[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 6.4.2005

KOM(2005) 119 končno

2005/0043 (COD)

2005/0044 (COD)

Predlog

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007 do 2013)

Predlog

SKLEP SVETA

o sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za jedrske raziskave in usposabljanje (2007 do 2011)

(predložene s strani Komisije) {SEK(2005) 430}{SEK(2005) 431}

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Kontekst predloga

Politični kontekst in cilji tega predloga so določeni v sporočilu „Oblikovanje ERP znanja za rast“[1], ki ga istočasno predstavlja Komisija.

Znanje je v središču Lizbonske agende in na njem temeljijo vsi njeni sestavni deli. Raziskave in tehnologija sta skupaj z izobraževanjem in inovacijami sestavni del „trikotnika znanja“.

Da bi Evropa postala „najbolj dinamično in konkurenčno, na znanju temelječe gospodarstvo na svetu“ ter pri tem ohranila „evropski model“, mora svoje raziskovalno prizadevanje povečati na 3 % BDP Evropske unije in bolje izkoristiti svoje zmogljivosti na tem področju, s pretvarjanjem znanstvenih rezultatov v nove izdelke, postopke in storitve.

Poleg držav članic in v tesnem sodelovanju z njimi mora EU zbrati pravna in finančna orodja ter jih usmeriti proti temu cilju, začenši z okvirnim raziskovalnim programom.

2. Predhodno posvetovanje

Ob pripravi teh predlogov je Komisija upoštevala stališča, ki so jih v obsežnem posvetovanju izrazile druge institucije EU, zlasti Evropski parlament in države članice, pa tudi številne zainteresirane strani, vključno z znanstveno skupnostjo in industrijo.

Ta predlog sloni tudi na temeljiti presoji vplivov. Ta presoja vplivov je temeljila na prispevkih zainteresiranih strani, notranjih in zunanjih vrednotenjih in drugih študijah ter na prispevkih priznanih evropskih strokovnjakov na področju vrednotenja in presoje vplivov. Presoja je pokazala, da se Evropa sooča s številnimi gospodarskimi, socialnimi in okoljskimi izzivi in da pri soočanju z njimi pomagata znanost in tehnologija; da ima evropski znanstveni in tehnološki sistem vendarle pomanjkljivosti; ter da je EU s prejšnjimi okvirnimi programi uspešno podpirala raziskave.

3. PRAVNI VIDIKI

Predlog za okvirni program ES, ki zajema obdobje 2007–2013, temelji na členih 163 do 171 poglavja XVIII Pogodbe, ki določa politiko EU na področju raziskav in njene finančne instrumente, zlasti večletni okvirni raziskovalni program.

Temeljno načelo za okrepitev znanstvene odličnosti in dvig povprečne ravni raziskovanja v Evropi je spodbujanje, organiziranje in izkoriščanje vseh oblik sodelovanja na področju raziskav, od sodelovanja pri skupnih projektih in omrežjih do usklajevanja nacionalnih raziskovalnih programov, konkurenca na evropski ravni, kot tudi skupno izvajanje velikih tehnoloških pobud ter skupno razvijanje infrastruktur evropskega obsega in interesa.

Obseg ukrepa je sorazmeren z obsegom potreb v EU-25, zaradi naraščajočih stroškov raziskav, potrebe po združitvi kritične mase človeških in materialnih virov ter tudi kot odgovor na pojavljajoče se potrebe ali na potrebe, ki jim je najlažje zadostiti na evropski ravni.

Da bi kar se da povečali vpliv finančne podpore EU, bodo v sedmem okvirnem programu okrepljeni povezave in dopolnjevanje z nacionalnimi dejavnostmi in politikami ter tudi z drugimi ukrepi in finančnimi sredstvi EU.

4. PRORAčUNSKE POSLEDICE

V „zakonsko predpisanem računovodskem izkazu“, ki je priložen k temu sklepu, so določene proračunske posledice ter človeški in upravni viri.

5. Poenostavitev

Glavna značilnost sedmega okvirnega programa je v primerjavi s prejšnjimi programi znatna poenostavitev delovanja. V ta namen predvideni ukrepi so opisani v delovnem dokumentu o izvajanju, ki spremlja ta predlog. Zajemali bodo celoten potek financiranja, vključno s poenostavitvijo shem financiranja, upravnih in finančnih pravil in postopkov, ter tudi berljivost dokumentov in prijaznost do uporabnika. Komisija namerava dejavnosti, ki vsebujejo veliko število manjših dejavnosti, prenesti na zunanje strukture v pristojnosti Komisije. Izvajalska agencija bo upravljala zlasti aktivnosti Marie Curie, podporo MSP ter upravne naloge, ki so povezane z drugimi raziskovalnimi projekti, vključno s sodelovalnimi projekti na področju raziskav. Ta pristop se bo upošteval tudi pri izvajanju dejavnosti Evropskega raziskovalnega sveta (ERC).

6. Vsebina

Sedmi okvirni program bo sestavljen iz štirih posebnih programov, ki so v skladu s štirimi poglavitnimi cilji evropske raziskovalne politike:

- Sodelovanje

Podpora bo namenjena celotnemu obsegu raziskovalnih dejavnosti, ki se izvajajo v nadnacionalnem sodelovanju, od sodelovalnih projektov in omrežij do usklajevanja raziskovalnih programov. Mednarodno sodelovanje med EU in tretjimi državami je sestavni del te dejavnosti.

- Zamisli

Ustanovljen bo neodvisen Evropski raziskovalni svet, ki bo podpiral „pionirske raziskave“, ki jih bodo izvajali raziskovalci in posamezne raziskovalne skupine, ki konkurirajo na evropski ravni, na vseh znanstvenih in tehnoloških področjih, vključno s tehniškimi vedami, socialno-ekonomskimi in humanističnimi vedami.

- Človeški viri

Dejavnosti v podporo usposabljanju in poklicnemu razvoju raziskovalcev, imenovane aktivnosti „Marie Curie“, bodo okrepljene in bolj osredotočene na ključne vidike razvoja spretnosti in znanja ter poklicnega razvoja in na okrepljene povezave z nacionalnimi sistemi.

- Zmogljivosti

Podprti bodo ključni vidiki evropskih raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti: raziskovalne infrastrukture; raziskave v korist MSP; regionalne, v raziskave usmerjene skupine; sprostitev celotnega raziskovalnega potenciala v „konvergenčnih“ regijah EU; vprašanja na področju „znanosti v družbi“; „horizontalne“ dejavnosti mednarodnega sodelovanja.

Namen teh štirih posebnih programov je omogočiti ustanovitev evropskih centrov odličnosti.

Poleg tega bo obstajal poseben program za nejedrske ukrepe Skupnega raziskovalnega središča.

Program „Sodelovanje“ bo razdeljen na podprograme, od katerih bo vsak v čim večji meri deloval neodvisno, vendar istočasno izkazoval skladnost in doslednost ter dovoljeval skupne, večtematske pristope k raziskovalnim področjem skupnega interesa.

V okviru programa „Sodelovanje“ je bilo določenih naslednjih devet tem:

- Zdravje;

- Prehrana, kmetijstvo in biotehnologija;

- Informacijske in komunikacijske tehnologije;

- Nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije;

- Energetika;

- Okolje (vključno s podnebnimi spremembami);

- Promet (vključno z aeronavtiko);

- Socialno-ekonomske in humanistične vede;

- Varnost in vesolje.

2005/0043 (COD)

Predlog

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007 do 2013)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 166(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[2],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[3],

ob upoštevanju mnenja Odbora regij[4],

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe[5],

upoštevanju naslednjega:

(1) Cilj Skupnosti je krepitev znanstvene in tehnološke osnove industrije Skupnosti in zagotovitev visoke ravni konkurenčnosti. V ta namen Skupnost pospešuje vse raziskovalne dejavnosti, ki se štejejo za potrebne, predvsem s spodbujanjem podjetij, vključno z malimi in srednje velikimi podjetji („MSP“), raziskovalnih centrov in univerz pri njihovih dejavnostih na področju raziskav in tehnološkega razvoja.

(2) Evropski svet v Lizboni je priznal osrednjo vlogo raziskav pri zagotavljanju konkurenčnosti in gospodarske rasti ter izpostavil znanje in inovacije kot središče gospodarskega napredka, vključno z rastjo zaposlovanja v Evropi.

(3) V skladu z Lizbonsko strategijo si je Evropski svet na zasedanju v Barceloni zastavil cilj, da dvigne evropska raziskovalna prizadevanja na 3 % BDP Evropske unije, od tega bi dve tretjini sredstev prišli iz zasebnih naložb.

(4) Evropski parlament je večkrat poudaril pomembnost raziskav, tehnološkega razvoja in povečane vloge znanja za gospodarsko rast, nazadnje marca 2005 v svojih usmeritvah prihodnje politike EU za podpiranje raziskovanja[6].

(5) Skupnost mora ob upoštevanju raziskovalnih potreb vseh politik Skupnosti in na osnovi široko razširjene pomoči s strani evropske industrije, znanstvenih skupnosti, univerz in drugih interesnih skupin določiti znanstvene in tehnološke cilje, ki jih je treba doseči v okviru njenega sedmega okvirnega programa v obdobju 2007 do 2013.

(6) Ti cilji morajo graditi na dosežkih šestega okvirnega programa v smeri oblikovanja Evropskega raziskovalnega prostora in jih voditi naprej i k razvoju gospodarstva in družbe znanja v Evropi. Med temi cilji so še zlasti pomembni naslednji:

(7) Podpirati je treba nadnacionalno sodelovanje na vseh ravneh v vsej EU.

(8) Povečati je treba dinamičnost, ustvarjalnost in odličnost evropskega raziskovanja na novih področjih znanja.

(9) Človeške potenciale na področju raziskav in tehnologije v Evropi je treba okrepiti količinsko in kakovostno.

(10) Pospešiti je treba raziskovalne in inovacijske zmogljivosti v vsej Evropi in zagotoviti njihovo optimalno rabo.

(11) Za uresničitev teh ciljev je treba spodbujati štiri vrste dejavnosti: nadnacionalno sodelovanje pri politično določenih temah („Sodelovanje“), raziskave, ki jih izvajajo raziskovalci in ki temeljijo na pobudah raziskovalne skupnosti („Zamisli“), podpora posameznim raziskovalcem („Človeški viri“) in podpora raziskovalnim zmogljivostim („Zmogljivosti“).

(12) V okviru programa „Sodelovanje“ bo podpora zagotovljena nadnacionalnemu sodelovanju na vseh ravneh v vsej Evropski uniji in izven nje na številnih tematskih področjih, ki so v skladu z glavnimi področji napredka znanja in tehnologije, na katerih je treba podpreti in okrepiti raziskave, da bi se spoprijeli s socialnimi, gospodarskimi, okoljskimi in industrijskimi izzivi, s katerimi se sooča Evropa.

(13) V okviru programa „Zamisli“ se bodo izvajale dejavnosti Evropskega raziskovalnega sveta („ERC“), ki jim je treba omogočiti večjo stopnjo samostojnosti.

(14) V okviru programa „Človeški viri“ je treba spodbujati posameznike, da se lotijo poklica raziskovalca, evropske raziskovalce je treba spodbujati, da ostanejo v Evropi, raziskovalce s celega sveta je treba privabljati v Evropo in Evropo je treba narediti privlačnejšo za najboljše raziskovalce.

(15) V okviru programa „Zmogljivosti“ je treba optimalizirati izrabo in razvoj raziskovalnih infrastruktur; okrepiti je treba inovacijske zmogljivosti MSP in spodbujati njihove možnosti, da bi imeli od raziskav koristi; podpreti je treba razvoj regionalnih, v raziskave usmerjenih skupin; sprostiti je treba raziskovalni potencial v konvergenčnih in najbolj oddaljenih regijah EU; znanost in družbo je treba zbližati za harmonično integracijo znanosti in tehnologije v evropski družbi; sprejeti je treba horizontalne dejavnosti in ukrepe, ki bi podpirali mednarodno sodelovanje.

(16) Skupno raziskovalno središče mora prispevati k doseganju zgoraj določenih ciljev s pomočjo izvajanja neposrednih ukrepov in zagotavljanja podpore s strani uporabnikov za izvajanje politik EU.

(17) Sedmi okvirni program dopolnjuje dejavnosti, ki se izvajajo v državah članicah ter tudi druge ukrepe Skupnosti, ki so nujni za celotna strateška prizadevanja za uresničevanje lizbonskih ciljev in ki potekajo vzporedno z ukrepi na področju strukturnih skladov, kmetijstva, izobraževanja, usposabljanja, konkurenčnosti in inovacij, industrije, zaposlovanja in okolja.

(18) Inovacije in z MSP povezane dejavnosti, ki jih podpira ta okvirni program, morajo dopolnjevati tiste dejavnosti, ki se izvajajo z okvirnim programom za konkurenčnost in inovacije.

(19) Glede na s široko podporo razširjeni obseg ukrepov okvirnega programa, močen učinek povečanja sredstev financiranja na nacionalne in zasebne naložbe, potrebo, da se Skupnosti omogoči soočanje z novimi znanstvenimi in tehnološkimi izzivi, bistveno vlogo posredovanja Skupnosti pri povečanju uspešnosti in učinkovitosti evropskega raziskovalnega sistema in prispevek obsežnejšega sedmega okvirnega programa k poživitvi Lizbonske strategije je nujno potrebno podvojiti proračun EU, namenjen raziskavam[7].

(20) Ob upoštevanju vmesnega pregleda uporabe novih instrumentov šestega okvirnega programa in petletnega ocenjevanja okvirnega programa je bil opredeljen nov pristop, ki naj bi dopuščal lažje in učinkovitejše doseganje političnih ciljev raziskovalne politike EU ter doseganje le-teh na bolj prožen način. V ta namen se bo uporabil manjši niz enostavnejših „shem financiranja“, samostojno ali v kombinaciji, z večjo prožnostjo in svobodo za podporo različnih ukrepov.

(21) Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči cilja ukrepov za prispevanje k oblikovanju gospodarstva in družbe znanja v Evropi, ki jih je treba sprejeti v skladu s členom 163 Pogodbe, in se torej lažje dosežejo na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor določa člen 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sedmi okvirni program ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev.

(22) Izvajanje sedmega okvirnega programa lahko spodbudi uvedbo dopolnilnih programov, ki vključujejo udeležbo le nekaterih držav članic, udeležbo Skupnosti pri programih, ki jih izvaja več držav članic, ali ustanovitev skupnih podjetij ali drugih struktur v smislu členov 168, 169 in 171 Pogodbe.

(23) Skupnost je sklenila vrsto mednarodnih sporazumov na področju raziskav in prizadevati si je treba za krepitev mednarodnega sodelovanja na področju raziskav z namenom nadaljnjega vključevanja Skupnosti v svetovno raziskovalno skupnost.

(24) Sedmi okvirni program mora prispevati k spodbujanju trajnostnega razvoja in varstvu okolja.

(25) Raziskovalne dejavnosti, ki jih podpira ta okvirni program, spoštujejo temeljna etična načela, vključno s tistimi iz Listine Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah. Mnenja Evropske skupine za etiko na področju znanosti in novih tehnologij se in se bodo upoštevala.

(26) V sedmem okvirnem programu se bo ustrezna pozornost namenila vlogi žensk na področju znanosti in raziskav z namenom nadaljnjega povečevanja njihove dejavne vloge v raziskavah.

(27) Ta akt vzpostavlja finančni okvir za celotno trajanje programa, na katerega bi se moral sklicevati proračunski organ v smislu točke […] Medinstitucionalnega sporazuma z dne […] med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka.

(28) Sprejeti je treba tudi ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij in storiti je treba vse potrebno za povračilo izgubljenih, nepravilno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti[8], Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi[9], in Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)[10].

(29) Pomembno je zagotoviti dobro finančno upravljanje sedmega okvirnega programa in njegovo izvajanje na kar se da učinkovit in uporabnikom prijazen način ter tudi lahek dostop za vse udeležence. Potrebno je zagotoviti skladnost z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti; in z zahtevami za poenostavitev in boljšo ureditev –

SKLENILA:

Člen 1

Vzpostavitev okvirnega programa

Vzpostavi se okvirni program za dejavnosti Skupnosti na področju raziskav in tehnološkega razvoja, vključno s predstavitvenimi dejavnostmi, v nadaljnjem besedilu „sedmi okvirni program“, za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.

Člen 2

Cilji in dejavnosti

1. Sedmi okvirni program podpira dejavnosti, določene v odstavkih 2 do 5. Cilji in splošne smernice navedenih dejavnosti so določeni v Prilogi I.

2. Sodelovanje: podpora celotnemu obsegu raziskovalnih dejavnosti, ki se izvajajo v nadnacionalnem sodelovanju, na naslednjih tematskih področjih:

3. Zdravje;

4. Prehrana, kmetijstvo in biotehnologija;

5. Informacijske in komunikacijske tehnologije;

6. Nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije;

7. Energetika;

8. Okolje (vključno s podnebnimi spremembami);

9. Promet (vključno z aeronavtiko);

10. Socialno-ekonomske in humanistične vede;

11. Varnost in vesolje.

12. Zamisli: podpora raziskavam na vseh področjih, ki jih izvajajo raziskovalci in posamezne skupine, ki si konkurirajo na evropski ravni.

13. Človeški viri: količinska in kakovostna krepitev človeških potencialov na področju raziskav in tehnologije v Evropi.

14. Zmogljivosti: podpora ključnim vidikom evropskih raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti, kot so raziskovalne infrastrukture; regionalne, v raziskave usmerjene skupine; razvoj celotnega raziskovalnega potencialna v konvergenčnih in najbolj oddaljenih regijah Skupnosti; raziskave v korist malim in srednje velikim podjetjem (MSP); vprašanja na področju „znanosti v družbi“; horizontalne dejavnosti mednarodnega sodelovanja.

15. Sedmi okvirni program podpira tudi neposredne znanstvene in tehnične ukrepe, ki jih na nejedrskem področju izvaja Skupno raziskovalno središče (JRC), kot je opredeljeno v Prilogi I.

Člen 3

Sedmi okvirni program se izvaja s posebnimi programi. Ti programi določijo natančne cilje in podrobna pravila za izvajanje.

Člen 4

Najvišji skupni znesek in deleži, dodeljeni posameznim programom

1. Najvišji skupni znesek finančnega sodelovanja Skupnosti v celotnem sedmem okvirnem programu znaša 72 726 milijonov EUR. Ta znesek se na naslednji način razdeli med dejavnosti in ukrepe iz odstavkov 2 do 6 člena 2 (v milijonih EUR):

Sodelovanje | 44 432 |

Zamisli | 11 862 |

Človeški viri | 7 129 |

Zmogljivosti | 7 486 |

Nejedrske dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča | 1 817 |

2. Okvirna porazdelitev med tematska področja v okviru vsake dejavnosti iz odstavka 1 je določena v Prilogi II.

3. Podrobna pravila za finančno sodelovanje Skupnosti v tem okvirnem programu so določena v Prilogi III.

Člen 5

Zaščita finančnih interesov Skupnosti

Za ukrepe Skupnosti, ki se financirajo v okviru tega sklepa, se uporabljata Uredba (ES, Euratom) št. 2988/95 in Uredba (Euratom, ES) št. 2185/96 v primeru kakršne koli kršitve določb zakonodaje Skupnosti, vključno s kršitvami pogodbenih obveznosti, določenih na podlagi programa, ki izhajajo iz dejanja ali opustitve dejanja s strani gospodarskega subjekta, ki z neupravičenimi postavkami odhodkov ogroža ali bi ogrožal splošni proračun Evropskih skupnosti ali proračune, s katerimi upravljajo Skupnosti.

Člen 6

Vse raziskovalne dejavnosti iz sedmega okvirnega programa se izvajajo v skladu s temeljnimi etičnimi načeli.

Člen 7

Spremljanje, vrednotenje in presoja

1. Komisija najpozneje do leta 2010 ob pomoči zunanjih strokovnjakov pripravi vmesno oceno tega okvirnega programa in njegovih posebnih programov glede kakovosti raziskovalnih dejavnosti, ki so v teku, in napredka v smeri zastavljenih ciljev.

2. Dve leti po zaključku tega okvirnega programa se opravi zunanja ocena utemeljitve, izvedbe in dosežkov programa, ki jo na zahtevo Komisije izvedejo neodvisni strokovnjaki.

Komisija to oceno skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

PRILOGA I

ZNANSTVENI IN TEHNOLOŠKI CILJI, SPLOŠNE SMERNICE ZA TEME IN DEJAVNOSTI

Sedmi okvirni program se bo izvajal z namenom doseči splošne cilje, opisane v členu 163 Pogodbe, za prispevanje k oblikovanju družbe znanja, izgradnji Evropskega raziskovalnega prostora. Okrepil bo odličnost v znanstvenih in tehnoloških raziskavah s pomočjo naslednjih štirih programov: sodelovanje, zamisli, človeški viri in zmogljivosti.

I SODELOVANJE

V tem delu sedmega okvirnega programa bo zagotovljena podpora nadnacionalnemu sodelovanju na vseh ravneh v vsej Evropski uniji in izven nje na številnih tematskih področjih, ki so v skladu z glavnimi področji napredka znanja in tehnologije, na katerih je treba podpreti in okrepiti raziskave, da bi se soočili s socialnimi, gospodarskimi, okoljskimi in industrijskimi izzivi, s katerimi se sooča Evropa.

Poglavitni cilj je prispevanje k trajnostnemu razvoju.

Devet tem, na področju katerih se bodo izvajali ukrepi EU:

16. Zdravje;

17. Prehrana, kmetijstvo in biotehnologija;

18. Informacijske in komunikacijske tehnologije;

19. Nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije;

20. Energetika;

21. Okolje (vključno s podnebnimi spremembami);

22. Promet (vključno z aeronavtiko);

23. Socialno-ekonomske in humanistične vede;

24. Varnost in vesolje.

Te teme so opredeljene široko in na razmeroma visoki ravni, tako da se lahko prilagajajo razvijajočim se potrebam in priložnostim, ki lahko nastanejo v času trajanja sedmega okvirnega programa. Za vsako od njih je določena vrsta dejavnosti, ki označujejo splošne smernice, predvidene za podporo Skupnosti. Te so bile določene na podlagi njihovega prispevka k ciljem EU, vključno s prehodom k družbi znanja, ustreznim evropskim raziskovalnim potencialom in dodano vrednostjo delovanja na ravni EU za ta področja.

Posebna pozornost bo namenjena prednostnim znanstvenim področjem, ki zadevajo več tem, kot na primer pomorske znanosti in tehnologije.

Multidisciplinarnost bodo spodbujali skupni večtematski pristopi k raziskovalnim in tehnološkim področjem, pomembnim za več kot eno temo.

Zlasti v primeru področij, ki so pomembna za industrijo, je določitev tem med drugim slonela na delu različnih „evropskih tehnoloških platform“, vzpostavljenih na področjih, kjer so konkurenčnost, gospodarska rast in dobrobit Evrope srednjeročno do dolgoročno odvisni od pomembnega napredka na področju raziskav in tehnologije. Evropske tehnološke platforme pod vodstvom industrije združujejo zainteresirane strani z namenom določitve in izvajanja Agende strateškega raziskovanja. Ta okvirni program bo prispeval k uresničitvi teh agend strateškega raziskovanja, v kolikor te predstavljajo pravo evropsko dodano vrednost.

Devet tem vključuje tudi raziskave, potrebne za podkrepitev oblikovanja, izvajanja in vrednotenja politik EU, na primer na področju zdravja, varnosti, varstva potrošnikov, energetike, okolja, razvojne pomoči, ribištva, pomorskih zadev, kmetijstva, dobrega počutja živali, prometa, izobraževanja in usposabljanja, zaposlovanja, socialnih zadev, kohezije ter pravosodja in notranjih zadev, skupaj s prednormativnimi in konormativnimi raziskavami, pomembnimi za izboljšanje kakovosti standardov in njihovega izvajanja.

Poleg teh dejavnosti bo v okviru vsake teme zagotovljena možnost, da se dve vrsti možnosti in potreb loti na odprt in prožen način:

- Nastajajoče potrebe: preko posebne podpore za predloge za raziskave, ki so dani na lastno pobudo in katerih namen je na danem področju in/ali na stičišču več disciplin odkrivati ali nadalje raziskovati nove znanstvene in tehnološke možnosti, zlasti v povezavi z možnostjo pomembnih prodorov;

- Nepredvidene politične potrebe: na prožen način odgovoriti na nove politične potrebe, ki nastanejo v času trajanja okvirnega programa, kot so nepredviden razvoj dogodkov ali dogodki, ki zahtevajo hiter odziv, na primer nove epidemije, na novo nastali vzroki za zaskrbljenost glede varne hrane ali odziv na naravne nesreče.

Da bi pospeševali razširjanje in uporabo rezultatov raziskav EU, bo podpora namenjena razširjanju znanja in prenosu rezultatov, med drugim tudi načrtovalcem politike, na vseh tematskih področjih, med drugim preko pobud za povezovanje v omrežja, seminarjev in prireditev, pomoči zunanjih strokovnjakov ter informacijskih in elektronskih storitev, zlasti CORDIS-a. Ukrepi v podporo inovativnosti se bodo izvajali v okviru programa za konkurenčnost in inovacije. Podpora bo zagotovljena tudi pobudam, katerih namen je spodbujanje dialoga o znanstvenih vprašanjih in rezultatih raziskav s širšo javnostjo, ki presega raziskovalno skupnost, ter na področju znanstvenega komuniciranja in izobraževanja. Etična načela in vidik enakopravnosti med spoloma se bodo upoštevali.

V okviru vseh teh tem se bo podpora nadnacionalnemu sodelovanju izvajala s pomočjo:

- raziskovanja s sodelovanjem;

- skupnih tehnoloških pobud;

- usklajevanja raziskovalnih programov;

- mednarodnega sodelovanja.

Raziskovanje s sodelovanjem

Raziskovanje s sodelovanjem bo predstavljalo večji in osrednji del sredstev EU za raziskovanje. Cilj je na glavnih področjih razvijanja znanja vzpostaviti odlične raziskovalne projekte in omrežja, ki lahko privabijo raziskovalce in naložbe iz Evrope in celega sveta.

To bo doseženo s pomočjo podpore raziskovanju s sodelovanjem preko vrste shem financiranja: sodelovalni projekti, mreže odličnosti, usklajevalne/podporne dejavnosti (glej Prilogo III).

Skupne tehnološke pobude

V omejenem številu primerov obseg cilja RTR in razpon vključenih virov upravičujeta vzpostavitev dolgoročnih javno-zasebnih partnerstev v obliki skupnih tehnoloških pobud. Te pobude, ki večinoma izhajajo iz dela evropskih tehnoloških platform in zajemajo en vidik ali majhno število izbranih vidikov raziskav na njihovem področju, bodo združevale naložbe zasebnega sektorja in javno financiranje na nacionalni in evropski ravni, vključno s financiranjem z nepovratnimi sredstvi iz okvirnega raziskovalnega programa in financiranjem posojil s strani Evropske investicijske banke. Skupne tehnološke pobude se bodo lahko sklenile na podlagi člena 171 Pogodbe (to lahko vključuje ustanovitev skupnega podjetja) ali na podlagi odločb v zvezi s posebnimi programi v skladu s členom 166 Pogodbe.

Morebitne skupne tehnološke pobude bodo določene na podlagi vrste meril, ki vključujejo:

- dodano vrednost delovanja na evropski ravni,

- stopnjo in jasnost opredelitve cilja, ki mu je treba slediti,

- trdnost zaveze industrije glede finančnih sredstev in virov,

- obseg vpliva na konkurenčnost in rast industrije,

- pomembnost prispevanja k širšim političnim ciljem,

- zmožnost privabljanja dodatne nacionalne podpore in povečanja sedanjega ali prihodnjega financiranja s strani industrije,

- nezmožnost doseganja cilja z obstoječimi instrumenti.

Posebna pozornost bo namenjena splošni medsebojni odvisnosti in uskladitvi med skupnimi tehnološkimi pobudami ter nacionalnimi programi in projekti na istih področjih.

Usklajevanje neskupnostnih raziskovalnih programov

V okviru ukrepov, sprejetih na tem področju, se bosta uporabili dve glavni orodji: shema ERA-NET in sodelovanje Skupnosti pri nacionalnih raziskovalnih programih, ki se izvajajo skupno (člen 169 Pogodbe). Ukrep lahko zajema področja, ki niso neposredno povezana z devetimi temami, v kolikor imajo le-ta zadostno dodano vrednost EU. Poleg tega se bo z ukrepi krepilo dopolnjevanje in sinergijo med okvirnim programom in dejavnostmi, ki se izvajajo v okviru medvladnih struktur, kot sta EUREKA in COST[11].

Shema ERA-NET bo razvila in okrepila usklajevanje nacionalnih in regionalnih raziskovalnih dejavnosti s pomočjo:

- zagotavljanja okvira za akterje, ki izvajajo javne raziskovalne programe, da bi pospešili usklajevanje njihovih dejavnosti. To bo vključevalo podporo novim projektom ERA-NET ter tudi razširitev in poglabljanje obsega obstoječih projektov ERA-NET, npr. z razširitvijo njihovega partnerstva ter tudi z vzajemnim odprtjem njihovih programov;

- zagotavljanja dodatne finančne podpore EU tistim udeležencem, ki vzpostavijo skupen sklad za namen skupnih razpisov za zbiranje predlogov v okviru njihovih nacionalnih in regionalnih programov („ERA-NET PLUS“).

Sodelovanje Skupnosti v nacionalnih raziskovalnih programih, ki se izvajajo skupno, na podlagi člena 169 Pogodbe je posebej pomembno za obsežnejše evropsko sodelovanje v „spremenljivi geometriji“ med državami članicami, ki delijo skupne potrebe in/ali interese. Take pobude v skladu s členom 169 bodo sprožene na področjih, ki jih je treba določiti v tesni povezavi z državami članicami, vključno z možnim sodelovanjem z medvladnimi programi, na podlagi vrste meril:

- Pomembnost in ustreznost za cilje EU.

- Jasna opredelitev cilja, ki mu je treba slediti, in njegova pomembnost za cilje tega okvirnega programa.

- Prisotnost že obstoječe osnove (obstoječi ali predvideni nacionalni raziskovalni programi).

- Evropska dodana vrednost.

- Kritična masa ob upoštevanju obsega in števila vključenih programov, podobnost dejavnosti, ki jih zajemajo.

- Učinkovitost člena 169 kot najprimernejšega sredstva za doseganje ciljev.

Mednarodno sodelovanje

Ukrepi za mednarodno sodelovanje v okviru tega dela okvirnega programa bodo:

- Odprtje vseh dejavnosti , ki se izvajajo na tematskih področjih, za raziskovalce in raziskovalne institucije iz tretjih držav, pri čemer si je treba še posebej prizadevati, da se jih spodbudi k temu, da izkoristijo to priložnost.

- Posebni ukrepi sodelovanja na vsakem od tematskih področij, namenjeni tretjim državam, v primeru skupnega interesa za sodelovanje pri posebnih temah. Ti ukrepi bodo v tesni povezavi z dvostranskimi sporazumi o sodelovanju ali večstranskimi dialogi med EU in temi državami ali skupinami držav služili kot prednostna orodja za izvajanje sodelovanja med EU in temi državami. Med te ukrepe spadajo zlasti: ukrepi, namenjeni krepitvi raziskovalnih zmogljivosti držav kandidatk ter tudi sosednjih držav; dejavnosti sodelovanja, namenjene državam v razvoju in novim državam, s poudarkom na njihovih posebnih potrebah na področjih kot so zdravje, kmetijstvo, ribištvo in okolje, ter izvedene v finančnih pogojih, prilagojenih njihovim zmogljivostim.

Ta del okvirnega programa zajema dejavnosti mednarodnega sodelovanja na vsakem od tematskih področij in na področjih, ki zadevajo več tem. Izvajale se bodo v povezavi s tistimi iz programov „Človeški viri“ in „Zmogljivosti“ tega okvirnega programa.

TEME

1. Zdravje

Cilj

Izboljšanje zdravja evropskih državljanov in povečanje konkurenčnosti evropskih industrijskih sektorjev in podjetij, povezanih z zdravjem, ob obravnavi svetovnih zdravstvenih problemov, vključno s pojavljajočimi se epidemijami. Poudarek bo na translacijskih raziskavah (prenos temeljnih odkritij v klinično prakso), na razvijanju in potrjevanju novih terapij, metod za spodbujanje zdravja in preventivo, diagnostičnega orodja in tehnologij ter tudi na trajnostnih in učinkovitih sistemih zdravstvenega varstva.

Utemeljitev

Zaporedje človeškega genoma in nedavni napredek v postgenomiki sta revolucionirala raziskave na področju človekovega zdravja in bolezni. Vključevanje obsežne količine podatkov in razumevanje osnovnih bioloških procesov zahtevata povezovanje kritične mase različnih strokovnih znanj in izkušenj ter virov, ki niso na voljo na nacionalni ravni. Pomemben napredek na področju translacijskih zdravstvenih raziskav, ki so bistvene, saj zagotavljajo, da biomedicinske raziskave prinašajo praktične koristi, prav tako zahteva multidisciplinarne in vseevropske pristope, ki vključujejo različne zainteresirane strani. Taki pristopi omogočajo Evropi, da bolj učinkovito prispeva k mednarodnim prizadevanjem za boj proti boleznim svetovnega pomena.

Klinične raziskave številnih bolezni (npr. rak, bolezni srca in ožilja, duševne in nevrološke bolezni, zlasti tiste, povezane s staranjem, kot sta Alzheimerjeva in Parkinsonova bolezen) temeljijo na mednarodnih poskusih v več centrih, da bi v kratkem časovnem okviru dobili zahtevano število pacientov. Epidemiološke raziskave zahtevajo veliko raznovrstnost populacij in mednarodnih omrežij, da bi prišli do pomembnih ugotovitev. Razvijanje novih možnosti za diagnosticiranje in zdravljenje redkih zdravstvenih motenj prav tako zahteva večdržavne pristope, da bi povečali število pacientov za vsako študijo. Izvajanje raziskav, ki jih usmerja zdravstvena politika, na evropski ravni omogoča primerjave modelov, sistemov, podatkov in vzorcev pacientov, shranjenih v nacionalnih podatkovnih zbirkah in biobankah.

Obsežne biomedicinske raziskave na ravni EU bodo pomagale okrepiti konkurenčnost evropske biotehnologije na področju zdravstvenega varstva, medicinske tehnologije in farmacevtske industrije. EU mora igrati dejavno vlogo tudi pri ustvarjanju okolja, ki spodbuja inovativnost v farmacevtskem sektorju, zlasti pri doseganju čim večjega uspeha kliničnih raziskav. MSP, dejavna na področju raziskav, predstavljajo glavno gospodarsko gonilno silo za industrijo biotehnologije na področju zdravstvenega varstva in medicinske tehnologije. Čeprav ima Evropa trenutno več družb na področju biotehnologije kot ZDA, so le-te večinoma majhne in manj zrele od njihovih konkurentov. Javno-zasebna raziskovalna prizadevanja na ravni EU bodo olajšala njihov razvoj. Raziskave EU bodo prispevale tudi k razvoju novih normativov in standardov za vzpostavitev ustreznega pravnega okvira za nove medicinske tehnologije (npr. regenerativna medicina).

V nadaljevanju so navedene dejavnosti, ki bodo obravnavane in ki vključujejo raziskave, bistvene s političnega vidika. Dve strateški vprašanji, zdravje otrok in zdravje starajočega se prebivalstva, bosta obravnavani v okviru več dejavnosti. Po potrebi se bodo podprle tudi vsebine raziskav, ki so jih določile evropske tehnološke platforme, kot na primer raziskave o inovativnih zdravilih. Kot dopolnitev teh in kot odgovor na nove politične potrebe se bo lahko podprlo dodatne ukrepe, na primer na področju vprašanj zdravstvene politike ter varnosti in zdravja pri delu.

Dejavnosti

- Biotehnologija, generična orodja in tehnologije za človekovo zdravje

- Zahtevne proizvodne raziskave . Pospeševanje eksperimentalnega napredka v biomedicinskih raziskavah s pomočjo izboljšanja postopka priprave, standardizacije, pridobivanja in analiziranja podatkov.

- Odkrivanje, diagnoza in spremljanje. S poudarkom na neinvazivnih ali minimalno invazivnih pristopih.

- Predvidevanje primernosti, varnosti in učinkovitosti terapij. Razvijanje in potrjevanje bioloških označevalcev, metod in modelov in vivo ter in vitro , vključno s simulacijo, farmakogenomiko, ciljno usmerjenimi pristopi in alternativami za preskuse na živalih.

- Inovativni terapevtski pristopi in posegi . Krepitev in zagotavljanje nadaljnjega razvoja naprednih terapij in tehnologij z možnostjo uporabe pri številnih boleznih in zdravstvenih motnjah.

- Translacijske raziskave, ki služijo človekovemu zdravju

- Vključevanje bioloških podatkov in procesov: zbiranje obsežnejših podatkov, sistemska biologija. Ustvarjanje in analiziranje obsežne količine podatkov, potrebnih za boljše razumevanje kompleksnih mrež, ki urejajo tisoče genov in genskih produktov, ki nadzorujejo pomembne biološke procese.

- Raziskave možganov in z njimi povezanih bolezni, človekovega razvoja in staranja. Raziskovanje procesa zdravega staranja in načina, kako geni in okolje medsebojno vplivajo na delovanje možganov v normalnih pogojih ter tudi v primeru možganskih bolezni.

- Translacijske raziskave pri nalezljivih boleznih. Boj proti odpornosti na protimikrobna zdravila, svetovni grožnji virusa HIV/AIDS-a, malariji in tuberkulozi ter tudi proti pojavljajočim se epidemijam (npr. SARS in visoko patogena influenca).

- Translacijske raziskave na področju težkih bolezni: rak, bolezni srca in ožilja, diabetes/debelost; redke bolezni; in drugih kroničnih bolezni (npr. osteoartritis) . Razvijanje strategij, usmerjenih v pacienta, od preprečevanja do postavljanja diagnoze in zdravljenja, vključno s kliničnimi raziskavami.

- Optimalizacija zdravstvenega varstva evropskih državljanov

- Prenos rezultatov kliničnih raziskav v klinično prakso. Razumevanje kliničnega odločanja in načina, kako prenesti rezultate kliničnih raziskav v klinično prakso in zlasti obravnavanje specifičnosti otrok, žensk in starejšega prebivalstva.

- Kakovost, učinkovitost in solidarnost zdravstvenih sistemov, vključno z zdravstvenimi sistemi v prehodu. Prenos učinkovitih posegov v odločitve na področju upravljanja, da bi zagotovili ustrezno preskrbo s človeškimi viri, preučili dejavnike, ki vplivajo na pravico dostopa do visokokakovostnega zdravstvenega varstva, vključno s preučitvijo sprememb v populaciji (npr. staranje, mobilnost in migracije ter menjava delovnega mesta).

- Boljše preprečevanje bolezni in boljša uporaba zdravil. Razvoj učinkovitega javnozdravstvenega varstva, ki se ukvarja s širšimi determinantami zdravja (kot na primer stres, prehrana ali okoljski dejavniki). Ugotavljanje uspešnih posegov na različnih področjih delovanja zdravstvenega varstva z namenom izboljšanja predpisovanja zdravil in izboljšanja njihove uporabe s strani pacientov (vključno z vidikom farmakovigilance).

- Ustrezna uporaba novih terapij in tehnologij zdravljenja. Dolgoročni varnostni vidiki in spremljanje obsežne uporabe novih medicinskih tehnologij (vključno z napravami) in naprednih terapij z namenom zagotoviti visoko raven varnosti v javnem zdravstvu.

2. Prehrana, kmetijstvo in biotehnologija

Cilj

Izgradnja na znanju temelječega evropskega bio gospodarstva[12] preko povezovanja znanosti, industrije in drugih zainteresiranih strani, da bi izkoristili nove in nastajajoče raziskovalne možnosti, ki odgovarjajo na socialne in gospodarske izzive: naraščajoče povpraševanje po varnejši, bolj zdravi in bolj kakovostni hrani ter po trajnostni rabi in proizvodnji obnovljivih bioloških virov; naraščajoča nevarnost epizootskih in zoonotskih bolezni ter motenj, povezanih s prehrano; grožnje trajnosti in varnosti kmetijske in ribiške proizvodnje, ki so zlasti posledica podnebnih sprememb; ter naraščajoče povpraševanje po visokokakovostni hrani ob upoštevanju dobrega počutja živali in podeželskega okolja.

Utemeljitev

Inovacije in razvijanje znanja na področju trajnostnega gospodarjenja, proizvodnje in uporabe bioloških virov (mikroorganizmi, rastline, živali) bodo zagotovili osnovo za nove, trajnostne, ekološko učinkovite in konkurenčne proizvode za kmetijstvo, ribištvo, prehrambno, zdravstveno, gozdarsko in sorodne industrije. To bo v skladu z evropsko strategijo o znanosti o življenju in biotehnologiji[13] pomagalo povečati konkurenčnost evropskih družb na področju biotehnologije in prehrane, zlasti visokotehnoloških MSP, ter ob tem izboljšati socialno varstvo in blaginjo. Raziskovanje varnosti prehranske verige ljudi in živali, s prehrano povezanih bolezni, izbire prehrane in vpliva hrane in prehranjevanja na zdravje bodo pomagali pri boju proti motnjam, povezanim s prehrano (npr. debelost, alergije), in nalezljivim boleznim (npr. transmisivna spongiformna encefalopatija, aviarna influenca) in istočasno pomembno prispevali k izvajanju obstoječih in oblikovanju prihodnjih politik in predpisov na področju javnega zdravja, zdravja živali in rastlin ter varstva potrošnikov.

Raznolikost evropskih industrij, dejavnih na teh področjih, sicer predstavlja eno od prednosti in priložnosti za Evropo, vendar istočasno vodi do razdrobljenih pristopov k podobnim problemom. Te je mogoče bolje reševati z okrepljenim sodelovanjem in izmenjavo strokovnega znanja in izkušenj, na primer o novih metodologijah, postopkih in standardih, ki so posledica spreminjanja zakonodaje EU.

Številne evropske tehnološke platforme prispevajo z določitvijo skupnih raziskovalnih prednostnih nalog na področjih kot so rastlinska genomika in biotehnologija, gozdarstvo in gozdarska industrija, svetovno zdravje živali, reja domačih živali, prehrana in industrijska biotehnologija. Raziskave bodo zagotovile tudi bazo znanja, potrebno za podporo[14]: skupni kmetijski politiki; vprašanjem v zvezi s kmetijstvom in trgovino; predpisom na področju varne hrane; zdravju živali v Skupnosti, nadzoru bolezni in standardom dobrega počutja; in reformi skupne ribiške politike, katere namen je zagotoviti trajnostni razvoj ribolova in ribogojstva. Predviden je tudi prožen odziv na nove politične potrebe, zlasti ob upoštevanju novih socialnih ali gospodarskih gibanj.

Dejavnosti

- Trajnostna proizvodnja in gospodarjenje z biološkimi viri iz tal, gozdov in vodnih okolij: Omogočanje raziskav na področjih, vključno s tehnologijami, katerih poimenovanja se končajo na „-omika“, kot so genomika, proteomika, metabolomika, sistemska biologija in konvergenčne tehnologije za mikroorganizme, rastline in živali, vključno z izkoriščanjem njihove biološke raznovrstnosti; izboljšani pridelki in proizvodni sistemi, vključno z ekološkim kmetijstvom, kakovostnimi načrti pridelave in učinki GSO; trajnostno, konkurenčno in večnamensko kmetijstvo in gozdarstvo; razvoj podeželja; dobro počutje živali, reja in proizvodnja; zdravje rastlin; trajnostno in konkurenčno ribištvo in ribogojstvo; nalezljive bolezni pri živalih, vključno z zoonozami; varno odlaganje živalskih odpadkov; ohranjanje, upravljanje in izkoriščanje živih vodnih virov, razvijanje orodij, ki jih potrebujejo načrtovalci politike in drugi akterji na področju kmetijstva in razvoja podeželja (krajina, prakse ravnanja z zemljišči itd.).

- „Od vil do vilic“: prehrana, zdravje in dobro počutje: Vidiki potrošnikov, družbe, industrije in zdravja glede hrane in krme, vključno z vedenjskimi in kognitivnimi znanostmi; prehranjevanje, s prehrano povezane bolezni in motnje, vključno z debelostjo; inovativne tehnologije za predelavo hrane in krme (vključno s pakiranjem); izboljšana kakovost in varnost, tako kemijska kot mikrobiološka, hrane, pijače in krme; celovitost (in nadzor) prehranske verige; vpliv okolja na prehransko verigo ljudi/živali in vpliv prehranske verige ljudi/živali na okolje; koncept celotne prehranske verige (vključno z morskimi sadeži); sledljivost.

- Znanosti o življenju in biotehnologija za trajnostne neprehrambne proizvode in postopke: Izboljšani pridelki, surovine, morski proizvodi in biomasa (vključno z morskimi viri), ki se uporabljajo za proizvodnjo energije, varovanje okolja in pridobivanje izdelkov z visoko dodano vrednostjo kot so surovine in kemikalije, vključno s sodobnimi sistemi kmetovanja, bioprocesi in koncepti biorafinerije; biokataliza; gozdarstvo ter gozdarski proizvodi in postopki; sanacija okolja in čistejša predelava.

3. Informacijske in komunikacijske tehnologije

Cilj

Omogočiti Evropi, da obvladuje in oblikuje prihodnji razvoj informacijskih in komunikacijskih tehnologij (ICT) tako, da bodo izpolnjene družbene in gospodarske zahteve. Dejavnosti bodo okrepile znanstveno in tehnološko bazo Evrope na področju ICT, pomagale pospeševati in spodbujati inovativnost s pomočjo uporabe ICT in zagotovile hitro pretvorbo napredka ICT v koristi za državljane, podjetja, industrijo in vlade v Evropi.

Utemeljitev

Informacijske in komunikacijske tehnologije so odločilnega pomena za prihodnost Evrope in na njih temelji uresničevanje Lizbonske agende. Polovico povišanj produktivnosti v naših gospodarstvih je mogoče razložiti z vplivom ICT na proizvode, storitve in poslovne procese. ICT so vodilni dejavnik pri povečanju inovativnosti in ustvarjalnosti ter pri obvladovanju sprememb v vrednostni verigi v vseh industrijskih in storitvenih sektorjih. ICT so bistvene za izpolnjevanje naraščajočih zahtev na področju zdravstva in socialnega varstva ter za posodobitev storitev in področij, ki so v javnem interesu, kot na primer izobraževanje, učenje, varnost, energetika, promet in okolje. Poleg tega imajo ICT spodbujevalen učinek na napredek drugih področij znanosti in tehnologije, saj preoblikujejo način, na katerega raziskovalci izvajajo svoje raziskave, sodelujejo in uvajajo inovacije.

Naraščajoče gospodarske in socialne zahteve, skupaj s stalno integracijo ICT v vsakdanje življenje in potrebo po nadaljnjem premiku tehnoloških mej, so določile naraščajočo vsebino raziskav. Približati tehnologijo ljudem in organizacijskim potrebam pomeni: skriti tehnološko kompleksnost in na zahtevo razkriti funkcionalnost; narediti tehnologijo zelo enostavno za uporabo, razpoložljivo in dostopno; zagotavljanje novih aplikacij, rešitev in storitev, ki temeljijo na ICT in so vredne zaupanja, zanesljive in se prilagajajo kontekstu in izbiri uporabnikov. Zahteva „več za manj denarja“ raziskovalce ICT vodi v svetovno dirko, da bi dosegli nadaljnjo miniaturizacijo, obvladovali zbliževanje računalniških, informacijskih in medijskih tehnologij ter zbliževanje z drugimi ustreznimi znanostmi in disciplinami in da bi zgradili sisteme, ki se lahko učijo in razvijajo. Iz teh različnih prizadevanj nastaja nov val tehnologij. Raziskovalne dejavnosti na področju ICT bodo črpale tudi iz širše palete znanstvenih in tehnoloških disciplin, vključno z bioznanostjo in znanostjo o življenju, psihologijo, pedagogiko ter kognitivnimi in družbenimi znanostmi.

ICT so eden od najbolj raziskovalno intenzivnih sektorjev. Javno in zasebno raziskovalno prizadevanje na področju ICT predstavlja tretjino skupnega raziskovalnega prizadevanja v vseh večjih gospodarstvih. Čeprav Evropa že ima industrijsko in tehnološko vodstvo na ključnih področjih ICT, pri vlaganju v raziskave na področju ICT zaostaja za glavnimi konkurenti. Le s ponovno in intenzivnejšo združitvijo prizadevanj na evropski ravni bo lahko kar najbolje izkoristila možnosti, ki jih lahko nudi napredek na področju ICT.

Raziskovalne dejavnosti na področju ICT bodo tesno prepletene s političnimi ukrepi za razširjanje ICT in z ureditvenimi ukrepi v okviru izčrpne in celovite strategije. Po obsežnih posvetovanjih so bile določene prednostne naloge, k čemer je prispevalo več evropskih tehnoloških platform in pobud industrije na področjih kot so nanoelektronika, vgrajeni sistemi, mobilne komunikacije, elektronski mediji, robotika in programska oprema, storitve in tehnologije GRID.

Dejavnosti

- Stebri ICT tehnologije:

- Nanoelektronika, fotonika in integrirani mikro/nanosistemi: premikanje meja miniaturizacije, vključevanja, raznolikosti in gostote; povečanje zmogljivosti in zmožnosti izdelave pri nižjih stroških; lajšanje vključevanja ICT v številne uporabe; vmesniki; predhodne raziskave, ki zahtevajo iskanje novih konceptov.

- Povsod razširjena komunikacijska omrežja z neomejeno zmogljivostjo: povsod razširjen dostop preko heterogenih omrežij – fiksna, mobilna, brezžična in radiodifuzijska omrežja, ki segajo od zasebnega okolja do regionalnega in svetovnega okolja – ki omogočajo kadar koli in kjer koli celovito dostavo vedno večje količine podatkov in storitev.

- Vgrajeni sistemi, računalništvo in nadzor: močni, varni in porazdeljeni računalniški in komunikacijski sistemi, ki so vgrajeni v objekte in fizične infrastrukture in ki lahko nadzorujejo svoje okolje in se mu prilagajajo.

- Programska oprema, tehnologije GRID, varnost in zanesljivost: programska oprema in storitve, ki so dinamične, prilagodljive, zanesljive in vredne zaupanja, in nove procesne arhitekture, vključno s tem, da se jih daje na razpolago kot uporaben vir.

- Znanje, kognitivni sistemi in sistemi učenja: zajemanje in izkoriščanje znanja, ki se nahaja na spletu in v multimedijskih vsebinah; umetni sistemi, ki so nastali po vzoru naravnih in ki zaznavajo, razumejo, se učijo in razvijajo ter delujejo samostojno; učenje preko strojev in ljudi, ki temelji na boljšem razumevanju človeškega spoznavanja.

- Simulacija, vizualizacija, medsebojni vplivi in mešana resničnost: orodja za inovativno oblikovanje in ustvarjalno oblikovanje izdelkov, storitev in digitalnih medijev ter za interakcijo in komunikacijo z bogatim kontekstom in ki vključuje funkcije naravne govorice.

Nova pričakovanja v ICT, ki se približujejo drugim znanstvenim in tehnološkim disciplinam , vključno s spoznanji iz fizike, biotehnologij, znanosti o materialih in življenju, za miniaturizacijo ICT naprav do velikosti, ki je združljiva z živimi organizmi in lahko deluje vzajemno z njimi, da bi povečali zmogljivost sistemskega inženiringa in obdelave informacij ter da bi oblikovali in simulirali živi svet.

- Vključevanje tehnologij:

- Osebna okolja: osebne komunikacijske in računalniške naprave, oprema, elektronske naprave, ki se jih lahko nosi na telesu (wearables), vsadki; njihovi vmesniki in medsebojno povezovanje s storitvami in viri.

- Domača okolja: komunikacije, spremljanje, nadzor, pomoč; celovita interoperabilnost in uporaba vseh naprav; interaktivna digitalna vsebina in storitve.

- Robotski sistemi: sodobni avtonomni sistemi; zaznavanje, nadzor, zmožnost ukrepanja, naravna interakcija; miniaturizacija.

- Inteligentne infrastrukture: orodja, zaradi katerih so infrastrukture, ki so ključne za vsakodnevno življenje, učinkovitejše, lažje prilagodljive in enostavnejše za vzdrževanje, bolj vzdržljive pri uporabi in odporne na napake.

- Raziskovanje uporabe:

- ICT za soočanje z družbenimi izzivi: Novi sistemi in storitve na področjih javnega interesa za izboljšanje kakovosti, učinkovitosti, dostopa in vključenosti; uporabnikom prijazna uporaba, vključevanje novih tehnologij in pobud, kot je pomoč iz okolice pri samostojnem življenju:

- za zdravje : izboljšanje preprečevanja bolezni, zgodnje postavitve diagnoze in personifikacija; samostojnost, varnost in mobilnost pacientov; prostor za informacije o zdravju za odkrivanje znanja.

- izboljšati vključevanje in enako udeležbo ter preprečiti digitalne vrzeli; podporna tehnologija; načrtovanje za vse.

- za mobilnost : inteligentni prometni sistemi, ki temeljijo na ICT, in vozila, ki omogočajo, da ljudje in blago potujejo varno, udobno in učinkovito.

- v podporo okolju in trajnostnemu razvoju, da bi zmanjšali ranljivost in ublažili posledice naravnih in industrijskih nesreč.

- za vlade : učinkovitost, odprtost in odgovornost za javno upravo svetovnega razreda in povezave z državljani in podjetji v podporo demokraciji.

- ICT za vsebino, ustvarjalnost in osebnostni razvoj:

- nove medijske paradigme in nove oblike vsebine; ustvarjanje interaktivnih digitalnih vsebin; obogatene izkušnje uporabnikov; stroškovno učinkovita dostava vsebine.

- s tehnologijo okrepljeno učenje ; prilagodljivi in kontekstualizirani načini učenja; aktivno učenje.

- sistemi, ki temeljijo na ICT, za podporo dostopnosti in dolgoročni uporabi digitalnih kulturnih virov in sredstev v večjezičnem okolju.

- ICT za podporo podjetjem in industriji:

- nove oblike dinamičnih poslovnih procesov z mrežasto strukturo, ki med seboj sodelujejo, digitalni ekosistemi; optimalizirana organizacija dela in delovna okolja, ki spodbujajo sodelovanje.

- Proizvodnja: hitro in prilagodljivo načrtovanje, proizvodnja in dostava blaga, ki je močno prilagojeno strankam; digitalna in virtualna proizvodnja; orodja za oblikovanje, simulacijo in predstavitev; miniaturni in integrirani ICT proizvodi.

- ICT za zaupanje: upravljanje identitete; avtentifikacija in odobritev; tehnologije za boljše varovanje zasebnosti; upravljanje s pravicami in sredstvi; zaščita pred kibernetskimi grožnjami.

- Prihodnje in nastajajoče tehnologije: podpora raziskavam na novih področjih znanja v jedru ICT in v njihovi kombinaciji z drugimi ustreznimi področji in disciplinami; spodbujati nove zamisli in na temeljit način nove uporabe in raziskovati nove možnosti v raziskovalnih programih na področju ICT.

4. Nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije

Cilj

Izboljšanje konkurenčnosti evropske industrije in zagotovitev njene pretvorbe iz industrije, ki ima poudarek na virih, v industrijo, ki ima poudarek na znanju, s pomočjo ustvarjanja revolucionarnega znanja za nove uporabe na stičišču različnih tehnologij in disciplin.

Utemeljitev

Nazadovanje industrijskih dejavnosti se ne zdi več omejeno na tradicionalne sektorje z visoko intenzivnostjo delovne sile, ampak postaja opazno tudi v vmesnih sektorjih – ki predstavljajo uveljavljeno moč evropske industrije – in celo v nekaterih visokotehnoloških sektorjih. Ta trend je mogoče in treba obrniti tako, da se v Evropi izgradi industrijo s poudarkom na znanju, ki predvsem temelji na znanju. To bo vključevalo posodobitev obstoječih MSP in ustanavljanje novih, na znanju temelječih MSP, na podlagi razširjanja znanja ter strokovnega znanja in izkušenj preko programov sodelovanja.

EU ima priznano vodilno vlogo na področjih kot so nanotehnologije, materiali in proizvodne tehnologije, ki se mora okrepiti, da bi zagotovili in okrepili položaj EU na visoko konkurenčnem svetovnem prizorišču.

Evropske tehnološke platforme na področjih kot so naneolektronika, proizvodnja, jeklo, kemija, prometna industrija, gradbeništvo, varstvo pri delu, tekstil, celuloza in papir pomagajo določiti skupne raziskovalne prioritete in cilje. Poleg teh, za industrijo pomembnih prednostnih nalog in njihovega vključevanja v uporabe v posameznih sektorjih, bodo obravnavani ustrezna politika, vprašanja ureditve, standardizacije in vpliva, med drugim s prožnim odzivom na novo nastajajoče politične potrebe.

Dejavnosti

- Nanoznanosti, nanotehnologije

- Ustvarjanje novega znanja o vmesnikih in pojavih, odvisnih od velikosti; nadzor nad lastnostmi materialov za nove uporabe v nanometrskem merilu; vključevanje tehnologij v nanometrskem merilu; samosestavljive lastnosti; nanomotorji; nanostroji in nanosistemi; metode in orodja za opredelitev in upravljanje v nanometrskem merilu; nanotehnologije in visoko precizne tehnologije v kemiji; vpliv na človekovo varnost, zdravje in okolje; meroslovje, nomenklatura in standardi; iskanje novih konceptov in pristopov za uporabe znotraj posameznega sektorja, vključno z vključevanjem in zbliževanjem nastajajočih tehnologij.

- Materiali

- Ustvarjanje novega znanja o visoko zmogljivih materialih za nove izdelke in postopke; na znanju temelječi materiali s po meri narejenimi lastnostmi; zanesljivejša oblika in simulacija; boljša celovitost; skladnost z okoljem; vključevanje vseh stopenj, od nano preko molekularne do makro, v kemijsko tehnologijo in v industrijo za predelavo materialov; novi nanomateriali, biomateriali in hibridni materiali, vključno z obliko in nadzorom nad njihovo predelavo.

- Nova proizvodnja

- Ustvarjanje pogojev in sredstev za proizvodnjo s poudarkom na znanju, vključno z izgradnjo, razvijanjem in potrjevanjem novih paradigem, kot odgovor na nastajajoče potrebe industrije; razvijanje generičnih proizvodnih sredstev za proizvodnjo, ki je prilagojena, ima mrežasto strukturo in temelji na znanju; razvijanje novih tehnoloških konceptov, ki izkoriščajo zbliževanje tehnologij (npr. nano, bio, informacijskih, kognitivnih in njihovih tehničnih zahtev) za naslednjo generacijo izdelkov in storitev z visoko dodano vrednostjo ter prilagajanje potrebam, ki se spreminjajo.

- Vključevanje tehnologij za uporabo v industriji

- Vključevanje novega znanja in tehnologij na nanopodročju ter na področju materialov in proizvodnje v uporabe znotraj posameznega sektorja ter med sektorji, kot so: zdravje, gradbeništvo, promet, energetika, kemija, okolje, tekstilni izdelki in oblačila, celuloza in papir, strojništvo.

5. Energetika

Cilj

Preoblikovanje sedanjega, na fosilnih gorivih temelječega energetskega sistema, v bolj trajnosten sistem, ki temelji na raznoliki paleti energetskih virov in nosilcev, v povezavi z boljšo energetsko učinkovitostjo, da bi se soočili s perečimi izzivi varnosti oskrbe in podnebnih sprememb in istočasno povečali konkurenčnost evropske energetske industrije.

Utemeljitev

Energetski sistemi se soočajo z velikimi izzivi. Nujnost razvijanja ustreznih in pravočasnih rešitev upravičujejo vznemirljiva gibanja svetovnega povpraševanja po energiji (predvidoma se bo v naslednjih 30 letih povečalo za 60 %), potreba po drastični zajezitvi emisij toplogrednih plinov, da bi ublažili pogubne posledice podnebnih sprememb, škodljiva nestanovitnost cen nafte (zlasti za prometni sektor, ki je močno odvisen od nafte) in geopolitična nestabilnost v regijah dobaviteljicah. Raziskave in predstavitvene dejavnosti so potrebne za zagotavljanje čim bolj okoljsko in stroškovno učinkovitih tehnologij in ukrepov, ki EU omogočajo doseganje ciljev v okviru Kjotskega protokola in tistih, ki ta okvir presegajo, ter izpolnjevanje obveznosti energetske politike, kot je opisano v Zeleni knjigi o varnosti oskrbe z energijo iz leta 2000[15].

Evropa je na področju številnih energetskih tehnologij vodilna na svetu. Je začetnica modernih tehnologij obnovljive energije, kot sta energija biomase in energija vetra. Poleg tega je EU svetovno konkurenčna na področju tehnologij za pridobivanje in distribucijo energije in razpolaga z močnimi raziskovalnimi zmogljivostmi na področju zajetja in izolacije ogljika. Vendar pa ta položaj resno ogrožajo konkurenti (zlasti ZDA in Japonska).

Temeljito preoblikovanje energetskih sistemov zahteva nove tehnologije, ki za zasebna podjetja predstavljajo preveliko tveganje in preveč negotove koristi, da bi zagotovila vse naložbe, potrebne za raziskave, razvoj, predstavitvene dejavnosti in razširjanje. Javna podpora bi torej morala igrati ključno vlogo pri zbiranju zasebnih naložb in evropska prizadevanja in viri bi se morali povezovati na skladen in učinkovitejši način, da bi bili konkurenčni gospodarstvom, ki veliko in dosledno vlagajo v podobne tehnologije. V tem smislu igrajo evropske tehnološke platforme bistveno vlogo, saj na usklajen način zbirajo potrebna raziskovalna prizadevanja. Dejavnosti za dosego cilja so navedene spodaj. Vključena je posebna dejavnost v zvezi z znanjem za oblikovanje energetske politike, ki prav tako lahko zagotovi podporo novim političnim potrebam, ki se pojavljajo, na primer v zvezi z vlogo evropske energetske politike pri oblikovanju mednarodnih ukrepov na področju podnebnih sprememb ter z nestabilnostjo ali motnjami v dobavi in ceni energije.

Dejavnosti

- Vodik in gorivne celice

Celostni ukrepi za zagotavljanje močnih tehnoloških temeljev za konkurenčno industrijo na področju gorivnih celic in vodika v EU za stacionarno in prenosno uporabo ter uporabo v prometu. Ta ukrep je podprt s strategijo celostnega raziskovanja in uporabe, ki jo predlaga evropska tehnološka platforma za vodik in gorivne celice.

- Pridobivanje električne energije iz obnovljivih virov

Tehnologije za povečanje skupne učinkovitosti konverzije, znižanje stroškov proizvodnje električne energije iz domačih virov obnovljive energije ter razvoj in predstavitev tehnologij, ki ustrezajo različnim regionalnim razmeram.

- Proizvodnja goriv iz obnovljivih virov

Celostne tehnologije za konverzijo: razvoj in znižanje cene na enoto za trdna, tekoča in plinasta (vključno z vodikom) goriva, ki se proizvajajo iz obnovljivih virov energije, z namenom stroškovno učinkovite proizvodnje in uporabe goriv brez ogljika, zlasti tekočih biogoriv za promet.

- Obnovljivi viri energije za ogrevanje in hlajenje

Tehnologije za povečanje učinkovitosti in znižanje stroškov ogrevanja in hlajenja s pomočjo obnovljivih virov energije, zagotavljanje njihove uporabe v različnih regionalnih razmerah.

- Tehnologije za zajetje in skladiščenje CO 2 za pridobivanje električne energije z ničnimi emisijami

Drastično zmanjšanje vpliva, ki ga ima na okolje uporaba fosilnih goriv, z namenom visoko učinkovitih elektrarn s skoraj ničnimi emisijami, ki temeljijo na tehnologijah za zajetje in skladiščenje CO2.

- Tehnologije čistega premoga

Znatno izboljšanje učinkovitosti, zanesljivosti in stroškov elektrarn s pomočjo razvoja in predstavitve tehnologij za konverzijo čistega premoga.

- Inteligentna energetska omrežja

Povečanje učinkovitosti, varnosti in zanesljivosti evropskih elektroenergetskih in plinskih sistemov in omrežij npr. s preoblikovanjem sedanjih elektroenergetskih omrežij v interaktivno (odjemalci/dobavitelji) storitveno mrežo in z odpravo ovir za obsežno dobavo in učinkovito vključevanje porazdeljenih in obnovljivih virov energije.

- Energetska učinkovitost in varčevanje z energijo

Novi koncepti in tehnologije za izboljšanje energetske učinkovitosti in varčevanja z energijo za zgradbe, storitve in industrijo. To zajema vključevanje strategij in tehnologij za energetsko učinkovitost, uporabo tehnologij s področja novih in obnovljivih virov energije in upravljanje povpraševanja po energiji.

- Znanje za oblikovanje energetske politike

Razvoj orodij, metod in modelov za oceno glavnih gospodarskih in družbenih vprašanj, povezanih z energetskimi tehnologijami, in za zagotavljanje merljivih ciljev in scenarijev za srednjeročne in dolgoročne časovne vidike.

6. Okolje (vključno s podnebnimi spremembami)

Cilj

Trajnostno gospodarjenje z okoljem in njegovimi viri s pomočjo pospeševanja našega znanja o medsebojnih vplivih med biosfero, ekosistemi in človekovimi dejavnostmi ter razvijanjem novih tehnologij, orodij in storitev, da bi na celosten način rešili svetovne okoljske probleme. Poudarek bo na napovedovanju sprememb podnebnih, ekoloških, zemeljskih in oceanskih sistemov; orodju in tehnologijah za spremljanje, preprečevanje in zmanjševanje pritiskov na okolje in tveganj, vključno s tveganjem za zdravje, ter tudi za ohranjanje naravne in kulturne krajine.

Utemeljitev

Okoljski problemi segajo preko državnih meja in zahtevajo usklajen pristop na vseevropski in pogosto svetovni ravni. Zemeljski naravni viri in kulturna krajina so pod močnimi pritiski, ki so posledica rasti prebivalstva, urbanizacije, stalnega povečevanja sektorjev kmetijstva, prometa in energetike ter tudi spremenljivosti podnebja in ogrevanja na lokalni, regionalni in svetovni ravni. Evropa mora vzpostaviti nov trajnosten odnos do okolja in ob tem istočasno izboljšati konkurenčnost in okrepiti evropsko industrijo. Sodelovanje na celotnem območju EU je potrebno za doseganje kritične mase ob upoštevanju obsega, področja delovanja in visoke ravni celovitosti okoljskih raziskav. Lajša skupno načrtovanje, uporabo povezanih in interoperabilnih podatkovnih zbirk ter razvoj skladnih in obsežnih sistemov za opazovanje in napovedovanje.

Raziskave na ravni EU so potrebne za izpolnjevanje mednarodnih obveznosti, na primer Kjotskega protokola, Konvencije ZN o biološki raznovrstnosti, ciljev Svetovnega vrha o trajnostnem razvoju iz leta 2002, vključno s pobudo EU v zvezi z vodo in prispevki k Medvladnemu forumu za spremembo podnebja ter pobudi za opazovanje zemlje. Pomembne raziskovalne potrebe izhajajo poleg tega iz obstoječih in nastajajočih politik na ravni EU, iz izvajanja 6. akcijskega načrta za okolje in povezanih tematskih strategij, akcijskih načrtov za okoljske tehnologije, okolje in zdravje ter iz direktiv kot je okvirna direktiva o vodah.

EU mora okrepiti svoj položaj na svetovnih trgih za okoljske tehnologije. Te tehnologije prispevajo k trajnostni rasti, saj zagotavljajo ekološko učinkovite rešitve za okoljske probleme v različnih obsegih in varujejo našo kulturno dediščino. Okoljske zahteve pospešujejo inovativnost in lahko zagotovijo poslovne priložnosti. Evropske tehnološke platforme za oskrbo z vodo in sanitarne storitve ter za trajnostno kemijo potrjujejo potrebo po ukrepanju na ravni EU in vsebine njihovih raziskav se upoštevajo pri spodaj navedenih dejavnostih. Druge platforme (npr. za gradbeništvo in za gozdarstvo) delno obravnavajo vprašanja v zvezi z okoljsko tehnologijo in se prav tako upoštevajo.

V nadaljevanju je našteta vrsta dejavnosti[16], od katerih so mnoge neposredno povezane s političnimi potrebami. Vendar pa se lahko predvidi dodatna podpora za nove politične potrebe, ki se pojavljajo, na primer v zvezi s trajnostno presojo vpliva politik EU; spremljanjem ukrepov na področju podnebnih sprememb, ki sledijo Kjotu; in novimi okoljskimi politikami, kot so pomorska politika, standardi in predpisi.

Dejavnosti

- Podnebne spremembe, onesnaževanje in tveganja

- Obremenitve okolja in podnebja: Delovanje podnebnega in zemeljskega sistema; ukrepi za prilagoditev in ublažitev; onesnaževanje zraka, tal in vode; spremembe v sestavi zraka in v vodnem ciklusu; medsebojni vplivi med podnebjem, zemeljskim površjem in oceanom; ter vplivi na biološko raznovrstnost in ekosisteme.

- Okolje in zdravje: Medsebojni vplivi okoljskih stresorjev in človekovega zdravja, vključno s prepoznavanjem virov, povezav z notranjim okoljem, vplivov in na novo nastalih dejavnikov tveganja; integrirane metode ocenjevanja tveganja za strupene snovi, vključno z alternativami za preskuse na živalih; količinska opredelitev ter analiza stroškov in koristi tveganj za zdravje na področju okolja in indikatorjev za preventivne strategije.

- Nevarnost naravnih nesreč: Izboljšanje napovedovanja in integrirane presoje nevarnosti, ranljivosti in tveganja pri nesrečah, povezanih z geološkimi tveganji (kot so potresi, izbruhi vulkanov, cunamiji) in podnebjem (kot so nevihte in poplave); razvoj sistemov zgodnjega obveščanja in izboljšanje strategij za preprečevanje in ublažitev.

- Trajnostno gospodarjenje z viri

- Ohranjanje in trajnostno gospodarjenje z naravnimi viri in viri, ki jih je ustvaril človek: ekosistemi; gospodarjenje z vodnimi viri; ravnanje z odpadki in preprečevanje njihovega nastajanja; zaščita in upravljanje biološke raznovrstnosti, zaščita tal, morskega dna in obalnih območij, pristopi proti dezertifikaciji in degradaciji tal; gospodarjenje z gozdovi; trajnostno upravljanje in načrtovanje mestnega okolja, upravljanje s podatki in informacijske storitve; presoja in predvidevanje v zvezi z naravnimi procesi.

- Razvoj morskih okolij: Vplivi človekovih dejavnosti na morsko okolje in njegove vire; onesnaževanje in evtrofikacija regionalnih morij in obalnih območij; globokomorski ekosistemi; presoja trendov na področju biološke raznovrstnosti morja, procesov v ekosistemih in cirkulacije v oceanih; geološke značilnosti morskega dna.

- Okoljske tehnologije

- Okoljske tehnologije za opazovanje, preprečevanje, ublažitev, prilagoditev, sanacijo in obnovo naravne in kulturne krajine: v zvezi z vodo, podnebjem, zrakom, morskim, mestnim in podeželskim okoljem, tlemi, ravnanjem z odpadki, recikliranjem, čistimi proizvodnimi procesi, kemijsko varnostjo, varovanjem kulturne dediščine in grajenega okolja.

- Ocena tehnologije, preverjanje in preskušanje: Metode in orodja za oceno tveganja za okolje in življenjski cikel pri postopkih, tehnologijah in proizvodih; podpora platformam za trajnostno kemijo, oskrbo z vodo in sanitarne storitve[17]; znanstveni in tehnološki vidiki prihodnjega evropskega programa za preverjanje in preskušanje okoljskih tehnologij.

- Opazovanje zemlje in ocenjevalna orodja

- Opazovanje zemlje: Prispevati k razvoju in vključevanju sistemov za opazovanje za vprašanja v zvezi z okoljem in trajnostjo v okviru GEOSS-a; interoperabilnost med sistemi in optimalizacijo informacij za razumevanje, oblikovanje in napovedovanje okoljskih pojavov.

- Metode napovedovanja in ocenjevalna orodja: oblikovanje povezav med gospodarstvom/okoljem/družbo, vključno s tržno umerjenimi instrumenti, zunanjimi učinki, mejnimi vrednostmi in razvijanjem baze znanja in metodologij za trajnostno presojo vpliva na ključna področja kot so vprašanje rabe zemljišč in pomorstva; družbene in gospodarske napetosti, povezane s klimatskimi spremembami.

7. Promet (vključno z aeronavtiko)

Cilj

Ob upoštevanju okoljskih in naravnih virov razviti integrirane, na tehnološkem napredku osnovane, „bolj zelene” in „pametnejše” vseevropske prometne sisteme, ki bodo v korist državljanom in družbi; in zaščititi ter nadalje razvijati vodilni položaj, ki so si ga evropske industrije pridobile na svetovnem trgu.

Utemeljitev

Promet je ena od evropskih kvalitet – sektor za zračni promet prispeva 2,6 % k BDP Evropske unije (s 3,1 milijona delovnih mest) in površinski promet predstavlja 11 % BDP Evropske unije (zaposluje 16 milijonov oseb). Toda promet je kriv za 25 % vseh emisij ogljikovega dioksida v EU, kar pomeni, da je skrajni čas za „pozelenitev“ sistema, da se zagotovi trajnejši model prometa in skladnost s stopnjami rasti, kot to določa Bela knjiga „Evropska prometna politika za leto 2010: čas odločitve“[18].

Širitev (povečanje ozemlja za 25 % in prebivalstva za 20 %) in gospodarski razvoj EU predstavljata nove izzive za učinkovit, stroškovno ugoden in trajnosten prevoz oseb in tovora. Promet ima prav tako neposreden pomen za druge glavne politike, kot so trgovina, konkurenca, zaposlovanje, kohezija, energetika, varnost in notranji trg. Naložbe v RTR v prometno industrijo EU so predhodno potrebne za zagotavljanje konkurenčne prednosti na tehnološkem področju na globalnih trgih[19]. Dejavnosti na evropski ravni bodo prav tako spodbujale prestrukturiranje industrije, vključno z vključevanjem dobavne verige in zlasti MSP.

Raziskovalne vsebine, ki so jih razvile evropske tehnološke platforme[20], podpirajo potrebo po perspektivi o novih „prometnih sistemih“, ki upošteva medsebojno delovanje vozil, prometnih omrežij in uporabo prometnih storitev, ki jih je mogoče razviti samo na evropski ravni. Stroški RTR na vseh omenjenih področjih sunkovito rastejo in sodelovanje na ravni EU je bistveno za zagotavljanje kritične mase raznih ponudnikov RTR, da bi se lahko lotili obsega in multidisciplinarnih izzivov na gospodaren način. Prav tako je bistveno spoprijeti se s političnimi, tehnološkimi in socialno-ekonomskimi izzivi na področju „čistih in varnih vozil prihodnosti“, interoperabilnosti in intermodalnosti, zlasti železniškega prometa, cenovne dostopnosti, varnosti, zmogljivosti, zaščite in okoljskih vplivov v razširjeni Uniji. Razvojne tehnologije bodo tudi v podporo sistemu Galileo in njegove aplikacije bodo bistvene za izvajanje evropskih politik.

Velik industrijski pomen spodaj naštetih tem in dejavnosti ter potrebe načrtovalcev politike se bodo obravnavali na integriran način in bodo pokrivali ekonomske, socialne in okoljske vidike prometne politike. Poleg tega bo zagotovljena podpora za odziv na že obstoječe in tudi nove politične potrebe, na primer potrebe, povezane z razvojem v pomorski politiki.

Dejavnosti

- Aeronavtika in zračni promet

- Okolju prijaznejši zračni promet : zmanjšanje emisij in hrupa, vključno z delom na motorjih in alternativnih gorivih, strukture in nove oblike plovil, obratovanje letališča in vodenje prometa.

- Povečanje časovne učinkovitosti : izboljšanje učinkovitosti časovnih razporedov s poudarkom na inovativnih sistemih vodenja zračnega prometa skladno z učinkovitim izvajanjem politike Enotnega evropskega neba, ki vključuje zrak, zemljo in vesoljske komponente, vključno s pretokom prometa in večjo avtonomnostjo plovil.

- Zagotavljanje zadovoljstva in varnosti potnikov : izboljšanje ugodja potnikov, inovativne storitve med letom in učinkovitejša odprema potnikov; izboljšanje vseh varnostnih vidikov zračnega prometa; večja izbira plovil – od večjih do manjših.

- Povečanje gospodarnosti : zmanjšanje stroškov, nastalih zaradi razvoja proizvoda, stroškov proizvodnje in obratovalnih stroškov letal z nultim vzdrževanjem, povečana uporaba avtomatizacije in simulacije.

- Zaščita plovil in potnikov : povečanje varstvenih ukrepov za potnike, osebje, plovila in sistem zračnega prometa, kot je na primer izboljšane metode za ugotavljanje podatkov in identifikacije, zaščita letala pred napadom, samopomoč in izboljšan varnostni načrt letala.

- Pionirstvo zračnega prometa prihodnosti : spoprijemanje z dolgoročnimi izzivi aviacije s pomočjo korenitejših, okoljsko učinkovitejših in inovativnih kombinacij tehnologij, ki bi vodile k večjemu razvoju v zračnem prometu.

- Površinski promet (železniški, cestni in vodni)

- Okolju prijaznejši površinski promet : zmanjšanje onesnaževanja okolja in zmanjšanje hrupa; razvoj čistih in učinkovitih motorjev, vključno s hibridno tehnologijo in uporabo alternativnih goriv za prometne aplikacije; strategija za izrabljena vozila in plovila.

- Spodbujanje modalnega razporejanja in razbremenitev prometnih koridorjev : razvoj inovativnih, intermodalnih in interoperabilnih regionalnih in nacionalnih prometnih omrežij, infrastruktur in sistemov v Evropi; internalizacija stroškov; izmenjava informacij med vozilom/plovilom in prometno infrastrukturo; optimizacija infrastrukturne zmožnosti.

- Zagotavljanje trajnostne mobilnosti v mestih : inovativne organizacijske sheme, vključno s čistimi in varnimi vozili in ekološkimi načini prevoza, novimi javnimi načini prevoza in racionalizacijo zasebnega prevoza, komunikacijsko infrastrukturo, integriranim načrtovanjem mest in prometa.

- Izboljšanje varnosti in zaščite : kot velja za prometni sistem, izboljšanje varnosti v prometu za voznike, potnike, osebje, kolesarje in pešce, pri načrtovanju vozil, plovil in v celotnem prometnem sistemu.

- Krepitev konkurenčnosti : izboljšanje načrtovalnih procesov; razvoj naprednih tehnologij za goriva in vozila; inovativni in gospodarni proizvodni sistemi in infrastrukturna konstrukcija; dopolnilne arhitekture.

- Podpora evropskemu sistemu za globalno satelitsko navigacijo (Galileo) : natančna navigacija in natančno določanje časa za uporabo v več sektorjih; učinkovita uporaba satelitske navigacije in podpore drugi generaciji tehnologij.

8. Socialno-ekonomske in humanistične vede

Cilj

Globlje, splošno razumevanje zahtevnih in medsebojno povezanih socialno-ekonomskih izzivov, s katerimi se sooča Evropa, na primer rastjo, zaposlovanjem in konkurenco, družbeno kohezijo in trajnostjo, kakovostjo življenja in globalno soodvisnostjo, zlasti z namenom zagotavljanja boljše baze znanja politikam na zadevnih področjih.

Utemeljitev

Evropa ima močno in visoko kakovostno raziskovalno bazo na področju socialno-ekonomskih znanosti in humanističnih ved. Raznolikost pristopov v EU na področju gospodarstva, sociale, politike in kulture zagotavlja zelo plodna tla za raziskave na teh področjih na ravni EU. V skupnih raziskavah glede evropskih socialno-ekonomskih vprašanj je na navedenih področjih prisotna visoka stopnja evropske dodane vrednosti. Kot prvo imajo zadevna vprašanja in izzivi veliko prednost na ravni EU in jih obravnavajo politike EU. Kot drugo primerjalne raziskave v večini držav EU ali v vseh državah EU ponujajo zlasti učinkovito orodje in pomembne učne priložnosti po državah in regijah.

Kot tretje imajo raziskave na ravni EU zlasti prednosti v tem, da lahko razvijejo zbirko podatkov iz vse Evrope in uporabijo več perspektiv, ki so potrebne za razumevanje zahtevnejših vprašanj. Končno bo razvoj pristne evropske socialno-ekonomske baze znanja na področju teh ključnih izzivov bistveno prispeval k spodbujanju splošnega razumevanja po celotni Evropski uniji in zlasti med evropskimi državljani.

Dejavnosti, ki jih je treba podpreti, so naštete spodaj, in pričakuje se, da bodo bistveno prispevale k izboljšanju oblikovanja, izvajanja, vplivov in vrednotenj politike na več področjih, kot so gospodarstvo, sociala, izobraževanje in usposabljanje, podjetništvo, mednarodna trgovina, potrošništvo, zunanji odnosi, pravosodje in notranje zadeve ter politika uradne statistike. Poleg tega bodo zagotovljene možnosti za obravnavanje nastalih socialno-ekonomskih izzivov, kakor tudi za začetek raziskav glede novih in nepredvidenih političnih potreb.

Dejavnosti

- Rast, zaposlovanje in konkurenčnost v družbi znanja : razvijanje in povezovanje raziskav v nacionalni institucionalni kontekst v zvezi z vprašanji, ki zadevajo rast, zaposlovanje in konkurenčnost in obsegajo inovacije, izobraževanje, vključno z vseživljenjskim učenjem in vlogo znanstvenega in drugega znanja.

- Združevanje ekonomskih, socialnih in okoljskih ciljev v evropsko perspektivo : z obravnavo dveh ključnih in tesno povezanih vprašanj neprestanega razvoja evropskih socialno-ekonomskih modelov in ekonomske ter družbene kohezije v razširjeni EU z upoštevanjem varstva okolja.

- Glavni trendi v družbi in njihove posledice : demografska sprememba, vključno s staranjem prebivalstva in migracijami; način življenja, družine, vprašanja spolov, zdravje in kakovost življenja; kazenski primeri; vloga podjetništva v družbi in raznovrstnost prebivalstva, kulturne interakcije in vprašanja v zvezi z varovanjem temeljnih pravic in bojem proti rasizmu in nestrpnosti.

- Evropa v svetu: razumevanje spreminjanja interakcij in soodvisnosti med regijami v svetu in njihove posledice za zadevne regije, zlasti Evropo; in obravnavanje nastajajočih groženj in tveganj brez spodkopavanja človekovih pravic, svobode in dobrobiti ljudi.

- Državljan v Evropski uniji : obravnava vprašanj v sklopu prihodnjega razvoja EU glede doseganja občutka za demokratično „lastnino“ in aktivna udeležba narodov Evrope; učinkovito in demokratično vladanje, vključno z gospodarskim vodenjem; in gradnja skupnega razumevanja in spoštovanja evropskih raznolikosti in značilnosti v smislu kulture, institucij, zgodovine, jezikov in vrednot.

- Socialno-ekonomski in znanstveni indikatorji : njihova raba v politiki in njihovo izvajanje ter spremljanje, izboljšanje obstoječih indikatorjev in razvoj novih za ta namen in za vrednotenje raziskovalnih programov, vključno z indikatorji, ki so osnovani na uradni statistiki.

- Predvidene dejavnosti glede vprašanj znanosti, tehnologije in z njima povezanimi socialno-ekonomskimi vprašanji, kot so prihodnji demografski trendi, globalizacija znanja in razvoja raziskovalnih sistemov, kot tudi prihodnjega razvoja glavnih raziskovalnih področij in znanstvenih disciplin.

9. Varnost in vesolje

Cilj

Razvijati tehnologije in znanje za gradnjo možnosti, ki so potrebne za zagotavljanje varnosti državljanov pred grožnjami terorizma in kriminala, ob upoštevanju temeljnih človekovih pravic; zagotoviti optimalno in sporazumno uporabo razpoložljivih tehnologij v korist evropski varnosti in spodbujati sodelovanje ponudnikov in uporabnikov varnostnih rešitev.

V korist državljanov in konkurence evropske vesoljske industrije podpirati Evropski vesoljski program, z osredotočenjem na aplikacije, kot je GMES. To bo prispevalo k razvoju evropske vesoljske politike in dopolnjevalo prizadevanja držav članic in drugih ključnih akterjev, vključno z Evropsko vesoljsko agencijo.

9.1 Varnost

Utemeljitev

Varnost v Evropi je predpogoj za blaginjo in svobodo. Strategija varnosti EU „Varna Evropa v boljšem svetu“, kot jo je sprejel Evropski svet, obravnava potrebo po izčrpni varnostni strategiji, ki zajema tako civilne kot obrambno-varnostne ukrepe.

Raziskave, povezane z varnostjo, so pomemben steber pri podpori skupne zunanje in varnostne politike in so prav tako pomembne za zagotavljanje visoke ravni varnosti na področju pravosodja, svobode in varnosti[21] po celotnem prostoru EU, kot to podpira haški program. Raziskave bodo prav tako prispevale k razvoju tehnologij in možnosti v podporo drugim politikam EU na področjih, kot so promet, civilna zaščita, energetika in okolje.

Obstoječe raziskovalne dejavnosti glede varnosti v Evropi trpijo zaradi drobljenih prizadevanj, pomanjkanja kritične mase obsega in dosega ter pomanjkanja stikov in interoperabilnosti. Evropa mora izboljšati skladnost svojih prizadevanj z razvojem učinkovitih institucionalnih sporazumov in s spodbujanjem raznih nacionalnih in mednarodnih akterjev, da bodo sodelovali in se usklajevali tako, da ne bo prišlo do podvajanj, posvetili pa se bodo tudi iskanju sinergij, kjer koli bo mogoče. Raziskave varnosti na ravni Skupnosti se bodo osredotočile na dejavnosti, ki bodo zagotovile jasno dodano vrednost na nacionalni ravni. Zaradi tega bodo raziskave s področja varnosti na ravni Skupnosti okrepile konkurenco evropske industrije na področju varnosti.

Spodaj navedene dejavnosti bodo dopolnjevale in povezovale tehnološko in sistemsko usmerjene raziskave, ki so bistvene za področje varnosti, vendar se izvajajo v okviru drugih tem. Dejavnosti bodo sledile zastavljenim nalogam, razvoju tehnologij in možnosti, kot to zahtevajo specifične varnostne misije. Dejavnosti so po obliki fleksibilne, tako da se lahko prilagajajo še sedaj nepoznanim varnostnim grožnjam in s tem povezanim nastalim potrebam policije, spodbujajo medsebojno bogatenje in uporabo obstoječih tehnologij za sektor civilne varnosti, evropske raziskave s področja varnosti bodo prav tako spodbudile razvoj večnamenskih tehnologij z namenom povečati obseg njihovih aplikacij.

Dejavnosti

- Zaščita pred terorizmom in kriminalom : podajanje tehnoloških rešitev v primeru groženj (npr. CBRN); razumevanje grožnje, odkrivanje, preprečevanje, prepoznavanje, zaščita, nevtralizacija in obvladovanje učinkov terorističnih napadov in kriminala.

- Varnost infrastruktur in javnih storitev : analiziranje in varovanje obstoječih in prihodnjih javnih in zasebnih kritičnih/omrežnih infrastruktur (npr. v prometu, energetiki, ICT), sistemov in storitev (vključno s finančnimi in administrativnimi storitvami).

- Varnost meja : osredotočanje na tehnologije in možnosti, ki bi povečale učinkovitost vseh sistemov, opreme, orodij in postopkov, ki so potrebni za izboljšanje varnosti evropskih kopenskih in obalnih meja, vključno glede vprašanj mejne kontrole in nadzorovanja.

- Vzpostavitev varnosti v primeru krize : osredotočanje na tehnologije, ki podpirajo razne operacije v primeru izrednih dogodkov (civilna zaščita, humanitarne in reševalne operacije, podpora CFSP), in na vprašanja, kot so medorganizacijsko sodelovanje in komunikacija, razdeljene arhitekture in človeški faktorji.

Zgornja štiri področja bodo podpirale naslednje teme, ki imajo medsektorske značilnosti:

- Integracija varnostnih sistemov in interoperabilnost : osredotočanje na tehnologije za krepitev interoperabilnosti sistemov, opreme, storitev in postopkov, vključno z informacijskimi strukturami za odkrivanje in pregon, na zanesljivost, organizacijske vidike, varovanje zaupnosti in integriteto informacij ter sledljivost vseh transakcij in obdelavo informacij.

- Varnost in družba : raziskave, ki se bodo osredotočile na socialno-ekonomske analize, oblikovanje scenarijev in dejavnosti, povezanih z dojemanjem varnosti s strani državljanov, etiko, varovanjem zasebnosti in družbenimi predvidevanji. Raziskave se bodo prav tako ukvarjale s tehnologijami, ki bolje ščitijo zasebnost in svoboščine, obravnavale bodo ranljivosti in nove grožnje ter upravljanje in presojo vplivov možnih posledic.

- Koordinacija in oblikovanje raziskav s področja varnosti : koordinacija evropskih in mednarodnih prizadevanj raziskav s področja varnosti ter razvoj sinergij med civilnimi, varnostnimi in obrambnimi raziskavami, izboljšanje pravnih pogojev in spodbujanje optimalne uporabe obstoječih infrastruktur.

9.2 Vesolje

Utemeljitev

EU lahko na tem področju prispeva k boljši opredelitvi skupnih ciljev, ki temeljijo na potrebah uporabnikov in političnih ciljih; h koordinaciji dejavnosti, tako da se izogne podvajanju in čim bolj poveča interoperabilnost; in k opredelitvi standardov. Javni organi in načrtovalci politike predstavljajo pomembne potencialne uporabnike, evropska industrija bo prav tako imela koristi, če bo evropska vesoljska politika dobro opredeljena in se bo izvajala v okviru Evropskega vesoljskega programa, delno pa jo bodo podpirale predlagane raziskave in ukrepi za tehnološki razvoj. Ukrepi na evropski ravni so prav tako potrebni za podporo političnih ciljev EU na primer na področju kmetijstva, ribištva, okolja, telekomunikacij, varnosti, prometa ter za zagotovitev, da se Evropo spoštuje kot partnerja v regionalnem in mednarodnem sodelovanju.

V zadnjih 40 letih si je Evropa pridobila odlično usposobljenost na področju tehnologije. Ohranjanje konkurenčne industrije (vključno s proizvajalci, ponudniki storitev in izvajalci) zahteva nove raziskave in tehnologije. Vesoljske aplikacije prinašajo pomembne koristi za državljane.

Spodaj navedene dejavnosti so usmerjene na: izkoriščanje lastnosti vesolja s pomočjo izvajanja aplikacij, zlasti z GMES (Globalno nadzorovanje okolja in varnosti), in njihovimi prispevki za odkrivanje in pregon v politikah EU; na raziskovanje vesolja, kar omogoča možnosti za mednarodno sodelovanje in dramatične tehnološke prodore; na izkoriščanje in raziskovanje vesolja s pomočjo ustreznih dejavnosti, ki jamčijo strateško vlogo Evropske unije. Te dejavnosti bodo dopolnjevali drugi ukrepi, ki so vključeni v okvirni program za konkurenčnost in inovacije in program izobraževanja in usposabljanja. Koristi, ki jih bo imela javna politika od spodaj navedenih dejavnosti, bodo prav tako večje, vključno z dodatno podporo novim potrebam politike, ki se lahko pojavijo, npr. rešitve, ki jih ponujajo vesoljske tehnologije v podporo državam v razvoju; in uporaba orodij za opazovanje vesolja ter metod za podporo razvoju politik Skupnosti.

Dejavnosti

- Vesoljske aplikacije na voljo evropski družbi

- GMES: razvoj satelitskih nadzornih sistemov in tehnik, ki so povezane z upravljanjem okolja in varnosti, ter njihova integracija v elemente na zemlji, na krovu plovil ali letal; podpora uporabi in dostavi GMES podatkov in storitev.

- Inovativne satelitske komunikacijske storitve, nevidno vgrajene v globalna elektronska komunikacijska omrežja, za državljane in podjetja v sektorjih za aplikacije, ki zajemajo civilno zaščito, e-vlado, telemedicino, tele-izobraževanje in splošne uporabnike.

- Razvoj tehnologij za zmanjšanje ranljivosti vesoljskih storitev in za prispevanje k nadzorovanju vesolja.

- Raziskovanje vesolja

- Prispevek k mednarodnim pobudam za raziskovanje vesolja.

- RTR za krepitev vesoljskih ustanov

- Vesoljska prometna tehnologija: raziskave z namenom povečati konkurenčnost sektorja za promet v vesolju.

- Vesoljske znanosti, vključno z življenjem v vesolju.

II ZAMISLI

Cilj

Ta program bo okrepil dinamizem, ustvarjalnost in odličnost evropskih raziskav na novih področjih znanja. Program se bo izvajal s podporo raziskavam na vseh področjih, ki jih sprožijo raziskovalci in izvajajo posamezne skupine, ki si konkurirajo na evropski ravni. Projekti se bodo financirali na podlagi predloženih predlogov raziskovalcev glede tem po njihovi izbiri in bodo ocenjeni na podlagi merila odličnosti, ki ga bo prisodila skupina strokovnjakov.

Utemeljitev

„Pionirske“ raziskave, ki jih sprožijo raziskovalci, so ključnega pomena za blaginjo in družbeni napredek, saj odpirajo nove priložnosti za znanstveni in tehnološki napredek in so uporabne za pridobivanje novega znanja, ki vodi v nove aplikacije in trge.

Kljub mnogim dosežkom in visoki stopnji zmogljivosti na več področjih pa Evropa ne izkorišča vsega potenciala raziskav in virov in nujno potrebuje večje zmogljivosti za pridobivanje znanja.

Konkurenčni evropski finančni mehanizmi za pionirske raziskave, ki jih izvajajo posamezne skupine, so ključna sestavina Evropskega raziskovalnega prostora, ki dopolnjuje druge dejavnosti EU in posameznih držav. Pomagali bodo okrepiti dinamizem in narediti Evropo zanimivo za najboljše raziskovalce iz evropskih in tretjih držav ter za industrijske naložbe.

Dejavnosti

Ta ukrep bo ustrezal najbolj obetavnim in produktivnim področjem raziskav in najboljšim priložnostim za znanstveni in tehnološki napredek v okviru disciplin, vključno z inženiringom in družbenimi znanostmi ter humanističnimi vedami. Izvajal se bo neodvisno od tematskih usmeritev drugih delov okvirnega programa, posebna pozornost se bo posvečala mladim raziskovalcem in novim ter že ustaljenim skupinam.

Dejavnosti EU v pionirskih raziskavah bo izvajal Evropski svet za raziskave (ERC), ki bo sestavljen iz znanstvenega sveta in izvršilne strukture.

Znanstveni svet bodo sestavljali predstavniki evropskih znanstvenih ustanov na najvišji ravni, ki bodo delovali v svojem imenu, neodvisno od političnih ali drugih interesov. Člane bo imenovala Komisija v skladu s postopkom neodvisnega imenovanja. Znanstveni svet bo med drugim nadzoroval odločitve o vrstah raziskav, ki se bodo financirale, in z znanstvenega vidika deloval kot porok za kakovost dejavnosti. Naloge bodo zlasti razvoj letnega delovnega programa, uvedba postopka strokovnega ocenjevanja, spremljanje in obvladovanje kakovosti izvajanja programov z znanstvenega vidika.

Izvršilna struktura bo odgovorna za vse vidike izvajanja in izvrševanja programa, kot je določeno v letnem delovnem programu. Zlasti bo v skladu z načeli, ki jih bo sprejel znanstveni svet, izvajala postopek izbire in strokovnega ocenjevanja ter zagotavljala finančno in znanstveno upravljanje donacij.

Izvajanje in vodenje dejavnosti se bosta pregledovala in ovrednotila v ustreznih časovnih razmikih, na podlagi izkušenj se bodo ocenili dosežki in prilagodili ter izboljšali postopki.

Evropska komisija bo delovala kot porok za polno samostojnost in celovitost ERC.

III ČLOVEŠKI VIRI

Cilj

Količinska in kakovostna krepitev človeškega potenciala v raziskavah in tehnologiji v Evropi s spodbujanjem ljudi, da se lotijo poklica raziskovalca, spodbujanjem evropskih raziskovalcev, da ostanejo v Evropi, in privabljanjem raziskovalcev s celega sveta v Evropo ter z ustvarjanjem Evrope, ki bo privlačnejša za najboljše raziskovalce. To bo mogoče doseči s postavitvijo skladnega niza aktivnosti „Marie Curie“ na pravo mesto, z obračanjem na raziskovalce na vseh stopnjah njihove poklicne poti, od začetnih usposabljanj do vseživljenjskega učenja in poklicnega razvoja.

Utemeljitev

Z znanjem bogati in visoko usposobljeni raziskovalci so potreben pogoj za napredek v znanosti in podporo inovacijam, prav tako pa so pomemben dejavnik za privabljanje in ohranjanje naložb v raziskave s strani javnih in zasebnih teles. Ob upoštevanju rastoče konkurence na svetovni ravni sta razvoj odprtega evropskega trga dela za raziskovalce in raznolikost znanj in spretnosti ter poklicnih poti raziskovalcev bistvena za podporo koristnemu kroženju raziskovalcev in njihovega znanja v Evropi in tudi v svetu.

Nadnacionalna in medsektorska mobilnost, vključno s spodbudno industrijsko udeležbo in odprtjem raziskovalnih poklicnih poti ter akademskih položajev v evropskem merilu, je ključna sestavina Evropskega raziskovalnega prostora in nepogrešljiva za povečanje evropske zmogljivosti in uspešnosti v raziskavah.

Dejavnosti

- Začetno usposabljanje raziskovalcev za jasnejše poklicne perspektive tako v javnem kot zasebnem sektorju, vključno s širjenjem njihovih znanstvenih in splošnih znanj in spretnosti ter privabljanjem mlajših raziskovalcev v raziskovalne poklice.To se bo izvajalo v okviru raziskovalno-izobraževalnih mrež Marie Curie z glavnim ciljem premagati razdrobljenost in okrepiti evropsko raven začetnega usposabljanja in razvoja poklicne poti raziskovalcev. Člani nadnacionalnih mrež bodo izkoristili svoje komplementarne kompetence v okviru integriranih programov usposabljanja. Podpora bo zajemala zaposlovanje raziskovalcev na začetku poklicne poti, organizacijo usposabljanj z namenom prenosa in spremljanja znanja, usposabljanja bodo dostopna tudi raziskovalcem zunaj mrež, izkušenim raziskovalcem in/ali strokovnjakom iz industrije.

- Vseživljenjsko učenje in razvoj poklicne poti za podporo razvoju poklicne poti izkušenih raziskovalcev. Z namenom dopolnjevanja ali pridobivanja novih znanj in spretnosti ter sposobnosti ali z namenom povečanja med/večdisciplinarne in/ali medsektorske mobilnosti je predvidena podpora raziskovalcem s posebnimi potrebami za dodatne/dopolnilne sposobnosti ter znanja in spretnosti, raziskovalcem, ki začenjajo poklicno pot po premoru in (ponovni) vključitvi raziskovalcev v trajnejše oblike zaposlitev na področju raziskav v Evropi, vključno v njihovi matični državi, po obdobju izkušenj na mednarodni ravni. Ta ukrep se bo izvajal s pomočjo individualnih štipendij, ki se bodo dodeljevale neposredno na ravni Skupnosti, in s sofinanciranjem regionalnih, nacionalnih ali mednarodnih programov.

- Povezave in partnerstva med podjetji in univerzami : podpora programom, ki zahtevajo dolgoročno sodelovanje med podjetji in univerzami, zlasti z MSP, cilj je večje širjenje znanja v okviru skupnih raziskovalnih partnerstev, z zaposlovanjem izkušenih raziskovalcev v okviru partnerstva, začasna izmenjava osebja med obema sektorjema in organizacija strokovnih dogodkov.

- Mednarodna razsežnost . Izboljšati kakovost evropskih raziskav s privabljanjem nadarjenih raziskovalcev zunaj Evrope in razvijanje za obe strani koristnega sodelovanja z raziskovalci zunaj Evrope. To bodo reševale »izhodne« mednarodne štipendije (s pogojem o obveznem povratku); mednarodne »vhodne« štipendije; partnerstva za podporo izmenjavi raziskovalcev. Splošne pobude za združevanje evropskih organizacij in organizacij iz sosednjih držav EU in držav, s katerimi je EU podpisala sporazum o znanosti in tehnologiji. Dejavnost bo vključevala ukrepe za preprečitev „bega možganov“ iz držav v razvoju in nastajajočih gospodarstev ter ukrepe za oblikovanje omrežij evropskih raziskovalcev, ki delajo v tujini. Ti ukrepi se bodo izvajali skladno z mednarodnimi dejavnostmi v sklopu programov „Sodelovanje“ in „Zmogljivosti“.

- Posebni ukrepi za podporo oblikovanju resničnega evropskega trga dela za raziskovalce z odstranjevanjem ovir, ki preprečujejo mobilnost, in z izboljšanjem možnosti glede poklicne poti, ki jo imajo evropski raziskovalci. Poleg tega pa bodo zagotovljena sredstva za boljše ozaveščanje javnosti glede aktivnosti Marie Curie in njihovih ciljev.

IV ZMOGLJIVOSTI

Ta del okvirnega programa bo pospešil raziskave in evropske inovacijske zmogljivosti ter zagotovil njihovo optimalno rabo. Ta cilj bo dosežen z naslednjimi ukrepi:

- z zagotovitvijo optimalne uporabe in razvoja raziskovalnih infrastruktur;

- s krepitvijo inovacijskih zmogljivosti MSP ter spodbujanjem njihovih možnosti, da bi imeli od raziskav koristi;

- s podporo razvoja regionalnih, raziskovalno usmerjenih skupin;

- s sprostitvijo raziskovalnega potenciala v konvergenčnih in najbolj oddaljenih regijah EU;

- z zbliževanjem družbe in znanosti za harmonično integracijo znanosti in tehnologije v evropski družbi;

- s horizontalnimi dejavnostmi in ukrepi, ki bi podpirali mednarodno sodelovanje.

Dejavnosti, sprejete v tem delu okvirnega programa, bodo prav tako podpirale skladen razvoj politik, dopolnjevale usklajevalne dejavnosti v okviru programa „Sodelovanje“ in prispevale k politikam in pobudam Skupnosti, ki so usmerjene k izboljšanju medsebojne skladnosti in vpliva politik držav članic. Te bodo vključevale:

- Krepitev in izboljšanje evropskega sistema znanosti, kot je obravnava vprašanj znanstvenega svetovanja ter strokovnega mnenja in prispevanje k „boljši ureditvi“.

- Spremljanje in analizo javnih politik in strategij zasebnega sektorja, ki so povezane z raziskavami.

- Usklajevanje raziskovalnih politik o vprašanjih skupnega interesa, vključno s pobudami nadnacionalnega sodelovanja, sprejetimi na nacionalni ali regionalni ravni.

RAZISKOVALNE INFRASTRUKTURE

Cilj

Najbolj učinkovita izraba in razvoj najboljših raziskovalnih infrastruktur, ki obstajajo v Evropi, in pomoč pri oblikovanju novih raziskovalnih infrastruktur vseevropskega interesa na vseh področjih znanosti in tehnologije, ki jih evropska znanstvena skupnost potrebuje za obstoj na čelu napredka v raziskavah, ter zagotavljanje pomoči industriji, da okrepi bazo znanja ter svoje znanje in izkušnje s področja tehnologije.

Utemeljitev

Raziskovalne infrastrukture igrajo vse večjo vlogo pri napredku znanja in njegovem izkoriščanju. V središču raziskav so npr. viri sevanj, podatkovne zbirke v genomiki in družbeni znanosti, observatoriji za okoljske in vesoljske znanosti, sistemi upodabljanja ali bele sobe za študijo in razvoj novih materialov ali nanoelektronike. Te raziskave so drage, za razvoj zahtevajo veliko strokovnega znanja, uporabljati ter izkoriščati bi jih moralo čim večje število znanstvenikov in industrijskih uporabnikov evropskega merila.

Razvoj evropskega pristopa lahko ob upoštevanju raziskovalnih infrastruktur, vključno z računalniškimi in komunikacijskimi e -infrastrukturami, ter izvajanjem dejavnosti na tem področju na ravni Unije, bistveno prispeva k razcvetu potenciala evropskih raziskav in njihovega izkoriščanja.

EU lahko ima in bi tudi morala imeti spodbujevalno in vplivno vlogo pri tem, da bi zagotavljala širši in učinkovitejši dostop do obstoječih infrastruktur in njihovo uporabo v raznih državah članicah, in sicer s spodbujanjem razvoja teh infrastruktur na koordiniran način in s spodbujanjem nastajanja novih raziskovalnih infrastruktur, ki so srednje- in dolgoročno v vseevropskem interesu.

Dejavnosti

Dejavnostis tega področja se bodo izvajale na celotnem področju znanosti in tehnologije. Izvajale se bodo v tesnem sodelovanju z dejavnostmi, ki se bodo odvijale na tematskih področjih, s ciljem, da bodo vsi ukrepi, sprejeti na evropski ravni v okviru EU, ustrezali potrebam raziskovalnih infrastruktur na njihovem območju, vključno z mednarodnim sodelovanjem.

Dejavnosti bodo naslednje:

- Podpora že obstoječim raziskovalnim infrastrukturam

- nadnacionalni dostop zagotavlja, da imajo evropski raziskovalci pri izvedbi raziskave lahko dostop do najboljših raziskovalnih infrastruktur, ne glede na lokacijo infrastrukture;

- povezovalne dejavnosti omogočajo v evropskem merilu boljšo strukturo načina delovanja raziskovalnih infrastruktur na določenem področju in spodbujajo njihovo skladno uporabo in razvoj;

- raziskovalna e-infrastruktura želi spodbujati nadaljnji razvoj in usmeritve komunikacijskih infrastruktur visokih zmogljivosti in mrežnih infrastruktur ter krepitev zmogljivih evropskih računalniških možnosti kot tudi obenem spodbujati uporabniške skupnosti, njihov večji pomen v svetu ter večjo stopnjo zaupanja, pri čemer je treba graditi na dosežkih infrastruktur GEANT in GRID.

- Podpora novim raziskovalnim infrastrukturam

- izgradnja novih infrastruktur in poglavitnih posodobitev že obstoječih želi spodbujati oblikovanje novih raziskovalnih infrastruktur, ki temeljijo na delu, ki ga je opravila ESFRI[22], in o katerih se bo odločalo na podlagi člena 171 Pogodbe ali na podlagi odločitev o posebnih programih v skladu s členom 166 Pogodbe;

- načrtovalne študije s pristopom do razpisov za zbiranje predlogov od spodaj navzgor, za spodbujanje oblikovanja novih raziskovalnih infrastruktur s pomočjo financiranja štipendij in študij izvedljivosti za nove infrastrukture.

Infrastrukturni projekti, ki so iz tega naslova predlagani za financiranje, se izberejo na podlagi več meril, med katerimi so:

- dodana vrednost finančne podpore EU

- sposobnost ponuditi storitev uporabnikom iz znanstvene (univerzitetne in industrijske) skupnosti na evropski ravni

- tehtnost projekta na mednarodni ravni

- tehnološka izvedljivost

- možnosti za evropsko partnerstvo in vključitev glavnih interesnih skupin

- ocena stroškov za izgradnjo in delovanje.

Kar zadeva izgradnjo novih infrastruktur, bo zagotovljena učinkovita koordinacija finančnih instrumentov Skupnosti in zlasti okvirnega programa ter strukturnih skladov.

RAZISKAVE V KORIST MSP

Cilji

Krepitev inovacijskih zmogljivosti evropskih MSP in njihovega prispevka k razvoju novih proizvodov in trgov, ki temeljijo na novih tehnologijah, s pomočjo zunanjega izvajanja raziskav, s povečanjem raziskovalnih prizadevanj, širjenjem njihovih omrežij, boljšim izkoriščanjem rezultatov raziskav in pridobivanjem tehnološkega znanja in izkušenj.

Utemeljitev

MSP so jedro evropske industrije. Morala bi biti ključna sestavina inovacijskega sistema in imeti mesto v verigi prenosa znanja v nove proizvode, postopke in storitve. Medtem ko se evropska MSP soočajo z vse večjo konkurenco na notranjem trgu in tudi v svetu, morajo izboljšati znanje in intenzivnost raziskav, razširiti poslovne dejavnosti na večje trge in internacionalizirati svoje mreže znanja. Mnogi ukrepi držav članic, ki zadevajo MSP, ne spodbujajo in podpirajo nadnacionalega sodelovanja v raziskavah in prenosa tehnologije. Ukrepi na ravni E