ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.1

EESO ponavlja svoja stališča iz mnenja SOC/646, a želi poudariti nekaj vidikov ob upoštevanju vplivov pandemije, ki je razkrila ključne izzive, pa tudi prednostna področja ukrepanja in posredovanja. Meni, da je treba zaradi naraščajočih neravnovesij, ki so prisotna že več kot desetletje in so se med krizo zaradi posledic COVID-19 še povečala, ukrepati z učinkovitimi politikami, ki bodo omogočile uskladitev gospodarske rasti z družbenim razvojem, in sicer z ukrepi za podporo konkurenčnosti ter izboljšanje kakovosti sistemov dela in politik zaposlovanja. V zvezi s tem je treba v državah članicah izvajati naložbe, povezane z nacionalnimi načrti za okrevanje in odpornost, ter te naložbe preverjati na podlagi ciljev iz smernic za leto 2021, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti izboljšanju povpraševanja in ponudbe na trgu dela ter spodbujanju enakih pogojev in možnosti, delovanja trga dela in vključevanja. Prizadevati si je treba za tesno in dosledno usklajevanje med politikami za obvladovanje izrednih razmer, oblikami podpore, uvedenimi v okviru programa SURE, ukrepi in naložbami v okviru načrta za okrevanje ter ukrepi in financiranjem, ki so bili določeni v sklopu načrtovanja strukturnih skladov za obdobje 2021–2027.
4.2

EESO je že večkrat opozoril, da se otoške regije soočajo z veliko težjimi razmerami kot preostala območja Skupnosti, zlasti na celini, saj so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih geografskih, demografskih in okoljskih razmer, kot so: oddaljenost od celine, omejena površina, odvisnost od pomorskega in letalskega prometa ter njegovih višjih stroškov, zmanjševanje števila prebivalcev in težke razmere na trgu dela, kopičenje proizvodnje v malih in mikro podjetjih, ki so manj odporna za dinamiko gospodarskih sprememb kot velika, ter omejene možnosti za izkoriščanje prednosti evropskega enotnega trga in konkurenčnih gospodarskih odnosov.
6.1.3

prenovljena strategija človeških virov za spodbujanje zaposlovanja in poklicnih možnosti uslužbencev invalidov, skupaj z uradom za raznolikost in vključenost, ki bo nadzoroval oblikovanje in izvajanje ukrepov za spodbujanje raznolikosti in vključevanja znotraj Komisije. EESO meni, da je to eden izmed najobetavnejših ukrepov v strategiji, in upa, da bo ukrep zagotovil resnično rast zaposlovanja invalidov v institucijah EU. Z veseljem tudi ugotavlja, da bo Komisija posodobila ciljno usmerjeno strategijo komuniciranja in ozaveščanja v okviru Evropskega urada za izbor osebja ter okrepila poročanje vodstva vseh služb Komisije o raznolikosti in razumnih prilagoditvah za uslužbence invalide;
3.18

EU mora še naprej uporabljati pomoč za trgovino, da bi državam v razvoju pomagala pri izvajanju trgovinskih sporazumov ter podpirala spoštovanje pravil in standardov, zlasti v zvezi s trajnostnim razvojem. Vzpostaviti je treba pravične in uspešne gospodarske odnose med EU in državami v razvoju, da bi zmanjšali revščino in ustvarili dostojna delovna mesta. EU mora ustvariti močnejšo povezavo med prednostnim dostopom in spoštovanjem mednarodnih standardov, kot so pravice delavcev in človekove pravice.
2.6

Predlagana izvedbena vloga Komisije bo osredotočena na tista specifična področja in koncepte, povezane z DDV v EU, pri katerih so potrebne enotna uporaba ter večja gotovost in predvidljivost. Razen predvidenih pristojnosti Komisije bo Svet obdržal svoja izvedbena pooblastila.
Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih in začasnih ukrepih zaradi izbruha COVID-19 glede obnovitve ali podaljšanja nekaterih potrdil, spričeval, licenc, dovoljenj in pooblastil ter odloga nekaterih rednih preverjanj in usposabljanja na nekaterih področjih prometne zakonodaje za referenčna obdobja, ki sledijo tistim iz uredbe Uredbe (EU) 2020/698

(COM(2021) 25 final – 2021/0012 (COD))

(2021/C 123/17)

