SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Izboljšanje upravljanja urada OLAF in krepitev procesnih jamstev v preiskavah – postopen pristop v okviru ustanovitve Evropskega javnega tožilstva

1. Uvod

Evropski urad za boj proti goljufijam je bil ustanovljen 28. aprila 1999 s sklepom Komisije, da bi se povečala učinkovitost ukrepanja v boju proti goljufijam in drugim nezakonitim dejavnostim, ki škodijo interesom Skupnosti. Postopke izvajanja preiskav urada OLAF urejajo Uredba Sveta (ES) št. 1073/1999, Uredba Sveta (EURATOM) št. 1074/1999 in medinstitucionalni sporazum z dne 25. maja 1999.

Medinstitucionalni sporazum, ki so ga sklenili Evropski parlament, Svet in Komisija, daje pravno zagotovilo, da se notranje preiskave lahko izvajajo po enakih pogojih v teh treh institucijah ter vseh drugih organih, uradih in agencijah Skupnosti.

Pooblastila urada OLAF za zunanje preiskave so v glavnem pooblastila, ki so bila Komisiji poverjena z uredbama (ES, Euratom) št. 2988/95 (zaščita finančnih interesov Evropskih skupnosti) in št. 2185/96 (pregledi in inšpekcije na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti). Delovanje urada OLAF ureja tudi Uredba (ES) št. 515/97 o medsebojni upravni pomoči.

Zaščita finančnih interesov Unije se je od ustanovitve urada okrepila. Izkušnje, pridobljene z leti, so pokazale, da je treba izboljšati tudi upravljanje urada OLAF. Komisija je v ta namen pripravila dva zakonodajna predloga, prvega leta 2004 in drugega leta 2006. Oba sta bila namenjena krepitvi procesnih jamstev v preiskavah, ki jih izvaja OLAF, saj se regulativni okvir urada, ki sega v leto 1999, tega vprašanja skorajda ne dotika.

2. Spremenjena uredba o uradu OLAF

Na podlagi predloga Komisije iz marca 2011 je bil po intenzivnih pogajanjih dosežen kompromisni dogovor glede spremenjene uredbe o uradu OLAF, ki sta ga (soglasno) odobrila Svet[1] (25. februarja 2013) in Evropski parlament[2] (3. julija 2013).

Spremenjena uredba je namenjena izboljšanju upravljanja urada OLAF, krepitvi procesnih pravic v notranjih in zunanjih preiskavah, ki jih izvaja OLAF, ter boljši izmenjavi informacij med uradom in institucijami ter organi držav članic.

3. Predvideni ukrepi za nadaljnjo konsolidacijo pravnega okvira

Z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva se bodo korenito spremenili postopki izvajanja preiskav v zvezi z goljufijami in drugimi nezakonitimi dejavnostmi v EU, ki škodijo finančnim interesom Evropske unije.

V prihodnje bo ob vsakem primeru suma kaznivega ravnanja, ki spada v pristojnost Evropskega javnega tožilstva, preiskave izvajalo slednje kot sodni organ, in ne več OLAF, ki izvaja upravne preiskave. Ta sprememba bo zato vključevala občutno krepitev procesnih jamstev za osebe v postopku preiskave.

V skladu s predlagano uredbo o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva se bodo v preiskavah, ki jih začne to tožilstvo, uporabljala vsa okrepljena procesna jamstva, ki so značilna za sodne preiskave. Zato bo evropsko javno tožilstvo ob vsakem nameravanem začetku preiskave zoper uradnika ali uslužbenca posamezne institucije EU zadevni instituciji podalo zahtevo za odvzem imunitete posamezniku, v zvezi s katerim se bo opravila preiskava, v skladu s Protokolom št. 7 k Pogodbama (glej tudi člen 19 predlagane uredbe o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva). Te določbe bi se uporabljale tudi za člane institucij, vključno s poslanci Evropskega parlamenta in člani Komisije.

Poleg tega bo Evropsko javno tožilstvo izvajalo preiskovalne ukrepe v skladu s členom 26 predlagane uredbe o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva in podrobnimi pravili nacionalnega kazenskega prava, ki urejajo posamezen preiskovalni ukrep. Za najbolj invazivne preiskovalne ukrepe, ki se predlagajo v členu 26 navedene uredbe ter med drugim zajemajo preiskave in zasege, prestrezanje telekomunikacij ter tajne preiskave, bo na ravni EU veljala zahteva, da Evropsko javno tožilstvo predhodno pridobi sodno odobritev za uporabo takega ukrepa. Pristojni nacionalni sodniki bodo lahko v skladu z nacionalnim kazenskim procesnim pravom izvajali sodni nadzor nad preiskovalnimi ukrepi Evropskega javnega tožilstva (glej člen 36 predlagane uredbe). Nacionalno pravo lahko določa neposredno sodno varstvo pred preiskovalnim dejanjem in s tem omogoči hiter nadzor nad zakonitostjo takega dejanja že v preiskovalnem postopku, torej še preden je zadeva predložena sodišču.

Zaradi ustanovitve Evropskega javnega tožilstva pa se bo zmanjšala vloga urada OLAF pri obravnavi domnevnih kaznivih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom EU ter izvirajo iz institucij, organov in agencij Unije. Po ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva bo OLAF v tovrstnih primerih zgolj pripravil predhodno oceno prejete prijave. Ne bo več izvajal preiskav, vendar bo lahko pomagal evropskemu javnemu tožilstvu, če ga slednje za to zaprosi (OLAF to danes že počne na zaprosilo nacionalnih tožilcev). S tem se bo pospešil celotni postopek preiskave kaznivega dejanja ter preprečilo podvajanje upravnih in kazenskih preiskav istih dejstev. Posledično se bodo povečale tudi možnosti za učinkovit pregon.

Zaradi te temeljne spremembe v pristopu z upravnih na sodne preiskave bodo potrebne tudi spremembe same uredbe o uradu OLAF. Njihova veljavnost bi morala sovpadati z začetkom veljavnosti uredbe o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva. Komisija bo v ta namen pravočasno pripravila zakonodajne predloge. Hkrati pa Komisija meni, da je poleg sprememb uredbe o uradu OLAF, ki so bile izvedene v okviru sedanje reforme, smiselno predvideti tudi dodatne sistemske izboljšave uredbe. Te izboljšave bi se opirale na procesna jamstva iz predlagane uredbe o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva, ki jih je mogoče smiselno prenesti v upravne preiskave urada OLAF. Razmisliti bi bilo treba zlasti o dveh ključnih vidikih:

· uvedbi funkcije „nadzornika za procesna jamstva“, ki bi izvajal nadzor zakonitosti nad preiskovalnimi ukrepi, ter

· krepitvi procesnih jamstev, kadar namerava OLAF v institucijah, organih, uradih in agencijah EU izvesti ukrepe, podobne preiskavam in zasegom.

Novi „nadzornik za procesna jamstva“ bi upravno spadal pod Komisijo. Spremenjena uredba o uradu OLAF bi vsebovala izrecna jamstva o popolni neodvisnosti nadzornika v razmerju do urada OLAF, Komisije in drugih institucij EU. Nadzornika za procesna jamstva bi morala za petletni mandat imenovati Komisija na podlagi postopka, ki vključuje nadzorni odbor urada. Nadzornik bi moral prihajati iz sodstva in imeti obsežne strokovne izkušnje na področju temeljnih pravic in kazenskega prava. Njegove naloge bi se morale navezovati izključno na spremljanje spoštovanja procesnih jamstev v preiskavah, ki jih izvaja OLAF, ter hitrega poteka preiskav, da bi se preprečili neupravičeni zaostanki. Moral bi imeti možnost, da ukrepa na lastno pobudo ali na podlagi pritožbe katere koli osebe, ki jo zadeva preiskava. Nadzornik bi moral take pritožbe obravnavati hitro in v kontradiktornem postopku. Njegovi sklepi ne bi bili formalno zavezujoči za generalnega direktorja urada OLAF, vendar bi moral OLAF, če bi se odločil, da na podlagi ugotovitev nadzornika ne bo ukrepal, svojo odločitev utemeljiti v obvestilu in ga priložiti končnemu poročilu, ki ga pripravi za pristojne sodne organe. Generalni direktor urada OLAF bi se lahko z nadzornikom za procesna jamstva posvetoval o vseh zadevah z zvezi s spoštovanjem procesnih jamstev, zlasti v primerih, kadar zadevna oseba ne sme biti obveščena. Nadzornik za procesna jamstva bi moral imeti na voljo dovolj sodelavcev, da bi lahko hitro opravljal svoje naloge.

Ta nova funkcija ne bi nadomestila sedanjega sistema sodnega nadzora nad preiskovalnimi ukrepi urada OLAF, temveč bi ga koristno dopolnjevala, saj bi imeli posamezniki, ki so predmet preiskave urada OLAF, novo pravico do pravnega sredstva. To pomeni, da bi bile domnevne postopkovne nepravilnosti urada OLAF manj pogosto predmet sodnega nadzora s strani nacionalnega sodnika v fazi obravnave pred sodiščem ali s strani Splošnega sodišča pri odškodninskih zahtevkih. Nadzornik bi spremljal spoštovanje procesnih jamstev v vseh preiskavah, ki jih neodvisno izvaja OLAF, ne glede na njihovo naravo (notranje/zunanje, z vplivom na finančne interese EU ali brez).

Funkcija nadzornika za procesna jamstva bi morala biti jasno ločena od funkcije nadzornega odbora urada OLAF, ki bi še naprej opravljal naloge, opredeljene v uredbi o uradu OLAF, ki je trenutno v postopku revizije. Med temi nalogami je spremljanje sistemskih trendov pri spoštovanju nekaterih pogojev (kot so procesne pravice in razumni roki za obravnavo zadev), vendar brez poseganja v preiskave, ki so v teku. Nadzornik za procesna jamstva bi moral v ta namen za nadzorni odbor pripravljati redne povzetke v zvezi s svojimi dejavnostmi.

Poleg tega bi bila uvedena nova, okrepljena procesna jamstva za najbolj invazivne ukrepe, ki jih v notranjih preiskavah lahko uporabi urad OLAF, kot so pooblastilo za preiskavo pisarn in kopiranje dokumentov ali vsebine nosilcev podatkov ter hrambo takih dokumentov ali podatkov. To pooblastilo je podobno pooblastilu za „preiskave in zasege“. Je tudi edino obstoječe pooblastilo urada OLAF, ki je funkcionalno primerljivo s pooblastilom za invazivne sodne preiskovalne ukrepe iz člena 26 predlagane uredbe o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva. Nasprotno pa OLAF nima nobenih pooblastil za druge invazivne ukrepe, ki jih ima Evropsko javno tožilstvo; tako na primer nima pooblastila za prestrezanje telekomunikacij.

Pri razvoju teh okrepljenih postopkovnih zahtev je v uredbi upoštevana objektivna razlika med uradniki oz. uslužbenci EU in člani njenih institucij (to so poslanci Evropskega parlamenta, predsednik Evropskega Sveta, člani Komisije, sodniki in pravobranilci na sodiščih Evropske unije, člani Računskega sodišča ter člani organov odločanja v Evropski investicijski banki in Evropski centralni banki). To narekujejo posebne odgovornosti teh članov in poseben način njihove izvolitve ali imenovanja po Pogodbah, zaradi česar se razlikujejo od uradnikov oz. uslužbencev, katerih pravice in obveznosti izhajajo iz kadrovskih predpisov.

Kadar bi OLAF nameraval izvajati pooblastila za preiskavo pisarn uradnikov oz. uslužbencev EU in kopiranje dokumentov ali vsebine nosilcev podatkov, bi moral za to pridobiti predhodno mnenje nadzornika za procesna jamstva. Če bi imel nadzornik pomisleke glede sorazmernosti nameravanega ukrepa, bi lahko OLAF tak ukrep izvedel le, če bi svojo odločitev utemeljil v obvestilu, ki bi ga priložil svojemu končnemu poročilu.

Kadar bi OLAF nameraval izvajati pooblastila za preiskavo pisarne člana institucije EU in za kopiranje dokumentov ali vsebine nosilcev podatkov, bi moral za to pridobiti predhodno kvazisodno odobritev. Za dajanje takih pooblastil uradu OLAF na zaprosilo njegovega generalnega direktorja bi morala biti pooblaščena oseba, ki izpolnjuje pogoje za imenovanje na sodniški položaj, po možnosti nekdanji sodnik sodišča EU. Oseba bi morala biti imenovana v posebnem medinstitucionalnem postopku in za mandat, določen v uredbi, svoje funkcije pa bi opravljala s skrajšanim delovnim časom. Pomagal bi ji lahko nadzornik za procesna jamstva in njegovi sodelavci.

4. Sklep

Komisija meni, da je postopen pristop najboljši način za nadaljnje izboljšanje upravljanja urada OLAF in krepitev procesnih jamstev v njegovih preiskavah.

Pozitivno sprejema dejstvo, da bo zdaj začela veljati spremenjena uredba o uradu OLAF, ki predstavlja prvi korak.

Kot drugi korak pa meni, da bi bilo treba proučiti možnosti za nadaljnje sistemske izboljšave uredbe o uradu OLAF, in sicer po zgledu procesnih jamstev iz predloga Komisije o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva – ta bi bilo mogoče smiselno uporabljati tudi v upravnih preiskavah, ki jih izvaja OLAF, ter jih uzakoniti že pred ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva. Dve takšni ključni izboljšavi bi bili povečanje nadzora zakonitosti nad preiskovalnimi ukrepi na podlagi nove funkcije neodvisnega nadzornika za procesna jamstva, ter krepitev procesnih jamstev za preiskovalna dejanja, podobna preiskavam in zasegom, ki jih v institucijah EU izvaja urad OLAF. Komisija bo predlagala tudi nadaljnje spremembe uredbe o uradu OLAF, ki so potrebne zaradi ustanovitve Evropskega javnega tožilstva. Njihova veljavnost bi morala sovpadati z začetkom veljavnosti uredbe o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva. To bi pomenilo sistemsko spremembo v smislu prehoda z upravnih na sodne preiskave in občutne spremembe pri izvajanju preiskav goljufij in drugih kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom EU. Procesna jamstva, ki se pri tem uporabljajo, bi bila močno okrepljena.

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

OKVIR PREDLOGA/POBUDE

Naslov predloga/pobude

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij:

„Izboljšanje upravljanja urada OLAF in krepitev procesnih jamstev v preiskavah –

postopen pristop v okviru ustanovitve Evropskega javnega tožilstva“

Zadevna področja v strukturi ABM/ABB[3]

Področje: 24 01 Upravni odhodki na področju „boj proti goljufijam“

Vrsta predloga/pobude

¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep.

¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep na podlagi pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa[4].

Predlog/pobuda se nanaša na podaljšanje obstoječega ukrepa.

¨ Predlog/pobuda se nanaša na obstoječ ukrep, preusmerjen v nov ukrep.

Cilji

Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo

Boj proti goljufijam – člen 325 PDEU

Posamezni cilji in zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB

Posamezni cilj št. 7.1.a

Zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB

24 01 Upravni odhodki na področju „boj proti goljufijam“

Pričakovani rezultati in posledice

Navedite, kakšne posledice naj bi imel(-a) predlog/pobuda za upravičence/ciljne skupine.

Uvedba funkcije „nadzornika za procesna jamstva“ naj bi omogočila:

– močnejšo zaščito procesnih pravic oseb, ki so predmet preiskave urada OLAF;

– večjo preglednost v notranjih in zunanjih preiskavah;

– boljše spremljanje spoštovanja procesnih jamstev v preiskavah;

– možnost posredovanja na podlagi pritožbe osebe, v zvezi s katero OLAF izvaja preiskavo, pri „nadzorniku za procesna jamstva“.

Kazalniki rezultatov in posledic

Navedite, s katerimi kazalniki se bo spremljalo izvajanje predloga/pobude.

– Hitra obravnava pritožb, da se preprečijo neupravičeni zaostanki;

– izvedba hitrega kontradiktornega postopka, neodvisno od urada OLAF.

Utemeljitev predloga/pobude

Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno

Z uvedbo funkcije „nadzornika za procesna jamstva“ bi se okrepilo spoštovanje procesnih pravic oseb, v zvezi s katerimi OLAF izvaja notranje ali zunanje preiskave, ter povečala odgovornost urada.

Dodana vrednost ukrepanja EU

Dodana vrednost „nadzornika za procesna jamstva“ je v tem, da bo spremljal spoštovanje procesnih pravic, ki jih določa uredba o uradu OLAF, ter hitro obravnaval pritožbe vpletenih oseb, brez neupravičenih zaostankov. Nadzornik bo zagotavljal, da OLAF v celoti spoštuje procesne pravice oseb, v zvezi s katerimi izvaja preiskave.

Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti

Spremenjena uredba o uradu OLAF, ki naj bi začela veljati oktobra 2013, določa procesne pravice oseb, v zvezi s katerimi OLAF izvaja notranje ali zunanje preiskave, pa tudi prič.

Komisija je v prejšnjem predlogu za spremembo Uredbe (ES) št. 1073/1999 o preiskavah, ki jih izvaja OLAF (COM(2006) 244 final), uvedla koncept funkcije „revizijskega svetovalca“, v spremenjenem predlogu iz leta 2011 (COM(2011) 135) pa koncept „revizijskega postopka“. Predlagani funkciji sta bili namenjeni zagotovitvi hitrega nadzora nad spoštovanjem procesnim pravic oseb, ki so predmet preiskave urada OLAF.

Vendar pa zakonodajalec ni sprejel nobenega od teh predlogov zaradi težav pri usklajevanju potrebe po visoki stopnji neodvisnosti take funkcije v razmerju do urada OLAF ter potrebe po stroškovni učinkovitosti in stroškovni nevtralnosti.

Komisija zdaj predlaga, da bi „nadzornik za procesna jamstva“ upravno spadal pod Komisijo. Spremenjena uredba o uradu OLAF bi vsebovala izrecna jamstva o popolni neodvisnosti funkcije nadzornika v razmerju do urada OLAF, Komisije in drugih institucij EU. Nadzornika za procesna jamstva bi za petletni mandat imenovala Komisija na podlagi postopka, ki vključuje nadzorni odbor. Nadzornik bi moral prihajati iz sodstva ter imeti obsežne strokovne izkušnje na področju temeljnih pravic in kazenskega prava. Njegove naloge bi se morale navezovati izključno na spremljanje spoštovanja procesnih jamstev v preiskavah, ki jih izvaja OLAF, ter hitrega poteka preiskav, da bi se preprečili neupravičeni zaostanki. Moral bi imeti možnost, da ukrepa na lastno pobudo ali na podlagi pritožbe katere koli osebe, ki jo zadeva preiskava.

Ta funkcija bi morala biti ločena od nalog nadzornega odbora urada OLAF, ki bi še naprej nadziral spremljanje sistemskih pomanjkljivosti in podpiral neodvisnost urada OLAF.

Skladnost in možnosti sinergij z drugimi ustreznimi instrumenti

Spremenjena uredba o uradu OLAF: Na podlagi predloga Komisije iz marca 2011 je bil po intenzivnih pogajanjih dosežen kompromisni dogovor glede spremenjene uredbe o uradu OLAF, ki sta ga (soglasno) odobrila Svet (25. februarja 2013) in Evropski parlament (3. julija 2013).

Spremenjena uredba je namenjena izboljšanju upravljanja urada OLAF, krepitvi procesnih pravic oseb v notranjih in zunanjih preiskavah, ki jih izvaja OLAF, ter boljši izmenjavi informacij med uradom ter institucijami in organi držav članic.

V spremenjeno uredbo bo vključena tudi funkcija nadzornika, ki bi neodvisno obravnaval pritožbe v zvezi s procesnimi pravicami, ki jih določa spremenjena uredba.

Uredba o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva: Z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva se bodo korenito spremenili postopki izvajanja preiskav v zvezi z goljufijami in drugimi nezakonitimi dejavnostmi v EU, ki škodijo finančnim interesom Evropske unije.

V prihodnje bo ob vsakem primeru suma v zvezi s kaznivim ravnanjem, ki spada v pristojnost Evropskega javnega tožilstva, preiskave izvajalo slednje kot sodni organ, in ne več OLAF, ki izvaja upravne preiskave. Ta sprememba bo zato vključevala občutno krepitev procesnih jamstev za osebe v postopku preiskave.

Okrepitev procesnih jamstev za osebe, ki so predmet preiskave urada OLAF, na podlagi uvedbe funkcije nadzornika za procesna jamstva, je pripravljalni ukrep v okviru ustanovitve Evropskega javnega tožilstva.

Trajanje ukrepa in finančnih posledic

¨ Časovno omejen(-a) predlog/pobuda:

¨ trajanje predloga/pobude od [D. MMMM] LLLL do [D. MMMM] LLLL,

¨ finančne posledice med letoma LLLL in LLLL.

X Časovno neomejen(-a) predlog/pobuda:

izvajanje z obdobjem uvajanja med letoma 2015 in 2016,

ki mu sledi izvajanje predloga/pobude v celoti.

Načrtovani načini upravljanja[5]

X Neposredno upravljanje – Komisija.

¨ Deljeno upravljanje z državami članicami.

¨ Posredno upravljanje s poveritvijo nalog izvrševanja proračuna na:

¨ mednarodne organizacije in njihove agencije (določiti);

¨ EIB in Evropski investicijski sklad;

¨ organe iz členov 208 in 209;

¨ subjekte javnega prava;

¨ subjekte zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor ti subjekti zagotavljajo ustrezna finančna jamstva;

¨ subjekte zasebnega prava države članice, ki so pooblaščeni za izvajanje javno-zasebnih partnerstev in zagotavljajo ustrezna finančna jamstva;

¨ osebe, ki so pooblaščene za izvajanje določenih ukrepov SZVP v skladu z naslovom V PEU in opredeljene v zadevnem temeljnem aktu.

Opombe

[…]

[…]

UKREPI UPRAVLJANJA

Pravila o spremljanju in poročanju

Navedite pogostost in pogoje.

„Nadzornik za procesna jamstva“ bi za nadzorni odbor urada OLAF pripravljal redne povzetke v zvezi s svojimi dejavnostmi.

Upravljavski in kontrolni sistem

Ugotovljena tveganja

Obdelava osebnih podatkov v pritožbah oseb, v zvezi s katerimi OLAF izvaja preiskavo.

Načrtovani načini kontrole

Naknadne kontrole, ki jih izvaja Evropsko računsko sodišče

Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti

Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe.

Sprejetje predpisov za preprečevanje in upravljanje konfliktov interesov v zvezi z uslužbenci urada.

OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE

Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice

Obstoječe proračunske vrstice

Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic.

Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek

številka razdelek 5 – upravni odhodki || dif./ nedif. ([6]) || držav Efte[7] || držav kandidatk[8] || tretjih držav || po členu 21(2)(b) finančne uredbe

|| XX YY Evropska komisija || Diff. || NE || NE || NE || NE

Zahtevane nove proračunske vrstice

Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic.

Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek

številka [poimenovanje…...….] || dif./ nedif. || držav Efte || držav kandidatk || tretjih držav || po členu 21(2)(b) finančne uredbe

|| [XX YY YY YY] || || DA/NE || DA/NE || DA/NE || DA/NE

Ocenjene posledice za odhodke

Povzetek ocenjenih posledic za odhodke

v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Razdelek večletnega finančnega okvira || Številka || [poimenovanje………………………...……….]

[organ]: <…….> || || || Leto N[9] || Leto N+1 || Leto N+2 || Leto N+3 || Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) || SKUPAJ

Naslov 1: || obveznosti || (1) || || || || || || || ||

plačila || (2) || || || || || || || ||

Naslov 2: || obveznosti || (1a) || || || || || || || ||

plačila || (2a) || || || || || || || ||

Naslov 3: || obveznosti || (3a) || || || || || || || ||

|| plačila || (3b) || || || || || || || ||

Odobritve za [organ] <…….> SKUPAJ || obveznosti || =1+1a +3 || || || || || || || ||

plačila || =2+2a +(3b) || || || || || || || ||

Razdelek večletnega finančnega okvira || 5 || „Upravni odhodki“

v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

|| || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || || SKUPAJ

Nadzornik za procesna jamstva ||

 Človeški viri || 0,262 || 0,524 || 0,524 || 0,524 || 0,524 || 0,524 || || 2,882

 Drugi upravni odhodki || 0,012 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || || 0,137

SKUPAJ || odobritve || 0,274 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || || 3,019

Odobritve iz RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || (obveznosti skupaj = plačila skupaj) || 0,274 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || || 3,019

v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

|| || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || || SKUPAJ

Odobritve iz RAZDELKOV od 1 do 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || obveznosti || 0,274 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || || 3,019

plačila || 0,274 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || || 3,019

Ocenjene posledice za odobritve [organa]

¨ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za poslovanje.

¨ Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:

odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Cilji in realizacije ò || || || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || || || SKUPAJ

REALIZACIJE

vrsta[10] || povprečni stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število realizacij skupaj || stroški realizacij skupaj

POSAMEZNI CILJ št. 1[11]... || || || || || || || || || || || || || || || ||

– realizacija || || || || || || || || || || || || || || || || || ||

– realizacija || || || || || || || || || || || || || || || || || ||

– realizacija || || || || || || || || || || || || || || || || || ||

Seštevek za posamezni cilj št. 1 || || || || || || || || || || || || || || || ||

POSAMEZNI CILJ št. 2 ... || || || || || || || || || || || || || || || ||

– realizacija || || || || || || || || || || || || || || || || || ||

Seštevek za posamezni cilj št. 2 || || || || || || || || || || || || || || || ||

STROŠKI SKUPAJ || || || || || || || || || || || || || || || ||

Ocenjene posledice za človeške vire [organa]

Povzetek

¨ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za upravne zadeve.

þ Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:

v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

|| 2015[12] || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || || SKUPAJ

Uradniki (razredi AD) || 0,196 || 0,393 || 0,393 || 0,393 || 0,393 || 0,393 || || 2,161

Uradniki (razredi AST) || 0,066 || 0,131 || 0,131 || 0,131 || 0,131 || 0,131 || || 0,721

Pogodbeni uslužbenci || || || || || || || ||

Začasni uslužbenci || || || || || || || ||

Napoteni nacionalni strokovnjaki || || || || || || || ||

SKUPAJ || 0,262 || 0,524 || 0,524 || 0,524 || 0,524 || 0,524 || || 2,882

Človeški viri Nadzornik za procesna jamstva || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020

Načrt delovnih mest (v številu zaposlenih) || 2 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4

– od tega AD || 1,5 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3

– od tega AST || 0,5 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1

Zaposleni skupaj || 2 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4

Ocenjene potrebe po človeških virih za matični GD

¨ Za predlog/pobudo niso potrebni človeški viri.

þ Za predlog/pobudo so potrebni človeški viri, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:

|| || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020

|| ||  Delovna mesta v skladu s kadrovskim načrtom (uradniki in začasni uslužbenci) ||

|| XX YY Osebje EK || 2 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4

|| || || || || || ||

|| XX 01 01 02 (delegacije) || || || || || ||

|| XX 01 05 01 (posredne raziskave) || || || || || ||

|| 10 01 05 01 (neposredne raziskave) || || || || || ||

|| || || || || || ||

|| || ||  Zunanji sodelavci (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ)

|| XX 01 02 01 (PU, NNS, ZU iz splošnih sredstev) || || || || || ||

|| XX 01 02 02 (PU, LU, NNS, ZU in MSD na delegacijah) || || || || || ||

|| XX 01 04 yy || – na sedežu || || || || || ||

|| – na delegacijah || || || || || ||

|| XX 01 05 02 (PU, ZU, NNS za posredne raziskave) || || || || || ||

|| 10 01 05 02 (PU, ZU, NNS za neposredne raziskave) || || || || || ||

|| Druge proračunske vrstice (navedite) || || || || || ||

|| SKUPAJ || 2 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4

XX je zadevno področje ali naslov.

Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem GD, ki je že dodeljeno za upravljanje ukrepa in/ali je bilo prerazporejeno znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve.

Opis nalog:

Uradniki in začasni uslužbenci || Spremljanje spoštovanja procesnih jamstev, ki se uporabljajo v preiskavah urada OLAF, in hitre izvedbe preiskav, da se preprečijo neupravičeni zaostanki. Obravnava zadev v hitrem in kontradiktornem postopku.

Opis izračuna stroškov za EPDČ bi bilo treba vključiti v oddelek 3 Priloge.

Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom

þ Predlog/pobuda je v skladu z veljavnim večletnim finančnim okvirom.

¨ Za predlog/pobudo je potrebna sprememba zadevnega razdelka večletnega finančnega okvira.

o Za predlog/pobudo je potrebna uporaba instrumenta prilagodljivosti ali sprememba večletnega finančnega okvira[13].

Udeležba tretjih oseb pri financiranju

þ V predlogu/pobudi ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb.

o V predlogu/pobudi je načrtovano sofinanciranje, kot je ocenjeno v nadaljevanju:

odobritve v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

|| Leto N || Leto N+1 || Leto N+2 || Leto N+3 || Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) || Skupaj

Navedite organ, ki bo sofinanciral predlog/pobudo || || || || || || || ||

Sofinancirane odobritve SKUPAJ || || || || || || || ||

Ocenjene posledice za prihodke

þ Predlog/pobuda nima finančnih posledic za prihodke.

¨ Predlog/pobuda ima finančne posledice, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:

¨ za lastna sredstva,

¨ za razne prihodke.

v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Proračunska vrstica prihodkov || Odobritve na voljo za tekoče proračunsko leto || Posledice predloga/pobude[14]

leto N || leto N+1 || leto N+2 || leto N+3 || Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6)

Člen …………. || || || || || || || ||

Za razne namenske prejemke navedite zadevne proračunske vrstice odhodkov.

[…]

Navedite metodo za izračun posledic za prihodke.

[…]

[1] Stališče Sveta št. 2/2013, sprejeto na prvi obravnavi dne 25. februarja 2013, UL C 89 E, 27.3.2013.

[2] P7_TA(2013)0308.

[3] ABM: upravljanje po dejavnostih, ABB: oblikovanje proračuna po dejavnostih.

[4] Po členu 54(2)(a) oz. (b) finančne uredbe.

[5] Pojasnila o načinih upravljanja in sklici na finančno uredbo so na voljo na spletišču BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

[6] Dif. = diferencirana sredstva / nedif. = nediferencirana sredstva.

[7] Efta: Evropsko združenje za prosto trgovino.

[8] Države kandidatke in po potrebi potencialne države kandidatke z Zahodnega Balkana.

[9] Leto N je leto začetka izvajanja predloga/pobude.

[10] Realizacije so dobavljeni proizvodi in opravljene storitve (npr. število financiranih izmenjav študentov, število kilometrov novozgrajenih cest…).

[11] Kakor je opisan v točki 1.4.2 „Posamezni cilji…“.

[12] V prvem letu začetka delovanja bo zaposlovanje naraščalo progresivno, zato bo treba leta 2016 zaposliti 50 % celotnega predvidenega osebja.

[13] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma za obdobje 2007–2013.

[14] Pri tradicionalnih lastnih sredstvih (carine, prelevmani na sladkor) se navedejo neto zneski, tj. bruto zneski po odbitku 25 % stroškov pobiranja.