ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(4) Ob upoštevanju izzivov, s katerimi se soočajo države članice pri spopadanju s krizo zaradi izbruha COVID-19, in dejstva, da nove določbe temeljijo na načelu, da morajo vse države članice posodobiti svoje sisteme IT, da bi lahko uporabljale določbe iz direktiv (EU) 2017/2455 in (EU) 2019/1995, s čimer bi se zagotovilo zbiranje in prenos informacij in plačil v okviru spremenjenih ureditev, je treba datume prenosa in začetka uporabe navedenih direktiv odložiti za šest mesecev . Šestmesečna odložitev je primerna, ker mora biti zamuda čim krajša, da se kar najbolj omejijo dodatne proračunske izgube za države članice.

(4) Ob upoštevanju novih izzivov, s katerimi se soočajo države članice zaradi izbruha COVID-19, in dejstva, da nove določbe temeljijo na načelu, da morajo vse države članice posodobiti svoje sisteme IT, da bi lahko uporabljale določbe iz direktiv (EU) 2017/2455 in (EU) 2019/1995, s čimer bi se zagotovilo zbiranje in prenos informacij in plačil v okviru spremenjenih ureditev, bo morda treba datume prenosa in začetka uporabe navedenih direktiv odložiti za tri mesece . Preložitev ni zaželena, ker bo povzročila izgubo v dohodkih in povečano vrzel v DDV, hkrati pa podaljšala nepošteno konkurenco med prodajalci, ki niso iz EU, in tistimi iz EU. Vendar pa se trimesečno podaljšanje roka zdi primerno, saj je skladno z obdobjem omejenega gibanja v večini držav članic. Še daljši odlog bi podaljšal tveganje za goljufije na področju DDV, medtem ko bi bilo treba v tem času okrepiti javne finance in se boriti proti pandemiji ter njenim ekonomskim in socialnim posledicam. Daljši, šestmesečni odlog bi lahko v državah članicah povzročil izgube dohodka med 2,5 in 3,5 milijarde EUR. Zaradi krize, ki jo je povzročil izbruh COVID-19, je izredno pomembno preprečiti nadaljnje izgube dohodkov.
P9_TA(2020)0127

Začasni ukrepi glede veljavnosti potrdil, spričeval in licenc (omnibus) ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. maja 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih in začasnih ukrepih zaradi izbruha COVID-19 glede veljavnosti nekaterih potrdil, spričeval, licenc, dovoljenj in pooblastil ter odloga nekaterih rednih preverjanj in usposabljanja na nekaterih področjih prometne zakonodaje (COM(2020)0176 – C9-0126/2020 – 2020/0068(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 323/21)

Evropski parlament,

— ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0176),

— ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 91 in 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0126/2020),

— ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

— po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

— po posvetovanju z Odborom regij,

— ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 8. maja 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

— ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika,

1. sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

2. poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti;
(4) Obrambna prizadevanja, ki so del izvajanja dejavnosti Unije v okviru SVOP, zajemajo vojaške misije in operacije , dejavnosti bojnih skupin, vzajemno pomoč, projekte stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO) in dejavnosti Evropske obrambne agencije (v nadaljnjem besedilu: agencija EDA). Vendar ne bi smela zajemati dejavnosti iz solidarnostne klavzule iz člena 222 Pogodbe o delovanju Evropske unije ali kakršnih koli drugih dvostranskih ali večstranskih dejavnosti med državami članicami, ki se ne nanašajo na obrambna prizadevanja, ki so del izvajanja dejavnosti Unije v okviru SVOP.

