SL Uradni list Evropske unije C 372/9

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2012/C 372/13

V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo. Izjave o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih od dneva te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„PLÁTANO DE CANARIAS“

ES št.: ES-PGI-0005-0867-11.03.2011

ZGO ( X ) ZOP ( )

1. Ime:

„Plátano de Canarias“

2. Država članica ali tretja država:

Španija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1 Vrsta proizvoda:

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke:

Zaščitena geografska označba „Plátano de Canarias“ zajema banane sorte Cavendish vrste Musa acuminata Colla (AAA), ki se pridelujejo na Kanarskih otokih in se uživajo sveže, potem ko se pripravijo za prodajo in zapakirajo.

Barva bananinega lupine je ob obiranju zelena, ob uživanju pa živorumena, barva sredice pa se preliva med slonokoščeno belo, smetanasto in rumeno.

Vendar pa so prepoznavni znak banan „Plátanos de Canarias“ postale rjave lise na lupini, ki so tudi eden od načinov, kako kupci prepoznajo proizvod.

V bananah „Plátano de Canarias“ so zelo dejavni encimi polifenoloksidaze in peroksidaze, ki delujejo kot katalizatorji pri oksidaciji, zaradi česar se lupina obarva rjavo. Ta značilnost se pokaže med zorenjem, ko se na lupini pojavijo majhne rjave lise ali ko se ta hitreje odrgne. Rjave lise na lupini so prepoznavni znak banan „Plátano de Canarias“, ki so „znane po svojih lisah“.

Banane „Plátano de Canarias“ so podolgovate in izrazito ukrivljene ter se na delu, priraslem na pecelj, zožijo.

Obvezne mere sadeža so najmanj 14 cm v dolžino in debeline najmanj 27 mm.

Najpomembnejše kemične lastnosti banan „Plátano de Canarias“ so:

— vsebnost škroba med 5 in 8,

— celotna vsebnost sladkorjev, višja od 10, pri čemer prevladuje saharoza.

Vsebnost škroba in celotna vsebnost sladkorjev sta izraženi v gramih na 100 gramov zrele sredice.

Nizka vsebnost škroba in visoka celotna vsebnost sladkorjev sta prepoznavna znaka banan, zaščitenih z ZGO.

Banane „Plátano de Canarias“ imajo te značilnosti:

— izrazito sladek okus zaradi visoke vsebnosti sladkorjev in nizke vsebnosti škroba;

— izrazito aromo, značilno za banane („impacto plátano“), zaradi visoke vsebnosti izoamil acetata in heksil butanoata: 3-metilbutil acetat ali izoamil acetat daje bananam značilno izrazito aromo („impacto plátano“). Koncentracija navedene spojine je v bananah „Plátano de Canarias“ po obstoječih študijah veliko višja od koncentracije v bananah drugega porekla. Banane „Plátano de Canarias“ torej vsebujejo spojine, ki so povezane tudi z značilno aromo banane, kot je heksil butanoat. Banane drugega porekla pa vsebujejo le zanemarljivo količino navedene spojine;

— majhne temne lise na lupini banane, ki nastanejo zaradi močnega delovanja encimov polifenoloksidaze in peroksidaze; ti pospešujejo reakcije oksidacije, povezane z rjavenjem lupine.

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode):

—

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

—

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Pridelovanje banan „Plátano de Canarias“ mora potekati na geografskem območju, opredeljenem z zaščiteno geografsko označbo.

Vendar lahko zorenje in pakiranje banan, zaščitenih z ZGO, poteka tudi zunaj opredeljenega geografskega območja.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.:

Za banane „Plátano de Canarias“ ni posebnih pravil.

3.7 Posebna pravila za označevanje:

Poleg splošnih informacij, ki se zahtevajo z veljavno zakonodajo, morajo embalaže obvezno imeti na vidnem mestu navedbo zaščitene geografske označbe „Plátano de Canarias“ ter logotip te ZGO in logotip Evropske unije.

Značilni logotip ZGO „Plátano de Canarias“ je podrobno prikazan spodaj:

— Pantone 295 (modra) za ozadje ovalne oblike,

— Pantone 347 (zelena) za obrobo banane in liste bananovca,

— Pantone 109 (rumena) za ozadje slike banane.

4. Kratka opredelitev geografskega območja:

Geografsko območje pridelovanja banan z ZGO „Plátano de Canarias“ vključuje vsa kmetijska zemljišča Kanarskih otokov, ki so pod 500 metri nadmorske višine.

5. Povezanost z geografskim območjem:

5.1 Posebnosti geografskega območja:

Kanarski otoki ležijo ob severozahodni afriški obali med koordinatama 27° 37′ in 29° 25′ severne zemljepisne širine. Ta geografska lega, skupaj s pasatnimi vetrovi in hladnim kanarskim tokom, ustvarja podnebje, ki je opredeljeno kot vlažno subtropsko ter za katero so značilne blage temperature in malo padavin.

Povprečne temperature na Kanarskih otokih so vse leto razmeroma enakomerne. Povprečje je približno 20 °C, z nadmorsko višino se povprečna temperatura zniža, poveča pa se temperaturna razlika med dnevom in nočjo.

Blage temperature in vlažni vetrovi, ki dosežejo otoke, upočasnjujejo razvoj rastline in sadeža, kar močno vpliva na posebne značilnosti banan „Plátano de Canarias“.

5.2 Posebnosti proizvoda:

Banane z zaščiteno geografsko označbo „Plátano de Canarias“ so podolgovate in izrazito ukrivljene, dolžina je najmanj 14 cm in debelina najmanj 27 mm, poleg tega pa imajo izrazito sladek okus in majhne rjave lise na lupini.

Majhne lise so glavna značilnost, po kateri lahko potrošniki prepoznajo banane „Plátano de Canarias“.

Lise nastanejo zaradi delovanja nekaterih posebnih encimov, pri čemer je pomembno zlasti delovanje encimov polifenoloksidaze in peroksidaze.

Spremna študija k vlogi za priznanje ZGO „Plátano de Canarias“ vključuje primerjalne podatke o parametrih banan „Plátano de Canarias“ in banan drugega porekla. Očitno je, da je delovanje peroksidaz in polifenoloksidaz v bananah „Plátano de Canarias“ precej večje v primerjavi z bananami drugega porekla. Zato je na bananah „Plátano de Canarias“ veliko več majhnih lis kot na bananah drugega porekla, tako da so te postale prepoznavni znak.

Posebnost navedenih banan se je študiji, priloženi k vlogi za ZGO „Plátano de Canarias“, preučila s prehranskega vidika, po celoviti analizi hranil v bananah „Plátano de Canarias“ in bananah drugega porekla pa so bile ugotovljene pomembne razlike: vsebnost škroba v bananah „Plátano de Canarias“ je nižja, vsebnost topnih sladkorjev pa višja, zato imajo te banane slajši okus. Poleg tega imajo višjo vsebnost kalija in fosforja ter nižjo vsebnost natrija in kalcija kot banane drugega porekla. Navedene pomembne razlike potrjujejo, da se banane „Plátano de Canarias“ razlikujejo od banan, pridelanih v drugih delih sveta. (Forster in drugi, 2002)

5.3 Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO):

Vloga za priznanje zaščitene geografske označbe „Plátano de Canarias“ temelji na kakovosti navedenih banan ter slovesu in prepoznavnosti imena. Vendar so naravni, zgodovinski in človeški dejavniki pripomogli k izoblikovanju značilnih pridelovalnih metod banan „Plátano de Canarias“.

Otočje leži nasproti severozahodne afriške obale med koordinatama 27° 37′ in 29° 25′ severne zemljepisne širine. Ta geografska lega določa značilnosti podnebja, ki je opredeljeno kot vlažno subtropsko ter za katero so značilne blage temperature in redke padavine.

Kanarski otoki imajo zaradi lege v Atlantskem oceanu znotraj subtropskega pasu in zahodno od afriške celine posebne podnebne značilnosti. Na podnebje v pasu, v katerem se nahaja otočje, vplivajo medsebojnimi vplivi dveh različnih sklopov dejavnikov. Na eni strani je to dinamika ozračja, značilna za subtropske zemljepisne širine, na drugi strani pa dejstvo, da so imajo otoki pretežno hriboviti, jih obliva hladen oceanski tok in da so blizu celine.

Kanarski otoki se nahajajo znotraj geografskih in podnebnih meja za pridelovanje banan „Plátano de Canarias“, saj navedena rastlina potrebuje visoke temperature med 25 in 27 °C, pri 16 °C zelo oslabi, pri temperaturi pod 14 °C pa preneha rasti.

Razvoj ciklusa bananovca zaznamuje število dni, ko temperatura preseže 14 °C, zato blage temperature in vlažni vetrovi, ki dosežejo otoke, pojasnjujejo počasno rast rastline v primerjavi s tropskimi območji.

Daljši čas pridelave in posledično zorenja sadežev (do tri dodatne mesece) daje posebni značilnosti banan „Plátano de Canarias“, to sta nizka vsebnost škroba in visoka vsebnost sladkorjev, pri čemer prevladuje saharoza.

Navedene razmere vplivajo tudi na delovanje encimov v bananah „Plátano de Canarias“, ki je pri katalizacijskih encimih, povezanih z rjavenjem lupine, zelo močno. To delovanje je razvidno iz majhnih rjavih lis na lupini, ki so prepoznavni znak banan „Plátano de Canarias“, „znanih po majhnih lisah“.

Na značilnosti banan „Plátano de Canarias“ močno vplivajo okoljski dejavniki, kot so osončenost, temperatura, voda, tla, relativna vlažnost, veter itd. Vsi navedeni dejavniki vplivajo na fiziološki razvoj rastline in ji dajejo posebne značilnosti, ki so že opisane zgoraj.

Prevoz banan „Plátano de Canarias“ je zaradi geografske lege Kanarskih otokov v primerjavi s celinskim trgom veliko krajši kot prevoz banan drugega porekla, zato se lahko obirajo v poznejši fazi zorenja, s čimer se izboljšajo organoleptične lastnosti, potrošniku pa ponudijo banane izvrstne kakovosti.

Sloves in prepoznavnost imena „Plátano de Canarias“ potrjujejo številne zgodovinske navedbe v tisku, literaturi itd., med katerimi smo izbrali te časopisne izrezke:

Časopis „La Vanguardia“, sreda, 25. maja 1921, stran 11: „[…] Vlada je bila zaprošena, naj izkoristi svoj vpliv na nemško vlado, da bi ta odobrila uvoz banan s Kanarskih otokov v Nemčijo, ki je prepovedan že več mesecev […]“.

Časopis „La Vanguardia“, torek, 24. junija 1930, stran 32: „Matos, ki pozna pomen pridelave banan na Kanarskih otokih, je obljubil, da bo njegovo ministrstvo v to pravično zadevo vložilo vsa prizadevanja.“

Časopis „La Vanguardia“, sobota, 21. november 1970, stran 8: „Oglaševalske kampanje banan s Kanarskih otokov se vračajo.“

Ugotovitve tržne raziskave, ki jo je opravilo ministrstvo za kmetijstvo, ribištvo in prehrano o trgu banan v Španiji in na Portugalskem leta 2002, ponazarjajo tudi prepoznavnost imena „Plátano de Canarias“ in njegov sloves; končna ugotovitev navedene študije je, da velika večina potrošnikov ne glede na spol, starost, družbeni položaj in kraj prebivanja nedvomno ceni navedene banane ter jih takoj samodejno povezuje s „Kanarskimi otoki“.

Sklic na objavo specifikacije:

(Člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

http://www.gobiernodecanarias.org/boc/2011/025/005.html

(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.