EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 31.3.2022 COM(2022) 134 final 2022/0089(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o geografskih označbah Evropske unije za vino, žgane pijače in kmetijske proizvode, shemah kakovosti za kmetijske proizvode, spremembi uredb (EU) št. 1308/2013, (EU) 2017/1001 in (EU) 2019/787 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1151/2012



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Geografske označbe (GO) označujejo proizvode, ki imajo kakovost, značilnosti ali sloves zaradi naravnih in človeških dejavnikov, povezanih z njihovim krajem porekla. Gre za pravico intelektualne lastnine, katere namen je spodbujati pošteno konkurenco med proizvajalci s preprečevanjem uporabe imena v slabi veri ter goljufivih in zavajajočih praks. GO potrošnikom jamčijo za pristnost in razlikujejo proizvod na trgu, kar prinaša prodajo in izvoz višje vrednosti. GO so mednarodno priznani od leta 1883, Unija pa jih je postopoma uvedla zaščito med sedemdesetimi leti prejšnjega stoletja (vino) in letom 1992 (kmetijski proizvodi in živila), vključno z dokončanjem registrov leta 2020. Register geografskih označb EU danes vsebuje skoraj 3 500 imen vin, žganih pijač, kmetijskih proizvodov in živil. Sistem geografskih označb Unije je dober, vendar sta ocena politike in postopek ocene učinka pokazala možnosti za izboljšave, zlasti za okrepitev sistema geografskih označb kot ključnega dejavnika za ponudbo visokokakovostne hrane ter zaščito kulturne, gastronomske in lokalne dediščine po vsej Uniji. To zadeva predvsem: •kako čim bolje uveljaviti temeljno pravico proizvajalcev do zaščite pravic intelektualne lastnine v njihovih geografskih označbah. Proizvajalci, ki imajo neopredmeteno sredstvo geografske označbe, imajo pravico do njene zaščite, Unija pa si to prizadeva doseči čim učinkoviteje in uspešneje, tudi v času večje uporabe interneta; •kako preprečiti, da imena proizvodov v slabi veri izkoriščajo gospodarski subjekti, ki nimajo pravic ali niso povezani s pristnim proizvodom. Ponovno je treba pregledati tudi izvrševanje, zlasti na spletu, in preverjanje skladnosti s predpisi; •kako povečati trajnostno proizvodnjo proizvodov z GO. GO se kot instrument za ovrednotenje proizvodov, ki so neločljivo povezani z naravnimi dejavniki in znanjem proizvajalcev na lokalnem območju, premalo uporabljajo za ta namen; •kako je mogoče potrošnike bolje obveščati o pristnih proizvodih, da bi bili kos asimetričnim informacijam. Potrošniki zelo slabo prepoznajo posebne simbole Unije, kar kaže na težave pri sporočanju; •kako zagotoviti, da proizvajalci prejmejo pravičen dohodek za svoj proizvod z lastnostmi, povezanimi s proizvodnjo, in kako lahko okrepijo svoj položaj v živilski verigi. Shema zajamčenih tradicionalnih posebnosti (ZTP) po 30 letih obstoja ni prinesla pričakovanih koristi za proizvajalce in potrošnike. Za boljšo prepoznavnost in promocijo tradicionalnih kmetijskih proizvodov v Uniji bi bilo treba shemo ZTP poenostaviti in pojasniti. Predlog prispeva k ciljem skupne kmetijske politike (SKP), zlasti k izboljšanju odziva kmetijstva Unije na družbene zahteve po gospodarskih, družbenih in okoljskih trajnostnih koristih kmetijske proizvodnje. Z njim se bo okrepil sedanji sistem GO kot pravic intelektualne lastnine. S predlogom se bodo povečale gospodarske, družbene in okoljske koristi proizvodov z GO, proizvajalci bodo dobili več pooblastil in odgovornosti, zmanjšale se bodo nove oblike kršitev (internet), izboljšala uspešnost izvrševanja in pregledov, ki jamčijo za pristnost proizvodov, odpravile zakonodajne vrzeli in povečala učinkovitost postopkov registracije. Poleg GO predlog obravnava tudi pravila za ZTP, zlasti z razjasnitvijo njihove opredelitve. Po drugi strani pa se s predlogom ne spreminjajo pravila za neobvezne izraze kakovosti; ti so bili uvedeni šele leta 2012, države članice pa morajo najprej v celoti preučiti njihov potencial. Nazadnje, predlog ne obravnava nekmetijskih GO; Komisija namerava v ta namen predlagati ločen zakonodajni akt. Splošni cilj revizije GO je olajšati njihovo uporabo po vsej Uniji kot instrument intelektualne lastnine, ki je dostopen vsem kmetom in proizvajalcem proizvodov, ki so po značilnostih ali slovesu povezani s krajem proizvodnje. Nobena sprememba ni predlagana pri temeljni strukturi sistemov GO, s tem se ohrani vloga držav članic v postopku pri zahtevkih za GO in ZTP; pri visoki ravni varstva pravic intelektualne lastnine; posebnostih GO v sektorjih vina in žganih pijač ter nacionalnem izvrševanju v okviru tako uredbe o uradnem nadzoru kot orodij intelektualne lastnine. Medtem ko je proizvodnja kakovostnih kmetijskih proizvodov prednost evropskega kmetijstva, obstajajo geografska neravnotežja v številu registriranih GO po vsej Uniji. To odraža različna izhodišča in izkušnje pri ohranjanju gastronomske in kulturne dediščine držav članic. Pri reviziji GO bi bilo treba posebno pozornost nameniti spodbujanju njihove uporabe v tistih državah članicah, v katerih je uporaba GO premalo izkoriščena. GO nagrajuje proizvajalce za njihova prizadevanja za proizvodnjo raznovrstnih kakovostnih proizvodov, kar lahko posledično koristi podeželskemu gospodarstvu. To velja zlasti za območja z omejenimi možnostmi, gorska območja in oddaljene regije, v katerih je kmetijski sektor pomemben del gospodarstva ter v katerih so proizvodni stroški visoki in ovire velike. Cilj je tudi povečati število registriranih GO za vsako državo članico, katere uporaba je pod povprečjem Unije. Predlog zato obravnava naslednje splošne cilje: 1.zagotavljanje učinkovite zaščite pravic intelektualne lastnine v Uniji, vključno z učinkovitimi postopki registracije, za pravično nagrajevanje proizvajalcev za njihova prizadevanja; 2.povečanje uporabe GO po vsej Uniji v korist podeželskega gospodarstva. Ta splošna cilja sta podrobno opisana v šestih posebnih ciljih: 1.izboljšati izvrševanje pravil o GO za boljšo zaščito pravic intelektualne lastnine, boljšo zaščito GO na internetu, tudi pred registracijami v slabi veri, goljufivimi in zavajajočimi praksami ter uporabami v sistemu domenskih imen, in za boj proti ponarejanju;

2.racionalizirati in razjasniti pravni okvir, da se poenostavijo in uskladijo postopki pri zahtevkih za registracijo novih imen in spremembah specifikacij proizvodov; 3.prispevati k večji trajnostnosti prehranskega sistema Unije z vključitvijo posebnih trajnostnih meril; 4.opolnomočiti proizvajalce in skupine proizvajalcev za boljše upravljanje dediščine GO ter spodbujanje razvoja struktur in partnerstev v živilski verigi; 5.povečati pravilno dojemanje trga in ozaveščenost potrošnikov o politiki GO in simbolih Unije, da bi jim omogočili ozaveščeno izbiro pri nakupu; 6.skrbeti za zaščito tradicionalnih imen živil, da se tradicionalni proizvodi in metode proizvodnje bolje ovrednotijo in ohranijo. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Zakonodaja Unije določa zaščito označb porekla in geografskih označb za vino od začetka sedemdesetih let prejšnjega stoletja, za žgane pijače od leta 1989 ter kmetijske proizvode in živila od leta 1992. Ta proizvajalcem s priznanim znanjem in izkušnjami omogoča, da registrirajo cenjena imena proizvodov, ki se proizvajajo v skladu s specifikacijo proizvoda na posebnem geografskem območju. Predlog je skladen z obstoječimi določbami politike na področju GO. Njegov cilj je izboljšati obstoječe določbe ter določiti poenostavljen in racionaliziran sklop pravil, hkrati pa se z njim okrepijo nekateri elementi zaščite GO, zlasti z opolnomočenjem skupin proizvajalcev in povišanjem ravni zaščite na internetu. Skupine proizvajalcev geografskih označb so spodbujene, naj v specifikacijo proizvoda prostovoljno vključijo višje gospodarske, družbene in okoljske trajnostne koristi. Za izboljšanje kakovosti registracij in obravnavo zahtevkov dobi Komisija pooblastila, da uporabi tehnično pomoč agencije za pregled zahtevkov, hkrati pa Komisiji ostane odgovornost za registracijo GO in splošna odgovornost za politiko GO. •Skladnost z drugimi politikami Unije Predlog je skladen s splošnim pravnim okvirom za SKP. Predlog dopolnjuje druge ukrepe za zagotavljanje kakovosti in raznovrstnosti proizvodnje kmetijskih proizvodov, vina in žganih pijač v Uniji, pravično nagrajevanje proizvajalcev za njihova prizadevanja, varstvo temeljnih pravic proizvajalcev na področju intelektualne lastnine ter obveščanje državljanov in potrošnikov o prepoznavnih posebnih značilnostih proizvodov iz navedenih sektorjev, zlasti tistih, ki so povezane z njihovim geografskim poreklom. Komisija se je v strategiji „od vil do vilic“ zavezala, da bo prispevala k prehodu v trajnostni prehranski sistem, s tem da bo okrepila zakonodajni okvir GO in po potrebi vključila posebna trajnostna merila. GO so omenjene tudi pri izboljšanih pravilih za krepitev položaja kmetov in skupin proizvajalcev v vrednostni verigi. Akcijski načrt „od vil do vilic“ napoveduje druge pobude, ki vplivajo na proizvode z GO, zlasti predlog zakonodajnega okvira za trajnostne prehranske sisteme, ki naj bi se predložil leta 2023. Ta pobuda za GO je bila vključena v delovni program Komisije za leto 2021 v pobudah REFIT, povezana z evropskim zelenim dogovorom. Kar zadeva cilj podnebne nevtralnosti ter podnebne cilje Unije za leti 2030 in 2040, ta predlog ne bo negativno vplival na podnebje. Poleg tega je Komisija v sporočilu o akcijskem načrtu za intelektualno lastnino napovedala, da bo okrepila sistem zaščite GO, da bo učinkovitejši, vključno z bojem proti kršitvam pravic intelektualne lastnine. Svet je v sklepih o strategiji „od vil do vilic“ pozdravil boljšo vključitev trajnostnega razvoja v evropsko politiko kakovosti, Komisijo pa pozval, naj potrdi ustreznost in pomen evropskih shem kakovosti ter okrepi zakonodajni okvir GO. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Predlog spada na področje uporabe SKP (člen 43 PDEU) in pravic intelektualne lastnine (člen 118 PDEU). Kar zadeva SKP, so zahteve in pravila za dajanje kmetijskih proizvodov, živil, vin, aromatiziranih vinskih proizvodov in žganih pijač na notranji trg ter skrb za celovitost notranjega trga prvenstveno v pristojnosti Unije. •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Z Uredbo (EU) št. 1308/2013, Uredbo (EU) 2019/787 in Uredbo (EU) št. 1151/2012 je Unija vzpostavila celosten sistem za zaščito imen posebnih proizvodov za promocijo njihovih edinstvenih značilnosti, ki so povezane tako z njihovim geografskim poreklom kot s tradicionalnim znanjem in izkušnjami na področju kmetijskih proizvodov, vina in žganih pijač. Države članice torej ne smejo same ukrepati za dosego cilja te politike. Okrepitev sedanjega sistema GO se lahko doseže samo z ukrepanjem na ravni Unije, tj. z revizijo teh uredb. •Sorazmernost

Predlog vsebuje omejene in ciljno usmerjene spremembe sedanjega zakonodajnega okvira GO, ki ne presegajo tistega, kar je potrebno za doseganje cilja krepitve sistema GO. Z njim se ohranijo posebnosti sektorjev, hkrati pa se harmonizirajo pravila, ki so skupna vsem sektorjem, zlasti postopki za registracijo imena ali spremembo specifikacije proizvoda, zaščito imen ter preglede in izvrševanje. •Izbira instrumenta Politika GO zahteva neposredno uporabo v državah članicah. Uredba Evropskega parlamenta in Sveta je ustrezen instrument za revizijo sistema GO, pri tem se upošteva, da trenutno veljavno zakonodajo sestavljajo: •GO za kmetijske proizvode in živila – Uredba (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil; •GO za vino – Uredba (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007; •GO za žgane pijače – Uredba (EU) 2019/787 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o opredelitvi, opisu, predstavitvi in označevanju žganih pijač, uporabi imen žganih pijač pri predstavitvi in označevanju drugih živil, zaščiti geografskih označb žganih pijač, uporabi etanola in destilatov kmetijskega porekla v alkoholnih pijačah ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 110/2008. S predlogom se bo prva uredba razveljavila in naslednji dve pa spremenili. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJA Z DELEŽNIKI IN OCEN UČINKA •Naknadne ocene/preverjanja primernosti obstoječe zakonodaje Opravljena je bila ocena politike Unije o GO in ZTP, ki so zaščitene v Uniji. Ugotovitve iz ocene so bile 21. decembra 2021 objavljene v delovnem dokumentu služb Komisije. Ta je zajemal skupno skoraj 3 400 GO in 64 ZTP s poreklom iz držav članic. Namen ocene je bil oceniti, v kolikšnem obsegu je politika GO in ZTP dosegla svoje cilje. Pri oceni so bile preučene uspešnost, učinkovitost, ustreznost, skladnost in dodana vrednost okvira za GO in ZTP na ravni Unije. Cilji GO in ZTP so na splošno uspešno doseženi. S politiko so povezane številne možne koristi za zainteresirane strani, kot je omogočanje pravičnega dohodka in konkurence za proizvajalce. Vendar te niso sistematične v vseh državah članicah. Glavne omejitve so slaba ozaveščenost in razumevanje politike med potrošniki v nekaterih državah članicah ter nekatere pomanjkljivosti pri nadzoru v poznejših fazah vrednostne verige. Drugi glavni cilji politike – uveljavitev spoštovanja GO kot pravic intelektualne lastnine in uresničitev celovitosti notranjega trga, za ZTP pa pomoč proizvajalcem tradicionalnih proizvodov pri zaščiti tradicionalnih načinov proizvodnje in receptov – so na splošno doseženi. Ocenjuje se, da je okvir za GO/ZTP učinkovit. GO in ZTP prinašajo več koristi za proizvajalce, medtem ko so stroški za javne organe (na ravni Unije in nacionalni ravni) nizki in ocenjeni na 0,12 % skupne vrednosti prodaje GO/ZTP. Vendar je mogoče upravno breme poenostaviti in zmanjšati, zlasti pri dolgotrajnih postopkih registracije in sprememb, tako na nacionalni ravni kot na ravni Unije. Ocenjuje se, da je politika ustrezna tako za zasebne deležnike kot za javne organe. Cilji GO in ZTP so odgovor na dejanske potrebe različnih deležnikov. GO in ZTP veljajo za močan gospodarski vir podeželskih območij in pomembno orodje za promocijo regionalne identitete. Krepitev GO in ZTP s podporo za razvoj podeželja se odziva predvsem na potrebo po krepitvi povezovanja. Čeprav varstvo okolja in dobrobit živali nista glavna cilja proizvodnje GO/ZTP, so anketirane skupine proizvajalcev izjavile, da nekatere specifikacije proizvodov vključujejo okoljska vprašanja in vprašanja dobrobiti živali. Glede skladnosti ni bila ugotovljena večja nezdružljivost med GO in blagovnimi znamkami Unije, GO/ZTP in nacionalnimi/regionalnimi shemami ter GO/ZTP in drugimi politikami Unije. Poleg tega obstaja jasna dodana vrednost Unije, saj GO in ZTP na primer prispevajo k celovitosti notranjega trga in pravični trgovini s tretjimi državami. Kar zadeva pridobljene izkušnje, je poleg navedenih pomanjkljivosti na področju nadzora in izvrševanja (nižje v prodajni verigi) ter slabe ozaveščenosti in razumevanja potrošnikov mogoče izpostaviti naslednje točke: •razlike v izvajanju povzročajo težave pri uveljavljanju pravic intelektualne lastnine proizvajalcev zunaj države članice proizvodnje. Poleg tega GO zajemajo širok razpon proizvodov in se prodajajo na različnih prodajnih mestih (vključno s spletno prodajo), kar dodatno ovira njihovo učinkovito izvrševanje, •drugo vprašanje je tesno povezano z novimi političnimi cilji Komisije, zlasti z evropskim zelenim dogovorom in strategijo „od vil do vilic“. Ker se je pozornost za trajnostne vidike povečala v zadnjih letih, jih proizvodnja GO in ZTP ne upošteva ali jih ne upošteva sistematično, •skupine proizvajalcev imajo ključno vlogo pri izvajanju GO in ZTP. Vendar je bilo v oceni ugotovljeno, da se naloge, ki jih lahko izvajajo, zelo razlikujejo med različnimi sektorji in med državami članicami, saj so opredeljene le na ravni Unije za agroživilski sektor, ne pa tudi za vina in žgane pijače, •dolgotrajni in zapleteni postopki za registracijo in spremembe na nacionalni in evropski ravni so nadležni za proizvajalce in vir upravnega bremena,

•omejeno število proizvodov, registriranih kot ZTP, ki niso pravice intelektualne lastnine, kaže na pomanjkanje zanimanja za to shemo in na težave pri zaščiti tradicionalnih načinov proizvodnje po vsej Uniji. •Posvetovanje z deležniki Strategija posvetovanja, pripravljena za to pobudo, je zajela vse vidike pobude za krepitev sistema GO. Obravnavala je različne kategorije deležnikov: javne organe, organizacije kmetijskega sektorja, organizacije iz predelovalnega sektorja, evropska, nacionalna in sektorska združenja ter zasebna podjetja, potrošniške organizacije, organizacije iz trgovinskega sektorja in maloprodajne sektorje; tretje države, akademske in raziskovalne inštitute, splošno javnost in druge. Vse dejavnosti, napovedane v komunikacijski strategiji, so bile izvedene tako, kot so bile načrtovane: časovni načrt – povratne informacije o začetni oceni učinka, konferenca deležnikov, seje skupine za civilni dialog in vprašalnik, srečanja držav članic in vprašalnik ter ciljno usmerjeno posvetovanje s strokovnjaki iz nevladnega sektorja. Časovni načrt – povratne informacije o začetni oceni učinka Deležniki so na splošno naklonjeno sprejeli usmeritve iz časovnega načrta – začetne ocene učinka, ki je bila objavljena za povratne informacije 28. oktobra 2020. O časovnem načrtu je prišlo 51 odgovorov s povratnimi informacijami. Velika večina anketirancev je ugodno sprejela pobudo Komisije za okrepitev sistema Unije za GO. Povratne informacije so se nanašale predvsem na trajnostne vidike, ki naj bi postali del specifikacije proizvoda, ter na potrebo po boljši zaščiti in razjasnitvah v zakonodajnih besedilih. Tisti, ki so komentirali prihodnost sheme ZTP, so menili, da bi jo bilo treba nadaljevati, pojasniti in poenostaviti. Manjše število anketirancev je omenilo vprašanja o poenostavitvi, nadzoru in izvrševanju, krepitvi vloge skupin proizvajalcev GO ter vprašanja o uporabi simbola Unije pri označevanju. Konferenca o krepitvi geografskih označb, 25.–26. november 2020 Komisija in Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO) sta skupaj organizirala konferenco na visoki ravni, ki je bila kontaktna točka za deležnike, da bi izrazili svoja stališča do vrste vprašanj, obravnavanih med revizijo GO. Dogodka se je udeležilo veliko občinstvo, ki so ga sestavljali proizvajalci GO, deležniki v celotni prehranski vrednostni verigi, uradniki držav članic, mednarodne organizacije in organizacije civilne družbe, uradniki EU ter študenti in zainteresirana javnost. Poleg otvoritvene in zaključne seje je bilo organiziranih petnajst okroglih miz za razpravo o različnih vprašanjih ponovnega pregleda GO. V razpravi so bila tudi trajnostna vprašanja in opolnomočenje proizvajalcev kot ukrep pri pobudi „od vil do vilic“ ter načini za povečanje privlačnosti GO ter posodobitev in boljše izvrševanje GO po akcijskem načrtu za intelektualno lastnino. Posneta konferenca in vse gradivo (ppt./video/zvočni posnetek/galerija slik) je na voljo na spletni strani EUROPA do novembra 2022. Javno posvetovanje Komisija je od 15. januarja 2021 do 9. aprila 2021 prek EU-SURVEY izvedla odprto javno posvetovanje v vseh uradnih jezikih EU. Njegov cilj je bil zbrati mnenja javnih organov, deležnikov in javnosti. Prejeta sta bila 302 prispevka anketirancev iz 21 držav članic. Anketiranci so opredelili glavne izzive pri reviziji GO: •zaradi večjega izrabljanja slovesa GO na internetu je treba preprečiti goljufije in ponarejanje proizvodov z GO, •skupine proizvajalce proizvodov z GO bi morale imeti večja pooblastila in odgovornosti za upravljanje, promocijo in uveljavljanje svojih GO. Zaenkrat ne morejo sprejemati zavezujočih odločitev za svoje člane, •siceršnja neozaveščenost o logotipu je posledica pomanjkanja informacij in oglaševanja koristi GO. Posvetovanje s skupino za civilni dialog o kakovosti in promociji Člani skupine za civilni dialog zastopajo interese proizvajalcev, predelovalcev, trgovcev na drobno, potrošnikov, okoljevarstvenikov in drugih. Komisija se je s skupino za civilni dialog o kakovosti in promociji posvetovala na sejah o naslednjem: •5. novembra 2020: informacije o poteku; prva razprava o reviziji GO,

•9. marca 2021: razprava o glavnih potrebah za revizijo GO s poudarkom na nekaterih elementih, vključno s trajnostnostjo, •1. julija 2021: rezultati javnega posvetovanja in ciljno usmerjenega posvetovanja s skupino za civilni dialog, razprava o ciljih in možnostih; •30. novembra 2021: predstavitev izsledkov pri postopku ocene učinka. Na podoben način se je Komisija na sejah 5. maja in 8. novembra 2021 posvetovala tudi s skupino za civilni dialog o vinu, 9. marca in 29. oktobra 2021 pa s skupino za civilni dialog za žgane pijače. Komisija se je posvetovala tudi s člani skupine za civilni dialog o kakovosti in promociji prek pisnega vprašalnika o trajnostnosti GO, označevanju in ZTP. •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Komisija se je v strokovni skupini za kakovost in trajnostnost kmetijstva in razvoja podeželja posvetovala s strokovnjaki iz držav članic. Na sejah te strokovne skupine so obravnavali: •23. februarja 2021: kontekst, izzive in cilje ter povratne informacije o časovnem načrtu, •22. aprila 2021: rezultate javnega posvetovanja in ciljno usmerjenega posvetovanja s strokovno skupino; splošni pristop; •23. septembra 2021: odločitve o politikah. Pred temi sejami je Komisija na seji Odbora za kakovost kmetijske politike 19. oktobra 2020 zbrala tudi izkušnje z izvajanjem sheme ZTP, vključno z vprašalnikom. Komisija se je posvetovala tudi s člani strokovne skupine s pisnim vprašalnikom o trajnostnosti GO, poenostavitvi sistema GO s poudarkom na nacionalnih postopkih, povezavi s politiko razvoja podeželja in shemi ZTP. Kar zadeva trajnostnost, je bilo glavno mnenje, da je proizvajalcem GO ne bi smeli vsiljevati, temveč bi jih morali k njej spodbujati in pri tem spremljati. Obstoječe trajnostne prakse je treba priznati in pospeševati. Strokovnjaki držav članic so poudarili zlasti pomen postopnega vključevanja trajnostnih zahtev. Obstaja potreba po večji podpori (npr. pri trajnostnem certificiranju, ustreznih naložbah) in drugih oblikah spodbud (npr. prednost pri financiranju) ter po informacijskih in promocijskih ukrepih. Kar zadeva pomisleke glede hranljive hrane in zdrave prehrane je bilo glavno mnenje, da poudarek na hranilnih vrednostih in prehranskih potrebah ne bi smel oslabiti pojma porekla v GO, tj. kakovosti, ki izhaja iz povezave med človeškimi in naravnimi dejavniki na posebnem geografskem območju. Čeprav so strokovnjaki podprli nadaljnjo poenostavitev postopkov in zmanjšanje upravnega bremena, so navedli tudi, da ima temeljita in natančna preučitev zahtevkov za GO prednost pred hitrostjo. Več strokovnjakov se je zavzelo za boljšo harmonizacijo postopkovnih pravil za vse sektorje ter zagovarjalo boljše smernice in izmenjavo informacij, da bi olajšali kroženje najboljših praks ob učinkovitejšem vlaganju IT zahtevkov. Med glavnimi težavami v nacionalnem postopku izstopata dva glavna elementa. Prvič, združevanje proizvajalcev v dejavno organizacijo se zdi težavno zaradi omejenega časa in virov. Proizvajalci kažejo nepripravljenost na sodelovanje v zgodnji fazi registracije GO in se lahko razhajajo pri opredelitvi proizvodnega postopka v specifikaciji proizvoda. Druga težava, s katero se srečujejo proizvajalci, je priprava specifikacije proizvoda: težave pri zbiranju dokazov, da proizvod izpolnjuje zahteve za GO, nejasen opis posebnosti proizvoda, neznanje, katere informacije so potrebne, itn. Kar zadeva zvezo z intervencijami za razvoj podeželja, je večina strokovnjakov navedla, da cilj ne bi smel biti le ozaveščanje potrošnikov in promocija politike GO, temveč tudi povečanje konkurenčnosti proizvajalcev, spodbujanje, da vložijo zahtevek za zaščito, ter izboljšanje trajnostnosti. Strokovnjaki so pojasnili, da postopek registracije ZTP velja za zapletenega in obremenjujočega, zato bi lahko razmislili o jasnejših merilih. Vztrajali so pri tem, da omogočanje svobodne proizvodnje ZTP zunaj države porekla odvrača proizvajalce, da bi sodelovali v shemi, saj ne vidijo koristi prevzema bremena registracije. •Ocena učinka Delo pri oceni učinka je potekalo od oktobra 2020 do septembra 2021, med katerim se je štirikrat sestala medresorska usmerjevalna skupina. V skupini so sodelovali predstavniki dvanajstih generalnih direktoratov in služb Komisije ter urada EUIPO. Vsebina poročila o oceni učinka je bila oblikovana in izboljšana s prispevki in pripombami služb, ki so dejavno sodelovale v tej skupini. Odbor za regulativni nadzor je po seji z dne 30. junija 2021 izdal negativno mnenje o osnutku poročila o oceni učinka. Glavne ugotovitve Odbora so vključevale:

•poročilo ne vsebuje jasne utemeljitve in zadostnih dokazov v podporo potrebi po ukrepanju na področjih trajnostnosti, zdrave prehrane, uporabe logotipov in neravnovesij v dobavni verigi, •poročilo ne navaja dovolj jasno razpoložljivih odločitev o politikah. V njem niso dovolj preučene alternativne kombinacije ukrepov politik, ki bi lahko pomenile boljši izbor ali so politično najustreznejše, •poročilo ni dovolj jasno glede sodelovanja agencije in s tem povezanih stroškov, •v poročilu ni dovolj razlik med stališči različnih deležnikov o ključnih vprašanjih. Po pripombah Odbora za regulativni nadzor je bilo v obdobju od 10. do 15. septembra 2021 opravljeno pisno posvetovanje z medresorsko usmerjevalno skupino o revidirani različici poročila o oceni učinka. Pripombe so bile ustrezno upoštevane v revidirani različici. Zahtevana pojasnila in dopolnila so bila dodana v poročilo o oceni učinka in njegove priloge ter Odboru ponovno predložena 25. septembra 2021. Odbor je 24. oktobra 2021 izdal pozitivno mnenje s pridržki. Odbor je sicer priznal izboljšave v poročilu, vendar je zahteval dodatna pojasnila o naslednjih vprašanjih: •izbira prednostnega sklopa ukrepov politike ni usklajena s preostalim delom poročila. Poročilo ne daje jasne opredelitve ter dosledne ocene in primerjave alternativnih svežnjev ukrepov politik, •poročilo ne upravičuje dovolj prednostnega ukrepa politike o pritegnitvi agencije, •stališča različnih kategorij deležnikov se v glavnem poročilu ne odražajo dovolj. Vse pripombe Odbora so bile obravnavane v končni različici poročila o oceni učinka in njegovem povzetku. V postopku ocene učinka so bile preskušene tri možnosti politik za revizijo GO. Prva možnost: izboljšati in podpreti – je namenjena izboljšanju že vzpostavljenih instrumentov in nadaljnji podpori proizvajalcem, organom držav članic in drugim deležnikom. Glavni poudarek je na smernicah (npr. povezanih z izvrševanjem, oceno dosjejev in pravno razlago/razjasnitvijo), okrepljenem sodelovanju med državami članicami in dejavnostih za krepitev zmogljivosti, vključno s trajnostnimi vprašanji. Postopki se izboljšajo z uskladitvijo med sektorji. Prožnejši pristop k logotipom Unije je usmerjen v njihovo večjo uporabo med proizvajalci. Shema ZTP se nadomesti z uradnim priznanjem tradicionalnih kmetijskih proizvodov in živil s strani organov držav članic, na ravni Unije se določi omejen seznam meril, medtem ko države članice Komisijo uradno obvestijo o imenih tradicionalnih proizvodov, da se objavijo. Druga možnost: bolje opredeliti in okrepiti – krepi zaščito GO in izboljšuje enakost konkurenčnih pogojev za gospodarske subjekte z enotnim sklopom nadzornih postopkov za vse sektorje in razvojem podrobnih pravil o spoštovanju GO v spletni prodaji. Opredeljuje tudi vlogo, ki jo lahko prostovoljno imajo skupine proizvajalcev proizvodov z GO, ko izpolnjujejo družbene zahteve po trajnostnosti z vključitvijo trajnostnih meril v specifikacije proizvodov ter krepijo upravljanje in izvrševanje svojih virov z GO. Posebne vloge skupin proizvajalcev proizvodov z GO, ki jih priznavajo organi držav članic, bi se razširile na vse sektorje. Uporaba logotipa pri označevanju proizvoda ni obvezna, proizvajalci pa se lahko odločijo za njegovo velikost in mesto na etiketi. Predpisom bo koristila razjasnitev pravne terminologije, vgrajena prožnost pri proizvodnem postopku in oblikovanje enotnega sklopa poenostavljenih postopkovnih pravil. Kot del te možnosti je treba upravljavske strukture Unije za ocenjevanje GO okrepiti z vključitvijo ene od obstoječih agencij v postopek registracije. Medtem ko bi bila ocena na nacionalni ravni še naprej v pristojnosti držav članic, bi agencija skrbela za tehnično pomoč Komisiji med pregledom zahtevkov in ugovorov na ravni EU. Čeprav se v poročilu o oceni učinka predpostavijo tudi odločitve, ki jih sprejme agencija, zaradi ohranjanja strogega zakonodajnega nadzora Komisija sprejme vse pravne odločitve. Tretja možnost: harmonizirati in nadgraditi – omogoča popolno harmonizacijo z oblikovanjem enotne uredbe, ki vsebuje enotna pravila za izvrševanje in nadzor. Podobno so določbe o zaščiti in postopkovna pravila združeni v en sam temeljni akt. Uporaba predpisanih logotipov je obvezna v vseh sektorjih. Vendar harmonizacija ne vpliva na opredelitve GO in ohrani posebnosti posameznih sektorjev. Trajnostna merila za proizvodnjo GO bi bila opredeljena v zakonodaji Unije in bi se izvrševala z njihovo vključitvijo v specifikacijo proizvoda, s čimer bi se zanje izvajal uradni nadzor. Poleg ukrepov iz prejšnje možnosti politike posebne smernice o delovanju skupin proizvajalcev proizvodov z GO krepijo njihov položaj v vrednostnih verigah GO in omogočajo boljše upravljanje njihovih virov z GO. Ta možnost predvideva, da se postopek registracije v celoti prenese na obstoječo agencijo, in določa možnost pritožbe pri pritožbenem organu. Omogoča različne stopnje vključenosti držav članic: začetna ocena na nacionalni ravni, kakor po trenutnih pravilih, posvetovanje z državami članicami ali nevključenost držav članic. Shema ZTP bi se opustila. Tradicionalna imena živil, ki lahko izpolnjujejo merila za ZOP ali ZGO, bi se lahko registrirala kot taka, druga tradicionalna imena pa bi se lahko registrirala kot blagovna znamka. V oceni učinka je bilo ugotovljeno, da ima druga možnost največ prednosti. Ta možnost se odreže najbolje v primerjavi stroškov in koristi za proizvajalce proizvodov z GO. Medtem ko imajo proizvajalci koristi od hitrejše in boljše zaščite, se stroški zaradi trajanja postopka registracije in potrebnih virov zmanjšajo. Če bi skupina proizvajalcev proizvodov z GO prostovoljno vključila trajnostna merila v specifikacijo proizvoda, bi to pomenilo dodatne stroške za zagotavljanje skladnosti s predpisi in certificiranje, ki bi se lahko delno izravnali s podpornimi ukrepi v okviru politike razvoja podeželja; to bi izpolnilo pričakovanja potrošnikov do proizvodov, ki so trajnostno odločneje zastavljeni. •Primernost in poenostavitev ureditve

Predlog temelji na preverjanju primernosti predpisov in analizi možnosti za poenostavitev. S predlagano uredbo se poenostavlja upravljanje GO z določitvijo enotnega sklopa postopkovnih in nadzornih pravil za vse sektorje. Harmonizirajo se tudi zaščitne določbe za vse sektorje. Predlog s tem prinaša medsebojno skladnost in deležnikom omogoča lažje razumevanje sistema GO. Glavni elementi poenostavitve so: •enoten sklop pravil za postopke vložitve zahtevka in nadzora, ki koristi skladnosti med sektorskimi pravili, s čimer se odpravijo sedanje razlike v postopkih; •dodane so razjasnitve, zlasti pri pravicah intelektualne lastnine; •uvedeni so enostavnejši pojmi, zlasti v shemi ZTP, da bi jih proizvajalci in potrošniki lahko bolje razumeli. Kar zadeva zmanjšanje upravnega bremena, predlog določa tehnično pomoč pri postopku registracije v obstoječi agenciji EU in polno izrabo digitalnih orodij. Ocena učinka kaže, da bo tehnična pomoč izboljšala trajanje, kakovost zahtevkov (zaradi povratne zanke v postopku), kakovost ocen ter zmanjšala breme za proizvajalce in države članice. To bo zahtevalo manj javnoupravnih zmogljivosti in virov ter skrajšalo čas registracije. Z novim sistemom obveščanja in opozarjanja o domenskih imenih, ki ga bo vzpostavil urad EUIPO, dobijo vložniki zahtevkov za GO dodatno digitalno orodje kot del postopka vlaganja zahtevka, da lahko bolje zaščitijo in izvršujejo svoje pravice pri GO. •Temeljne pravice Unija mora v skladu z Listino EU o temeljnih pravicah (člen 17(2)) varovati intelektualno lastnino. Predvideni ukrepi bodo ustvarili boljše pogoje za zaščito GO in zmanjšali tveganje zlorabe, posnemanja in namigovanja na imena GO ter tako prispevali k varnejšim prihodkom proizvajalcev. Bolj harmoniziran pristop k postopkovnim pravilom bi moral privesti do učinkovitejšega postopka in krajšega časa registracije, manjšega bremena za proizvajalce in boljše kakovosti postopkov registracije, kar bi izpolnilo obveznost Komisije, da zahtevke za GO obravnava nepristransko, pravično in v razumnem roku. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlog nima proračunskih posledic. 5.DRUGI ELEMENTI •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja Izvajanje ukrepov se bo spremljalo in se o njem poročalo na podlagi glavnih kazalnikov spremljanja glavnih operativnih ciljev, navedenih v poročilu o oceni učinka. Za spremljanje prispevka GO k trajnostnemu razvoju in zaradi preglednosti spletišča GIview vključuje oddelek za vsako registrirano geografsko označbo, v katerem bodo organi držav članic objavili izjavo o trajnostnosti. Medinstitucionalni sporazum o boljši pripravi zakonodaje iz leta 2016 določa, da se vse tri institucije strinjajo, da bodo sistematično pretehtale uporabo klavzule o ponovnem pregledu v zakonodaji in upoštevale čas, ki je potreben za izvajanje ter za zbiranje podatkov o rezultatih in učinkih. Na podlagi tega Komisija izvede vrednotenje ne prej kot pet let po datumu začetka uporabe Uredbe. Vrednotenje se bo izvedlo v skladu s smernicami Komisije za boljše pravno urejanje. •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Predlog je sestavljen iz sklopa pravil, zasnovanih za vzpostavitev skladnega sistema GO, katerega namen je pomagati proizvajalcem bolje sporočati kakovost, značilnosti in lastnosti proizvodov z GO ter potrošnikom priskrbeti ustrezne informacije. Poleg tega predlog razjasnjuje in izboljšuje shemo ZTP, ne da bi hkrati spreminjal shemo za neobvezne izraze kakovosti. Predlog vključuje naslednje določbe:

Naslov I: Splošne določbe V splošnih določbah so opredeljene GO, ki ščitijo imena vin, žganih pijač in kmetijskih proizvodov. Vsebujejo tudi opredelitve pojmov, ki se izrecno uporabljajo v Uredbi, in pravila o varstvu podatkov. Naslov II: Geografske označbe Poglavje 1: Splošne določbe V splošnih določbah je pojasnjeno, da je cilj sistema GO vzpostaviti enoten in izključen sistem za zaščito imen vin, žganih pijač in kmetijskih proizvodov, ki imajo značilnosti, lastnosti in sloves, povezane z njihovim krajem proizvodnje. [LS: Določena je razvrstitev zajetih proizvodov. Poleg tega so opredeljeni izrazi, ki se izrecno uporabljajo v tem naslovu. Poglavje 2: Registracija geografskih označb To poglavje določa zlasti enotna pravila za registracijo tako na nacionalni ravni kot na ravni Unije, vključno s postopkom ugovora; določa vložnika in navaja zahteve zanj; določa vsebino dokumentacije zahtevka in vlogo registra. Določa prehodno zaščito in prehodne ukrepe. Vključuje tudi določbe o spremembah specifikacije proizvoda in preklicu registrirane GO. Poglavje 3: Zaščita geografskih označb V tem poglavju je določena raven zaščite GO. Poglavje določa tudi pravila za GO, kadar se uporabljajo kot sestavine, in razjasnjuje generične izraze, registracijo homonimnih GO ter povezavo z blagovnimi znamkami. Določa pravila za priznane skupine proizvajalcev. V njem je opredeljena povezava z uporabo izrazov v internetnih domenskih imenih. Nazadnje to poglavje vključuje tudi pravila za uporabo simbolov, označb in kratic Unije pri označevanju in v oglaševalskem gradivu zadevnega proizvoda. Poglavje 4: Pregledi in izvrševanje V tem poglavju so določena pravila o pregledih, vključno s preverjanjem, ali je bil proizvod z GO proizveden v skladu z zadevno specifikacijo proizvoda; ter o spremljanju uporabe GO na trgu. Določa tudi medsebojno pomoč med organi držav članic. Nazadnje zahteva, da izvršilni organi na zahtevo proizvajalca predložijo dokazilo o certificiranju. Poglavje 5: Dodatni elementi v postopku registracije V tem poglavju so določena merila za spremljanje delovanja Urada Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO), ki bo Komisiji zagotavljal tehnično pomoč pri pregledu zahtevkov. Poglavje 6: Geografske označbe za kmetijske proizvode To poglavje določa opredelitev zaščitene označbe porekla in zaščitene geografske označbe za kmetijske proizvode. Predpisuje vsebino specifikacije proizvoda in enotnega dokumenta za GO kmetijskih proizvodov. Poleg tega vključuje pravila, ki so specifična za ta sektor, zlasti o rastlinskih sortah in živalskih pasmah ter o izvoru krme in surovin. Poglavje 7: Postopkovne določbe To poglavje določa, da Komisiji pomaga Odbor za geografske označbe. Poglavje 8: Prehodne in končne določbe (geografske označbe) To poglavje določa, da Komisiji pomaga Odbor za geografske označbe. Določa tudi kontinuiteto registrov in razjasnjuje pravila za zahtevke, vložene pred začetkom veljavnosti te uredbe. Naslov III: Sheme kakovosti

Poglavje 1: Zajamčene tradicionalne posebnosti To poglavje določa pravila za shemo ZTP. V primerjavi z obstoječimi pravili razjasnjuje merila za registracijo ZTP; zlasti ne zahteva več, da morajo imeti posebne lastnosti. Razjasnjena in racionalizirana so tudi postopkovna pravila. Poglavje 2: Neobvezni izrazi kakovosti To poglavje določa pravila za neobvezne izraze kakovosti. Obstoječa zakonodaja na tem področju ni bila spremenjena. Poglavje 3: Postopkovne določbe To poglavje določa, da Komisiji pomaga Odbor za kmetijsko kakovost. Naslov IV: Spremembe uredb (EU) št. 1308/2013, (EU) 2019/787 in (EU) 2017/1001[BT: vrstni red uredb] Ta naslov vključuje določbe o spremembi Uredbe (EU) št. 1308/2013 in Uredbe (EU) 2019/787, zlasti zaradi novega harmoniziranega sklopa pravil za zaščito, postopek registracije, nadzor ter izvrševanje iz prejšnjih poglavij te uredbe. Spreminja Uredbo (EU) 2017/1001, da EUIPO dobi nalogo upravljanja geografskih označb. Naslov V: Prehodne in končne določbe Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tej uredbi. V tem poglavju so pojasnjena tudi prehodna pravila, zlasti to, da morajo zahtevki, ki so bili vloženi pred začetkom veljavnosti te uredbe, upoštevati pravila, ki so se uporabljala pred začetkom njene veljavnosti. Začetek veljavnosti Uredbe se določi na [...] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. 2022/0089 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o geografskih označbah Evropske unije za vino, žgane pijače in kmetijske proizvode, shemah kakovosti za kmetijske proizvode, spremembi uredb (EU) št. 1308/2013, (EU) 2017/1001 in (EU) 2019/787 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1151/2012 EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 43(2) in prvega odstavka člena 118 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ob upoštevanju mnenja Odbora regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Z evropskim zelenim dogovorom je bilo med politike za preoblikovanje gospodarstva Unije za trajnostno prihodnost vključeno oblikovanje pravičnega, zdravega in okolju prijaznega prehranskega sistema („od vil do vilic“) . (2)Sporočilo Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija „od vil do vilic“ – za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem, poleg poziva k prehodu na trajnostne prehranske sisteme vsebuje tudi poziv h krepitvi zakonodajnega okvira o geografskih označbah in po potrebi vključitvi posebnih trajnostnih meril. Komisija se je v sporočilu zavezala, da bo med drugimi akterji okrepila položaj proizvajalcev proizvodov z geografsko označbo, njihovih zadrug in organizacij proizvajalcev v živilski verigi. (3)Komisija se je v svojem sporočilu z dne 25. novembra 2020 z naslovom Čim boljše izkoriščanje inovacijskega potenciala EU – Akcijski načrt za pravice intelektualne lastnine v podporo okrevanju in odpornosti EU zavezala, da bo preučila načine za okrepitev, posodobitev, racionalizacijo in boljše izvrševanje geografskih označb za kmetijske proizvode, vino in žgane pijače. (4)Kakovost in raznovrstnost proizvodnje vina, žganih pijač in kmetijskih proizvodov v Uniji sta ena od njenih pomembnih prednosti, ki proizvajalcem Unije dajeta konkurenčno prednost in pomembno prispevata k njeni živi kulturni in gastronomski dediščini. To je posledica spretnosti in odločnosti proizvajalcev Unije, ki ohranjajo tradicije ter hkrati upoštevajo razvoj novih proizvodnih metod in materialov. (5)Povpraševanje državljanov in potrošnikov v Uniji po kakovostnih in tradicionalnih proizvodih je vse večje. Poleg tega se zanimajo za ohranitev raznovrstnosti kmetijske proizvodnje v Uniji. S tem se ustvarja povpraševanje po vinu, žganih pijačah in kmetijskih proizvodih z določljivimi posebnimi značilnostmi, zlasti takimi, ki so povezane z njihovim geografskim poreklom. (6)Varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov je temeljna pravica. Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta določa pravila o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije ter o prostem pretoku takih podatkov. Vloge Komisije in držav članic pri obdelavi osebnih podatkov v postopkih, za katere so pristojne, je treba jasno opredeliti, da se zagotovi visoka raven varstva. Obdelava osebnih podatkov je zakonita, kadar je potrebna za opravljanje nalog, ki se izvajajo v javnem interesu. Postopke za registracijo, spremembo ali preklic geografskih označb in zajamčenih tradicionalnih posebnosti, ki se izvajajo v skladu s to uredbo, Uredbo (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbo (EU) 2019/787 Evropskega parlamenta in Sveta, bi bilo treba ustrezno izvajati. Za pravilno upravljanje teh postopkov je v postopkih registracije, spremembe ali preklica geografskih označb in zajamčenih tradicionalnih posebnosti potrebna obdelava podatkov o vložnikih zahtevkov za registracijo, spremembo ali preklic, vložnikih ugovorov, upravičencih do prehodnih obdobij ter organih in fizičnih osebah, pooblaščenih za nekatere naloge uradnega nadzora. Poleg tega so ti postopki javne narave. Preglednost je potrebna, da se omogoči poštena konkurenca med gospodarskimi subjekti in se javno opredelijo zasebni in javni gospodarski interesi, povezani s temi postopki. Za čim manjše razkrivanje osebnih podatkov bi bilo treba v dokumentih, ki jih je treba predložiti med ustreznimi postopki, zahtevati čim manj osebnih podatkov. Kljub temu bodo Komisija in države članice morda morale obdelovati informacije, ki vsebujejo osebne podatke, kot so osebna imena in kontaktni podatki. V tem okviru bi bilo treba zaradi javnega interesa in v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 Komisiji in državam članicam omogočiti, da take osebne podatke obdelujejo, razkrijejo ali objavijo, kadar je to potrebno za identifikacijo vložnikov v postopku registracije, spremembe ali preklica, vložnikov ugovora v postopku ugovora, upravičencev do prehodnega obdobja, odobrenega za odstopanje od zaščite registriranega imena, in organov, pooblaščenih za preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda. (7)Za namene uporabe Uredbe (EU) 2018/1725 je Komisija organ, pri katerem lahko imetniki osebnih podatkov uveljavljajo povezane pravice, tako da pošljejo pripombe, vprašanja ali pomisleke ali vložijo pritožbo v zvezi z zbiranjem in uporabo osebnih podatkov. Zato bi bilo treba pojasniti, da se Komisija šteje za upravljavca v smislu Uredbe (EU) 2018/1725 pri obdelavi osebnih podatkov v postopkih, za katere je odgovorna v skladu s to uredbo, Uredbo (EU) št. 1308/2013, Uredbo (EU) 2019/787 in določbami, sprejetimi na njihovi podlagi. (8)Za obdelavo osebnih podatkov, ki jo med temi postopki izvajajo države članice, se uporablja Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta. Za namene uporabe navedene uredbe so pristojni organi države članice organi, pri katerih lahko imetniki osebnih podatkov uveljavljajo povezane pravice, tako da pošljejo pripombe, vprašanja ali pomisleke ali vložijo pritožbo v zvezi z zbiranjem in uporabo osebnih podatkov. Zato bi bilo treba pojasniti, da se države članice štejejo za upravljavce v smislu Uredbe (EU) 2016/679 pri obdelavi osebnih podatkov v postopkih, za katere so odgovorne v skladu s to uredbo, Uredbo (EU) št. 1308/2013, Uredbo (EU) 2019/787 in določbami, sprejetimi na njihovi podlagi. (9)Skrb za to, da se v celotni Uniji enotno priznavajo in varujejo pravice intelektualne lastnine, povezane z imeni, ki so zaščitena v Uniji, je prednostna naloga, ki jo je mogoče uspešno doseči samo na ravni Unije. Geografske označbe, ki ščitijo imena vin, žganih pijač in kmetijskih proizvodov z značilnostmi, lastnostmi ali slovesom, povezanimi z njihovim krajem proizvodnje, so v izključni pristojnosti Unije. Zato bi bilo treba poskrbeti za enoten in izključen sistem geografskih označb. Geografske označbe so kolektivna pravica vseh upravičenih proizvajalcev na določenem območju, ki so pripravljeni upoštevati specifikacijo proizvoda. Proizvajalci, ki delujejo skupaj, imajo več moči kot posamezni proizvajalci in prevzemajo skupno odgovornost za upravljanje svojih geografskih označb, vključno z odzivanjem na družbeno povpraševanje po proizvodih, ki izhajajo iz trajnostne proizvodnje. Upravljanje geografskih označb dobro nagrajuje proizvajalce pri prizadevanjih za proizvodnjo raznovrstnih kakovostnih proizvodov. Hkrati lahko to koristi podeželskemu gospodarstvu, zlasti na območjih z naravnimi ali drugimi posebnimi omejitvami, kot so gorska območja in najbolj oddaljene regije, kjer je kmetijski sektor pomemben del gospodarstva in so proizvodni stroški visoki. Na ta način lahko sheme kakovosti prispevajo k politiki razvoja podeželja ter politikam tržne in dohodkovne podpore SKP ter jih dopolnjujejo. Zlasti lahko prispevajo k razvoju v kmetijskem sektorju in še bolj na območjih z omejenimi možnostmi. Okvir Unije, ki ščiti geografske označbe z vpisom v register na ravni Unije, olajšuje razvoj kmetijskega sektorja, saj enotnejši pristop posledično omogoča pošteno konkurenco med proizvajalci proizvodov s takimi označbami in izboljšuje verodostojnost takih proizvodov med potrošniki. Cilj sistema geografskih označb je potrošnikom omogočiti bolj ozaveščeno izbiro pri nakupu ter jim z označevanjem in oglaševanjem pomagati, da pravilno prepoznajo njihove proizvode na trgu. Geografske označbe, ki so vrsta pravice intelektualne lastnine, pomagajo gospodarskim subjektom in podjetjem ovrednotiti njihova neopredmetena sredstva. Da bi se izognili ustvarjanju nepoštenih konkurenčnih pogojev in podpirali notranji trg, bi vsak proizvajalec, vključno s proizvajalci iz tretje države, moral imeti možnost, da po vsej Uniji in v elektronskem trgovanju uporablja registrirano ime in trži proizvode, ki so označeni kot geografske označbe, če zadevni proizvodi izpolnjujejo zahteve iz ustrezne specifikacije proizvoda in je proizvajalec vključen v sistem nadzora. Po izkušnjah, pridobljenih pri izvajanju uredb (EU) št. 1308/2013, (EU) 2019/787 in (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta, bi bilo treba obravnavati nekatera pravna vprašanja, razjasniti in poenostaviti nekatera pravila ter racionalizirati postopke. (10)Za uskladitev z opredelitvijo kmetijskih proizvodov v mednarodnem okviru, tj. v Svetovni trgovinski organizaciji, bi bilo treba določiti uporabo kombinirane nomenklature za geografske označbe. (11)Unija si že nekaj časa prizadeva za poenostavitev regulativnega okvira skupne kmetijske politike. Ta pristop bi bilo treba uporabiti tudi za predpise na področju geografskih označb, ne da bi postavili pod vprašaj posebne značilnosti vsakega sektorja. Za poenostavitev dolgotrajnih postopkov registracije in sprememb bi bilo treba harmonizirana postopkovna pravila za geografske označbe za vino, žgane pijače in kmetijske proizvode določiti v enem samem pravnem instrumentu, pri tem pa ohraniti posebne določbe za proizvode za vino v Uredbi (EU) št. 1308/2013, za žgane pijače v Uredbi (EU) 2019/787 in za kmetijske proizvode v tej uredbi. Postopke za registracijo, spremembe specifikacije proizvoda in preklic registracije geografskih označb s poreklom iz Unije, vključno s postopki ugovora, bi morale izvajati države članice in Komisija. Države članice in Komisija bi morale biti odgovorne za posamezne faze postopka. Države članice bi morale biti odgovorne za prvo fazo postopka, ki vključuje prejem zahtevka od skupine proizvajalcev, njegovo oceno, vključno z izvajanjem nacionalnega postopka ugovora, in vložitev zahtevka pri Komisiji na podlagi rezultatov ocene. Komisija bi morala biti odgovorna za pregled zahtevka v drugi fazi postopka, vključno z vodenjem postopka ugovora na svetovni ravni, in odločitev o odobritvi zaščite za geografsko označbo ali ne. Geografske označbe bi bilo treba registrirati samo na ravni Unije. Vendar bi z učinkom od datuma, ko se pri Komisiji vloži zahtevek za registracijo na ravni Unije, moralo biti državam članicam omogočeno, da dodelijo prehodno zaščito na nacionalni ravni, ne da bi to vplivalo na trgovino znotraj Unije ali mednarodno trgovino. Zaščita po registraciji, ki jo določa ta uredba, bi morala biti prav tako na voljo za geografske označbe tretjih držav, ki izpolnjujejo ustrezna merila in so zaščitene v svoji državi porekla. Komisija bi morala izvajati tudi ustrezne postopke za geografske označbe s poreklom iz tretjih držav. (12)Da bi prispevali k prehodu v trajnosten prehranski sistem in se odzvali na družbene zahteve po proizvodnih metodah, ki so trajnostne, okolju in podnebju prijazne, zagotavljajo dobrobit živali, so gospodarne z viri ter družbeno in etično odgovorne, bi bilo treba proizvajalce geografskih označb spodbujati k upoštevanju trajnostnih standardov, ki so strožji od obveznih in presegajo dobro prakso. Take posebne zahteve bi se lahko določile v specifikaciji proizvoda. (13)Za zagotovitev usklajenega odločanja o zahtevkih za zaščito in pravnih sredstvih zoper nje, vloženih v nacionalnem postopku, bi morala biti Komisija pravočasno in redno obveščena o začetku postopkov pred nacionalnimi sodišči ali drugimi organi v zvezi z zahtevkom za registracijo, ki ga je država članica poslala Komisiji, in o njihovih končnih izidih. Iz istega razloga bi morala država članica, kadar meni, da bo nacionalna odločitev, na kateri temelji zahtevek za zaščito, verjetno razveljavljena zaradi nacionalnega sodnega postopka, o tem obvestiti Komisijo. Če država članica zahteva odložitev pregleda zahtevka na ravni Unije, bi Komisija morala biti oproščena obveznosti, da upošteva rok za pregled, ki je v njem določen. Da bi se vložnik zaščitil pred zlonamernimi pravnimi postopki in bi se ohranila pravica vložnika do zaščite imena v razumnem roku, bi bilo treba oprostitev omejiti na primere, ko je bil zahtevek za registracijo na nacionalni ravni razveljavljen s sodno odločbo, ki se takoj uporablja, čeprav še ni pravnomočna, ali primere, ko država članica meni, da tožba za izpodbijanje veljavnosti zahtevka temelji na tehtnih razlogih. (14)Da se gospodarskim subjektom, na katerih interese vpliva registracija imena, omogoči, da še naprej uporabljajo navedeno ime za omejeno časovno obdobje kljub zaščiti iz člena 27, bi bilo treba odobriti posebna odstopanja za uporabo imen s prehodnimi obdobji. Taka obdobja se lahko dovolijo tudi za premagovanje začasnih težav, pri čemer je dolgoročni cilj zagotoviti, da vsi proizvajalci upoštevajo specifikacijo proizvoda. (15)Za zagotovitev preglednosti in enotnosti v državah članicah je treba vzpostaviti in voditi elektronski register Unije za geografske označbe, ki so registrirane kot zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe. Z registrom bi morali imeti na voljo informacije potrošniki in tisti, ki so vključeni v trgovanje. Register bi moral biti elektronska podatkovna zbirka, shranjena v informacijskem sistemu, in bi moral biti dostopen javnosti. (16)Unija se o mednarodnih sporazumih, vključno s tistimi o zaščiti označb porekla in geografskih označb, pogaja s svojimi trgovinskimi partnerji. Zaradi lažjega obveščanja javnosti o imenih, zaščitenih s takimi mednarodnimi sporazumi, ter zlasti za zagotovitev zaščite njihove uporabe in nadzora nad njo, se imena lahko vpišejo v register Unije za geografske označbe. Imena bi bilo treba v register vpisati kot zaščitene geografske označbe, razen če so v takih mednarodnih sporazumih posebej opredeljena kot označbe porekla. (17)Za čim boljše delovanje notranjega trga je pomembno, da proizvajalci in drugi zadevni gospodarski subjekti, organi in potrošniki lahko imajo hiter in enostaven dostop do ustreznih informacij o registrirani zaščiteni označbi porekla ali zaščiteni geografski označbi. Te informacije bi morale po potrebi vključevati informacije o identiteti skupine proizvajalcev, priznane na nacionalni ravni. (18)Imena v registru Unije za geografske označbe bi bilo treba zaščititi, da bi zagotovili njihovo pošteno uporabo in preprečili prakse, ki bi lahko zavajale potrošnike. Da bi okrepili zaščito geografskih označb in se učinkoviteje borili proti ponarejanju, bi zaščita označb porekla in geografskih označb morala veljati tudi za internetna domenska imena.

(19)Pri ugotavljanju, ali so proizvodi primerljivi s proizvodi, registriranimi kot geografska označba, je treba upoštevati vse ustrezne dejavnike. Ti bi morali vključevati to, ali imajo proizvodi skupne objektivne značilnosti, kot so metoda proizvodnje, fizični videz ali uporaba iste surovine; v katerih okoliščinah se proizvodi uporabljajo z vidika upoštevne javnosti; ali se pogosto distribuirajo po istih kanalih in ali zanje veljajo podobna tržna pravila. (20)Za poslovne prakse in sodno prakso Unije je potrebna jasnost glede uporabe geografske označbe v prodajnem imenu predelanega proizvoda, katerega sestavina je proizvod z geografsko označbo. Zagotoviti bi bilo treba, da je taka uporaba v skladu s poštenimi poslovnimi praksami in ne slabi, zmanjšuje ali kvari slovesa proizvoda z geografsko označbo. Da se taka uporaba lahko dovoli, bi moralo biti potrebno soglasje velike večine proizvajalcev zadevnih proizvodov z geografsko označbo. (21)Pravila za nadaljnjo uporabo generičnih imen bi bilo treba razjasniti tako, da bi morala generična imena, ki so podobna zaščitenemu imenu ali izrazu ali so del takega imena ali izraza, ohraniti svoj generični status. (22)Razjasniti bi bilo treba področje uporabe zaščite, ki izhaja iz te uredbe, zlasti pri omejitvah registracije novih blagovnih znamk iz Direktive (EU) 2015/2436 Evropskega parlamenta in Sveta, ki so v nasprotju z registracijo geografskih označb. Taka razjasnitev je potrebna tudi za imetnike prednostnih pravic intelektualne lastnine, zlasti tistih za blagovne znamke in homonimna imena, ki so registrirani kot geografske označbe. (23)Skupine proizvajalcev imajo bistveno vlogo v postopku vložitve zahtevka za registracijo geografskih označb ter pri spremembah specifikacij in zahtevkih za preklic. Na voljo bi morali imeti načine za boljšo opredelitev in trženje posebnih značilnosti svojih proizvodov. Zato bi bilo treba razjasniti vlogo skupine proizvajalcev. (24)Ker so proizvajalci proizvodov z geografskimi označbami večinoma mala ali srednja podjetja, se srečujejo s konkurenco drugih gospodarskih subjektov v živilski verigi, kar lahko povzroči nelojalno konkurenco med lokalnimi proizvajalci in proizvajalci, ki delujejo v večjem obsegu. Pri tem je v interesu vseh zadevnih proizvajalcev treba omogočiti, da ena sama skupina proizvajalcev izvaja posebne ukrepe v imenu proizvajalcev. V ta namen bi bilo treba določiti kategorijo priznane skupine proizvajalcev, skupaj z merili, ki jih priznana skupina proizvajalcev mora izpolniti, in povezanimi posebnimi dodatnimi pravicami, zlasti da bi priznane skupine proizvajalcev dobile prava orodja za boljše uveljavljanje pravic intelektualne lastnine pred nepoštenimi praksami. (25)Razjasniti bi bilo treba razmerje med internetnimi domenskimi imeni in zaščito geografskih označb za področje uporabe popravnih ukrepov, priznavanje geografskih označb pri reševanju sporov in pošteno uporabo domenskih imen. Osebe s pravnim interesom za geografsko označbo, ki so vložile zahtevek za registracijo pred registracijo domenskega imena, bi morale biti pooblaščene, da v primeru spora zahtevajo preklic ali prenos domenskega imena. (26)Razjasniti bi bilo treba razmerje med blagovnimi znamkami in geografskimi označbami pri merilih za zavrnitev zahtevkov za blagovne znamke, razveljavitev blagovnih znamk ter soobstoj blagovnih znamk in geografskih označb. (27)Da ne bi ustvarjali nepoštenih konkurenčnih pogojev, bi vsakemu proizvajalcu, vključno s proizvajalci iz tretjih držav, moralo biti omogočeno, da uporabi registrirano geografsko označbo, če zadevni proizvod izpolnjuje zahteve iz ustrezne specifikacije proizvoda ali enotnega dokumenta ali enakovrednega dokumenta, tj. popolnega povzetka specifikacije proizvoda. Sistem, ki ga določijo države članice, bi moral tudi zagotoviti, da so proizvajalci, ki izpolnjujejo pravila, upravičeni do preverjanja skladnosti s specifikacijo proizvoda. (28)Simboli, označbe in kratice, ki opredeljujejo registrirano geografsko označbo, ter pravice pri tem, ki zadevajo Unijo, bi morale biti zaščitene v Uniji in tretjih državah, da se zagotovi njihova uporaba na pristnih proizvodih in prepreči zavajanje potrošnikov glede kakovosti proizvodov. (29)Za označevanje vina, žganih pijač in kmetijskih proizvodov bi morala veljati splošna pravila iz Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta, zlasti za določbe o preprečevanju označevanja, ki bi lahko zmedlo ali zavajalo potrošnike. (30)Uporaba simbolov ali označb Unije na embalaži proizvodov z geografsko označbo bi morala postati obvezna, da bi lahko potrošnike bolje seznanili s to kategorijo proizvodov in z njimi povezanimi jamstvi ter omogočili lažjo prepoznavnost teh proizvodov na trgu, s čimer bi olajšali preverjanje. Vendar bi bilo zaradi posebne narave proizvodov, ki jih zajema ta uredba, treba ohraniti posebne določbe o označevanju za vino in žgane pijače. Uporaba takih simbolov ali označb bi morala ostati prostovoljna za geografske označbe in označbe porekla tretjih držav. (31)Dodana vrednost geografskih označb temelji na zaupanju potrošnikov. Sistem geografskih označb se znatno opira na samonadzor, potrebno skrbnost in individualno odgovornost proizvajalcev, pristojni organi držav članic pa morajo sprejeti potrebne ukrepe za preprečevanje ali ustavitev uporabe imen proizvodov, ki kršijo pravila o geografskih označbah. Vloga Komisije je, da posreduje v primeru sistemske neuporabe prava Unije. Za geografske označbe bi moral veljati sistem uradnega nadzora po načelih iz Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta, ki bi moral vključevati sistem nadzora v vseh fazah pridelave, predelave in distribucije. Vsak gospodarski subjekt bi moral biti vključen v sistem nadzora, s katerim se preverja skladnost s specifikacijo proizvoda. Ob upoštevanju, da za vino velja posebni nadzor, opredeljen v sektorski zakonodaji, bi bilo treba v tej uredbi določiti nadzor samo za žgane pijače in kmetijske proizvode. (32)Da bi zagotovili nepristranskost in učinkovitost pristojnih organov, imenovanih za preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda, bi ti morali izpolnjevati številna operativna merila. Predvideti bi bilo treba določbe o prenosu nekaterih pristojnosti za izvajanje posebnih nadzornih nalog na organe za certificiranje proizvodov, da bi bila naloga nadzornih organov lažja in učinkovitost sistema večja. (33)Informacije o pristojnih organih in organih za certificiranje proizvodov bi bilo treba objaviti, da se zagotovi preglednost in zainteresiranim stranem omogoči stik z njimi. (34)Pri akreditaciji izvajalcev nadzora in pri delovanju teh izvajalcev bi se morali uporabljati evropski standardi, ki jih je oblikoval Evropski odbor za standardizacijo, in mednarodni standardi, ki jih je oblikovala Mednarodna organizacija za standardizacijo. Akreditacija teh izvajalcev nadzora bi morala potekati v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta. (35)Uveljavljanje geografskih označb na trgu je pomembno za preprečevanje goljufivih in zavajajočih praks, s čimer se zagotovi, da so proizvajalci ustrezno nagrajeni za dodano vrednost svojih proizvodov z geografsko označbo in se nezakonitim uporabnikom geografskih označb prepreči prodaja njihovih proizvodov. Nadzor bi bilo treba izvajati na podlagi ocene tveganja ali obvestil gospodarskih subjektov, sprejeti pa bi bilo treba tudi ustrezne upravne in sodne ukrepe za preprečevanje ali ustavitev uporabe imen na proizvodih ali storitvah, ki so v nasprotju z zaščitenimi geografskimi označbami. (36)Spletne platforme se vse pogosteje uporabljajo za prodajo proizvodov, vključno s proizvodi z geografskimi označbami, in v nekaterih primerih so lahko pomemben prostor za preprečevanje goljufij. Glede tega bi bilo treba v tej uredbi določiti pravila, s katerimi bi zagotovili ustrezno označevanje proizvodov, ki se prodajajo prek spletnih platform, in državam članicam omogočili, da preprečijo dostop do vsebin, ki so v nasprotju s pravili. Ta pravila bi morala biti tesno povezana z Uredbo (EU) 2022/XX Evropskega parlamenta in Sveta. (37)Ker se proizvod, ki je označen z geografsko označbo in je proizveden v eni državi članici, lahko prodaja v drugi državi članici, bi bilo treba poskrbeti za upravno pomoč med državami članicami, ki bi omogočila učinkovit nadzor, in določiti praktične vidike pri tem. (38)Za optimalno delovanje notranjega trga je pomembno, da proizvajalci v več okoliščinah hitro in enostavno dokažejo, da imajo dovoljenje za uporabo zaščitenega imena, na primer pri carinskih kontrolah, ki jih izvajajo carinski uradniki, tržnih pregledih ali na zahtevo trgovcev. V ta namen bi bilo proizvajalcu treba dati na voljo uradno potrdilo ali drugo dokazilo o certificiranju za upravičenost do proizvodnje proizvoda z geografsko označbo.

(39)Postopke za registracijo, spremembo in preklic geografskih označb, vključno s pregledom in postopkom ugovora, bi bilo treba izvajati čim učinkoviteje. To je mogoče doseči ob pomoči Urada Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO) pri pregledu zahtevkov. Čeprav se upošteva možnost delnega zunanjega izvajanja v uradu EUIPO, bi Komisija ostala odgovorna za registracijo, spremembo in preklic zaradi močne povezave s skupno kmetijsko politiko in strokovnega znanja, ki je potrebno, da se posebnosti vina, žganih pijač in kmetijskih proizvodov ustrezno ocenijo. (40)Določiti bi bilo treba merila za ocenjevanje uspešnosti urada EUIPO. Ta merila bi morala zagotoviti kakovost, usklajenost in učinkovitost pomoči. Komisija bi morala pripraviti poročilo za Parlament in Svet o rezultatih in izkušnjah pri izvajanju teh nalog v uradu EUIPO. (41)Ob upoštevanju obstoječe prakse bi bilo treba ohraniti dva različna instrumenta za opredelitev povezave med proizvodom in njegovim geografskim poreklom, torej označbo porekla in geografsko označbo. Pravila in opredelitve za rastlinske sorte in živalske pasme bi bilo treba razjasniti, da bi bolje razumeli njihovo povezanost z geografskimi označbami v primeru spora. Pravila o izvoru krme in surovin bi morala ostati nespremenjena. (42)Proizvod z geografsko označbo bi moral izpolnjevati nekatere pogoje iz specifikacije proizvoda. Da bi bile take informacije lahko razumljive tudi zainteresiranim stranem, bi bilo treba specifikacijo proizvoda povzeti v enotnem dokumentu. (43)Komisiji bi moral pri izvajanju pravil za geografske označbe pomagati odbor, ki ga sestavljajo delegati držav članic. (44)Poseben cilj sheme zajamčenih tradicionalnih posebnosti je proizvajalcem tradicionalnih proizvodov pomagati pri obveščanju potrošnikov o lastnostih proizvoda, ki imajo dodano vrednost. Da ne bi ustvarjali pogojev nepoštene konkurence, bi bilo treba vsakemu proizvajalcu, vključno s proizvajalci iz tretjih držav, omogočiti uporabo registriranega imena zajamčene tradicionalne posebnosti, če zadevni proizvod ustreza zahtevam iz ustrezne specifikacije proizvoda in je bil proizvajalec vključen v sistem nadzora. (45)Ker je bilo registriranih le nekaj imen, sedanja shema zajamčenih tradicionalnih posebnosti ni uresničila svojega potenciala. Sedanje določbe bi bilo torej treba izboljšati, razjasniti in okrepiti, da bi bila shema razumljivejša, uporabnejša in privlačnejša za morebitne vložnike. Za zagotovitev, da se imena pristnih tradicionalnih proizvodov registrirajo, bi bilo treba prilagoditi merila in pogoje za registracijo imen, zlasti z odpravo pogoja, da morajo imeti zajamčene tradicionalne posebnosti posebne lastnosti. (46)Za zagotovitev skladnosti zajamčenih tradicionalnih posebnosti s specifikacijami proizvodov in njihove ustaljenosti, bi proizvode morali opredeliti sami proizvajalci, ki se organizirajo v skupino. Proizvajalcem iz tretjih držav bi morala biti na voljo možnost registracije imena kot zajamčene tradicionalne posebnosti. (47)Za zagotovitev preglednosti bi bilo treba zajamčene tradicionalne posebnosti vpisati v register. (48)Da ne bi ustvarjali pogojev nepoštene konkurence, bi bilo treba vsakemu proizvajalcu, vključno s proizvajalci iz tretjih držav, omogočiti uporabo registriranega imena zajamčene tradicionalne posebnosti, če zadevni proizvod ustreza zahtevam iz ustrezne specifikacije proizvoda in je bil proizvajalec vključen v sistem nadzora. Pri označevanju proizvodov zajamčene tradicionalne posebnosti, proizvedenih v Uniji, bi bilo treba navesti simbol Unije, ki bi ga moralo biti mogoče povezati z označbo „zajamčena tradicionalna posebnost“. Uporabo imen, simbola Unije in označbe bi bilo treba urediti, da se zagotovi enoten pristop na celotnem notranjem trgu. (49)Zajamčene tradicionalne posebnosti je treba učinkovito zaščititi na trgu, tako da so njihovi proizvajalci ustrezno nagrajeni za njihovo dodano vrednost in da se nezakonitim uporabnikom zajamčenih tradicionalnih posebnosti prepreči prodaja njihovih proizvodov. (50)Da ne bi zavajali potrošnikov, bi bilo treba registrirane zajamčene tradicionalne posebnosti zaščititi pred kakršno koli zlorabo ali posnemanjem, vključno s proizvodi, ki se uporabljajo kot sestavine, ali pred kakršno koli drugo prakso, ki bi lahko zavajala potrošnika. Za dosego istega cilja bi bilo treba določiti pravila za posebne uporabe zajamčenih tradicionalnih posebnosti, zlasti glede uporabe izrazov, ki so generični v Uniji, označevanja, ki vsebuje poimenovanje rastlinske sorte ali živalske pasme ali sestoji iz njega, in blagovnih znamk. (51)Sodelovanje v shemi zajamčenih tradicionalnih posebnosti bi moralo zagotoviti, da je vsak gospodarski subjekt, ki izpolnjuje pravila te sheme, upravičen do vključitve v preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda. (52)Postopke za registracijo, spremembe specifikacije proizvoda in preklic registracije zajamčenih tradicionalnih posebnosti s poreklom iz Unije, vključno s postopki ugovora, bi morale izvajati države članice in Komisija. Države članice in Komisija bi morale biti odgovorne za posamezne faze postopka. Države članice bi morale biti odgovorne za prvo fazo postopka, ki vključuje prejem zahtevka od skupine proizvajalcev, njeno oceno, vključno z izvajanjem nacionalnega postopka ugovora, in vložitev zahtevka na ravni Unije pri Komisiji na podlagi rezultatov ocene. Komisija bi morala biti odgovorna za pregled zahtevka, vključno z vodenjem postopka ugovora na svetovni ravni, in odločitev o odobritvi zaščite za zajamčeno tradicionalno posebnost ali ne. Zaščita po registraciji, ki jo določa ta uredba, bi morala biti prav tako na voljo za zajamčene tradicionalne posebnosti tretjih držav, ki izpolnjujejo ustrezna merila in so zaščitene v njihovi državi porekla. Komisija izvaja tudi ustrezne postopke za zajamčene tradicionalne posebnosti s poreklom iz tretjih držav. (53)Shema neobveznih izrazov kakovosti je bila uvedena z Uredbo (EU) št. 1151/2012. Ta se nanaša na posebne horizontalne značilnosti ene ali več kategorij proizvodov, načinov kmetovanja ali lastnosti predelave, ki se uporabljajo na posameznih območjih. Neobvezni izraz kakovosti „gorski proizvod“ izpolnjuje pogoje za neobvezne izraze kakovosti in je bil določen z navedeno uredbo. Z njim so gorski proizvajalci dobili učinkovito orodje za boljše trženje svojih proizvodov in zmanjšanje dejanskega tveganja za zmedo med potrošniki glede gorskega porekla proizvodov na trgu. Ohraniti bi bilo treba možnost, da proizvajalci uporabijo neobvezne izraze kakovosti, saj shema zaradi kratkega obdobja uporabe še ni v celoti izkoristila svojega potenciala v državah članicah. (54)Komisiji bi moral pri izvajanju pravil za zajamčene tradicionalne posebnosti in neobvezne izraze kakovosti iz te uredbe pomagati odbor, ki ga sestavljajo delegati držav članic. (55)Določbe o geografskih označbah iz uredb (EU) št. 1308/2013, ki se nanašajo na vinski sektor, in (EU) 2019/787, ki se nanašajo na sektor žganih pijač, bi bilo treba spremeniti, da se uskladijo s skupnimi pravili o registraciji, spremembi, ugovoru, preklicu, zaščiti in nadzoru pri geografskih označbah iz te uredbe. Zlasti za vino so potrebne dodatne spremembe opredelitve zaščitenih geografskih označb v skladu s trgovinskim sporazumom o intelektualni lastnini. Zaradi neusklajenosti s to uredbo bi bilo treba spremeniti tudi določbo o nalogah urada EUIPO iz Uredbe (EU) 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta. (56)Za dopolnitev ali spremembo nekaterih nebistvenih elementov te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z opredelitvijo trajnostnih standardov in določitvijo meril za priznavanje obstoječih trajnostnih standardov; pojasnitvijo ali dodajanjem podatkov, ki jih je treba navesti v spremni dokumentaciji; pooblastitvijo urada EUIPO za naloge, povezane s pregledom ugovora in postopkom ugovora, vodenjem registra, objavo standardnih sprememb specifikacije proizvoda, posvetovanjem pri postopku preklica, vzpostavitvijo in upravljanjem sistema opozarjanja, ki vložnike obvešča o razpoložljivosti domenskega imena za njihove geografske označbe, pregledom geografskih označb tretjih držav, ki niso geografske označbe po Ženevskem aktu Lizbonskega sporazuma o označbah porekla in geografskih označbah in so bile predlagane za zaščito v skladu z mednarodnimi pogajanji ali mednarodnimi sporazumi; določitvijo ustreznih meril za spremljanje delovanja urada EUIPO pri izvajanju nalog, ki so mu zaupane; določitvijo dodatnih pravil o uporabi geografskih označb za opredelitev sestavin v predelanih proizvodih; določitvijo dodatnih pravil za določanje generičnega statusa izrazov; določitvijo omejitev in odstopanj glede izvora krme v primeru označbe porekla; določitvijo omejitev in odstopanj glede zakola živih živali ali izvora surovin; določitvijo pravil za opredelitev uporabe poimenovanj rastlinske sorte ali živalske pasme; določitvijo pravil, ki omejujejo informacije v specifikaciji proizvoda za geografske označbe in zajamčene tradicionalne posebnosti; določitvijo dodatnih podrobnih pravil o merilih za zajamčene tradicionalne posebnosti; določitvijo dodatnih pravil za ustrezne postopke certificiranja in akreditacije, ki se uporabljajo pri organih za certificiranje proizvodov; določitvijo dodatnih pravil za nadaljnjo podrobno zaščito zajamčenih tradicionalnih posebnosti; določitvijo dodatnih pravil pri zajamčenih tradicionalnih posebnostih za določanje generičnega statusa izrazov, pogojev za uporabo poimenovanj rastlinskih sort in živalskih pasem ter povezave s pravicami intelektualne lastnine za zajamčene tradicionalne posebnosti; opredelitev dodatnih pravil za skupne zahtevke, ki se nanašajo na več kot eno nacionalno ozemlje, in dopolnitev pravil za postopek pri vložitvi zahtevka za zajamčene tradicionalne posebnosti; dopolnitev pravil za postopek ugovora pri zajamčenih tradicionalnih posebnosti, da se določijo podrobni postopki in roki; dopolnitev pravil za postopek pri vložitvi zahtevka za spremembo zajamčenih tradicionalnih posebnosti; dopolnitev pravil za postopek preklica zajamčenih tradicionalnih posebnosti; določitvijo podrobnih pravil za merila za neobvezne izraze kakovosti; rezerviranjem dodatnega neobveznega izraza kakovosti, pri čemer se določijo pogoji njegove uporabe; določitvijo odstopanj od uporabe izraza „gorski proizvod“ ter uvedbo metod proizvodnje in drugih meril, ki so pomembna za uporabo neobveznega izraza kakovosti, zlasti določitvijo pogojev, pod katerimi lahko surovine ali krma izvirajo zunaj gorskih območij. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se to posvetovanje izvede po načelih iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. (57)Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi z opredelitvijo po kombinirani nomenklaturi tako tehnične predstavitve klasifikacije proizvodov z geografskimi označbami kot dostopa do nje; opredelitvijo harmonizirane predstavitve trajnostnih zavez; opredelitvijo oblike in spletne predstavitve spremne dokumentacije ter določitvijo izločitve ali anonimizacije varovanih osebnih podatkov; določitvijo podrobnih pravil za postopke, predlogo in predstavitev pri zahtevkih za registracijo na ravni Unije, vključno z zahtevki, ki se nanašajo na več kot eno nacionalno ozemlje; določitev oblike in spletne predstavitve ugovorov in uradnih pripomb ter določitev izločitve ali anonimizacije varovanih osebnih podatkov; odobritvijo prehodnega obdobja, da se omogoči uporaba registriranega imena skupaj z drugimi imeni, ki bi bila sicer v nasprotju z registriranim imenom, in podaljšanjem takega prehodnega obdobja; zavrnitvijo zahtevka; odločitvijo o registraciji geografske označbe, če dogovor ni bil dosežen; registracijo geografske označbe proizvodov iz tretjih držav, ki so zaščitene v Uniji z mednarodnim sporazumom, katerega pogodbenica je Unija; opredelitvijo vsebine in predstavitve registra Unije za geografske označbe; določitvijo oblike in spletne predstavitve izpiskov iz registra Unije za geografske označbe ter določitvijo izločitve ali anonimizacije varovanih osebnih podatkov; določitvijo podrobnih pravil za postopke, predlogo in predstavitev pri zahtevkih za spremembo na ravni Unije ter za postopke, predlogo in sporočilo Komisiji pri standardni spremembi; preklicem zahtevka za registracijo geografske označbe; določitvijo podrobnih pravil za postopke in predlogo pri preklicu registracije ter predstavitvi zahtevkov za preklic; določitvijo simbolov Unije za geografske označbe, tehničnih značilnosti simbolov in označb Unije ter pravil za njihovo uporabo na proizvodih, ki se tržijo z registrirano geografsko označbo, vključno s pravili o uporabi ustreznih jezikovnih različic; podrobno opredelitvijo narave in vrste informacij, ki se izmenjujejo, ter načinov za izmenjavo informacij pri medsebojni pomoči za namene nadzora in izvrševanja; določitvijo pravil o predlogi specifikacije proizvoda za geografske označbe kmetijskih proizvodov; opredelitvijo oblike in spletne predstavitve enotnega dokumenta za geografske označbe kmetijskih proizvodov ter določitvijo izločitve ali anonimizacije varovanih osebnih podatkov; pri zajamčenih tradicionalnih posebnostih: določitvijo pravil o predlogi specifikacije proizvoda; določitvijo podrobnih pravil o predlogi in vsebini registra Unije za zajamčene tradicionalne posebnosti; določitvijo simbola Unije za zajamčene tradicionalne posebnosti; določitvijo pravil za enotno zaščito označb, kratic in simbola Unije ter pravil o njihovi uporabi in tehničnih značilnostih simbola Unije; določitvijo postopkovnih in formalnih zahtev za zaščito zajamčenih tradicionalnih posebnosti; določitvijo podrobnih pravil o postopkih, predlogi in predstavitvi pri zahtevkih za registracijo, vključno z zahtevki, ki se nanašajo na več kot eno nacionalno ozemlje, ugovori, zahtevki za spremembo specifikacije proizvoda ter zahtevki za preklic registracije; prehodnimi obdobji za uporabo zajamčenih tradicionalnih posebnosti; zavrnitvijo zahtevka za registracijo; odločitvijo o registraciji zajamčene tradicionalne posebnosti, če dogovor ni bil dosežen; preklicem zahtevka za zajamčene tradicionalne posebnosti; pri neobveznih izrazih in shemah kakovosti: določitvijo tehničnih podrobnosti, potrebnih za priglasitev neobveznih izrazov in shem kakovosti; določitvijo pravil o predlogah, postopkih ali drugih tehničnih podrobnostih; določitvijo pravil o uporabi neobveznih izrazov kakovosti. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta. (58)Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov brez uporabe Uredbe (EU) št. 182/2011 v zvezi z: registracijo imena, če ni dopustnega ugovora ali če je bil ob dopustnem ugovoru dosežen dogovor o geografskih označbah in zajamčenih tradicionalnih posebnostih, in po potrebi spremembo objavljenih informacij, če spremembe niso bistvene; vzpostavitvijo in vodenjem javno dostopnega elektronskega registra geografskih označb in elektronskega registra zajamčenih tradicionalnih posebnosti; odobritvijo prehodnega obdobja za uporabo geografskih označb po ugovoru, vloženem v nacionalnem postopku; preklicem geografskih označb, registriranih v nasprotju s popolno ali delno homonimno geografsko označbo, za katero je že bil že vložen zahtevek ali je bila registrirana; opredelitvijo načinov za objavo imena in naslova pristojnih organov in organov za certificiranje proizvodov za zajamčene tradicionalne posebnosti.

(59)Uredbe (EU) št. 1308/2013, (EU) 2017/1001 in (EU) 2019/787 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti, Uredbo (EU) št. 1151/2012 pa razveljaviti. (60)Zaščitene označbe porekla, zaščitene geografske označbe in zajamčene tradicionalne posebnosti, ki so že registrirane na podlagi Uredbe (EU) št. 1151/2012, zaščitene označbe porekla in zaščitene geografske označbe, ki so že registrirane na podlagi Uredbe (EU) št. 1308/2013, ter geografske označbe, ki so že registrirane na podlagi Uredbe (EU) 2019/787, bi morale biti še naprej zaščitene na podlagi te uredbe in bi jih bilo treba samodejno vključiti v zadevni register. (61)Določiti bi bilo treba ustrezno ureditev za olajšanje nemotenega prehoda s pravil iz Uredb (EU) št. 1151/2012, (EU) št. 1308/2013 in (EU) 2019/787 na pravila iz te uredbe – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Naslov I

Splošne določbe Člen 1 Predmet urejanja Ta uredba določa pravila o: (a) geografskih označbah za vino, žgane pijače in kmetijske proizvode; (b) zajamčenih tradicionalnih posebnostih in neobveznih izrazih kakovosti za kmetijske proizvode. Člen 2 Opredelitve pojmov 1.Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (a)„skupina proizvajalcev“ pomeni vsako združenje, ne glede na njegovo pravno obliko, sestavljeno predvsem iz proizvajalcev ali predelovalcev istega proizvoda; (b)„tradicionalen“ in „tradicija“, povezana s proizvodom s poreklom z geografskega območja, pomenita dokazano zgodovinsko uporabo s strani proizvajalcev v skupnosti v obdobju, ki omogoča prenos iz generacije v generacijo; to obdobje je najmanj 30 let, navedena uporaba pa lahko vključuje spremembe, potrebne zaradi spremenjenih praks v higieni in varnosti; (c)opredelitev pojma „označevanje“ iz člena 2(2), točka (j), Uredbe (EU) št. 1169/2011; (d)„proizvodna faza“ pomeni katero koli stopnjo proizvodnje, predelave, priprave ali staranja do točke, ko je proizvod v obliki za dajanje na notranji trg; (e)„predelani proizvodi“ pomenijo živila, pridobljena s predelavo nepredelanih proizvodov v smislu člena 2(m) in (o) Uredbe (ES) št. 852/2004; (f)„organi za certificiranje proizvodov“ pomenijo telesa v smislu naslova II, poglavje III, Uredbe (EU) 2017/625, ki potrdijo, da so proizvodi, označeni z geografskimi označbami ali zajamčenimi tradicionalnimi posebnostmi, skladni s specifikacijo proizvoda; (g)„generični izraz“ pomeni:

(i) ime proizvoda, ki je postalo splošno ime proizvodov v Uniji, čeprav se navezuje na kraj, regijo ali državo, v kateri se je proizvod prvotno proizvajal ali tržil, in (ii) splošni izraz, ki opisuje vrste proizvodov, njihove lastnosti ali druge izraze, ki se ne nanašajo na poseben proizvod; (h)„poimenovanje rastlinske sorte“ pomeni ime posamezne sorte, ki je v splošni rabi ali uradno registrirano na podlagi direktiv Sveta 2002/53/ES, 2002/55/ES, 2008/90/ES ali Uredbe Sveta (EU) št. 2100/94 v jeziku ali jezikih, v katerih se tako uporablja ali je navedeno, na dan vložitve zahtevka za registracijo zadevne geografske označbe; (i)„poimenovanje živalske pasme“ pomeni imena pasem v smislu člena 2 Uredbe (EU) 2016/1012 Evropskega parlamenta in Sveta, ki so na dan vložitve zahtevka za registracijo zadevne geografske označbe vpisana v rodovniških knjigah ali registrih v jeziku ali jezikih, v katerih so vpisana. Člen 3 Varstvo podatkov 1.Komisija in države članice osebne podatke, prejete v postopkih za registracijo, odobritev sprememb, preklic, ugovor, odobritev prehodnega obdobja in nadzor na podlagi te uredbe, Uredbe (EU) št. 1308/2013 in Uredbe (EU) 2019/787, obdelajo in objavijo v skladu z uredbama (EU) 2018/1725 in (EU) 2016/679. 2.Komisija je upravljavec v smislu Uredbe (EU) 2018/1725 pri obdelavi osebnih podatkov v postopku, za katerega je pristojna v skladu z Uredbo (EU) 2019/787, Delegirano uredbo Komisije (EU) 2021/1235 in to uredbo. 3.Pristojni organi držav članic so upravljavci v smislu Uredbe (EU) 2016/679 pri obdelavi osebnih podatkov v postopkih, za katere so pristojni v skladu z Uredbo (EU) 2019/787, Delegirano uredbo (EU) 2021/1235 in to uredbo. Naslov II

Geografske označbe Poglavje 1

Splošne določbe Člen 4 Cilji 1.Ta naslov določa enotni in izključni sistem geografskih označb, ki ščitijo imena vin, žganih pijač in kmetijskih proizvodov z značilnostmi, lastnostmi ali slovesom, vezanim na njihov kraj proizvodnje, s čimer se zagotovi naslednje: (a)proizvajalci, ki delujejo skupaj, imajo potrebna pooblastila in odgovornosti za upravljanje svoje geografske označbe, vključno z odzivanjem na družbene zahteve po proizvodih iz trajnostne proizvodnje ob upoštevanju njene gospodarske, okoljske in družbene razsežnosti, ter za delovanje na trgu; (b)poštena konkurenca za proizvajalce v tržni verigi; (c)potrošniki imajo na voljo zanesljive informacije in jamstvo o pristnosti takih proizvodov ter jih lahko brez težav prepoznajo na trgu, tudi pri elektronskem trgovanju; (d)učinkovita registracija geografskih označb ob upoštevanju ustreznega varstva pravic intelektualne lastnine in (e)učinkovito izvrševanje in trženje po vsej Uniji ter pri elektronskem trgovanju, kar zagotavlja celovitost notranjega trga. Člen 5

Področje uporabe 1.Ta naslov zadeva vino, žgane pijače in kmetijske proizvode, vključno z živili ter ribiškimi proizvodi in proizvodi iz akvakulture, iz poglavij 1 do 23 kombinirane nomenklature iz Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 ter dodatne kmetijske proizvode pod tarifnimi številkami in oznakami kombinirane nomenklature iz Priloge I k tej uredbi. 2.Registracija in zaščita geografskih označb ne posegata v obveznost proizvajalcev, da upoštevajo druga pravila Unije, zlasti pravila o dajanju proizvodov na trg, sanitarne in fitosanitarne predpise, skupno ureditev trgov, pravila o konkurenci in zagotavljanje informacij o živilih potrošnikom. 3.Direktiva (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta se za sistem geografskih označb iz te uredbe ne uporablja. Člen 6 Razvrstitev 1.Proizvodi, označeni z geografskimi označbami, se v skladu s kombinirano nomenklaturo razvrstijo na dvo-, štiri- ali šestštevilčno raven. Kadar geografska označba zajema proizvode iz več kot ene kategorije, se opredeli vsak vnos. Razvrstitev proizvodov se uporablja samo za namene registracije, statistike in vodenja evidenc. Navedena razvrstitev se ne uporablja za določitev primerljivih proizvodov za namene zaščite pred neposredno in posredno tržno rabo iz člena 27(1), točka (a). 2.Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi opredeli tehnično predstavitev razvrstitve iz odstavka 1 in spletni dostop do nje. Ti izvedbeni akti se sprejmejo po postopku pregleda iz člena 53(2). Člen 7 Opredelitve pojmov 1.V tem naslovu se uporabijo naslednje opredelitve pojmov: (a)„geografska označba“, razen če je navedeno drugače, pomeni označbe porekla in geografske označbe vina, kot so opredeljene v členu 93 Uredbe (EU) št. 1308/2013, označbe porekla in geografske označbe kmetijskih proizvodov, kot so opredeljene v členu 48 te uredbe, ter geografske označbe žganih pijač, kot so opredeljene v členu 3(4) Uredbe (EU) 2019/787, za katere se vloži zahtevek za registracijo ali ki so vpisane v register Unije za geografske označbe iz člena 23; (b)„vino“ pomeni proizvode iz dela II, točke 1, 3 do 6, 8, 9, 11, 15 in 16, Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013; (c)„žgane pijače“, kot so opredeljene v členu 2 Uredbe (EU) 2019/787; (d)„kmetijski proizvodi“ pomenijo proizvode iz člena 5(1), razen vina in žganih pijač; (e)„kombinirana nomenklatura“ pomeni nomenklaturo blaga iz člena 1 Uredbe (EGS) št. 2658/87; (f)„priznana skupina proizvajalcev“ pomeni formalno združenje, ki je pravna oseba in so jo pristojni nacionalni organi priznali kot edino skupino, ki lahko deluje v imenu vseh proizvajalcev; (g)„proizvajalec“ pomeni gospodarski subjekt, ki opravlja katero koli proizvodno fazo proizvoda, zaščitenega z geografsko označbo, vključno z dejavnostmi predelave, ki so vključene v specifikacijo proizvoda. Poglavje 2

Registracija geografskih označb Člen 8

Vložnik 1.Zahtevke za registracijo geografskih označb lahko vloži le skupina proizvajalcev proizvoda (v nadaljnjem besedilu: skupina proizvajalcev vložnica), katerega ime se predlaga za registracijo. Regionalni ali lokalni javni organi lahko pomagajo pri pripravi zahtevka in pri povezanem postopku. 2.Organ, ki ga imenuje država članica, se lahko za namene tega naslova šteje za skupino proizvajalcev vložnico za geografsko označbo za žgano pijačo, če za zadevne proizvajalce zaradi števila, geografske lokacije ali organizacijskih značilnosti oblikovanje skupine ni izvedljivo. V tem primeru se ti razlogi navedejo v zahtevku iz člena 9(2). 3.En sam proizvajalec se lahko za namene tega naslova šteje za skupino proizvajalcev vložnico, če sta dokazano izpolnjena oba naslednja pogoja: (a)zadevna oseba je edini proizvajalec, ki je pripravljen vložiti zahtevek za registracijo geografske označbe, in (b)zadevno geografsko območje je opredeljeno z naravnimi značilnostmi brez sklicevanja na zemljiške meje in ima značilnosti, ki se znatno razlikujejo od značilnosti sosednjih območij, ali pa se značilnosti proizvoda razlikujejo od značilnosti proizvodov s sosednjih območij. 4.Pri geografski označbi, ki označuje čezmejno geografsko območje, lahko več skupin proizvajalcev iz različnih držav članic ali tretjih držav vloži skupni zahtevek za registracijo geografske označbe. Člen 9 Nacionalna faza postopka registracije 1.Zahtevek za registracijo geografske označbe za proizvod s poreklom iz Unije se naslovi na pristojne organe države članice porekla proizvoda. 2.Zahtevek iz odstavka 1 vsebuje: (a)specifikacijo proizvoda iz člena 11; (b)enotni dokument iz člena 13; (c)spremno dokumentacijo iz člena 14(1), točke (b), (c) in (d). 3.Država članica pregleda zahtevek za registracijo, da preveri, ali izpolnjuje pogoje za registracijo iz ustreznih določb za vino, žgane pijače oziroma kmetijske proizvode. 4.Država članica pri pregledu iz odstavka 3 izvede nacionalni postopek ugovora. Z nacionalnim postopkom ugovora se zagotovi objava zahtevka za registracijo in določi obdobje najmanj dveh mesecev od datuma objave, ko lahko vsaka fizična ali pravna oseba s pravnim interesom in sedežem ali prebivališčem na ozemlju države članice porekla zadevnega proizvoda vloži ugovor zoper zahtevek za registracijo v navedeni državi članici. 5.Država članica določi načine postopka ugovora. Ti načini lahko vključujejo merila za dopustnost ugovora, obdobje posvetovanja med skupino proizvajalcev vložnico in vsakim vložnikom ugovora ter predložitev poročila skupine proizvajalcev vložnice o izidu posvetovanja, vključno z vsemi spremembami, ki jih je skupina proizvajalcev vložnica vnesla v zahtevek za registracijo. 6.Če država članica po pregledu zahtevka za registracijo ter oceni izida prejetih ugovorov in vseh sprememb zahtevka, dogovorjenih s skupino proizvajalcev vložnico, meni, da so zahteve iz te uredbe izpolnjene, lahko sprejme pozitivno odločitev in vloži zahtevek na ravni Unije iz člena 15. 7.Država članica zagotovi, da se njena odločitev, pozitivna ali ne, objavi in da ima vsaka fizična ali pravna oseba s pravnim interesom možnost vložiti pritožbo. Država članica zagotovi tudi objavo specifikacije proizvoda, na podlagi katere je sprejela svojo pozitivno odločitev, in elektronski dostop do specifikacije proizvoda. Člen 10

Prehodna nacionalna zaščita 1.Država članica lahko začasno odobri prehodno zaščito imena na nacionalni ravni z učinkom od datuma, ko se zahtevek za registracijo na ravni Unije vloži pri Komisiji. 2.Takšna nacionalna zaščita preneha veljati bodisi na datum začetka veljavnosti izvedbenega akta, s katerim se odloči o zahtevku za registracijo, sprejetega v skladu s členom 22, bodisi na datum umika zahtevka za registracijo. 3.Kadar ime ni registrirano na podlagi te uredbe, je za posledice prehodne nacionalne zaščite odgovorna le zadevna država članica. 4.Ukrepi, ki jih države članice sprejmejo v skladu s tem členom, imajo učinek le na nacionalni ravni in ne vplivajo na notranji trg ali mednarodno trgovino. Člen 11 Specifikacija proizvoda Za namene tega naslova je „specifikacija proizvoda“ geografske označbe dokument iz: (a)člena 94 Uredbe (EU) št. 1308/2013 za vino; (b)člena 22 Uredbe (EU) št. 2019/787 za žgane pijače; (c)člena 51 te uredbe za kmetijske proizvode. Člen 12 Trajnostne zaveze 1.Skupina proizvajalcev se lahko dogovori, da bo pri proizvodnji proizvoda z geografsko označbo upoštevala trajnostne zaveze. Cilj takih zavez je uporaba trajnostnega standarda, ki presega zahteve iz prava Unije ali nacionalnega prava in znatno presega dobro prakso pri socialnih, okoljskih ali gospodarskih zavezah. Take zaveze so specifične, upoštevajo obstoječe trajnostne prakse, ki se uporabljajo za proizvode z geografskimi označbami, in se lahko nanašajo na obstoječe sisteme trajnostnosti. 2.Trajnostne zaveze iz odstavka 1 se vključijo v specifikacijo proizvoda. 3.Trajnostne zaveze iz odstavka 1 ne posegajo v zahteve po skladnosti s higienskimi in varnostnimi standardi ter pravili konkurence. 4.Komisija je v skladu s členom 84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov o opredelitvi trajnostnih standardov v različnih sektorjih in določitvi meril za priznavanje obstoječih trajnostnih standardov, ki jih lahko upoštevajo proizvajalci proizvodov z geografsko označbo. 5.Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi opredeli harmonizirano predstavitev trajnostnih zavez. Ti izvedbeni akti se sprejmejo po postopku pregleda iz člena 53(2). Člen 13 Enotni dokument

1.„Enotni dokument“ za geografsko označbo se nanaša na: (a)dokument, ki povzema specifikacijo proizvoda iz člena 94 Uredbe (EU) št. 1308/2013 za vino; (b)dokument iz člena 23 Uredbe (EU) št. 2019/787 za žgane pijače; (c)dokument iz člena 52 te uredbe za kmetijske proizvode. Člen 14 Spremna dokumentacija 1.Dokumentacija, priložena zahtevku za registracijo, vsebuje: (a)informacije o vseh predlaganih omejitvah uporabe ali zaščite geografske označbe in po potrebi morebitnih prehodnih ukrepih, ki jih predlaga skupina proizvajalcev vložnica ali nacionalni organi, zlasti po nacionalnem postopku pregleda in ugovora; (b)ime in kontaktne podatke skupine proizvajalcev vložnice; (c)ime in kontaktne podatke pristojnega organa in/ali organa za certificiranje proizvodov, ki preverja skladnost z določbami specifikacije proizvoda na podlagi: (i)člena 116a Uredbe (EU) št. 1308/2013 za vino; (ii) člena 39 te uredbe za kmetijske proizvode in žgane pijače; (d)katere koli druge informacije, za katere država članica ali po potrebi skupina proizvajalcev vložnica meni, da so primerne. 2.Komisija je v skladu s členom 84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov za dopolnitev te uredbe z določbami, ki razjasnjujejo zahteve ali navajajo dodatne podatke, ki jih je treba navesti v spremni dokumentaciji. 3.Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi obliko in spletno predstavitev spremne dokumentacije iz odstavka (1) ter izločitev ali anonimizacijo varovanih osebnih podatkov. Ti izvedbeni akti se sprejmejo po postopku pregleda iz člena 53(2). Člen 15 Zahtevek za registracijo na ravni Unije 1.Za geografske označbe za proizvode s poreklom iz Unije zahtevek za registracijo na ravni Unije vsebuje: (a)enotni dokument iz člena 13; (b)spremno dokumentacijo iz člena 14;

(c)izjavo države članice, na katero je bil zahtevek prvotno naslovljen, ki potrjuje, da zahtevek izpolnjuje pogoje za registracijo, in (d)sklic na elektronsko objavo specifikacije proizvoda, ki se posodablja. 2.Za geografske označbe za proizvode s poreklom zunaj Unije zahtevek za registracijo na ravni Unije vsebuje: (a)specifikacijo proizvoda s sklicem na njeno objavo, (b)enotni dokument iz člena 13; (c)spremno dokumentacijo iz člena 14; (d)pravno dokazilo o zaščiti geografske označbe v državi porekla in (e)pooblastilo, kadar vložnika zastopa posrednik. 3.Skupni zahtevek za registracijo iz člena 8(4) vloži ena od zadevnih držav članic ali skupina proizvajalcev vložnica v tretji državi neposredno ali prek organov navedene tretje države. 4.Skupni zahtevek za registracijo iz člena 8(4) po potrebi vključuje dokumente iz odstavka 1 ali 2 iz vseh zadevnih držav članic ali tretjih držav. Povezani nacionalni postopki, vključno s fazo ugovora, se izvedejo v vseh zadevnih državah članicah. 5.Dokumenti iz tega člena se pripravijo v enem od uradnih jezikov Unije. 6.Komisija je v skladu s členom 84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov o opredelitvi postopkov in pogojev, ki se uporabljajo za pripravo in vložitev zahtevkov za registracijo na ravni Unije. 7.Komisija lahko z izvedbenimi akti določi podrobna pravila o postopkih, predlogi in predstavitvi za zahtevek za registracijo na ravni Unije, tudi za zahtevke, ki se nanašajo na več kot eno nacionalno ozemlje. Ti izvedbeni akti se sprejmejo po postopku pregleda iz člena 53(2). Člen 16 Vložitev zahtevka za registracijo na ravni Unije 1.Zahtevek Unije za registracijo geografske označbe se pri Komisiji vloži elektronsko prek digitalnega sistema. Digitalni sistem mora omogočiti vlaganje zahtevkov pri nacionalnem organu države članice, država članica pa ga lahko uporabi v svojem nacionalnem postopku. 2.Kadar se zahtevek za registracijo nanaša na geografsko območje zunaj Unije, se vloži neposredno pri Komisiji ali prek organov zadevne tretje države. Digitalni sistem iz odstavka 1 skupini proizvajalcev vložnici s sedežem zunaj Unije in nacionalnim organom v zadevni tretji državi omogoča vlaganje zahtevkov. 3.Komisija zahtevek za registracijo na ravni Unije objavi prek digitalnega sistema iz odstavka 1. Člen 17 Pregled pri Komisiji in objava za ugovor

1.Komisija pregleda vsak zahtevek za registracijo, ki ga prejme na podlagi člena 16(1). Pri pregledu se preveri, da ni očitnih napak, da so informacije, predložene v skladu s členom 15, popolne ter da je enotni dokument iz člena 13 natančen in tehnične narave. Pregled upošteva izid nacionalnega postopka, ki ga je izvedla zadevna država članica. Zlasti se osredotoča na enotni dokument iz člena 13. 2.Pregled naj ne bi trajal več kot 6 mesecev. Če obdobje pregleda preseže ali bo verjetno preseglo 6 mesecev, Komisija vložnika pisno obvesti o razlogih za zamudo. 3.Komisija lahko od vložnika zahteva dodatne informacije. 4.Kadar Komisija na podlagi pregleda, izvedenega po odstavku 1, meni, da so pogoji iz te uredbe, Uredbe (EU) št. 1308/2013 oziroma Uredbe (EU) 2019/787 izpolnjeni, v Uradnem listu Evropske unije objavi enotni dokument in sklic na objavo specifikacije proizvoda. 5.Komisija je v skladu s členom 84 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov o dopolnitvi te uredbe s pravili o pooblastitvi urada EUIPO za naloge iz tega člena. Člen 18 Nacionalno izpodbijanje zahtevka za registracijo 1.Države članice Komisijo obveščajo o vseh nacionalnih upravnih ali sodnih postopkih, ki lahko vplivajo na registracijo geografske označbe. 2.Komisija je izvzeta iz obveznosti spoštovanja roka za izvedbo pregleda iz člena 17(2) in obveščanja vložnika o razlogih za zamudo, kadar za zahtevek za registracijo iz člena 9(6) prejme sporočilo države članice, s katerim: (a) Komisijo obvesti, da je bila odločitev iz člena 9(6) na nacionalni ravni razveljavljena s sodno odločbo, ki se takoj uporablja, vendar ni pravnomočna, ali (b) Komisijo pozove, naj začasno prekine pregled, ker se je začel nacionalni upravni ali sodni postopek za izpodbijanje veljavnosti zahtevka in država članica meni, da za ta postopek obstajajo tehtni razlogi. 3.Izvzetje velja, dokler država članica Komisije ne obvesti, da je bilo za prvotni zahtevek ugotovljeno, da je veljaven, ali da država članica umika svojo zahtevo za začasno prekinitev. 4.Če je bila zahtevek razveljavljen s pravnomočno odločbo nacionalnega sodišča, država članica po potrebi pretehta ustrezne ukrepe, kot je umik ali sprememba zahtevka za registracijo na ravni Unije. Člen 19 Postopek ugovora na ravni Unije 1.V treh mesecih od datuma objave enotnega dokumenta in sklica na specifikacijo proizvoda v Uradnem listu Evropske unije na podlagi člena 17(4) lahko organi države članice ali tretje države oziroma fizične ali pravne osebe s pravnim interesom s sedežem ali prebivališčem v tretji državi vložijo ugovor ali obvestilo o pripombi pri Komisiji. 2.Vsaka fizična ali pravna oseba s pravnim interesom in s sedežem ali prebivališčem v državi članici, ki ni tista, iz katere je bil vložen zahtevek za registracijo na ravni Unije, lahko vloži ugovor pri državi članici, v kateri ima sedež ali prebivališče, v roku za vložitev ugovora ali obvestila o pripombi iz odstavka 1. 3.Ugovor mora navajati, da bi zahtevek lahko kršil pogoje iz te uredbe, Uredbe (EU) št. 1308/2013 oziroma Uredbe (EU) 2019/787, in navede razloge za to. Ugovor, ki tega ne navaja, je ničen. 4.Komisija preuči dopustnost ugovora. Če Komisija meni, da je ugovor dopusten, v petih mesecih od datuma objave v Uradnem listu Evropske unije organ ali osebo, ki je vložila ugovor, in organ ali skupino proizvajalcev vložnico, ki je vložila zahtevek, pozove k ustreznemu posvetovanju z razumnim trajanjem, ki ne sme biti daljše od treh mesecev. Komisija lahko kadar koli v tem obdobju na zahtevo organa ali skupine proizvajalcev vložnice podaljša rok za posvetovanje za največ tri mesece. 5.Organ ali oseba, ki je vložila ugovor, in organ ali skupina proizvajalcev vložnica, ki je vložila zahtevek, brez nepotrebnega odlašanja začneta ustrezno posvetovanje. Izmenjata si ustrezne informacije za oceno, ali je zahtevek za registracijo skladen s to uredbo, Uredbo (EU) št. 1308/2013 ali Uredbo