[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 15.10.2008

COM(2008) 629 konč.

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU

o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnicah za leto 2006 (povzetek) – resolucije Evropskega parlamenta, pripravljene v skladu s členom 276(3) Pogodbe ES in členom 180b Pogodbe Euratom ter členom 147 finančne uredbe, členom 119(5) finančne uredbe ERS in podobnimi določbami prejšnje začasne finančne uredbe ERS {SEC(2008)2579}

KAZALO

PREAMBULA 3

I – ODGOVORI KOMISIJE NA PRIPOROČILA EVROPSKEGA PARLAMENTA V RESOLUCIJI O RAZREŠNICI ZA SPLOŠNI PRORAČUN 4

a) Horizontalna vprašanja 4

b) Sektorska vprašanja 7

c) Posebna poročila, ki jih je objavilo Računsko sodišče 10

II – RAZREŠNICA EP ZA ERS 10

III – Priporočila v resolucijah za posamezne agencije in Sodišče Evropskih skupnosti 11

PREAMBULA

Zaradi prevajalskih in časovnih omejitev je Poročilo Komisije o nadaljnjem ukrepanju na podlagi razrešnic Evropskega parlamenta (EP) za proračunsko leto 2006[1] v vseh uradnih jezikih EU objavljeno v tej obliki povzetka. Popolni odgovori Komisije na vsako posamezno priporočilo Parlamenta so na voljo v delovnem dokumentu Komisije[2], ki je objavljen v angleščini, francoščini in nemščini. Obe poročili o nadaljnjem ukrepanju se nanašata na resolucije, ki jih je Evropski parlament sprejel 22. aprila 2008.

V vsakem poglavju[3] tega strnjenega poročila so navedeni tudi sklici na ustrezne številke priporočil v zgoraj omenjenem celotnem delovnem dokumentu Komisije. Ti sklici bodo bralcem pomagali v delovnem dokumentu najti vsa priporočila (in ukrepe, ki jih Komisija načrtuje ali jih je že sprejela), povezana z določenim poglavjem ali pomembna zanj.

V sklepih o razrešnicah za splošni proračun, za ERS in za agencije je Komisija naštela skupno 208 priporočil, ki jih je Evropski parlament naslovil na Komisijo. Komisija meni, da so bili za 100 priporočil že sprejeti zahtevani ukrepi, čeprav bo treba v nekaterih primerih proučiti njihove rezultate. Za ostalih 99 priporočil Komisija soglaša, da bo sprejela ukrepe, ki jih je priporočil Parlament. Z 9 priporočili pa se Komisija ne more strinjati in zato ne bo sprejela zahtevanih ukrepov[4].

I – ODGOVORI KOMISIJE NA PRIPOROČILA EVROPSKEGA PARLAMENTA V RESOLUCIJI O RAZREŠNICI ZA SPLOŠNI PRORAČUN

V spodnjem povzetku so navedeni odgovori Komisije na posebne zahteve Parlamenta v resolucijah o razrešnicah za leto 2006. Vprašanja, povezana z izjavami o državnem upravljanju, strukturnimi skladi in zunanjimi ukrepi, ki jih je zastavil Evropski parlament v svojih glavnih zaključkih, so zajeta spodaj v zadevnih točkah.

a) Horizontalna vprašanja

Izjava o zanesljivosti (delovni dokument Komisije, točke 14–17)

Komisija je še naprej izboljševala svojo računovodsko prakso s prizadevanji, kot je Projekt računovodske kakovosti, ki se zlasti nanaša na zagotavljanje razmejitve. Komisija je 30. aprila 2008 Parlamentarnemu odboru za proračunski nadzor (COCOBU) predložila zahtevano poročilo o vnaprejšnjem financiranju od 31. decembra 2007.

Potrebna so nadaljnja prizadevanja za rešitev več pomanjkljivosti v nadzornih in kontrolnih sistemih, zlasti tistih, ki so poudarjene v pridržkih pooblaščenih odredbodajalcev, ter v zvezi s proračunskimi področji, ki jih Evropsko računsko sodišče ni označilo kot zadostna. Komisija bo odločno ukrepala, da bi našla rešitev za vzroke pridržkov v letnih poročilih o delu za leto 2007, ter skrbno spremljala napredek.

