SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Nadaljnji ukrepi Komisije na podlagi posvetovanja „Top-10“ z MSP o pravni ureditvi EU /* COM/2013/0446 final */





Nadaljnji ukrepi Komisije na podlagi posvetovanja „Top-10“ z msp o PRAVNI UREDITVI EU 1. Uvod Mala in srednja podjetja (MSP) so bistvenega pomena za gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest[1]. Komisija je v preteklih letih sprejela vrsto ukrepov za njihovo podporo in nadaljuje s krepitvijo teh ukrepov. To vključuje sklep iz novembra 2011 za usklajenost prizadevanj za zmanjšanje upravnega bremena za MSP[2]. Komisija je v okviru teh prizadevanj leta 2012 na konferencah in posvetovanjih mala in srednja podjetja večkrat pozvala, naj navedejo zakone EU in področja zakonodaje, ki so po njihovem mnenju najbolj obremenjujoča. MSP so dejavno sodelovala[3]. Komisija je na podlagi teh odgovorov pripravila seznam zakonodajnih aktov EU, ki so bili po mnenju MSP in organizacij zainteresiranih strani najbolj obremenjujoči[4]. Rezultati te pobude, imenovane „Top-10“, so bili skupaj s številnimi drugimi ukrepi Komisije objavljeni v sporočilu Komisije iz marca z naslovom „Pametna pravna ureditev – odziv na potrebe malih in srednjih podjetij“[5]. Prek mreže predstavnikov MSP so bile o teh rezultatih obveščene tudi države članice. Komisija se je zavezala k neposrednemu in takojšnjemu nadaljnjemu ukrepanju v zvezi s pomisleki MSP. Evropski svet je pozdravil to pobudo in Komisijo pozval, naj do junija poroča o nadaljnjih ukrepih[6]. V odziv na to zahtevo so v tem poročilu navedeni nadaljnji ukrepi glede glavnih rezultatov posvetovanja. Za uspeh pobude Top-10 so potrebna skupna prizadevanja sozakonodajalcev in držav članic. Mnogo ukrepov Komisije je zajetih v zakonodajnih predlogih, ki jih zdaj pregledujeta sozakonodajalca. Svet in Evropski parlament morata zagotoviti, da se v teh predlogih ohranijo določbe, prijaznejše za MSP, in da se v postopek odločanja nenamerno ne vključijo nepotrebna bremena. To ni le enkratno prizadevanje. Gre za del širše dejavnosti v okviru programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT), predstavljenega v sporočilu Komisije o ustreznosti predpisov EU z dne 12. decembra 2012[7]. V okviru programa REFIT bo Komisija nadaljevala z ukrepi za splošno zmanjšanje upravnega bremena in poenostavitev zakonodaje, pri čemer bo upoštevala številne prispevke zainteresiranih strani. 2. Rezultati posvetovanja Top-10 in nadaljnji ukrepi Komisija je že sprejela ukrepe za vsakega od glavnih zakonodajnih ukrepov Top-10. Kadar je bilo mogoče, je Komisija glede zadevnega vprašanja ukrepala neposredno. Na drugih področjih, na katerih so potrebne zakonodajne spremembe, je Komisija sozakonodajalcema predložila predloge. V zvezi z malo več kot polovico ukrepov, opisanih v nadaljevanju, morata torej ukrepati Evropski parlament in Svet. Komisija je poleg tega tudi začela z izvajanjem pregleda zadevne zakonodaje ali pa ga načrtuje, da bi določila ustrezne ukrepe. Pomisleki MSP, ki se niso uvrstili na seznam Top-10, bodo proučeni v širšem programu zmanjšanja upravnega bremena, tj. programu REFIT. Poročilo o napredku bo predvidoma pripravljeno jeseni. 2.1 Ukrepi, ki jih je Komisija že zaključila na podlagi lastnih pooblastil Kemikalije Uredba (ES) št. 1907/2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) Mnenja MSP MSP imajo pomisleke glede zapletenosti in stroškov obveznosti informiranja, nedosledne uporabe v državah članicah in pomanjkanja usklajenosti s specifično zakonodajo o kemikalijah, kot je zakonodaja o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi, biocidih, endokrinih motilcih in varnosti igrač. Odziv Komisije Komisija je izvedla celovit pregled uredbe REACH, ki je vključeval analizo povezav in mogočih prekrivanj z drugimi pravnimi predpisi EU v zvezi s kemikalijami ter posebnih težav za MSP. Marca 2013 je Komisija sprejela Izvedbeno uredbo Komisije[8], ki zagotavlja znižane pristojbine za MSP, in sicer 35-odstotno znižanje za srednja podjetja, 65-odstotno za mala podjetja in 95-odstotno za mikropodjetja za registracijo. Poleg tega se pripravljajo nadaljnje smernice za izvajanje, Evropska agencija za kemikalije (ECHA) pa je na poziv Komisije, naj v vse svoje dejavnosti vključi posebne potrebe MSP in zagotovi sogovornika za zainteresirane strani, imenovala „predstavnika MSP“. Za izboljšanje usklajenosti med uredbo REACH in drugo zakonodajo o kemikalijah v primerih, ko so bila odkrita morebitna prekrivanja, si bo Komisija prizadevala, da jih bo čim bolj omejila ali se jim izognila, tako da bo Evropsko agencijo za kemikalije pozvala, naj po potrebi izda smernice, in pripravila izvedbeno zakonodajo, zlasti ko bo proučevala prihodnje omejitve in snovi, za katere velja avtorizacija. Izvajanje uredbe REACH še ni v celoti zaključeno, zato Komisija meni, da v interesu pravne stabilnosti in v dogovoru z mnogimi organizacijami podjetij nadaljnje pravne spremembe uredbe REACH zdaj ne bi bile koristne. 2.2 Predlogi Komisije, v zvezi s katerimi mora ukrepati zakonodajalec EU Varstvo podatkov Direktiva 95/46/ES o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov (pregled[9] v zakonodajnem postopku je pred prvo obravnavo v EP) Mnenja MSP Novi predlog splošne uredbe o varstvu podatkov je pretirano podroben glede obveznosti, ki jih nalaga na pristojne za obdelavo osebnih podatkov. Predlagana reforma vključuje izjeme glede obveznosti za MSP, ki bi jih bilo treba ohraniti v postopku soodločanja. Glavne gospodarske prednosti te reforme bodo imela samo podjetja, ki trgujejo čez mejo, saj bodo imela koristi od usklajevanja, podjetja, ki trgujejo samo na domačem trgu, pa bodo morala nositi breme dodatnih obveznosti. Odziv Komisije Komisija tesno sodeluje z Evropskim parlamentom in Svetom, da bi ohranila izjeme za MSP v primerih, ko njihova obdelava osebnih podatkov ne pomeni posebnega tveganja za temeljne pravice in svoboščine državljanov. Komisija bo sodelovala tudi z zakonodajalcem EU za nadaljnji razvoj obstoječih elementov pristopa, ki temelji na tveganju. Poudarek te dejavnosti bo prilagoditev obveznosti upravljavcev podatkov, da bi se dodatno poenostavilo zakonodajno okolje in zmanjšalo nepotrebno upravno breme, hkrati pa bi se ohranili visoka raven varstva osebnih podatkov in jasnost pravnih obveznosti za upravljavce podatkov. Zaposlovanje Direktiva 96/71/ES o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (dodaten ukrep[10] v zakonodajnem postopku je pred prvo obravnavo v EP) Mnenja MSP MSP podpirajo pojasnitev izvrševanja s ciljem boja proti goljufijam in nepošteni konkurenci, zato predlagajo uvedbo sistema predhodnega obveščanja o napotitvah v državah članicah in ponovno proučitev o solidarni odgovornosti za MSP. Menijo, da bo taka odgovornost imela nesorazmeren učinek na MSP, saj imajo ta veliko manjše zmogljivosti za spremljanje, ali vsi podizvajalci upoštevajo ustrezno zakonodajo. Menijo tudi, da bi lahko solidarna odgovornost ovirala MSP pri vstopanju na nove trge. Odziv Komisije Predlog direktive o izvrševanju, o kateri se razpravlja v zakonodajnem postopku, že vsebuje pozitivne elemente za MSP in mikropodjetja, kot so inšpekcijski pregledi, ki bodo temeljili na oceni tveganja, večje obveznosti držav članic gostiteljic, da dajo takoj na voljo pravne informacije, in večja pravna varnost na podlagi omejenega niza nadzornih ukrepov in upravnih zahtev, ki jih lahko uporabljajo države članice. Solidarna odgovornost je pomemben ukrep, ki se že uporablja v več državah članicah, zagotavlja pa zaščito pred zlorabo in izkoriščanjem ranljivih delavcev. Komisija podpira prizadevanja, da se v zakonodajnem postopku doseže sporazum, zlasti glede dveh glavnih spornih vprašanj, in sicer seznama nadzornih ukrepov in solidarne odgovornosti. Varnost proizvodov Direktiva 2001/95/ES o splošni varnosti proizvodov (pregled[11] v zakonodajnem postopku je pred prvo obravnavo v EP) Mnenja MSP Države članice na različne načine uporabljajo predpise o varnosti proizvodov in nadzor v zvezi s tem. Odgovornost proizvajalcev je težko breme za manjša podjetja, določbe o umiku proizvodov s trga pa omogočajo široko razlago. Sistem je drag za MSP ter potrošnikom ne ponuja ustreznih informacij in zaščite. Odziv Komisije Februarja 2013 je Komisija za zagotovitev enotnejše uporabe predlagala, da se Direktiva o splošni varnosti proizvodov zamenja z Uredbo o varnosti potrošniških proizvodov, ki se lahko uporablja neposredno. V tem predlogu je obravnavanih veliko pripomb iz pobude Top-10, da bi se zmanjšale razlike med državami članicami, vključno s preprostejšim nizom splošnejših zahtev in z izvzetjem iz obveznosti obveščanja za proizvode, ki pomenijo tveganje le v osamljenih primerih, za katere je odgovoren gospodarski subjekt. Predlagana uredba o nadzoru trga vzpostavlja enotni okvir, s katerim bi se izognili dvojnim pregledom proizvodov ter izboljšali sodelovanje med organi in gospodarskimi subjekti. Boljši nadzor trga bo pomagal tudi pri zaščiti odgovornih MSP pred nepošteno konkurenco zaradi neskladnih proizvodov. V predlogih se upoštevajo potrebe malih podjetij, pri čemer se načrtujejo smernice in pomoč za MSP. Komisija bo vzpostavila okvir za redno posvetovanje s podjetji o izvajanju, tudi prek foruma za nadzor trga. V zakonodajnem postopku bo vztrajala pri največji možni jasnosti glede umika proizvodov in pripravila smernice za pomoč podjetjem, preden se bodo predpisi začeli uporabljati. Javna naročila Direktiva 2004/18/ES o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (pregled[12] v zakonodajnem postopku je pred prvo obravnavo v EP) Mnenja MSP Direktive EU o javnih naročilih vključujejo obremenjujoče zahteve glede gospodarskega položaja MSP, neustrezno uporabo meril glede kakovosti s strani naročnikov za opredelitev ekonomsko najugodnejše ponudbe in težave zaradi uporabe različnih postopkov ali praks v različnih državah članicah kljub usklajevanju. Birokracija in upravno breme, povezana s pripravo ponudb, za mala podjetja delujeta kot ovira pri sodelovanju v javnih razpisih. Odziv Komisije Komisija je decembra 2011 predlagala pregled ureditve javnih naročil. Nekatere predlagane spremembe bodo imele neposreden učinek na dostop MSP do javnih naročil, vključno s koncesijami. Pregled vključuje določbe o zahtevi za sprejetje samostojnih izjav za namene izbora (samo izbran ponudnik bo moral predložiti vse dokaze) in določbo o zagotovitvi izčrpnega seznama meril za izbor. Uvedena je omejitev zahteve za sodelovanje v postopku javnega naročanja glede najvišje meje prihodka, ki ne sme preseči trikratne ocenjene vrednosti javnega naročila. Javne organe naročnike se bo tudi spodbujalo k razdelitvi javnih naročil v sklope, da bi omogočili udeležbo več ponudnikov, zlasti MSP, če pa tega ne bodo naredili, bodo morali ponudnikom to pojasniti (uporaba načela „upoštevaj ali pojasni“). V predlogu Komisije je predviden postopni prehod na elektronsko javno naročanje. Podjetjem bosta omogočena dostop do informacij o razpisnih priložnostih na spletu in elektronska oddaja ponudb, s čimer se bo poenostavil postopek in izboljšala preglednost. Komisija še opozarja na pomisleke MSP v zvezi z vedno večjo zapletenostjo postopkov in praks javnega naročanja v državah članicah, kar prispeva k upravnim bremenom. Priznavanje poklicnih kvalifikacij Direktiva 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij (pregled[13] v zakonodajnem postopku je pred prvo obravnavo v EP) Mnenja MSP Določbe te direktive se prekrivajo z določbami direktive o storitvah, zato MSP težko razlikujejo med obveznostmi, ki izhajajo iz obeh direktiv. Nekatera MSP so izrazila zadovoljstvo z nekaterimi določbami, predlaganimi v spremembi, o kateri se zdaj razpravlja v zakonodajnem postopku, zlasti z uvedbo evropske poklicne izkaznice in razširitvijo informacijskega sistema za notranji trg (IMI)[14]. Pomisleki pa so bili izraženi glede nekaterih novih predlogov, kot je delni dostop za poklice z večjim obsegom dejavnosti v državi članici gostiteljici ali tiho priznavanje kvalifikacij za poklice v zvezi z zdravjem in varnostjo. Odziv Komisije Pregled zagotavlja usklajenost z direktivo o storitvah, in sicer zlasti zagotavlja, da so na enotnih kontaktnih točkah na voljo vse informacije in postopki, povezani s priznavanjem kvalifikacij, za vse poklice. Pravila o začasni mobilnosti bodo posodobljena, tako da bo opravljanje storitev olajšano. Predlog vključuje uvedbo evropske poklicne izkaznice na podlagi okrepljenega spletnega sodelovanja med organi držav članic pri preverjanju kvalifikacij in na podlagi uvedbe koncepta „tihega priznavanja“ po preteku roka za odločitev o priznanju. Tiho priznavanje se bo uporabljalo za vse poklice z evropsko poklicno izkaznico, vendar pa bo država članica gostiteljica lahko po potrebi podaljšala rok, zlasti iz razlogov javnega zdravja in varnosti. Tako bo zagotovljena hitrejša obdelava zahtev za priznavanje, strokovnjakom pa bo omogočen takojšen začetek dejavnosti. Delni dostop se bo uporabljal za vsak primer posebej, da razlike v obsegu dejavnosti, ki so rezervirane za nekatere poklice v državi članici gostiteljici, strokovnjakom iz matičnih držav članic ne bi preprečevale, da začnejo opravljati dejavnost v državi članici gostiteljici. Pristojni organi države članice gostiteljice bodo delni dostop lahko zavrnili zaradi razlogov splošnega interesa. Cestni promet Uredba (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu (pregled[15] v zakonodajnem postopku je skoraj sprejet) Mnenja MSP Obvezna vgradnja tahografa ustvarja stroške, upoštevanje sedanje uredbe pa je obremenjujoče v smislu upravnega bremena. Vozila, ki se ne oddaljijo predaleč od svoje baze, bi morala biti izvzeta iz zahteve te uredbe. Odziv Komisije Pregled zakonodaje o tahografih je bil predložen med drugim po priporočilu skupine na visoki ravni za upravne obremenitve. V predlogu Komisije je bilo predvideno, da bi se sedanje neobvezne izjeme za nekatere kategorije vozil, določene v Uredbi št. 561/2006, uporabljale znotraj enotnega območja s polmerom 100 km, izračunano od kraja, v katerem je prevozno podjetje (od 50 km). Pregled je v zaključnih fazah zakonodajnega postopka, vprašanje izjem pa je ena od zadnjih točk, o katerih poteka poglobljena razprava, preden Parlament in Svet dosežeta soglasje. Končni izid, ki še ni sprejet, bo verjetno skladen s predlogom Komisije, razen s t. i. izjemo za „obrtnike“ (člen 13(1)(d)), ki v primerjavi z drugimi izjemami ne bo več neobvezna. S tem bi se morala izboljšati pravna varnost v vsej Uniji, za zainteresirane strani in države članice pa bi to pomenilo odpravo upravnega bremena in zapletenosti. 2.3 Ocene Komisije, ki se že izvajajo ali so načrtovane Zaposlovanje Direktiva Sveta 89/391/EGS o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu Mnenja MSP Splošna obveznost priprave dokumentov v zvezi z ocenami tveganja je preveč obremenjujoča. Za dejavnosti z nizkim tveganjem bi se lahko analiza tveganja izvedla brez priprave dokumentov. Za začasne zaposlitve in mikropodjetja bi morale veljati izjeme in manj stroge zahteve. V primerih prekrivanja več zakonodajnih ukrepov pa bi bilo treba oceno tveganja in (dvojno) pripravo dokumentov za ocene tveganja ukiniti. Odziv Komisije V direktivah o zdravju in varnosti pri delu se v veliki meri upoštevajo posebnosti MSP. Okvirna direktiva 89/391/EGS državam članicam na primer omogoča, da ob upoštevanju narave dejavnosti in velikosti podjetij prilagodijo obveznosti glede priprave dokumentov za ocene tveganja. Celoten pravni red o zdravju in varnosti pri delu (Direktiva 89/391/EGS in 23 povezanih direktiv) je zdaj v postopku celovitega ocenjevanja (preverjanje ustreznosti v okviru programa REFIT) in bo vključeval posebna posvetovanja z MSP. Sklepi te naknadne ocene bodo na voljo pred koncem leta 2015. Države članice bodo k tej oceni do decembra 2013 prispevale poročila o izvajanju. V navedbah bi morale upoštevati pomisleke MSP in poročati o ukrepih, ki MSP omogočajo lažje izvajanje. Direktiva 2008/104/ES o delu prek agencij za zagotavljanje začasnega dela Mnenja MSP Ta direktiva podjetjem ni olajšala čezmejnega dela. Upravno breme je veliko zlasti zaradi zahtev držav članic. Podjetja, ki na primer želijo poslovati v več državah članicah, se morajo morda še vedno registrirati v vsaki od teh držav članic posebej. MSP predlagajo, da se zagotovijo bolj sorazmerne zahteve, ki bodo olajšale čezmejne storitve, in da se delo prek agencij za zagotavljanje začasnega dela vključi v direktivo o storitvah. Odziv Komisije Poročilo, ki bo pripravljeno po posvetovanju z državami članicami in socialnimi partnerji, ki zastopajo interese evropskih delavcev in evropskih delodajalcev, je predvideno za december 2013. V tem poročilu se bodo upoštevali pomisleki MSP in vidiki glede upravnega bremena, poleg tega pa bo posebej proučeno, kako so države članice upoštevale zahteve o določitvi in utemeljitvi sedanjih ovir za dejavnost agencij za zagotavljanje začasnega dela. Komisija bo proučila možnost, da se v ukrepe za posamezne države za leto 2014 vključijo priporočila državam članicam, če bo v svoji oceni nacionalnih sistemov ugotovila, da posebni vidiki upravnega bremena ovirajo rast in konkurenčnost. Direktiva 2003/88 o določenih vidikih organizacije delovnega časa Mnenja MSP Direktiva je zapletena in toga, zlasti glede sezonskega dela ali kadar se podjetja spoprijemajo z nenadno spremembo ravni povpraševanja. Spremembe štetja časa dežurstva ali podaljšanja referenčnega obdobja za izračun povprečnega tedenskega delovnega časa na 12 mesecev bi malim podjetjem omogočila večjo prožnost. Breme, povezano z beleženjem delovnega časa, bi moralo biti razdeljeno med delodajalca in zaposlenega. Zaradi zapletenosti te direktive morajo MSP skoraj obvezno najeti specializirane pravne strokovnjake, kar pa je drago. Odziv Komisije Pripravlja se podrobna ocena učinka, v kateri se bodo posebej upoštevali pomisleki MSP. Davek na dodano vrednost Direktiva 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost Mnenja MSP Ta sistem je zelo zapleten, saj se nacionalna procesna pravila razlikujejo, poleg tega pa ni preprostega in enotnega obračuna DDV. To MSP odvrača od trgovanja čez mejo. Identifikacijske številke DDV bi bilo treba posplošiti. Obveznosti podjetij, ki trgujejo čez mejo, da se registrirajo v vseh državah članicah, v katere želijo izvažati, pomenijo dodatno breme. Sistem je še toliko bolj zapleten, ker ni določena zgornja meja za stopnje DDV, informacije in smernice pa so nezadostne. Odziv Komisije Predlog za standardni obračun DDV, ki bi podjetjem z dejavnostmi v več državah članicah olajšal izpolnjevanje obveznosti, je načrtovan konec leta 2013. Poleg tega se je začelo sodelovanje z državami članicami pri izvajanju „mini-VEM“ za elektronske storitve, radiodifuzijo in telekomunikacijske storitve. Uvedba mini-VEM leta 2015 je načrtovana tako, da bo sovpadla z uvedbo novih pravil o kraju dobave. Komisija si bo v sodelovanju z državami članicami prizadevala za to, da bo mini-VEM podjetjem že od začetka zagotavljal dobro podporo. Komisija podpira razširitev zasnove, ki jo je predložila že v predlogu iz leta 2004. Glede na nedavne sklepe Sveta o prihodnosti DDV pa bo to mogoče šele po oceni mini-VEM. Okrepilo se bo prizadevanje za razvoj spletnega portala EU za DDV, ki bo zagotavljal zanesljive in pravočasne informacije o izvajanju ureditve DDV v različnih državah članicah. Prizadevanja bodo potekala v dejavnem posvetovanju z državami članicami in MSP, da bi se bolje prilagodilo potrebam MSP po praktičnih rešitvah, vključno s sorazmernimi ureditvami za dostopne jezikovne različice, in sicer na podlagi podrobnih informacij z obstoječega spletnega mesta. Direktiva 2008/9/ES o podrobnih pravilih za vračilo davka na dodano vrednost Mnenja MSP MSP so izrazila pomisleke glede pomanjkanja odzivov držav članic na zahteve za vračila DDV in zamude pri vračilih. Odziv Komisije Komisija je leta 2012 organizirala konferenco o izboljšanih postopkih za vračilo DDV. Na podlagi informacij, ki so zdaj na voljo Komisiji, so bile začetne težave s sistemom vračila DDV odpravljene. Komisija je pripravljena zagotoviti hitre in učinkovite nadaljnje ukrepe, če bi se pojavile nove težave. Odpadki Direktiva 2008/98 o odpadkih in Odločba 2000/532/ES o oblikovanju seznama odpadkov in nevarnih odpadkov Mnenja MSP MSP so izrazila pomisleke glede nekaterih vidikov Direktive, negotova so na primer glede tega, kdaj odpadki prenehajo biti odpadki. Nekatera menijo, da opredelitev stranskih proizvodov odvrača od inovacij. Nadaljnje težave vidijo v dodatnih nepotrebnih zahtevah v državah članicah (prestrogi predpisi) ter pomanjkanju ustreznega svetovanja in smernic. Uvesti bi bilo treba izjeme ali manj stroge ureditve, zlasti glede poročanja in zahteve po spremni dokumentaciji pri prevozu odpadkov. Odziv Komisije Komisija v okviru programa REFIT izvaja pregled politike in zakonodaje EU o odpadkih, ki bo končan leta 2014, da bi ugotovila, ali je potrebna sprememba zakonodaje o odpadkih. Komisija bo z državami članicami in zainteresiranimi stranmi sodelovala pri dejanskem usmerjanju in svetovanju ter nadalje proučila posebna vprašanja, na primer v zvezi z zmanjšanjem upravnega bremena pri zahtevah za registracijo za prevoznike odpadkov na podlagi člena 26 Direktive 2008/98/ES. Poleg tega si bo prizadevala, da bi povečala udeležbo MSP na evropski platformi za učinkovitost virov[16]. V začetku leta 2014 bo Komisija organizirala delavnico, na kateri se bo razpravljalo o pomislekih, ki so jih v zvezi z zakonodajo EU o odpadkih izrazila MSP. Uredba št. 1013/2006 o pošiljkah odpadkov Mnenja MSP Zaradi razlik v izvajanju in razlagi v različnih državah članicah Uredba ni zagotovila vzpostavitve skupnega trga za predelavo in recikliranje odpadkov. Več bi bilo treba storiti za zagotovitev enotnega izvajanja Uredbe, pri čemer bi bilo treba večjo pozornost nameniti nevarnim odpadkom kot neproblematičnim odpadkom. Še bolj bi bilo treba poenostaviti postopke za prevoz odpadkov med državami članicami, za inšpekcijske preglede in oceno naprav za obdelavo odpadkov pa bi morala biti pristojna država članica, v katero se odpadki prevažajo. Odziv Komisije Komisija je za nadaljnje spodbujanje skupnega trga za predelavo in recikliranje odpadkov sprejela številne pobude, kot je oblikovanje meril za prenehanje statusa odpadka, da se iz področja uporabe zakonodaje EU o odpadkih (vključno z Uredbo o pošiljkah odpadkov) izločijo določeni tokovi odpadkov (npr. kovine, steklo, baker). V odziv na posebno priporočilo skupine na visoki ravni za upravne obremenitve Komisija dejavno spodbuja uporabo elektronskih sistemov za izmenjavo podatkov o pošiljkah odpadkov med državami članicami, nedavno pa je začela izvajati študijo o izvedljivosti glede morebitnega elektronskega sistema za izmenjavo podatkov za celotno EU. Za pomoč pri zagotavljanju enotnejšega izvajanja Uredbe s poudarkom na tokovih problematičnih odpadkov se za sredino leta 2013 načrtuje predlog Komisije za krepitev inšpekcijskih pregledov pošiljk odpadkov. Leta 2011 je bilo organizirano javno posvetovanje o tem predlogu, kjer so zainteresirane strani izrazile široko podporo. Komisija je pri pripravi predloga upoštevala pomisleke MSP in je pripravljena pojasniti, kako jih je upoštevala, ko bo predlog sprejet. 3. Zaključek Komisija se neposredno odziva na pomisleke MSP. Cilj je zmanjšati upravno breme, kadar je to mogoče, hkrati pa upoštevati cilje politike in ohraniti pravno stabilnost. Komisija zakonodajalca EU, ki bo sprejel predpise EU, in države članice, ki jih bodo izvajale, poziva, naj zagotovijo, da se zakonodaja prilagodi potrebam MSP, zlasti v povezavi s predlogi, ki jih je Komisija že predložila za področja zakonodaje, ki so bila v okviru posvetovanja Top-10 opredeljena kot posebno obremenjujoča. Komisija bo ohranila zagon pri zmanjšanju bremena in poenostavitvi v okviru programa REFIT, o katerem bo poročala jeseni. Napredek bo spremljala z letnim pregledom stanja. [1] 20,7 milijona MSP zagotavlja več kot 65 % zaposlitev v zasebnem sektorju. MSP spadajo med najbolj inovativna podjetja, ki so vodilna na področju ustvarjanja delovnih mest in rasti. Upravno breme je poleg dostopa do financiranja in trgov ena največjih ovir pri zagonu in razvoju malih podjetij. COM(2008)394. [2] COM(2011)803. [3] V posvetovanju je bilo zbranih 1 000 odgovorov, in sicer 779 od podjetij in 154 od organizacij, ki jih predstavljajo. COM(2013)122, SWD(2013)60. [4] Seznam je bil sestavljen z združitvijo seznamov 20 zakonodajnih ukrepov, ki so jih največkrat navedla podjetja oziroma organizacije, ki jih predstavljajo. Največkrat navedeni ukrepi z obeh seznamov so bili združeni v seznam 14 zakonodajnih ukrepov. COM(2013)122, SWD(2013)60. [5] COM(2013)122. [6] Sklepi Evropskega sveta – 14. marec 2013 EUCO 23/13. [7] COM(2012)746. [8] Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 254/2013 z dne 20. marca 2013 o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 340/2008 o pristojbinah in taksah, plačljivih Evropski agenciji za kemikalije na podlagi Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) [9] COM(2012)11 – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov. [10] COM(2012)131 – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izvrševanju Direktive 96/71/ES o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev. [11] COM(2013)78 – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o varnosti potrošniških proizvodov ter razveljavitvi Direktive Sveta 87/357/EGS in Direktive 2001/95/ES. [12] COM(2011)896 – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o javnih naročilih. [13] COM(2011)883 – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij in Uredbe o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg. [14] http://ec.europa.eu/internal_market/imi-net/index_sl.html. [15] COM(2011)451 – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta. [16] http://ec.europa.eu/environment/resource_efficiency/re_platform/.