1.Uvod

EU je odločno zavezana spodbujanju trajnostnosti s svojimi trgovinskimi sporazumi, da bi gospodarsko rast spremljalo varstvo človekovih pravic, dostojnega dela, podnebja in okolja ter da bi se obenem v celoti spoštovale vrednote in prioritete Unije. V sedanjih geopolitičnih razmerah, ki jih zaznamuje povečana nestabilnost, mora EU kot zanesljiva partnerica okrepiti sodelovanje s tretjimi državami. Trgovinska politika EU je trden okvir za sodelovanje s trgovinskimi partnerji pri vprašanjih trajnostnosti, povezanih s trgovino. Ta pristop temelji na mednarodnih delovnih in okoljskih pravilih ter strukturiranih in preglednih postopkih, v katere je vključena civilna družba.

To sporočilo opisuje, kako lahko trgovinski sporazumi še bolj prispevajo k trajnostnemu razvoju. Vsi sodobni trgovinski sporazumi EU že vključujejo poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju. Akcijski načrt v 15 točkah od leta 2018 usmerja njihovo okrepljeno izvajanje in izvrševanje . Komisija je junija 2021 začela poglobljeni pregled, da bi okrepila zmožnost celotnih trgovinskih sporazumov (in ne le njihovih poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju) za podpiranje trajnostne trgovine v sodelovanju s trgovinskimi partnerji in v ubranosti z drugimi ustreznimi instrumenti politike EU, vključno z evropskim zelenim dogovorom.

Komisija je v okviru pregleda naročila neodvisno primerjalno študijo praks na področju trgovine in trajnostnega razvoja v trgovinskih sporazumih tretjih držav, v kateri je bilo potrjeno, da je EU ena od pionirk in ključnih vodilnih akterk pri spodbujanju trajnostnosti prek svojih trgovinskih sporazumov . Da bi zbrala prispevke čim širšega kroga državljank in državljanov ter deležnikov, je Komisija izvedla tudi odprto javno posvetovanje, v okviru katerega so bili zbrani številni prispevki podjetij in sindikatov, pa tudi skupin za varstvo okolja, skupin za varstvo človekovih pravic ter socialnih partnerjev . To je spremljala obširna izmenjava mnenj z državami članicami, Evropskim parlamentom in Evropskim ekonomsko-socialnim odborom.

Komisija je na podlagi prispevkov in priporočil, prejetih med postopkom pregleda trgovine in trajnostnega razvoja, opredelila sklop prednostnih nalog politike in ključnih glavnih ukrepov, ki bodo s strožjimi pravili o izvrševanju dodatno povečali učinkovitost sedanjega pristopa k trgovini in trajnostnemu razvoju, ki temelji na sodelovanju ter mednarodnem okviru in standardih. Novi pristop, opisan v nadaljevanju, vključuje celovito fazo skladnosti in uporabo trgovinskih sankcij v specifičnih in natančno opredeljenih primerih.

2.Kako trgovinski sporazumi EU prispevajo k agendi za trajnostni razvoj

Trgovinski sporazumi so pomembno gonilo trajnostne rasti v EU in partnerskih državah. Aktivna trgovinska agenda je ključnega pomena za gospodarsko blaginjo in konkurenčnost Evrope. Trgovinski sporazumi pomagajo ustvarjati delovna mesta, širiti trge ter spodbujati gospodarsko rast in inovacije. Z odpravo ovir za dostop na trg tudi znižujejo stroške in lajšajo uvajanje in uporabo podnebju prijaznih tehnologij ter povezanega blaga in storitev, ki prispevajo k zmanjševanju ravni emisij toplogrednih plinov po vsem svetu in prilagajanju podnebnim spremembam. Trgovinski sporazumi poleg tega pomagajo zagotoviti oskrbo s potrebnimi surovinami, vključno s tistimi, ki se uporabljajo v nizkoogljičnih tehnologijah. Hkrati lahko tudi svetovna trgovina vpliva na podnebje, biotsko raznovrstnost in delovne pogoje. Da bi zagotovili, da ima odprta trgovina pozitivne učinke, morata liberalizacijo trgovine spremljati spodbujanje mednarodnih delovnih standardov ter odločno ukrepanje na področju podnebja in okolja. Trgovinski sporazumi kot instrumenti privilegiranega partnerstva zagotavljajo platformo za dialog o politikah in sodelovanje s partnerskimi državami na področju trajnostnosti. To je ključnega pomena, saj lahko svetovne izzive rešujemo le s skupnimi prizadevanji na svetovni ravni.

S pregledom trgovinske politike je podpora zelenemu in pravičnemu prehodu postala eden od stebrov trgovinske politike EU, poleg odprtosti in odločnosti . To je v skladu z evropskim zelenim dogovorom in sporočilom o dostojnem delu po vsem svetu , ki trajnostni razvoj postavljata v središče oblikovanja politik in ukrepanja EU. Prednostne naloge in cilji trajnostnega razvoja so bili vključeni v vse politike EU v skladu z Agendo 2030 Združenih narodov in njenimi 17 cilji trajnostnega razvoja, Pariškim sporazumom o podnebnih spremembah ter drugimi večstranskimi sporazumi o varstvu okolja in delovnih standardih. Ti večstranski sporazumi in konvencije so postali svetovni okvir za mednarodno sodelovanje in ukrepe na področju trajnostnega razvoja ter služijo kot vodilo za zaveze glede trajnostnega razvoja tudi v trgovinskih sporazumih EU.

Pristop EU k trgovini in trajnostnemu razvoju, temelječ na vrednotah, si prizadeva za širše zaveze partnerskih držav od tistih, ki jih vključujejo trgovinski sporazumi drugih mednarodnih akterjev. Poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju v trgovinskih sporazumih EU zlasti zahtevajo učinkovito izvajanje konvencij Mednarodne organizacije dela (MOD) in večstranskih okoljskih sporazumov, ki jih je ratificirala posamezna pogodbenica, kot sta Pariški sporazum o podnebnih spremembah in Konvencija o biološki raznovrstnosti. Poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju v trgovinskih sporazumih EU prav tako zahtevajo spoštovanje temeljnih načel MOD, kot so določena v Deklaraciji MOD o temeljnih načelih in pravicah pri delu iz leta 1998. V zvezi s tem Komisija pozdravlja delo MOD in njenih članic za krepitev in razširitev teh temeljnih načel, nazadnje z odločitvijo o vključitvi varnosti in zdravja pri delu, ter meni, da bi morala poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju ustrezno odražati tak razvoj. Poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju poleg tega spodbujajo ratifikacijo neratificiranih temeljnih konvencij MOD ter vsebujejo širok nabor zavez in določb o sodelovanju na področju vprašanj, kot so pravice delavcev, socialni dialog, dostojni delovni pogoji, vključno z inšpekcijo dela, trajnostno gospodarjenje z naravnimi viri, gozdarstvo, ribištvo, akvakultura in upravljanje oceanov ter spodbujanje odgovornega ravnanja podjetij . Trgovinski sporazumi EU zdaj spodbujajo tudi sodelovanje pri prehodu na krožno in z viri gospodarno gospodarstvo ali dobavne verige brez krčenja gozdov ter mednarodno okoljsko upravljanje. Nedavni trgovinski sporazumi EU vsebujejo tudi določbe o ustreznih konvencijah ZN in MOD, ki podpirajo ekonomsko opolnomočenje žensk in enakost spolov, vključno s spodbujanjem sodelovanja v mednarodnih forumih za uresničevanje teh ciljev, na primer v STO.

Skupno delovanje z drugimi orodji politike

Trgovinski sporazumi EU niso samostojni instrumenti za spodbujanje in krepitev agende Unije za trajnostni razvoj s tretjimi državami. Zaveze o trgovini in trajnostnem razvoju, ki jih ti sporazumi vsebujejo, delujejo skupaj s širšim sklopom instrumentov politike, večstranskih prizadevanj in orodij za razvojno sodelovanje v okviru vseobsegajočega pristopa. Skupaj z avtonomnimi instrumenti EU nam pomagajo čim bolje izkoristiti pozitivne učinke trgovine na trajnostni razvoj in, nasprotno, zagotoviti, da se negativni učinki omejijo.

Pričakuje se, da bo imela EU do konca sedanjega mandata Komisije ambiciozen sklop dodatnih avtonomnih instrumentov za podporo trajnostni trgovini. Komisija je leta 2021 predstavila predlog za vzpostavitev mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah, da bi preprečila selitev virov CO2 in povečala učinkovitost svetovnih podnebnih ukrepov , ter predlog o proizvodih, ki ne povzročajo krčenja gozdov, da bi okrepila prizadevanja za boj proti krčenju in degradaciji gozdov . Istega leta je sprejela tudi strategijo z ambicioznim in celovitim svežnjem ukrepov za izboljšanje tokov denarja v financiranje prehoda na trajnostno gospodarstvo. Na začetku leta 2022 je Komisija predstavila predlog o skrbnem pregledu v podjetjih glede trajnostnosti, ki spodbuja trajnostno in odgovorno ravnanje podjetij vzdolž celotnih svetovnih vrednostnih verig . Sprejela je tudi predlog okvira, ki naj bi zagotovil, da bodo vsi proizvodi, dani na trg Unije, postali okoljsko bolj trajnostni in krožni. Kot je bilo napovedano v sporočilu o dostojnem delu po vsem svetu, bo Komisija pozneje tega leta predstavila tudi novo zakonodajno pobudo za učinkovito prepoved dajanja na trg proizvodov, ki so rezultat prisilnega dela .

Komisija je v svojem predlogu nove uredbe EU o splošni shemi preferencialov povečala prispevek sheme za spodbujanje trajnostnega razvoja, med drugim z vključitvijo vrste mednarodnih instrumentov na področjih človekovih pravic, dobrega upravljanja, dela in varstva okolja. Novi instrumenti vključujejo Pariški sporazum o podnebnih spremembah, Konvencijo ZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu in dve novi konvenciji MOD ter zajemajo tudi urejene mednarodne migracije, ki prispevajo k trajnostnemu razvoju. Cilj predloga je tudi zagotoviti, da bo izvoz blaga, ki je rezultat mednarodno prepovedanega dela otrok in prisilnega dela, razlog za morebiten preklic trgovinskih preferencialov .

Na večstranski ravni je bila EU nedavno ena od pokroviteljic treh večstranskih pobud STO o trgovini in okoljski trajnostnosti, onesnaževanju s plastiko in trajnostni trgovini s plastiko ter reformi subvencij za fosilna goriva . Na 12. ministrski konferenci STO je imela EU ključno vlogo pri doseganju prvega večstranskega sporazuma o subvencijah za ribištvo, ki omejuje škodljive subvencije za ribištvo po vsem svetu in v središču katerega je okoljska trajnostnost. Do naslednje ministrske konference si bo še naprej prizadevala za razširitev pravil o subvencijah. EU je prav tako dejavno podpirala uvedbo podnebne koalicije ministrov za trgovino, da bi dala dodaten politični zagon oblikovanju pozitivne trgovinske in podnebne agende, zlasti v STO . V okviru reforme STO namerava spodbujati dialog o medsebojnem vplivu trgovine in dostojnega dela, tudi s sodelovanjem med STO in MOD. EU v OECD podpira spremembe sklopa pravil, ki urejajo uradne izvozne kredite, da bi spodbudila uskladitev s podnebnimi cilji. Uspešno je dosegla tudi prepoved elektrarn, ki z nezmanjšano močjo proizvajajo energijo iz premoga .

Vsi ti instrumenti in pobude politike v zvezi s trgovino so del celostnega odziva na svetovna vprašanja trajnostnosti in so neločljivo povezani s trgovinskimi sporazumi.

3.Nove usmeritve politike za trajnostni razvoj v trgovinskih sporazumih

Pregled trgovine in trajnostnega razvoja je potrdil trdnost modela EU za trgovino in trajnostni razvoj, vendar je opredelil tudi možnosti za izboljšave na področju šestih prednostnih nalog politike, ki jih je mogoče povzeti kot: (1) potreba po večji proaktivnosti pri sodelovanju s partnerji; (2) okrepitev pristopa, prilagojenega posameznim državam; (3) vključevanje trajnostnosti v trgovinske sporazume tudi zunaj poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju; (4) boljše spremljanje izvajanja zavez o trgovini in trajnostnem razvoju; (5) okrepitev vloge civilne družbe in (6) izboljšanje izvrševanja s trgovinskimi sankcijami kot skrajnim ukrepom.