[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 4.11.2005

KOM(2005) 545 končno

SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU, ODBORU REGIJ IN EVROPSKI CENTRALNI BANKI

Drugo poročilo o praktičnih pripravah za prihodnjo širitev euroobmočja{SEC(2005)1397}

KAZALO

1. UVOD 3

2. SEDANJE STRATEGIJE ZA SPREJETJE EURA 3

3. STANJE PRIPRAV NA NACIONALNI RAVNI 4

3.1. Sprejetje načrtov za prehod 4

3.2. Vsebina načrtov za prehod 4

3.3. Scenariji za prehod 5

3.4. Dvojni obtok 5

3.5. Varstvo potrošnikov 5

3.6. Preskrba z euro bankovci in kovanci 6

3.7. Sporočanje in obveščanje 6

4. PRIPRAVE NA RAVNI SKUPNOSTI 7

4.1. Pripravljanje pravnega okvira Skupnosti 7

4.2. Motivi skupnih in nacionalnih strani na euro kovancih 7

4.3. Politika sporočanja in obveščanja na ravni Skupnosti 8

5. STANJE JAVNEGA MNENJA V NOVIH DRŽAVAH ČLANICAH 8

5.1. Državljani želijo biti bolje obveščeni 9

5.2. Splošen odnos do eura 9

5.3. Glavna spoznanja iz raziskave 9

6. SKLEPNE UGOTOVITVE 10

SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU, ODBORU REGIJ IN EVROPSKI CENTRALNI BANKI

Drugo poročilo o praktičnih pripravah za prihodnjo širitev euroobmočja

1. UVOD

Za uspešen vstop države v euroobmočje se najprej in predvsem zahteva izpolnjevanje „maastrichtskih“ konvergenčnih meril, določenih v Pogodbi ES. Komisija in ECB v rednih konvergenčnih poročilih ocenjujeta, v kolikšni meri so različne države izpolnile formalne zahteve za sprejetje eura[1].

Poleg teh zahtev iz Pogodbe so za vstop države v euroobmočje potrebne tudi skrbno načrtovane in obsežne praktične priprave, ki vključujejo javni in zasebni sektor ter javnost na splošno. V svojem prvem poročilu o praktičnih pripravah (COM (2004)748 z dne 10. novembra 2004) se je Komisija zavezala, da bo redno, vsaj enkrat letno ali kadar koli bi bilo to upravičeno zaradi posebnih okoliščin, poročala o stanju teh priprav.

To poročilo predstavlja zlasti ciljne datume, ki so si jih države članice določile za sprejetje eura, trenutno stanje praktičnih priprav na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti ter stanje javnega mnenja v državah članicah, ki so pred nedavnim vstopile v EU. To poročilo ni povezano s konvergenčnimi poročili in ne izhaja iz pravne ali druge obveze.

Delovni dokument osebja Komisije, ki so ga pripravile službe Komisije, je priloga k temu poročilu in zagotavlja več tehničnih podrobnosti o pripravah.

2. SEDANJE STRATEGIJE ZA SPREJETJE EURA

Dvanajst od petindvajsetih držav članic EU je zdaj del euroobmočja. Danska in Združeno kraljestvo imata posebni status držav z možnostjo izbire. Za preostalih enajst držav velja, da so „države z odstopanjem“[2], in se pričakuje, da bodo euro sprejele, ko bodo izpolnjeni potrebni pogoji.

Estonija, Litva in Slovenija si prizadevajo, da bi sprejele euro 1. januarja 2007, manj kot tri leta po vstopu v Evropsko unijo 1. maja 2004. Vse tri države so se 28. junija 2004 priključile mehanizmu deviznih tečajev (MDT-II). Ciper, Latvija in Malta želijo doseči vstop v euroobmočje leto kasneje, 1. januarja 2008. V MDT-II so vstopili 2. maja 2005. Slovaška si je zastavila cilj, da sprejme euro 1. januarja 2009. V vseh teh državah so se začele praktične priprave. Nacionalni načrti za prehod so bili odobreni ali so v pripravi.

Češka in Madžarska si prizadevata, da bi vstopili v euroobmočje leta 2010. Za zdaj Poljska in Švedska nimata ciljnega datuma.

Le nekaj let po vstopu v EU 1. maja 2004 si prve nove države članice že prizadevajo pridružiti se dvanajstim državam, ki so zdaj del euroobmočja. Če se sedanji načrti uresničijo, se bo euroobmočje povečalo za še devet držav v štirih zaporednih fazah med letoma 2007 in 2010. Njegovo prebivalstvo se bo zvišalo s 309 milijonov na 345 milijonov ljudi in njegov skupni BDP se bo povečal za približno 3,7 %. Če bi vse sedanje države članice z odstopanjem postale del euroobmočja, bi se njegovo prebivalstvo zvišalo za dodatnih 47 milijonov ljudi, njegov BDP pa za dodatnih 6,2 %.

3. STANJE PRIPRAV NA NACIONALNI RAVNI

T a oddelek predstavlja najpomembnejše poteze obstoječih nacionalnih strategij in načrtov. Pregledani bodo na podlagi glavnih spoznanj, pridobljenih iz preteklih izkušenj (prim. prvo poročilo o praktičnih pripravah iz lanskega leta).

Priloga 1 povzema stanje nacionalnih priprav. Temelji večinoma na podatkih, ki so jih objavile zadevne države. Priloga 2 nudi sinoptičen pregled stanja priprav glede na glavne sestavine prehoda.

3.1. Sprejetje načrtov za prehod

Vseh sedem držav, ki si prizadevajo, da bi sprejele euro med letoma 2007 in 2009, je določilo institucijo ali odbor za prehod, odgovoren za pripravo in usklajevanje nacionalnega prehoda. Štiri države (Estonija, Litva, Slovenija in Slovaška) so sprejele nacionalne načrte za prehod. Stanje priprav se precej razlikuje od države do države. Na splošno je treba hitrost priprav pospešiti.

Slovenija je sprejela prvi nacionalni načrt za prehod januarja 2005. Praktične priprave so na splošno na dobri poti, nekatere vidike (npr. ureditev za predhodno in nadaljnjo preskrbo) pa bo treba še dodatno okrepiti. Izvajanje tega načrta je treba še naprej natančno spremljati. Estonija in Litva sta sprejeli prvi različici nacionalnih načrtov za prehod meseca avgusta oziroma septembra 2005. Obe državi bosta zagotovo morali pospešiti trenutne priprave ter tesno povezati vse gospodarske sektorje in subjekte, ki jih prehod najbolj neposredno zadeva.

Stanje na Cipru, v Latviji in na Malti tudi vzbuja zaskrbljenost, saj so priprave še vedno na pripravljalni stopnji in jih je treba pospešiti. V vseh treh državah je treba prvo različico načrta za prehod, ki je predviden pred koncem leta, sprejeti čim prej, da bi se čim prej zagotovile posebne in pravočasne smernice javnim in zasebnim operaterjem.

Stanje na Slovaškem je zadovoljivo, saj je bil pravočasno sprejet obsežen nacionalni načrt, ki zagotavlja jasne smernice vsem sektorjem in subjektom, vključenim v praktične priprave države, ter s tem spodbuja in olajšuje prehod javnega in zasebnega sektorja. Načrt bo redno posodobljen.

Praktične priprave na Češkem, v Madžarski in Poljski so na izrazito pripravljalni stopnji. Priprave na Švedskem je praktično zavrl negativni rezultat referenduma 14. septembra 2003.

3.2. Vsebina načrtov za prehod

Večina načrtov za prehod se osredotoča na zamenjavo gotovine. Drugi ključni vidiki (prehod javnih uprav, nacionalne zakonodaje itd.) so na splošno deležni manjše pozornosti.

Zamenjava gotovine pomeni najvidnejši del prehoda države na euro. Vključuje vsa podjetja, javne uprave in širšo javnost ter si zasluži natančno načrtovanje in pripravo, ki sta ji posvečena. Vendar pomeni pretvorba upravnih, finančnih, proračunskih in računovodskih sistemov v javnem in zasebnem sektorju najdražji in najbolj zamuden del prehoda.

V nacionalnih načrti za prehod morajo biti opredeljeni najbolj kritični in kompleksni sistemi, ki za pretvorbo zahtevajo dolge časovne priprave ali znatna sredstva. Oceniti se morajo vključeni človeški viri (npr. v osebah/leto) in potrebna proračunska sredstva. Poleg tega je treba proračunske odobritve nameniti kritju vseh posebnih stroškov zaradi prehoda v javnem sektorju (pretvorba sistemov IT, informacijske kampanje itd.)

3.3. Scenariji za prehod

Najbolj priljubljen scenarij je pristop takojšnje uvedbe v kombinaciji s kratkim obdobjem dvojnega obtoka.

Scenarij takojšnje uvedbe pomeni, da euro bankovci in kovanci postanejo zakonito plačilno sredstvo takoj po tem, ko država sprejme euro. Poleg tega večina držav podpira kratko obdobje dvojnega obtoka (navadno dva tedna). To je skladno z izkušnjami prvega vala, v katerem so bili nacionalni bankovci in kovanci hitro umaknjeni iz obtoka, zlasti v dobro pripravljenih državah.

Po obdobju dvojnega obtoka bodo lahko državljani in podjetja nekaj časa še naprej v bankah brezplačno zamenjali nacionalno valuto. V večini držav bo centralna banka zamenjala nacionalno valuto v eure brezplačno in brez časovne omejitve.

3.4. Dvojni obtok

Več načrtov določa zgodnjo in znatno predhodno[3] in nadaljnjo preskrbo, vendar na splošno zanemarja umik nacionalne valute.

Estonija in Slovaška sta že sprejeli posebne ureditve za predhodno preskrbo bank in nadaljnjo preskrbo prodajalcev na drobno in drugih podjetij, običajno več mesecev pred dnevom uvedbe. Litva in Slovenija bosta morali določiti ambiciozne cilje za svoje dejavnosti predhodne in nadaljnje preskrbe, sicer bi lahko bilo kratko obdobje dvojnega obtoka nevzdržno. Pravila za odlog knjiženja v breme bi morala zagotoviti, da se banke ne bi branile zgodnjega naročanja euro bankovcev in kovancev.

V trgovinah naj bi na splošno po pričakovanjih od dneva uvedbe obveljalo samo vračanje drobiža v eurih, čeprav je pogosto nejasno, kako se bo to načelo izvajalo. Na splošno je predviden hiter in popoln prehod vseh bankomatov na euro.

Razen v primeru kampanje za zbiranje kovancev, omenjene v estonskem načrtu, se vračanju kovancev in bankovcev nacionalne valute ne posveča veliko pozornosti. Vendar je vračanje velikih količin bankovcev in kovancev nacionalne valute povzročilo večje logistične težave v državah prvega vala, kar je imelo za posledico znatne zamude pri odpremi in štetju bankovcev in kovancev nacionalne valute ter v nakazovanju na račune. Prihodnje članice euroobmočja morajo ustrezno vnaprej reševati ta problem.

3.5. Varstvo potrošnikov

Zadnje raziskave Eurobarometra kažejo, da je 75 % državljanov novih držav članic zaskrbljenih nad tem, da bodo morali med prehodom plačevati previsoke cene. Štirje obstoječi načrti, ki so bili sprejeti doslej (Estonija, Litva, Slovenija in Slovaška), upravičeno posvečajo znatno pozornost vidikom varstva potrošnikov, čeprav je treba obenem priznati, da se je na podlagi izkušenj prvega vala skupni vpliv zamenjave gotovine v eure na cene izkazal za minimalnega (po ocenah je znašal od 0,1 do 0,3 %) in je bil prej povezan z napačnim zaznavanjem takih zvišanj cen s strani državljanov[4].

Zgoraj navedeni štirje načrti določajo obvezno dvojno navedbo cen za določeno obdobje ne samo v trgovinah, marveč tudi pri povezanih predmetih (bančni izkazi, katalogi proizvodov itd.). Skupno trajanje te obveze se znatno razlikuje od države do države: 4 mesece v Litvi, 12 mesecev v Estoniji in 16 mesecev v Sloveniji. Na Slovaškem začne ta obveznost veljati mesec po določitvi menjalnega tečaja in traja eno leto po sprejetju eura, sledi pa ji šestmesečno obdobje prostovoljne dvojne navedbe. V vseh štirih državah bo po pričakovanjih javni sektor pokazal zgledno obnašanje v določanju poštenih cen, tako da bo zneske zaokrožil v korist državljanom.

Estonski in slovaški program predvidevata, da bodo javne institucije spremljale razvoj cen (v spremljanje bodo mogoče vključene nekatere organizacije potrošnikov). Javnost bo z rezultati redno seznanjena. Potrošniki bodo lahko poročali o možnih previsokih cenah.

Drugim koristnim načinom izogibanja neupravičenim zvišanjem cen in njihovemu zaznavanju je posvečeno veliko manj pozornosti. Sedanji načrti na primer ne navajajo možnih sporazumov, sklenjenih na nacionalni ravni s predstavniki organizacij za trgovino na drobno, s katerimi bi se zagotovile prakse poštenega določanja cen. Podobne obveznosti na ravni posameznih trgovcev na drobno (npr. nalepke s „pošteno ceno“) se za zdaj obravnavajo samo v Litvi.

3.6. Preskrba z euro bankovci in kovanci

Članice euroobmočja lahko začnejo izdelovati euro bankovce in kovance, brž ko Svet odpravi odstopanje za državo. Kar zadeva euro bankovce, je ECB odločila, da si bodo lahko te države sposodile potrebne količine euro bankovcev iz eurosistema in jih bodo, kot del dogovora o skupni uporabi, izplačale po prehodu z euro bankovci, tiskanimi v okviru lastnih sistemov preskrbe.

Več držav ima nacionalno kovnico (Češka, Litva, Madžarska, Poljska in Slovaška), ki bo izdelala celoto ali del zahtevanih euro kovancev za državo. Vse druge države bodo naročile potrebne količine euro kovancev v tujini. V obeh primerih se lahko vse pripravljalne dejavnosti, vključno s testnim kovanjem euro kovancev z nacionalno stranjo, zaključijo pred sprejetjem odločbe o vstopu države v euroobmočje. Postopek za izbiro nacionalne strani je bil zaključen v treh državah (Estonija, Litva in Slovenija: glej Prilogo 3), je v zaključni fazi v Latviji in je bil začet na Cipru in Slovaškem.

3.7. Sporočanje in obveščanje

Primerno sporočanje in obveščanje sta bistveni, da javnost preide na euro s popolnim zaupanjem. Izkušnje, pridobljene v preteklih informacijskih kampanjah, bodo zagotavljale smernice za dejavnosti obveščanja v novih državah članicah.

Nacionalne kampanje se morajo začeti dolgo pred uvedbo eura in morajo trajati do konca obdobja dvojnega obtoka in še nekoliko po tem. V državah, ki nameravajo uvesti euro v letih 2007 in 2008, je torej le še malo časa, da se pripravi in izvede celovita kampanja sporočanja.

