Bruselj, 2.3.2005

KOM(2005) 73 končno

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Letno strateško načrtovanje za leto 2006

VSEBINA

1. Uvod 3

2. Položaj Unije in prednostne naloge politike za leto 2006 3

2.1. Blaginja 4

2.2. Solidarnost 6

2.3. Varnost 7

2.4. Uveljavljanje zunaj meja 9

3. Splošni okvir za človeške vire in finančna sredstva za leto 2006 10

3.1. Človeški viri 10

3.1.1. Kadrovska okrepitev, povezana s širitvijo 10

3.1.2. Prispevek k osrednji skupini uslužbencev 11

3.1.3. Skupni človeški viri, ki so na voljo za štiri prednostne naloge 11

3.1.4. Poseben položaj nekaterih služb 12

3.2. Finančna sredstva 12

3.2.1. Finančne posledice prednostne naloge „Blaginja“ 14

3.2.2. Finančne posledice prednostne naloge „Solidarnost“ 14

3.2.3. Finančne posledice prednostne naloge „Varnost“ 15

3.2.4. Finančne posledice prednostne naloge „Uveljavljanje zunaj meja“ treh notranjih prednostnih nalog 15

1. UVOD

V prvi fazi zdaj že uveljavljenega letnega načrtovanja Komisije to letno strateško načrtovanje vzpostavlja prednostne naloge politike za leto 2006, določa pobude, ki jih bodo pomagale uresničiti, in sprejema proračunski okvir, tako da prednostne naloge prejmejo potrebna sredstva.

Po sprejetju letnega strateškega načrtovanja, ki postavlja okvir in smernice za proračunske in zakonodajne ukrepe, se bosta v tem obdobju pričela pripravljati predhodni predlog proračuna in medinstitucionalni dialog.

Na podlagi tega se bo pripravil delovni program, ki naj bi ga Komisija sprejela novembra 2005. Kot je že običajna praksa, bo točkam delovnega programa Komisije praviloma priložena presoja vplivov. Na podlagi presoje vplivov se bo Komisija odločila, ali bo pobudam, predvidenim v nadaljevanju, sledil predlog.

Celotno obdobje bo tako pomenilo osnovo za operativno načrtovanje programov , ki ga izvajajo generalni direktorati in oddelki, ki bodo te prednostne naloge politike vključili v svoje letne načrte upravljanja za leto 2006. Letna poročila o delu za leto 2006 bodo ocenila uresničevanje teh načrtov upravljanja, o povzetkih pa bodo obveščeni Evropski parlament, Svet in Evropsko računsko sodišče.

2. POLOžAJ UNIJE IN PREDNOSTNE NALOGE POLITIKE ZA LETO 2006

Na evropski ravni bo leto 2006 zelo pomembno glede uresničevanja petletnih strateških ciljev, sprejetih 26. januarja, in glede njihovega najpomembnejšega cilja – ponovnega vzpostavljanja rasti in delovnih mest v Evropi. Strateški cilji so že vplivali na delovni program Komisije, ki je bil sprejet istega dne, vendar pa bo leto 2006 ključno za njihovo konkretno uresničevanje . Naj jih nekaj naštejemo: na osnovi pregledov in usmeritev, ki se pričakujejo letos, bi moral biti viden napredek pri uresničevanju lizbonske strategije, strategije trajnostnega razvoja in socialne agende 2006–2010. Na področju svobode, varnosti in pravice je v drugi polovici leta 2006 že predvidena presoja haškega programa v povezavi z začetkom veljavnosti ustave. Kar se tiče zunanjih odnosov, se bo pričela nova faza postopka širitve; treba je izboljšati dosežke na področju sedanje politike do sosednjih držav.

Leto 2006 bo tudi leto priprav in načrtovanja prihodnosti . Države članice bodo v kritični fazi postopka ratifikacije ustave, Komisija pa bo morala zagotoviti, da bo na najprimernejši način poskrbljeno za institucionalne in politične spremembe, ki izhajajo iz ustave. Komisija bo še naprej podpirala proces ratifikacije in pripravila več zakonodajnih pobud, da se zagotovi takojšnje izvajanje ustave, ko bo 1. novembra 2006 začela veljati. To leto bo zelo pomembno tudi za pripravo finančne perspektive za obdobje 2007–2013 in za zagotavljanje ustreznega načrtovanja programov, če naj bi bila nova generacija finančnih instrumentov popolnoma pripravljena za izvajanje 1. januarja 2007 (na področju strukturnih skladov, razvoja podeželja, raziskav in razvoja, konkurenčnosti in inovacij, pravice, svobode in varnosti ali zunanjih odnosov).

Na mednarodni ravni bodo zelo pomembne zadeve v zvezi z mirom, odpravljanjem revščine, varnostjo in stabilnostjo. Upamo, da bo 2006 tudi leto konkretnega napredka na mednarodnem prizorišču , ne glede na to, ali gre za napredek pri reševanju izraelsko-palestinskega spora z vzpostavitvijo ponovnega dialoga med obema stranema, za uresničevanje razvojne agende iz Dohe po ministrski konferenci decembra v Hong Kongu, za uresničevanje načrta dejavnosti EU, namenjenega krepitvi njenih zmogljivosti na področju kriznega upravljanja, za pomembne postopke predvidene prenove (Irak, južna Azija po tsunamiju, Afganistan) ali za uresničevanje konkretnih ukrepov za izkoreninjenje revščine po pregledu razvojnih ciljev tisočletja v letu 2005.

Gre za prvo letno strateško načrtovanje, ki ga je sprejela nova Komisija. Na podlagi petletnih strateških ciljev bo to politično obdobje zelo pomembno pri zagotavljanju ustaljenosti z delom, ki ga je nova Komisija začela v svojem delovnem programu za leto 2005. V letnem strateškem načrtovanju mora biti opisano uresničevanje petletne strategije v letu 2006.

V letnem strateškem načrtovanju za 2006 se bodo torej jasno upoštevale prednostne naloge iz partnerstva za evropsko prenovo , navedene v petletnih strateških ciljih: Evropo ponovno usmeriti na pot blaginje ; okrepiti našo zavezanost solidarnosti ; izboljšati varnost državljanov ter načrtovati in spodbujati te prednostne naloge zunaj naših meja z močnejšo prisotnostjo na svetovnem prizorišču . V letu 2006 se bo Komisija še naprej posvečala pozornost najnujnejši prednostni nalogi: ponovno vzpostaviti dinamično in trajnostno rast v Evropi ter državljanom zagotoviti več delovnih mest in boljša delovna mesta.

Razen teh političnih prednostnih nalog bo eden izmed osnovnih izvedbenih ciljev za to Komisijo v letu 2006 ostalo pravilno delovanje razširjene Evropske unije, kontinuiteta dejavnosti, ki že potekajo, in popolno uresničevanje politik in pravil v vseh državah članicah. Zaradi tega je treba neprestano namenjati pozornost učinkovitemu uresničevanju evropske zakonodaje in še naprej razvijati obvladovanje tveganja na vseh področjih, povezanih z izvrševanjem proračuna Skupnosti. To vključuje tudi kontinuiteto od razvoja politike do izvajanja politike s pomočjo moderne, učinkovite in vestne uprave. V tem pogledu je treba opozoriti, da se letno strateško načrtovanje osredotoča na nove pobude za leto 2006. Zato to ne odraža vseh dejavnosti Komisije, predvidenih za 2006 in še zlasti ne podrobnosti poglavitnih dejavnosti, ki že potekajo, in ki izhajajo iz odgovornosti Komisije, da opravlja tekoče obveznosti v skladu s svojo vlogo v okviru pogodb.

Trajnostni razvoj bo za Komisijo ostal najpomembnejši od vseh ciljev politik EU. Priprava in izvajanje politik v letu 2006 bosta temeljila na novi strategiji komuniciranja Komisije. Komunikacijo od zgoraj navzdol bo nadomestil pristop, ki se posveča uporabnikom in temam, pomembnim za državljane. Komunikacija bo vključena v proces politike z boljšim načrtovanjem programov in aktivnim vključevanjem komisarjev. Okrepila se bo vloga predstavništev Komisije. Spodbujalo se bo tudi horizontalne pobude, ki pospešujejo udeležbo javnosti in prispevajo k oblikovanju evropskega javnega prostora.

2.1. Blaginja

Napredek na poti k ciljem, opredeljenim v lizbonski strategiji, je zaenkrat precej slabši, kot je bilo pričakovano. Komisija je pri svojih usmeritvah za vmesni pregled lizbonske strategije opredelila glavne izzive: evropska rast in produktivnost sta manjša kot pri njenih največjih gospodarskih partnerjih, njeno trenutno izboljševanje konkurenčnosti in inovativnosti pa je prepočasno, da bi zagotovili življenjski standard in socialno zaščito evropskih državljanov v srednjeročnem ali dolgoročnem smislu. Zaradi tega se je treba ponovno zavezati lizbonskemu programu, ki je osredotočen na tri glavne cilje: narediti Evropo bolj privlačno za naložbe in delo, spodbujati znanje in inovacije kot gonilno silo rasti ter ustvariti več delovnih mest in boljša delovna mesta. Uresničevanje lizbonske strategije v Uniji in državah članicah je treba močno izboljšati, da bi postala bolj učinkovita in lažje razumljiva. S tem nujnim vprašanjem se bo Evropa prednostno ukvarjala v letu 2006.

Poudarek bo predvsem na:

- uresničevanju na novo opredeljenih usmeritev lizbonske agende, da bi spodbudili gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest;

- delovanju pakta za stabilnost in rast, ki zagotavlja učinkovite makroekonomske in proračunske politike, prav tako pa izboljšuje gospodarsko statistiko;

- oblikovanju in uresničevanju akcijskih načrtov pri zadevnih notranjih in zunanjih sektorskih politikah v skladu z revidirano strategijo trajnostnega razvoja;

- uresničevanju cilja „Za polno zaposlenost“ iz novega socialnega programa;

- izboljševanju delovanja notranjega trga z odstranjevanjem ovir pri storitvah, na finančnem in blagovnem trgu, z izboljševanjem povezljivosti evropskih mrež, s poenostavljanjem in racionalizacijo carinskih postopkov in davčnih pravil, ki veljajo za čezmejne transakcije, ter s pospeševanjem uresničevanja in izvrševanja pravil, vključno s pravili v zvezi z državno pomočjo in proti monopolu v razširjeni Uniji;

- vzpostavljanju pogojev za spodbujanje investiranja v raziskave in razvoj, inovacije, učinkovitost sredstev, sprejemanje okoljskih tehnologij ter uporabo novih komunikacijskih in informacijskih tehnologij;

- pospeševanju mobilnosti pri izobraževanju in učenju, višjih stopnjah usposobljenosti, učinkoviti uporabi zmogljivosti mladih in boljši uporabi starajoče se delovne sile, izboljševanju mobilnosti delovne sile in večjem upoštevanju možnosti priseljevanja, da bo Evropa bolje usposobljena za spremembe in prilagojena nanje.

Blaginja: ključne pobude v letu 2006: Izbrane so bile naslednje ključne pobude: Pripraviti celovito strateško poročilo o napredku pri lizbonskih ciljih do Evropskega sveta spomladi 2006 na podlagi nacionalnih akcijskih programov, pričakovanih proti koncu leta 2005, in na podlagi obveznosti, sprejetih na ravni držav članic, socialnih partnerjev in evropskih organov. Predlagati ukrepe za izboljševanje plačilnih sposobnosti zavarovalnic, izboljševanje dostopa podjetij na trg zaradi obračuna in poravnave finančnih transakcij (po trgovanju) in preoblikovanje direktiv o zavarovanju (razen življenjskega zavarovanja). Nadaljnje ukrepanje po posvetovanju o zakonodaji o avtorskih pravicah. Predlagati ukrepe za nadaljnji razvoj notranjega trga in poštnih storitev ter izboljšati kakovost teh storitev. Predlagati pobude v avtomobilskem sektorju, vključno s poenostavitvijo zakonodaje. Oblikovati pobude za trge za javna naročila na področju obrambe in izboljšati pravno varnost, da bi omogočili uporabo pravil o javnem naročanju za javno-zasebna partnerstva. Okrepiti notranji trg s proizvodi z nadaljnjim povečevanjem medsebojnega priznavanja in spreminjanjem certifikacijskih postopkov. Preučiti ureditveni okvir za elektronske komunikacije. Spodbujati okoljske tehnologije s stalnim uresničevanjem akcijskega načrta za okoljske tehnologije (ETAP). Oblikovati pobudo „i2010: evropska informacijska družba za rast in zaposlovanje“. Dokončno oblikovati notranji trg za zemeljski plin in električno energijo. Sprožiti pobudo za spodbujanje „znanja za rast“, vključno s hitrim uresničevanjem akcijskega načrta za povečanje vlaganj v raziskave in razvoj na 3 % BDP, spodbujanjem človeških virov na področju raziskav in izboljševanjem povezav med znanostjo in družbo. Oblikovati celovito politiko za boj proti davčnim goljufijam in utajam. Razviti evropsko mrežo kvalifikacij (EQF) in evropski sistem zbiranja in prenašanja kreditnih točk (ECVET) za poklicno izobraževanje in usposabljanje, povezan s tem, da bi omogočili preglednost in prenos poklicnih kvalifikacij v okviru EU. razglasiti evropsko leto mobilnosti delavcev; poskrbeti za delovanje in informacijsko tehnologijo pri pobudi za elektronsko carino, da bi ponudili boljše storitve podjetjem, ki se ukvarjajo z mednarodno trgovino; Pripraviti industrijski projekt Sesame za posodobitev nadzora zračnega prometa, kot del pobude „enotno nebo“. Pripraviti tehnološki in industrijski projekt „ERTMS“, da se zagotovi interoperabilnost v železniškem sektorju. |

- 2.2. Solidarnost

Pri izboljševanju evropske rasti in gospodarske dinamike je treba upoštevati okrepljeno zavezanost solidarnosti, socialnim pravicam in izboljševanje evropskega povezovanja in skupnih vrednot. V letu 2006 bo solidarnost zagotovljena prek:

- kohezijskih politik kot osnovnega instrumenta za doseganje cilja ekonomske konvergence s spodbujanjem rasti in konkurenčnosti ter odobritvijo strateških smernic za obdobje 2007–2013;

- varstva okolja in ustreznega upravljanja naravnih virov, ki zagotavlja večjo, a okoljsko trajnostno gospodarsko rast, med drugim tako, da se poveča konkurenčnost z bolj tržno usmerjeno skupno kmetijsko politiko in z razvojem podeželja, ki se bo načrtovalo v letu 2006, ter zagotovitve dolgoročne oskrbe z energijo;

- zaščite temeljnih pravic in boja proti diskriminaciji, spodbujanja enakosti spolov, kulturne raznolikosti, polnega vključevanja mladih v družbo in v delovno življenje ter enakih priložnosti za vse;

- celovit pristop k vprašanju migracije na podlagi haškega programa;

- boja proti spremembam podnebja.

Solidarnost: ključne pobude v letu 2006: Izbrane so bile naslednje ključne pobude: Končati sektorske reforme na področju skupne kmetijske politike glede vina, sadja in zelenjave. Uveljaviti zeleno knjigo o prihodnji pomorski politiki EU za razvoj cvetočega in trajnostnega pomorskega gospodarstva. Pripraviti program pomoči majhnim in srednje velikim podjetjem pri izpolnjevanju okoljske zakonodaje EU. Zagotoviti, da se spoštovanje in spodbujanje temeljnih pravic vključita v vse predloge Komisije in do januarja 2007 začeti s pripravljalnim delom zaradi začetka delovanja Evropske agencije za temeljne pravice. Sprejeti zakonodajni predlog o ustanovitvi Evropskega migracijskega observatorija/agencije. Pripraviti se na ustanovitev Evropskega azilnega urada na podlagi struktur, uveljavljenih v letu 2005. Olajšati življenje državljanov z družinskimi težavami na evropskem območju pravice v civilnih zadevah. Predlagati sporočilo in strategijo na področju enakosti spolov. Predlagati novo strategijo Skupnosti glede zdravja in varnosti pri delu. Sprejeti in spremljati zeleno knjigo o razvoju zakonodaje na področju dela. Oblikovati neobvezen evropski okvir za čezmejna kolektivna pogajanja. V celoti uresničiti vse veje evropske mladinske pobude: mladim zagotoviti človeški kapital in znanja, potrebna v gospodarstvu, ki temelji na znanju; zmanjšati nezaposlenost mladih in omogočiti vstop na trg dela; izboljšati storitve, kot je na primer varstvo otrok, v pomoč družinskemu življenju; bojevati se proti revščini in spodbujati zdrav način življenja in dejavno državljanstvo. Spodbujati učenje jezikov in jezikovno raznolikost z zagotavljanjem uresničevanja jezikovnega akcijskega načrta in nadaljnjega razvoja evropskega kazalca jezikovnega znanja. Okrepiti dejavnosti na področju medčloveške komunikacije, spodbujati dialog med kulturami in kulturno raznolikost v svetovnem merilu, pri čemer je treba upoštevati ustrezne Unescove načine za postavljanje standardov. Razvijati nove zdravstvene strategije, da bi vse ukrepe združili v skladen okvir in tako okrepili zaščito proti novim grožnjam, na primer nalezljivim boleznim. Oblikovati evropski portal za javno zdravje, enotno vseevropsko točko za dostop do podatkov in informacij o javnem zdravju in s tem povezanih področjih. Spremembe podnebja: oblikovati ustrezne zakonodajne in nezakonodajne ukrepe; oblikovati celovit pregled sistema trgovanja z emisijami ter oceniti drugi krog nacionalnih načrtov dodelitve. Dokončno oblikovati vmesni pregled šestega okoljskega akcijskega programa. |

