Priporočilo za SKLEP SVETA o pooblastilu za začetek pogajanj za prilagoditev naslednjih sporazumov glede na širitev EU zaradi pristopa Hrvaške: Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, Sporazuma med Kraljevino Norveško in Evropsko unijo o norveškem finančnem mehanizmu za obdobje 2009–2014, Sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb ter Sporazuma o sodelovanju in carinski uniji z Republiko San Marino /* COM/2012/0255 final */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM Pogodba o pristopu Republike Hrvaške k Evropski uniji[1] je bila podpisana 9. decembra 2011. Evropska unija in njene države članice so sklenile sporazume o evropskem gospodarskem prostoru z Norveško, Islandijo in Lihtenštajnom, o norveškem finančnem mehanizmu za obdobje 2009–2014, o prostem pretoku oseb s Švico ter o sodelovanju in carinski uniji z Republiko San Marino. Te sporazume je treba prilagoditi, da se Hrvaška ob pristopu k Evropski uniji vključi kot pogodbenica. O pogojih prilagoditve se bodo pogajale sedanje pogodbenice in država pristopnica. Pogajanja se morajo začeti pravočasno za zagotovitev, da bodo instrumenti za prilagoditev teh sporazumov začeli veljati na dan pristopa Hrvaške k EU. Komisija mora v skladu s členom 6 Akta o pogojih pristopa Republike Hrvaške (v nadaljnjem besedilu: Akt o pristopu) izvesti pogajanja na podlagi pogajalskih smernic, ki jih odobri Svet, in ob posvetovanju z odborom, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic. Pogajanja v imenu Evropske unije in njenih držav članic se začnejo na podlagi naslednjega: 1. Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru V skladu s členom 6(5) Akta o pristopu se Hrvaška zavezuje, da pod pogoji iz navedenega akta pristopi k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (EGP). V skladu s členom 128 Sporazuma EGP bo zato predložila vlogo za pristop k navedenemu sporazumu. Komisijo bi bilo treba v ta namen pooblastiti, da se v imenu EU in njenih držav članic pogaja s pogodbenicami Sporazuma EGP in Hrvaško glede Sporazuma o udeležbi Hrvaške v EGP. Na podlagi izkušenj iz širitvenih pogajanj EGP iz leta 2007 so bili kot možni predmeti pogajanj določeni: – Odstopanja in prehodna obdobja: Odstopanja in prehodna obdobja, ki so bila dogovorjena v Pristopni pogodbi, je treba prenesti v Sporazum EGP. Norveška, Islandija in Lihtenštajn verjetno ne bodo oporekali temu temeljnemu načelu. – Kmetijski proizvodi in predelani kmetijski proizvodi: Hrvaška ima precej omejen tržni delež v trgovini EGP. Vendar ni mogoče izključiti, da Norveška in Islandija ne bosta zahtevali nadomestila za prenehanje veljavnosti obstoječih dvostranskih prostotrgovinskih sporazumov s Hrvaško od datuma pristopa. Kar zadeva kmetijske proizvode in predelane kmetijske proizvode, se je treba glede prilagoditev dogovoriti v okviru rednih pogajanj na podlagi člena 19 Sporazuma EGP in Protokola 3 k Sporazumu EGP z namenom nadaljnje liberalizacije trgovine s temi proizvodi. – finančni mehanizem EGP in norveški finančni mehanizem: V Sporazumu o širitvi EGP iz leta 2007 so se vse tri države Efte v EGP strinjale o prispevanju dodatnih 72 milijonov EUR k socialni in gospodarski koheziji v razširjenem EGP (21,5 milijona EUR za Bolgarijo in 50,5 milijona EUR za Romunijo) do vključno 30. aprila 2009. Zgolj Norveška je prispevala dodatnih 68 milijonov EUR prek dveh programov dvostranskega sodelovanja za spodbujanje gospodarske rasti in trajnostnega razvoja v Bolgariji (20 milijonov EUR) in Romuniji (48 milijonov EUR). Od leta 2009 do 2014 bodo vse tri države Efte v EGP prek Sporazuma med Evropsko unijo, Islandijo, Lihtenštajnom in Norveško o finančnem mehanizmu EGP za obdobje 2009–2014 prispevale skupno 988,5 milijona EUR za socialno in gospodarsko kohezijo v EGP. Zgolj Norveška bo prek Sporazuma med Evropsko unijo in Norveško o norveškem finančnem mehanizmu za obdobje 2009–2014 prispevala skupno dodatnih 800 milijonov EUR. Izhodišče EU za pogajanja je bilo, da bodo države Efte v EGP kot del notranjega trga imele zaradi razširjenega notranjega trga enake koristi kot države članice in bi zato morale prav tako prispevati k trajnostnemu in uravnoteženemu razvoju notranjega trga s prispevanjem k odpravi socialnih in gospodarskih razlik v EU/EGP. Glede na to, da bosta EGP in Norveška pogajanja z EU o finančnem prispevku za države prejemnice iz finančnega mehanizma EGP oziroma norveškega finančnega mehanizma za obdobje 2015–2020 predvidoma začela šele leta 2013, se zdi primerno, da se logika, ki je bila uporabljena pri pogajanjih za Bolgarijo in Romunijo, uporabi tudi za Hrvaško in da države Efte v EGP finančno prispevajo k socialni in gospodarski koheziji v razširjeni EU/EGP s finančnim mehanizmom EGP/norveškim finančnim mehanizmom, vendar sorazmerno, do leta 2014 in tako, da sedanjih držav prejemnic ne bi oškodovali za predhodno dogovorjena sredstva, ter na podlagi enakih meril. Dodelitev dodatnih sredstev Hrvaški mora temeljiti na enakih merilih, kot so bila uporabljena za oba obstoječa finančna mehanizma. Pri spremembi finančnih mehanizmov je treba poudariti, da bodo obstoječi dvostranski sporazumi o pomoči med državami Efte v EGP in novimi državami članicami EU nehali veljati s pristopom slednje k EU. V širitvenem postopku z Bolgarijo in Romunijo je bilo izpogajano, da Komisija „lahko“ nadzoruje predlagane projekte, namesto da jih „mora“ nadzirati. O tem bi se bilo treba pogajati tudi tokrat. Splošno pravilo je, da se morajo pogajanja omejiti na temeljna vprašanja, potrebna za širitev EGP, v izogib dolgim postopkom, ki bi lahko ogrozili sočasno širitev EU in EGP. 2. Švica in Republika San Marino Republika Hrvaška se je v skladu s členom 6(2) in (3) Akta o pristopu, ki določa pogoje za njen pristop, zavezala, da bo pristopila k sporazumom, ki so jih sklenile ali podpisale sedanje države članice in Unija z eno ali več tretjimi državami ali mednarodno organizacijo. V skladu s to isto določbo se pristop Hrvaške k takim sporazumom uredi s sklenitvijo protokola k takim sporazumom med Svetom, ki odloča soglasno v imenu držav članic, in zadevno tretjo državo ali državami ali mednarodno organizacijo. O teh protokolih[2] se na podlagi pogajalskih smernic, ki jih soglasno odobri Svet, in ob posvetovanju z odborom, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic, pogaja Komisija. V ta namen mora Komisija Svetu predložiti priporočilo za sprejetje sklepa o pooblastitvi Komisije za začetek pogajanj. Sporazum s Švico o prostem pretoku oseb Na podlagi člena 6(3) Akta o pristopu je treba Sporazum s Švico o prostem pretoku oseb spremeniti tako, da se doda nova država članica EU. Možni predmeti pogajanj so: Prehodna obdobja: Sporazum o prostem pretoku oseb določa prehodna obdobja, ki Švici pod določenimi pogoji omogočijo uveljavitev količinskih omejitev glede dostopa do opravljanja gospodarske dejavnosti. Ta obdobja znašajo 12 let po začetku veljavnosti Sporazuma (do 31. maja 2014), 8 let po začetku veljavnosti Protokola k temu sporazumu iz leta 2004 o sodelovanju držav članic, ki so pristopile k EU leta 2004, kot pogodbenic Sporazuma (do 31. maja 2014) in 10 let po začetku veljavnosti Protokola k temu sporazumu iz leta 2008 o sodelovanju Bolgarije in Romunije kot pogodbenic Sporazuma (do 31. maja 2019)[3]. Kot pri prejšnji širitvi bi Švica morala imeti na voljo podobna odstopanja in prehodna obdobja, kot so bila dogovorjena v Pristopni pogodbi. Pri izračunu količinskih omejitev za Švico bi bilo treba upoštevati obstoječo migracijo iz države pristopnice in število njenega prebivalstva. Sporazum o sodelovanju in carinski uniji z Republiko San Marino Na podlagi člena 6(2) Akta o pristopu Hrvaške je treba tudi ta sporazum spremeniti tako, da se doda nova država članica EU. V zvezi s tem ni bilo ugotovljeno nobeno vprašanje, o katerem bi se bilo treba pogajati. Komisija zato priporoča, da Svet: – sprejme priloženi sklep, s katerim dovoli začetek pogajanj za prilagoditev: – Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru v skladu s širitvijo Evropske unije zaradi pristopa Hrvaške, – Sporazuma med Kraljevino Norveško in Evropsko unijo o norveškem finančnem mehanizmu za obdobje 2009–2014, – Sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb v skladu s širitvijo Evropske unije zaradi pristopa Hrvaške, – Sporazuma o sodelovanju in carinski uniji z Republiko San Marino v skladu s širitvijo Evropske unije zaradi pristopa Hrvaške, – izda pogajalske smernice, priložene temu sklepu, – imenuje poseben odbor, s katerim se je treba posvetovati pri vodenju pogajanj. Priporočilo za SKLEP SVETA o pooblastilu za začetek pogajanj za prilagoditev naslednjih sporazumov glede na širitev EU zaradi pristopa Hrvaške: Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, Sporazuma med Kraljevino Norveško in Evropsko unijo o norveškem finančnem mehanizmu za obdobje 2009–2014, Sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb ter Sporazuma o sodelovanju in carinski uniji z Republiko San Marino SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 218(3) in (4) Pogodbe, ob upoštevanju Pogodbe med Kraljevino Belgijo, Republiko Bolgarijo, Češko republiko, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Republiko Estonijo, Irsko, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Velikim vojvodstvom Luksemburg, Republiko Madžarsko, Republiko Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Romunijo, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko, Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska (državami članicami Evropske unije) ter Republiko Hrvaško o pristopu Republike Hrvaške k Evropski uniji[4], podpisane 9. decembra 2011, ter zlasti njenega člena 3(4), ob upoštevanju Akta o pogojih pristopa Republike Hrvaške in prilagoditvah Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o delovanju Evropske unije in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo[5] ter zlasti drugega pododstavka odstavka 2 in odstavka 5 člena 6 tega akta, ob upoštevanju priporočila Evropske komisije, ker bi bilo treba glede na širitev EU zaradi pristopa Hrvaške začeti pogajanja o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, Sporazuma med Kraljevino Norveško in Evropsko unijo o norveškem finančnem mehanizmu za obdobje 2009–2014, Sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb ter Sporazuma o sodelovanju in carinski uniji z Republiko San Marino – SPREJEL NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 Komisija je pooblaščena, da se v imenu Evropske unije in njenih držav članic pogaja o spremembah Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in Sporazuma med Kraljevino Norveško in Evropsko unijo o norveškem finančnem mehanizmu za obdobje 2009–2014 glede na širitev Evropske unije zaradi pristopa Hrvaške. Člen 2 Komisija je pooblaščena, da se v imenu Evropske unije in njenih držav članic, vključno – odvisno od začetka veljavnosti Pristopne pogodbe – z Republiko Hrvaško, pogaja o spremembah Sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb ter Sporazuma o sodelovanju in carinski uniji z Republiko San Marino glede na širitev Evropske unije zaradi pristopa Hrvaške. Člen 3 Pogajalske smernice so opredeljene v Prilogi. Člen 4 Pogajanja se opravijo ob posvetovanju z [ime posebnega odbora vnese Svet]. Člen 5 Ta sklep je naslovljen na Komisijo. V Bruslju, Za Svet Predsednik PRILOGA Pogajalske smernice za prilagoditev Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, Sporazuma med Kraljevino Norveško in Evropsko unijo o norveškem finančnem mehanizmu za obdobje 2009–2014, Sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb ter Sporazuma o sodelovanju in carinski uniji z Republiko San Marino glede na širitev EU zaradi pristopa Hrvaške 1. Splošni cilj Prilagoditev zgoraj navedenih sporazumov za pristop Hrvaške k tem sporazumom po njenem pristopu k EU in sprememba ustreznih finančnih prispevkov za odpravljanje gospodarskih in socialnih razlik v razširjeni EU. 2. Začetek pogajanj Pogajanja o prilagoditvi zgoraj navedenih sporazumov z državo pristopnico na eni strani in Islandijo, Lihtenštajnom, Norveško / Švico / Republiko San Marino na drugi strani se morajo čim prej začeti. 3. Vsebina instrumentov za prilagoditev obstoječih sporazumov Bodoča država članica EU mora pristopiti k sporazumom. Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (Sporazum EGP) in Sporazum o norveškem finančnem mehanizmu Odstopanja in prehodna obdobja, ki so bila dogovorjena v Aktu o pogojih pristopa Republike Hrvaške, je treba prenesti v Sporazum EGP. Za Hrvaško je treba doseči sorazmerno povečanje obstoječega finančnega mehanizma EGP in norveškega finančnega mehanizma do leta 2014, in sicer na podlagi enakih meril, kot so bila uporabljena za oba obstoječa finančna mehanizma. Pogajanja je treba čim bolj omejiti na glavne zadeve, nujno potrebne za širitev EGP. Sporazum med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb Odstopanja in prehodna obdobja, ki so bila dogovorjena v Aktu o pristopu, je treba prenesti, kadar je to ustrezno. Pri izračunu količinskih omejitev za Švico bi bilo treba upoštevati obstoječo migracijo iz države pristopnice in število njenega prebivalstva. Sporazum o sodelovanju in carinski uniji z Republiko San Marino Ta sporazum je treba prilagoditi tako, da se vanj vključi Hrvaška ob pristopu k EU. Posebna vprašanja, ki bi zahtevala pomembna pogajanja, niso bila ugotovljena. 4. Ratifikacija in začetek veljavnosti Pogajanja bi bilo treba končati čim prej za zagotovitev, da bodo instrumenti za prilagoditev teh sporazumov začeli veljati na dan pristopa Hrvaške in pod pogojem njenega pristopa. V primeru, da instrumenti za prilagoditev ne bodo začeli veljati na dan pristopa, je treba predvideti začasno uporabo in pri tem upoštevati posamezne postopke v EU in zadevnih tretjih državah. OCENA FINANČNIH POSLEDIC || || DATUM: 1. || PRORAČUNSKA POSTAVKA: Se ne uporablja. || ODOBRITVE: 2. || NASLOV: Prilagoditev naslednjih mešanih sporazumov glede na širitev EU zaradi pristopa Hrvaške: Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, Sporazuma med Kraljevino Norveško in Evropsko unijo o norveškem finančnem mehanizmu za obdobje 2009–2014, Sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb, Sporazuma o sodelovanju in carinski uniji z Republiko San Marino 3. || PRAVNA PODLAGA: Členi 207, 217 in 218 PDEU 4. || CILJI: 5. || FINANČNE POSLEDICE Jih ni. || 12-MESEČNO OBDOBJE (v mio. EUR) || TEKOČE PRORAČUNSKO LETO [n] (v mio. EUR) || PRIHODNJE PRORAČUNSKO LETO [n+1] (v mio. EUR) 5.0 || ODHODKI – V BREME PRORAČUNA EU (NADOMESTILA/POMOČI) – DRŽAVNIH ORGANOV – DRUGO || Jih ni. || Jih ni. || Jih ni. 5.1 || PRIHODKI – LASTNA SREDSTVA EU (DAJATVE/CARINE) – NACIONALNI || Jih ni. || Jih ni. || Jih ni. || || [n+2] || [n+3] || [n+4] || [n+5] 5.0.1 || PREDVIDENI ODHODKI || || || || 5.1.1 || PREDVIDENI PRIHODKI || || || || 5.2 || METODA IZRAČUNAVANJA: 6.0 || SE PROJEKT LAHKO FINANCIRA IZ ODOBRITEV, VNESENIH V USTREZNO POGLAVJE TEKOČEGA PRORAČUNA? || DA 6.1 || SE PROJEKT LAHKO FINANCIRA IZ PRERAZPOREDITVE MED POGLAVJI TEKOČEGA PRORAČUNA? || NE 6.2 || BO POTREBEN DODATNI PRORAČUN? || NE 6.3 || BO TREBA VNESTI ODOBRITVE V PRIHODNJE PRORAČUNE? || NE PRIPOMBE: [1] [Pogodba med Kraljevino Belgijo, Republiko Bolgarijo, Češko republiko, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Republiko Estonijo, Irsko, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Velikim vojvodstvom Luksemburg, Republiko Madžarsko, Republiko Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Romunijo, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko, Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska (državami članicami Evropske unije) ter Republiko Hrvaško o pristopu Republike Hrvaške k Evropski uniji, UL L 112, 24.4.2012.] [2] Razen če se zadevni sporazum izključno ali v pretežnem delu nanaša na skupno zunanjo in varnostno politiko. [3] Člen 10 Sporazuma, kot je bil dopolnjen s protokoloma iz leta 2004 in 2008. [4] UL L 112, 24.4.2012. [5] UL L 112, 24.4.2012.