Države, ki bodo po pričakovanju postale del euroobmočja s 1. januarjem 2007 (Estonija, Litva in Slovenija) so izdelale svoje strategije obveščanja sredi leta 2005. Kljub kratkemu roku za izvedbo so ti načrti zelo ambiciozni. Kampanje se bodo po časovnem razporedu začele v zadnji četrtini leta 2005 in bodo trajale do junija 2007. Najbolj intenzivni del kampanje se bo začel septembra 2006 in bo trajal do konca obdobja dvojnega obtoka ter bo po naravi multimedijski in multidisciplinaren. S približevanjem dneva uvedbe eura bosta televizija in radio postala ključni sredstvi sporočanja širši javnosti.

Ciper in Malta sta še na pripravljalni stopnji, Latvija pa bi morala priprave začeti čim prej. Slovaška je že izdelala prvi osnutek strategije sporočanja. Češka, Madžarska in Poljska bodo začele načrtovati svoje dejavnosti obveščanja in sporočanja po začetku praktičnih priprav.

4. PRIPRAVE NA RAVNI SKUPNOSTI

Sedanje priprave na ravni Skupnosti zajemajo zlasti tri posebna področja: zakonodajo, motive na euro kovancih ter politiko sporočanja in obveščanja.

4.1. Pripravljanje pravnega okvira Skupnosti

Uredba Sveta (ES) št. 974/98 ureja uvedbo in uporabo eura v enajstih državah članicah, ki so vzpostavile euroobmočje 1. januarja 1999. Spremenjena je bila junija 2000, da bi lahko Grčija vstopila v euroobmočje leta 2001. Dne 2. avgusta 2005 je Komisija sprejela predlog spremembe te uredbe (COM (2005)357), da bi se pripravil in prilagodil pravni okvir za vse države, ki bodo v prihodnosti sprejele euro. Poleg uvedbe številnih tehničnih prilagoditev predlog zagotavlja potreben manevrski prostor, tako da omogoča scenarije za prehod, različne od tistih, ki so bili uporabljeni za prvih dvanajst držav članic euroobmočja.

Predlog Komisije vsebuje tri vrste scenarijev za prehod in vsaka zadevna država članica bi lahko izbrala tistega, ki je za njeno posebno situacijo najprimernejši:

(i) „madridski“ scenarij, ki vključuje prehodno obdobje, primerljivo s tistim, ki se je uporabljalo v državah prvega vala. V skladu s tem scenarijem obstaja prehodno obdobje med sprejetjem eura kot nacionalne valute in trenutkom, ko postanejo euro bankovci in kovanci veljavno plačilno sredstvo. Trajanje tega obdobja določijo zadevne države članice;

(ii) scenarij „takojšnje uvedbe“, pri čemer so euro bankovci in kovanci uvedeni takoj po sprejemu eura kot valute države (tj. ni prehodnega obdobja);

(iii) scenarij „takojšnje uvedbe“ z obdobjem „opuščanja“, med katerim bo v novih pravnih instrumentih v zadevni državi članici še dovoljeno sklicevanje na nacionalno valuto v obdobju največ enega leta[5] po „takojšnji uvedbi“.

Poleg tega predlog predvideva, da morajo banke v obdobju dvojnega obtoka brezplačno zamenjati bankovce in kovance v nacionalni valuti za euro bankovce in kovance v okviru določenih omejitev. To prakso je Komisija že svetovala v preteklosti in se je široko uporabljala, sedaj pa bo postala splošna obveza[6].

4.2. Motivi skupnih in nacionalnih strani na euro kovancih

Skupna stran dvobarvnih kovancev (za 1 in 2 eura) in kovancev iz „nordijskega zlata“ (za 10, 20 in 50 centov) sedaj predstavlja Evropsko unijo pred širitvijo 1. maja 2004 in upodablja samo 15 od 25 držav članic EU. V skladu s priporočilom Komisije je Ekonomsko-finančni svet 7. junija 2005 sklenil, da morajo spremenjeni motivi na skupni strani upodabljati geografski prikaz Evrope (glej Prilogo 4). Vsa tehnična opravila in načrtovanje motivov morajo biti pravočasno zaključena, da lahko nove članice euroobmočja kujejo in izdajo svoje kovance z novo skupno stranjo že od leta 2007.

Motive na nacionalni strani izbere vsaka posamezna država. Vendar se je Ekonomsko-finančni svet (Ecofin) 7. junija 2005 odločil za nekatere skupne smernice, da bi se okrepil sistem kovanja euro kovancev. Zaradi vse večjega števila nacionalnih strani je bilo odločeno, da morajo nacionalne strani vsebovati jasno navedbo države izdajateljice (ali okrajšavo zanjo), tako da lahko zainteresirani uporabniki kovancev brez težav ugotovijo poreklo vsakega kovanca. Poleg tega denominacija kovanca in/ali ime valute (euro) ne sme biti ponovljeno na nacionalni strani, razen če se ne uporablja drugačna abeceda, saj se oba elementa že pojavljata na skupni strani. Obstoječi elementi zasnove za nacionalne strani (dvanajst zvezd okoli motiva in prisotnost oznake z letom kovanja) se bodo še naprej uporabljali. Države članice so se sporazumele, da se med sabo vnaprej obveščajo pred sprejemom novih motivov.

