ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.2

Operaterji, ki že prenašajo take podatke v nacionalno enotno okence, morajo zato podatke posredovati dvakrat. Obstoječa pravila ne upoštevajo razvoja sistemov, kot sta SafeSeaNet in nacionalno enotno okence, in zahtevajo, da nacionalni pristojni organ v nujnih primerih stopi v stik z ladijsko družbo. To je v celoti skladno s programom Komisije REFIT in cilji glede izkoriščanja možnosti digitalizacije pri beleženju, prenosu in varstvu podatkov ter dostopu do njih.
4.9.1

Odbor poudarja, da del sporočila, ki obravnava UZP, ne namenja dovolj pozornosti evropskemu sistemu za pridobivanje in uporabo UZP kot goriva tako v cestnem kot v pomorskem prometu. To zlasti zadeva inovativni razvoj sistema oskrbe ter omrežje mest za oskrbovanje z gorivom v cestnem in pomorskem prometu. Ti cilji se med drugim dosegajo s projektom Blue Corridor, v katerega so vključene države EU od Francije do Baltskega morja.
1.5

Čeprav Komisija za podatke, ki jih je treba sporočiti, predlaga minimalne standarde, ki so nižji od standardov OECD, pa je treba v skladu s predlogom direktive te podatke objaviti, da bi se zagotovili njihova skladnost z izjavami o etičnem ravnanju ter javna odgovornost podjetij do vseh potrošnikov, partnerjev in davkoplačevalcev v Evropski uniji. EESO zato meni, da bi bilo treba pri podatkih, ki jih je treba zagotoviti, upoštevati standarde iz akcijskega načrta za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanje dobička (BEPS), ki so ga EU in večina držav članic že sprejele, saj ta ureditev temelji na načelu preglednosti in njen namen ni zmanjšati doslej sprejetih mednarodnih zavez.
3.3.4.4

Odbor poudarja, da se bo lahko na tej podlagi tudi številčno opredelilo ureditveno in upravno breme: — če bo pri tem proučeno vprašanje stroškov in bremen pravnega urejanja z vidika njegovega vpliva na podjetja in konkurenčnost na splošno, pa tudi z vidika koristi obstoječe pravne ureditve na področju sociale, okolja, pravic potrošnikov, javnega zdravja in zaposlovanja, — če to ne bo povzročilo znižanja ali oslabitve ciljev politik EU, — če bodo preverjene vrzeli v pravni ureditvi in pobude, ki jih je treba sprejeti, da bo EU imela pametne in visokokakovostne standarde.
7.1

V okviru evropske tehnološke platforme za jeklo so bila vzpostavljena pomembna partnerstva, ki vključujejo celotno evropsko jeklarsko industrijo, njene dobavitelje in stranke (prometni, gradbeni in energetski sektor), mala in srednja podjetja, zasebne in javne raziskovalne organizacije, javne organe in predstavnike sindikatov.
3.2.2.6

V zvezi s to problematiko je mogoče izpostaviti, da je težko določiti, ali je posamezna skupina „teroristična“ ali ne. Te težave so tako analitične kot tudi institucionalne. Evropska unija uporablja svoj sistem za pripravo seznama organizacij, ki veljajo za teroristične, in za črtanje teh organizacij s seznama, kar zlasti velja za organizacije, ki so na „samostojnem“ seznamu, vodenem ločeno od seznama OZN (5). Nacionalne prakse in opredelitve „terorističnega“ se lahko razlikujejo od tistih na ravni EU. V tem primeru je potrebno sodelovanje med državami članicami in institucijami EU, še zlasti z organi, ki so pristojni za to področje (npr. Europol).
2.2

Uredba (EU) št. 575/2013 investicijska podjetja, katerih glavne dejavnosti obsegajo izključno zagotavljanje investicijskih storitev ali izvajanje dejavnosti v zvezi s finančnimi instrumenti, določenimi v točkah 5, 6, 7, 9 in 10 oddelka C Priloge I k Direktivi 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta in za katere se 31. decembra 2006 ni uporabljala Direktiva Sveta 93/22/EGS („trgovci z blagom“), izvzema iz zahtev glede velikih izpostavljenosti in kapitalskih zahtev. Ti izjemi veljata do 31. decembra 2017.
9.1.1

