Povzetek Portugalski pravosodni sistem se še naprej srečuje z izzivi, kar zadeva njegovo učinkovitost, zlasti na upravnih in davčnih sodiščih. Izvaja se več pobud za izboljšanje kakovosti in učinkovitosti pravosodja, posebna pozornost pa je namenjena uvajanju digitalnih rešitev na vseh vrstah sodišč. Potekajo pomembne reforme v zvezi s prilagoditvijo mreže sodišč in za uskladitev obstoječih virov z ugotovljenimi potrebami. Visoki sodni svet je na podlagi trditev o konkretnih zlorabah elektronskega sistema dodeljevanja zadev uvedel disciplinske sankcije in preiskuje morebitne nepravilnosti pri dodeljevanju zadev. Kazenskopravni okvir za boj proti korupciji je večinoma vzpostavljen. V pripravi je nacionalna protikorupcijska strategija. Do decembra 2019, ko je vlada napovedala, da bo pripravila nacionalno protikorupcijsko strategijo, ni bilo usklajenega strateškega pristopa h korupciji. Odzivi na področju politike in zakonodaje so bili največkrat uvedeni sporadično, da bi se različne pomanjkljivosti odpravile takrat, ko so bile odkrite. Specializirano tožilstvo in kriminalistična policija še naprej dosegata napredek v boju proti korupciji. Vendar so omejitve pri uspešnem pregonu korupcije posledica pomanjkanja sredstev in specializacije organov kazenskega pregona. Zakonodajni sveženj o preglednosti pri opravljanju javnih funkcij, prijavi premoženja in nezdružljivosti je bil sprejet leta 2019 in je že začel veljati. Preventivni ukrepi za zdaj ostajajo omejeni, svetu za preprečevanje korupcije pa primanjkuje zmogljivosti v smislu sredstev in specializacije, tako da se večinoma ukvarja z ozaveščanjem. Novoustanovljeni subjekt za preglednost, katerega naloga je spremljati in nadzorovati prijave premoženja in izjave o navzkrižju interesov, še ni začel delovati. Svoboda izražanja in obveščanja ter svoboda in pluralnost medijev so zapisane v ustavi, prav tako prevladuje kultura spoštovanja uredniške svobode novinarjev. Regulativni organ za avdiovizualne medije – Entidade Reguladora para a Comunicação Social (ERC) – se šteje za neodvisnega in uspešnega. Kar zadeva preostala področja, ki vzbujajo skrb, je Evropsko sodišče za človekove pravice ugotovilo, da kazenske obsodbe zaradi obrekovanja pomenijo kršitev svobode izražanja. Pravni sistem vključuje določbe o razkritju lastništva in financiranja medijev ter preglednosti državnih oglaševalskih kampanj. Oba vidika nadzoruje regulativni organ za medije. Dostop do informacij in dokumentov javnih organov je zagotovljen s posebno zakonodajo. Kar zadeva sistem zavor in ravnovesij, sistem presoje ustavnosti določa možnost predhodnega in naknadnega nadzora ter zajema opustitev zakonskega urejanja. Varuh človekovih pravic ima široka pooblastila za varstvo temeljnih pravic, neupravičena opustitev sodelovanja z njim pa se kaznuje po kazenskem pravu. Obstajajo jamstva za preglednost zakonodajnega postopka in zagotovljeno je sodelovanje deležnikov. Visoki sodni svet lahko predlaga zakonodajne pobude v zvezi z izboljšanjem sodnih institucij. Civilna družba s pridom izkorišča omogočitveni pravni okvir in je dejavna.



I.Pravosodni sistem

Za portugalski pravosodni sistem je značilen sistem sodišč, ki vključuje ustavno sodišče, vrhovno sodišče, sodišča prve in druge stopnje, vrhovno upravno sodišče, upravna in davčna sodišča prve in druge stopnje ter računsko sodišče. Visoki sodni svet, visoki svet za upravna in davčna sodišča ter visoki državnotožilski svet izvajajo disciplinske ukrepe zoper posamezne sodnike, dodeljene pa so jim tudi ustrezne upravne funkcije. Poleg tega so pristojni za imenovanje, premeščanje in napredovanje sodnikov in tožilcev. Sodnike in tožilce imenuje zadevni svet, in sicer na podlagi javnega natečaja in ocen, ki so jih dobili pri obveznih usposabljanjih v centru za pravosodne študije. Državno tožilstvo je neodvisno od sodne veje oblasti in deluje samostojno glede na izvršilno vejo oblasti. Ima svoj sistem upravljanja, v katerem je najvišji organ generalno državno tožilstvo. Odvetniška zbornica je neodvisen pravni subjekt javnega prava, ki pri izvajanju svojih javnih pooblastil opravlja regulativne funkcije.

Neodvisnost

Razpravlja se o spremembah sestave visokih sodnih svetov. Visoki sodni svet sestavljajo predsednik vrhovnega sodišča (ki mu tudi predseduje), člana, ki ju imenuje predsednik republike, sedem članov, ki jih izvoli parlament, in sedem sodnikov, ki jih po načelu proporcionalne zastopanosti izvolijo njihovi kolegi. Ker imajo visoki sveti pomembna pooblastila v zvezi z imenovanji in poklicnimi potmi v pravosodju, je bilo poudarjeno, kako pomembno je obvarovati njihovo neodvisnost pred političnim vplivanjem. Zakonodajni predlog za spremembo sestave visokega državnotožilskega sveta, da bi se povečalo število nepoklicnih članov, je bil leta 2018 v parlamentu zavrnjen, tako da je večina članov visokega državnotožilskega sveta še naprej tožilcev. Podoben predlog v zvezi s spremembami sestave visokega sodnega sveta je neuradno krožil leta 2019, vendar se pri njem ni vztrajalo. Čeprav predlog ni bil uradno predložen za razpravo v parlamentu, je pomembno, da se pri morebitnih spremembah upoštevajo priporočila Sveta Evrope.

Elektronski sistem dodeljevanja zadev na sodiščih je v postopku pregleda. Dodeljevanje zadev na rednih ter upravnih in davčnih sodiščih poteka elektronsko prek sistema, ki zagotavlja naključno dodeljevanje po vnaprej določenem algoritmu in omogoča vpogled v razdelitev zadev prek spleta. Vendar so se v začetku leta 2020 pojavile obtožbe o zlorabah sistema in vmešavanju v naključno dodeljevanje zadev, pomembni sodniki pa so bili obtoženi korupcije na visoki ravni, trgovanja z vplivom in pranja denarja. Visoki sodni svet je uvedel disciplinske sankcije zoper dva od vpletenih sodnikov, trenutno pa vodi tudi preiskavo v zvezi z morebitnimi nepravilnostmi pri dodeljevanju zadev. Visoki svet je zadevo obravnaval javno, pri čemer je opozoril na resnost teh obtožb in morebitno škodo, ki jo to lahko povzroči za mnenje državljanov in podjetij o pravosodju.

Neodvisnost sodstva se je po mnenju širše javnosti zmanjšala. Po mnenju širše javnosti je stopnja neodvisnosti sodišč in sodnikov povprečna (40 % jo označuje kot „dokaj dobro“ ali „zelo dobro“), vendar se od leta 2017 znižuje. Mnenje podjetij je bolj pozitivno (45 % jo označuje kot „dokaj dobro“ ali „zelo dobro“), kar je izboljšanje glede na prejšnja leta.

Statut državnega tožilstva in statut sodnikov sta bila spremenjena. Ena od značilnosti obeh novih statutov je odprava zgornje meje, ki se je prej uporabljala za plačo predsednika vrhovnega sodišča in generalnega državnega tožilca, kar jo je povezovalo s plačo predsednika vlade. S temi spremembami se zagotavljajo vzporedne poklicne poti sodnikov in tožilcev. Z novim statutom državnega tožilstva se tudi struktura tožilstev prilagaja novi ozemeljski ureditvi, uvedeni z reformama mreže sodišč leta 2013 in 2019. Uvedene so tudi določbe, namenjene razjasnitvi omejitev hierarhičnega vmešavanja v kazenske postopke. Med zakonodajnim postopkom so potekala posvetovanja z visokim sodnim svetom, visokim državnotožilskim svetom in zadevnimi poklicnimi združenji.

Kakovost

Sprejeti sta bili novi reformi mreže in specializacije sodišč. Ta reorganizacija je bila izvedena kot nadaljnji ukrep na podlagi ocene obsežne reforme mreže sodišč leta 2013, njen namen pa je odpraviti nekatere ugotovljene pomanjkljivosti. To je zlasti vključevalo ponovno odprtje 20 sodišč, ki so bila zaprta med reformo leta 2013, da bi bila bližje državljanom. Poleg tega je z novo reformo predvidena tudi nadaljnja specializacija, in sicer z ustanovitvijo več specializiranih sodišč, zlasti na območjih države, kjer jih prej ni bilo, in prekvalifikacijo obstoječih sodišč. Cilj reforme je tudi boljše dodeljevanje obstoječih sredstev, tako da se upošteva pripad zadev na sodiščih. Organi pričakujejo, da bo ta reforma pozitivno vplivala na učinkovitost sodišč. Hkrati so začele veljati tudi spremembe statuta upravnih in davčnih sodišč. Te zlasti predvidevajo ustanovitev štirih novih vrst specializiranih oddelkov – oddelkov za javno naročanje, upravnih socialnih oddelkov, oddelkov za davčno izterjavo in oddelkov za presojo kršitev. Prvi specializirani oddelki bodo začeli delovati septembra 2020, ustanovljeni pa bodo na sodiščih, kjer so bili ugotovljeni največji sodni zaostanki.

Ukrepi za izboljšanje digitalizacije pravosodnega sistema se izvajajo še naprej. Natančneje, s spremembo zakonika o civilnem postopku je bilo načelo „privzeto digitalno“ uvedeno v vse civilne postopke. Enako načelo se je že uporabljalo v davčnih in upravnih postopkih. Natančneje, stranke in pravni svetovalci imajo zdaj možnost dostopa do spisov in spremljanja celotnega poteka postopka prek spleta. Izvaja se druga faza programa Justiça + Próxima, ki temelji na štirih stebrih – učinkovitosti, inovacijah, bližini in humanizaciji. Ta program vključuje projekt „Tribunal + 360º“, katerega cilj je uvesti popolno digitalizacijo in brezpapirni sistem na sodiščih ter hkrati poenostaviti stike in komunikacijo med državljani in sodišči. Spremembe se uvajajo tudi v zvezi z delovanjem sodišč, da se državljanom poenostavijo zadeve, kadar morajo na sodišče. Organi pričakujejo, da bo projekt „Tribunal + 360º“ v celoti izveden do leta 2023. Hkrati se oblikujejo pobude za usposabljanje, da bi se sodniki in sodni uradniki seznanili z novimi orodji.

Potekajo razprave o sredstvih za pravosodni sistem. Zmanjšanje dodeljenih proračunskih sredstev za pravosodni sistem ter pomanjkanje materialnih in človeških virov vzbuja skrb, na kar deležniki pogosto opozarjajo. Na primer, skupno število sodnikov, ki trenutno delujejo na prvostopenjskih davčnih in upravnih sodiščih, je precej manjše od števila, določenega v pravnem okviru, to okoliščino pa deležniki povezujejo s težavami pri učinkovitosti na davčnih in upravnih sodiščih. Nekateri napovedani ukrepi za izboljšanje učinkovitosti sodišč še niso bili izvedeni zaradi proračunskih omejitev. Tak primer je ustanovitev svetovalnih pisarn za pomoč sodnikom – čeprav je v zakonu že predvidena, je visoki svet sporočil, da tega ukrepa ne bo mogoče izvesti brez namenskih sredstev. Nezadostni človeški in tehnični viri, ki jih imajo na voljo tožilstva, so bili prepoznani tudi kot ovira za učinkovit pregon.

Sprejetih je bilo več ukrepov za omejitev vpliva pandemije COVID-19 na delovanje pravosodnega sistema. Portugalska je med pandemijo COVID-19 razglasila izredne razmere, pozneje pa še „stanje katastrofe“. V tem obdobju je bilo sprejetih več ukrepov v zvezi z delovanjem sodišč, zlasti v zvezi z vzpostavitvijo sistemov za delo na daljavo ter možnostmi za izvedbo obravnav in vodenje drugih postopkov na daljavo. Deležniki opozarjajo na pomen obstoječih digitalnih orodij pri preprečevanju popolne ohromitve sistema v tem obdobju. Čeprav dodeljevanje nujnih in nenujnih zadev na prvostopenjskih sodiščih ni bilo nikoli prekinjeno, so bili roki v nenujnih zadevah začasno prekinjeni, nenujna dejanja pa so bila preložena. Portugalska v okviru opuščanja izrednih ukrepov načrtuje vrsto ukrepov na področju pravosodja. Natančneje, za obvladovanje morebitnih sodnih zaostankov in povečanega števila sodnih postopkov je bila uvedena začasna ureditev znižanja sodnih taks, da bi se olajšale sodne poravnave. Poleg tega se bo okrepilo osebje (sodniki in sodni uradniki) delovnih in gospodarskih sodišč, saj se pričakuje povečanje števila zadev na področju gospodarskih in socialnih storitev.

Učinkovitost

Kljub izboljšavam se učinkovitost pravosodnega sistema še naprej srečuje z izzivi. To vprašanje je bilo obravnavano tudi v priporočilu za posamezno državo v okviru evropskega semestra 2020, kar zadeva potrebo po izboljšanju učinkovitosti na davčnih in upravnih sodiščih. Portugalska si je prizadevala ta vprašanja rešiti z izvedbo različnih ukrepov, namenjenih izboljšanju učinkovitosti portugalskih sodišč. Natančneje, vzpostavljene so bile skupine za hitro odzivanje, da bi se spopadle s sodnimi zaostanki na davčnih in upravnih sodiščih. Ta prizadevanja se ponekod že kažejo v precejšnjem povečanju učinkovitosti. Kljub temu imajo sodišča še naprej razmeroma veliko sodnih zaostankov, postopki pa ostajajo razmeroma dolgotrajni. Te težave pestijo zlasti upravna in davčna sodišča, pri katerih se Portugalska uvršča med države članice z najdolgotrajnejšimi postopki – čas, potreben za izdajo sodne odločbe, na upravnih in davčnih sodiščih še naprej znaša več kot 900 dni na prvostopenjskih sodiščih in več kot 1 000 dni na drugostopenjskih sodiščih. Čeprav se je stopnja rešenih zadev dvignila nad 100 %, ima Portugalska še vedno eno od najvišjih stopenj nerešenih upravnih zadev. Na izzive v zvezi z učinkovitostjo na upravnih in davčnih sodiščih je opozoril tudi Svet Evrope.