Zaprosili Svet Evropske unije, 28. 1. 2021 Evropski parlament, 8. 2. 2021 Pravna podlaga členi 91, 100(2) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 27. 1. 2021 Plenarno zasedanje št. 557 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) mnenje sprejeto soglasno

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 557. plenarnem zasedanju 27. in 28. januarja 2021 (seja z dne 27. januarja) soglasno sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES glede oprostitev pri uvozu in nekaterih dobavah v zvezi z ukrepi Unije v javnem interesu

(COM(2021) 181 final – 2021/0097 (CNS))

(2021/C 286/31)

Zaprosilo Svet Evropske unije, 16. 4. 2021 Pravna podlaga člen 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo Datum sprejetja na plenarnem zasedanju 27. 4. 2021 Plenarno zasedanje št. 560 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 220/0/7

Odbor je pravila obdavčevanja v zvezi s krizo zaradi COVID-19 že podprl v mnenju o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2011/16/EU zaradi nujne potrebe po odložitvi nekaterih rokov za predložitev in izmenjavo podatkov na področju obdavčevanja zaradi pandemije COVID-19 [COM(2020) 197 final – 2020/0081 (CNS)], o predlogu sklepa Sveta o spremembi direktiv (EU) 2017/2455 in (EU) 2019/1995 glede datumov prenosa in začetka uporabe zaradi krize, ki je posledica izbruha COVID-19 [COM(2020) 198 final – 2020/0082 (CNS)] in o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/2454 glede datumov začetka uporabe zaradi krize, ki jo je povzročil izbruh COVID-19 [COM(2020) 201 final – 2020/0084 (CNS)] (1), sprejetem 10. junija 2020, in ta sprememba Direktive Sveta 2006/112/ES (2) tudi ne vključuje dodatnih predlogov, h katerim bi moral EESO podati svoje pripombe, zato je na 560. plenarnem zasedanju 27. in 28. aprila (seja z dne 27. aprila 2021) z 220 glasovi za, nobenim glasom proti in 7 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje in zavzeti enako stališče kot v zgoraj navedenem dokumentu.

V Bruslju, 27. aprila 2021 Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Christa SCHWENG

(1) UL C 311, 18.9.2020, str. 76.

(2) UL L 347, 11.12.2006, str. 1.
4.15

Zadruge in oblike sodelovanja na splošno so namreč posebej primerne za upravljanje dejavnosti posredovanja, izmenjave ali souporabe podatkov med državljani (delavci, potrošniki in podjetniki) in podjetji, saj omogočajo uskladitev interesov glede upravljanja podatkov med posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, in zadružnimi imetniki podatkov – v tem primeru v lasti posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, – in bi lahko zagotovile skupno participativno upravljanje med državljani, podjetji in podjetniki, ki bi lahko imeli dvojno vlogo, in sicer bi delovali tako kot posredniki kot tudi uporabniki in prejemniki podatkov. Ta mehanizem bi lahko podprl vzdušje zaupanja in odprtosti, ki je pogoj za dobro upravljanje podatkov na evropskem enotnem digitalnem trgu.
4.8

Predlog predvideva precejšnje izboljšave zmogljivosti centra, in sicer: — izboljšanje sposobnosti za spremljanje zdravstvenih razmer na podlagi digitaliziranih sistemov spremljanja, — boljša pripravljenost v državah članicah z oblikovanjem nacionalnih načrtov za preprečevanje in odzivanje ter okrepitvijo zmogljivosti za integrirano hitro odzivanje na področju zdravstva, — okrepitev ukrepov za obvladovanje epidemij in izbruhov z zavezujočimi priporočili o obvladovanju tveganj, — razširitev zmogljivosti za mobilizacijo in napotitev zdravstvene projektne skupine EU, — spremljanje in ocenjevanje zmogljivosti zdravstvenih sistemov za diagnosticiranje, preprečevanje in zdravljenje specifičnih nalezljivih in nenalezljivih bolezni, — povečanje zmogljivosti za opredelitev skupin prebivalcev, ki so najbolj ogrožene in potrebujejo ciljno usmerjene ukrepe, — okrepitev povezav med raziskavami, pripravljenostjo in odzivanjem ter povezovanje politik na področju javnega zdravja in raziskovalnih skupnosti, — krepitev kompetenc za varovanje zdravja z usklajevanjem nove mreže referenčnih laboratorijev EU in nove mreže nacionalnih služb za transfuzijo, presaditve in oploditev z biomedicinsko pomočjo, — širitev dela na področju nalezljivih bolezni, — prispevanje k zavezi EU glede zdravstvene varnosti in pripravljenosti na svetovni ravni.
3.30

Prav tako bi bilo treba po predložitvi poročila ESMA razmisliti o možnosti končanja pilotne ureditve in jo začeti postopoma opuščati, kar bi udeležencem na trgu omogočilo, da iz ureditve postopno izstopijo in si pri tem povrnejo čim več stroškov, ki so jih imeli s preizkušanjem. EESO meni, da bi se lahko model pilotne ureditve uporabil tudi za priznanje vloge investicijskih podjetij in bank, ki izvajajo dejavnosti v zvezi z delovanjem trgovalne infrastrukture na podlagi DLT ter skrbništvom in upravljanjem vrednostnih papirjev.
Da bi dosegli nevtralen učinek na podnebje, so zato potrebni različni pristopi h kratkoživim in dolgoživim toplogrednim plinom. Da bi trajno povišano temperaturo, ki je posledica nadaljnjega sevanja CO 2 , znižali na raven pred emisijami CO 2 , je treba s ponori CO 2 aktivno zmanjšati koncentracijo CO 2 v ozračju. Če pa želimo, da bi v primeru stalnih (neizogibnih) emisij CO 2 temperatura ostala stabilna, je treba iz ozračja stalno odvzemati količino CO 2 , ki ustreza emisijam („neto ničelne emisije“). To se odraža v cilju ničelne stopnje neto emisij toplogrednih plinov. Po drugi strani se v primeru (biogenih) virov metana podnebno nevtralen učinek doseže že s stabilnimi emisijami, izravnava emisij metana, izraženih v ekvivalentu CO 2 , z odvzemom toplogrednih plinov iz ozračja pa povzroči učinek hlajenja.
1.6

Osredotoča se predvsem na vodik in električno energijo iz vetrnih elektrarn na morju. To sta pomembni tehnologiji, vendar bi ju morali uporabljati le dopolnilno, in sicer tam, kjer električna energija iz vetrnih elektrarn na kopnem, sončna energija in kratkotrajno shranjevanje, kot so baterije, ne zadostujejo. Električna energija iz vetrnih elektrarn na kopnem in sončna energija kratkoročno namreč nista samo najcenejši obliki proizvodnje električne energije, temveč sta tudi najboljši možnosti za doseganje enega od strateških ciljev energetske unije – decentralizacije. Ta bi pripomogla k ustvarjanju varnih in kakovostnih delovnih mest, celovitemu izkoristku socialnih in regionalnogospodarskih prednosti energetskega prehoda, krepitvi vloge potrošnikov kot proizvajalcev-odjemalcev in njihovi postavitvi v središču energetskega sistema, k boju proti energijski revščini, izboljšanju energetske varnosti in hkratnemu spodbujanju regionalnega razvoja ter zagotavljanju javne podpore za prehod. Zlasti električna energija iz vetrnih elektrarn na kopnem in fotonapetostne naprave omogočajo neposredno povezovanje sistema: na primer tako da se sončna energija uporabi na kraju samem za polnjenje električnih avtomobilov ali da se električna energija iz vetrnih elektrarn uporabi za pretvorbo v toploto. Komisija v svojem sporočilu ne upošteva tega velikega potenciala pridobivanja električne energije iz vetrnih elektrarn na kopnem in fotonapetostnih naprav, kar je po mnenju EESO velika napaka.
Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 1313/2013/EU o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite

(COM(2020) 220 final – 2020/0097 (COD))

(2021/C 10/12)

Zaprosilo Svet, 24. 6. 2020 Pravna podlaga člen 196 in člen 322(1)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 29. 10. 2020 Plenarno zasedanje št. 555 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 209/0/9

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga, poleg tega je svoja stališča o tem vprašanju že izrazil v mnenjih o okrepitvi zmogljivosti civilne zaščite EU – rescEU (1) in mehanizmu Unije na področju civilne zaščite (sprememba) (2), sprejetih 18. oktobra 2018 oziroma 19. junija 2019. Zato je na 555. plenarnem zasedanju 27., 28. in 29. oktobra 2020 (seja z dne 29. oktobra 2020) z 209 glasovi za in 9 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje in zavzel enako stališče kot v navedenih mnenjih.

V Bruslju, 29. oktobra 2020 Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Christa SCHWENG

(1) UL C 62, 15.2.2019, str. 231.

(2) UL C 282, 20.8.2019, str. 49.
Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Sveta o spremembi Direktive Sveta 2006/112/ES glede začasnih ukrepov v zvezi z davkom na dodano vrednost za cepiva proti COVID-19 ter in vitro diagnostične medicinske pripomočke za COVID-19 v odziv na pandemijo COVID-19

(COM(2020) 688 final – 2020/0311 (CNS))

(2021/C 56/09)

Zaprosilo Svet Evropske unije, 6. 11. 2020 Pravna podlaga člen 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 2. 12. 2020 Plenarno zasedanje št. 556 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 195/0/3

Odbor je pravila obdavčevanja v zvezi s krizo zaradi COVID-19 že podprl v mnenju o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2011/16/EU zaradi nujne potrebe po odložitvi nekaterih rokov za predložitev in izmenjavo podatkov na področju obdavčevanja zaradi pandemije COVID-19 [COM(2020) 197 final – 2020/0081 (CNS)], o predlogu sklepa Sveta o spremembi direktiv (EU) 2017/2455 in (EU) 2019/1995 glede datumov prenosa in začetka uporabe zaradi krize, ki je posledica izbruha COVID-19 [COM(2020) 198 final – 2020/0082 (CNS)] in o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/2454 glede datumov začetka uporabe zaradi krize, ki jo je povzročil izbruh COVID-19 [COM(2020) 201 final – 2020/0084 (CNS)] (1), sprejetem 10. junija 2020, in ta sprememba Direktive Sveta 2006/112/ES tudi ne vključuje dodatnih predlogov, h katerim bi moral EESO podati svoje pripombe, zato je na 556. plenarnem zasedanju 2. in 3. decembra 2020 (seja z dne 2. decembra 2020) s 195 glasovi za, nobenim glasom proti in 3 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje in zavzeti enako stališče kot v zgoraj navedenem dokumentu.

V Bruslju, 2. decembra 2020. Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Christa SCHWENG

(1) UL C 311, 18.9.2020, str. 76.
3.3.4

Ključne značilnosti lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, na mestnih območjih ( 1 ) — lokalna medsektorska partnerstva, podobna lokalnim akcijskim skupinam za podeželska območja, vključevanje različnih sektorjev (podjetja, neprofitne organizacije, javna uprava in/ali posebne institucije, kot so šole, zavodi, javni organi, banke), — skupna razvojna strategija (teritorialno integrirana, medsektorska, osredotočena na eno ali več tem, utemeljena na posebnih potrebah in priložnostih mestnih območij, zasnovana v skladu z veljavno strategijo za razvoj mest ter financirana iz različnih javnih in zasebnih virov), — pristop od spodaj navzgor, pri katerem pobuda izhaja neposredno iz zadevnega kraja s potrjenim vključevanjem partnerjev in javnosti, — usklajeno delovanje (z načrtovanjem in uporabo javnih in zasebnih virov, skupnih projektov), možnost večstranske integracije (teritorialne, časovne, materialne, finančne in institucionalne), — partnersko in decentralizirano odločanje o financiranju projektov lokalnih predlagateljev prek organov lokalnih medsektorskih partnerstev, — poudarek na inovativnosti rešitev – tj. dejavnosti in ukrepi, ki so na zadevnem področju novi in spodbujajo razvoj (ne le preoblikovanje dejavnosti, ki so bile običajne v preteklosti), — sodelovanje v mrežah, zlasti med lokalnimi medsektorskimi partnerstvi znotraj držav članic in/ali med lokalnimi medsektorskimi partnerstvi znotraj EU.
6.8

Opredeliti je treba ključne industrijske panoge in sektorje ter jih podpreti, od človeških virov do raziskav, kar bo privedlo do evropske industrijske politike, ki bo ščitila te strateške sektorje na trgu in zagotavljala zanesljivo oskrbo s ključnimi proizvodi, kot so respiratorji, maske in drugo. Pri tem je treba podpreti podjetja, ki selijo proizvodne zmogljivosti v Evropo, kar bo EU omogočilo, da bo ponovno prevzela nadzor nad proizvodnjo in si zagotovila neodvisnost od svetovnega trga, a vedno v skladu s pravičnim ekološkim prehodom. Vse večja odvisnost EU od uvoza zdravil in aktivnih farmacevtskih učinkovin lahko privede do pomanjkanja zdravil in zdravstvenih tveganj, s tem pa do sistemskih težav. To resno ogroža strateško avtonomijo EU.
6.12

