ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
33.

ugotavlja, da so ravno otroci in mladi iz revnih družin na različne načine zapostavljeni in deloma izključeni. To se nanaša na njihove možnosti izobraževanja in zaposlovanja ter tudi na njihov zdravstveni položaj. Poleg tega se revščina pogosto „podeduje“: revščina in socialna izključenost v odrasli dobi sta pogosto posledica zapostavljenosti v otroštvu in mladosti;
Raziskave in študije po vsej Skupnosti z namenom ocene in poročila o pripravi, učinkovitosti, vplivu in dolgoročnem spremljanju evropskega leta; spodbujanje novega soglasja o političnih rešitvah, pri čemer bi ena od teh raziskav vključevala tudi več vprašanj za oceno javnega mnenja o politiki za preprečevanje in odpravljanje revščine in socialne izključenosti, vključno s sistemi socialne zaščite, in o potencialni vlogi Unije v boju proti revščini in izključenosti; to se bo izvajalo leta 2009, da bodo rezultati lahko predstavljeni na konferenci ob začetku evropskega leta;

Raziskave in študije po vsej Skupnosti z namenom ocene in poročila o pripravi, učinkovitosti, vplivu in dolgoročnem spremljanju evropskega leta; spodbujanje novega utrjevanje podlage za soglasja e o političnih rešitvah, pri čemer bi ena od teh raziskav vključevala tudi več vprašanj za oceno javnega mnenja o politiki za preprečevanje in odpravljanje revščine in socialne izključenosti, vključno s sistemi socialne zaščite, in o potencialni vlogi, ki jo Unije a želi imeti v boju proti revščini in izključenosti; to se bo izvajalo leta 2009, da bodo rezultati lahko predstavljeni na konferenci ob začetku evropskega leta;
11.

V sektorjih geodezije, energetike, vode, telekomunikacij itd. je treba z uskladitvijo dostopa različnih organov do podatkov zagotoviti certificiranje in posodobitev kartografske podpore. Projekt platforme za globalno nadzorovanje okolja in varnosti (GMES) lokalnim in regionalnim skupnostim precej olajša dostop do podatkov in pravzaprav tudi njihovo usklajevanje. Vendar je treba pojasniti povezavo med sistemom GMES in direktivo INSPIRE (Direktiva 2007/2/ES o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti) ter natančno določiti, kako in pod katerimi pogoji bodo podatki, ki jih imajo organi oblasti, dostopni zasebnim uporabnikom (npr. intelektualna lastnina, pogoji in omejitve uporabe). GMES mora koristiti tudi lokalni in regionalni ravni, kar je treba upoštevati pri razvoju pobude in aplikacijah. Zlasti je treba z ustreznimi finančnimi mehanizmi zmanjšati dodatne stroške, ki bodo bremenili mesta, regije in občine, če bo potrebna prilagoditev obstoječih podatkovnih baz, na primer zaradi uskladitve obstoječih podatkov ali sprememb podatkovnih vmesnikov. Tako bi preprečili, da bi lokalna in regionalna raven, ki ima večino teh podatkov, sama krila nastale stroške. Poleg tega je treba ustrezno upoštevati vidike varnosti in zahteve v zvezi z varstvom podatkov, saj gre deloma za zelo podrobne podatke;
2.6.8

vključiti posebne programe in ukrepe za regije na skrajnem obrobju in otoke, ob upoštevanju njihovih posebnih pogojev in težav, zlasti na področjih dejavnosti, kot so a) ohranjanje ribiške industrije, s trajnostnim upravljanjem in izkoriščanjem njenih rezerv, sprejemanjem ukrepov za obnavljanje in posodabljanje njenih ribiških ladjevij in spodbujanjem ukrepov v podporo malega in obalnega ribolova; b) krepitev turističnega gospodarstva z alternativnimi, kakovostnimi in trajnostnimi oblikami „morskega turizma“, ki pomagajo oživljati zastoj njegovega poslovanja; te oblike bi med drugim vključevale kulturni, navtični, socialni in kmečki turizem; c) in nadzor pritiskov na okolje, povezanih z njim, z izvajanjem načrtov za upravljanje okolja, z namenom, da se ohrani okolje otoških obal, kakovost njihovih voda in odstranjevanje njihovih odpadkov; d) boljša vzpostavitev komunikacije in prometnih povezav s celino;
1.3

podpira pristop sporočila, ki priznava socialne storitve kot storitve splošnega pomena. Te storitve, ki so ključne in nujne, imajo posebno nalogo zagotavljanja socialne varnosti in solidarnosti. Izvajajo jih same lokalne in regionalne skupnosti ali posebni akterji, ki imajo to pristojnost. Temeljijo na regulativnem postopku držav članic v zvezi s cilji javne politike na socialnem področju, za katere so te pristojne. V zvezi s tem velja v členih 16 in 86(2) Pogodbe o ES določena obveznost držav članic, da morajo izpolnjevati dodeljene naloge;
2.14

izrecno priporoča, naj finančne ukrepe spremljajo dopolnilni instrumenti. Regije so pomembne tudi zato, ker zagotavljajo infrastrukturo, potrebno za podporo MSP, kot je razvoj industrijskih grozdov in poklicno izobraževanje. Poleg tega imajo dragocene izkušnje z ustanovnimi centri (ki jih financira Evropski socialni sklad), ki ponujajo skupne infrastrukturne in kadrovske zmogljivosti, kar podpira inovacije, usposabljanje in programe pripravljenosti za naložbe (investment readiness programmes). V izobraževalne programe je treba nujno vključiti tudi podjetništvo. Takšni ukrepi so dopolnilne narave in podjetjem v ustanavljanju dajejo boljše možnosti za uspeh;
3.3

poziva lokalne in regionalne oblasti, da resnično sodelujejo pri organizaciji evropskega leta medkulturnega dialoga in predvsem pripravijo informativne kampanje na lokalni in regionalni ravni. Ker zastopajo lokalne skupnosti in so z njimi v tesnih odnosih, jim to omogoča, da lahko kar najbolje zagotavljajo državljanom in predvsem ogroženim skupinam dostop do različnih dejavnosti in tako najbolje izkoristijo ponujene priložnosti;
—

V mestu Bremen (Nemčija) je potekalo več prireditev na temo politike vključevanja. Vsem je skupno, da spodbujajo medkulturni in medverski dialog kot način reševanja problema ksenofobije in odziv na trende radikalizacije in segregacije. — Noč mladih: Prireditev poteka letno v mestni hiši v Bremnu v spomin žrtvam nacionalsocializma. Splošni cilj Noči mladih je združiti pogled v preteklost s prizadevanji za humanost sodobnega sveta. Prireditve se v povprečju udeleži do 3 000 ljudi, od tega tri četrtine mladih. Vsako leto potekajo pod drugačnim geslom; ena od preteklih tem prireditev je bila „Srečanje s Sinti in Romi“. Poleg pripovedovanj prič iz tega časa, razstav in forumov program vključuje tudi gledališke predstave, športne predstave in koncerte vseh glasbenih zvrsti, od klasične glasbe do hip hopa — nekaj za vse okuse in starosti. — Mestni zemljevid verstev: Eden izmed uspešnih projektov Noči mladih se je medtem osamosvojil: to je projekt Mestni zemljevid verstev, ki ga organizirajo mladi za mlade. Projekt so ustanovili mladi iz Bremna iz različnih verskih skupin, da bi spodbudili izmenjavo med verstvi in izboljšali razumevanje o svojih verovanjih. Projekt nudi forum za mlade iz vseh verskih skupin v Bremnu in jim omogoča, da se med skupnim oblikovanjem zemljevida med seboj spoznavajo, komunicirajo in enostavno praznujejo svoje druženje. Vzpostavili so interaktivni spletni portal z zemljevidom mesta, na katerem so označene vse cerkve, mošeje in prostori skupnosti v vsakem delu mesta. Poleg tega obstaja spletni forum, na katerem mladi dobesedno lahko izmenjujejo poglede o bogu in svetu. Mestni zemljevid verstev je pokazal, da med mladimi obstaja želja po medverskem dialogu. Versko izobraževanje, razdeljeno po verah, ne ponuja dovolj možnosti za tak dialog. Mladi verniki želijo v dialogu na svoji ravni, brez hierarhije ali avtoritete, spoznati verovanje in življenje drugih mladih vernikov. — Muslimanski teden v Bremnu: Bremen posveča posebno pozornost vključevanju muslimanskih someščanov. Med Muslimanskim tednom lahko muslimani javnosti predstavijo svojo vero in svojo kulturo. V tem tednu imajo vsi priložnost, da spoznajo, kako se v Bremnu časti in živi islam: množične predstavitve, razprave in razstave vabijo k informiranju, razpravljanju in neformalnem srečanju z muslimani. Ne gre za razpravljanje o muslimanih, ampak z njimi. Kritične razprave pri tem niso le dovoljene, ampak zaželene. — Sprejem v bremenski mestni hiši ob koncu posta: Ob koncu postnega meseca ramadana senat svobodnega hanzeatskega mesta Bremen povabi muslimanske prebivalce mesta na sprejem v mestno hišo na praznovanje konca posta z drugimi verskimi skupnostmi. Muslimani se vedno radi odzovejo na povabilo, ki je dokaz, da mesto priznava muslimane z njihovo kulturno dediščino in vero.
2.5

opozarja, da je predlog za pravni okvir za javne storitve, ki bi moral olajšati opredelitev pozitivnih načel, danes še potrebnejši kot kdajkoli prej. Takšen okvir bi moral vključevati npr. — merila za razlikovanje med storitvami splošnega gospodarskega pomena (SSGP) in negospodarskimi storitvami splošnega pomena (SSP); — načela in splošne obveznosti SSP, kot so univerzalne storitve, kontinuiteta, kakovost, učinkovitost, dostopnost ter varstvo uporabnikov in potrošnikov; — merila za odpravljanje izkrivljanj v trgovini; — priznavanje pravice lokalnih in regionalnih oblasti, da same zagotavljajo storitve splošnega gospodarskega pomena, in vodilna načela za financiranje; — mehanizme vrednotenja;
7.2

Občinam ali regijam — ki so, odvisno od ozemeljske strukture vsake posamezne države članice, državljanom najbližje institucije in prvi neposredni sogovornik mladine pri vprašanjih vključevanja v politična, družbena in gospodarska dogajanja — mora biti v tem procesu omogočeno, da v polni meri in učinkovito izvajajo vlogo, ki jim pripada. Proces posvetovanja z lokalnimi upravami bi moralo spremljati sprejemanje ukrepov z naslednjimi cilji: — krepitvijo izmenjave izkušenj med tistimi, ki odločajo, in nosilci funkcij v politiki, ki zadeva mlade, na lokalni ravni, tudi zaradi olajševanja vzajemnega razumevanja; — pospeševanjem vzpostavljanja stabilnih mrež, izmenjave in širjenja zglednih postopkov ter vzajemne podpore pri posodabljanju strategij, postopkov in instrumentov za pospeševanje udeležbe mladih. S transnacionalnim dialogom je mogoče krepiti in stabilizirati izkušnje; tako je mogoče zmanjšati tveganje, da bodo predčasno razvodenele. — ustvarjanjem mehanizmov in instrumentov udeležbe, ki naj olajšujejo pobude mladih in jim omogočajo vključevanje v akcije in projekte, za katere so sami dali pobudo. Transnacionalni dialog „krepi“ in utrjuje izkušnje ter zmanjšuje tveganje, da bi se prezgodaj razvodenele.
19.

opaža, da je samo devet od trinajstih držav članic, ki vsaj delno spadajo v cilj 1, spoštovalo načelo dodatnosti, in v zvezi s tem poudarja, da je treba pri ocenjevanju spoštovanja dodatnosti po členu 11 Uredbe o splošnih določbah o strukturnih skladih (7) upoštevati splošni makroekonomski položaj, pomemben za financiranje, specifične gospodarske pogoje, privatizacijo in vsako izjemno visoko javno porabo v prejšnjem obdobju. Poudariti je treba tudi to, da imajo strukturni skladi precejšen učinek finančnega vzvoda na mestnih in podeželskih območjih pri ohranjanju visoke stopnje javnih naložb, ki so v skladu z njihovim prizadevanjem, da bi zagotovili zdrave javne finance;
1.11

opozarja, da lahko lokalne in regionalne ozemeljske skupnosti prispevajo k pripravam Turčije na vstop v EU na naslednjih področjih: a. kvalifikacija in organizacija javne uprave, zlasti na lokalni in regionalni ravni; b. administrativno upravljanje javnih storitev; c. regionalni razvoj in prostorsko načrtovanje; d. urbanistično načrtovanje; e. kmetijstvo, ribištvo in razvoj podeželja; f. okolje, upravljanje virov in civilna zaščita; g. podregionalni vidik prometa in energije; h. ukrepi za spodbujanje malih in srednje velikih podjetij; i. ukrepi za spodbujanje zaposlovanja; j. ukrepi za spodbujanja enakih možnosti in ukrepov za odpravo diskriminacije, tako glede spola kot etnične pripadnosti; k. pobude na področjih kulture in športa; l. ukrepi za ohranjanje in spodbujanje kulturne dediščine; m. ukrepi za spodbujanje socialne bližine; n. izobraževanje in usposabljanje; o. zdravstvene in socialne storitve; p. vodenje migracijskih tokov, politika sprejemanja in vključevanja; q. stanovanjsko gospodarstvo; r. varnostni ukrepi; s. javna naročila; t. lokalna demokracija in vključevanje državljanov;
2.8

odobrava dejstvo, da mora delovanje Komisije zagotavljati svobodo lokalnim in regionalnim oblastem, da izberejo najprimernejši način upravljanja storitev, in izključevati zakonodajne pobude EU, ki bi omejevale to svobodo. Potrebno je zgraditi sistem v katerem bosta zagotovljeni kakovost in primerljivost nacionalnih podatkov. Dosedanje vrednotenje kakovosti in učinkovitosti gospodarskih storitev splošnega pomena, ki so predmet sektorskih direktiv, je potrebno izboljšati, medtem ko je potrebno za gospodarske storitve splošnega pomena, ki niso del sektorskih direktiv, določiti obveznosti glede ocenjevanja, opravljenega po metodi, ki bo temeljila na načelih neodvisnosti, pluralizma in kakovosti. V nobenem primeru ni dopustno nadaljevati s procesom liberalizacije, ne da bi obenem nenehno in natančno ocenjevali njegovega vpliva na ekonomski, družbeni, teritorialni in okoljski ravni.
3.2

ne odobrava predloga Komisije o razveljavitvi člena 4, 2 c), saj bi to privedlo do razširitve področja uporabe obveznosti o ločenem računovodstvu celo za podjetja, ki prejemajo nadomestila, ki ustrezajo ali merilom Altmark Trans ali izvzetjem, ki jih je predlagala Komisija.
1.1

pozdravlja Zeleno knjigo Komisije o javno zasebnih partnerstvih in o zakonodaji Skupnosti o javnih naročilih in koncesijah, ker sodelovanje med občinami / regijami in poslovnim svetom v Evropski uniji postaja vedno bolj pomembno. Vprašanja rasti, kohezije in konkurence je mogoče povezati z enim od najpomembnejših vidikov lizbonske strategije: izboljševanje vzdušja za nemoteno delovanje notranjega trga. Hkrati bi Odbor izpostavil pomembne razlike med državami članicami in različnimi področji delovanja, kar se tiče oblik in obsega sodelovanja;
1.8

poudarja pomembnost financiranja za zadruge. Treba je oceniti možnost vključitve posebne navedbe zadrug v finančnih instrumentih, ki jih upravlja Evropski investicijski sklad, še posebej velja to za sklade, ki so del Večletnega programa za podjetja in podjetništvo in še posebej za mala in srednje velika podjetja. Zadrugam je treba je zagotoviti poln dostop do programov Skupnosti in informacij o teh programih;
7.1

Evropska unija temelji na skupnih evropskih vrednotah, o katerih se nikakor ni mogoče pogajati. Te vrednote so spoštovanje človekovega dostojanstva in človekovih pravic, svoboda, demokracija, enakost in pravna država. Upoštevati jih je treba tudi takrat, kadar se EU in njene države članice spopadajo z izrednimi razmerami ter z njimi povezanimi gospodarskimi in družbenimi težavami. Odziv na sedanjo krizo mora biti sicer hiter in upravičuje nekatere izjemne in časovno omejene ukrepe, vseeno pa ti ne smejo biti v nasprotju s pravno državo in ne smejo ogroziti demokracije, delitve oblasti in temeljnih pravic evropskih državljanov. EESO vztraja, da morajo biti vsi politični ukrepi v zvezi s tem popolnoma skladni z našimi skupnimi vrednotami, kot jih določa člen 2 PEU.
—

pogodbe Evropske unije in Listina Evropske unije o temeljnih pravicah temeljijo na načelu nediskriminacije in da sporočilo navedene spletne strani to načelo krši, saj evropske državljane diskriminira na podlagi narodnosti;
5.3

Številni problemi, ki so se zaradi COVID-19 še zaostrili, so se znašli v rokah nacionalne, regionalne in lokalne civilne družbe. Odločitve o pravilih za zaustavitev širjenje virusa, o načinu zagotavljanja nujne zdravstvene oskrbe, prednosti pri cepljenju, nadaljevanju izobraževanja za učence vseh starosti in zaščiti dohodka delavcev, ki so izgubili zaposlitev, so se sprejemale v nacionalnem okviru. Dejavnosti civilne družbe so vključevale tudi boj proti dezinformacijam o cepivih ter opozarjanje na tveganje diskriminacije in poglobitve revščine med nekaterimi skupinami.
5.7

Zadnja točka zadeva vlogo produktivnosti pri doseganju trajnostne gospodarske rasti. Da bi gospodarstvo v prihodnosti trajnostno raslo, mora povečati svojo zmožnost rasti, vendar do točke, na kateri ta rast pomeni dodano vrednost za gospodarstvo in prebivalce. To vključuje izboljšanje plač in delovnih pogojev, zlasti prek kolektivnih pogajanj, zagotovo pa ne na račun pravičnejše porazdelitve dohodka. Zato je treba strategije za večjo gospodarsko trajnost utemeljiti na produktivnosti, vendar pa se z njimi ne smejo zmanjšati pravice delavcev in socialni razvoj. Večja produktivnost torej ni sama sebi namen, temveč je sredstvo za izboljšanje plač, povečanje celotnega povpraševanja v gospodarstvih EU in s tem izboljšanje življenjskega standarda. Višja produktivnost bo pripeljala tudi do razvoja novih in boljših proizvodov in storitev, s čimer bo podjetjem omogočila premik k višjim vrednostnim verigam blaga in storitev, EU pa konkurenčno prednost na svetovnem trgu. Kot smo že omenili, bi morala biti višja produktivnost povezana izključno s ciljem doseganja trajnostne gospodarske rasti in se ne bi smela dosegati na račun delovnih pogojev, socialnega razvoja ali okoljskih politik. Nasprotno, spoštovati bi bilo treba splošne cilje, zapisane v evropskem stebru socialnih pravic, zlasti socialno varstvo in krepitev procesa kolektivnih pogajanj. Enako velja za cilje iz zelenega dogovora in cilje EU na področju podnebnih sprememb. Pri resnično evropskem odzivu na trenutno krizo zaradi COVID-19 in morebitnih enotnih poskusih spodbujanja trajnostne rasti v vsej Uniji bi se morali poleg tega izogibati tekmovanju med državami v zniževanju davkov, ki samo ovira sodelovanje med državami članicami in krepi nacionalistične težnje. Namesto tega bi se morali osredotočiti na pomoč državam pri razvoju njihovega človeškega kapitala in spodbujanju produktivnosti, obenem pa s ciljno usmerjenimi naložbami odpraviti regionalne razlike v rasti in zaposlitvenih možnostih ter odpraviti ključne strukturne pomanjkljivosti, ki ovirajo poslovanje.
5.8

Krožno gospodarstvo ima pomembno vlogo v kmetijstvu. Tradicionalne kmetije v lasti in upravljanju družin so bile (in so v nekaterih primerih še vedno) vzor učinkovite uporabe virov v sozvočju z naravo. EESO poziva, naj se s financiranjem EU podpira krožnost v kmetijskem sektorju, in sicer na vseh ravneh in v vseh obsegih. Biogospodarstvo je podsektor krožnosti. Biološki tokovi in tokovi surovin se prepletajo in skupaj tvorijo medsebojno povezana kolesa krožnega gospodarstva. Z načrti za kmetijske regije je tem območjem mogoče pomagati, da uporabljajo usklajen pristop, in zagotoviti, da se v celoti izkoristi konkurenčna prednost, ki jo prinaša krožnost.
2.1.4

Evropski steber socialnih pravic ne more biti učinkovit, če vanj niso vključena podjetja socialne ekonomije, zato je treba zagotoviti njihovo dejansko udeležbo v gospodarskem in socialnem razvoju EU. Podjetja socialne ekonomije so v času krize odpornejša od drugih in odigrajo vlogo socialnega blažilca, v običajnem obdobju pa ohranjajo in spodbujajo socialno kohezijo ter so vir socialnih inovacij. Poleg tega mnoga izmed njih tako s svojimi načeli delovanja kot s svojimi dejavnostmi ustrezajo ciljem stebra: njihov prvotni namen je uresničiti cilje, kot so spodbujanje varne in prilagodljive zaposlitve, socialni dialog in udeležba delavcev, varno, zdravo in ustrezno prilagojeno delovno okolje ter inovativni odzivi na nekatere osnovne socialne potrebe.
3.1.4

Posebej pomembna so pravna sklicevanja v mednarodnih pogodbah, denimo na člen 3 PEU, ki med cilji Unije navaja polno zaposlenost in socialni napredek, pa tudi boj proti socialni izključenosti in različnim oblikam diskriminacije ter spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, kot tudi solidarnost med državami članicami, ter člen 9 PDEU, ki določa, da pri „opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti Unija upošteva zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti in visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanjem človekovega zdravja“, in natančneje člen 151 PDEU na začetku poglavja X o socialni politiki, ki med cilji Unije in držav članic omenja „spodbujanje zaposlovanja, izboljšanje življenjskih razmer in delovnih pogojev, tako da se ob ohranitvi izboljšav omogoči njihova harmonizacija, ustrezno socialno zaščito, dialog med socialnimi partnerji, razvoj človeških virov za trajno visoko zaposlenost in boj proti izključenosti“. To so cilji, ki jih Unija lahko uresniči, če (v skladu s členom 153(1) PDEU) „podpira in dopolnjuje dejavnosti držav članic na naslednjih področjih: (…) (c) socialna varnost in socialna zaščita delavcev; (…) (h) vključevanje oseb, ki so izključene iz trga dela; (…) (j) boj proti socialni izključenosti; [in] (k) posodobitev sistemov socialne zaščite (…).“
5.8

V šolskem izobraževanju in programih usposabljanja državnih uslužbencev, med drugimi zaposlenih v organih kazenskega pregona in zaporih, je treba več pozornosti nameniti vprašanju identitete, konfliktom zaradi vlog, povezanih s spolom in kulturo, obsegu socialno-ekonomskih konfliktov in priseljevanju ter diskriminaciji, socialni izključenosti in ustrahovanju, kar lahko izkoriščajo ekstremistične propagande in skrajne skupine. Vendar pa se osrednjim temam, ki so z omenjenim povezane, kot je na primer državljanska vzgoja, v učnih načrtih številnih držav EU ne namenja dovolj pozornosti. Še naprej je med mladimi, starši in učitelji nujno treba razvijati medijska znanja in spretnosti za uporabo interneta in družbenih medijev.
6.3

Zadruge imajo v velikem delu Afrike, Azije in Amerike ključno vlogo pri odpravljanju revščine in trajnostnem razvoju. To velja predvsem za hranilnice in kreditne zadruge ter kmetijske zadruge za proizvodnjo, oskrbo in trženje (vloga, ki jo poudarja FAO). V državah, kot so Tanzanija, Etiopija, Gana, Ruanda in Šrilanka, so hranilnice in kreditne zadruge izjemno pomembne za financiranje delovnih sredstev, obratnih sredstev ali trajnega potrošniškega blaga revnih oseb. Poleg tega prevzemajo zadruge omenjenih držav vodilno vlogo v emancipaciji žensk (15). V Afriki obstaja 12 000 hranilnih in kreditnih zadrug s 15 milijoni uporabnikov v 23 državah (16).
4.6

Metoda NAC za izračun nadomestila temelji na predpostavki, da bi izbrani izvajalec brez obveznosti javne storitve svoje dejavnosti omejil in si prizadeval čim bolj povečati svoje prihodke. Tradicionalna metoda NAC bi pomenila, da izvajalec preneha izvajati vse dejavnosti, ki prinašajo izgubo. Znesek nadomestila za izvajalca storitev se opredeli na podlagi razlike med tem hipotetičnim potekom dogodkov in dejanskimi rezultati. Komisija je nedavno izrazila podporo pristopu na podlagi donosnosti in stroškov, pri katerem bi hipotetični potek dogodkov pomenil prenehanje dejavnosti, ki podjetju preprečujejo, da bi maksimiziralo svoje rezultate. Nadomestilo v tem primeru ne pokriva le dodatnih stroškov storitev splošnega gospodarskega pomena, temveč tudi manj učinkovite dejavnosti, čeprav prinašajo dobiček. Da bi se plačilo nadomestila omejilo, Komisija zahteva, da se tržne in nematerialne koristi, ki jih uživa izvajalec, odštejejo od nadomestila. Prednostna obravnava pristopa, ki temelji na donosnosti in stroških, v praksi povzroča razhajanja pri izvajanju enotnega načela in s tem ogroža pravno varnost. EESO priporoča, naj Komisija podpre oba pristopa in v zvezi z njima v okviru zagotovi dodatne smernice, saj ta sedaj ne vsebuje skoraj nobenih navodil glede oblikovanja ustreznega hipotetičnega poteka dogodkov.