Predlog Komisije za stališče Unije predlaga podporo priporočilom STO, saj so ta v skladu s trenutnim stanjem znanstvenih spoznanj. Kar zadeva te nove psihoaktivne substance, je njihova vključitev v tabele konvencij podprta tudi z informacijami iz evropske podatkovne zbirke o novih drogah Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami.

Spremembe tabel konvencij neposredno vplivajo na področje uporabe prava Unije na področju nadzora nad drogami za vse države članice. Člen 1(1) Okvirnega sklepa Sveta 2004/757/PNZ z dne 25. oktobra 2004 o opredelitvi minimalnih določb glede elementov kaznivih dejanj in kazni na področju nedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami (v nadaljnjem besedilu: Okvirni sklep) določa, da je v tem okvirnem sklepu „prepovedana droga“ substanca, zajeta bodisi v Konvenciji o mamilih bodisi v Konvenciji o psihotropnih substancah, ter vsaka substanca, navedena v Prilogi k Okvirnemu sklepu. Okvirni sklep se zato uporablja za substance, navedene v tabelah, priloženih Konvenciji o mamilih in Konvenciji o psihotropnih substancah. Zato vse spremembe tabel, priloženih tema konvencijama, neposredno vplivajo na skupna pravila EU in spreminjajo njihovo področje uporabe v skladu s členom 3(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). To velja ne glede na to, ali je bil za zadevno substanco že uveden nadzor po vsej Uniji.

Komisija ZN za droge je komisija Ekonomskega in socialnega sveta ZN (v nadaljnjem besedilu: ECOSOC), njene naloge in pristojnosti pa so med drugim določene v obeh konvencijah. Sestavljena je iz 53 držav članic ZN, ki jih izvoli ECOSOC. Marca 2022 bo med članicami CND z glasovalno pravico 11 držav članic EU. Unija ima v Komisiji ZN za droge status opazovalke.

S Konvencijo Združenih narodov (ZN) o psihotropnih substancah iz leta 1971 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija o psihotropnih substancah) je vzpostavljen mednarodni sistem nadzora nad psihotropnimi substancami. Konvencija je odziv na diverzifikacijo in razširitev spektra prepovedanih drog in z njo so bile uvedene kontrole za številne sintetične droge glede na njihov potencial za zlorabo na eni strani in njihovo terapevtsko vrednost na drugi.

Cilj Enotne konvencije Združenih narodov (v nadaljnjem besedilu: ZN) o mamilih iz leta 1961, kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1972 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija o mamilih), je boj proti zlorabi drog z usklajenimi mednarodnimi ukrepi. Obstajata dve vrsti intervencije in nadzora, ki se dopolnjujeta. Po eni strani si prizadeva omejiti posedovanje, uporabo, trgovino, distribucijo, uvoz, izvoz, izdelovanje in proizvodnjo drog izključno na medicinske in znanstvene namene. Po drugi strani gre za boj proti prometu s prepovedanimi drogami, in sicer v okviru mednarodnega sodelovanja, namenjenega odvračanju preprodajalcev drog od trgovine z drogami.

Ta predlog se nanaša na sklep o določitvi stališča, ki se zastopa v imenu Unije na 65. zasedanju Komisije ZN za droge o vključitvi snovi v tabele v okviru Enotne konvencije ZN o mamilih iz leta 1961, kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1972, in Konvencije ZN o psihotropnih substancah iz leta 1971. 65. zasedanje Komisije ZN za droge bo predvidoma potekalo od 14. do 18. marca 2022.

Za Dansko je zavezujoč Okvirni sklep Sveta 2004/757/PNZ, kakor se uporablja do 21. novembra 2018 in ki v členu 1 določa, da „prepovedane droge“ pomenijo vse substance, zajete bodisi v Konvenciji o mamilih bodisi v Konvenciji o psihotropnih substancah.

Zato je materialna pravna podlaga predlaganega sklepa člen 83(1) PDEU, ki opredeljuje nedovoljen promet s prepovedanimi drogami kot eno od oblik kriminala s posebnimi čezmejnimi posledicami ter pooblašča Evropski parlament in Svet, da določita minimalna pravila glede opredelitve kaznivih dejanj in sankcij na področju nedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami.

Sklepi Komisije ZN za droge o vključitvi v tabele so „akti s pravnim učinkom“ v smislu člena 218(9) PDEU. V skladu s Konvencijo o mamilih in Konvencijo o psihotropnih substancah so sklepi Komisije ZN za droge samodejno zavezujoči, razen če pogodbenica ne predloži sklepa za pregled svetu ECOSOC v ustreznem roku. Sklepi ECOSOC v zvezi s tem so dokončni. Sklepi Komisije ZN za droge o vključitvi v tabele imajo tudi pravne učinke v pravnem redu EU v skladu s pravom Unije, saj lahko odločilno vplivajo na vsebino zakonodaje EU, na primer Okvirni sklep Sveta 2004/757/PNZ. Spremembe tabel Konvencij neposredno vplivajo na področje uporabe tega pravnega akta EU.

Komisija ZN za droge je glede na to, da je organ, ustanovljen s strani sveta ECOSOC – organa Združenih narodov, ki so mu dodeljene posebne naloge v okviru Konvencije o mamilih in Konvencije o psihotropnih substancah, v smislu tega člena „organ, ustanovljen s sporazumom“.

Zato Komisija predlaga stališče Unije, ki ga v imenu Evropske unije izrazijo države članice, ki bodo marca 2022 članice Komisije ZN za droge, na 65. zasedanju Komisije ZN za droge o vključitvi substanc v tabele v okviru Konvencije o mamilih in Konvencije o psihotropnih substancah. Komisija tokrat sedmič predstavlja takšen predlog za stališče Unije. Svet je sprejel stališča Unije, kar je EU omogočilo enotno nastopanje na prejšnjih zasedanjih Komisije ZN za droge v zvezi z vključitvijo substanc v tabele na mednarodni ravni, saj so države članice, ki sodelujejo v Komisiji ZN za droge, v skladu s sprejetim stališčem Unije glasovale za vključitev substanc v tabele.

(11)Brorfin je bil odkrit v 4 državah članicah in je pod nadzorom v vsaj 3 državah članicah. Povezan je z eno zastrupitvijo brez smrtnega izida, Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami pa ga trenutno intenzivno spremlja.

(10)Glede na oceno Strokovnega odbora je brorfin (kemijsko ime: 1-{1-[1-(4-bromofenil)etil]piperidin-4-il}-1,3-dihidro-2H-benzimidazol-2-on) sintetični opioid, podoben drugim sintetičnim opioidom, kot sta morfin in fentanil. Brorfin se lahko pretvori v bezitramid, ki je opioid, naveden v Tabeli I Enotne konvencije o mamilih. Brorfin nima nobene terapevtske uporabe in ni pridobil dovoljenja za promet kot zdravilo. Obstajajo zadostni dokazi, da se brorfin zlorablja ali da je verjetno, da se zlorablja, in lahko pomeni javni zdravstveni in družbeni problem, kar upravičuje uvedbo mednarodnega nadzora za to substanco. Zato SZO priporoča, da se brorfin uvrsti v Tabelo I Konvencije o mamilih.

(9)Vse substance, ki jih je pregledal Strokovni odbor SZO za odvisnost od drog (v nadaljnjem besedilu: Strokovni odbor) in za katere je SZO priporočila vključitev v tabele, spremlja Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami kot nove psihoaktivne substance pod pogoji iz Uredbe (ES) št. 1920/2006 Evropskega parlamenta in Sveta.

(7)Unija ni pogodbenica Konvencije o mamilih in Konvencije o psihotropnih substancah. Ima status opazovalke brez volilne pravice v Komisiji ZN za droge, v kateri bo imelo marca 2022 enajst držav članic glasovalno pravico. Zato bi moral Svet te države članice pooblastiti, da izrazijo stališče Unije o vključitvi substanc v tabele v okviru Konvencije o mamilih in Konvencije o psihotropnih substancah, saj odločitve o dodajanju novih substanc v tabele konvencij spadajo v izključno pristojnost Unije.

(12)Zato bi morale države članice zastopati stališče, da se brorfin doda v Tabelo I Konvencije o mamilih.

(13)Glede na oceno Strokovnega odbora je metonitazen (kemijsko ime: N,N-dietil-2-[(4-metoksifenil)metil]-5-nitro-1H-benzimidazol-1-etanamin) sintetični opioid in je strukturno podoben izotonitazenu in etonitazenu, ki sta navedena v Tabeli I Enotne konvencije o mamilih. Analgetični učinki metonitazena so se proučevali v predkliničnih modelih, vendar ta snov nima nobene znane terapevtske uporabe. Obstajajo zadostni dokazi, da se metonitazen zlorablja ali da je verjetno, da se zlorablja, in lahko pomeni javni zdravstveni in družbeni problem, kar upravičuje uvedbo mednarodnega nadzora za to substanco. Zato SZO priporoča, da se metonitazen uvrsti v Tabelo I Konvencije o mamilih.

(14)Metonitazen je bil odkrit v 3 državah članicah in je pod nadzorom v vsaj 3 državah članicah. Povezan je z eno smrtjo, Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami pa ga trenutno intenzivno spremlja.

(15)Zato bi morale države članice zastopati stališče, da se metonitazen doda v Tabelo I Konvencije o mamilih.

(16)Glede na oceno Strokovnega odbora je eutilon (kemijsko ime: 1-(1,3-benzodioksol-5-il)-2-(etilamino)butan-1-on) sintetični katinon, ki ima podobno kemijsko strukturo in farmakološke lastnosti kot amfetamini in katinoni, ki so že pod mednarodnim nadzorom. Sorodni katinoni, kot sta metilon in N-etilnorpentilon, so navedeni v Tabeli II Konvencije o psihotropnih substancah iz leta 1971. Eutilon nima nobene znane terapevtske uporabe in ni pridobil dovoljenja za promet kot zdravilo. Obstajajo zadostni dokazi, da se eutilon zlorablja ali da je verjetno, da se zlorablja, in lahko pomeni javni zdravstveni in družbeni problem, kar upravičuje uvedbo mednarodnega nadzora za to substanco. Zato SZO priporoča, da se eutilon uvrsti v Tabelo II Konvencije o psihotropnih substancah.

(17)Eutilon je bil odkrit v 20 državah članicah in je pod nadzorom v vsaj 2 državah članicah. Povezan je z eno zastrupitvijo brez smrtnega izida in je bil odkrit v treh bioloških vzorcih, povezanih z resnimi neželenimi dogodki. Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami intenzivno spremlja eutilon,

(18)Zato bi morale države članice zavzeti stališče, da se eutilon doda v Tabelo II Konvencije o psihotropnih substancah.

(19)Primerno je določiti stališče, ki se zastopa v imenu Unije v Komisiji ZN za droge, saj bodo sklepi o različnih sklepih o vključitvi v tabele v zvezi s tremi substancami lahko odločilno vplivali na vsebino prava Unije, na primer na Okvirni sklep 2004/757/PNZ.

(20)Stališče Unije izrazijo države članice, ki so članice Komisije ZN za droge, pri čemer nastopijo skupaj.

(21)Okvirni sklep 2004/757/PNZ je za Dansko zavezujoč, zato Danska sodeluje pri sprejetju in uporabi tega sklepa.

(22)Okvirni sklep 2004/757/PNZ je za Irsko zavezujoč, zato Irska sodeluje pri sprejetju in uporabi tega sklepa –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki ga v imenu Unije zastopajo države članice na petinšestdesetem zasedanju Komisije ZN za droge od 14. do 18. marca 2022, ko naj bi navedeni organ sprejel sklepe o vključitvi dodatnih substanc v tabele Enotne konvencije Združenih narodov o mamilih iz leta 1961, kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1972, in Konvencije Združenih narodov o psihotropnih substancah iz leta 1971, je določeno v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Stališče iz člena 1 izrazijo države članice, ki so članice Komisije ZN za droge, pri čemer nastopijo skupaj.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na države članice v skladu s Pogodbama.

V Bruslju,