- 2.3. Varnost

Nacionalne meje in nacionalni pravni okviri ne omejujejo terorističnih napadov, organiziranega kriminala ali preprodajalskih mrež. Tudi kriznih razmer na področju javnega zdravja, okolja, transporta ali oskrbe z energijo nacionalni programi ne omejujejo. Varnost je postala skupno vprašanje, ki zahteva vrsto ukrepov in rešitev na lokalni, evropski in tudi globalni ravni. Predvsem na področju čezmejnih groženj in ogrožanja varnosti postaja vloga EU vedno bolj pomembna. Uresničevanje s tem povezanega poglavja haškega programa bo zahtevalo veliko naporov, pri tem pa bo treba zagotavljati tudi varstvo pravic državljanov. Poleg tega bodo evropski ukrepi usmerjeni v prihodnost in inovativni, kar zadeva spopadanje z izzivi, ki jih predstavljajo druge grožnje, ki se pojavljajo.

Poudarek v letu 2006 bo predvsem na:

- napredku pri uresničevanju akcijskega načrta EU o boju proti terorizmu, ki je osredotočen predvsem na izboljševanje učinkovitosti čezmejne izmenjave informacij, onemogočanje financiranja terorizma in izboljševanje pomoči žrtvam;

- olajševanju zakonitega potovanja državljanov tretjih držav znotraj meja EU;

- izboljševanju sodelovanja med sodnimi, policijskimi in carinskimi oblastmi z odpravljanjem pravnih ovir in boljšim usklajevanjem;

- medsebojnem priznavanju in prostem pretoku sodnih odločb v civilnih in kazenskih zadevah, da bi zagotovili čezmejno zagotavljanje pravice;

- zgodnjem opozarjanju in takojšnjem odzivu ter dolgoročnem preprečevanju okoljskih kriz, kriz na področju varnosti živil in zdravstvenih kriz z izboljšanjem mrež za informiranje in nadzor;

- varnosti pri zračnem, cestnem in morskem prometu;

- večji varnosti internetnih storitev in mrež;

- večji varnosti oskrbe z energijo prek okrepljenega sodelovanja med glavnim proizvajalcem in tranzitnimi državami ter spodbujanju obnovljivih vrst energije.

Varnost: ključne pobude v letu 2006: Izbrane so bile naslednje ključne pobude: Sprejeti predloge glede ovir, ki jih morajo policijske enote premagati, da lahko delujejo na ozemlju druge države članice, in uporabe baz podatkov za nadzor zunaj meja za namen kazenskega pregona. Oblikovati elektronski sistem izmenjave informacij, pridobljenih iz kazenske evidence, razviti in pričeti z uresničevanjem akcijskega načrta EU o javno zasebnem partnerstvu na področju boja proti organiziranemu kriminalu in terorizmu. Izboljšati financiranje raziskav na področju varnosti in izboljšati usklajenost obstoječih zmogljivosti na področju civilne družbe, varnosti in obrambe. Izboljšati obrambne zmožnosti EU z odpravljanjem trenutne razdrobljenosti segmentov trga in razvojem interoperabilnosti. Pripraviti nov akcijski načrt za promocijo varnosti mrež in informacij vključno s spletnim kriminalom, zaščito identitete in zasebnosti. Razviti varnostne preglede v pristaniščih in na letališčih. Predlagati sporočilo in strategijo o pripravljenosti na področju javnega zdravja in odziv na pandemijo gripe in teroristične grožnje za javno zdravje. Pričeti s storitvami globalnega spremljanja okolja in varnosti (GMES). Oblikovati akcijski načrt za energetsko učinkovitost. Razviti sistem za obvladovanje tveganja na področju varnosti zunanjih meja. Oblikovati nove pobude in nadalje razvijati varno skladiščenje jedrskih odpadkov ter okrepiti politike jedrske varnosti. Predlagati nov sveženj ukrepov za izboljšanje pomorske varnosti. |

- 2.4. Uveljavljanje zunaj meja

Evropa sama ne more uresničiti nobene od navedenih nalog: Evropa ne more doseči večje blaginje v osami. Blaginja v tretjih državah pripomore k večji blaginji v EU in obratno. Evropa nikakor ne more omejiti svojega truda na področju solidarnosti na področje znotraj svojih meja. Brez sodelovanja tretjih držav ne more poskrbeti za varnost svojih državljanov. Zunanji odnosi so način za spodbujanje in zaščito naših prednostnih nalog in vrednot zunaj naših meja. Da bi to lahko učinkovito dosegla, se mora Unija zanašati na zaupanje svojih državljanov in zdravo gospodarstvo, nastopati enotno in razglašati usklajeno stališče. Glede na to bo leto 2006 tudi ključno leto za pripravo na začetek službovanja ministra za zunanje zadeve/podpredsednika Komisije in za pripravo evropske službe za zunanje ukrepe do ratifikacije ustave.

