[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 16.7.2009

COM(2009) 361 konč.

2009/0106 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA

o obveščanju Komisije o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture v Evropski skupnosti in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 736/96

{SEC(2009) 971}{SEC(2009) 972}

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA

Razlogi za predlog in njegovi cilji

V okviru nove energetske politike, katere cilj je zagotavljanje dobave, blažitev podnebnih sprememb in zagotavljanje konkurenčnosti, je bistvenega pomena znatno investiranje v energetsko infrastrukturo. Zasebni nosilci gospodarske dejavnosti imajo zdaj pri investicijah v infrastrukturo bolj pomembno vlogo. Nove zahteve politike, kot so cilji na področju zmesi goriv, bodo spremenile politike držav članic glede nove in posodobljene energetske infrastrukture. Komisija mora pozorno spremljati razmere, da bi lahko predvidela vse potencialne probleme in zagotovila zadostno preglednost za udeležence na trgu. Vendar Komisija potrebuje ustrezne podatke o investicijskih projektih.

Sedanji regulativni okvir, ki nalaga državam članicam obveznosti poročanja o energetski infrastrukturi, je heterogen. Na voljo ni dovolj relevantnih in preverjenih podatkov za spremljanje dogajanja z medsektorskega vidika na ravni EU. Poleg tega se Uredba Sveta (ES) št. 736/96 o obveščanju Komisije o investicijskih projektih na področju nafte, zemeljskega plina in električne energije ne uveljavlja več dosledno in ni prilagojena najnovejšemu dogajanju v energetskem sektorju.

Splošni cilj revizije je revidirati in dodatno okrepiti sistem, določen z Uredbo Sveta (ES) št. 736/96, hkrati pa zmanjšati upravno breme. Okvir za potrebe poročanja je treba posodobiti in dopolniti z redno analizo razmer, o kateri je treba razpravljati z zainteresiranimi stranmi in ga objaviti, da se poveča preglednost.

Splošno ozadje

Obstaja visoka raven negotovosti, povezane z uresničitvijo investicijskih projektov, sedanji kreditna in gospodarska kriza pa pomenita veliko dodatno težavo za investicijske projekte, potrebne v energijskem sektorju.

Institucije EU so sprejele izboljšan okvir za investicije v energetsko infrastrukturo EU, z jasnimi in predvidljivimi cilji glede uporabe obnovljivih energijskih virov ter novimi pravili za notranji trg. Vendar so pozvale k nadaljnjemu ukrepanju. Akcijski načrt Evropskega sveta za evropsko energetsko politiko za obdobje 2007–2009 je pozval Komisijo in države članice, naj določijo velikost investicije, potrebne za pokritje strateških potreb EU v zvezi s ponudbo in povpraševanjem za plin in električno energijo. Na podlagi drugega strateškega pregleda energetske politike, ki ga je Komisija sprejela leta 2008, sta se Svet Evropske unije [1] in Evropski parlament [2] strinjala s Komisijo in zahtevala spodbujanje investiranja in izboljševanje preglednosti ter intenziviranje del za izboljšanje obetov glede zadostnosti ponudbe in proizvodnje ter za pripravo načrtov razvoja omrežja.

Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog

Obstaja več določb, vendar ne zagotavljajo Komisiji skladnih, za načrtovanje prihodnosti pomembnih informacij o investicijskih projektih in njihovem razvoju.

Direktiva **** Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi skupnih pravil za notranji trg z zemeljskim plinom in razveljavitvi Direktive 2003/55/ES,

Direktiva Sveta 2004/67/ES o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe z zemeljskim plinom,

Odločba št. 1364/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi smernic za vseevropska energetska omrežja,

Direktiva **** Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi skupnih pravil za notranji trg z električno energijo ter razveljavitvi Direktive 2003/54/ES,

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/89/ES o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe z električno energijo in naložb v infrastrukturo,

Uredba Sveta št. 2587/1999/ES o določitvi naložbenih programov, ki se sporočijo Komisiji v skladu s členom 41 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

Direktiva 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta o geološkem shranjevanju ogljikovega dioksida in spremembi Direktive Sveta 85/337/EGS, direktiv 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES, 2008/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 1013/2006,

Direktiva 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES.

Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije

Ta predlog je v skladu s cilji Unije, zlasti s tistimi, ki so povezani z vzpostavitvijo notranjega trga in trajnostnim razvojem Evrope, ki temelji na uravnoteženi gospodarski rasti in stabilnosti cen. Prav tako je v skladu s podnebno in energetsko politiko, za katero je eden od stebrov varnost oskrbe z energijo.

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UčINKA

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil vprašancev

Javno posvetovanje, namenjeno pridobitvi mnenj zainteresiranih strani (države članice, zastopniki panoge iz vseh sektorjev energetike, zakonodajalci na področju energetike) je potekalo februarja in marca 2009. Prvo posvetovanje je temeljilo na vprašalniku, poslanem navedenim zainteresiranim stranem z namenom, da bi se izvedelo zlasti več o vidikih spremljanja in obsegu, zasnovi in učinku mehanizma poročanja. Končno posvetovanje je bilo izvedeno med strokovno delavnico, med katero se je z udeleženci posvetovanja razpravljalo o bolj podrobnih vidikih (14. maja 2009).

Povzetek odgovorov in njihovo upoštevanje

Večina vprašancev, ne glede, ali so predstavniki držav članic ali panoge, meni, da je pomembno zagotoviti ustrezno spremljanje projektov investiranja v infrastrukturo v energetskem sektorju. Prevladuje mnenje, da je bistvenega pomena za zagotavljanje preglednosti, oblikovanje politike in podporo posebnim projektom. Vendar pa se instrument spremljanja podpira pod pogojem, da ostane orodje zagotavljanja preglednosti, da zagotavlja dodano vrednost in da ne pomeni velikega upravnega bremena. Te zahteve so bile v celoti upoštevane pri pripravi tega predloga.

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj

GD TREN se je sestal s predstavniki operaterjev prenosnih sistemov evropskega omrežja za električno energijo in plin, pristojnimi za pripravo desetletnega investicijskega načrta za elektroenergetska in plinska omrežja, predvidena v tretjem paketu ukrepov za notranji energetski trg, in z dobavitelji podatkov, ki so razvili načine analiziranja podatkov na podlagi simulacije ter z bonitetno agencijo, da pridobi informacije o kreditni boniteti evropskih gospodarskih javnih služb, dejavnih v energetskem sektorju. GD TREN je tudi sodeloval kot opazovalec na več zasedanjih, ki so jih organizirali organi ene države članice, o okvirnem načrtovanju prihodnjih investicij na področju električne energije, plina in toplote.

Pri pripravi ocene učinka oziroma zakonodajnega predloga ni sodeloval noben zunanji izvajalec.

Ocena učinka

V oceni učinka, ki je priložena temu predlogu, so bile proučene štiri možnosti, rezultati pa so povzeti v nadaljnjem besedilu.

Možnost 0: Nespremenjeno stanje – spremljanje politike brez posebnega poročevalnega mehanizma

Pri tej možnosti Komisija spremlja politiko na podlagi različnih podatkov, bodisi podatkov, ki jih zagotovijo komercialni dobavitelji podatkov bodisi morebitnih podatkov, ki jih sporočijo države članice ali podjetja na podlagi zakonodaje, ki ureja energetski sektor EU. Uredba Sveta (ES) št. 736/96 je dodaten vir podatkov. Če se politika ne spremeni, ni mogoče jamčiti učinkovitega zbiranja podatkov, ki se nanašajo na vso EU, ter preglednosti podatkov in analize, spremljanje pa bo verjetno težavno zaradi posameznih nekoherentnih značilnosti sektorske zakonodaje (pogostnost, posodabljanje, zaupnost,...) ali zaradi pomanjkljivosti podatkov, ki jih zagotavljajo komercialni dobavitelji informacij.

Možnost 1: Razveljavitev Uredbe Sveta (EGS) št. 736/96

Pri tej možnosti bi se razveljavila Uredba Sveta (ES) št. 736/96, zaradi slabega izvajanja te uredbe in vse večje nezmožnosti, da bi z njo zajeli novi energetski sistem EU. Če bi trgi na dolgi rok vzpostavili ravnotežje med ponudbo in povpraševanjem, bi bilo redno spremljanje lahko nadomeščeno s študijami, ki bi se lahko izvajale za vsak primer posebej, če bi določene odločitve politike zahtevale analizo investicijskih projektov, povezanih z energetiko.

Možnost 2: spremljanje politike z dopolnilnim poročevalnim mehanizmom

Države članice po morebitnem prejemu obvestila s strani podjetij obvestijo Komisijo o investicijskih projektih. To obveščanje bi zajemalo, z razširitvijo obsega in spremenjenimi pragovnimi vrednostmi, vso infrastrukturo, pomembno za energetsko varnost, in premik v smeri nizkoogljičnega gospodarstva. Da bi se izognili večkratnemu obveščanju, bi se upoštevale že obstoječe obveznosti poročanja oziroma spremljanja, pod pogojem, da se z njimi zagotavljajo enakovredne informacije. Poročanje bi se izvajalo vsaki dve leti, kar bi dodatno olajšalo upravno breme in uskladilo to obveznost z drugimi zadevnimi okviri. Zbrani podatki in informacije bi se lahko objavili, razen kadar bi bili komercialno občutljivi. Na podlagi zbranih podatkov in katerih koli drugih zadevnih virov bi Komisija pripravila redno analizo prihodnjega razvoja energetskega sistema EU z medsektorskega vidika, z namenom, da ugotovi morebitne vrzeli in morebitne probleme ter zagotovi preglednost udeležencem na trgu. Ta možnost zagotavlja uravnotežen in koherenten sistem.

Možnost 3: spremljanje politike s polno razvitim poročevalnim mehanizmom

Pri možnosti 3 bi bil, tako kot pri možnosti 2, vzpostavljen globalni in integrirani okvir, ki bi združeval poročanje in spremljanje. Vendar pa bi bil pri možnosti 3 vzpostavljen polno razvit integriran poročevalni sistem. Države članice bi imele obveznost, da sporočajo in potrjujejo vse zahtevane informacije Komisiji, ne glede na druge obstoječe mehanizme obveščanja. Ta možnost ni v skladu z načelom sorazmernosti.

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

Povzetek predlaganih ukrepov

Na podlagi možnosti 2, ki zagotavlja najboljši možni kompromis, predlagana uredba vzpostavlja skupni okvir za sporočanje Komisiji podatkov in informacij o projektih investiranja v energetsko infrastrukturo v sektorjih nafte, plina, električne energije in biogoriv ter v zvezi z ogljikovim dioksidom, proizvedenim v navedenih sektorjih .

Vsaki dve leti bi morale države članice ali subjekti, ki bi jih slednje za to pooblastile, zbrati in sporočiti podatke in informacije o investicijskih projektih v zvezi s proizvodnjo, prevozom in skladiščenjem. Da bi kar najbolj zmanjšali upravno breme, se uvedeta dva elementa za prožnost in poenostavitev:

- če države članice ne odločijo drugače, bi imela podjetja obveznost. da državam članicam – oziroma pristojnemu subjektu – zagotovijo informacije o svojih investicijskih projektih, vključno s projekti opustitve obratovanja;

- države članice bi bile izvzete iz obveznosti poročanja, če že zagotavljajo enakovredne informacije Komisiji na podlagi posebne zakonodaje EU za energetski sektor. Izvzetje bi obstajalo tudi, če organi, pristojni za načrte razvoja omrežja za plin in električno energijo, zbirajo zadevne podatke. V tem primeru bi se od njih zahtevalo, da sporočijo zadevne podatke Komisiji, po potrebi z ustreznimi pripombami držav članic.

Zbrani podatki in informacije (vrsta investicije, načrtovane zmogljivosti in glavne ovire…) bi zagotavljali glavne trende za investiranje v energetsko infrastrukturo EU. Poskrbeti je treba, da podatki in informacije, sporočeni Komisiji, ustrezajo splošno sprejetim standardom in da se podatki in informacije sprejmejo, shranijo in obdelujejo z ustreznimi orodji IT in v popolni skladnosti s pravnim okvirom za zaščito podatkov posameznikov ter da so podatki in informacije javno dostopni, razen kadar so komercialno občutljivi.

Na podlagi sprejetih podatkov in informacij bo Komisija zagotovila redno in medsektorsko analizo strukturnega razvoja in razvojnih možnosti energetskega sistema EU ter katero koli drugo posebno analizo, ki je potrebna. To bi omogočilo določitev potencialnih prihodnjih razkorakov med ponudbo in povpraševanjem ter ovir za investiranje. S temi analizami bo Komisija v boljšem položaju, da spodbuja najboljše prakse in da vzpostavi večjo preglednost za udeležence na trgu. Da bi se pripravila skupna mnenja o teh zadevah, bi se razpravljajo o rezultatih teh analiz z zainteresiranimi stranmi, rezultati teh analiz pa bi se tudi objavili.

Pravna podlaga

Pravna podlaga predloga sta člen 284 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in člen 187 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.

Načelo subsidiarnosti

Cilj tega osnutka predloga je krepitev okvira za zbiranje podatkov in informacij za naloge Komisije. Z ustreznimi podatki bosta Komisija in zlasti njen observatorij za energetski trg (Market Observatory for Energy) lažje spremljala razvoj energetskega sistema EU z medsektorskega vidika in na ravni EU, ter potencialne probleme, ki bi lahko upočasnili energetske projekte ali jih ovirali. Glede na medsebojne povezanosti energetskih podsektorjev (npr. tistega za električno energijo in tistega za plin) in obstoj notranjega trga postaja razsežnost celotne EU vse pomembnejša, kar upravičuje vlogo institucij EU in zlasti Komisije.

Načelo sorazmernosti

Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti. Ta predlog ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje zastavljenih ciljev. Države članice bodo ohranile znatno prožnost pri izbiranju načinov za zbiranje podatkov.

Izbira instrumentov

Predlagani instrument je uredba, saj se spreminja že obstoječa uredba.

PRORAčUNSKE POSLEDICE

Predlog bo imel omejen vpliv na proračun Skupnosti, krili pa se bodo zlasti izdatki za informacijsko tehnologijo in, če se bo Komisija tako odločila, izdatki za nakup podatkov in za denarna nadomestila za storitve strokovnjakov. Predlog ne bi smel imeti večjih neposrednih posledic za proračune držav članic.

DODATNE INFORMACIJE

Poenostavitev

Ker ta predlog upošteva obstoječe obveznosti poročanja in mehanizme spremljanja, ne povečuje po nepotrebnem upravnega bremena; tisti njegov del, ki se nanaša na poročanje, bi se moral uporabljati le, če enakovredni podatki in informacije niso predpisani v sektorski zakonodaji.

Klavzula o pregledu

Po petih letih bo Komisija pregledala mehanizem poročanja in spremljanja, določen v novi uredbi.

2009/0106 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA

o obveščanju Komisije o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture v Evropski skupnosti in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 736/96

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 284 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti člena 187 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[3],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[4],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Uvedba skupne energetske politike, katere namen je zagotoviti oskrbo Skupnosti z energijo, prehod na nizkoogljični energetski sistem in delovanje konkurenčnih energetskih trgov, je cilj, ki si ga je Skupnost sama zastavila.

(2) Eden od elementov te politike je dobiti celovito sliko razvoja investiranja v energetsko infrastrukturo v Skupnosti. Skupnosti bi morala omogočiti, da opravi potrebne primerjave in ocenjevanja ali izvede relevantne ukrepe na podlagi ustreznih številskih podatkov in analiz, zlasti glede prihodnjega ravnotežja med ponudbo in povpraševanjem na področju energije.

(3) Razmere na področju energetike v Skupnosti in izven nje so se v zadnjih letih bistveno spremenile, zato je postalo investiranje v energetsko infrastrukturo bistvenega pomena za zagotavljanje oskrbe Skupnosti z energijo, za delovanje notranjega trga in za prehod na nizkoogljični energetski sistem, ki ga je Skupnost začela.

(4) Nove razmere na področju energetike zahtevajo znatno investiranje v vse infrastrukture v vseh energetskih sektorjih ter razvoj novih vrst infrastrukture in novih tehnologij, ki jih bo trg sprejel. Liberalizacija energetskega sektorja in nadaljnja integracija notranjega trga zagotavljata nosilcem gospodarske dejavnosti pomembnejšo vlogo pri investiranju, hkrati pa bodo nove zahteve politike, na primer cilji na področju zmesi goriv, spremenile politike držav članic glede nove in/ali posodobljene energetske infrastrukture.

(5) Glede na nove cilje politike in dogajanja na trgu bi bilo treba posvečati večjo pozornost investiranju v energetsko infrastrukturo v Skupnosti, zlasti z namenom predvidevanja problemov, spodbujanja najboljših praks in vzpostavljanja večje preglednosti glede prihodnjega razvoja energetskega sistema v Skupnosti.

(6) Komisija in zlasti observatorij za energetski trg bi zato morala imeti na voljo natančne podatke in informacije o investicijskih projektih, vključno s projekti opustitve obratovanja, za najpomembnejše komponente energetskega sistema Skupnosti.

(7) Podatki in informacije o predvidljivih razvojnih gibanjih glede zmogljivosti proizvodnje, prevoza in skladiščenja ter o projektih v različnih energetskih sektorjih so pomembni za Skupnost. Zato je pomembno zagotoviti, da se Komisija obvesti o investicijskih projektih, na katerih se je delo že začelo ali pa se načrtuje, da se bo začelo v petih letih, in pri katerih obstaja namen opustitve obratovanja infrastrukture v treh letih.

(8) V skladu s členoma 41 in 42 Pogodbe Euratom morajo podjetja obvestiti Komisijo o svojih investicijskih projektih; take informacije je treba dopolniti zlasti z rednim poročanjem o izvajanju investicijskih projektov; to dodatno poročanje ne posega v izvajanje členov 41 do 44 Pogodbe Euratom.

(9) Da bi imela Komisija usklajeno mnenje o prihodnjih razvojnih gibanjih celotnega energetskega sektorja Skupnosti, je potreben usklajen poročevalni okvir za investicijske projekte, ki temelji na posodobljenih kategorijah za uradne podatke in informacije, ki jih morajo poslati države članice.

(10) Države članice bi morale v ta namen sporočiti Komisiji podatke in informacije o investicijskih projektih, povezanih s proizvodnjo, skladiščenjem in prevozom nafte, zemeljskega plina, električne energije, biogoriv in ogljikovega dioksida, ki se načrtujejo na njihovem ozemlju ali tam že potekajo. Zadevna podjetja bi morala imeti obveznost, da sporočijo državam članicam zadevne podatke in informacije.

(11) Glede na časovna predvidevanja glede investicijskih projektov v energetskem sektorju bi moralo poročanje vsaki dve leti zadoščati.

(12) Z namenom izogniti se nesorazmerno velikemu upravnemu bremenu in kar najbolj zmanjšati stroške za države članice in podjetja, zlasti za mala in srednje velika podjetja, bi ta uredba morala omogočiti, da se države članice in podjetja izvzamejo iz obveznosti poročanja, pod pogojem, da se enakovredne informacije dostavljajo Komisiji na podlagi zakonodaje za energetski sektor Evropske skupnosti, ki so jo sprejele institucije Evropske unije in katere namen je doseči konkurenčne evropske energetske trge, vzdržnost evropskega energetskega sistema in varnost oskrbe z energijo za Evropsko skupnost.

(13) Da bi Komisija in zlasti njen observatorij za energetski trg zagotovila obdelavo podatkov ter preprostejšo in varno sporočanje podatkov, bi morala imeti možnost izvesti vse ustrezne ukrepe v ta namen, zlasti uporabiti integrirana orodja in postopke IT.

(14) Varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jo izvajajo države članice, ureja Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov[5], varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jo izvaja Komisija, pa ureja Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov[6]. Ta uredba teh določb ne spreminja.

(15) Komisija in zlasti observatorij za energetski trg bi morala zagotavljati redno in medsektorsko analizo strukturnega razvoja in perspektiv energetskega sistema Skupnosti ter, kadar je primerno, bolj osredotočeno analizo nekaterih vidikov tega energetskega sistema; ta analiza bi morala zlasti prispevati k določanju morebitnih infrastrukturnih in investicijskih vrzeli glede na dolgoročno ravnotežje ponudbe in povpraševanja pri energiji.

(16) Komisiji lahko pomagajo strokovnjaki iz držav članic ali kateri koli drugi kompetentni strokovnjaki, z namenom razviti skupno razumevanje in krepiti preglednost glede prihodnjega razvoja, kar je posebej pomembno za nove udeležence na trgu.

(17) Komisija bi morala sprejeti tehnične ukrepe, vključno z dopolnilnimi tehničnimi opredelitvami, potrebne za izvajanje te uredbe.

(18) Glede na spremembe, ki so potrebne, da se Uredba (ES) št. 736/96 prilagodi današnjim energetskim izzivom, in zaradi večje jasnosti je treba navedeno uredbo razveljaviti in jo nadomestiti z novo uredbo –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1 Vsebina in področje uporabe

1. Ta uredba vzpostavlja skupni okvir za obveščanje Komisije o podatkih in informacijah o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture v sektorjih nafte, zemeljskega plina, električne energije in biogoriv ter o investicijskih projektih v zvezi z ogljikovim dioksidom, proizvedenim v navedenih sektorjih.

2. Ta uredba se uporablja za vrste investicijskih projektov, navedene v prilogi, na katerih se je delo že začelo ali pa se načrtuje, da se bo začelo v petih letih, oziroma pri katerih se načrtuje opustitev obratovanja infrastrukture v treh letih.

Člen 2 Opredelitve pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(1) „infrastruktura“ je vsaka tip instalacij ali del instalacij, povezan s proizvodnjo, prenosom in skladiščenjem energije ali ogljikovega dioksida;

(2) „investicijski projekti“ so projekti, katerih namen je

(a) izgradnja nove infrastrukture;

(b) predelava, posodobitev, povečanje ali zmanjšanje zmogljivosti obstoječe infrastrukture;

(c) opustitev obratovanja obstoječe infrastrukture;

(3) „načrtovani investicijski projekti“ so investicijski projekti, pri katerih se izgradnja še ni začela, kapitalski stroški še niso nastali oziroma opustitev obratovanja še ni bila opravljena, vključno z investicijskimi projekti, pri katerih so glavne značilnosti (lokacija, izvajalec, podjetje, tehnične značilnosti itd.) lahko v celoti ali delno predmet naknadne revizije ali dokončne odobritve;

(4) “investicijski projekti, ki potekajo” so investicijski projekti, pri katerih se je gradnja že začela in so kapitalski stroški že nastali;

(5) „opustitev obratovanja“ je faza, pri kateri se infrastruktura za vedno vzame iz obratovanja;

(6) “proizvodnja” je proizvodnja električne energije in predelava goriv, vključno z biogorivi;

(7) „prenos“ je prenos energetskih virov ali proizvodov ali ogljikovega dioksida prek omrežja, zlasti:

(a) prek cevovodov, razen prek pridobivalnega cevovodnega omrežja in razen prek dela cevovodov, ki se uporabljajo predvsem za lokalno distribucijo;

(b) prek medsebojno povezanih sistemov za najvišje napetosti (EHV – extra high voltage) in visoke napetosti, ter prek sistemov, ki se ne uporabljajo predvsem v okviru lokalne distribucije;

(8) „skladiščenje“ je stalno ali začasno shranjevanje energetskih virov ali ogljikovega dioksida v nadzemni ali podzemni infrastrukturi ali v geoloških skladiščnih lokacijah;

(9) „podjetja“ so vsaka fizična ali pravna, zasebna ali javna oseba, ki odloča o investicijskih projektih ali jih izvaja;

(10) „energetski viri“ so

(a) primarni energetski viri, kot so nafta, zemeljski plin ali premog, ali pretvorjeni energetski viri, kakršna je električna energija;

(b) obnovljivi energetski viri, vključno s hidroelektrično energijo, energijo iz biomase, vetrno in sončno energijo, energijo plimovanja in geotermalno energijo;

(c) energetski proizvodi, na primer proizvodi iz rafinirane nafte in biogoriva.

Člen 3 Obveščanje o podatkih

1. Ob ohranjanju sorazmernosti bremena zbiranja podatkov in poročanja o njih države članice ali subjekt, ki ga pooblastijo za to nalogo, zbirajo vse podatke in informacije, določene v tej uredbi od začetka leta 2010, od takrat naprej pa vsaki dve leti.

Zbrane podatke in relevantne projektne informacije sporočijo Komisiji v letu 2010, ki je prvo poročevalsko leto, od takrat naprej pa vsaki dve leti.

Države članice ali subjekti, ki jih pooblastijo za to nalogo, sporočijo zbrane podatke in relevantne projektne informacije do 31. julija zadevnega poročevalskega leta.

2. Komisija izvzame države članice ali njihove pooblaščene subjekte iz obveznosti, navedene v odstavku 1, kadar v skladu z zakonodajo energetskega sektorja ES velja:

1. zadevna država članica, oziroma njen pooblaščeni subjekt, je že sporočila zahtevane podatke oziroma informacije in navedla datum obvestila in zadevni pravni predpis;

2. posebno telo ima nalogo pripraviti večletni investicijski načrt za energetsko infrastrukturo na ravni Skupnosti in v ta namen zbira ustrezne podatke in informacije; v tem primeru posebno telo sporoči Komisiji vse zadevne podatke in informacije v okviru časovnih rokov, določenih v odstavku 1.

Člen 4 Viri podatkov

1. Zadevna podjetja sporočijo podatke oziroma informacije iz člena 3 državam članicam, na katerih ozemlju načrtujejo izvajanje investicijskih projektov, oziroma pooblaščenim subjektom teh držav članic, pred 31. majem vsakega poročevalskega leta. Sporočeni podatki ali informacije odražajo stanje investicijskih projektov dne 31. marca zadevnega poročevalskega leta.

Vendar se pododstavek 1 ne uporablja za podjetja, za katera se zadevna država članica odloči, da bo uporabila druga sredstva pošiljanja podatkov oziroma informacij iz člena 3 Komisiji.

2. Države članice se izognejo vsakemu podvajanju zbiranja podatkov in kar najbolj zmanjšajo stroške za podjetja.

Člen 5 Vsebina obvestila

1. Obvestilo iz člena 3 za investicijske projekte iz Priloge navaja, kadar je to primerno:

3. zmogljivosti, ki se načrtujejo ali že gradijo;

4. lokacijo, ime, vrsto in glavne značilnosti infrastrukture ali zmogljivosti, ki se načrtujejo ali že gradijo;

5. verjetni datum začetka obratovanja;

6. uporabljeno vrsto energetskega vira;

7. tehnologije, pomembne za zagotavljanje varnosti dobave, na primer povratni tokovi („reverse flows“), zmogljivosti za prehod na drugo gorivo in katera koli druga zadevna oprema;

8. oprema sistemov za zajemanje ogljika ali mehanizmi za naknadno opremljanje;

2. Glede katere koli predlagane opustitve obratovanja zmogljivosti obvestilo iz člena 3 navaja:

9. značaj in zmogljivosti zadevne infrastrukture;

10. verjetni datum opustitve obratovanja;

3. Vsako obvestilo iz člena 3 navaja obseg instaliranih zmogljivosti ob začetku zadevnega poročevalskega leta.

Države članice, njihovi pooblaščeni subjekti ali posebno telo iz člena 3(2) doda k svojemu obvestilu vse svoje morebitne pripombe, na primer pripombe o zamudah ali ovirah pri izvajanju investicijskih projektov.

Člen 6 Kakovost in količina podatkov

1. Države članice, njihovi pooblaščeni subjekti ali, kadar je to primerno, telesa, ki imajo nalogo pripraviti investicijske načrte energetskega sektorja EU, zagotovijo kakovost, relevantnost, natančnost, jasnost, pravočasnost in usklajenost podatkov in informacij, ki jih sporočijo Komisiji.

V primeru, da podatke in informacije sporočijo telesa, ki imajo nalogo pripraviti investicijske načrte energetskega sektorja EU, se sporočenim podatkom in informacijam priložijo ustrezne pripombe držav članic o kakovosti zbranih podatkov in informacij.

2. Komisija lahko objavi podatke in informacije, ki so ji bili poslani v skladu s to uredbo, zlasti v analizah, omenjenih v členu 10(3), pod pogojem, da so podatki in informacije objavljeni v zbirni obliki in da se ne razkrijejo nobene podrobnosti glede posameznih podjetij.

Države članice ali njihovi pooblaščeni subjekti ohranijo zaupnost komercialno občutljivih podatkov ali informacij.

Člen 7 Izvedbeni ukrepi

Komisija sprejme ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, zlasti tiste, ki so povezani z metodologijami izračunavanja, ki naj se uporabijo, tehničnimi opredelitvami, obliko, vsebino in drugimi podrobnostmi sporočanja podatkov in informacij, navedenih v členu 3.

Člen 8 Obdelava podatkov

Komisija je odgovorna za razvijanje, shranjevanje, upravljanje in vzdrževanje virov IT, potrebnih za sprejemanje, shranjevanje in obdelavo podatkov oziroma informacij, sporočenih Komisiji v skladu s to uredbo.

Člen 9 Varstvo posameznikov pri obdelavi podatkov

Ta uredba ne posega v določbe zakonodaje Skupnosti in zlasti ne spreminja obveznosti držav članic glede obdelave osebnih podatkov, določene v Direktivi 95/46/ES, ali obveznosti, ki jih imajo institucije in organi Skupnosti na podlagi Uredbe (ES) št. 45/2001 glede obdelave osebnih podatkov, ki jo izvajajo pri izvajanju svojih nalog.

Člen 10 Spremljanje in poročanje

1. Na podlagi poslanih podatkov in, kadar je primerno, katerih koli drugih podatkovnih virov, vključno s podatki, ki jih Komisija kupi, Komisija najmanj vsaki dve leti zagotovi medsektorsko analizo strukturnega razvoja in razvojnih možnosti energetskega sistema EU, zlasti z namenom:

11. določiti potencialna prihodnja neskladja med ponudbo in povpraševanjem na področju energije;

12. ugotavljati ovire za investiranje in spodbujati najboljše prakse za njihovo odstranjevanje;

13. povečati preglednost za udeležence na trgu.

Komisija lahko na podlagi teh podatkov in informacij pripravi tudi kakršno koli posebno analizo, ki je po njenem mnenju potrebna ali primerna.

2. Pri pripravi analiz, navedenih v odstavku 1, lahko Komisiji pomagajo strokovnjaki iz držav članic in/ali kateri koli drugi strokovnjaki s posebnim znanjem iz zadevnega področja.

3. Komisija lahko razpravlja o analizah z zainteresiranimi stranmi. Opravljene analize pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter jih objavi.

Člen 11 Pregled

V petih letih od začetka veljavnosti te uredbe Komisija pregleda njeno izvajanje.

Člen 12 Razveljavitev

Uredba (EGS) št. 736/96 se razveljavi.

Člen 13 Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA INVESTICIJSKI PROJEKTI

1. NAFTA

1.1. Rafiniranje

- destilacijski obrati z zmogljivostjo najmanj 1 milijon ton na leto;

- povečanje destilacijske zmogljivosti na več kot 1 milijon ton na leto;

- obrati za preoblikovanje/razbijanje („reforming/kreking“) z zmogljivostjo najmanj 500 ton na dan;

- obrati za razžvepljevanje ostankov kurilnega olja/plinskega olja/osnovnih surovin//drugih naftnih proizvodov.

Kemijski obrati, ki ne proizvajajo kurilnega olja in/ali motornih goriv ali ki jih proizvajajo le kot stranske proizvode, so izključeni.

1.2. Prenos

- naftovodi za surovo nafto z zmogljivostjo najmanj 3 milijonov metričnih ton na leto in razširitev ali podaljšanje teh naftovodov za najmanj 30 kilometrov;

- cevovodi za naftne proizvode z zmogljivostjo najmanj 1,5 milijonov ton na leto in razširitev ali podaljšanje teh cevovodov za najmanj 30 kilometrov;

- cevovodi, ki pomenijo bistvene povezave v nacionalnih ali mednarodnih povezovalnih omrežjih, in cevovodi ter projekti skupnega pomena, določeni v navodilih iz člena 155 Pogodbe ES.

Izključeni so cevovodi za vojaške namene in tisti, ki oskrbujejo obrate izven področja uporabe točke 1.1.

1.3. Skladiščenje

- Skladiščne instalacije za surovo nafto in naftne proizvode (instalacije z zmogljivostjo najmanj 150 milijonov m3 oziroma, v primeru cistern, z zmogljivostjo najmanj 100 000 m3).

Izključene so cisterne za vojaške namene in tiste, ki oskrbujejo obrate izven področja uporabe točke 1.1.

2. PLIN

2.1. Prenos

- plinovodi za prenos plina, vključno z zemeljskim plinom in bioplinom;

- plinovodi in projekti skupnega interesa, določeni v navodilih iz člena 155 Pogodbe ES.

2.2. Terminali za utekočinjeni zemeljski plin

- terminali za uvoz utekočinjenega zemeljskega plina.

2.3. Skladiščenje

- skladiščne instalacije, povezane s prenosnimi cevovodi iz točke 2.1.

Izključeni so plinovodi, terminali in instalacije za vojaške namene in za oskrbo kemijskih obratov, ki ne proizvajajo energentov ali ki jih proizvajajo le kot stranske proizvode.

3. ELEKTRIČNA ENERGIJA

3.1. Proizvodnja

- termoelektrarne in jedrske elektrarne (generatorji z zmogljivostjo 100 MW ali več na enoto);

- hidroelektrarne (elektrarne z zmogljivostjo 30 MW ali več);

- vetrne elektrarne (z zmogljivostjo 20 MW ali več za vetrne elektrarne na morju ali z zmogljivostjo 10 MW ali več za vetrne elektrarne na kopnem);

- naprave na koncentrirano toplotno sončno energijo in geotermalno energijo ter fotonapetostne naprave (generatorji z zmogljivostjo 10 MW ali več);

- naprave za proizvodnjo električne energije iz biomase/odpadkov (generatorji z zmogljivostjo 10 MW ali več);

- elektrarne s soproizvodnjo električne energije in uporabne toplote (enote z električno zmogljivostjo 10 MW ali več).

3.2. Prenos

- nadzemni prenosni vodi, če so bili načrtovani za napetost 150 kV ali več;

- podzemni in podmorski prenosni kabli, če so bili načrtovani za napetost 100 kV ali več;

- projekti skupnega interesa, določeni v navodilih iz člena 155 Pogodbe ES.

4. BIOGORIVO

4.1. Proizvodnja

- instalacije za proizvodnjo biogoriva (rafinerije z zmogljivostjo 50 000 ton/leto ali več).

5. Ogljikov dioksid

5.1. Prenos

- cevovodi za CO2, povezani s proizvodnimi instalacijami iz točk 1.1 in 3.1.

5.2. Skladiščenje

- skladiščne instalacije (skladiščne lokacije ali skladiščni kompleksi z zmogljivostjo skladiščenja 100 kt ali več).

Izključene so skladiščne instalacije, namenjene raziskovanju ali tehnološkemu razvoju.

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

Ta dokument spremlja in dopolnjuje obrazložitveni memorandum. Zato je primerno, da se pri izpolnjevanju te ocene finančnih posledic zakonodajnega predloga ne ponavljajo informacije iz obrazložitvenega memoranduma, pri čemer to ne sme vplivati na njegovo berljivost. Pred izpolnjevanjem obrazca si oglejte posebna navodila, ki so pri tem v pomoč in pojasnjujejo spodnje točke.

1. NASLOV PREDLOGA:

Predlog Uredbe Sveta Evropske unije o obveščanju Komisije o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture v Evropski skupnosti in o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 736/96.

2. OKVIR ABM/ABB

Zadevno(-a) področje(-a) in povezana(-e) dejavnost(-i):

06: Energetika in promet

06 04: Konvencionalne in obnovljive energije

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1. Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč (nekdanje vrstice BA)) z navedbo imena postavke:

06 01 01: Odhodki za aktivno zaposlene na področju „Energetika in promet“

06 01 04 03: Konvencionalna energija – Odhodki za upravno poslovodenje

06 04 03: Varnost oskrbe s konvencionalno energijo

3.2. Trajanje ukrepa in finančnega vpliva:

Začetek: 2010 Zaključek: ni določeno

3.3. Značilnosti proračuna (po potrebi se dodajo vrstice):

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

06 01 01 | Neobvezni | Nedif. | NE | NE | NE | št. 5 |

06 01 04 03 | Neobvezni | Nedif. | NE | NE | NE | št. 1a |

06 04 03 | Neobvezni | Dif. | NE | NE | NE | št. 1a |

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1. Finančna sredstva

4.1.1. Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta odhodkov | Oddelek | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 in pozneje | Skupaj |

Odhodki iz poslovanja[7] |

Odobritve za prevzem obveznosti (OPO) | 8.1 | a | 0,40 | 0,30 | 0,30 | 1,00 |

Odobritve plačil (OP) | b | 0,30 | 0,1 | 0,20 | 0,1 | 0,20 | 0,1 | 1,00 |

Upravni odhodki, ki jih referenčni znesek krije[8] |

Tehnična in upravna pomoč (NS) | 8.2.4 | c | 0,05 | 0,06 | 0,06 | 0,17 |

REFERENČNI ZNESEK SKUPAJ |

Odobritve za prevzem obveznosti | a+c | 0,45 | 0,36 | 0,36 | 1,17 |

Odobritve plačil | b+c | 0,35 | 0,1 | 0,26 | 0,1 | 0,26 | 0,1 | 1,17 |

Upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije[9] |

Človeški viri in z njimi povezani odhodki (NS) | 8.2.5 | d | 0,12 | 0,12 | 0,12 | 0,36 |

Upravni stroški, ki jih referenčni znesek ne krije, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (NS) | 8.2.6 | e |

Predvideni stroški financiranja ukrepa skupaj

OPO, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | a+c+d+e | 0,57 | 0,48 | 0,48 | 1,53 |

OP, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | b+c+d+e | 0,47 | 0,01 | 0,38 | 0,01 | 0,38 | 0,1 | 1,53 |

Podrobnosti o sofinanciranju

Če so države članice ali drugi organi (treba jih je navesti) vključeni v sofinanciranje, se v spodnjo razpredelnico vpiše predvidena raven tega sofinanciranja (lahko se dodajo vrstice, če ukrep sofinancirajo različni organi):

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Organ, ki sofinancira ukrep | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 in pozneje | Skupaj |

…………………… | f |

OPO, vključno s sofinanciranjem, SKUPAJ | a+c+d+e+f |

4.1.2. Skladnost s finančnim načrtovanjem

x Predlog je skladen s sedanjim finančnim načrtovanjem.

( Predlog bo zahteval ponovno načrtovanje ustreznega razdelka v finančni perspektivi.

( Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma[10] (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembo finančne perspektive).

4.1.3 Finančni vpliv na prihodke

x Predlog nima finančnih posledic za prihodke.

( Predlog ima finančni vpliv – učinek na prihodke je naslednji:

Opomba: vse podrobnosti in pripombe glede metode izračuna učinka na prihodke je treba navesti v posebni prilogi.

v mio EUR (na eno decimalno mesto natančno)

Pred ukrepom [2009] | Stanje po ukrepu |

Število potrebnih človeških virov, SKUPAJ | 1 | 0 | 1 | 0 | 1 |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

Podrobnosti o ozadju predloga so predstavljene v obrazložitvenem memorandumu. Ta oddelek ocene finančnih posledic zakonodajnega predloga mora vsebovati naslednje posebne dopolnilne informacije:

5.1. Potreba, ki jo je treba kratkoročno ali dolgoročno kriti

V Uredbi se zahteva razvoj nove aplikacije IT za sprejem, shranjevanje in zaščito podatkov in informacij, ki se sporočajo na podlagi te uredbe.

Uredba tudi predvideva, da se lahko podatki kupijo od komercialnih ponudnikov, da bi se izvedla analiza, ki jo zahteva stanje investicijskih projektov na področju infrastrukture v Evropski skupnosti.

Pri izvedbi analize lahko Komisiji pomagajo tudi zunanji strokovnjaki.

5.2. Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti, skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti in možne sinergije

Uredba ustvarja nov okvir, ki združuje poročanje in spremljanje (analizo) investicijskih projektov na področju energetske infrastrukture EU. Za zagotovitev varnosti oskrbe z energijo EU in za dosego ciljev blažitve učinkov podnebnih sprememb so potrebne znatne investicije v infrastrukturo.

EU ima obveznost, da prispeva k varnosti oskrbe in mora zagotoviti, da se v razmerah povezanega notranjega trga EU pravilno odloča o investicijah in da se te pravilno izvajajo ter da se udeležencem na trgu zagotovi dovolj preglednosti glede razvoja energetskega sistema EU.

Skupnost je primerna raven za obravnavanje tega problema z medsektorskega vidika (nafta, plin, električna energija,…) in na ravni EU. Da se prepreči podvajanje zbiranja podatkov, uredba upošteva posebno sektorsko zakonodajo, ki že nalaga obveznosti poročanja o investiranju v infrastrukturo EU.

5.3. Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

Cilj predloga je zagotoviti Komisiji podatke o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture. Ti podatki in informacije so bistvenega pomena za izvajanje nalog Komisije v okviru energetske politike EU, katerih cilj je zlasti varnost in vzdržnost oskrbe.

Pričakuje se, da bosta natančnejše in redno spremljanje in analiza investicij v energetsko infrastrukturo dala zanesljive informacije za oblikovanje in ocenjevanje politik EU, ki so popolnoma spremenile zasnovo trga in določile nove cilje politike za blažitev podnebnih sprememb. Pričakuje se, da bo na podlagi te redne analize Komisija laže vnesla preglednost v razvoj energetskega sistema EU za udeležence na trgu, ki bodo izvajali investicije, lahko pa bo tudi spodbujala najboljše prakse in predvidevala potencialne probleme.

5.4. Metoda izvedbe (okvirno)

Spodaj se prikaže(-jo) izbrana(-e) metoda(-e)[12] izvedbe ukrepa.

x Centralizirano upravljanje

ٱx neposredno Komisija

6. NADZOR IN VREDNOTENJE

6.1. Sistem nadzora

Po 5 letih bo Komisija ocenila učinek uredbe.

6.2. Vrednotenje

6.2.3. Predhodno vrednotenje:

Se ne uporablja.

6.2.4. Ukrepi, sprejeti po vmesnem/naknadnem vrednotenju (na podlagi podobnih preteklih izkušenj)

Se ne uporablja.

6.2.5. Oblika in pogostnost prihodnjega vrednotenja:

Se ne uporablja.

7. Ukrepi proti goljufijam

Nobeni posebni ukrepi niso potrebni, uporablja se normalni okvir.

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

8.1. Cilji predloga z vidika stroškov financiranja

odobritve za prevzem obveznosti v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |

Uradniki ali začasno osebje[14] (XX 01 01) | A*/AD | 0,5 | 0,5 | 0,5 |

B*, C*/AST | 0,5 | 0,5 | 0,5 |

Osebje, financirano[15] iz člena XX 01 02 |

Drugo osebje[16], financirano iz člena XX 01 04/05 |

SKUPAJ | 1 | 1 | 1 |

8.2.2. Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

- Priprava in organizacija zbiranja podatkov ter z njim povezani naknadni ukrepi, sestanki s strokovnjaki in državami članicami ter zainteresiranimi stranmi.

- Nakup podatkov, da se dobijo dodatni viri podatkov za namene analize.

- Razvoj in vzdrževanje IT, da se podatki sprejemajo, shranijo in zavarujejo ter da se informacije sporočijo Komisiji.

8.2.3. Človeški viri – viri delovnih mest (po sistemizaciji)

(Pri navedbi več virov delovnih mest se navede število delovnih mest iz vsakega vira)

X Delovna mesta, trenutno dodeljena za upravljanje programa, ki se nadomesti ali podaljša

( Delovna mesta, ki bodo zapolnjena s prerazporeditvijo obstoječih človeških virov znotraj službe (notranja prerazporeditev)

( Delovna mesta, potrebna za leto n, ki niso predvidena pri izvajanju LSP/PPP za zadevno leto

8.2.4. Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek krije (XX 01 04/05 – Odhodki za upravno poslovodenje)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Proračunska vrstica 06 01 04 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 in pozneje | SKUPAJ |

Druga tehnična in upravna pomoč |

– notranja (strokovnjaki) | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,15 |

– zunanja (vzdrževanje IT) | 0,01 | 0,01 | 0,02 |

Tehnična in upravna pomoč SKUPAJ | 0,06 | 0,06 | 0,17 |

8.2.5. Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki jih referenčni znesek ne krije

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta človeških virov | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 in pozneje |

Uradniki in začasno osebje (06 01 01) | 0,12 | 0,12 | 0,12 |

Osebje, financirano iz člena XX 01 02 (pomožno osebje, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje itd.) (navesti proračunsko vrstico) |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki jih referenčni znesek NE krije), SKUPAJ | 0,12 | 0,12 | 0,12 |

Izračun – Uradniki in začasni uslužbenci

Po potrebi s sklicem na točko 8.2.1.

Leto n: 2 uradnika (1 EPDČ) (122 000 EUR/uradnik/leto)

8.2.6. Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno) |

2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 in pozneje | SKUPAJ |

XX 01 02 11 01 – Misije |

XX 01 02 11 02 – Sestanki in konference |

XX 01 02 11 03 – Odbori[18] |

XX 01 02 11 04 – Študije in konzultacije |

XX 01 02 11 05 – Informacijski sistemi |

2 Drugi odhodki za poslovodenje skupaj (XX 01 02 11) |

3 Drugi odhodki upravne narave (opredeliti, vključno s sklicem na proračunsko vrstico) |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki jih referenčni znesek NE krije), SKUPAJ |

Potrebe za človeške in upravne vire se krijejo v okviru sredstev, ki se lahko generalnemu direktoratu za upravljanje ob upoštevanju proračunskih omejitev odobrijo v postopku letne dodelitve sredstev.[pic]

[1] Sklepi Sveta za energijo (6692/09) o drugem strateškem pregledu energetske politike

[2] Resolucija Evropskega parlamenta o drugem strateškem pregledu energetske politike, 2/00/2009, (2008/2239(INI))

[3]

[4]

[5] UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

[6] UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

[7] Odhodki, ki ne spadajo v poglavje xx 01 zadevnega naslova xx.

[8] Odhodki iz člena xx 01 04 naslova xx.

[9] Odhodki iz poglavja xx 01, razen odhodkov iz člena xx 01 04 ali xx 01 05.

[10] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[11] Po potrebi, tj. če ukrep traja več kot 6 let, se dodajo stolpci.

[12] Pri navedbi več kot ene metode je treba navesti dodatne podrobnosti v oddelku „opombe“ iz te točke.

[13] Kakor je opisano v oddelku 5.3.

[14] Teh stroškov referenčni znesek NE krije.

[15] Teh stroškov referenčni znesek NE krije.

[16] Te stroške referenčni znesek krije.

[17] S sklicevanjem na posebno oceno finančnih posledic zakonodajnega predloga za zadevno(-e) izvajalsko(-e) agencijo(-e).

[18] Skupina za usklajevanje in (komitološki) odbor, predvidena v osnutku zakonodaje.