4.3. Politika sporočanja in obveščanja na ravni Skupnosti

Sporočilo Komisije o izvajanju informacijske in komunikacijske strategije za euro ter ekonomsko in monetarno unijo (COM (2004)552) zagotavlja okvir za dejavnosti sporočanja na ravni Skupnosti. To strategijo urejajo načela decentralizacije, subsidiarnosti, usklajevanja in partnerstva. Strategija vključuje:

- partnerstvo med Komisijo in državami članicami;

- programe tesnega medinstitucionalnega sodelovanja;

- povezovanje v omrežja, posredovalce informacij in druge fizične partnerje;

- konference in seminarje;

- raziskave javnega mnenja;

- zunanje informacijske dejavnosti;

- objave in druge informacijske izdelke.

Komisija pričakuje, da bo v zadnji četrtini leta 2005 podpisala partnerstva z Estonijo, Slovenijo in Litvo. Po pričakovanju jim bodo z zahtevkom za pogajanje za partnerstvo z Evropsko komisijo kmalu sledili Malta, Latvija in Ciper.

Zdaj poteka sedem različnih projektov za tesno medinstitucionalno sodelovanje med novimi državami članicami in državami članicami euroobmočja na podlagi izkušenj držav, ki so že uvedle euro.

Pripravljene so bile razne publikacije o euru in EMU, zlasti priročnik za MSP v novih državah članicah z naslovom „Pripravljeni na euro!“, v katerem se predlagajo dobre prakse in nasveti za uspešno pripravo prehoda na euro. Za novinarje, zlasti iz novih držav članic, se prireja obsežen niz izobraževalnih seminarjev o EMU, euru in njegovi uvedbi ter o gospodarskih politikah Skupnosti na splošno. Na Komisiji poteka proces priprave niza konferenc v novih državah članicah. Poleg tega se izvajajo raziskave javnega mnenja v novih državah članicah in v euroobmočju, kar zagotavlja pomembne informacije o pogledih javnosti na euro in EMU. To bo pomagalo Komisiji in novim državam članicam pri nadaljnjem uravnavanju svojih strategij.

5. STANJE JAVNEGA MNENJA V NOVIH DRŽAVAH ČLANICAH

Druga raziskava Eurobarometra o javnem mnenju v novih državah članicah glede odnosa do uvedbe eura in poznavanja te uvedbe je septembra 2005, leto po prvi raziskavi, izvedel EOS Gallup, z anketiranjem preko 10 000 državljanov.

5.1. Državljani želijo biti bolje obveščeni

Stopnja zanimanja za uvedbo eura je še vedno dokaj nizka, in sicer je samo 48 % anketirancev izjavilo, da jih to zanima, 49 % pa, da jih ne zanima. Na te rezultate nedvomno vplivajo še vedno obstoječe negotovosti glede datumov uvedbe eura v posameznih državah.

Poznavanje eura in pogojev za njegovo sprejetje je med širšo javnostjo še vedno razmeroma slabo. Večji del anketirancev (58 %) ni seznanjena s tem, da je sprejetje eura obvezen korak za njihovo državo, in ne ve, koliko držav je že v euroobmočju. Vendar večina anketirancev pozna ciljni datum za uvedbo eura v lastni državi in je seznanjena z euro bankovci in kovanci.

Polovica anketirancev (51 %, +3 %) misli, da niso dobro obveščeni o euru, vendar bi radi bili ustrezno obveščeni precej pred uvedbo enotne valute v svoji državi. Tako kot leta 2004 bi bila večina državljanov (86 %) raje obveščenih prej kot pa pozneje. Večina anketirancev kot viru informacij najbolj zaupa svojim nacionalnim centralnim bankam (62 %), daleč pred katero koli drugo institucijo (samo 31 % zaupa svoji vladi ali nacionalnim in regionalnim organom ter 23 % evropskim institucijam). Državljani v teh državah članicah bi si želeli informacijske kampanje o euru najraje na podlagi televizijskih oglasov (73 %) ali oglasov v časopisju (73 %), na naslednjem mestu pa so radijski oglasi (64 %) ter letaki in brošure (64 %). Večji del državljanov si želi, da bi se informacijske kampanje osredotočale na praktične posledice eura (njihove plače, bančni računi ipd.) in na načine, kako preprečiti goljufije pri menjavi valute. Dvojna navedba cen se šteje kot najpomembnejše orodje za pripravo prebivalstva na novo lestvico vrednosti.

5.2. Splošen odnos do eura

Zaznavanje posledic uvedbe eura je manj pozitivno kot leta 2004. 38 % državljanov meni, da bo imela uvedba eura pozitivne posledice (kar je za 6 % manj kot leta 2004) na nacionalni ravni, 46 % (+5 %) pa jih meni, da bodo posledice negativne. Medtem ko je leta 2004 40 % anketirancev menilo, da bodo posledice pozitivne na osebni ravni, se ta številka zmanjša na 36 % leta 2005. Poleg tega se je razmerje tistih, ki pričakujejo negativne posledice, zvišalo s 44 % na 49 %. Razlika med državljani, ki se veselijo tega, da bo euro nadomestil njihovo nacionalno valuto (37 %), in tistimi, ki se tega ne veselijo (53 %), se je povečala s 5 točk leta 2004 na 16 točk leta 2005. Vendar se v nekaterih državah članicah (Madžarska in Slovenija) večina državljanov veseli, da bo euro nadomestil nacionalno valuto.

Glede časovnega okvira za sprejetje eura je 17 % anketirancev v teh desetih državah navedlo, da bi radi, da postane euro čim prej njihova valuta, medtem ko jih je 32 % odgovorilo, da bi moral biti euro sprejet čez določen čas. Vse večja relativna večina (46 %, za 6 % več) meni, da bi moral biti sprejet čim kasneje. Vendar se državljani še naprej zavedajo, tako kot leta 2004, praktičnih prednosti eura, saj se jih 92 % zaveda pripravnosti eura za potovanja in 80 % za nakupe v euroobmočju, 74 % pa jih priznava, da odpravlja potrebo po menjavi valute znotraj euroobmočja. Večina anketirancev (51 %) meni, da jim prehod ne bo povzročal kakšnih večjih neprijetnosti. Vendar se je po enem letu stopnja zaskrbljenosti zaradi goljufij ali previsokih cen med prehodom povišala (z 71 % na 75 %), 48 % ljudi pa še naprej meni, da bo uvedba eura povečala inflacijo, medtem ko jih samo 24 % meni, da bo euro pomagal ohraniti stabilnost cen.

5.3. Glavna spoznanja iz raziskave

Splošno zaznavanje uvedbe eura je še vedno nezadovoljivo, stopnja poznavanja pa je približno enaka. To je mogoče delno obrazložiti s tem, da je zdaj evropska ustava na mrtvi točki zaradi negativnih izidov referendumov v dveh državah članicah, s tekočimi razpravami o finančni perspektivi EU ter posebnimi domačimi dejavniki. Pozitivno zaznavanje praktičnih posledic in prednosti eura kaže, da lahko rezultati ankete podcenjujejo podporo euru. Socio-demografska razčlenitev rezultatov kaže, da so moški, mlajši ljudje ter izobraženci in mestno prebivalstvo veliko bolj naklonjeni euru kot ostalo prebivalstvo.

Nedvomno je del prebivalstva čustveno navezan na nacionalno valuto, tako kot se je zgodilo v državah prvega vala. Podpora euru se je v državah članicah, ki so sedaj del euroobmočja, znatno povečala po sprožitvi večjih informacijskih kampanj.

Državljani v novih državah članicah potrebujejo več informacij o euru in bi bili radi precej vnaprej pripravljeni na prehod. Večje informacijske kampanje bodo pomagale povečati poznavanje eura med državljani in podporo euru.

6. SKLEPNE UGOTOVITVE

O d enajstih držav članic EU z odstopanjem jih je devet določilo ciljni datum za sprejetje eura. Štiri države so sprejele prvo različico svojega nacionalnega načrta za prehod in tri med njimi so sprejele svoje strategije sporočanja.

Napredek je precej neenak v različnih državah, čeprav je treba na splošno pospešiti hitrost tekočih priprav, če želijo biti države pravočasno pripravljene, zlasti če bo izbran scenarij takojšnje uvedbe, kakor to namerava večina držav članic, saj ta scenarij ne predvideva prehodnega obdobja, v katerem bi podjetja in javne uprave zaključili svoje priprave.

Stanje javnega mnenja o euru je v novih državah članicah še vedno nezadovoljivo. To je dodaten razlog, da se izvedejo obsežni programi sporočanja.

STATE OF PRACTICAL PREPARATIONS (September 2005)

Czech Republic | Estonia | Cyprus | Latvia |

National target date for euro adoption | 1 January 2010 (*) (*) Preliminary date | 1 January 2007 | 1 January 2008 | 1 January 2008 |

ERM II entry | 28 June 2004 | 2 May 2005 | 2 May 2005 |

National co-ordinating institution | The National Changeover Committee, chaired by the Secretary General of the Ministry of Finance, created on 27/01/05 | Joint coordination by the Minister of Finance and the Central Bank of Cyprus, created on 29/12/04 | The Steering Committee for the preparation and coordination of the euro changeover was established on 18 July 2005 |

Approved National Changeover Plan | The Czech Republic’s Euro Accession Strategy was approved by the Government in October 2003 http://www.cnb.cz/euro_index.php | First draft of euro adoption plan was approved on 1 September 2005 http://www.fin.ee/index.php?id=13324 | A report on the introduction of the euro was approved by the government on 21 June 2005. The National Changeover Plan will be approved in November 2005. |

Type of scenario | Big-Bang | Big-Bang | Big-Bang |

Dual circulation period | 2 weeks | 1 month | 2 weeks |

Exchange of national currency | Commercial banks (banknotes and coins): at least 6 months free of charge. Central Bank (banknotes and coins): indefinitely | The central bank will exchange banknotes for 10 years and coins for 2 years. | The central bank will exchange without time limit. |

Frontloading and sub-frontloading | Frontloading from September 2006; sub-frontloading also foreseen. | November – December 2007 | December 2007 |

Dual display of prices | Compulsory: 6 months before and after €-day | October 2007 till June 2008 |

Design of the national side | Competition under consideration | Design selected and published December 2004 | Competition launched | In final stage |

Nr of different coin designs | 1 design | 3 designs | 4 designs |

National mint | Yes | No | No | No |

Estimation on the need for banknotes and coins | 230 million banknotes and 950 million coins | 150-200 million coins | 87 million banknotes and 300 million coins |

National law adaptations | Umbrella law under consideration |

Communication strategy | Yes, endorsed by the National Changeover Committee on 21/06/05 | In process |

Partnership agreement | In process |

Twinning agreement | Between IE – MT – CY: communication and information strategy; between GR – CY: technical issues related to the changeover |

STATE OF PRACTICAL PREPARATIONS (September 2005)

Hungary | Malta | Poland | Slovenia |

National target date for euro adoption | 1 January 2010 | 1 January 2008 | Not decided yet | 1 January 2007 |

ERM II entry | 2 May 2005 | 28 June 2004 |

National co-ordinating institution | Preparatory work is ongoing in the Ministry of Finance and Magyar Nemzeti Bank (Central Bank of Hungary). | Two Committees appointed on 13/06/05: a Steering Committee and a Euro Changeover Committee reporting to it | Inter-institutional working group MoF-NBP | The Coordinating Committee for Technical Preparations to Introduce the Euro was created in July 04. |

Approved National Changeover Plan | A Masterplan for the Euro Changeover was approved in January 2005 http://www.bsi.si/html/eng/projects/euro/index.html |

Type of scenario | Big-Bang with possible phasing out features | Big-Bang |

Dual circulation period | 1 month | 7 days |

Exchange of national currency | Commercial banks exchange banknotes and coins free of charge until 1 March and the Central Bank without time limit |

Frontloading and sub-frontloading |

Dual display of prices | From 1 March 2006 till 30 June 2007 |

Design of the national side | Public survey | Approved |

Nr of different coin designs | 8 designs |

National mint | Yes | No | Yes | No |

Estimation on the need for banknotes and coins | Between 4 and 5 billion coins | 74 million banknotes and 235 million coins |

National law adaptations | Umbrella law |

Communication strategy | In process | Endorsed by Bank of Slovenia on 19/05/05 and by the government on 2/06/05 |

Partnership agreement | In process |

Twinning agreement | Between AU – HU: communication and information strategy | Between IE – MT – CY: communication and information strategy; | Between DE – PL: communication and information strategy and practical issues | Between NL – SI – LT : communication and information strategy |

STATE OF PRACTICAL PREPARATIONS (September 2005)

Lithuania | Slovakia | Sweden |

National target date for euro adoption | 1 January 2007 | 1 January 2009 | Not decided yet |

ERM II entry | 28 June 2004 |

National co-ordinating institution | Commission for the Coordination of the Adoption of the Euro in Lithuania, established on 30/05/05 | Ministry of Finance |

Approved National Changeover Plan | The first version of the National Euro Adoption Plan was approved by the government on 27 Sept 2005 | The National Changeover Plan was approved on 6 July 2005 http://www.nbs.sk/PRESS/PR050707.HTM |

Type of scenario | Big-Bang | Big-Bang |

Dual circulation period | 15 days | 16 days |

Exchange of national currency | Commercial banks: free of charge during 60 days after €-day. Central bank: free of charge for an unlimited period. | Commercial banks exchange banknotes until end 2009 and coins until June 2009 (free of charge). The Central Bank exchanges banknotes without time limit and coins for 5 years. |

Frontloading and sub-frontloading | Frontloading of euro banknotes to commercial banks by 20 December 2006 at the latest and of euro coins by 1 October 2006 at the latest. | One to 4 months prior to €-day |

Dual display of prices | From 60 calendar days before €-day until 60 days after €-day (compuls.) | Compulsory: from one month after fixing of conversion rate till one year after euro adoption. Voluntary: for an additional 6 months |

Design of the national side | Approved | Competition launched |

Nr of different coin designs | 3 designs |

National mint | Yes | Yes |

Estimation on the need for banknotes and coins | 118.3 million banknotes and 290 million coins |

National law adaptations | The draft Law on the Adoption of the Euro is prepared. | Umbrella law and a second and a third group of laws under consideration |

Communication strategy | Approved by the government on 27 September 2005 | In process |

Partnership agreement | In process |

Twinning agreement | Between NL – SI – LT : communication and information strategy Under consideration: between BE – LT on tax and debt issues | Between AU – SK: communication and information strategy; Between BE – SK: technical issues related to the changeover |

ANNEX 2

LIST OF RELEVANT CHANGEOVER CHARACTERISTICS

X: Approved or established P: In progress |

|CZ |EE |CY |LV |LT |HU |MT |PL |SI |SK |SE | |National target date |X |X |X |X |X |X |X | |X |X | | |National Changeover Plan | |X | | |X | | | |X |X | | |National Changeover Committee | |X |X |X |X | |X | |X |X | | |Type of scenario | |X |X |X |X | | | |X |X | | |Length of dual circulation period | |X |X |X |X |X | | |X |X | | |Exchange at commercial banks after dual circ. | |X | | |X | | | |X |X | | |Exchange at central bank after dual circ. | |X |X |X |X | | | |X |X | | |Frontloading of financial institutions | |X | |X |X | | | | |P | | |Sub-frontloading of retailers and general public | |X | | |X | | | | |P | | |Deferred debit | | | | | | | | | |P | | |Piggy coin operations | |X | | | | | | | | | | |Arrangements for bank opening hours | | | | | | | | | |X | | |Loading of ATMs | | | | | | | | | |P | | |Denominations of notes in ATMs | | | | | | | | | | | | |Transport and storage for euro cash | | | | | | | | | |P | | |Transport and storage for legacy cash | | | | | | | | | |P | | |Change only given in euro by retailers | | | | |X | | | | |X | | |Euro coins kits for retailers | | | | | | | | | | | | |Euro coins kits for the general public | | | | | | | | | | | | |Design of national side of the euro coins | |X |P |P |X | | | |X |P | | |Supply arrangements for euro coins | |P | | |P | | | | |P | | |Adaptations of national law | |P | | |P | | | |P |X | | |Dual display of prices before €-day | |X | |X |X | | | |X |X | | |Dual display of prices after €-day | |X | |X |X | | | |X |X | | |Dual display of utility bills | |X | | | | | | |X |X | | |Dual display of civil servants’ wages | | | | | | | | | | | | |Voluntary dual display of prices | | | | | | | | | |X | | |Agreements on price stability | | | | |X | | | | |X | | |Formalised fair-pricing agreements | | | | |X | | | | | | | |IT preparations | |X | | | | | | | |X | | |Training for cash handlers | |X | | | | | | | |X | | |Accounting adaptations | |X | | | | | | | |X | | |Share capital conversion | |X | | | | | | | |X | | |Rounding rules in legislation | |X | | | | | | |X |X | | |Eval. of the costs involved for the public sector | | | | | | | | | | | | |Communication strategy | |X |P | |X | |P | |X |P | | |Partnership agreement | |P | | |P | | | |P | | | |Twinning agreement | | |X | |X |X |X |X |X |X | | |

[pic]

[pic]

[1] Zadnje konvergenčno poročilo Komisije je bilo objavljeno 20. oktobra 2004 (COM(2004)690). V njem je bilo ugotovljeno, da nobena od enajstih držav članic z odstopanjem trenutno ne izpolnjuje vseh potrebnih meril (vzdržnost stanja javnih financ, stabilnost cen, stabilnost deviznih tečajev v zahtevanem obdobju , raven dolgoročnih obrestnih mer). Komisija je glede na sklepne ugotovitve svojega konvergenčnega poročila odločila, da ne bo predložila nobenih predlogov za odpravo odstopanj.

[2] Za deset držav članic, ki so vstopile v Evropsko unijo 1. maja 2004, velja odstopanje na podlagi člena 4 Pristopne pogodbe. Švedska je postala država članica z odstopanjem maja 1998.

[3] „Predhodna preskrba“ se nanaša na vnaprejšnjo preskrbo (pred dnevom uvedbe) bank z zadostnimi količinami euro bankovcev in kovancev s strani centralne banke, saj imajo te institucije osrednjo vlogo pri vnašanju gotovine v gospodarstvo. Banke bodo nato poskrbele za „nadaljnjo preskrbo“ prodajalcev na drobno in drugih podjetij s temi bankovci in kovanci ter tako zagotovile, da lahko vračajo drobiž v eurih od dneva uvedbe.

[4] Podrobna statistična analiza, ki jo je izvedel Eurostat, je pokazala, da je do znatnega povišanja cen zares prišlo na nekaterih področjih, ki so povezana s storitvami (restavracije, kavarne, frizerski saloni, kinodvorane in športne storitve), kar pa je le zelo majhen del skupne porabe gospodinjstev, ki je zato imel le omejen vpliv na skupni indeks HICP. Vendar, ker je predmet redne porabe, je to močno vplivalo na zaznavanje inflacije s strani potrošnikov. Glej tudi: http://epp.eurostat.cec.eu.int/cache/ITY_PUBLIC/2-18062003-AP/EN/2-18062003-AP-EN.HTML

[5] To obdobje lahko nacionalna zakonodaja še skrajša, poleg tega pa je lahko omejen na nekatere vrste pravnih instrumentov ali na pravne instrumente, ki se uporabljajo na danih področjih. V vsakem primeru bodo vse plačilne transakcije – gotovinske ali negotovinske – potekale izključno v eurih.

[6] O predlogu Komisije sedaj razpravlja delovna skupina Sveta. Svet bo po pričakovanjih sprejel besedilo v bližnji prihodnosti, po možnosti pred koncem leta.