V letu 2006 bodo zunanji ukrepi Komisije namenjeni doseganju naslednjih ciljev:

- pripraviti se na pristop Bolgarije in Romunije ter napredovati pri pogajanjih o prihodnjih širitvah, predvsem začeti postopek s Turčijo;

- zagotoviti učinkovito uresničevanje evropske politike do sosednjih držav in časovni načrt pogajanja o skupnem prostoru z Rusijo na štirih področjih (t. i. „four common space“);

- nadaljevati mednarodna trgovinska pogajanja na vseh ravneh: v Svetovni trgovinski organizaciji in tudi s ključnimi dvostranskimi in regionalnimi partnerji;

- zagotoviti konstruktivno sodelovanje v bližnjevzhodnem mirovnem procesu v okviru četverice in v tesnem sodelovanju z udeleženci;

- še naprej podpirati regionalno stabilnost, obnovo in politični prehod v Iraku;

- nadaljevati z obnovo in sanacijo po tsunamiju;

- izboljšati čezatlantski dialog in oblikovanje skladnih in učinkovitih odnosov s ključnimi partnerji, predvsem s tesnejšim varnostnim sodelovanjem in ureditvenim zbliževanjem;

- izboljšati dialog z najpomembnejšimi dobavitelji energije glede na vedno večjo odvisnost Evrope od uvoza energije;

- uresničevati novo razvojno politiko za pospeševanje trajnostnega razvoja in odpravljanja revščine na podlagi okvira, predlaganega v letu 2005, in pregleda razvojnih ciljev tisočletja, vključno s posebnim odzivom v Afriki;

- ponovno potrditi našo trdno zavezanost človekovim pravicam;

- povečati evropske zmogljivosti za spopadanje s krizami in izzivi na področju svetovne varnosti z nadaljnjim uresničevanjem evropske varnostne strategije in akcijskega načrta Unije v petih točkah o zmožnosti hitrega odzivanja, medtem ko se vprašanja stabilnosti in varnosti rešujejo pri koreninah.

Uveljavljanje zunaj meja: ključne pobude v letu 2006: Izbrane so bile naslednje ključne pobude: Uveljavljanje zunaj meja v zvezi z blaginjo Zagotoviti ustrezno spremljanje pred pristopom Bolgarije in Romunije. Spremljati in poročati o pogajanjih s Hrvaško in Turčijo ter po možnosti z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo po sprejemu mnenja o njeni prošnji za članstvo. Po možnosti pričeti s pogajanji o Stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu z Bosno in Hercegovino ter s Srbijo in Črno goro. Predlagati sporočilo in akcijski načrt o konkurenčnosti in trgovinski politiki, ki spodbuja dostop na trg za industrijo EU. Skleniti dogovore o zračnem prevozu s tretjimi državami po sodbah Evropskega sodišča z dne 5. novembra 2002 in pooblastilu Sveta z dne 5. junija 2003. Doseči viden napredek pri pogajanju o sporazumu o gospodarskem partnerstvu s šestimi regijami AKP, da bi omogočili začetek veljavnosti tega sporazuma v letu 2008. Uveljavljanje zunaj meja v zvezi s solidarnostjo pripraviti nove smernice za politiko o podpori človekovih pravic in demokratizacije v okviru štirih novih finančnih instrumentov (2007–2013); Prispevati k nadaljnjim pobudam o trajnostnem razvoju, predvsem o financiranju, medsebojni odvisnosti, Afriki in mednarodnih javnih dobrinah v skladu z letošnjim vrhom G8 in plenarnim srečanjem na najvišji ravni o razvojnih ciljih tisočletja. Izboljšati sposobnost Komisije za odziv na humanitarne katastrofe in izboljšati njeno strategijo preprečevanja nesreč in pripravljenosti nanje ter dati prispevek EU k Svetovnemu zdravstvenemu skladu za boj proti AIDS/HIV, malariji in tuberkulozi. Doseči napredek pri pogajanjih o podnebnih spremembah (v skladu z Okvirno konvencijo o podnebnih spremembah) in biološki raznovrstnosti (Konvencija o biološki raznovrstnosti in Konvencija o trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES). Uveljavljanje zunaj meja v zvezi z varnostjo Pogajati se o sporazumih z glavnimi industrijskimi partnerji, da bi se odzvali na varnostne potrebe in hkrati olajšali trgovanje in potovanja. Vključitev problematike drog v sporazume s tretjimi državami, da se spodbudi mednarodno sodelovanje na področju politik glede drog. Zagotoviti prispevek Unije k obnovi Iraka. Razširiti politični dialog s partnerji v AKP, da bi vključili varnost. Predlagati dve novi sporočili o orožju za množično uničevanje (WMD) ter o orožju malega kalibra, lahkem strelnem orožju in eksplozivnih vojnih ostankih (SALW, ERW). |

- 3. SPLOšNI OKVIR ZA čLOVEšKE VIRE IN FINANčNA SREDSTVA ZA LETO 2006

3.1. Človeški viri

3.1.1. Kadrovska okrepitev, povezana s širitvijo

Na podlagi ocene Komisije[1] je proračunski organ odobril zaposlitev 3 900 dodatnih uslužbencev[2] med letoma 900 in, da bi Komisiji omogočili, da razširi delo na nove države članice in izpolni svoje institucionalne obveznosti. Po zahtevah za 1 280 delovnih mest v letu 2004 in za 700 delovnih mest v letu 2005 se v letu 2006 zahteva še 700 delovnih mest. Komisija tako kot ob prejšnji širitvi leta 2003 zahteva tudi 100 zunanjih sodelavcev za predhodnike delovnih mest, povezanih s prihodnjim pristopom Bolgarije in Romunije. Kadrovska okrepitev v letu 2006 je nujna podlaga za prenos upravljanja in nadzorovanja programov Skupnosti ter za izvajanje pravnega reda Evropskih skupnosti v razširjeni Uniji. Komisija bo nove vire uporabila za opravljanje dodatnih nalog, ki bodo posledica širitve, in za uresničevanje štirih prednostnih nalog politike, če so povezane z razširjeno Unijo.

3.1.2. Prispevek k osrednji skupini uslužbencev

Poleg novih delovnih mest mora Komisija ne glede na širitev aktivirati dodatne vire za uresničevanje prednostnih pobud. Predlaga, da bi to storili s prerazporejanjem znotraj oddelkov in med njimi. Kot v preteklih letih se predlaga, naj se na splošno izmed vseh uslužbencev izbere osrednja skupina uslužbencev za prerazporeditev. Z vzpostavitvijo nove Komisije so oddelki že precej prispevali k številnim večjim notranjim prerazporeditvam in v skladu s tem bo prispevek k osrednji skupini uslužbencev, namenjeni štirim prednostnim nalogam, v letu 2006 omejen na 1 % operativnega osebja. Opredeljevanje manj pomembnih nalog in drugih načinov, na katere se osebje prerazporedi na zadolžitve, povezane s prednostnimi nalogami, bo ostalo temeljni element za utemeljevanje vseh zahtev za nove vire. Prihranki, ki izhajajo iz eksternalizacije (vzpostavitev izvajalskih agencij EAC in SANCO), se tudi preusmerijo k prednostnim nalogam.

3.1.3. Skupni človeški viri, ki so na voljo za štiri prednostne naloge

V spodnji preglednici so prikazani človeški viri, ki bodo po pričakovanjih potrebni za oblikovanje novih pobud ali okrepitev tekočih dejavnosti, razporejeni po prednostnih nalogah in glede na vir.

Prednostne naloge letnega strateškega načrtovanja v letu 2006 | Novi viri, povezani s širitvijo | Prerazporejanje med oddelki | Prerazporejanje znotraj oddelkov | Skupni viri na voljo za prednostne naloge |

1. Blaginja | 183 | 72 | 95 | 350 |

2. Solidarnost | 53 | 16 | 22 | 91 |

3. Varnost | 34 | 12 | 20 | 66 |

4. Uveljavljanje zunaj meja | 25 | 52 | 49 | 126 |

Širitev obstoječih dejavnosti v razširjeni Uniji (vključno s postopnim opuščanjem predpristopnih dejavnosti) | 505 | 102 | 147 | 754 |

SKUPAJ | 800 | 254 | 333 | 1 387 |

Dodeljevanje novih virov, povezanih s širitvijo, po posameznih področjih politike bo zaključeno med pripravo predhodnega predloga proračuna za leto 2006, vključno z razčlenitvijo med notranji delovnimi mesti in zunanjim osebjem.

3.1.4. Poseben položaj nekaterih služb

V okviru Komisije tvori področje zunanjih odnosov posebno „družino“ služb, pri katerih je za posamezne politične odločitve, organizacijske izbire in dodeljevanje sredstev potrebna posebna vsesplošna medsebojna povezanost. Po večjih reformah in prilagoditvah, izvedenih ob spremembi, ki je pripeljala do sedanje Komisije, predvsem prenosu pristojnosti za Zahodni Balkan na Generalni direktorat za širitev, je organizacijska struktura „družine“ Relex zdaj vzpostavljena. Vendar pa je bilo pri procesu prenosa, ki bo kmalu zaključen in se na splošno zdi uspešen, mnogo pristojnosti v zvezi z upravljanjem pomoči ES prenesenih na delegacije Komisije v tretjih državah. Zato se meni, naj se s prihodnjo organizacijo Urada za sodelovanje EuropeAid (AIDCO) omogoči nadaljnja racionalizacija, da se sprostijo viri za prerazporeditev znotraj preostalih služb iz „družine“ Relex za uporabo pri drugih prednostnih pobudah. Predlagano zmanjšanje pri načrtu delovnih mest za AIDCO bo dokončalo proces izenačevanja, ki sledi dekoncentraciji finančnega poslovodenja iz sedeža na delegacije.

Komisija dejavno preučuje, kako naj kar najbolje obravnava vprašanja o virih trenutnih potreb za svojega notranjega revizorja, ki bi deloval tudi kot notranji revizor za agencije Skupnosti, upoštevajoč, da obstoječa sredstva niso zadostna.

3.2. Finančna sredstva

Razprave o letnem strateškem načrtovanju (APS) so imele za posledico, da je predlaganih nekaj novih pobud, zaradi obstoječih pobud pa bo mogoče potrebno prilagajanje virov. To je pomembno zlasti za rubriki 3 in 4, saj bodo kakršne koli prilagoditve vplivale ne le na razpoložljive rezerve v okviru zgornjih mej finančnega načrta, temveč tudi na finančno programiranje. Te spremembe so prikazane spodaj.

Okvir za rubriki 3 in 4 finančnega načrta, ki izhaja iz sklepa o APS 2006 |

(ZAČASNE ŠTEVILKE) |

(v milijonih EUR, pri trenutnih cenah) |

Odobrena sredstva za prevzem obveznosti | proračun 2005 | 2006 |

Fin. prog. | Δ APS | APS 2006 |

3. NOTRANJE POLITIKE |

zgornja meja finančnega načrta | 9 012,0 | 9 385,0 | 9 385,0 |

Skupaj rubrika 3 | 9 052,0 | 9 244,9 | 27,2 | 9 272,1 |

Rezerva | -40,0 | 140,1 | -27,2 | 112,9 |

4. ZUNANJI UKREPI |

zgornja meja finančnega načrta | 5 119,0 | 5 269,0 | 5 269,0 |

Skupaj rubrika 4 | 5 219,0 | 5 048,7 | 342,5(a) | 5 391,2 |

Rezerva | -100,0 | 220,3(c) | -342,5 | -122,2(b) |

(a) V tem znesku so upoštevane vse spremembe obstoječega finančnega programiranja. Spodnja preglednica zajema štiri prednostne naloge. (b) Rezerva v rubriki 4 bi se lahko znižala na 162,2 milijona EUR, če se upošteva sladkorna reforma (40 milijonov EUR). (c) Rezerva iz novembrskega finančnega programiranja je bila 193,3 milijona EUR. Razlika (27 milijonov EUR) se pojasni z znižanji zaradi prenosa Vzhodnega Timorja k ERS in upoštevanja skupaj določenih zneskov za bolezni, ki so povezane z revščino, ter za decentralizirano sodelovanje. |

Ob upoštevanju dodatnih odobrenih proračunskih sredstev, ki izhajajo iz novih pobud, predlaganih v letnem strateškem načrtovanju 2006, ostane pri izdatkih, dodeljenih rubriki 3 „notranje politike“, rezerva pod zgornjo mejo 112,9 milijona EUR.

Kar se tiče kategorije 4 „Zunanji ukrepi“, bo razpoložljiva rezerva v proračunu za leto 2006 precej in prekomerno obremenjena. Prvi tak zahtevek je pomoč za Irak, ki znaša 200 milijonov evrov v proračunu za leto 2005. V skladu z odločitvijo iz Sporočila z dne 9. junija 2004 se pričakuje, da bo v letu 2006 potreben enak znesek, odvisno od nadaljnje ocene zmogljivosti izvajanja na mestu samem. Nadalje bo treba iz rubrike 4 financirati tudi obljubljeno pomoč za obnovo regij, ki sta jih prizadela potres v Indijskem oceanu in tsunami. Komisija je za ta namen napovedala skupni znesek v višini 350 milijonov EUR v obdobju dveh let; polovica tega zneska bo obremenila proračun za leto 2006. Tretji možni zahtevek glede sredstev je podpora za prestrukturiranje držav AKP, ki jih je prizadela sladkorna reforma, in je trenutno ocenjena na 40 milijonov EUR. Zato je jasno, da se lahko v okviru zgornje meje rubrike 4 financira samo del teh dodatnih izdatkov, ne da bi to vplivalo na trenutno naravnanost politike in prednostne naloge politike Unije. Komisija bo zato predlagala uporabo instrumenta prilagodljivosti, da se zagotovi pokritje preostalih potreb.

Finančni vpliv izbranih pobud je povzet v naslednji preglednici, podrobni podatki pa so navedeni v spodnjih oddelkih. Številke, predvidene za vsako od področij politike, ki prispevajo k štirim prednostnim nalogam, se nanašajo na spremembe v zvezi z obstoječim finančnim načrtovanjem in torej upoštevajo dodatne finančne vire, ki naj bi bili potrebni, da se izpolnijo zastavljeni cilji.

Spremembe pri finančnih sredstvih v primerjavi s finančnim načrtovanjem |

Odobrena sredstva za prevzem obveznosti (v milijonih EUR) rubrik finančnega načrta 3 in 4 | Okvirne spremembe pri finančnih sredstvih 2006 |

Področje politike | Blaginja | Solidarnost | Varnost | Zunanje |

Zaposlovanje in socialne zadeve | 8,0 |

Varovanje zdravja in potrošnikov | 3,0 |

Področje svobode, varnosti in pravice | 0,6 | 14,0 |

Zunanji odnosi | 357,6 |

SKUPAJ | 8,0 | 0,6 | 17,0 | 357,6 |

3.2.1. Finančne posledice prednostne naloge „Blaginja“

K „Blaginji“ prispevajo številne politike v načrtovanju programov za leto 2006, predvsem šesti okvirni program za raziskave (5285 milijonov EUR), mladinski programi in programi usposabljanja na področju izobraževanja in kulture (755 milijonov EUR) ter vseevropska omrežja (720 milijonov EUR).

Glede na spremembe v obstoječem načrtovanju programov bo leto 2006 evropsko leto mobilnosti delavcev; da bi omogočili to pobudo, bo obstoječemu finančnemu programiranju za področje politike zaposlovanja in socialnih zadev dodanih 5 milijonov EUR. Nadaljnja 2 milijona EUR bosta dodana ukrepu v zvezi s socialnim dialogom, od česar bo 1 milijon evrov namenjen podpori za izmenjave in strokovne pomoči med organizacijami v novih in starih državah članicah ter uresničevanju sporazumov, ki so jih podpisali socialni partnerji v skladu s Sporočilom Komisije z dne 12. avgusta 2004 o socialnem dialogu. Drugi milijon EUR bo namenjen kampanji za večjo ozaveščenost glede socialne odgovornosti podjetij. Tako študije linij kot drugi ukrepi na področju delovnih razmer, vključno z zdravjem in varnostjo pri delu, se povečajo za 0.5 milijona EUR. To je potrebno za naloge ocenjevanja v razširjeni Uniji in za pripravo na naslednjo širitev. Poleg tega je potreben znesek do 1,6 milijona EUR za pripravo na začetek veljavnosti Agencije REACH v začetku 2007 in znesek 2,5 milijona EUR za Evropsko agencijo za ocenjevanje zdravil (EMA) za izvajanje nedavno sprejete farmacevtske zakonodaje.

3.2.2. Finančne posledice prednostne naloge „Solidarnost“

Strukturni skladi zagotavljajo najpomembnejši del financiranja za prednostno nalogo „Solidarnost“; vendar pa nekateri deli spadajo v rubriko 3 finančnega načrta. Na področju svobode, varnosti in pravice ter v okviru prihodnje Odločbe Sveta o novih mamilih in sintetičnih drogah se proračunu EMCDDA doda še 0,1 milijona EUR, da bodo lahko opravljali nove dejavnosti, vključno s spremljanjem zlorabe dovoljenih drog (zdravila), izmenjavo informacij in oceno tveganja novih mamil in sintetičnih drog. Na področju svobode, varnosti in pravice bo finančnemu načrtu dodanega tudi 0,5 milijona EUR za pomoč razvoju dejavnosti EURODAC in DubliNET. Zaradi tega bosta potrebna konsolidacija in vrednotenje, da se zagotovi nemoteno delovanje razširjenega omrežja in zamenjava zastarele infrastrukture. Na področju okoljske politike se 1,5 milijona EUR premesti z razvoja politike na izvajanje politike. To kaže na večje namenjanje pozornosti uresničevanju, predvsem na področjih narave in biološke raznovrstnosti, kakovosti življenja in trajnostne proizvodnje, potrošnje in uporabe virov, ter na pomen uresničevanja v predpristopni fazi za Bolgarijo in Romunijo.

3.2.3. Finančne posledice prednostne naloge „Varnost“

Ključna področja politike za to prednostno nalogo so svoboda, varnost in pravice, varovanje zdravja in potrošnikov ter promet in energetika. V okviru področja svobode, varnosti in pravice se v letu 2006 dodeli znesek 10 milijonov EUR za razvoj VIS za vključevanje biometričnih podatkov. Pri Komisiji se bo vzpostavil krizni center za upravljanje sistema ARGUS (varnostni sistem splošnega hitrega opozarjanja), namenjen uporabi v izrednih razmerah. Dodatne finančne potrebe znašajo skupaj 1 milijon EUR, od česar je 0,6 milijona EUR namenjenega zaščiti objektov in naprav ter elektronski zaščiti, 0,4 milijona EUR pa informacijski tehnologiji. V okviru oblikovanja dejanskega evropskega območja pravice v kazenskih in civilnih zadevah bo zagotovljen dodaten milijon evrov za vzpostavitev prve faze računalniško podprtega sistema za izmenjavo podatkov o obsodbah. Eurojust bo prejel tudi povečanje v višini 2 milijona EUR za zaključek vzpostavitve svoje infrastrukture, vključno s sistemi ICT. Na področju varovanja zdravja in potrošnikov se finančnemu načrtu doda 1 milijon EUR za Evropski center za preprečevanje in nadzor bolezni (ECDC) zaradi odločitve, da bo agencija v Stockholmu in ne v Bruslju ali Luksemburgu. Na tem področju politike se dodata tudi 2 milijona EUR za pripravljalne ukrepe za pripravljenost in odzivanje na področju javnega zdravja, ker je treba vzpostaviti sistem pred izrednimi razmerami ali mehanizem za koordinacijo, s katerim se mobilizirajo viri ob izbruhu večje zdravstvene krize.

3.2.4. Finančne posledice prednostne naloge „Uveljavljanje zunaj meja“ treh notranjih prednostnih nalog

Na področju zunanjih odnosov bo proračun za leto 2006 gotovo vključeval nadaljnjo pomoč Iraku, ki je enaka znesku za leto 2005 (200 milijonov EUR).

V zvezi s pomočjo za obnovo azijskih regij, ki jih je prizadel tsunami, je Komisija potrdila namen, da zagotovi 350 milijonov EUR za pomoč za obnovo in jih razdeli v letih 2005 in 2006. Ob upoštevanju ocenjevalnih poročil Svetovne banke in Azijske razvojne banke je bila sprejeta odločitev, da se doda 150 milijonov EUR za nove obveznosti v letu 2006.

Na področju razvoja se je Komisija zavezala, da bo pomagala državam AKP, katerih izvoz bi lahko bil prizadet zaradi začetka veljavnosti nove skupne ureditve trga za sladkor. Za prvo leto je pomoč trenutno ocenjena na 40 milijonov EUR. Odločitev o možnostih proračuna in pravni osnovi je treba sprejeti dovolj hitro, da se pomoč lahko razporedi v letu 2006. Proračunski del finančnih sredstev bi moral izhajati iz instrumenta prilagodljivosti.

Ker bo kombinacija teh ukrepov presegla rezervo iz rubrike 4 (za do 162,2 milijona EUR, če se upošteva najvišji znesek za sladkorno reformo 40 milijonov EUR), se bo treba pri delu tega zneska zateči k instrumentu prilagodljivosti. Opiranje na instrument prilagodljivosti zahteva pregled možnosti za prerazporejanje v času priprave predhodnega predloga proračuna. Glede pomoči po tsunamiju je treba premisliti o možnostih za ponovno načrtovanje programa za Azijo. Glede na zmanjšanje finančnega okvira za TACIS za 5,6 milijona EUR se bo od programov, ki se soočajo z resnimi zakasnitvami in/ali težavami pri uresničevanju, morda zahtevalo, da prispevajo k prerazporeditvi.

Druge spremembe, povezane s to prednostno nalogo, so naslednje:

- Programu za podporo sodelovanja sever-jug v boju proti mamilom bo dodanih 6 milijonov EUR. Krepitev te pobude bo financirana s prerazporeditvijo iz ustreznih geografskih programov.

- V primeru SZVP bo dodatnih 7,6 milijona EUR dodanih k finančnemu programiranju (55 milijonov EUR), tako da proračun za ta ukrep ne bo manjši od tistega iz leta 2004 in 2005.

- Nazadnje Komisija napoveduje svoj namen, da se bo strogo držala finančnih okvirnih zneskov, sprejetih s soodločanjem, tudi če bi to pomenilo zmanjšanje v letu 2006 v primerjavi z letom 2005.

[1] Sporočilo z dne 5. junija 2002, KOM(2002) 311.

[2] To ustreza povečanju za 3 400 uslužbencev v operativnem proračunu, 560 zunanjih sodelavcev in 150 raziskovalnih delovnih mest. Po drugi strani pa je predvideno tudi zmanjšanje, enakovredno 210 zunanjim sodelavcem, ki se financirajo iz predpristopnih programov.