V preteklih letih so EU in države članice v okviru Pakta za stabilnost in rast sprejele številne ukrepe (kot so bančna unija in strukturne reforme). Tako je bil dosežen napredek pri odpravljanju makroekonomskih ravnovesij. Zaradi zelo nizke inflacije (0 % v letu 2015 in predvidoma 1,7 % v letu 2017) je prišlo do pomembnega zmanjšanja javnofinančnega primanjkljaja (trenutno 2,5 % BDP, v 2017 predvidoma 1,6 % BDP (16)). Ukrepi za zmanjšanje visokega javnofinančnega dolga (86,8 % BDP) in zasebnega dolga (gospodinjstva 57,9 %, nefinančne družbe 79,5 %) so povezani z omejevanjem naložb in potrošnje.
3.16

Komisija upravičeno poudarja, da so raziskave in inovacije bistvenega pomena za pospešitev energetskega prehoda. EESO je večkrat poudaril, da je treba uskladiti prizadevanja držav članic na tem področju in se lotiti skupnih projektov ter tako znižati stroške in skupaj uporabljati rezultate raziskav. Svoje cilje na področju energije bomo brez dvoma dosegli z napredkom pri raziskavah in razvoju ter s predpisi. Pri tem bi eden od ciljev evropske energetske unije moral biti spodbuditi prizadevanja za skupne projekte in preprečiti razpršitev sredstev, ki je v nasprotju z znanstveno, tehnično in gospodarsko učinkovitostjo. Za to bo seveda treba zagotoviti sredstva, vendar je malo verjetno, da bi sistem EU za trgovanje z emisijami, ki deluje zelo nezadovoljivo, zadoščal. Sistem EU za trgovanje z emisijami bremenita izrazito prenizka cena certifikatov, ki je posledica presežne ponudbe razpoložljivih emisijskih kuponov, zaradi česar nikakor ni mogoče doseči želenega cilja zmanjšanja emisij, in vpliv subvencij na nekatere zelene vire energije.
4.3.9

Večjo preglednost z ukrepi za boljše pravno urejanje je treba vzpostaviti predvsem pri neformalnih trialogih, ki so vse pogostejši (29). To je mogoče doseči z objavo rezultatov srečanja in izida trialoga, preden jih sprejmeta Svet in EP. Sicer je treba priznati, da bi se moral zakonodajni postopek z uporabo trialogov na splošno pospešiti, vendar pa to povzroča ključno težavo v sedanji praksi pravnega urejanja, da namreč države članice v Svetu vedno znova oblikujejo tako imenovane pogajalske sklope za različne pravne akte, da bi tako organizirale večino za posamezne direktive. To se vse prepogosto dogaja nepregledno in pod velikim časovnim pritiskom, s pomanjkljivim vključevanjem strokovnjakov iz držav članic, Evropskega parlamenta in Komisije in brez zadovoljivega preverjanja učinkov osrednjih elementov teh pogajalskih sklopov. Vse to vpliva na kakovost in preglednost pravne ureditve.
6.8

EESO meni, da je treba sklade sistema EU ETS, tj. rezervo za stabilnost trga, sklad za inovacije in sklad za modernizacijo, obravnavati strnjeno, da bodo zagotovljeni pravilno delovanje in sistemi upravljanja/nadzora ter se bo tako mogoče izogniti podvajanju in prekrivanju.
6.1

Kakor je značilno za formalni proces upravljanja, bo treba EED kljub njegovi vseevropskosti vzpostaviti v vsaki državni članici. Pri tem bo treba upoštevati obstoječe nacionalne pobude za energetski dialog, hkrati pa vanje vključiti cilje iz okvira podnebne in energetske politike. Kjer nacionalni energetski dialog že poteka, bi povezava z EED prinesla obojestranske koristi ter omogočila strukturiran in bolj prilagodljiv mehanizem, s katerim bo Komisija lažje pregledovala elemente nacionalnih načrtov in ki bo izhodišče za informiranje potrošnikov, kar bi ponudnikom energije pomagalo pri vključevanju in vzpostavljanju zaupanja ter bi pomenilo način za sporočanje številnih pomislekov, ki jih imajo različne skupine o energetski varnosti, cenovni dostopnosti in trajnostnosti. Če povzamemo, bi bili potrebni naslednji koraki: — Za EED bodo potrebna občutna finančna sredstva in viri. Vzpostavljen bo mehanizem za zbiranje neodvisnih in nepristranskih sredstev, predvsem od deležnikov iz celotne verige pridobivanja in distribucije energije, ta sredstva pa bi bila dopolnjena z ustrezno podporo EU in vlad držav članic. EED bo na splošno stroškovno zelo učinkovit način za pritegnitev vseh vrst potrošnikov k upravljanju energije ter za priznanje in spodbujanje prispevka proizvajalcev-odjemalcev. — Komisija bi sicer morala zagotoviti jasno usmeritev glede strukture nacionalnih načrtov, možnosti dopolnitev/revizij, obveznosti glede poročanja in izvedljivosti nacionalnih načrtov, vendar bodo smernice za vzpostavitev nacionalnih energetskih dialogov razvite v EED v posvetu s Komisijo in vsemi ključnimi deležniki. — Vzpostavljen bo popolnoma neodvisen koordinacijski organ EED, ki bo spodbujal k ukrepanju in izvajanju v vseh državah članicah. Ta organ bi moral med drugim dati svoj prispevek k potrebnemu pregledu vsebine, ciljev in izvajanja nacionalnih načrtov, ki ga bo opravila Komisija. S tem bo poudarjen prispevek, ki ga lahko dajo deležniki k oblikovanju politik. — V dvanajstmesečnem nacionalnem procesu vključevanja deležnikov in podpore v državah članicah bo oblikovan program sodelovanja in dialoga, pri čemer bo v ospredju razprava o prioritetah nacionalnih načrtov. V tem procesu bi morala biti obravnavana tudi skrb za predvidljivost in stalnost nacionalnih načrtov. — Potekale bodo razprave o nacionalnih načrtih in regionalne razprave s sosednjimi nacionalnimi skupinami za EED. V nacionalnih načrtih držav članic bi moral biti podan pregled posvetovanj s sosednjimi državami članicami, tudi v okviru EED, in področij, na katerih je zaradi tega prišlo do regionalnega sodelovanja. — Sledile bodo razprave na ravni EU med vsemi skupinami za energetski dialog. Te razprave, ki bi potekale prek neodvisnega koordinacijskega organa, bi morale institucije EU obravnavati kot posvetovalne in bi morale izboljšati stroškovno učinkovitost politik EU in držav članic. — V celoti bodo izkoriščena spletna orodja, denimo tista, razvita v GD CONNECT, ki bodo s sodelovanjem in vključevanjem podpirala razvoj politik.
4.3.2

Spodbujati je treba kulturni – ter politični in gospodarski – dialog in doseganje soglasja, vse to pa se mora zrcaliti v učinkoviti in znatni finančni podpori in podpori povezovanju za medkulturni dialog, neodvisno kulturno produkcijo in javne razprave. Okrepiti bi se morali vloga in prepoznavnost neodvisnih mislecev, umetnikov in aktivistov iz držav evropske sosedske politike ter spodbujati njihove produktivne izmenjave z domačim in evropskim občinstvom.
6.1

Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, mora državljanom pomagati ustrezno in trajno razvijati občine in mesta. Prek njega lahko državljani neposredno sodelujejo pri izboljševanju kakovosti življenja v svoji skupnosti; gre za dejansko vključujočo rast, katere rezultati so opazni na lokalni ravni. Jasno je, da je za njegovo udejanjanje treba dodeliti sredstva za krepitev zmogljivosti, da lahko vsi partnerji v celoti prevzamejo svojo vlogo, ne pa da so zgolj opazovalci procesa, in da lahko dejavno sodelujejo v horizontalnem partnerstvu v smislu upravljanja na več ravneh. Spodbujati je treba tudi podporo in mentorstvo bolj izkušenih akterjev in strokovnjakov, torej strokovno izpopolnjevanje in izobraževanje. Sedanji predlog mora hkrati analizirati in pojasniti vzroke za učinkovitost in uspešnost pristopa LEADER ter upravičiti razloge za razširitev pristopa lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, na vse programe v okviru evropskih investicijskih skladov, da bi bila kohezijska politika uspešna.
4.7

Čeprav se EESO zaveda, da kakovosti in porekla ni mogoče vedno enačiti, priznava, da imajo proizvodi z geografsko označbo ugled, ki temelji na vrednosti za stranke, ter da so kakovostne značilnosti pogosto v samem bistvu proizvodov z geografsko označbo in so lahko pomembne pri opredeljevanju in zaščiti kakovostne umetelne izdelave in znanja ter pri spremljanju in izvrševanju standardov v podjetjih. Veliko proizvajalcev proizvodov z geografsko označbo ali njihovih združenj že ima določena svoja merila, ki jih sami budno spremljajo, da bi zaščitili neoporečnost proizvodov. Vendar pa EESO priznava, da te prostovoljne sheme spremljanja in kodeksi ravnanja ne delujejo v vseh državah članicah in da bi jih bilo treba dopolniti z uradnimi mehanizmi za spremljanje in izvrševanje na nacionalni in evropski ravni. Ugotavlja še, da se je zaradi krize in varčevalnih ukrepov zmanjšalo financiranje številnih nadzornih in izvršilnih agencij ter da je treba premisliti o ukrepih za zagotavljanje učinkovitega spremljanja in izvrševanja.
SL Uradni list Evropske unije C 230/117

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvozu kmetijskih proizvodov s poreklom iz Turčije v Unijo (kodificirano besedilo)

(COM(2014) 586 final – 2014/0272 (COD))

(2015/C 230/18)

Evropski parlament je 20. oktobra 2014 sklenil, da v skladu s členom 207(2) PDEU Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvozu kmetijskih proizvodov s poreklom iz Turčije v Unijo (kodificirano besedilo)

COM(2014) 586 final – 2014/0272 (COD).

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja z dne 10. decembra) s 141 glasovi za, 3 glasovi proti in 2 vzdržanima glasovoma sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
3.3

Izzivi, ki jih predstavlja migracija v Sredozemlju in vzdolž skupnih zunanjih meja EU, so dobro znani in so predmet medijskih in političnih razprav, ki pogosto mejijo na nerazumnost in nacionalistični populizem. EESO poziva k razumni razpravi, ki bo temeljila na objektivnih in neodvisnih podatkih in študijah. Jasno prednost je treba dati temu, kar je dejansko potrebno za utrditev in razvoj resnične skupne in enotne politike na področju priseljevanja, azila in zunanjih meja. EESO meni, da je čas za pripravo nove evropske strategije za skupno evropsko politiko priseljevanja, ki bo povezana s strategijo Evropa 2020 in osredotočena na uveljavljanje načel v praksi.
5.4.2

Socialne naložbe morajo odpraviti revščino in tveganje socialne izključenosti ter spodbuditi ponovno zaposlovanje v Evropi. Potrebne so naložbe v višini 2 % BDP, ki jih je treba izključiti iz izračuna primanjkljaja in spremljati, da bi zagotovili pogoje za učinkovito in uspešno izvajanje. Tak načrt bi lahko zaobjemal zdravstvene storitve, nego in pomoč glede na demografske trende v posamezni državi članici, krepitev izobraževalnega sistema in sistema poklicnega usposabljanja in preusposabljanja, socialna stanovanja itd. Za to namenjena sredstva bi bilo treba ravno tako izključiti iz izračuna primanjkljaja, zagotovili pa bi jih lahko iz davka na finančne transakcije.
4.5

Usposabljanje kvalificiranega osebja je ključno za trajnostno in vključujočo rast. Sektor turizma se sooča s posebnimi težavami na področju kvalificiranosti delovne sile, saj veliko število mladih opravlja sezonska dela in zaseda negotova delovna mesta, na katerih imajo malo možnosti za poklicno napredovanje. EESO podpira oblikovanje rubrike „modra delovna mesta“ na portalu EURES in raziskavo o potrebah po usposabljanju v sektorju turizma, pri čemer opozarja, da je treba države članice pozvati, naj upoštevajo te rezultate pri promociji možnosti usposabljanja, ki se financirajo iz Evropskega socialnega sklada in drugih zasebnih virov, ter da je treba spodbujati povezovanje šol v že obstoječe mreže in predstavitev projektov, povezanih s turizmom, pod okriljem programa Erasmus+. To bi moralo vključevati tudi usposabljanje delodajalcev v sektorju, da bi spoznali dobre prakse upravljanja in jih uporabljali, prejeli najnovejše informacije o veljavni zakonodaji in o uporabi informacijskih tehnologij, hkrati pa se seznanili z okoljskimi problemi in posebnimi težavami v sektorju turizma.
1.5

Vsi ti cilji so v središču novega evropskega strateškega okvira o zdravju in varnosti pri delu za obdobje 2014–2020, ki je bil sprejet 6. junija 2014, zato bi bilo zaželeno, da je to omenjeno tudi v predlogu uredbe COM(2014) 186 final. Leta 2013 so težko nesrečo na delovnem mestu doživeli 3 milijoni delavcev.
5.2

Sporočilo namenja veliko pozornost analizi stroškov in koristi kot orodju za oceno projekta. Kar zadeva projekte v državah, ki so upravičene do kohezijskih sredstev, se sporočilo sklicuje na posebno metodologijo, ki se uporablja za izračun stroškov in koristi pri uporabi kohezijskih sredstev. Za države, ki niso upravičene do kohezijskih sredstev, pa se sporočilo ne sklicuje na navedeno metodologijo, temveč na priznano metodologijo. EESO se sprašuje, ali ne bi bilo mogoče predlagati ene ali več priporočenih metodologij, na primer pri objavi razpisov za zbiranje predlogov. To lahko izboljša preglednost in ustvari enake konkurenčne pogoje. To bi pomenilo korak dlje od objave temeljnih načel za oceno stroškov in koristi ter evropske dodane vrednosti, kakor je določeno v členu 51 smernic.
2.2

Države EU-15 so se s Kjotskim protokolom zavezale, da bodo v obdobju 2008–2012 skupni delež emisij zmanjšale za 8 % v primerjavi z vrednostmi leta 1990; ta cilj so po vsej verjetnosti celo presegle. Tudi države članice, ki so k EU pristopile leta 2004 in pozneje, morajo izpolniti kjotske cilje 5-, 6- ali 8-odstotnega zmanjšanja emisij; te cilje uspešno uresničujejo ali pa jih bodo presegle. EU je sprejela enostransko zavezo, da 28 držav članic do leta 2020 zniža celotne emisije toplogrednih plinov za 20 % glede na emisije iz leta 1990.
5.9

EESO priznava, da bi v nekem trenutku predpisi utegnili biti potrebni; vendar pa trenutno še zdaleč ni jasno, ali so ti nujni že zdaj in kakšna naj bi bila njihova oblika. Države članice opažajo različne probleme, dajejo prednost različnim rešitvam in morajo imeti možnost ukrepanja v različnih časovnih okvirih. Po svetu se pojavljajo velika nasprotja – od omejevanja do dovoljevanja. Koristno bi bilo spremljati razvoj v dveh sosednih, gospodarsko in kulturno podobnih državah na južni polobli, v Avstraliji in Novi Zelandiji. Nujno bo tesno sodelovanje z ZDA in drugimi državami, kjer proizvode prodajajo na spletu. Trgovinska pogajanja s Kitajsko in Indijo bi morala zajemati ukrepe za omejitev proizvodnje in prodaje starih, izključenih in novih psihoaktivnih snovi.
5.11

Poleg tega je še vedno enako pomembno podpirati MSP, saj so hrbtenica evropskega ladijskega prometa in so v krizi plačala visoko ceno; treba je tudi spodbujati sodelovanje, ki lahko okrepi inovativnost in razvija nove podjetniške koncepte, in bolj splošno nuditi zanesljivo podporo zasebnim podjetjem v pomorski industriji EU in njenim institucijam.
4.9

EESO ponovno poudarja že večkrat izraženo načelo, da bi dobra preglednost in primerna raven nadzora zagotovili, da bi finančni sistem deloval v službi gospodarstva in si pridobil zaupanje, učinkovitost in uspešnost. Zakonodajni predlog tudi odpravlja zunanje bonitetne ocene skladov denarnega trga. S tem bi preprečili paniko na trgih, ki bi jo lahko povzročila morebitna znižanja ocen. EESO meni, da je ta določba sicer morda v nasprotju z načelom preglednosti in učinkovitosti ter bi lahko škodovala popolni informacijski uravnoteženosti, vendar pa na trgu SDT sodelujejo profesionalni subjekti, bonitetne agencije pa lahko samo s spremembo bonitetne ocene med vlagatelji sprožijo paniko. Ukrepi za notranje bonitetno ocenjevanje, okrepitev postopkov in instrumentov upravljanja s tveganji, strožji in tesnejši nadzor bodo pripomogli k učinkovitemu ohranjanju kakovosti sredstev in zavarovanja skladov.
4.8.1

Poročilo o zaščiti pri naravnih nesrečah v Uniji (Skupno raziskovalno središče Evropske komisije (2012), Natural Catastrophes: Risk Relevance and Insurance Coverage in the EU) opozarja na potrebo po boljših statističnih podatkih. Na podlagi podatkov, ki so na voljo, pa je mogoče ugotoviti, da je tržni delež (pokritost zasebnih zavarovanj ter predhodnih in naknadnih posredovanj vlade glede na BDP) nasploh nizek. Na področju poplav ti deleži v večini držav članic niso visoki, v nekaterih primerih pa je zavarovanje pred poplavo vključeno v druge oblike zavarovanj. Nizki so tudi deleži zavarovanj za primer nevihte in suše, čeprav se zdi, da imajo suše v državah članicah zmeren vpliv.
2.7

Poročilo iz leta 2010 o oceni akcijskega načrta e-javnega naročanja iz leta 2004 (7), ki spremlja zeleno knjigo o razširitvi uporabe e-javnih naročil v EU (8), vsebuje nasvet Komisiji, naj si prizadeva za čim večje zmanjšanje tveganj decentraliziranega in razdrobljenega pristopa. Izpostavljene so nekatere pomembne točke: — zagotavljanje ugodnega pravnega okolja: morda bo potrebnih več pravnih sprememb za razjasnitev in določitev obveznosti, ki se nanašajo na oblikovanje in uporabo tovrstnih platform, na primer zakonodajo v zvezi z elektronskimi podpisi, elektronskim izdajanjem računov in DDV; — bolj pragmatičen pristop do tehničnih vprašanj, kjer je to primerno: zagotoviti je treba ravnovesje med stroški poslovanja, zahtevnostjo platform in ponujeno varnostjo. Ugotovljene so bile tudi nekatere omejitve elektronskega naročanja "od začetka do konca", kot so težave pri uporabi pristopov avtomatiziranega ocenjevanja zapletenih nabav in odsotnost sistema časovnega žigosanja, ki bi bil sprejet v vsej EU; — večja podpora za administrativno poenostavitev in organizacijske spremembe: za podporo državam članicam v boju proti inerciji, ki jo kažejo gospodarski subjekti in naročniki. V okviru te politike bi bilo treba sprejeti ukrepe za uvedbo boljših sistemov spremljanja na nacionalni in evropski ravni; — pomanjkanje standardizacije v postopkih elektronskih javnih naročil: ker različne države zdaj razvijajo svoje postopke vsaka zase, se gospodarski subjekti zdaj soočajo – in se bodo tudi v bližnji prihodnosti soočali – z različnimi platformami, ki uporabljajo različne tehnike, kar nujno ustvarja ovire za dostop in povečuje težave pri izvajanju njihovih nalog. Čeprav enoten sistem ni niti zaželen niti predviden, je obstoj skupnih osnovnih značilnosti pomemben, saj bi to olajšalo interoperabilnost in univerzalen dostop; — izboljšan dostop in širše vključevanje: lahko bodo potrebni dodatni ukrepi, da se zagotovi dostop do elektronskega javnega naročanja za vse zainteresirane strani, vključno z MSP.
2.2

Zlasti v državah članicah, ki jih je kriza najbolj prizadela in so prejele finančno pomoč v okviru programa prilagajanja, je ta položaj še slabši zaradi likvidnostnih težav, ki izhajajo iz fiskalne konsolidacije in ki vplivajo na njihovo gospodarsko rast in finančno stabilnost, ter težav zaradi povečanja javnofinančnega primanjkljaja in stopnje njihove zadolženosti. Sofinanciranje povečuje učinkovitost finančne pomoči, zmanjšanje sofinanciranja s strani držav članic pa bi lahko zmanjšalo njihovo učinkovitost, zato je treba to tveganje čim bolj zmanjšati z vsemi sredstvi, ki so na voljo.
6.2

Inovacije, raziskave in razvoj na področju obvladovanja tveganj in varnosti dobavne verige morajo nujno biti usklajeni znotraj celotne EU, da bi zagotovili hitro širitev in komercializacijo tehnologij. Predvsem predstavitveni projekti "potrditve koncepta" (proof-of-concept) in pilotne proizvodne linije so nujni pogoj za širitev tehnologije na ravni industrije. Javno-zasebna partnerstva lahko financirajo take pobude s pomočjo strukturnih skladov ali v okviru programa Obzorje 2020 in drugih programov EU.
5.11

Za zdaj, zlasti v začetni fazi, še ni mogoče predvideti, kako bodo sprejete delovne metode delovale. Kljub manjšim spremembam v zadnjih nekaj letih, ko so bili v ospredje postavljeni tržni pristopi, je treba vzpostaviti novo povezavo med znanostjo in raziskavami na področju vesolja. Zato je Odbor zadovoljen, da se načrtujejo izvedljiva merila ločevanja med načelom pravičnega povračila (njegov namen je v Evropi razviti in uporabljati raznoliko vesoljsko industrijo), ki ga uporablja ESA, in pravili notranjega trga EU, ki so zavezujoča za Komisijo, da bo mogoče razširiti plodno sodelovanje Komisije in ESA ter nadalje okrepiti evropsko vesoljsko industrijo.