Upravljanje proračuna (delovni dokument Komisije, točke 18–19)

Komisija si prizadeva zagotoviti učinkovit postopek prenehanja v zvezi s programskim obdobjem 2000–2006 za strukturne sklade na podlagi revizij organov za zaključevanje projektov, z dvigovanjem zavesti v zvezi s smernicami glede zaključka, izdanimi leta 2006, in zaključevanjem notranjih postopkov. Komisija bo po zaključku izvedla revizije za preveritev stopnje preostale napake in bo, če bo treba, uporabila nadaljnje finančne popravke.

Plačila iz strukturnih skladov desetim državam članicam EU so leta 2007 na ustrezni točki v programskem ciklu dosegla plačila 15 državam EU. Plačila iz Kohezijskega sklada so bila leta 2007 v nekaterih državah članicah še vedno nekoliko pod napovedanimi in ob koncu leta 2007 so bile celotne neporavnane obveznosti približno enake vrednosti plačil v treh letih. Vendar se za večino projektov Kohezijskega sklada odhodki lahko porazdelijo do konca leta 2010.

Izjave o državnem upravljanju in točka 44 Medinstitucionalnega sporazuma (delovni dokument Komisije, točke 1–3 in 20–22)

Komisija v skladu z ukrepom 8 svojega akcijskega načrta za integriran okvir kontrole podpira države članice, ki se prostovoljno odločijo za izdajo nacionalne izjave, z zagotavljanjem finančnih poročil iz svojega finančnega sistema in z odzivanjem na zahteve nacionalnih organov po informacijah, čeprav k temu ni zavezana.

V medinstitucionalnem sporazumu (odstavek 44) so se tri institucije strinjale, da je treba od držav članic zahtevati letne povzetke revizij in izjav, ki so na voljo. Ta določba je bila vključena v spremenjeno finančno uredbo in povzetke je bilo treba prvič zagotoviti februarja 2008. Komisija usmerja svojo pozornost na strogo izvajanje določb za „letne povzetke“. V celoti je bil rezultat prvega kroga letnih povzetkov pozitiven in Komisija meni, da lahko na tem uspehu gradi naprej. Uradna predložitev povzetkov osrednjega organa krepi odgovornost držav članic za porabo svojih sredstev. Pristojne službe Komisije bodo državam članicam zagotovile povratne informacije in usmerjanje z namenom izboljšanja kakovosti povzetkov za naslednji krog in spodbujanja njihovih prispevkov k okviru notranje kontrole programov Skupnosti.

Upravljanje (delovni dokument Komisije, točke 23–29)

Model vodenja[5] Komisije upošteva določbe členov 211–219 in 274 Pogodbe ter določbe finančne uredbe, ki so jo soglasno sprejeli države članice in Svet po posvetovanju z Evropskim parlamentom (Pogodba ES, člen 279), ter uskladitve v okviru skupne izjave iz leta 1975 o aktih, ki imajo pomembne finančne posledice. Generalni direktorji in vodje služb imajo pristojnosti na področju upravljanja sredstev, ki jim jih dodeli proračunski organ. Vsak ob koncu leta pripravi poročilo in izjavo za zagotovitev porabe sredstev, če je potrebno s pridržki (letno poročilo o delu in izjava).

Komisija kot kolegij prevzame „odgovornost za izvrševanje proračuna, kot je določeno v Pogodbi“ (člen 274), ko sprejema zbirno poročilo o dosežkih Komisije pri upravljanju ob upoštevanju tudi letnega poročila o političnih dosežkih (člen 212). Svojo politično odgovornost izvaja s proučevanjem letnih poročil o delu služb in njihovih izjav ter s sprejemanjem mnenja o glavnih horizontalnih vprašanjih, vključno s primernimi ukrepi za vprašanja, ki zahtevajo izboljšave na ravni Komisije.

Komisija meni, da bi nadaljnje dodatne uradne izjave generalnega sekretarja ali generalnega direktorja za proračun povzročile, da bi bile razmejitve odgovornosti manj jasne, saj bi okrnile odgovornosti generalnih direktorjev in povzročile morebitno navzkrižje med osrednjimi in operativnimi službami.

Listina o IAS, ki jo je Komisija sprejela 24. januarja 2008, določa, da mora IAS najkasneje za leto 2009 izdati skupno mnenje o stanju kontrole v Komisiji.

Komisija ima vpogled v sredstva, katerih upravljanje si deli z državami članicami. Struktura vodenja jasno določa delež odgovornosti: države članice imajo predvsem odgovornost, da sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se sredstva porabijo v skladu z veljavnimi pravili, vključno z vzpostavitvijo učinkovitih mehanizmov kontrole. Komisija mora nadzirati celotni sistem in preverjati, da države članice pravilno izvajajo naloge, ki so jim bile zaupane. Kadar ugotovi, da ni tako, mora uporabiti razpoložljive mehanizme za odložitev plačil in uporabo finančnih popravkov. Komisija opravlja potrebne preglede in sprejema ustrezne ukrepe, da lahko v celoti prevzema svojo odgovornost za upravljanje sredstev EU. Kljub temu obstajajo področja za izboljšavo, tako za Komisijo kot za države članice. Komisija je februarja 2008 sprejela akcijski načrt, katerega namen je okrepitev njene nadzorne vloge v okviru deljenega upravljanja strukturnih ukrepov (COM(2008) 97), glej spodaj pod Strukturne ukrepe.

Sistem notranjih kontrol Komisije (delovni dokument Komisije, točke 30–33)

Komisija je februarja 2008 predstavila Poročilo o Akcijskem načrtu Komisije za integriran okvir notranje kontrole (COM(2008) 110) in zaključila, da je bila večina „vrzeli“ zapolnjenih. Delo bo končano leta 2008 in prvo poročilo o učinkih bo objavljeno na začetku leta 2009.

Komisija zaključuje oceno stroškov kontrole v kmetijskem sektorju, ESRR in centraliziranem neposrednem upravljanju. Rezultati bodo podlaga za sporočilo Komisije jeseni 2008, ki bo namenjeno ponovnemu začetku medinstitucionalne razprave o sprejemljivem tveganju.

Zbirno poročilo (delovni dokument Komisije, točke 34–36)

Zbirno poročilo kaže vse primere, kjer sta bili zagotovljeni zakonitost in pravilnost porabe Komisije. Komisija je naročila svojim službam, naj odločno ukrepajo, da bi poiskale rešitev za vzroke za pridržke v letnih poročilih o delu v letu 2007 in zadevni generalni direktorati so zavezani k obravnavanju teh pomanjkljivosti z jasno zastavljenimi akcijskimi načrti. Zahteva se, da mora v vseh primerih, ko se mnenji Evropskega računskega sodišča in generalnega direktorja razlikujeta, slednji svoje mnenje predstaviti v svojem naslednjem letnem poročilu o delu.

Glede na revizijo letnih poročilih o delu, ki jo je opravil IAS, navodila za njihovo pripravo za leto 2007 zahtevajo razkritje zamud pri izvajanju akcijskih načrtov in določajo, da morajo biti pomembna vprašanja, ki jih je zastavila Služba za notranjo revizijo, upoštevana kot kvalitativno merilo za ocenjevanje pridržkov.

Politična odgovornost in odgovornost Komisije na področju upravljanja (delovni dokument Komisije, točke 37–42)

Komisija ugotavlja, da je na splošno predstavljanje letnih poročil o delu napredovalo. Leta 2007 so bili uvedeni modeli notranje kontrole, kar omogoča večjo primerljivost med letnimi poročili o delu služb. Navodila za letna poročila o delu so tudi oblikovala pravila in merila za izdajanje pridržkov in od služb Komisije zahtevajo, da poročajo o glavnih priporočilih, ki jih je pripravilo Evropsko računsko sodišče.

Za pripravo letnih poročil o delu za leto 2008 bo Komisija zagotovila nadaljnje usmerjanje glede obravnave tveganj v zvezi z ugledom in glede povezave med stopnjami napak, pomembnosti ter pridržkov.

Komisija pozdravlja pozitivni odziv Evropskega parlamenta na svoje predloge o upoštevanju skupnega pristopa k registraciji lobistov. Izveden je bil tudi ukrep za izboljšanje informacij glede upravičencev do sredstev EU in članov strokovnih skupin.

