SL Uradni list Evropske unije C 124/1

Obvestilo Komisije o tehničnih smernicah o razvrščanju odpadkov

(2018/C 124/01)

Namen tega obvestila je zagotoviti tehnične smernice o nekaterih vidikih Direktive 2008/98/ES o odpadkih (v nadaljnjem besedilu: okvirna direktiva o odpadkih) (1) in Odločbe Komisije 2000/532/ES o seznamu odpadkov (v nadaljnjem besedilu: seznam odpadkov), kot je bila revidirana v letih 2014 in 2017 (2).

To obvestilo zlasti zagotavlja pojasnila in smernice nacionalnim organom, vključno z lokalnimi organi, in podjetjem (npr. v zvezi z dovoljenji) o pravilni razlagi in uporabi ustrezne zakonodaje EU v zvezi z razvrščanjem odpadkov, tj. opredelitvijo nevarnih lastnosti, vrednotenjem, ali ima odpadek nevarno lastnost, in ne nazadnje, uvrstitvijo odpadka med nevarne ali nenevarne.

Obvestilo je bilo sprejeto po razpravah in posvetovanjih z državami članicami in zainteresiranimi stranmi (3).

Obvestilo je sestavljeno iz treh poglavij in štirih prilog:

— Poglavje 1 vsebuje splošno ozadje razvrščanja odpadkov in navodila, kako brati smernice.

— V poglavju 2 so na kratko predstavljeni ustrezni deli zakonodaje EU o odpadkih in podan njihov pomen za opredelitev in razvrstitev (nevarnih) odpadkov.

— V poglavju 3 so predstavljeni splošni koraki razvrščanja odpadkov, pri čemer so poudarjeni osnovni pojmi, vendar se o njih podrobneje ne razpravlja.

Za podrobne informacije je navedeno sklicevanje na ustrezne priloge, v katerih so posebni vidiki izčrpno opisani:

— Priloga 1 vsebuje informacije o seznamu odpadkov in izboru ustreznih oznak odpadkov na seznamu odpadkov.

— V Prilogi 2 so predstavljeni različni viri informacij o nevarnih snoveh in njihovi razvrstitvi.

— V Prilogi 3 so opisana načela za vrednotenje posameznih nevarnih lastnosti od HP 1 do HP 15.

— V Prilogi 4 so pregledani osnovni pojmi ter navedeni razpoložljivi standardi in metode v zvezi z vzorčenjem odpadkov in kemijskimi analizami odpadkov.

Ta dokument zagotavlja pojasnila v skladu z veljavno zakonodajo EU, pri čemer se upoštevajo smernice o razvrščanju odpadkov iz različnih držav članic EU.

Te tehnične smernice se lahko po potrebi posodobijo ob upoštevanju izkušenj z izvajanjem ustrezne zakonodaje EU.

Smernice iz tega obvestila ne vplivajo na morebitno razlago Sodišča Evropske unije. Stališča, izražena v teh tehničnih smernicah, ne morejo vplivati na stališče, ki bi ga Komisija izrazila pred Sodiščem.

KRATICE

ATP Prilagoditev tehničnemu napredku BDE Bromirani difeniletri BREF Referenčni dokument o najboljših razpoložljivih tehnikah BTEX Benzen, toluen, etil benzen in ksilen CEN Evropski odbor za standardizacijo R in O Razvrščanje in označevanje CLP Razvrščanje, označevanje in pakiranje CLRTAP Konvencija o onesnaževanju zraka na velike razdalje prek meja ECHA Evropska agencija za kemikalije EEA Evropska agencija za okolje ELV Izrabljena motorna vozila GHS Globalno usklajeni sistem za razvrščanje in označevanje kemikalij ODS Snovi, ki tanjšajo ozonski plašč PAO Policiklični aromatski ogljikovodiki POP Obstojno organsko onesnaževalo VL Varnostni list ZN Združeni narodi WAC Merila za sprejemanje odpadkov OEEO Odpadna električna in elektronska oprema

KAZALO

KRATICE 3

1. UVOD 5

1.1. Ozadje 5

1.2. Na koga so smernice naslovljene? 5

1.3. Pojasnila za branje smernic 5

2. ZAKONODAJNI OKVIR 6

2.1. Zakonodaja o odpadkih 6

2.1.1. Okvirna direktiva o odpadkih 6

2.1.2. Evropski seznam odpadkov 7

2.1.3. Uredba o pošiljkah odpadkov 8

2.1.4. Direktiva o odlagališčih 8

2.1.5. Direktiva o odpadkih iz rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnosti (direktiva o rudarskih odpadkih) 9

2.1.6. Uredba REACH 9

2.1.7. Uredba o razvrščanju, označevanju in pakiranju (CLP) 10

2.1.8. Uredba o obstojnih organskih onesnaževalih 10

2.1.9. Direktiva Seveso III 11

3. POSTOPKI ZA RAZVRŠČANJE ODPADKOV 12

3.1. Splošni pristop k razvrščanju odpadkov 12

3.1.1. Korak 1: Ali se uporablja okvirna direktiva o odpadkih? 13

3.1.2. Korak 2: Katera je ustrezna oznaka odpadka iz seznama odpadkov? 14

3.2. Dodelitev zrcalne oznake odpadka za nevarne odpadke ali za nenevarne odpadke 15

3.2.1. Korak 3: Ali je na voljo dovolj informacij o sestavi odpadka, da se lahko z izračunom ali testiranjem v skladu s korakom 4 določi, ali izkazuje nevarne lastnosti? 16

3.2.2. Korak 4: Ali odpadek izkazuje katero od nevarnih lastnosti od HP 1 do HP 15? 17

3.2.3. Korak 5: Ali je verjetno ali znano, da odpadek vsebuje katerega od obstojnih organskih onesnaževal, navedenih v Prilogi k seznamu odpadkov (točka 2, tretja alinea)? 18

PRILOGE:

PRILOGA 1: Obrazloženi seznam odpadkov 21

PRILOGA 2: Viri podatkov in informacijska podlaga za nevarne snovi 83

PRILOGA 3: Posebni pristopi za določanje nevarnih lastnosti (od HP 1 do HP 15) 87

PRILOGA 4: Vzorčenje in kemijska analiza odpadkov 124

PRILOGA 5: Viri in zunanji sklici 134

1. UVOD

1.1 Ozadje

Razvrščanje odpadkov kot nevarnih ali nenevarnih in zlasti razumevanje, kdaj in pod katerimi pogoji je treba odpadke šteti za nevarne, je ključna odločitev v celotni verigi ravnanja z odpadki od nastanka do končne obdelave. Kadar je odpadek pravilno razvrščen kot nevaren, začnejo veljati številne pomembne obveznosti, na primer glede označevanja in pakiranja, pa tudi glede razpoložljive skladne obdelave.

EU je pri izvajanju zakonodaje o odpadkih pridobila izkušnje in je, ko sta se leta 2014 in 2017 pregledala okvir za razvrščanje odpadkov in seznam lastnosti, zaradi katerih so odpadki nevarni, upoštevala znanstveni in gospodarski napredek. V tej posodobitvi zakonodaje, pri kateri so se prav tako upoštevale temeljne spremembe v zakonodaji EU o kemikalijah v preteklih letih, so ponovno opredeljeni izzivi za organe in industrijo.

Kot je bilo poudarjeno tudi v sporočilu Komisije o možnostih za rešitev vprašanja stičišča med zakonodajo o kemikalijah, proizvodih in odpadkih (COM(2018) 32 final), način izvajanja in uveljavljanja predpisov o klasifikaciji odpadkov pomembno vpliva na možnosti izbire pri ravnanju z odpadki v prihodnosti, na primer na izplačljivost in ekonomsko izvedljivost zbiranja, metode recikliranja ali izbiro med recikliranjem in odlaganjem. Takšna odstopanja lahko vplivajo na rabo sekundarnih surovin. Te smernice o razvrščanju odpadkov predstavljajo prvo orodje, omenjeno v Sporočilu, ki je izvajalcem storitev ravnanja z odpadki in pristojnim organom v pomoč pri skupnem pristopu k določanju lastnosti in razvrščanju odpadkov in s tem k zmanjšanju omenjenih odstopanj in vplivov na najmanjšo možno mero.

1.2 Na koga so smernice naslovljene?

Ta dokument zagotavlja smernice nacionalnim organom, vključno z lokalnimi organi, in podjetjem (npr. v zvezi z dovoljenji) o pravilni razlagi in uporabi ustrezne zakonodaje EU v zvezi z razvrščanjem odpadkov, zlasti okvirne direktive o odpadkih (4) in seznama odpadkov (5).

1.3 Pojasnila za branje smernic

Splošno ozadje in posebni zakonodajni okvir sta predstavljena v poglavjih 1 in 2.

V poglavju 3 so navedeni osnovni koraki postopka razvrstitve. Ne vsebuje posebnih informacij, kako izvesti potrebne korake za razvrstitev, ampak zagotavlja splošni pregled. Pri nekaterih korakih je naveden sklic na ustrezno prilogo, v kateri so na voljo podrobnejše informacije.

2. ZAKONODAJNI OKVIR

2.1 Zakonodaja o odpadkih

2.1.1 Okvirna direktiva o odpadkih

Okvirna direktiva o odpadkih določa, kaj so odpadki in kako bi bilo treba z njimi ravnati. Nevaren odpadek je opredeljen kot odpadek, ki kaže eno ali več od petnajstih nevarnih lastnosti iz Priloge III k okvirni direktivi o odpadkih. Člen 7 okvirne direktive o odpadkih določa podlago za seznam odpadkov.

Okvir 1: Okvirna direktiva o odpadkih

Okvirna direktiva o odpadkih 2008/98/ES (v nadaljnjem besedilu: okvirna direktiva o odpadkih) je ključni zakonodajni dokument o odpadkih na ravni EU. Okvirna direktiva o odpadkih se je kot direktiva prenesla v nacionalno zakonodajo držav članic z ločenimi pravnimi akti.

Področje uporabe Direktive je določeno z opredelitvijo pojma „odpadek“ v členu 3(1) okvirne direktive o odpadkih kot:

„vsaka snov ali predmet, ki ga imetnik zavrže ali namerava ali mora zavreči“.

V številnih primerih je odločitev glede tega, ali je snov ali predmet „odpadek“ v skladu z okvirno direktivo o odpadkih, preprosta. V nekaterih drugih primerih pa je to težje. Obsežne smernice o opredelitvi pojma „odpadek“, vključno z informacijami o izključitvah s področja uporabe okvirne direktive o odpadkih, in primeri iz zavezujoče sodne prakse Sodišča, so na voljo v Smernicah o razlagi ključnih določb Direktive 2008/98/ES o odpadkih (6) (v nadaljnjem besedilu: smernice o okvirni direktivi o odpadkih). Če snov ali predmet izpolnjuje merila za odpadek, se zanj uporablja zakonodaja o odpadkih, vključno s pravili za razvrščanje odpadkov (razen če je posebej izključen s področja uporabe okvirne direktive o odpadkih).

V okvirni direktivi o odpadkih je v členu 3(2) „nevaren odpadek“ opredeljen kot:

„odpadek, ki kaže eno ali več nevarnih lastnosti iz Priloge III“.

Odločanje, ali se lahko snov ali predmet šteje za „odpadek“ v smislu okvirne direktive o odpadkih, je pomembna odločitev, enako pomembna pa je tudi odločitev, ali bi ga bilo treba razvrstiti kot „nenevaren odpadek“ ali „nevaren odpadek“.

Za ravnanje z nevarnimi odpadki veljajo strogi pogoji, zlasti:

— obveznost zagotavljanja dokazov zaradi sledenja odpadkom v skladu s sistemom, ki ga je vzpostavila zadevna država članica (člen 17 okvirne direktive o odpadkih),

— prepoved mešanja (člen 18 okvirne direktive o odpadkih, za podrobnosti glej smernice o okvirni direktivi o odpadkih),

— posebne obveznosti glede označevanja in pakiranja (člen 19 okvirne direktive o odpadkih).

Zakonodaja EU določa še, da se lahko nevarni odpadki obdelajo le v posebej določenih napravah za obdelavo odpadkov, ki so pridobile posebno dovoljenje v skladu s členi od 23 do 25 okvirne direktive o odpadkih, pa tudi v skladu z drugo zakonodajo, kot sta direktivi o odlagališčih (7) in industrijskih emisijah (8).

Lastnosti odpadkov, zaradi katerih so ti nevarni, iz Priloge III k okvirni direktivi o odpadkih, so bile pred kratkim prilagojene znanstvenemu napredku z Uredbo Komisije (EU) 1357/2014 (9), ki se uporablja od 1. junija 2015, in Uredbo Sveta (EU) 2017/997 (10), ki se uporablja od 5. julija 2018. Uredbe EU se neposredno uporabljajo v državah članicah brez prenosa v nacionalno zakonodajo. Nevarne lastnosti so podrobno obravnavane v Prilogi 3 k temu dokumentu.

V zvezi z razvrščanjem odpadkov člen 7 okvirne direktive o odpadkih določa podlago za seznam odpadkov (glej spodaj) in njegovo uporabo. Države članice lahko uvedejo dodatne oznake odpadkov v nacionalne dokumente, ki zajemajo seznam odpadkov.

Člen 7 okvirne direktive o odpadkih Člen 7(2) in (3) okvirne direktive o odpadkih vsebuje določbe za primer, kadar država članica odpadek, ki je na seznamu odpadkov uvrščen med nenevarne, obravnava kot nevaren odpadek, in obratno. Navedena odstavka se glasita: „2. Država članica lahko obravnava odpadek kot nevaren odpadek, čeprav ta kot tak ni uvrščen na seznam odpadkov, če ima eno ali več lastnosti iz Priloge III. Država članica o vseh takšnih primerih nemudoma uradno obvesti Komisijo. Zabeleži jih v poročilu iz člena 37(1) in Komisiji predloži vse ustrezne podatke. Seznam se glede na prejeta uradna obvestila pregleda, da se odloči o njegovi prilagoditvi. 3. Kadar lahko država članica dokaže, da določen odpadek, ki je na seznam uvrščen kot nevaren odpadek, nima nobene izmed lastnosti iz Priloge III, lahko ta odpadek obravnava kot nenevaren odpadek. Država članica o vseh takšnih primerih nemudoma uradno obvesti Komisijo in ji predloži potrebne dokaze. Seznam se glede na prejeta uradna obvestila pregleda, da se odloči o njegovi prilagoditvi.“ Člen 7(2) in (3) ne določa pristojnega organa ali ustreznega postopka za take odločitve; to vprašanje je prepuščeno notranji pravni in upravni organizaciji vsake države članice (vendar se gospodarski subjekti ali drugi zasebni subjekti ne štejejo za „države članice“ in ne morejo sprejeti odločitve na podlagi člena 7(2) in (3) okvirne direktive o odpadkih).

Okvir 2: Člen 7 okvirne direktive o odpadkih

2.1.2 Evropski seznam odpadkov

Seznam odpadkov zagotavlja dodatne določbe za vrednotenje nevarnih lastnosti in razvrščanje odpadkov. Vsebuje seznam odpadkov, ki je razvrščen v poglavja, podpoglavja in oznake odpadkov. Oznake odpadkov na seznamu odpadkov je mogoče razvrstiti v „oznake odpadkov za absolutno nevarne odpadke“, „oznake odpadkov za absolutno nenevarne odpadke“ in „zrcalne oznake odpadkov“.

Okvir 3: Evropski seznam odpadkov

Odločba Komisije 2000/532/ES (11) določa evropski seznam odpadkov. Seznam odpadkov je ključni dokument za razvrščanje odpadkov. Konsolidirana različica seznama odpadkov obstaja od leta 2000, revidirana pa je bila s Sklepom Komisije 2014/955/EU (12), da bi se seznam odpadkov prilagodil znanstvenemu napredku in uskladil z razvojem v zakonodaji o kemikalijah. Seznam odpadkov je kot sklep EU v celoti zavezujoč, naslovljen je na države članice in ga ni treba prenesti v nacionalno zakonodajo. Nekatere države članice so objavile smernice na podlagi seznama odpadkov, ki so podjetjem in organom v pomoč pri izvajanju seznama odpadkov v državi članici, zlasti kadar države članice uporabijo člen 7(2) ali (3), glej okvir 2 zgoraj.

Razvrstitev v skladu s seznamom odpadkov primarno pomeni, da se vsak odpadek razvrsti s šestmestno številko (za podrobnosti glej Prilogo 1).

Popolna in skladna razvrstitev podjetjem in pristojnim organom omogoča odločanje o vprašanju, ali je odpadek nevaren ali ne (za podrobnosti glej 2.3.1). V zvezi s tem seznam odpadkov razlikuje tri vrste oznak odpadkov:

— „oznake odpadkov za absolutno nevarne odpadke“: odpadki, ki se jim dodeli oznaka odpadka za absolutno nevarne odpadke, ne morejo biti uvrščeni pod oznake odpadkov za nenevarne odpadke in so nevarni brez nadaljnjega vrednotenja,

— „oznake odpadkov za absolutno nenevarne odpadke“: odpadki, ki se jim dodeli oznaka odpadka za absolutno nenevarne odpadke, ne morejo biti uvrščeni pod oznake odpadkov za nevarne odpadke in so nenevarni brez nadaljnjega vrednotenja,

— „zrcalne oznake odpadkov“, pri katerih je lahko odpadek iz istega vira na podlagi seznama odpadkov uvrščen pod oznako odpadka za nevarni odpadek ali za nenevarni odpadek, odvisno od posameznega primera in sestave odpadka.

2.1.3 Uredba o pošiljkah odpadkov

Uredba o pošiljkah odpadkov v pravo EU uvaja določbe Baselske konvencije in Sklepa OECD C(2001)107/final. Postopki v zvezi s pošiljkami so odvisni od vrste odpadkov, njihovega cilja in postopka njihove obdelave.

Okvir 4: Uredba o pošiljkah odpadkov

Uredba (ES) št. 1013/2006 o pošiljkah odpadkov (v nadaljnjem besedilu: uredba o pošiljkah odpadkov) (13) v pravo EU uvaja določbe Baselske konvencije in Sklepa OECD C(2001) 107/final. Uredba o pošiljkah odpadkov, ki se neposredno uporablja v vseh državah članicah, določa postopke, pogoje in zahteve, ki jih je treba izpolniti v primeru čezmejnih pošiljk odpadkov, vključno s pošiljkami med državami članicami. V skladu s členoma 34 in 36 uredbe o pošiljkah odpadkov je izvoz odpadkov za odstranjevanje zunaj območja EU/EFTA prepovedan, kakor tudi izvoz nevarnih odpadkov iz EU v katero koli državo, za katero se ne uporablja Sklep OECD.

Za pošiljke odpadkov sta vzpostavljena dva kontrolna postopka, in sicer:

— zahteve po splošnih informacijah iz člena 18, ki se običajno uporablja za pošiljke za predelavo odpadkov iz Priloge III (seznam „zelenih“ odpadkov) ali IIIA, in

— postopek predhodne pisne prijave in soglasja za vse druge vrste pošiljk odpadkov.

V zvezi z opredelitvijo odpadkov za pravilno izvedbo postopka in dokumentacijo se uporablja razvrščanje v skladu s seznami iz prilog od III do IV k uredbi o pošiljkah odpadkov (vključeni seznami iz mednarodnih sporazumov). V teh seznamih se uporablja drugačno razvrščanje kot v seznamu odpadkov.

Vendar je razvrščanje v skladu z okvirno direktivo o odpadkih in seznamom odpadkov pomembno tudi v okviru uredbe o pošiljkah odpadkov, na primer kot merilo, ali se lahko odpadki izvozijo v nekatere države nečlanice EU, za katere se ne uporablja Sklep OECD (člen 36(1) uredbe o pošiljkah odpadkov). Razvrstitev odpadkov v skladu s klasifikacijskimi številkami iz prilog III in IV (tj. oznakami iz Baselske konvencije in Sklepa OECD) ter v skladu z oznakami odpadkov iz seznama odpadkov (del 2 Priloge V k uredbi o pošiljkah odpadkov) je treba navesti na prijavnem in transportnem dokumentu, ki se uporablja v okviru postopka prijavljanja in v skladu z navodili iz točke 25 Priloge IC. Podobno je treba odpadke opredeliti na dokumentu v skladu s Prilogo VII v primeru pošiljk, za katere veljajo zahteve po splošnih informacijah iz člena 18.

Kar zadeva pošiljke odpadkov, za katere se uporablja postopek predhodne pisne prijave in soglasja, so oznake, ki jih je treba uporabiti za nevarne lastnosti (oznake H) in postopke obdelave (oznaki D in R) na prijavnih in transportnih dokumentih (prilogi IA in IB), tiste iz Priloge III oziroma IV k Baselski konvenciji.

2.1.4 Direktiva o odlagališčih

Direktiva o odlagališčih vsebuje pravila o upravljanju, pogojih za izdajo dovoljenja, zapiranju in upravljanju odlagališč po zaprtju. Odločba Sveta 2003/33/ES določa merila za sprejemanje odpadkov za različne razrede odlagališč, opredeljene v direktivi o odlagališčih. Analize, izvedene v okviru meril za sprejemanje odpadkov, se običajno ne morejo uporabiti za razvrščanje odpadkov v skladu s seznamom odpadkov.

Okvir 5: Direktiva o odlagališčih

Direktiva 1999/31/ES o odlaganju odpadkov na odlagališčih (v nadaljnjem besedilu: direktiva o odlagališčih) (14) vsebuje pravila o upravljanju, pogojih za izdajo dovoljenj, zapiranju in upravljanju odlagališč po zaprtju. Odločba Sveta 2003/33/ES določa merila za sprejemanje odpadkov v različnih razredih odlagališč, opredeljenih v direktivi o odlagališčih.

Razvrščanje odpadkov kot nevarnih v skladu s seznamom odpadkov in Prilogo III k okvirni direktivi o odpadkih je pomembno tudi za namene direktive o odlagališčih, saj bi bilo treba nevarne odpadke praviloma odlagati na odlagališčih za nevarne odpadke, nenevarne odpadke pa bi bilo treba odlagati na odlagališčih za nenevarne odpadke ali inertne odpadke. Stabilni, nereaktivni nevarni odpadki se lahko odlagajo na odlagališčih za nenevarne odpadke, če so izpolnjeni pogoji iz Priloge II k direktivi o odlagališčih in merila za sprejemanje odpadkov. V dodatku B k Odločbi Sveta 2003/33/ES so jasno navedeni vloga „opisa osnovnih značilnosti“ in posledični sklepi glede nevarnih lastnosti ter glede sprejemanja odpadkov na odlagališčih, ta pristop pa je prikazan na sliki 1 navedenega dodatka.

Vendar se razvrščanja odpadkov med nevarne ali nenevarne v skladu z načeli okvirne direktive o odpadkih in v skladu s seznamom odpadkov ne sme zamenjevati z vrednotenjem odpadkov, da bi se ugotovila skladnost z merili za sprejemanje odpadkov iz Priloge II k direktivi o odlagališčih in Odločbe Sveta 2003/33/ES (odločbe o merilih za sprejemanje odpadkov).

2.1.5 Direktiva o odpadkih iz rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnosti (direktiva o rudarskih odpadkih)

Direktiva o rudarskih odpadkih določa okvir za ustrezno ravnanje z odpadki, ki nastanejo pri rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnostih. Čeprav so izključeni s področja uporabe okvirne direktive o odpadkih, bi bilo treba nevarne lastnosti odpadkov iz rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnosti razvrstiti v skladu s seznamom odpadkov.

Okvir 6: Direktiva o rudarskih odpadkih

Cilj Direktive 2006/21/ES o ravnanju z odpadki iz rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnosti (v nadaljnjem besedilu: direktiva o rudarskih odpadkih) (15) je zagotoviti, da se z odpadki iz rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnosti ravna tako, da se, kolikor je mogoče, preprečijo ali zmanjšajo kateri koli škodljivi učinki na okolje ali kakršna koli iz tega izhajajoča tveganja za zdravje ljudi. Čeprav so odpadki iz rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnosti, kadar so zajeti v direktivo o rudarskih odpadkih, izrecno izključeni s področja uporabe okvirne direktive o odpadkih (člen 2(2)(d) okvirne direktive o odpadkih), je razvrstitev v skladu s seznamom odpadkov kljub temu pomembna: upravljavci morajo na podlagi direktive o rudarskih odpadkih pripraviti načrt ravnanja z odpadki, s katerimi zagotovijo potrebne ukrepe za ustrezno ravnanje z zadevnimi odpadki. V skladu z načrtom ravnanja z odpadki bi bilo treba nevarne lastnosti odpadkov iz rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnosti razvrstiti v skladu z merili iz seznama odpadkov.

2.1.6 Uredba REACH

Uredba REACH določa registracijo, evalvacijo, avtorizacijo in omejevanje kemikalij v EU. Odpadek ni snov, izdelek ali zmes v smislu uredbe REACH. Kljub temu so lahko informacije, pridobljene v okviru uredbe REACH, pomembne za razvrščanje odpadkov.

Okvir 7: Uredba REACH

Uredba (ES) št. 1907/2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) (16) je začela veljati leta 2007. Uredba REACH je splošen predpis o kemikalijah na ravni EU in se uporablja za snovi (čiste, v zmeseh ali izdelkih). Namen uredbe REACH je zagotoviti visoko raven zaščite zdravja ljudi in okolja, vključno s spodbujanjem alternativnih metod vrednotenja nevarnosti snovi, kot tudi prosti pretok snovi na notranjem trgu ob pospeševanju konkurenčnosti in inovacij. V uredbi REACH so opredeljeni in se uporabljajo številni postopki s poglavitnim ciljem zagotavljanja varne uporabe kemikalij:

— registracija snovi (zahteva se predložitev informacij o lastnostih in uporabah snovi, pod določenimi pogoji, Evropski agenciji za kemikalije (ECHA)),

— izboljšana komunikacija v dobavni verigi z razširjenimi varnostnimi listi,

— evalvacija snovi, ki jo opravijo javni organi, da bi se zagotovila varnost v zvezi s pravilnim izvajanjem postopka registracije in dodatno pojasnili pomisleki glede nekaterih snovi,

— omejitev uporabe snovi, za katere se je ugotovilo, da pomeni nesprejemljivo tveganje,

— avtorizacija – uporablja se za nekatere snovi, ki zbujajo veliko skrb, dajo na trg in uporabljajo pa se lahko le na podlagi posebne in časovno omejene avtorizacije, ki se izda pod določenimi pogoji.

Opozoriti je treba, da se odpadki (kot so opredeljeni v okvirni direktivi o odpadkih) v skladu s členom 2(2) uredbe REACH ne štejejo za snov, zmes ali izdelek na podlagi uredbe REACH; za proizvajalce ali imetnike odpadkov se ne uporabljajo neposredne obveznosti na podlagi uredbe REACH (čeprav je treba stopnjo, na kateri so odpadki, upoštevati v poročilu o kemijski varnosti, ki se predloži kot del registracijske dokumentacije za snovi, proizvedene ali uvožene v EU v količinah nad 10 ton letno).

Vendar so informacije o kemikalijah, pridobljene in sporočene v okviru uredbe REACH, zlasti informacije o nevarnostih, in njihova nadaljnja uporaba pri razvrščanju v skladu z uredbo CLP bistvene (glej Prilogo 2) za razvrščanje odpadkov.

Opozoriti je treba, da so testne metode, ki jih je treba uporabiti za namene uredbe REACH, navedene v Uredbi (ES) 440/2008 (v nadaljnjem besedilu: uredba o testnih metodah). Nekatere testne metode iz te uredbe ali njihove prilagoditve se lahko uporabijo v okviru razvrščanja odpadkov.

2.1.7 Uredba o razvrščanju, označevanju in pakiranju (CLP)

Uredba CLP določa merila za razvrščanje snovi in zmesi glede na nevarnost. Odpadki se na podlagi uredbe CLP ne štejejo za snov, zmes ali izdelek. Vendar so nevarne lastnosti, ki se uporabljajo za odpadke, povezane z merili za razvrščanje, označevanje in pakiranje. Poleg tega je lahko razvrščanje snovi na podlagi uredbe CLP pomembno tudi za razvrščanje odpadkov.

Okvir 8: Uredba CLP

Uredba (ES) 1272/2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi (v nadaljnjem besedilu: uredba CLP) (17) za EU prilagaja mednarodni sistem ZN za razvrščanje kemikalij (globalno usklajeni sistem za razvrščanje in označevanje kemikalij – GHS). V zvezi s tem določa podrobna merila za vrednotenje snovi in določitev njihove razvrstitve glede na nevarnost.

Podobno kot uredba REACH tudi člen 1(3) uredbe CLP določa, da se odpadki ne štejejo za snov, zmes ali izdelek; zato obveznosti na podlagi uredbe CLP ne veljajo za proizvajalce ali imetnike odpadkov.

Čeprav Priloga III k okvirni direktivi o odpadkih temelji na uredbi CLP, ne vsebuje popolnega „dobesednega“ prenosa meril, kot so določena v uredbi CLP. Namesto tega bi bilo treba v zvezi z razvrščanjem odpadkov opozoriti, da se nekatera merila za nevarne lastnosti iz Priloge III k okvirni direktivi o odpadkih neposredno sklicujejo na razrede in kategorije nevarnosti ter stavke o nevarnosti in povezana merila za razvrščanje iz uredbe CLP. Številne zrcalne oznake odpadkov se posebej nanašajo na „nevarne snovi“. Razvrščanje snovi se izvede v skladu z uredbo CLP, prisotnost nevarnih snovi v odpadkih pa je treba ovrednotiti v skladu s Prilogo III k okvirni direktivi o odpadkih (za podrobnosti glej 2.3.2 in Prilogo 3). Poleg tega je v tabeli 3.1 dela 3 Priloge VI k uredbi CLP določen sklop uradnih usklajenih razvrstitev snovi. Kadar je taka usklajena razvrstitev na voljo, jo je treba uporabiti pri razvrščanju odpadkov (za ta vidik glej oddelek 2.1.1 Priloge 2).

2.1.8 Uredba o obstojnih organskih onesnaževalih

Cilj uredbe o obstojnih organskih onesnaževalih je varovanje okolja in zdravja ljudi pred obstojnimi organskimi onesnaževali. Odpadke, ki vsebujejo nekatera obstojna organska onesnaževala, ki so navedena v Prilogi k seznamu odpadkov (točka 2, tretja alinea) in presegajo ustrezni prag iz uredbe o obstojnih organskih onesnaževalih, je treba razvrstiti kot nevarne.

Okvir 9: Uredba o obstojnih organskih onesnaževalih

Cilj Uredbe (ES) 850/2004 o obstojnih organskih onesnaževalih (v nadaljnjem besedilu: uredba o obstojnih organskih onesnaževalih) (18) je med drugim varstvo okolja in zdravja ljudi pred nekaterimi navedenimi snovmi, ki se prenašajo čez državne meje daleč stran od njihovega izvora, ostanejo v okolju in se kopičijo v živih organizmih, z izvajanjem ustreznih mednarodnih sporazumov. Področje uporabe Uredbe je omejeno na snovi, navedene v prilogah k Uredbi.

V skladu s členom 7 uredbe o obstojnih organskih onesnaževalih je treba odpadke, ki so sestavljeni iz obstojnih organskih onesnaževal, jih vsebujejo ali so z njimi kontaminirani in presegajo posebne mejne vrednosti (mejna vrednost koncentracije iz člena 7(4)(a) – t. i. nizka mejna vrednost vsebnosti obstojnega organskega onesnaževala) (19), brez nepotrebnega odlašanja in v skladu z določbami iz uredbe o obstojnih organskih onesnaževalih odstraniti ali predelati na način, ki zagotovi, da se obstojna organska onesnaževala uničijo ali trajno pretvorijo, tako da preostali odpadki in izpusti ne izkazujejo lastnosti obstojnih organskih onesnaževal. Postopki odstranjevanja ali predelave, ki lahko vodijo do predelave, recikliranja, pridobivanja ali ponovne uporabe obstojnih organskih onesnaževal, so prepovedani.

Pri razvrščanju zrcalnih oznak odpadkov, kot je bilo spremenjeno s Sklepom Komisije 2014/955/EU, je treba upoštevati obstoj nekaterih obstojnih organskih onesnaževal. Odpadki, ki vsebujejo nekatera obstojna organska onesnaževala, (navedena v Prilogi k seznamu odpadkov (točka 2, tretja alinea) (20)), ki presegajo ustrezne pragove iz uredbe o obstojnih organskih onesnaževalih, se štejejo za nevarne brez nadaljnje preučitve (glej primer v oddelku 1.4.10 Priloge 1).

Opozorilo:

— zaradi prisotnosti obstojnih organskih onesnaževal iz prilog k uredbi o obstojnih organskih onesnaževalih, ki niso posebej navedena v Prilogi k seznamu odpadkov (točka 2, tretja alinea), čeprav v koncentracijah, ki presegajo mejne vrednosti iz Priloge IV k uredbi o obstojnih organskih onesnaževalih, se odpadek ne razvrsti samodejno kot nevaren. Razvrstitev bi bila odvisna od razvrstitve snovi glede na nevarnost, ovrednotiti pa jo je treba z uporabo splošnih pravil iz Priloge III k okvirni direktivi o odpadkih, ki se uporabljajo za nevarne lastnosti od HP 1 do HP 15,

— to vpliva na razvrstitev ne glede na in neodvisno od vseh obveznosti za proizvajalce in imetnike odpadkov z obstojnimi organskimi onesnaževali v skladu z uredbo o obstojnih organskih onesnaževalih.

2.1.9 Direktiva Seveso III

Namen direktive Seveso III je preprečiti večje nesreče, v katere so vključene nevarne snovi, ter omejiti njihove posledice za človekovo zdravje in okolje. Uporablja se tudi za odpadke. Upravljavci, ki ravnajo z nevarnimi snovmi, prisotnimi v odpadkih, ki presegajo določene pragove, morajo odpadek razvrstiti na podlagi njegovih lastnosti, ki jih ima kot zmes. Pomembni viri informacij lahko vključujejo razvrščanje v skladu z zakonodajo EU o odpadkih.

Okvir 10: Direktiva Seveso III

Glavni cilj Direktive 2012/18/EU o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi (v nadaljnjem besedilu: direktiva Seveso III) (21) je preprečevanje večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi, ter omejevanje njihovih posledic za zdravje ljudi in okolje, da se v vsej Uniji na skladen in učinkovit način zagotovi visoka raven varstva.

Upravljavci, ki ravnajo z nevarnimi snovmi, ki presegajo nekatere pragove, sprejmejo vse potrebne ukrepe za preprečevanje večjih nesreč ter omejevanje njihovih posledic. Zahteve vključujejo zagotavljanje informacij javnosti, za katero je verjetno, da jo bo prizadela nesreča, zagotavljanje varnostnih poročil, vzpostavitev sistema zagotavljanja varnosti in pripravo načrtov ukrepov v organizaciji ob nesrečah. Države članice morajo med drugim zagotoviti, da so vzpostavljeni načrti ukrepov ob nesrečah za okoliška območja in da so načrtovani ukrepi za ublažitev.

Direktiva Seveso III se uporablja tudi za odpadke, vendar so odlagališča odpadkov, vključno s podzemnim skladiščenjem odpadkov, izključena s področja uporabe navedene direktive. V opombi 5 v Prilogi I k direktivi Seveso III je navedena Uredba (ES) št. 1272/2008 o CLP in so izrecno omenjeni odpadki:

„V primeru nevarnih snovi, ki niso zajete z Uredbo (ES) št. 1272/2008, vključno z odpadki, vendar so vseeno prisotne ali so lahko prisotne v organizaciji in imajo ali lahko imajo, pod pogoji, ugotovljenimi v organizaciji, enake lastnosti v smislu morebitne nevarnosti za večjo nesrečo, se obravnavajo kot snovi z najbolj podobno kategorijo ali imenovano nevarno snov, ki spada v področje uporabe te direktive“.

3. POSTOPKI ZA RAZVRŠČANJE ODPADKOV

3.1 Splošni pristop k razvrščanju odpadkov

V vsakem posameznem toku odpadkov, ki ga ustvari proizvajalec, se po odvzemu reprezentativnega vzorca odpadki ovrednotijo in razvrstijo. Kadar je prisotna več kot ena vrsta odpadkov, je treba vsako vrsto ovrednotiti ločeno. S tem se zagotovi, da se posamezni nevarni odpadki ali serije nevarnih odpadkov:

— napačno ne razvrstijo kot nenevarni zaradi mešanja (redčenja) z drugimi odpadki (glej člen 7(4) okvirne direktive o odpadkih),

— pravočasno opredelijo, da se prepreči mešanje z drugimi odpadki, na primer v smetnjaku, vreči, zalogi ali zabojniku (glej člen 18 okvirne direktive o odpadkih).

Iz teh zahtev so izvzeti le mešani komunalni odpadki iz gospodinjstev.

V naslednjem poglavju in diagramu poteka (glej sliko 2) je opisan splošni pristop k razvrščanju odpadkov. V diagramu poteka je:

— navedeno ustrezno poglavje tega dokumenta, v katerem je splošno pojasnjen korak razvrstitve, in

— navedena zadevna ustrezna priloga k temu dokumentu, ki vsebuje podrobne informacije.

Po izvedbi prvih dveh korakov, opisanih v nadaljevanju, bi moralo biti znano:

— ali se za zadevno snov ali predmet uporabljata okvirna direktiva o odpadkih in seznam odpadkov in

— ali se uporablja oznaka odpadka iz seznama odpadkov za „absolutno“ (nevarne ali nenevarne) odpadke oziroma „zrcalna“ oznaka odpadka ter je zato potrebna nadaljnja ocena.

3.1.1 Korak 1: Ali se uporablja okvirna direktiva o odpadkih?

Preden se lahko odpadek razvrsti, je treba preveriti, ali se okvirna direktiva o odpadkih sploh uporablja:

— najprej je treba ugotoviti, ali je zadevna snov ali predmet odpadek (v skladu z opredelitvijo v okvirni direktivi o odpadkih). Določitev, ali je zadevni predmet ali snov odpadek v smislu okvirne direktive o odpadkih, je pogoj za nadaljnje vrednotenje v zvezi z njegovimi nevarnimi lastnostmi. Za to vrednotenje smernice o okvirni direktivi o odpadkih zagotavljajo usmeritve glede ključne opredelitve „zavrženja“ na podlagi okvirne direktive o odpadkih in povezanih pojmov na podlagi navedene direktive, kot sta „stranski proizvod“ in „prenehanje statusa odpadka“;

— nato je treba preveriti, ali so nekateri določeni tokovi odpadkov izključeni s področja uporabe okvirne direktive o odpadkih. Tudi če se zadevna snov ali predmet šteje za odpadek, je treba ovrednotiti, ali se uporablja katero od izvzetij s področja uporabe iz člena 2 okvirne direktive o odpadkih. Besedilo člena 2 okvirne direktive o odpadkih je na voljo v okviru v nadaljevanju. Podrobne smernice o izbranih izvzetjih so navedene v smernicah o okvirni direktivi o odpadkih. Kadar se na podlagi vrednotenja ugotovi, da se uporablja izvzetje, se okvirna direktiva o odpadkih in seznam odpadkov ne uporabljata (poseben primer je direktiva o rudarskih odpadkih, kot je opisano v poglavju 2.1.5, ki ne spada na področje uporabe okvirne direktive o odpadkih, vendar je treba odpadke v okoliščinah, opisanih v navedeni direktivi, razvrstiti v skladu s seznamom odpadkov). Vse tokove odpadkov, ki niso izrecno izključeni z okvirno direktivo o odpadkih, je treba razvrstiti v skladu z okvirno direktivo o odpadkih in seznamom odpadkov, torej v skladu s pristopom, opisanim v teh tehničnih smernicah. To vključuje primere, kadar za določen tok odpadkov obstaja dodatna zakonodaja (tako kot za odpadno električno in elektronsko opremo v primeru Direktive 2012/19/EU (22) o odpadni električni in elektronski opremi ali za odpadne baterije v primeru Direktive 2006/66/ES (23) o odpadnih baterijah), kot je navedeno v členu 2(4) okvirne direktive o odpadkih.

Direktiva 2008/98/ES Člen 2: izvzetje iz področja uporabe 1. Iz področja uporabe te direktive se izvzamejo: a. plinasti izpusti v ozračje; b. tla (in situ), vključno z neizkopanim onesnaženim delom tal, in zgradbe, trajno povezane s tlemi; c. neonesnaženi del tal in drug naravno prisoten material, izkopan med gradbenimi deli, kadar se bo ta material zagotovo uporabil za gradnjo v svojem prvotnem stanju na mestu, kjer je bil izkopan; d. radioaktivni odpadki; e. razgrajena razstreliva; f. fekalne snovi, če niso zajete z odstavkom 2(b), slama in drugi naravni nenevarni kmetijski ali gozdarski materiali, ki se uporabljajo pri kmetovanju, v gozdarstvu ali za pridobivanje energije iz takšne biomase s postopki ali metodami, ki ne škodujejo okolju ali ogrožajo zdravja ljudi. 2. Iz področja uporabe te direktive se v obsegu, ki ga ureja druga zakonodaja Skupnosti, izvzamejo: a. odpadne vode; b. stranski živalski proizvodi, vključno s predelanimi proizvodi, ki jih zajema Uredba (ES) št. 1774/2002, razen tistih, ki so namenjeni za sežig, odlaganje ali uporabo v obratu za pridobivanje bioplinov ali obratu za kompostiranje; c. trupla živali, ki so poginile drugače kot z zakolom, vključno z živalmi, ki se jih pokonča zaradi izkoreninjenja kužnih živalskih bolezni in ki se jih odstrani v skladu z Uredbo (ES) št. 1774/2002; d. odpadki, ki nastanejo pri raziskovanju, pridobivanju, bogatenju in skladiščenju mineralnih surovin in obratovanju kamnolomov, ki jih zajema Direktiva 2006/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o ravnanju z odpadki iz rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnosti. 3. Brez poseganja v obveznosti po drugi ustrezni zakonodaji Skupnosti, se iz področja uporabe te direktive izvzamejo sedimenti, ki se jih premešča znotraj površinskih voda za namen upravljanja voda in vodnih poti ali preprečevanja poplav ali blažitve posledic poplav in suše ali izsuševanja tal, če se dokaže, da so sedimenti nenevarni. 4. S posameznimi direktivami se lahko za določene primere določijo posebna pravila o ravnanju z določenimi skupinami odpadkov ali pa dopolnijo tista iz te direktive.

Okvir 11: Člen 2 okvirne direktive o odpadkih: izvzetje iz področja uporabe

3.1.2 Korak 2: Katera je ustrezna oznaka odpadka iz seznama odpadkov?

Seznam odpadkov vsebuje 20 poglavij (dvomestne kode), ki so nadalje razdeljena na podpoglavja (štirimestne kode) in oznake odpadkov (šestmestne kode).

Določena oznaka odpadka se dodeli po postopku za uporabo seznama odpadkov. Po tem postopku se vzpostavi prednostni vrstni red za poglavja. Obrazložena različica seznama odpadkov in postopek za njegovo uporabo sta na voljo v Prilogi 1.

Vse odpadke, ki jih je mogoče opredeliti z oznako odpadka, označeno z zvezdico (*), je treba šteti za nevarne. Odpadki, opredeljeni z vsemi drugimi oznakami odpadkov, se štejejo za nenevarne. Za dokončanje koraka 2 in opredelitev ustrezne oznake ali oznak odpadka iz seznama odpadkov

— je treba za zadevni odpadek ovrednotiti ustrezno oznako odpadka ali ustrezne oznake odpadkov iz seznama odpadkov, pri čemer je treba upoštevati, da so bile z nacionalno zakonodajo na ravni držav članic morda uvedene posebne oznake odpadkov na podlagi člena 7(2) ali (3) okvirne direktive o odpadkih;

— nato je treba ovrednotiti, katero od naslednjih vrst oznak odpadkov je treba dodeliti odpadku, ki se proučuje: — Oznaka odpadka za absolutno nevarne (AN) odpadke (označena z zvezdico (*)) Odpadki, ki se jim dodeli oznaka odpadka za absolutno nevarne odpadke, ne morejo biti uvrščeni med oznake odpadkov za nenevarne odpadke in so nevarni brez nadaljnjega vrednotenja. Kadar se dodeli oznaka odpadka za absolutno nevarne odpadke, je odpadek razvrščen kot nevaren in ni potrebno nadaljnje vrednotenje, da se odloči, ali je treba odpadek razvrstiti kot nevaren. Vendar je še vedno treba izvesti korake od 3 do 5 (glej poglavje 3.2), da se določi, katere nevarne lastnosti izkazuje zadevni odpadek, saj se lahko te informacije zahtevajo zaradi izpolnitve določb iz člena 19 okvirne direktive o odpadkih o pravilnem označevanju nevarnih odpadkov (npr. zaradi izpolnitve tovornega lista za premike odpadkov). Za informacije o oznakah odpadkov za absolutno nevarne odpadke, ki ne izkazujejo nevarnih lastnosti, glej okvir 1 v oddelku 1.1 Priloge 1. — Oznaka odpadka za absolutno nenevarne (ANN) odpadke Odpadki, ki se jim dodeli oznaka odpadka za absolutno nenevarne odpadke, ne morejo biti uvrščeni med oznake odpadkov za nevarne odpadke in bi jih bilo treba razvrstiti kot nenevarne brez nadaljnjega vrednotenja. Kadar se dodeli oznaka odpadka za absolutno nenevarne odpadke, je odpadek razvrščen kot nenevaren in ni potrebno nadaljnje vrednotenje, da se odloči, ali je treba odpadek razvrstiti kot nenevaren. Za informacije o oznakah odpadkov za absolutno nenevarne odpadke, ki izkazujejo nevarne lastnosti, glej okvir 1 v oddelku 1.1 Priloge 1. — Zrcalna oznaka odpadka Zrcalne oznake odpadkov se lahko opredelijo kot dve ali več povezanih oznak odpadkov, pri čemer je ena za nevarne odpadke, druga pa ne. V nasprotju z oznakami odpadkov za absolutno nevarne ali absolutno nenevarne odpadke je treba za dodelitev izvesti dodatne korake v vrednotenju, če naj bi se odpadek dodelil v skupino alternativnih oznak. Alternativne oznake odpadkov so sestavljene iz vsaj naslednjih oznak odpadkov: — Zrcalna oznaka odpadka za nevarne (ZN) odpadke (označena z zvezdico (*)) — Zrcalna oznaka odpadka za nenevarne (ZNN) odpadke Kadar obstaja možnost izbire glede dodelitve zrcalne oznake odpadka za nevarne ali za nenevarne odpadke, je treba izvesti korake od 3 do 5 (glej poglavje 3.2) postopka razvrščanja, da se na podlagi teh preiskav določi, ali se dodeli zrcalna oznaka odpadka za nevarne ali za nenevarne odpadke.

Nadaljnje informacije o dodelitvi oznake odpadka za absolutno nenevarne odpadke, oznake odpadka za absolutno nevarne odpadke, zrcalne oznake odpadka za nevarne odpadke in zrcalne oznake odpadka za nenevarne odpadke so navedene v oddelku 1 Priloge 1.

3.2 Dodelitev zrcalne oznake odpadka za nevarne odpadke ali za nenevarne odpadke

Pri izbiri ustrezne zrcalne oznake odpadka je treba uporabiti naslednja poglavja. Poleg tega se lahko uporabijo tudi za določitev nevarnih lastnosti odpadkov, povezanih z oznako odpadka za absolutno nevarne odpadke, saj se lahko te informacije zahtevajo zaradi izpolnitve določb iz člena 19 okvirne direktive o odpadkih o pravilnem označevanju nevarnih odpadkov (npr. zaradi izpolnitve tovornega lista za premike odpadkov).

Po dokončanju korakov od 3 do 5 bi moralo biti dokončno znano, ali odpadek, ki se proučuje, vsebuje nevarne sestavine in izkazuje eno ali več nevarnih lastnosti (od HP 1 do HP 15) in/ali vsebuje katero od ustreznih obstojnih organskih onesnaževal. Nato se lahko sprejme odločitev, ali je odpadek nevaren ali nenevaren. V naslednjem diagramu poteka so prikazani potrebni koraki in navedena naslednja poglavja (ter ustrezne priloge za nadaljnje podrobnosti).

3.2.1 Korak 3: Ali je na voljo dovolj informacij o sestavi odpadka, da se lahko z izračunom ali testiranjem v skladu s korakom 4 določi, ali izkazuje nevarne lastnosti?

Pomemben korak pri razvrščanju odpadkov je pridobivanje zadostnih informacij o prisotnosti in vsebnosti nevarnih snovi v odpadkih, da se lahko ugotovi, ali bi odpadki lahko izkazovali nevarne lastnosti od HP 1 do HP 15. Potrebne so nekatere informacije o sestavi odpadkov, ne glede na izbrano metodo ocenjevanja nevarnih lastnosti (izračun ali testiranje), kot je opisano v koraku 4. Obstaja več načinov za zbiranje informacij o ustrezni sestavi odpadkov, prisotnih nevarnih snoveh in izkazanih potencialnih nevarnih lastnostih:

— informacije o proizvodnem/kemijskem postopku, pri katerem se „ustvarjajo odpadki“, ter njegovih vhodnih in vmesnih snoveh, vključno s strokovnimi presojami (koristni viri so lahko poročila BREF, priročniki za industrijske postopke, opisi postopkov, seznami vhodnih materialov, ki jih zagotovi proizvajalec itd.),

— informacije izvirnega proizvajalca snovi ali predmeta, preden je postal odpadek, npr. varnostni listi, etiketa izdelka ali podatki o izdelku (za podrobnosti glej Prilogo 2),

— podatkovne zbirke o analizah odpadkov, ki so na voljo na ravni držav članic,

— vzorčenje in kemijska analiza odpadkov (glej Prilogo 4).

Ko so zbrani podatki o sestavi odpadkov, se lahko ovrednoti, ali so opredeljene snovi razvrščene kot nevarne, tj. če jim je dodeljena oznaka stavka o nevarnosti (glej okvir 12). Da bi ugotovili, ali so vsebovane snovi razvrščene kot nevarne in se bolje seznanili s posebnimi razredi in kategorijami nevarnosti, ki se snovem lahko pripišejo v skladu z uredbo CLP, glej smernice v Prilogi 2.

Oznake stavkov o nevarnosti Ali se snovi, opredeljene kot sestavine zadevnih odpadkov, štejejo za nevarne snovi, je treba ovrednotiti v skladu z merili za razvrščanje, označevanje in pakiranje. Za uporabna informacijska orodja v tem okviru glej Prilogo 2 tega dokumenta. Upoštevati je treba, da se v skladu z uredbo CLP uvedejo „stavki o nevarnosti“, ki so opredeljeni, kot sledi: „stavek o nevarnosti“ pomeni besedilo glede razreda ali kategorije nevarnosti, ki opisuje vrsto nevarnosti, ki jo povzroča nevarna snov ali zmes, po potrebi pa tudi stopnjo nevarnosti; Primer oznake stavka o nevarnosti ter dodeljenega razreda in kategorije nevarnosti iz tabele 3.1 dela 3 Priloge VI k uredbi CLP je: Stavek o nevarnosti Opis: Razred in kategorija nevarnosti: H330 Smrtno pri vdihavanju Acute Tox. 2 Prva števka po črki „H“ pomeni razvrstitev nevarnosti (2 – fizikalne nevarnosti, 3 – nevarnosti za zdravje, 4 – nevarnosti za okolje), druga in tretja števka pa sta zaporedni številki, ki združujeta oznake za nevarnost. Informacije o oznakah stavkov o nevarnosti, ki se dodelijo snovem, so na voljo v Prilogi 2.

Okvir 12: Opomba o merilih za razvrščanje, označevanje in pakiranje: oznake stavkov o nevarnosti

Upoštevati je treba, da pri načrtovanem neposrednem testiranju nevarnih lastnosti (kot se običajno izvede za fizikalne nevarne lastnosti, glej korak 4), kemijska analiza odpadka, ki se proučuje, morda ni potrebna. Namesto tega je lahko morda razvidno že iz drugih virov informacij, kot so bili navedeni, ali se lahko razumno izvede ciljno neposredno testiranje nekaterih nevarnih lastnosti.

Če se za določitev kemične sestave odpadka, ki se proučuje, načrtujeta vzorčenje in kemijska analiza (npr. zaradi izvedbe izračuna v okviru vrednotenja nevarnih lastnosti, kot je opisano v koraku 4), glej Prilogo 4.

Pričakuje se, da bodo tisti, ki razvrščajo odpadke, sprejeli vse razumne ukrepe za določitev sestave in nevarnih lastnosti odpadkov, preden dosežejo to točko.

Če na podlagi zbranih informacij o sestavi odpadkov (ob upoštevanju vseh navedenih možnosti) ni mogoče sprejeti sklepa o nevarnih lastnostih, ki jih izkazuje odpadek, ali jih ovrednotiti, in sicer niti z izračunom niti s testiranjem odpadkov v skladu s korakom 4, bi moral upravljavec razmisliti o uvrstitvi odpadka med nevarne (po potrebi po posvetovanju s pristojnim organom).

Opozoriti je treba, da za nekatere nevarne lastnosti sicer obstajajo neposredne testne metode, kot je opisano v koraku 4, vendar niso na voljo za vse nevarne lastnosti. Neposrednega testiranja zato ni mogoče uporabiti za popolno razvrstitev odpadka z neznano sestavo kot nevarnega.

3.2.2 Korak 4: Ali odpadek izkazuje katero od nevarnih lastnosti od HP 1 do HP 15?

Ko je navedeno v poglavju 2.1.1 in dodatno opisano v Prilogi 3 k temu dokumentu, je v Prilogi III k okvirni direktivi o odpadkih opisanih 15 lastnosti (od HP1 do HP15), zaradi katerih so odpadki nevarni. Tabela 1 vsebuje pregled navedenih nevarnih lastnosti.

Tabela 1

Lastnosti, zaradi katerih so odpadki nevarni (opis iz Priloge III k okvirni direktivi o odpadkih)

Nevarne lastnosti HP1 Eksplozivno HP2 Oksidativno HP3 Vnetljivo HP4 Dražilno – draženje kože in poškodba oči HP5 Specifična strupenost za posamezne organe (STOT) Strupenost pri vdihavanju HP6 Akutna strupenost HP7 Rakotvorno HP8 Jedko HP9 Infektivno HP10 Strupeno za razmnoževanje HP11 Mutageno HP12 Sproščanje akutno strupenega plina HP13 Povzroča preobčutljivost HP14 Ekotoksično HP15 Odpadki, ki lahko kažejo zgoraj navedeno nevarno lastnost, ki je izvorni odpadki neposredno ne kažejo

Ko se konča korak 3, bi moralo biti na voljo dovolj informacij o ustrezni sestavi odpadka, ki se proučuje. To pomeni, da bi moralo biti znanih dovolj informacij o nevarnih snoveh, ki jih vsebuje odpadek, o njihovi razvrstitvi (npr. če se jim pripiše katera od ustreznih oznak stavkov o nevarnosti v skladu z uredbo CLP) in v tolikšni meri, da se lahko uporabi vsaj ena od naslednjih metod za določitev, ali odpadek izkazuje nevarne lastnosti:

— izračun, ali snovi, ki so prisotne v odpadku, ki se proučuje, dosegajo ali presegajo mejne vrednosti na podlagi oznak stavkov o nevarnosti (vsaka od njih je odvisna od lastnosti od HP 4 do HP 14, glej Prilogo 3),

— testiranje, ali odpadek izkazuje nevarne lastnosti ali ne.

Priloga 3 vsebuje podroben opis in smernice o tem, kako ovrednotiti posamezne nevarne lastnosti od HP 1 do HP 15 z izračunom ali testiranjem.

Kar zadeva metodo izračuna, je treba opozoriti, da je treba vrednosti vsebnosti nevarne snovi v odpadku, kot so bile določene, na primer z vzorčenjem in kemijsko analizo odpadka, ki se proučuje, primerjati z mejnimi vrednostmi koncentracije iz Priloge III k okvirni direktivi o odpadkih. Te mejne vrednosti koncentracije se nanašajo na stanje odpadkov, kakršno je bilo, ko so bili odpadki razvrščeni, tj. na težo vlažnega odpadka. Vendar številne analitske metode določajo rezultate na podlagi suhe teže. Zato je treba analitične vrednosti, izražene na podlagi suhe snovi, popraviti za vsebnost vlage v odpadkih, da se ugotovi koncentracija snovi v izvirnih odpadkih, s katerimi se bo pozneje ravnalo. Osebe, ki razvrščajo odpadke, se morajo zavedati, da laboratoriji pogosto izrazijo rezultate na podlagi suhe teže, zato morajo biti pozorni pri zagotavljanju, da se zavedajo podlage, na kateri temeljijo analitični rezultati. Odpadke je treba razvrstiti na podlagi mokre teže (kot je bila prvotno testirana ali pretvorjena iz podatkov o suhi teži). Poleg tega je treba izrecno opozoriti, da člen 7(4) okvirne direktive o odpadkih ne dovoljuje redčenja ali mešanja odpadkov, da bi se znižale začetne koncentracije nevarnih snovi.

Opozoriti je treba tudi, da se mejne koncentracije iz Priloge III k okvirni direktivi o odpadkih ne uporabljajo za čiste kovinske zlitine v masivni obliki, če niso onesnažene z nevarnimi snovmi. Nadaljnje informacije o razvrščanju kovinskih zlitin so na voljo v oddelku 1.4.6 Priloge 1.

Dodatne smernice v zvezi z vzorčenjem in kemijskimi analizami odpadkov zaradi uporabe metode izračuna so na voljo v Prilogi 4.

V nekaterih primerih je morda primerno, da se za ugotavljanje, ali se izkazuje določena nevarna lastnost, za nekatere nevarne lastnosti (npr. fizikalne lastnosti, kot so HP 1 „Eksplozivno“, HP 2 „Oksidativno“ in HP 3 „Vnetljivo“) uporabi neposredno testiranje.

V skladu s prilogo k seznamu odpadkov velja naslednje:

„Kadar je nevarna lastnost odpadka ovrednotena s testom in na podlagi koncentracij nevarnih snovi, kot so navedene v Prilogi III k Direktivi 2008/98/ES, prevladajo rezultati testa“.

Če odpadek izkazuje eno ali več od 15 nevarnih lastnosti, mu je treba dodeliti ustrezno zrcalno oznako odpadka za nevarne odpadke. Če odpadek ne izkazuje nevarnih lastnosti, je treba izvesti korak 5, da se preveri, ali odpadek vsebuje določena obstojna organska onesnaževala, ki presegajo ustrezne mejne vrednosti. To je zadnji korak, preden se lahko odpadku, ki se proučuje, dodeli zrcalna oznaka odpadka za nevarne ali za nenevarne odpadke.

3.2.3 Korak 5: Ali je verjetno ali znano, da odpadek vsebuje katerega od obstojnih organskih onesnaževal, navedenih v Prilogi k seznamu odpadkov (točka 2, tretja alinea)?

Zadnji korak pri razvrščanju odpadka kot nevarnega ali nenevarnega je določitev, ali odpadek vsebuje katerega od obstojnih organskih onesnaževal, navedenih v Prilogi k seznamu odpadkov (točka 2, tretja alinea), oziroma natančneje, ali vsebnost določenih obstojnih organskih onesnaževal v odpadku presega ustrezne mejne vrednosti iz uredbe o obstojnih organskih onesnaževalih. Podroben pregled, vključno s seznamom obstojnih organskih onesnaževal, ki jih je treba proučiti, in ustreznih mejnih vrednosti koncentracije, je na voljo v oddelku 1.4.10 Priloge 1.

Če odpadek ne vsebuje ustreznih obstojnih organskih onesnaževal ali pa je vsebnost obstojnih organskih onesnaževal v odpadku pod mejnimi vrednostmi koncentracije, se mu dodeli zrcalna oznaka odpadka za nenevarne odpadke. V nasprotnem primeru se dodeli zrcalna oznaka odpadka za nevarne odpadke.

(1) Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

(2) Odločba Komisije 2000/532/ES o seznamu odpadkov v skladu z Direktivo 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 226, 6.9.2000, str. 3).

(3) Enomesečno posvetovanje z zainteresiranimi stranmi je potekalo junija 2015, glej http://ec.europa.eu/environment/waste/hazardous_index.htm. Delavnica z zainteresiranimi stranmi je bila 30. junija 2015 v Bruslju.

(4) Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

(5) Odločba Komisije 2000/532/ES o seznamu odpadkov v skladu z Direktivo 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 226, 6.9.2000, str. 3).

(6) Evropska komisija – Generalni direktorat za okolje (2013): Smernice o razlagi ključnih določb Direktive 2008/98/ES o odpadkih, glej http://ec.europa.eu/environment/waste/framework/pdf/guidance_doc.pdf.

(7) Direktiva Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlaganju odpadkov na odlagališčih (UL L 182, 16.7.1999, str. 1).

(8) Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (UL L 334, 17.12.2010, str. 17).

(9) Uredba Komisije (EU) št. 1357/2014 z dne 18. decembra 2014 o nadomestitvi Priloge III k Direktivi 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 365, 19.12.2014, str. 89).

(10) Uredba Sveta (EU) 2017/997 z dne 8. junija 2017 o spremembi Priloge III k Direktivi 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede nevarne lastnosti HP 14 „ekotoksično“ (UL L 150, 14.6.2017, str. 1).

(11) Odločba Komisije 2000/532/ES o seznamu odpadkov v skladu z Direktivo 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 226, 6.9.2000, str. 3).

(12) Sklep Komisije 2014/955/EU z dne 18. decembra 2014 o spremembi Odločbe Komisije 2000/532/ES o seznamu odpadkov v skladu z Direktivo 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 370, 30.12.2014, str. 44).

(13) Uredba (ES) št. 1013/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o pošiljkah odpadkov (UL L 190, 12.7.2006, str. 1).

(14) Direktiva Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlaganju odpadkov na odlagališčih (UL L 182, 16.7.1999, str. 1).

(15) Direktiva 2006/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o ravnanju z odpadki iz rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnosti ter o spremembi Direktive 2004/35/ES – Izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 102, 11.4.2006, str. 15).

(16) Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (UL L 396, 30.12.2006, str. 1).

(17) Uredba (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (UL L 353, 31.12.2008, str. 1).

(18) Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 850/2004 z dne 29. aprila 2004 o obstojnih organskih onesnaževalih in spremembi Direktive 79/117/EGS (UL L 158, 30.4.2004, str. 7).

(19) Poudariti je treba, da nekatere države članice EU za določena obstojna organska onesnaževala uporabljajo strožje mejne vrednosti.

(20) Obstojna organska onesnaževala s seznama odpadkov so t. i. stara obstojna organska onesnaževala. Zato se kot nevarni razvrstijo samo odpadki, ki vsebujejo stara obstojna organska onesnaževala v koncentracijah, ki presegajo nizko mejno vrednost vsebnosti obstojnega organskega onesnaževala.

(21) Direktiva 2012/18/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi, ki spreminja in nato razveljavlja Direktivo Sveta 96/82/ES (UL L 197, 24.7.2012, str. 1).

(22) Direktiva 2012/19/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o odpadni električni in elektronski opremi (OEEO) (UL L 197, 24.7.2012, str. 38).

(23) Direktiva 2006/66/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih in razveljavitvi Direktive 91/157/EGS (UL L 266, 26.9.2006, str. 1).

PRILOGE k obvestilu Komisije – Tehnične smernice o razvrščanju odpadkov KAZALO PRILOGA 1: Obrazloženi seznam odpadkov 21 1.1 Struktura seznama odpadkov 21 1.2 Opredelitev ustrezne oznake odpadka 24 1.2.1 Obrazloženi seznam odpadkov 27 1.3 Primeri razvrščanja zapletenih oznak odpadka 62 1.3.1 Odpadna embalaža in vsebina 62 1.3.2 Odpadna električna in elektronska oprema (OEEO) 64 1.3.3 Izrabljena motorna vozila 66 1.4 Primeri za vrednotenje posameznih sestavin nekaterih vrst odpadkov 67 1.4.1 Organske sestavine in nekatere kemične spojine 67 1.4.2 Snovi, ki tanjšajo ozonski plašč 69 1.4.3 Azbest 71 1.4.4 Odpadki, ki vsebujejo CaO in Ca(OH) 2 72 1.4.5 Odpadki, ki vsebujejo premogov katran in bitumen 74 1.4.6 Kovine in zlitine 75 1.4.7 Organski peroksidi 76 1.4.8 Odpadki iz gume 77 1.4.9 Odpadki iz plastike 78 1.4.10 Odpadki z vsebnostjo obstojnih organskih onesnaževal 80 PRILOGA 2: Viri podatkov in informacijska podlaga za nevarne snovi 83 2.1 Razvrstitev snovi kot nevarnih v skladu z uredbo CLP 83 2.1.1 Usklajena razvrstitev snovi 83 2.1.2 Samorazvrstitve 84 2.1.3 Popis razvrstitev in označitev kot raziskovalno orodje 84 2.2 Informacije o sestavi, lastnostih in ravnanju z odpadki za snovi/zmesi, ki postanejo odpadki 85 2.3 Drugi viri informacij 86 PRILOGA 3: Posebni pristopi za določanje nevarnih lastnosti (od HP 1 do HP 15) 87 3.1 Določanje nevarne lastnosti HP 1: Eksplozivno 87 3.2 Določanje nevarne lastnosti HP 2: Oksidativno 88 3.3 Določanje nevarne lastnosti HP 3: Vnetljivo 91 3.4 Določanje nevarne lastnosti HP 4: Dražilno – draženje kože in poškodba oči 96 3.5 Določanje nevarne lastnosti HP 5: Specifična strupenost za posamezne organe (STOT)/strupenost pri vdihavanju 99 3.6 Določanje nevarne lastnosti HP 6: Akutna strupenost 102 3.7 Določanje nevarne lastnosti HP 7: Rakotvorno 105 3.8 Določanje nevarne lastnosti HP 8: Jedko 106 3.9 Določanje nevarne lastnosti HP 9: Infektivno 108 3.10 Določanje nevarne lastnosti HP 10: Strupeno za razmnoževanje 111 3.11 Določanje nevarne lastnosti HP 11: Mutageno 113 3.12 Določanje nevarne lastnosti HP 12: Sproščanje akutno strupenega plina 114 3.13 Določanje nevarne lastnosti HP 13: Povzroča preobčutljivost 118 3.14 Določanje nevarne lastnosti HP 14: Ekotoksično 119 3.15 Določanje nevarne lastnosti HP 15: Odpadki, ki lahko izkazujejo zgoraj navedeno nevarno lastnost, ki je izvorni odpadki neposredno ne izkazujejo 122 PRILOGA 4: Vzorčenje in kemijska analiza odpadkov 124 4.1 Vzorčenje 124 4.1.1 Okvir vzorčenja 124 4.1.2 Metodologija vzorčenja 126 4.1.3 Standardi vzorčenja za različne vrste odpadkov 128 4.1.4 Strategije vzorčenja za obravnavanje homogenosti/heterogenosti 128 4.1.5 Statistični pristop k vzorčenju 128 4.2 Kemijska analiza odpadkov 129 4.2.1 Realni najslabši možni primeri snovi 131 4.2.2 Splošni vnosi 132 PRILOGA 5: Viri in zunanji sklici 134

PRILOGA 1 Obrazloženi seznam odpadkov 1.1 Struktura seznama odpadkov Seznam odpadkov v različici, kot je določena z Odločbo Komisije 2000/532/ES in spremenjena s Sklepom Komisije 2014/955/EU, se uporablja od 1. junija 2015. Seznam odpadkov vsebuje 20 poglavij (dvomestne kode, glej tabelo 1 v nadaljevanju). Ta poglavja so razdeljena na podpoglavja (štirimestne kode) in oznake odpadka (šestmestne kode). V nadaljevanju so navedeni primeri za poglavja, podpoglavja in oznake odpadka: Poglavje : 20 KOMUNALNI ODPADKI (ODPADKI IZ GOSPODINJSTEV IN PODOBNI ODPADKI IZ TRGOVINE, INDUSTRIJE IN USTANOV), VKLJUČNO Z LOČENO ZBRANIMI FRAKCIJAMI Podpoglavje : 20 01 Ločeno zbrane frakcije (razen 15 01) Oznaka odpadka : 20 01 02 Steklo Pri razvrščanju odpadkov je treba najprej zagotoviti, da odpadek spada na področje iz naslova poglavja. Če spada, preverite, ali spada na področje iz naslova podpoglavja. Šele nato lahko v njem poiščete ustrezno oznako odpadka. Pri navedenem primeru odpadka, uvrščenega pod oznako odpadka 20 01 02, to pomeni, da mora: — odpadek izvirati iz gospodinjstev ali biti odpadek iz trgovine, industrije ali ustanov, podoben tistim iz gospodinjstev (da bi spadal v poglavje 20), — biti ločeno zbran odpadek (da bi spadal v podpoglavje 20 01) in — biti iz stekla, — vendar ne sme biti steklena embalaža, ker je odpadna embalaža v naslovu izključena iz podpoglavja 20 01 in ji je treba dodeliti oznako odpadka iz poglavja 15 za odpadno embalažo. Vrstni red poglavij seznama odpadkov, kot je določen v seznamu odpadkov Poglavja (dvomestne kode) je mogoče razvrstiti v tri sklope, ki jih je treba pri določanju oznake za absolutno nevarne ali nenevarne odpadke ali zrcalne oznake odpadka, ki najbolj ustreza odpadku, ki se proučuje, upoštevati po vnaprej določenem zaporedju, kot je določeno v Prilogi k seznamu odpadkov: A. od 01 do 12 in od 17 do 20 poglavja, povezana z virom odpadkov B. od 13 do 15 poglavja, povezana z vrsto odpadka C. 16 poglavja za odpadke, ki niso navedeni drugje na seznamu Najprej je treba proučiti poglavja od 01 do 12 in od 17 do 20 (razen njihovih splošnih oznak odpadkov, ki se končajo s kodo 99), v katerih je odpadek določen s sklicem na njegov vir ali gospodarsko panogo izvora. Namesto upoštevanja splošne gospodarske panoge, v kateri odpadek nastane, bi bilo treba upoštevati posamezni industrijski postopek. Primer so odpadki iz avtomobilske industrije: odvisno od postopka se lahko odpadek uvrsti v poglavje 12 (odpadki iz oblikovanja ter fizikalne in mehanske površinske obdelave kovin in plastike), poglavje 11 (odpadki iz kemične površinske obdelave in površinske zaščite kovin in drugih materialov; hidrometalurgija neželeznih kovin) ali 08 (odpadki iz proizvodnje, priprave, dobave in uporabe (PPDU) sredstev za površinsko zaščito (barve, laki in emajli), lepil, tesnilnih mas in tiskarskih barv). Koda 99 iz teh poglavij se v tej fazi ne sme uporabiti. Če v poglavjih od 01 do 12 ali od 17 do 20 ni mogoče najti ustrezne oznake odpadka, je treba v skladu z določenim prednostnim vrstnim redom preveriti poglavja od 13 do 15 (razen splošnih oznak odpadkov v teh poglavjih, ki se končajo s kodo 99). Ta poglavja so povezana s samo vrsto odpadka, npr. odpadna embalaža. Če ne ustreza nobena od teh oznak odpadkov, je treba odpadek poiskati v poglavju 16 (razen splošnih oznak odpadkov v njem, ki se končajo s kodo 99), v katerem so zajeti razni sklopi tokov odpadkov, ki jih drugače ni mogoče posebej povezati s posameznimi postopki ali sektorji, npr. odpadna električna in elektronska oprema ali izrabljena motorna vozila. Če odpadku ni mogoče razumno dodeliti tudi nobene od oznak odpadka iz poglavja 16, se v delu seznama, ki ustreza viru odpadka iz prvega koraka, uporabi ustrezna koda 99 (odpadki, ki niso navedeni drugje). Določitev najustreznejše oznake odpadka je pomemben korak pri razvrščanju odpadkov, zanjo pa je potrebna dobra in poštena presoja gospodarskega subjekta, ki temelji na njegovem poznavanju izvora in postopka nastanka odpadka ter njegove morebitne sestave. V Prilogi 1.2 so podrobnejše informacije o načinu in vnaprej določenem prednostnem vrstnem redu uporabe seznama ter povzetek informacij, ki so že navedene v diagramu poteka (glej sliko 1). Tabela 1 Poglavja seznama odpadkov KODA POIMENOVANJE POGLAVJA VRSTNI RED 01 ODPADKI IZ ISKANJA, RUDARJENJA, DEJAVNOSTI KAMNOLOMOV, FIZIKALNE IN KEMIČNE OBDELAVE MINERALNIH SUROVIN A 02 ODPADKI IZ KMETIJSTVA, VRTNARSTVA, RIBOGOJSTVA, GOZDARSTVA, LOVA IN RIBIŠTVA TER PRIPRAVE IN PREDELAVE HRANE 03 ODPADKI IZ PREDELAVE LESA TER PROIZVODNJE PLOŠČ IN POHIŠTVA, CELULOZE, PAPIRJA TER KARTONA IN LEPENKE 04 ODPADKI IZ INDUSTRIJE USNJA, KRZNA IN TEKSTILA 05 ODPADKI IZ PREDELAVE NAFTE, ČIŠČENJA ZEMELJSKEGA PLINA IN PIROLIZE PREMOGA 06 ODPADKI IZ ANORGANSKIH KEMIJSKIH PROCESOV 07 ODPADKI IZ ORGANSKIH KEMIJSKIH PROCESOV 08 ODPADKI IZ PROIZVODNJE, PRIPRAVE, DOBAVE IN UPORABE (PPDU) SREDSTEV ZA POVRŠINSKO ZAŠČITO (BARVE, LAKI IN EMAJLI), LEPIL, TESNILNIH MAS IN TISKARSKIH BARV 09 ODPADKI IZ FOTOGRAFSKE INDUSTRIJE 10 ODPADKI IZ TERMIČNIH POSTOPKOV 11 ODPADKI IZ KEMIČNE POVRŠINSKE OBDELAVE IN POVRŠINSKE ZAŠČITE KOVIN IN DRUGIH MATERIALOV; HIDROMETALURGIJA NEŽELEZNIH KOVIN 12 ODPADKI IZ OBLIKOVANJA TER FIZIKALNE IN MEHANSKE POVRŠINSKE OBDELAVE KOVIN IN PLASTIKE 13 ODPADKI OLJ IN ODPADKI TEKOČIH GORIV (RAZEN JEDILNIH OLJ, 05 IN 12) B 14 ODPADNA ORGANSKA TOPILA, HLADILNA SREDSTVA IN POTISNI PLINI (RAZEN 07 IN 08) 15 ODPADNA EMBALAŽA; ABSORBENTI, ČISTILNE KRPE, FILTRIRNA SREDSTVA IN ZAŠČITNA OBLAČILA, KI NISO NAVEDENI DRUGJE 16 ODPADKI, KI NISO NAVEDENI DRUGJE NA SEZNAMU C 17 GRADBENI ODPADKI IN ODPADKI IZ RUŠENJA OBJEKTOV (VKLJUČNO Z ZEMELJSKIMI IZKOPI Z ONESNAŽENIH OBMOČIJ) A 18 ODPADKI IZ ZDRAVSTVA ALI VETERINARSTVA IN/ALI Z NJIMA POVEZANIH RAZISKAV (RAZEN ODPADKOV IZ KUHINJ IN RESTAVRACIJ, KI NE IZVIRAJO IZ NEPOSREDNE ZDRAVSTVENE ALI VETERINARSKE OSKRBE) 19 ODPADKI IZ NAPRAV ZA RAVNANJE Z ODPADKI, ČISTILNIH NAPRAV ZA ODPADNO VODO ZUNAJ KRAJA NASTANKA TER IZ PRIPRAVE PITNE VODE IN VODE ZA INDUSTRIJSKO RABO 20 KOMUNALNI ODPADKI (GOSPODINJSKI IN NJIM PODOBNI ODPADKI IZ TRGOVINE, INDUSTRIJE IN USTANOV), VKLJUČNO Z LOČENO ZBRANIMI FRAKCIJAMI Vrste oznak odpadka s seznama odpadkov Vse oznake odpadka, ki so označene z zvezdico (*), se štejejo za nevarne odpadke. Kot je že navedeno v poglavju 3.1.2, se lahko skupno 842 oznak odpadka s seznama odpadkov razdeli na oznake za absolutno nevarne odpadke (AN), oznake za absolutno nenevarne odpadke (ANN), zrcalne oznake za nevarne odpadke (ZN) in zrcalne oznake za nenevarne odpadke (ZNN) (glej tabelo 2). Vsak odpadek je torej nevaren ali nenevaren. Tabela 2 Število oznak odpadka na seznamu odpadkov 842 oznak odpadka na seznamu odpadkov 408 oznak odpadka za nevarne odpadke 434 oznak odpadka za nenevarne odpadke 230 AN 178 ZN 188 ZNN 246 ANN — Oznaka odpadka za absolutno nevarne odpadke (AN) Odpadki, ki se jim dodeli oznaka za absolutno nevarne odpadke, ne morejo biti uvrščeni med alternativne oznake za nenevarne odpadke in so nevarni brez nadaljnjega vrednotenja. Oznake odpadka za absolutno nevarne odpadke so na obrazloženem seznamu odpadkov označene s temno rdečo barvo (glej tabelo 3 v oddelku 1.2.1 te priloge). Kadar se dodeli oznaka odpadka za absolutno nevarne odpadke, je odpadek razvrščen kot nevaren in ni potrebno nadaljnje vrednotenje, da se odloči, ali je treba odpadek razvrstiti kot nevaren. Vendar je še vedno treba izvesti koraka 3 in 4 (glej poglavje 3.2), da se določi, katere nevarne lastnosti izkazuje zadevni odpadek, saj se lahko te informacije zahtevajo zaradi izpolnitve določb iz člena 19 okvirne direktive o odpadkih glede pravilnega označevanja nevarnih odpadkov (npr. zaradi izpolnitve tovornega lista za premike odpadkov). — Oznaka odpadka za absolutno nenevarne odpadke (ANN) Odpadki, ki se jim dodeli oznaka odpadka za absolutno nenevarne odpadke, ne morejo biti uvrščeni med alternativne oznake odpadka za nevarne odpadke in se razvrstijo kot nenevarni brez nadaljnjega vrednotenja. Oznake odpadka za absolutno nenevarne odpadke so na obrazloženem seznamu odpadkov označene s črno barvo (glej tabelo 3 v oddelku 1.2.1 te priloge). Kadar se dodeli oznaka odpadka za absolutno nenevarne odpadke, je odpadek razvrščen kot nenevaren in ni potrebno nadaljnje vrednotenje, da se odloči, ali je treba odpadek razvrstiti kot nenevaren. — Zrcalna oznaka odpadka Zrcalne oznake odpadka se lahko opredelijo kot dve ali več povezanih oznak odpadka, pri čemer je ena za nevarne odpadke, druga pa ne. Včasih lahko številka, ki spada med zrcalne oznake odpadka, ustreza več možnim povezanim alternativnim oznakam odpadka. V nasprotju z oznakami odpadka za absolutno nevarne ali nenevarne odpadke je treba za dodelitev oznake odpadka izvesti dodatne korake v vrednotenju, da se lahko odpadek dodeli v več alternativnih oznak odpadka. Alternativne oznake odpadka so sestavljene iz vsaj naslednjih oznak odpadka: — Zrcalna oznaka odpadka za nevarne odpadke (ZN) Zrcalne oznake odpadka za nevarne odpadke so na obrazloženem seznamu odpadkov označene z oranžno barvo (glej tabelo 3 v oddelku 1.2.1). — Zrcalna oznaka odpadka za nenevarne odpadke (ZNN) Zrcalne oznake odpadka za nenevarne odpadke so na obrazloženem seznamu odpadkov označene z modro barvo (glej tabelo 3 v oddelku 1.2.1). Zrcalne oznake odpadka se lahko razdelijo na naslednje podkategorije: — Odločitev med alternativnimi zrcalnimi oznakami odpadka za nevarne in za nenevarne odpadke se določi s splošnim sklicem na nevarne snovi, npr.: 10 12 09* Trdni odpadki, ki nastanejo pri čiščenju odpadnih plinov in vsebujejo nevarne snovi ZN 10 12 10 Trdni odpadki, ki nastanejo pri čiščenju odpadnih plinov in niso navedeni pod 10 12 09 ZNN — Odločitev med alternativnimi zrcalnimi oznakami odpadka za nevarne in za nenevarne odpadke se določi s posebnim sklicem na posamezne nevarne snovi, npr.: 16 01 11* Zavorne obloge, ki vsebujejo azbest ZN 16 01 12 Zavorne obloge, ki niso navedene pod 16 01 11 ZNN — Pri oznakah odpadka s sklici na več oznak odpadka je lahko dodelitev oznake odpadka odvisna od izvora ali nekaterih lastnosti zadevnega odpadka in nevarnih snovi, ki jih morda vsebuje, npr.: 17 06 01* Izolirni materiali, ki vsebujejo azbest ZN 17 06 03* Izolirni materiali, ki sestojijo iz nevarnih snovi ali jih vsebujejo ZN 17 06 04 Izolirni materiali, ki niso navedeni pod 17 06 01 in 17 06 03 ZNN Pogosto, ne pa vedno, se lahko ustrezne zrcalne oznake odpadka med zrcalnimi oznakami odpadka za nevarne in nenevarne odpadke prepoznajo na podlagi navedbe „ki niso navedeni pod …“. Kadar obstaja izbira glede dodelitve zrcalne oznake odpadka za nevarne ali za nenevarne odpadke, je treba opraviti korake od 3 do 5 (glej poglavje 3.2) klasifikacijskega postopka, da se določita prisotnost in vsebnost nevarnih snovi v ustreznih koncentracijah, ali ugotovi, ali odpadek neposredno izkazuje nevarne lastnosti, da se toku odpadkov, ki se proučuje, ustrezno dodeli zrcalna oznaka odpadka za nevarne ali za nenevarne odpadke. Oznaka odpadka za absolutno nenevarne odpadke, ki izkazujejo nevarne lastnosti Upoštevati je treba, da je odpadek, ki mu je dodeljena oznaka odpadka za absolutno nenevarne odpadke, razvrščen kot nenevaren brez nadaljnjega vrednotenja njegovih nevarnih lastnosti. Edina izjema od tega načela je opisana v členu 7(2) okvirne direktive o odpadkih, v skladu s katerim se zadevni odpadek opredeli kot nevaren, če pristojni organ zadevne države članice na podlagi zadostnih dokazov meni, da je treba zadevni odpadek, ki mu je pripisana oznaka za absolutno nenevarni odpadek, dejansko razvrstiti kot nevarnega. To bi bilo treba sporočiti Komisiji zaradi morebitnih prihodnjih sprememb seznama odpadkov. Oznaka odpadka za absolutno nevarne odpadke, ki ne izkazujejo nevarnih lastnosti Kadar se lahko zadevnemu odpadku dodeli le oznaka odpadka za absolutno nevarne odpadke, se odpadek razvrsti kot nevarni odpadek. Edina izjema od tega načela je, če zadevna država članica na podlagi predložitve zadostnih dokazov o nasprotnem meni, da je zadevni odpadek nenevaren, v skladu s členom 7(3) okvirne direktive o odpadkih. To bi bilo treba sporočiti Komisiji zaradi morebitnih poznejših sprememb seznama odpadkov. Ločevanje med zrcalnimi oznakami odpadka – vrednotenje nevarnih lastnosti Koraki, opisani v poglavju 3.2, so potrebni le, kadar naj bi se zadevnemu odpadku dodelila zrcalna oznaka odpadka za nevarne ali za nenevarne odpadke ali če je treba ovrednotiti nevarne lastnosti odpadka, ki mu je dodeljena oznaka odpadka za absolutno nevarne odpadke, npr. zaradi izpolnitve tovornega lista. Okvir 1: Vrednotenje nevarnih lastnosti: oznake odpadka za absolutno nevarne in absolutno nenevarne odpadke ter zrcalne oznake odpadka 1.2 Opredelitev ustrezne oznake odpadka Pri razvrstitvi odpadka si je treba čim bolj prizadevati, da se opredeli: — njegov vir (posebni postopek ali dejavnost, pri kateri je nastal); — njegova vrsta (ali vrste, če je mešani). Ko pridobite te informacije, morate proučiti celotni seznam odpadkov in slediti navodilom v nadaljevanju. Izbira najustreznejše oznake odpadka iz vseh 842 oznak odpadka, ki so na voljo na seznamu odpadkov, je zapletena. Najprej je treba v celoti proučiti celotni seznam, odpadek pa mora spadati pod končno izbrano oznako odpadka, podpoglavje in poglavje, kot je opisano na primer za oznako odpadka 20 01 02 v prejšnjem poglavju. Zasnova seznama je takšna, da lahko določite več kot eno oznako odpadka; zato boste morali za izbiro najustreznejše oznake odpadka nadalje uporabiti korake iz poglavja 3.2. Naslovi poglavij in podpoglavij omejujejo področja podpoglavij in njihovih oznak odpadka, vključujejo pa lahko tudi posebna izvzetja. Pomembno je, da se pred izbiro oznak odpadka ti naslovi preverijo. Na voljo je diagram poteka (Priloga 1, slika 1), ki vas vodi skozi ta postopek in bi ga bilo treba uporabljati v povezavi z navodili. To je postopek v več korakih, ki ga je morda treba večkrat ponoviti. Korak A1: V prvem koraku se: — posebni postopek ali dejavnost, pri kateri je nastal odpadek, primerja z naslovi poglavij od 01 do 12 in od 17 do 20. Če postopek ali dejavnost spada na področje enega ali več naslovov poglavij, poglejte naslove njihovih podpoglavij. — Če postopek ali dejavnost spada na področje naslova poglavja in podpoglavja, v navedenem podpoglavju preverite, ali vsebuje oznako odpadka, ki jasno ustreza posamezni vrsti odpadka. — Splošna oznaka odpadka XX XX 99 se v tej fazi ne bi smela uporabiti. — Če ne najdete ustrezne oznake (ali oznak) odpadka, nadaljujte na korak A2. Posebni postopek ali dejavnost Postopek ali dejavnost ni splošna industrijska ali poslovna. Podjetje bo morda moralo vsako svojo dejavnost ali faze postopka razvrstiti v različna poglavja. Pri procesu proizvodnje avtomobila se lahko na primer nekateri odpadki iz različnih faz postopka znajdejo v poglavjih 12 (odpadki iz oblikovanja in površinske obdelave kovin), 11 (anorganski odpadki, ki vsebujejo kovine, iz obdelave in površinske zaščite kovin) in 8 (odpadki iz uporabe površinske zaščite). Korak A2: V drugem koraku se: — posamezna vrsta odpadka primerja z naslovi poglavij od 13 do 15. Če vrsta odpadka spada na področje enega ali več naslovov poglavij, poglejte naslove njihovih podpoglavij. — Če vrsta odpadka spada na področje naslova poglavja in podpoglavja, v navedenem podpoglavju preverite, ali vsebuje oznako odpadka, ki jasno ustreza posamezni vrsti odpadka. — Po potrebi lahko uporabite splošno oznako odpadka XX XX 99. — Če ne najdete ustrezne oznake (ali oznak) odpadka, nadaljujte na korak A3. Dodelitev take splošne oznake XX XX 99 mora biti skrajna rešitev in bi se ji bilo treba izogniti, če je le mogoče. Korak A3: V tretjem koraku se: — preveri, ali odpadek spada na področje naslova podpoglavja v poglavju 16. — Če vrsta odpadka spada na področje naslova podpoglavja, v navedenem podpoglavju preverite, ali vsebuje oznako odpadka, ki jasno ustreza posamezni vrsti odpadka. — Če ne najdete ustrezne oznake (ali oznak) odpadka, nadaljujte na korak A4 Korak A4: V zadnjem koraku se: — vrnete na korak A1 in dodelite splošno oznako odpadka XX XX 99 iz poglavja in podpoglavja, ki ustrezata postopku ali dejavnosti, pri kateri je odpadek nastal. — Pred dodelitvijo oznake odpadka XX XX 99 zagotovite, da so bili upoštevani koraki od A1 do A3. Ko zaključite korake od A1 do A4, bi bilo treba zadevnemu odpadku dodeliti oznako odpadka za absolutno nevarne ali za absolutno nenevarne odpadke, oziroma najustreznejše zrcalne oznake odpadka. V slednjem primeru je treba izvesti korak 3 (glej poglavje 3.2) postopka razvrščanja, da se dokončno odloči, ali je treba dodeliti zrcalno oznako odpadka za nevarne ali za nenevarne odpadke. Diagram poteka na sliki 1 v Prilogi 1 je le v pomoč pri dodelitvi najustreznejše oznake odpadka ali para zrcalnih oznak odpadka zadevnemu toku odpadkov; upoštevati je treba, da bi bilo treba postopek razvrščanja obravnavati kot postopek v več korakih, ki ga je morda treba večkrat ponoviti. Naslednji oddelki so namenjeni zagotavljanju dodatne pomoči v zvezi s tem: — v oddelku 1.2.1 je priložena obrazložena različica seznama odpadkov, — oddelek 1.3 vsebuje posebne primere zapletenih oznak odpadka, s katerimi je prikazan postopek razvrščanja, — v oddelku 1.4 so prikazani primeri razvrstitve posebnih sestavin nekaterih vrst odpadkov. Razvrščanje mešanih odpadkov Kadar je prisotna več kot ena vrsta odpadkov, je treba vsako vrsto proučiti ločeno. S tem se zagotovi, da se posamezni nevarni odpadki ali serije nevarnih odpadkov: — napačno ne razvrstijo kot nenevarni zaradi mešanja (redčenja) z drugimi odpadki (glej člen 7(4) okvirne direktive o odpadkih), — pravočasno opredelijo, da se prepreči njihovo mešanje z drugimi odpadki, na primer v smetnjaku, vreči, zalogi ali zabojniku (glej člen 18 okvirne direktive o odpadkih). Iz teh zahtev so izvzeti le mešani komunalni odpadki iz gospodinjstev. Seznam vsebuje manjše število oznak odpadka za mešane odpadke. Praviloma (da se izpolnijo merila glede mešanja iz okvirne direktive o odpadkih) se uporabljajo za odpadke iz podjetij, ki v okviru postopka nastanejo kot posamezni mešani odpadki. Niso namenjene za odpadke (ali posamezne enote odpadkov), ki se proizvajajo ločeno in se nato kombinirajo z drugimi odpadki (se na primer odložijo v isti zabojnik). 1.2.1 Obrazloženi seznam odpadkov V tabeli 3 so navedene vse oznake odpadka s seznama odpadkov, pri čemer je jasno navedeno, katere oznake odpadka so oznake odpadka za absolutno nenevarne odpadke (ANN), oznake odpadka za absolutno nevarne odpadke (AN), zrcalne oznake odpadka za nenevarne odpadke (ZNN) in zrcalne oznake odpadka za nevarne odpadke (ZN). Upoštevati je treba, da je razlaga vrst oznak odpadka v naslednjem obrazloženem seznamu odpadkov ena od možnih razlag, v okviru katere so uravnotežena mnenja različnih držav članic. Na ravni držav članic obstajajo različne razlage, ki se lahko prav tako preverijo (1) Tabela 3 Obrazloženi seznam odpadkov KODA POIMENOVANJE POGLAVJA VRSTA OZNAKE ODPADKA 1 ODPADKI IZ ISKANJA, RUDARJENJA, DEJAVNOSTI KAMNOLOMOV TER FIZIKALNE IN KEMIČNE OBDELAVE MINERALNIH SUROVIN 01 01 Odpadki iz pridobivanja mineralnih surovin 01 01 01 Odpadki iz pridobivanja kovinskih mineralnih surovin ANN 01 01 02 Odpadki iz pridobivanja nekovinskih mineralnih surovin ANN 01 03 Odpadki iz fizikalne in kemične predelave kovinskih mineralnih surovin 01 03 04* Kisla jalovina ostanki iz predelave sulfidne rude ZN B 01 03 05* Druga jalovina, ki vsebuje nevarne snovi ZN 01 03 06 Jalovina, ki ni navedena pod 01 03 04 in 01 03 05 ZNN 01 03 07* Drugi odpadki, ki vsebujejo nevarne snovi, iz fizikalne in kemične predelave kovinskih mineralnih surovin ZN 01 03 08 Prašni in praškasti odpadki, ki niso navedeni pod 01 03 07 ZNN 01 03 09 (2) Rdeče blato iz proizvodnje glinice, ki ni navedeno pod 01 03 10 ZNN 01 03 10* (3) Rdeče blato iz proizvodnje glinice, ki vsebuje druge nevarne snovi, kot so odpadki, ki so navedeni pod 01 03 07 ZN A 01 03 99 Odpadki, ki niso navedeni drugje ANN C 01 04 Odpadki iz fizikalne in kemične predelave nekovinskih mineralnih surovin 01 04 07* Odpadki, ki vsebujejo nevarne snovi, iz fizikalne in kemijske predelave nekovinskih mineralnih surovin ZN 01 04 08 Odpadna gramoz in drobir, ki nista navedena pod 01 04 07 ZNN 01 04 09 Odpadni pesek in gline ANN 01 04 10 Prašni in praškasti odpadki, ki niso navedeni pod 01 04 07 ZNN 01 04 11 Odpadki iz predelave kalijeve in kamene soli, ki niso navedeni pod 01 04 07 ZNN 01 04 12 Jalovina in drugi odpadki iz pranja in čiščenja mineralnih surovin, ki niso navedeni pod 01 04 07 in 01 04 11 ZNN 01 04 13 Odpadki iz rezanja in žaganja kamna, ki niso navedeni pod 01 04 07 ZNN 01 04 99 Odpadki, ki niso navedeni drugje ANN 01 05 Mulji in drugi odpadki iz vrtanja 01 05 04 Mulji in odpadki iz vrtanja sladkovodnih vrtin ANN 01 05 05* Mulji in odpadki iz vrtanja, ki vsebujejo olja ZN B 01 05 06* Mulji in drugi odpadki iz vrtanja, ki vsebujejo nevarne snovi ZN 01 05 07 Mulji in odpadki iz vrtanja, ki vsebujejo barit in niso navedeni pod 01 05 05 in 01 05 06 ZNN 01 05 08 Mulji in odpadki iz vrtanja, ki vsebujejo klorid in niso navedeni pod 01 05 05 in 01 05 06 ZNN 01 05 99 Odpadki, ki niso navedeni drugje ANN 2 ODPADKI IZ KMETIJSTVA, VRTNARSTVA, RIBOGOJSTVA, GOZDARSTVA, LOVA IN RIBIŠTVA TER PRIPRAVE IN PREDELAVE HRANE 02 01 Odpadki iz kmetijstva, vrtnarstva, ribogojstva, gozdarstva, lova in ribištva 02 01 01 Mulji iz pranja in čiščenja ANN 02 01 02 Odpadna živalska tkiva ANN 02 01 03 Odpadna rastlinska tkiva ANN 02 01 04 Odpadna plastika (razen embalaže) ANN 02 01 06 Živalski iztrebki, urin in gnoj (vključno z onesnaženo slamo) ter ločeno zbrane odpadne vode, obdelane zunaj kraja nastanka ANN 02 01 07 Odpadki iz gozdarstva ANN 02 01 08* Agrokemični odpadki, ki vsebujejo nevarne snovi ZN 02 01 09 Agrokemični odpadki, ki niso navedeni pod 02 01 08 ZNN 02 01 10 Odpadne kovine ANN 02 01 99 Odpadki, ki niso navedeni drugje ANN 02 02 Odpadki iz priprave in predelave mesa, rib in drugih živil živalskega izvora 02 02 01 Mulji iz pranja in čiščenja ANN 02 02 02 Odpadna živalska tkiva ANN 02 02 03 Snovi, neprimerne za uživanje ali predelavo ANN 02 02 04 Blato iz čiščenja odpadnih voda na kraju nastanka ANN 02 02 99 Odpadki, ki niso navedeni drugje ANN 02 03 Odpadki iz priprave in predelave sadja, vrtnin, žitaric, jedilnih olj, kakava, kave, čaja in tobaka; iz konzerviranja; iz proizvodnje kvasa in kvasnega ekstrakta, iz priprave in fermentacije melase 02 03 01 Mulji iz pranja, čiščenja, lupljenja, centrifugiranja in ločevanja ANN 02 03 02 Odpadni konzervansi ANN 02 03 03 Odpadki iz ekstrakcij s topili ANN 02 03 04 Snovi, neprimerne za uživanje ali predelavo ANN 02 03 05 Blato iz čiščenja odpadnih voda na kraju nastanka ANN 02 03 99 Odpadki, ki niso navedeni drugje ANN 02 04 Odpadki iz proizvodnje sladkorja 02 04 01 Zemlja iz čiščenja in pranja sladkorne pese ANN 02 04 02 Kalcijev karbonat, ki ne ustreza specifikaciji ANN 02 04 03 Blato iz čiščenja odpadnih voda na kraju nastanka ANN 02 04 99 Odpadki, ki niso navedeni drugje ANN 02 05 Odpadki iz industrije mlečnih izdelkov 02 05 01 Snovi, neprimerne za uživanje ali predelavo ANN 02 05 02 Blato iz čiščenja odpadnih voda na kraju nastanka ANN 02 05 99 Odpadki, ki niso navedeni drugje ANN 02 06 Odpadki iz pekarn in slaščičarn 02 06 01 Snovi, neprimerne za uživanje ali predelavo ANN 02 06 02 Odpadni konzervansi ANN 02 06 03 Blato iz čiščenja odpadnih voda na kraju nastanka ANN 02 06 99 Odpadki, ki niso navedeni drugje ANN 02 07 Odpadki iz proizvodnje alkoholnih in brezalkoholnih pijač (razen kave, čaja in kakava) 02 07 01 Odpadki iz pranja, čiščenja in mehanskega drobljenja surovin ANN 02 07 02 Odpadki iz destilacije žganih pijač ANN 02 07 03 Odpadki iz kemijske obdelave ANN 02 07 04 Snovi, neprimerne za uživanje ali predelavo ANN 02 07 05 Blato iz čiščenja odpadnih voda na kraju nastanka ANN 02 07 99 Odpadki, ki niso navedeni drugje ANN 3 ODPADKI IZ PREDELAVE LESA TER PROIZVODNJE PLOŠČ IN POHIŠTVA, CELULOZE, PAPIRJA TER KARTONA IN LEPENKE 03 01 Odpadki iz predelave lesa ter proizvodnje plošč in pohištva 03 01 01 Odpadna lubje in pluta ANN 03 01 04* Žagovina, oblanci, odrezki, les, iverne plošče in furnir, ki vsebujejo nevarne snovi ZN 03 01 05 Žagovina, oblanci, odrezki, les, iverne plošče in furnir, ki niso navedeni pod 03 01 04 ZNN 03 01 99 Odpadki, ki niso navedeni drugje ANN 03 02 Odpadki iz zaščite lesa 03 02 01* Nehalogenirana organska sredstva za zaščito lesa AN 03 02 02* Klorirana organska sredstva za zaščito lesa AN 03 02 03* Organokovinska sredstva za zaščito lesa AN 03 02 04* Anorganska sredstva za zaščito lesa AN 03 02 05* Druga sredstva za zaščito lesa, ki vsebujejo nevarne snovi AN B 03 02 99 Sredstva za zaščito lesa, ki niso navedena drugje ANN B 03 03 Odpadki iz proizvodnje in predelave celuloze, papirja ter kartona in lepenke 03 03 01 Odpadna lubje in les ANN 03 03 02 Mulji zelene lužnice (iz obdelave črne lužnice) ANN 03 03 05 Mulji iz odstranjevanja tiskarske barve (de-inking) pri recikliranju papirja ANN 03 03 07 Mehansko ločeni izvržki (rejekti) iz razpuščanja odpadnega papirja ter kartona in lepenke ANN 03 03 08 Odpadki iz sortiranja papirja ter kartona in lepenke, namenjenih za recikliranje ANN 03 03 09 Odpadni apneni mulj ANN 03 03 10 Vlakninski izvržki (rejekti), mulji vlaknin, polnil in premazov iz mehanske separacije ANN 03 03 11 Blato iz čiščenja odpadnih voda na kraju nastanka, ki ni navedeno pod 03 03 10 ANN 03 03 99 Odpadki, ki niso navedeni drugje ANN 4 ODPADKI IZ INDUSTRIJE USNJA, KRZNA IN TEKSTILA 04 01 Odpadki iz industrije usnja in krzna 04 01 01 Mezdra in odpadni luženi cepljenec ANN 04 01 02 Odpadki iz luženja ANN 04 01 03* Odpadki iz razmaščevanja, ki vsebujejo topila, brez tekoče faze AN B 04 01 04 Strojilna kopel, ki vsebuje krom ANN 04 01 05 Strojilna kopel, ki ne vsebuje kroma ANN 04 01 06 Blato, ki vsebuje krom, zlasti iz čiščenja odpadnih voda na kraju nastanka ANN 04 01 07 Blato, ki ne vsebuje kroma, zlasti iz čiščenja odpadnih voda na kraju nastanka ANN 04 01 08 Odpadno strojeno usnje, ki vsebuje krom (ostružki, odrezki, prah iz brušenja) ANN 04 01 09 Odpadki iz oplemenitenja in dodelave krzna in usnja ANN 04 01 99 Odpadki, ki niso navedeni drugje ANN B 04 02 Odpadki iz industrije tekstila 04 02 09 Odpadni sestavljeni (kompozitnih) materiali (impregniran tekstil, elastomeri, plastomeri) ANN 04 02 10 Organske snovi iz naravnih sestavin (npr. mast, vosek) ANN 04 02 14* Odpadki iz dodelave, ki vsebujejo organska topila ZN 04 02 15 Odpadki iz dodelave, ki niso navedeni pod 04 02 14 ZNN 04 02 16* Barvila in pigmenti, ki vsebujejo nevarne snovi ZN 04 02 17 Barvila in pigmenti, ki niso navedeni pod 04 02 16 ZNN 04 02 19* Blato, ki vsebuje nevarne snovi, iz čiščenja odpadnih voda na kraju nastanka ZN 04 02 20 Blato iz čiščenja odpadnih voda na kraju nastanka, ki ni navedeno pod 04 02 19 ZNN 04 02 21 Odpadki iz neobdelanih tekstilnih vlaken ANN 04 02 22 Odpadki iz obdelanih tekstilnih vlaken ANN 04 02 99 Odpadki, ki niso navedeni drugje ANN 5 ODPADKI IZ PREDELAVE NAFTE, ČIŠČENJA ZEMELJSKEGA PLINA IN PIROLIZE PREMOGA 05 01 Odpadki iz predelave nafte 05 01 02* Mulji iz razsoljevanja AN 05 01 03* Mulji z dna rezervoarjev AN 05 01 04* Kisli alkilni mulji AN 05 01 05* Razlita nafta AN 05 01 06* Zaoljeni mulji iz postopkov vzdrževanja obrata ali opreme AN 05 01 07* Kisli katrani AN 05 01 08* Drugi katrani AN 05 01 09* Blato, ki vsebuje nevarne snovi, iz čiščenja odpadnih voda na kraju nastanka ZN 05 01 10 Blato iz čiščenja odpadnih voda na kraju nastanka, ki ni navedeno pod 05 01 09 ZNN 05 01 11* Odpadki iz čiščenja goriv z lugi AN 05 01 12* Nafta, ki vsebuje kisline AN 05 01 13 Mulji iz grelnikov kotlovne vode ANN 05 01 14 Odpadki iz hladilnih kolon ANN 05 01 15* Izrabljene filtrirne gline AN 05 01 16 Odpadki, ki vsebujejo žveplo, iz razžvepljevanja naftnih derivatov ANN 05 01 17 Bitumen ANN 05 01 99 Odpadki, ki niso navedeni drugje ANN 05 06 Odpadki iz pirolize premoga 05 06 01* Kisli katrani AN 05 06 03* Drugi katrani AN 05 06 04 Odpadki iz hladilnih kolon ANN 05 06 99 Odpadki, ki niso navedeni drugje ANN 05 07 Odpadki iz čiščenja in transporta zemeljskega plina 05 07 01* Odpadki, ki vsebujejo živo srebro AN B 05 07 02 Odpadki, ki vsebujejo žveplo ANN 05 07 99 Odpadki, ki niso navedeni drugje ANN B 6 ODPADKI IZ ANORGANSKIH KEMIJSKIH PROCESOV 06 01 Odpadki iz proizvodnje, priprave, dobave in uporabe (PPDU) kislin 06 01 01* Žveplova in žveplasta kislina AN 06 01 02* Klorovodikova kislina AN 06 01 03* Fluorovodikova kislina AN 06 01 04* Fosforjeva in fosforasta kislina AN 06 01 05* Dušikova in dušikasta kislina AN 06 01 06* Druge kisline AN 06 01 99 Odpadki, ki niso navedeni drugje ANN 06 02 Odpadki iz PPDU baz (lugov) 06 02 01* Kalcijev hidroksid AN 06 02 03* Amonijev hidroksid AN 06 02 04* Natrijev in kalijev hidroksid AN 06 02 05* Druge baze (lugi) AN 06 02 99 Odpadki, ki niso navedeni drugje ANN 06 03 Odpadki iz PPDU soli in njihovih raztopin ter kovinskih oksidov 06 03 11* Trdne soli in raztopine, ki vsebujejo cianide ZN 06 03 13* Trdne soli in raztopine, ki vsebujejo težke kovine ZN 06 03 14 Trdne soli in raztopine, ki niso navedene pod 06 03 11 in 06 03 13 ZNN 06 03 15* Kovinski oksidi, ki vsebujejo težke kovine ZN 06 03 16 Kovinski oksidi, ki niso navedeni pod 06 03 15 ZNN 06 03 99 Odpadki, ki niso navedeni drugje ANN 06 04 Odpadki, ki vsebujejo kovine in niso navedeni pod 06 03 06 04 03* Odpadki, ki vsebujejo arzen AN B 06 04 04* Odpadki, ki vsebujejo živo srebro AN B 06 04 05* Odpadki, ki vsebujejo druge težke kovine AN B 06 04 99 Odpadki, ki niso navedeni drugje ANN B 06 05 Blato iz čiščenja odpadnih voda na kraju nastanka 06 05 02* Blato, ki vsebuje nevarne snovi, iz čiščenja odpadnih voda na kraju nastanka ZN 06 05 03 Blato iz čiščenja odpadnih voda na kraju nastanka, ki ni navedeno pod 06 05 02 ZNN 06 06 Odpadki iz PPDU žveplovih, kemijskih procesov žvepla in postopkov razžvepljevanja 06 06 02* Odpadki, ki vsebujejo nevarne sulfide ZN 06 06 03 Odpadki, ki vsebujejo sulfide in niso navedeni pod 06 06 02 ZNN 06 06 99 Odpadki, ki niso navedeni drugje ANN 06 07 Odpadki iz PPDU halogenov in iz kemijskih procesov halogenov 06 07 01* Elektrolizni odpadki, ki vsebujejo azbest AN B 06 07 02* Aktivno oglje iz proizvodnje klora AN 06 07 03* Mulj barijevega sulfata, ki vsebuje živo srebro AN B 06 07 04* Raztopine in kisline, npr. kontaktna kislina AN 06 07 99 Odpadki, ki niso navedeni drugje ANN B 06 08 Odpadki iz PPDU silicija in silicijevih spojin 06 08 02* Odpadki, ki vsebujejo nevarne klorosilane ZN 06 08 99 Odpadki, ki niso navedeni drugje ANN 06 09 Odpadki iz PPDU fosforjevih kemikalij in iz kemijskih procesov fosforja 06 09 02 Fosforna žlindra ANN 06 09 03* Odpadki iz reakcij na osnovi kalcija, ki vsebujejo nevarne snovi ali pa so onesnaženi z njimi ZN 06 09 04 Odpadki iz reakcij na osnovi kalcija, ki niso navedeni pod 06 09 03 ZNN 06 09 99 Odpadki, ki niso navedeni drugje ANN 06 10 Odpadki iz PPDU dušikovih kemikalij, iz kemijskih procesov dušika in iz proizvodnje umetnih gnojil 06 10 02* Odpadki, ki vsebujejo nevarne snovi ZN 06 10 99 Odpadki, ki niso navedeni drugje ANN 06 11 Odpadki iz proizvodnje anorganskih pigmentov in motnilcev 06 11 01 Odpadki iz reakcij na osnovi kalcija iz proizvodnje titanovega dioksida ANN 06 11 99 Odpadki, ki niso navedeni drugje ANN 06 13 Odpadki iz anorganskih kemijskih procesov, ki niso navedeni drugje 06 13 01* Anorganska sredstva za zaščito rastlin, sredstva za zaščito lesa in drugi biocidi AN 06 13 02* Izrabljeno aktivno oglje (razen 06 07 02) AN 06 13 03 Industrijske saje (ogljik) ANN 06 13 04* Odpadki iz predelave azbesta AN 06 13 05* Dimniške saje AN 06 13 99 Odpadki, ki niso navedeni drugje ANN 7 ODPADKI IZ ORGANSKIH KEMIJSKIH PROCESOV 07 01 Odpadki iz proizvodnje, priprave, distribucije in uporabe (PPDU) osnovnih organskih kemikalij 07 01 01* Pralne tekočine na vodni osnovi in matične lužnice AN 07 01 03* Halogenirana organska topila, pralne tekočine in matične lužnice AN 07 01 04* Druga organska topila, pralne tekočine in matične lužnice AN 07 01 07* Halogenirani ostanki iz destilacij in reakcij AN 07 01 08* Drugi ostanki iz destilacij in reakcij AN 07 01 09* Halogenirane filtrne pogače in izrabljeni absorbenti AN 07 01 10* Druge filtrne pogače in izrabljeni absorbenti AN 07 01 11* Blato, ki vsebuje nevarne snovi, iz čiščenja odpadnih voda na kraju nastanka ZN 07 01 12 Blato iz čiščenja odpadnih voda na kraju nastanka, ki ni navedeno pod 07 01 11 ZNN 07 01 99 Odpadki, ki niso navedeni drugje ANN 07 02 Odpadki iz PPDU plastike, sintetične gume in umetnih vlaken 07 02 01* Pralne tekočine na vodni osnovi in matične lužnice AN 07 02 03* Halogenirana organska topila, pralne tekočine in matične lužnice AN 07 02 04* Druga organska topila, pralne tekočine in matične lužnice AN 07 02 07* Halogenirani ostanki iz destilacij in reakcij AN 07 02 08* Drugi ostanki iz destilacij in reakcij AN 07 02 09* Halogenirane filtrne pogače in izrabljeni absorbenti AN 07 02 10* Druge filtrne pogače in izrabljeni absorbenti AN 07 02 11* Blato, ki vsebuje nevarne snovi, iz čiščenja odpadnih voda na kraju nastanka ZN 07 02 12 Blato iz čiščenja odpadnih voda na kraju nastanka, ki ni navedeno pod 07 02 11 ZNN 07 02 13 Odpadna plastika ANN 07 02 14* Odpadki aditivov, ki vsebujejo nevarne snovi ZN 07 02 15 Odpadki aditivov, ki niso navedeni pod 07 02 14 ZNN 07 02 16* Odpadki, ki vsebujejo nevarne silikone ZN 07 02 17 Odpadki, ki vsebujejo silikone in niso navedeni pod 07 02 16 ZNN 07 02 99 Odpadki, ki niso navedeni drugje ANN 07 03 Odpadki iz PPDU organskih barvil in pigmentov (razen 06 11) 07 03 01* Pralne tekočine na vodni osnovi in matične lužnice AN 07 03 03* Halogenirana organska topila, pralne tekočine in matične lužnice AN 07 03 04* Druga organska topila, pralne tekočine in matične lužnice AN 07 03 07* Halogenirani ostanki iz destilacij in reakcij AN 07 03 08* Drugi ostanki iz destilacij in reakcij AN 07 03 09* Halogenirane filtrne pogače in izrabljeni absorbenti AN 07 03 10* Druge filtrne pogače in izrabljeni absorbenti AN 07 03 11* Blato, ki vsebuje nevarne snovi, iz čiščenja odpadnih voda na kraju nastanka ZN 07 03 12 Blato iz čiščenja odpadnih voda na kraju nastanka, ki ni navedeno pod 07 03 11 ZNN 07 03 99 Odpadki, ki niso navedeni drugje ANN 07 04 Odpadki iz PPDU organskih sredstev za zaščito rastlin (razen 02 01 08 in 02 01 09), sredstev za zaščito lesa (razen 03 02) in drugih biocidov 07 04 01* Pralne tekočine na vodni osnovi in matične lužnice AN 07 04 03* Halogenirana organska topila, pralne tekočine in matične lužnice AN 07 04 04* Druga organska topila, pralne tekočine in matične lužnice AN 07 04 07* Halogenirani ostanki iz destilacij in reakcij AN 07 04 08* Drugi ostanki iz destilacij in reakcij AN 07 04 09* Halogenirane filtrne pogače in izrabljeni absorbenti AN 07 04 10* Druge filtrne pogače in izrabljeni absorbenti AN 07 04 11* Blato, ki vsebuje nevarne snovi, iz čiščenja odpadnih voda na kraju nastanka ZN 07 04 12 Blato iz čiščenja odpadnih voda na kraju nastanka, ki ni navedeno pod 07 04 11 ZNN 07 04 13* Trdni odpadki, ki vsebujejo nevarne snovi ZN 07 04 99 Odpadki, ki niso navedeni drugje ANN 07 05 Odpadki iz PPDU farmacevtskih izdelkov 07 05 01* Pralne tekočine na vodni osnovi in matične lužnice AN 07 05 03* Halogenirana organska topila, pralne tekočine in matične lužnice AN 07 05 04* Druga organska topila, pralne tekočine in matične lužnice AN 07 05 07* Halogenirani ostanki iz destilacij in reakcij AN 07 05 08* Drugi ostanki iz destilacij in reakcij AN 07 05 09* Halogenirane filtrne pogače in izrabljeni absorbenti AN 07 05 10* Druge filtrne pogače in izrabljeni absorbenti AN 07 05 11* Blato, ki vsebuje nevarne snovi, iz čiščenja odpadnih voda na kraju nastanka ZN 07 05 12 Blato iz čiščenja odpadnih voda na kraju nastanka, ki ni navedeno pod 07 05 11 ZNN 07 05 13* Trdni odpadki, ki vsebujejo nevarne snovi ZN 07 05 14 Trdni odpadki, ki niso navedeni pod 07 05 13 ZNN 07 05 99 Odpadki, ki niso navedeni drugje ANN 07 06 Odpadki iz PPDU maščob, masti, mil, pralnih sredstev, razkužil in kozmetike 07 06 01* Pralne tekočine na vodni osnovi in matične lužnice AN 07 06 03* Halogenirana organska topila, pralne tekočine in matične lužnice AN 07 06 04* Druga organska topila, pralne tekočine in matične lužnice AN 07 06 07* Halogenirani ostanki iz destilacij in reakcij AN 07 06 08* Drugi ostanki iz destilacij in reakcij AN 07 06 09* Halogenirane filtrne pogače in izrabljeni absorbenti AN 07 06 10* Druge filtrne pogače in izrabljeni absorbenti AN 07 06 11* Blato, ki vsebuje nevarne snovi, iz čiščenja odpadnih voda na kraju nastanka ZN 07 06 12 Blato iz čiščenja odpadnih voda na kraju nastanka, ki ni navedeno pod 07 06 11 ZNN 07 06 99 Odpadki, ki niso navedeni drugje ANN 07 07 Odpadki iz PPDU čistih kemikalij in kemičnih izdelkov, ki niso navedeni drugje 07 07 01* Pralne tekočine na vodni osnovi in matične lužnice AN 07 07 03* Halogenirana organska topila, pralne tekočine in matične lužnice AN 07 07 04* Druga organska topila, pralne tekočine in matične lužnice AN 07 07 07* Halogenirani ostanki iz destilacij in reakcij AN 07 07 08* Drugi ostanki iz destilacij in reakcij AN 07 07 09* Halogenirane filtrne pogače in izrabljeni absorbenti AN 07 07 10* Druge filtrne pogače in izrabljeni absorbenti AN 07 07 11* Blato, ki vsebuje nevarne snovi, iz čiščenja odpadnih voda na kraju nastanka ZN 07 07 12 Blato iz čiščenja odpadnih voda na kraju nastanka, ki ni navedeno pod 07 07 11 ZNN 07 07 99 Odpadki, ki niso navedeni drugje ANN 8 ODPADKI IZ PROIZVODNJE, PRIPRAVE, DOBAVE IN UPORABE (PPDU) SREDSTEV ZA POVRŠINSKO ZAŠČITO (BARVE, LAKI IN EMAJLI), LEPIL, TESNILNIH MAS IN TISKARSKIH BARV 08 01 Odpadki iz PPDU in odstranjevanja barv in lakov 08 01 11* Odpadne barve in laki, ki vsebujejo organska topila ali druge nevarne snovi ZN 08 01 12 Odpadne barve in laki, ki niso navedeni pod 08 01 11 ZNN 08 01 13* Mulji barv ali lakov, ki vsebujejo organska topila ali druge nevarne snovi ZN 08 01 14 Mulji barv ali lakov, ki niso navedeni pod 08 01 13 ZNN 08 01 15* Vodni mulji, ki vsebujejo barve ali lake, ki vsebujejo organska topila ali druge nevarne snovi ZN 08 01 16 Vodni mulji, ki vsebujejo barve ali lake in niso navedeni pod 08 01 15 ZNN 08 01 17* Odpadki iz odstranjevanja barv ali lakov, ki vsebujejo organska topila ali druge nevarne snovi ZN 08 01 18 Odpadki iz odstranjevanja barv ali lakov, ki niso navedeni pod 08 01 17 ZNN 08 01 19* Vodne suspenzije, ki vsebujejo barve ali lake, ki vsebujejo organska topila ali druge nevarne snovi ZN 08 01 20 Vodne suspenzije, ki vsebujejo barve ali lake, ki niso navedeni pod 08 01 19 ZNN 08 01 21* Odpadki sredstev za odstranjevanje barv ali lakov AN 08 01 99 Odpadki, ki niso navedeni drugje ANN 08 02 Odpadki iz PPDU drugih sredstev za površinsko zaščito (vključno s keramičnimi materiali) 08 02 01 Odpadna praškasta sredstva za površinsko zaščito ANN 08 02 02 Vodni mulji, ki vsebujejo keramične materiale ANN 08 02 03 Vodne suspenzije, ki vsebujejo keramične materiale ANN 08 02 99 Odpadki, ki niso navedeni drugje ANN 08 03 Odpadki iz PPDU tiskarskih barv 08 03 07 Vodni mulji, ki vsebujejo tiskarske barve ANN 08 03 08 Odpadne vodne raztopine, ki vsebujejo tiskarske barve ANN 08 03 12* Odpadne tiskarske barve, ki vsebujejo nevarne snovi ZN 08 03 13 Odpadne tiskarske barve, ki niso navedene pod 08 03 12 ZNN 08 03 14* Mulji tiskarskih barv, ki vsebujejo nevarne snovi ZN 08 03 15 Mulji tiskarskih barv, ki niso navedeni pod 08 03 14 ZNN 08 03 16* Odpadne raztopine za jedkanje AN 08 03 17* Odpadni tiskarski tonerji, ki vsebujejo nevarne snovi ZN 08 03 18 Odpadni tiskarski tonerji, ki niso navedeni pod 08 03 17 ZNN 08 03 19* Disperzijsko olje AN 08 03 99 Odpadki, ki niso navedeni drugje ANN 08 04 Odpadki iz PPDU lepil in tesnilnih mas (vključno s sredstvi za impregniranje proti vlagi) 08 04 09* Odpadna lepila in tesnilne mase, ki vsebujejo organska topila ali druge nevarne snovi ZN 08 04 10 Odpadna lepila in tesnilne mase, ki niso navedeni pod 08 04 09 ZNN 08 04 11* Mulji lepil in tesnilnih mas, ki vsebujejo organska topila ali druge nevarne snovi ZN 08 04 12 Mulji lepil in tesnilnih mas, ki niso navedeni pod 08 04 11 ZNN 08 04 13* Vodni mulji, ki vsebujejo lepila ali tesnilne mase, ki vsebujejo organska topila ali druge nevarne snovi ZN 08 04 14 Vodni mulji, ki vsebujejo lepila ali tesnilne mase, ki niso navedeni pod 08 04 13 ZNN 08 04 15* Odpadne vodne raztopine, ki vsebujejo lepila ali tesnilne mase, ki vsebujejo organska topila ali druge nevarne snovi ZN 08 04 16 Odpadne vodne raztopine, ki vsebujejo lepila ali tesnilne mase, ki niso navedeni pod 08 04 15 ZNN 08 04 17* Smolno olje (kolofonija) AN 08 04 99 Odpadki, ki niso navedeni drugje ANN 08 05 Odpadki, ki niso navedeni drugje v 08 08 05 01* Odpadni izocianati AN 9 ODPADKI IZ FOTOGRAFSKE INDUSTRIJE 09 01 Odpadki iz fotografske industrije 09 01 01* Raztopine razvijalcev in aktivatorjev na vodni osnovi AN 09 01 02* Raztopine razvijalcev za ofsetne plošče na vodni osnovi AN 09 01 03* Raztopine razvijalcev na osnovi topil AN 09 01 04* Fiksirne raztopine AN 09 01 05* Belilne in belilno-fiksirne raztopine AN 09 01 06* Odpadki iz obdelave fotografskih odpadkov na kraju nastanka, ki vsebujejo srebro AN B 09 01 07 Filmi in fotografski papir, ki vsebujejo srebro ali srebrove spojine ANN 09 01 08 Filmi in fotografski papir, ki ne vsebujejo srebra ali srebrovih spojin ANN 09 01 10 Fotoaparati za enkratno uporabo, brez baterij ANN 09 01 11* Fotoaparati za enkratno uporabo, z baterijami, navedenimi pod 16 06 01, 16 06 02 ali 16 06 03 ZN B 09 01 12 Fotoaparati za enkratno uporabo, z baterijami, ki niso navedene pod 09 01 11 ZNN 09 01 13* Odpadne vodne raztopine