Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 83/08)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„COSTIÈRES DE NÎMES“

PDO-FR-A0161-AM01

Datum obvestila: 8. 12. 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Trsni izbor

Skladnost trsnega izbora se za vsako barvo vina oceni na vseh parcelah vinogradniškega gospodarstva, namenjenih proizvodnji vina z ZOP „Costières de Nîmes“.

Organizacija za zaščito in upravljanje ZOP želi uvesti določbo za manjša vinogradniška gospodarstva, ki ne morejo upoštevati pravil o deležih sort v vinogradu. Tako se razen pravil o deležih, ki so v specifikaciji proizvoda določena za bela vina in vina rosé, pravila o deležih ne uporabljajo za izvajalce, ki pridelujejo grozdje, a ga ne predelajo v vino, in ki na razmejenem območju parcel obdelujejo skupno površino (ne glede na barvo), namenjeno proizvodnji vin s kontrolirano označbo porekla „Costières de Nîmes“, ki je manjša od 1,5 hektarja.

2. Obdelovanje vinograda

Da bi se ohranile značilnosti tal, ki so bistveni element rastišča, so uvedene še druge pridelovalne prakse, ki spadajo v okvir kmetijsko-okoljskih ukrepov:

— kemično in mehansko zatiranje plevela na robovih je prepovedano,

— popolno kemično zatiranje plevela na parceli je prepovedano,

— vnos sintetičnega mineralnega dušika je omejen na 30 enot na hektar na leto,

— namestitev plastične zastirke ob zasaditvi je prepovedana.

3. Analitski standardi vin rosé

Intenzivnost barve vin rosé je spremenjena, in sicer lahko vrednost intenzivnosti barve znaša največ 2. Spodnja meja za intenzivnost barve, določena na 0,5, je črtana, da se dovoli proizvodnja svetlejših vin rosé, ki jih potrošniki pričakujejo na trgih in ki hkrati ustrezajo profilu vin z ZOP.

4. Prehodni ukrepi

Prehodni ukrepi, ki so se iztekli, so črtani. Gre za določbe v zvezi s časovnim okvirom za uskladitev pravil o trsnem izboru in povprečnih največjih obremenitvah na parcelo, katerih časovni okviri, predvideni do trgatve v letu 2018, so prekoračeni.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime Proizvoda

Costières de Nîmes

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vin

Rdeča vina

Vina z označbo „Costières de Nîmes“ so mirna vina, ki so na voljo kot rdeča in bela vina ter vina rosé.

Rdeča vina v fazi stekleničenja vsebujejo največ 0,4 g jabolčne kisline na liter.

— V fazi stekleničenja je vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) v vinih največ: — rdeča vina (z največ 14-odstotnim volumenskim deležem naravnega alkohola): 3 g/l; — rdeča vina (z več kot 14-odstotnim volumenskim deležem naravnega alkohola): 4 g/l.

— Vina imajo najmanj 11,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

— Pri rdečih vinih spremenjena intenzivnost barve po jabolčno-mlečnokislinskem vrenju znaša najmanj 6.

— Vsebnosti skupnih kislin in hlapnih kislin pri rdečih vinih sta določeni v predpisih Unije.

— Rdeča vina so pridelana predvsem iz sort grenache noir N, mourvèdre N in syrah N.

Rdeča vina, pridelana večinoma iz sort grenache N in syrah N, so predvsem plod znanja in izkušenj proizvajalcev. Mlada vina, za katera so značilne arome rdečega jagodičja, imajo srednji potencial za staranje, na podlagi katerega se nato razvijejo bolj začimbne in rastlinske note. Vina, ki so elegantna, vendar strukturirana in uravnotežena, spadajo v veliko družino vin iz doline Rone.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 140

Vina rosé

— Vina imajo najmanj 11,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

— V fazi stekleničenja je vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) v vinih največ: 4 g/l.

— Pri vinih rosé je spremenjena intenzivnost barve največ 2.

— Poleg standardov za hlapne kisline in žveplov dioksid so tudi druga analitska merila v skladu z evropskimi predpisi.

— Vina rosé so pridelana predvsem iz sort grenache noir N, mourvèdre N in syrah N.

Vina rosé imajo običajno živahno barvo ter so zelo sveža in hkrati bogata, v pookusu pa se lepo ohranja aroma. Ponašajo se z aromami drobnega rdečega jagodičja in suhega sadja.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 14,28 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 180

Bela vina

— Vina imajo najmanj 11,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

— V fazi stekleničenja je vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) v vinih največ: 4 g/l.

— Poleg standardov za hlapne kisline in žveplov dioksid so tudi druga analitska merila v skladu z evropskimi predpisi.

— Bela vina so pridelana predvsem iz sort grenache blanc B, marsanne B, in roussanne B. So uravnotežena in lepo živahna, s cvetličnimi aromami, ki spominjajo na belo cvetje, in sadnimi aromami, ki spominjajo na agrume in sadje z belim mesom. Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 14,28 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 180

5. Enološki postopki

(a) Posebni enološki postopki

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota vinskih trt je 4 000 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2,50 metra, razmik med trsi v isti vrsti pa mora biti manjši od 0,80 metra.

Vsak trs ima na voljo največ 2,50 kvadratnega metra površine. Ta površina se pridobi tako, da se zmnoži razdalja med vrstami z razdaljo med trsi.

— Rez se opravi pred 1. majem.

— Trte se obrezujejo s kratko rezjo na največ šest reznikov na trs. Vsak reznik ima največ dve očesi. Vendar se lahko trte pri kordonski gojitveni obliki royat obrezujejo na največ deset reznikov na trs in z enim očesom na reznik.

— Sorti syrah N in viognier B se lahko obrezujeta z rezjo na enojni guyot in z največ desetimi očesi na trs, od tega z največ šestimi očesi na šparon in enim ali dvema nadomestnima reznikoma z največ dvema očesoma.

Namakanje se lahko dovoli.

Posebni enološki postopek

Pri obdelavi vin rosé je prepovedano samostojno ali v mešanici z drugimi pripravki uporabljati oglje za enološko uporabo.

Poleg navedene določbe je treba pri vinih v zvezi z enološkimi postopki upoštevati obveznosti, določene na ravni Unije ter v zakoniku o kmetijstvu in morskem ribištvu.

(b) Največji donosi

Rdeča vina in vina rosé

66 hektolitrov na hektar

Bela vina

70 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev ter proizvodnja in obdelava vina potekajo na ozemlju naslednjih občin departmaja Gard: Aubord, Beaucaire, Beauvoisin, Bellegarde, Bernis, Bezouce, Bouillargues, Le Cailar, Caissargues, Garons, Générac, Jonquières-Saint-Vincent, Lédenon, Manduel, Meynes, Milhaud, Nîmes, Redessan, Rodilhan, Saint-Gilles, Sernhac, Uchaud, Vauvert in Vestric-et-Candiac.

7. Glavne sorte vinske trte

Grenache N

Grenache blanc B

Marsanne B

Mourvèdre N – monastrell

Roussanne B

Syrah N – shiraz

8. Opis povezave

Informacije o geografskem območju

Izraz „costière“, na katerem temelji geografsko območje kontrolirane označbe porekla „Costières de Nîmes“, je geografski pojem, ki označuje kamnito in včasih valovito planoto, umeščeno med planjavo Vistrenque (depresija Nîmes z reko Vistre) na severozahodu, planjavama Gardon in Rhône na vzhodu ter planjavo Camargue na jugu. Ta planota z vrsto manjših gričev, ki se razprostira od severovzhoda proti jugozahodu, je dolga približno 40 km in široka okrog 15 km. Geografsko območje je tako razmejeno na ozemlju 24 občin departmaja Gard.

Za podnebje, ki je sredozemsko, sta značilna veliko letno število ur osončenosti, pri čemer je povprečje 2 700 ur, in poletno izrazito sušno obdobje. To podnebje je pod vplivom mistrala (hladnega, suhega in pogosto močnega severnega vetra), ki piha iz doline Rone, pa tudi blagodejnih svežih morskih vetrov z bližnje planjave Camargue, ki jih na območje „costière“ zanese zaradi konvekcijskega učinka, povezanega z dvigovanjem zraka, segretega zaradi kamnitih tal. Z zmernim učinkom teh vetrov se povečuje temperaturna razlika med dnevom in nočjo.

Ob koncu terciarja in na začetku kvartarja je bila ronska kotlina prepredena z mogočnimi rekami in te so s seboj prinašale ogromne količine materiala, ki ga danes najdemo v obliki prodnatih plasti, pomešanih z rdečo peščeno glino. Ta najvišja in torej najstarejša raven sestavlja glavnino območja „costière“, ki je zaradi nje edinstveno kljub velikosti, zaradi katere velja za najbolj prostrano „villafrankcijsko teraso“ v Evropi. Tla so bolj ali manj globoka, zelo kamnita, bolj ali manj rdeča, odvisno od globine prehajanja gline v tla z odtekajočo vodo. Zaloge vode v tleh so dobre, vendar ne pretirane, poleg tega pa se tla hitro segrejejo.

Informacije o kakovosti in značilnostih proizvodov

V 20. letih prejšnjega stoletja so proizvajalci ustanovili združenje, da bi opredelili območje proizvodnje vin z območja Costières. Tako je bila julija 1942 vložena zahteva za priznanje označbe porekla razmejenega vina višje kakovosti, leta 1986 pa je bila nato priznana kontrolirana označba porekla, najprej pod imenom „Costières du Gard“, od leta 1989 pa pod imenom „Costières de Nîmes“, kar je izraz za teraso, ki je podlaga geografskega območja.

Vinorodno območje leži na prehodu med pokrajino Languedoc in najjužnejšim delom doline Rone ter obsega približno 4 500 hektarov, kar v povprečju pomeni proizvodnjo 220 000 hektolitrov, ki jo sestavljajo rdeča vina (55 % proizvodnje), vina rosé (40 % proizvodnjo) in v manjšem obsegu bela vina. Ta vina proizvaja 15 zadružnih in kakih sto zasebnih kleti.

Četrtina proizvodnje se proda zunaj nacionalnega ozemlja, od tega skoraj polovica zunaj Evropske unije, zlasti v Kanadi.

Vzročna medsebojna povezava

Območje „costière“ izkorišča edinstven zgodovinski in geografski položaj na prehodu med zibelkama civilizacije vina, tj. Languedocom in Provanso, saj je obdano z zgodovinsko in kulturno bogatimi mesti Nîmes, Beaucaire ali Saint-Gilles, leži ob vznožju urgonskih grebenov in je ugnezdeno v „villafranckijsko teraso“, ki z njim tvori celoto, ter tako ponuja vse, kar je skupnost proizvajalcev potrebovala, da je lahko poudarila svojevrstnost proizvodnje, ki je plod tradicionalnega znanja in izkušenj s poudarkom na izboljševanju kakovosti vin.

Značilnosti naravnih dejavnikov, ki pridejo do izraza pri tej proizvodnji, se kažejo v potencialu potrganega grozdja, ki ga ohranjajo vinogradniki, zlasti s pravili o trgatvi in prevozu potrganega grozdja, določenimi v specifikaciji proizvoda.

Natančno razmejene parcele za pridelavo grozdja ležijo na terasi, katere tla sestavljajo villafranckijski prodniki, ki se lokalno imenujejo „gress“, primešani v peščeno matično podlago. S teh parcel voda optimalno odteka, zaloge vode pa so optimizirane, saj ilovnata plast, lokalno imenovana „gapans“, zadržuje vodo v globini, kar pri rastlinah prepreči kakršen koli zastoj v zorenju v suhih in vročih poletnih obdobjih.

Mestoma večmetrska plast prodnikov zadržuje dnevno toploto in jo nato oddaja ponoči. Z zvišanjem dnevne temperature se tako ustvari temperaturna razlika, ki krepi konvekcijski učinek in prinaša morske vetrove s planjave Camargue. Tako povečana temperaturna razlika, ki je značilnost podnebja na geografskem območju, ohranja svežino in aromatično kompleksnost, suho in vroče poletno podnebje pa spodbuja dobro zorenje grozdja. Vsi ti naravni dejavniki v povezavi s pogostim pihanjem mistrala, ki zagotavlja koncentracijo bogate vsebnosti sladkorja v grozdju in omejuje razvoj glivičnih bolezni, spodbujajo stalnost vinogradniške proizvodnje na geografskem območju.

Skupnost proizvajalcev na podlagi skrbno razmejenega območja parcel ter tradicionalnega in strukturiranega trsnega izbora ohranja svojevrstnost svoje proizvodnje, ki temelji na izmenjavi skupnega znanja in izkušenj, hkrati pa omogoča, da se izrazijo posamezne posebnosti.

Vsi zadevni partnerji so v želji, da bi z zaščito geografskega območja ter obveščanjem o kakovosti znanja, izkušenj in rastišča izboljšali ugled vin, v želji, da bi z upravljanjem življenjskega okolja pokrajina postala orodje razvoja in izboljšanja območja, ter v želji, da bi z ohranitvijo naravnih virov ohranili raznolikost živalstva in rastlinstva, sprejeli „krajinsko in okoljsko listino“, podpisano 5. julija 2007, ki je bila v okviru „mednarodne listine iz Fontevrauda“ priznana marca 2009.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za proizvodnjo in obdelavo vina, obsega ozemlje naslednjih občin:

— departma Bouches-du-Rhône: Arles, Saintes-Maries-de-la-Mer in Tarascon;

— departma Gard: Aigues-Mortes, Aigues-Vives, Aimargues, Boissières, Cabrières, Calmette, Caveirac, Clarensac, Codognan, Collias, Comps, Dions, Estezargues, Fournès, Fourques, Gajan, Langlade, Marguerittes, Montfrin, Nages-et-Solorgues, Parignargues, Poulx, Remoulins, Rouvière, Sainte-Anastasie, Saint-Bonnet-du-Gard, Saint-Gervasy, Saint-Hilaire d’Ozilhan, Saint-Laurent-d’Aigouze, Vergèze in Vers-Pont-du-Gard.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

(a) Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če: — gre za kraj, zaveden v katastru; — in je ta naveden na prijavi pridelka.

(b) Na etiketi vin s kontrolirano označbo porekla je lahko v skladu s pogoji, opredeljenimi s sporazumom, podpisanim med različnimi zadevnimi organi za zaščito in upravljanje, navedena večja geografska enota „Vignobles de la Vallée du Rhône“.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-30696315-75fd-4fdf-9d25-7274e3e529db

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.