SL Uradni list Evropske unije C 38/8

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2010/C 38/08

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006. Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„OBWARZANEK KRAKOWSKI“

ES št.: PL-PGI-005-0674

ZGO ( X ) ZOP ( )

1. Ime:

„Obwarzanek krakowski“

2. Država članica ali tretja država:

Poljska

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1 Vrsta proizvoda:

Skupina 2.4: Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1:

„Obwarzanek krakowski“ je obročast pečen izdelek. Običajno ima ovalno obliko z luknjo v sredini, manj pogosteje pa je v obliki pravilnega kroga. Površina je oblikovana kot testeni preplet, zvit v spiralo. Prerez testenega prepleta peciva „obwarzanek krakowski“ je okrogel ali ovalen.

Barva peciva „obwarzanek krakowski“ sega od svetle zlatorumene, temne zlatorumene do svetlo rjave in ima značilen lesk.

Mere izdelka:

— premer: 12–17 cm,

— debelina testenega prepleta: 2–4 cm,

— teža: 80–120 g.

„Obwarzanek krakowski“ je na otip trd, površina pa je lahko gladka ali zmerno groba. Vidni spiralni preplet na skorji je trd, sredica pa je svetla, mehka in rahlo vlažna. Hrustljava skorja in sredica peciva „obwarzanek krakowski“ imata rahlo sladkast okus, značilen za pekovske izdelke, pri katerih se testo pred pečenjem najprej prekuha (prepari v vroči vodi). Na okus dodatno vplivajo sestavine, posute po površini izdelka.

„Obwarzanek krakowski“ se okrasi s posipom iz različnih sestavin, med drugim s soljo, sezamom, makom, črno kumino, mešanico zelišč ali začimb (papriko, kumino, poprom), sirom ali čebulo. Za posip je v skladu s tradicijo mogoče uporabiti tudi druge sestavine. Posipavanje z različnimi zelišči, začimbami idr. ne vpliva na tipične značilnosti peciva „obwarzanek krakowski“.

3.3 Surovine:

Za izdelavo peciva „obwarzanek krakowski“ se uporabi pšenična moka, primerna za prehrano; 30 % pšenične moke je mogoče nadomestiti z rženo moko.

K 100 kg moke se dodajo naslednje sestavine:

— maščoba: 2–3 kg,

— sladkor: 2–4 kg,

— kvas: 1–2 kg,

— sol: 1–1,5 kg,

— voda za pripravo testa: 40–48 l,

— v skladu s pekovsko tradicijo se lahko v vodo za prekuhavanje doda majhna količina medu.

3.4 Krma (samo pri izdelkih živalskega izvora):

—

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Na opredeljenem geografskem območju je treba izvesti naslednje proizvodne postopke:

— priprava kvašenega testa,

— oblikovanje peciva „obwarzanek krakowski“,

— prekuhavanje,

— okrasitev,

— peka.

Testo za pecivo „obwarzanek krakowski“ se pripravi po metodi ene same stopnje. Ko je testo dovolj nameseno, mora počivati, da vzhaja. Koliko časa mora počivati, je odvisno od pogojev okolja: poleti to pomeni nekaj minut, pozimi pa eno uro. Testo se nato razdeli na majhne dele, ki se nato razvaljajo in zrežejo v svaljke s potrebno dolžino, debelino in težo. Pek dva ali tri svaljke zvije v spiralo in oblikuje obroč tako, da si testeni preplet ovije okoli roke in ga pritisne ob mizo. Tako oblikovani „obwarzanek krakowski“ se postavi na desko ali mrežo, kjer mora naprej vzhajati, nato pa se ga prekuha, kar pomeni, da se surovo testo potopi v vodo s temperaturo najmanj 90 °C. „Obwarzanek krakowski“ se prekuhava toliko časa, dokler se sam ne dvigne na površje vode. Nato se ga okrasi in speče.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.:

„Obwarzanek krakowski“ je primeren za pakiranje samo, ko je ohlajen. Če se pakira še topel, lahko hitro izgubi svojo hrustljavost, poveča pa se njegova vlažnost in izdelek pridobi neželene lastnosti (postane žilast in gumijast).

3.7 Posebna pravila za označevanje:

„Obwarzanki krakowskie“ se lahko prodajajo nepakirani in brez označb. Prodajna mesta so označena z napisom „obwarzanek krakowski“. Če se uporabi pakiranje, morajo obiti na oznaki „obwarzanek krakowski“ navedeni podatki v skladu z veljavnimi predpisi.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja:

Geografsko področje predstavljajo upravne meje mesta Krakova ter okraja Krakov (Kraków) in Wieliczka v Malopoljskem vojvodstvu.

5. Povezava z geografskim območjem:

5.1 Posebnost geografskega območja:

Zapisi in knjige v krakovskih arhivih in muzejih pričajo o bogati in stoletja dolgi tradiciji peke v mestu. Prva zgodovinska omemba pekov v Krakovu je iz 13. stoletja. V krakovski mestni listini iz leta 1257 je princ Bolesław Wstydliwy (Boleslav nedolžni) pooblastil mestne starešine, da zgradijo stojnice za peke (v listini imenovane z latinsko besedo „stationes“), od koder naj bi brez omejitev črpali dohodek od najemnin. Poljski kralji so zelo cenili krakovske peke, o čemer pričajo tudi njihovi številni privilegiji. Med drugim so lahko postavljali pekovske stojnice in od njih prejemali najemnino, imeli pa so tudi pravico izbirati, na katerem mlinu bodo mleli moko.

Leta 1458 je krakovski mestni svet potrdil statut pekovskih cehov. V tem statutu so bila zapisana pravila o kakovosti pekovskih izdelkov, velikost peči in pekovski kodeks. Najpomembnejši so bili privilegiji, ki jih je krakovskim pekom leta 1496 podelil kralj Jan Olbracht (Janez Albert). Z njimi so pridobili posebne pravice, prebivalcem zunajmestnih območij pa je bilo prepovedano peči bel kruh, kamor se je štel tudi „obwarzanek krakowski“. Ta privilegij so kasneje potrdili vsi poljski kralji vse do Jana (Janeza) III. Sobieskega v drugi polovici 17. stoletja. V Krakovski zemlji na območju današnjega okraja Wieliczke je solni rudnik. Surovine iz njega so stoletja uporabljali peki na Malopoljskem.

Pekovski ceh ni bil le združenje obrtnikov, imel je tudi naloge verske, humanitarne in obrambne narave. Sredi šestnajstega stoletja so krakovskim pekom zaupali obrambo enih od mestnih vrat, tj. Nowe brame (Novih vrat) na koncu ulice Sienna (Senene ulice). Peki so v teh vratih hranili orožje in strelivo za primer napada.

Znanje tamkajšnjih pekov, ki se je oblikovalo v več stoletjih proizvodnje peciva „obwarzanek krakowski“, je nepogrešljiv dejavnik pri ohranjanju njegovih značilnosti. To znanje pride do izraza pri ročni pripravi in oblikovanju testa, zaradi katere ima „obwarzanek krakowski“ nekoliko drugačno obliko, in pri prekuhavanju, ki je prva stopnja proizvodnje.

5.2 Posebnost izdelka:

„Obwarzanek krakowski“ odlikujeta posebna struktura in zgoščenost sredice, ki se dosežeta s prekuhavanjem testa pred peko in sicer v vroči vodi s temperaturo vsaj 90 °C. Za „obwarzanek krakowski“ so značilne tudi njegova obročasta oblika, spiralasto oblikovana površina in prepoznaven posip. Nadaljnja posebnost, po kateri se „obwarzanek krakowski“ razlikuje od ostalih pekovskih izdelkov, je njegova kratkotrajna svežina, ki je obstojna le nekaj ur.

5.3 Posebna kakovost, sloves in druge značilnosti izdelka:

Povezanost izdelka z njegovim območjem porekla temelji na posebnih značilnostih, opisanih v poglavju 5.2, in na njegovem ugledu, ki je opisan spodaj.

K slovesu peciva „obwarzanek krakowski“ so pripomogli peki iz Krakova in okoliških območij, ki že 600 let ustvarjajo ta izvrsten in edinstven izdelek. Tradicija peke peciva „obwarzanek krakowski“ je omejena na to geografsko območje.

„Obwarzanek krakowski“ je tradicionalno pecivo, ki so ga sprva lahko pekli samo peki, ki jih je določil ceh krakovskih pekov, in še ti so ga lahko pekli zgolj ob postnem času. Słownik Staropolski (slovar stare poljščine) izraz obwarzanek opredeljuje kot „vrsto peciva v obliki v obroč zvitega testa, ki se pred peko navadno prekuha“. Poljsko ime „obwarzanek krakowski“ namreč izvira iz načina izdelave, tj. s prekuhavanjem testa v vroči vodi.

Prva omemba peke obwarzankov v Krakovu in okoliških krajih je v zapisih z dvora kralja Władysława Jagiełła in kraljice Jadwige. V zapisu z dne 2. marca 1394 je na primer mogoče zaslediti: „za kraljico 1 groš za zvite obrzanke“.

Leta 1611 je ceh krakovskih pekov izdal ukaz (laudum), s katerim je pridobil pravico, da bdi nad prodajo obwarzankov v mestu in določi peke, ki ga bodo lahko prodajali. V 19. stoletju je nato prišlo do korenite spremembe v podeljevanju pravic za peko obwarzankov. 22. januarja 1802 je bil tako podpisan odlok, po katerem je lahko obwarzanke pekel vsak pek, ko je prišel na vrsto, z žrebanjem pa je bilo določeno, kateri peki so lahko pekli obwarzanke. Žreb iz leta 1843 je veljal vse do leta 1849, potem pa so žrebanje najverjetneje opustili, saj ni izpričano, da bi ga po tem datumu še kdaj izvajali. To kaže, da so zgoraj opisane navade s časom povsem opustili in vsak pek je nato lahko kadar koli v letu pekel obwarzanke, kot velja še danes.

„Obwarzanek krakowski“ se je prodajal na stojnicah, ki so se odprle pred 6. uro zjutraj, da so lahko Krakovčani zgodaj zjutraj kupili sveže pecivo, tudi obwarzanke. Ceh je nadzoroval kakovost in svežino izdelkov, osem njegovih članov pa je nadziralo stojnice. Seveda so vse prekrške strogo kaznovali. Naposled so ljudje našli druge načine za prodajo obwarzankov in vse do poznih 50-ih let so jih prodajali neposredno iz košar.

Danes se „obwarzanek krakowski“ prodaja ne le v trgovinah in pekarnah temveč tudi v značilnih vozičkih. Danes je v Krakovu med 170 in 180 vozičkov, ki prodajajo obwarzanke. V običajnih dnevih se na osrednjem krakovskem trgu izdela in proda skoraj 150 000 primerkov peciva „obwarzanek krakowski“ na dan.

O slovesu peciva „obwarzanek krakowski“ priča tudi dejstvo, da se ga upodablja v turističnih reklamah za mesto Krakov. Ker je prepoznaven simbol tega mesta in Malopoljske, se pogosto pojavlja v oglasih, ki so namenjeni tako turistom kot domačinom. Leta 2004 je v tekmovanju za izbor najboljšega turističnega spominka Krakova drugo nagrado prejel iz blaga izdelan „obwarzanek krakowski“, ki je bil v eni različici izdelan z imitacijo makovega posipa, v drugi različici pa je bil okrašen z zmajem.

Tudi sam „obwarzanek krakowski“ je prejel številne nagrade. Med drugim je prejel nagrado na poljskem nacionalnem kulinaričnem tekmovanju Nasze Kulinarne Dziedzictwo in nagrado Perła 2003 na mednarodnem kmetijskem sejmu Polagra Farm v Poznanju leta 2003. Skupaj s številnimi drugimi krajevnimi posebnostmi z vse Poljske je bil „obwarzanek krakowski“ leta 2004 vključen v reklamno kampanjo za promocijo tipičnih regionalnih izdelkov. Prav tako se „obwarzanek krakowski“ omenja v številnih turističnih vodičih za Krakov in Malopoljsko ter v mnogih člankih in publikacijah o krakovski zgodovini in tradicijah.

„Obwarzanek krakowski“ se vselej pojavlja na festivalu kruha Święto Chleba, ki je reden vsakoletni dogodek v Krakovu. „Obwarzanek krakowski“ se uporablja tudi pri oglaševanju najboljših krakovskih restavracij. Priporočene restavracije tako prejmejo bronaste kipce z motivom peciva „obwarzanek krakowski“ na vilici, na njihovih vratih pa se namestijo nalepke s sliko peciva „obwarzanek krakowski“.

Sklic na objavo specifikacije:

(Člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0