SL Uradni list Evropske unije C 42/7

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2010/C 42/04

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„JABŁKA ŁĄCKIE“

ES št.: PL-PGI-0005-0617-05.07.2007

ZGO ( X ) ZOP ( )

1. Ime:

„Jabłka łąckie“

2. Država članica ali tretja država:

Poljska

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1 Vrsta proizvoda (kot v Prilogi II):

Skupina 1.6 – Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1:

1. Pod zaščitenim imenom „Jabłka łąckie“ se lahko prodajajo jabolka naslednjih sort: Značilnosti „jabłka łąckie“ Sorta Barva kože Rdečica (barva in delež površine) Povprečna kislost (v g/kg) Refraktometrični ekstrakt (brix) Minimalna čvrstost (v kg/cm2) Razred ekstra Razred I 1 IDARED in različki rumeno-zelena rdeča > 55 % rdeča > 35 % 6,3 > 10,5 5 2 JONAGOLD in različki rumeno-zelena svetlo do temno rdeča > 40 % svetlo do temno rdeča > 18 % 4,8 > 10,5 5 3 ŠAMPION in različki rumeno-zelena nežne rožnate proge > 54 % nežne rožnate proge > 33,3 % 5,1 > 9,5 4,5 4 LIGOL in različki rumeno-zelena nežne rdeče proge > 56 % nežne rdeče proge > 38 % 6,0 > 9,5 5 5 ZLATI DELIŠES in različki zeleno-rumena rožnata > 25 % rožnata > 10 % 5,2 > 10,5 5 6 GALA in različki svetlo zeleno-rumena rdeča > 40 % rdeča > 20 % 3,7 > 10,5 5 7 BOSKOP zeleno-sivo-rumena sivo-rdeča > 25 % sivo-rdeča > 10 % 12,0 > 11 5 8 RDEČI BOSKOP zeleno-sivo-rumena rdeča > 55 % rdeča > 37 % 12,0 > 11 5 9 ELISE zeleno-rumena rdeča > 75 % rdeča > 53 % 7,5 > 10,5 5,5 10 EARLY GENEVA zeleno-rumena rdeča > 40 % rdeča > 10 % 9,2 > 9,5 4,5 11 TOPAZ zeleno-rumena rdeča > 56 % rdeča > 34 % 9,0 > 10,5 5 12 LOBO zeleno-rumena rdeča > 53 % rdeča > 36 % 5,2 > 10,5 4,5 13 RUBIN in različki zeleno-rumena svetlo rdeče proge > 40 % svetlo rdeče proge > 17 % 6,9 > 11 5 14 GLOSTER zeleno-rumena temno rdeča > 59 % temno rdeča > 38 % 5,9 > 10,5 5,5 15 JONAGORED in različki rumeno-zelena temno rdeča > 75 % temno rdeča > 54 % 4,9 > 10,5 5

2. Zunanji videz sadežev je odvisen od značilnosti zadevne sorte. Osnovna barva je značilna za zadevno sorto in rdečica je očitno intenzivnejša od povprečja. Nekatere sorte imajo voščen sijaj. Na sadežih se lahko pojavi mrežavost.

3. „Jabłka łąckie“ morajo spadati v razreda kakovosti ekstra ali I.

4. Čvrstost mesa je najmanj 6,5 kg/cm2 ob obiranju in najmanj 4,5 kg/cm2 ob koncu obdobja skladiščenja jabolka.

5. Tipična značilnost „jabłka łąckie“ je njihova razmeroma visoka kislost (3,7–12,0 g/kg). Zato za „jabłka łąckie“ pravijo, da imajo „gorsko zelen pridih“ ali z drugimi besedami, imajo poseben okus, so kisla in aromatična.

6. Refraktometrični ekstrakt sega od 9 do 16 °Bx.

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode):

—

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

—

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Glede na specifikacijo morajo biti sadovnjaki, v katerih se gojijo „jabłka łąckie“, na geografskem območju, opredeljenem v razdelku 4. Na tem območju se morajo izvajati tudi naslednji proizvodni postopki:

— obrezovanje

— gnojenje

— zalivanje

— negovanje

— shranjevanje (do pakiranja)

Vsi proizvodni postopki se izvajajo v skladu z zakonodajo, ki določa načela sistema integrirane pridelave (IP).

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.:

Jih ni

3.7 Posebna pravila za označevanje:

Vsi proizvajalci in podjetja, ki pakirajo „jabłka łąckie“, morajo uporabljati standardno oznako. Oznake bo razdeljevalo združenje Stowarzyszenie Łącka Droga Owocowa. To združenje pošlje inšpekcijskemu organu podrobna pravila o razdeljevanju oznak. Ta pravila ne smejo na noben način diskriminirati proizvajalcev, ki niso člani združenja.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja:

„Jabłka łąckie“ se pridelujejo v občinah Łącko, Podegrodzie in Stary Sącz (ki so v okrožju Nowy Sącz) ter Łukowica (ki je v okrožju Limanowa) v Malopoljskem vojvodstvu (Małopolskie).

5. Povezava z geografskim območjem:

5.1 Posebnost geografskega območja:

Območje, na katerem se gojijo „jabłka łąckie“, je v Kotlina Łącka (kotlini Łącko). Na vzhodu ga omejuje gorovje Jazowski, skozi katero teče reka Dunajec v široko medgorsko kotlino Sącz. Glede na gorsko lokacijo je podnebje na tem območju blago in spodbuja pridelavo rastlin, saj zagotavlja posebno dobre pogoje za sadjarstvo.

Tla na območju so kompaktna, neskeletna (manj kot 10 % skeletna) ali nekoliko skeletna (10–25 %). To omogoča, da se drevesa bolje ukoreninijo in pri tem ne posežejo bistveno v zaloge kisika in vode. Ker so tla na splošno zelo kompaktna, nagnjeno zemljišče ustvarja ugodne pogoje za nasaditev sadnih dreves. Nagnjenost zemljišča (večina sadovnjakov je na pobočjih z naklonom med 5° and 15°) pomeni, da lahko odvečna voda redno odteka. Odvečna voda v kompaktnih tleh bi škodljivo vplivala na količino vode, s tem pa na razvoj glivičnih bolezni. Povprečna skupna letna količina padavin je od 700 do 1 000 mm. Velika razlika med temperaturami podnevi in ponoči je ključna značilnost regije Łącko. Dnevna temperatura v obdobju zorenja in pobiranja sadja pogosto preseže 10 °C. Zelo pogosta je tudi slana ponoči.

Znanja in spretnosti, ki so jih lokalni prebivalci izostrili skozi stoletja, ter njihov tipični značaj so imeli pomembno vlogo pri razvoju sadjarstva na tem območju. Ljudje, ki so v različnih obdobjih zgodovine potovali na to območje in ga opazovali, so poudarili ostrino, dojemljivost, trmo in potrpljenje njegovih prebivalcev (znanih kot „beli gorjani“). Te lastnosti so pomembne za razvoj zadevnega gospodarskega sektorja. Poudariti je še treba, da so lokalni sadjarji v prizadevanju, da bi dosegli višjo kakovost in kar čim manj posegli v naravno okolje, uvedli sistem integrirane proizvodnje (IP). Na podlagi tega sistema morajo lokalni pridelovalci sadja svoje proizvodne metode prilagoditi podnebnim in talnim razmeram, ki prevladujejo na območju, opredeljenem v razdelku 4. Cilj tega je ohraniti posebne, s kakovostjo povezane lastnosti „jabłka łąckie“.

5.2 Posebnost proizvoda:

Za „jabłka łąckie“ je značilno naslednje:

— rdečica, ki je intenzivnejša od povprečja za dano sorto (glej razdelek 3.2),

— čvrstost njihovega mesa, ki je najmanj 6,5 kg/cm2 ob obiranju in najmanj 4,5 kg/cm2 ob koncu obdobja skladiščenja jabolka,

— refraktometrični ekstrakt, ki sega od 9 do 16 °Bx,

— visoka skupna kislost (kisla „jabłka łąckie“) (več kot 7 g/kg): boskop, rdeči boskop, elise, topaz, early geneva; srednja kislost „jabłka łąckie“ (3,7–7,0 g/kg): idared in različki, jonagold in različki, šampion in različki, ligol in različki, zlati delišes in različki, gala in različki, lobo, rubin in različki, gloster, jonagored in različki), zaradi česar pravijo, da imajo „jabłka łąckie“„gorsko zelen pridih“ ali z drugimi besedami so izrazito kisla in aromatična.

5.3 Vzročna zveza med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (za ZOP) ali posebno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda (za ZGO):

Povezava med „jabłka łąckie“ in geografskim območjem, navedenim v razdelku 4, izhaja iz posebnih, s kakovostjo povezanih značilnosti, opisanih v razdelku 5.2, ki so rezultat naravnih dejavnikov, opisanih v razdelku 5.1.1, in slovesa jabolk.

Velike razlike med temperaturami podnevi in ponoči pozitivno vplivajo na organoleptične in fizikalno-kemijske lastnosti sadeža ter zlasti na obseg rdečice in kislost jabolk. Izjemna narava „jabłka łąckie“ je potrjena tudi s senzoričnimi analizami. Te analize potrjujejo, da sadež odlikujejo izrazitejša intenzivnost zgornjih značilnosti, vključno z njegovo čvrstostjo, v primerjavi z jabolki z drugih geografskih območij. Čvrstost sadeža pri spravilu in po pravilnem skladiščenju zagotavlja hrustljavost „jabłka łąckie“.

„Jabłka łąckie“ so sloves pridobila na podlagi dolge proizvodne tradicije, kar dokazuje dejstvo, da so že v 13. stoletju sveže slive in jabolka pošiljali z območja Łącko v Gdansk (W. Bazelich, „Historie starosądeckie“, Kraków 1965, str. 173). Sadovnjaki na območju Łącko se v dokumentih iz 16. stoletja omenjajo kot „graščinski vrtovi“ in „župnijski vrtovi“. V 17. in 18. stoletju so bili na teh območjih že veliki sadovnjaki. Graščinski zapisi o inšpekciji, ki je bila opravljena leta 1698, med drugim poročajo, da so morali nekateri kmetje pobrati sadje in ga izročiti graščaku kot del svoje tlake.

Od leta 1947 poteka festival „Dni Kwitnącej Jabłoni“ (Festival cvetoče jablane). Festival je nastal iz želje, da se sadjarska tradicija v Łącku obrani pred načrtom za gradnjo jezu na reki Dunajec in poplavo mesta. Od tedaj festival poteka vsako leto v maju in je še vedno enako priljubljen. Na tem dogodku sodelujejo krajevne skupine, godba na pihala in znani poljski izvajalci. Tudi stojnice in izložbe (s sadjem, kulinaričnimi dobrotami, deli ljudskih umetnikov itd.) so veličastne. Informacije o Festivalu cvetoče jablane so objavljene v tisku. Med festivalom Łącko ne obiščejo samo turisti iz vse Poljske, ampak tudi znanstveniki in akademiki s kmetijskih inštitutov in univerz. Vse to kaže, kako pomemben je ta gospodarski sektor za lokalno prebivalstvo.

Sloves „jabłka łąckie“ potrjujejo tudi mediji, na primer poročila na programu „Tyden“ na poljski televiziji (2007) ter na televizijskih postajah Trwam in Polonia. Poročila so bila predvajana tudi na radiu Kraków. Vključujejo „Forum Ekonomiczne w Krynicy“ (2006), „Owocobranie“ (2006, 2007), „Święto Kwitnącej Jabłoni“ (2008). Članki o proizvodu so bili objavljeni tudi v tisku: „Jabłka łąckie produktem regionalnym“ (Hasło Ogrodnicze, 2005), „Trzy pytania do …“ („Dziennik Polski“, 6. julij 2007), „Małopolski festiwal smaku“ (dnevnik „Extra“, 17. julij 2008), „Krapik tygrysem Europy“ („Dziennik Polski“, 30. julij 2007), „Łącka Droga Owocowa“ („Nasz Dziennik“, 2. avgust 2007), „Owoc pod ochroną“ („Tarnowski Gość Niedzielny“).

Vse večji sloves „jabłka łąckie“ skozi leta je vplival na rastočo ponudbo jabolk. Velik pomen jabolk za območje, navedeno v razdelku 4, potrjuje tudi dejstvo, da se približno 80 % skupnega kmetijskega območja dejansko uporablja za gojenje jablan. Na zadevnem območju sadovnjaki z jablanami zavzemajo 3 000 hektarov. V občini Łącko je 50 %, v občini Stary Sącz 15 %, v občini Podegrodzie 18,3 % in v občini Łukowica 16,7 % sadovnjakov na tem območju.

„Jabłka łąckie“ so prejela prvo nagrado v kategoriji rastlinskih proizvodov in pripravkov na sedmem državnem tekmovanju „Naša kulinarična dediščina“ za najboljše živilo Malopoljskega vojvodstva.

Sklic na objavo specifikacije:

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0

(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.