Komisija meni, da obstoječa pravila ravnanja za člane Komisije že vključujejo celovita in ustrezna pravila glede odgovornosti in etike. Uslužbenci članov Komisije se zaposlujejo v skladu s kadrovskimi predpisi.

Glede na etična pravila je bilo v neodvisni študiji[6] ugotovljeno, da je sistem Evropske komisije trden in da so potrebna pravila in postopki vzpostavljeni.

B) SEKTORSKA VPRAšANJA

Prihodki (delovni dokument Komisije, točka 43)

Pridržke v zvezi z določenimi elementi v letnih izkazih držav članic o DDV je Komisija uvrstila v svoja poročila o kontroli. Komisija bo v sodelovanju z državami članicami nadaljevala svoja prizadevanja za zagotovitev, da bodo pridržki umaknjeni v razumnih časovnih okvirih. Komisija bo, kjer bo to potrebno, organizirala obiske za preverjanje upravljanja, ki bodo namenjeni pripravi – skupaj z zadevnimi državami članicami – ustrezne strategije za rešitev dolgo neodpravljenih pridržkov. Kadar ni mogoče napredovati k umiku pridržkov, bo Komisija ocenila, če bi bilo koristno začeti postopek za ugotavljanje kršitev.

Skupna kmetijska politika (delovni dokument Komisije, točke 44–54)

Tako kot Evropski parlament tudi Komisija pozdravlja dejstvo, da je Sodišče ugotovilo splošno izboljšanje upravljanja odhodkov SKP v letu 2006. Komisija prek svojih revizij še naprej spremlja celotno in pravilno uporabo orodja IAKS. V primeru pomanjkljivosti Komisija nalaga finančne popravke. V letu 2008 je načrtovanih šest revizijskih obiskov glede IAKS v novih državah članicah. Položaj IAKS je v Grčiji predmet pridržka v letnem poročilu o delu GD AGRI in grški organi so se nanj odzvali v akcijskem načrtu. To od blizu spremlja Komisija.

Kar zadeva pogoje upravičenosti za kmetijsko-okoljske ukrepe na področju razvoja podeželja, so države članice zdaj dolžne zagotoviti, da so vsi ukrepi na področju razvoja podeželja, vključno s kmetijsko-okoljskimi ukrepi, preverljivi in nadzorljivi in da načini kontrole na ravni držav članic zagotavljajo zadostno zagotovilo, da se merila upravičenosti in druge obveznosti upoštevajo. Vprašanje je vključeno tudi v okvir priprave programov za razvoj podeželja za obdobje 2007–2013.

Kot del pregleda zdravstvenega stanja SKP je Komisija predstavila zakonske predloge, da bi preprečila dodeljevanje kmetijske dohodkovne podpore takim družbam in podjetjem, katerih poslovni namen ni usmerjen v izvajanje kmetijske dejavnosti oziroma je vanjo usmerjen le delno. V okviru te uredbe, če bo sprejeta, se države članice lahko odločijo, da jim ne bodo odobrile neposrednih plačil.

Strukturni ukrepi, zaposlovanje in socialne zadeve (delovni dokument Komisije, točke 4–11 in 55–79)

Komisija je februarja 2008 sprejela akcijski načrt, katerega namen je nadaljnja okrepitev njene nadzorne vloge v okviru deljenega upravljanja strukturnih ukrepov (COM(2008) 97). Komisija zagotavlja Evropskemu parlamentu četrtletna poročila o izvajanju akcijskega načrta, vključno z informacijami o popravkih in izterjavah, ki jih je sama naložila. Prvi dve četrtletni poročili sta gospod Špidla in gospa Hübner predstavila Odboru za proračunski nadzor 2. junija 2008 in 15. julija 2008. Komisija bo vmesno poročilo o napredku v zvezi z akcijskim načrtom zagotovila oktobra 2008 in končno poročilo januarja 2009.

Spremljanje ugotovitev Sodišča o napakah je bilo vključeno v akcijski načrt. V skladu s smernicami o finančnih popravkih za nepravilnosti na področju javnih naročil bo Komisija opravila 100 % popravke za resne kršitve pravil o javnih naročilih, kot je neobjava pogodb, ki so predmet obveznih natečajev po vsej EU, ter uporabila pavšalne ukrepe ali ekstrapolirane popravke, ko bo to upravičeno. Komisija je naredila korake v smeri pospešitve postopka, ki vodi do odločitev za začasno ustavitev plačil in izvedbo finančnih popravkov. Prav tako je razložila terminologijo, uporabljeno na področju finančnih popravkov, in ustrezno s tem standardizirala svoje poročanje.

Zakonodaja za obe programski obdobji, in sicer 2000–2006 ter 2007–2013, omogoča državam članicam, da pod določenimi pogoji znova uporabijo sredstva EU, sproščena iz drugih projektov, iz katerih so bila umaknjena za druge upravičene odhodke. Sredstva EU za program ali projekt Kohezijskega sklada se neto zmanjšajo samo, ko popravek nalaga sklep Komisije ali ko ni na voljo nadomestnih odhodkov, ki bi se jih lahko zamenjalo, na primer ob zaključku ali po delnem zaključku programov za obdobje 2007–2013. Komisija meni, da celo finančni popravki, ki ne vključujejo neto zmanjšanja sredstev EU, lahko glede na učinek na nacionalni proračun delujejo kot spodbuda za izboljšanje kontrol.

Komisija je obvestila Parlament o začetnih rezultatih predložitve letnih povzetkov 22. februarja 2008 in zagotovila podrobno analizo 25. marca ter v letnih poročilih o delu generalnih direktoratov za regionalno politiko in zaposlovanje. Komisija je Parlamentu zagotovila nadaljnjo posodobitev 21. aprila in na sestanku Odbora za proračunski nadzor 15. julija obvestila Parlament o postopku za ugotavljanje kršitev, ki je sprožen proti Nemčiji.

Komisija meni, da je glavna značilnost letnih povzetkov, ki prispeva h krepitvi odgovornosti držav članic glede svoje porabe sredstev EU, da jih uradno predloži osrednji organ. Komisija bo predstavila spremenjeno navodilo državam članicam s priporočili za izboljšanje kakovosti njihovih letnih povzetkov za leto 2008.

Notranje politike, vključno z raziskavami (delovni dokument Komisije, točke 80–100)

Glavno tveganje za zakonitost in pravilnost odhodkov za raziskave je, da upravičenci v izjavah o stroških prijavijo previsoke stroške, in da Komisija tega pozneje ne ugotovi in popravi. Veliko napak, ki vplivajo na zakonitost in pravilnost, je mogoče ugotoviti (in tako popraviti) samo z izvajanjem pregledov na kraju samem. Komisija je pri iskanju rešitev za ta problem preusmerila svojo strategijo kontrole k naknadnemu odkrivanju in popravi napak, ko je bilo plačilo že opravljeno. GD za raziskave so izvajali svojo revizijsko strategijo za šesti okvirni program, ki vključuje povečano število revizij, novo strategijo vzorčenja in popravke sistemskih napak, če jih je ponovil isti upravičenec v drugih, nerevidiranih pogodbah. Revizijska strategija se izvaja v obdobju štirih let. Zaradi svojega večletnega značaja se lahko učinkovitost strategije kontrole GD za raziskave v celoti meri in ocenjuje le v končni fazi življenjskega obdobja okvirnega programa.

Na področju izobraževanja in kulture Komisija izvaja spremenjeno strategijo nadzora, ki je osnovana na pristopu „integriranega okvira kontrole“. To vključuje predhodne izjave o zanesljivosti za obdobje 2007–2013, ki jih izdajo nacionalni organi, ter letne naknadne izjave o zanesljivosti v zvezi z uporabo sredstev med preteklim letom. Spremljanje izvajanja priporočil sistemske revizije je bilo vključeno v postopek ocenjevanja predhodnih izjav o zanesljivosti za obdobje 2007–2013, ki jih izdajo nacionalni organi, in se ga stalno spremlja. Nadalje, pravila novih programov za obdobje 2007–2013 na področju izobraževanja in kulture so bila poenostavljena in načini pavšalov ter pavšalnega financiranja se široko uporabljajo.

Komisija še naprej sprejema ustrezne ukrepe, da upošteva priporočila Evropskega parlamenta ter njegovo zahtevo v zvezi z zamujenimi plačili upravičencem in tako da upošteva časovne omejitve za izvrševanje odhodkov, ki jih določa finančna uredba. Prizadevanja so povečala odstotek pravočasno izvršenih plačil. Vprašanje se natančno spremlja in je deležno najvišje pozornosti za zagotovitev nadaljnje izboljšave.

Podrobni odgovori Komisije na priporočila Evropskega parlamenta na določenem področju v okviru notranjih politik so na voljo v priloženem delovnem dokumentu.

Zunanji ukrepi (delovni dokument Komisije, točke 12–13 in 101–118)

V skladu z zvezami, danimi v postopku razrešnice za leto 2006, bo Komisija letno in na zahtevo Parlamenta zagotavljala informacije o skrbniških skladih, v katerih je udeleženih več donatorjev. Komisija za Irak in Afganistan periodično poroča o stanju in za to so na voljo posebne spletne strani, ki se bodo redno posodabljale. Skupne smernice o prepoznavnosti so bile sprejete na petem srečanju delovne skupine FAFA (10.–11. april 2008). Predstavnikom EU je bilo potrjeno dovoljenje, da izvedejo obiske za preverjanje projektov v okviru skupnega upravljanja. Komisija in Združeni narodi razvijajo skupen obseg pooblastil za preverjanja, katerega namen je omogočanje izvajanja takih obiskov za preverjanje.

Komisija je sprejela več ukrepov z namenom izboljšanja sistemov, ki so bili oblikovani za zagotavljanje zakonitost in pravilnost odhodkov za zunanje ukrepe na ravni organizacij, ki izvajajo projekte: običajni obseg pooblastil za preverjanje odhodkov za nepovratno pomoč in pogodbe o storitvah na podlagi plačila (obvezno od februarja 2006), novi običajni obseg pooblastil za finančne revizije in revizije sistemov (obvezno od oktobra 2007), letna konsolidacija rezultatov zunanjih revizij v zbirnem poročilu z namenom določanja vrst ugotovitev in korektivnih ukrepov, razvoj revizije CRIS, ki bi izboljšala poročanje o rezultatih revizije.

Resolucija Evropskega parlamenta o razrešnici za leto 2006 vsebuje tudi nekatera priporočila na področjih, kot so predpristop, humanitarna pomoč, razvojna politika in zunanji odnosi. Odgovori Komisije na ta priporočila so na voljo v priloženem delovnem dokumentu v točkah, ki se nanašajo na zunanje ukrepe in evropske razvojne sklade.

Upravni odhodki in vprašanja v zvezi z agencijami (delovni dokument Komisije, točke 119–125 in 191-208)

Evropski parlament je pripravil številna priporočila Komisiji v zvezi z regulativnimi agencijami v resolucijah o razrešnici za splošni proračun ter v resolucijah o razrešnici za posamezne agencije[7].

Komisija je 9. julija 2008 sprejela spremembo okvirne finančne uredbe[8], ki vključuje določbe, ki krepijo obveznost agencij, da v svojih zahtevkih za plačila predložijo natančne napovedi o dejanskih denarnih potrebah skozi leto, da bi se izognili nepotrebnim denarnim tokovom. To bi moralo omogočiti Komisiji, da natančneje sledi stanju denarnih sredstev agencij, kar bi moralo voditi do natančnejšega načrtovanja in povečane preglednosti.

Nadalje, začelo se bo horizontalno vrednotenje v okviru Sporočila Komisije „Evropske agencije – smernice za prihodnost“ iz marca 2008. Vrednotenje bo tudi ocenilo učinek agencij na notranjo organizacijo in dejavnosti Komisije. Medinstitucionalna delovna skupina, za katero Komisija predlaga, da bi jo ustanovili skupaj z Evropskim parlamentom in Svetom, bo med drugim prispevala k določanju ciljev in obsega tega horizontalnega vrednotenja. Komisija namerava poročati o rezultatih tega vrednotenja do leta 2009 oziroma leta 2010.

V zvezi s politiko Skupnosti o zgradbah, je bila leta 2007 naročena študija pri specializiranem podjetju. Ta študija zagotavlja strukturiran pristop za potrebna dela, ki jih je treba izvesti v določenem času, da bi se zagotovilo trdno in učinkovito upravljanje naložb Komisije v nepremičnine. Druga študija o užitku na nepremičninah se bo začela proti koncu leta 2008 oziroma v začetku leta 2009. Rezultati se bodo uporabili za podprtje proračunskih zahtev na tem področju in o njih bodo obveščeni pristojni odbori.

C) POSEBNA POROčILA, KI JIH JE OBJAVILO RAčUNSKO SODIščE

V svojo resolucijo o razrešnici je Evropski parlament je vključil priporočila Komisiji v zvezi z sedmimi posebnimi poročili, ki jih je Računsko sodišče objavilo leta 2007. Odgovori Komisije na ta priporočila so na voljo v delovnem dokumentu Komisije (točke 126–175).

II – RAZREŠNICA EP ZA ERS

Komisija je ukrepala ali namerava ukrepati v zvezi s skoraj vsemi vprašanji, ki jih je izpostavil Parlament o Evropskih razvojnih skladih (ERS). Finančna uredba, ki se uporablja za deseti ERS, je bila sprejeta 18. februarja 2008 (UL L 78, 19.3.2008, str. 1). Člen 156 določa, da se bo večina pravil desetega ERS uporabljala za pretekle ERS. Čeprav tehnično pretekle finančne uredbe ERS niso razveljavljene in nadomeščene s finančno uredbo desetega ERS, bodo rezultati dejansko enaki. Finančna uredba, ki se uporablja za deseti ERS, bo tako zelo poenostavila upravljanje različnih ERS, še zlasti ker so bile določbe prilagojene, kakor je bilo mogoče, finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun, razen za tista vprašanja, ki ohranjajo posebnost v skladu s spremenjenim Sporazumom iz Cotonouja ali notranjim sporazumom Sveta. Podrobnejše informacije o vseh priporočilih so vključene v delovni dokument Komisije (točke 176–190).

III – PRIPOROčILA V RESOLUCIJAH ZA POSAMEZNE AGENCIJE IN SODIščE EVROPSKIH SKUPNOSTI

Evropski parlament je pripravil številna priporočila Komisiji v zvezi z regulativnimi agencijami v resolucijah o razrešnici za splošni proračun ter v resolucijah o razrešnici za posamezne agencije. Povzetek odgovorov Komisije na nekatera horizontalna vprašanja v zvezi z agencijami je naveden zgoraj pri splošnem proračunu. Odgovori Komisije na priporočila o drugih horizontalnih zadevah in na priporočila, naslovljena nanjo v zvezi s posameznimi agencijami, so na voljo v delovnem dokumentu Komisije (točke 119–125 in 191–208). Del tudi vključuje odgovor na priporočilo, ki je bilo vključeno v resolucijo o razrešnici v zvezi s Sodiščem Evropskih skupnosti.

* * *

[1] Razrešnica za splošni proračun za leto 2006, Razrešnica za ERS za leto 2006, Razrešnica za agencije za leto 2006.

[2] Delovni dokument služb Komisije, Priloga k Poročilu Komisije Evropskemu parlamentu o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnicah za leto 2006.

[3] To zbirno poročilo in tudi celotni delovni dokument sta v največji možni meri sestavljena v skladu s strukturo resolucij, ki vsebujejo priporočila Evropskega parlamenta.

[4] Glej priporočila 2, 25, 29, 39, 58, 63, 133, 151 in 202.

[5] Izjava Komisije o vodenju opisuje, kako Komisija in njene službe delujejo ter zlasti mehanizme pristojnosti in odgovornosti.

Glej http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/doc/governance_statement_en.pdf.

[6] Opravil jo je Evropski inštitut za državno upravo v sodelovanju s Šolo za vodenje Utrecht, Univerzo v Helsinkih in Univerzo Vaasa ter izdala Komisija 11. decembra 2007.

[7] Resolucija o razrešnici za splošni proračun in resolucije o razrešnici za posamezne agencije vsebujejo priporočila Komisiji o horizontalnih zadevah v zvezi z agencijami in o posebnih zadevah za posamezne agencije. Odgovori Komisije na ta priporočila so na voljo v točkah 119–125 in 191–208 v delovnem dokumentu.

[8] Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 652/2008 o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti.