[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 21.2.2007

COM(2007) 65 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Letna strategija politik za leto 2008

KAZALO

1. Dosledna smer 3

2. Del I: Prednostni ukrepi v letu 2008 5

2.1. Prednostne naloge, ki zajemajo vsa področja 5

2.2. Blaginja 6

2.3. Solidarnost 8

2.4. Varnost in svoboda 11

2.5. Evropa kot svetovni partner 13

2.6. Boljša pravna ureditev – jedro vsakdanjega dela Komisije 15

2.7. Izboljšanje komuniciranja in prednostne naloge komuniciranja za leto 2008 16

3. Del II: Splošni okvir za človeške vire in finančna sredstva za leto 2008 17

3.1. Človeški viri 17

3.1.1. Kadrovska okrepitev, povezana s širitvijo 17

3.1.2. Prispevek k osrednji skupini uslužbencev 17

3.1.3. Dodatni človeški viri, ki naj bi bili dodeljeni štirim prednostnim nalogam politike 18

3.2. Spremembe pri dodelitvi finančnih sredstev 19

3.2.1. Finančne posledice prednostne naloge „Blaginja“ 20

3.2.2. Finančne posledice prednostne naloge „Solidarnost“ 20

3.2.3. Finančne posledice prednostne naloge „Varnost“ 20

3.2.4. Finančne posledice prednostne naloge „Zunanje odražanje prednostnih nalog“ 21

3.2.5. Povzetek sprememb po razdelkih finančnega okvira 22

SPOROČILO KOMISIJE

LETNA STRATEGIJA POLITIK ZA LETO 2008

1. DOSLEDNA SMER

Evropa danes uživa široko politično soglasje glede politik, ki jih mora uresničevati. Strateški cilji, zastavljeni na začetku mandata Komisije – blaginja, solidarnost, varnost in svoboda ter močnejša Evropa v svetu – so zagotovili jasen okvir za uresničitev politik, ki izpolnjujejo pričakovanja državljanov o tem, v katerih primerih naj Evropa ukrepa. Oblikovali so Unijo, ki je sposobna odzvati se na izzive globalizacije in svoje državljane pripraviti na prihodnost. Komisija je ponovno oživila Lizbonsko strategijo, da bi s partnerstvi z državami članicami zagotovila rast in delovna mesta. Z državami članicami je dosegla soglasje glede skupnih ukrepov na ključnih področjih, kot so energija, raziskave in demografske spremembe. Pokazala je, da je zmožna te zaveze nadaljevati s pobudami, kot so energetska politika za Evropo, Evropski sklad za prilagajanje na globalizacijo in Evropski tehnološki inštitut (EIT), ter z ukrepi za podporo državam članicam pri upravljanju zunanjih meja EU in reševanju vprašanj migracije. S sodelovanjem z državami članicami in drugimi institucijami si prizadeva za politično podporo in humanitarno pomoč državam v stiski po vsem svetu.

Komisija je bolj povezala notranje in zunanje politike, tako da krepijo rast in delovna mesta znotraj Unije, obenem pa spodbujajo globalni razvoj. Pripomogla je k zaključku petega kroga širitve Evropske unije in nadaljevanju procesa, s katerim bo Unija 27 držav članic izkoristila svoj potencial. S pogajanji z Evropskim parlamentom in Svetom je Komisija pripomogla k zagotovitvi ambicioznega večletnega finančnega okvira za obdobje 2007–2013 ter pripravi novih finančnih instrumentov in programov za prenos finančnega okvira v prakso. Komisija je sprožila ambiciozen načrt za pripravo boljše pravne ureditve in poenostavitev zakonodaje EU. Okrepila je svoja prizadevanja za dvostranski dialog z državljani glede izbire politike in prihodnosti Evrope.

Iz navedenega je razvidno, da Evropska unija uresničuje dvotirno strategijo, ki jo je maja lani določila Evropska komisija in ki sta jo podprla Evropski svet in Evropski parlament. EU pospešuje vrsto ambicioznih politik, s katerimi našim državljanom kaže, da je evropska razsežnost bistvenega pomena za uresničevanje njihovih pričakovanj v današnjem svetu. Obenem pa zmožnost Unije, da učinkovito ukrepa, podpira vzporedni proces prizadevanj za rešitev vprašanja ustave in institucionalnih vprašanj – rešitev, ki bo prinesla učinkovitejšo in bolj demokratično Evropo za prihodnost.

Ta letna strategija politik predstavlja predloge Komisije za ključne pobude, ki jih je treba leta 2008 razvijati. Predlaga tudi razporeditev človeških virov, da se okrepi zmožnost Komisije za doseganje rezultatov na prednostnih področjih. Potrebna bodo dodatna delovna mesta, da se bodo upoštevale večje delovne obremenitve po širitvi, medtem ko bodo morale biti druge prednostne naloge politike zajete izključno v notranje prerazporeditve znotraj Komisije.

Leto 2008 bo nedvomno pomembno leto za razprave o prihodnosti Evrope: konstruktivna rešitev institucionalnih vprašanj bi bila pozitivno sporočilo pred naslednjimi evropskimi volitvami.

Drugače pa bo leto 2008 leto utrjevanja in neprekinjenega izvajanja obstoječega pravnega reda Skupnosti skupaj z nadaljnjim posvečanjem pozornosti pravilnemu izvrševanju zakonodaje EU. Komisija si bo prizadevala za uresničitev agende reform, da se zagotovi sodobna, učinkovita, odgovorna in pregledna uprava, ki bo sposobna komunicirati z državljani Evrope in med njimi graditi zaupanje.

Komisija se bo še naprej osredotočala na doseganje rezultatov v okviru splošnih strateških ciljev. Rast in delovna mesta ostajajo glavna prednostna naloga Unije, ki jo spremljajo nadaljnja prizadevanja za reševanje podnebnih sprememb in pokrivanje potreb Unije po energiji danes in v prihodnosti. Razvijanje družbe znanja bo še naprej temelj te strategije. Zadnja širitev EU se bo še bolj utrdila, ko se bodo nove države članice postopoma pridruževale schengenskemu območju in prevzemale euro. Ob desetletnici uvedbe eura bo Komisija predstavila pregled o tem, kako je EMU delovala do danes in kako bi lahko bila bolje pripravljena na prihodnje izzive. Kar zadeva upravljanje, si bo Komisija prizadevala za sodelovanje v dialogu in posvetovanjih, uresničevanje načrta priprave boljše pravne ureditve in nadaljnje posvečanje pozornosti pravilnemu izvrševanju zakonodaje EU.

Medtem pa bodo, kakor je navedeno spodaj, nekatera področja zrela za nove pobude za oblikovanje politik. Od začetka svojega mandata je ta Komisija sprožila vrsto posvetovanj in političnih dialogov, vključno s pregledom enotnega trga in pregledom družbenih razmer. Prvi bo zagotavljal, da bo enotni trg še naprej uresničeval svoje gospodarske obljube in jamčil, da bodo državljani učinkovito izkoriščali njegove koristi. Slednji bo s pregledom socialno-demografskih trendov in dostopa državljanov do pravic in možnosti proučil socialne razmere v EU ter zagotovil vhodne podatke za vmesni pregled socialne agende. Ta pregleda bosta sprožila vrsto konkretnih pobud. Natančna narava teh pobud se na tej stopnji ne more vedno točno določiti, saj bodo predlogi morali upoštevati rezultate posvetovanj zainteresiranih strani in oceno učinka, ki jo izvede Komisija.

Evropska komisija bo tudi poglabljala svoje priprave na obsežni pregled proračuna in proučevala rezultate posvetovanj, ki se bodo začela leta 2007, da bi v obdobju 2008–2009 izdala dokument o pregledu.

Da se bo ta načrt za leto 2008 uresničil, si bo Komisija prizadevala za sodelovanje v učinkovitih partnerstvih z drugimi evropskimi institucijami. Veseli se konstruktivnega dialoga in izmenjave stališč z Evropskim parlamentom in Svetom o tem, kaj naj bi bile prednostne naloge politike v letu 2008 ter kako naj bi se to kazalo v zakonodajnem in delovnem programu Komisije, ki naj bi bil sprejet oktobra, ter v proračunu za leto 2008.

2. DEL I: PREDNOSTNI UKREPI V LETU 2008

2.1. Prednostne naloge, ki zajemajo vsa področja

Komisija se bo še naprej osredotočala na izvajanje svojih strateških ciljev, obenem pa mora biti pozorna in pripravljena za dinamičen odziv na nove izzive. Nekatera vprašanja, ki so se nedavno zaradi svoje narave na političnem dnevnem redu EU pomaknila više, so skupna vsem štirim strateškim ciljem in prispevajo k uresničitvi več ali vseh teh ciljev. Najpomembnejši primeri so energetika in podnebne spremembe, Lizbonska agenda za rast in delovna mesta ter migracija. Pri spopadanju s temi izzivi se skuša Komisija odzvati skladno in prožno, in sicer s sodelovanjem med vsemi njenimi službami, z oblikovanjem skladnih politik, ki presegajo tradicionalne meje, in z uporabo vrste finančnih in ureditvenih instrumentov politike v celoti. Tudi ta vprašanja zadevajo vsa področja, saj jih je treba reševati tako z ukrepi znotraj EU kot z globalnim pristopom s partnerji po vsem svetu. Jasno je, da ne bodo omejena le na leto 2008 in da se bo Evropa s svojimi izzivi uspešno spopadala le z večletnim doslednim in trdim delom.

Spopadanje s podnebnimi spremembami se je premaknilo v ospredje in bo sestavni del prednostnih nalog Komisije v letu 2008, da se zagotovi trajnostna blaginja za Evropo. Ključni dejavnik pri zagotavljanju trajnostne rasti je trajnostna, varna in konkurenčna energija v celotni Uniji, ki temelji na ustrezni mešanici trajnostnih energetskih virov. Leto 2008 bo odločilno za nadaljnji razvoj svežnja pravil na področjih energije in podnebnih sprememb, ki ga je Komisija sprejela na začetku leta 2007. Glavni ukrepi morajo vključevati prizadevanja za oblikovanje evropskega plinskega in elektroenergetskega omrežja, nadaljnje ukrepe za spodbujanje energetske učinkovitosti in trajnostne energije, pregled sistema EU za rezerve nafte, da se spodbudi energetska solidarnost med državami članicami, pobude za nadaljevanje Evropskega strateškega načrta za energetsko tehnologijo ter okrepitev konkurenčnih pravil in pravil notranjega trga v energetskem sektorju. EU bi morala imeti še naprej vodilno vlogo pri prilagajanju na podnebne spremembe in njihovem zmanjševanju. Komisija si bo prizadevala za to, da Unija in glavne zainteresirane strani s celega sveta sprejmejo nove obveze za zmanjšanje izpustov CO2 po letu 2012, ko preneha veljati sedanji Kjotski protokol. EU bi morala tudi izkoristiti svoje vodstvo in okrepiti mednarodni pritisk za globalne spremembe. Pri tem je ključnega pomena Zveza za svetovno podnebno politiko, katere cilj je spodbuditi države v razvoju k reševanju težav s podnebnimi spremembami, da se razširi sodelovanje v mednarodnem režimu za podnebne spremembe po letu 2012. Kot pomoč Evropi pri izpolnjevanju obvez glede novih ciljev v zvezi z izpusti bo EU sprejela nadaljnje ukrepe za spodbujanje energetske učinkovitosti in trajnostne energetske proizvodnje.

Obnovljena Lizbonska strategija za rast in delovna mesta ostaja glavna spodbudnica uspešnejše, okoljsko odgovorne in socialno vključujoče Evropske unije, ki temelji na partnerstvu z državami članicami. Racionalizirana in leta 2005 obnovljena strategija že daje prve rezultate, prispeva pa tudi k izboljšanju gospodarskih dosežkov v EU. Sedanji izziv je izkoristiti trenutno rast, da se spodbudijo nadaljnje reforme. Konec leta 2007 bo Komisija predstavila strateško poročilo o prvem krogu strategije, morda s pregledom celostnih smernic, da se posodobitev nadaljuje v naslednje desetletje. Poleg tega bodo leta 2008 vidni prvi rezultati nadaljnjih prizadevanj za izvajanje Lizbonske strategije na regionalni ravni v okviru novih programov evropske kohezijske politike in politike razvoja podeželja, ki jih morajo leta 2007 sprejeti vse države članice.

Upravljanje migracijskih tokov v EU zahteva večrazsežnostni pristop. Če so delovne migracije dobro vodene, pripomorejo k blaginji in kulturni raznolikosti v Evropi. Leta 2008 bo Komisija predstavila dva zakonodajna predloga o delovnih migracijah, in sicer v zvezi s pogoji za vstop in bivanje sezonskih delavcev ter plačanih pripravnikov. Pravica do zaprositve za azil v EU je izraz evropskih vrednot solidarnosti. Leta 2008 bo Komisija predlagala nadaljnje korake glede skupne migracijske politike in ukrepov za vzpostavitev skupnega evropskega azilnega sistema do leta 2010. Poleg tega mora EU preprečiti nezakonito migracijo in trgovino z ljudmi ter zavarovati svoje zunanje meje. Leta 2008 se bo Agencija za zunanje meje še naprej razvijala, evropski sistem nadzorovanja pa bo državam članicam v pomoč pri spopadanju z nezakonito migracijo. Komisija bo tudi še naprej krepila svojo zunanjo razsežnost, in sicer v okviru kombinirane migracijske in razvojne agende, še zlasti z Afriko.

2.2. Blaginja

Kakor je navedeno zgoraj, bodo zmanjšanje podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, nadaljnje razvijanje energetske politike za Evropo ter izvajanje Lizbonske strategije bistveno prispevali k blaginji EU v letu 2008.

Dostopne in okoljsko trajnostne prometne storitve so predpogoj za uporabo notranjega trga v celoti. Da se zmanjša negativen vpliv prometnega sektorja na okolje, bo Komisija predlagala akcijski načrt za mestni promet, belo knjigo za spodbujanje konkurenčnosti in učinkovitosti morskega prometa za boljšo vključenost prevoza po morju na kratkih razdaljah v logistično verigo ter zakonodajni predlog za omejitev izpustov dušikovega oksida iz letal.

Vseživljenjsko učenje ostaja bistven element Lizbonske strategije. Pomemben ni le za konkurenčnost in zaposljivost, ampak spodbuja tudi osebni razvoj, aktivno državljanstvo in socialno vključenost.

Raziskave in tehnološki razvoj so ključnega pomena za spodbujanje trajnostnega razvoja in inovacij ter za zagotovitev, da bo Evropa tudi v prihodnosti konkurenčna in uspešna družba. Sedmi evropski okvirni program ima vodilno vlogo pri podpiranju raziskav in spodbujanju sodelovanja v Evropi. Je ključni instrument pri podpiranju nadaljnjega razvoja evropskega raziskovalnega prostora (ERP), ki ga bo Komisija skušala še naprej krepiti. Osrednji del sedmega evropskega okvirnega programa je Evropski raziskovalni svet (ERC). Od leta 2008 bo ERC podpirala izvajalska agencija, da bo lahko v celoti izpolnjeval svojo vlogo vseevropske agencije za financiranje pionirskih raziskav. Upravljanje drugih delov sedmega evropskega okvirnega programa se bo optimiziralo z drugo izvajalsko agencijo. Med letom se bodo izvajale priprave za zagotovitev, da bo Evropski tehnološki inštitut (EIT) leta 2009 začel delovati. EIT bo s strateškimi raziskavami in izobraževanjem pripomogel k premostitvi inovacijske vrzeli med EU in njenimi glavnimi konkurentkami. Skozi vse leto se bodo še naprej razvijale tudi številne evropske raziskovalne pobude za podporo ključnih pobud, kot so Lizbonska strategija in glavna področja, vključno z industrijsko konkurenčnostjo, energetiko, okoljem, zdravjem, pomorsko politiko, varnostjo in prometom.

Na podlagi rezultatov pregleda enotnega trga, ki bo predstavljen leta 2007, bo Komisija še naprej razvijala zakonodajne predloge, da bodo lahko državljani in podjetja, zlasti mala in srednja (MSP), v celoti izkoristila notranji trg . Pobude lahko na primer vključujejo predloge na področju finančnih storitev ali pravic intelektualne lastnine. Morda bi bilo treba tudi spodbuditi dejavnosti izvrševanja na področju konkurence, zlasti v boju proti najbolj škodljivi protikonkurenčni praksi in oblikam državne pomoči, ter na področju prostega pretoka kapitala. Predstavljeni bodo posebni predlogi glede skupne konsolidirane davčne osnove (CCCTB) za podjetja, izvajanje patentne strategije EU pa se bo natančno spremljalo. Krepitev zaupanja potrošnikov in spodbujanje varstva potrošnikov bo še eno področje, za katero bo Komisija leta 2008 sprejela nove predloge. Te pobude lahko vključujejo zakonodajo glede glavnih pogodbenih pravic in pravnih sredstev za potrošnike ter možno razširitev uporabe pravil EU za varstvo potrošnikov na programsko opremo in podatke (tj. glasbo in filme), ki se na medmrežju kupijo in od tam prenesejo.

Glede na rezultate posvetovanj v zvezi z Zeleno knjigo in akcijski načrt za leto 2007 se bo pomorska politika EU za spodbujanje delovnih mest in rasti evropskega obalnega in z morjem povezanega gospodarstva na trajnostni način razvijala naprej s svežnjem pobud. Upoštevala se bodo tudi vprašanja, ki zadevajo vsa področja in so povezana z drugimi politikami, med katerimi so mednarodno gospodarjenje z morji, pomorske raziskave, konkurenčnost pomorskih industrij, ribištvo in ribogojstvo, nadzor in zbiranje podatkov, skupni pomorski prostor EU v okviru prometne politike, varnost (tj. nadzor meja na morju – glej ukrepe iz 2.4) in okolje v okviru pomorske strategije EU.

Blaginja: ključni ukrepi, predvideni za leto 2008

Lizbonska strategija za rast in delovna mesta

• Strateško poročilo o prvem krogu Lizbonske strategije in nadaljnji ukrepi s tem v zvezi

Energetika in promet

• Izvajanje svežnja pravil na področjih energije in podnebnih sprememb in nadaljnje ukrepanje s tem v zvezi

• Začetek izvajanja ukrepov, potrebnih za oblikovanje evropskega plinskega in elektroenergetskega omrežja

• Pobude za nadaljnji razvoj Evropskega strateškega načrta za energetsko tehnologijo, zlasti glede obnovljivih virov energije, tehnologije za trajnostno rabo premoga in ravnanja z jedrskimi odpadki

• Pregled sistema EU za rezerve nafte

• Akcijski načrt EU za mestni promet za bolj ekološki prometni sektor

• Zakonodajni predlog za omejitev izpustov dušikovega oksida (NOx) iz letal

• Zakonodajni predlog za zmanjšanje izpustov iz ladij

• Bela knjiga o skupnem evropskem pomorskem prostoru za spodbujanje pomorskega prometa

• Okrepitev agencij za prometno varnost, da se dokončno oblikujejo pravila za prometno varnost

Globalni pristop k vprašanju migracij

• Direktive, ki zadevajo delovne migracije, in sicer v zvezi s pogoji za vstop in bivanje sezonskih delavcev ter plačanih pripravnikov

Izobraževanje, raziskave in inovacije

• Oblikovanje izvajalskih agencij, da bo Evropski raziskovalni svet (ERC) v celoti deloval in da se bo optimiziralo izvajanje dejavnosti sedmega evropskega okvirnega programa

• Pripravljalni ukrepi – imenovanje upravnega odbora in izbor prvih skupnosti znanja in inovacij (SZI) – za zagotovitev delovanja Evropskega tehnološkega inštituta (EIT)

Enotni trg

• Zakonodajni in drugi predlogi na podlagi sklepnih ugotovitev pregleda enotnega trga

• Nadaljevanje nove patentne strategije EU

• Predlogi, ki podjetjem za njihove dejavnosti v EU omogočajo uporabo skupne konsolidirane davčne osnove (CCCTB)

Ekonomska in monetarna unija

• Strateški pregled EMU po 10 letih in predlogi za izboljšanje njenega delovanja

Krepitev zaupanja in varstva potrošnikov

• Zakonodajne pobude za krepitev varstva potrošnikov, tj. v zvezi s pogodbenimi pravicami in pravnimi sredstvi za potrošnike

Pomorska politika in nadzor na morju

• Nadaljnji razvoj pobud za izvajanje pomorske politike EU

2.3. Solidarnost

Kot je navedeno zgoraj, bo v letu 2008 spopadanje s podnebnimi spremembami še naprej glavna naloga EU v duhu solidarnosti znotraj Evrope, s preostalim svetom in prihodnjimi generacijami.

Izvajanje zakonodaje o registraciji, ocenjevanju in avtorizaciji kemikalij ( REACH ) je ključni preizkus, ki bo pokazal, ali je Evropa zmožna okrepiti konkurenčnost evropske industrije in obenem izboljšati zdravje in okolje za evropske državljane.

Leta 2008 se bo z „ zdravstvenim pregledom “ reformirane skupne kmetijske politike (SKP) preverilo, ali se reforma iz leta 2003 lahko natančno uskladi in ali lahko utrdi pot prihodnjemu oblikovanju in prednostnim nalogam SKP. Leto 2008 bo tudi prvo leto izvajanja enotne ureditve skupnega trga , ki je pomemben korak k poenostavitvi in izvajanju reforme sektorjev vina, sadja in zelenjave ter bombaža. Kar zadeva skupno ribiško politiko (SRP), bo Komisija predstavila obsežno predelavo okvira za nadzor, da se okrepi njeno uveljavljanje po vsej Uniji.

Na podlagi pregleda družbenih razmer in vmesnega pregleda izvajanja socialne agende, ki bosta predstavljena leta 2007, bo Komisija predlagala pobude za spodbujanje solidarnosti in dostopa državljanov do pravic in priložnosti. Kot ukrep, ki sledi evropskemu letu enakih možnosti za vse (2007), bo Komisija razširila in okrepila svojo politiko enakih možnosti. Še zlasti bo predlagala nove pobude, oblikovane za preprečevanje diskriminacije zunaj trga dela in boj proti njej – na podlagi spola, veroizpovedi, prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti – in spodbujanje boljše usklajenosti med družinskim in poklicnim življenjem. Predlogi za spodbujanje socialne solidarnosti bodo vključevali možna posredovanja Evropskega sklada za prilagajanje na globalizacijo , ustanovljenega kot dopolnilo prizadevanjem držav članic za podporo prizadevanjem delavcev, ki postanejo presežni zaradi odprtja trga, da si poiščejo novo delo in to tudi obdržijo.

Komisija bo predstavila nove predloge o tem, kako zagotoviti prilagodljivost in prožnost evropskega trga dela, obenem pa visoko stopnjo socialnega varstva ( „prožna varnost“ ). Po strateškem poročilu o Lizbonski agendi bi se lahko ti predlogi kazali v revidiranih integriranih smernicah, skupaj z močnejšim poudarkom na reševanju problema brezposelnosti med mladimi in neprijavljenega dela.

Leto 2008 bo odločilno za evropsko kohezijsko politiko , saj bo to prvo polno leto izvajanja novih operativnih programov za obdobje 2007–2013. Komisija bo tudi proučila konkretne rezultate, dosežene v korist državljanov v okviru programov za obdobje 2000–2006.

Da se spodbudijo in zaščitijo temeljne pravice in evropsko državljanstvo , bo Komisija predlagala nadaljnje ukrepe za konzularno zaščito državljanov EU, ki potujejo zunaj meja Unije. Spodbujanje temeljnih pravic s posebnim poudarkom na pravicah otrok bodo spremljali posebni predlogi za reševanje problema revščine otrok. Komisija bo predlagala tudi nov program za varstvo otrok, ki uporabljajo medmrežje in nove medije.

Na podlagi sedanjih izkušenj v celotni EU v boju proti prepovedanim drogam bo Komisija predstavila tudi akcijski načrt EU za boj proti drogam za obdobje 2009–2012.

Komisija bo skupaj z državami članicami sprožila nove pobude za spodbujanje večjezičnosti , ki izraža kulturno in jezikovno raznolikost EU in prispeva k njeni blaginji. Cilj teh pobud je izboljšanje ozaveščenosti o koristih učenja jezikov za konkurenčnost, zaposljivost in medkulturno razumevanje. Poleg tega bo Komisija izvajala evropsko leto medkulturnega dialoga (2008) in tako podpirala kulturno in jezikovno raznolikost ter spodbujala aktivno evropsko državljanstvo.

Solidarnost: ključni ukrepi, predvideni za leto 2008

Podnebne spremembe, okolje in sorodne pobude

• Zaveze, ki ne segajo le do leta 2012, o zmanjšanju izpustov CO2 v EU na trajnostno raven pred konferenco podpisnic Konvencije ZN o podnebnih spremembah leta 2009

• Pobude za spodbujanje prilagajanja na podnebne spremembe, trajnostno proizvodnjo in porabo

• Izvajanje zakonodaje REACH in ustanovitev Evropske agencije za kemikalije v Helsinkih

• Sporočilo o globalnem nadzorovanju okolja in varnosti (GMES)

Kmetijska in ribiška politika

• Predstavitev „zdravstvenega pregleda“ reform skupne kmetijske politike (SKP) v obdobju 2003–2004

• Izvajanje enotne ureditve skupnega trga v kmetijstvu

• Obsežna predelava ureditvenega okvira za nadzor in uveljavljanje skupne ribiške politike (SRP)

Socialna solidarnost

• Izvajanje Evropskega socialnega sklada in Evropskega sklada za prilagajanje na globalizacijo

• Predlogi, ki pojasnjujejo uporabo prava Skupnosti v storitvah socialnega skrbstva, morda s kakovostnimi merili za storitve socialnega skrbstva splošnega interesa, ki bi se uporabljala v celotni EU in bi pomenila nadaljevanje Bele knjige Komisije

• Pobude, oblikovane za posodobitev evropskega delovnega prava, zlasti glede prožne varnosti

Enake možnosti

• Pobude za boj proti diskriminaciji zunaj trga dela

• Pobude, katerih cilj je usklajenost med družinskim in poklicnim življenjem

Kohezijska politika

• Strateška proučitev rezultatov programov kohezijske politike v obdobju 2000–2006

Krepitev evropskega državljanstva in zaščita temeljnih pravic

• Predlogi za konzularno zaščito državljanov EU

• Spodbujanje pravic otrok s forumi o pravicah otrok

• Začetek programa za varstvo otrok, ki uporabljajo medmrežje in nove medije (2009–2013)

Pravosodje in notranje zadeve

• Akcijski načrt EU za boj proti drogam (2009–2012).

• Načrt azilne politike za pripravo druge faze skupnega evropskega azilnega sistema

• Zakonodajni predlogi s področja dedovanja in oporok

• Sporočilo o zaplembi sredstev na bančnih računih

Medkulturni dialog in večjezičnost

• Strategija za spodbujanje večjezičnosti v sodelovanju z državami članicami

• Ukrepi za evropsko leto medkulturnega dialoga

2.4. Varnost in svoboda

Zagotavljanje prostega gibanja oseb znotraj razširjene Unije je ključni cilj EU. Zaključitev druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II) bi morala utreti pot drugim državam članicam EU, ki se bodo od leta 2008 pridružile schengenskemu območju.

Haaški program (2005–2009) bo še naprej okvir za krepitev sodelovanja za spodbujanje svobode, varnosti in pravice v EU. Razvijali se bodo nadaljnji ukrepi za boj proti organiziranemu kriminalu in terorizmu , vključno z ukrepi za olajševanje izmenjave informacij med organi kazenskega pregona in preventivnimi ukrepi za boj proti radikalizaciji.

Komisija bo tudi predlagala nadaljnje ukrepe za spodbujanje varnosti in zdravja državljanov EU, vključno z ukrepi za krepitev sedanjega sodelovanja v civilni zaščiti in s prizadevanji za zagotovitev in krepitev standardov EU na področju varnosti živil, zdravja in dobrega počutja živali ter zdravja rastlin . Carinske kontrole, zlasti tiste, povezane z bojem proti ponarejenemu blagu, se bodo okrepile, da se zagotovi večja varnost in zaščitijo potrošniki. Izveden bo tudi pregled pravnega okvira EU za farmacevtske izdelke, da se zagotovijo varnost zdravil, jasne informacije za bolnike ter dostop do varnih, cenovno ugodnih in visoko kakovostnih zdravstvenih storitev in izdelkov .

Leta 2008 bo cilj Komisije zaščita ključnih komunikacijskih in informacijskih infrastruktur ter spopadanje z izzivi, povezanimi z zasebnostjo in varnostjo novih komunikacijskih omrežij.

Varnost in svoboda: ključni ukrepi, predvideni za leto 2008

Svoboda gibanja in upravljanje zunanjih meja EU

• Izvajanje druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II), ki bo drugim državam članicam EU omogočal pridružitev schengenskemu območju

• Novi ukrepi za upravljanje zunanjih meja EU, vključno z nadaljnjim razvojem Agencije za zunanje meje (FRONTEX), boljšim povezovanjem nadzora meja na morju ter evropskim sistemom nadzorovanja, ki bodo državam članicam v pomoč pri spopadanju z vse večjimi tokovi nezakonitih priseljencev

• Uvedba vizumskega informacijskega sistema (VIS) kot priprava na skupno vizumsko politiko

Boj proti organiziranemu kriminalu in terorizmu

• Izvajanje osrednje podatkovne zbirke prstnih odtisov

• Uvedba politike za boj proti nasilni radikalizaciji

• Krepitev sodelovanja med državami članicami v okviru urada EUROJUST pri preiskavah in kazenskem pregonu v zvezi s težjimi oblikami čezmejnega in organiziranega kriminala

Civilna zaščita

• Krepitev mehanizma EU na področju civilne zaščite in razvoj celostne strategije za preprečevanje elementarnih nesreč, do katerih pride v EU ali v državah, ki sodelujejo v mehanizmu

Zdravje in varnost

• Priporočilo o varnosti bolnikov in kakovosti zdravstvenih storitev

• Zagotavljanje skladnosti s standardi EU na področju varnosti živil, zdravja in dobrega počutja živali ter zdravja rastlin

• Razvoj pravnega okvira za oceno tveganja gensko spremenjene hrane in krme, ki jo izvede Evropska agencija za varno hrano (EFSA)

• Pregled pravnega okvira za farmacevtske izdelke

• Posodobitev zakonodaje za medicinske pripomočke, da se izboljša varnost bolnikov in uporabnikov ter obenem zagotovi jasno ureditveno okolje

• Pobuda za telemedicino za upravljanje kroničnih bolezni (spremljanje zdravja na domu)

• Razvoj infrastrukture za pripravljenosti na krizne razmere na področju zdravja in varnosti

Zaščita ključnih informacijskih infrastruktur in krepitev zaupanja državljanov

• Pobuda za zaščito ključnih komunikacijskih in informacijskih infrastruktur

• Pobuda glede zasebnosti in zaupanja v informacijski družbi

2.5. Evropa kot svetovni partner

Evropa si mora še naprej prizadevati za to, da v svetu nastopa z močnim in enotnim glasom, ki temelji na naših skupnih vrednotah in ciljih , in povsem skladno z našimi mednarodnimi politikami ter da v celoti izkorišča sredstva in politike, ki jih ima na voljo za zaščito interesov Unije. Te vključujejo skupno zunanjo in varnostno politiko (SZVP), evropsko varnostno in obrambno politiko (EVOP), skupno trgovinsko politiko, razvojno politiko, humanitarno pomoč in zunanjo razsežnost notranjih politik. Obenem pa se vezi med notranjimi in zunanjimi politikami krepijo. To nedvomno velja za konkurenčnost, saj bodo skladne in dobro oblikovane notranje politike ter dobro delujoč notranji trg v EU vplivali na zmožnost evropskih podjetij za tekmovanje na globalni ravni. Temeljne politike, ki zajemajo na primer podnebne spremembe in biotsko raznovrstnost, demografske spremembe in migracijo, terorizem in organiziran kriminal ali energetske potrebe, se lahko obravnavajo le v globalnem kontekstu.

Pristopna pogajanja bodo temeljila na novem soglasju o širitvi in okrepljenih pravilih, ki urejajo pristopni proces in jih je decembra 2006 sprejel Evropski svet. Napredek zahodnega Balkana na poti k Evropski uniji vključuje izvajanje dogovora o prihodnjem statusu Kosova. Pozitiven rezultat je ključni dejavnik pri določanju napredka Srbije na njeni poti v EU.

Glavni cilji, kot so evropska sosedska politika, strategija za Afriko, evropsko soglasje o razvoju in agenda za zunanjo konkurenčnost Globalna Evropa, bodo še naprej okvir za pomembne pobude.

Evropska sosedska politika bo temeljila na letni oceni napredka, ki naj bi bila narejena konec leta 2007. Posebna pozornost bo posvečena izvajanju sektorskih programov na področju migracije, izobraževanja in energetike, pa tudi krepitvi trgovinskih odnosov in gospodarskega povezovanja ter olajševanja mobilnosti. Spodbujati je treba tudi tesnejše regionalno sodelovanje v črnomorski regiji.

Treba je okrepiti prizadevanja za razvoj tesnejših političnih in gospodarskih vezi s partnerji po vsem svetu – vključno z Rusijo, Ukrajino, Japonsko, Korejo, Kitajsko, Indijo, državami jugovzhodne Azije (ASEAN) in Latinsko Ameriko. Transatlantsko partnerstvo je treba okrepiti in nenehno prilagajati razvoju skupnih izzivov, saj kaže kakovost odnosov med našimi narodi in našo odgovornost, da prispevamo k mednarodnemu okolju, ki spodbuja mir, varnost, blaginjo in trajnostni razvoj.

Unija si zelo prizadeva za zagotovitev uspešnega zaključka in izvajanja kroga pogajanj o razvoju iz Dohe o svetovni trgovini. Ta globalni okvir se bo končal z dvostranskimi pogajanji za novo generacijo sporazumov o prosti trgovini s pomembnimi nastajajočimi gospodarstvi. Pri uresničevanju nove agende Komisije Globalna Evropa bo pozornost posvečena predvsem doseganju rezultatov, ki so: boljši dostop do trga, učinkovita sredstva za zaščito trgovine in boljša zaščita pravic intelektualne lastnine.

EU bo na vseh ravneh spodbujala svoje institucionalne odnose z Afriko, zlasti z Afriško unijo (AU). EU in AU bosta razvijali Skupno strategijo EU in Afrike , ki bo določila nove prednostne naloge odnosov med EU in Afriko in se bo izvajala kot nadaljevanje vrha med EU in Afriko. Leta 2008 se bo začelo izvajanje 10. evropskega razvojnega sklada (ERS) – pomembnega okvira za financiranje in sodelovanje med Evropo ter afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (državami AKP). V obdobju 2008–2013 bo ERS zagotovil 22,7 milijarde EUR. Prizadevati si mora tudi za sinergije s sporazumi o gospodarskih partnerstvih (EPA), ki se bodo začeli izvajati leta 2008 in so temelj regionalnega povezovanja držav AKP in njihovega razvoja na splošno.

Nadaljevati se bodo morala prizadevanja za stabilizacijo in obnovo na Bližnjem vzhodu ter v južni Aziji, z usklajeno uporabo vseh razpoložljivih instrumentov pa se morajo še naprej krepiti zmogljivosti Unije za preprečevanje sporov, odzive na krize in vzpostavitev miru. Komisija bo z usklajeno uporabo vseh razpoložljivih instrumentov, vključno s pomočjo v sili in človekoljubno pomočjo, še naprej krepila in utrjevala zmožnost Unije za odzivanje na elementarne nesreče in krize. Spremljanje poteka volitev in učinkovito izvajanje drugih programov v zvezi s človekovimi pravicami in demokratizacijo bosta pomembno prispevala k spodbujanju naših temeljnih vrednot zunaj Evropske unije.

EU si mora tudi še naprej prizadevati za izboljšanje usklajenosti, učinkovitosti in preglednosti svojih zunanjih dejavnosti . Komisija bo še naprej razvijala politično in diplomatsko kulturo v svojih zunanjih službah.

Evropa kot svetovni partner: ključni ukrepi, predvideni za leto 2008

Širitev

• Nadaljevanje pristopnih pogajanj s Hrvaško in Turčijo na podlagi novega soglasja Unije o širitvi

• Obvladovanje posledic dogovora o prihodnjem statusu Kosova in njegov vpliv na odnose z drugimi državami v regiji

• Izvajanje obstoječe mreže stabilizacijsko-pridružitvenih sporazumov in napredek pri stabilizacijsko-pridružitvenem procesu s Srbijo

Evropsko sosedstvo in Rusija

• Znaten napredek pri novem sporazumu z Rusijo ali njegovo izvajanje

• Znaten napredek k sklenitvi okrepljenega sporazuma z Ukrajino

• Začetek pogajanj o novih sporazumih o partnerstvu in sodelovanju (SPS) z Armenijo, Azerbajdžanom, Gruzijo in Moldavijo

• Spodbujanje odnosov z Alžirijo, Belorusijo, Libijo in Sirijo ob upoštevanju političnega razvoja

• Nadaljevanje prizadevanj Evropske unije v okviru mirovnega procesa na Bližnjem vzhodu in podpora palestinskim oblastem

Svet

• Sklenitev in izvajanje kroga pogajanj o razvoju iz Dohe

• Spremljanje rezultatov vrha med EU in AU leta 2007

• Začetek izvajanja sporazumov o gospodarskih partnerstvih in 10. evropskega razvojnega sklada (ERS)

• Spodbujanje sodelovanja z državami AKP in drugimi državami v razvoju, zlasti na področjih, kot sta energetika in migracija, v skladu z Akcijskim načrtom o podnebnih spremembah in razvojnem sodelovanju ter globalni pristop k vprašanju migracij

• Spremljanje rezultatov vrha med EU in AU leta 2007 ter krepitev političnih, gospodarskih in trgovinskih odnosov z Združenimi državami

• Napredek pri pogajanjih o sporazumih s strateškima partnerjema EU – Kitajsko in Indijo, pa tudi z drugimi partnerji v Aziji (ASEAN, Južna Koreja) in Latinski Ameriki (Andska skupnost, Srednja Amerika) ali zaključek teh pogajanj

• Pregled odnosov z Brazilijo ob upoštevanju povezave s pogajanji o pridružitvenem sporazumu z državami članicami skupnega južnoameriškega trga (MERCOSUR), vključno s sporazumom o prosti trgovini, ter sprejetje/izvajanje pridružitvenih sporazumov z Andsko skupnostjo in Srednjeameriško skupnostjo

• Okrepitev sodelovanja z največjimi državami proizvajalkami, tranzitnimi državami in državami potrošnicami, vključno s spodbujanjem trajnostne energije in energetske učinkovitosti

• Sodelovanje EU v Afganistanu in nadaljevanje prizadevanj za stabilnost v Zalivu s poudarkom na Iranu in Iraku

2.6. Boljša pravna ureditev – jedro vsakdanjega dela Komisije

Poenostavitev in izboljšanje ureditvenega okolja za podjetja in državljane EU je že od začetka mandata te Komisije njena glavna prednostna naloga. Leta 2006 je Komisija izvedla strateški pregled načrta priprave boljše pravne ureditve. Leta 2007 se bo izboljšal sistem ocene učinka, začela se bosta akcijski program za odpravo nepotrebnih upravnih bremen, ki izhajajo iz zakonodaje na ravni EU in držav članic, in izvajanje posodobljenega programa za poenostavitev. Uresničevanje teh ukrepov bo glavni cilj v letu 2008.

Na podlagi rezultatov zunanjega vrednotenja sistema Komisije za oceno učinka, ki naj bi bili znani marca 2007, in izkušenj, pridobljenih med delovanjem odbora za oceno učinka , bo Komisija lahko opredelila, katere dele njenih internih Smernic za oceno vpliva in njihove podpore je treba izboljšati. Leta 2008 bi morali Evropski parlament, Svet in Komisija tudi pregledati izvajanje medinstitucionalnega „skupnega pristopa k oceni učinka“, sprejetega sredi leta 2006. Meritve upravnih stroškov, predvidene v akcijskem načrtu, sprejetem januarja 2007, bodo končane novembra 2008. Komisija si bo v sodelovanju z državami članicami še naprej močno prizadevala za znatno in nazorno zmanjšanje upravnih bremen, s katerimi se soočajo podjetja v EU .

Pobude, določene v večletnem programu za poenostavitev, se bodo nadaljevale tudi v letu 2008 ter postopoma vključevale vse večje število predlogov za poenostavitev, da se zmanjšajo upravna bremena. Leta 2008 bi se moral končati tudi program Komisije za kodifikacijo obstoječe zakonodaje v vseh uradnih jezikih.

Boljše izvrševanje zakonodaje Skupnosti, med drugim tudi z boljšim dialogom z državami članicami, ki bo zagotovil pravočasno izvajanje ter učinkovito in nepristransko uporabo, bo tudi leta 2008 prednostna naloga Komisije na podlagi sporočila o uporabi prava Skupnosti, ki naj bi bilo sprejeto leta 2007.

2.7. Izboljšanje komuniciranja in prednostne naloge komuniciranja za leto 2008

Komuniciranje z državljani o evropskih vprašanjih ostaja v letu 2008 bistvena naloga Evropske komisije. Oddelki s sedežem v Bruslju ter predstavništva in delegacije Komisije v tretjih državah si bodo še naprej prizadevali za uresničevanje te naloge.

Glavne prednostne naloge komuniciranja za leto 2008 bi morale izražati politične prednostne naloge, določene v Letni strategiji politik, pa tudi izsledke raziskave, ki kažejo interese državljanov in nedavne izkušnje na področju učinkovitega komuniciranja.

Po ugotovitvah nedavne raziskave sta za državljane EU najbolj zaskrbljujoči socialna razsežnost EU v okviru globalizacije (še zlasti delovna mesta in strah pred brezposelnostjo) in migracija . Zanimanje za energetiko in podnebne spremembe se povečuje. Izzive, kot sta globalizacija in doseganje trajnostnega razvoja v okviru treh razsežnosti (gospodarske, socialne in okoljske), bo očitno treba vključiti v vsako prednostno nalogo komuniciranja.

Izkušnje iz preteklosti kažejo, da so za uspeh komunikacijskih strategij pomembni naslednji elementi:

- Izbrati je treba vprašanja , s katerimi se lahko državljani lažje poistovetijo. Evropske institucije morajo imeti na zadevnih področjih jasno vlogo.

- Komuniciranje je treba „lokalizirati“ , njegovo sporočilo pa prilagoditi različnemu občinstvu, sektorjem in državam.

- Dobro načrtovanje in usklajevanje sta bistvenega pomena.

Na podlagi zgoraj navedenega in političnih prednostnih nalog, določenih v Letni strategiji politik za leto 2008 bi morala Komisija svoja prizadevanja osredotočati na sledeče prednostne naloge komuniciranja:

Prednostne naloge komuniciranja, predvidene za leto 2008

• Pregled proračuna

• Pregled enotnega trga

• Pregled družbenih razmer

• Migracija

• Rešitev institucionalnih vprašanj

• Energetika in podnebne spremembe

• Vloga EU v svetu

Komisija se bo s svojimi prizadevanji in viri osredotočala na ključne prednostne naloge, obenem pa se bo še naprej zavzemala za boljše obveščanje o Evropi na vseh področjih.

3. DEL II: SPLOšNI OKVIR ZA čLOVEšKE VIRE IN FINANčNA SREDSTVA ZA LETO 2008

3.1. Človeški viri

3.1.1. Kadrovska okrepitev, povezana s širitvijo

Na podlagi ocene Komisije je proračunski organ odobril zaposlitev dodatnih 3 960 uslužbencev, potrebnih v obdobju med letoma 2003 in 2008, ki bi omogočili, da Komisija svoje delo razširi na deset novih držav članic in izpolni svoje institucionalne obveznosti. Leta 2008 bo Komisija zaprosila za zaposlitev preostalih 640 dodatnih uslužbencev, da se zagotovi normalno delovanje pri polni obremenitvi. Komisija v skladu s svojim sporočilom o posledicah pridružitve Bolgarije in Romunije na potrebe po človeških virih, ocenjene na 850 novih uslužbencev v obdobju 2006–2009, zahteva 250 novih delovnih mest v letu 2008. Prav tako Komisija za leto 2008 zahteva 890 dodatnih človeških virov za opravljanje dodatnih nalog, ki so posledica širitve, in za uresničevanje štirih prednostnih nalog politike, kolikor so povezane z razširjeno Unijo. Čez vse leto bo tudi natančno spremljala zaposlovanje državljanov novih držav članic ter tako zagotovila, da bodo njene službe uresničile cilje v zvezi z zaposlovanjem, ki jih je Komisija določila za EU-12. Končna dodelitev človeških virov službam za leto 2008 se bo pregledala tudi glede na uspešnost posameznih služb pri uresničevanju teh ciljev leta 2007.

3.1.2. Prispevek k osrednji skupini uslužbencev

Poleg teh novih delovnih mest bo Komisija aktivno prerazporejala svoje uslužbence, da se izvajajo prednostne pobude ne glede na širitev. V okviru teh prednostnih nalog namerava Komisija tudi ustanoviti in posodobiti delegacije ter okrepiti obstoječe mreže. Ustrezna pozornost bo namenjena revizijam in nalogam, povezanim z revizijo, v raziskovalnem sektorju. Prepoznavanje negativnih prednostnih nalog in možnosti za notranjo prerazporeditev uslužbencev je ključni sestavni del ocenjevanja vsake zahteve služb po novih človeških virih. Komisija si prizadeva tudi za prerazporeditve med njenimi službami in bo tako kot prejšnja leta ta cilj dosegla z oblikovanjem osrednje skupine uslužbencev, ki bo izbrana na splošno izmed vseh uslužbencev in štela 1 % le-teh. Tudi varčevanje s človeškimi viri, ki je posledica eksternalizacije (izvajalskih agencij), se bo preusmerilo na prednostne naloge. Ti viri bodo dodeljeni prednostnim nalogam, ki so opredeljene v tem sporočilu in ki jih opredeli proračunski organ. Tako kot lani bo Komisija dodelila začasna delovna mesta za začasne zadolžitve, kar bi moralo prispevati k prožnejšemu in bolj dinamičnemu dodelitvenemu procesu v prihodnjih letih.

3.1.3. Dodatni človeški viri, ki naj bi bili dodeljeni štirim prednostnim nalogam politike

V spodnji preglednici so prikazani človeški viri, razporejeni po prednostnih nalogah in glede na vir, ki bodo po pričakovanjih potrebni za oblikovanje novih pobud ali okrepitev tekočih dejavnosti.

Preglednica 1 – Dodelitev človeških virov po prednostnih nalogah Letne strategije politik (LSP) za leto 2008

Prednostne naloge LSP v letu 2008 | Novi viri, povezani s širitvijo | Prerazporeditve med oddelki | Prerazporeditve znotraj oddelkov | Skupni viri, ki so na voljo za prednostne naloge |

1. Blaginja | 123 | 46 | 53 | 222 |

2. Solidarnost | 125 | 20 | 79 | 224 |

3. Varnost | 100 | 27 | 12 | 139 |

4. Zunanje odražanje prednostnih nalog | 77 | 109 | 27 | 213 |

Širitev obstoječih dejavnosti v razširjeni Uniji (vključno s postopnim opuščanjem predpristopnih dejavnosti) ali druga nihanja delovne obremenitve | 465 | 85 | 107 | 657 |

SKUPAJ | 890 | 287 | 278 | 1 455 |

Dodeljevanje novih virov, povezanih s širitvijo, po posameznih področjih bo končano med pripravo predhodnega predloga proračuna za leto 2008, vključno z razčlenitvijo med sistemiziranimi delovnimi mesti in zunanjim osebjem. Poleg tega je Komisija na predlog Evropskega parlamenta začela vmesni pregled svojih človeških virov. Medtem ko se ta letna strategija politik za leto 2008 v glavnem osredotoča na splošne potrebe, povezane s širitvijo, in na prerazporeditve, ki so odziv na politične spremembe med letoma 2007 in 2008, bi moral vmesni pregled določiti možnosti za prihodnost, lahko pa bi tudi vplival na končno dodelitev človeških virov za leto 2008. Zato bodo nekatera delovna mesta za leto 2008 službam dodeljena le glede na ugotovitve tega pregleda.

3.2. Spremembe pri dodelitvi finančnih sredstev

Letna strategija politik za leto 2008 je druga v okviru finančnega okvira za obdobje 2007–2013. Večina pravnih predpisov za nove programe je bila pred nedavnim sprejeta, finančno načrtovanje (iz maja 2006) pa je bilo po potrebi prilagojeno (januar 2007), tako da izraža sprejete pravne podlage. V nekaterih primerih predpisi še niso dokončno sprejeti, kar lahko vpliva na profil odhodkov. Zato je za leto 2008 mogoče določene pobude zagotoviti na začetku programskega obdobja, ne da bi to vplivalo na razlike, razpoložljive v okviru proračunskih postavk, in sicer tako, da se tisti programi, katerih začetek je bil prilagojen zaradi upoštevanja zlasti zapoznelega sprejetja ustreznih pravnih podlag, prestavijo na konec programskega obdobja. Spremembe dodelitve finančnih sredstev, navedene spodaj, kažejo prednostne naloge v letu 2008.

Preglednica 2 – Spremembe finančnih sredstev, ki kažejo prednostne naloge za leto 2008 v primerjavi s finančnim načrtovanjem za obdobje 2008–2013 (začasni zneski) |

Okvirne spremembe finančnih sredstev |

Prednostne naloge in področja | Odobritve za prevzem obveznosti (v mio EUR) |

2008 | 2009–2013 |

Prednostna naloga 1 |

Energetika in promet | 9,8 | 90,1 |

Prednostna naloga 2 |

Okolje | 2,0 | 10,6 |

Prednostna naloga 3 |

Svoboda, varnost in pravica | 13,4 | 16,4 |

Prednostna naloga 4 |

Zunanji odnosi | 2,0 | 10,0 |

Razvoj | 21,1 | 59,0 |

SKUPAJ | 48,3 | 186,1 |

3.2.1. Finančne posledice prednostne naloge „Blaginja“

Razdelek 1a s skupnim zneskom, načrtovanim za leto 2008, v višini 9 776,4 milijona EUR vključuje ključne programe Lizbonske strategije: raziskave, vseživljenjsko učenje, konkurenčnost in inovacije ter vseevropska omrežja. Vsi ti programi bodo prispevali k bolj dinamičnemu in konkurenčnejšemu evropskemu gospodarstvu. Sprejete so bile vse ustrezne pravne podlage razen pravne podlage za vseevropska omrežja.

Na področju prometa je bilo za leto 2008 predlagano povečanje finančnih sredstev za Evropsko agencijo za železniški promet (ERA), Evropsko agencijo za pomorsko varnost (EMSA), Evropsko agencijo za varnost v letalstvu (EASA) in nadzorni organ GALILEO (GSA) v skupni višini 9,8 milijona EUR. Vendar pa se bo to deloma izravnalo z zmanjšanjem sredstev za program vseevropskih omrežij, zato bodo razpoložljive razlike v okviru razdelka 1a ostale nespremenjene. Položaj teh agencij za obdobje 2009–2013 se bo ovrednotil pozneje.

3.2.2. Finančne posledice prednostne naloge „Solidarnost“

V razdelku 2 se načrtuje dodatna 2 milijona EUR za kritje dodatnih dejavnosti Evropske agencije za okolje (EEA), ki so bistvenega pomena za zagotavljanje zanesljivih in pravočasnih informacij za podporo politike. Poudarek bo na globalnih izzivih glede spremljanja podnebnih sprememb, biotske raznovrstnosti in ocene ekosistemov, s katerimi se mora Evropa prednostno spoprijeti. Druge pobude iz razdelka 2 se bodo financirale v okviru obstoječega finančnega načrtovanja, po potrebi tudi s prerazporeditvami.

3.2.3. Finančne posledice prednostne naloge „Varnost“

Pobuda iz razdelka 3a „Vzpostavitev enotnega območja pravice v kazenskih in civilnih zadevah“ se bo vsako leto finančnega načrtovanja za obdobje 2008–2013 okrepila z dodatnimi sredstvi v višini 2,5 milijona EUR za EUROJUST. EUROJUST spodbuja in izboljšuje usklajevanje preiskav in kazenskih pregonov med pristojnimi organi v državah članicah ter tako pospešuje razvoj evropskega območja svobode, varnosti in pravice. To se bo izravnalo s prilagojenim zmanjšanjem sredstev za druge programe v okviru istega razdelka.

Za okrepitev pobude „Skupno upravljanje zunanjih meja“ je bilo za agencijo FRONTEX predlagano povečanje finančnih sredstev v višini 10,9 milijona EUR (leta 2008). Temu povečanju prvotnega finančnega načrtovanja bo v letih 2009 in 2010 sledilo dodatno predhodno financiranje v višini 6,9 milijona EUR oziroma 7 milijonov EUR. Vendar pa se bodo povečanja v letih 2009 in 2010 izravnala z letom 2011, ko povečanja ne bo. Tako kot za EUROJUST se bodo leta 2008 dodatna sredstva v višini 10,9 milijona EUR pridobila s prilagoditvijo zneskov za tiste programe, katerih začetek je bil prestavljen.

Na področju upravljanja zunanjih meja bo Komisija upoštevala rezultate ocene agencije FRONTEX leta 2007, kar vključuje morebitno razširitev njenih nalog na varnostna vprašanja v zvezi z blagom, izvajanje skupin za hitro posredovanje na mejah in oblikovanje osnutkov novih predlogov za nadaljnji razvoj strategije integriranega upravljanja meja. Načrtuje se, da bo leta 2007 sprejetih več temeljnih instrumentov, ki se bodo izvajali leta 2008: vizumski zakonik, vizumski informacijski sistem in novi pravni okvir za organizacijo konzularnih služb za obravnavanje prošenj za izdajo vizuma, ki bodo zahtevali aktivnejšo vlogo Komisije na področju lokalnega konzularnega sodelovanja.

3.2.4. Finančne posledice prednostne naloge „Zunanje odražanje prednostnih nalog“

V razdelku 4, Zunanje odražanje prednostnih nalog, je bilo predlagano, da se v finančno načrtovanje za leto 2008 doda še 23,1 milijona EUR. Večina tega zneska – 19,5 milijona EUR – je za dve novi pobudi, povezani s podnebnimi spremembami in obnovljivo energijo, ki bosta imeli večletne posledice in ju je Komisija napovedala januarja 2007 v okviru svežnja pravil na področju energetike in podnebnih sprememb.

Prva pobuda je Zveza za svetovno podnebno politiko, katere cilj je podpora dejavnosti prilagajanja in omejevanja v državah v razvoju. Prvotne zaveze v okviru Kjotskega protokola se končajo leta 2012, nove pa bo morala mednarodna skupnost sprejeti najpozneje do leta 2009. Komisija je predstavila ambiciozen predlog za zmanjšanje izpustov in omejitev dviga temperature na 2°C. Ta predlog bo uspešen le, če si bo za uresničitev njegovih ciljev prizadevala čim večja večina držav v razvoju. To bo Zveza za svetovno podnebno politiko skušala doseči z oblikovanjem politične koalicije med EU in državami v razvoju ob dodelitvi sredstev za nacionalne naložbe, zlasti na področju prilagajanja. Načrtovana obveznost v višini 50 milijonov EUR za obdobje 2008–2010 – vključno z 10 milijoni EUR za leto 2008 – bo za zgled podobnim prispevkom držav članic EU, ki naj bi po pričakovanjih financirale večino pobude. Razmisliti je treba tudi o nadaljnjih prispevkih in sinergijah Evropskega razvojnega sklada (ERS). Prispevki Komisije bodo v obliki donacij.

Druga pobuda je okrepitev Svetovnega sklada EU za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije (GEEREF). GEEREF je inovativen javno-zasebni mehanizem financiranja, oblikovan za aktiviranje znatnega zasebnega financiranja projektov energetske učinkovitosti in obnovljive energije v državah v razvoju in gospodarstvih v tranziciji. Znaten prispevek iz proračuna EU je bistvenega pomena za zagon sklada; Komisija je za obdobje 2007–2010 za GEEREF predlagala prispevek v višini 80 milijonov EUR. Za dosego tega cilja se bodo prvotnemu finančnemu načrtovanju sklada GEEREF za obdobje 2008–2010 dodale še tri tranše po 9,5 milijona EUR.

Sredstva, zagotovljena v okviru Zveze za svetovno podnebno politiko, bodo s spodbujanjem javnih naložb v prilagoditve dopolnjevala zasebno financiranje sklada GEEREF. Dodatna sredstva za obe pobudi so dodeljena področju „Razvoj“ v okviru tematskega programa o okolju in trajnostnem upravljanju naravnih virov, vključno z energijo (ENRTP).

Dodatna 2 milijona EUR sta dodeljena pobudi „EU v svetu: Na poti k strategiji komuniciranja za zunanjo politiko Evropske unije, 2006–2009“ (“The EU in the World: Towards a communication strategy for the European Union’s external policy, 2006-2009”; C(2006) 329). Dvigovanje stopnje ozaveščenosti in razumevanja zunanjih politik EU je pomembna prednostna naloga EU, kakor je navedeno v strateškem dokumentu „Evropa v svetu“, ki ga je junija 2006 predstavil Evropski svet. To povečanje bo olajšalo širitev sedanjih dejavnosti (ki so osredotočene predvsem na evropsko sosedsko politiko in SZVP/EVOP) na teme, kot sta krizno upravljanje ter zunanji vidiki podnebnih sprememb in energetske politike.

Dodatna sredstva v višini 1,6 milijona EUR se dodelijo za spodbujanje raziskav in dejavnosti za izboljšanje ozaveščenosti, ki bodo pripomogle k obveščanju ter oblikovanju razprave o razvoju in politik na evropski ravni. V skladu z evropskim soglasjem o razvoju bodo Komisija in države članice razvile evropsko raziskovalno mrežo, da se razvije analitična zmogljivost za podporo oblikovanja razvojne politike, predvsem pa za zagotovitev poročila o evropskem razvoju z dobrim analitičnim ogrodjem. Poleg tega po uspešnih pilotnih izkušnjah leta 2006, ki naj bi se leta 2007 ponovile, zdaj obstaja močno soglasje o tem, da evropski razvojni dnevi postanejo vsakoletni pomemben dogodek razvojne agende EU in mednarodne razvojne agende, ki vključuje vse pomembnejše akterje, dejavne na področju razvoja.

Na področju „Obdavčevanje in carinska unija“ se bosta zagotovila podpora mednarodnega dialoga o obdavčevanju in članstvo EU v Svetovni carinski organizaciji (WCO).

3.2.5. Povzetek sprememb po razdelkih finančnega okvira

(v mio EUR) |

RAZDELKI | 2008 | Načrt za obdobje 2009–2013 |

Prvotno* načrtovanje | Spremembe LSP | Spremenjeno načrtovanje | Prvotno* načrtovanje | Spremembe LSP | Spremenjeno načrtovanje |

1a. Konkurenčnost za rast in zaposlovanje |

Zgornja meja FO – podrazdelek 1a | 9 847,0 | 9 847,0 | 65 222,0 | 65 222,0 |

Podrazdelek 1a skupaj | 9 776,4 | 0,0 | 9 776,4 | 64 462,9 | 0,0 | 64 462,9 |

Razlika | 70,6 | 70,6 | 759,1 | 759,1 |

1b. Kohezija za rast in zaposlovanje |

Zgornja meja FO – podrazdelek 1b | 46 888,8 | 46 888,8 | 245 301,1 | 245 301,1 |

Podrazdelek 1b skupaj | 46 888,8 | 0,0 | 46 888,8 | 245 301,1 | 0,0 | 245 301,1 |

Razlika | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |

2. Ohranjanje in upravljanje naravnih virov |

Zgornja meja FO – razdelek 2 | 58 800,0 | 58 800,0 | 300 974,0 | 300 974,0 |

Razdelek 2 skupaj | 58 742,8 | 2,0 | 58 744,8 | 300 639,5 | 10,6 | 300 650,1 |

Razlika | 57,2 | 55,2 | 334,5 | 323,9 |

3a. Svoboda, varnost in pravica |

Zgornja meja FO – razdelek 3a | 747,0 | 747,0 | 6 170,0 | 6 170,0 |

Razdelek 3a skupaj | 714,2 | 0,0 | 714,2 | 5 840,6 | 0,0 | 5 840,6 |

Razlika | 32,8 | 32,8 | 329,4 | 329,4 |

3b. Državljanstvo |

Zgornja meja FO – razdelek 3b | 615,0 | 615,0 | 3 416,0 | 3 416,0 |

Razdelek 3b skupaj | 597,3 | 0,0 | 597,3 | 3 310,5 | 0,0 | 3 310,5 |

Razlika | 17,7 | 17,7 | 105,5 | 105,5 |

4. Evropa kot globalni partner |

Zgornja meja FO – razdelek 4 | 7 002,0 | 7 002,0 | 42 355,0 | 42 355,0 |

Razdelek 4 skupaj** | 6 644,8 | 23,1 | 6 667,9 | 41 080,4 | 70,0 | 41 150,4 |

Razlika | 357,2 | 334,1 | 1 274,6 | 1 204,6 |

* Posodobljeno januarja 2007. |

** Prilagojeno zaradi upoštevanja začetka veljavnosti novega mehanizma za zagotavljanje sredstev za Jamstveni sklad. |

Kot je bilo pojasnjeno zgoraj, povečana dodelitev finančnih sredstev za pobude iz razdelkov 1a in 3a ne bo vplivala na razlike iz teh razdelkov, saj se bo povečanje izravnalo z zmanjšanjem sredstev za druge programe, katerih izvajanje bo v prvih nekaj letih verjetno prestavljeno.

Razlika za razdelek 2 se bo zmanjšala za 2 milijona EUR. Za načrtovanje iz razdelka 3b ni sprememb.

V razdelku 4 nove prednostne naloge zahtevajo povečanje v višini 23,1 milijona EUR v letu 2008, kar se bo v naslednjih letih okrepilo za dodatnih 70 milijonov EUR. Vendar pa po spremembah načina zagotavljanja sredstev Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe[1] leta 2008 ne bo potrebno novo zagotavljanje sredstev iz splošnega proračuna. Tako bo na voljo 200 milijonov EUR, ki je v načrtovanju namenjeno temu. Neto rezultat obeh sprememb bo razlika v višini 334 milijonov EUR, kar bo omogočalo ustrezen odziv na prihodnje potrebe, na primer v zvezi z izidom pogajanj o končnem statusu Kosova in posledično vlogi EU ter glede mirovnega procesa na Bližnjem vzhodu[2]. Glede na razvoj mednarodnih dogodkov v prihodnjih tednih bo morda treba v predhodni predlog proračuna vključiti še druge zahteve.

[1] Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 89/2007 z dne 30. januarja 2007 o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 2728/94 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe, UL L 22 z dne 31.1.2007.

[2] Zneski, ki jih je Komisija obljubila januarja 2007 na Konferenci o prestrukturiranju Libanona v Parizu, se v celoti krijejo iz načrtovanega proračuna.