POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Drugo poročilo o izvajanju nacionalnih strateških načrtov in strateških smernic Skupnosti za razvoj podeželja (2007–2013) /* COM/2013/0640 final */





KAZALO 1........... Ozadje in pregled........................................................................................................... 4 2........... Izvajanje prednostnih nalog Skupnosti............................................................................. 7 3........... Obeti............................................................................................................................ 13 POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Drugo poročilo o izvajanju nacionalnih strateških načrtov in strateških smernic Skupnosti za razvoj podeželja (2007–2013) To poročilo je drugo poročilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o izvajanju nacionalnih strateških načrtov[1] in strateških smernic Skupnosti za razvoj podeželja (2007–2013)[2]. To poročilo[3] Komisije temelji na analizi in oceni zbirnih poročil, ki so jih leta 2012[4] predložile države članice, ter na drugih razpoložljivih informacijah, zlasti skupnih kazalnikih finančnega in fizičnega spremljanja ter nekaterih rezultatih Evropske mreže za razvoj podeželja. Vključuje povzetek glavnih značilnosti trenutnega razvoja dogodkov, trendov in izzivov, povezanih z izvajanjem nacionalnih strateških načrtov in strateških smernic Skupnosti. Poudariti je treba, da so v zbirnih poročilih držav članic za leto 2012 združeni podatki od začetka programskega obdobja leta 2007 do konca leta 2011. V tem poročilu so upoštevane prilagoditve nacionalnih strateških načrtov in z njimi povezanih programov razvoja podeželja, ki so sledile sistematskemu pregledu skupne kmetijske politike, ter evropskega načrta za oživitev gospodarstva[5], ki je bil dokončan leta 2010. 1. Ozadje in pregled 1.1 Prednostne naloge Skupnosti za razvoj podeželja za obdobje 2007–2013 Svet Evropske unije je februarja 2006 sprejel strateške smernice za razvoj podeželja za obdobje 2007–20132, v katerih so navedene tri glavne tematske prednostne naloge: Izboljšanje konkurenčnosti kmetijskega in gozdarskega sektorja. Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP[6]) mora prispevati k močnemu in dinamičnemu evropskemu kmetijsko-živilskemu sektorju z osredotočanjem na prednostne naloge prenosa znanja, posodabljanja, inovacij in kakovosti v prehranski verigi ter na prednostne sektorje za naložbe v fizični in človeški kapital. Ukrepi, razvrščeni pod „os 1“, prispevajo predvsem k cilju programov razvoja podeželja v zvezi s konkurenčnostjo. Izboljšanje okolja in podeželja. Za varstvo in povečanje naravnih virov EU in podeželskih krajin morajo viri, namenjeni tej prednostni nalogi, prispevati k trem prednostnim področjem na ravni EU: biotski raznovrstnosti in ohranjanju ter razvoju sistemov kmetijstva in gozdarstva visoke naravne vrednosti in tradicionalnih kmetijskih krajin, vodi in podnebnim spremembam. Ukrepi, razvrščeni pod „os 2“ programov razvoja podeželja, prispevajo predvsem k okoljskemu cilju. Izboljšanje kakovosti življenja na podeželskih območjih in spodbujanje diverzifikacije podeželskega gospodarstva. Viri, namenjeni tem področjem, morajo prispevati h glavni prednostni nalogi ustvarjanja zaposlitvenih možnosti in pogojev za rast. Intervencije