SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 20.7.2004 
KOM(2004) 519 kon čno 
  
SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EV ROPSKEMU PARLAMENTU 
POSVETOVANJE GLEDE MOŽNOSTI ZA RA ZVOJ SISTEMA EVROPSKIH ŠOL  
 
SL 2   SL 1. PETDESET LET EVROPSKIH ŠOL  
Uvod 
Zadnjih 50 let so Evropske šole nudile  visoko kakovostno, multikulturno in ve čjezikovno 
storitev izobraževanja otrokom osebja instituc ij EU. Razpoložljivost šol je institucijam 
olajšala zaposlovanje izkušenega, visoko uspos obljenega osebja. Prepoznan in pogosto 
hvaljen evropski bakalavreat omogo ča in dovoljuje dostop do univerzitetne izobrazbe v 
Evropi. 
Cilj tega posvetovanja je predvsem oceniti r azvoj EŠ na tej pomembni stopnji širitve in 
sprememb v Evropski uniji ter odpreti razpra vo, s katero se poskuša vzpostaviti sporazumno 
stališče glede nadaljnjega razvoja in možnos ti sprememb in ne priprava konkretnih 
predlogov.  
Začetna točka za kakršno koli presojo glede prihodnos ti šol mora biti, da njihov uspeh pri 
izobraževanju ne sme biti slabši ali ogro žen. Komisija je zavezana sistemu EŠ in čim večjim 
pridobitvam na podlagi že vzpostavljenih trdnih temeljev. 
Vendar nedvomen uspeh šol ne izklju čuje potrebe po oceni in pregledu. Dojemljivo poro čilo 
Bösch o prihodnosti šol, ki ga je EP spreje l decembra 2002, in naknadni delovni dokument 
zagotavljata uporabno in pravo časno oceno prednosti in poman jkljivosti sistema EŠ. Skupaj 
z nedavnima poro čiloma Sveta guvernerjev in Ra čunskega sodiš ča predstavljata utemeljen 
primer za kvalitativno oceno uspešnosti in u činkovitosti sistema. Ti dejavniki sprememb 
skupaj z novimi spodbudami zadnjega vala širitve vodijo k ponovni presoji šol – v omejenem obsegu – o uspešnosti njihovega kompleksnega vodenja in organizacijskih 
struktur ter o tem, kako cenovno primeren je  trenutni obseg storitev, ki se izvajajo 
Od Komisije, ki je z otroci svojega osebja glavni koristnik šol, se pri čakuje usmerjenost k 
aktivnostim ter, da si z obsežnim posvet ovanjem prizadeva vzpostaviti pristop k 
spremembam, ki v čim večji meri temelji na soglasju 
1.1. Zgodovinsko ozadje  
Evropske šole, ustanovljene pred petdeset imi leti za skupno izobraževanje otrok osebja 
Evropske skupnosti, tvorijo sistem, ki je ve činoma financiran z javnimi sredstvi in ne spada 
v okrilje nacionalnih izobraževalnih sistemov, ter ga ureja mednar odna pogodba»Konvencija 
o statutu Evropskih šol«. Evropske sku pnosti kot »pogodbeno stranko konvencije« zastopa 
Komisija s Svetom guvernerjev (SG), ki je ve činoma sestavljen iz predstavnikov držav 
članic. V praksi prora čun EU financira znaten del (skoraj 60 %) stroškov za šole, vendar so v 
proračunu Skupnosti predstavljeni pri saldu kot subvenc ije. (Za dejstva in številke o EŠ glej 
prilogo 1). 
1.2. Razvoj, širitev in decentralizacija  
Razvoj institucij in zaporedne širitve Unije so  privedli do znatnega širjenja sistema EŠ, od 
ene šole na eni lokaciji do štirinajstih EŠ na desetih lokacijah do konca tega desetletja1. 
Zaradi tega je prišlo do dodatnih jezikovnih zahte v (prvotni štirje jeziki so se razširili na 
enajst, dodani pa bodo še trije iz novih držav članic). V prihodnosti se lahko uvede še ve č 
jezikov, če bodo izpolnjena merila, ki jih je dolo čil SG leta 2000 za odprtje jezikovnih 
                                                 
1 Luksemburg II se odpira v letu 2004, do leta 2008 pa se bo odprla Bruselj IV. 
 
SL 3   SL oddelkov2. Sirjenje delovnih lokacij EU, ki iz haja iz decentralizacije dejavnosti EU k 
naraščajočemu številu organov EU/Skupnosti v Uniji, prav tako predstavlja izziv. Na 
nekaterih lokacijah so že razvite omejene za časne rešitve za izobraževanje.  
Mednarodna in ve čjezikovna izobrazba mora biti vedno na voljo otrokom osebja EU na vseh 
lokacijah, na katerih so institucije ali or gani EU, vendar se mora vprašanje zagotavljanja 
izobraževanja vsakega u čenca v materinem jeziku v EU, ki ima ve č kot dvajset uradnih 
jezikov, skrbno preu čiti in o njem posvetovati. Posebej sporna vprašanja se postavljajo v 
zvezi z majhnimi EŠ.  
2. RAZVIJANJE SISTEMA EVROPSKIH ŠOL: MOŽNOSTI IN OMEJITVE 
Da bi še naprej zagotavljali visoko kakovos t evropskega izobraževanja in se soo čili z 
opisanimi novimi izzivi ter izpolnili opisan e nove zahteve, mora ocena sistema vklju čevati 
vse spremembe, tako tiste, ki jih je mogo če doseči na kratki do srednji rok, kot tiste, ki lahko 
zahtevajo obsežnejšo spremembo, vklju čno s preoblikovanjem obstoje če konvencije. 
Komisija meni, da so z zadostno dobro voljo  in v trenutnem režimu ter znotraj podro čij za 
katere se lahko re če, da je možno relativno hitro dose či soglasje, možne in izvedljive številne 
spremembe.  
Ob upoštevanju vloge EŠ kot ponudniku storitev izobraževanja osebju institucij in organov 
Skupnosti, bi precejšnje dolgoro čne koristi prineslo veliko mo čnejše povezovanje institucij z 
upravo in financiranjem samih šol (mogo če celo preko urada Komisije). Pristojnosti za u čni 
načrt, šolske inšpekcijske preglede in organi zacijo evropskega bakalavreata (trenutno so to 
pristojnosti SG in odbora inšpektorjev) bi morale na čeloma ostati v rokah držav članic.  
Skladno s tem so naslednja poglavja osredoto čena na pregled vidikov vodenja, uprave in 
proračuna sistema EŠ; nato pa so obravnavana številna vprašanja glede izobraževanja, ki 
spadajo bolj na podro čje učnega načrta in kakovosti izvajanja storitev v šolah. 
2.1. Vodenje – možnosti na krajši in daljši rok 
Trenutno se mora Svet guvernerjev ukvarjati z vsemi zadevami glede izobraževanja, 
financiranja in uprave EŠ. Mnoge zainteresira ne stranke menijo, da se bodo prepoznane 
težave pri delovanju, s katerimi je soo čen Svet, še pove čale zaradi znatnega pove čanja 
članic, jezikov in zasedanj, ki jih prinaša širitev. Zdi se, da ve čanje delovnega bremena 
Sveta, ki izhaja iz stalnega nastajanja in kompleksnosti organizacijskih sprememb sistema EŠ nakazuje, da je zdaj potrebna ocena nj egovega dela. Že pred širitvijo je mo č Sveta ležala 
v njegovi sposobnosti strateških vpogledov. Z redkimi zasedanji in številnimi člani, ki so 
večinoma oddaljeni, ni primeren za sprejemanje odlo čitev o delovanju. In s prihodom 
predstavnikov novih desetih držav članic se njegova primernost ne bo ravno izboljšala.  
V zadnjih petdesetih letih sta se vodstvo in na čin vodenja šol v številnih državah članicah 
bistveno razvila. Polna udeležba izvoljenih pred stavnikov staršev, pedagoških delavcev – in, 
kjer je mogo če, skupnosti, v kateri se nahaja šola – je postalo pravilo pri vodenju šol.  
V skladu s takšnim razvojem, se predlaga, da so upravni odbori (UO) vseh šol 
pooblaščeni, da imajo bistveno okrepljeno vlogo pri delovanju vodstva in vodenja šol. 
Zdi se, da dolo čba obstoje če konvencije, na podlagi katere odbori »opravljajo druge 
                                                 
2 »Merila za ustanovitev, zaprtje ali vzdrževanje evropskih šol«, dokument 2000-D-7510, sprejet na 
zasedanju SG dne 24-25.10.2000 
 
SL 4   SL upravne naloge, ki mu jih zaupa Svet,« zdaj ni dovolj uporabljena in bi lahko bila 
osnova za prevzem dodatnih nalog na ravni posameznih šol.  
Gledano dolgoro čno, se konvencija lahko revidira tako , da daje posameznim šolam še 
večjo avtonomijo z upravnimi odbori, v katere so vklju čeni predstavniki Sveta 
guvernerjev (ali organa, ki ga bo nasledil), institucij, staršev, u čiteljev in u čencev.  
Evropske institucije, ki so dejansko glavne zainteresirane stranke, se vedno bolj aktivno 
zanimajo za šole na podlagi tega, da imajo kot glavni prejemniki storitev in glavni blagajniki 
upravičen interes. Vendar sistem vodenja v okvi ru trenutne konvencije v veliki meri 
izključuje njihovo udeležbo z omejitvijo Komisijena  en glas v Svetu guvernerjev, ob 
sedemnajstih (ali v nekaterih prim erih devetnajstih) preostalih članih, ki glasujejo. Ta 
zapuščina »demokrati čnega manjka« v Svetu ne sme ostati nespremenjena.  
Čeprav se resni čni razvoj glede tega lahko doseže zgolj s spremembo konvencije, je 
mogoče doseči izboljšano vmesno stanje, če ostale institucije in Svet uporabljajo 
posebne dolo čbe člena 28 konvencije za doseganje dogovora o prepustitvi sedeža v 
Svetu – in enega glasu na sedež – EP, Ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij, 
Sodišču in Računskemu sodiš ču. 
Dva od zgoraj navedenih predlogov je mogo če doseči brez sprememb pravne podlage šol in 
v relativno kratkem času. Ustanovitev urada Komisije ali agencije EU za upravljanje vidikov 
financiranja in delovanja vseh šol s predstavni škimi strukturami in sredstvi, ki so na voljo 
takšnim izvršnim organom Skupnosti, je možnost, ki bi lahko zagotovila dolgoro čnejšo 
osnovo za u činkovito in stabilno vodenje sistema. V sak nadaljnji predlog bi moral biti 
skladen s splošnimi smernicami za ustanovitev takšnih organov. 
Tako kot pri predlaganju drugih uradov ko misije ali agencij EU, bi to zahtevalo 
popolno študijo izvedljivosti za prepoznavanje možnih koristi, ki bi znotraj dolo čenih 
parametrov v okviru izobraževanja in pou čevanja, ohranjale najboljše tradicije in 
osnovo kakovosti in izkušenj trenutnega sistema, ki zagotavlja vodenje, ter ob tem 
vodile do ve čje fleksibilnosti in u činkovitosti. Mehanizem financiranja bi prav tako 
moral biti ocenjen, vklju čno s postopki za nadomestila v prora čunu EU za prispevke, ki 
jih trenutno prispevajo države članice. 
Če bi bil dosežen sporazum, da se takšen prist op lahko obdrži, bi se od Komisije zahtevalo, 
da opravi potrebno posvetovanje in primerno upošteva posledi čni vpliv neposrednega 
zaposlovanja na obstoje če osebje, ter da predvidi dolga  prehodna obdobja (npr. za dodelitev 
položajev uslužbencem) za zagotovitev kontinuitete trenutne ureditve za obstoje če šolsko 
osebje.  
2.2. Upravne izboljšave 
V skladu z razvojem v izobraževalnih sistemih v državah članicah in z namenom ohranjati 
korak z najboljšo prakso v upravi, je predlagano, da bi sistem EŠ kratkoro čno lahko imel 
koristi od uvedbe najboljše prakse in nedavnih preureditev na podro čju uprave, vklju čno z 
oblikovanjem Kodeksa dobrega upravnega ra vnanja, pobude za okrepitev in razširitev 
obstoječih določil o preglednosti, vklju čno s pravico do pritožbe na odlo čitve, ki jih je 
sprejel Svet ali posamezna šo la. Poleg tega bi morala b iti pojasnjena pristojnost nedavno 
ustanovljenega odbora za pritožbe in razširjena tako, da pokriva vse zadeve upravi čenih 
pritožb tistih, ki so jih prizadele odlo čitve posameznih šol, tudi pritožbe posameznikov glede 
izobraževanja.  
2.3. Ve čja avtonomija v upravi in kadrovske odlo čitve  
 
SL 5   SL Pri proračunu in financiranju, kadrovskih zadevah, šols ki razvojni strategiji, storitvah, ki 
bodo na razpolago, ter kritju dejavnosti, ki izhajajo iz lastnih pobud, je delovanje 
posameznih šol trenutno precej omejeno in negotovo. Šole so dolžne delovati iz leta v leto in 
se odzivati na trenutne potrebe in zadeve gl ede vodenja, ter tako ne morejo oblikovati 
dolgoročnejših strategij na ravni posamezne šole , skupaj z njihovimi interesnimi strankami. 
Ravnatelji bi morali imeti ve čjo avtonomijo pri upravnih in finan čnih zadevah njihovih šol 
ter tudi možnost zaposlovanja in upravljanja u čiteljskega kadra. Stopnja avtonomije, tako pri 
financah kot pri izobraževanju, ki bi bila lahko dana vsaki šoli, mora biti preu čena, ne samo 
v zvezi z omejitvami, ki jih postavlja trenut na konvencija, ampak je potrebno upoštevati tudi 
sistem, ki ga konvencija ne pokriva. 
Učitelji na šolah so trenutno dodeljeni po izbiri organov za izobraževanje držav članic. 
Kratkoro čno se zdi možno in primerno, da se preu či, kako bi se kon čna odločitev o 
imenovanju u čiteljev prepustila šolam samim, ki  so bolj primerne za presojanje 
posebnih veš čin, potrebnih za uspešno pou čevanje v ve čjezikovnem okolju. 
Če se ti predlogi skupaj z ostalimi glede vodenja (zgoraj) in glede prora čunske reforme 
(spodaj) sprejmejo, se lahko predvidi dolgoro čnejšo vizijo za EŠ, ki bi šolam dala nadzor 
glede dolgoro čnejšega na črtovanju osebja. To bi moralo biti povezano z reformo sistema 
financiranja in izven odprte obveznosti fiksnega zneska financ iranja, ki izhaja iz prora čuna 
EU, ter povezano s storitvami izobraževanja, ki  so na voljo otrokom osebja EU, in na črti za 
ustanovitev šol.  
3. FINANCIRANJE EŠ 
Model Evropske šole po definiciji temelji na pou čevanju, ki ga v razli čnih jezikih izvajajo 
izseljeni u čitelji. Vsaj na manjših jezikovnih oddelkih so razredi manjši kot v številnih 
šolskih sistemih na nacionalni ravni in tako so  šole dražje od konvencionalnih državnih šol. 
Komisija to sprejema in bo branila sistem EŠ, vendar sprejemanje pomeni tudi implicitno 
potrebo po zagotavljanju u činkovitega prora čunskega na črtovanja in nadzora ter nazorno 
cenovno primernost.  
3.1. Prora čunski paradoks 
Trenutno obstaja osnovni paradoks ureditve prora čuna, in sicer prispevek za uravnoteženost 
iz proračuna EU je zagotovljen v okviru letnega prora čunskega postopka brez kakršnega koli 
ustreznega vpliva prora čunskega organa na stroške EŠ. Po leg tega na splošno velja, da 
podporni sistem za u činkovito odprto financiranja EU za uravnoteženje prora čuna EŠ še ni 
pripravil primernih spodbud za boljše upravljanje s sredstvi ter za zvišanje prihodkov in 
zmanjševanje stroškov, kar bi se lahko izvedlo brez nižanja kakovosti storitev. 
Hkrati je prora čun sporen za nekatere države članice, ki trenutno neposredno, z dodelitvijo 
učiteljskega kadra, kot pre dvideva konvencija, zagotavlja jo približno 22 % prihodkov 
proračuna. Zaradi jezikovnih zahtev, ki so os nova za delovanje, nekatere države članice 
nosijo nesorazmeren delež stroškov in sporo čajo, da niso pripravljene financirati nadaljnjih 
zvišanj. Predlagale so bodisi pravi čnejšo porazdelitev stroškov, bodisi ukinitev neposrednih 
prispevkov držav članic. Zaradi trenutnega ozra čja, ki vlada pri prora čunu, si številne države 
članice prav tako želijo boljši nadzor nad prora čunom in boljše finan čno poslovanje šolskega 
sistema na splošno. 
Na podlagi zgoraj navedenega je jasno, da je potrebna sprememba financiranja šol, ki bi vsaj 
delno ustrezala in bila skladna s temi omejitvami, skrbmi ter splošnim okvirom finan čnih 
možnosti za obdobje 2005–2013.  
 
SL 6   SL Kratkoro čno in z namenom, da bi bilo mogo če finančne prispevke Skupnosti šolam v 
proračunskem postopku EU bolje vklju čiti, bo Komisija ravnala po postopku 
precejšnjega vnaprejšnjega objavljanja najvišje ga zneska za kritje svojega financiranja 
za določeno leto in bo pri čakovala, da se pri predloženem prora čunu to popolnoma 
upošteva in se ga ustrezno prilagodi. (Ta n ovi pristop je bil že uporabljen v osnutku 
proračunskega predloga za prora čun za leto 2005, ki ga je sprejel Svet aprila 2004). 
Predvidena dodelitev prora čuna mora biti vsako leto med drugim povezana z velikostjo 
in potrebami šole, dokazanimi prizadevanji za zmanjševanje stroškov in ve čjo 
stroškovno u činkovitostjo. Primerjave stroškov in virov morajo biti izvedene med 
enako velikimi Evropskimi šolami.  
3.2. Dostop in pogoji za otroke, ki niso od osebja EU  
Otroci EŠ so trenutno razvrš čeni v tri »kategorije«; prva je ka tegorija I, ki je sestavljena iz 
otrok osebja, ki je zaposleno v institucija h Skupnosti, stalnih predstavništvih držav članic in 
številnih drugih agencijah in organih Skupnosti ter tudi iz otrok osebja EŠ. V kategorijo II 
spadajo otroci, katerih šolanje je zajeto v po sameznih dogovorih s tretjimi osebami (podjetji 
ali javnimi organi), ki pla čujejo celotno šolnino. Vsi preostali u čenci spadajo v kategorijo III. 
Zaradi posebnega namena, ki ga imajo EŠ v odnosu do osebja Unije in pritiskov glede 
stroškov in prostora, delovna skupina preu čuje celotne in dodatne stroške/koristi pri u čencih 
iz kategorije III ter obseg in pogoje dostopa za njih. Kadar se sprejemajo u čenci iz 
kategorije III, so v vseh šolah potrebna po drobna, pregledna in javno dostopna merila 
za sprejem, tj. ki presegajo preprosto merilo razpoložljivosti mesta na posameznem 
jezikovnem oddelku. 
Ista delovna skupina ocenjuje tudi  predlagana zvišanja šolnin za u čence iz kategorije III 
zaradi širokega razkoraka med šolninami in dejanskimi stroški. V interesu u čencev, ki že 
obiskujejo šole, je potreben razli čen pristop za obstoje če in za nove u čence te kategorije. Pri 
oprostitvah šolnin se odlo ča glede na vzroke finan čnih stisk in spremenjene okoliš čine, 
od primera do primera in na podlagi jasnih, podrobnih in preglednih meril.  
3.3. Izvajanje meril za ohranjanje ma jhnih šol ali jezikovnih oddelkov  
Poročilo Bösch EP je sprožilo vprašanje, ali so ma jhne EŠ na lokacijah kot Mol, Karlsruhe, 
Bergen in Culham v svoji trenutni obliki potre bne za delovanje evropskih institucij na teh 
lokacijah in vsebuje predlog, da se dodan a vrednost izobraževanja na teh šolah dodatno 
oceni. To je pomembno vprašanje, ki ga je potrebno presoditi in pri tem upoštevati številne 
elemente, vklju čno s potrebami institucij EU in njihovega  osebja. Merila SG, sprejeta leta 
2000 glede odpiranja, vzdrževanja in zapiranja jezikovnih oddelkov in šol3 nudijo podlago za 
presojo. 
Sistem EŠ mora biti strog in pravi čen pri izvajanju jasnih meril, ki jih je sprejel glede 
odpiranja, vzdrževanja in zapiranja jezikovn ih oddelkov in šol. Medtem ko je SG že 
sprejel odlo čitve o uvedbi teh meril in postopnem ukinjanju dolo čenih majhnih 
jezikovnih oddelkov na štirih majhnih šolah, obravnava širše vprašanje zna čilnosti in 
organizacije teh šol ter na čine izboljšanja njihove stroškovne u činkovitosti. V ta namen 
Komisija financira zunanjo oceno možnosti za dolgoro čno prihodnost zgoraj omenjenih 
šol.  
4. VPRAŠANJA GLEDE IZOBRAŽEVANJA IN U ČNEGA NA ČRTA  
                                                 
3 »Merila za ustanovitev, zaprtje ali vzdrževanje evropskih šol«, dokument 2000-D-7510, sprejet na 
zasedanju SG dne 24-25.10.2000. 
 
SL 7   SL V skladu s pogodbo ES je pristojnost za vpr ašanja izobraževanja predvsem stvar držav 
članic. Komisija v to ne želi posegati, ve ndar odkar so EŠ zunaj nacionalnih sistemov 
izobraževanja, opaža možnost tveganja, da r azvoj politike in prakse izobraževanja na 
nacionalni ravni ni vedno hiter. Vseeno so Evropske šole pomembne za Komisijo zaradi 
zaposlovanja in obdržanja kadra ter zaradi želje po zagotavljanju dobrobiti svojih (ve činoma 
izseljenih) zaposlenih in njihovih  otrok. Potemtakem je upravi čen interes Komisije, da 
zagotavlja, da šole še naprej nudijo in izvajajo širok in moderen u čni načrt in sistem 
ocenjevanja v skladu z najboljšimi praksami v državah članicah. Poleg tega morajo EŠ, 
kolikor je mogo če, zadovoljiti vse potrebe otrok uslužbencev. 
V celotnem okviru mo čno cenjenega sistema so  spodaj navedena podro čja, na katerih je 
Komisija opazila, da obstajajo skrbi in/ali r azvojne potrebe, ki jih je potrebno podrobno 
preučiti.  
4.1. Izobraževanje otrok s posebnimi potrebami 
Izobraževanje otrok s posebnimi potrebami, pa naj bodo to težave pri u čenju ali invalidnost, 
si prav tako zasluži ve čjo pozornost. Obstoje če določbe Konvencije šole tr enutno izvajajo na 
drugačen način in Program za otroke s posebnimi potrebami pri izobraževanju (PPI) in 
Program za pomo č pri učenju (PU) sta pomembno orodje, ki ga je potrebno še naprej 
razvijati. Oba programa je potrebno spremljati,  da se zagotovi dobro porazdelitev virov med 
jezikovnimi oddelki in posameznimi u čenci za optimizacijo lokalnih storitev ter za oceno 
njihovih u činkov.  
4.2. Alternativa – paralelno – bakalavreatu  
Tradicionalna osredoto čenost šol na zelo akademski evrops ki bakalavreat (EB) je pomenila, 
da se za potrebe pri izobraževanju in talente pomembne manjšine otrok ni primerno skrbelo ali ne na na čin, ki se pri čakuje resni čno vsestranske šole. Možnos t šol, da nudijo še kakšno 
drugo zaklju čno potrdilo kot EB se mora resno preu čiti, potrebno pa bilo izvesti tudi študijo 
o izvedljivosti. 
Na učni načrt se mora gledati v okviru celotne priprave u čencev na njihova akademska in 
poklicna življenja in v zvezi s tem, bi lahko b ilo primerno, da se nekaj virov preusmeri na 
državljanske in prakti čne veščine, ki so potrebne, da se vse otr oke pripravi na prihodnost, ki 
jih čaka.  
4.3. Velikost razredov  
Čeprav je zaradi raznolikosti jezikov in sor odnih parametrov veliko razredov v EŠ majhnih, 
je določena najve čja velikost razreda 32 u čencev, kar je ve č kot v mnogih državah članicah. 
V nekaterih primerih te razrede obiskujejo tudi u čenci, za katere ni oddelka z materinim 
jezikom in zaradi tega potrebujejo dodatno podporo, da so lahko enako u činkoviti v »tujem« 
jeziku. Zato je treba posvetiti pozornost na činom za znižanje najve čje velikosti razredov.  
4.4. Ohranjanje cenjenosti bakalavreata  
Ne glede na uvedbo druga čnega zaklju čnega potrdila, se mora ohraniti visoko cenjenost, ki 
jo ima EB. Sistem ocenjevanja pri EB je potre bno preveriti, da se zagotovi usklajen pristop 
in visoka kakovost na akademski ravni. Skrb i o tem, da ni pravega ocenjevanja kakovosti 
predpisov glede izobraževanja EŠ in na čina delovanja inšpekcijskega sistema, so izrazili 
starši in njihova združenja.  
Trenutno EB izvaja pisarna generalnega sekre tarja v sodelovanju z odborom inšpektorjev 
(OI). Ta ureditev je bila prvotno zasnova na za izvajanje EB za omejeno število u čencev EŠ, 
 
SL 8   SL v omejenem številu jezikov in ta sistem se v bodo če ne bo mogel spopadati z rasto čimi 
številkami na številnih lokacijah z novimi dodanimi jeziki.  
Praktična in učinkovita rešitev za soo čenje z novimi izzivi bi lahko bila ustanovitev. 
Sveta za izobraževanje Evropskih šol, ki bi prevzel vlogo izpitne komisije, tako za EB 
kot za druga čno zaklju čno potrdilo. Ta svet bi lahko bil sestavljen iz predstavnikov 
držav članic in institucij in bi lahko prevzel vsa tri medsebojno povezana podro čja 
šolskega sistema glede izobraževanja – dolo čitev učnega načrta, inšpekcijske preglede 
in zaklju čne izpite S tem bi se poenostavil trenutni sistem in nadomestil OI, precejšen 
del dela SG (vklju čno z odbori za pou čevanje) ter pomemben del dela pisarne 
generalnega sekretarja z bolj neodvisnim sistemom. Hkrati bi ustanovitev Sveta lahko 
bila tudi priložnost za preu čitev in posodobitev u čnega načrta šol.  
Takšna sprememba bi seveda lahko bila mogo ča le v okviru radikalne spremembe 
olske konvencije. Svet za izobraževanje bi ostal medvladni zaradi pristojnosti držav 
članic za izobraževanje in bi tako dopolnjeval predlog za prenos operativnih vidikov 
vodenja in na črtovanja šol uradu Komisije ali agenciji EU. 
4.5. Ve čja dostopnost evropskega bakalavreata  
Navsezadnje je uspeh evropskega bakalavreata  privedel do širšega zanimanja za njegovo 
večjo dostopnost v ve č državah članicah, medtem ko isto časno decentralizacija dejavnosti 
EU zahteva, da se evropsko šolanje zagotavlja  izven tradicionalnih Evropskih šol. 
Omogočanje opravljanja evropskega bakalav reata izven trenutnega sistema EŠ 
preučujejo države članice, SG in Komisija pa obravnavata razli čne modele njegovega 
izvajanja v sodelovanju z izobraževalnimi ustanovami in možne pilotne izvedbe.  
5. ZAKLJU ČKI  
To sporo čilo opisuje vprašanja in izzive, s katerimi se danes soo ča sistem EŠ in so jih 
prepoznale razli čne zainteresirane stranke. Predlaga dolo čene izboljšave, ki jih lahko sprejme 
in izvede Svet znotraj sedanjega okvira. Komi sija bo gradila na idejah iz tega sporo čila pri 
svojem delu v SG. 
Prav tako odpira razpravo o možni dolgoro čnejši radikalni spremembi sistema vodenja EŠ, 
ki presega podro čje trenutne mednarodne konvencije. Komisija bo v naslednjih mesecih 
organizirala široko posvetovanje z in med zainteresiranimi strankami, preden oblikuje 
pomembne predloge glede prihodnjega razvoja sistema EŠ. 
Samo po sebi se razume, da vsaka sprememba sistema šol, zlasti ve čja sprememba, ne more 
in ne sme prekiniti ali ogroziti izobraževanja ot rok v EŠ. Zato Komisija meni, da so pred 
vsako spremembo potrebni ustrezno na črtovanje, primerno dolo čen čas in prehodna ureditev, 
ki spremljajo spremembo, da je podprt os novni namen zagotovitve uspešnega in zanesljivega 
izobraževanja naših otrok. 
Posvetovanje bo potekalo z vsemi evropskimi institucijami, državami članicami, 
službami Komisije, združenji osebja in st aršev ter zainteresiranimi strankami na 
splošno, njihova mnenja pa bodo upoštevana, preden se predlagajo ve čje spremembe. 
To posvetovanje bo potekalo v naslednjem študijskem letu.  
Poleg tega so na ADMIN-COMMUNICATION-EUROPEAN-SCHOOLS@cec.eu.int 
dobrodošla mnenja in predlogi vseh zainteresiranih strank. 
 
SL 9  
 SL DEJSTVA IN ŠTEVILKE O EVROPSKIH ŠOLAH 2003 / 2004* 
Šola Št. 
jezikovnih 
oddelkov 
 Skupaj 
učencev Učenci, ki 
so otroci 
osebja EU  Otroci 
osebja EU 
kot % vseh 
učencev  Učenci 
kategorije 
III  Učenci 
kategorije 
III kot % 
vseh 
učencev  Milijoni € 
tekočih 
stroškov v 
proračunu 
a leto 2004 Ocenjene  
šolnine za 
kategorijo 
III kot % 
proračuna 
za leto 
2004 Milijoni € 
financiranja 
EU za leto 
2004 
 Financiranje 
EU kot % 
proračuna  
ALICANTE - E 4 884 202 22,9 641 72,5 9,92 14,1 6,65 67,04 
BERGEN - NL 5 696 66 9,5 578 83 11,48 12 6,62 57,67 
BRUSELJ I - B 6 2 308 1 560 67,6 610 26,4 26,21 7,2 18,12 69,13 
BRUSELJ II - B 8 2 808 2 280 81,2 280 10 27,07 3,3 17,90 66,12 
BRUSELJ III - B 6 2 669 2 072 77,6 475 17,8 24,25 6,5 16,62 68,56 
CULHAM - UK 5 884 14 1,6 729 82,4 12,28 16,6 6,62 53,91 
FRANKFURT - D 4 679 215 31, 7 408 60 8,80 11,3 4,99 56,70 
KARLSRUHE -D (****) 5 1 098 83 7,6 858 78,1 11,75 24,9 4,14 35,23 
LUKSEMBURG 11 3 802 2 680 70,5 760 20 37,28 7,3 23,36 62,66 
MOL - B 5 647 85 13,1 506 78,2 10,99 12 6,45 58,69 
MUNCHEN (****) -D 5 1 457 19 1.3 372 25,5 18,57 5,4 1,11 5,98 
VARESE - IT 5 1 335 466 35 614 46 15,79 10,8 7,80 49,40 
PISARNA 
GENERALNEGA 
SEKRETARJA - B  
-  
-  
-  
-  
-  
-  
7,99  
-  
6,54 (***)   
81,85 
SKUPAJ 69 19 267 9 742 50,56 6 831 35,45 222,38 8,95 126,99 57,10 
 (*) Še dve šoli bosta odprti v Bruslju in Luksemburgu v obdobju 2004-2008. Strošek pisarne generalnega sekretarja je bil enako merno porazdeljen med 12 šol (***) vklju čno z 0,6 obvezne rezerve.  
 (****) Posebni zunanji viri prihodkov te h šol, ki znižujejo prispevek EU. Vir : Rapports de rentrée 2003 in prora čuni šol za leto 2004.