OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Komisija je danes sprejela sveženj ukrepov za poglobitev unije kapitalskih trgov, skupaj s sporočilom „Dokončanje unije kapitalskih trgov do leta 2019 – čas za pospešitev izvajanja“. Ta sveženj vsebuje ta predlog, predlog za učinkovit okvir EU za krite obveznice, predlog za spodbujanje čezmejne distribucije investicijskih skladov, predlog za učinkovit okvir za evropske ponudnike storitev množičnega financiranja za podjetja, predlog zakonodaje, ki se uporablja za učinke odstopov terjatev na tretje osebe, in sporočilo o veljavni zakonodaji za učinke poslov z vrednostnimi papirji na njihovo lastništvo.

Krite obveznice so dolžniške obveznosti, ki jih izdajajo kreditne institucije in so zavarovane z omejeno skupino sredstev, v zvezi s katerimi lahko imetniki obveznic neposredno uveljavljajo pravice kot prednostni upniki. Imetniki obveznic imajo hkrati še vedno pravico do terjatev do izdajatelja kot navadni upniki. Ta dvojna terjatev do kritnega premoženja in izdajatelja se imenuje mehanizem „dvojnega zavarovanja“.

Krite obveznice izdajajo kreditne institucije in so tako pomemben in učinkovit vir financiranja za evropske banke. Spodbujajo financiranje hipotekarnih kreditov in kreditov javnemu sektorju, s čimer spodbujajo posojanje v širšem obsegu. Bistvena prednost kritih obveznic v primerjavi z drugimi viri bančnega financiranja, kot so vrednostni papirji s premoženjskim kritjem, je dejstvo, da banke tveganje zadržijo v svojih bilancah stanja, vlagatelji pa imajo terjatve neposredno pri banki. Zato krite obveznice bankam ne omogočajo samo, da posojajo več, ampak tudi da posojajo varneje. Krite obveznice so se tudi zaradi tega bolje odrezale med finančno krizo v primerjavi z drugimi instrumenti financiranja. Izkazale so se za zanesljiv in stabilen vir financiranja za evropske banke v času, ko je zmanjkovalo drugih načinov financiranja.

Z učinkovitim okvirom za krite obveznice na ravni EU bi se povečala uporaba teh obveznic kot stabilnega in stroškovno učinkovitega vira financiranja za kreditne institucije, zlasti na manj razvitih trgih, s tem pa bi pripomogli k financiranju realnega gospodarstva v skladu s cilji unije kapitalskih trgov. Poleg tega bi učinkovit okvir vlagateljem zagotovil širšo in varnejšo paleto naložbenih priložnosti ter bi pripomogel k ohranjanju finančne stabilnosti. Države članice bodo morale ta pravila prenesti v nacionalno zakonodajo in pri tem zagotoviti, da so nacionalni okviri za krite obveznice skladni z zahtevami na podlagi načel iz tega predloga. Vse krite obveznice po Evropi bodo zato morale izpolnjevati minimalne zahteve za uskladitev, kot so določene v tem predlogu.

Učinkovit okvir za krite obveznice je del delovnega programa Komisije za leto 2018. Predsednik Evropske komisije je v pismu o nameri po svojem zadnjem govoru o stanju v Uniji potrdil, da bi bilo treba okvir za krite obveznice začeti ali zaključiti do konca leta 2018, da bi zagotovili bolj povezan in pravičnejši notranji trg. Komisija je junija 2017 to namero potrdila v vmesnem pregledu akcijskega načrta za unijo kapitalskih trgov.

Krite obveznice so na enotnem trgu neenotno razvite; v nekaterih državah članicah so zelo pomembne, v drugih pa manj. Poleg tega so le delno obravnavane v pravu Unije. Medtem ko so zaradi nižjega tveganja z nekaterih vidikov deležne ugodnejše bonitetne in regulativne obravnave (npr. bankam, ki vlagajo v te obveznice, ni treba rezervirati toliko regulativnega kapitala, kot če vlagajo v druga sredstva), pravo Unije ne obravnava celovito, kaj krite obveznice dejansko so. Ugodnejša obravnava je namesto tega zagotovljena za krite obveznice, kot so opredeljene v Direktivi 2009/65/ES. Vendar je bila ta opredelitev pripravljena s posebnim namenom, tj. da se omeji, v kaj lahko vlagajo kolektivni naložbeni podjemi za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), in ni primerna za širše cilje politike unije kapitalskih trgov.

Zakonodajni okvir Unije o kritih obveznicah bi moral povečati zmogljivost kreditnih institucij, da zagotovijo financiranje realnemu gospodarstvu in prispevajo k razvoju kritih obveznic po vsej Uniji, zlasti v tistih državah članicah, kjer trenutno ni trga zanje.

Okvir bi tudi povečal čezmejne tokove kapitala in naložb. S tem bi prispeval k uniji kapitalskih trgov in zlasti k nadaljnjemu povečanju zmogljivosti kreditnih institucij, da podpirajo širše gospodarstvo. Zagotovil bi zlasti, da imajo banke na voljo široko paleto varnih in učinkovitih instrumentov financiranja.

Okvir sestavljata direktiva in uredba, ki bi ju bilo treba obravnavati kot enoten sveženj.

S predlagano uredbo se bo spremenil predvsem člen 129 Uredbe (EU) št. 575/2013 (uredba o kapitalskih zahtevah (CRR)). Spremembe temeljijo na sedanji bonitetni obravnavi, vendar se z njimi dodajajo zahteve glede minimalnega presežnega zavarovanja in nadomestnih sredstev. Tako bi se zaostrile zahteve za krite obveznice, ki so deležne ugodnejše kapitalske obravnave. V predlagani direktivi bodo določeni temeljni elementi kritih obveznic in navedena enotna opredelitev, ki bo služila kot dosledna in dovolj podrobna referenčna točka za namene bonitetne ureditve in se bo uporabljala v vseh finančnih sektorjih. Določile se bodo strukturne lastnosti instrumenta, poseben javni nadzor nad kritimi obveznicami, pravila za uporabo znaka „evropske krite obveznice“ in obveznosti pristojnih organov glede objave na področju kritih obveznic.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Predlog je del tekočih prizadevanj za zagotovitev zadostne kakovosti kritih obveznic, da se upraviči njihova nadaljnja ugodnejša obravnava. Temelji na tekočem delu Evropskega bančnega organa (EBA) za opredelitev dobrih praks v zvezi z izdajanjem kritih obveznic. To delo je odziv na priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB), da je treba ugotoviti in spremljati najboljše prakse, da se zagotovijo stabilni in dosledni okviri za krite obveznice po vsej Uniji. Predlog spreminja obstoječo zakonodajo, kot je priporočila EBA, in jo v celoti usklajuje z veljavnimi predpisi na področju bonitetnih zahtev za institucije, ki vlagajo v krite obveznice.

•Skladnost z drugimi politikami Unije