GLOSAR

Analiza SWOT : analiza prednosti, slabosti, priložnosti in nevarnosti. Namenjena je pripravi, pregledovanju in posodabljanju strategije in načrtovanja ob upoštevanju potreb udeleženih strani in razpoložljivih virov.

CMEF : okvir skupnega spremljanja in vrednotenja.

EKSRP : Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja. EKSRP je glavni finančni instrument politike razvoja podeželja in je skupaj z EKJS (Evropski kmetijski jamstveni sklad) eden od dveh finančnih instrumentov SKP.

EU : Evropska unija.

Gozdna posest : ena ali več gozdnih parcel in drugih gozdnih zemljišč, ki sestavljajo eno samo enoto z vidika gospodarjenja ali izkoriščanja.

Okrogli industrijski les : ves les, spravljen iz gozda, ki se ne uporablja za energetske namene. Zajema obe glavni botanični vrsti, se pravi iglavce in listavce.

Operacija : naložbeni projekt, izbran v skladu z merili, ki ga izvede upravičenec.

Politika RP : politika razvoja podeželja.

Potreba : priložnost ali težava, relevantna za zadevne skupine ali regije, katere reševanje je cilj javnega posega. S predhodnim vrednotenjem se preveri, ali so potrebe, predstavljene v utemeljitev javnega posega, pristne.

PRP : program razvoja podeželja. Dokument, ki ga pripravi država članica ali regija in odobri Komisija ter je namenjen načrtovanju izvajanja politike RP.

SKP : skupna kmetijska politika.

SOG : stalni odbor za gozdarstvo.

Tematska os : povezana skupina ukrepov s posebnimi usmeritvami, ki izhajajo neposredno iz njihove uporabe in prispevajo k uresničevanju enega ali več ciljev podpore za razvoj podeželja.

Ukrep 122 : ukrep za razvoj podeželja za povečanje gospodarske vrednosti gozdov.

Ukrep : osnovna enota upravljanja programa, sestavljena iz niza podobnih operacij in z natančno določenim proračunom.

POVZETEK

I. Skupna površina gozdov in drugih gozdnih zemljišč v EU znaša 177,8 milijona hektarjev, v gozdarstvu in povezanih proizvodnih dejavnostih pa je zaposlenih več milijonov ljudi. Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja v obdobju 2007–2013 financira vrsto ukrepov za podpiranje razvoja in izkoriščanja gozdov.

II. Ukrep "povečanje gospodarske vrednosti gozdov" (ukrep 122) zagotavlja finančno pomoč za gozdove v zasebni lasti ali v lasti združenj lastnikov gozdov ali občin ali njihovih združenj, namenjeno operacijam za povečanje gospodarske vrednosti gozdov v zvezi z naložbami na ravni gozdne posesti.

III. V obdobju 2007–2013 znaša skupna podpora iz EKSRP, določena v programu za ta ukrep, 534,72 milijona EUR. Tudi za naslednje programsko obdobje 2014–2020 je predlagana ohranitev podobne podpore.

IV. Glavni cilj revizije je bil oceniti, ali se podpora za razvoj podeželja za povečanje gospodarske vrednosti gozdov upravlja učinkovito in uspešno. Sodišče je pri tem ocenilo, a) ali je ukrep ustrezno zasnovan, b) ali se ustrezno izvaja in c) ali se uspešnost ukrepa zadovoljivo ocenjuje.

V. Revizija je zajela tako Komisijo kot izbrane države članice (Španija (Galicija), Italija (Toskana), Madžarska, Avstrija in Slovenija), v katerih je bilo prijavljenih več kot 50 % vseh odhodkov.

VI. Sodišče je prišlo do zaključka, da Komisija in države članice niso učinkovito in uspešno upravljale revidiranih vidikov podpore za povečanje gospodarske vrednosti gozdov.

VII. Sodišče je z revizijo odkrilo slabosti v zasnovi ukrepa, ki močno ovirajo njegovo uspešno izvajanje: na ravni Komisije razmere v gozdarskem sektorju EU niso bile izrecno analizirane, da bi se utemeljil predlog za posebno finančno podporo za povečanje gospodarske vrednosti gozdov v zasebni lasti ali v lasti občin. Poleg tega v pravnih določbah niso bile opredeljene ključne značilnosti ukrepa, zlasti pojma "gospodarska vrednost gozdov" in "gozdna posest". Poleg tega so države članice zelo različno določile, nad katero velikostjo gozdne posesti je treba zanjo pripraviti načrt za gospodarjenje.

VIII. Na ravni držav članic potrebe niso bile ustrezno opisane v PRP in več držav članic je nehalo izvajati ukrep ali pa je večino dodeljenih sredstev preusmerilo v korist drugih ukrepov.

IX. Sodišče je prav tako ugotovilo, da izvajanje v določenih vidikih ni bilo ustrezno: odvisno od pristopa države članice številni projekti, ki so bili pozneje financirani, niso skladni z določbami ukrepa. Poleg tega so države članice z ukrepom 122 podpirale operacije, ki ne ustrezajo ciljem ukrepa in bi jih bilo primerneje financirati z drugimi ukrepi, ki imajo drugačne zahteve za upravičenost in drugačne, običajno nižje, stopnje financiranja. Ker vse naložbe same po sebi ne povečujejo gospodarske vrednosti gozdov, se stopnja povezanosti dodeljene pomoči in možnega povečanja gospodarske vrednosti gozda razlikuje glede na vrsto naložbe.

X. Sodišče meni, da se uspešnost podpore ni ustrezno ocenjevala: države članice pred naložbami in po njih niso ugotovile vrednosti gozdnih zemljišč niti niso tega zahtevale od upravičencev.

XI. Kar zadeva spremljanje, CMEF ni ustrezen za oce- njevanje učinka finančne podpore iz ukrepa 122, ker s kazalniki smotrnosti in vprašanji pri vrednotenju, ki se uporabljajo pri CMEF, ni mogoče ugotoviti, ali so financirane naložbe povečale gospodarsko vrednost gozdov, v katerih so bile izvedene.

XII. Sodišče je ugotovilo, da je le nekaj revidiranih projektov zelo povečalo gospodarsko vrednost gozdov, bodisi s povečanjem vrednosti zemljišča (gradnja gozdnih vlak in cest) ali vrednosti sestojev (gozdnogojitvene dejavnosti, kot je obrezovanje ali redčenje).

XIII. Sodišče ob upoštevanju navedenih zaključkov in predloga, da se revidirana podpora v naslednjem programskem obdobju 2014–2020 ohrani, priporoča, naj:

- Komisija:

(i) opredeli in oceni potrebe EU glede povečanja gospodarske vrednosti gozdov;

(ii) jasno opredeli ključne značilnosti, ki bi zagotovile, da je podpora EU ciljno usmerjena v reševanje teh potreb in tako ustvarja dodano vrednost EU;

- države članice:

(i) v svojih PRP ustrezno opišejo specifične gospodarske potrebe in priložnosti za različne vrste gozdnih površin in upravičencev;

(ii) izboljšajo gospodarjenje z gozdovi z zagotavlja- njem priprave načrtov za gospodarjenje z gozdovi za večino gozdnih posesti in spodbujanjem certificiranja gozdnih površin;

- države članice:

(i) določijo ustrezne zahteve, da zagotovijo doslednost podpore gozdarstvu v okviru politike razvoja podeželja, njeno skladnost z določbami o državni pomoči ter njeno čim večjo učinkovitost;

(ii) uvedejo ustrezne postopke za zagotovitev, da je podpora dejansko uspešna pri povečevanju gospodarske vrednosti gozdnih površin, na katerih so bile izvedene naložbe;

- Komisija izboljša svoje spremljanje ukrepa, da zagotovi, da ga države članice izvajajo v skladu s specifičnimi zastavljenimi cilji. Konkretno naj države članice od upravičencev zahtevajo, naj pred izvedbo podprtih naložb in po njej predložijo podrobne podatke o vrednosti njihovih gozdnih površin, od organov upravljanja pa, naj te vrednosti potrdijo.

UVOD

GOZDARSTVO V EU

1. Skupna površina gozdov in drugih gozdnih zemljišč v EU znaša 177,8 milijona hektarjev, kar je približno 40 % skupne površine zemljišč EU in podobno površini zemljišč, ki se uporabljajo za kmetijstvo (183,9 milijona hektarjev). [1] Gozdna zemljišča v Nemčiji, Španiji, Franciji, na Finskem in Švedskem so skupno predstavljala več kot tri petine takih zemljišč v EU. V diagramu 1 sta prikazani porazdelitev gozdnih zemljišč v EU in njihova pomembnost glede na kmetijska zemljišča po posameznih državah članicah.

DIAGRAM 1

GOZDOVI IN DRUGA GOZDNA ZEMLJIŠČA V PRIMERJAVI S KMETIJSKIMI ZEMLJIŠČI V EU-27

+++++ TIFF +++++

Vir: Eurostat.

2. V letu 2009 je bil delež EU v svetovni proizvodnji lesa približno 12 % lesa s spravilom [2] 392,9 milijona m3 lesa iz svojih gozdov in gozdnih površin. Gozdarstvo, sečnja in spravilo lesa ter povezane storitvene dejavnosti zajemajo proizvodnjo lesa ter pridobivanje in nabiranje prosto rastočih gozdnih proizvodov. Gozdarstvo poleg okroglega industrijskega lesa [3] zagotavlja tudi les za energetske namene. V nekaterih regijah so lahko pomemben vir lokalnih prihodkov tudi nelesni gozdni proizvodi [4].

LASTNIŠTVO GOZDOV

3. V EU je približno 16 milijonov lastnikov zasebnih gozdov, zato ta kategorija predstavlja okoli 60 % lastništva gozdov v EU. Povprečna velikost zasebnih gozdnih posesti je 13 hektarjev, vendar je večina gozdov v zasebni lasti manjših od pet hektarjev. [5] Po ocenah imajo posamezniki in družine v lasti okoli 80 % gozdnih površin v zasebni lasti, preostalo pa je v lasti zasebnih ustanov in podjetij. [6] Površina gozdov v zasebni lasti se je v zadnjih letih povečala in še narašča, v glavnem zaradi pogozdovanja kmetijskih zemljišč, v Vzhodni Evropi pa tudi zaradi privatizacije nekoč nacionaliziranih gozdnih zemljišč. [7]

4. Po drugi strani je okoli 40 % gozdnih površin v EU v javni lasti, in sicer v lasti nacionalnih, regionalnih ali deželnih organov, podjetij v državni lasti in občin. Občinski gozdovi po ocenah pokrivajo manj kot 15 % skupne površine gozdov v javni lasti [8]. Gozdne površine v javni lasti so se med letoma 2000 in 2010 skupno zmanjšale za približno 3 %. Okoli 75 % gozdov v Bolgariji, na Češkem, v Grčiji in na Poljskem je v javni lasti. V diagramu 2 je prikazano razmerje med gozdovi v javni in zasebni lasti v vsaki državi članici [9].

DIAGRAM 2

LASTNIŠTVO GOZDOV V EU

+++++ TIFF +++++

Vir: Eurostat.

GOZDARSKA POLITIKA IN PODPORA EU: ZGODOVINSKO OZADJE

5. Do leta 1992 so bili ukrepi EU, namenjeni gozdarstvu, povezani s kmetijsko politiko. Takrat sta bili ključni prioriteti razvoj in izkoriščanje gozdarskih dejavnosti na kmetijah, da bi tistim, ki se ukvarjajo s kmetijstvom, ponudili dodatno dejavnost in dohodek. [10] Od leta 1992 podpora za gozdarstvo ni na voljo samo kmetom, ampak tudi drugim fizičnim osebam in lokalnim organom. [11]

6. Svet je leta 1998 v svoji resoluciji o gozdarski strategiji Evropske unije [12] določil strateški okvir za ukrepe, povezane z gozdovi, za podporo trajnostnemu gospodarjenju z gozdovi in večnamenski vlogi gozdov na podlagi usklajevanja gozdarskih politik držav članic in Unije.

7. Komisija je leta 2006 v sodelovanju z državami članicami pripravila "Akcijski načrt EU za gozdove" [13], ki naj bi zagotovil okvir za izvajanje ukrepov v zvezi z gozdovi na ravni Unije in držav članic. V njem je določeno, da lahko države članice spodbujajo naložbe za povečanje gospodarske vrednosti gozdov, da okrepijo konkurenčnost in gospodarsko sposobnost preživetja gozdarstva. [14]

POLITIKA RAZVOJA PODEŽELJA V OBDOBJU 2007–2013

8. Politika RP se izvaja v večletnih programskih obdobjih [15] in je osredotočena na tri osnovne cilje [16], imenovane "tematske osi", ki naj bi bili doseženi z nizom ukrepov finančne podpore:

izboljšanje konkurenčnosti kmetijskega in gozdarskega sektorja ("os 1");

izboljšanje okolja in podeželja ("os 2");

izboljšanje kakovosti življenja na podeželju in spodbujanje diverzifikacije podeželskega gospodarstva ("os 3").

Ukrepi razvoja podeželja, namenjeni gozdarskemu sektorju, so večinoma v okviru osi 1 in 2. [17]

UKREP 122: POVEČANJE GOSPODARSKE VREDNOSTI GOZDOV

9. Ukrep 122 "izboljšanje gospodarske vrednosti gozdov" [18] je edini ukrep, namenjen izključno gozdarstvu, določen v okviru osi 1 (izboljšanje konkurenčnosti kmetijskega in gozdarskega sektorja). Ukrep 122 je vključen v 49 programov razvoja podeželja, ki jih je pripravilo 17 držav članic [19]. Skupna podpora EKSRP, določena v programu za dejavnosti ukrepa 122, v obdobju 2007–2013 znaša 534,72 milijona EUR, medtem ko so plačila EKSRP znašala 137,13 milijona EUR (glej Prilogo I za podrobnosti o dodelitvi finančnih sredstev za ukrep 122 in površino gozdnih površin v zasebni lasti po državah članicah).

10. Odgovornost za dobro finančno poslovodenje proračunskih odhodkov za ukrep "povečanje gospodarske vrednosti gozdov" si delijo Komisija in države članice.

11. V okviru tega ukrepa se lahko dodeli finančna podpora EKSRP za naložbe v gozdove zasebnih lastnikov oziroma njihovih združenj ali občin oziroma njihovih združenj [20]. Podpora se ne dodeli za gozdove in druga gozdna zemljišča v lasti centralne ali regionalnih vlad, državnih podjetij, monarhije ali pravnih oseb, katerih najmanj 50 % kapitala je v lasti teh subjektov. [21] Po pričakovanjih bo ukrep koristil okoli 88000 lastnikom zasebnih ali občinskih gozdov. [22] Do 31. decembra 2011 je 15 držav članic odobrilo skupno 20662 naložbenih projektov.

12. V skladu s pravno podlago se operacije za povečanje "gospodarske vrednosti gozdov" nanašajo na naložbe na ravni gozdne posesti in lahko vključujejo naložbe v "opremo za sečnjo", medtem ko so dejavnosti, povezane z obnovo po končnem poseku, izključene iz podpore [23]. Naložbe morajo temeljiti na načrtih za gospodarjenje z gozdovi, kar velja za gozdne posesti nad določeno velikostjo, ki jo opredelijo države članice v svojih programih. Finančna podpora je omejena na 50 % zneska upravičene naložbe, na območjih z omejenimi možnostmi pa na 60 %. [24]

OBSEG REVIZIJE IN REVIZIJSKI PRISTOP

13. Revizija je bila osredotočena na zasnovo in izvajanje podpore razvoja podeželja v okviru ukrepa 122 "povečanje gospodarske vrednosti gozdov". Glavni cilj revizije je bil oceniti, ali se podpora za razvoj podeželja za povečanje gospodarske vrednosti gozdov upravlja učinkovito in uspešno.

14. Natančneje, revizija je bila osredotočena na naslednja vprašanja:

(a) Ali je ukrep ustrezno zasnovan?

(b) Ali se ukrep ustrezno izvaja?

(c) Ali se uspešnost ukrepa zadovoljivo ocenjuje?

15. V revizijo so bile zajete Komisija in izbrane države članice. Na ravni Komisije so bile revidirane zasnova ukrepa in njegove upravljavske dejavnosti, vključno z odobritvijo PRP, ki so jih predložile države članice, in sprem- ljanjem finančne podpore iz ukrepa. Na ravni držav članic je Sodišče opravilo revizijske obiske v Španiji (Galicija), Italiji (Toskana), na Madžarskem, v Avstriji in Sloveniji. Te države članice so imele več kot 50 % vseh odhodkov, prijavljenih za ukrep 122 v sedanjem programskem obdobju 2007–2013.

16. Revizijsko delo je zajemalo pogovore s pristojnimi organi upravljanja, pregled PRP ter relevantne nacionalne ali regionalne zakonodaje in postopkov, zlasti tistih za izbiranje naložbenih projektov. V vzorcu je bilo 50 podprtih projektov, ki so bili obiskani na kraju samem, da so se preverili učinki naložb (za podrobnosti glej Prilogo II).

17. Sodišče je poleg tega poslalo vprašalnike dvema državama članicama, ki se nista odločili za izvajanje ukrepa, čeprav imata zelo pomemben gozdarski sektor (Finska in Švedska), in trem državam članicam, ki do konca leta 2010 niso prijavile nobenih odhodkov ali pa zelo nizke, čeprav so na začetku v okviru ukrepa načrtovale visoke zneske odhodkov (Bolgarija, Grčija in Romunija).

OPAŽANJA

VELIKE SLABOSTI V ZASNOVI UKREPA

SLABOSTI V CELOTNI UTEMELJITVI UKREPA

18. Med revizijo je bilo preučeno, ali sta bila zasnova ukrepa in njegov predlog ustrezno utemeljena.

19. V uvodnih izjavah uredbe [25] je navedeno, da imajo zasebni gozdovi v gospodarski dejavnosti podeželskih območij pomembno vlogo, zato je pomoč EU velikega pomena za izboljšanje in širjenje njihove gospodarske vrednosti, povečanje diverzifikacije proizvodnje in krepitev tržnih priložnosti v sektorjih, kot je na primer sektor obnovljivih virov energije, ob ohranjanju trajnostnega gospodarjenja in večnamenske vloge gozdov. V uvodnih izjavah uredbe gozdovi v lasti občin niso izrecno omenjeni.

20. Med revizijo ni bila odkrita nobena izrecna analiza SWOT [26], ki bi jo v zvezi s stanjem gozdarskega sektorja na ravni EU opravila Komisija in s katero bi bil utemeljen predlog za posebno finančno podporo za povečanje gospodarske vrednosti gozdov v zasebni lasti in v lasti občin ali v kateri bi bil opredeljen javni interes, na katerega naj bi se odzvala takšna podpora.

21. Za utemeljitev ukrepa 122 so se službe Komisije pozneje sklicevale na mnenja in poročila stalnega odbora za gozdarstvo [27], ki so bila po njihovem mnenju utemeljitev predloga ukrepa 122. Vendar ni bilo nobeno od teh mnenj Komisiji na voljo, preden je svoj predlog o podpori za razvoj podeželja iz EKSRP [28] predložila Svetu, kar kaže na pomanjkanje potrebne priprave.

22. Občine so lahko v nekaterih primerih odgovorne za gospodarjenje z gozdovi v lasti drugih lokalnih organov. V Toskani, na primer, je bilo gospodarjenje z regionalnimi gozdovi preneseno z regije na občine, čeprav v praksi za občine ni bilo razlike med gospodarjenjem z njihovimi gozdovi in gospodarjenjem z regionalnimi gozdovi, ki so jih dobile v upravljanje. Ukrepa 122 ni bilo mogoče uporabiti za regionalne gozdove, kar nakazuje na nedoslednosti v ukrepu.

KLJUČNE ZNAČILNOSTI NISO DOVOLJ DOBRO OPREDELJENE

GOSPODARSKA VREDNOST GOZDOV

23. V uredbah ni opredeljen pojem "gospodarska vrednost gozdov", ki naj bi jo povečal ukrep 122, čeprav je jasna opredelitev bistvena za oceno, ali so financirani projekti dejansko povečali gospodarsko vrednost gozdov, ki so prejeli podporo iz sheme, ali ne [29] (glej odstavek 49). Po Eurostatu [30] zajema gospodarska vrednost gozda v bistvu vrednost zemljišča in vrednost lesne zaloge, ki raste v njem. Ker pa je za obe vrednosti najbolj objektivno orodje merjenja tržna vrednost, so lahko tržne vrednosti gozdnih parcel zelo različne, odvisno od dejavnikov, kot so proizvodna sposob- nost zemljišča, sestava drevesnih vrst, starost sestoja, lokacija, dostop in drugi dejavniki. Poleg tega takšne vrednosti niso zlahka dostopne.

VELIKOST GOZDNE POSESTI V PRIMERJAVI S PREJETO PODPORO

24. V skladu s pravno podlago se operacije za povečanje gospodarske vrednosti gozdov nanašajo na naložbe na ravni gozdne posesti, vendar pojem "gozdna posest" ni podrobneje opredeljen. V skladu z opredelitvijo Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UNECE), pomeni "posest" eno ali več gozdnih parcel in druga gozdna zemljišča, ki sestavljajo eno samo enoto z vidika gospodarjenja ali izkoriščanja [31]. Sodišče glede na navedeno meni, da bi bilo treba podporo prilagoditi specifičnim potrebam upravičenca ob upoštevanju velikosti njegove gozdne posesti. Med revizijo je bilo odkritih več primerov (Madžarska in Slovenija), ko je bila podpora plačana za nakup nove mehanizacije in opreme, ki sta presegali vsako možno uporabo s strani upravičenca na njegovi gozdni posesti (npr. glej odstavek 33) [32].

VELIKOST UPRAVIČENCA

25. V skladu s pravno podlago podpora v gozdarskem sektorju ne sme imeti nobenega negativnega vpliva na konkurenco [33]. Za druge gozdarske ukrepe (kot so komponenta za gozdarstvo v ukrepu 123 [34]) je podpora omejena na mikro-podjetja [35]. Ker takšen pogoj za ukrep 122 ni predviden, bi lahko pomanjkanje preventivnih omejitev pri velikosti, glavni gospodarski dejavnosti ali pravnem statusu upravičenca okrepilo tržni položaj velikih podjetij [36].

NAČRTI ZA GOSPODARJENJE Z GOZDOVI

26. V skladu s pravno podlago naložbe temeljijo na načrtih za gospodarjenje z gozdovi, kar velja za gozdne posesti nad določeno velikostjo, ki jo opredelijo države članice v svojih programih. [37] Z revizijo je bilo ugotovljeno, da so države članice zelo različno določile, nad katero velikostjo gozdnih posesti je treba zanje pripraviti načrt za gospodarjenje, in da je bilo v eni državi članici (Avstrija) 99 % lastnikov zasebnih gozdov oproščenih te obveznosti [38].

SPRAVILO IN OBNOVA PO KONČNEM POSEKU

27. V skladu s pravnimi določbami [39] se podprte operacije za povečanje gospodarske vrednosti gozdov nanašajo na naložbe na ravni gozdne posesti in lahko vključujejo naložbe v opremo za sečnjo, medtem ko so dejavnosti, povezane z obnovo po končnem poseku, izključene iz podpore. Sodišče meni, da ni skladno po eni strani podpirati naložb v opremo za sečnjo, po drugi pa iz podpore izključiti obnovo po končnem poseku.

PRI REVIDIRANIH PROGRAMIH JE BILA PRVOTNA ANALIZA PRED SPREJETJEM PROGRAMA NEUSTREZNA

28. EKSRP se v državah članicah izvaja prek PRP, ki morajo vsebovati predhodno vrednotenje in analizo razmer z vidika prednosti, slabosti in opredeljenih potreb ter strategijo, izbrano za reševanje teh potreb in optimizacijo dodeljevanja virov.

29. V PRP petih obiskanih držav članic [40] ali regij se je opredelitev potreb, v obsegu, v katerem je bila opravljena, nanašala na gozdarski sektor kot celoto, zato je težko ugotoviti povezave med posameznimi potrebami in ukrepi.

30. Med revizijo je bilo odkrito, da takšne potrebe v PRP na splošno niso bile dobro opisane (glej okvir 1). Zlasti ni bilo zadostne analize in utemeljitve prioritet pri različnih vrstah gozdnih površin in upravičencev. Poleg tega je bil zahtevani opis gospodarskih možnosti določen le na splošno ali pa sploh ni bil predstavljen.

OKVIR 1

PRIMERA NEJASNE OPREDELITVE POTREB V PRP DRŽAV ČLANIC

V Sloveniji je bila kot slabost v gozdarskem sektorju ugotovljena opredeljena nizka naložbena zmogljivost, vendar ni bilo nobene ločene analize potreb glede vrste upravičencev, ne glede na to, ali so bila to podjetja, ki so pravne osebe, ali fizične osebe. Posledično je Sodišče ugotovilo, da so lahko precejšnje zneske javne podpore prejela tudi gozdna podjetja z visoko naložbeno zmogljivostjo.

V Avstriji PRP ne določa, katere slabosti v gozdarskem sektorju naj bi ukrep odpravil. Čeprav je v PRP kvantitativna ocena površin, ki jim je namenjena podpora, ni pojasnjeno, zakaj je za te površine potrebno javno financiranje.

31. Komisija je odobrila programe razvoja podeželja, čeprav v njih niso bile opredeljene nobene specifične potrebe lastnikov zasebnih gozdov po finančni podpori za povečanje gospodarske vrednosti njihovih gozdov.

32. Bolgarija, Romunija in Grčija kljub temu, da so načrtovale velike finančne zneske, do konca leta 2011 niso prijavile nobenih odhodkov (Grčija in Romunija) ali pa zelo majhne zneske (Bolgarija). Te države članice so Sodišče obvestile, da so se njihovi organi upravljanja odločili, da finančne zneske, načrtovane za ukrep 122, prenesejo v druge ukrepe (Bolgarija je prenesla okoli 80 %, Romunija pa okoli 33 % prvotno načrtovanih zneskov), da ukrep izvedejo pozneje v programskem obdobju ali pa celo, da ga ukinejo (Grčija).

VELIKE SLABOSTI V IZVAJANJU GLEDE NA ZASTAVLJENE CILJE

PRIMERI JAVNE PODPORE SO BILI NESORAZMERNO VISOKI GLEDE NA DEJANSKE POTREBE

33. V zvezi z razmerjem med velikostjo gozdnih površin, ki so jih prijavili vložniki, in stopnjo dodeljene javne podpore, je bilo med revizijo ugotovljeno, da so določene države članice (Madžarska in Slovenija) sicer določile relativno visoke zgornje meje za javno podporo [41], vendar niso določile nobene sorazmernosti med velikostjo gozdnih površin, ki so jih prijavili vložniki, in stopnjo javne podpore, ki jo je bilo mogoče dodeliti. V eni državi članici (Slovenija) je bila upravičencu, ki je prijavil tri hektarje gozdnih zemljišč, odobrena naložba v višini 1,1 milijona EUR za nakup nove mehanizacije in opreme za sečnjo in spravilo lesa ter je prejel 375000 EUR iz EKSRP. Druga država članica (Avstrija) je do leta 2009 financirala naložbe upravičencev, ki niso bili lastniki gozdov, v predelavo biomase, ne da bi od njih zahtevala prijavo specifične gozdne površine; enemu upravičencu je bil, na primer, ne da bi prijavil gozdno površino, odobren projekt v višini 132000 EUR in je prejel 17000 EUR iz EKSRP.

34. Na Madžarskem pa so organi upravljanja leta 2010 spremenili zahteve za upravičenost tako, da je postala podpora sorazmerna z velikostjo registriranih gozdnih površin, pomoč pa omejena na največ 115500 EUR.

NALOŽBE NISO BILE OBRAVNAVANE V SKLADU Z DOLOČBAMI UKREPA

35. Čeprav se lahko podpora iz ukrepa 122 zagotovi samo za naložbe, so bili med revizijo ugotovljeni primeri podpore, dodeljene za netrajnostno blago, kot so potrošni material (Toskana) [42] in poslovni stroški (Avstrija) [43]. Sodišče meni, da nakup takšnega netrajnostnega blaga na splošno ni naložba. Podobno se tudi poslovni stroški ne morejo šteti za naložbe.

36. V določenih državah članicah (Madžarska in Slovenija, glej Prilogo II) ni bilo zahteve, da morajo biti upravičenci lastniki ali najemniki gozdov, v katerih je lahko uporabljajo stroje, za katere je bila dodeljena pomoč. Naložb, ki so jih izvedli pogodbeniki/izvajalci storitev, ni mogoče obravnavati kot namenjene izključno za specifično gozdno posest in jih zato ni mogoče šteti za upravičene v skladu z veljavno uredbo (glej odstavek 24).

NEKATERE DEJAVNOSTI, FINANCIRANE IZ UKREPA 122, BI BILO BOLJE FINANCIRATI IZ DRUGIH UKREPOV EKSRP

37. Podpora iz EKSRP se izvaja prek številnih ukrepov, med katerimi se zagotavlja usklajenost [44]. Glede na razliko v najvišji možni stopnji pomoči, ki se lahko dodeli v okviru posameznih ukrepov, financiranje operacije iz enega ali drugega ukrepa ni proračunsko nevtralno [45]. Navesti je treba, da med revizijo ni bil odkrit noben primer dvojnega financiranja iste operacije.

38. So pa bili odkriti primeri naložb, podprtih iz ukrepa 122, ki bolje ustrezajo namenu ukrepa 121 "posodabljanje kmetijskih gospodarstev", s katerim se podpirajo naložbe v kmetijska gospodarstva za izboljšanje njihove splošne smotrnosti. Na Madžarskem je bil, na primer, iz ukrepa 122 financiran nakup kmetijske mehanizacije. V Toskani so bili iz ukrepa 122 financirani nakup opreme za sušenje gojenih kostanjev, obnova kmetijskih poslopij zunaj gozdnih zemljišč, ki se v sezoni nabiranja kostanjev uporabljajo za njihovo prebiranje in začasno skladiščenje, ter prenova kmetijskih poslopij za hranjenje orodja in strojev.

39. V Italiji, na Madžarskem in v Sloveniji so prejela gozdarska podjetja podporo za nakup mehanizacije za izvajanje operacij, v katerih se les upo- rablja kot surovina pred industrijskim razrezom na žagi (sečnja, lupljenje, razrez, prevoz), ali operacij obdelave (pridobivanje lesnih sekancev, sekanje lesa, proizvodnja desk in palet). V Avstriji sta se podpirali gradnja skladišč in sušilnic za les ter nakup zabojnikov za prevoz. Sodišče meni, da te naložbe niso toliko v skladu s cilji ukrepa 122, ampak bolj s cilji ukrepa "dodajanje vrednosti gozdarskim proizvodom" (ukrep 123), saj se naložbe nanašajo na les, spravljen iz gozda, in ne na gozd, ki je sestavljen iz rastočega drevja.

VSE NALOŽBE SAME PO SEBI NE POVEČUJEJO GOSPODARSKE VREDNOSTI GOZDOV

40. Med revizijo je bilo ugotovljeno, da je mogoče večino naložb, podprtih iz ukrepa, združiti v dve kategoriji, in sicer gozdarsko delo in mehanizacija. Sodišče meni, da v prvem primeru (redčenje, obrezovanje itd.) takšna dela na splošno povečujejo tržno vrednost gozdnih sestojev: proizvodnja kakovostnega lesa je strogo povezana z gostoto dreves, ki se izboljšuje z redčenjem, obrezovanje pa je namenjeno zmanjšanju števila grč v gradbenih deskah, kar povečuje njihovo tržno vrednost (glej okvir 2).

OKVIR 2

PRIMER UČINKOV GOZDARSKIH DEL, FINANCIRANIH IZ UKREPA 122 (LEVO), V PRIMERJAVI Z GOZDNIMI POVRŠINAMI BREZ VSAKE SKRBI ZA GOZD (DESNO)

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

41. Glede naložb v mehanizacijo Sodišče meni, da sam nakup stroja, ki ga je mogoče uporabiti na gozdni, pa tudi drugih površinah, kot so kmetijske, sam po sebi ne pomeni povečanja vrednosti katere koli specifične gozdne površine, ki je v lasti lastnika mehanizacije. Sodišče je med svojimi revizijskimi obiski ugotovilo, da veliko lastnikov gozdov opravlja tudi kmetijsko dejavnost in da je bila v številnih primerih iz ukrepa 122 financirana mehanizacija, kot so tovornjaki, kmetijski traktorji, plugi, brane, trosilniki gnojil, kopači itd., ki jo je mogoče uporabljati tudi za kmetijske namene (glej okvir 3).

OKVIR 3

PRIMERI KMETIJSKE MEHANIZACIJE, FINANCIRANE IZ UKREPA 122

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

USPEŠNOST PODPORE SE NI ZADOVOLJIVO OCENJEVALA

KAZALNIKI NE MERIJO USTREZNO DOSEGANJA OPERATIVNIH CILJEV

42. V skladu z zakonodajo [46] so Komisija in države članice skupaj pripravile "okvir skupnega spremljanja in vrednotenja" (CMEF). V uredbi je določeno, da se napredek, učinkovitost in uspešnost programov razvoja podeželja glede na njihove cilje merijo s kazalniki, ki se nanašajo na izhodiščno stanje ter na finančno izvajanje, izložke, rezultate in učinek programov [47].

43. Komisija je za ukrep 122 izdala smernice, v katerih je kot kazalnika izložkov določila "število gozdarskih gospodarstev, ki so prejela naložbeno pomoč" in "celotni obseg naložb", kot kazalnika rezultatov pa "število gospodarstev […], ki vpeljujejo nove proizvode in/ali nove tehnologije" ter "zvišanje bruto dodane vrednosti pri podprtih gospodarstvih".

44. Sodišče opaža, da ti kazalniki izložkov ne merijo doseganja nobenega operativnega cilja, kar je neizogibna posledica dejstva, da cilji za ta ukrep niso bili jasno opredeljeni.

VPRAŠANJA ZA OCENJEVANJE POVEČANJA GOSPODARSKE VREDNOSTI GOZDOV BI MORALA BITI BOLJE USMERJENA

45. CMEF prav tako določa, da morajo leta 2010 neodvisni ocenjevalci izvesti vmesno vrednotenje. Vprašanja pri vrednotenju ukrepa 122 se nanašajo na diverzifikacijo proizvodnje [48], zagotavljanje boljšega dostopa do trga in boljšega tržnega deleža, trajnostno gospodarjenje z gozdovi in konkurenčnost gozdnih posesti.

46. Sodišče meni, da nobeno od teh vprašanj ne omogoča izčrpno oceniti, ali je ukrep prinesel kakršno koli povečanje gospodarske vrednosti gozda. Vprašanja, povezana s tržnim deležem in konkurenčnostjo gozdnih posesti niso relevantna za oceno smotrnosti ukrepa na tistih posestih upravičencev, ki ne izvajajo komercialne dejavnosti. Poleg tega se poročila o vrednotenju na splošno sklicujejo na odgovore upravičencev na vprašalnike v okviru vrednotenja ali pa navajajo globalne statistične podatke o gozdarskem sektorju ter ne vsebujejo nobenih konkretnih informacij o učinkih ukrepa 122 na gospodarsko vrednost gozdov.

VREDNOST GOZDNIH POVRŠIN PRED NALOŽBO IN PO NJEJ NI BILA UGOTOVLJENA

47. Med revizijo je bilo ugotovljeno, da nobena od držav članic ali regij, obiskanih med revizijo, ni uvedla ustreznih postopkov za ugotavljanje učinka dejavnosti, sofinanciranih iz EKSRP, na gospodarsko vrednost gozdnih površin (gozdna zemljišča in sestoji) niti ni od upravičencev zahtevala, da to navedejo. Vrednost gozdnih površin pred naložbo ni bila ugotovljena in primerjana s stanjem po naložbah, financiranih iz ukrepa. Ker ni takšnih ocen vrednosti, ki niso zlahka dostopne, je težko ugotoviti, ali so bili cilji ukrepa doseženi.

VELIKO REVIDIRANIH PROJEKTOV NI BILO PREVEČ USPEŠNIH

48. Sodišče je pri 50 projektih, revidiranih med revizijskimi obiski, ocenilo, ali so dosegli cilje ukrepa (povečanje gospodarske vrednosti gozdov).

49. Sodišče je ugotovilo, da jih je le nekaj povečalo gospodarsko vrednost gozdov, bodisi s povečanjem vrednosti zemljišč (gradnja gozdnih vlak in cest) ali vrednost sestojev (gozdnogojitvene dejavnosti, kot sta obrezovanje ali redčenje). Pri drugih projektih Sodišče ni našlo zadostnih dokazov o njihovi relevantnosti ali o pomembnosti njihovega prispevka k povečanju vrednosti gozdov, saj so se nanašali na:

(a) kmetijstvo (gojenje kostanja [49], pašniki, površine, posejane s panjevcem kratke rotacije, kmetijska mehanizacija, kmetijska poslopja),

(b) predelavo in trženje lesa (oprema za izdelavo lesnih sekancev za gorivo in naknadno sušenje ali žaganje lesa, skladišča, zabojniki za prevoz) in

(c) poslovne stroške za proizvodnjo lesa (spravilo, izdelava lesnih sekancev in nadaljnjo sušenje, potrošni material, kot so delovna obleka, obutev in rokavice).

PROGRAMSKO OBDOBJE 2014–2020

50. Komisija je oktobra 2011 predstavila predlog uredbe o podpori za razvoj podeželja za programsko obdobje 2014–2020 [50]. V njem je predlagala, naj se podpora za naložbe, "povezane z izboljšanjem gospodarske vrednosti gozdov" […] "dodeli zasebnim lastnikom gozdov, občinam in njihovim združenjem" [51]. Naložbe se izvajajo na ravni gozdne posesti ter lahko vključujejo naložbe za tlom in virom prijazno mehanizacijo in prakse za sečnjo in spravilo lesa.

51. Tudi v tem predlogu ni navedeno, zakaj so v določbi omenjeni zasebni lastniki na splošno, ne pa posamezne kategorije lastnikov ali specifične razmere posameznih zasebnih lastnikov.

52. Sodišče v svojem mnenju št. 1/2012 ugotavlja, da kljub temu, da mora v skladu s predlogom uredbe en ukrep urejati vse vrste podpore za gozdarske naložbe in so vsi ustrezni podukrepi navedeni samo v enem členu [52], vsak podukrep še naprej urejajo posebne zahteve in določbe.

53. Sodišče meni, da bodo težave, izpostavljene v tem poročilu, prisotne tudi v naslednjem programskem obdobju, če bo predlog Komisije sprejet brez vsakih sprememb.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

54. Specifični ukrep 122 "povečanje gospodarske vrednosti gozdov" je bil uveden v programskem obdobju 2007–2013. Sodišče je med revizijo odkrilo pomanjkljivosti v zasnovi, izvajanju in spremljanju ukrepa. Zato je prišlo do zaključka, da Komisija in države članice niso učinkovito in uspešno upravljale revidiranih vidikov podpore za povečanje gospodarske vrednosti gozdov. Sodišče zlasti ob upoštevanju predloga, da se takšna podpora v naslednjem programskem obdobju 2014–2020 ohrani, podaja v nadaljevanju navedena priporočila.

Velike slabosti v zasnovi ukrepa

55. Sodišče je med revizijo odkrilo slabosti v zasnovi ukrepa, ki močno ovirajo njegovo uspešno izvajanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju.

56. Komisija ni izrecno analizirala razmer v gozdarskem sektorju na ravni EU, da bi utemeljila predlog za posebno finančno podporo za povečanje gospodarske vrednosti gozdov v zasebni lasti in v lasti občin, niti ni opre- delila javnega interesa, na katerega naj bi se odzvala takšna podpora (odstavki 18–22).

57. V pravnih določbah niso bile opredeljene ključne značilnosti ukrepa, namreč pojma "gospodarska vrednost gozdov" in "gozdna posest". Poleg tega ni bilo nobenih posebnih pogojev v zvezi z velikostjo, glavno gospodarsko dejavnostjo ali pravnim statusom potencialnih upravičencev, da bi se preprečila tveganja potencialnega izkrivljanja konkurence (odstavki 23 do 25).

58. Države članice so zelo različno določile, nad katero velikostjo gozdnih posesti je zanje treba pripraviti načrt za gospodarjenje, in sicer od minimalne velikosti, določene za povečanje gozdnih površin, za katere veljajo načrti za gospodarjenje z gozdovi, do tako visokega praga, da je v praksi v eni državi članici (Avstrija) to pomenilo, da je bilo 99 % lastnikov zasebnih gozdov oproščenih te obveznosti (odstavek 26).

59. Tudi države članice v svojih PRP niso ustrezno opisale potreb. Med revizijo je bilo ugotovljenih več primerov neustrezne prvotne analize specifičnih potreb v zvezi z ukrepom ali pa se ta ukrep ni odzival na nobene specifične ali nujne potrebe v državah članicah (odstavki 28 do 31). Več držav članic je nehalo izvajati ukrep ali pa je večino do- deljenih sredstev prerazporedilo v korist drugih ukrepov (odstavek 32).

PRIPOROČILO 1

Komisija naj:

- opredeli in oceni potrebe EU glede povečanja gospodarske vrednosti gozdov;

- jasno opredeli ključne značilnosti, ki bi zagotovile, da je podpora EU ciljno usmerjena v reševanje teh potreb in tako ustvarja dodano vrednost EU.

PRIPOROČILO 2

Države članice naj:

- v svojih PRP ustrezno opišejo specifične gospodarske potrebe in priložnosti za različne vrste gozdnih površin in upravičencev;

- izboljšajo gospodarjenje z gozdovi z zagotavljanjem priprave načrtov za gospodarjenje z gozdovi za večino gozdnih posesti in spodbujanjem certificiranja gozdnih površin.

VELIKE SLABOSTI V IZVAJANJU GLEDE NA ZASTAVLJENE CILJE

60. Med revizijo so bile ugotovljene številne slabosti v izvajanju ukrepa (odstavki 33 do 41). Zato je Sodišče prišlo do zaključka, da izvajanje v določenih vidikih ni bilo ustrezno.

61. Zlasti je odkrilo primere, kjer je bila javna podpora nesorazmerno visoka v primerjavi z dejanskimi potrebami (odstavki 33 do 34). Odvisno od pristopa države članice, veliko pozneje financiranih projektov ni skladnih z določbami ukrepa, tako so bili na primer ugotovljeni primeri, ko je bila podpora dodeljena za potrošni material in poslovne stroške ter ko se je s podporo dejansko podpirala sečnja (odstavki 35 do 36). Poleg tega so države članice z ukrepom 122 podpirale operacije, ki ne ustrezajo ciljem ukrepa in bi jih bilo primerneje financirati z drugimi ukrepi z drugačnimi zahtevami za upravičenost in drugačnimi, običajno nižjimi, stopnjami financiranja (odstavki 37 do 39).

62. Vse naložbe same po sebi ne povečujejo gospodarske vrednosti gozdov. Pripadajoča povezava med dodeljeno pomočjo in možnim izboljšanjem gospodarske vrednosti gozda je bila različna glede na vrsto naložbe (odstavki 40 do 41).

PRIPOROČILO 3

Države članice naj:

- določijo ustrezne zahteve, da zagotovijo doslednost podpore gozdarstvu v okviru politike razvoja podeželja in njeno skladnost z določbami o državni pomoči ter njeno čim večjo uspešnost;

- uvedejo ustrezne postopke, da zagotovijo uspešnost podpore v smislu, da dejansko povečuje gospodarsko vrednost gozdnih površin, na katerih so bile izvedene naložbe.

Uspešnost podpore se ni zadovoljivo ocenjevala

63. Sodišče po reviziji meni, da so ocenjevanje uspešnosti podpore ovirale pomembne pomanjkljivosti.

64. CMEF ni ustrezen za ocenjevanje učinka finančne podpore iz ukrepa 122, ker kazalniki smotrnosti in vprašanja pri vrednotenju, ki se uporabljajo pri CMEF, ne omogočajo ugotoviti, ali so financirane naložbe povečale gospodarsko vrednost gozdov, v katerih so bile izvedene (odstavki 42 do 46).

65. Države članice niso ugotovile vrednosti gozdnih zemljišč pred naložbami in po njih, niti niso tega zahtevale od upravičencev. Pomanjkanje ocen na ravni držav članic ali regionalni ravni o uspešnem povečanju vrednosti gozdov, v katerih so bile izvedene podprte dejavnosti, ovira oceno doseganja glavnega cilja projekta in zato tudi oceno uspešnosti podpore (odstavek 47).

66. Sodišče je ugotovilo, da je le nekaj revidiranih projektov povečalo gospodarsko vrednost gozdov, in sicer bodisi s povečanjem vrednosti zemljišča (gradnja gozdnih vlak in cest) ali vrednosti sestojev (gozdnogojitvene dejavnosti, kot je obrezovanje ali redčenje).

PRIPOROČILO 4

Komisija naj izboljša svoje spremljanje ukrepa, da zagotovi, da ga države članice izvajajo v skladu s specifičnimi zastavljenimi cilji. Konkretno naj države članice od upravičencev zahtevajo, naj pred izvedbo podprtih naložb in po njej predložijo podrobne podatke o vrednosti njihovih gozdnih površin, od organov upravljanja pa, da te vrednosti potrdijo.

To poročilo je sprejel senat I, ki ga vodi g. Ioannis SARMAS, član Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na svojem zasedanju 12. junija 2013.

Za Računsko sodišče

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Predsednik

[1] GD za kmetijstvo in razvoj podeželja, Kmetijstvo v Evropski uniji – Statistične in gospodarske informacije za leto 2011, marec 2012.

[2] Spravilo je skupni izraz za obseg pridobivanja lesa iz gozdov.

[3] "Okrogli industrijski les" je ves les, spravljen iz gozda, ki se ne uporablja za energetske namene.

[4] Gozdovi so vir gozdnih proizvodov, vključno s smolo, taninom, krmo, zdravilnimi rastlinami, jagodičevjem, oreški, koreninami, gobami, semeni in medom.

[5] GD za kmetijstvo in razvoj podeželja, enota H4, Report on the implementation of forestry measures under the rural development Regulation 1698/2005 for the period 2007–2013 (poročilo o izvajanju gozdarskih ukrepov v okviru uredbe o razvoju podeželja 1698/2005 za obdobje 2007–2013), marec 2009. Drug vir navaja, da je v devetih anketiranih državah članicah 61 % vseh zasebnih gozdnih posesti manjših od 1 hektarja, 86 % vseh posesti pa sodi v velikostne razrede do 5 hektarjev (Prospects for market supply of wood and other forest products from areas with fragmented forest-ownership structures – Final study report (možnosti za tržno dobavo lesa in drugih gozdnih proizvodov z območij z razdrobljeno strukturo lastništva gozdov – poročilo o končni študiji), Univerza BOKU, Dunaj, 2010).

[6] Ministrska konferenca o varstvu gozdov v Evropi (MCPFE), enota za zvezo Varšava, UNECE, FAO, State of Europe’s forests 2007. The MCPFE report on sustainable forest management in Europe (stanje evropskih gozdov v letu 2007 – poročilo MCPFE o trajnostnem gospodarjenju z gozdovi v Evropi), Varšava, 2007, str. 81.

[7] UNECE, FAO, Geneva timber and forest study paper 20. European forest sector outlook study (ženevska študija o lesu in gozdu – študija o prihodnosti evropskega gozdarskega sektorja), Ženeva, 2005, str. 115.

[8] Ministrska konferenca o varstvu gozdov v Evropi (MCPFE), enota za zvezo Varšava, UNICE, FAO, Stanje evropskih gozdov v letu 2007. State of Europe’s forests 2007. The MCPFE report on sustainable forest management in Europe (poročilo MCPFE o trajnostnem gospodarjenju z gozdovi v Evropi), Varšava, 2007, na str. 81 navaja, da je največji del javnih gozdov v državni lasti (85 %), preostali del pa večinoma v lasti mest, občin in deželnih vlad.

[9] Malta nima gozdnih zemljišč.

[10] Uredba Sveta (EGS) št. 4256/88 z dne 19. decembra 1988 o izvajanju Uredbe (EGS) št. 2052/88 v zvezi z Usmerjevalnim oddelkom Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) (UL L 374, 31.12.1988, str. 25), Uredba Sveta (EGS) št. 1610/89 z dne 29. maja 1989 o izvajanju Uredbe (EGS) št. 4256/88 v zvezi s shemo za razvoj in optimalno rabo gozdnate pokrajine na podeželskih območjih v Skupnosti (UL L 165, 15.6.1989, str. 3), Uredba Sveta (EGS) št. 2328/91 z dne 15. julija 1991 o izboljšanju učinkovitosti kmetijskih struktur (UL L 218, 6.8.1991, str. 1).

[11] Uredba Sveta (EGS) št. 2080/92 z dne 30. junija 1992 uvedbi programa pomoči Skupnosti za gozdarske ukrepe v kmetijstvu (UL L 215, 30.7.1992).

[12] Resolucija Sveta z dne 15. decembra 1998 o gozdarski strategiji Evropske unije (UL C 56, 26.2.1999, str. 1).

[13] COM(2006) 302 final z dne 15. junija 2006.

[14] COM(2006) 302 final, str. 6.

[15] Države članice so odgovorne, da pripravijo načrte razvoja podeželja in jih predložijo v odobritev Komisiji.Prav tako so odgovorne za učinkovito in uspešno upravljanje vsakega programa razvoja podeželja ter zlasti za izbiranje operacij za financiranje. Komisija mora odobriti programe RP in preveriti, da v državah članicah obstajajo upravljavski in kontrolni sistemi, ki pravilno delujejo (člen 75 Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (UL L 277, 21.10.2005, str. 1)).

[16] Člen 4 Uredbe (ES) št. 1698/2005.

[17] Ukrepi št. 122, 123, 124, 125, 221, 222, 223, 224, 225, 226, 227, kot so določeni v Prilogi II k Uredbi Komisije (ES) št. 1974/2006 z dne 15. decembra 2006 o podrobnih pravilih glede uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (UL L 368, 23.12.2006, str. 15).

[18] Člen 27 Uredbe (ES) št. 1698/2005.

[19] BG, CZ, DE(1), EE, ES(7), FR(5), IT(20), LV, LT, LU, HU, AT, PT(3), RO, SI, SK, UK(2).

[20] Člen 27 Uredbe (ES) št. 1698/2005.

[21] Člen 30(4) Uredbe (ES) št. 1974/2006.

[22] GD za kmetijstvo in razvoj podeželja, enota H4, Report on the implementation of forestry measures under the rural development Regulation 1698/2005 for the period 2007-2013 (Poročilo o izvajanju gozdarskih ukrepov v okviru uredbe o razvoju podeželja 1698/2005 za obdobje 2007–2013), marec 2009.

[23] Člen 18 Uredbe (ES) št. 1974/2006.

[24] Priloga I k Uredbi (ES) št. 1698/2005, "zneski in stopnje podpore".

[25] Uvodna izjava 22 Uredbe (ES) št. 1698/2005.

[26] Analiza SWOT: analiza prednosti, slabosti, priložnosti in nevarnosti. Namenjena je pripravi, pregledovanju in posodabljanju strategije in načrtovanja ob upoštevanju potreb udeleženih strani in razpoložljivih virov.

[27] Mnenja stalnega odbora za gozdarstvo (SOG), uporabljena za utemeljitev specifičnih potreb za naložbeno podporo iz ukrepa 122: a) mnenje SOG o podnebnih spremembah in gozdarstvu; b) mnenje SOG o proizvodnji lesa; c) mnenje SOG o metodah vrednotenja in financiranja za nelesne gozdne dobrine in storitve in d) mnenje SOG o gozdarskih ukrepih v okviru razvoja podeželja.

[28] COM(2004) 490 final z dne 14. julija 2004.

[29] Poleg tega obstaja naravna zapletenost, ki je posledica dejstva, da je mogoče konkretne izložke večine gozdnih naložb oceniti šele po dolgem času, ko je lahko vrednost gozdov manj odvisna od morebitnih izvršenih naložb kot od drugih razmer ali tržnih dejavnikov.

[30] Eurostat, The European Framework for integrated Environmental and Economic Accounting for Forests – IEEAF (Evropski sistem integriranih okoljskih in ekonomskih računov za gozdove – IEEAF), Urad za uradne publikacije Evropskih skupnosti, Luxembourg, 2002.

[31] Vir:UNECE/FAO Temperate and Boreal Forest Resource Assessment 2000 (TBFRA-2000) Database (podatkovna zbirka UNECE/FAO za oceno virov za gozdove zmernega in borealnega pasu sveta2000 (TBFRA-2000)).

[32] V skladu z opredelitvijo UNECE lahko sestavlja gozdno posest več ločenih posesti, ki se upravljajo v okviru ene podjetniške strategije, zato lahko kot taka prejmejo takšno javno podporo, vendar v revidiranih primerih v Madžarski in Sloveniji to ni bilo tako.

[33] Uvodna izjava (32) Uredbe (ES) št. 1698/2005: "Ta podpora [v gozdarstvu] se mora izogibati izkrivljanju konkurence in mora biti tržno nevtralna".

[34] Ukrep "dodajanje vrednosti kmetijskim in gozdarskim proizvodom" (ukrep 123), člen 28(3) Uredbe (ES) št. 1698/2005): "V primeru gozdarstva je podpora omejena na mikro-podjetja."

[35] Torej na podjetja z manj kot 10 zaposlenimi, katerih letni promet in/ali letna bilanca stanja ne presega 2 milijona EUR.

[36] Švedski organi so v svojem odgovoru Sodišču pojasnili, da ukrepa niso aktivirali, ker menijo, da se ne bi smela dodeljevati podpora za namene povečanja proizvodnje ali nepremičninske vrednosti, saj lahko povzroči izkrivljanje konkurence med lastniki gozdov. V nasprotju s tem se podpora dodeljuje samo za okoljske namene.

[37] Člen 27(2) Uredbe (ES) št. 1698/2005. Načrti za gospodarjenje z gozdovi, ki ustrezajo velikosti in uporabi gozdnega območja, temeljijo na ustrezni nacionalni zakonodaji in na obstoječih načrtih za uporabo zemljišč ter ustrezno zajemajo gozdne vire (člen 18 Uredbe (ES) št. 1974/2006).

[38] Medtem ko je bila v eni državi članici (Španija) določena minimalna velikost 15 hektarjev zaradi povečanja gozdnih površin, za katere se uporabljajo načrti za gospodarjenje z gozdovi, je bil v drugi (Avstrija) v programu razvoja podeželja za obvezno pripravo načrta za gospodarjenje z gozdovi določen tako visok prag, in sicer 1000 ha, da v praksi 99 % lastnikom zasebnih gozdov pri vložitvi zahtevka za pomoč iz ukrepa 122 ni bilo treba predložiti načrta za gospodarjenje z gozdovi.

[39] Člen 18 Uredbe (ES) št. 1974/2006.

[40] Galicija (Španija), Toskana (Italija), Madžarska, Avstrija in Slovenija.

[41] 500000 EUR (SI); 735000 EUR (HU – v letu 2008).

[42] Osebna zaščitna oprema, kot so varovalna obleka, čelade, obutev, rokavice, oprema za prvo pomoč itd.

[43] Podpora je bila dodeljena za delno povračilo poslovnih stroškov za dejavnosti, povezane s pripravo biomase, kot so prevoz, sušenje in skladiščenje.

[44] Člen 2(1)(b) Uredbe (ES) št. 1974/2006.

[45] Najvišja stopnja pomoči iz ukrepa 122 je na primer 10 % višja od najvišje stopnje pomoči iz ukrepa 121 (posodabljanje kmetijskih gospodarstev) ali ukrepa 123 (dodajanje vrednosti gozdnim proizvodom), glej Prilogo k Uredbi (ES) št. 1698/2005. Splošna stopnja za naložbe v okviru ukrepa 122 je 50 %, v okviru ukrepov 121 in 123 pa samo 40 %.

[46] Člen 80 Uredbe (ES) št. 1698/2005.

[47] Člen 81 Uredbe (ES) št. 1698/2005.

[48] Med cilji ukrepa 122 je tudi prispevati k diverzifikaciji (glej uvodno izjavo 22 Uredbe (ES) št. 1698/2005). Diverzifikacija v gozdarstvu pomeni ustvarjanje novih virov prihodkov iz gozdarskih dejavnosti, vključno zlasti s pridobivanjem nelesnih dobrin, kot so sadeži, gobe, semena, med in podobno, ter zagotavljanje tržnih storitev, kot so lovske izkaznice. Tudi proizvodnja lesa za energetske namene se lahko šteje kot diverzifikacija v gozdovih, ki se tradicionalno izkoriščajo za proizvodnjo okroglega industrijskega lesa in obratno.

[49] Glej odstavek 38.

[50] COM(2011) 627 final/2 z dne 19. oktobra 2011.

[51] Člen 27 COM(2011) 627 final z dne 12. oktobra 2011, str. 50.

[52] Člen 22.

--------------------------------------------------

PRILOGA I

DODELITEV FINANČNIH SREDSTEV ZA UKREP 122 V PRIMERJAVI S POVEČANJEM GOZDNIH POVRŠIN V ZASEBNI LASTI PO DRŽAVAH ČLANICAH

+++++ TIFF +++++

Vir: Pripravilo ERS na podlagi podatkov, ki jih je sporočil GD za kmetijstvo in razvoj podeželja, in statističnih podatkov Eurostata o gozdarstvu za leto 2011.

Država članica | Prispevek EKSRP za ukrep 122, načrtovan v prvi različici PRP za obdobje 2007–2013 | Prispevek EKSRP za ukrep 122, načrtovan v PRP na dan 31. 12. 2011 | Skupni načrtovani javni odhodki za ukrep 122 na dan 31. 12. 2011 | Prispevek EKSRP na dan 31. 12. 2011 za nove vloge v programskem obdobju 2007–2013 Plačila EKSRP | Skupni javni odhodki na dan 31. 12. 2011 za nove vloge v programskem obdobju 2007–2013 | Gozdovi in druga gozdna zemljišča | Gozdovi v zasebni lasti |

(v 1000 EUR) | (v 1000 ha) |

Bolgarija | 19278 | 9278 | 11597 | 4800 | 6000 | 3927 | 519 |

Češka | 19158 | 20658 | 27543 | 11438 | 15250 | 2697 | 616 |

Nemčija | 1400 | 635 | 847 | 236 | 315 | 11076 | 5368 |

Estonija | 15565 | 15506 | 20674 | 4016 | 5355 | 2350 | 1345 |

Grčija | 10630 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6539 | 845 |

Španija | 42850 | 51185 | 85533 | 13520 | 25373 | 27747 | 12838 |

Francija | 36220 | 34965 | 67553 | 14904 | 29147 | 17572 | 11841 |

Italija | 103454 | 96201 | 205976 | 22343 | 48996 | 10916 | 6076 |

Latvija | 34066 | 14395 | 19431 | 2169 | 2762 | 3467 | 1696 |

Litva | 15375 | 11031 | 14708 | 4276 | 5702 | 2240 | 784 |

Luksemburg | 795 | 795 | 3977 | 50 | 250 | 88 | 46 |

Madžarska | 8831 | 19289 | 27125 | 9472 | 12806 | 2029 | 861 |

Avstrija | 26222 | 19817 | 38726 | 14955 | 31693 | 4006 | 2482 |

Portugalska | 99244 | 64026 | 76915 | 12451 | 16304 | 3611 | 3382 |

Romunija | 158692 | 108692 | 133699 | 0 | 0 | 6733 | 2097 |

Slovenija | 18704 | 19454 | 25939 | 12370 | 16495 | 1274 | 962 |

Slovaška | 30720 | 30720 | 41445 | 7987 | 10655 | 1933 | 958 |

Združeno kraljestvo | 11683 | 18081 | 25136 | 2149 | 4118 | 2901 | 1922 |

SKUPAJ | 652887 | 534729 | 826824 | 137137 | 231221 | 111106 | 54638 |

--------------------------------------------------

PRILOGA II

SEZNAM REVIDIRANIH NALOŽBENIH PROJEKTOV

Država | Številka projekta | Vrsta projekta | Prijavljena gozdna površina/gozdna površina, s katero se gospodari (v ha) | Skupna naložba (v EUR) | Skupni javni odhodki (v EUR) | Skupni prispevek EKSRP (v EUR) | Obisk na kraju samem |

ES | 1 | Gozdnogojitvene dejavnosti na listavcih in drugih drevesih | 50,00 | 104524,44 | 56726,18 | 32651,59 | Da |

2 | Gozdnogojitvene dejavnosti v evkaliptusovih sestojih | 33,84 | 51517,76 | 25758,90 | 14826,82 | Da |

3 | Redčenje in obrezovanje v iglastih sestojih | 50,00 | 92384,00 | 55430,40 | 31905,74 | Da |

4 | Redčenje in obrezovanje v iglastih sestojih | 50,00 | 99524,00 | 59714,42 | 34371,62 | Da |

5 | Redčenje v iglastih sestojih | 50,00 | 87584,00 | 52550,40 | 30248,01 | Da |

6 | Program za celostno povečanje vrednosti in spodbujanje večfunkcionalnosti gozdov | 969,10 | 53632,59 | 26816,30 | 15435,46 | Ne |

7 | Ukrepi za spoštovanje in spodbujanje večfunkcionalne vloge gozdov | 947,00 | 152913,02 | 74615,98 | 42948,96 | Ne |

8 | Priprava tehničnih načrtov za gospodarjenje z gozdnimi zemljišči | 3555,06 | 90000,00 | 60000,00 | 34536,00 | Ne |

9 | Priprava tehničnih načrtov za gospodarjenje z gozdnimi zemljišči | 6002,00 | 150000,00 | 90000,00 | 51804,00 | Ne |

10 | Program za celostno povečanje vrednosti in spodbujanje večfunkcionalnosti gozdov | 1410,00 | 112916,76 | 70150,06 | 40378,37 | Ne |

IT | 1 | Obrezovanje in cepljenje kostanjevih dreves za pridobivanje kostanja | 20,57 | 159785,99 | 95871,59 | 42183,5 | Da |

2 | Odstranjevanje podrasti, obrezovanje in cepljenje kostanjevih dreves za proizvodnjo kostanja | 1,36 | 5066,64 | 3039,98 | 1337,59 | Da |

3 | Odstranjevanje podrasti, obrezovanje in cepljenje kostanjevih dreves za proizvodnjo kostanja, nakup stroja za odstranjevanje podrasti in motorne žage | 1,42 | 15980,14 | 9580,14 | 4218,76 | Da |

4 | Obrezovanje in cepljenje kostanjevih dreves za proizvodnjo kostanja, nakup gozdarskih strojev in prva obdelava hlodov | 5,81 kostanjeva drevesa, 59,63 druga drevesa | 74476,24 | 44685,74 | 19661,73 | Da |

5 | Obrezovanje in cepljenje kostanjevih dreves za proizvodnjo kostanja, nakup gozdarskih strojev | 7,05 kostanjeva drevesa, 59,63 druga drevesa | 132117,05 | 79270,23 | 34878,9 | Da |

6 | Prenova zaprtega prostora na kmetiji, ki se uporablja za prebiranje in začasno skladiščenje kostanjev; nakup opreme in strojev za oskrbo kostanjev | 3,54 | 58184,32 | 34910,59 | 15360,66 | Da |

7 | Nakup mehanizacije za gozdarska dela in prvo obdelavo lesa (prikolica, žerjav, traktor, kopač, drobilnik za sekance) ter osebne zaščitne opreme (delovna obleka, čelade, obutev, rokavice, oprema za prvo pomoč) | 243,06 | 224108,29 | 134465,04 | 59164,62 | Da |

8 | Nakup gozdarskega traktorja, obrezovanje pinij (pinus pinea) | 32,88 | 286439,11 | 171862,75 | 75619,361 | Da |

9 | Obnova nasadov hrasta plutovca (čiščenje podrasti in dreves, obrezovanje) | 94 | 389568,91 | 230103,57 | 101246,27 | Da |

10 | Obnova nasadov hrasta plutovca (čiščenje podrasti in dreves, obrezovanje), nakup gozdarskih strojev (kopač, traktor, stroj za odstranjevanje podrasti, žerjav, motorne žage) | 5,00 obnovljeni hrasti plutovci, 931,00 druga gozdna zemljišča | 331348,17 | 198808,90 | 43737,96 | Da |

IT | 11 | Redčenje starih umetnih nasadov črnega bora v korist naravno rastoče bele jelke in promoviranje naravne obnove gozda v njegovi prvotni mešani sestavi iglavcev in trdolesnih vrst | 15,32 | 37646,46 | 22587,88 | 9938,67 | Da |

12 | Obnova nasada kostanjev (čiščenje, obrezovanje, cepljenje), delna obnova kmetijskega poslopja, nakup in namestitev sušilnika za kostanje v poslopju, priprava načrta za gospodarjenje z gozdovi | 5,00 kostanjeva drevesa, 64,00 druga drevesa | 19603,65 | 10835,57 | 4767,65 | Da |

13 | Redčenje okoli 50 let starih nasadov črnega bora v korist naravne obnove z listavci; nakup mehanizacije (kopač, drobilnik za sekance, sekalnik) | 6,47 | 99509,57 | 57121,65 | 25133,53 | Da |

14 | Redčenje okoli 50 let starih nasadov črnega bora v korist naravne obnove z listavci; nakup prikolice in vitla | 5,52 | 47698,00 | 28618,80 | 12592,27 | Da |

15 | Gradnja in oprema žage za proizvodnjo desk in palet | 20 | 182854,26 | 109712,57 | 48273,53 | Da |

16 | Nakup kopača | 105,33 | 104950,00 | 62970,00 | 27706,80 | Da |

17 | Nakup gozdarskega žerjava in prikolice | 105,33 | 45208,33 | 27125,00 | 11935,00 | Da |

18 | Nakup gozdarskega traktorja | 105,33 | 35500,00 | 21300,00 | 9372,00 | Da |

19 | Nakup mehanizacije (sekalnik, stroj za odstranjevanje podrasti, motorne žage, vitel) in osebne zaščitne opreme (delovna obleka, čelade, obutev, rokavice) | 45 | 13360,00 | 8016,00 | 3527,04 | Da |

HU | 1 | Mehanizacija – traktor, tovornjak, prikolica, plug, trosilnik gnojila | 68,41 | 667904,00 | 333952,00 | 248093,00 | Da |

2 | Mehanizacija – traktor, žerjav, gozdarski zgibni prikoličar (forwarder), prikolica | 586,91 | 747435,00 | 373718,00 | 277635,00 | Da |

3 | Mehanizacija – drobilnik za sekance, traktor, žerjav, gozdarski zgibni prikoličar (forwarder), prikolica | 868,03 | 1424309,00 | 712154,00 | 529059,00 | Da |

4 | Mehanizacija – traktor, prikolica, plug, brana | 124,52 | 443795,00 | 221897,00 | 164847,00 | Da |

5 | Mehanizacija – traktor, plug | 94,30 | 183007,00 | 91504,00 | 45423,00 | Da |

6 | Mehanizacija – traktor, brana, prikolica | 301,73 | 168373,00 | 84186,00 | 62542,00 | Da |

7 | Mehanizacija – traktor, plug, brana | 116,97 | 837792,00 | 418896,00 | 311198,00 | Ne |

8 | Mehanizacija – traktor, brana, plug, prikolica | 51,60 | 429535,00 | 214768,00 | 159551,00 | Ne |

9 | Mehanizacija – traktor, žerjav, gozdarski zgibni prikoličar (forwarder) | 2632,48 | 656168,00 | 328084,00 | 243734,00 | Ne |

10 | Mehanizacija – traktor, plug, brana | 66,14 | 827713,00 | 413853,00 | 307451,00 | Ne |

11 | Mehanizacija – traktor, plug, brana, prikolica | 107,75 | 220776,00 | 110388,00 | 82007,00 | Ne |

12 | Mehanizacija – traktor, brana, trosilnik gnojil | 625,30 | 268519,00 | 134259,00 | 99741,00 | Ne |

13 | Mehanizacija – traktor, drobilnik za sekance | 89,68 | 430259,00 | 215129,00 | 159819,00 | Ne |

14 | Mehanizacija – traktor, plug, brana, prikolica | 162,86 | 159228,00 | 79614,00 | 59145,00 | Ne |

AT | 1 | Sajenje vrb in topolov na kmetijska zemljišča za panjevce kratke rotacije (3–4 letna rotacija) | 0,39 | 1170,00 | 585,00 | 284,84 | Da |

2 | Sajenje listavcev v iglastih gozdovih, poškodovanih zaradi neurij | 10,40 | 62400,00 | 31200,00 | 15150,72 | Da |

3 | Redčenje do 15 metrov visokih iglastih sestojev | 7,90 | 7260,00 | 3630,00 | 1767,45 | Da |

4 | Sajenje listavcev v iglastih gozdovih, poškodovanih zaradi neurij | 17,47 | 53077,59 | 26536,00 | 12889,84 | Da |

5 | Nakup tovornjaka z žerjavom | 6400,00 | 44166,67 | 15458,00 | 7506,40 | Da |

6 | Priprava načrta za gospodarjenje z gozdovi | 1000,00 | 36667,67 | 18333,00 | 8902,50 | Da |

7 | Redčenje do 15 metrov visokih iglastih sestojev | 20,00 | 30000,00 | 15000,00 | 7303,50 | Da |

8 | Sušilna oprema za lesne sekance | NR [1] | 132443,07 | 36000,00 | 17481,60 | Da |

9 | Drobljenje in sušenje topolov iz panjevcev kratke rotacije, zasajenih na kmetijskih zemljiščih (3–4 letna rotacija) | 2,20 | 1900,20 | 950,00 | 462,55 | Da |

AT | 10 | Sajenje topolov na kmetijska zemljišča za panjevce kratke rotacije (3–4 letna rotacija) | 0,62 | 1560,00 | 780,00 | 379,78 | Da |

11 | Nakup zabojnika za prevoz lesnih sekancev | NR [1] | 19600,00 | 3920,00 | 1908,65 | Da |

12 | Redčenje do 18 metrov visokih listnatih sestojev | 20,00 | 30000,00 | 15000,00 | 7303,50 | Da |

13 | Gradnja skladišča za lesne sekance | NR [1] | 124650,67 | 24930,00 | 12138,42 | Da |

14 | Sajenje za dopolnitev naravne obnove, redčenje do 18 metrov visokih listnatih sestojev ter do 15 metrov visokih iglastih sestojev | 26,50 | 22419,40 | 11209,00 | 5443,09 | Da |

15 | Spravilo in drobljenje topolov in vrb iz panjevcev kratke rotacije, zasajenih na kmetijskih zemljiščih (3–4 letna rotacija) | 21,80 | 20736,66 | 10368,00 | 5048,18 | Da |

SI | 1 | Gozdna vlaka | 38,15 | 15641,00 | 7965,00 | 5973,00 | Da |

2 | Mehanizacija – traktor | 23,70 | 69510,00 | 34550,00 | 25913,00 | Da |

3 | Gozdna cesta | 19,82 | 66170,00 | 31521,00 | 23641,00 | Da |

4 | Gozdna cesta | 261,15 | 40564,00 | 20282,00 | 15211,00 | Ne |

5 | Mehanizacija – traktor, stroj za sečnjo (harvester) | 3,49 | 230890,00 | 138534,00 | 103901,00 | Da |

6 | Mehanizacija – prikolica | 45,63 | 45449,00 | 5500,00 | 4125,00 | Ne |

7 | Gozdna cesta | 24,00 | 50654,00 | 21106,00 | 15829,00 | Ne |

8 | Mehanizacija – stroj za sečnjo, traktor, gozdarski zgibni prikoličar (forwarder), tovornjak z žerjavom/žičnim žerjavom | 3,30 | 1157730,00 | 500000,00 | 375000,00 | Da |

9 | Gozdna vlaka | 15350,00 | 21752,00 | 10876,00 | 8157,00 | Ne |

10 | Mehanizacija – traktor | 1,70 | 79099,00 | 39550,00 | -29662,00 | Ne |

[1] Avstrija je financirala naložbe v predelavo biomase, ne da bi od upravičencev zahtevala, da prijavijo specifične gozdne površine.

--------------------------------------------------