Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 88/07)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„Crémant de Bordeaux“

PDO-FR-A0488-AM06

Datum obvestila: 26. november 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Uradni geografski kodeks

Občine na geografskem območju so bile posodobljene po uradnem geografskem kodeksu.

Spremenjena je točka 6 enotnega dokumenta.

2. Sorte vinske trte

Za proizvodnjo penečih vin rosé so dodane sorte muscadelle B, sauvignon B, sauvignon gris G in sémillon B.

Te sorte so bile že vključene v trsni izbor za proizvodnjo belih penečih vin.

To vključitev dopolnjuje omejitev belih sort v sestavi zvrsti penečih vin rosé.

Z vključitvijo teh sort se vinom doda določena svežina, hkrati pa se ohranijo organoleptične značilnosti penečih vin rosé.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

3. Kmetijsko-okoljske določbe

V specifikacijo proizvoda so dodane tu navedene kmetijsko-okoljske določbe.

Odmrle trse je treba odstraniti s parcel, vsako njihovo shranjevanje je na parcelah prepovedano.

Popolno kemično zatiranje plevela na parcelah je prepovedano.

Vsak gospodarski subjekt izračuna in evidentira svoj indeks pogostosti uporabe fitofarmacevtskih sredstev.

Namen teh sprememb je bolje upoštevati družbene zahteve po zmanjšanju uporabe fitofarmacevtskih sredstev in prijaznosti do okolja.

Te spremembe ne pomenijo spremembe enotnega dokumenta.

4. Prevoz potrganega grozdja

Pogoji za prevoz potrganega grozdja so bili ponatančeni.

Velikost posod je lahko največ 1,20 metra × 1,00 metra z višino 0,80 metra, grozdje pa je lahko naloženo največ 0,60 metra visoko. Med trganjem in stiskanjem grozdja ne sme preteči več kot 24 ur.

S to spremembo se prepreči mečkanje grozdja med prevozom in tako izboljša njegova kakovost.

Posledično je spremenjena točka 5.1 enotnega dokumenta.

5. Stiskanje

Pojasnjeno je, da se grozdje strese v stiskalnico brez drozganja ali pecljanja.

Tako je zaradi nadzora natančneje določeno, da je grozdje celo.

Enotni dokument zaradi te spremembe ni spremenjen.

6. Homogenizacija

Dodano je, da gospodarski subjekt proizvajalec dokaže, da ima sredstvo, ki omogoča homogenizacijo sladilnega likerja z vinom pri postopku večkratnega stresanja steklenic z dodatkom sladkorja pred degoržiranjem.

To omogoča, da je vino v steklenicah dobro homogenizirano, zlasti polsladko vino.

Enotni dokument zaradi te spremembe ni spremenjen.

7. Kraji skladiščenja

Glede skladiščenja je pojasnjeno, da gospodarski subjekt na kakršen koli način dokaže, da najvišja temperatura kraja skladiščenja med sekundarnim vrenjem ne presega 14 °C, do degoržiranja pa 20 °C.

Namen te spremembe je doseči čim boljši uspeh sekundarnega vrenja z zagotovitvijo stabilnega okolja.

Enotni dokument zaradi te spremembe ni spremenjen.

8. Datum dajanja v promet med odobrenimi skladišči

Točka (b) odstavka 5 oddelka IX poglavja 1, ki se nanaša na datum dajanja vina v promet med odobrenimi skladišči, je črtana.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

9. Prehodni ukrep

Prehodni ukrepi, ki so prenehali veljati, so bili črtani iz specifikacije proizvoda.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

10. Prijava uporabe označbe pri degoržiranju

Prijava uporabe označbe se nadomesti s prijavo uporabe označbe pri degoržiranju.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

11. Prilagoditev glavnih točk, ki jih je treba preverjati

Glavne točke, ki jih je treba preverjati pri prijavi uporabe označbe pri degoržiranju in vin po degoržiranju.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

12. Sklic na nadzorni organ

Besedilo sklica na nadzorni organ je bilo usklajeno z besedilom, ki se pojavlja v drugih specifikacijah proizvodov za označbe. Gre zgolj za redakcijsko spremembo.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Crémant de Bordeaux

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

5. Kakovostna peneča vina

4. Opis vina

Kakovostna peneča bela vina ali vina rosé

KRATEK OPIS

Vina imajo najmanj 9-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Po sekundarnem vrenju imajo vina:

— volumenski delež skupnega alkohola ≥ 11 %,

— vsebnost hlapnih kislin ≤ 18 meq/L,

— vsebnost skupnega žveplovega dioksida ≤ 150 mg/L,

— pri obogatitvi mošta volumenski delež skupnega alkohola ≥ 13 %.

Vina imajo sijočo barvo z obstojno peno ter dolg in saden pookus.

Bela vina, za katera so značilni drobni mehurčki in sijoča barva, so sveža in živahna vina, zlasti če so pridelana iz sort sauvignon B in sémillon B. Med zorenjem na finih drožeh se razvijejo zrelejše aromatične note, ki jih pogosto spremljajo note masla ali opečenca.

Vina rosé, pridelana predvsem iz sort merlot N in cabernet franc N, pa izražajo sadne note. Ta vina naj bi se pila mlada.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin v miliekvivalentih na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1. Gostota zasaditve – razdalja

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 000 trsov na hektar; razmik med vrstami ne sme biti večji od 2,50 metra, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od 0,85 metra.

Ta gostota zasaditve se lahko zmanjša na 3 300 trsov na hektar; v tem primeru razmik med vrstami ne sme biti večji od 3 metrov, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od 0,85 metra.

2. Pravila rezi

Pridelovalna praksa

Dovoljeni sta samo kratka (kratki rezniki) in dolga (šparoni) rez.

Pri sortah merlot N, muscadelle B in sémillon B število očes po obrezovanju ne sme preseči 50 000 na hektar in 20 na trs.

Pri drugih sortah število očes po obrezovanju ne sme preseči 60 000 na hektar in 22 na trs.

Rez vinske trte se izvede najpozneje na stopnji razvitih listov (fenofaza 9 po Lorenzu).

3. Prevoz potrganega grozdja

Pridelovalna praksa

Grozdje se prevaža v odprtih posodah. Velikost posod je lahko največ 1,20 metra × 1,00 metra z višino 0,80 metra, grozdje pa je lahko naloženo največ 0,60 metra visoko. Med trganjem in stiskanjem grozdja ne sme preteči več kot 24 ur.

4. Sprejem in stiskanje

Posebni enološki postopek

Grozdje, namenjeno za pridelavo belega vina, se celo strese v stiskalnico.

Prepovedana je uporaba kakršnega koli sistema za odcejanje in mečkanje, ki vključuje spiralni vijak.

Prepovedana je uporaba kakršnega koli sistema za stiskanje potrganega grozdja, ki vključuje spiralni vijak ali verižne stiskalnice.

Obvezna je naprava za tehtanje, prilagojena vrsti posod, v katerih je potrgano grozdje.

Med polnjenjem in dovajanjem grozdja v stiskalnico mora grozdje ostati celo. Zlasti je treba preveriti ali odstraniti kakršen koli sistem ali pripomoček proti zamašitvi, ki poškoduje grozdje.

Stiskalnica se naenkrat napolni s količino, ki ustreza njeni zmogljivosti. Z manjšo količino se napolni izjemoma.

Ločevanje moštov je obvezno.

Samotok, ki nastane v sistemu za dovajanje potrganega grozdja, se loči. Ta samotok se ne upošteva pri izračunu količine mošta iz zadnjega stiskanja (rebêches). Pred 31. julijem tekočega tržnega leta se pošlje v destilacijo.

Obvezno je vsakodnevno spiranje stiskalnice.

Obvezno je vsakodnevno spiranje posod za potrgano grozdje.

Tla v sprejemnici in stiskalnici morajo biti enostavna za čiščenje.

5. Obogatitev

Posebni enološki postopek

Vsebnost fermentirnega sladkorja v osnovnih vinih, ki so bila obogatena, je ≤ 5 g/L.

Pri obogatitvi mošta volumenski delež skupnega alkohola v vinih po sekundarnem vrenju ne presega 13 %.

5.2. Največji donosi

1. 78 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev ter proizvodnja, obdelava in zorenje vina potekajo na ozemlju naslednjih občin departmaja Gironde po uradnem geografskem kodeksu z dne 1. februarja 2021: Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Arcins, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Escoussans, Espiet, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, La Brède, La Lande-de-Fronsac, La Réole, La Rivière, La Roquille, La Sauve, Labarde, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamarque, Lamothe-Landerron, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Le Bouscat, Le Fieu, Le Haillan, Le Nizan, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Le Pout, Le Puy, Le Taillan-Médoc, Le Tourne, Le Verdon-sur-Mer, Léogeats, Léognan, Les Artigues-de-Lussac, Les Billaux, Les Eglisottes-et-Chalaures, Les Esseintes, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Les Peintures, Les Salles-de-Castillon, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, Rimons, Riocaud, Rions, Roaillan, Romagne, Roquebrune, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Estèphe, Saint-Etienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac in Yvrac.

7. Glavne sorte vinske trte

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Carmenère N

Cot N – malbec

Merlot N

Muscadelle B

Petit verdot N

Sauvignon B – sauvignon blanc

Sauvignon gris G – fié gris

Semillon B

8. Opis povezave

Geografsko območje ima zaradi bližine prostranih vodnih površin (Atlantski ocean, estuarij reke Gironde, dolini rek Garona in Dordonja), ki imajo pomembno vlogo pri termoregulaciji, razmeroma enotne ugodne podnebne razmere za vinogradništvo. Vendar zmerni oceanski vplivi, ki blažijo spomladansko pozebo, slabijo z oddaljevanjem od morja in velikih dolin ter približevanjem gozdnim masivom Landes, Saintonge in Double Périgourdine. Zaradi teh značilnosti so skrajni sever ter jug in jugozahod geografskega območja slabo posajeni s trto. Geografsko območje se razprostira na ozemlju 497 od 538 občin departmaja Gironde, pri čemer je izključen jugozahod departmaja, kjer se ne ukvarjajo z vinogradništvom, ampak z gozdarstvom.

Bordojske sorte vinske trte, ki se gojijo v oceanskem podnebju, je bilo od 17. in 18. stoletja treba opirati s koli, nato pa so se razširile brajde, ki so omogočile dobro porazdeljeno trgatev ter zadostne listne površine za pravilno klorofilno sintezo in optimalno zrelost grozdja.

Trgatev ob optimalni zrelosti omogoča odlično ravnotežje med sladkorji in kislinami, ki daje potrebno svežino in je hkrati nujno za dobro sekundarno vrenje.

Zaradi različnih vrst tal in različne izpostavljenosti je bil potreben izbor različnih sort s prilagoditvijo značilnostim okolja, kar je tudi razlog, da so se v preteklosti usmerili v zvrstna vina. Tako je mogoče opredeliti štiri različne vrste tal:

— glinasto-apnenčasta tla in lapornato-apnenčasta tla, ki so zelo razširjena na pobočjih gričev, kjer zelo dobro uspeva sorta merlot N,

— silikatna tla, pomešana z glino in apnenčastimi elementi, ki so izredno primerna na primer za sorti merlot N in sauvignon B,

— tip boulbènes z drobnimi silikatnimi elementi, ki sestavljajo rahlejša tla, primerna za proizvodnjo osnovnih vin iz belih sort,

— prodnata tla, sestavljena iz gramoza, zaobljenega kremenjaka ter drobnejšega in debelejšega peska, ki tvorijo dobro odcedne in vroče terase, ki so izredno primerne za vinsko trto, zlasti sorto cabernet sauvignon N.

Pridelovalci z izkušnjami, pridobljenimi z ločeno pridelavo vina iz posameznih sort, zvrščajo svoja zvrstna vina, katerih sestava temelji na izpopolnjenem strokovnem znanju, da se z upoštevanjem sorte in letnika pridobijo neko stalno ravnotežje med kislinami in sadnostjo vin.

Ker grozdje med trgatvijo in prevozom ostane celo, pravila stiskanja pa so strogo določena s specifikacijo proizvoda, se ohrani bistrost soka. Omejeno žveplanje je nujno za kakovostno sekundarno vrenje. Z zorenjem na finih drožeh, da se razvijejo terciarne arome, se še poveča kompleksnost vin.

Bordojski vinogradniki so bili prek svojega pristanišča in tesnih zgodovinskih povezav z drugimi narodi, pri katerih se je zelo zgodaj razvila strukturirana in živahna trgovina, vedno usmerjeni v preostale dele sveta, pri čemer so izkoriščali ali razširjali tehnične inovacije in spodbujali dinamiko kmetijskih gospodarstev, kar jim je omogočilo, da so utrdili, razvili in izvažali svoje znanje, ob tem pa vedno spoštovali prastare običaje.

Bordojski vinogradniki so se vse od vzpostavitve prednostnih povezav z Anglijo v 12. stoletju do osvojitve azijskih trgov, ki so zdaj odprti proizvodom iz grozdja in vina, znali prilagoditi razvoju trgov in hkrati spoštovati okolje, v katerem raste vinska trta. Raznolikost proizvodov je zato velika in o tej dinamiki pričajo vina „Crémants de Bordeaux“, ki se pridelujejo v vse večjih količinah.

Čeprav „Crémant de Bordeaux“ predstavlja le del vinogradniške proizvodnje bordojske regije, ponazarja bogastvo možnosti, ki jih ponujajo tradicionalne sorte vinske trte, ter zgodovinsko sposobnost prilagajanja vinarskih metod in inovativnost bordojskih vinogradnikov. Belo vino ali rosé „Crémant de Bordeaux“ združuje bordojske sorte in tradicionalne enološke postopke sekundarnega vrenja.

Vino „Crémant de Bordeaux“ ima sijočo barvo, obstojno peno ter dolg in saden pookus.

Bela vina, za katera so značilni drobni mehurčki in sijoča barva, so sveža in živahna, zlasti če so pridelana iz sort sauvignon B in sémillon B.

Med zorenjem na finih drožeh se razvijejo zrelejše aromatične note, ki jih pogosto spremljajo note masla ali opečenca.

Vina rosé, pridelana predvsem iz sort merlot N in cabernet franc N, pa izražajo sadne note. Ta vina naj bi se pila mlada.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Ime kontrolirane označbe porekla je izpisano na zamašku, in sicer na delu v vratu steklenice.

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede večja geografska enota, „Vin de Bordeaux“ ali „Grand Vin de Bordeaux“. Velikost črk za navedbo večje geografske enote niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Pakiranje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Vsi postopki pridelave, od trgatve do degoržiranja, potekajo na geografskem območju.

Vina se pridelujejo izključno s sekundarnim vrenjem v steklenicah.

Stekleničenje vin poteka na geografskem območju ob upoštevanju postopka pridelave s sekundarnim vrenjem v steklenici.

Polnjenje v steklenice, v katerih poteka sekundarno vrenje, se lahko izvede šele tri mesece po datumu trgatve in ne prej kot 1. decembra, ki sledi trgatvi.

Vina se dajo na potrošniške trge po najmanj 12-mesečnem obdobju zorenja po datumu polnjenja, ki se izvede vsaj en mesec po degoržiranju.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-7df3447f-384a-4f7a-819e-2971ef1ae277

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.