je treba uporabljati zlasti za spodbujanje oblikovanja zmogljivosti, pridobivanja strokovnih znanj in organizacije za razvoj lokalne strategije ter tudi za pomoč pri zagotavljanju, da bo podeželje ostalo privlačno za prihodnje generacije. Pri spodbujanju usposabljanja, obveščanja in podjetništva je treba upoštevati posebne potrebe žensk, mladih in starejših delavcev. Ukrepi, ki so razvrščeni pod „os 3“ programov razvoja podeželja, skupaj z osjo 4 prispevajo predvsem k širšim ciljem v zvezi z razvojem podeželja. Poleg tematskih prednostnih nalog je v strateških smernicah poudarjena tudi potreba po: – gradnji lokalnih zmogljivosti za zaposlovanje in diverzifikacijo ob prispevanju k tematskim prednostnim nalogam. Ta horizontalna os, ki se imenuje tudi „os Leader“ (os 4), mora imeti pomembno vlogo pri izboljšanju upravljanja in izkoriščanju endogenega razvojnega potenciala podeželja prek lokalnih razvojnih strategij, – zagotavljanju usklajenosti pri programiranju. Sinergije med osmi in znotraj njih morajo biti čim večje. Po potrebi je treba upoštevati druge strategije na ravni EU. Uporabiti je treba sredstva za izboljšanje upravljanja in izvajanja politike. Zlasti je treba oblikovati evropske in nacionalne mreže za razvoj podeželja kot platformo za izmenjavo najboljše prakse ter strokovnega znanja in izkušenj med deležniki v zvezi z vsemi vidiki oblikovanja, upravljanja in izvajanja politike, – komplementarnosti med instrumenti Skupnosti. Da bi spodbudile sinergijo med strukturno in zaposlitveno politiko ter politiko razvoja podeželja, morajo države članice zagotoviti dopolnjevanje in skladnost med ukrepi, ki naj bi se financirali iz različnih skladov EU. S temi strateškimi smernicami je bil opredeljen okvir, na podlagi katerega so države članice pripravile svoje nacionalne strateške načrte, s katerimi se prednostne naloge EU prenašajo v nacionalne prednostne naloge in ki se uporabljajo kot referenca za programe razvoja podeželja. Prednostne naloge se izvajajo prek sklopov izbranih ukrepov, ki so razvrščeni po oseh (glej preglednico 1[7] s seznamom ukrepov po posameznih oseh). Programi so lahko nacionalni ali regionalni, Komisija pa jih je odobrila v letih 2007 in 2008. Njihovo izvajanje se spremlja in ocenjuje na podlagi okvira skupnega spremljanja in vrednotenja. 1.2 Pregled proračuna in operativnih ciljev Skupni proračun EKSRP je skupaj z dodatkom 4,95 milijarde EUR iz okvirov sistematskega pregleda skupne kmetijske politike in evropskega načrta za oživitev gospodarstva za celotno programsko obdobje 2007–2013 znašal 96,2 milijarde EUR[8]. Da bi se zagotovila uravnotežena strategija, ima EKSRP za vsako tematsko os določene najnižje ravni porabe, ki jih je treba uporabljati v vsakem programu razvoja podeželja (10 % za os 1, 25 % za os 2 in 10 % za os 3). Pri osi Leader je za vsak program rezerviranih najmanj 5 % (2,5 % za nove države članice) sredstev EU. Ker se sredstva EKSRP uporabljajo v okviru deljenega upravljanja, jih dopolnjujejo nacionalna javna sredstva[9]. Potem ko je bilo načrtovanje programov izvedeno na ravni držav članic, sta bili decembra 2011 finančna razdelitev med različne osi in opredelitev glavnih ciljev za leto 2013 naslednji[10]: – za os 1 „izboljšanje konkurenčnosti kmetijskega in gozdarskega sektorja“ je namenjenih 35 % skupnih sredstev EKSRP. Pričakuje se, da se bo v okviru te osi do leta 2013 prispevalo k 600 000 naložbenim projektom za posodabljanje kmetijskih gospodarstev, podprlo 35 000 podjetij za dodajanje vrednosti kmetijskim in gozdarskim proizvodom ter omogočilo uspešno dokončanje usposabljanja, povezanega s kmetijstvom in/ali gozdarstvom, za 2,8 milijona udeležencev, – za os 2 „izboljšanje okolja in podeželja“ je namenjenih največ skupnih sredstev EKSRP, in sicer 47 %. Načrtovan rezultat je zagotoviti 47 milijonov ha kmetijskih zemljišč v okviru kmetijsko-okoljskega upravljanja, nadomestilo zaradi naravnih ovir za 55 milijonov ha kmetijskih površin na območjih z naravnimi ovirami in gorskih območjih, 573 000 ha novih pogozdenih površin in podporo za 1,3 milijona ha kmetijskih zemljišč za izpolnjevanje zahtev NATURA 2000, – delež sredstev za os 3 „kakovost življenja na podeželskih območjih in diverzifikacija podeželskega gospodarstva“ je manjši, in sicer 18 % skupnih sredstev EKSRP. Pričakuje se, da se bo v okviru te osi do leta 2013 prispevalo k zagotavljanju izboljšanih storitev za 88 milijonov prebivalcev podeželja in podprlo 28 000 projektov za obnovo vasi. Za os Leader je namenjenih 6 % skupnih sredstev EKSRP. Največji delež podpore za izvajanje lokalnih razvojnih strategij naj bi prispeval k diverzifikaciji in kakovosti življenja (vrste projektov v okviru osi 3). Na ravni ukrepov je glavni ukrep še vedno podpora za kmetijsko-okoljska plačila (214) v višini 23 milijard EUR za celotno obdobje. Druga najpomembnejša ukrepa v smislu proračuna sta podpora za območja z naravnimi ovirami (211 in 212) v višini 13,4 milijarde EUR in posodabljanje kmetijskih gospodarstev (121) v višini 11 milijard EUR. Slika 1: Dodelitev sredstev EKSRP (2007–2013), načrtovanih po ukrepih (stanje konec leta 2011) (v milijardah EUR)[11] Za boljši vpogled v posebno načrtovanje sistematskega pregleda in evropski načrt za oživitev gospodarstva, ki je bil dokončan leta 2010, je na sliki 2 prikazana razdelitev dodatnega proračuna iz okvirov sistematskega pregleda in evropskega načrta za oživitev gospodarstva glede na različne prednostne naloge. Večina sredstev je namenjenih področju biotske raznovrstnosti (31 % vseh sredstev oziroma 1,5 milijarde EUR) in področju gospodarjenja z vodami (27 % oziroma 1,3 milijarde EUR). Za prestrukturiranje sektorja mleka je bilo namenjenih 15 % dodatnega proračuna (0,7 milijarde EUR), za ukrepe v zvezi s podnebnimi spremembami 14 % (0,7 milijarde EUR) in za obnovljivo energijo 6 % (0,3 milijarde EUR). Razvoj širokopasovne infrastrukture na podeželskih območjih ostaja pomembno politično vprašanje. Države članice so se zato odločile vložiti 35 % sredstev iz okvira evropskega načrta za oživitev gospodarstva v širokopasovno infrastrukturo, kar od 1 milijarde EUR, ki je na voljo, znaša 360,4 milijona EUR. Slika 2: Razdelitev sredstev iz okvira sistematskega pregleda skupne kmetijske politike ter evropskega načrta za oživitev gospodarstva glede na nove izzive (v %) Vir: Preglednica 2 delovnega dokumenta služb Komisije[12]. Nova sredstva, usmerjena v programe razvoja podeželja, ki so bila sproščena v okviru sistematskega pregleda in evropskega načrta za oživitev gospodarstva, pomenijo dodatek k povečanju splošnega proračuna EKSRP za obravnavanje posebnih opredeljenih izzivov. V številnih primerih so bile zadevne dejavnosti že del začetnih programov, sredstva zanje pa so se povečala prek sistematskega pregleda in evropskega načrta za oživitev podeželja. 2. Izvajanje prednostnih nalog Skupnosti 2.1 Pregled rezultatov, težav in rešitev Skupni odhodki EKSRP, ki so bili izplačani državam članicam EU-27, so konec leta 2011 znašali 44,5 milijarde EUR[13], kar pomeni 46 % splošnega proračuna za obdobje 2007–2013 v višini 96,2 milijarde EUR. Glede na to, da obravnavani časovni okvir zajema 56 % plačilnega obdobja (5 let od skupno 9 let[14]), kaže, da so se letni odhodki po počasnejšem začetku v prvih letih programskega obdobja 2007–2013 začeli pospešeno povečevati. Stanje porabe je med državami članicami zelo različno (slika 2): v dveh državah članicah je raven porabe okoli 70 %, medtem ko so štiri države članice porabile manj kot 40 %. Opozoriti je treba, da so sredstva za plačila za obveznosti iz predhodnega programskega obdobja 2000–2006, kot so bila predvidena v prehodnih pravilih, v glavnem porabljena. Slika 3: Skupno izvrševanje proračuna EKSRP do konca leta 2011 v primerjavi s skupnimi dodeljenimi sredstvi za obdobje 2007–2013 Odhodki v okviru osi 2 so predvsem zaradi večletne narave ključnih ukrepov (kmetijsko-okoljski ukrep, območja z naravnimi ovirami) dosegli optimum, pri čemer se vračajo letna plačila. Tudi pri izvajanju osi 1 se na splošno dosegajo zadani cilji. Na drugi strani poraba v okviru osi 3 ostaja nizka, in sicer verjetno zaradi finančnih težav potencialnih upravičencev, da bi pridobili enakovredna sredstva. Za ukrepe v okviru osi 4 je bil značilen počasnejši začetek izvajanja, ki je posledica obveznega predhodnega oblikovanja lokalnih strategij in lokalnih akcijskih skupin pred vsakršnim izvajanjem projektov (glej preglednico 4). Slika 4: Skupni proračun za razvoj podeželja (EKSRP v milijardah EUR) in delež porabe do konca leta 2011 Če se osredotočimo zlasti na izvajanje sistematskega pregleda in evropskega načrta za oživitev podeželja, je bilo do konca leta 2011 od skupno načrtovanih 4,95 milijarde EUR porabljenih 1,27 milijarde EUR. To pomeni 26 % skupnega, vendar zelo pomembnega povečanja med letoma 2010 in 2011 (+235 %), kar po pričakovanem skromnem začetku v letu 2010 kaže na pozitiven razvoj dogodkov. Če pogledamo porabo po izzivih, kaže, da je poraba za biotsko raznovrstnost in podnebne spremembe, ki znaša 52 %, večja v primerjavi s povprečjem, ki znaša 32 %, medtem ko poraba za širokopasovno infrastrukturo, gospodarjenje z vodami in obnovljivo energijo zaostaja, pri čemer znaša okoli 10 %. Večjo porabo za izzive biotske raznovrstnosti in podnebnih sprememb je mogoče pojasniti z dejstvom, da so bili ti izzivi pretežno obravnavami v okviru ukrepov v okviru osi 2, ki so bili v določeni meri že izvedeni. Slika 5: Skupni proračun za razvoj podeželja, vključno s sistematskim pregledom in evropskim načrtom za oživitev gospodarstva (EKSRP v milijardah EUR), ter okvirni delež porabe do konca leta 2011[15] Raven učinkov, merjenih s kazalniki učinka, je glede na skupne cilje za leto 2013, ki so jih države članice določile v svojih programih, na splošno v skladu s finančno ravnijo izvajanja. Celovit sklop kazalnikov učinka je prikazan v preglednici 3. Splošne težave pri izvajanju in ugotovljene rešitve Države članice so kot najpogostejšo težavo izpostavile gospodarsko krizo. Ta je prispevala k težavam pri uporabi naložbenih ukrepov zaradi pomanjkanja lastnih sredstev upravičencev, težavam vlagateljev pri najemanju posojil in proračunskim pritiskom, ki omejujejo javne pobude. Zasebni sektor je bil na splošno manj pripravljen tvegati, medtem ko so bile nekatere naložbe morda preusmerjene v manj ambiciozne projekte ali preprosto odložene. Razmere v državah članicah EU-27 si niso bile podobne, pri čemer se nekatere države članice še vedno soočajo z negativnimi razmerami, medtem ko so druge od leta 2008 zabeležile zmerno oživitev gospodarstva. Navedeno je vplivalo na os 1, vendar je še bolj pomembno zaznamovalo os 3, v okviru katere so podprti projekti, kot so infrastruktura, ki zahtevajo daljši čas financiranja in izvajanja. Nekateri izvajalski organi (organi upravljanja, plačilne agencije) programov razvoja podeželja so se pri obravnavanju vseh prijav še vedno soočali z upravnimi težavami in težavami v zvezi z zmogljivostjo. Ob uvedbi novih ukrepov je lahko ogroženo izvajanje (tj. počasen napredek pri ukrepih v zvezi s človeškim kapitalom, neustrezna uporaba) tudi zaradi pomanjkanja ozaveščenosti in izkušenj potencialnih upravičencev, predvsem v nekaterih državah članicah EU-12 ali v vseh državah članicah EU-27. Za odpravo teh težav so nekatere države članice uvedle zadostne dejavnosti usposabljanja/kmetijskega svetovanja, vendar je za to potreben čas. Rešitve so bile ugotovljene, pri čemer so bile v obliki sprememb že uvedene v številnih programih, predvsem na podlagi priporočil v okviru vmesnega ocenjevanja. Zaradi finančne krize so države članice uvedle različne programske prilagoditve, kot so: sprememba kritja državne pomoči, ravni nepovratnih sredstev in stopenj pomoči za manj privlačne ukrepe, prilagoditev izbirnih postopkov in razmejitev, povečanje stopnje sofinanciranja EU, uporaba instrumentov finančnega inženiringa, kot so jamstveni skladi ali mehanizmi za omogočanje brezobrestnih posojil in/ali prerazporeditev sredstev. V tej fazi so mehanizmi za zagotavljaje dopolnjevanja med EKSRP in strukturni skladi EU že vzpostavljeni in delujejo. Določajo razmejitvene črte in vzpostavljajo mehanizme usklajevanja (medresorski organ itd.). 2.2. Izboljšanje konkurenčnosti kmetijskega in gozdarskega sektorja Skupni odhodki EKSRP v okviru osi 1, evidentirani za obdobje 2007–2011, znašajo 42 % skupnih dodeljenih sredstev za obdobje 2007–2013 (povprečje v EU-27). Konec leta 2011 sta bila glavna rezultata za ta cilj naslednja: · število udeležencev, ki so uspešno končali usposabljanje, povezano s kmetijstvom in/ali gozdarstvom: 1 353 000 (49 % ocenjenega cilja za leto 2013), · število gospodarstev, ki uvajajo nove proizvode ali nove tehnologije: 73 600 (29 % ocenjenega cilja za leto 2013). Izvajanje ukrepov[16] Ukrep 121 (posodabljanje kmetijskih gospodarstev) je z vidika dodelitve proračunskih sredstev največji ukrep v okviru osi 1 (11 milijard EUR). Poraba plačil v okviru tega ukrepa znaša 51 % skupnega proračuna za ta ukrep, pri čemer je dokončanih že 220 000 projektov posodobitve (37 % cilja za leto 2013), vključno z več kot 3 000 projekti in 765 milijoni EUR skupnih naložb (privatnih in javnih) za prestrukturiranje sektorja mleka, in sicer prek sistematskega pregleda. Pozitivna poraba kaže, da je interes kmetov za naložbe zelo velik. Kadar so bile stopnje izvajanja manjše od ciljnih stopenj, so države kot glavni razlog za to navedle gospodarsko krizo, ki je negativno vplivala na naložbeno zmogljivost gospodarstev. Poraba v okviru ukrepa 123 (dodajanje vrednosti kmetijskim in gozdarskim proizvodom), ki je drugi največji ukrep v okviru osi 1 z vidika dodelitve sredstev, znaša 35 %, pri čemer je podprtih 15 770 gospodarstev (od ciljnih 35 250 za leto 2013). Za druge ukrepe v okviru osi 1 so stopnje porabe naslednje: ukrep 112 (pomoč mladim kmetom, poraba v višini 50 % in 100 000 podprtih mladih kmetov) in ukrep 141 (delno samooskrbno kmetovanje, poraba v višini 51 % in 40 000 podprtih delno samooskrbnih gospodarstev). 2.3. Izboljšanje okolja in podeželja Skupni izdatki EKSRP v okviru osi 2 za obdobje 2007–2011 pomenijo 58 % skupnih dodeljenih sredstev. Glavni rezultati, doseženi za ta cilj ob koncu leta 2011, so predvsem naslednji: · 50 milijonov ha v okviru uspešnega upravljanja zemljišč, ki prispeva k biotski raznovrstnosti, · 32 milijonov ha za izboljšanje kakovosti vode, · 40 milijonov ha za izboljšanje kakovosti prsti[17]. Izvajanje ukrepov Trije največji ukrepi z vidika dodelitve proračunskih sredstev imajo hkrati tudi največjo porabo med ukrepi v okviru osi 2: ukrep 211 (plačila kmetom zaradi naravnih ovir na gorskih območjih, poraba v višini 74 %), ukrep 212 (plačila kmetom na območjih z naravnimi ovirami, ki niso gorska območja, poraba v višini 67 %) in ukrep 214 (kmetijsko-okoljska plačila, poraba v višini 58 %). Z ukrepoma 211 in 212 se skupaj podpira 52,8 milijona ha, s kmetijsko-okoljskim ukrepom pa 41[18] milijonov ha, vključno s 4 milijoni EUR za reševanje izzivov, povezanih s podnebnimi spremembami, in 5,2 milijona EUR za reševanje izzivov, povezanih z biotsko raznovrstnostjo, in sicer prek sistematskega pregleda[19]. Po finančni porabi navedenim ukrepom sledita ukrep 215 (dobrobit živali, finančna poraba v višini 50 % in 144 650 podprtih pogodb do zdaj) in ukrep 221 (prvo pogozdovanje kmetijskih površin, finančna poraba v višini 41 % in 165 600 pogozdenih površin do zdaj). 2.4. Izboljšanje kakovosti življenja v podeželskih območjih in spodbujanje diverzifikacije podeželskega gospodarstva Skupni odhodki EKSRP v okviru osi 3 za obdobje 2007–2011 obsegajo 31 % skupnih dodeljenih sredstev za obdobje 2007–2013, pri čemer so razlike med državami članicami velike (glej preglednico 4). Po navedbah držav članic so glavni razlog za počasno porabo finančna kriza (pomanjkanje zasebnih in nacionalnih/lokalnih sredstev) in nekatere upravne zahteve (obveznosti glede nadzora, dolgi postopki v zvezi z vlogami in izbiro). Poleg tega v nekaterih državah članicah izvajanje osi 3 poteka izključno prek osi Leader, zato so zamude pri izvajanju osi Leader vplivale tudi na porabo v okviru osi 3. Glavni rezultati, doseženi za ta cilj ob koncu leta 2011, so: · os 3 je prispevala k ustvarjanju (več kot 20 000) delovnih mest v času rasti brezposelnosti na podeželju[20], · 62 milijonov prebivalcev[21] podeželja ima koristi od izboljšanih storitev, podprtih z EKSPR, · potencialni dostop do interneta ima dodatnih 3,5 milijona gospodinjstev na podeželju. Izvajanje ukrepov[22] Z vidika skupnih dodeljenih sredstev sta največja ukrepa v okviru osi 3 ukrep 321 (osnovne storitve za gospodarstvo in podeželsko prebivalstvo, finančna poraba v višini 31 % in 35 400 podprtih projektov, vključno s 550 projekti za izboljšanje širokopasovne infrastrukture na podeželskih območjih, podprtimi prek evropskega načrta za oživitev gospodarstva) in ukrep 322 (obnova in razvoj vasi, finančna poraba v višini 42 % in izvajanje dejavnosti obnove v 27 700 vaseh). Med ukrepi z največjo porabo v okviru osi 3 lahko navedemo ukrep 341 (pridobivanje strokovnih znanj, animacija in izvajanje lokalnih razvojnih strategij) s porabo v višini 41 % in 5 600 dokončanimi projekti ter ukrep 323 (ohranjanje in izboljševanje dediščine podeželja) s porabo v višini 30 % in 48 400 dokončanimi projekti do zdaj. 2.5. Gradnja lokalnih zmogljivosti za zaposlovanje in diverzifikacijo Konec leta 2011 je bil končan izbor lokalnih akcijskih skupin v 25 državah članicah. Njihovo skupno število je zdaj 2 323[23]. V primerjavi z Leader+ se je njihovo število podvojilo in polovica ozemelj pristop Leader izvaja prvič. Ker se je izbirni postopek za lokalne akcijske skupine v državah članicah zaključil razmeroma pozno, je več izbranih lokalnih akcijskih skupin šele začelo izvajati projekte, povezane z njihovo lokalno razvojno strategijo. To je razlog za majhno porabo finančnih sredstev EKSRP v okviru osi 4, ki obsega le 18 % skupnih dodeljenih sredstev v okviru te osi za programsko obdobje, vendar so se precej povečali odhodki v zadnji četrtini obdobja. Nekatere države članice so izpostavile posebne težave. Vključitev osi Leader je spremenila predvsem pristop, ki vključuje pomembne upravne prilagoditve (upravna reorganizacija, usposabljanje osebja). 3. Obeti Več programov se je dejansko začelo izvajati šele leta 2008. Podatki za naslednja leta so pokazali pospešitev izvajanja, do konca leta 2011 pa je bila skupna finančna poraba kljub nekaterim neugodnim razmeram, kot je gospodarsko stanje, skoraj optimalna. V okviru večine programov razvoja podeželja bo proračun EKSRP v celoti porabljen. Težave v zvezi z izvajanjem posameznih programov so zdaj rešene. Izvedenih je bilo več sprememb programov razvoja podeželja, s katerimi so se odpravile težave, ugotovljene v prvih letih izvajanja, upoštevala so se priporočila iz vmesnih ocenjevanj in vključena so bila dodatna sredstva za obravnavanje novih izzivov (sistematski pregled) in gospodarske krize (evropski načrt za oživitev gospodarstva). Za čim večjo porabo se ob upoštevanju najnižje ravni porabe za vsako os med njimi pričakujejo nekatere preusmeritve. Vendar bi zamuda pri izvajanju osi Leader v okviru nekaj programov razvoja podeželja, zlasti v državah EU-12, lahko privedla do težav pri izpolnjevanju najnižje ravni porabe za os 4. Z vidika političnih ciljev, pri čemer je preostali čas izvajanja štiri leta, se na splošno dosegajo zadani cilji za osi 1 in 2, ki so bili določeni v programih, medtem ko realizacija še vedno nekoliko zaostaja za osi 3 in 4, vendar je razvoj dogodkov na splošno pozitiven. Natančneje, v okviru osi 1 je bilo dokončanih 220 000 projektov posodobitve (37 % cilja za leto 2013), na podlagi različnih ukrepov, v okviru katerih so podprte naložbe, pa je 73 600 gospodarstev uvedlo nove proizvode ali nove tehnologije (29 % ocenjenega cilja za leto 2013). V okviru osi 2 so bili do zdaj izvedeni ukrepi v zvezi z okoljskimi težavami za 41 milijonov hektarov (87 % cilja za leto 2013). V okviru osi 3 je dokončanih 35 400 projektov v zvezi z osnovnimi storitvami za gospodarstvo in podeželsko prebivalstvo (40 % cilja za leto 2013) in podprtih ali oblikovanih je bilo 19 000 mikropodjetij (25 % cilja za leto 2013). Poleg tega je bilo do zdaj podrtih 55 000 projektov LEADER (os 4) (25 % cilja za leto 2013). Z okvirom skupnega spremljanja in vrednotenja so bile zagotovljene koristne informacije za poročanje ter stalno spremljanje napredka pri izvajanju programov in njihovih dosežkov. Predhodni podatki za leto 2012 kažejo, da tudi večina programov v okviru osi 3 in 4 dohiteva ostale, pri čemer je bila poraba za navedeni osi do konca leta 2011 še vedno počasna. [1] Glej poglavje II naslova II Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP). [2] Sklep Sveta z dne 20. februarja 2006 o strateških smernicah Skupnosti za razvoj podeželja (programsko obdobje 2007–2013) (2006/144/ES). [3] Glej člen 14 „Poročilo Komisije“ Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005. [4] Glej člen 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005. V teh zbirnih poročilih sta prikazana napredek pri izvajanju nacionalnih strateških načrtov in doseganju ciljev ter prispevek k izpolnjevanju strateških smernic Skupnosti. [5] Informacije o sistematskem pregledu skupne kmetijske politike in evropskem načrtu za oživitev gospodarstva ter dostop do zadevne zakonodaje, sprejete leta 2009, so na voljo na spletni strani http://ec.europa.eu/agriculture/healthcheck/index_fr.htm. [6] Uredba Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP). [7] Vse preglednice so prikazane v delovnem dokumentu služb Komisije. [8] Od leta 2007 se je proračun EKSRP za programsko obdobje 2007–2013 povečal (zlasti na podlagi sistematskega pregleda in evropskega načrta za oživitev gospodarstva) na 96,2 milijarde EUR. [9] Vsi finančni podatki v poročilu se nanašajo le na EKSRP. [10] V spodnjih podatkih in preglednici so del sredstev, dodeljenih osi LEADER, tehnična pomoč in neposredna plačila sorazmerno porazdeljeni med tri glavne osi. [11] Glej legendo ukrepov v preglednici 1 delovnega dokumenta služb Komisije. [12] Sredstva, načrtovana za inovacije, so bila prerazporejena med druge izzive. [13] Plačila državam članicam se nanašajo na koledarska leta 2007, 2008, 2009, 2010 in 2011. Niso primerljiva s tistimi iz 5. finančnega poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju EKSRP, ki temeljijo na poslovnem letu. [14] Plačila je mogoče izvesti 2 leti po zadnji obveznosti (konec leta 2013), tj. do konca leta 2015. [15] Na podlagi podatkov iz okvira skupnega spremljanja in vrednotenja za leto 2011. [16] Glej preglednico 4 za razčlenitev na podlagi spola in starosti, kot je predvidena v skladu s členom 81(3) Uredbe (ES) št. 1698/2005. [17] Kazalnik rezultatov iz okvira skupnega spremljanja in vrednotenja; isto področje bi lahko prispevalo k obravnavanju več izzivov. [18] Obveznosti le od leta 2007 dalje. [19] Glede na naravo praks upravljanja zemljišč, opredeljenih v programu, bi se lahko dodatne prakse izvajale na istem hektaru. [20] Na redko poseljenih podeželskih območjih se je brezposelnost globalno povečala s 7,1 % leta 2007 na 10,1 % leta 2011, medtem ko se je na redko naseljenih območjih s 7 % leta 2007 povečala na 8,5 % leta 2011 (vir: Eurostat). [21] Podatek vključuje tudi potencialne prebivalce, ki imajo koristi od storitev. [22] Glej preglednico 4 za razčlenitev na podlagi spola in starosti, kot je predvidena v skladu s členom 81(3) Uredbe (ES) št. 1698/2005. [23] Po zaključku izbirnega postopka lokalnih akcijskih skupin v Romuniji in Bolgariji v letu 2012.