Računsko sodišče je večkrat poudarilo, da je treba okrepiti evropsko prisotnost in ukrepanje na področju zdravstvenih sistemov, da bodo ti bližje evropskim državljanom onkraj meja in da se izboljšajo zdravstvene storitve, zlasti za najbolj ranljive in ekonomsko najšibkejše. EESO tudi poziva Komisijo, naj poudari družbene vrednote, ki so jasno opredeljene v Pogodbah in morajo dejansko postati del kulture in ukrepov za Evropsko unijo zdravja.
Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 223/2014 glede uvedbe posebnih ukrepov za reševanje krize zaradi COVID-19

(COM(2020) 223 final – 2020/0105 (COD))

(2020/C 311/14)

Zaprosilo Evropski parlament, 17. 6. 2020 Svet, 8. 6. 2020 Pravna podlaga tretji odstavek člena 175 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 10. 6. 2020 Plenarno zasedanje št. 552 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 225/2/3

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga, poleg tega je svoje stališče o tem vprašanju že izrazil v dokumentu o stališču SOC/651 – Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD)/kriza COVID-19 (EESC-2020-01741-00-01-PAC-TRA-SL), ki ga je Svetu in Evropskemu parlamentu poslal 15. aprila 2020, zato je na 552. plenarnem zasedanju 10. in 11. junija 2020 (seja z dne 10. junija) z 225 glasovi za, 2 glasovoma proti in 3 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje in zavzeti enako stališče kot v zgoraj navedenem dokumentu.
7.1

Trajnostni razvoj bi lahko postal orodje za boj proti krepitvi populističnih in protisistemskih nagnjenj prikrajšanih državljanov, ki so izključeni iz odločanja in nimajo moči. To ne sme biti elitistična agenda, temveč projekt, osredotočen na ljudi, katerega cilj je, da trajnostne potrošniške odločitve postanejo cenovno in drugače dostopne. Poskusi reševanja težav z zviševanjem stroškov oseb, ki že tako težko shajajo in se počutijo prikrajšane in izključene, vodijo k jasnemu zavračanju političnih rešitev (npr. podnebne politike in številnih okoljskih politik) in se kažejo v ekstremizmu in ozkoglednem zavračanju migracij. Dostojno delo je nujen pogoj za prehod na trajnostnost.
3.7.3

Nekatera delovna mesta izginjajo, druga se hitro razvijajo, obstoječa delovna mesta pa zahtevajo pridobivanje novih znanj in spretnosti. Za odpravljanje pomanjkanja znanj in spretnosti, množične brezposelnost in naraščajoče neenakosti so potrebni posebni ukrepi, in sicer preusposabljanje in izboljšanje znanj in spretnosti, proaktiven pristop k vseživljenjskemu učenju, ustrezne spodbude in oprema ter večsektorska partnerstva.
4.2

Učenje o EU, demokratičnih vrednotah, strpnosti in državljanstvu pa tudi o vlogi EU v svetu bi moralo biti horizontalna tema v šolah, ki bi se poučevala v okviru vseh predmetov in projektov, in ne le pri posebnih urah zgodovine ali državljanske vzgoje . Učencem je treba ponazoriti primere aktivne udeležbe v družbenih dejavnostih in prostovoljstvu, zato je treba akterje civilne družbe in sindikate ter predstavnike podjetij povabiti, da predstavijo svoje delo. Učence bi bilo treba spodbujati k sodelovanju v demokratičnih procesih odločanja na lokalni, nacionalni in evropski ravni. Poleg tega bi morali ravnatelji in učitelji vzpostaviti sodelovalno demokratično šolsko kulturo , in sicer s sodelovanjem svetov šole in vključevanjem staršev in učencev v odločanje, ter zagotoviti skupno upravljanje.
2.6

Evropske agencije za mejno in obalno stražo , da bi se izboljšal nadzor zunanjih meja držav članic in schengenskega območja ter da bi se: To agencijo je leta 2016 nadomestila druga ( 3 ) na podlagi izkušenj, da bi se izboljšal nadzor zunanjih meja držav članic in schengenskega območja ter da bi se: — pripravila ocena ranljivosti držav članic glede zmogljivosti nadzora oseb na mejah, — organizirale skupne operacije in hitro posredovanje na mejah, da bi okrepili zmogljivosti držav članic pri nadzorovanju zunanjih meja in se soočili z izzivi, ki so posledica nezakonitega priseljevanja in organiziranega kriminala, — zagotovila pomoč Komisiji pri usklajevanju podpornih skupin, kadar se država članica srečuje z nesorazmernimi migracijskimi pritiski na določenih območjih na svojih zunanjih mejah, — zagotovil praktičen odziv v razmerah, ki zahtevajo nujno ukrepanje na zunanjih mejah, — zagotovila tehnična in operativna pomoč pri akcijah iskanja in reševanja oseb v stiski na morju, do katerih pride med operacijami varovanja meja, — prispevala k vzpostavitvi hitre rezervne sestave najmanj 1 500 mejnih policistov, — imenovali uradniki za zvezo Agencije v državah članicah, — organizirale, usklajevale in izvajale operacije vračanja in posredovanja, — spodbudilo operativno sodelovanje med državami članicami in tretjimi državami na področju upravljanja meja.
5.6

EESO znova poziva k vključitvi socialnih partnerjev in drugih organizacij civilne družbe v postopek vlaganja vlog za finančno pomoč iz ESPG že od samega začetka postopka in nato v vseh fazah obdelave vlog, in sicer tako na ravni podjetij, regij, držav članic in EU. Glede na svoje podrobno poznavanje lokalnih razmer in posebnosti lahko pomembno vlogo igrajo tudi regionalne oblasti in občine.
4.12.2

EESO zlasti meni, da je treba za odpravo teh pomanjkljivosti nameniti precejšnja sredstva za raziskave in inovacije. Sredstva, dodeljena za obdobje 2018–2020, so nedvomno pomembna, vendar jih je treba zagotoviti tudi v prihodnjem večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027. Zlasti je ključno, da se podpirajo raziskave na področju alternativnih virov energije, ki so v celoti obnovljivi, čisti in nimajo vplivov na okolje, in da se premostijo nekatere očitne omejitve v zvezi z razpoložljivostjo surovin in vplivi na okolje, ki so že značilne za baterije za električne motorje. Poleg tega je bistveno oblikovati usposobljeno delovno silo, in sicer s črpanjem sredstev iz programa Erasmus+ ter vključevanjem univerz in raziskovalnih središč.
3.7

EESO poudarja, da so bili glede trase koridorja, ki jo sedaj predlaga Komisija, izraženi pomisleki tako v zvezi s podrobnostmi kot na splošno. Med posvetovanjem pri pripravi predloga so številna pristanišča na južni obali Rokavskega preliva, združenja francoskih pristanišč in francoske regionalne oblasti izrazili pomisleke glede trase, ki ji predlog v glavnem sledi. Pozvali so k vključitvi pristanišč Dunquerque, Calais, Le Havre, Roscoff in Brest v predlagano povezavo koridorja Severno morje–Sredozemlje in prilagoditev trase atlantskega koridorja jedrnega omrežja. Podobno so tudi mnogi irski deležniki izrazili pomisleke glede učinkovitosti dolge pomorske povezave, ki naj bi nadomestila „kopenski most“ preko Združenega kraljestva, saj so mogoče krajše pomorske poti, na primer z Irske do pristanišč v Bretaniji. Poudarjeno je bilo, da bi bile krajše pomorske poti primernejše, na primer za pokvarljivo blago.
3.12.2

EESO pozdravlja namero predloga, da dodatno spodbudi vlade k izboljšanju dostopnosti in kakovosti predšolske vzgoje. Za zagotovitev pravice vseh otrok in družin do kakovostne finančno dostopne predšolske vzgoje in varstva so potrebna dodatna prizadevanja. Visokokakovostne storitve so odločilne za izboljševanje učnih izidov, vključno z razvojem socialnih kompetenc. Visokokakovostna predšolska vzgoja in varstvo vodita do doseganja boljših osnovnih spretnosti ter sta učinkovito orodje za preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja.