SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU Poročilo s spremljanju priprav Hrvaške na pristop /* COM/2012/0186 final */





SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU Poročilo s spremljanju priprav Hrvaške na pristop 1. Uvod Pristopna pogajanja s Hrvaško so se s soglasjem vseh držav članic junija 2011 zaključila, saj Hrvaška izpolnjuje vsa merila iz pogajalskih poglavij. Na podlagi tega je bila 9. decembra 2011 podpisana pristopna pogodba z državami članicami in Hrvaško. Hrvaška bo po ratifikaciji s strani nacionalnih parlamentov vseh držav članic postala članica Evropske unije 1. julija 2013. Med pogajanji je Hrvaška prevzela številne zaveze, ki jih mora izvesti najpozneje do dne pristopa, razen če se sprejme posebna prehodna ureditev. V skladu s členom 36 Akta o pristopu Hrvaške bo Komisija pozorno spremljala vse zaveze, ki jih je Hrvaška prevzela v pristopnih pogajanjih, pri čemer se bo osredotočila zlasti na politiko konkurence, pravosodje in temeljne pravice ter svobodo, varnost in pravico. Akt tudi določa, da Komisija do pristopa v okviru priprave rednih preglednic in poročil o spremljanju pripravlja polletne ocene izvajanja zavez Hrvaške na teh področjih. To poročilo v skladu s členom 36 Akta o pristopu ocenjuje napredek Hrvaške pri pripravah na pristop v obdobju od 1. septembra 2011 do 29. februarja 2012, določa skupno oceno ravni pripravljenosti za članstvo in poudarja področja, kjer so potrebna nadaljnja prizadevanja, da bo Hrvaška do 1. julija 2013 pripravljena za članstvo v EU. Ta ocena temelji na informacijah, ki jih je zbrala in analizirala Komisija, vključno s prispevkom Hrvaške, in informacijah, ki so jih v okviru rednih stikov s Komisijo posredovale države članice, mednarodne organizacije in organizacije civilne družbe. Ocena temelji tudi na ugotovitvah Komisije iz posodobljenih preglednic o spremljanju, delovnega orodja, namenjenega podrobnemu spremljanju vseh zavez, ki jih je Hrvaška prevzela v okviru pogajanj. Preglednice o spremljanju se posodabljajo vsakih šest mesecev. S tem poročilom želi Komisija tudi pomagati Hrvaški pri nadaljnjih pripravah na članstvo. 2. Zaveze in zahteve, ki izhajajo iz pristopnih pogajanj 2.1. Politika konkurence Hrvaška na splošno napreduje pri izpolnjevanju zavez in zahtev, ki izhajajo iz pristopnih pogajanj za to poglavje. Lahko se šteje, da njene priprave na članstvo na področju politike konkurence potekajo v veliki meri po načrtu. Hrvaška si prizadeva za pozitivno bilanco pri izvrševanju zakonodaje na področju preprečevanja monopolov, vključno z združitvami in državno pomočjo. Hrvaška agencija za konkurenco je popolnoma operativna in neodvisna pri delovanju; svoje naloge izvaja v skladu z veljavno zakonodajo. Vzpostavljen je ustrezen sistem za nadzor združevanja in državnih pomoči. Kar zadeva obveznosti Hrvaške glede poročanja o jeklarstvu in ladjedelništvu, so bila prva poročila Komisiji predložena v skladu z zahtevami, določenimi med pogajanji. Prvo poročilo o jeklarski industriji, poslano Komisiji 15. decembra 2011, je popolno in izpolnjuje zavezo Hrvaške, da bo Komisijo obveščala o napredku pri izterjavi državne pomoči, ki jo je prejela jeklarna CMC Sisak, skupaj z obrestnimi obrestmi. CMC Sisak mora še vrniti prejeto pomoč. Oktobra 2011 so se lastniki odločili, da bodo zaprli in prodali jeklarno, zaradi česar se je proizvodnja popolnoma zaustavila. Poročilo vsebuje tudi posodobljene podatke o stečajnem postopku druge jeklarne, Željezare Split. Hrvaška je 16. januarja 2012 predložila prvo polletno poročilo o prestrukturiranju hrvaških ladjedelnic v težavah v skladu s Prilogo VIII k Aktu o pristopu. Poročilo vsebuje tudi podatke o ukrepih, ki so bili sprejeti za ponovno doseganje rentabilnosti podjetij, porabljeni pomoči, lastnem prispevku in proizvodnih zmogljivostih v skladu z metodologijo za spremljanje izvajanja, ki jo je Hrvaška sprejela skupaj s službami Komisije. Poročilo prav tako vsebuje podrobnosti o sporazumih, ki urejajo stvarno pravo. Marca 2012 je bila sprejeta ponudba za ladjedelnico Brodosplit in Hrvaška je navedla, da bo pogodba o privatizaciji nemudoma finalizirana in predložena Komisiji v odobritev. Vendar pa je vlada zavrnila ponudbi za ladjedelnici Kraljevica in Brodotrogir, ponudbo za ladjedelnico 3.Maj pa je potencialni vlagatelj umaknil. Vlada se je odločila začeti stečajni postopek za Kraljevico ter v 90 dneh poiskati nove možnosti za privatizacijo in prestrukturiranje za ladjedelnici 3.Maj in Brodotrogirja. · Hrvaška mora nujno podpisati pogodbo o privatizaciji za ladjedelnico Brodosplit ter najti rešitev za ladjedelnici 3.Maj in Brodotrogir, da bo do pristopa izpolnila zahteve iz priloge k Pogodbi o prestrukturiranju ladjedelnic. Kar zadeva obstoječo pomoč, je Hrvaška Komisiji predložila seznam enajstih ukrepov pomoči, za katere želi, da se na dan pristopa štejejo kot obstoječa pomoč. Sedem od teh ukrepov je vključenih v Akt o pristopu. Preostale Komisija še ocenjuje. 2.2. Pravosodje in temeljne pravice Hrvaška napreduje pri izpolnjevanju zavez in zahtev, ki izhajajo iz pristopnih pogajanj za to poglavje, kot so navedene v Prilogi VII k Aktu o pristopu. Lahko se šteje, da njene priprave na članstvo na področju pravosodja in temeljnih pravic potekajo v veliki meri po načrtu. 1) Nadaljnje zagotavljanje učinkovitega izvajanja strategije in akcijskega načrta za reformo pravosodja Izvajanje strategije in akcijskega načrta za reformo pravosodja poteka na splošno v skladu s predvideno roki, vključno z zakonodajnim usklajevanjem na več področjih. Vendar pa je bil začetek veljavnosti novega sistema javnih sodnih izvršiteljev kot del reforme postopka izvršbe, ki je pomemben element strategije, odložen (glej tudi točko 3 spodaj). · Hrvaška mora dodatno izboljšati načrtovanje človeških virov, tudi za dolgoročne potrebe pravosodja. 2) Nadaljnja krepitev neodvisnosti, odgovornosti, nepristranskosti in strokovnosti sodstva Nadaljuje se izvajanje različnih ukrepov, sprejetih v letih 2010 in 2011, za okrepitev neodvisnosti, odgovornosti, nepristranskosti in strokovnosti sodstva. Reformirani državni sodni svet in državni tožilski svet naprej delujeta neodvisno drug od drugega. Oba organa še naprej imenujeta sodne uradnike na podlagi preglednih, enotnih in objektivnih meril. · Vendar pa je treba izboljšati izvajanje prehodnega sistema imenovanj sodnikov, pri tem pa tudi povečati preglednost ocenjevanja razgovorov, s poudarkom na zagotavljanju enake obravnave vseh kandidatov. Pravna akademija še naprej dobro deluje. Vendar pa je drugi letni vpis v državno šolo za sodnike in tožilce v zaostanku. Državni sodni svet je začel izvajati novi sistem za prijavo premoženja sodnikov. Proti sodnim uradnikom, pri katerih se ugotovijo kršitve, se sprejmejo disciplinski ukrepi. · Treba je spremeniti sekundarno zakonodajo, da se omeji imuniteta sodnikov ter tako dokonča zakonodajni okvir na tem področju, zagotoviti pa je treba tudi nadaljnja navodila glede uporabe kodeksa ravnanja. · Državnemu sodnemu svetu in državnemu tožilskemu svetu je treba za učinkovitejše delovanje zagotoviti dodatne upravne vire, tudi kar zadeva postopke zaposlovanja in delovanje šole, sistematično in natančno preverjanje prijav premoženja in proaktivno uporabo disciplinskih postopkov. 3) Nadaljnje izboljševanje učinkovitosti sodstva Hrvaška še naprej izvaja različne ukrepe za izboljšanje učinkovitosti sodstva. Nadaljuje se združevanje sodišč v okviru procesa racionalizacije sodišč. Izvrševanje sodnih odločb se je izboljšalo, zlasti z delom finančne agencije FINA. Začetek veljavnosti novega sistema javnih sodnih izvršiteljev je bil odložen za šest mesecev, tj. do 1. julija 2012. Dosežen je bil določen napredek na področju fizične infrastrukture in informatizacije sodišč. Celoviti sistem vodenja zadev je zdaj operativen na približno 60 % sodišč. Od decembra 2010 do decembra 2011 se je skupno število nerešenih zadev pred sodišči povečalo za 5,2 %. Še naprej se zmanjšuje število sodnih zaostankov pri reševanju starih kazenskih zadev; v enem letu do decembra 2011 se je zmanjšalo za 12,3 %. Vendar pa se je število starih civilnih zadev v istem obdobju povečalo za 6,5 %. Število starih civilnih zadev na sodiščih prve stopnje se je zmanjšalo za 9,5 %. · Pozornost je treba posvetiti zagotavljanju ustrezne opremljenosti višjih sodišč, vključno z vrhovnim sodiščem, da bodo zmogla nesorazmerno povečanje ob napredovanju zadev skozi sistem. Novi sistem upravnega sodstva je začel veljati 1. januarja 2012, čeprav z nekaj zamude pri zaposlovanju potrebnega osebja. · Hrvaška mora še naprej odločno izvajati ukrepe za povečanje učinkovitosti, zlasti za zagotovitev boljših rezultatov pri obravnavanih zadevah in zmanjšanja števila starih zadev. 4) Nadaljnje izboljševanje obravnave domačih vojnih zločinov Hrvaška nadaljuje z obravnavo domačih vojnih zločinov. Sledile so nadaljnje aretacije, obtožnice in sodne odločbe, tudi v prednostnih zadevah, opredeljenih na nacionalni in regionalni ravni v okviru strategije za boj proti nekaznovanju iz leta 2011. Začela so se nekatera pomembna sojenja v zvezi z vojnimi zločini, tudi proti nekdanjemu pomočniku ministra za notranje zadeve in dvema nekdanjima policistoma, ki sta obdolžena poboja srbskih civilistov v zadevi „Grubori“. Več zadev se je preneslo na specializirana sodišča. Sprejeti so bili ukrepi za zaščito prič z boljšo podporo pričam na nekaterih sodiščih. Nova vlada je vzpostavila stike s Srbijo ter Bosno in Hercegovino, da bi odpravili potencialne negativne učinke zakona o razveljavitvi nekaterih pravnih aktov sodnih organov nekdanje jugoslovanske ljudske armade, nekdanje Socialistične federativne republike Jugoslavije in Republike Srbije, ki ga je novembra 2011 sprejel hrvaški parlament v odhajanju, na dvostransko sodelovanje pri zadevah, povezanih z vojnimi zločini. · Vendar pa boj proti nekaznovanju za vojne zločine ostaja glavni izziv za Hrvaško, še zlasti, ker je večino storilce kaznivih dejanj še treba uspešno kazensko preganjati. Sprejeti je treba ukrepe, s katerimi se bo pričam omogočilo, da se bodo lažje udeležile sojenj, zlasti v zadevah, prenesenih na specializirana sodišča. 5) Nadaljnje trajno doseganje opaznih rezultatov z uspešnimi, učinkovitimi in nepristranskimi preiskavami, pregonom in sodnimi odločbami v zadevah v zvezi z organiziranim kriminalom in korupcijo na vseh ravneh, tudi korupcijo na visoki ravni, in v izpostavljenih sektorjih, kot so javna naročila Še vedno je vzpostavljen ustrezen pravni in institucionalni okvir za boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu, še naprej pa se beležijo tudi rezultati pri izvajanju. Organi pregona so še vedno dejavni, zlasti pri zadevah na višji ravni. Nedavni razvoj vključuje obsodbo nekdanjega direktorja energetske družbe v državni lasti, nadaljnje obtožnice proti lokalnim županom (Dubrovnik) in sodnikom okrožnih sodišč (Split) zaradi zlorabe uradnega položaja in obtožnico zaradi korupcije zoper politično stranko. Medtem ko so organi kazenskega pregona še naprej osredotočeni na bolj zapletene zadeve na višji ravni, se skupno število obravnavanih zadev zmanjšuje. · Potrebna je pazljivost, kar zadeva korupcijo na lokalni ravni, zlasti v zadevah na področju javnih naročil. Na vseh ravneh je treba okrepiti izvajanje pravnega okvira o zasegu in zaplembi sredstev. · Dodatno pozornost je treba nameniti sistemu nadzora nad zavrnitvijo kazenskih poročil s strani tožilcev. Administracija v odhajanju je imenovala več višjih policijskih uradnikov. · Posebno pozornost bo treba posvetiti nadaljnjim reformam policije, zlasti za zagotovitev depolitizacije in večje strokovnosti. 6) Nadaljnje izboljševanje rezultatov v okviru okrepljenih preventivnih ukrepov pri boju proti korupciji in navzkrižju interesov Kar zadeva financiranje političnih strank in volilnih kampanj, je bila državna volilna komisija, ki je nadzorni organ, okrepljena, nova pravila iz leta 2011 pa so bila brez večjih težav uporabljena pri splošnih volitvah decembra 2011, kjer je bilo ugotovljenih samo nekaj pomanjkljivosti. Uporabljajo se tudi nova pravila za dostop do informacij. V zvezi s tem so bile na sodišča vložene prve pritožbe. · Razviti je treba prakso uporabe preskusa javnega interesa za z zaupne podatke. Zakonodaja na področju javnih naročil je od januarja 2012 usklajena z odlokom vlade iz pomladi 2011, ki zagotavlja večjo preglednost, vključno z objavo informacij o dejanskem izvajanju pogodb. Do sedaj je bilo javno dostopnih malo informacij. · V začetku leta 2011 je bila sprejeta boljša in strožja zakonodaja na področju navzkrižja interesov, vendar pa nova komisija za navzkrižje interesov še ni bila imenovana, kar ovira izvajanje zakonodaje. Okrepiti je treba sistem za preverjanje prijav premoženja in nezakonito pridobljenega premoženja. Prvi koraki, ki jih je sprejela nova vlada glede navzkrižja interesov, so razlog za zaskrbljenost, zlasti kar zadeva nadzorne in upravne odbore javnih družb. Prejšnje določbe o merilih za članstvo so bile ovržene. · Hrvaška mora zagotoviti učinkovit sistem za preprečevanje korupcije v podjetjih v državni lasti. · Še naprej je treba razvijati pojem politične odgovornosti in nične tolerance do korupcije. 7) Nadaljnja krepitev varovanja manjšin, med drugim z učinkovitim izvajanjem ustavnega zakona o pravicah narodnostnih manjšin Varovanje manjšin se še naprej izboljšuje zaradi nadaljnjega izvajanja ukrepov za njihovo zaščito, vključno z ustavnim zakonom o pravicah narodnih manjšin. Decembra 2011 je bilo izvoljenih osem poslancev, ki predstavljajo nacionalne manjšine. Čeprav niso del vladajoče koalicije, se je sodelovanje med političnimi predstavniki manjšin in vlado začelo dobro. Vlada je v skladu z ustavnim zakonom o pravicah narodnih manjšin za obdobje 2011–2014 sprejela nekatere ukrepe za izvajanje načrta za zaposlovanje pripadnikov manjšin iz maja 2011. · Vendar pa je dejansko zaposlovanje pripadnikov manjšin še vedno omejeno, predvsem zaradi nizke stopnje zaposlovanja. Na tem področju je potrebno strožje spremljanje. · Hrvaška mora tudi še naprej spodbujati strpnost do manjšin, zlasti do hrvaških Srbov, ter sprejeti ustrezne ukrepe za zaščito tistih, ki bi še vedno lahko bili žrtve groženj oziroma diskriminacije, sovražnosti ali nasilja. Romska manjšina živi v zelo težkih življenjskih razmerah; izzivi ostajajo na področju izobraževanja, socialnega in zdravstvenega varstva, zaposlovanja ter dostopa do osebnih dokumentov. 8) Nadaljnje reševanje nerešenih vprašanj v zvezi z vračanjem beguncev Dosežen je bil določen napredek glede nastanitve. Še naprej se izvajajo programi nastanitve povratnikov. Rešenih je bilo 210 zadev iz načrta iz marca 2011 za reševanje približno 2 350 preostalih vlog, pri čemer se je 86 družin že lahko vselilo v svoja stanovanja. Do sedaj je bilo odobrenih 1 012 stanovanjskih pomoči. Nadaljuje se izvajanje odločbe o priznavanju pravic do pokojnine. Hrvaška prav tako še naprej sodeluje s sosednjimi državami v sarajevskem procesu, kjer je bil dosežen napredek, zlasti pri večjem regionalnem stanovanjskem projektu. Nove možnosti nakupa pod ugodnimi pogoji za upravičence v okviru stanovanjskega projekta so se izvajale le v omejenem obsegu. 9) Nadaljnje izboljševanje varstva človekovih pravic Človekove pravice so na splošno še naprej dokaj dobro spoštovane. · Vendar pa je treba strožje uporabljati obstoječe pravne določbe. Hrvaška nadalje napreduje pri izvajanju protidiskriminacijskega zakona in zakona o kaznivih dejanjih iz sovraštva. · To področje je treba še naprej razvijati, pri tem pa je treba pozornost posvetiti uporabi odvračilnih sankcij. Oktobra 2011 je bil sprejet zakon, ki združuje urad varuha človekovih pravic in center za človekove pravice ter tri varuhe za človekove pravice, specializirane za enakost spolov, otroke in invalide. Februarja je ustavno sodišče iz procesnih razlogov odločilo, da zakon ne more začeti veljati 1. julija 2012, kot je bilo predvideno. · Ko bo vzpostavljen zakonodajni okvir, mora Hrvaška zagotoviti ustrezno združevanje uradov. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti vzpostavitvi močnejšega sistema za varstvo človekovih pravic ter zagotavljanju ustreznih delovnih prostorov, skupne zbirke podatkov in preglednega financiranja. 10) Nadaljnje polno sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo Hrvaška še naprej sodeluje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo. Pri preiskavah, povezanih z iskanjem manjkajočih vojaških dokumentov, ki jih zahteva urad tožilca sodišča, ali ugotavljanjem, kaj se je z njimi zgodilo, Hrvaška ni dosegla posebnega napredka. Prošnjo Hrvaške, da v pritožbi zoper sodbo z dne 15. aprila 2011 zoper hrvaška generala Gotovino in Markača deluje v vlogi prijatelja sodišča (amicus curiae), je sodišče zavrnilo. 2.3. Pravica, svoboda in varnost Hrvaška napreduje pri izpolnjevanju zavez in zahtev, ki izhajajo iz pristopnih pogajanj za to poglavje. Lahko se šteje, da njene priprave na članstvo na področju pravice, svobode in varnosti potekajo v veliki meri po načrtu. Na področju migracij je bil 28. oktobra 2011 sprejet nov zakon o tujcih, ki je že začel veljati, s čimer je hrvaška zakonodaja še bolj usklajena s pravnim redom EU na tem področju. · Še vedno pa je potrebna strategija za migracije, ki bo zagotavljala širši pristop k zaščiti migrantov in beguncev. Potrebna so nadaljnja prizadevanja za rešitev težav v zvezi z gradnjo sprejemnih centrov ter za zagotovitev ustrezne pomoči mladoletnikom brez spremstva. Na področju azila je bil dosežen napredek pri pripravah za izvajanje pravnega reda EU na področju azila. Od januarja 2012 so popolnoma operativna nova upravna sodišča za drugostopenjske zadeve. Imenovani so bili predsedniki vseh štirih sodišč, pa tudi 20 sodnikov in 34 javnih uslužbencev. V letu 2011 se je število prošenj za azil znatno povečalo, zato je treba povečati upravne zmogljivosti na tem področju. · Zagotoviti je treba zlasti prenos strokovnega znanja komisije za azil upravnim sodiščem ter usposabljanja za nove sodnike. Kar zaveda vizumsko politiko, je seznam držav, katerih državljani potrebujejo vizum za vstop na ozemlje Hrvaške, še vedno le delno usklajen s seznamom EU. · Kar zadeva zaščito listin, je treba nadaljevati s prizadevanji na področju izdaje biometričnih potnih listov v skladu s standardi EU, postopoma ukiniti osebne izkaznice, izdane pred letom 2003, ter ustrezno spremeniti pravni okvir. Kar zadeva zunanje meje in schengenski pravni red, se postopek prilagajanja schengenskemu pravnemu redu nadaljuje z nadaljnjim izboljšanjem sistema za integrirano upravljanje meja. Napredovala sta tudi medagencijsko sodelovanje in usklajevanje s sosednjimi državami in organi EU na tem področju. Dejavnosti, predvidene v akcijskem načrtu za integrirano upravljanje meja iz leta 2011, so bile delno izvedene, kljub temu pa je prišlo do zamud pri javnih naročilih nekatere tehnične opreme in nekaterih infrastrukturah. Oktobra 2011 so bile sprejete spremembe zakona o nadzoru državnih meja, ki uvajajo kontrolo v drugi vrsti; za njihovo izvajanje je potrebna še ustrezna infrastruktura. Izvaja se sistem analize tveganj. Nadaljuje se sodelovanje z agencijo Frontex. Potekajo redni sestanki z ustreznimi organi sosednjih držav, pa tudi skupne patrulje mejne policije. Na mejnem prehodu Bajakovo je bila vzpostavljena skupna kontaktna točka s Srbijo. Decembra 2011 je bil organiziran prvi usklajevalni sestanek z organi Bosne in Hercegovine (BiH) za izvajanje sporazuma na področju nadzora državnih meja. Napredovale so tudi razprave z obema državama in Črno goro za uskladitev dvostranskih sporazumov o obmejnem prometu s pravnim redom EU. Te razprave naj bi bile finalizirane pred pristopom. Sporazum o prostem tranzitu z BiH je treba pred pristopom uskladiti s pravnim redom EU. Osebje mejne policije se je povečalo; v letu 2011 je bilo zaposlenih 308 mejnih policistov. Specialistično usposabljanje mejnih policistov ni sistematično predvideno v učnem načrtu. Nacionalni informacijski sistem za upravljanje meja je bil nameščen na 33 dodatnih mejnih prehodih. Konec februarja 2012 je postal operativen na 74 mejnih prehodih, od česar jih je 38 na prihodnjih zunanjih mejah EU; sistem še ne deluje v celoti. V Neumu je vzpostavljen integriran sistem za nadzor meja, ki deluje 24 ur na dan. Gradbena dela na novih mejnih prehodih so v zaostanku, vendar naj bi bila dokončana do konca leta 2012. Operativen je sistem za video nadzor zelene meje v Metkoviću. Zaključena je prva faza vzpostavljanja nacionalnega pomorskega središča za izmenjavo informacij, ki bo omogočalo sledenje in spremljanje plovil na hrvaškem ozemlju. · Središče mora zaposliti več specializiranih in usposobljenih uslužbencev. Zagotoviti je treba povezavo z radarji ustreznih ministrstev. · Nadaljevati je treba z izvajanjem akcijskega načrta za integrirano upravljanja meja v skladu z načrtom in ustrezno odpravljati zamude. Pripraviti je treba celovit načrt za prenovo mejne infrastrukture. Na področju pravosodnega sodelovanja v civilnih in kazenskih zadevah sta bila oktobra 2011 podpisana sporazum s Črno goro o vzajemnem izvajanju kazenskih sodb in sporazum o izročitvah z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo. Ustanovljena je bila delovna skupina, ki se je večkrat sestala, da bi pripravila novi akt o mednarodnem zasebnem pravu. Napreduje tudi sodelovanje z Evropsko pravosodno mrežo v civilnih in gospodarskih zadevah. · Treba si je še naprej prizadevati za prilagoditev zakonodaje, okrepitev institucionalnega okvira in izboljšanje komunikacij med organi na področju pravosodnega sodelovanja. Na področju policijskega sodelovanja in boja proti organiziranemu kriminalu Hrvaška še naprej dobro sodeluje z Evropolom. Napredovale so tehnične priprave in usposabljanje osebja za vzpostavitev urada za zahteve po dodatnih informacijah pri nacionalnih vnosih (Supplementary Information Request at the National Entry: S.I.Re.N.E) in nacionalnega urada za schengenski informacijski sistem (Schengen Information System (S.I.S.)). · Vendar pa regulativnega okvira za ta urada še ni Potekala so različna usposabljanja na področju boja proti organiziranemu kriminalu, tudi o krepitvi analiz obveščevalnih podatkov o kriminalnih dejavnostih ter preprečevanju pranja denarja. Vzpostavljen je sistem spremljanja za boj proti korupciji na področju upravljanja meja. · V pripravi je nov zakon o policiji; paziti je treba, da se zagotovi, da bo osnutek v skladu s strategijo za upravljanje človeških virov vključeval merili preglednosti in enake obravnave. Rezultati boja proti organiziranemu kriminalu se še naprej izboljšujejo, zlasti s številnimi preiskavami in obsodbami na področju tihotapljenja drog. · Povečati je treba obseg zaseženega premoženja. · Pozornost je treba nameniti usklajevanju kazenskih in finančnih preiskav ter izvajanju pravnega okvira na področju boja proti trgovini z ljudmi. Zmogljivosti nacionalnega policijskega urada za zatiranje korupcije in organiziranega kriminala (PNUSKOK) so se povečale s priložnostnimi usposabljanji osebja. · Potrebna so nadaljnja prizadevanja za izboljšanje opreme in naprav, zlasti v splitskem uradu. Sodelovanje med agencijami pri izmenjavi podatkov o domnevnem pranju denarja in financiranju terorizma je zdaj lažje zaradi podpisa priloge k protokolu o sodelovanju med organi, ki se ukvarjajo s korupcijo, organiziranim kriminalom ter povezanim kriminalom na področju pranja denarja in financiranja terorizma. 2.4. Pregled stanja na področju priprav v okviru drugih poglavij pravnega reda Na večini področij pravnega reda EU priprave na članstvo dobro napredujejo. Priprave so skoraj zaključene na področju svobode gibanja delavcev, prava gospodarskih družb, pravic intelektualne lastnine, finančnih storitev, ekonomske in monetarne politike, statistike, vseevropskih omrežij ter znanosti in raziskav, izobraževanja in kulture, pa tudi zunanje, varnostne in obrambne politike. Hrvaška je dosegla zelo dobro raven usklajenosti, v večini poglavij pravnega reda ostaja relativno malo nerešenih vprašanj. · Kar zadeva prost pretok blaga, mora Hrvaška dokončati uskladitev zakonodaje na področju horizontalnih ukrepov ter zakonodaje o proizvodih po starem in novem pristopu. Nujno je treba nameniti pozornost zahtevi Hrvaške za dodatno vmesno skladiščenje uvoženih naftnih derivatov, ki pomeni ukrep z učinkom, enakovrednim količinskim omejitvam, kar je v nasprotju s pravnim redom. · Kar zadeva prost pretok kapitala, je treba dodatno pozornost nameniti spremembam zakona o privatizaciji družbe INA in zakona o privatizaciji Telekoma. Nadaljevati je treba prizadevanja za izvajanje akcijskega načrta za boj proti pranju denarja. · Kar zadeva javna naročila, je treba posvetiti pozornost uskladitvi sekundarne zakonodaje, zlasti na področju javnih naročil za obrambo, ter pravilnemu izvajanju novo sprejete zakonodaje, zlasti na lokalni ravni, tudi z ozirom na prihodnje upravljanje strukturnih skladov. · Na področju informacijske družbe in medijev je treba davčni ukrep za mobilne storitve, ponovno uveden januarja 2012, nujno odpraviti. · Na področju prometne politike je treba pozornost posvetiti nadaljnji uskladitvi zakonodaje na področjih kombiniranega prevoza in izboljšanju upravne zmogljivosti, zlasti v zvezi z delovanjem agencije za varnost v železniškem prometu. · V zvezi z energetiko je treba pozornost posvetiti nadaljnji uskladitvi zakonodaje na področju notranjega trga z električno energijo in nadaljevati proces liberalizacije trgov z električno energijo in plinom. · V zvezi z obdavčitvijo mora Hrvaška zagotoviti, da bodo z dnem pristopa vzpostavljeni vsi pomembni računalniški sistemi in da bo možna izmenjava podatkov z EU in drugimi državami članicami. · Na področju socialne politike in zaposlovanja je treba pozornost posvetiti nadaljnji uskladitvi zakonodaje na področju boja proti diskriminaciji in enakim možnostim. Obravnavati je treba tudi strukturne pomanjkljivosti trga dela, nadaljnjo izgradnjo zmogljivosti socialnih partnerjev in nadaljnjo krepitev upravnih zmogljivosti na vseh področjih. · Kar zadeva podjetniško in industrijsko politiko, so potrebna prizadevanja za izboljšanje poslovnega okolja. · Na področju varstva potrošnikov in zdravja so potrebna nadaljnja prizadevanja za posodobitev, prestrukturiranje in izdajo dovoljenj za zmogljivosti za obdelavo krvi, tkiv in celic v skladu s tehničnimi zahtevami EU. · Kar zadeva carinsko unijo, mora Hrvaška dokončati pripravo in uvedbo vseh informacijskih sistemov, ki so potrebni za medsebojno povezljivost in interoperabilnost s carinskimi sistemi EU. · Kar zadeva zunanje odnose, mora Hrvaška do pristopa zagotoviti uskladitev mednarodnih sporazumov s pravnim redom EU. · Na področju finančnega nadzora so potrebna nadaljnja prizadevanja za izboljšanje splošnega delovanja notranjega nadzora javnih financ in zunanje revizije na centralni in lokalni ravni. · Na področju finančnih in proračunskih predpisov mora usklajevalni organ še naprej krepiti svoje zmogljivosti za učinkovito usklajevanje celotnega sistema lastnih sredstev po pristopu. Pospešiti je treba posodobitev strategije carinskih kontrol, da bo bolj osredotočena na naknadne kontrole po carinjenju. Hrvaška je na splošno dosegla dobro raven usklajenosti tudi v okviru šestih preostalih poglavij pravnega reda EU, vendar so na nekaterih področjih potrebna okrepljena prizadevanja. · Kar zadeva pravico do ustanavljanja in svobodo opravljanja storitev, potekajo priprave po načrtih. Vendar morajo biti prizadevanja osredotočena na izvajanje zakona o storitvah. · Kar zadeva kmetijstvo in razvoj podeželja, je treba posvetiti pozornost nadaljnjemu prilagajanju zakonodaje in krepitvi upravnih zmogljivosti na področju neposrednih plačil in razvoja podeželja. · Kar zadeva varnost živil ter veterinarsko in fitosanitarno politiko, je treba pozornost posvetiti pravočasni gradnji in opremi mejnih kontrolnih točk ter posodobitvi obratov za obdelavo in predelavo mleka, mesa, rib in živalskih stranskih proizvodov. Še naprej je treba posvečati pozornost nadaljnji krepitvi upravnih zmogljivosti na tem področju. · Na področju ribištva je treba posvetiti pozornost nadaljnjemu prilagajanju zakonodaje in izvajanju pravnega reda EU na področju virov in upravljanja ladjevja, inšpekcij in nadzora, strukturnih ukrepov, zlasti kar zadeva pripravo načrtov upravljanja, postopno ukinitev kategorije samooskrbnega ribištva, pa tudi dokončanje satelitskega sistema spremljanja plovil. Še naprej je treba posvečati pozornost nadaljnji krepitvi upravnih zmogljivosti, zlasti kar zadeva zaposlovanje in usposabljanje ribiških inšpektorjev. · Kar zadeva regionalno politiko in usklajevanje strukturnih instrumentov, morajo biti nadaljnja stalna prizadevanja osredotočena na učinkovito izvajanje načrtov za povečanje upravnih zmogljivosti za prihodnje izvajanje kohezijske politike in razvoj zrele projektne strukture. · Kar zadeva okolje, je treba posebno pozornost posvetiti nadaljnjemu prilagajanju in izvajanju zakonodaje na področju horizontalnega pravnega reda EU in podnebnih sprememb. Posebno pozornost je treba posvetiti učinkoviti vključenosti javnosti ter dostopu do sodnega varstva v okoljskih zadevah, kar zadeva podnebne spremembe, pa tudi dokončanju prilagajanja zakonodaje in zagotovitvi izvajanja, zlasti za sistem EU za trgovanje z emisijami. Komisija tudi poziva hrvaške oblasti, naj pospešijo prevajanje in revizijo pravnega reda EU, ki morata biti zaključena do datuma pristopa, da se zagotovi pravna varnost pri izvajanju zakonodaje EU. 3. Sklepne ugotovitve Priprave Hrvaške za članstvo v EU na splošno potekajo po načrtih. Hrvaška je dosegla precejšnjo raven usklajenosti s pravnim redom EU. Od poročila o napredku leta 2011 in zadnje posodobitve preglednic o spremljanju iz jeseni leta 2011 je bil dosežen nadaljnji napredek. Kljub temu je Komisija opredelila nekaj področij, ki zahtevajo nadaljnja prizadevanja. Hrvaške oblasti morajo sprejeti vse potrebne ukrepe, da se zagotovi, da bo država do 1. julija 2013 v celoti pripravljena za članstvo, kar je v interesu Hrvaške in EU. Komisija bo še naprej spremljala izvajanje zavez, ki jih je Hrvaška sprejela v okviru pristopnih pogajanj in se osredotočajo na vprašanja, opredeljena v preglednicah o spremljanju, ki so obravnavana tudi v tem poročilu, ter, če bodo to zahtevale okoliščine, uporabila instrumente, ki so na voljo na podlagi člena 36 Akta o pristopu. V skladu z navedenim členom bo Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu jeseni leta 2012 predložila celovito poročilo o spremljanju ter posodobitev preglednic o spremljanju.