(4) Obrambna prizadevanja, ki so del izvajanja dejavnosti Unije v okviru SVOP, zajemajo vojaške misije, dejavnosti bojnih skupin in drugih večnacionalnih sestav ali struktur, ki jih vzpostavijo države članice, ki delujejo v okviru SVOP , vzajemno pomoč, projekte stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO), dejavnosti Evropske obrambne agencije (v nadaljnjem besedilu: agencija EDA) in dejavnosti, ki so namenjene postopnemu oblikovanju skupne obrambne politike Unije . Vendar ne bi smela zajemati dejavnosti iz solidarnostne klavzule iz člena 222 Pogodbe o delovanju Evropske unije ali kakršnih koli drugih dvostranskih ali večstranskih dejavnosti med državami članicami, ki se ne nanašajo na obrambna prizadevanja, ki so del izvajanja dejavnosti Unije v okviru SVOP. Komisija bi morala voditi evidenco o vseh obrambnih prizadevanjih, ki so del izvajanja dejavnosti Unije v okviru SVOP, za katera veljajo izjeme.
—

ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in Kneževino Lihtenštajn o uporabi nekaterih določb Sklepa Sveta 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, Sklepa Sveta 2008/616/PNZ o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, in Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ ter Okvirnega sklepa Sveta 2009/905/PNZ o akreditaciji izvajalcev forenzičnih dejavnosti, ki opravljajo laboratorijske dejavnosti (08750/2019 in 10513/2019),
P8_TA(2019)0369

Kapitalske zahteve (uredba) ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 v zvezi s količnikom finančnega vzvoda, količnikom neto stabilnega financiranja, zahtevami glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, kreditnim tveganjem nasprotne stranke, tržnim tveganjem, izpostavljenostmi do centralnih nasprotnih strank, izpostavljenostmi do kolektivnih naložbenih podjemov, velikimi izpostavljenostmi, zahtevami glede poročanja in zahtevami po razkritju ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (COM(2016)0850 – C8-0480/2016 – 2016/0360A(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 158/18)

Evropski parlament,

— ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0850),

— ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0480/2016),

— ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

— ob upoštevanju obrazloženega mnenja švedskega parlamenta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

— ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 8. novembra 2017 (1),

— ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 30. marca 2017 (2),

— ob upoštevanju sklepa konference predsednikov z dne 18. maja 2017, s katerim je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve pooblastila, da predlog Komisije razdeli in pripravi dve ločeni zakonodajni poročili,

— ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 15. februarja 2019, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

— ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

— ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0242/2018),

1. sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

2. poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti;

3. naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

(1) UL C 34, 31.1.2018, str. 5.

(2) UL C 209, 30.6.2017, str. 36.
(18)

Za ohranjanje finančne stabilnosti, zagotavljanje zaupanja vlagateljev in spodbujanje likvidnosti je bistvenega pomena ustrezen in učinkovit nadzor trgov SBBS. V ta namen bi moral biti ESMA obveščen o izdaji SBBS in od SPN prejeti vse ustrezne informacije, potrebne za opravljanje njegovih nadzornih nalog. Zlasti bi bilo treba nadzirati skladnost s to uredbo, da se zagotovi zaščita vlagateljev in, kadar je to primerno, vidike, ki so lahko povezani z izdajo in posedovanjem SBBS s strani reguliranih finančnih subjektov.
Člen 102

Ocenjevanje

V ocenjevanje vključi vse komponente in ukrepe vesoljskega programa. Pri ocenjevanju izvajanja kompontent SSA in Govsatcom oceni tudi uspešnost storitev, ki se izvajajo, ter razvoj potreb uporabnikov in razpoložljivih zmogljivosti za souporabo in združevanje, pri ocenjevanju izvajanja komponent Galileo, Copernicus in EGNOS pa tudi podatke in storitve, ki jih ponuja konkurenca. Za vsako komponento se na podlagi analize stroškov in koristi ocenijo tudi posledice tega razvoja, vključno s potrebo po spremembi cenovne politike ali po dodatni vesoljski ali zemeljski infrastrukturi.

2. Komisija do 30. junija 2024 in nato vsaka štiri leta oceni izvajanje programa .

6. Komisija do 30. junija 2024 in nato vsaka štiri leta v skladu s svojimi smernicami oceni uspešnost Agencije z vidika njenih ciljev, pristojnosti in nalog ▌. Ocena zlasti obravnava morebitno potrebo po spremembi mandata Agencije in finančne posledice vsake take spremembe , temelji pa na analizi stroškov in koristi . Obravnava tudi politiko Agencije glede nasprotij interesov ter neodvisnost in samostojnost sveta za varnostno akreditacijo. Komisija lahko oceni tudi uspešnost Agencije ter tako preuči možnost, da bi ji zaupala dodatne naloge v skladu s členom 30(3). Po potrebi se oceni priloži ustrezen predlog.

Kadar Komisija meni, da ni več razlogov, da bi Agencija v skladu s svojimi cilji, mandatom in nalogami še naprej izvajala svoje dejavnosti, lahko predlaga, da se ta uredba ustrezno spremeni.

Komisija poročilo o oceni Agencije in svoje sklepe predloži Evropskemu parlamentu in Svetu ter upravnemu odboru in svetu za varnostno akreditacijo Agencije. Ugotovitve ocene se objavijo.
P8_TC1-COD(2018)0143

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. aprila 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/… Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi standardov emisijskih vrednosti CO2 za nova težka vozila in spremembi uredb (ES) št. 595/2009 in (EU) 2018/956 Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktive Sveta 96/53/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/1242.)
(1)

Program Carina 2020, vzpostavljen na podlagi Uredbe uveden z Uredbo (EU) št. 1294/2013 (3), in njegovi predhodniki so pomembno prispevali k olajšanju in krepitvi sodelovanja na področju carine. Številne dejavnosti na področju carine so čezmejne ter vključujejo in zadevajo vse države članice, zato jih posamezne države članice posamezna država članica ne morejo more sama učinkovito in uspešno izvajati. Carinski program na ravni Unije za vso Unijo , ki ga izvaja Komisija, zagotavlja državam članicam okvir Unije za razvoj teh dejavnosti sodelovanja, ki je stroškovno učinkovitejši, kot če bi vsaka država članica vzpostavila lasten svoj okvir sodelovanja na dvostranski ali večstranski podlagi ravni . Carinski program ima tudi bistveno vlogo pri zaščiti finančnih interesov Unije in držav članic, saj zagotavlja učinkovito pobiranje carinskih dajatev in tako predstavlja pomemben vir prihodkov za Unijo in nacionalne proračune, tudi z osredotočanjem na krepitev zmogljivosti na področju IT in okrepljeno sodelovanje na področju carine. Poleg tega so za sledenje nezakonitim čezmejnim tokovom blaga in boj proti goljufijam potrebne harmonizirane in standardizirane kontrole. Zato je ustrezno in v interesu učinkovitosti , da se zagotovi nadaljevanje financiranja dejavnosti na področju carinskega sodelovanja s strani Unije z uvedbo novega programa na istem področju, in sicer programa Carina (v nadaljnjem besedilu: program) . [Sprememba 1]
—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in Odbora za mednarodno trgovino (A8-0270/2017),
—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za promet in turizem, Odbora za kulturo in izobraževanje, Odbor za pravice žensk in enakost spolov ter Odbora za peticije (A8-0188/2017),
P8_TC1-COD(2018)0436

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/… Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za zagotavljanje osnovne povezljivosti cestnega prevoza blaga in potnikov v zvezi z izstopom Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Unije

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/501.)
P8_TC1-COD(2018)0074

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/… Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže, ki se lovijo v zahodnih vodah in sosednjih vodah, ter ribištvo, ki izkorišča te staleže, spremembi uredb (EU) 2016/1139 in (EU) 2018/973 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 811/2004, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007 in (ES) št. 1300/2008

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/472.)
2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Singapur.
—

ob upoštevanju osnutka protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Kirgiško republiko na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (12659/2017),
Člen 13

Širjenje informacij, komuniciranje in obveščanje javnosti

1. Države članice potrdijo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije z zagotavljanjem skladnih, učinkovitih in ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno s ciljnimi informacijami upravičencem, lokalnim in regionalnim organom, socialnim partnerjem, medijem in javnosti. Države članice zagotovijo, da se poudari dodana vrednost financiranja Unije, ter Komisiji pomagajo pri zbiranju podatkov, da bi povečali proračunsko preglednost. [Sprememba 74]

2. Komisija vzdržuje in redno posodablja prisotnost na spletu, na voljo v vseh uradnih jezikih institucij Unije, ter tako zagotavlja posodobljene informacije o ESPG ESP , smernice za predložitev vlog in za ustrezne ukrepe, redno posodobljen seznam stikov v državah članicah , kot tudi podatke o odobrenih in zavrnjenih vlogah in o vlogi Evropskega parlamenta in Sveta v proračunskem postopku. [Sprememba 75]

3. Komisija daje prednost širjenju obstoječih dobrih praks s področja komunikacije, izvaja dejavnosti širjenja informacija informacij in komuniciranja o primerih ESPG ESP in rezultatih na osnovi izkušenj, da bi izboljšala učinkovitost ESPG prepoznavnost ESP, predstavila njegova merila za upravičenost in postopke za vloge, izboljšala njegovo učinkovitost in zagotovila seznanjenost državljanov in delavcev v Uniji – tudi tistih na podeželju z ESPG oteženim dostopom do informacij – z ESP . [Sprememba 76]

Države članice zagotovijo, da je vso komunikacijsko gradivo in gradivo za prepoznavnost na zahtevo na voljo institucijam, organom in agencijam Unije, ter da Uniji podelijo brezplačno, neizključno in nepreklicno licenco za uporabo takšnega gradiva ter vse predhodno obstoječe pravice, povezane z njo. Licenca daje Uniji naslednje pravice:

— interno rabo, tj. pravico do reprodukcije, kopiranja, zagotavljanja komunikacijskega gradiva in gradiva za prepoznavnost institucijam, agencijam in njihovim zaposlenim v EU in državah članicah EU;

— reprodukcijo celote ali dela komunikacijskega gradiva in gradiva za prepoznavnost na kakršen koli način in v kakršni koli obliki;

— posredovanje javnosti komunikacijskega gradiva in gradiva za prepoznavnost z uporabo katerega koli sredstva in vseh sredstev komunikacije;

— razdeljevanje javnosti komunikacijskega gradiva in gradiva za prepoznavnost (ali njunih kopij) v kakršni koli obliki in v vseh oblikah;

— shranjevanje in arhiviranje komunikacijskega gradiva in gradiva za prepoznavnost;

— izdajanje podlicenc za pravice v zvezi s komunikacijskim gradivom in gradivom za prepoznavnost tretjim strankam.

Uniji se lahko podelijo dodatne pravice.
(4)

Države članice bi morale imeti možnost zgoraj navedene zneske uporabiti za nadaljnje izvajanje premestitev, in sicer tako, da se za te zneske v nacionalnih programih ponovno prevzamejo obveznosti za isti ukrep. Vsaj 20 % teh zneskov bi morale države članice uporabiti za ponovni prevzem obveznosti za ukrepe v nacionalnih programih, premestitev prosilcev za mednarodno zaščito ali upravičencev do mednarodne zaščite ali preselitev in druge ad hoc humanitarne sprejeme. Za preostale zneske bi bilo treba omogočiti, da se ob ustrezni utemeljitvi v spremembi nacionalnih programov držav članic financirajo posebni ukrepi iz poglavij II in III na področju migracij in azila v skladu z uredbo o Skladu za azil, migracije in vključevanje , zlasti razvoj vidikov skupnega evropskega azilnega sistema, predvsem združitev družine ali podpiranje zakonitih migracij v države članice in spodbujanje učinkovitega vključevanja državljanov tretjih držav . Potrebe držav članic na teh področjih so še vedno znatne. Ponovni prevzem obveznosti za zgoraj navedene zneske za isti ukrep ali njihova prerazporeditev na druge ukrepe v okviru nacionalnega programa bi morala biti mogoča samo enkrat in z odobritvijo Komisije. Države članice bi morale zagotoviti, da se pri dodeljevanju sredstev v celoti spoštujejo načela iz finančne uredbe, predvsem učinkovitost in preglednost.
—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in Odbora za peticije (A8-0392/2017),
C 345/198

P8_TA(2018)0398

Viri za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo ter viri za cilj „naložbe za rast in delovna mesta“ ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 glede virov za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo ter o popravku navedene uredbe glede virov za cilj „naložbe za rast in delovna mesta“ (COM(2018)0498 – C8-0307/2018 – 2018/0265(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 345/33)

Evropski parlament,

— ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0498),

— ob upoštevanju člena 294(2) in člena 177 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0307/2018),

— ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

— po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

— po posvetovanju z Odborom regij,

— ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

— ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A8-0282/2018),

A. ker je zaradi nujnosti utemeljeno, da se glasuje pred iztekom roka osmih tednov, kakor je določeno v členu 6 Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti;

1. sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

2. poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti;
(28)

Uporaba dinamičnega sklicevanja na razpone FMSY in referenčne točke ohranjanja zagotavlja, da ti parametri, ki so bistveni za določanje ribolovnih možnosti, ne zastarajo in da lahko Svet vedno uporabi najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje. Poleg tega bi bilo treba navedeni pristop, ki zagotavlja dinamično sklicevanje na najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje, uporabljati pri upravljanju staležev v Baltskem morju. Komisija bi morala Evropskemu parlamentu vsako leto poročati tudi o najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenjih, ki so bila uporabljena, in Parlament vnaprej obvestiti o primerih, v katerih bi lahko prišlo do bistvenih sprememb pri določitvi ribolovnih možnosti. V tem okviru se „najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje“ nanaša na javno razpoložljivo znanstveno mnenje, ki so ga pregledali Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) ali ustrezni drugi znanstveni organi , kot je Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) . Podprto je z najnovejšimi znanstvenimi podatki in metodami, ki so na voljo, in izpolnjuje zahteve iz člena 25 Uredbe (EU) št. 1380/2013 .
—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za proračun in Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0037/2018),
2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Federacije Saint Kitts in Nevis.
—

ob upoštevanju osnutka protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani in Republiko Uzbekistan na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (09079/2017),
Komisiji se do 31. januarja 2019 in nato vsaka tri leta predloži povzetek ustreznih elementov načrtovanja obvladovanja tveganja nesreč, vključno z informacijami o izbranih ukrepih na področju preventive in pripravljenosti. Poleg tega lahko Komisija od držav članic zahteva, naj predložijo posebne načrte preprečevanja in pripravljenosti, ki vključujejo dolgo- in kratkoročna prizadevanja. Unija ustrezno prouči napredek, ki so ga države članice dosegle v zvezi s preprečevanjem nesreč in pripravljenostjo nanje, kot del kakršnega koli prihodnjega mehanizma predhodne pogojenosti v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov .

Komisiji se do 31. januarja 2019 in nato vsaka tri leta predloži povzetek ustreznih elementov načrtovanja obvladovanja tveganja nesreč, vključno z informacijami o izbranih ukrepih na področju preventive in pripravljenosti, v skladu s predlogo, ki se določi z izvedbenim aktom. Ta izvedbeni akt se sprejme po postopku pregleda iz člena 33(2). Poleg tega lahko Komisija od držav članic zahteva, naj predložijo posebne načrte preprečevanja in pripravljenosti, ki vključujejo dolgo- in kratkoročna prizadevanja. V ta namen lahko ta prizadevanja vključujejo zavezo držav članic glede spodbujanja naložb, ki bodo temeljile na ocenah tveganj , in glede boljše obnove po nesrečah. Dodatno upravno breme na nacionalni in podnacionalni ravni bi bilo treba kar najbolj zmanjšati.
(2) Z uporabo najetih vozil se lahko zmanjšajo stroški podjetij, ki prevažajo blago za lastne potrebe, ali njihovi stroški najema in plačila, hkrati pa se lahko poveča njihova operativna prožnost. Tako se lahko prispeva k povečanju produktivnosti in konkurenčnosti zadevnih podjetij. Poleg tega so najeta vozila tudi varnejša in manj onesnažujejo, saj so običajno novejša od povprečne flote.

(2) Z uporabo najetih vozil se lahko zmanjšajo stroški podjetij, ki prevažajo blago za lastne potrebe, ali njihovi stroški najema in plačila, hkrati pa se lahko poveča njihova operativna prožnost. Tako se lahko prispeva k povečanju produktivnosti in konkurenčnosti zadevnih podjetij. Poleg tega so lahko najeta vozila pogosto varnejša in manj onesnažujejo, saj so običajno novejša od povprečne flote.