Podatki, ki temeljijo na Uredbi, se uporabljajo tudi za spremljanje napredka EU pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja. Komisija (Eurostat) vsako leto objavi poročilo, ki mu je priložen spletni sveženj informacij. Za to poročanje se uporabljata indikatorja stopnja uporabe krožnih materialov in nastajanje odpadkov, razen večjih mineralnih odpadkov iz cilja trajnostnega razvoja 12.

Za statistiko o temah politike, kot je krožno gospodarstvo, se uporabljajo podatki, ki se v skladu z Uredbo zbirajo kot vhodni podatki. Komisija je marca 2020 sprejela svoj akcijski načrt za krožno gospodarstvo, ki vključuje ukrepe za spremljanje napredka EU v smeri krožnega gospodarstva. V ta namen je razvila okvir za spremljanje z desetimi kazalniki, ki oblikovalcem politike in javnosti zagotavlja enostaven dostop do zadevnih podatkov. Komisija (Eurostat) objavlja in vzdržuje ta okvir za spremljanje. Kazalniki iz okvira, in sicer nastajanje odpadkov, živilski odpadki, stopnja recikliranja, posamezni tokovi odpadkov in stopnja uporabe krožnih materialov, v celoti ali delno temeljijo na podatkih, zbranih na podlagi Uredbe.

V skladu z Uredbo (Priloga I, oddelek 7) morajo države članice skupaj s podatki predložiti poročilo o kakovosti. Države članice se morajo v teh poročilih sklicevati na elemente kakovosti, ki se po navadi uporabljajo v evropskem statističnem sistemu in so določeni v Uredbi (ES) št. 1445/2005 o kakovosti statistike odpadkov.

Uredba določa statistične podatke, ki jih morajo predložiti države članice, in njihovo zahtevano kakovost. Opredelitve pojmov so določene v Direktivi 2008/98/ES o odpadkih (v nadaljnjem besedilu: okvirna direktiva o odpadkih). Države članice lahko določijo posebno metodo za pripravo statistike odpadkov. Tako lahko uporabijo obstoječe sisteme za zbiranje podatkov in na ta način čim bolj zmanjšajo upravno obremenitev, povezano z upoštevanjem Uredbe. Uredba določa primarno statistiko, tj. podatke, zbrane neposredno ali iz upravnih virov, ki pa ne izhajajo iz druge statistike.

To poročilo se nanaša na kakovost podatkov, zbranih leta 2020, o odpadkih, ki so nastali in bili obdelani leta 2018. V času priprave tega poročila rezultati zbiranja podatkov za leto 2022 še niso na voljo. Podatke je treba v skladu z Uredbo zbrati vsako drugo leto v sodih letih, in sicer o:

Uredba (ES) št. 2150/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2002 o statistiki odpadkov (v nadaljnjem besedilu: Uredba) vzpostavlja okvir za pripravo statistike o odpadkih v Evropski uniji. Komisija mora v skladu s členom 8(1) Uredbe vsaka tri leta (razen za prvo poročilo, ki ga je bilo treba predložiti v petih letih po začetku veljavnosti Uredbe) Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo o izvajanju Uredbe. Prejšnja poročila so bila objavljena v letih 2008, 2011, 2014, 2016 in 2020.

Prejem podatkov

Podatke in poročila o kakovosti je treba Komisiji (Eurostatu) predložiti vsaki dve leti, in sicer v 18 mesecih po koncu referenčnega leta.

Upoštevanje roka za sporočanje zbranih podatkov za referenčno leto 2018 se v primerjavi s prejšnjimi leti ni spremenilo. Skupaj je 22 držav članic in ena država Efte pravočasno predložilo popolne podatkovne nize in poročila o kakovosti. Tri države članice so nekatere podatke predložile manj kot en mesec po roku. Dve državi članici in dve državi Efte so podatke in poročila o kakovosti predložile več kot en mesec po roku. Ena država Efte je podatkovne nize predložila več kot šest mesecev po roku.

Podatke je prostovoljno predložilo tudi šest držav Zahodnega Balkana. Dve od teh držav sta celotne podatkovne nize in poročilo o kakovosti predložili pravočasno, ena pa je pravočasno predložila podatke o nastajanju in obdelavi odpadkov. Ostale tri države so več kot dva meseca po roku predložile le podatke o nastajanju odpadkov.

Komisija (Eurostat) sprejema ukrepe, s katerimi države članice poziva, naj pregledajo svoje postopke za pripravo statistike in predložijo kakovostne podatke v predpisanih rokih. Zadevne države članice so bile pozvane, naj pojasnijo, zakaj so podatke sporočile po roku. Zdi se, da so izredno zamudo pri poročanju za leto 2020 (referenčni podatki za leto 2018) povzročile predvsem resne motnje statističnih dejavnosti zaradi pandemije COVID-19.

Objava

Komisija (Eurostat) je potrdila podatke o nastajanju in obdelavi odpadkov, ki so jih sporočile države članice, ter rezultate za referenčno leto 2018 objavila 14. septembra 2020 v Eurostatovi spletni podatkovni zbirki. Podatki o napravah za obdelavo odpadkov po regijah so bili objavljeni dva dni pozneje, tj. 16. septembra 2020. Podatkovnim nizom so bili priloženi članki iz spletnega mesta „Statistics Explained“ (pojasnjeni statistični podatki) in drugi proizvodi za izkazovanje statistike.

4.Popolnost



Število nesporočenih vrednosti v vprašalnikih in število držav članic in držav Efte s tako delno neodzivnostjo glede podatkov o nastajanju odpadkov se je med referenčnima letoma 2010 in 2018 znatno zmanjšalo. Za referenčno leto 2010 je manjkajoče vrednosti sporočilo osem držav, to število pa se je za referenčno leto 2018 zmanjšalo na le eno državo. Skupno število manjkajočih vrednosti se je med referenčnima letoma 2010 in 2018 zmanjšalo s 1 668 na ena.

Podobno izboljšanje je vidno pri podatkih o obdelavi odpadkov. Za referenčno leto 2018 je bilo za obdelavo odpadkov sporočenih le šest manjkajočih vrednosti v primerjavi z 263 manjkajočimi vrednostmi za referenčno leto 2010.

Nekatere države so sporočile zaupne podatke, ki jih Komisija (Eurostat) ne sme objaviti. To privede do dodatne sekundarne zaupne obravnave podatkov, tj. nadaljnji podatki se ne objavijo, da se uporabnikom prepreči možnost pridobitve zaupnih nacionalnih podatkov ali sklepanja o njih. Komisija (Eurostat) je prenehala objavljati številne statistične agregate, kot so agregati o živalskih in rastlinskih odpadkih, da bi zmanjšala delež podatkov, ki ne smejo biti objavljeni zaradi sekundarne zaupnosti.

5.Potrjevanje podatkov s strani Komisije (Eurostata)

Komisija (Eurostat) še naprej izboljšuje in izpopolnjuje sistem nadzora kakovosti podatkov in posodablja metodološke smernice za države članice. Slednje so na voljo na spletišču Eurostata .

Komisija (Eurostat) je od prvega zbiranja podatkov na podlagi Uredbe, ki je potekalo leta 2004, vzpostavila učinkovit dvostopenjski sistem nadzora kakovosti za preverjanje podatkov, ki jih prejme od držav članic.

Komisija (Eurostat) na prvi stopnji v dveh mesecih opravi hitro oceno predloženih podatkov in poročil o kakovosti. Na tej stopnji je potrjevanje podatkov osredotočeno predvsem na notranjo skladnost novih podatkov in spremembe skozi čas. Analiza se izvede na visoko agregatni ravni, njen cilj pa je ugotoviti pomembne prekinitve v časovnih vrstah in potrditi, da so podatki primerni za objavo. Komisija (Eurostat) nato državam članicam pošlje posamezna poročila o oceni. S temi poročili o oceni se lahko po potrebi zahtevajo pojasnila in/ali revizije podatkov. Komisija (Eurostat) potrjene podatke objavi.

Na drugi stopnji se opravi poglobljeno potrjevanje. To vključuje podrobnejšo analizo podatkov (npr. po gospodarskih sektorjih in vrstah odpadkov) ter primerjavo vzorcev in razvoja v različnih državah. Namen tega poglobljenega potrjevanja je odkriti nedoslednosti in dolgoročno izboljšati kakovost podatkov. Preverjanja veljavnosti vključujejo: