ribe, ki ga uporabljajo predvsem 
hitrejše vrste rib
Vir: Evropsko računsko sodišče.
21 Opažanja
34 
V Španiji je ministrstvo za okolje izdalo 
smernico, v kateri je bilo spremljanje 
opredeljeno kot ključni element. Ven -
dar v sofinanciranem projektu, ki ga 
je preučilo Sodišče, ta smernica ni bila 
upoštevana (glej okvir 9 ).35 
Ker ni kazalnikov rezultatov niti spre -
mljanja, tudi ni mogoče oceniti regio -
nalnih in/ali lokalnih dosežkov. Poleg 
tega v revidiranih projektih ni bilo 
veliko poskusov ocenjevanja uspešno -
sti z upoštevanjem najpomembnejših 
zunanjih dejavnikov. Številni dejavniki 
(npr. učinek infrastrukture in dejav -
nosti v bližini), ki morda niso v okviru 
posameznega projekta ali tak projekt 
nanje ne more vplivati, lahko dejansko 
povzročijo spremembe v splošnem sta -
nju lokalnih habitatov in živalskih vrst.Okvir 9Smernica za ocenjevanje je obstajala, vendar se ni uporabljala
V Španiji bi morali v skladu s smernico ministrstva za okolje o okolju prijazni obnovi sipin v letih po dokonča -
nju projekta spremljati naslednje elemente: splošni razvoj sistema, prerez sipin, vzpostavitev in razvoj vegeta -
cije, pojavljanje novih vrst, razvoj invazivnih vrst in uspešnost zaščitnih ukrepov.
Vendar več kot tri leta po dokončanju projekta „Obnova sistema sipin in dostopa do plaže Isla Canela“ (Špa -
nija) (ESRR: 0,9 milijona EUR) učinek varstvenih ukrepov še ni bil ocenjen. Ni se na primer skušalo sestaviti 
seznama živalskih in rastlinskih vrst, ki so rezultat projekta.
Projekt je vključeval obnovo območja sipin z nameščanjem kupov protja za ustavljanje peska, sajenjem avtoh -
tonih vrst rastlin, ograditvijo obnovljenega območja in izdelavo dvignjenih lesenih potk za prečkanje sipin. 
Obnovljen del obale je dolg 1 300 metrov.
Fotografiji 11 in 12 – Obnova sistema sipin
Vir: Evropsko računsko sodišče.
22 Opažanja
36 
Pozitivna izjema je bila študija, ki so 
jo izvedli na Poljskem in je poudarila, 
da zaščitnim ukrepom nasprotujejo 
zunanji dejavniki (glej okvir 10 ).Okvir 10Primer zunanjih dejavnikov, ki omejujejo uspešnost zaščitnih ukrepov
Projekt na Poljskem je vključeval obnovo in ohranjanje optimalnega habitata za ruševca (ESRR: 0,6 milijo -
na EUR). Izvedeni so bili tudi podobni predhodni projekti. Projekt je podpiral široko paleto ukrepov, npr. 
odstranitev grmovja in grmičevja, rezanje ločja, odstranitev kovinskih mrežastih ograj, izločanje plenilcev, 
nakupe zemljišč ter obveščanje in širjenje informacij.
Študija, izvedena v povezavi s projektom, je pokazala, da število samcev ruševca še naprej znatno upada. 
Glavni ugotovljeni razlogi, s katerimi bi bilo mogoče pojasniti, zakaj zmanjševanja populacije ruševca kljub 
aktivnim ukrepom zaščite habitata v tej regiji ni bilo mogoče ustaviti, so bili:
– neugodne podnebne spremembe: nizko stopnjo razmnoževanja so povezali z deževnimi pomladmi in 
poletji, zlasti v juniju, ko se izvali večina ruševcev (piščanci ruševca v prvih treh tednih življenja ne morejo 
uravnavati telesne temperature);
– povečan pritisk plenilcev (npr. lisic, rakunov in kun), kar je mogoče razložiti z množičnim cepljenjem proti 
steklini in znatnim zmanjšanjem lova na lisice zaradi nižjih cen krzna.
Fotografija 13 – Ruševec (samca)
© Poljsko društvo za varstvo ptic.
23 Opažanja
Trajnost projektov temelji  
na lokalnih prizadevanjih  
in je odvisna od javnega 
financiranja v prihodnosti
37 
Koristi projektov bi se morale nada -
ljevati po obdobju, ko se podpora EU 
konča. V ta namen morajo projekti za -
dostiti določenim merilom: predvsem 
morajo biti tesno povezani z lokalnimi 
strukturami, s čimer se zagotovi pre -
vzemanje lastne odgovornosti deležni -
kov, in v splošnih razmerah finančne in 
gospodarske krize morajo biti na voljo 
potrebna finančna sredstva za vzdrže -
vanje rezultatov projektov.
38 
Kar zadeva evidence in načrte za 
zaščito in upravljanje, ki so pogosto 
predstavljali izložke projektov (glej 
odstavek 29), se po koncu projektov 
niso udejanile koristi, saj so ti načrti 
še čakali na sprejem in izvedbo. Trajne 
koristi je mogoče pričakovati samo 
v primeru njihovega dejanskega izvaja -
nja. Kar zadeva dejavnosti ozaveščanja, 
obveščanja in izobraževanja, je pozi -
tivni vidik ta, da imajo nekateri pro -
jekti dolgo obstoječe spletne strani, ki 
zagotavljajo ustrezne informacije.39 
Sodišče je ugotovilo, da se naložbe 
iz projektov, kot so stavbe, strojna 
in druga oprema ter nasadi, na splo -
šno dobro vzdržujejo tudi po izteku 
projektov. Pomemben vidik tega je, 
da se je trajnost v glavnem upoštevala 
že od samega začetka postopka izbire 
projektov. Poleg tega pogodbe o pro -
jektih vsebujejo klavzulo, ki zahteva, 
da se naložbe uporabljajo in vzdržujejo 
v dogovorjene namene še več let po 
izteku projektov, v nasprotnem prime -
ru je treba nepovratna sredstva vrniti. 
V enem primeru dve leti po dokonča -
nju del še vedno ni bilo rešeno vpraša -
nje odgovornosti za vzdrževanje.
40 
Sodišče je ugotovilo visoko stopnjo 
zavezanosti naravovarstvenih orga -
nizacij, okoljskih agencij in organov 
parkov, odgovornih za projekte, ki jih 
je podprla lokalna politika z namenom 
spodbujanja pozitivne podobe ekoturi -
stične regije. Ker projekti niso ustvarja -
li prihodkov in niso pritegnili zasebnih 
sredstev, je bilo na splošno potrebno 
nadaljnje javno financiranje. Če nadalj -
njega financiranja v prihodnosti ne bi 
bilo, bi bila ogrožena trajnost celotne 
naloge zaustavitve izgube biotske ra -
znovrstnosti (glej primer v  okviru 11 ).
24 Opažanja Okvir 11Primer projekta, ki se sooča s tveganji za trajnost
Glavni cilj projekta „Izboljšanje razmer za bizona v naravnem parku Vânători Neamţ“ (Romunija) (ESRR: 0,2 mi -
lijona EUR) je bil ustvariti preživetja sposobno populacijo prostoživečih bizonov v severnih Karpatih. Z naku -
pom 10 bizonov se je skupno število bizonov v parku povečalo na 28. Zgrajena je bila podporna infrastruktura, 
da bi živalim olajšali prilagajanje na življenje v divjini. V zimskem času je bilo poskrbljeno za krmo, zagoto -
vljeni pa so bili tudi redni veterinarski pregledi. Opazovalnice in informacijske točke so bile zgrajene v okviru 
drugega projekta ESRR (ESRR: 0,2 milijona EUR).
Trajnost projekta bi dosegli, če bi bizon preživel in se razmnoževal v divjini. Eno tveganje je bilo gensko: vsi bi -
zoni prihajajo iz majhne jedrne skupine preživelih primerkov in v njihovih genskih zapisih ni velike raznoliko -
sti. Zato so bili bizoni dovzetni za bolezni, imeli so krajšo življenjsko dobo, višjo smrtnost telet in so se redkeje 
razmnoževali.
Načrt upravljanja parka predvideva nadaljnjo podporo ponovni naselitvi bizonov v divjini in njeno spremlja -
nje. Vendar v načrtu ni omenjeno, kako bodo zagotovljena in dodeljena finančna sredstva. Prihodnost financi -
ranja je negotova tudi zato, ker ministrstvo za okolje še ni odobrilo načrta upravljanja parka.
„Projekt bizona“ je pritegnil tudi druge mednarodne donatorje, kot je Svetovna banka. Nadaljnje zbiranje 
sredstev od drugih mednarodnih donatorjev bi zahtevalo usklajevanje s podporo EU.
Fotografiji 14 in 15 – Bizon v parku za aklimatizacijo
Vir: Evropsko računsko sodišče.
25
 Zaključki  
in priporočila
Splošni zaključek
41 
Države članice niso v celoti izkoristile 
razpoložljivih možnosti financiranja iz 
ESRR. Čeprav projekti, ki neposredno 
spodbujajo biotsko raznovrstnost, 
sofinancirani iz sklada ESRR, ustrezajo 
prednostnim nalogam držav članic 
in EU v zvezi z zaustavitvijo izgube 
biotske raznovrstnosti, si je treba 
prizadevati za spremljanje dejanskega 
prispevka teh projektov in zagotoviti, 
da bodo njihovi učinki trajni. Številne 
dejavnosti so bile povezane s pripravo 
načrtov za zaščito in upravljanje, ki jih 
je treba izvajati, da se dosežejo oprije -
mljivi rezultati.
Dodeljevanje in uporaba 
sredstev ESRR
42 
Države članice sklada ESRR niso ve -
dno štele za ustrezen instrument za 
spodbujanje biotske raznovrstnosti, 
potencial sklada kot vira financiranja 
projekta Natura 2000 pa ni bil dovolj 
priznan (odstavki od 19 do 25).Priporočilo 1
Komisija naj:
(a) podpira države članice pri določi -
tvi prednostnih nalog za obnovo 
biotske raznovrstnosti v operativ -
nih programih;
(b) oceni dopolnjevanje med ukrepi za 
spodbujanje biotske raznovrstno -
sti, ki jih države članice oprede -
lijo v operativnih programih, in 
projekti, ki se financirajo iz drugih 
skladov EU;
(c) spremlja dejansko izvajanje opera -
tivnih programov, da bi zgodaj in 
proaktivno zaznala težave.
Države članice bi morale za dosego 
tega sodelovati s Komisijo.
Dosežki projektov ESRR 
pri zaustavljanju izgube 
biotske raznovrstnosti
43 
Projekti, ki jih je sofinanciral ESRR, 
so bili na splošno usklajeni s predno -
stnimi nalogami na področju biotske 
raznovrstnosti na nacionalni ravni in 
ravni EU, vendar je bilo včasih težko 
jasno opredeliti odhodke ESRR za biot -
sko raznovrstnost (odstavka 27 in 28).
26 Zaključki in priporočila 
44 
Tretjina revidiranih projektov zadeva 
pripravo prihodnjih naložb in dejavno -
sti, katerih namen je spodbujanje biot -
ske raznovrstnosti (pripravljalna dela in 
ukrepi osveščanja javnosti). To pomeni, 
da oprijemljivi rezultati ne bodo vidni 
takoj. Dejanski zaščitni ukrepi so se 
izvajali v dveh tretjinah revidiranih 
projektov. Vendar organi držav članic 
niso določili kazalnikov rezultatov niti 
sistemov spremljanja, s katerimi bi oce -
nili razvoj habitatov in vrst. Brez takšne 
analize je onemogočeno kakršno koli 
ocenjevanje uspešnosti teh projektov 
in s tem tudi možnost, da se dokažejo 
oprijemljivi rezultati v smislu ohranja -
nja biotske raznovrstnosti (odstavki 
od 29 do 36).
45 
Fizični izložki projektov so bili večino -
ma dobro vzdrževani in opažena je bila 
visoka stopnja zavezanosti nosilcev 
projektov. Vendar je trajnost učinkov 
projektov odvisna od nadaljnjega 
javnega financiranja (odstavki od 37 
do 40).Priporočilo 2
Komisija naj:
(a) podpira države članice pri nadalj -
njem spremljanju pripravljalnih 
projektov za dosego aktivne politi -
ke varstva, zlasti kar zadeva uspe -
šno izvajanje posebnih načrtov za 
zaščito in upravljanje s habitati in 
vrstami;
(b) zahteva, da operativni programi 
vsebujejo določbo o postopkih 
ocenjevanja okoljskih sprememb 
v habitatih in vrstah po posegu;
(c) svetuje državam članicam pri upo -
rabi pravil ESRR v povezavi z drugi -
mi skladi EU.
Poleg naj Komisija zagotovi, da se na -
tančno beleži neposredna in posredna 
poraba EU za biotsko raznovrstnost 
(vključno s programom Natura 2000), 
države članice pa naj ji to olajšajo z za -
gotavljanjem potrebnih podatkov.
To poročilo je sprejel senat II, ki ga vodi g. Henri GRETHEN, član Evropskega 
računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 4. junija 2014.
 Za Računsko sodišče
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 Predsednik

27
 Priloge
Cilji in ukrepi strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020
Cilj 1 – V celoti izvajati direktivi o pticah in habitatih
Ukrep 1 Dokončanje vzpostavitve omrežja Natura 2000 in zagotovitev dobrega upravljanja
Ukrep 2 Zagotovitev primernega financiranja območij Natura 2000
Ukrep 3 Dvig ozaveščenosti in vključenosti deležnikov ter izboljšanje izvajanja
Ukrep 4 Izboljšanje ter racionalizacija spremljanja in poročanja
Cilj 2 – Ohraniti in obnoviti ekosisteme ter njihove storitve
Ukrep 5 Izboljšanje znanja o ekosistemih in njihovih storitvah v EU
Ukrep 6 Določitev prednostnih nalog za obnovo in spodbujanje uporabe zelene infrastrukture
Ukrep 7 Zagotovitev, da ne pride do neto izgub biotske raznovrstnosti in storitev ekosistemov
Cilj 3 – Povečati prispevek kmetijstva in gozdarstva k ohranjanju in izboljšanju biotske raznovrstnosti
Ukrep 8 Okrepitev neposrednih plačil za okoljske javne dobrine v skupni kmetijski politiki EU
Ukrep 9 Izboljšanje usmerjanja razvoja podeželja v ohranjanje biotske raznovrstnosti
Ukrep 10 Ohranjanje genske raznovrstnosti v kmetijstvu v Evropi
Ukrep 11 Spodbujanje lastnikov gozdov k varovanju in izboljšanju biotske raznovrstnosti gozdov
Ukrep 12 Vključitev ukrepov za biotsko raznovrstnost v načrte za gospodarjenje z gozdovi
Cilj 4  – Zagotoviti trajnostno rabo ribolovnih virov
Ukrep 13 Izboljšanje upravljanja z ribolovnimi viri
Ukrep 14 Odprava škodljivega vpliva na staleže rib, vrste, habitate in ekosisteme
Cilj 5 – Boj proti invazivnim tujerodnim vrstam
Ukrep 15 Okrepitev ureditev EU za zdravstveno varstvo rastlin in živali
Ukrep 16 Vzpostavitev namenskega instrumenta za invazivne tujerodne vrste
Ukrep 6 – Pomoč pri zaustavitvi svetovne izgube biotske raznovrstnosti
Ukrep 17 Zmanjšanje posrednih vzrokov za izgubo biotske raznovrstnosti
Ukrep 18 Zagotovitev dodatnih sredstev za ohranjanje svetovne biotske raznovrstnosti
Ukrep 19 Vzpostavitev razvojnega sodelovanja EU, ki bo „varno za biotsko raznovrstnost“
Ukrep 20 Pravna ureditev dostopa do genskih virov ter poštene in pravične delitve koristi, ki izhajajo iz njihove rabePriloga I
28 Priloge
Dodelitev sredstev iz ESRR za spodbujanje biotske raznovrstnosti in varstva narave  
(vključno z omrežjem Natura 2000) (v EUR)
DržavaNačrtovana sredstva iz ESRR v OP dne 31. 12. 2010 Načrtovana sredstva iz ESRR v OP dne 31. 12. 2012 Predodelitev sredstev za  
biotsko raznovrstnost med 
31. 12. 2010 in 31. 12. 2012Sredstva ESRR za izbrane  
projekte biotske raznovrstnostiStopnja izvajanja
Dodeljena biotski 
raznovrstnosti 
(v 000) (a)Skupna kohezijska 
sredstva  
(v 000) (b)%
(=a/b)Dodeljena biotski 
raznovrstnosti 
(v 000) (c)Skupna kohezijska 
sredstva  
(v 000) (d)%
(=c/d)(v 000)
(e=(c-a))%
(f=(c/a))(v 000)
(g)%
(h=g/c)
Belgija 1 054 2 063,501 0,05 1 054 2 063 501 0,05 0 0 1 141 108,3
Bolgarija 80 787 6 673 628 1,21 80 787 6 673 628 1,21 0 0 104 121 128,9
Češka 605 921 26 302 604 2,30 605 921 26 539  650 2,28 0 0 248 286 41,0
Danska 0 509 577 0,00 0 509 577 0,00 0 0 0 0
Nemčija 50 620 25 488  616 0,20 52 614 25 488 230 0,21 (+) 1 994 (+) 3,9 49 886 94,8
Estonija 21 730 3 403 460 0,64 21 730 3 403 460 0,64 0 0 18 159 83,6
Irska 0 750 725 0,00 0 750 725 0,00 0 0 0 0
Grčija 179 763 20 210 261 0,89 145 702 20 210 261 0,72 (–) 34  061 (–) 18,9 154 907 106,3
Španija 706 437 34 657 734 2,04 824 574 34 650 749 2,38 (+) 118 137 (+) 16,7 634 901 7 7, 0
Francija 175 954 13 449 221 1,31 166 084 13 449 221 1,23 (–) 9  870 (–) 5,6 151 359 91,1
Italija 57 133 27 965 315 0,20 43 143 27 955 874 0,15 (–) 13  990 (–) 24,5 15 298 35,5
Ciper 0 514 624 0,00 0 612 435 0,00 0 0 0 0
Latvija 26 000 4 530 448 0,57 26 000 4 530 448 0,57 0 0 9 296 35,8
Litva 71 850 6 775 493 1,06 71 850 6 775 493 1,06 0 0 62 159 86,5
Luksemburg 0 50 487 0,00 0 50 487 0,00 0 0 0 0
Madžarska 125 800 24 921 149 0,50 125 800 24 921 149 0,50 0 0 94 333 75,0
Malta 1 700 840  123 0,20 100 840  123 0,01 (–) 1  600 (–) 94,1 0 0
Nizozemska 4 195 1 660 003 0,25 4 195 1 660 003 0,25 0 0 630 15,0
Avstrija 0 1 204 479 0,00 0 1 204 479 0,00 0 0 0 0
Poljska 135 078 65 221 853 0,21 113 430 67 185 549 0,17 (–) 21  648 (–) 16,0 102 506 90,4
Portugalska 46 973 21 411 561 0,22 55 076 21 411 561 0,26 (+) 8 103 (+) 17 ,3 50 739 92,1
Romunija 171 989 19 213  037 0,90 171 989 19 213  037 0,90 0 0 115 903 67, 4
Slovenija 49 555 4 101 049 1,21 49 555 4 101 049 1,21 0 0 1 250 2,5
Slovaška 30 454 11 360 620 0,27 30 454 11 498 331 0,26 0 0 32 519 106,8
Finska 1 933 1 595 966 0,12 552 1 595 966 0,03 (–) 1  381 (–) 71,4 184 33,3
Švedska 0 1 626 092 0,00 0 1 626 092 0,00 0 0 0 0
Združeno kraljestvo 1 570 9 890 937 0,02 70 9 890 937 0,00 (–) 1  500 (–) 95,5 0 0
Čezmejno 168 780 7 829 418 2,16 175 219 7 905 148 2,22 (+) 6 439 (+) 3,8 216 176 123,4
Skupno 2 715  276 344  221  981 0,79 2 765  899 346  717  163 0,80 (+) 50 623 (+) 1,9 2 063  753 74,6
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi statistističnih podatkov Komisije.Priloga II
29 Priloge
Dodelitev sredstev iz ESRR za spodbujanje biotske raznovrstnosti in varstva narave  
(vključno z omrežjem Natura 2000) (v EUR)
DržavaNačrtovana sredstva iz ESRR v OP dne 31. 12. 2010 Načrtovana sredstva iz ESRR v OP dne 31. 12. 2012 Predodelitev sredstev za  
biotsko raznovrstnost med 
31. 12. 2010 in 31. 12. 2012Sredstva ESRR za izbrane  
projekte biotske raznovrstnostiStopnja izvajanja
Dodeljena biotski 
raznovrstnosti 
(v 000) (a)Skupna kohezijska 
sredstva  
(v 000) (b)%
(=a/b)Dodeljena biotski 
raznovrstnosti 
(v 000) (c)Skupna kohezijska 
sredstva  
(v 000) (d)%
(=c/d)(v 000)
(e=(c-a))%
(f=(c/a))(v 000)
(g)%
(h=g/c)
Belgija 1 054 2 063,501 0,05 1 054 2 063 501 0,05 0 0 1 141 108,3
Bolgarija 80 787 6 673 628 1,21 80 787 6 673 628 1,21 0 0 104 121 128,9
Češka 605 921 26 302 604 2,30 605 921 26 539  650 2,28 0 0 248 286 41,0
Danska 0 509 577 0,00 0 509 577 0,00 0 0 0 0
Nemčija 50 620 25 488  616 0,20 52 614 25 488 230 0,21 (+) 1 994 (+) 3,9 49 886 94,8
Estonija 21 730 3 403 460 0,64 21 730 3 403 460 0,64 0 0 18 159 83,6
Irska 0 750 725 0,00 0 750 725 0,00 0 0 0 0
Grčija 179 763 20 210 261 0,89 145 702 20 210 261 0,72 (–) 34  061 (–) 18,9 154 907 106,3
Španija 706 437 34 657 734 2,04 824 574 34 650 749 2,38 (+) 118 137 (+) 16,7 634 901 7 7, 0
Francija 175 954 13 449 221 1,31 166 084 13 449 221 1,23 (–) 9  870 (–) 5,6 151 359 91,1
Italija 57 133 27 965 315 0,20 43 143 27 955 874 0,15 (–) 13  990 (–) 24,5 15 298 35,5
Ciper 0 514 624 0,00 0 612 435 0,00 0 0 0 0
Latvija 26 000 4 530 448 0,57 26 000 4 530 448 0,57 0 0 9 296 35,8
Litva 71 850 6 775 493 1,06 71 850 6 775 493 1,06 0 0 62 159 86,5
Luksemburg 0 50 487 0,00 0 50 487 0,00 0 0 0 0
Madžarska 125 800 24 921 149 0,50 125 800 24 921 149 0,50 0 0 94 333 75,0
Malta 1 700 840  123 0,20 100 840  123 0,01 (–) 1  600 (–) 94,1 0 0
Nizozemska 4 195 1 660 003 0,25 4 195 1 660 003 0,25 0 0 630 15,0
Avstrija 0 1 204 479 0,00 0 1 204 479 0,00 0 0 0 0
Poljska 135 078 65 221 853 0,21 113 430 67 185 549 0,17 (–) 21  648 (–) 16,0 102 506 90,4
Portugalska 46 973 21 411 561 0,22 55 076 21 411 561 0,26 (+) 8 103 (+) 17 ,3 50 739 92,1
Romunija 171 989 19 213  037 0,90 171 989 19 213  037 0,90 0 0 115 903 67, 4
Slovenija 49 555 4 101 049 1,21 49 555 4 101 049 1,21 0 0 1 250 2,5
Slovaška 30 454 11 360 620 0,27 30 454 11 498 331 0,26 0 0 32 519 106,8
Finska 1 933 1 595 966 0,12 552 1 595 966 0,03 (–) 1  381 (–) 71,4 184 33,3
Švedska 0 1 626 092 0,00 0 1 626 092 0,00 0 0 0 0
Združeno kraljestvo 1 570 9 890 937 0,02 70 9 890 937 0,00 (–) 1  500 (–) 95,5 0 0
Čezmejno 168 780 7 829 418 2,16 175 219 7 905 148 2,22 (+) 6 439 (+) 3,8 216 176 123,4
Skupno 2 715  276 344  221  981 0,79 2 765  899 346  717  163 0,80 (+) 50 623 (+) 1,9 2 063  753 74,6
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi statistističnih podatkov Komisije.
30 Priloge
Vzorec revidiranih projektov
Država/regija Naziv projektaPrispevek EU:
(v milijonih 
EUR)Glavni ukrepiVrsta projekta
A, B ali C1Datum 
dokončanja2Ali je bil projekt 
v času revizijskega 
obiska zaključen?
Češka
(OP Okolje)Vzpostavljanje zahtev območij Natura 2000 pod vodstvom Agencije za varstvo narave in ohranjanje krajine 4,3 Določitev statusa zaščite območij Natura 2000; vzpostavitev sistema popisovanj in okvira spremljanja B(Napoved: 
januar 2015)Ne
Obnova postaje za invalidne živali v  Vlašimu 1,9 Obnova postaje za invalidne živali in izgradnja dodatnih prostorov C Februar 2012 Da
Teritorialni sistem ekološke stabilnosti v občini Chotěšov 0,5Oblikovanje območja biotske raznovrstnosti in dveh zelenih koridorjev, tj. habitatnih koridorjev oz. 
koridorjev za prostoživeče živaliC November 2011 Da
Jezero Propast 1,4 Obnova rezervoarja za vodo, protipoplavni ukrepi, nova vegetacija C Junij 2011 Da
Občinski park Dolní Břežany 1,2 Oblikovanje parka, vključno z urejanjem krajine ter zasaditvijo trate, novih dreves in grmov C Junij 2010 Da
Prehoda za ribe Lovosice – Píšťany 0,9 Izgradnja dveh prehodov za ribe C September 2010 Da
Španija
(OP Andaluzija)Obnova območja ob reki Guadaira v Sevilli 9,2 Obnova krajine na desnem bregu reke C December 2009 Da
Obnova območja ob reki Guadalquivir v Sevilli 5,0 Obnova krajine na levem bregu reke C Oktober 2009 Da
Obnova sistema sipin in dostopa do plaže Isla Canela 0,9 Obnova območja sipin vzdolž 1300 metrov dolgega dela obale C Maj 2009 Da
Umetno nasipavanje peska na plaži v Mazagonu 1,6 Zagotovitev peska za 600 metrov dolg del plaže, da bi nadomestili pomanjkanje sedimentov C Junij 2009 Da
Obnova gradu Sancti-Petri 3,1 Popravila za ohranitev gradu C Oktober 2010 Da
Obnova habitatov z naturalizacijo borovih gozdov 1,9 Sekanje vej in grmov, redčenje borov, umik evkaliptusa in obrezovanje C November 2011 Da
Obnova območja ob reki Guadiana v pokrajini Huelva 0,8 Obdelava obstoječe vegetacije, zasaditev avtohtonih vrst, ustvarjanje mokrišč C Junij 2009 Da
Francija
(OP Nord-Pas-de-Calais)Zmaj! Na mojem vrtu? (dve fazi) 0,3 Obnova habitatov, obveščanje CJunij 2013 
(konec druge faze)Ne
Operacija Grand Site des deux Caps (prva faza) 2,8 Ekološko ponovno urejanje krajine, obnova zelenih območij C December 2012 Da
Operacija Grand Site des deux Caps (druga faza) 0,6 Plače za osebje, zadolženo za obnovitvena dela C December 2012 Da
Obnova in/ali uvajanje trajnostnih sistemov upravljanja za ogrožene naravne habitate 0,4 Obnova krajine, ozaveščanje javnosti in komunikacija C December 2011 Da
Krajinsko varstvo obalne dediščine in mokrišč 1,5 Nakup zemljišča C Maj 2012 Da
Krajinsko varstvo območja „Fort Vert“ 1,5 Nakup zemljišča C November 2009 Da
1 Vrste projektov:
A = Ukrepi ozaveščanja in izobraževalni ukrepi.
B = Zbiranje informacij in priprava načrtov.
C = Konkretni varstveni ukrepi.
2 18 projektov ni bilo dokončanih do sprva predvidenega datuma. Pri petih projektih je zamuda znašala več kot šest mesecev, od tega pri dveh  
zaradi težav pri nakupu zemlje in treh zaradi težav pri postopku javnega naročanja (v dveh primerih je zamuda znašala več kot eno leto).Priloga III
31 Priloge
Vzorec revidiranih projektov
Država/regija Naziv projektaPrispevek EU:
(v milijonih 
EUR)Glavni ukrepiVrsta projekta
A, B ali C1Datum 
dokončanja2Ali je bil projekt 
v času revizijskega 
obiska zaključen?
Češka
(OP Okolje)Vzpostavljanje zahtev območij Natura 2000 pod vodstvom Agencije za varstvo narave in ohranjanje krajine 4,3 Določitev statusa zaščite območij Natura 2000; vzpostavitev sistema popisovanj in okvira spremljanja B(Napoved: 
januar 2015)Ne
Obnova postaje za invalidne živali v  Vlašimu 1,9 Obnova postaje za invalidne živali in izgradnja dodatnih prostorov C Februar 2012 Da
Teritorialni sistem ekološke stabilnosti v občini Chotěšov 0,5Oblikovanje območja biotske raznovrstnosti in dveh zelenih koridorjev, tj. habitatnih koridorjev oz. 
koridorjev za prostoživeče živaliC November 2011 Da
Jezero Propast 1,4 Obnova rezervoarja za vodo, protipoplavni ukrepi, nova vegetacija C Junij 2011 Da
Občinski park Dolní Břežany 1,2 Oblikovanje parka, vključno z urejanjem krajine ter zasaditvijo trate, novih dreves in grmov C Junij 2010 Da
Prehoda za ribe Lovosice – Píšťany 0,9 Izgradnja dveh prehodov za ribe C September 2010 Da
Španija
(OP Andaluzija)Obnova območja ob reki Guadaira v Sevilli 9,2 Obnova krajine na desnem bregu reke C December 2009 Da
Obnova območja ob reki Guadalquivir v Sevilli 5,0 Obnova krajine na levem bregu reke C Oktober 2009 Da
Obnova sistema sipin in dostopa do plaže Isla Canela 0,9 Obnova območja sipin vzdolž 1300 metrov dolgega dela obale C Maj 2009 Da
Umetno nasipavanje peska na plaži v Mazagonu 1,6 Zagotovitev peska za 600 metrov dolg del plaže, da bi nadomestili pomanjkanje sedimentov C Junij 2009 Da
Obnova gradu Sancti-Petri 3,1 Popravila za ohranitev gradu C Oktober 2010 Da
Obnova habitatov z naturalizacijo borovih gozdov 1,9 Sekanje vej in grmov, redčenje borov, umik evkaliptusa in obrezovanje C November 2011 Da
Obnova območja ob reki Guadiana v pokrajini Huelva 0,8 Obdelava obstoječe vegetacije, zasaditev avtohtonih vrst, ustvarjanje mokrišč C Junij 2009 Da
Francija
(OP Nord-Pas-de-Calais)Zmaj! Na mojem vrtu? (dve fazi) 0,3 Obnova habitatov, obveščanje CJunij 2013 
(konec druge faze)Ne
Operacija Grand Site des deux Caps (prva faza) 2,8 Ekološko ponovno urejanje krajine, obnova zelenih območij C December 2012 Da
Operacija Grand Site des deux Caps (druga faza) 0,6 Plače za osebje, zadolženo za obnovitvena dela C December 2012 Da
Obnova in/ali uvajanje trajnostnih sistemov upravljanja za ogrožene naravne habitate 0,4 Obnova krajine, ozaveščanje javnosti in komunikacija C December 2011 Da
Krajinsko varstvo obalne dediščine in mokrišč 1,5 Nakup zemljišča C Maj 2012 Da
Krajinsko varstvo območja „Fort Vert“ 1,5 Nakup zemljišča C November 2009 Da
1 Vrste projektov:
A = Ukrepi ozaveščanja in izobraževalni ukrepi.
B = Zbiranje informacij in priprava načrtov.
C = Konkretni varstveni ukrepi.
2 18 projektov ni bilo dokončanih do sprva predvidenega datuma. Pri petih projektih je zamuda znašala več kot šest mesecev, od tega pri dveh  
zaradi težav pri nakupu zemlje in treh zaradi težav pri postopku javnega naročanja (v dveh primerih je zamuda znašala več kot eno leto).
32 Priloge
Država/regija Naziv projektaPrispevek EU:
(v milijonih 
EUR)Glavni ukrepiVrsta projekta
A, B ali C1Datum 
dokončanja2Ali je bil projekt 
v času revizijskega 
obiska zaključen?
Poljska
(OP Infrastruktura in okolje)Ohranitev prostoživečih živali na okoljsko zaščitenih območjih z usmerjanjem turističnih tokov 0,3Gradbena dela za rabo zemljišč (npr. izravnava zemlje, rušitev obstoječih zgradb), izgradnja turistične 
infrastruktureC Maj 2012 Da
Aktivna zaščita ruševca na posebnem območju varstva ptic omrežja Natura 2000 v pragozdu Knyszyńska 0,6 Ohranjanje optimalnega habitata za ruševca C December 2011 Da
Nacionalni program za zaščito divjega petelina 0,2Priprava nacionalnega programa (spremljanje kakovosti biotopa v habitatih divjega petelina in njegove 
nacionalne populacije) B December 2011 Da
Priprava akcijskih načrtov za zaščito območij Natura 2000 na Poljskem 5,8 Priprava načrtov za zaščito 406 območij Natura 2000 B(Napoved: 
april  2014)Ne
Ekointervencije – povečanje udeležbe javnosti pri zaščiti območij Natura 2000 0,1 Priprava izobraževalnega gradiva, spletne strani, usposabljanje, študijski obiski A Februar 2011 Da
Bližje naravi – določitev in usposabljanje lokalnih okoljskih uradnikov 0,2 Objava izobraževalnega in obveščevalnega gradiva ter spletna stran A Marec 2012 Da
Romunija
(OP Okolje)Digitalna kartografska podpora za pripravo načrtov upravljanja in strategije 0,8 Izdelava digitalnega zemljevida Naravnega rezervata biosfere delte Donave v visoki ločljivosti B Oktober 2012 Da
Izboljšanje biotske raznovrstnosti v pomorskem sektorju z ozaveščanjem in obveščanjem 2,8 Vzpostavitev centra za obiskovalce, turističnih poti, informacijskih točk ANapoved: 
december 2015)Ne
Integrirani informacijski sistem – podpora za izboljšanje ohranjanja ekosistema 3,6 Uvedba integriranega informacijskega sistema za upravo biosfernega rezervata delte Donave B November 2011 Da
Ukrepi upravljanja za morsko območje, pomembno za Skupnost, ROSSCI0066 5,8 Popis podvodnih habitatov in vrst ter kartiranje morskega območja B Oktober 2013 Ne
Ukrepi upravljanja za vrste v interesu skupnosti v okviru naravnega parka Vanatori Neamt 0,2 Popis vrst, center za obiskovalce, informacijske točke, izobraževalna pot B Maj 2011 Da
Izboljšanje stanja bizonov v naravnem parku Vânători Neamţ 0,2 Infrastruktura za bizone in dejavnosti razširjanja C Maj 2013 Ne
Projekt RO-NT3 „Skupen pristop k biotski raznovrstnosti v naravnem rezervatu Secu in naravnem parku 
Vânători Neamţ“0,2 Popis živali in vzpostavitev podatkovne zbirke B Maj 2013 Ne
1 Vrste projektov:
A = Ukrepi ozaveščanja in izobraževalni ukrepi.
B = Zbiranje informacij in priprava načrtov.
C = Konkretni varstveni ukrepi.
2 18 projektov ni bilo dokončanih do sprva predvidenega datuma. Pri petih projektih je zamuda znašala več kot šest mesecev, od tega pri dveh  
zaradi težav pri nakupu zemlje in treh zaradi težav pri postopku javnega naročanja (v dveh primerih je zamuda znašala več kot eno leto).Priloga III
33 Priloge
Država/regija Naziv projektaPrispevek EU:
(v milijonih 
EUR)Glavni ukrepiVrsta projekta
A, B ali C1Datum 
dokončanja2Ali je bil projekt 
v času revizijskega 
obiska zaključen?
Poljska
(OP Infrastruktura in okolje)Ohranitev prostoživečih živali na okoljsko zaščitenih območjih z usmerjanjem turističnih tokov 0,3Gradbena dela za rabo zemljišč (npr. izravnava zemlje, rušitev obstoječih zgradb), izgradnja turistične 
infrastruktureC Maj 2012 Da
Aktivna zaščita ruševca na posebnem območju varstva ptic omrežja Natura 2000 v pragozdu Knyszyńska 0,6 Ohranjanje optimalnega habitata za ruševca C December 2011 Da
Nacionalni program za zaščito divjega petelina 0,2Priprava nacionalnega programa (spremljanje kakovosti biotopa v habitatih divjega petelina in njegove 
nacionalne populacije) B December 2011 Da
Priprava akcijskih načrtov za zaščito območij Natura 2000 na Poljskem 5,8 Priprava načrtov za zaščito 406 območij Natura 2000 B(Napoved: 
april  2014)Ne
Ekointervencije – povečanje udeležbe javnosti pri zaščiti območij Natura 2000 0,1 Priprava izobraževalnega gradiva, spletne strani, usposabljanje, študijski obiski A Februar 2011 Da
Bližje naravi – določitev in usposabljanje lokalnih okoljskih uradnikov 0,2 Objava izobraževalnega in obveščevalnega gradiva ter spletna stran A Marec 2012 Da
Romunija
(OP Okolje)Digitalna kartografska podpora za pripravo načrtov upravljanja in strategije 0,8 Izdelava digitalnega zemljevida Naravnega rezervata biosfere delte Donave v visoki ločljivosti B Oktober 2012 Da
Izboljšanje biotske raznovrstnosti v pomorskem sektorju z ozaveščanjem in obveščanjem 2,8 Vzpostavitev centra za obiskovalce, turističnih poti, informacijskih točk ANapoved: 
december 2015)Ne
Integrirani informacijski sistem – podpora za izboljšanje ohranjanja ekosistema 3,6 Uvedba integriranega informacijskega sistema za upravo biosfernega rezervata delte Donave B November 2011 Da
Ukrepi upravljanja za morsko območje, pomembno za Skupnost, ROSSCI0066 5,8 Popis podvodnih habitatov in vrst ter kartiranje morskega območja B Oktober 2013 Ne
Ukrepi upravljanja za vrste v interesu skupnosti v okviru naravnega parka Vanatori Neamt 0,2 Popis vrst, center za obiskovalce, informacijske točke, izobraževalna pot B Maj 2011 Da
Izboljšanje stanja bizonov v naravnem parku Vânători Neamţ 0,2 Infrastruktura za bizone in dejavnosti razširjanja C Maj 2013 Ne
Projekt RO-NT3 „Skupen pristop k biotski raznovrstnosti v naravnem rezervatu Secu in naravnem parku 
Vânători Neamţ“0,2 Popis živali in vzpostavitev podatkovne zbirke B Maj 2013 Ne
1 Vrste projektov:
A = Ukrepi ozaveščanja in izobraževalni ukrepi.
B = Zbiranje informacij in priprava načrtov.
C = Konkretni varstveni ukrepi.
2 18 projektov ni bilo dokončanih do sprva predvidenega datuma. Pri petih projektih je zamuda znašala več kot šest mesecev, od tega pri dveh  
zaradi težav pri nakupu zemlje in treh zaradi težav pri postopku javnega naročanja (v dveh primerih je zamuda znašala več kot eno leto).
34 Priloge Priloga IVPriložnosti za strategijo za biotsko raznovrstnost, ki jih znotraj finančnega okvira 
2007–2013 po navedbah Komisije ponujajo različni skladi EU 
Politika EUGlavni ukrepi  
za biotsko raznovrstnost  
(neposredni in posredni)Proračun 
2007–13 
(v milijonih 
EUR)Glavni zadevni cilj 
strategije za biot -
sko raznovrstnostGlavni upravičenci
Skupna kmetijska politikaUkrepi za zaščito, upravljanje in obnovo 
biotske raznovrstnosti v kmetijskih  
in gozdnih habitatih
Plačila v okviru omrežja Natura 2000; 
kmetijsko-okoljska in gozdno-okoljska 
plačila
Podpora za usposabljanje, storitve 
svetovanja, ohranitev in izboljšanje 
dediščine podeželja42 700Cilj 3:
Kmetijstvo  
in gozdarstvo
Cilj 1:
Ohranjanje narave
Cilj 2:
ObnovaRedna plačila kmetom in lastnikom 
gozdov, pogojena z izpolnjevanjem 
obveznosti
Drugi upravičenci posebnih ciljev  
na podeželju (npr. diverzifikacija 
podeželskega gospodarstva)
Skupna ribiška politikaVodno-okoljski ukrepi
Zaščita vodnih živalskih in rastlinskih 
vrst
Varstvo obalnega okoljaNi podatkovCilj 4:
RibištvoUpravičeni do sredstev: obalne  
skupnosti, organizacije proizvajalcev in 
drugi upravičenci na morskih območjih
Kohezijska politikaSpodbujanje biotske raznovrstnosti  
in varstvo narave
Spodbujanje naravnih virov
Zaščita in razvoj naravne dediščine
Pomoč delavcem in podjetjem pri pri -
lagajanju novim okoljskim izzivom ter 
spodbujanje ohranjanja narave v okviru 
upravljanja v zasebnem sektorju5 232Cilj 1:
Ohranjanje narave
Cilj 2:
ObnovaVse vrste upravičencev
Finančni poudarek na regijah, ki 
zaostajajo, in drugih regijah, ki želijo 
povečati regionalno konkurenčnost  
in zaposlovanje
Sofinanciranje enkratnih naložb/
infrastrukture
Okoljska politika (Life+)Inovativni projekti in ukrepi, projekti  
in ukrepi najboljše prakse ter  
predstavitveni projekti in ukrepi120Cilj 1:
Ohranjanje narave
Cilj 2:
Obnova
Cilj 5:
Invazivne tujerodne 
vrsteUpravičeni do sredstev: širok nabor jav -
nih in zasebnih teles in posameznikov
Upravljanje programa s strani Komisije
Sem ne spada rutinska okoljska poraba
Raziskovalna politikaOhranjanje in trajnostno upravljanje 
naravnih virov in virov, ki jih je ustvaril 
človek, ter biotske raznovrstnosti
Upravljanje morskih okolij
Metode napovedovanja in ocenjevalna 
orodja za trajnostni razvoj110Cilj 1:
Ohranjanje narave
Cilj 2:
ObnovaUpravičeni do sredstev: javne organi -
zacije in zasebna podjetja, ki izvajajo 
raziskovalne dejavnosti
Zunanja politikaPodpora za izpolnjevanje obveznosti 
iz mednarodne Konvencije o biološki 
raznovrstnosti114Cilj 6:
Svetovna biotska 
raznovrstnostUpravičeni do sredstev: organizacije 
v državah v razvoju in partnerske  
organizacije ter mednarodne  
organizacije in agencije EU
Vir: Delovni dokument služb Evropske Komisije SEC(2011) 540 final z dne 3. maja 2011.
35
Biotska raznovrstnost v programskem obdobju 
2014–2020 ni prednostna naloga v okviru tematske 
osredotočenosti, ki je opredeljena v uredbi o ESRR 
(člen 4), zato je Komisija za organe upravljanja obja -
vila posebne smernice („The guide to multi -benefit 
cohesion policy investments in nature and green 
infrastructure“ (Priročnik za čim večje koristi od 
naložb v naravo in zeleno infrastrukturo v okviru 
kohezijske politike)), da bi jih podprla pri tem delu.
Ukrep 5 strategije EU za biotsko raznovrstnost 
do leta 2020 predvideva, da bodo države članice 
s pomočjo Komisije do leta 2014 kartirale ter ocenile 
stanje ekosistemov in njihovih storitev. Službe 
Komisije (Generalni direktorat za okolje (GD ENV) 
in Skupno raziskovalno središče (GD JRC)) so skupaj 
z Evropsko agencijo za okolje pripravile poročili, ki 
ju države članice lahko uporabijo pri opravljanju 
tega dela.
Poleg tega ukrep 6a te iste strategije določa, da 
bodo države članice do leta 2014 s pomočjo Komi -
sije pripravile strateški okvir za določitev predno -
stnih nalog glede obnove ekosistemov na ravni EU 
ter na nacionalni in podnacionalni ravni. Komisija je 
objavila dve poročili o posvetovanju na to temo, od 
katerih eno vsebuje oceno stroškov uresničevanja 
cilja obnove 15 % poškodovanih ekosistemov do 
leta 2020, pripravila pa je tudi priporočila za države 
članice.
Komisija namerava objaviti smernice za zmanjšanje 
negativnih učinkov na biotsko raznovrstnost, ki 
bodo državam članicam med drugimi možnostmi 
v pomoč pri opredelitvi priložnosti v okviru ESRR.
VI (b)
Komisija sprejema to priporočilo. Sporazumi o par -
tnerstvu med Komisijo in posameznimi državami 
članicami so pomemben instrument za zagotavlja -
nje medsebojnega dopolnjevanja različnih skladov 
EU. Za čim večje medsebojno dopolnjevanje ESRR in 
EKSRP se bodo ESRR in programi za razvoj pode -
želja preverjali med notranjimi posvetovanji med 
službami. To preverjanje pri vseh vidikih, povezanih 
z omrežjem Natura 2000, temelji na prednostnih 
okvirih ukrepanja.Povzetek
IV
Komisija je hvaležna za oceno in ugotovitve Sodi -
šča, ki bodo zelo koristne med izvajanjem progra -
mov naslednje generacije.
Opozarja, da je namen Evropskega sklada za regio -
nalni razvoj (ESRR) zmanjšanje gospodarskih, soci -
alnih in ozemeljskih razlik. Čeprav sklad ni zasnovan 
kot posebno orodje za spodbujanje biotske razno -
vrstnosti, lahko med drugimi cilji podpira tudi cilje 
na tem področju.
V
Komisija pričakuje, da se bo zmogljivost spremljanja 
in poročanja izboljšala z uvedbo posebnih ciljev 
in kazalnikov rezultatov za operativne programe 
v novem programskem obdobju (2014–2020), ki 
vključujejo biotsko raznovrstnost, kjer je primerno.
Pripravljalno delo, vključno s tistim, ki ga financira 
ESRR, je predpogoj za dobro izvajanje projekta. 
Zagotavlja temelje za prihodnje intervencije (in 
pozitivne učinke za biotsko raznovrstnost). Pričako -
vati je, da bo te ukrepe podprl ESRR, vendar bi se za 
izvajanje projektov lahko uporabili tudi drugi skladi 
EU, kot je Evropski kmetijski sklad za razvoj podeže -
lja (EKSRP), in nacionalna sredstva.
VI (a)
Komisija sprejema to priporočilo. Komisija je 
skladno s tem začela podpirati države članice pri 
določanju njihovih prednostnih nalog na področju 
obnove biotske raznovrstnosti v zadevnih operativ -
nih programih. Države članice v okviru deljenega 
upravljanja strukturnih skladov in glede na svoje 
posebne potrebe predlagajo cilje in izberejo pred -
nostne naložbe, ki so predmet pogajanj s Komisijo. 
Cilji in prednostne naložbe so povezani s kazalniki 
rezultatov in učinka. Po sprejetju programa izberejo 
in izvedejo projekte.Odgovori  
Komisije
Odgovori Komisije 36
Če so cilji biotske raznovrstnosti jasno zastavljeni, 
so potrebni posebni kazalniki učinka in rezultatov 
ter posebni postopki vrednotenja.
VII (c)
Komisija sprejema priporočilo in je že začela izvajati 
zahtevane ukrepe. V skladu s členom 13 uredbe 
o skupnih določbah (EU) št. 1303/2013 bo obja -
vila smernice za upravičence, ki bodo vključevale 
informacije o tem, kako izkoristiti dopolnjevanja 
evropskih strukturnih in investicijskih skladov (ESI) 
z drugimi instrumenti EU. Tudi zgoraj omenjeni pri -
ročnik vključuje poglavje o dopolnjevanjih.
Komisija si redno izmenjuje informacije z državami 
članicami in jim svetuje glede uporabe različnih 
skladov za biotsko raznovrstnost, na primer prek 
koordinacijske skupine za naravo in biotsko raznovr -
stnost in delovne skupine evropske mreže okoljskih 
organov.
VIII
Komisija sprejema priporočilo in izvaja zahtevane 
ukrepe. V izvedbenih aktih za obdobje 2014–2020 
je opredeljen spremenjeni sistem razporejanja 
v kategorije za zagotavljanje informacij o naložbah 
v okviru kohezijske politike. Komisija je v okviru 
tega informacijskega sistema vzpostavila notranji 
mehanizem „spremljanja biotske raznovrstnosti“, ki 
bo omogočal evidenco neposrednih in posrednih 
izdatkov za biotsko raznovrstnost iz ESRR in Kohezij -
skega sklada. Zanesljivost teh podatkov bo odvisna 
od kakovosti podatkov, ki jih zagotovijo države 
članice.
Komisija si v skladu z zavezami EU glede vklju -
čevanja biotske raznovrstnosti in mednarodnimi 
zavezami iz Konvencije o biološki raznovrstnosti 
prizadeva za učinkovitejše spremljanje izdatkov, 
povezanih z biotsko raznovrstnostjo. V poročila 
o programu za leto 2015 bo vključeno posebno 
poglavje o spremljanju biotske raznovrstnosti, 
Komisija pa trenutno izboljšuje metodologijo za 
spremljanje biotske raznovrstnosti v proračunu EU.VI (c)
V okviru deljenega upravljanja glavno odgovor -
nost za izvajanje programov nosijo države članice. 
Zato Komisija meni, da bi bilo to priporočilo treba 
nasloviti na organe programa. V skladu z zadevnimi 
pravnimi določbami ima glavno vlogo pri spremlja -
nju napredovanja in odpravljanju težav pri izvajanju 
nadzorni odbor programa, v katerem Komisija sode -
luje kot opazovalka. Komisija bo spremljala dosežke 
programov in ugotavljala morebitne ovire za učin -
kovito izvajanje s pregledovanjem letnih poročil 
o izvajanju in letnimi pregledovalnimi sejami. Okvir 
uspešnosti je dodatno orodje za ta namen.
V obdobju 2014–2020 bodo zahteve glede spremlja -
nja in vrednotenja jasnejše zaradi letnega poročanja 
o izbiri projektov in porabi po posameznih temah, 
opredelitve posebnih kazalnikov rezultatov ter 
skupnih in posebnih kazalnikov učinka ter presoje 
vplivov.
Operativni programi bodo vključevali skupne 
kazalnike, lahko pa tudi posebne kazalnike, značilne 
za posamezne programe (npr. za biotsko raznovr -
stnost, če je primerno), ki jih organi upravljanja in 
izvajanja uporabljajo za spremljanje izvajanja pro -
gramov in ustrezno obveščanje Komisije. Komisija 
bo torej od leta 2016 dalje prejemala letne podatke 
in letna poročila o izvajanju, ki zagotavljajo boljši 
vpogled v napredek in dosežke.
VII (a)
Komisija sprejema to priporočilo. V odgovor na to 
priporočilo bo Komisija v okviru Evropske mreže 
okoljskih organov in organov upravljanja (ENEA -MA) 
poudarila potrebo po tem, da pripravljalnim ukre -
pom primerno sledijo bolj specifični ohranjevalni 
ukrepi.
VII (b)
Komisija se strinja s tem priporočilom. Uredbe za 
obdobje 2014–2020, ki so bile sprejete decembra 
2013, državam članicam nalagajo obveznost, da 
v programskem obdobju vsaj enkrat ovrednotijo 
vpliv posameznih prednostnih osi. Značaj tovrstnih 
vrednotenj je odvisen od posebnih ciljev, zastavlje -
nih v programih, ki jih je treba še sprejeti.
Odgovori Komisije 37
12
Komisija je v začetku leta 2011 sprejela sporočilo 
z naslovom „Prispevek regionalne politike k trajno -
stni rasti v okviru strategije Evropa 2020“, ki vključuje 
strateške smernice, nasvete in dobro prakso glede 
ekosistemskih storitev in biotske raznovrstnosti. Kot 
nadaljevanje tega sporočila sta bili leta 2012 in 2013 
objavljeni smernici, ki sta bili v celoti ali delno 
povezani z biotsko raznovrstnostjo („The guide to 
multi -benefit cohesion policy investments in nature 
and green infrastructure“ (Priročnik za čim večje 
koristi od naložb v naravo in zeleno infrastrukturo 
v okviru kohezijske politike) in „Guide on Connec -
ting smart and sustainable growth through smart 
specialisation“ (Priročnik za povezovanje pametne in 
trajnostne rasti prek pametne specializacije)).
Poleg tega uredba o skupnih določbah (EU) št. 
1303/2013 Komisiji omogoča, da državam članicam 
zagotavlja podporo pri pripravi in oceni projektov 
za obdobje 2014–2020 (glej člen 58 o tehnični pod -
pori na pobudo Komisije).
Opažanja
19
Komisija je v letu 2012 in na začetku leta 2013 pri -
pravila uvodne smernice za spremljanje izdatkov, 
povezanih z biotsko raznovrstnostjo, v okviru vseh 
zadevnih instrumentov, vključno z ESRR.
20
ESRR zagotavlja tudi možnosti financiranja za cilj 5 
(invazivne tujerodne vrste).
Skupen odgovor na opažanja 22 do 24
Komisija je države članice pozvala, naj še naprej 
upoštevajo podporo za ekosisteme in biotsko 
raznovrstnost, tudi v takrat prihodnjih programih, ki 
jih je bilo treba pripraviti za obdobje 2014–2020.
Da bi države članice in njihove organe podprla 
pri uporabi sredstev, je v okviru Evropske mreže 
okoljskih organov in organov upravljanja (ENEA -MA) 
ustanovila posebno delovno skupino za biotsko 
raznovrstnost, objavila pa je tudi zgoraj omenjeni 
priročnik. Z več dogodki je bilo zagotovljeno pri -
zadevno sodelovanje z državami članicami na tem 
področju (delovne skupine Sveta).Uvod
06
„Integrirano financiranje“ pomeni vključevanje 
naložb v naravo in biotsko raznovrstnost v glavne 
instrumente financiranja EU (v nasprotju z ustanovi -
tvijo posebnega sklada). Zato morajo biti finančna 
sredstva za naravo in biotsko raznovrstnost v skladu 
s splošnimi cilji teh instrumentov (npr. regionalni 
razvoj, zaposlovanje in rast, razvoj podeželskih 
območij itd.). Posebno financiranje za naravo in 
biotsko raznovrstnost zagotavlja samo program za 
okolje in podnebne ukrepe (LIFE).
09
Komisija meni, da v obdobju 2007–2013 k ciljem 
biotske raznovrstnosti prispeva tudi dodatnih 
0,8 milijarde  EUR iz postavke „turizem“ (spodbujanje 
naravnih dobrin)1.
10
Komisija na splošno ocenjuje, da je posredni  
prispevek ESRR k ciljem biotske raznovrstnosti 
13,2 milijarde EUR (dodeljeni načrtovani zneski za 
programsko obdobje 2007–2013) ob upoštevanju 
naslednjih kategorij izdatkov: 44 (ravnanje z gospo -
dinjskimi in industrijskimi odpadki), 46 (čiščenje 
voda (odpadne vode)), 48 (celovito preprečevanje in 
nadzorovanje onesnaževanja), 49 (ublažitev pod -
nebnih sprememb in prilagajanje le -tem), 50 (sana -
cija industrijskih območij in onesnaženih zemljišč), 
53 (preprečevanje tveganj), 54 (drugi ukrepi za 
ohranjanje okolja in preprečevanje tveganj), 56 
(varstvo in razvoj naravne dediščine), pri čemer se 
za vse te kategorije uporablja 40-odstotni diskon -
tni faktor. Podrobnejše informacije o metodologiji 
so na voljo v poročilu EU Konvenciji o biološki 
raznovrstnosti.2
1 http://www.cbd.int/financial/oda/European%20commission -pre
liminary -reporting -framework-2014-en.xlsx
2 http://www.cbd.int/financial/oda/European%20commission -pre
liminary -reporting -framework-2014-en.xlsx
Odgovori Komisije 38
Okvir 1 
1. Komisija je države članice prepričevala, naj naravo 
in biotsko raznovrstnost vključijo med svoje pred -
nostne naložbe. Objavila je številne priročnike na 
to temo (npr. „The economic benefits of the Natura 
2000 network“ (Gospodarske koristi omrežja Natura 
2000), „Financiranje Nature 2000  – Priročnik z navo -
dili“). Poleg tega je spodbujala dobro prakso in orga -
nizirala vrsto seminarjev o financiranju Nature 2000 
v državah članicah.
2. Komisija je spodbujala vključujočo in pregledno pri -
pravo operativnih programov. Namen seminarjev 
o financiranju Nature 2000 v državah članicah je bil, 
med drugim, povečanje sodelovanja deležnikov pri 
pripravi zadevnih operativnih programov.
3. Napredek pri sprejetju načrtov upravljanja in drugih 
upravljavskih ukrepov ni bil tako hiter, kot je bilo 
sprva pričakovano, čeprav so nekatere države čla -
nice nedavno na tem področju precej napredovale 
(npr. Francija, Madžarska in Poljska).
4. Države članice lahko svojo tehnično pomoč upora -
bijo za krepitev zmogljivosti svojih socialno -gospo -
darskih partnerjev in partnerjev iz civilne družbe. 
Zato je bila vključitev teh partnerjev v programe 
2014–2020 okrepljena, med drugim s sprejetjem 
„kodeksa dobre prakse“ .
5. Komisija si je v okviru zakonodajnega izziva, da ob -
novi in izboljša uspešnost programov porabe EU, 
ki se dotikajo vseh evropskih politik ter vključuje -
jo sodelovanje vseh evropskih institucij in držav 
članic, prizadevala olajšati dostop do financiranja 
EU za njene državljane in podjetja. Vendar pa so za 
zagotovitev izvajanja projektov v skladu s predno -
stnimi nalogami in pravili o upravičenosti operativ -
nega programa potrebni upravni ukrepi. Na voljo je 
tehnična pomoč za izboljšanje upravne zmogljivosti 
potencialnih upravičencev.25
Komisija meni, da so naložbe v biotsko raznovr -
stnost in naravo že same po sebi v skladu s pred -
nostnimi nalogami ESPR, kot so ustvarjanje rasti 
in delovnih mest, reševanje vprašanj podnebnih 
sprememb in zmanjšanje socialne izključenosti. 
Komisija je junija 2013 objavila smernice o tem, kako 
lahko naložbe v biotsko raznovrstnost zagotovijo 
družbeno -gospodarske koristi in olajšajo celosten 
regionalni razvoj, tj. „The guide to multi -benefit 
cohesion policy investments in nature and green 
infrastructure“ (Priročnik za čim večje koristi od 
naložb v naravo in zeleno infrastrukturo v okviru 
kohezijske politike).
28
Komisija je sestavila pogodbo za izboljšanje prvotne 
metodologije za spremljanje izdatkov, povezanih 
z biotsko raznovrstnostjo. Predvidena je delavnica 
za seznanitev držav članic in deležnikov s Komisi -
jino metodologijo spremljanja in izmenjavo dobre 
prakse.
Sistem razporejanja v kategorije je informacijsko 
orodje in ne določa upravičenosti. Sistem je dolo -
čen v členu 37.d) Uredbe 1083/2006 o splošnih 
določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, 
Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu 
(obdobje 2007–2013), kjer je tudi pojasnjeno, da je 
razdelitev po kategorijah okvirna. Natančno zaje -
tje integriranih projektov v tovrsten informacijski 
sistem je poseben izziv.
29
Pripravljalni ukrepi so pogosto nujen predpogoj za 
ohranjanje na kraju samem, zeleno infrastrukturo in 
obnovitvene ukrepe. Države članice bi v operativ -
nih programih za obdobje 2014–2020 morale dati 
prednost ohranjanju na kraju samem, zeleni infra -
strukturi in obnovitvenim delom, ki temeljijo na 
predhodnih pripravljalnih študijah.
Okvir 4 – Tretja alinea
Neobstoj primerne zemljiške knjige v državi je resna 
ovira za prostorsko načrtovanje in razvoj v številnih 
sektorjih, vključno z okoljem. Komisija in romunski 
organi so se dogovorili, da bodo pri načrtovanju 
programov za leto 2014–2020 to obravnavali kot 
eno prednostnih področij financiranja.
Odgovori Komisije 39
31
Komisija se strinja, da bi bilo treba izvajati vredno -
tenja učinkov programskih dejavnosti. Vrednotenje 
učinkov projektov bi prav tako lahko veljalo za 
dobro prakso, čeprav so stroški vrednotenja na 
ravni projekta lahko nesorazmerno visoki. Zato 
uredbe za obdobje 2014–2020 državam članicam 
nalagajo obveznost, da vpliv posameznih predno -
stnih osi ovrednotijo vsaj enkrat v programskem 
obdobju.
Okvir 6  – Tretja alinea
Komisija je ugotovila kršitev zakonodaje EU v zvezi 
z nacionalnimi ukrepi na plaži v mestu Sulina 
in je sprožila postopek za ugotavljanje kršitev 
(Zadeva 2010/4024, uradno obvestilo je bilo Romu -
niji poslano dne 7. maja 2010).
33
Za učinkovito spremljanje učinka naložb v biot -
sko raznovrstnost so potrebni ustrezni kazalniki 
in statistični podatki. O tovrstnih kazalnikih se 
je treba dogovoriti v fazi snovanja projekta. Pri 
številnih projektih, katerih namen je spodbujanje 
biotske raznovrstnosti, je treba pričakovati, da bo 
med sprejetjem ukrepov in opaznimi pozitivnimi 
učinki z vidika biotske raznovrstnosti časovni zamik. 
Ustvarjenje pravih fizičnih in hidroloških pogojev 
je sicer mogoče, vendar je za vzpostavitev zdravih 
ekosistemov in bogate biotske raznovrstnosti potre -
ben čas. V fazi snovanja projekta je treba razviti 
in se dogovoriti o posebnih kazalnikih uspeha za 
posamezne ukrepe. V številnih primerih so mer -
ljivi pozitivni učinki vidni šele več let po uradnem 
zaključku projekta.
Zato je opredelitev kazalnikov rezultatov za spre -
mljanje in oceno vplivov na biotsko raznovrstnost 
težka naloga. Zahteva obsežno zbiranje podatkov 
in širjenje naše baze znanja. Podpiranje ukrepov, na 
primer s kartiranjem in ocenjevanjem ekosistema in 
njegovih storitev v okviru strategije EU za biotsko 
raznovrstnost do leta 2020, bo omogočilo boljše 
razumevanje sedanjega stanja biotske raznovrstno -
sti, določitev konstruktivnih ciljev za ohranjanje in 
obnovo ter dobro spremljanje in vrednotenje.Okvir 5 – Prva alinea
V skladu z deljenim upravljanjem je za pripravo, 
izbiro in izvajanje projektov v vrednosti pod 50 mili -
jonov EUR odgovorna država članica.
Komisija bo opažanja Sodišča upoštevala med 
pogajanjem o operativnem programu za okolje 
za Češko republiko 2014–2020, da se spodbudijo 
ukrepi za odpravo te težave (preprečevanje zamud 
pri postopku odobritve in pogostih sprememb 
obsega projektov).
Okvir 5 – Druga alinea
Priprava dokumentacije za „Nacionalni program 
za zaščito divjega petelina“ je bila le del projekta. 
Njegovi preostali deli so bili: spremljanje populacije 
divjega petelina na Poljskem, spremljanje stanja 
ohranjenosti njegovega habitata na 39 območjih in 
20 strokovnih delavnic. Izvedeni so bili vsi sestavni 
deli projekta. Slednji je torej prispeval k izboljšanju 
baze znanja o stanju ohranjenosti divjega petelina 
na Poljskem. Upravičenec trenutno spreminja doku -
mentacijo, ki je bila pripravljena za namen spreje -
tja nacionalnega programa, v skladu s komentarji 
generalnega direktorata za varstvo okolja.
Okvir 5 – Tretja alinea
Priprava in sprejetje nacionalnih akcijskih progra -
mov za vrste je dolg proces (zahteva posvetova -
nja z različnimi organi in deležniki na nacionalni, 
regionalni in lokalni ravni). Dokumentacija, pripra -
vljena v okviru projektov ESRR, je ključna sestavina 
prihodnjih programov. Pripomore tudi k izboljšanju 
baze znanja o vrstah, ki jo je mogoče uporabiti pri 
načrtovanju ohranjevalnih ukrepov na kraju samem 
(tudi če ni nacionalnih programov). Generalni 
direktorat za varstvo okolja je v sodelovanju z vsemi 
deležniki nedavno določil postopek za odobritev 
programov zaščite določenih vrst, s čimer je zago -
tovil ustrezno trajnostnost projektov na področju 
biotske raznovrstnosti.
Odgovori Komisije 40
40
Sofinancirane projekte izberejo in izvajajo države 
članice in njihovi organi. Ti so v tem okviru odgo -
vorni za zagotavljanje finančne vzdržnosti podprtih 
ukrepov, vključno s potrebnimi srednje- in dol -
goročnimi povezavami z lokalnimi, regionalnimi 
in nacionalnimi finančnimi sredstvi. Za obdobje 
2014–2020 so bile možnosti za uporabo finančnih 
instrumentov v okviru kohezijske politike okre -
pljene, zato bi lahko države članice na področju 
varstva narave in biotske raznovrstnosti uporabile 
tudi te nove možnosti.
Okvir 11  – Druga alinea
Predstavniki projekta so pri izbiri bizonov za izpu -
stitev v park preučevali vprašanji genetske pestrosti 
in sposobnosti preživetja populacije. Od zaključka 
projekta je bilo z lastnimi sredstvi izpuščenih pet 
dodatnih bizonov, v divjini pa so se skotili trije novi 
mladički.
Okvir 11  – Tretja alinea
V času revizije je bil načrt upravljanja parka 
v postopku odobritve ministrstva za okolje v skladu 
z nacionalno zakonodajo.
Okvir 11  – Četrta alinea
Za usklajevanje skrbi organ upravljanja okoljskega 
operativnega programa 2007–2013, za ustanovitev 
katerega je odgovorno ministrstvo za okolje in pod -
nebne spremembe.
Zaključki in priporočila
41
Komisija pričakuje, da se bo njena zmogljivost 
spremljanja in poročanja izboljšala z uvedbo 
posebnih ciljev in kazalnikov rezultatov za opera -
tivne programe v novem programskem obdobju 
(2014–2020), ki vključujejo biotsko raznovrstnost, 
kjer je primerno.Skupni odgovor na odstavek 34  
in Okvir 9
Pri analizi spremljanja operativnih programov ESRR 
bi bilo treba upoštevati pravila EU. V tem pogledu 
je bilo spremljanje španskih programov (in njihovih 
pripadajočih kazalnikov) pravilno izvedeno v obliki 
letnih poročil o izvajanju. Slednja vključujejo spre -
mljanje na ravni programa (in ne na ravni projekta) 
in vrednosti kazalnikov, kot so: „Ukrepi na območjih 
Natura 2000“, „Obnovljena območja“, „Predvideni 
ukrepi za sanacijo in obnovo okolja“, „Število okolj -
skih projektov“, „Dolžina prizadete obale“, „Ukrepi 
za obnovo habitatov in vrst v omrežju Natura“.
35
Komisija se strinja s Sodiščem, da odsotnost spre -
mljanja onemogoča oceno dosežkov. Vendar pa so 
države članice v obdobju 2014–2020 dolžne uvesti 
postopke, s katerimi se zagotovi, da se pri vseh 
operacijah, ki se financirajo iz programa, sprejme 
učinkovit sistem kazalnikov.
37
V okviru deljenega upravljanja projekte izvajajo 
države članice in njihovi organi, ki morajo zagota -
vljati njihovo trajnostnost, vključno z morebitno 
podporo za vzdrževanje in finančno podporo prek 
lokalnih, regionalnih ali nacionalnih skladov.
Poleg tega je za zagotavljanje trajnostnega rezul -
tata ključnega pomena tudi zaveza lokalne skupno -
sti ali okoljske nevladne organizacije k ohranjanju 
območja po izboljšavah. V ta namen je treba višino 
naložbe (poleg finančnih tudi človeških in materi -
alnih virov) dokumentirati pred začetkom projekta, 
skupnost/nevladna organizacija pa se mora strinjati, 
da bo te naložbe zagotovila na koncu izvajanja 
projekta.
Odgovori Komisije 41
in Skupno raziskovalno središče (GD JRC)) so skupaj 
z Evropsko agencijo za okolje pripravile poročili, ki 
ju države članice lahko uporabijo pri opravljanju 
tega dela.
Poleg tega ukrep 6a te iste strategije določa, da 
bodo države članice do leta 2014 s pomočjo Komi -
sije pripravile strateški okvir za določitev predno -
stnih nalog glede obnove ekosistemov na ravni EU 
ter na nacionalni in podnacionalni ravni. Komisija je 
objavila dve poročili o posvetovanju na to temo, od 
katerih eno vsebuje oceno stroškov uresničevanja 
cilja obnove 15 % poškodovanih ekosistemov do 
leta 2020, pripravila pa je tudi priporočila za države 
članice.
Objaviti namerava smernice za zmanjšanje negativ -
nih učinkov na biotsko raznovrstnost, ki bodo drža -
vam članicam med drugimi možnostmi v pomoč pri 
opredelitvi priložnosti v okviru ESRR.
Priporočilo 1 (b)
Komisija sprejema to priporočilo. Sporazumi o par -
tnerstvu med Komisijo in posameznimi državami 
članicami so pomemben instrument za zagotavlja -
nje medsebojnega dopolnjevanja različnih skladov 
EU. Za čim večje medsebojno dopolnjevanje ESRR 
in EKSRP se bodo programi za razvoj podeželja pre -
verjali med notranjimi posvetovanji med službami. 
To preverjanje pri vseh vidikih, povezanih z omrež -
jem Natura 2000, temelji na prednostnih okvirih 
ukrepanja.
Priporočilo 1 (c)
V okviru deljenega upravljanja glavno odgovor -
nost za izvajanje programov nosijo države članice. 
Zato Komisija meni, da bi bilo to priporočilo treba 
nasloviti na organe programa. V skladu z zadevnimi 
pravnimi določbami ima glavno vlogo pri spremlja -
nju napredovanja in odpravljanju težav pri izvajanju 
nadzorni odbor programa, v katerem Komisija sode -
luje kot opazovalka. Komisija bo spremljala dosežke 
programov in ugotavljala morebitne ovire za učin -
kovito izvajanje s pregledovanjem letnih poročil 
o izvajanju in letnimi pregledovalnimi sejami. Okvir 
uspešnosti je dodatno orodje za ta namen.Pripravljalno delo, vključno s tistim, ki ga financira 
ESRR, je predpogoj za dobro izvajanje projekta. 
Zagotavlja temelje za prihodnje intervencije (in 
pozitivne učinke za biotsko raznovrstnost). Pričako -
vati je, da bo te ukrepe podprl ESRR, vendar bi se za 
izvajanje projektov lahko uporabili tudi drugi skladi 
EU, kot je Evropski kmetijski sklad za razvoj podeže -
lja (EKSRP), in nacionalna sredstva.
42
Države članice svoje prednostne naloge za uporabo 
ESRR izberejo v skladu s svojimi posebnimi značil -
nostmi, potrebami in okoliščinami. V tem okviru 
je Komisija državam članicam zagotovila dodatno 
podporo, kar zadeva morebitno uporabo ESRR za 
biotsko raznovrstnost v obdobju 2014–2020 (priroč -
nik za čim večje koristi od naložb v naravo in zeleno 
infrastrukturo v okviru kohezijske politike, priročnik 
z navodili za financiranje Nature 2000, seminarji 
v državah članicah o financiranju Nature 2000), in 
bo to počela še naprej, npr. s prihodnjimi smerni -
cami za zmanjšanje negativnih učinkov na biotsko 
raznovrstnost.
Priporočilo 1 (a)
Komisija sprejema to priporočilo. Komisija je 
skladno s tem začela podpirati države članice pri 
določanju njihovih prednostnih nalog na področju 
obnove biotske raznovrstnosti v zadevnih operativ -
nih programih. Države članice v okviru deljenega 
upravljanja strukturnih skladov in glede na svoje 
posebne potrebe predlagajo cilje in izberejo pred -
nostne naložbe, ki so predmet pogajanj s Komisijo. 
Cilji in prednostne naložbe so povezani s kazalniki 
rezultatov in učinka. Po sprejetju programa izbe -
rejo in izvedejo projekte. Biotska raznovrstnost 
v programskem obdobju 2014–2020 ni prednostna 
naloga v okviru tematske osredotočenosti, ki je 
opredeljena v uredbi o ESRR (člen 4), zato je Komi -
sija objavila posebne smernice za organe upravlja -
nja („The guide to multi -benefit cohesion policy 
investments in nature and green infrastructure“ 
(Priročnik za čim večje koristi od naložb v naravo in 
zeleno infrastrukturo v okviru kohezijske politike)), 
da bi jih podprla pri tem delu.
Ukrep 5 strategije EU za biotsko raznovrstnost 
do leta 2020 predvideva, da bodo države članice 
s pomočjo Komisije do leta 2014 kartirale ter ocenile 
stanje ekosistemov in njihovih storitev. Službe 
Komisije (Generalni direktorat za okolje (GD ENV) 
Odgovori Komisije 42
Priporočilo 2 (a)
Komisija sprejema to priporočilo. V odgovor na to 
priporočilo bo Komisija v okviru Evropske mreže 
okoljskih organov in organov upravljanja (ENEA -MA) 
poudarila potrebo po tem, da pripravljalnim ukre -
pom primerno sledijo bolj specifični ohranjevalni 
ukrepi.
Priporočilo 2 (b)
Komisija se strinja s tem priporočilom. Uredbe za 
obdobje 2014–2020, ki so bile sprejete decembra 
2013, državam članicam nalagajo obveznost, da 
v programskem obdobju vsaj enkrat ocenijo vpliv 
posameznih prednostnih osi. Značaj tovrstnih 
vrednotenj je odvisen od posebnih ciljev, ki so 
zastavljeni v programih, ki jih je treba še sprejeti. Če 
so cilji biotske raznovrstnosti jasno zastavljeni, so 
potrebni kazalniki učinka in rezultatov ter postopki 
vrednotenja.
Priporočilo 2 (c)
Komisija sprejema priporočilo in je že začela izvajati 
zahtevane ukrepe. V skladu s členom 13 uredbe 
o skupnih določbah (EU) št. 1303/2013 bo obja -
vila smernice za upravičence, ki bodo vključevale 
informacije o tem, kako izkoristiti dopolnjevanja 
evropskih strukturnih in investicijskih skladov (ESI) 
z drugimi instrumenti EU. Tudi zgoraj omenjeni pri -
ročnik vključuje poglavje o dopolnjevanjih.
Komisija si redno izmenjuje informacije z državami 
članicami in jim svetuje glede uporabe različnih 
skladov za biotsko raznovrstnost, na primer prek 
koordinacijske skupine za naravo in biotsko raznovr -
stnost in delovne skupine evropske mreže okoljskih 
organov.
Komisija sprejema priporočilo in izvaja zahtevane 
ukrepe. V izvedbenih aktih za obdobje 2014–2020 
je opredeljen spremenjeni sistem razporejanja 
v kategorije za zagotavljanje informacij o naložbah 
v okviru kohezijske politike. Komisija je v okviru tega 
informacijskega sistema vzpostavila notranji meha -
nizem „spremljanja biotske raznovrstnosti“, ki bo 
omogočal evidenco neposrednih in posrednih izdat -
kov za biotsko raznovrstnost iz ESRR in Kohezijskega 
sklada. Zanesljivost teh podatkov bo odvisna od 
kakovosti podatkov, ki jih zagotovijo države članice.Zahteve glede spremljanja in vrednotenja bodo 
v obdobju 2014–2020 jasnejše zaradi letnega poro -
čanja o izbiri projektov in porabi po posameznih 
temah, opredelitve posebnih kazalnikov rezultatov 
ter skupnih in posebnih kazalnikov učinka ter pre -
soje vplivov.
Operativni programi bodo vključevali skupne 
kazalnike, lahko pa tudi posebne kazalnike, značilne 
za posamezne programe (npr. za biotsko raznovr -
stnost, če je primerno), ki jih organi upravljanja in 
izvajanja uporabljajo za spremljanje izvajanja pro -
gramov in ustrezno obveščanje Komisije. Komisija 
bo torej od leta 2016 dalje prejemala letne podatke 
in letna poročila o izvajanju, ki zagotavljajo boljši 
vpogled v napredek in dosežke.
43
V obdobju 2007–2013 kategorije izdatkov vsebu -
jejo kategorijo za biotsko raznovrstnost in omrežje 
Natura 2000. V obdobju 2014–2020 bosta ti dve 
področji razporejeni v različne kategorije. Vendar 
pa je biotska raznovrstnost v številnih primerih 
sekundarni cilj intervencije (primarni je prepre -
čevanje tveganj, zmanjšanje onesnaževanja itd.), 
zato je razumljivo, da so te intervencije v kategorije 
razporejene glede na svoje primarne cilje. Projekti, 
ki jih podpira ESRR, lahko zelo pogosto prispevajo 
k uresničevanju več ciljev.
44
Načelo nadaljevanja naložb, izvedenih v pripra -
vljalni fazi, do zaključka projekta je samoumevno. 
Vendar pa naložbe, potrebne za izvedbo ukrepov, ki 
bodo zagotovili pozitivne učinke na področju biot -
ske raznovrstnosti, ne bodo izhajale samo iz ESRR.
Komisija je med pripravo operativnih programov za 
obdobje 2014–2020 v nekaterih primerih državam 
članicam priporočila, naj ESRR raje kot za študije upo -
rabijo za naložbe; kar zadeva biotsko raznovrstnost, 
bi to moralo pospešiti izvajanje načrtov zaščite in 
upravljanja ter povečati njihovo učinkovitost.
45
Finančni vložki niso edini način za zagotavljanje 
dolgoročne trajnostnosti. Lokalne skupnosti ali 
nevladne organizacije so morda pripravljene zago -
toviti potrebne vložke (človeške in materialne vire) 
ob vnaprejšnji pojasnitvi njihovega obsega.
Odgovori Komisije 43
Komisija si v skladu z zavezami EU glede vklju -
čevanja biotske raznovrstnosti in mednarodnimi 
zavezami iz Konvencije o biološki raznovrstnosti 
prizadeva za učinkovitejše spremljanje izdatkov, 
povezanih z biotsko raznovrstnostjo. V poročila 
o programu za leto 2015 bo vključeno posebno 
poglavje o spremljanju biotske raznovrstnosti, 
Komisija pa trenutno izboljšuje metodologijo za 
spremljanje biotske raznovrstnosti v proračunu EU.

KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
•  en izvod: 
na spletni strani EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije ( http://ec.europa.eu/represent_sl.htm), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm), 
pri službi Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*) Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:• na spletni strani EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu).
Plačljive naročnine:
•  pri prodajnih zastopnikih Urada za publikacije Evropske unije  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sl.htm).
QJ-AB-14-012-SL-C ISSN 1831-094X
Zaščita biotske raznovrstnosti je ključna okoljska 
prednostna naloga za EU, izražena v strategiji EU 
za biotsko raznovrstnost do leta 2020 ter 
različnih zadevnih politikah in zakonodaji EU. 
Sodišče se v tem poročilu osredotoča na Evropski 
sklad za regionalni razvoj ter njegovo vlogo  
pri financiranju projektov, ki neposredno 
spodbujajo biotsko raznovrstnost, in podpori 
zanje.
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE