EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 20.9.2021 COM(2021) 578 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 32. letno poročilo o zaščiti finančnih interesov Evropske unije – Boj proti goljufijam – 2020 {SWD(2021) 257 final} - {SWD(2021) 258 final} - {SWD(2021) 259 final} - {SWD(2021) 262 final} - {SWD(2021) 263 final} - {SWD(2021) 264 final}



POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 32. letno poročilo o zaščiti finančnih interesov Evropske unije – Boj proti goljufijam – 2020 Kazalo SEZNAM KRATIC POVZETEK 1.Uvod 2.Finančni interesi EU v letu 2020 3.Akterji, ki ščitijo finančne interese EU, in glavni dogodki v letu 2020 3.1.Zakonodajni okvir EU 3.2.Okvir kontrole za finančne interesov EU 3.2.1.Raven EU 3.2.2.Raven držav članic 4.Sodelovanje v boju proti goljufijam 4.1.Medinstitucionalno sodelovanje na ravni EU 4.1.1.Sodelovanje med Komisijo (uradom OLAF), Evropskim parlamentom in Svetom 4.1.2.Sodelovanje med uradom OLAF in Evropskim računskim sodiščem 4.1.3.Delovne ureditve med uradom OLAF in EJT 4.1.4.Sodelovanje med uradom OLAF in Europolom 4.2.Sodelovanje med EU in organi držav članic

4.2.1.Dejavnosti Svetovalnega obora za usklajevanje preprečevanja goljufij (COCOLAF) 4.2.2.Carinsko sodelovanje 4.2.3.Skupne carinske operacije 4.3.Sodelovanje med državami članicami EU 4.4.Sodelovanje s tretjimi državami 5.Poudarek na pobudah, ki so bile sprejete, izvedene ali se izvajajo v letu 2020 5.1.Strategija Komisije za boj proti goljufijam 5.2.Program Herkul: podpora dejavnostim držav članic EU na področju boja proti goljufijam 5.3.Prihodki: raven EU 5.3.1.Sveženj o DDV pri e-trgovanju 5.3.2.Boj proti goljufijam na področju carin 5.3.3.Boj proti nezakoniti trgovini s tobačnimi izdelki 5.4.Prihodki: raven držav članic EU 5.5.Odhodki: raven EU 5.5.1.Pravna država – pogojenost 5.5.2.Proračun EU za obdobje 2021–2027 5.5.3.Mehanizem za okrevanje in odpornost 5.5.4.Tehnična podpora v okviru programa za podporo strukturnim reformam 5.6.Odhodki: raven držav članic EU 6.Nepravilnosti, goljufije in tveganja

6.1.Od odkritja do tveganja 6.1.1.Goljufije na področju DDV – „Study and Reports on the VAT Gap in the EU-28 Member States“ (Študija in poročila o vrzeli pri pobiranju DDV v državah članicah EU-28) (objavljeno leta 2020) 6.1.2.Nepravilnosti in goljufije pri prihodkih 6.1.3.Nepravilnosti in goljufije pri odhodkih 6.2.Dodatna tveganja nepravilnosti in goljufij za leto 2021 in pozneje 6.2.1.Tveganja za prihodke zaradi pandemije COVID-19 6.2.2.Tveganja pri odhodkih v zvezi s COVID-19 6.2.3.Tveganja, povezana z Mehanizmom za okrevanje in odpornost 7.Orodja za okrepitev boja proti goljufijam 7.1.Orodje ARACHNE 7.2.Sistem za zgodnje odkrivanje in izključitev (EDES) 7.3.Projekt GetI 7.4.Nacionalna informacijska orodja za zaščito finančnih interesov EU 8.Sklepne ugotovitve in priporočila



SEZNAM KRATIC AFCOS Služba za usklajevanje boja proti goljufijam CAFS Strategija Komisije za boj proti goljufijam EKSRP Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja ERS Evropsko računsko sodišče EDES Sistem za zgodnje odkrivanje in izključitev EJT Evropsko javno tožilstvo ESRR Evropski sklad za regionalni razvoj ESS Evropski socialni sklad Skladi ESI Evropski strukturni in investicijski skladi EU Evropska unija IMS Sistem za upravljanje nepravilnosti VFO Večletni finančni okvir Next Generation EU Instrument Next Generation EU OLAF Evropski urad za boj proti goljufijam PIF Zaščita finančnih interesov RRF Mehanizem za okrevanje in odpornost PDEU Pogodba o delovanju Evropske unije TLS Tradicionalna lastna sredstva DDV Davek na dodano vrednost



POVZETEK Odgovornost za zaščito finančnih interesov EU si delijo EU in njene države članice. Za izhod iz krize, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, ter za podporo prehodu na sodobnejšo in bolj trajnostno Evropo so države članice EU odobrile finančni sveženj, sestavljen iz večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (v nadaljnjem besedilu: proračun EU) v višini 1,074 bilijona EUR in začasnega instrumenta za okrevanje, tj. Next Generation EU v višini 750 milijard EUR, ki bo vložen v zeleno, digitalno in odporno Evropo z novimi viri prihodkov EU. Skupna vrednost tega svežnja je več kot 1,8 bilijona EUR.

V zadnjih letih je bila za zaščito denarja davkoplačevalcev EU vzpostavljena prenovljena struktura EU za boj proti goljufijam, ki temelji na: reformiranem Evropskem uradu za boj proti goljufijam (OLAF), pristojnostih Evropskega javnega tožilstva (EJT) za preiskave in pregon, usklajevalni vlogi Eurojusta, analitičnih zmogljivostih Europola ter tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi in med njimi. To sodelovanje se je skozi vse leto 2020 še naprej razvijalo z vzpostavitvijo delovnih dogovorov, skupnih pobud in operacij ter izmenjavo dobrih praks in usposabljanja. V letu 2020 in prvi polovici leta 2021 je več ključnih dogodkov in ukrepov organom EU in nacionalnim organom omogočilo boljšo zaščito finančnih interesov EU. Med njimi so: ·začetek delovanja EJT; ·na podlagi revidirane uredbe je OLAF postal pripravljen sodelovati z EJT in okrepil svoja preiskovalna pooblastila; ·uveden je bil splošni režim pogojenosti za zaščito proračuna EU pred kršitvami načel pravne države, ki vplivajo na zaščito finančnih interesov EU; ·pri izvajanju strategije Komisije za boj proti goljufijam je bil dosežen dober napredek, saj sta bili izvedeni dve tretjini načrtovanih ukrepov, preostala tretjina pa se še izvaja. Število goljufij in nepravilnosti, o katerih so poročali pristojni organi EU in nacionalni organi, se je v letu 2020 v primerjavi s prejšnjimi leti zmanjšalo. Čeprav nekateri ciklični učinki pojasnjujejo upad nepravilnosti, ki pomenijo goljufijo, pa manjše stopnje odkrivanja nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije, in poročanja o njih na določenih področjih porabe ni mogoče zlahka pojasniti in so zato zaskrbljujoče. Poleg znanih tveganj se pojavljajo tudi novi izzivi. Nanašajo se na nove načine upravljanja in porabe sredstev EU, povezane z uspešnostjo in doseganjem posebnih ciljev, področja okrepljene porabe, povezana na primer z zelenim in digitalnim prehodom ter z zdravstvenim sektorjem. Za učinkovito obvladovanje teh tveganj bodo potrebni novi pristopi in orodja ter prenovljena in skupna evropska vizija za boj proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim, ki škodijo finančnim interesom EU. Ta vizija bo temeljila na dosežkih zadnjih let in bo vključevala učinkovitejše zbiranje in uporabo podatkov, večjo preglednost, bolje usklajena, koherentna prizadevanja držav članic za boj proti goljufijam prek nacionalnih strategij ter okrepljeno sodelovanje znotraj nacionalnih organov, med državami članicami in držav članic z EU.

1.Uvod EU in njene države članice so skupaj odgovorne za zaščito finančnih interesov EU ter za boj proti goljufijam. Organi držav članic EU upravljajo največji delež odhodkov EU in zbirajo tradicionalna lastna sredstva (v nadaljnjem besedilu: TLS). Komisija nadzoruje obe področji, določa standarde in preverja skladnost. Komisija v skladu s členom 325(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) v sodelovanju z državami članicami Evropskemu parlamentu in Svetu predloži letno poročilo o ukrepih, sprejetih za boj proti goljufijam in drugim nezakonitim dejavnostim, ki škodijo finančnim interesom EU (v nadaljnjem besedilu: poročilo o zaščiti finančnih interesov Unije). To poročilo in priloženi dokumenti za leto 2020 izpolnjujejo to obveznost. Leto 2020 so zaznamovale pandemija COVID-19 in njene posledice. Institucije EU so se odzvale z neprimerljivimi odločitvami na področju finančne in gospodarske politike. Zaključile so pogajanja in odobrile proračun EU za obdobje 2021–2027 ter proračun za instrument Next Generation EU (NGEU) ter njegov vodilni program, tj. mehanizem za okrevanje in odpornost. Proračun v višini 1,8 bilijona EUR bo po pandemiji COVID-19 pomagal obnoviti Evropo, ki bo bolj zelena, bolj digitalna, odpornejša ter bolje pripravljena na sedanje in prihodnje izzive. Zaščita finančnih interesov EU bo ključna za doseganje ambicioznih ciljev tega zgodovinskega proračunskega sporazuma. V poročilu o zaščiti finančnih interesov za leto 2020 so predstavljeni: I)pregled finančnih interesov EU po strateških odločitvah, sprejetih leta 2020; II)glavni akterji na ravni EU in nacionalni ravni; III)sodelovanje med temi akterji; IV)najpomembnejše sprejete pobude; V)tveganja, ki so jim ali jim bodo izpostavljeni finančni interesi EU na podlagi nepravilnosti in goljufij, ki jih odkrijejo organi EU in nacionalni organi; VI)orodja, razvita za boj proti goljufijam. 2.Finančni interesi EU v letu 2020

Finančni interesi EU pomenijo prihodke, odhodke in sredstva, ki so vključeni v proračun EU, kot tudi tiste, ki so vključeni v proračune institucij, organov, uradov in agencij EU, ter proračune, ki jih ti upravljajo in nadzirajo. Prihodkovna stran proračuna zajema carine, davek na dodano vrednost in delež bruto nacionalnega dohodka držav članic EU. Slika 1 prikazuje vire, ki so bili EU na voljo v letu 2020, Evropska unija financira svoje politike z naslednjimi viri (glej sliko 2 ). Čeprav se proračun izvaja na letni ravni, je del dolgoročnega proračuna Unije, tj. večletnega finančnega okvira, ki določa omejitve porabe za sedem let. Čeprav je bilo leto 2020 zadnje leto večletnega finančnega okvira 2014–2020, je bilo to tudi leto, v katerem je bil določen pravni okvir za naslednji dolgoročni proračun. Proračun EU se porablja prek treh različnih načinov upravljanja (glej sliko 3 ). Za izhod iz krize, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, in podporo prehodu na sodobnejšo in bolj trajnostno Evropo so države članice EU odobrile dolgoročni finančni proračun EU za obdobje 2021–2027 v višini 1,074 bilijona EUR in začasni instrument za okrevanje, tj. Next Generation EU v višini 750 milijard EUR. Skupna vrednost tega svežnja je več kot 1,8 bilijona EUR (glej sliko 4 ). Mehanizem za okrevanje in odpornost (RRF) je osrednja točka programa Next Generation EU, pri čemer je med letoma 2021 in 2026 na voljo 672,5 milijarde EUR za posojila in nepovratno finančno podporo. 3.Akterji, ki ščitijo finančne interese EU, in glavni dogodki v letu 2020 Številni akterji skrbijo za finančne interese EU in si nenehno prizadevajo za izboljšanje njene zaščite – tako z oblikovanjem zahtevanega zakonodajnega okvira kot z izvajanjem temeljnih politik. 3.1.Zakonodajni okvir EU Komisija predlaga zakonodajo na področju boja proti goljufijam, o kateri nato odločata Evropski parlament in Svet (v nadaljnjem besedilu: sozakonodajalca).

Preglednica 1 prikazuje ključne zakonodajne akte, sprejete leta 2020 in v začetku leta 2021. Naslov Opis mehanizma za zaščito finančnih interesov EU Uredba Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027. „Uredba o večletnem finančnem okviru“ – usklajene določbe o boju proti goljufijam so bile dogovorjene za vse sektorske akte večletnega finančnega okvira. Uredba (EU) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije. „Uredba o pogojenosti“ – cilj mehanizma pogojenosti je zaščititi proračun EU pred kršitvami načel pravne države s strani držav članic EU, ki dovolj neposredno vplivajo ali resno ogrožajo dobro finančno poslovodenje proračuna ali finančnih interesov EU. Uredba (EU, Euratom) 2020/2223 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 glede sodelovanja z Evropskim javnim tožilstvom in učinkovitosti preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam. „Uredba o uradu OLAF“ – v spremenjeni uredbi so opredeljena razmerja urada OLAF do Evropskega javnega tožilstva (EJT), da se zagotovi popolno dopolnjevanje med obema organoma, in okrepljene preiskovalne zmogljivosti urada OLAF. Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost. „Uredba o RRF“ – člen 22 navedene uredbe vsebuje določbe o zaščiti finančnih interesov EU. Enotno uporabo in razlago prava EU zagotavlja Sodišče Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče). Sodišče je leta 2020 odločalo v treh zadevah na področju zaščite finančnih interesov EU. Številka in opis zadeve C-603/19, Úrad špeciálnej prokuratúry. Sodišče je v obravnavani zadevi potrdilo, da člen 325 PDEU ne nasprotuje nacionalnemu pravu, ki državi preprečuje, da v kazenskem postopku zahteva odškodnino za škodo, ki ji je bila povzročena z goljufivim ravnanjem obdolženca, s katerim so bila odtujena sredstva iz proračuna Unije, in v skladu s katerim država v tem postopku nima na voljo nobene druge vrste tožbe, s katero bi lahko uveljavljala svojo pravico do obdolženca. Sodišče je pojasnilo, da člen 325 PDEU sicer zavezuje države članice EU, da sprejmejo učinkovite ukrepe za izterjavo zneskov, ki so bili neupravičeno izplačani upravičencu do subvencije EU, vendar ne določa nobenih omejitev v zvezi s postopkom izterjave. Nacionalno sodišče mora upoštevati le, ali v upravnem, civilnem ali kazenskem pravu obstaja učinkovito pravno sredstvo za dejanja, ki vplivajo na finančne interese Unije. C-743/18, Elme Messer Metalurgs. V obravnavani zadevi je Sodišče imelo priložnost razložiti člen 2(7) Uredbe (ES) št. 1083/2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu, v katerem je opredeljen pojem „nepravilnost“. Sodišče je določbo razložilo tako, da je v ta pojem zajet položaj, v katerem upravičenec do sredstev Evropskega sklada za regionalni razvoj v zadevnem obdobju ne doseže pričakovane ravni prometa v okviru projekta, upravičenega do financiranja, ker so bile dejavnosti edinega poslovnega partnerja začasno ustavljene ali ker je ta partner postal plačilno nesposoben. Sodišče je v sodbi poudarilo, da dokaz o obstoju posebnega finančnega vpliva na proračun EU ni potreben in da zadostuje, da možnost takega vpliva ni izključena. C-496/18 in C-497/18, HUNGEOD in drugi. Z direktivami EU o javnih naročilih so države članice EU pooblaščene, da sprejmejo nacionalno zakonodajo, ki nadzornemu organu omogoča, da zaradi zaščite finančnih interesov Unije po uradni dolžnosti začne revizijski postopek za nadzor kršitev pravil o javnem naročanju. V zvezi s tem je Sodišče pojasnilo, da če je tak postopek določen, spada na področje uporabe prava Unije, ker javna naročila, ki so predmet takega postopka, spadajo na stvarno področje uporabe direktiv o javnih naročilih. Zato je Sodišče razsodilo, da morajo biti ti revizijski postopki skladni s splošnimi načeli prava EU in zlasti s splošnim načelom pravne varnosti. 3.2.Okvir kontrole za finančne interesov EU Slika 6 prikazuje kompleksnost okvira kontrole EU s številnimi akterji na Evropski in nacionalni ravni. 3.2.1.Raven EU Institucije in organi EU upravljajo tako prihodke kot odhodke EU. Komisija opredeljuje strategije ter v politike in pobude prenaša splošne politične cilje, ki so jih skupaj razvile institucije EU. Službe Komisije upravljajo posebne politike in povezane programe porabe, ki te politike podpirajo. Finančna sredstva se lahko upravljajo na kateri koli način, prikazan na sliki 3 . Komisija je pristojna za izvrševanje proračuna EU. Evropski parlament izvaja demokratični nadzor za zagotovitev, da Komisija in druge institucije ustrezno ravnajo s sredstvi EU. Evropski parlament na priporočilo Sveta odloči, ali bo podelil razrešnico, tj. končno odobritev proračuna za določeno leto. Evropski parlament sprejme odločitev, potem ko Odbor za proračunski nadzor (CONT) podrobno preuči finančne račune Komisije. Resolucija Evropskega parlamenta o poročilu o zaščiti finančnih interesov za leto 2018 je bila sprejeta na zasedanju 10. julija 2020, potem ko jo je 7. maja 2020 potrdil Odbor za proračunski nadzor. Resolucija Evropskega parlamenta je ključni politični dokument, v katerem je obravnavanih več vprašanj, povezanih z zaščito finančnih interesov EU, in so poudarjena področja, na katerih so potrebne izboljšave. Evropski parlament je na primer spodbudil Komisijo in države članice EU, naj povečajo uporabo novih tehnologij pri upravljanju sredstev, okrepijo svoje analitične zmogljivosti za boljšo oceno tveganja za goljufije in upravljanje goljufij, izboljšajo poročanje o primerljivih podatkih in uporabo analitičnih orodij IT ter predstavijo zakonodajni predlog za medsebojno upravno pomoč pri odhodkih EU.

Evropsko računsko sodišče ocenjuje gospodarnost, uspešnost, učinkovitost, zakonitost in pravilnost ukrepov EU za izboljšanje odgovornosti, preglednosti in finančnega poslovodenja. Evropsko računsko sodišče vsako leto revidira prihodke in odhodke proračuna EU ter poda svoje mnenje o tem, koliko je letni zaključni račun zanesljiv ter ali so prihodki in odhodki skladni z veljavnimi pravili in predpisi. Letno poročilo za proračunsko leto 2019 je bilo objavljeno 10. novembra 2020. Evropsko računsko sodišče je ugotovilo, da v zaključnem računu ni bilo pomembno napačnih navedb. V zvezi s pravilnostjo transakcij je ugotovilo, da v prihodkih ni bilo pomembnih napak. V zvezi z odhodki so rezultati revizije pokazali višjo ocenjeno stopnjo napak v primerjavi z letom 2018. Na odhodke z visokim tveganjem (predvsem tiste, ki temeljijo na povračilih), za katere pogosto veljajo kompleksna pravila, je vplivala pomembna stopnja napake. Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja neodvisne preiskave goljufij in korupcije v zvezi s sredstvi EU ter razvija politiko EU za boj proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejanjem, ki škodijo finančnim interesom EU. Kratek pregled 4: Novosti za urad OLAF v letu 2020 Proračun EU ščitita tako urad OLAF kot Evropsko javno tožilstvo (EJT). Čeprav to počneta v okviru svojih pooblastil, uredbi o uradu OLAF in EJT zagotavljata tesno sodelovanje med obema organoma. To sodelovanje temelji na treh sklopih: (i) EJT se lahko zanaša na podporo in strokovno znanje urada OLAF; (ii) urad OLAF lahko začne preiskave, ki dopolnjujejo delo EJT, na njegovo zahtevo ali v dogovoru z njim, da bi olajšal izterjavo in sprejel previdnostne upravne ukrepe; (iii) urada si bosta pred in med preiskavami informacije izmenjevala prek mehanizmov vzajemnega poročanja. Revidirana uredba o uradu OLAF prav tako zagotavlja prodornejša orodja za preiskovanje goljufij v zvezi s proračunom EU. Na primer za izvajanje pregledov na kraju samem, ki jih izvaja urad OLAF, veljajo jasnejša pravila, koristi pa so zagotovljene tudi z okrepljenim dvostranskim sodelovanjem z nacionalnimi organi. Urad OLAF bo lahko dostopal tudi do informacij o bančnih računih pod enakimi pogoji, kot veljajo za nacionalne pristojne organe. Tem orodjem se zdaj pridružujejo močnejša procesna jamstva za osebe, ki jih zadevajo preiskave urada OLAF, in nadzorni mehanizem za njihovo izvrševanje, kot je nadzornik procesnih jamstev. Operativni rezultati urada OLAF za leto 2020 so opisani v njegovem letnem poročilu. Urad OLAF je bil junija 2020 reorganiziran, da bi okrepil svoje preiskovalne zmogljivosti, notranji nadzor in finančno poslovodenje ter čim bolj povečal potencial širokega nabora znanj in spretnosti ter izkušenj svojega osebja. Evropsko javno tožilstvo je pristojno za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom EU, v 22 sodelujočih državah članicah EU. Delovati je začelo 1. junija 2021. Kratek pregled 5: Novosti za Evropsko javno tožilstvo v letu 2020 EJT je bilo ustanovljeno z Uredbo Sveta (EU) 2017/1939, ki je začela veljati 20. novembra 2017. Po imenovanju evropske glavne tožilke Laure Codruța Kövesi leta 2019 je bil septembra 2020 ustanovljen kolegij evropskih tožilcev. Sprejel je sklop notranjih pravil, potrebnih za učinkovito delovanje, med drugim: poslovnik, pogoje za zaposlitev evropskih delegiranih tožilcev ter pravila o varstvu podatkov in stalne senate. Na decentralizirani ravni, ki jo sestavljajo evropski delegirani tožilci iz držav članic EU, ki sodelujejo pri EJT, imenovanja s strani držav članic napredujejo, postopek uradnih imenovanj s strani kolegija pa še poteka. Glavni urad EJT se je preselil v svoje prostore v Luksemburgu na začetku leta 2021. Uveden je bil sistem vodenja zadev, ki je ključno orodje za delovanje EJT. Med postopkom vzpostavitve so bila s sodelujočimi državami članicami EU opravljena posvetovanja o ključnih vprašanjih, kot so spremembe, potrebne za vključitev EJT v nacionalne sisteme. Hrvaška, Češka in Francija so navedle, da so leta 2020 sprejele organizacijske ukrepe in zakonodajne spremembe za dokončanje nacionalnih priprav, da bi EJT lahko začel delovati. Švedska je imenovala preiskovalno komisijo, ki bo analizirala in predlagala potrebne zakonodajne spremembe in druge ukrepe, potrebne za sodelovanje Švedske pri EJT. Eurojust, agencija Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah, usklajuje delo nacionalnih organov – tako iz držav članic EU kot tudi tretjih držav – pri preiskovanju in pregonu čezmejnega kriminala.

Europol, agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj deluje kot podporni center za operacije preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, središče za informacije o kriminalnih dejavnostih in center za strokovno znanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj. 3.2.2.Raven držav članic Kar zadeva prihodke, so države članice EU odgovorne za izvajanje carinske zakonodaje, carinskih kontrol ter pobiranje carin, trošarin in DDV, ki jih je treba plačati ob uvozu. Carinski organi držav članic si prizadevajo za izpolnjevanje več drugih ciljev, kot je na primer uporaba nedavčnih ukrepov, katerih namen je izboljšanje notranje varnosti EU, zaščita EU pred nepošteno in nezakonito trgovino ter varstvo okolja. Carinski organi držav članic imajo ključno vlogo pri uravnoteženju potrebe po olajševanju trgovine s hitrejšimi in nemotenimi uvoznimi postopki ter potrebe po izvajanju carinskih kontrol ob podpori EU. Komisija se je hitro odzvala na krizo zaradi COVID-19 s sprejemanjem zakonodaje, izdajanjem smernic in dejavnim podpiranjem držav članic in podjetij EU, da bi se zagotovila prožnost glede obveznosti v zvezi s carinskim dolgom, omogočilo hitro carinjenje medicinske/zaščitne opreme ter preprečil vstop ponarejene ali nevarne opreme v EU. Države članice so pomembno prispevale tudi k odzivu EU na pandemijo v letu 2020: carinski organi so prilagodili svoje strategije carinskih kontrol; službe za boj proti goljufijam v več državah članicah EU so učinkovito preprečevale goljufije v okviru krize zaradi COVID-19. To je omogočilo, da se je splošna zaščita finančnih interesov EU v letu 2020 ohranila na podobni ravni kot v prejšnjih letih, hkrati pa so bili zagotovljeni neovirani in nemoteni trgovinski tokovi za državljane in podjetja EU. Države članice EU upravljajo tudi približno tri četrtine proračunskih odhodkov EU prek več organov (organi upravljanja, plačilne agencije, revizijski organi, certifikacijski organi), katerih število se lahko razlikuje glede na velikost države, znesek sredstev EU, ki jih je treba upravljati, in stopnjo decentralizacije. Vrhovne revizijske institucije imajo pomembno vlogo pri nadzoru zakonitosti in pravilnosti dejavnosti nacionalnih javnih organov. Ker so goljufije in korupcija kazniva dejanja, imajo nacionalni organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj, tožilstva in sodišča skupaj s specializiranimi organi, kot so uradi za boj proti goljufijam in korupciji, ključno vlogo pri zaščiti finančnih interesov EU. Ta kompleksni sistem zagotavlja več ravni nadzora (glej sliko 7 ). Službe za usklajevanje boja proti goljufijam (AFCOS): ustanovljene na podlagi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 (v nadaljnjem besedilu: uredba o uradu OLAF) omogočajo učinkovito sodelovanje z uradom OLAF in izmenjavo informacij z njim, vključno z informacijami operativne narave. V več državah članicah EU imajo učinkovito usklajevalno in usmerjevalno vlogo v boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom EU. Francija in Grčija sta reorganizirali svoji službi za usklajevanje boja proti goljufijam. Glede na zapletenost nacionalnega okvira za zaščito finančnih interesov EU je Komisija v zadnjih letih spodbujala prostovoljno sprejetje nacionalnih strategij za boj proti goljufijam s strani držav članic.

Do konca leta 2020 je o sprejetju take strategije poročalo 14 držav članic. Vendar se lahko te strategije razlikujejo po obsegu in globini, nekatere pa je treba posodobiti. Med tistimi državami članicami EU, ki so odgovorile, da nimajo vzpostavljene nacionalne strategije za boj proti goljufijam, jih je pet navedlo, da so začele postopek za sprejetje take strategije (glej sliko 8 ). Stanje se je v primerjavi z letom 2019, ko je 10 držav članic EU navedlo, da so sprejele strategijo, izboljšalo. Izvajanje nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost bi pomenilo priložnost za vse druge države članice EU, da upoštevajo in oblikujejo strategije za boj proti goljufijam na podlagi smernic Komisije, pripravljenih v sodelovanju s strokovnjaki držav članic EU. Za države članice EU, ki že imajo takšno strategijo, bi bil korak naprej posodobitev, pri čemer bi se upoštevala tveganja, povezana z izvajanjem mehanizma za okrevanje in odpornost ter krizo zaradi COVID-19. Med ukrepi, sprejetimi leta 2020 za zaščito finančnih interesov EU, so Grčija, Italija in Romunija navedle nacionalne zakonodajne akte, s katerimi je bila direktiva o zaščiti finančnih interesov prenesena v nacionalno zakonodajo. Irska je to storila leta 2021. Romunija je navedla, da je tudi več drugih direktiv EU prenesla v nacionalno zakonodajo. Komisija je v poročilu o zaščiti finančnih interesov Evropske unije za leto 2019 za države članice EU pripravila sklop priporočil o nujni porabi in poročanju o nepravilnostih. V zvezi z nujno porabo je priporočila: •ohranjanje visoke ravni pregledov in ukrepov spremljanja: 22 držav članic je odgovorilo, da so to točko v celoti izvedle. Malta in Slovaška sta poročali o delnem izvajanju, medtem ko sta Avstrija in Danska navedli, da so njuni sistemi že usklajeni; •skrbno ocenjevanje uporabe nujnega naročanja: 23 držav članic je poročalo o popolnem izvajanju. Slovaška je poročala o delnem izvajanju, Avstrija in Danska pa sta navedli, da so njuni sistemi že usklajeni; •dokončanje prehoda na postopke e-javnega naročanja: 18 držav članic je poročalo o celoviti izvedbi prehoda na postopke e-javnega naročanja. Šest držav članic je poročalo o delni izvedbi. Avstrija ga ni izvedla, Irska pa na to vprašanje ni odgovorila; •v zvezi z razmislekom o možnosti nadaljnje krepitve preglednosti pri uporabi sredstev EU, zlasti v zvezi z nujnim naročanjem, je 17 držav članic odgovorilo, da so to storile, osem pa jih je sporočilo, da ne. Danska je odgovorila, da vprašanje zanje ni relevantno. V zvezi s priporočilom za poročanje o nepravilnostih in njihovo skrbno spremljanje je 22 držav članic poročalo o popolnem izvajanju, štiri pa so poročale o delnem izvajanju. 4.Sodelovanje v boju proti goljufijam Zaradi zapletene strukture boja proti goljufijam je potrebno tesno sodelovanje med različnimi akterji. 4.1.Medinstitucionalno sodelovanje na ravni EU 4.1.1.Sodelovanje med Komisijo (uradom OLAF), Evropskim parlamentom in Svetom Leta 2020 je bilo več sej Odbora Evropskega parlamenta za proračunski nadzor osredotočenih na dejavnosti urada OLAF, urad pa je lahko predstavil svoje rezultate. Urad OLAF je zastopal Komisijo v več delovnih skupinah Sveta in zlasti v Delovni skupini za boj proti goljufijam. Urad OLAF je 1. decembra 2020 sodeloval s Komisijo, Evropskim parlamentom, Svetom, evropskim glavnim tožilcem in nadzornim odborom urada OLAF v medinstitucionalni izmenjavi mnenj o uradu OLAF ter razpravljal o novi strukturi EU za boj proti goljufijam, vključno z reorganizacijo urada OLAF in sodelovanjem z EJT. To je bil dogodek na visoki ravni z osredotočenimi in pozitivnimi razpravami, ki so izboljšale sodelovanje med uradom OLAF, EJT, Eurojustom in Europolom. 4.1.2.Sodelovanje med uradom OLAF in Evropskim računskim sodiščem

Čeprav imata Evropsko računsko sodišče in urad OLAF različna pooblastila, imata skupno nalogo, da zaščitita finančne interese EU in zagotovita dobro finančno poslovodenje proračuna EU. Evropsko računsko sodišče obvesti urad OLAF o vsakem sumu goljufije ali druge nezakonite dejavnosti, ki ga odkrije pri svojem revizijskem delu ali je o njem obveščeno. Urad OLAF je leta 2020 od Evropskega računskega sodišča prejel šest takih obvestil, kar je privedlo do začetka preiskav. Po upravnem dogovoru, sklenjenem maja 2019, sta urad OLAF in Evropsko računsko sodišče izboljšala sodelovanje z organizacijo skupne letne delavnice, na kateri sta si izmenjala programe usposabljanja, strokovno znanje in analize tveganja. Letno delavnico za leto 2020 je bilo treba zaradi pandemije COVID-19 preložiti na leto 2021. 4.1.3.Delovne ureditve med uradom OLAF in EJT Pravni okvir, ki ureja EJT in urad OLAF, določa delovne ureditve med obema organoma, da se določijo praktični vidiki njunega odnosa. Delovne ureditve so bili dogovorjene novembra 2020 in podpisane 5. julija 2021. Ureditve na splošno določajo potrebne mehanizme za zagotavljanje učinkovitega poročanja, nepodvajanja in dopolnjevanja preiskovalnih dejavnosti obeh uradov. Zagotavljajo tesno sodelovanje z vzpostavitvijo praktičnih načinov za izmenjavo informacij in tehnične vidike vzajemnega posrednega dostopa do sistemov vodenja zadev. 4.1.4.Sodelovanje med uradom OLAF in Europolom Jeseni 2020 sta urad OLAF in Europol podpisala delovne ureditve, ki so omogočile vzpostavitev varnega komunikacijskega kanala (SIENA) in imenovanje uradnika za zvezo urada OLAF pri Europolu. 4.2.Sodelovanje med EU in organi držav članic 4.2.1.Dejavnosti Svetovalnega obora za usklajevanje preprečevanja goljufij (COCOLAF) Svetovalni odbor za usklajevanje preprečevanja goljufij (COCOLAF) združuje strokovnjake Komisije (ki jo zastopa urad OLAF) in držav članic. Zagotavlja forum za razpravo o glavnih spremembah v boju proti goljufijam in pripravi tega poročila. Njegovo delo poteka v štirih delovnih skupinah in med plenarnim zasedanjem. V letu 2020 so bila organizirana virtualna srečanja o naslednjih temah: •preiskave urada OLAF v državah članicah EU; •tveganja goljufij in blažilni ukrepi v okviru krize zaradi COVID-19; •možne uporabe sistema za zgodnje odkrivanje in izključitev (EDES) za zaščito finančnih interesov EU v okviru deljenega upravljanja; •ukrepi za krepitev zmogljivosti za odkrivanje in preprečevanje goljufij in korupcije v evropskih strukturnih in investicijskih skladih; •glavni trendi ter vzorci goljufij in nepravilnosti; •nova ureditev za boj proti goljufijam, v katero so vključeni trije organi: služba za usklajevanje boja proti goljufijam, urad OLAF in EJT. 4.2.2.Carinsko sodelovanje Glede na čezmejno naravo carinskih goljufij je nujno, da carinski organi držav članic EU sodelujejo pri preprečevanju, preiskovanju ter preganjanju kršitev carinske in kmetijske zakonodaje. Izmenjava informacij lahko poteka na ravni EU med državami članicami EU, med njimi in Komisijo ali na mednarodni ravni s tretjimi državami. Izmenjava informacij na ravni EU poteka na podlagi uredbe o medsebojni pomoči ali carinskega sistema obvladovanja tveganja za informacije v zvezi s tveganji, medtem ko izmenjava informacij s tretjimi državami temelji na posebnih sporazumih (glej oddelek 4.4). Ocena Uredbe št. 515/97 se je začela leta 2019 in je zdaj skoraj končana. Ustrezni deležniki v državah članicah EU, službe Komisije in agencije ter druge organizacije so predstavile stališča o izvajanju Uredbe in njenem pomenu v boju proti goljufijam na carinskem področju in v kmetijstvu. Deležniki, zlasti države članice EU, so na splošno zadovoljni z uredbo v sedanji obliki in menijo, da izpolnjuje svoje cilje in je še vedno dober instrument za spoprijemanje z novimi izzivi, ki se pojavljajo v boju proti goljufijam.

Carinski organi lahko tudi medsebojno sodelujejo ter si izmenjujejo informacije in dobre prakse prek skupnih ukrepov, seminarjev, tečajev strokovnega usposabljanja, projektnih skupin, delovnih obiskov in čezmejnih operacij, ki jih financirata akcijska programa EU: Carina 2020 in Herkul III). 4.2.3.Skupne carinske operacije Skupne carinske operacije so časovno omejeni ciljno usmerjeni ukrepi, katerih namen je boj proti goljufijam in tihotapljenju občutljivega blaga na določenih ogroženih območjih in/ali na opredeljenih trgovinskih poteh. Urad OLAF poleg izvajanja preiskav v primerih goljufij in ponarejanja na strani prihodkov usklajuje obsežne skupne carinske operacije, ki vključujejo EU in mednarodne operativne partnerje. Podpora urada OLAF je prilagojena vsaki skupni carinski operaciji in lahko vključuje uporabo stalne tehnične infrastrukture, orodij IT in komunikacijskih orodij, zlasti virtualne enote za usklajevanje operacij za varno izmenjavo informacij, pa tudi namensko strateško analizo ter upravno in finančno podporo. Preglednica 2 prikazuje skupne carinske operacije iz leta 2020, pri katerih je bil vključen urad OLAF. Operacija Opis SILVER AXE V Operacija, ki jo vodi Europol, se osredotoča na nedovoljen uvoz prepovedanih pesticidov, enega najdonosnejših poslov za mednarodne goljufe (po ocenah predstavlja do 13,8 % vseh pesticidov, ki se prodajajo v EU). Operacija Silver Axe poteka že peto leto in doslej je bilo zaseženih 2 568 ton nezakonitih pesticidov. OPSON IX Operacija, ki jo vodita Europol in Interpol po vsem svetu, je usmerjena v boj proti ponarejeni/podstandardni hrani in pijači, goljufijam s hrano in gospodarsko motiviranemu ponarejanju. Urad OLAF je prevzel vodilno vlogo pri ukrepih, ki so bili posebej usmerjeni v trgovino s ponarejenim vinom in alkoholnimi pijačami. Zaseženih je bilo 1 158 199 litrov vina, večinoma šampanjca, in 109 267 litrov različnih alkoholnih pijač, s katerimi so bile kršene pravice intelektualne lastnine. SHIELD Operacija, ki jo organizira Europol, se osredotoča na ponarejena in podstandardna onkološka zdravila in hormonske snovi, vključno s ciljno usmerjenimi ukrepi za boj proti ponarejenim/nezakonitim/zlorabljenim zdravilom, nedovoljenim poživilom, prehranskim dopolnilom in vsej medicinski opremi, ki se uporablja v boju proti COVID-19. Vodi jo urad OLAF v sodelovanju s 13 državami članicami EU. Odkritih je bilo 58 primerov različnih nepravilnosti v zvezi z nedovoljenimi in podstandardnimi onkološkimi zdravili, hormonskimi snovmi in prehranskimi dopolnili. DEMETER VI Globalna operacija (s 73 sodelujočimi državami) za spremljanje in nadzor nezakonitega čezmejnega premeščanja odpadkov ter nezakonite trgovine z ozonu škodljivimi snovmi in hladilnimi plini; usklajuje jo Svetovna carinska organizacija. Urad OLAF je z informacijami in obveščevalnimi podatki na osnovi tveganja, prispeval k prepoznavanju in spremljanju sumljivih pošiljk, namenjenih v EU. Odkritih in prestreženih je bilo 98 682,95 ton ozonu škodljivih snovi in 41,97 ton hladilnih plinov. STOP V operaciji, ki jo vodi Svetovna carinska organizacija, je bilo s podporo urada OLAF mobiliziranih 99 carinskih uprav po vsem svetu. Izvaja se na področju trgovine z nezakonitimi izdelki, povezanimi s pandemijo COVID-19. Zaseženih je bilo 307 215 524 enot prepovedanih zdravil, 47 891 628 enot sanitetnega materiala (mask, rokavic, kompletov za testiranje, termometrov) in 2 762 386 litrov razkuževalnega gela. ARKTOS Poteka pod vodstvom agencije FRONTEX skupaj s finskimi in latvijskimi nacionalnimi organi, cilj pa je boj proti goljufijam na področju trošarin, zlasti tihotapljenju tobaka, ponarejanju dokumentov in nezakonitemu priseljevanju na izbranih mejnih prehodih na vzhodnih kopenskih mejah EU. Sodelovali so tudi urad OLAF, Interpol, Eurojust, Europol, Poljska, Estonija, Litva in Slovaška. Zaseženih je bilo 37 milijonov nezakonitih cigaret in več kot 1,8 tone tobaka. LUDUS Za usklajevanje je bil zadolžen urad OLAF v okviru skupne operacije carinske policije pod vodstvom Europola in španske guardie civil, nacionalne policije in carine. Ukrepi so bili usmerjeni v ponarejene in nevarne igrače za evropski trg. Ocenjevanje rezultatov še poteka. 4.3.Sodelovanje med državami članicami EU Države članice sodelujejo v boju proti goljufijam, ki se včasih financirajo iz programa Herkul (glej oddelek 5.2). Nekateri od teh projektov so na kratko opisani v preglednici 3 . Država organizatorka Ime projekta Druge sodelujoče države Sklic Bolgarija Krepitev sodelovanja in kontrolnih modelov pri preprečevanju goljufij, povezanih s carinskima režimoma 4200 in 4000, ki vplivajo na sistem virov lastnih sredstev EU. Romunija, Grčija, Turčija str. 14 Slovaška Usposabljanje carinskih uradnikov o razlagi posnetkov rentgenskega skenerja in postopku carinskega nadzora. Bolgarija, Hrvaška, Estonija, Finska, Grčija, Madžarska, Latvija, Litva, Poljska, Romunija str. 15 Latvija Nadaljevalno usposabljanje o razlagi posnetkov rentgenskega skenerja. Estonija, Litva str. 23 4.4.Sodelovanje s tretjimi državami Sodelovanje s tretjimi državami za preprečevanje in odkrivanje kršitev carinske zakonodaje ter boj proti njim temelji na sporazumih o medsebojni upravni pomoči. Za zdaj veljajo sporazumi z več kot 80 državami, tudi z glavnimi trgovinskimi partnericami EU, kot so Združene države Amerike, Kitajska in Japonska. Leta 2020 so se zaključila pogajanja z Združenim kraljestvom in Uzbekistanom, potekala pa so tudi pogajanja z Avstralijo, Indonezijo ter vzhodno in južno Afriko (ESA5). Sporazumi o prosti trgovini ponavadi vsebujejo klavzulo o boju proti goljufijam, ki omogoča začasen preklic tarifnih preferencialov za proizvod v primeru resnih carinskih goljufij in vztrajnega pomanjkanja zadovoljivega sodelovanja pri boju proti njim. Leta 2020 so se zaključila pogajanja z Združenim kraljestvom; potekala so tudi pogajanja z Avstralijo, Čilom, Novo Zelandijo in Indonezijo. 5.Poudarek na pobudah, ki so bile sprejete, izvedene ali se izvajajo v letu 2020 5.1.Strategija Komisije za boj proti goljufijam Strategija Komisije za boj proti goljufijam, sprejeta aprila 2019, in njen akcijski načrt, ki vključuje 63 ukrepov, imata pomembno vlogo pri preprečevanju morebitne zlorabe denarja EU. Leta 2020 je bil dosežen dober napredek pri izvajanju ukrepov. Do junija 2021 sta bili izvedeni dve tretjini ukrepov, preostala tretjina ukrepov pa se je še izvajala. Strategija ima dva prednostna cilja: (i) izboljšati zbiranje in analiziranje podatkov ter (ii) izboljšati usklajevanje, sodelovanje in postopke. Urad OLAF je v skladu s prvim ciljem okrepil svoje analitično delo, na primer v zvezi z oceno tveganja goljufij, povezanih s COVID-19 (glej oddelek 6.2.2), ki ga daje na voljo službam Komisije, ter v zvezi z nepravilnostmi in goljufijami pri financiranju zdravstvene infrastrukture s strani EU (glej Kratki pregled 13 ). V skladu z drugim ciljem strategije Komisije za boj proti goljufijam je bil velik napredek dosežen pri številnih ukrepih, namenjenih izboljšanju usklajevanja in sodelovanja med službami Komisije na področju goljufij ter zagotovitvi učinkovitejšega sistema za nadzor boja proti goljufijam. Zlasti so se okrepili stiki in sodelovanje med službami Komisije, predvsem z vzpostavitvijo skupin, ki jih sestavljajo predstavniki Komisije v okviru mreže za preprečevanje in odkrivanje goljufij (FPDNet), ki jo upravlja urad OLAF. Te skupine se ustanovijo glede na način upravljanja ali glede na temo, kot je skupina za notranje zadeve in obvladovanje tveganja goljufij, ki je začela delovati spomladi 2021. Komisija se je v okviru strategije Komisije za boj proti goljufijam tudi zavezala, da bo izboljšala spremljanje nadaljnjega ukrepanja na podlagi priporočil urada OLAF, ki so bistvena, da se denar vrne v proračun EU in goljufi privedejo pred sodišče. Zato sta si Komisija in urad OLAF leta 2020 zelo prizadevala za čim učinkovitejše spremljanje, pri čemer sta upoštevala približno 1 400 finančnih priporočil, izdanih med januarjem 2012 in junijem 2019. Skupna vsota priporočenih zneskov za izterjave za obdobje 2012–2020 znaša več kot 6 milijard EUR, pri čemer je več kot polovica povezana s carinskimi zadevami.

5.2.Program Herkul: podpora dejavnostim držav članic EU na področju boja proti goljufijam Program Herkul III za obdobje 2014–2020 je spodbujal dejavnosti za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nezakonitih dejavnosti, ki škodujejo finančnim interesom EU. Leta 2020, tj. v zadnjem letu njegovega izvajanja, je bil na voljo proračun v višini 16,44 milijona EUR za: ·ukrepe za okrepitev operativnih in tehničnih zmogljivosti nacionalnih in regionalnih organov v državah članicah ter podpore IT (74 % proračuna programa); ·dejavnosti usposabljanja, konference, seminarje in izmenjave osebja, namenjene zlasti osebju, ki je zaposleno v organih za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj v državah članicah EU in partnerskih državah, ter za dejavnosti primerjalnih raziskovalnih študij in znanstvenih objav (26 % proračuna). Pandemija COVID-19 je močno vplivala na splošno izvajanje programa. Večina dejavnosti usposabljanja, načrtovanih za leto 2020, je bila bodisi preložena na leto 2021 bodisi izvedena virtualno, če je bilo to mogoče. Večina pogodb o dodelitvi nepovratnih sredstev je bila podaljšana, kar je upravičencem omogočilo nadaljnje izvajanje svojih projektov. Upravičenci do nepovratnih sredstev programa Herkul III, dodeljenih v obdobju 2017–2019, so poročali o znatnih uspehih, doseženih s pomočjo opreme in usposabljanja, ki se financirata v okviru programa. 5.3.Prihodki: raven EU 5.3.1.Sveženj o DDV pri e-trgovanju Kriza zaradi COVID-19 je državam članicam in podjetjem otežila napredek pri razvoju informacijske tehnologije, ki je potreben za uvedbo pravil o DDV pri e-trgovanju do 1. januarja 2021. Zato je bil začetek veljavnosti svežnja o DDV pri e-trgovanju preložen za šest mesecev. Carinska pravila, ki se uporabljajo za e-trgovanje, so bila prav tako prilagojena, da se omogoči nemoteno izvajanje pravil o DDV pri e-trgovanju. Komisija je septembra 2020 sprejela tudi carinski akcijski načrt, v katerem je predlagala ukrepe za reševanje izzivov e-trgovanja ter okrepitev boja proti goljufijam na področju DDV in carinskih goljufij, kot so prenizko vrednotenje, napačen opis blaga in lažne navedbe izvora. Svet je 18. februarja 2020 sprejel zakonodajni sveženj, v skladu s katerim morajo ponudniki plačilnih storitev pošiljati informacije o čezmejnih plačilih, ki izvirajo iz držav članic EU, in o upravičencu (v nadaljnjem besedilu: prejemnik plačila) teh čezmejnih plačil. V okviru tega svežnja bodo morali ponudniki plačilnih storitev, ki ponujajo plačilne storitve v EU, spremljati prejemnike čezmejnih plačil in organom držav članic EU poslati informacije o prejemnikih plačil, ki prejmejo več kot 25 čezmejnih plačil na četrtletje. Te informacije bodo nato zbrane v evropski podatkovni zbirki, tj. osrednjem elektronskem sistemu informacij o plačilih (CESOP), nato pa bodo na voljo strokovnjakom za boj proti goljufijam v državah članicah EU prek mreže Eurofisc. Cilj tega novega ukrepa je davčnim organom držav članic EU zagotoviti ustrezne instrumente za odkrivanje morebitnih goljufij na področju DDV pri e-trgovanju, ki jih izvajajo prodajalci s sedežem v drugi državi članici ali tretji državi. Podatke je treba začeti pošiljati 1. januarja 2024. 5.3.2.Boj proti goljufijam na področju carin Pandemija COVID-19 je močno prizadela carino, ki je morala kljub težkim razmeram izpolniti svoje temeljne naloge. Komisija je v začetku februarja 2020 v carinski sistem za obvladovanje tveganja vključila funkcijo kriznega opozarjanja, da bi racionalizirala in centralizirala izmenjavo informacij v zvezi s tveganji, povezanimi s COVID-19. Države članice EU so bile zelo odzivne in izmenjava informacij je dosegla izjemne ravni. Komisija je maja 2020 sprejela smernice o prednostnem razvrščanju tveganj za carinske kontrole, ki določajo začasne ukrepe za podporo državam članicam EU. V njih so opisana glavna tveganja, ki jih je treba obravnavati prednostno, in sicer glede na vpliv krize na te države. Komisija na kraju samem ali na daljavo izvaja obiske z namenom spremljanja in kontrole, da zagotovi pravilno uporabo carinske zakonodaje in zakonodaje o TLS. Kadar se sodelovanje in napredek pri reševanju nerešenih vprašanj štejeta za nezadostna, se izvedejo popravni ukrepi. Kot je navedeno v poročilu o zaščiti finančnih interesov za leto 2019, je Komisija take popravne ukrepe že izvedla proti Združenemu kraljestvu v zvezi s prenizko ovrednotenim tekstilom in obutvijo iz Kitajske (glej Kratki pregled 1 ). Komisija je leta 2020 sprejela nadaljnje ukrepe za količinsko opredelitev podobnih izgub TLS, ki so nastale v vseh državah članicah EU, in jim poslala predhodne izračune morebitnih izgub TLS, povezanih z uvozom domnevno prenizko ovrednotenega tekstila in obutve s Kitajske na njihovo ozemlje. Poleg tega je Komisija količinsko opredelila morebitne izgube TLS v zvezi z izogibanjem protidampinških dajatev za sončne panele in o tem obvestila zadevne države članice EU. 5.3.3.Boj proti nezakoniti trgovini s tobačnimi izdelki Boj proti nezakoniti trgovini s tobačnimi izdelki je pomemben sestavni del politike EU za zaščito finančnih interesov EU. Komisija je v letu 2020 še naprej izvajala drugi akcijski načrt za boj proti nezakoniti trgovini s tobačnimi izdelki. Večina ključnih ukrepov je bila v teku ali pa so bili dokončani do konca leta. V EU je Komisija državam članicam pomagala pri uvajanju novega sistema sledljivosti tobačnih izdelkov, ki se je začel izvajati leta 2019. Pri analizi in zbiranju obveščevalnih podatkov je bil dosežen precejšen napredek. Neodvisni tobačni laboratorij je na primer leta 2020 obravnaval več kot 150 zahtevkov. Študija za opredelitev metodologije za merjenje nezakonitega trga tobačnih izdelkov je bila dokončana leta 2020 in objavljena v začetku leta 2021.

Urad OLAF je od začetka veljavnosti Protokola za odpravo nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki Okvirne konvencije Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom leta 2018 v tesnem sodelovanju s službami Komisije in državami članicami EU dejaven akter na več področjih. Mednarodno sodelovanje je bilo osredotočeno na zagotavljanje dobavne verige tobačnih izdelkov. Urad OLAF glede na drugo srečanje strank, predvideno za november 2021, deluje kot „ključni spodbujevalec“ delovne skupine za spremljanje in sledenje. Urad OLAF zagotavlja tudi svoje strokovno znanje kot aktivni član delovne skupine za pomoč in sodelovanje. 5.4.Prihodki: raven držav članic EU Za boljšo zaščito prihodkov EU so nekatere države članice EU sprejele posebne ukrepe, kot je prikazano v preglednici 4 . Država članica Opis Področje prihodkov Belgija Nacionalni operativni načrt za leto 2020 Carinske in davčne goljufije Hrvaška Okrepljen nadzor v pristanišču Reka Carina Izvajanje sistema splošne revizijske podpore pri hrvaški davčni upravi Davčne goljufije Češka Pospešitev postopka za določanje carinskega dolga Carina Estonija Boj proti goljufijam na področju goriva Carina Grčija Ukrepi za zmanjšanje tihotapljenja Carinske in davčne goljufije Madžarska Načrt za leto 2021 za preglede po sprostitvi blaga Carinske in davčne goljufije Italija Izvajanje ureditve nadzora na podlagi Sklepa 491/2020 Carina Latvija Registracija spletnih mest ali mobilnih aplikacij v komercialnem potniškem prevozu Davčne goljufije Preverjanje loterij Davčne goljufije Segmentacija davkoplačevalcev Carinske in davčne goljufije Litva Skupna operacija JAD HANSA Carinske in davčne goljufije Nizozemska Preprečevanje goljufij v zvezi s COVID-19 s strani carine Carina Portugalska Izvajanje skupnih meril in standardov finančnega tveganja Carina Povezava med samodejnim izbirnim sistemom in sistemom uvoza blaga z nizko vrednostjo (e-trgovanje) Carina Slovenija Posodobitev slovenske analize tveganja Carinske in davčne goljufije 5.5.Odhodki: raven EU Sprejetje svežnja o porabi za proračun EU za obdobje 2021–2027 in instrument New Generation EU spremljajo potrebne določbe za zagotovitev zadostne zaščite finančnih interesov EU. 5.5.1.Pravna država – pogojenost Uredba (EU) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta uvaja splošni režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije. Njen cilj je zaščititi proračun EU pred kršitvami načel pravne države, ki dovolj neposredno vplivajo na njegovo dobro finančno poslovodenje ali finančne interese EU (ali kadar obstaja resno tveganje, da bi lahko vplivale nanje). Zato je povezana s proračunom EU. Komisija lahko na podlagi te uredbe Svetu predlaga ustrezne ukrepe za zaščito proračuna EU ali finančnih interesov EU, kot so začasna ustavitev in prenehanje izvajanja plačil ter prepoved novih pravnih obveznosti in finančnih popravkov. Uredba dopolnjuje druge postopke, vzpostavljene z zakonodajo EU za zaščito proračuna EU, vključno s preiskavami urada OLAF in EJT. Komisija bo še naprej uporabljala vse razpoložljive instrumente za učinkovito zaščito proračuna EU, vključno z npr. sistemom za zgodnje odkrivanje in izključitev, pregledi in revizijami ali finančnimi popravki. Komisija bo mehanizem pogojenosti uporabljala od leta 2021 naprej, če bo menila, da drugi instrumenti za zaščito proračuna EU niso učinkovitejši od njega. Komisija je julija 2021 objavila drugo letno poročilo o pravni državi, v katerem sta predstavljena povzetek stanja na področju pravne države v EU in ocena razmer v vsaki državi članici EU. Poročilo o pravni državi spremlja pomembne spremembe v zvezi s pravno državo v državah članicah EU, tako pozitivne kot negativne. Poročilo zajema štiri svežnje: (i) pravosodni sistem, (ii) protikorupcijski okvir, (iii) medijski pluralizem in (iv) svoboda ter druga institucionalna vprašanja, povezana z nadzorom in ravnotežjem. Poročilo je instrument, ki je ločen od uredbe o splošnem režimu pogojevanja za zaščito proračuna Unije in je pomemben vir informacij za Komisijo. 5.5.2.Proračun EU za obdobje 2021–2027 Zakonodajni okvir, ki se pripravlja v zvezi s proračunom EU za obdobje 2021–2027, bo prinesel nekaj pomembnih sprememb in poenostavitev pri upravljanju skladov EU, zlasti pri skladih ESI, pri čemer se bosta povečala: ·delež plačil, ki temeljijo na uspešnosti in ne na stroških, ter ·uporaba poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov in pavšalnih zneskov. Za odobritev proračuna EU za obdobje 2021–2027 je potrebna tudi opredelitev posebnih uredb za vsak program za porabo sredstev. Sprejete so bile posebne določbe za boj proti goljufijam, da bi se zagotovili potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu, uradu OLAF in Računskemu sodišču za celovito izvajanje njihovih pristojnosti in tudi to, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev EU, podelijo enakovredne pravice. V primeru urada OLAF morajo take pravice vključevati pravico do izvajanja preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, kot je določeno v Uredbi (EU, Euratom) št. 883/2013. Te določbe bi se uporabljale tudi za tretje države, ki sodelujejo v programih EU. 5.5.3.Mehanizem za okrevanje in odpornost Komisija je septembra 2020 na podlagi predloga Komisije za uredbo o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost iz maja 2020 objavila smernice za države članice EU za pripravo nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, ki so bile posodobljene po političnem dogovoru med Parlamentom in Svetom decembra 2020.

Evropski svet je julija in decembra 2020 poudaril pomen dobrega finančnega poslovodenja in zaščite finančnih interesov EU za ta novi instrument. Komisija v skladu z uredbo o mehanizmu za okrevanje in odpornost pri oceni nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost preverja, ali so države članice EU vzpostavile sisteme notranje kontrole za upravljanje instrumenta, s čimer zagotavljajo, da se prejeta sredstva uporabljajo v skladu s pravom EU in nacionalnim pravom, ter zlasti omogočajo preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje nasprotij interesov, goljufij, korupcije in dvojnega financiranja. Med izvajanjem mehanizma za okrevanje in odpornost morajo države članice EU zagotoviti dobro finančno poslovodenje teh sredstev in izterjati nepravilno porabljene zneske. Države članice EU morajo zlasti zbirati standardizirane kategorije podatkov o končnih prejemnikih sredstev, izvajalcih, podizvajalcih in dejanskih lastnikih za revizijo in nadzor ter zagotoviti dostop do teh podatkov Komisiji, uradu OLAF, Evropskemu računskemu sodišču in EJT (kjer je primerno). Komisija bo državam članicam EU dala na voljo sistem obveščanja in spremljanja, vključno z enotnim orodjem za podatkovno rudarjenje in ocenjevanje tveganja za dostop do ustreznih podatkov in njihovo analizo. Pri zahtevkih za plačilo v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost morajo države članice EU vključiti izjavo o upravljanju, povzetek opravljenih revizij, vključno z ugotovljenimi pomanjkljivostmi in morebitnimi korektivnimi ukrepi, ki so bili sprejeti. Po plačilu bo Komisija izvedla kontrole na podlagi tveganja. Na splošno je bil vključen celovit sklop ukrepov za okrepitev zaščite finančnih interesov EU, države članice EU pa so v prvih mesecih leta 2021 tesno sodelovale s Komisijo, da bi se to odražalo v njihovih načrtih za okrevanje in odpornost, ki so jih predložile v drugem četrtletju leta 2021. Komisija bo natančno spremljala izvajanje teh načrtov. 5.5.4.Tehnična podpora v okviru programa za podporo strukturnim reformam Leta 2020 je bila v okviru programa za podporo strukturnim reformam zagotovljena tehnična podpora za številne ukrepe v boju proti korupciji in goljufijam. Projekti so se začeli z organi iz več držav članic EU, da bi: ·povečali ozaveščenost in standarde v boju proti podkupovanju v mednarodnih poslovnih transakcijah; ·razvili okvir za oceno tveganja in vpoglede v vedenje za boljše obvladovanje tveganj korupcije; ·okrepili usklajevanje na področju preprečevanja in odkrivanja korupcije; ·izboljšali odkrivanje tveganja goljufij v zvezi z nepovratnimi sredstvi, in ·povečali učinkovitost izvajanja in spremljanja protikorupcijskih ukrepov. 5.6.Odhodki: raven držav članic EU Leta 2020 je več držav članic EU sprejelo ukrepe za boljšo zaščito sredstev iz proračuna EU, ki so bila porabljena v okviru deljenega upravljanja. Ti zajemajo številne pobude, kot so sektorske strategije, krepitev sodelovanja med zadevnimi organi, krepitev boja proti korupciji ali preprečevanje nasprotja interesov. Izbor teh pobud je prikazan v preglednici 5 , nadaljnji ukrepi v zvezi z orodji IT za boj proti goljufijam pa so opisani v oddelku 6.5. Država članica Ukrep Proračunsko področje Avstrija Revizijska strategija Kmetijstvo, ribištvo, kohezijska politika in sklad za najbolj ogrožene Preprečevanje nepravilnosti z zelo pogostimi pregledi Kohezijska politika Belgija Ukrepi za okrepitev pregledov Kohezijska politika Ukrepi za okrepitev integritete in preprečevanje nasprotij interesov Kmetijstvo, ribištvo in kohezijska politika Bolgarija Odlok o opredelitvi nepravilnosti, ki upravičujejo uvedbo finančnih popravkov in ustreznega odstotka popravkov v skladu z upravljanjem sredstev na podlagi zakonodaje o evropskih strukturnih in investicijskih skladih Vsa področja odhodkov Hrvaška Izvajanje politike boja proti goljufijam za operativne programe Kohezijska politika Češka Posodobitev postopkov za preverjanje lastniške strukture in nasprotij interesov Kohezijska politika Danska Akcijski načrt za skupno kmetijsko politiko (SKP) Kmetijstvo Strategija danske agencije za ribištvo v boju proti goljufijam Ribištvo Finska Sodelovanje na področju boja proti goljufijam med nacionalnimi organi v okviru skladov ESI Vsa področja odhodkov Nemčija Ukrepi za boj proti goljufijam (program ESRR za Severno Porenje-Vestfalijo) Kohezijska politika Madžarska Protikorupcijski sveženj Vsi odhodki Luksemburg Upravni ukrep za boj proti goljufijam Kohezijska politika Poljska Krepitev nadzornih mehanizmov in sredstev za spremljanje javnih naročil, ki se financirajo s sredstvi EU, s spremembo pravil, ki urejajo nadzor nad javnimi naročili Vsa področja odhodkov Protikorupcijska politika agencije za prestrukturiranje in modernizacijo kmetijstva Kmetijstvo Portugalska Revizija ukrepov za boj proti goljufijam, sprejetih v okviru operativnih programov za programsko obdobje 2014–2020 Kohezijska politika Slovaška Ustanovitev protikorupcijskega oddelka na ravni ministrstva za kmetijstvo in razvoj podeželja Kmetijstvo Certifikat ISO 37001 – Sistem vodenja za preprečevanje podkupovanja in kodeks ravnanja Kohezijska politika Slovenija Sodelovanje v postopkih pred nacionalnimi sodišči Kohezijska politika Ukrepi Agencije za kmetijske trge in razvoj podeželja Kmetijstvo Španija Sporazum o sodelovanju med španskima službo za usklajevanje boja proti goljufijam in civilno zaščito Vsa področja odhodkov Utrditev sodelovanja med nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi za boj proti goljufijam Vsa področja odhodkov 6.Nepravilnosti, goljufije in tveganja 6.1.Od odkritja do tveganja

Na finančne interese EU lahko negativno vplivajo: ·zmanjšanje sredstev proračuna EU, kar negativno vpliva na možnost financiranja njegovih politik; ·povečanje stroškov, povezanih z odhodkovno postavko; ·tratenje sredstev za financiranje nizkokakovostnih projektov ali projektov, ki ne dosegajo pričakovanih rezultatov; ·napačna uporaba teh sredstev za namene, ki niso bili prvotno predvideni (upravičenec ali projekt, ki ni upravičen do finančne podpore). Če je negativni učinek na proračun EU posledica kršitve pravil, je opredeljen kot „nepravilnost“. V primeru namernega ravnanja, kot je vsako dejanje ali opustitev dejanja v zvezi z uporabo ali predložitvijo lažnih, nepravilnih ali nepopolnih izjav ali dokumentov ali z nerazkritjem informacij, s katerim se krši določena obveznost, tako ravnanje pomeni „goljufijo“. Nepravilnost je torej lahko posledica napačne razlage pravila, medtem ko je goljufija posledica njegove namerne kršitve. Na finančne interese EU lahko vplivajo druga nezakonita ravnanja, kot so aktivna ali pasivna korupcija in odtujitev sredstev EU s strani javnega uslužbenca, ki je neposredno ali posredno odgovoren za njihovo upravljanje. Goljufije v škodo proračuna EU se lahko izvajajo tudi za namene storitve drugih kaznivih dejanj v okviru predhodnih kaznivih dejanj. Čeprav pravni okvir EU za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ni neposredno povezan z zaščito proračuna EU, je v tem okviru pomemben. Organizirani kriminal pomeni precejšnjo grožnjo za evropske državljane, podjetja in državne ustanove ter celotno gospodarstvo. Organizirane kriminalne združbe so prisotne v vseh državah članicah EU in svoje velike nezakonite dobičke izkoriščajo za vdor v zakonito gospodarstvo in javne ustanove, tudi s korupcijo, s čimer spodkopavajo pravno državo in temeljne pravice ter ogrožajo pravico ljudi do varnosti in njihovo zaupanje v javne organe. Goljufije postajajo vse bolj privlačne za organizirani kriminal. Korupcija je jedro načina delovanja organiziranih kriminalnih združb. V skladu z veljavnimi protikorupcijskimi pravili EU morajo države članice EU inkriminirati aktivno in pasivno podkupovanje javnih uslužbencev, uvesti ustrezne sankcije ter zagotoviti, da so osebe, ki podkupujejo uradnike, kazensko odgovorne. EU je leta 2019 uvedla novo zakonodajo za zaščito oseb, ki prijavijo kršitve, v skladu s katero se zahteva oblikovanje varnih kanalov za prijavljanje koruptivnih praks. V letnem poročilu o stanju pravne države se proučuje stanje v državah članicah EU, tudi glede protikorupcijskih politik. Nadzorni okvir, vzpostavljen na evropski in nacionalni ravni (glej oddelek 3.2), je namenjen preprečevanju, odkrivanju in odpravljanju teh tveganj. Države članice so v prvi vrsti odgovorne za upravljanje približno 80 % proračuna za odhodke in pobiranje skoraj vseh prihodkov. Države članice EU bi morale Komisiji poročati o primerih nepravilnosti (vključno z morebitnimi primeri goljufij), ki so jih odkrile. Na podlagi teh obvestil („prijavljene goljufije“ ali „prijavljene nepravilnosti“) lahko Komisija opredeli najpogostejša tveganja in vzorce goljufij. V naslednjih oddelkih so na kratko opisani glavni trendi pri preteklem odkrivanju nepravilnosti in goljufij, o katerih so poročale države članice EU. Ti trendi kažejo na tveganja, ki bi lahko bila pomembna za prihodnje ukrepanje. Prejšnja odkritja se lahko obravnavajo kot kazalniki povezanih tveganj in ranljivosti v sistemih upravljanja, ki so jih izkoriščali goljufi. Brez znatnih izboljšav pri preprečevanju obstaja tveganje, da se bodo podobne nepravilnosti in goljufije pojavile tudi v prihodnosti. Kratek pregled 13 – Odkrivanje goljufij Odkrivanje goljufij je precej težje kot odkrivanje „enostavne“ nepravilnosti, kjer ni namernega poskusa goljufije. Te nepravilnosti so običajno posledica šibkih točk prve ravni nadzora, goljufije, tudi če gre za izkoriščanje obstoječih pomanjkljivosti, pa so posledica posebnega ravnanja, ki ga posamezniki in/ali organizacije izvedejo zlonamerno in z metodami, ki segajo od najenostavnejših do najbolj zapletenih zvijač. Odkrivanje in sporočanje goljufij dokazuje, da splošni sistem nadzora, vzpostavljen na nacionalni ravni in ravni EU, deluje. 6.1.1.Goljufije na področju DDV – „Study and Reports on the VAT Gap in the EU-28 Member States“ (Študija in poročila o vrzeli pri pobiranju DDV v državah članicah EU-28) (objavljeno leta 2020) Države članice EU izgubljajo milijarde evrov prihodkov iz DDV zaradi davčnih goljufij in neustreznih sistemov pobiranja davkov. Vrzel pri pobiranju DDV (razlika med pričakovanimi prihodki iz DDV in dejansko pobranim DDV) vpliva na finančne interese EU. Skupna vrzel pri pobiranju DDV v državah članicah EU je leta 2018 znašala približno 140 milijard EUR. Vrzel pri pobiranju DDV se je glede na napovedi Komisije v letu 2019 verjetno zmanjšala in bi lahko padla pod 130 milijard EUR ali 10 % skupne obveznosti iz naslova DDV. Uspešnost posameznih držav članic EU se še vedno znatno razlikuje od povprečnega 9,2 % v letu 2018. Vrzel pri pobiranju DDV se je zmanjšala v 21 državah članicah, zlasti na Madžarskem (–5,1 %), v Latviji (–4,4 %) in na Poljskem (–4,3 %). Največje povečanje so zabeležili v Luksemburgu (+2,5 %), sledilo je rahlo povečanje v Litvi (+0,8 %) in Avstriji (+0,5 %).

6.1.2.Nepravilnosti in goljufije pri prihodkih Število sporočenih primerov se je v primerjavi s petletnim povprečjem zmanjšalo tako pri goljufijah kot pri drugih nepravilnostih, povezanih s prihodki EU. Zadevni znesek se je povečal za nepravilnosti, ki pomenijo goljufijo, vendar se je zmanjšal za nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije. Proračunsko področje Nepravilnosti, ki pomenijo goljufijo Nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije FDR IDR ŠTEVILO (v milijonih EUR) ŠTEVILO (v milijonih EUR) % % Tradicionalna lastna sredstva 451 108 4 003 382 0,43 % 1,54 % Zdi se, da je pandemija COVID-19 na splošno stanje v letu 2020 manj vplivala, kot bi bilo mogoče pričakovati. Razlika med številom primerov, ki so bili sporočeni kot goljufije ali primeri, ki ne pomenijo goljufije, in povezanimi zneski je bolj v običajnem razponu letnega nihanja (glej okvir na desni strani). Vendar so bile nekatere države članice EU bolj prizadete kot druge (glej 5.3.1). Inšpekcijski pregledi služb za boj proti goljufijam so bili v letu 2020 najuspešnejša metoda odkrivanja primerov goljufij in s tem povezanih zneskov. Kontrole po sprostitvi in prepustitvi blaga so bile skoraj enako pomembne za odkrivanje organiziranih kaznivih dejanj izogibanja carinam in novih vzorcev goljufij. Nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije, so bile odkrite zlasti s kontrolami po sprostitvi blaga. V finančnem smislu je bilo med kontrolo po sprostitvi blaga odkritih približno 43 % vseh ocenjenih in ugotovljenih zneskov, 29 % pa jih je bilo povezanih z davčno revizijo, ki je leta 2020 postala pomembna kot metoda odkrivanja. Večina primerov, ki so bili leta 2020 prijavljeni kot goljufije ali primeri, ki ne pomenijo goljufije, ki vplivajo na prihodke EU, se nanaša na prenizko vrednotenje, nepravilno klasifikacijo/napačen opis blaga ali tihotapljenje. Obutev, tekstil, vozila, električni stroji in oprema so bile vrste blaga, na katere so goljufije in nepravilnosti v mnogih primerih najbolj vplivale, tudi v finančnem smislu. 6.1.3.Nepravilnosti in goljufije pri odhodkih V zadnjih petih letih se je število sporočenih nepravilnosti (goljufij in nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije) v zvezi z odhodki EU za programsko obdobje 2007–2013 zmanjšalo, medtem ko se je število sporočenih nepravilnosti, povezanih s proračunom EU za obdobje 2014–2020, povečevalo v skladu s cikli izvajanja. Sporočene nepravilnosti v zvezi z letno porabo (neposredna pomoč kmetom in ukrepi za podporo trgu) so ostale stabilne. Proračunsko področje Nepravilnosti, ki pomenijo goljufijo Nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije FDR IDR ŠTEVILO (v milijonih EUR) ŠTEVILO (v milijonih EUR) % % Kmetijstvo 255 28,4 3 016 162,4 0,02 % 0,11 % Razvoj podeželja 127 19,2 2 086 96,9 0,14 % 0,70 % Podpora kmetijstvu 117 6,5 903 62,1 0,02 % 0,15 % Oboje/nejasno 11 2,7 27 3,4 – – Skladi ESI 281 225,1 2 297 490,2 0,40 % 0,88 % Kohezijski in regionalni 221 213,7 1 685 432,1 0,52 % 1,05 % Socialna politika 56 8,7 554 51,8 0,07 % 0,40 % Ribištvo 4 2,7 54 6,2 0,36 % 0,82 % Drugo 0 0 4 0,2 0,00 % 0,02 % Predpristopne dejavnosti 28 3,4 98 4,8 0,18 % 0,25 % IPA I 17 2,9 49 3,7 se ne uporablja se ne uporablja IPA II 11 0,5 49 1,1 0,03 % 0,06 % Neposredni odhodki 41 9,1 1 285 53,2 0,03 % 0,28 % SKUPAJ 605 266,0 6 696 710,6 0,19 % 0,51 % Kmetijstvo – v zadnjih petih letih (glej okvir spodaj) se je poročanje o nepravilnostih, ki pomenijo goljufijo, v zvezi z razvojem podeželja za obdobje 2014–2020, začelo počasi, kar bi lahko kazalo na nezadostna prizadevanja za odkrivanje v državah članicah EU, v programskem obdobju 2007–2013 pa se je zmanjšalo, kot je bilo pričakovano. Poročanje o goljufijah je bilo precej stabilno za podporo kmetijstvu (vključno z neposredno pomočjo kmetom in tržnimi ukrepi). Zdi se, da na razvoj podeželja, sorazmerno s plačili, ki jih prejmejo države članice EU, bolj vplivajo goljufije kot na neposredno pomoč kmetom. Slednja temelji na pravicah, vzpostavljeni sistemi pa podpirajo preprečevanje. Tržni ukrepi porabijo manj finančnih sredstev, vendar je pogostost sporočenih goljufij v sorazmerju s plačili celo večja kot pri razvoju podeželja (glej sliko 14 ). Sporočene goljufije zadevajo zlasti nacionalne podporne programe za vinski sektor (naložbene ukrepe, promocijo, zlasti na trgih zunaj EU, prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov), sektor sadja in zelenjave (pomoč za skupine proizvajalcev za predhodno priznanje, zlasti naložbene ukrepe). Zdi se, da so tudi v sektorju „promocij“ goljufije pogostejše tako na trgih EU kot na trgih zunaj EU. Pri porabi za kmetijstvo tako kot na številnih drugih področjih porabe obstaja tveganje ponarejanja dokumentov. Pri razvoju podeželja se lahko ponarejanje nanaša na primer na račune, izjave o opremi kot novi, čeprav je ta rabljena, ponudbe v okviru javnega naročanja in informacije o izpolnjevanju pogojev za prejem pomoči. Pri drugih oblikah podpore kmetijstvu se lahko ponarejanje nanaša na primer na račune, najemne pogodbe ali na zahtevke za pomoč, ki lahko vključujejo napačne informacije o upravičeni površini, ki je na voljo, skladnost z drugimi pogoji za pomoč itd. Obstaja tudi nevarnost ustvarjanja umetnih pogojev. Upravičenci lahko na primer umetno razdelijo kmetijska gospodarstva in zaprosijo za pomoč prek več povezanih podjetij, da bi se izognili upadajočim stopnjam pomoči ali omejitvam glede površine ali živali. Kar zadeva razvoj podeželja, se znatno število nepravilnosti, ki pomenijo goljufijo, nanaša na nepopolno izvajanje ukrepa, kar kaže na precejšnja tveganja v tem sektorju. Kar zadeva tržne ukrepe, so bili v več primerih nasprotja interesov evidentirani visoki finančni zneski, skupaj z drugimi kršitvami, povezanimi s promocijo in preiskavami urada OLAF.

Kohezijska in ribiška politika – v zadnjih petih letih se je število odkritih in sporočenih nepravilnosti, ki pomenijo goljufijo, in nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije, za programsko obdobje 2007–2013 za evropske strukturne in investicijske sklade (skladi ESI, tj. Kohezijski sklad, Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad in Evropski sklad za ribištvo) zmanjšalo v skladu s ciklom izvajanja (glej okvir na desni). Število sporočenih nepravilnosti za obdobje 2014–2020 se je povečalo. Vendar je bilo to povečanje za nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije, omejeno, kar kaže na izjemno zmanjšanje števila odkritih nepravilnosti (in z njimi povezanih finančnih zneskov) v primerjavi s prejšnjim programskim obdobjem. Vrzel je pomembna za vse sklade, zlasti pa za Evropski sklad za regionalni razvoj. Na projekte skladov ESI na področju raziskav in tehnološkega razvoja, inovacij in podjetništva najpogosteje vplivajo sporočene goljufije in nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije. Države članice EU poročajo o vse več nepravilnostih, ki pomenijo goljufijo in so povezane z ukrepi za izboljšanje zaposljivosti. Vse pogosteje se poroča tudi o nepravilnostih, ki pomenijo goljufijo, v zvezi z infrastrukturo, namenjeno zagotavljanju osnovnih storitev Evropejcem (kot so energija, okolje, promet in IKT), ter socialno, zdravstveno in izobraževalno infrastrukturo. Najvišji finančni zneski, povezani z nepravilnostmi, ki ne pomenijo goljufije, so povezani z infrastrukturnimi projekti, zlasti avtocestami in cestami omrežja TEN-T (jedrno omrežje). Zdi se, da je ribiška politika sorazmerno glede na plačila področje, na katero močno vplivajo goljufije in nepravilnosti. Med najbolj tveganimi dejavnostmi so ukrepi za produktivne naložbe v akvakulturo ter naložbe v predelavo in trženje. Ranljivi se zdijo tudi tehnična pomoč ter razvoj novih trgov in promocijske kampanje. Slika 15 prikazuje najpogosteje odkrite vrste nepravilnosti v zvezi z nepravilnostmi, ki pomenijo goljufijo, pri projektih, ki se financirajo v okviru programskega obdobja 2014–2020. Te nepravilnosti so bile: nepravilna, manjkajoča, lažna ali ponarejena dokazila, kršitev pogodbenih določb, upravičenost in kršitev pravil o javnem naročanju. Kršitve v zvezi z etiko in integriteto ter dvojnim financiranjem so se pojavile v 5 % oziroma 1 % odkritih primerov. Zaradi vse pogostejše uporabe možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov se tveganja pomikajo k dejanskemu in pravilnemu izvajanju ukrepa. To je treba upoštevati v strategijah nadzora. V zvezi z nepravilnostmi, ki ne pomenijo goljufije, kršitve pravil o javnem naročanju predstavljajo največji delež (glej Kratek pregled 18 – Tveganja, povezana z javnim naročanjem). Neposredni odhodki – odkrite nepravilnosti, ki pomenijo goljufijo, v zvezi z neposrednimi odhodki Komisije so se od leta 2016 zmanjšale in v zadnjih treh letih ostale precej stabilne. V zvezi z nepravilnostmi, ki ne pomenijo goljufije, so bili v letu 2020 zabeleženi najmanjše število primerov in najnižji zneski. Najpogosteje ponavljajoče se vrste nepravilnosti se nanašajo na upravičenost odhodkov in premajhno uspešnost/neuspešnost. Zlasti v zvezi z nepravilnostmi, ki pomenijo goljufijo, so vprašanja, povezana z dokazili, druga najpogostejša vrsta vprašanj za „upravičenostjo“. Leta 2020 so bila področja, ki so jih nepravilnosti najbolj zadevale, raziskave in inovacije, komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija ter mednarodno sodelovanje in razvoj. 6.2.Dodatna tveganja nepravilnosti in goljufij za leto 2021 in pozneje Leto 2020 je bilo v novejši zgodovini zaradi pandemije COVID-19 leto brez primere. V tem okviru Mehanizem za okrevanje in odpornost prav tako spreminja nastalo situacijo v smislu tveganj. Novi cilji in znatne spremembe v okolju morajo hitro sprožiti ukrepe držav članic EU in Komisije, da se ugotovijo in ocenijo dodatna tveganja za nepravilnosti in goljufije. 6.2.1.Tveganja za prihodke zaradi pandemije COVID-19 Leto 2020 sta zaznamovala pandemija COVID-19 in močno zmanjšanje uvoznih tokov. Trgovina v EU-27 je bila močno prizadeta. V primerjavi z letom 2019 je bil ugotovljen znaten upad uvoza (–11,6 %). Zmanjšanje obsega uvoza in znaten premik k e-trgovanju, ki ju je povzročila pandemija COVID-19, sta povzročila ne le spremembe v številu carinskih deklaracij, ki jih je treba obračunati, ampak tudi spremembo delovnih obremenitev carinskih organov in organizacije dela. Odziv nacionalnih organov na te izzive in hitrost, s katero so se carinski organi lahko prilagodili novim okoliščinam, sta le delno primerljiva, saj so se spreminjajoča pravila o omejitvi gibanja skozi leto med državami članicami EU in znotraj določenih regij v nekaterih državah članicah EU močno spremenila. Vendar se na podlagi splošnih podatkov zdi, da je razlika med skupnim številom sporočenih nepravilnosti (nepravilnosti, ki pomenijo goljufijo, in nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije) ter z njimi povezanih zneskov bolj v okviru običajnega razpona letnih nihanj in nanjo pandemija COVID-19 ni imela velikega vpliva. Temu navkljub se zdi, da so carinske goljufije med pandemijo COVID-19 različno prizadele države članice EU. Medtem ko so bile leta 2020 stopnje odkrivanja v Belgiji, Bolgariji, na Hrvaškem, Madžarskem, v Nemčiji, na Poljskem, v Sloveniji in na Švedskem najvišje v primerjavi s prejšnjimi petimi leti, so bile stopnje odkrivanja v Avstriji, Italiji, na Nizozemskem, na Portugalskem in Slovaškem najnižje . Za blago, povezano s COVID-19, je bilo leta 2020 ugotovljeno rahlo povečanje prijavljenih nepravilnih zneskov, zlasti za blago, kot so zaščitna oblačila. Vendar analiza kaže, da je učinek nepravilnosti, ki vplivajo na blago, povezano s COVID-19, v letu 2020 ostal razmeroma nizek (6 % skupnega števila sporočenih nepravilnosti v letu 2020 in 3 % zadevnih zneskov). 6.2.2.Tveganja pri odhodkih v zvezi s COVID-19 Pandemija COVID-19 je institucije EU in države članice EU spodbudila, naj dodajo potrebna sredstva proračunu EU in pri tem omogočijo prožnost ter tako zagotovijo podporo pri odzivanju na krizo. EU ima stroga pravila za zaščito svojega proračuna pred goljufijami. Vendar goljufi hitro prilagajajo svoje dejavnosti. V številnih ključnih potencialnih tveganjih, povezanih z izbruhom COVID-19, bi lahko odkrili nove priložnosti.

Prvič, obstajajo tveganja, povezana z obvladovanjem izrednih razmer, za kar so potrebni poenostavljeni postopki. Zloraba poenostavljenih postopkov lahko privede do manj konkurenčnih javnih naročil in neposredne oddaje naročil, kar povečuje tveganje nasprotja interesov in korupcije ter otežuje nadzor. Postopki v sili lahko privedejo do slabše kakovosti razpisnih zahtev, kar goljufom olajša napihovanje stroškov ali zmanjšanje kakovosti med izvajanjem. Po zaključku nujnih operacij je zanje mogoče prejeti finančna sredstva EU zunaj okvira upravljanja in kontrole za sredstva EU (retroaktivno financiranje). Storitve svetovalnih podjetij so lahko zelo koristne, vendar lahko večje zanašanje nanje pomeni tveganje goljufij. Povečano povpraševanje in motnje v dobavnih verigah v izrednih razmerah lahko povzročijo pogodbena razmerja z nezanesljivimi partnerji. Druga tveganja so posledica pritiska na organe, pristojne za upravljanje sredstev EU. Zamude pri sedanjih operativnih programih zaradi pandemije COVID-19, nove potrebe, povezane z nujno porabo, in začetek naslednjega programskega obdobja so lahko dejavniki stresa v korist goljufom, ki uporabljajo mreže (slamnatih) družb, ponujajočih enake storitve v več projektih v različnih operativnih programih (tveganja nasprotja interesov, dvojno financiranje itd.), ali napihujejo stroške zaradi lažnih transakcij znotraj omrežja. Tak pritisk lahko poveča izziv ocenjevanja izjav prosilcev, kar povečuje tveganje napihovanja stroškov in financiranja podjetij, ki nimajo finančnih in operativnih zmogljivosti. Prav tako lahko privede do zmanjšanja uporabe jamstev ali zmanjšanja količine ali kakovosti nadzora, ki ga ovirajo tudi omejitve potovanj. Drugo tveganje je lahko povezano z upravičenci, ki se neupravičeno sklicujejo na višjo silo, da bi upravičili neizpolnjevanje pogodbenih obveznosti pri izvajanju programov. To lahko celo olajša goljufive stečaje, ki jih je povzročila lažna pretirana kriza. Ta tveganja se lahko upoštevajo v letu 2020, kar zahteva prilagoditev strategij nadzora v zvezi z operacijami, izvedenimi med vrhuncem izrednih razmer na področju zdravja, ter v letu 2021 in pozneje, kar zahteva preprečevanje s posebnimi blažilnimi ukrepi in ciljno usmerjenimi ukrepi za odkrivanje prihodnjih nepravilnosti in goljufij. 6.2.3.Tveganja, povezana z Mehanizmom za okrevanje in odpornost V zvezi z Mehanizmom za okrevanje in odpornost so v Uredbi (EU) 2021/241 opredeljena zlasti štiri posebna tveganja, proti katerim morajo države članice EU sprejeti ustrezne ukrepe: (i) goljufija, (ii) korupcija, (iii) nasprotje interesov in (iv) dvojno financiranje. Ta tveganja so v uredbi opredeljena kot „resne nepravilnosti“. Mehanizem za okrevanje in odpornost bo nekaterim državam članicam EU, ki že imajo šibko zmogljivost črpanja iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, zagotovil veliko vsoto denarja. To bo še povečalo pritisk na sistem upravljanja in nadzora. Večina držav članic EU mora razviti nova orodja IT za zbiranje in upravljanje informacij za izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost. Interoperabilnost med različnimi nacionalnimi sistemi morda ni zagotovljena. Pri izvajanju mehanizma za okrevanje in odpornost bodo morale države članice EU zagotoviti uspešen in učinkovit način notranjega nadzora ter razviti zanesljivo strukturo IT za zbiranje: (a) informacij o doseganju mejnikov in ciljnih vrednosti in (b) standardiziranih kategorij podatkov (o končnih prejemnikih, izvajalcih, podizvajalcih in dejanskih lastnikih). Komisija bi za dostop do teh podatkov in informacij ter njihovo analizo dala na voljo sistem obveščanja in spremljanja, vključno z enotnim orodjem za podatkovno rudarjenje in oceno tveganja, da ga bodo lahko države članice EU širše uporabljale. Komisija, urad OLAF, Računsko sodišče in po potrebi EJT lahko uporabljajo informacijski sistem in sistem spremljanja v okviru svojih pristojnosti. Kratek pregled 18 – Osredotočenost na zdravstveni sektor Po izbruhu pandemije COVID-19 se je financiranje EU za krepitev nacionalnih zdravstvenih sistemov povečalo in se bo v naslednjem programskem obdobju še dodatno povečalo, vključno z nacionalnimi načrti v zvezi z mehanizmom za okrevanje in odpornost. Zato je vpliv tveganj večji, pri tem pa je treba opredeliti šibke točke in zmanjšati tveganja. Projekti za izboljšanje zdravstvene infrastrukture so zapleteni in zahtevajo javno naročanje storitev, del in blaga ter medicinske in običajne opreme. Na splošno so tveganja nepravilnosti in goljufij povezana z (i) omejitvami konkurence (z omejevanjem informacij, izključitvijo ali odvračanjem potencialnih ponudnikov, nepreglednim izborom ali ocenjevanjem, nedovoljenim dogovarjanjem); (ii) spremembami pogodb o izvedbi javnih naročil po njihovi sklenitvi; (iii) pomanjkljivostmi pri izvajanju; (iv) napihovanjem stroškov. Kar zadeva omejitve konkurence, lahko odprtost postopka ogrozijo nepravilnosti v zvezi z načinom, vsebino ali časovnim vidikom objave obvestila o javnem naročilu, ki je namenjeno obveščanju vseh potencialnih ponudnikov. To je lahko posledica prenizkega vrednotenja ocenjene vrednosti pogodbe ali umetne razdelitve pogodb. Število potencialnih ponudnikov se lahko neupravičeno zmanjša s pretiranimi ali diskriminatornimi zahtevami v zvezi s ponudnikom. Poleg tega se lahko naročniki neupravičeno združijo v okvir iste pogodbe, del, blaga ali storitev, ki jih običajno ponujajo različni gospodarski subjekti (umetno združevanje). Druge morebitne nepravilnosti se nanašajo na tehnične specifikacije, ki so preozke ali se celo nanašajo na določeno blagovno znamko. Zaradi nejasnih ali spreminjajočih se pogojev sodelovanja je udeležba lahko otežena. Zaradi nezadostne dokumentacije postopka ocenjevanja ter nejasnih ali nepravilnih meril za dodelitev je lahko ocenjevanje nepregledno. Pogodbe se lahko oddajo v izvajanje izvajalcem, ki ne izpolnjujejo meril. Po drugi strani pa je izključitev nekaterih gospodarskih subjektov lahko neupravičena. Konkurenca se lahko zmanjša z nedovoljenim dogovarjanjem, vključno s sodelovanjem med ponudniki ali med ponudniki in naročnikom. Pogodbe o izvedbi javnih naročil se lahko po njihovi sklenitvi spremenijo. Pogodba se lahko razlikuje od razpisnih pogojev že ob prvem podpisu ali pa se lahko spremeni med izvajanjem. Če bi bile take spremembe že del razpisnih pogojev, bi drugi gospodarski subjekti lahko predložili boljše ponudbe in bi lahko zmagali. Poleg tega lahko te spremembe povzročijo dodatne koristi za gospodarski subjekt zaradi cenejših materialov ali manj materiala ali manj dela za enako ceno ali zaradi dodatnega blaga ali del za višjo ceno. Obstoječe pogodbe se lahko spremenijo ali pa se lahko sedanjemu izvajalcu neupravičeno dodajo dodatne pogodbe neposredno ali po postopku s pogajanji brez predhodne objave. Pomanjkljivosti pri izvajanju so lahko različne. To ima lahko resne posledice za zdravstvene ustanove. Lahko se priložijo dokumenti, ki se ne ujemajo z dejanskim izvajanjem na terenu. Nepravilnosti so lahko tudi posledica odhodkov, ki ne vodijo k pričakovanim izboljšavam pri zagotavljanju zdravstvenih storitev. Upravičenec na primer ne sme uporabljati ali lahko redko uporablja medicinsko opremo, ki se financira iz projekta, oprema se lahko uporablja v komercialne namene, kar je v nasprotju s cilji financiranja itd.

Medicinska oprema se lahko dobavi po previsokih cenah. Zahtevki za povračilo lahko vključujejo stroške za neupravičeno blago ali dejavnosti. V projektu je lahko zajeta zgolj nova medicinska oprema, pri tem se sredstva ne smejo porabiti za rabljeno opremo (z napihnjeno ceno, kot bi bila oprema nova). Dodatno potencialno tveganje pa predstavlja dvojno financiranje. 7.Orodja za okrepitev boja proti goljufijam Komisija bo nadgradila svoja obstoječa orodja in razvila nova za reševanje izzivov, ki so se pojavili med pandemijo COVID-19, in nove načine upravljanja sredstev EU. 7.1.Orodje ARACHNE Komisija spodbuja uporabo integriranega informacijskega orodja ARACHNE za podatkovno rudarjenje in obogatitev podatkov. Razvila ga je Komisija za podporo organom upravljanja pri njihovih upravnih kontrolah in upravljalnih pregledih v okviru strukturnih skladov (Evropski socialni sklad in Evropski sklad za regionalni razvoj). Poleg tega se uporablja pri projektih Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), po reformi SKP pa se bo uporabljal tudi za vse kmetijske sklade. Orodje ARACHNE vzpostavlja celovito zbirko podatkov, ki jih o projektih EU, potekajočih v okviru skladov, zagotavljajo organi upravljanja in plačilne agencije, ter te podatke dopolnjuje z javno dostopnimi informacijami, da bi se na podlagi niza kazalnikov tveganja opredelili projekti, upravičenci, pogodbe in izvajalci, ki bi lahko bili dovzetni za tveganja goljufij, nasprotja interesov in nepravilnosti. Orodje zagotavlja zelo dragocena opozorila o tveganjih za obogatitev preverjanj upravljanja, vendar ne dokazuje napak, nepravilnosti ali goljufij. Orodje ARACHNE lahko poveča učinkovitost izbiranja projektov in upravljalnih preverjanj ter dodatno okrepi ugotavljanje, preprečevanje in odkrivanje goljufij. Glede na tveganja, poudarjena v oddelku 6, bi splošna in sistematična uporaba orodij, kot je ARACHNE, omogočila okrepitev boja proti goljufijam, nepravilnostim, nasprotju interesov in dvojnemu financiranju. 7.2.Sistem za zgodnje odkrivanje in izključitev (EDES) Komisija upravlja sistem za zgodnje odkrivanje in izključitev (EDES). Sistem EDES je omenjen v členih 135 do 145 finančne uredbe, ki se uporablja za proračun EU. Je orodje za krepitev zaščite finančnih interesov EU pred nezanesljivimi subjekti in osebami, tako da se takšni gospodarski subjekti izključijo iz sodelovanja v postopkih dodeljevanja sredstev EU v okviru neposrednega in posrednega upravljanja. Prepovedane prakse vključujejo širok nabor ravnanj, ki vplivajo na poklicno integriteto (npr. goljufije, korupcija in huda kršitev poklicnih pravil) ter slabe rezultate (kot so znatne pomanjkljivosti pri izvajanju javnih naročil). Sistem EDES zlasti omogoča: ·zgodnje odkrivanje subjektov ali oseb, ki pomenijo tveganje za finančne interese EU; ·izključitev takih gospodarskih subjektov iz možnosti pridobivanja sredstev EU v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja in/ali naložitev denarne kazni; ·evidentiranje zgornjih informacij v podatkovno zbirko EDES, ki je dostopna skupnosti finančnih akterjev, odgovornih za izvajanje sredstev Unije; ·v najresnejših primerih izključitve objavo imen zadevnih subjektov ali oseb na spletnem mestu Komisije. Sistem EDES omogoča centralizirano presojo primerov izključitve, hkrati pa ščiti temeljne pravice zadevnih oseb in subjektov, zlasti njihovo pravico do zaslišanja. Edinstvenost in moč sistema EDES je v pristojnosti institucij in organov EU, da ukrepajo če „ni nobene pravnomočne nacionalne sodbe ali, kadar je ustrezno, pravnomočne upravne odločbe“. Uvedba sankcij lahko temelji na ugotovljenih „dejstvih in ugotovitvah“, ki izhajajo iz revizij, pregledov ali kontrol, ki se izvedejo pod odgovornostjo pristojnega odredbodajalca, preiskav, ki jih izvaja urad OLAF, ali nepravnomočnih upravnih odločb nacionalnih organov ali mednarodnih organizacij. Odločitev o naložitvi sankcije nezanesljivim gospodarskim subjektom lahko pristojni odredbodajalec sprejme šele po tem, ko najprej pridobi uradno priporočilo centralizirane medinstitucionalne komisije. 7.3.Projekt GetI Cilj projekta GetI je povečati analitične zmogljivosti osebja urada OLAF, ki opravlja operativne in strateške naloge, in sicer z izboljšanjem dostopnosti in vizualizacije informacij, hitrosti in prožnosti pri poizvedovanju po podatkih.

Raznolikost oblik zapisa podatkov in obseg nestrukturiranih podatkov sta v zadnjih letih ustvarila potrebo po okolju, orodjih in funkcijah, ki olajšujejo analitično delo. Z zbirko odprtih virov in komercialne programske opreme si GetI prizadeva za avtomatizacijo številnih zamudnih nalog in uvedbo sodobnih tehnologij, kot je umetna inteligenca. 7.4.Nacionalna informacijska orodja za zaščito finančnih interesov EU Države članice EU so leta 2020 sporočile razvoj več informacijskih orodij (glej preglednico 8 ) za okrepitev zaščite finančnih interesov EU, ki bodo zlasti pomembna pri spoprijemanju z izzivi, nastalimi zaradi pandemije COVID-19, in novimi načini upravljanja financiranja EU. Država članica Orodje Proračunsko področje Bolgarija Uporaba centralizirane elektronske platforme pri javnem naročanju Vsi odhodki Češka Posodobitev postopkov za preverjanje lastniške strukture in nasprotja interesov Kohezijska politika Danska Združevanje podatkov za opredelitev primerov dvojnega financiranja Kohezijska politika Estonija Vzpostavitev spletnega mesta za informacije in obveščanje o kibernetski kriminaliteti Horizontalni Izboljšanje registra javnih naročil Vsi odhodki Nemčija Samoocena tveganja goljufij za zvezne programe ESS in ESRR Kohezijska politika Madžarska Uporaba orodja ARACHNE in sistema EDES Kohezijska politika in sklad za najbolj ogrožene Litva Nakup analitične programske in strojne opreme za izvajanje ukrepov za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma Horizontalni Informacijska orodja in regulativni ukrepi Kmetijstvo Nizozemska Izboljšana digitalna vloga za subvencijo Kmetijstvo Orodje za oceno tveganja: izbor sklopov, dovzetnih za goljufije Kmetijstvo Romunija Digitalizirani pregledi pristojnih organov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za učinkovitejše preglede na področju javnih naročil Kohezijska politika Španija Neposreden dostop služb za usklajevanje boja proti goljufijam do podatkovnih zbirk španskega sistema socialne varnosti Vsi odhodki Švedska Boljša statistika javnega naročanja Vsi odhodki 8.Sklepne ugotovitve in priporočila Zdravstvena kriza, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, je in bo še naprej imela velike gospodarske in socialne posledice na naša življenja. Odziv EU s sredstvi, predvidenimi za naslednji proračun EU in instrument Next Generation EU, pomeni največji načrt za oživitev gospodarstva v Evropi od Marshallovega načrta. Za zaščito denarja davkoplačevalcev je v EU vzpostavljena prenovljena struktura EU za boj proti goljufijam, ki temelji na: ·pristojnosti EJT za preiskave in pregon; ·usklajevalni vlogi Eurojusta; ·analitični zmogljivosti Europola in ·reformiranem uradu OLAF, ki je opremljen z orodji za sodelovanje z EJT in za izvajanje še učinkovitejših preiskav. Potrebno je tesno in učinkovito sodelovanje z nacionalnimi organi, saj se ti prilagajajo novim tveganjem in novim načinom upravljanja sredstev EU. Upravljanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter znaten del programov porabe za obdobje 2021–2027 bosta temeljila na uspešnosti, države članice EU pa bodo prevzele večji del odgovornosti. Te izjemne spremembe ne podpirajo „običajnega“ pristopa. Za obnovo Evrope so potrebna večja prizadevanja in ukrepi, ki zahtevajo prenovljeno in skupno evropsko vizijo za boj proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim, ki škodijo finančnim interesom EU. Ta vizija bi lahko temeljila na naslednjih elementih: ·učinkovitejšem zbiranju in uporabi podatkov, pri čemer se v celoti izkoristijo priložnosti, ki jih ponujajo povezljivost informacijske tehnologije, podatkovno rudarjenje in orodja za ocenjevanje tveganja. Z uporabo vseevropskih orodij bi se ta učinkovitost še povečala in orodja bi se učinkoviteje usmerila na tvegana področja; ·večji preglednosti za upravičence (vključno z izvajalci, podizvajalci in dejanskimi lastniki) javnih (evropskih in nacionalnih) sredstev; ·bolje usklajenih in celostnih prizadevanjih za boj proti goljufijam na ravni držav članic EU, ki temeljijo na razvoju in izvajanju nacionalnih strategij za boj proti goljufijam; ·povečanem sodelovanju znotraj nacionalnih organov, med državami članicami EU in na evropski ravni. Priporočilo

Države članice EU, ki se niso pridružile EJT, bi morale razmisliti o tem. Države članice EU, ki niso sprejele nacionalne strategije za boj proti goljufijam, bi morale razmisliti o tem. Nacionalne strategije, ki so bile sprejete v preteklosti in niso prilagojene novim pomembnim tveganjem, bi bilo treba hitro posodobiti. Prihodki Carinske politike EU in nacionalne carinske politike so pomembno prispevale k odzivu EU na pandemijo COVID-19 v letu 2020, saj so Evropejcem zagotovile nemotene trgovinske tokove in zaščitile finančne interese EU. Nekatere države članice EU so bile hitrejše in prožnejše pri prilagajanju svojih nadzornih dejavnosti. Stopnja razhajanj na nacionalni ravni in različno trajanje ukrepov za omejitev izhoda ter izzivi, značilni za posamezne države, so vplivali na zmožnost držav članic EU, da se prilagodijo resnemu stanju leta 2020. Zdaj je bistveno, da se raziščejo vse možnosti za zagotovitev optimalnega delovanja carinske unije in carinskih organov držav članic EU, da ostanejo prilagodljivi in odporni v času krize ter bolje predvidijo težave. To pomeni predvsem nov poudarek na zagotavljanju večje razpoložljivosti, uporabe podatkov in analize podatkov za carinske namene ter razvoju ustreznega sklopa predvidevanj in skupnih orodij za krizno upravljanje. Zato so potrebni nadaljnji ukrepi za oceno tveganja, standardizirani pregledi ter vseevropsko in mednarodno usklajevanje in sodelovanje pri odkrivanju primerov nepravilnosti, pri čemer je treba upoštevati, da nacionalne meje ne omejujejo goljufij in širjenja posebnih mehanizmov goljufij. Priporočila Države članice EU so pozvane, naj ocenijo tveganja in pomanjkljivosti nacionalnih strategij carinskih kontrol, ki so se pokazale med pandemijo COVID-19, ter poročajo o pridobljenih izkušnjah in sprejetih popravnih ukrepih, da bi se: - izboljšala prožnost glede vrste carinskih kontrol; - zmanjšal možni vpliv nepričakovanih dogodkov v prihodnosti; - zagotovilo izvajanje enotnega nadzora v EU. Poleg tega so države članice pozvane, naj ocenijo finančna tveganja, ki morda v letu 2020 niso bila zadostno obravnavana, in pripravijo načrte, da bi se nadoknadil zaostanek pri izvajanju ustreznih carinskih kontrol, ki je nastal, če je bilo treba takšne carinske kontrole zaradi ukrepov omejitve gibanja preklicati ali preložiti, npr. kontrole v prostorih gospodarskih subjektov in fizične kontrole pred sprostitvijo blaga v prosti promet. Odhodki Tveganja je mogoče ublažiti le, če so bila ugotovljena. Izgubljena priložnost v smislu opredelitve tveganj slabi države članice EU in jih v celoti izpostavlja tveganjem v smislu učinka in verjetnosti. Zato je v sedanjih razmerah ključno, da države članice EU izvajajo poglobljene in ciljno usmerjene ocene tveganja. To bo prispevalo h krepitvi pravil o okvirih notranje kontrole. Priporočilo Če tega še niso storile, naj države članice EU začnejo izvajati ciljno usmerjene ukrepe za obvladovanje tveganj, povezanih s posledicami pandemije COVID-19 in bližajočim se izvajanjem Mehanizma za okrevanje in odpornost. V zvezi s tem je ključnega pomena preglednost pri uporabi javnih sredstev. Ni le odvračilni element, temveč vključuje tudi civilno družbo, saj prispeva k večjemu zaupanju davkoplačevalcev v to, kako javni organi upravljajo javna sredstva. Analiza podatkov za odkrivanje sumljivih transakcij in osredotočanje nanje je postala bistven del boja proti goljufijam in njen pomen se bo v prihodnjih letih še naprej povečeval. Priporočilo Način zbiranja in uporabe osnovnih podatkov ter podatkov o odkritih nepravilnostih in goljufijah je treba še izboljšati. Komisija bo nadalje razvijala sistem za upravljanje nepravilnosti. Nacionalni organi bodo morali poročati o zanesljivih kakovostnih podatkih. Kar zadeva podatkovno rudarjenje in zmogljivosti za oceno tveganja, bi vseevropsko orodje IT: