Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 272/05)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI, KI SPREMINJA ENOTNI DOKUMENT

„Pfalz“

PDO-DE-A1272-AM01

Datum obvestila: 20. april 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Opis vin/proizvodov vinske trte ter analitske in/ali organoleptične lastnosti

Opis

Sprememba najmanjšega deleža naravnega alkohola in najnižje vsebnosti sladkorja v moštu (ki sta bila prestavljena iz točke 5.1 v točko 3.2 specifikacije proizvoda) za „Qualitätswein“ (kakovostno vino), proizvedeno iz sorte vinske trte dornfelder v letih z izjemnimi vremenskimi razmerami.

Standardne vrednosti za kakovostno vino iz sorte dornfelder: 8,8 vol. % potencialnega alkohola / 68 °Oe.

DODATEK

„Najmanjši delež naravnega alkohola / najnižja vsebnost sladkorja v moštu sorte vinske trte dornfelder se lahko določi na 8,3 vol. % alkohola / 65 °Oe v letih z izjemnimi vremenskimi razmerami, in sicer s sklepom odbora priznanega združenja za zaščito vina ‚Pfalz‘ (Schutzgemeinschaft Pfalz). Taka ureditev velja izključno za letnik, za katerega je bil sprejet sklep. Sklep združenja za zaščito se objavi z ustreznimi načini objave.“

Različni proizvodi so označeni z imenom, z informacijami o njihovem najmanjšem deležu naravnega alkohola / najnižji vsebnosti sladkorja v moštu in opisom njihovih organoleptičnih lastnosti.

DODATEK

„Volumenski delež skupnega alkohola v vinu z ZOP ‚Pfalz‘, proizvedenem brez obogatitve, lahko presega 15 vol. %.“

Razlogi

Cilj rahlega zmanjšanja najmanjšega deleža alkohola / najnižje vsebnosti sladkorja v moštu sorte dornfelder je omogočiti zgodnejšo trgatev, da se čim bolj zmanjšajo negativni učinki novih škodljivih organizmov. Leta 2014 je na primer plodova vinska mušica postala grožnja za zgodnje sorte rdečega grozdja. Odložitev trgatve zaradi najnižje vsebnosti sladkorja v moštu, ki se je uporabljala doslej, pomeni tveganje za znatno zmanjšanje kakovosti in količine potrganega grozdja v takih letih.

Opisi organoleptičnih lastnosti so zdaj bolj razločevalni, da bi bolje odražali različne proizvode.

Pri dodajanju deleža skupnega alkohola v vinu, proizvedenem brez obogatitve, se uporablja uvodna klavzula iz uredbe EU.

2. Sorte vinske trte

Opis

Do zdaj so bile na seznam vpisane naslednje sorte vinske trte:

bela vina

„albalonga, auxerrois, bacchus, chardonnay, ehrenbreitsteiner, ehrenfelser, faberrebe, früher malingre, gelber muskateller, grüner veltliner, hölder, huxelrebe, johanniter, juwel, kanzler, kerner, kernling, mariensteiner, morio-muskat, müller-thurgau, muskat ottonel, nobling, optima, orion, ortega, perle, phoenx, prinzipal, regner, reichensteiner, rieslaner, riesling, roter elbling, roter gutedel, roter muskateller, roter traminer, ruländer (grauer burgunder), saphira, sauvignon blanc, scheurebe, schönburger, siegerrebe, silvaner, sirius, solaris, staufer, weißer burgunder, weißer elbling, weißer gutedel, würzer“

rdeča vina

„accent, acolon, allegro, blauer frühburgunder, blauer limberger, blauer portugieser, blauer spätburgunder, blauer trollinger, blauer zweigelt, bolero, cabernet carbon, cabernet carol, cabernet cortis, cabernet cubin, cabernet dorio, cabernet dorsa, cabernet franc, cabernet mitos, cabernet sauvignon, dakapo, deckrot, domina, dornfelder, dunkelfelder, färbertraube, früher roter malvasier, helfensteiner, heroldrebe, merlot, müllerrebe, muskat hamburg, palas, portugieser, prior, regent, rondo, saint-laurent, syrah“.

SPREMEMBA

Dodane so bile naslednje sorte:

bela vina

„blauer silvaner, bronner, cabernet blanc, calardis blanc, chardonnay rosé, felicia, früher roter malvasier, goldmuskateller, goldriesling, hibernal, muscaris, osteiner, roter müller-thurgau, roter riesling, ruländer, sauvignon gryn, sauvignon sary, sauvitage, souvignier gris, trebbiano di soave, villaris“

rdeča vina

„baron, blauburger, cabernet cantor, cabertin, calandro, muskattrollinger, pinotin, piroso, reberger, rosenmuskateller, tauberschwarz, wildmuskat“.

Dodane so bile sopomenke za sorte vinske trte.

Črtane so bile naslednje sorte:

bela vina

„mariensteiner“

rdeča vina

„muskat hamburg“

„früher roter malvasier“ (napačen seznam).

Razlogi

Seznam sort vinske trte je bil dopolnjen, saj je bil nepopoln in bi moral vključevati vse sorte, ki se pojavljajo na območju pridelave in so bile do zdaj razvrščene. Sorta mariensteiner je bila črtana, ker ni odobrena sorta niti na seznamu zveznega urada za rastlinske sorte niti v skladu z uredbo zvezne dežele. Muskat hamburg je namizno grozdje, zato ta sorta ni dovoljena. Sorta früher roter malvasier je bila črtana s seznama rdečih sort, saj se uporablja za proizvodnjo belih vin.

3. Veljavne zahteve v skladu z zakonodajo EU ali nacionalno zakonodajo

Opis

Dodatne zahteve za označevanje so določene v točki 9 (ki postane točka 10) specifikacije proizvoda.

Manjše geografske enote:

DODATEK

„Poleg tega register vinogradov vsebuje seznam imen območij, širših in posameznih vinorodnih leg ter zemljiških kosov, ki se lahko uporabljajo kot manjše geografske enote. V njem so navedene meje enot in območij po katastrskih referencah (katastrske občine, poljedelske površine, zemljiški kosi, parcele). Upravlja ga kmetijska zbornica zvezne dežele Porenje - Pfalška. Register vinogradov se vzpostavi in vzdržuje na podlagi:

— člena 23(3) in (4) zveznega zakona o vinu (Weingesetz),

— člena 29 zvezne uredbe o vinu (Weinverordnung),

— zakona zvezne dežele Porenje - Pfalška o določitvi enot in območij ter registra vinogradov (zakon o vinogradih) (Landesgesetz über die Festsetzung von Lagen und Bereichen und über die Weinbergsrolle (Weinlagengesetz)),

— člena 2(16) uredbe zvezne dežele Porenje - Pfalška o odgovornostih na področju zakonodaje o vinu (Landesverordnung über Zuständigkeiten auf dem Gebiet des Weinrechts).

Meje manjših geografskih enot se lahko spremenijo samo s soglasjem pristojnih organizacij v skladu s § 22g zveznega zakona o vinu, po katerem je o vseh spremembah treba obvestiti zvezni urad za kmetijstvo in prehrano.“

Razlogi

Določbe o označevanju je treba dopolniti tako, da bodo zajemale manjše geografske enote, da bi bile usklajene z veljavno zakonodajo.

4. Razmejitev območja

Opis

Razmejitev območja ZOP „Pfalz“ je bila spremenjena.

DODATEK

„Območje je omejeno na Vorderpfalz/Rheinpfalz in se razteza od gorskega roba Pfalškega gozda na zahodu prek Haardtranda do nižine Vorderpfalz v osrednjem in vzhodnem delu. Vinogradništvo poteka večinoma na območju Haardtrand ter na puhličastih medrečjih in planotah. Regija naravno meji na Haardtrand na zahodu, Ren na vzhodu, Alzacijo (Francija) ali Bienwald na jugu, Worms na severovzhodu ter Kirchheimbolanden, Stetten, Gauersheim in Zellertal z občinami Albisheim, Einselthum in Zell na severozahodu.“

Navedene so posamezne občine, vključno s katastrskimi enotami.

Natančna razmejitev je razvidna iz zemljevidov, ki prikazujejo vinograde v zadevnih občinah, razmejenih s parcelami. Zemljevidi so na voljo na www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein.

Razlogi

Te spremembe razmejitve območja so dobro premišljene in naj bi preprečile znatne pomanjkljivosti za vinogradništvo, kmetijstvo in obdelano pokrajino pfalške regije, ki se je razvijala skozi čas. To je posledica tega, da se je vinogradništvo na Pfalškem skozi stoletja razvijalo znotraj geografskih meja ustreznih katastrskih enot, tako kot na vseh tradicionalnih evropskih vinorodnih območjih.

Razlogi za razmejitev območja so podrobneje pojasnjeni v nadaljevanju.

Zaprti vinogradi so potrebni za zagotavljanje kakovosti, zlasti pri ukrepih za varstvo rastlin.

Ukrepi za varstvo rastlin, ki se uporabljajo v vinogradništvu, niso vedno združljivi z drugimi kmetijskimi rastlinami in obratno. Postavitev vinogradov ob zemljiščih za druge namene torej pogosto povzroča težave, zato se je treba taki postavitvi čim bolj izogibati.

— Manj ko je stičnih točk med zemljišči, ki se uporabljajo za vinogradništvo, in zemljišči za druge namene (zemljišča za poljedelstvo, sadjarstvo, pašnike itd.), manj je s tem povezanih negativnih učinkov na pridelavo in kakovost vina.

To je posledica posebnih obdelovalnih zahtev v vinogradništvu, zlasti za varstvo rastlin. Fitofarmacevtska sredstva, ki se uporabljajo, se včasih precej razlikujejo, zlasti v zastavljenem cilju, dovoljenju za posamezno kmetijsko rastlino in karencah.

— Tudi če so fitofarmacevtska sredstva pravilno uporabljena, jih lahko zanese na sosednje parcele z drugačno rabo, kar lahko povzroči neželeno poškodovanje vegetacije na neciljnih območjih ali zmanjša kakovost ali tržljivost proizvodov zaradi prisotnosti nekaterih ostankov. Če na primer uporaba sistemičnih herbicidov na sosednjih površinah povzroči neželeno zanašanje, lahko to vpliva na razvoj plodov, če do kontaminacije pride pred cvetenjem trte. Če se uporabljajo kontaktni herbicidi, lahko neželeno zanašanje povzroči ožganine na prizadetih delih listne stene ali poganjkov. Po drugi strani pa lahko pride do težav, če fungicide, ki se uporabljajo v vinogradništvu, zanese na sosednja orna zemljišča. To bi bilo še posebno problematično na Pfalškem, saj območje ZOP „Pfalz“ meji na največje nemško nepretrgano območje pridelave zelenjave. Zaradi velikega deleža posebnih kmetijskih rastlin je še toliko bolj potrebno, da so vinogradi jasno ločeni od kmetijskih površin, kot je to veljalo do zdaj. Ker uporabljena fitofarmacevtska sredstva niso odobrena za nekatere kmetijske rastline, ki se gojijo na tem območju, se lahko z raziskavami za ugotavljanje ostankov na podlagi natančne analize in majhnih mejnih vrednosti ostankov ugotovi, da proizvod ni primeren za dajanje na trg, zlasti v primeru sveže zelenjave. Enako velja za bakrove pripravke, ki se uporabljajo v ekološki pridelavi vina. Takšni primeri se v praksi pogosto pojavljajo, zato bi se jim bilo treba izogibati.

Sedanji ukrepi za varstvo rastlin, ki so usmerjeni v kmetijske rastline, lahko povzročijo škodo na ornih zemljiščih in v vinogradih.

Zaprti vinogradi omogočajo učinkovite metode upravljanja in zaščite na področju vinogradništva.

Strategije za varstvo rastlin z majhnim vplivom s kvalitativnimi, okoljskimi in gospodarskimi koristmi so pomembne za zagotavljanje trajnostne proizvodnje visokokakovostnih vin.

— Dober primer je uporaba feromonov v boju proti grozdnim sukačem. Ta zaščitni ukrep deluje samo, če so razpršilniki feromona, ki so potrebni za zmedenje škodljivih organizmov in omejitev njihovega razmnoževanja, čim bolj razširjeni. Pri tem je bistveno ceneje, če se izognemo praksi dvojnega nameščanja razpršilnikov na robovih (mejah z drugimi kmetijskimi rastlinami, rabami ali vegetacijo). Vendar je to mogoče doseči le z zaprtim vinogradom.

— Zaprti vinogradi so potrebni tudi s tehničnega in gospodarskega vidika, da se zrelo grozdje zaščiti pred škodo, ki jo povzročijo ptice, saj je to edini način za zagotovitev učinkovite zaščite.

— Zaprti vinogradi prav tako pomagajo preprečiti škodo, ki jo povzroča divjad. Z vidika vinogradništva je zelo pomembno ali potrebno omejevanje populacije divjadi, saj škoda, ki jo v vinogradih povzročijo take živali, v zvezni deželi Porenje - Pfalška ni samodejno nadomeščena. Zaprti vinogradi prav tako zmanjšujejo tveganje za izbruh afriške prašičje kuge, ki jo je treba obvezno prijaviti, in predstavlja veliko tveganje za živinorejo v Nemčiji. Spoprijemanje z divjimi prašiči v zaprtih vinogradih je lažje in cenejše kot na območjih z mešano pridelavo (npr. grozdje, poljščine in sadje), kjer so pribežališča in viri hrane.

— Kapljično namakanje vinogradov, ki se uporablja za gojenje vinske trte, postaja vse pomembnejše, zlasti v mladih vinogradih. Pri tem so zaprti vinogradi prednost pri gradnji in upravljanju potrebne infrastrukture (vodnjaki, cevi itd.). V takih vinogradih sta skupna oskrba z vodo ter skupna uporaba prometnih in distribucijskih vodov učinkovitejši in cenejši.

— Zahteve za mreže pasov v vinogradih se razlikujejo od zahtev, ki veljajo na primer za poljedelstvo. Zato je zemljišče nekdanjih vinogradov, ki imajo strukturo pasov, namenjeno vinogradništvu, morda nemogoče ali zelo težko uporabiti za poljedelstvo in/ali pašnike. Vinogradi namreč na splošno niso zasnovani za velika in težka vozila in stroje, ki pa so potrebni in se uporabljajo za obdelovanje zemljišč pri pridelavi poljščin. Če bi bilo treba vse te pasove načrtovati tako, da bi prenesli večje obremenitve, bi to pomenilo večje finančno breme za vse lastnike zemljišč na tem območju. Za ZOP „Pfalz“ in njen sloves sta značilna obdelana pokrajina, ki se je sčasoma razvijala, in naravna pokrajina, ki vključuje tradicionalne vinograde.

— Za pfalško vinsko regijo je po mnenju lokalnih prebivalcev, članov vinskega sektorja regije, strokovnjakov in tudi potrošnikov značilno vinogradništvo v tradicionalnih vinogradih, ki oblikujejo pokrajino, še posebej zato, ker ima največjo nepretrgano vinogradniško površino. To je razvidno tudi iz tega, da se pri oglaševanju vina pri predstavitvi vinske regije redno uporabljajo fotografije, posnete v tradicionalnih vinogradih.

— Raba zemljišč za tradicionalno poljedelstvo bi spremenila značilno naravno krajino in vplivala na obdelano pokrajino, ki se je razvila.

— Vino ima v povezavi s tradicionalno vinogradniško regijo in tradicionalnimi vinogradi pomembno vlogo tudi na področju turizma.

— Vina, predstavljena v specializiranih publikacijah, ki močno vplivajo na dojemanje in sloves ZOP „Pfalz“, pogosto izvirajo iz tradicionalnih vinogradov (med drugim Schweigener Sonnenberg, Birkweiler Kastanienbusch, Forster Kirchenstück, Kallstadter Saumagen).

— Zato trgovci na drobno in potrošniki pozitivno ocenjujejo ZOP „Pfalz“. Nakup in pitje vina s Pfalškega pri potrošnikih prikličeta podobe tradicionalnih vinogradov, ki so včasih zaradi morebitnih počitniških izkušenj še močnejše. Zaradi tega je ZOP „Pfalz“ izjemna in edinstvena.

— Zaraščanje bi lahko ogrozilo številne tradicionalne vinograde, saj zaradi svoje majhnosti, značilnosti in pogosto slabe dostopnosti za večje stroje niso primerni za druge namene kot za vinogradništvo. Takšen razvoj bi bil za vinorodno območje škodljiv že s povsem estetskega vidika in posledično tudi s turističnega in gospodarskega vidika. Poleg tega bi lahko na teh neobdelanih površinah spontano začele rasti gostiteljske rastline za škodljive organizme (npr. robide), kar bi povzročilo naselitev plodove vinske mušice in drugih neželenih škodljivih organizmov. Ti škodljivi organizmi bi ogrozili zdravje in kakovost grozdja v sosednjih vinogradih.

Iz zgoraj navedenih razlogov je razvidno, da ima gojenje vinogradov na združenem in po možnosti zaprtem območju številne različne prednosti za lastnike in upravljavce vinogradov, pa tudi za okolje. Zaradi številnih zgoraj opisanih pomanjkljivosti se torej ne bi smel povečati zdaj majhen delež vinogradov, ki so razpršeni prek več območij.

5. Nadzorni organi

Opis

Dodatek k točki 10 (ki postane točka 11) specifikacije proizvoda glede imenovanih nadzornih organov in njihovih nalog.

DODATEK

Kmetijski zbornici pri pregledih pomaga:

Urad za testiranje zvezne dežele Porenje - Pfalška (Landesuntersuchungsamt Rheinland-Pfalz) Mainzer Straße 112 56068 Koblenz

tel. +49 26191490

faks +49 2619149190

e-naslov: poststelle@lua.rlp.de

Razlogi

Urad za testiranje je treba dodati kot nadzorni organ, saj opravlja preglede na tem območju.

6. Drugo

Opis

Redakcijske spremembe v skladu z zahtevami EU.

Razlogi

Za uskladitev z zahtevami EU so bile potrebne redakcijske spremembe.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Pfalz

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

5. Kakovostno peneče vino

8. Biser vino

4. Opis vina

1. Belo kakovostno vino „Qualitätswein“

KRATEK OPIS

Na Pfalškem se tradicionalno pridelujejo bela, rdeča in rosé vina ter v omejenem obsegu tudi vina rotling. Te vrste vina se lahko tržijo tudi kot „Prädikatswein“ (vino s posebnim izrazom). Poleg tega se proizvodi z ZOP „Pfalz“ lahko uporabljajo za proizvodnjo biser vina in kakovostnega penečega vina.

Bela vina

Na splošno se arome teh vin gibljejo od sadnih in svežih do sadnih in eksotičnih. Glede na sorto vinske trte in način zorenja imajo lahko zelene arome, začimbne okuse in dimljene, mineralne note. Odvisno od postopka proizvodnje vina lahko stik z lesom cvetici doda aromo vanilje, praženo aromo in aromo kokosa. Z reduktivnimi tehnikami zorenja se lahko dodajo arome kremena in gomoljik, z oksidacijskimi tehnikami zorenja pa arome oksidiranega jabolka in oreškov.

Za vina je značilno ravnotežje med kislinami in sladkorji, običajno pa so polnega telesa z izrazito do zmerno vsebnostjo kislin.

Barva vin je običajno od bledo rumene z zelenimi odtenki do slamnato in zlato rumene. Odvisno od sorte vinske trte imajo lahko tudi rahlo rdeče odtenke.

Volumenski delež skupnega alkohola v vinu z ZOP „Pfalz“, proizvedenem brez obogatitve, lahko presega 15 vol. %.

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2. Rdeče kakovostno vino „Qualitätswein“

KRATEK OPIS

Na Pfalškem se tradicionalno pridelujejo bela, rdeča in rosé vina ter v omejenem obsegu tudi vina rotling. Te vrste vina se lahko tržijo tudi kot „Prädikatswein“ (vino s posebnim izrazom). Poleg tega se proizvodi z ZOP „Pfalz“ lahko uporabljajo za proizvodnjo biser vina in kakovostnega penečega vina.

Rdeča vina

Za ta vina so značilne zlasti arome jagodičevja in rdečega sadja. Lahko jih spremljajo tudi zelene arome. Odvisno od postopka zorenja in tega, ali se vino stara v lesenih sodih, lahko cvetica vključuje začimbne arome, kot so vanilja, pražene note, čokolada in kokos, pa tudi reduktivne note, kot sta kremen in gomoljika. Ta vina, ki so običajno polnega telesa, odlikuje blaga do izrazita vsebnost kislin.

Njihova rdeča barva običajno sega od bledo češnjevo rdeče do temno rdeče barve bezgovih jagod.

Volumenski delež skupnega alkohola v vinu z ZOP „Pfalz“, proizvedenem brez obogatitve, lahko presega 15 vol. %.

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3. Kakovostno vino „Qualitätswein“ rosé, weißherbst, blanc de noir

KRATEK OPIS

Na Pfalškem se tradicionalno pridelujejo bela, rdeča in rosé vina ter v omejenem obsegu tudi vina rotling. Te vrste vina se lahko tržijo tudi kot „Prädikatswein“ (vino s posebnim izrazom). Poleg tega se proizvodi z ZOP „Pfalz“ lahko uporabljajo za proizvodnjo biser vina in kakovostnega penečega vina.

Vina rosé, weißherbst in blanc de noir

Te vrste vina so pridelane iz hitro stisnjenih rdečih sort vinske trte. Vina blanc de noir imajo barvni spekter belih vin, medtem ko barva vin rosé in weißherbst na splošno sega od bledo rožnate do svetlo rdeče. Ker mošt zori enako kot belo vino, imajo ta vina običajno sadno in svežo aromo jagodičevja ter rdečega in belega/rumenega sadja. Odvisno od uporabljene sorte vinske trte se v vinih lahko pojavijo tudi note zelene paprike in zelišč, ter če zorijo v lesenih sodih, note vanilje, pražene note in note kokosa. Vina rosé imajo zmernejši delež alkohola, okusi pa se lahko močnejša kislost.

Volumenski delež skupnega alkohola v vinu z ZOP „Pfalz“, proizvedenem brez obogatitve, lahko presega 15 vol. %.

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

4. Kakovostno vino „Qualitätswein“ rotling

KRATEK OPIS

Na Pfalškem se tradicionalno pridelujejo bela, rdeča in rosé vina ter v omejenem obsegu tudi vina rotling. Te vrste vina se lahko tržijo tudi kot „Prädikatswein“ (vino s posebnim izrazom). Poleg tega se proizvodi z ZOP „Pfalz“ lahko uporabljajo za proizvodnjo biser vina in kakovostnega penečega vina.

Vina rotling

Ta vina so proizvedena z mešanjem rdečega in belega grozdja ali mošta. Po organoleptičnih lastnostih so zelo podobna vinom rosé.

Volumenski delež skupnega alkohola v vinu z ZOP „Pfalz“, proizvedenem brez obogatitve, lahko presega 15 vol. %.

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Kabinetno vino „Prädikatswein Kabinett“

KRATEK OPIS

Na Pfalškem se tradicionalno pridelujejo bela, rdeča in rosé vina ter v omejenem obsegu tudi vina rotling. Te vrste vina se lahko tržijo tudi kot „Prädikatswein“ (vino s posebnim izrazom).

Kabinetno vino „Prädikatswein Kabinett“

Za ta vina so običajno značilne sveže in sadne arome belega, rumenega in eksotičnega sadja, lahko pa jih spremljajo tudi arome zelene trave in začimbne note. Imajo majhen do zmeren delež alkohola. Jasno izražajo lastnosti sort vinske trte, iz katerih so proizvedena, ter jih običajno zaznamuje zmerna do močna zaznava kislosti. Za barvo se uporablja opis za ustrezno vrsto kakovostnega vina „Qualitätswein“.

Volumenski delež skupnega alkohola v vinu z ZOP „Pfalz“, proizvedenem brez obogatitve, lahko presega 15 vol. %.

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

6. Vino iz pozne trgatve „Prädikatswein Spätlese“

KRATEK OPIS

Na Pfalškem se tradicionalno pridelujejo bela, rdeča in rosé vina ter v omejenem obsegu tudi vina rotling. Te vrste vina se lahko tržijo tudi kot „Prädikatswein“ (vino s posebnim izrazom).

Vino iz pozne trgatve „Prädikatswein Spätlese“

Ker imajo ta vina višjo vsebnost sladkorja v moštu kot vina s posebnim izrazom „Kabinett“, močno izražajo značilnosti sort vinske trte, iz katerih so proizvedena, običajno imajo polnejše telo in večji delež alkohola. To se odraža zlasti v sadni aromi in sladkastih, začimbnih odtenkih. Barvni spekter vin je enak barvi ustrezne vrste kakovostnega vina „Qualitätswein“.

Volumenski delež skupnega alkohola v vinu z ZOP „Pfalz“, proizvedenem brez obogatitve, lahko presega 15 vol. %.

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

7. Vino iz izbora „Prädikatswein Auslese“

KRATEK OPIS

Na Pfalškem se tradicionalno pridelujejo bela, rdeča in rosé vina ter v omejenem obsegu tudi vina rotling. Te vrste vina se lahko tržijo tudi kot „Prädikatswein“ (vino s posebnim izrazom).

Vino iz izbora „Prädikatswein Auslese“

Uporaba popolnoma zrelega in prezrelega grozdja pomeni, da se intenzivno čutijo lastnosti sort, iz katerih so ta vina proizvedena. Poleg grozdja, ki je dlje časa zorelo na trti, se lahko uporabi tudi grozdje, ki je postalo koncentrirano zaradi plemenite plesni (Botrytis cineria). V cvetici vina običajno prevladujejo intenzivne sadne arome s pridihom eksotičnega sadja, medu in suhega sadja. Poleg tega je zanje običajno značilna visoka stopnja sladkastega pridiha. Za barvo se uporablja opis za ustrezno vrsto kakovostnega vina „Qualitätswein“.

Volumenski delež skupnega alkohola v vinu z ZOP „Pfalz“, proizvedenem brez obogatitve, lahko presega 15 vol. %.

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

8. Vino iz jagodnega izbor „Prädikatswein Beerenauslese“

KRATEK OPIS

Na Pfalškem se tradicionalno pridelujejo bela, rdeča in rosé vina ter v omejenem obsegu tudi vina rotling. Te vrste vina se lahko tržijo tudi kot „Prädikatswein“ (vino s posebnim izrazom).

Vino iz jagodnega izbor „Prädikatswein Beerenauslese“

Ta vina imajo visoko vsebnost sladkorja zaradi uporabe zdravega popolnoma zrelega do prezrelega grozdja, suhega grozdja in koncentriranega grozdja s plemenito plesnijo. Zaradi vse pogostejše uporabe grozdja s plemenito plesnijo nekatere arome, značilne za uporabljene sorte, zbledijo, obenem pa začnejo običajno prevladovati med, suho sadje, rozine, karamela in arome eksotičnega sadja. Ker ta vina običajno vsebujejo preostali sladkor, imajo zelo nizko do zmerno vsebnost alkohola. Barvni spekter vin je enak barvi ustrezne vrste kakovostnega vina „Qualitätswein“.

Volumenski delež skupnega alkohola v vinu z ZOP „Pfalz“, proizvedenem brez obogatitve, lahko presega 15 vol. %.

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

9. Ledeno vino „Prädikatswein Eiswein“

KRATEK OPIS

Na Pfalškem se tradicionalno pridelujejo bela, rdeča in rosé vina ter v omejenem obsegu tudi vina rotling. Te vrste vina se lahko tržijo tudi kot „Prädikatswein“ (vino s posebnim izrazom).

Ledeno vino „Prädikatswein Eiswein“

Ker v vinogradu voda zamrzne, grozdja skoraj ne prizadene plemenita plesen, njegove sestavine pa so koncentrirane. To pomeni, da imajo ledena vina običajno višjo vsebnost kislin in močnejše arome uporabljenih sort. Te lastnosti so odvisne od časa, ki je potreben, da se dosežejo zahtevane nizke temperature, ko grozdje popolnoma dozori. Prevladujejo predvsem arome rumenega in eksotičnega sadja. Dopolnjujejo jih sladke, začimbne arome, kot sta med in suho sadje. Za barvo se uporablja opis za ustrezno vrsto kakovostnega vina „Qualitätswein“.

Volumenski delež skupnega alkohola v vinu z ZOP „Pfalz“, proizvedenem brez obogatitve, lahko presega 15 vol. %.

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

10. Vino iz suhega jagodnega izbora „Prädikatswein Trockenbeerenauslese“

KRATEK OPIS

Na Pfalškem se tradicionalno pridelujejo bela, rdeča in rosé vina ter v omejenem obsegu tudi vina rotling. Te vrste vina se lahko tržijo tudi kot „Prädikatswein“ (vino s posebnim izrazom).

Vino iz suhega jagodnega izbora „Prädikatswein Trockenbeerenauslese“

Zaradi uporabe zdravega popolnoma zrelega do prezrelega grozdja, suhega grozdja in koncentriranega grozdja s plemenito plesnijo imajo ta vina visoko vsebnost sladkorja. Zaradi vse pogostejše uporabe grozdja s plemenito plesnijo nekatere arome, značilne za uporabljene sorte, zbledijo, obenem pa začnejo običajno prevladovati med, suho sadje, rozine, karamela in arome eksotičnega sadja. Ker ta vina običajno vsebujejo preostali sladkor, imajo zelo nizko do zmerno vsebnost alkohola. Barvni spekter vin je enak barvi ustrezne vrste kakovostnega vina „Qualitätswein“.

Vina „Trockenbeerenauslese“ (suhi jagodni izbor) se od vin „Beerenauslese“ (jagodni izbor) razlikujejo po tem, da je njihova vsebnost sladkorja običajno višja, arome in barva pa intenzivnejše. Odvisno od uporabljene sorte vinske trte imajo lahko tudi koncentrirane kisline.

Volumenski delež skupnega alkohola v vinu z ZOP „Pfalz“, proizvedenem brez obogatitve, lahko presega 15 vol. %.

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

11. Kakovostno peneče vino

KRATEK OPIS

Na Pfalškem se tradicionalno pridelujejo bela, rdeča in rosé vina ter v omejenem obsegu tudi vina rotling. Te vrste vina se lahko tržijo tudi kot „Prädikatswein“ (vino s posebnim izrazom). Poleg tega se proizvodi z ZOP „Pfalz“ lahko uporabljajo za proizvodnjo biser vina in kakovostnega penečega vina.

Kakovostno peneče vino

Ta vina se proizvajajo iz osnovnih vin (bela, rosé, rdeča, rotling) ali iz mešanic belih vin in hitro stisnjenega rdečega grozdja. Zmerna vsebnost sladkorja v grozdju ohranja visoko stopnjo kislin. Za vina so značilne arome osnovnih sort in senzorični učinki njihovega zadrževanja na drožeh po sekundarnem vrenju. To se lahko izrazi v rahlih notah po oreških in brioših. Če osnovna vina zorijo v stiku z lesom, se lahko pojavijo pražene in začimbne arome. Kakovostno peneče vino je na splošno sveže, kislo in ima zmeren delež alkohola. Preostali sladkor je od komaj opaznega do zelo sladkega. Barvni spekter vin običajno sega od bledo rumene barve z zelenimi odtenki do rumene barve limetinih cvetov, pa tudi rožnate in rdeče barve.

Kakovostna peneča vina, označena kot „Cremant“, so običajno nežno sadna s svežimi kislinami. Običajno so bele ali rožnate barve. Zaradi daljšega minimalnega trajanja shranjevanja nastanejo peneča vina „Cremant“, ki so prefinjena, kremasta, uravnotežena in nežno mehurčkasta.

Volumenski delež skupnega alkohola v vinu z ZOP „Pfalz“, proizvedenem brez obogatitve, lahko presega 15 vol. %.

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

12. Biser vino

KRATEK OPIS

Na Pfalškem se tradicionalno pridelujejo bela, rdeča in rosé vina ter v omejenem obsegu tudi vina rotling. Te vrste vina se lahko tržijo tudi kot „Prädikatswein“ (vino s posebnim izrazom). Poleg tega se proizvodi z ZOP „Pfalz“ lahko uporabljajo za proizvodnjo biser vina in kakovostnega penečega vina.

Biser vino

Ta vina imajo zmeren delež alkohola in so nežno mehurčkasta. Na splošno imajo sadne arome in okuse, značilne za sorte vinske trte, iz katerih so proizvedena. Najpogosteje uporabljene aromatične sorte dajejo zlasti cvetlične arome in note eksotičnega sadja ter note jagodičevja in rdečega sadja. Barvni spekter vin običajno sega od bledo rumene barve z zelenimi odtenki do rumene barve limetinih cvetov, kadar se uporabljajo bele sorte. Kadar se uporabljajo rdeče sorte, spekter vključuje rožnato in rdečo barvo.

Volumenski delež skupnega alkohola v vinu z ZOP „Pfalz“, proizvedenem brez obogatitve, lahko presega 15 vol. %.

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1. Vsi proizvodi Posebni enološki postopek Uporablja se veljavna zakonodaja.

2. Vsi proizvodi Ustrezne omejitve pri proizvodnji vin Uporablja se veljavna zakonodaja.

3. Vsi proizvodi Pridelovalni postopki Uporablja se veljavna zakonodaja.

5.2. Največji donosi

1. 105 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Območje je omejeno na Vorderpfalz/Rheinpfalz in se razteza od gorskega roba Pfalškega gozda na zahodu prek Haardtranda do nižine Vorderpfalz v osrednjem in vzhodnem delu. Vinogradništvo poteka večinoma na območju Haardtrand ter na puhličastih medrečjih in planotah. Regija naravno meji na Haardtrand na zahodu, Ren na vzhodu, Alzacijo (Francija) ali Bienwald na jugu, Worms na severovzhodu ter Kirchheimbolanden, Stetten, Gauersheim in Zellertal z občinami Albisheim, Einselthum in Zell na severozahodu.

Območje ZOP zajema vinograde v naslednjih občinah: Albersweiler (5426), Albisheim (Pfrimm) (4555), Altdorf (5470), Annweiler am Trifels (Gräfenhausen (5424), Queichhambach (5421)), Bad Bergzabern (5372), Bad Dürkheim (Bad Dürkheim (4351), Grethen (4354), Leistadt (4356), Seebach (4353), Ungstein (4358)), Barbelroth (5360), Battenberg (Pfalz) (4396), Bellheim (5619), Billigheim-Ingenheim (Appenhofen (5383), Billigheim (5386), Ingenheim (5384), Mühlhofen (5385)), Birkweiler Birkweiler (5393), Bischheim (4571), Bissersheim (4404), Bobenheim am Berg (4379), Bobenheim-Roxheim (3951), Bockenheim an der Weinstraße (Großbockenheim (4414), Kleinbockenheim (4415)), Böbingen (5472), Böchingen (5399), Böhl-Iggelheim (Böhl (4006), Iggelheim (4007)), Bolanden (4573), Bornheim (Südliche Weinstraße) (5516), Bubenheim (Donnersbergkreis) (4550), Burrweiler (5491), Dackenheim (4375), Dannstadt-Schauernheim (Dannstadt (3994)), Deidesheim (4310), Dierbach (5358), Dirmstein (4408), Dörrenbach (5366), Ebertsheim (4420), Edenkoben (Edenkoben (5466), 4 Mittelhainger (5467)), Edesheim (Edesheim (5479), 3 Mittelhainger (5480)), Einselthum (4554), Ellerstadt (4339), Erpolzheim (4366), Eschbach (Südliche Weinstraße) (5390), Essingen (5517), Flemlingen (5483), Forst an der Weinstraße (4309), Frankweiler (Südliche Weinstraße) (5397), Freckenfeld (5676), Freimersheim (Pfalz) (5476), Freinsheim (4369), Freisbach (5601), Friedelsheim (4337), Fußgönheim (3978), Gauersheim (4567), Gerolsheim (4407), Gleisweiler (5493), Gleiszellen-Gleishorbach (5374), Göcklingen (5388), Gönnheim (4338), Gommersheim (5474), Großfischlingen (5478), Großkarlbach (4405), Großniedesheim (3962), Grünstadt (Asselheim (4426), Grünstadt (4427), Sausenheim (4428)), Hainfeld (5485), Haßloch (4301), Hergersweiler (5359), Herxheim am Berg (4373), Herxheim bei Landau/Pfalz (5527), Herxheimweyher (5526), Heßheim (3965), Heuchelheim bei Frankenthal (3963), Heuchelheim-Klingen (Heuchelheim (5381), Klingen (5382)), Hochdorf-Assenheim (Assenheim (3995), Hochdorf (3996)), Hochstadt (Pfalz) (Niederhochstadt (5519), Oberhochstadt (5518)), Ilbesheim bei Landau in der Pfalz (5389), Immesheim (4548), Impflingen (5387), Insheim (5529), Kallstadt (4371), Kandel (5671), Kapellen-Drusweiler (5363), Kapsweyer (5355), Kindenheim (4416),, Kirchheim an der Weinstraße (4402), Kirchheimbolanden (4577), Kirrweiler (Pfalz) (5455), Kleinfischlingen (5477), Kleinkarlbach (4400), Kleinniedesheim (3961), Klingenmünster (5375), Knittelsheim (5618), Knöringen (5403), Lambsheim (3971), Landau in der Pfalz (Arzheim (5560), Dammheim (5555), Godramstein (5558), Landau (5551), Mörlheim (5553), Mörzheim (5562), Nußdorf (5556), Queichheim (5554), Wollmesheim (5561)), Laumersheim (4406), Leinsweiler (5391), Lingenfeld (5599), Lustadt (Niederlustadt (5597), Oberlustadt (5596)), Maikammer (5453),, Marnheim (4572), Meckenheim (4306), Mertesheim (4418), Minfeld (5675), Morschheim (4570), Neuleiningen (4398), Neustadt an der Weinstraße (Diedesfeld (4254), Duttweiler (4252), Geinsheim (4251), Gimmeldingen (4259), Haardt (4258), Hambach (4256), Königsbach (4260), Lachen-Speyerdorf (4253), Mußbach (4261), Neustadt (4257)), Niederhorbach (5362), Niederkirchen bei Deidesheim (4308), Niederotterbach (5357), Oberhausen (Südliche Weinstraße) (5361), Oberotterbach (5364), Obersülzen (4409), Obrigheim (Pfalz) (Albsheim an der Eis (4411), Colgenstein- Heidesheim (4410), Mühlheim (4412), Obrigheim (4413)), Offenbach an der Queich (5515), Ottersheim (4549), Ottersheim bei Landau (5617), Pleisweiler-Oberhofen (5373), Ranschbach (5392), Rhodt unter Rietburg (Rhodt unter Rietburg (5487), 3 Mittelhainger (5488)), Rittersheim (4568), Rödersheim-Gronau (Alsheim-Gronau (3992), Rödersheim (3991)), Römerberg (Berghausen (4071), Heiligenstein (4072), Mechtersheim (4073)), Rohrbach (Südliche Weinstraße) (5530), Roschbach (5481), Rüssingen (4547), Ruppertsberg (4307), Sankt Martin (5451), Schwegenheim (5600), Schweigen-Rechtenbach (Rechtenbach (5353), Schweigen (5351)), Schweighofen (5354), Siebeldingen (5395), Speyer (4101), Steinfeld (5356), Steinweiler (5673), Stetten (4566), Venningen (5468), Vollmersweiler (5677), Wachenheim an der Weinstraße (4336), Walsheim (5401), Weingarten (Pfalz) (5602), Weisenheim am Berg (4377), Weisenheim am Sand (4367), Westheim (Pfalz) (5598), Weyher in der Pfalz (Weyher in der Pfalz (5489), 3 Mittelhainger (5490)), Winden (Germersheim) (5674), Zeiskam (5616), Zellertal (Harxheim (4551), Niefernheim (4552), Zell (4553)).

Natančna razmejitev je razvidna iz zemljevidov, ki prikazujejo vinograde v navedenih občinah, razmejenih s parcelami. Zemljevidi so na voljo na www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein.

Kakovostno vino „Qualitätswein“, vino s posebnim izrazom „Prädikatswein“, kakovostno peneče vino z določenega pridelovalnega območja „Sekt b.A.“ ali kakovostno biser vino z določenega pridelovalnega območja „Qualitätsperlwein b.A.“ z zaščitenim imenom „Pfalz“ se lahko prideluje na območju, ki ni določeno pridelovalno območje, na katerem je bilo grozdje potrgano, in ki je navedeno na etiketi, pod pogojem, da je pridelovalno območje v isti zvezni deželi ali v sosednji zvezni deželi.

7. Sorte vinske trte

Accent

Acolon

Albalonga

Allegro

Auxerrois – auxerrois blanc, pinot auxerrois

Bacchus

Baron

Blauburger

Blauer frühburgunder – frühburgunder, pinot noir precoce, pinot madeleine, madeleine noir

Blauer limberger – limberger, lemberger, blaufränkisch

Blauer portugieser – portugieser

Blauer silvaner

Blauer spätburgunder – spätburgunder, pinot nero, pinot noir, samtrot

Blauer trollinger – trollinger, vernatsch

Blauer zweigelt – zweigelt, zweigeltrebe, rotburger

Bolero

Bronner

Cabernet blanc

Cabernet carbon

Cabernet carol

Cabernet cortis

Cabernet cubin – cubin

Cabernet dorio – dorio

Cabernet dorsa – dorsa

Cabernet franc

Cabernet mitos – mitos

Cabernet sauvignon

Cabertin

Calandro

Chardonnay

Chardonnay rosé

Cakapo

Deckrot

Domina

Dornfelder

Dunkelfelder

Ehrenbreitsteiner

Ehrenfelser

Faberrebe – faber

Früher malingre – malinger

Früher roter malvasier – malvoisie, malvasier, früher malvasier

Färbertraube

Gelber muskateller – muskateller, muscat blanc, muscat, moscato

Goldriesling

Grüner silvaner – silvaner, sylvaner

Grüner veltliner – veltliner

Helfensteiner

Heroldrebe

Hibernal

Huxelrebe – huxel

Hölder

Johanniter

Juwel

Kanzler

Kerner

Kernling

Merlot

Morio muskat

Muscaris

Muskat ottonel

Muskat trollinger

Müller thurgau – rivaner

Müllerrebe – schwarzriesling, pinot meunier

Nobling

Optima 113 – optima

Orion

Ortega

Osteiner

Palas

Perle

Phoenix – phönix

Pinotin

Piroso

Prinzipal

Prior

Reberger

Regent

Regner

Reichensteiner

Rieslaner

Rondo

Roter elbling – elbling rouge

Roter gutedel – chasselas rouge

Roter muskateller

Roter riesling

Roter traminer – traminer, gewürztraminer, clevner

Ruländer – pinot gris, pinot grigio, grauburgunder, grauer burgunder

Saint laurent – st. laurent, sankt laurent

Saphira

Sauvignon blanc

Sauvignon gryn

Sauvignon sary

Scheurebe

Schönburger

Siegerrebe – sieger

Sirius

Solaris

Souvignier gris

Staufer

Syrah – shiraz

Tauberschwarz

Villaris

Weißer burgunder – pinot blanc, pinot bianco, weißburgunder

Weißer elbling – elbling

Weißer gutedel – chasselas, chasselas blanc, fendant blanc. gutedel

Weißer riesling – riesling, riesling renano, rheinriesling, klingelberger

Wildmuskat

Würzer

8. Opis povezave

S strukturnega in geološkega vidika spadajo Haardtrand in nižine Vorderpfalz v zgornjo dolino Rena, tektonsko riftno dolino, ki poteka v smeri severozahod–jugozahod. Vinogradništvo na Pfalškem je omejeno na Vorderpfalz/Rheinpfalz in se razteza od gorskega roba Pfalškega gozda na zahodu prek Haardtranda do nižine Vorderpfalz v osrednjem in vzhodnem delu. Povprečna nadmorska višina vinogradov je približno 170 m. Vinogradništvo poteka večinoma na območju Haardtrand ter na puhličastih medrečjih in planotah. Najstrmejša pobočja z naklonom do 60 %, na katerih so vinogradi s strmimi pobočji, so na zahodu, na obrobju Pfalškega gozda in v pokrajini Haardtrand. Ravni vinogradi (< 10 % naklona) so večinoma v medrečjih in na planotah. Povprečni naklon vseh pfalških vinogradov je približno 4,5 %. Povprečna usmerjenost je 140 ° (jugovzhod).

Na vzhodu se Pfalški gozd umakne obrobju gričevja Haardtrand, ki je dejansko riftno območje zgornje doline Rena. To območje, ki je široko le nekaj kilometrov, ima zelo raznoliko geološko sestavo. Poleg terciarnih sedimentov so ponekod prisotne tudi mezozojske kamnine. Takšne kamnine pogosto v celoti prekriva razmeroma debel krovni sediment iz kvartarja. Na pfalškem vinorodnem območju velik del vinske trte raste na puhlici in njenih derivatih. Trte je mogoče najti tudi na kvartarni rečni glini, pesku in gramozu. Terciarni apnenec in lapor sta tretja najbolj razširjena vrsta tal po površini. Vinsko trto gojijo tudi na peščenjaku rotliegend in lisastem peščenjaku, vendar le v omejenem obsegu. Apnenec, lapor in dolomit iz muschelkalka, keupra in jure so v bistvu eksotične kamnine. Najti je mogoče tudi povsem izolirane nanose kamnin rotliegend in terciarnih vulkanskih kamnin ter kamnin iz zgodnjega paleozoika.

Kar zadeva sestavo tal, so glavni sediment puhlica in njeni derivati, v katerih so se razvile izprane rjave prsti, černozjom in tla pararendzina. Najpogostejše prsti v rečnih sedimentih so regosoli in rjava tla, na poplavnih ravnicah pa najdemo tudi vegenske in mokriščno-vegenske prsti. V terciarnih sedimentih so nastale različne vrste prsti, zlasti feralit, fersialit in terrae calcis. Kljub globoko preoranim brazdam, ki so nastale zaradi gojenja vinske trte, so naravni tipi tal še vedno pogosto prepoznavni.

Podnebje v pfalški vinorodni regiji je naslednje: povprečna letna temperatura je približno 10 °C, povprečna temperatura v rastni sezoni pa 14,7 °C. Načeloma temperatura narašča od zahoda (Haardtrand) proti vzhodu (dolina Rena). Na območju vsako leto pade povprečno 655 mm padavin, od tega 60 % (390 mm) v rastni sezoni. Največ padavin pade na jugozahodu pfalške vinorodne regije, najmanj povprečnih letnih padavin pa je na skrajnem severovzhodu regije. Vinska trta na Pfalškem v rastni sezoni v povprečju prejme 665 000 Wh/m2 neposredne sončne svetlobe.

Človeški dejavniki – Vinogradniki obdelujejo velike, povezane parcele, kar pomeni, da mehanizacija dobro deluje in da je obdelovanje površin stroškovno učinkovito. Veliko pozornosti namenjajo raznolikosti sort vinske trte in možnostim za njihovo gojenje, ki jih omogočajo različni profili tal. Tako je potrošniku na voljo širok nabor okusov. Vinski sektor je v zadnjih 20 letih pridobil poseben zagon. Dokaz za to je vedno večje število vrhunskih mladih proizvajalcev. Človeški dejavnik temelji na večstoletni vinogradniški tradiciji.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Vino, kakovostno peneče vino, biser vino

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Opis

Vina morajo opraviti uradni pregled, da so lahko označena s tradicionalnimi izrazi „Qualitätswein“ (kakovostno vino), „Prädikatswein“ (vino s posebnim izrazom), „Qualitätsperlwein b.A.“ (kakovostno biser vino z določenega pridelovalnega območja) ali „Sekt b.A.“ (kakovostno peneče vino z določenega pridelovalnega območja). Na etiketi mora biti navedena dodeljena številka pregleda („A.P.-Nr.“ (amtliche Prüfungsnummer)). Ta nadomesti številko serije.

Poleg obstoječega zaščitenega imena vina morajo biti vino in vinski proizvodi označeni z enim od tradicionalnih izrazov iz točke 5(a) specifikacije proizvoda. Uporaba tradicionalnih izrazov iz točke 5(b) specifikacije proizvoda ni obvezna.

Poleg tega register vinogradov vsebuje seznam imen območij, širših in posameznih vinorodnih leg ter zemljiških kosov, ki se lahko uporabljajo kot manjše geografske enote. V njem so navedene meje enot in območij po katastrskih referencah (katastrske občine, poljedelske površine, zemljiški kosi, parcele).

Upravlja ga kmetijska zbornica zvezne dežele Porenje - Pfalška.

Register vinogradov se vzpostavi in vodi na podlagi:

— člena 23(3) in (4) zveznega zakona o vinu (Weingesetz),

— člena 29 zvezne uredbe o vinu (Weinverordnung),

— zakona zvezne dežele Porenje - Pfalška o določitvi enot in območij ter registra vinogradov (zakon o vinogradih) (Landesgesetz über die Festsetzung von Lagen und Bereichen und über die Weinbergsrolle (Weinlagengesetz)),

— člena 2(16) uredbe zvezne dežele Porenje - Pfalška o odgovornostih na področju zakonodaje o vinu (Landesverordnung über Zuständigkeiten auf dem Gebiet des Weinrechts).

Meje manjših geografskih enot se lahko spremenijo samo s soglasjem pristojnih organizacij v skladu s § 22g zveznega zakona o vinu, po katerem je o vseh spremembah treba obvestiti zvezni urad za kmetijstvo in prehrano.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.