Sklepi Sveta o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope

(2020/C 202 I/01)

SVET EVROPSKE UNIJE –

OB OPOZARJANJU NA:

— sklepe Sveta o pomenu omrežij 5G za evropsko gospodarstvo in dejstvu, da je treba zmanjšati varnostna tveganja, povezana z njimi;

— sklepe Sveta o prihodnosti visoko digitalizirane Evrope po letu 2020: „Krepitev digitalne in gospodarske konkurenčnosti v Uniji ter digitalna kohezija“;

— sklepe Sveta o krepitvi zmogljivosti in zmožnosti na področju kibernetske varnosti v EU;

— sklepe Sveta o krepitvi evropskih vsebin v digitalnem gospodarstvu;

— sporočila Komisije z naslovom „Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope“;

— sporočila Komisije z naslovom „Evropska strategija za podatke“;

— bele knjige z naslovom „O umetni inteligenci – evropski pristop k odličnosti in zaupanju“;

— sporočila Komisije z naslovom „Varna uvedba tehnologije 5G v EU – izvajanje nabora orodij EU“;

— sporočila Komisije z naslovom „Močna socialna Evropa za pravičen prehod“;

— sporočila Komisije z naslovom „Nova industrijska strategija za Evropo“;

— sporočila Komisije z naslovom „Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo“;

— sporočila Komisije z naslovom „Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo – za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo“;

— sporočila Komisije z naslovom „Evropski zeleni dogovor“;

— sporočila Komisije z naslovom „Povezljivost za konkurenčen enotni digitalni trg – evropski gigabitni družbi naproti“;

— sporočila Komisije z naslovom „Evropski načrt za odpravo zajezitvenih ukrepov zaradi koronavirusa“;

— priporočila Komisije o skupnem naboru orodij za uporabo tehnologije in podatkov za boj proti krizi zaradi COVID-19 in izhod iz nje, zlasti v zvezi z mobilnimi aplikacijami in uporabo anonimiziranih podatkov o mobilnosti;

— sporočila Komisije z naslovom „Usmeritve v zvezi z varstvom podatkov za aplikacije, ki podpirajo boj proti pandemiji COVID-19“ –

1. PRIZNAVA pomen digitalnih tehnologij pri preoblikovanju evropskega gospodarstva in družbe, zlasti kot sredstva za doseganje podnebno nevtralne EU do leta 2050 – kot je poudarjeno v evropskem zelenem dogovoru – ter za ustvarjanje delovnih mest, spodbujanje izobraževanja in novih digitalnih znanj in spretnosti, krepitev konkurenčnosti in inovacij, spodbujanje skupnega dobrega in boljše vključevanje državljanov. POZDRAVLJA nedavni digitalni sveženj Evropske komisije, ki ga sestavljajo sporočili z naslovoma „Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope“ in „Evropska strategija za podatke“ ter bela knjiga z naslovom „O umetni inteligenci – evropski pristop k odličnosti in zaupanju“.

2. SE STRINJA, da ima Evropa sredstva in prednosti, vključno z močno industrijsko bazo in dinamičnim enotnim digitaliziranim trgom, da uspešno izkoristi priložnosti in obravnava izzive digitalnega sektorja, hkrati pa zagotovi, da bo ta vključujoč, zlasti za najranljivejše skupine, trajnosten, geografsko uravnotežen in koristen za vse države članice, ob polnem spoštovanju skupnih vrednot in temeljnih pravic EU. POZIVA Komisijo, države članice, zasebni sektor, civilno družbo in znanstveno skupnost, naj podprejo ta prizadevanja in se vanje vključijo. PRIZNAVA, da bi bilo treba pri učinkovitosti teh ukrepov upoštevati poseben položaj najbolj oddaljenih evropskih regij ter zagotoviti digitalno preobrazbo na celotnem ozemlju.

3. SE STRINJA, da bo pospešitev digitalne preobrazbe bistven sestavni del odziva EU na gospodarsko krizo, ki jo je povzročila pandemija covida-19, kot je poudarjeno v skupni izjavi članov in članic Evropskega sveta z dne 26. marca.

4. POUDARJA, da bi morale države članice in institucije EU še naprej krepiti prizadevanja za spodbujanje digitalizacije enotnega trga, v katerem je za digitalno gospodarstvo značilna visoka stopnja zaupanja, zaščite, varnosti in izbire za potrošnike, pa tudi močna konkurenčnost na podlagi okvira, ki spodbuja preglednost, konkurenčnost in inovacije ter je tehnološko nevtralen. POZIVA Komisijo, naj sprejme ciljno usmerjen, prožen, na dejstvih temelječ pristop za reševanje problemov, da bi odpravili neupravičene čezmejne ovire ter zagotovili doslednost in skladnost z obstoječo zakonodajo pri oblikovanju novega okvira za digitalno prihodnost Evrope.

5. POUDARJA, kako pomembno je po krizi zaščititi in okrepiti digitalno suverenost v EU in vodilno vlogo v strateških mednarodnih digitalnih vrednostnih verigah, ki sta ključna elementa za zagotavljanje strateške samostojnosti, globalne konkurenčnosti in trajnostnega razvoja, ob hkratnem spodbujanju skupnih vrednot EU, preglednosti, človekovih pravic in temeljnih svoboščin na mednarodnem prizorišču ter zagotavljanju zavezanosti mednarodnemu sodelovanju z javnim in zasebnim sektorjem ter znanstveno skupnostjo. V zvezi s tem PRIZNAVA pomen prispevka raziskav in inovacij k oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope in njene ključne vloge pri razvoju naslednje generacije digitalnih tehnologij.

6. POUDARJA, da bo digitalna preobrazba še naprej pomembno vplivala na evropski trg dela, zlasti glede spreminjanja povpraševanja po znanjih in spretnostih ter postopnega opuščanja nekaterih vrst delovnih mest in ustvarjanja novih. POZIVA Komisijo, naj upošteva politike in pobude EU na področju trga dela in socialne zaščite, da bi zagotovila njihovo sinergijo z digitalnimi politikami in pobudami.

7. SE STRINJA, da je za uresničitev teh ciljev potrebno znatno povečanje in širše usklajevanje naložb v povezavi z načrtom EU za okrevanje, tako na ravni EU kot na nacionalni ravni, s posebnim poudarkom na zelo učinkovitih infrastrukturnih projektih, ki bodo Evropi omogočili, da prevzame vodilno vlogo v svetovnih digitalnih vrednostnih verigah, inovacijah in ustvarjalnosti. POUDARJA, kako pomembna sta program za digitalno Evropo pri vzpostavljanju in uporabi digitalnih zmogljivosti v zadostnem obsegu na svetovni ravni v Uniji, zlasti na področju umetne inteligence, visokozmogljivostnega računalništva, kibernetske varnosti ter naprednih digitalnih znanj in spretnosti v korist državljanov in podjetij, ter instrument za povezovanje Evrope (digitalno), da bi v vsej EU zagotovili uporabo gigabitnih omrežij in vseobsegajoč dostop do naprednih zelo visokozmogljivih digitalnih infrastruktur v vseh vrednostnih verigah. PRIZNAVA tudi pomemben prispevek prihodnjega programa Obzorje Evropa in strukturnih skladov k digitalni preobrazbi. POUDARJA, da je treba navedenim programom nameniti zadostna sredstva. SPODBUJA države članice, naj izvedejo potrebne reforme in združijo potrebne vire v razmerah po krizi, da bi izkoristili prednosti digitalizacije in okrepili konkurenčnost naše industrije na evropski, nacionalni in regionalni ravni. UGOTAVLJA, da so sateliti ter druga vesoljska oprema in storitve bistveni za izvajanje in delovanje številnih digitalnih aplikacij ter za zagotavljanje povezljivosti na odročnih območjih in spremljanje okoljskih in podnebnih sprememb. Zato je treba še naprej spodbujati evropske vesoljske programe, da se dosežejo najboljši mogoči predpogoji za digitalno preobrazbo.

8. PRIZNAVA bistveno vlogo digitalnih tehnologij, kot so zelo visokozmogljiva širokopasovna omrežja, blokovne verige, umetna inteligenca in visokozmogljivostno računalništvo, pri uporabi ukrepov, povezanih s covidom-19, zlasti na področjih dela in učenja na daljavo ter raziskav. POUDARJA, kako pomembno je, da se EU lahko zanese na zaupanja vredna digitalna orodja in sprejema avtonomne tehnološke odločitve, da bi v tem smislu bolje zaščitila evropske državljane.

9. POZDRAVLJA usmeritve Komisije v zvezi z varstvom podatkov za aplikacije, ki podpirajo boj proti pandemiji covida-19, in njeno priporočilo o skupnem naboru orodij za uporabo tehnologije in podatkov za boj proti krizi zaradi covida-19 in izhod iz nje, zlasti v zvezi z mobilnimi aplikacijami ter uporabo anonimiziranih in zbirnih podatkov o mobilnosti. POZIVA k posvečanju posebne pozornosti vprašanju dostopa do operacijskih sistemov in njihove interoperabilnosti, kar se je izkazalo za bistveno v sedanji krizi zaradi covida-19.

10. POZIVA države članice in Komisijo, naj temeljito analizirajo izkušnje, pridobljene v okviru pandemije covida-19, da bi lahko pripravili zaključke za prihodnost, ki bodo prispevali informacije za izvajanje sedanjih in prihodnjih politik Unije na digitalnem področju. PRIZNAVA vrednost čezmejne izmenjave informacij v realnem času, digitalnih komunikacij in mednarodnega usklajevanja pri odzivu na covid-19. POUDARJA vrednost internetnih tehnologij pri vzdrževanju dialoga, komercialne dejavnosti in storitev v času omejitev v javnem življenju. IZPOSTAVLJA priložnost, ki jo imajo internetne storitve, da ublažijo negativen vpliv na poslovni sektor, zlasti MSP.

Podatki in oblak

11. PRIZNAVA pomen podatkovnega gospodarstva kot ključnega dejavnika za uspeh Evrope v digitalni dobi in POUDARJA izzive, ki izhajajo iz znatnega povečanja količine podatkov, ki so na voljo, zlasti kot posledica povezanih proizvodov. POUDARJA, da bi bilo treba evropsko podatkovno gospodarstvo razvijati na človeka osredotočen način in v skladu s skupnimi vrednotami EU, človekovimi pravicami in temeljnimi svoboščinami, ki temeljijo na interesih evropskih državljanov in podjetij, ter v skladu s pravicami do zasebnosti in varstva podatkov, konkurenčnim pravom in pravicami intelektualne lastnine. POUDARJA, da bi morali posamezniki in posameznice, zaposleni in podjetja v Evropi ohraniti nadzor nad svojimi podatki na podlagi varnih podatkovnih infrastruktur in odpornih, zaupanja vrednih vrednostnih verig, hkrati pa ohranjati načelo EU o odprtosti do tretjih držav. S tem naj bi se okrepila avtonomija Evrope, ki bi tako postala najboljša na svetu za izmenjavo, varstvo, shranjevanje in uporabo podatkov.

12. PRIZNAVA, da mora Evropa za pridobitev kritične mase in uspešnosti v podatkovnem gospodarstvu zlasti z zagotavljanjem ustrezne infrastrukture dati prednost združevanju in izmenjavi podatkov med javnimi upravami, med podjetji, med raziskovalnimi ustanovami ter med podjetji ter javnimi in raziskovalnimi ustanovami na način, ki bo varoval/povečal zasebnost, ter ob spoštovanju poslovnih skrivnosti in pravic intelektualne lastnine. POUDARJA, da so načela odprte znanosti in priporočila Zveze za raziskovalne podatke koristna kot podpora organom odločanja pri spodbujanju prožnega skupnega pristopa do zbiranja, obdelave in razpoložljivosti podatkov. V zvezi s tem POZDRAVLJA razvoj projekta evropskega oblaka za odprto znanost (EOSC).

13. POZDRAVLJA namero Komisije, da preuči razvoj usklajenega horizontalnega okvira za dostop do podatkov in njihovo uporabo v zasebnem in javnem sektorju v EU, ki bo temeljil predvsem na znižanju stroškov transakcij za prostovoljno izmenjavo in zbiranje podatkov, tudi s standardizacijo, da bi dosegli boljšo interoperabilnost podatkov. POZIVA Komisijo, naj predstavi konkretne predloge v zvezi z upravljanjem podatkov in spodbuja razvoj skupnih evropskih podatkovnih prostorov za strateške sektorje industrije in področja javnega interesa, vključno z zdravjem, okoljem, javno upravo, proizvodnjo, kmetijstvom, energetiko, mobilnostjo, finančnimi storitvami ter znanjem in spretnostmi. POUDARJA, da bi morali skupni evropski podatkovni prostori temeljiti na skupnem prizadevanju med javnim in zasebnim sektorjem, da bi vsi vpleteni zagotovili visokokakovostne podatke.

14. POUDARJA, da lahko širši dostop do podatkov in njihova uporaba zajemata več izzivov, kot so nezadostna kakovost podatkov, pristranskost podatkov ter izzivi za varstvo in varnost podatkov ali nepošteni pogoji poslovanja, vse od katerih je treba obravnavati s celovitim pristopom in ustreznimi političnimi instrumenti. Zato SPODBUJA Komisijo in države članice, naj sprejmejo konkretne ukrepe za reševanje teh izzivov v skladu z obstoječimi načeli Unije in držav članic, npr. Splošno uredbo o varstvu podatkov, ter ob upoštevanju načel FAIR (Findable, Accessible, Interoperable and Reusable – najdljivost, dostopnost, interoperabilnost in ponovna uporabljivost).

15. POUDARJA pomen uporabe in ponovne uporabe javnih in poslovnih podatkov v gospodarstvu ter pomembnost uporabe podatkov za skupno dobro, tudi za boljše oblikovanje politik in pametnejše skupnosti, za zagotavljanje boljših javnih storitev in za raziskave v javnem interesu. PODPIRA namero Komisije, da preuči možnosti za spodbujanje izmenjave podatkov med podjetji in vlado, ob upoštevanju legitimnih interesov podjetij, povezanih z njihovim strokovnim znanjem v zvezi z občutljivimi podatki.

16. SPODBUJA Komisijo, naj s konkretnimi ukrepi pospeši nastajanje novih podatkovno vodenih ekosistemov. V zvezi s tem Komisijo POZIVA, naj začne razprave o načinih za zagotovitev pravičnega dostopa do in uporabe podatkov v zasebni rabi, tudi s spodbujanjem ureditev za izmenjavo podatkov pod poštenimi, preglednimi, razumnimi, sorazmernimi in nediskriminatornimi pogoji.

17. POUDARJA, da so infrastruktura in storitve v oblaku pomembne za evropsko digitalno prožnost, suverenost, varnost, raziskave in konkurenčnost, s tem pa tudi za zmožnost Evrope, da v celoti izkoristi podatkovno gospodarstvo. Zato bi bilo treba zagotoviti varstvo kritičnih evropskih podatkov v takšni infrastrukturi. POZIVA k združevanju zaupanja vrednih, varnih in zaščitenih evropskih storitev v oblaku ter visokozmogljivih računskih kapacitet, ki jih države članice lahko uporabljajo prostovoljno. POUDARJA pomen evropskega pristopa k združevanju v oblaku, ki je zlasti pomemben za mala in zelo majhna podjetja ter je enako dostopen vsem evropskim deležnikom. IZPOSTAVLJA tudi, da so za uspešno in učinkovito vzpostavitev takšnega združevanja potrebne osnovne visokozmogljive povezljivostne infrastrukture, vključno s podvodnimi kabli, ki povezujejo celinsko Evropo, otoke in najbolj oddaljene regije. PRIZNAVA potrebo po diverzifikaciji in s tem po sodelovanju s ponudniki zunaj EU, ki spoštujejo skupne vrednote, človekove pravice in temeljne svoboščine EU.

18. SPODBUJA Komisijo, naj – po potrebi z novimi predlogi – zagotovi skladnost storitev v oblaku, ki se zagotavljajo v Evropi, s ključnimi zahtevami interoperabilnosti, prenosljivosti in varnosti, da bi med drugim preprečili vezanost na ponudnika ter zagotovili uravnotežene, poštene in pregledne pogodbene pogoje za dostop vseh akterjev na trgu do infrastrukture in storitev v oblaku. POZIVA Komisijo, naj pospeši uvajanje skladnega okvira za veljavna pravila in samoregulacijo za storitve v oblaku v obliki „pravil za oblak“, da bi se povečala jasnost in olajšalo izpolnjevanje zahtev.

Umetna inteligenca

19. PRIZNAVA, da je umetna inteligenca hitro razvijajoča se tehnologija, ki lahko prispeva k bolj inovativnemu, učinkovitemu, trajnostnemu in konkurenčnemu gospodarstvu, pa tudi k raznovrstnim družbenim koristim, kot so izboljšanje varnosti in zaščite državljanov in državljank, socialnega varstva, izobraževanja in usposabljanja ter zdravstvenega varstva ali podporo pri blaženju podnebnih sprememb in prilagajanju nanje. POUDARJA pozitivno vlogo uporabe umetne inteligence v boju proti pandemiji covida-19 ter PODPIRA njeno hitro in inovativno rabo v ta namen.

20. Istočasno pa IZPOSTAVLJA, da lahko nekatere vrste uporabe umetne inteligence predstavljajo tudi različna tveganja, na primer pristranske in nejasne odločitve, ki vplivajo na blaginjo državljanov in državljank, človekovo dostojanstvo ali temeljne pravice, kot so pravice do nediskriminacije, enakosti spolov, zasebnosti, varstva podatkov ter fizične nedotakljivosti, varnosti in zaščite, kar razširja in krepi stereotipe in neenakosti. Med tveganja spada tudi zloraba za kriminalne in zlonamerne namene, kot so dezinformacije.

21. PRIZNAVA, da bi morali biti pri uporabi umetne inteligence v primerih, ko bi lahko bile prizadete temeljne pravice, uvedeni ustrezni zaščitni ukrepi, pri čemer je treba upoštevati zahteve glede varstva podatkov in drugih temeljnih pravic. POUDARJA, da je treba skrbno oceniti ustrezne etične, socialne in pravne vidike, da bi se izognili pravni negotovosti v zvezi s področjem uporabe in uporabnostjo novih pravil. Obravnavati bi morala priložnosti in tveganja, okrepiti zaupanje v umetno inteligenco in spodbujati inovacije.

22. SPODBUJA Komisijo in države članice, naj promovirajo pristop k politiki o umetni inteligenci, ki bo etičen in po meri človeka. PODPIRA pristop Komisije in držav članic k odličnosti in zaupanju z dvojnim ciljem spodbujanja uporabe umetne inteligence z mrežo vozlišč za digitalne inovacije, razpredene po ozemlju EU, ter hitrega odpravljanja tveganj pri nekaterih uporabah tehnologije že med njenim razvojem in preskušanjem, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti uporabi tehnologij za prepoznavanje obraza, pa tudi uporabi drugih biometričnih podatkov.

23. POZDRAVLJA posvetovanje o političnih predlogih iz bele knjige Komisije in spremnega poročila o posledicah za varnost in odgovornost ter POZIVA Komisijo, naj predstavi konkretne predloge, v katerih bo upoštevana obstoječa zakonodaja in uporabljen na tveganju temelječ, sorazmeren in po potrebi regulativen pristop k umetni inteligenci, vključno s prostovoljnim sistemom označevanja, ki bo okrepil zaupanje in zagotovil zaščito in varnost, hkrati pa spodbujal inovacije in uporabo tehnologije.

24. SPODBUJA države članice, naj še naprej krepijo raziskovalna in razvojna prizadevanja ter uporabo zaupanja vredne umetne inteligence v Evropi v okviru usklajenega načrta za umetno inteligenco. POZIVA Komisijo, naj po zaključku javnih posvetovanj o Beli knjigi o umetni inteligenci oceni usklajeni načrt za umetno inteligenco.

Omogočitvene tehnologije in digitalne vrednostne verige

25. PRIZNAVA pomen superračunalništva, kvantnih tehnologij in računalništva v oblaku kot dejavnikov, ki omogočajo tehnološko suverenost, konkurenčnost na svetovni ravni in uspešno digitalno preobrazbo ter podpirajo prednostna področja, kot so umetna inteligenca, velepodatki, blokovna veriga, internet stvari in kibernetska varnost.

26. PODPIRA nadaljnje delovanje skupnega podjetja EuroHPC, katerega cilj je v Evropi vzpostaviti hiperpovezane in združene visokozmogljive računalniške storitve in ekosistem podatkovne infrastrukture, ki bodo vodilni na svetovni ravni in bodo na voljo znanstveni skupnosti in tudi industriji, ter razviti s tem povezane kompetence, da bi razširili dostop do teh tehnoloških virov. POZIVA Komisijo, naj podpre države članice pri njihovih prizadevanjih za krepitev naložb v visokozmogljivo računalniško infrastrukturo in za zagotovitev dostopa za MSP.

27. PRIZNAVA pomen mikroelektronike, „izdelane v Evropi“, kot bistvene podporne tehnologije za uspešno digitalno preobrazbo v številnih industrijskih panogah, kot so avtomobilska, proizvodna, aeronavtična, vesoljska, obrambna in varnostna, kmetijska ter zdravstvena. IZPOSTAVLJA potencial varnih, trajnostnih in zaupanja vrednih vrednostnih verige strojne in programske opreme, da omogočijo in vzbujajo zaupanje v evropske digitalne tehnologije.

Kibernetska varnost

28. POUDARJA pomen kibernetske varnosti kot ključne komponente digitaliziranega enotnega trga, saj zagotavlja zaupanje v digitalno tehnologijo in proces digitalne preobrazbe. PRIZNAVA, da lahko večja povezljivost, ki sicer krepi digitalne storitve, privede do tega, da bodo državljani, podjetja in vlade izpostavljeni kibernetskim grožnjam in kaznivim dejanjem, ki so vedno številčnejša in bolj izpopolnjena. V zvezi s tem POUDARJA pomen zaščite nedotakljivosti, varnosti in odpornosti kritične infrastrukture, elektronskih komunikacijskih omrežij, storitev in terminalske opreme. PODPIRA potrebo po zagotovitvi in izvajanju usklajenega pristopa k blažitvi glavnih tveganj, kot je skupno delo, ki poteka na podlagi nabora orodij EU za kibernetsko varnost 5G in varno uvedbo 5G v EU. PODPIRA nadaljnje strateško, operativno in tehnično sodelovanje med evropsko ravnjo in državami članicami. POUDARJA, da je kibernetska varnost skupna odgovornost vseh akterjev, vendar je že v zasnovo vgrajena in privzeta varnost predpogoj za zaupanje uporabnikov. SPODBUJA prostovoljno sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem ter POUDARJA pomen izobraževanja državljanov EU z ustreznimi programi digitalnih znanj in spretnosti za blažitev kibernetskih groženj.

29. PRIZNAVA pomen krepitve sposobnosti EU za preprečevanje zlonamernih kibernetskih dejavnosti, odvračanje od njih in odzivanje nanje z uporabo okvira za skupen diplomatski odziv EU na zlonamerne kibernetske dejavnosti („zbirka orodij za kibernetsko diplomacijo“).

30. POZDRAVLJA načrte Komisije, da zagotovi dosledna pravila za udeležence na trgu ter omogoči varno, zanesljivo in ustrezno izmenjavo informacij o grožnjah in incidentih, med drugim z revizijo direktive o varnosti omrežij in informacijskih sistemov, da bi si tako prizadevali za možnosti za večjo kibernetsko odpornost in učinkovitejše odzive na kibernetske napade, zlasti na bistvene gospodarske in družbene dejavnosti, ob spoštovanju pristojnosti držav članic, tudi njihove odgovornosti za nacionalno varnost.

31. PODPIRA Komisijo pri krepitvi enotnega trga za proizvode, storitve in postopke na področju kibernetske varnosti, saj lahko digitaliziran enotni trg uspeva le, če obstaja splošno zaupanje javnosti, da takšni proizvodi, storitve in postopki zagotavljajo zadostno raven kibernetske varnosti. Minimalne zahteve za proizvode interneta stvari bodo zagotovile minimalno raven kibernetske varnosti za podjetja in potrošnike. V zvezi s tem IZPOSTAVLJA, da je treba MSP podpirati kot bistvene gradnike evropskega ekosistema kibernetske varnosti. POUDARJA, da je treba na podlagi evropskih ali mednarodnih standardov in v skladu z Aktom o kibernetski varnosti nadalje razviti standarde kibernetske varnosti ter po potrebi sisteme certificiranja proizvodov, storitev in postopkov IKT. SE STRINJA, da bo to pomembno prispevalo k zagotavljanju varnosti in zaščite povezanih izdelkov, ki so dani na trg, ne bo pa oviralo inovacij. Na obeh področjih bi morala imeti Agencija EU za kibernetsko varnost (ENISA) pomembno vlogo pri doseganju visoke skupne ravni kibernetske varnosti v Uniji. JE SEZNANJEN z namero Komisije, da ustanovi skupno enoto EU za kibernetsko varnost.

32. PODPIRA prizadevanja za krepitev tehnološke in industrijske sposobnosti Unije, da se zaščiti pred kibernetskimi grožnjami s povečanjem zmogljivosti za raziskave in inovacije na področju kibernetske varnosti, da bi tako avtonomno zaščitila svoje gospodarstvo in kritično infrastrukturo ter prevzela vodilno vlogo na svetovni ravni na trgu kibernetske varnosti. SPODBUJA strateško in trajnostno usklajevanje in sodelovanje med industrijami, raziskovalnimi skupnostmi na področju kibernetske varnosti in vladami, poglabljanje civilno-vojaškega sodelovanja ter usklajevanje podjetij in zagonskih podjetij na področju kibernetske varnosti pri naložbah v inovacije in združevanju teh naložb z namenom krepitve na svetovni ravni, na primer s tekočim skupnim delom z Evropskim industrijskim, tehnološkim in raziskovalnim centrom za kibernetsko varnost pri vzpostavljanju mreže nacionalnih usklajevalnih centrov.

5G/6G in povezljivost

33. POUDARJA, da je za uresničitev ciljev v zvezi z gigabitno povezljivostjo EU do leta 2025 z varnimi in zelo visokozmogljivimi infrastrukturami, kot so optične infrastrukture in infrastrukture 5G, treba povečati naložbe v omrežja, ki lahko vsem gospodinjstvom na podeželju ali v mestu, pa tudi podjetjem in drugim spodbujevalcem socialno-ekonomskega razvoja ter glavnim evropskim prometnim koridorjem, ponudijo gigabitno hitrost, kar je osnova za evropsko digitalno gospodarstvo in družbo POZIVA Komisijo, naj ustrezno pojasni sporočilo o gigabitni družbi, ter POZDRAVLJA financiranje za ta cilj v okviru programov financiranja EU in držav članic na področjih, kjer trg ne deluje. SPODBUJA Komisijo in države članice, naj dodatno preučijo trajnostnost vseh obstoječih širokopasovnih tehnologij, ki lahko prispevajo k vzpostavitvi zelo visokozmogljive omrežne infrastrukture po vsej Evropi. POZIVA Komisijo, naj pregleda uredbo o gostovanju, do junija 2020 pripravi priporočila za države članice za zmanjšanje stroškov uvedbe omrežja in hitrejše uvajanje zelo visokozmogljivih infrastruktur, tudi optičnih in 5G. Poleg tega Komisijo POZIVA, naj do konca leta 2021 predloži sveženj dodatnih ukrepov za podporo trenutnim in prihodnjim potrebam v zvezi z uvajanjem omrežij, vključno z direktivo o znižanju stroškov širokopasovnih povezav in novim programom za politiko radiofrekvenčnega spektra, ter čimprej pregleda ustrezna pravila o državni pomoči za zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev, vključno s smernicami Komisije za širokopasovna omrežja, da bi omogočili potrebno javno financiranje, tudi za vzpostavitev visokozmogljive povezljivosti na podeželskih in odročnih območjih.

34. POUDARJA, da je pandemija covida-19 razkrila potrebo po hitri in vseprisotni povezljivosti, ki pa v mnogih evropskih regijah še ni vzpostavljena. POZIVA Komisijo in države članice, naj izboljšajo naložbene pogoje, med drugim z (i) javnimi programi financiranja, po potrebi na evropski ravni, da bi podprli naložbe v zelo visokozmogljivo digitalno omrežno infrastrukturo, zlasti na podeželskih območjih; (ii) dodelitvijo frekvenc za spekter 5G do konca leta 2020, ob upoštevanju zamud zaradi pandemije covida-19, pod predvidljivimi pogoji, ki spodbujajo naložbe; (iii) zagotavljanjem učinkovitih in preglednih postopkov, ki omogočajo pospešeno uvajanje zelo visokozmogljive infrastrukture, tudi optične in 5G, ter (iv) pravočasno izvedbo ustreznih ukrepov v skladu z naborom orodij za kibernetsko varnost tehnologije 5G.

35. POZIVA Komisijo, naj predloži revidiran akcijski načrt za 5G in 6G ter ga podpre z ustreznimi ukrepi financiranja na podlagi sredstev iz večletnega finančnega okvira in sklada EU za okrevanje. Ti ukrepi naj bi vzpostavili ustrezen okvir, ki bi vsem deležnikom omogočil naložbe v najnaprednejše omrežje 5G in z njim povezane storitvene rešitve, v skladu z načeli konkurenčnega prava, ter evropska podjetja spodbudil k razvijanju in vzpostavljanju tehnoloških zmogljivosti za 6G. PRIZNAVA pomen varstva pravic intelektualne lastnine pri spodbujanju naložb v raziskave in razvoj s ciljem stalnega sodelovanja industrije EU pri razvijanju ključnih tehnologij za 5G/6G, potrebnih za uresničitev ciljev EU glede povezljivosti do leta 2025.

36. POUDARJA, da bi pri uvajanju novih tehnologij, kot sta 5G/6G, organi kazenskega pregona, varnostni organi in sodstvo morali še naprej biti zmožni učinkovito opravljati svoje zakonite funkcije. UPOŠTEVA mednarodne smernice v zvezi z učinki elektromagnetnih polj na zdravje. POUDARJA. da se je pomembno boriti proti širjenju netočnih informacij o omrežjih 5G, še posebej proti lažnim trditvam, da takšna omrežja ogrožajo zdravje ali da so povezana s covidom-19.

37. POZIVA države članice in Komisijo, naj izmenjujejo informacije o najboljših praksah in metodologijah za izvajanje ustreznih ključnih ukrepov, priporočenih v naboru orodij za kibernetsko varnost 5G, zlasti pa naj v zvezi s ključnimi sredstvi, ki so v ocenah tveganja, usklajenih na ravni EU, opredeljena kot kritična in občutljiva, ustrezno uporabljajo zadevne omejitve za visoko tvegane dobavitelje. Vse morebitne dobavitelje je treba oceniti na podlagi skupnih objektivnih meril. POZDRAVLJA namero Komisije, da bo v sodelovanju z državami članicami ocenila priporočilo o kibernetski varnosti omrežij 5G, in jo v zvezi s tem POZIVA, naj objavi oceno izvajanja zbirke orodij ter po potrebi preuči dodatne metodologije in orodja za ublažitev morebitnih tveganj kibernetske varnosti za 5G.

Okoljska trajnostnost

38. PRIZNAVA, da so digitalne infrastrukture, tehnologije in aplikacije ključne za spoprijemanje s podnebnimi in okoljskimi izzivi v Evropi, kot je predlagano v evropskem zelenem dogovoru. POZIVA evropski digitalni ekosistem, naj čimprej dejavno prispeva k izpolnitvi cilja podnebno nevtralne EU. POUDARJA, da je treba premostiti vrzel med zeleno in digitalno preobrazbo, da bi izkoristili vse možnosti digitalnih tehnologij za varstvo okolja in podnebja, na primer z namenskimi programi financiranja.

39. SPODBUJA Komisijo in države članice, naj z uporabo pionirskih tehnologij povečajo zmogljivost predvidevanja podnebnih in okoljskih tveganj, da bi okrepili vodilno vlogo EU na svetovni ravni. POZIVA Komisijo in države članice, naj skupaj s programom Združenih narodov za okolje prevzamejo vodilno vlogo pri razvoju globalne strategije za okoljske podatke do leta 2025.

40. POUDARJA, da je treba v vseh sektorjih izkoristiti pametne digitalne rešitve, zlasti za prednostno izboljšanje energetske učinkovitosti in pospešitev prehoda na krožno gospodarstvo. POZDRAVLJA namero Komisije, da uvede digitalne potne liste za izdelke, da bi omogočili sledljivost in izmenjavo informacij v celotni vrednostni verigi.

41. UGOTAVLJA pa, da sektor IKT dandanes pomembno prispeva k vedno večjemu deležu svetovnih emisij toplogrednih plinov, močno povečanje v rabah pa kaže, da bi se tozadevni ogljični odtis lahko v prihodnjih letih podvojil, če ne bodo sprejeti ustrezni ukrepi. Zato SE STRINJA, da bi moral sektor IKT še naprej zmanjševati svoj okoljski odtis in emisije toplogrednih plinov. PRIZNAVA, da so vodilne osebnosti iz javnih in zasebnih digitalnih krogov vzor, ter jih SPODBUJA, naj delijo pridobljene izkušnje. POZDRAVLJA namero Komisije, da predloži ukrepe, skupaj s podrobno oceno učinka, da bi med drugim s spodbujanjem inovativnih tehnologij izboljšali energetsko učinkovitost in zagotovili podnebno nevtralnost podatkovnih centrov in omrežij do leta 2030, obenem pa obravnavali že obstoječe sisteme, ter da bi preprečevali digitalno zastarelost.

42. PODPIRA potrebo, da se potrošniki obveščajo o ogljičnem odtisu naprav, pri čemer se jim da več pravic do možnosti enostavnega in cenovno ugodnega popravila naprav ter avtomatične posodobitve programske opreme v času, ki je zanje sprejemljiv. SPODBUJA države članice, naj krepijo zmogljivosti za popravilo, razgradnjo in recikliranje elektronskih naprav ter v nacionalne akcijske načrte za javna naročila vključijo nova merila za zelena javna naročila v zvezi s podatkovnimi centri in storitvami v oblaku. SPODBUJA države članice in institucije EU, naj v svojih politikah javnih naročil spodbujajo k uporabi izdelkov iz ponovne uporabe ali ki vsebujejo reciklirane materiale.

e-Zdravje

43. PRIZNAVA, da je kriza zaradi covida-19 pokazala, kako pomembna je digitalna preobrazba zdravstva in zdravstvenega varstva ter kako koristna je za krepitev odpornosti zdravstvenih sistemov in njihovega odziva na pandemijo. POUDARJA, da razvoj evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora, ki ga vzpostavlja Komisija skupaj z zdravstvenimi organi držav članic, nudi možnosti za lažji razvoj učinkovite preventive, diagnosticiranja, zdravljenja in oskrbe. Zagotovi lahko tudi večjo optimizacijo stroškovne učinkovitosti in delovnega postopka v zdravstvenem varstvu, kar bi izboljšalo zdravstvene rezultate pacientov, omogočilo boljše sisteme za epidemiološko spremljanje in dolgoročnejšo vzdržnost zdravstvenih sistemov. SE STRINJA s tem, da bi moral biti evropski zdravstveni podatkovni prostor smotrn in zavezan kakovosti. Za to je potrebno skupno razumevanje uporabe zdravstvenih podatkov v skladu z mednarodnim pravom ter s pravom Unije in nacionalnim pravom ter ob polnem spoštovanju posebnih strogih zahtev za varstvo osebnih zdravstvenih podatkov.

44. OPOZARJA, da bi morale mobilne aplikacije, ki podpirajo sledenje stikov in opozarjanje, v obdobju po krizi zaradi covida-19 vključevati vsa jamstva za spoštovanje temeljnih pravic, zlasti glede varstva osebnih podatkov in zasebnosti, morale pa bi biti tudi interoperabilne prek meja v skladu s smernicami, pripravljenimi ob podpori Komisije. V ta namen POZIVA države članice, naj vzpostavijo stroge zaščitne ukrepe v skladu s sporočilom Komisije o evropskem časovnem načrtu za odpravo ukrepov za zajezitev covida-19.

45. POZIVA države članice, naj združijo moči, da bi se v vsej EU povečale naložbe v sisteme, ki zagotavljajo varen in zanesljiv dostop do zdravstvenih podatkov znotraj in prek meja, ter da bi se povečala uporaba teh sistemov, in sicer zlasti s preučitvijo možnosti za razvoj evropske oblike izmenjave elektronskih zdravstvenih zapisov, ki bo v pomoč pri odpravljanju razdrobljenosti in povečanju interoperabilnosti, ter s podpiranjem ukrepov za evropske smernice in usklajevanjem strategij e-zdravja v okviru evropske mreže e-zdravja, ob zagotavljanju, da so izpolnjene vse posebne stroge zahteve za varstvo osebnih zdravstvenih podatkov. UGOTAVLJA, da so poleg tega za napredek na področju personalizirane in preventivne medicine potrebna znatna prizadevanja, da bi omogočili izmenjavo zdravstvenih podatkov za raziskovalne namene.

Akt o digitalnih storitvah

46. POZDRAVLJA namero Komisije, da s sprejetjem svežnja zakona o digitalnih storitvah okrepi, posodobi in natančneje določi pravila za digitalne storitve, ter POUDARJA potrebo po hitrem ukrepanju na tem področju.

47. UGOTAVLJA, da je gospodarstvo platform pomemben del enotnega trga, saj povezuje evropska podjetja in potrošnike prek nacionalnih meja, omogoča trgovino, podjetništvo in nove poslovne modele ter izboljšuje izbiro blaga in storitev za potrošnike. PRIZNAVA, da sta se širjenje in raznolikost novih digitalnih poslovnih modelov in storitev sčasoma precej spremenila, pri čemer so nekatere storitve prinesle nove izzive, ki jih obstoječi regulativni okvir ne obravnava vedno. IZPOSTAVLJA pomembne koristi direktive o e-poslovanju v zvezi s pravno varnostjo, čezmejno trgovino in rastjo digitalnih storitev.

48. POUDARJA potrebo po jasnih in usklajenih ter na dokazih temelječih pravilih o odgovornostih v zvezi z digitalnimi storitvami, ki bi internetnim posrednikom zagotavljala ustrezno raven pravne varnosti. POUDARJA, da je treba okrepiti evropske zmogljivosti in sodelovanje nacionalnih organov, ob ohranitvi in krepitvi temeljnih načel enotnega trga, ter da je treba izboljšati varnost državljanov in zaščititi njihove pravice na digitalnem področju na enotnem trgu.

49. POUDARJA, da je treba učinkovito in sorazmerno ukrepati proti nezakonitim spletnim dejavnostim in vsebinam, vključno z distribucijo nezakonitega, ponarejenega in nevarnega blaga, obenem pa zagotoviti varstvo temeljnih pravic, zlasti svobode izražanja, na odprtem, svobodnem in varnem internetu. PRIZNAVA, da se je treba lotiti širjenja sovražnega govora in dezinformacij na spletu.

50. UGOTAVLJA, da nekatere zelo velike spletne platforme zagotavljajo prepoznavnost manjših podjetij in jim zagotavljajo dostop do trga. Po drugi strani pa imajo te platforme na razpolago tudi obsežna sredstva, vključno z ogromnimi količinami podatkov, ki bi jim lahko omogočila, da prevzamejo pozicijo vratarjev v digitalnem gospodarstvu. To bi lahko omejilo zmožnost uspešnega vstopa novih inovatorjev na trg in tudi izbiro, ki jo imajo potrošniki. POZDRAVLJA stalno ocenjevanje in pregled ustreznosti pravil EU o konkurenci za digitalno dobo in začetek pregleda sektorja s strani Komisije. PODPIRA namero Komisije, da zbere dokaze o tem vprašanju in nadalje preuči predhodna pravila, s katerimi bi zagotovili, da bodo trgi, katerih značilnost so velike platforme z znatnimi mrežnimi učinki, ki delujejo kot vratarji, še naprej pravični in konkurenčni za inovatorje, podjetja in nove udeležence na trgu.

Medijska politika

51. PODPIRA načrt za krepitev medijske politike, ki bo kos izzivom prihodnosti, s spodbujanjem svobodnih in zaupanja vrednih medijev. Kakovostno novinarstvo, raznoliko, trajnostno in neodvisno medijsko okolje, preglednost in odločno spodbujanje medijske pismenosti so še posebno pomembni za proces digitalne preobrazbe in so ključni za evropsko demokracijo, obenem pa so v pomoč pri preprečevanju širjenja lažnih novic in dezinformacij po spletu. Pri teh prizadevanjih bi bilo treba upoštevati tudi kulturni in ustvarjalni potencial, da bi okrepili evropsko vsebino. To med drugim vključuje nadaljnji razvoj programa EU Ustvarjalna Evropa, ki bi moral prek programa MEDIA podpirati inovativne avdiovizualne projekte.

Elektronska identifikacija in storitve zaupanja, javne uprave, standardi in blokovne verige

52. PRIZNAVA, da bodo rešitve za upravljanje digitalne identitete in storitve zaupanja (elektronski podpisi, žigi, časovni žigi, storitve priporočene dostave in avtentikacija spletišč), ki so ključne tudi za omogočanje digitaliziranega enotnega trga, prispevale k oblikovanju družbe prihodnosti. POZIVA Komisijo, naj pregleda obstoječo zakonodajo, med drugim da bi oblikovala zanesljiv, skupen, interoperabilen in tehnološko nevtralen okvir za digitalno identiteto, s katerim se bo zagotovila konkurenčna prednost evropskih podjetij ter zaščitile skupne vrednote in temeljne pravice EU, kot sta varstvo osebnih podatkov in zasebnosti. V zvezi s tem POZIVA Komisijo, naj preuči predloge za nadaljnji razvoj sedanjega okvira za čezmejno identifikacijo in avtentikacijo na podlagi uredbe eIDAS na poti do okvira za evropsko digitalno identiteto, ki bi države članice spodbudil, da vsem Evropejcem dajo na voljo splošno uporabne, varne in interoperabilne digitalne identitete za varne javne in zasebne spletne transakcije. POUDARJA, da je kriza zaradi covida-19 pokazala, da je treba hitro razviti spletne javne storitve, ki bodo državljanom omogočile stike z javnimi organi na daljavo.

53. PRIZNAVA, da je hitra in celovita digitalna preobrazba javnih uprav na vseh ravneh bistveni element digitaliziranega enotnega trga in strategije za okrevanje po krizi ter gonilna sila za nove in inovativne tehnološke rešitve za javne storitve in družbene izzive. PRIZNAVA, da se zrelost in kakovost podatkov razlikujeta po državah, kar vpliva na zmožnost zagotavljanja čezmejnih storitev. POZIVA Komisijo, naj pripravi predlog o okrepitvi politike EU za digitalno upravo, ob upoštevanju e-vključevanja vseh državljanov in zasebnih akterjev, da bi zagotovili usklajevanje in podporo za digitalno preobrazbo javnih uprav v vseh državah članicah EU, vključno z interoperabilnostjo in skupnimi standardi za varen in čezmejen pretok podatkov in storitve javnega sektorja. PRIZNAVA, da imajo javne uprave še dodatno odgovornost, da zagotovijo enako obravnavo državljanov in da jim zagotovijo enake pravice dostopa do digitalne uprave.

54. PRIZNAVA, da bi lahko digitalizacija pravosodnih sistemov držav članic prispevala k lažjemu in boljšemu dostopu do pravnega varstva po vsej EU. POZIVA Komisijo, naj omogoča čezmejne digitalne izmenjave med državami članicami v kazenskih in civilnih zadevah ter zagotovi trajnost in stalen razvoj tehničnih rešitev, razvitih za čezmejne izmenjave.

55. PRIZNAVA pomen standardizacije kot strateškega orodja za podporo evropski industrijski in digitalni politiki. POZDRAVLJA namero Komisije, da pripravi strategijo za standardizacijo, ki bo omogočila enake konkurenčne pogoje in interoperabilnost, da bi okrepili evropski sistem standardizacije in njegovo upravljanje ter zagotovili, da bo EU imela na voljo orodja za določanje in spodbujanje evropskih tehnoloških standardov na svetovni ravni, vključno s spodbujanjem okoljsko primerne zasnove digitalnih storitev in opreme, pa tudi, da bi evropske akterje spodbudili k sodelovanju v svetovnih forumih za standardizacijo, ob podpori evropskih organizacij za standardizacijo in agencije ENISA. PRIZNAVA, da je treba upoštevati uveljavljene mednarodne standarde in dolgoletne prakse v industriji.

56. PRIZNAVA, da bi morale EU in države članice preučiti priložnosti, ki jih lahko tehnologija blokovnih verig nudi državljanom, družbi in gospodarstvu, med drugim v zvezi s trajnostjo, boljšim delovanjem javnih storitev in sledljivostjo proizvodov, da se z zanesljivimi decentraliziranimi izmenjavami podatkov in transakcijami zagotovi varnost. Z ZANIMANJEM PRIČAKUJE prihodnjo strategijo Komisije za blokovne verige, katere cilj bo okrepiti vodilno vlogo Evrope na tem področju.

Znanja in spretnosti ter izobraževanje

57. UGOTAVLJA, da je v EU v vseh sektorjih vedno več povpraševanja po delavcih z osnovnim digitalnim znanjem in spretnostmi, obenem pa primanjkuje 1 milijon strokovnjakov s področja IKT, kar bi lahko oviralo možnosti digitalnega razvoja EU. POZIVA države članice in Komisijo, naj sprejmejo ukrepe, s katerimi bodo zagotovile, da bodo državljani pridobili osnovno digitalno znanje in spretnosti ter da se bo do leta 2025 to pomanjkanje strokovnjakov zmanjšalo za polovico, ob upoštevanju posebnosti držav članic.

58. POUDARJA, da je pandemija covida-19 pokazala na potrebo po digitalnem znanju in spretnostih, obenem pa je državljane tudi motivirala, da pridobijo to znanje in spretnosti in se tako prilagodijo delu na daljavo in drugim načinom digitalnega sodelovanja, na primer uporabi metod digitalnega izobraževanja v šolah in na univerzah med omejitvijo gibanja v času pandemije.

59. POZIVA države članice, naj v sodelovanju s Komisijo in skupaj z zasebnim sektorjem sprejmejo vse potrebne ukrepe za prekvalifikacijo in izpopolnjevanje delovne sile v digitalni dobi, diverzifikacijo delovne sile in privabljanje visokokvalificiranih strokovnjakov s področja IKT in tehnologije, vključno z Evropejci, ki so se preselili, hkrati pa prilagodijo digitalna delovna mesta za delavce in šolam zagotovijo zanesljive in hitre internetne povezave, da bi zagotovili uporabo digitalnih učnih virov.

60. SPODBUJA Komisijo in države članice, pa tudi zasebni sektor, naj sodelujejo pri izvajanju novega programa znanj in spretnosti za Evropo, zlasti zaveze iz tega programa, v skladu s katero naj bi začrtali smernice za ukrepe na ravni EU in držav članic, s katerimi bi se delež prebivalstva EU z osnovnim digitalnim znanjem in spretnostmi ter kompetencami lahko povečal s trenutnih 57 % na 65 % do leta 2025, in POZDRAVLJA namero Komisije, da leta 2020 posodobi program znanj in spretnosti.

61. POZDRAVLJA pregled usklajenega akcijskega načrta za umetno inteligenco, ki naj bi ga razvili skupaj z državami članicami in katerega poudarek je na kompetencah, potrebnih za delo na področju umetne inteligence. PRIZNAVA, da mora Evropa za dosego svojih ciljev na področju podatkov zagotoviti sorazmerne naložbe v znanja in spretnosti ter podatkovno pismenost, med drugim z usposabljanjem zadostnega števila strokovnjakov in skrbnikov za podatke, da bi zagotovili potrebna digitalna znanja in spretnosti.

62. POZDRAVLJA namero Komisije, da leta 2020 posodobi akcijski načrt za digitalno izobraževanje v podporo ukrepom držav članic, kot je napovedala v sporočilu o močni socialni Evropi za pravičen prehod. POZDRAVLJA podporo v okviru prihodnjega programa Erasmus+ in programa za digitalno Evropo za razvoj osnovnih in naprednih digitalnih znanj in spretnosti, tudi z izmenjavo najboljših praks, poskusi, pilotnimi projekti in s širitvijo uspešnih projektov.

63. POZIVA države članice, naj v sodelovanju s Komisijo in skupaj z deležniki v izobraževanju pri izobraževanju in usposabljanju namenijo več pozornosti naravoslovju, tehnologiji, inženirstvu in matematiki. POZDRAVLJA zavezanost Komisije enakopravni udeležbi žensk in moških v različnih gospodarskih panogah, tudi v digitalnem prehodu, kot je navedeno v strategiji za enakost spolov za obdobje 2020–2025. PODPIRA uvedbo nacionalnih strategij držav članic za dekleta in ženske v digitalni dobi.

Mednarodna razsežnost

64. UGOTAVLJA, da medtem ko EU je in bo ostala najbolj odprta regija za pravično trgovino in naložbe na svetu, pa druge države po svetu uporabljajo protekcionistične prakse. POUDARJA, da so za izkoriščanje prednosti digitalne preobrazbe potrebni mednarodno sodelovanje, boljši dostop do trga in pravila za olajšanje trgovine v zvezi s celo vrsto vprašanj, med drugim, a ne samo, o čezmejnem pretoku podatkov s tretjimi državami, ob izjemah, povezanih z legitimnimi cilji javne politike, zahtevah za razkritje izvorne kode, carinah za elektronski prenos, razširitvi sporazuma o informacijski tehnologiji in elektronskih transakcij, pa tudi spoštovanju varstva osebnih podatkov in zasebnosti, varstva potrošnikov in pravic intelektualne lastnine. Zato SPODBUJA Komisijo, naj uporabi vsa orodja, ki so ji na voljo, vključno s trgovinskimi pogajanji, da bi se zavzemala za pregledne, nediskriminatorne in zaupanja vredne standarde in regulativne pristope, ki spodbujajo digitalno trgovino. PODPIRA Komisijo pri njenih prizadevanjih za spodbujanje mednarodnega pristopa do pretoka podatkov, pri čemer dejavno spodbuja svoj model varnega in odprtega svetovnega spleta ter si prizadeva za ambiciozne cilje v smislu dostopa do trga.

65. POUDARJA, da je izvajanje pravnega reda na digitalnem področju prednostna naloga držav kandidatk. POUDARJA, da lahko močan digitalni element v sosedski in razvojni politiki EU omogoči in bi moral omogočiti trajnostni razvoj v naših partnerskih državah. V zvezi s tem POZDRAVLJA zavezanost k dejavnemu spodbujanju naših evropskih digitalnih standardov in vrednot po svetu.

66. PRIZNAVA, da je treba poskrbeti za mednarodno usklajevanje s sosednjimi državami EU, da bi zagotovili učinkovito uvajanje infrastrukture 5G.

Obdavčitev digitalnega gospodarstva

67. POUDARJA potrebo, da se naši sistemi obdavčevanja prilagodijo digitalni dobi, ob hkratnem zagotavljanju, da bo obdavčevanje pošteno in pravično ter učinkovito, v skladu s sklepi Evropskega sveta z dne 28. junija 2018 in 22. marca 2019.

Zaključek