P7_TA(2014)0382

Zaščitni ukrepi proti škodljivim organizmom na rastlinah ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. aprila 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščitnih ukrepih proti škodljivim organizmom na rastlinah (COM(2013)0267 – C7-0122/2013 – 2013/0141(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 443/61)

Evropski parlament,

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0147/2014),

(1) UL C 170, 5.6.2014, str. 104.

P7_TC1-COD(2013)0141

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. aprila 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. …/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o zaščitnih ukrepih proti škodljivim organizmom na rastlinah

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 43 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Direktiva Sveta 2000/29/ES (3) opredeljuje režim zdravja rastlin.

(2) Svet je 21. novembra 2008 Komisijo pozval, naj pripravi oceno navedenega režima zdravja rastlin (4).

(3) V skladu z izsledki navedene ocene in izkušenj, pridobljenih ob uporabi Direktive 2000/29/ES, bi bilo treba navedeno direktivo nadomestiti. Da bi se zagotovila enotna uporaba novih predpisov, bi moral imeti akt, ki bo nadomestil navedeno direktivo, obliko uredbe.

(4) Zdravje rastlin je zelo pomembno za pridelavo rastlin, javne in zasebne zelene površine, naravne ekosisteme, ekosistemske storitve in biotsko raznovrstnost v Uniji. Zdravje rastlin ogrožajo vrste, ki so škodljive rastlinam in rastlinskim proizvodom (v nadaljnjem besedilu: škodljivi organizmi) in za katere se je tveganje vnosa na ozemlje Unije povečalo zaradi globalizacije trgovine in podnebnih sprememb . Za boj proti tej grožnji je treba sprejeti ukrepe glede opredelitve fitosanitarnih tveganj, ki jih predstavljajo navedeni škodljivi organizmi, in zmanjšanja navedenih tveganj na sprejemljivo raven.[Sprememba 1]

(5) Potreba po takih ukrepih se kaže že dolgo. So predmet mednarodnih sporazumov in konvencij, vključno z Mednarodno konvencijo o varstvu rastlin (IPPC) z dne 6. decembra 1951, sprejeto v Organizaciji Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO), in novim revidiranim besedilom konvencije, ki ga je Konferenca Organizacije za prehrano in kmetijstvo odobrila na svojem 29. zasedanju novembra 1997 , ter Konvencijo o biološki raznovrstnosti (CBD) z dne 29 . decembra 1993 . Unija je podpisnica IPPC in CBD . [Sprememba 2]

(6) Pri določitvi področja uporabe te uredbe se zdi pomembno upoštevati biogeografske dejavnike, da se prepreči širjenje škodljivih organizmov, ki niso prisotni na evropskem ozemlju Unije, na navedeno ozemlje. Neevropska ozemlja držav članic (najbolj oddaljene regije), navedena v členu 355(1) Pogodbe o delovanju Evropske Unije (PDEU), bi zato morala biti izključena iz ozemeljskega področja uporabe te uredbe. Pripraviti bi bilo treba seznam navedenih ozemelj. Kadar se položaj takšnega ozemlja ali ozemlja iz člena 355(2) PDEU spremeni na podlagi člena 355(6) PDEU, bi bilo treba navedeni seznam spremeniti tako, da se zagotovi, da ozemeljsko področje uporabe te uredbe ostane omejeno na evropski del ozemlja Unije. Sklicevanja na tretje države bi bilo treba razumeti tudi kot sklicevanja na ozemlja z navedenega seznama.

(7) Direktiva 2000/29/ES opredeljuje pravila glede uradnega nadzora, ki ga izvajajo pristojni organi glede zaščitnih ukrepov proti vnosu rastlinam in rastlinskim proizvodom škodljivih organizmov v Skupnost ter njihovemu širjenju po njej. Takšna pravila trenutno opredeljuje Uredba (EU) št. …/…. Evropskega parlamenta in Sveta (5) [Številka Uredbe o uradnem nadzoru in v sprotni opombi navede sklicevanje na Uradni list], zato ne bi smela biti vključena v to uredbo.

(8) Treba bi bilo opredeliti merila, ki bi omogočala določanje, za katere škodljive organizme je treba sprejeti nadzorne ukrepe na celotnem ozemlju Unije. Takšni škodljivi organizmi se imenujejo „karantenski škodljivi organizmi za Unijo“. Opredeliti bi bilo treba tudi merila za določanje škodljivih organizmov, za katere je treba sprejeti nadzorne ukrepe samo na enem ali več delih tega ozemlja. Takšni škodljivi organizmi se imenujejo „karantenski škodljivi organizmi za varovano območje“.

(9) Pripraviti bi bilo treba omejen seznam karantenskih škodljivih organizmov za Unijo, ki imajo največje gospodarske, okoljske ali družbene učinke za ozemlje Unije kot celoto (v nadaljnjem besedilu: prednostni škodljivi organizmi), s čimer bi se omogočilo, da se prizadevanja za nadzor osredotočijo na takšne škodljive organizme.

(10) Primerno je zagotoviti izvzetja iz prepovedi vnosa karantenskih škodljivih organizmov za Unijo na ozemlje Unije in premike po njem za znanstvene namene, poskuse, izbor sort, žlahtnjenje in razstave.

(11) Da se zagotovi učinkovito in pravočasno ukrepanje v primeru prisotnosti karantenskega škodljivega organizma za Unijo, bi se morale za javnost, izvajalce poslovnih dejavnosti in države članice uporabljati obveznosti uradnega obveščanja. Nujno je ozaveščati upravljavce javnih zelenih površin, uradnike regionalnih in lokalnih oblasti, vrtnarje, drevesničarje, uvoznike, krajinske arhitekte, gojitelje dreves, učitelje, raziskovalce, industrijo, uradnike, poslance in posameznike o škodljivih organizmih za rastline ter jih usposabljati za boj proti njim. [Sprememba 3]

(12) Če navedene obveznosti uradnega obveščanja zahtevajo razkritje osebnih podatkov fizičnih ali pravnih oseb pristojnim organom, to lahko predstavlja omejitev člena 8 (Varstvo osebnih podatkov) Listine o temeljnih pravicah. Vendar je takšna omejitev potrebna in sorazmerna za dosego ciljev javnega interesa te uredbe.

(13) Izvajalec poslovne dejavnosti, ki odkrije prisotnost karantenskega škodljivega organizma za Unijo na rastlini, rastlinskem proizvodu ali drugem predmetu, ki je ali je bil pod njegovim nadzorom, bi moral biti zavezan k sprejetju vseh ukrepov, ki bi lahko bili primerni za izkoreninjenje škodljivega organizma, umik ali odpoklic rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih zadevnih predmetov ter obveščanje pristojnega organa, drugih oseb v trgovinski verigi in javnost.

(14) Države članice bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe za izkoreninjenje karantenskih škodljivih organizmov za Unijo, če se jih odkrije na njihovih ozemljih. Primerno je določiti ukrepe, ki jih države članice lahko sprejmejo v takšnem primeru, in načela, na podlagi katerih se lahko odločijo, kakšne ukrepe sprejeti. Navedeni ukrepi bi morali vključevati vzpostavitev območij z omejitvami, ki jih sestavljata napadeno območje in varovalni pas.

(15) V nekaterih primerih bi morale države članice uvesti ukrepe za izkoreninjenje karantenskih škodljivih organizmov na rastlinah v zasebnih prostorih, saj je izkoreninjenje škodljivih organizmov lahko uspešno le, če so odstranjeni vsi viri napada. Zato bi moral biti pristojnim organom držav članic zagotovljen zakonit dostop do navedenih prostorov. To lahko predstavlja omejitev člena 7 (Spoštovanje zasebnega in družinskega življenja) in člena 17 (Lastninska pravica) Listine o temeljnih pravicah. Navedena omejitev je potrebna in sorazmerna za dosego cilja javnega interesa režima, pod pogojem, da države članice zagotovijo pravične in pravočasne odškodnine za izgubo lastninske pravice.

(16) Preventivni in zaščitni ukrepi ter zgodnje odkrivanje prisotnosti škodljivih organizmov je so izjemno pomembno pomembni za pravočasno in učinkovito izkoreninjenje. Države članice bi zato morale opravljati sistematične raziskave za ugotavljanje prisotnosti karantenskih škodljivih organizmov za Unijo v območjih, kjer ni znano, da bi bili navedeni organizmi prisotni. Glede na število karantenskih škodljivih organizmov za Unijo ter čas in vire, potrebne za izvedbo navedenih sistematičnih raziskav, bi morale države članice vzpostaviti večletne programe sistematičnih raziskav. [Sprememba 4]

(16a) Preventivni kmetijski ukrepi in integrirano varstvo rastlin pred škodljivimi organizmi v skladu z Direktivo 2009/128/ES Evropskega parlementa in Sveta (6) ne bi smeli vključevati sistematične profilakse s pesticidi, to je uporabe biocidov, še preden je ugotovljena prisotnost škodljivih organizmov. [Sprememba 5]

(17) Komisija bi bilo treba podeliti pooblastilo, da v primeru suma ali potrjene prisotnosti določenih karantenskih škodljivih organizmov za Unijo sprejme ukrepe, zlasti v zvezi z njihovim izkoreninjenjem in zadrževanjem, ter za vzpostavitev območij z omejitvami, sistematičnih raziskav, načrtov izrednih ukrepov, simulacijskih vaj in načrtov za izkoreninjenje v zvezi z navedenimi škodljivimi organizmi. Komisija se z državami članicami predhodno posvetuje o ukrepih, ki se jih sprejme. [Sprememba 6]

(18) Da se zagotovi hitro in učinkovito ukrepanje proti škodljivim organizmom, ki niso karantenski škodljivi organizmi za Unijo, vendar države članice menijo, da bi utegnili izpolnjevati pogoje za uvrstitev na seznam karantenskih škodljivih organizmov za Unijo, bi bilo treba sprejeti določbe glede ukrepov, ki jih države članice sprejmejo, če ugotovijo prisotnost takšnega škodljivega organizma. Podobne določbe bi bilo treba opredeliti tudi za Komisijo.

(19) Pod določenimi pogoji bi državam članicam moralo biti omogočeno, da sprejmejo strožje ukrepe za izkoreninjenje od tistih, ki jih zahteva zakonodaja Unije , če se izvajajo na trajnosten način . [Sprememba 7]

(20) Posebne določbe bi se morale uporabljati tudi v zvezi s prednostnimi škodljivimi organizmi, zlasti glede obveščanja javnosti, sistematičnih raziskav, načrtov izrednih ukrepov, načrtov za izkoreninjenje in sofinanciranja ukrepov s strani Unije.

(21) Karantenski škodljivi organizmi, ki so prisotni na ozemlju Unije, vendar niso prisotni na določenih delih navedenega ozemlja, označenih kot „varovana območja“, in katerih prisotnost bi imela nesprejemljive gospodarske, družbene ali okoljske učinke le na navedena varovana območja, bi morali biti posebej določeni in uvrščeni na seznam kot „škodljivi organizmi za varovano območje“. Vnos karantenskih škodljivih organizmov za varovano območje na zadevna varovana območja, premiki takšnih organizmov po njih in njihova sprostitev vanje bi morali biti prepovedani.

(22) Določiti bi bilo treba pravila v zvezi s priznavanjem, prilagajanjem ali preklicem priznavanja varovanih območij, z zahtevami glede sistematičnih raziskav v varovanih območjih in z ukrepi, ki jih je treba sprejeti, če se na zadevnih varovanih območjih ugotovi prisotnost karantenskih škodljivih organizmov za varovano območje. V primerih, ko se na zadevnem varovanem območju ugotovi prisotnost karantenskega škodljivega organizma za varovano območje, bi se morala uporabljati stroga pravila za spremembo ali preklic navedenih varovanih območij.

(23) Škodljivi organizem, ki ni karantenski škodljivi organizem za Unijo, bi se moral imenovati „nekarantenski škodljivi organizem za Unijo“, če se prenaša predvsem prek specifičnih rastlin za saditev in ima njegova prisotnost na navedenih rastlinah nesprejemljive gospodarske učinke v zvezi s predvideno uporabo navedenih rastlin ter je uvrščen na seznam kot nekarantenski škodljivi organizem za Unijo. Da bi se omejila prisotnost takšnih škodljivih organizmov, bi bilo treba prepovedati njihov vnos na ozemlje Unije ali premike po njem na zadevnih rastlinah za saditev, razen če navedeni seznam ne določa drugače.

(24) Nekatere rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti zaradi velike verjetnosti, da gostijo karantenski škodljivi organizem za Unijo, predstavljajo nesprejemljivo fitosanitarno tveganje. Za nekatere izmed navedenih so na voljo sprejemljivi ukrepi za zmanjševanje tveganja, za druge pa ne. Glede na razpoložljivost sprejemljivih ukrepov za zmanjševanje tveganja bi bilo treba njihov vnos na ozemlje Unije in premike po njem prepovedati ali zanje določiti posebne zahteve. Pripraviti bi bilo treba seznam navedenih rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov.

(25) Določiti bi bilo treba odstopanja od prepovedi ali posebne zahteve v zvezi z vnosom rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov na ozemlje Unije. Komisija bi moralo biti podeljeno pooblastilo, da nekatere ukrepe tretjih držav prizna kot enakovredne zahtevam v zvezi s premiki zadevnih rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov po ozemlju Unije.

(26) Navedene prepovedi ali zahteve se ne bi smele uporabljati za majhno število rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, razen za rastline za saditev, za nekomercialne ali nestrokovne namene, ter za vnos rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov v obmejna območja in njihove premike znotraj navedenih območij. Prav tako se ne bi smele uporabljati za vnos rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov na ozemlje Unije in njihove premike po njem za znanstvene namene, poskuse, izbor sort, žlahtnjenje in razstave. Treba bi bilo vzpostaviti primerne varnostne ukrepe in zagotavljati informacije osebam, ki jih to zadeva.

(27) Treba bi bilo določiti odstopanje od predpisov Unije za vnos rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov na ozemlje Unije in njihove premike po njem, če navedeno ozemlje le prečkajo.

(28) Mednarodna trgovina z rastlinami za saditev, v zvezi s katerimi so bile pridobljene le omejene fitosanitarne izkušnje, je lahko povezana z resnimi tveganji za naselitev karantenskih škodljivih organizmov, v zvezi s katerimi niso bili sprejeti nobeni ukrepi na podlagi te uredbe. Da se zagotovi hitro in učinkovito ukrepanje proti novo ugotovljenim tveganjem v zvezi z rastlinami za saditev, za katere niso bile uvedene trajne zahteve ali prepovedi, vendar bi lahko izpolnjevale pogoje za takšne trajne ukrepe, bi morala Komisija v skladu s previdnostnim načelom imeti možnost za sprejetje začasnih ukrepov.

(29) Treba je določiti prepovedi in posebne zahteve, podobne tistim, ki so opredeljene za ozemlje Unije, glede vnosa rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, ki bi predstavljali nesprejemljivo fitosanitarno tveganje zaradi velike verjetnosti, da gostijo posamezni karantenski škodljivi organizem za varovano območje, na varovana območja in njihove premike znotraj navedenih območij.

(30) Sprejeti bi bilo treba splošne zahteve glede vozil in pakirnega materiala za rastline, rastlinske proizvode in druge predmete, da se zagotovi, da so prosti karantenskih škodljivih organizmov.

(31) Države članice bi morale določiti karantenske postaje. Opredeliti bi bilo treba zahteve glede določitve, delovanja in nadzora navedenih karantenskih postaj ter sprostitve rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov iz navedenih postaj. Če navedene zahteve vključujejo vodenje seznamov osebja in obiskovalcev, ki vstopajo v postaje, to lahko pomeni omejitev člena 8 (Varstvo osebnih podatkov) Listine o temeljnih pravicah. Vendar je takšna omejitev potrebna in sorazmerna za dosego ciljev javnega interesa te uredbe.

(32) Če to zahtevajo dvostranski dogovori, ki jih Unija sklene s tretjo državo, ali zakonodaja tretje države, bi morali biti rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti pri premikih z ozemlja Unije v zadevno tretjo državo skladni z navedenimi pravili.

(33) Če se v zvezi z rastlinami, rastlinskimi proizvodi ali drugimi predmeti, ki se premikajo z ozemlja Unije v tretje države, ne uporabljata dvostranski fitosanitarni sporazum, sklenjen med Unijo in tretjo državo, in fitosanitarna zakonodaja tretje države, bi bilo treba tretjim državam ponuditi zaščito pred karantenskimi škodljivimi organizmi za Unijo zaradi njihove znane škodljive narave, razen če je uradno potrjeno, da je karantenski škodljivi organizem za Unijo prisoten v zadevni tretji državi in ni pod uradnim nadzorom, ali če se lahko upravičeno domneva, da karantenski škodljivi organizem za Unijo ne izpolnjuje meril za uvrstitev med karantenske škodljive organizme v zadevni tretji državi.

(33a) Prodaja rastlin na daljavo lahko predstavlja resno fitosanitarno tveganje, če je blago okuženo s tujerodnimi škodljivimi organizmi, vključno s karantenskimi škodljivimi organizmi. Zlasti pošiljke rastlin, uvoženih iz tretjih držav in kupljenih na daljavo, v številnih primerih niso skladne s fitosanitarnimi uvoznimi zahtevami Unije. Za odpravo teh pomanjkljivosti sta bistvenega pomena ozaveščanje potrošnikov in trgovcev z rastlinami ter zagotavljanje sledljivosti trgovcev na daljavo s sedežem v Uniji ali v tretjih državah. [Sprememba 9]

(33b) Države članice bi morale sprejeti ukrepe za ozaveščanje o možnih gospodarskih, okoljskih in družbenih učinkih škodljivih organizmov na rastlinah, ključnih načelih preventive in širjenja, pa tudi o odgovornosti družbe kot celote za zagotavljanje fitosanitarnega zdravja v Uniji. Poleg tega bi morala Komisija voditi javno dostopen in posodobljen seznam porajajočih se škodljivih organizmov na rastlinah v tretjih državah, ki lahko predstavljajo tveganje za zdravje rastlin na ozemlju Unije. [Sprememba 10]

(34) Da se zagotovi učinkovito izvajanje te uredbe, bi morali biti izvajalci poslovnih dejavnosti, za katere veljajo obveznosti na podlagi te uredbe, vpisani v registre, ki jih vzpostavijo države članice. Za zmanjšanje upravnega bremena bi morali navedeni registri vključevati tudi izvajalce poslovnih dejavnosti, ki so zajeti v Uredbi (EU) št. …/… Evropskega parlamenta in Sveta (7) [Urad za publikacije vstavi številko, naslov in v opombi pod črto tudi sklic na UL za uredbo o rastlinskem razmnoževalnem materialu].

(35) Izvajalci poslovnih dejavnosti, ki upravljajo več prostorov, bi morali imeti možnost, da v register ločeno vpišejo vse navedene prostore.

(36) Za lažje odkrivanje virov napada s karantenskim škodljivim organizmom je primerno od izvajalcev poslovnih dejavnosti zahtevati, da vodijo evidence v zvezi z rastlinami, rastlinskimi proizvodi in drugimi predmeti, ki so jim jih dobavili izvajalci poslovnih dejavnosti in so jih drugim izvajalcem poslovnih dejavnosti dobavili sami. Zaradi latentne dobe pri nekaterih karantenskih škodljivih organizmih in časa, ki je potreben za odkritje vira napada, bi bilo treba evidence hraniti tri leta.

(37) Izvajalci poslovnih dejavnosti bi morali imeti vzpostavljene tudi sisteme in postopke, ki omogočajo sledenje premikom svojih rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov po svojih prostorih.

(38) Za vnos nekaterih rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov iz tretjih držav na ozemlje Unije in v varovana območja bi se moralo zahtevati fitosanitarno spričevalo. Zaradi jasnosti bi bilo treba pripraviti seznam navedenih rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov.

(39) Navedena fitosanitarna spričevala bi morala biti skladna z zahtevami IPPC in potrditi skladnost z zahtevami in ukrepi, uvedenimi na podlagi te uredbe. Za zagotovitev verodostojnosti fitosanitarnih spričeval bi bilo treba določiti pravila glede njihove veljavnosti in preklica.

(40) Premiki rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov po ozemlju Unije ter njihov vnos v varovana območja in njihovi premiki znotraj navedenih območij bi morali biti dovoljeni samo, če navedene spremlja rastlinski potni list, ki potrjuje skladnost z zahtevami in ukrepi, uvedenimi na podlagi te uredbe. Zaradi jasnosti bi bilo treba pripraviti seznam navedenih rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov.

(41) Rastlinski potni listi se ne bi smeli zahtevati za rastline, rastlinske proizvode in druge predmete, namenjene končnim uporabnikom , vključno z ljubiteljskimi vrtnarji . [Sprememba 11]

(42) Za zagotovitev verodostojnosti rastlinskih potnih listov bi bilo treba določiti pravila glede njihove vsebine.

(43) Na splošno bi rastlinske potne liste moral izdajati izvajalec poslovne dejavnosti. Če izvajalci poslovnih dejavnosti nimajo virov za izdajanje rastlinskih potnih listov, bi morala obstajati možnost, da na njihovo zahtevo rastlinske potne liste izdajo pristojni organi držav članic . [Sprememba 12]

(44) Treba bi bilo določiti pravila za izdajanje rastlinskih potnih listov, preglede, ki so potrebni za izdajo, pooblastila in nadzor s strani izvajalcev poslovnih dejavnosti, ki izdajajo rastlinske potne liste, obveznosti pooblaščenih izvajalcev dejavnosti in preklic navedenega pooblastila.

(45) Za zmanjšanje bremena pooblaščenih izvajalcev dejavnosti bi bilo treba preglede pred izdajo rastlinskih potnih listov združiti s pregledi, zahtevanimi na podlagi Uredbe (EU) št. …/… [Urad za publikacije vstavi številko Uredbe o zakonodaji o rastlinskem razmnoževalnem materialu], če je to primerno.

(46) Pooblaščeni izvajalci dejavnosti bi morali imeti potrebno znanje o škodljivih organizmih.

(47) Nekateri pooblaščeni izvajalci dejavnosti bi morda želeli pripraviti načrt za obvladovanje fitosanitarnih tveganj, s katerim bi zagotovili in pokazali visoko raven kompetenc in ozaveščenosti o fitosanitarnih tveganjih v zvezi s kritičnimi točkami svojih strokovnih dejavnostih ter upravičili posebne ureditve glede nadzora, sklenjene s pristojnimi organi. Treba bi bilo določiti pravila Unije o vsebini navedenih načrtov. [Sprememba 13]

(48) Primerno je predvideti možnost nadomestitve rastlinskih potnih listov in fitosanitarnih spričeval.

(49) V primeru neskladnosti s predpisi Unije bi bilo treba rastlinske potne liste umakniti, razveljaviti in, zaradi sledljivosti, hraniti.

(50) Mednarodni standard FAO za fitosanitarne ukrepe št. 15 določa, da mora biti lesen pakirni material opremljen s posebno oznako, s katero ga opremijo ustrezno pooblaščeni in nadzorovani izvajalci poslovnih dejavnosti. Ta uredba bi morala opredeliti vzorec in vsebino navedene oznake ter pooblastilo za izvajalce poslovnih dejavnosti na ozemlju Unije, ki nanašajo navedene oznake, in nadzor nad njimi.

(51) Če to zahteva tretja država, bi se morale zadevne rastline, rastlinske proizvode in drugi predmeti z ozemlja Unije premikati v navedeno tretjo državo s fitosanitarnim spričevalom za izvoz ali ponovni izvoz. V skladu z zadevnimi določbami IPPC bi navedena spričevala morali izdajati pristojni organi ob upoštevanju vsebine vzorcev spričeval za izvoz in ponovni izvoz, kot je bila opredeljena s strani IPPC.

(52) Če se rastlina, rastlinski proizvod ali drug predmet pred izvozom v tretjo državo premakne preko več kot ene države članice, je pomembno, da država članica, v kateri so bile rastline, rastlinski proizvodi ali drugi predmeti pridelani, proizvedeni ali obdelani, izmenja informacije z državo članico, ki izda fitosanitarno spričevalo za izvoz. Takšna izmenjava informacij je pomembna, da se omogoči potrditev skladnosti z zahtevami tretje države. Zato bi bilo treba uvesti usklajeno „predizvozno spričevalo“, s katerim bi se zagotovila poenotena izmenjava informacij.

(53) Komisija bi morala vzpostaviti elektronski sistem obveščanja, ki se zahteva v skladu s to uredbo.

(53a) Da bi se upoštevali tehnološki napredek, znanstveni razvoj in spremenjene okoliščine zdravja rastlin, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s pravili o spreminjanju ali dopolnjevanju seznamov karantenskih škodljivih organizmov in prednostnih škodljivih organizmov za Unijo, pa tudi nekarantenskih škodljivih organizmov za Unijo in zadevnih rastlin za saditev. V primeru resnega fitosanitarnega tveganja bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za sprejemanje aktov v skladu z nujnim postopkom, da se karantenski škodljivi organizmi za Unijo uvrstijo med prednostne škodljive organizme. [Sprememba 14]

(54) Da se zagotovi izvajanje izvzetij za karantenske škodljive organizme za Unijo, ki se uporabljajo za znanstvene namene, poskuse, izbor sort, žlahtnjenje ali razstave, na način, ki ne predstavlja fitosanitarnega tveganja za ozemlje Unije ali dele tega ozemlja, bi bilo treba na Komisijo prenesti pristojnost za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s predpisi o izmenjavi informacij med državami članicami in Komisijo glede vnosa zadevnih škodljivih organizmov na ozemlje Unije in njihovih premikov po navedenem ozemlju, zadevnih ocen in pooblastil ter preverjanja skladnosti, ukrepov v primeru neskladnosti in uradnega obveščanja o slednjih.

(55) Da se zagotovi učinkovit sistem obveščanja, bi bilo treba na Komisijo prenesti pristojnost za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s predpisi o obveznosti uradnega obveščanja v zvezi s sumom na prisotnost določenih karantenskih škodljivih organizmov za Unijo, ki še ni bila uradno potrjena.

(56) Da se upošteva tehnični in znanstveni napredek na področju sistematičnih raziskav za ugotavljanje prisotnosti škodljivih organizmov, bi bilo treba na Komisijo prenesti pristojnost za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s predpisi, ki spreminjajo ali dopolnjujejo elemente, ki bodo zajeti v večletnih programih sistematičnih raziskav.

(57) Da se zagotovi učinkovitost simulacijskih vaj, bi bilo treba na Komisijo prenesti pristojnost za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s predpisi, ki opredeljujejo pogostost, vsebino, obliko in druge določbe v zvezi s simulacijskimi vajami.

(58) Da se zagotovi vzpostavitev in zanesljivo delovanje varovanih območij, bi bilo treba na Komisijo prenesti pristojnost za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s predpisi o sistematičnih raziskavah, ki jih je treba opraviti za namene priznavanja varovanih območij, in preverjanjih, ali varovana območja izpolnjujejo zadevne zahteve.

(59) Da se zagotovi sorazmerna in omejena uporaba izjem glede vnosa rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov na obmejna območja ali njihovih premikov po navedenih območjih, bi bilo treba na Komisijo prenesti pristojnost za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s predpisi o največji širini obmejnih območij tretjih držav in obmejnih območij držav članic, najdaljšem premiku zadevnih rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov znotraj obmejnih območij tretjih držav in obmejnih območij držav članic ter postopkih za odobritev vnosa rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov v obmejna območja držav članic in njihovih premikov znotraj navedenih območij.

(60) Da se preprečijo fitosanitarna tveganja med prevozom rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, bi bilo treba na Komisijo prenesti pristojnost za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s predpisi, ki opredeljujejo vsebino izjave o prenosu rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov preko ozemlja Unije za namene njihovega premika v tretjo državo.

(61) Da se zagotovi sorazmernost registracije izvajalcev poslovnih dejavnosti s ciljem obvladovanja fitosanitarnega tveganja, bi bilo treba na Komisijo prenesti pristojnost za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s predpisi, ki opredeljujejo kategorije izvajalcev poslovnih dejavnosti in pogoje za njihovo izvzetje iz obveznosti vpisa v register.

(62) Da se zagotovi verodostojnost fitosanitarnih spričeval tretjih držav, ki niso podpisnice IPPC, bi bilo treba na Komisijo prenesti pristojnost za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s predpisi, ki dopolnjujejo pogoje za priznavanje fitosanitarnih spričeval navedenih tretjih držav.

(63) Da se kar najbolj zmanjša fitosanitarna tveganja, ki jih predstavljajo rastline, rastlinski proizvodi ali drugi predmeti, ki se premikajo po ozemlju Unije, bi bilo treba na Komisijo prenesti pristojnost za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s pravili o določitvi največjega števila za majhne količine določenih rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov, ki bodo izvzeti iz zahteve za rastlinske potne liste.

(64) Da se zagotovi zanesljivost pregledov rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, izvedenih za namen izdaje rastlinskih potnih listov, bi bilo treba na Komisijo prenesti pristojnost za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s predpisi o vizualnih pregledih, vzorčenjih in testiranjih ter uporabi sistemov potrjevanja.

(65) Za večjo verodostojnost rastlinskih potnih listov bi bilo treba na Komisijo prenesti pristojnost za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s predpisi o opredelitvi zahtev glede kvalifikacij, ki jih morajo izpolnjevati izvajalci poslovnih dejavnosti, če želijo pridobiti pooblastilo za izdajanje rastlinskih potnih listov.

(66) Za večji obseg in korist načrta za obvladovanje fitosanitarnih tveganj bi bilo treba na Komisijo prenesti pristojnost za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s predpisi, ki dopolnjujejo ali spreminjajo elemente, ki jih takšen načrt zajema.

(67) Da se upošteva razvoj mednarodnih standardov, bi bilo treba na Komisijo prenesti pristojnost za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s predpisi o potrdilih za posebne vrste blaga, razen lesenega pakirnega materiala, za katere bi bila potrebna uporaba posebnega potrdila o skladnosti s predpisi iz te uredbe.

(68) Da se zagotovita koristnost in zanesljivost uradnih potrdil in predizvoznih spričeval, bi bilo treba na Komisijo prenesti pristojnost za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s predpisi, ki opredeljujejo vsebino uradnih potrdil, pooblastilo izvajalcev poslovnih dejavnosti, ki izdajajo takšna potrdila, in nadzor nad njimi ter vsebino predizvoznega spričevala.

(69) Za prilagajanje tehničnemu in znanstvenemu napredku ter sklepu Evropskega sveta, sprejetega na podlagi člena 355(6) PDEU, bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejetje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s pravili o spreminjanju prilog k tej uredbi.

(70) Zlasti je pomembno, da Komisija med svojim pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da se ustrezni dokumenti predložijo Evropskemu parlamentu in Svetu hkrati, pravočasno in na ustrezen način.

(71) Komisiji bi bilo treba podeliti izvedbena pooblastila, da se zagotovijo poenoteni pogoji za izvajanje te uredbe glede priprave seznama karantenskih škodljivih organizmov za Unijo, priprave seznama prednostnih škodljivih organizmov, opredelitve ukrepov proti določenim karantenskim škodljivim organizmom za Unijo, sprejemanja začasnih ukrepov v zvezi s fitosanitarnimi tveganji, ki jih predstavljajo škodljivi organizmi, ki so začasno uvrščeni med karantenske škodljive organizme za Unijo, priznavanja varovanih območij, priznanih v skladu s prvim pododstavkom člena 2(1)(h) Direktive 2000/29/ES, in priprave seznama zadevnih karantenskih škodljivih organizmov za varovano območje, spremembe ali preklica varovanih območij, spremembe seznama navedenih varovanih območij, priprave seznama nekarantenskih škodljivih organizmov za Unijo in rastlin za saditev, ki jih napadajo, priprava seznama rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, katerih vnos na ozemlje Unije in njihove premike po njem bi bilo treba prepovedati, ter zadevnih tretjih držav, priprave seznama rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov ter zahtev v zvezi z njihovim vnosom na ozemlje Unije ter njihovih premikov po navedenem ozemlju, opredelitve zahtev tretjih držav, enakovrednih zahtevam v zvezi s premiki rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov po ozemlju Unije, opredelitve posebnih pogojev ali ukrepov v zvezi z vnosom posameznih rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov v obmejna območja držav članic, sprejemanja začasnih ukrepov v zvezi z vnosom rastlin za saditev iz tretjih držav na ozemlje Unije in njihovih premikov po navedenem ozemlju, priprave seznama rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, katerih vnos v nekatera varovana območja in njihove premike po navedenih območjih bi bilo treba prepovedati, zahtev za uvrstitev na seznam za vnos rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov v nekatera varovana območja in njihove premike znotraj navedenih območij, priprave seznama rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov ter zadevnih tretjih držav, iz katerih izvirajo ali so iz njih odposlani, za vnos katerih na ozemlje Unije je potrebno fitosanitarno spričevalo, priprave seznama rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov ter zadevnih tretjih držav, iz katerih izvirajo ali so iz njih odposlani, za vnos katerih v nekatera varovana območja iz navedenih tretjih držav je potrebno fitosanitarno spričevalo, priprave seznama rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, za premik katerih po ozemlju Unije je potreben rastlinski potni list, priprave seznama rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, za vnos katerih v nekatera varovana območja je potreben rastlinski potni list, ter opredelitve oblike rastlinskega potnega lista. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (8).

(72) Svetovalni postopek bi se moral uporabiti le za sprejetje začetnega seznama karantenskih škodljivih organizmov za Unijo, glede na to, da naj bi navedeni začetni seznam brez kakršnih koli prilagoditev vseboval samo škodljive organizme iz dela A Priloge I k Direktivi 2000/29/ES in oddelka I dela A Priloge II k navedeni direktivi, za spremembo znanstvenega imena škodljivega organizma, če je takšna sprememba utemeljena na podlagi novih znanstvenih spoznanj, za sprejetje začetnega seznama varovanih območij in zadevnih karantenskih škodljivih organizmov za varovano območje, glede na to, da naj bi navedeni začetni seznam brez kakršnih koli prilagoditev vseboval samo varovana območja, priznana v skladu s prvim pododstavkom člena 2(1)(h) Direktive 2000/29/ES, ter karantenske škodljive organizme za varovano območje iz dela B Priloge I in dela B Priloge II k Direktivi 2000/29/ES, za spreminjanje in preklic varovanih območij, za sprejetje začetnega seznama nekarantenskih škodljivih organizmov za Unijo, glede na to, da naj bi navedeni začetni seznam brez kakršnih koli prilagoditev vseboval samo škodljive organizme, navedene v določenih direktivah o pridelavi in trženju semen in razmnoževalnega materiala, za sprejetje začetnega seznama rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, katerih vnos na ozemlje Unije in njihove premike po navedenem ozemlju bi bilo treba prepovedati, glede na to, da naj bi navedeni začetni seznam brez kakršnih koli prilagoditev vseboval samo rastline, rastlinske proizvode in druge predmete ter prepovedi in zadevne tretje države iz dela A Priloge III k Direktivi 2000/29/ES, skupaj z njihovimi oznakami kombinirane nomenklature (KN), za sprejetje začetnega seznama rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, za vnos katerih na ozemlje Unije in za njihove premike po navedenem ozemlju bi morale biti izpolnjene posebne zahteve, glede na to, da naj bi navedeni začetni seznam brez kakršnih koli prilagoditev vseboval samo rastline, rastlinske proizvode in druge predmete ter zahteve in zadevne tretje države iz dela A Priloge IV k Direktivi 2000/29/ES, skupaj z njihovimi oznakami kombinirane nomenklature (KN), za sprejetje začetnega seznama rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, vnos katerih v nekatera varovana območja bi moral biti prepovedan, glede na to, da naj bi navedeni začetni seznam brez kakršnih koli prilagoditev vseboval samo rastline, rastlinske proizvode in druge predmete ter zahteve in zadevne države članice iz dela B Priloge III k Direktivi 2000/29/ES, skupaj z njihovimi oznakami kombinirane nomenklature (KN), za sprejetje začetnega seznama rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, za vnos katerih v nekatera varovana območja in njihove premike znotraj navedenih območij bi morale biti izpolnjene posebne zahteve, glede na to, da naj bi navedeni začetni seznam brez kakršnih koli prilagoditev vseboval samo rastline, rastlinske proizvode in druge predmete ter zahteve iz dela B Priloge IV k Direktivi 2000/29/ES, skupaj z njihovimi oznakami kombinirane nomenklature (KN), za sprejetje začetnega seznama rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov ter zadevnih tretjih držav, iz katerih izvirajo ali so iz njih odposlani, za vnos katerih na ozemlje Unije je potrebno fitosanitarno spričevalo, glede na to, da naj bi navedeni začetni seznam brez kakršnih koli prilagoditev vseboval samo rastline, rastlinske proizvode in druge predmete iz točke I dela B Priloge V k Direktivi 2000/29/ES, za sprejetje začetnega seznama rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov ter zadevnih tretjih držav, iz katerih izvirajo ali so iz njih odposlani, za vnos katerih v nekatera varovana območja je potrebno fitosanitarno spričevalo, glede na to, da naj bi navedeni začetni seznam brez kakršnih koli prilagoditev vseboval samo rastline, rastlinske proizvode in druge predmete iz točke II dela B Priloge V k Direktivi 2000/29/ES, za sprejetje začetnega seznama rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, za premike katerih po ozemlju Unije je potreben rastlinski potni list, glede na to, da naj bi navedeni začetni seznam brez kakršnih koli prilagoditev vseboval samo rastline, rastlinske proizvode in druge predmete iz točke I dela A Priloge V k Direktivi 2000/29/ES ter za sprejetje začetnega seznama rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, za vnos katerih v nekatera varovana območja je potreben rastlinski potni list, glede na to, da naj bi navedeni začetni seznam brez kakršnih koli prilagoditev vseboval samo rastline, rastlinske proizvode in druge predmete iz točke II dela A Priloge V k Direktivi 2000/29/ES.

(73) Direktiva Sveta 74/647/EGS (9) in Direktiva Sveta 69/466/EGS (10) določata ukrepe za obvladovanje omenjenih škodljivih organizmov. Po začetku veljavnosti navedenih direktiv sta se zadevna škodljiva organizma po ozemlju Unije močno razširila, zato nadaljnje preprečevanje njunega širjenja ni več izvedljivo. Navedeni direktivi bi bilo zato treba razveljaviti.

(74) Razveljaviti bi bilo treba Direktivo Sveta 69/464/EGS (11), Direktivo Sveta 93/85/EGS (12), Direktivo Sveta 98/57/ES (13) ter Direktivo Sveta 2007/33/ES (14), saj bi bilo v zvezi z zadevnimi škodljivimi organizmi treba sprejeti nove ukrepe v skladu z določbami iz te uredbe. Ob upoštevanju časa in virov, potrebnih za sprejetje navedenih novih ukrepov, bi bilo treba navedene akte razveljaviti do leta 1. januarja 2021. [Sprememba 15]

(75) Uredba (EU) št. 652/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (15) določa, da morajo nepovratna sredstva za ukrepe proti škodljivim organizmom zadevati nekatere škodljive organizme iz prilog k Direktivi 2000/29/ES in nekatere škodljive organizme, ki v navedenih prilogah niso navedeni, vendar zanje veljajo nekateri začasni ukrepi Unije, sprejeti v zvezi z njimi. Ta uredba uvaja kategorijo prednostnih škodljivih organizmov. Primerno Nujno je, da so nekateri ukrepi, ki jih zlasti v zvezi s prednostnimi škodljivimi organizmi sprejmejo države članice, upravičeni do nepovratnih sredstev Unije, vključno z izplačili nadomestil izvajalcem poslovnih dejavnosti za vrednost rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, ki jih je treba na podlagi ukrepov za izkoreninjenje iz te uredbe uničiti, ter za izvajanje ukrepov okrepljene biološke zaščite, nujnih za preprečevanje, ugotavljanje in nadziranje prednostnih škodljivih organizmov na ravni kmetije. Poleg tega bi morali biti ukrepi, ki jih sprejmejo države članice v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. …/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (16) [Številka in naslov ter, v opombi, sklic na UL, uredbe o preprečevanju in obvladovanju vnosa in širjenja invazivnih tujerodnih vrst.] z namenom zgodnjega izkoreninjenja morebitnih škodljivih tujerodnih vrst v zgodnji fazi invazije, prav tako upravičeni do nepovratnih sredstev Unije. To bi moralo vključevati tudi izplačila nadomestil izvajalcem poslovnih dejavnosti za vrednost rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, ki jih je treba uničiti na podlagi člena 15 uredbe (EU) št . …/2014 [Številka uredbe o preprečevanju in obvladovanju vnosa in širjenja invazivnih tujerodnih vrst.]. Uredbo (EU) št. 652/2014 bi bilo zato treba spremeniti.[Sprememba 16]

(75a) Skupna kmetijska politika vsebuje določbe, ki povezujejo finančna sredstva in pomoč kmetom, ki jih zagotavlja Unija, z njihovim izpolnjevanjem določenih standardov v zvezi z okoljem, javnim zdravjem, zdravjem živali in rastlin ter dobrim počutjem živali. [Sprememba 17]

(76) Ker cilja te uredbe, to je zagotoviti usklajen pristop glede zaščitnih ukrepov proti škodljivim organizmom na rastlinah, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njegovega učinka, zapletenosti ter čezmejne in mednarodne narave lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

(77) Ta uredba malim in srednjim podjetjem ne nalaga nesorazmernega upravnega bremena ali zanje nima nesorazmernih gospodarskih učinkov. V skladu s posvetovanji z zainteresiranimi stranmi ta uredba upošteva poseben položaj malih in srednjih podjetij, kadar je to mogoče. Zaradi zaščite ciljev javne politike za zaščito zdravja rastlin morebitno splošno izvzetje mikropodjetij, ki predstavljajo večino podjetij, ni bilo obravnavano.

(78) Ta uredba spoštuje IPPC in Sporazum o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov (Sporazum SPS) ter smernice, ki jih podajata.

(78a) V skladu z načelom pametne pravne ureditve se ta uredba uskladi z Uredbo (EU) št. …/2014 [Številka uredbe o preprečevanju in obvladovanju vnosa in širjenja invazivnih tujerodnih vrst.] , da se zagotovi popolno izvajanje zakonodaje na področju zdravja rastlin. [Sprememba 18]

(79) Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih navaja predvsem Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti spoštovanje zasebnega in družinskega življenja, lastninsko pravico, varstvo osebnih podatkov, svobodo gospodarske pobude in svobodo umetnosti in znanosti. Države članice bi morale to uredbo uporabljati v skladu s temi pravicami in načeli –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Poglavje I

Vsebina, področje uporabe in opredelitve pojmov

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1. Ta uredba določa pravila za določitev v zvezi s fitosanitarnimi inšpekcijskimi pregledi in drugimi uradnimi ukrepi organov držav članic, katerih namen je opredelitev fitosanitarnih tveganj, ki jih predstavlja katera koli vrsta, sev ali biotip patogenih povzročiteljev, živali ali parazitskih rastlin, ki škodujejo rastlinam ali rastlinskim proizvodom (v nadaljnjem besedilu: škodljivi organizmi), vključno z invazivnimi tujerodnimi rastlinskimi vrstami, ki škodujejo rastlinam, ter fitosanitarnih ukrepov , potrebnih za zmanjšanje navedenih tveganj na sprejemljivo raven preprečevanje vnosa škodljivih organizmov iz drugih držav članic ali tretjih držav . [Sprememba 19]

2. Za namene te uredbe se sklicevanje na tretje države razume kot sklicevanje na tretje države in ozemlja iz Priloge I.

Za namene te uredbe se sklicevanje na ozemlje Unije razume kot sklicevanje na ozemlje Unije brez ozemelj iz Priloge I.

Komisiji se v skladu s členom 98 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, ki spreminjajo Prilogo I, da se zagotovi, da je področje uporabe te uredbe omejeno na evropski del ozemlja Unije. Navedena sprememba je ena od naslednjih:

(a) vnos enega ali več ozemelj iz člena 355(1) Pogodbe v Prilogo I;

(b) črtanje enega ali več ozemelj iz člena 355(2) Pogodbe iz Priloge I.

Člen 2

Opredelitve pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(1) „rastline“ pomenijo žive rastline in naslednje žive dele rastlin: (a) seme v botaničnem smislu, razen tistega, ki ni za setev; (b) sadje v botaničnem smislu; (c) zelenjavo; (d) gomolje, stebelne gomolje, čebulice, korenike, korenine, pokončne korenike, stolone; (e) poganjke, stebla, pritlike; (f) rezano cvetje; (g) veje z listi; (h) posekano drevje z listi; (i) listje; (j) rastlinske tkivne kulture, vključno s celičnimi kulturami, genski material, meristeme, himerične klone, mikro-razmnoževalni material; (k) živ cvetni prah; (l) brste, cepiče, potaknjence, podlago za cepljenje, cepljenke;

(2) „rastlinski proizvodi“ pomenijo proizvode rastlinskega izvora, ki so nepredelani ali enostavno pripravljeni, če to niso rastline. Razen če je določeno drugače, les šteje za „rastlinski proizvod“ le, če ni bil obdelan tako, da so bila odpravljena vsa fitosanitarna tveganja, in je skladen z določbami ene ali več spodnjih točk: (a) njegova naravno zaobljena površina je v celoti ali delno ohranjena, z lubjem ali brez; (b) njegova naravno zaobljena površina ni ohranjena zaradi žaganja, rezanja ali cepljenja; (c) je v obliki sekancev, iveri, žagovine, oblancev, lesnih odpadkov ali ostankov, ki niso bili predelani ob uporabi lepila, toplote, tlaka ali kombinacije le-teh za proizvodnjo peletov, briketov ali vezanih ali ivernih plošč; (d) se uporablja ali je namenjen za uporabo kot pakirni material ali podporni les, ne glede na to, ali se dejansko uporablja pri prevozu blaga ali ne;

(3) „rastline za saditev“pomenijo: — rastline, ki so zmožne proizvesti in so namenjene za proizvodnjo celih rastlin ter ki bodo so že posajene ali presajene ali bodo ostale in ostanejo zasajene ali se presadijo po vnosu, ali — rastline, ki ob vnosu niso posajene, ampak bodo posajene pozneje ; [Sprememba 20]

(4) „drugi predmeti“ pomenijo vse materiale ali predmete, vključno z zemljo ali rastnim substratom, ki niso rastline ali rastlinski proizvodi in so zmožni gostiti ali širiti škodljive organizme;

(5) „pristojni organ“ pomeni pristojni organ, kot je opredeljen v členu 2(5) Uredbe (EU) št. …/… [Urad za publikacije vstavi številko Uredbe o uradnem nadzoru];

(6) „partija“ pomeni število enot enega samega blaga, katerega istovetnost je za fitosanitarne namene mogoče ugotoviti na podlagi homogenosti njegove sestave in izvora ter ki je del pošiljke;

(7) „izvajalec poslovne dejavnosti“ pomeni vsako osebo, ki je subjekt javnega ali zasebnega prava in je poslovno vključen v eno ali več naslednjih dejavnosti v zvezi z rastlinami, rastlinskimi proizvodi in drugimi predmeti: (a) saditev; (b) gojenje; (c) pridelavo; (d) vnos na ozemlje Unije ter premiki po navedenem ozemlju in z njega; (e) dostopnost na trgu; (ea) žlahtnjenje; [Sprememba 21] (eb) razmnoževanje; [Sprememba 22] (ec) vzdrževanje; [Sprememba 23] (ed) zagotavljanje storitev; [Sprememba 24] (ee) ohranjanje, vključno s skladiščenjem; [Sprememba 25]

(8) „končni uporabnik“ pomeni vsako osebo, ki rastline ali rastlinski material pridobi za svojo uporabo v namene, ki niso del njene poslovne ali poklicne dejavnosti;

(9) „test“ pomeni uraden pregled, ki ni vizualen, s katerim se ugotovi prisotnost škodljivih organizmov ali določi njihovo vrsto;

(10) „tretiranje“ pomeni postopek za uničenje, inaktivacijo ali odstranitev škodljivih organizmov, ali za njihovo sterilizacijo ali devitalizacijo;

(10a) „izvajalec dejavnosti“ pomeni izvajalca dejavnosti, kot je opredeljen v členu 2(26) Uredbe (EU) št. …/2014 [Številka uredbe o uradnem nadzoru]; [Sprememba 26]

(10b) „fitosanitarni inšpekcijski pregled“ pomeni uradni pregled: (a) rastlin ali blaga; (b) ukrepov, ki sodijo v področje uporabe pravil iz člena 1(1), ter opreme in prevoznih sredstev, ki se uporabljajo v te namene; (c) krajev ali območij, kjer se takšni ukrepi izvajajo; [Sprememba 27]

(10c) „fitosanitarni ukrepi“ pomeni vse ukrepe, namenjene odpravljanju tveganja ali preprečevanju vnosa škodljivih organizmov iz drugih držav članic ali tretjih držav na ozemlje Unije; [Sprememba 28]

(10d) „karantenske enote“ pomenijo območja, ki jih določijo pristojni organi in v katerih se hranijo rastline iz tretjih držav dovolj dolgo, da se šteje, da je tveganje za vnos škodljivih organizmov iz tretjih držav izključeno . [Sprememba 29]

Poglavje II

Karantenski škodljivi organizmi

Oddelek 1

KARANTENSKI ŠKODLJIVI ORGANIZMI

Člen 3

Opredelitev karantenskih škodljivih organizmov

V zvezi z določenim ozemljem se škodljivi organizem imenuje „karantenski škodljivi organizem“, če izpolnjuje vse naslednje pogoje:

(a) njegova istovetnost je ugotovljena v smislu točke (1) oddelka 1 Priloge II;

(b) ni prisoten na navedenem ozemlju v smislu točke (2)(a) oddelka 1 Priloge II ali je, če je prisoten, na navedenem ozemlju prisoten le v omejenem obsegu v smislu točk (2)(b) in (c) oddelka 1 Priloge II;

(c) zmožen je vstopiti na navedeno ozemlje, po vstopu ostati prisoten na navedenem ozemlju v bližnji prihodnosti (v nadaljnjem besedilu: naselitev) in se razširiti po navedenem ozemlju ali, če je prisoten na njem, se razširiti na tiste dele navedenega ozemlja, kjer je prisoten v omejenem obsegu, v skladu s točko (3) oddelka 1 Priloge II;

(d) njegov vstop na navedeno ozemlje, naselitev in širjenje po njem ali, če je že prisoten, na tiste dele tega ozemlja, kjer je prisoten v omejenem obsegu, bi v smislu točke (4) oddelka 1 Priloge II za navedeno ozemlje imeli nesprejemljive gospodarske, okoljske in družbene učinke; ter

(e) na voljo so izvedljivi in učinkoviti ukrepi za preprečitev vstopa, naselitve ali širjenja navedenega škodljivega organizma po navedenem ozemlju ter za zmanjšanje z njim povezanih fitosanitarnih tveganj in učinkov.

Oddelek 2

Karantenski škodljivi organizmi za Unijo

Člen 4

Opredelitev karantenskih škodljivih organizmov za Unijo

Karantenski škodljivi organizem se imenuje karantenski škodljiv organizem za Unijo, če je določeno ozemlje, kot je navedeno v uvodnem besedilu člena 3, ozemlje Unije in je vključeno na seznam iz člena 5(2).

Člen 5

Prepoved vnosa in premikov karantenskih škodljivih organizmov za Unijo

1. Karantenski škodljivi organizem za Unijo se ne sme vnesti na ozemlje Unije ali se premikati po njem.

Nihče ne sme namenoma delovati tako, da bi s tem utegnil pripomoči k vnosu karantenskega škodljivega organizma za Unijo na ozemlje Unije ter njegovi naselitvi in širjenju po njem.

2. Komisija z izvedbenim aktom določi V Prilogi Ia je določen seznam škodljivih organizmov, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 3(b), (c) in (d) za ozemlje Unije, ki se imenuje „seznam karantenskih škodljivih organizmov za Unijo“. [Sprememba 30]

Navedeni seznam vključuje škodljive organizme iz dela A Priloge I k Direktivi 2000/29/ES in oddelka 1 dela A Priloge II k navedeni direktivi. [Sprememba 31]

Škodljivi organizmi, ki so na katerem koli delu ozemlja Unije avtohtoni, bodisi po naravni poti bodisi kot posledica njihovega vnosa z ozemelj zunaj Unije, se na navedenem seznamu označijo kot škodljivi organizmi, za katere je znano, da so prisotni na ozemlju Unije.

Škodljivi organizmi, ki niso avtohtoni na nobenem delu ozemlja Unije, se na navedenem seznamu označijo kot škodljivi organizmi, za katere ni znano, da bi bili prisotni na ozemlju Unije.

Navedeni izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 99(2). [Sprememba 31]

3. Komisija spremeni izvedbeni akt Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 98 v zvezi s spremembo seznama iz odstavka 2, če ocena pokaže, da škodljivi organizem, ki v navedenem aktu na tem seznamu ni naveden, izpolnjuje pogoje iz člena 3(b), (c) in (d) v zvezi z ozemljem Unije, ali da škodljivi organizem, ki v navedenem aktu je na tem seznamu naveden, enega ali več navedenih pogojev ne izpolnjuje več. V prvem primeru zadevni škodljivi organizem doda na seznam iz odstavka 2, v drugem primeru pa zadevni škodljivi organizem z navedenega seznama črta. [Sprememba 33]

Komisija navedeno oceno da na voljo državam članicam.

Izvedbeni akti, ki spreminjajo izvedbeni akt iz odstavka 2, se sprejmejo Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s postopkom pregleda iz člena 99(3). Enak postopek se uporabi tudi za razveljavitev ali nadomestitev izvedbenega akta členom 98 v zvezi z razveljavitvijo ali nadomestitvijo seznama iz odstavka 2. [Sprememba 34]

4. Komisija spremeni izvedbeni akt Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 98 v zvezi s spremembo znanstvenega imena škodljivega organizma iz seznama iz odstavka 2 tako, da spremeni znanstveno ime škodljivega organizma, če je takšna sprememba utemeljena na podlagi novih znanstvenih spoznanj. [Sprememba 35]

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 99(2). [Sprememba 36]

Člen 6

Prednostni škodljivi organizmi

1. Karantenski škodljivi organizem za Unijo je „prednostni škodljivi organizem“, če izpolnjuje vse naslednje pogoje:

(a) v zvezi z ozemljem Unije izpolnjuje pogoj iz točke (a) ali (b) točke (2) oddelka 1 Priloge II;

(b) ima potencialno zelo resne gospodarske, okoljske ali družbene učinke na ozemlje Unije, kot so opredeljeni v oddelku 2 Priloge II;

(c) je uvrščen na seznam v skladu z odstavkom 2.

2. Komisija z izvedbenim aktom vzpostavi in spremeni seznam Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 98 v zvezi s spremembo seznama prednostnih škodljivih organizmov iz Priloge Ib (v nadaljnjem besedilu: seznam prednostnih škodljivih organizmov). [Sprememba 37]

Če se na podlagi rezultatov ocene ugotovi, da karantenski škodljivi organizem za Unijo izpolnjuje pogoje iz odstavka 1 ali da škodljivi organizem enega ali več navedenih pogojev ne izpolnjuje več, Komisija izvedbeni akt se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 98 v zvezi s spremembo seznama iz prvega pododstavka spremeni tako, da zadevni organizem doda na navedeni seznam ali ga z njega črta. [Sprememba 38]

Komisija navedeno oceno nemudoma da na voljo državam članicam. [Sprememba 39]

Število prednostnih škodljivih organizmov ne presega 10 % vseh karantenskih škodljivih organizmov za Unijo, uvrščenih na seznam v skladu s členom 5(2) in (3). Če število prednostnih škodljivih organizmov preseže 10 % vseh karantenskih škodljivih organizmov za Unijo, uvrščenih na seznam v skladu s členom 5(2) in (3), Komisija spremeni izvedbeni akt iz prvega pododstavka tako, da ustrezno prilagodi število škodljivih organizmov na navedenem seznamu na podlagi njihovih potencialnih gospodarskih, okoljskih in družbenih učinkov, kot so opredeljeni v oddelku 2 Priloge II. [Sprememba 40]

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 99(3). [Sprememba 41]

Kadar je v nujnih, ustrezno utemeljenih primerih v zvezi z resnim fitosanitarnim tveganjem Komisija primeru resnih fitosanitarnih tveganj to nujno, se za delegirane akte, ki se sprejmejo v skladu s postopkom tem členom, uporabi postopek iz člena 99(4) sprejme izvedbene akte, ki karantenske škodljive organizme za Unijo uvrstijo na seznam kot prednostne škodljive organizme in se začnejo uporabljati takoj 98a . [Sprememba 42]

Člen 7

Sprememba oddelkov 1 in 2 Priloge II

1. Komisiji se v skladu s členom 98 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, ki ob upoštevanju razvoja tehničnega znanja in novih znanstvenih spoznanj ter mednarodnih standardov spreminjajo oddelek 1 Priloge II o merilih za določanje škodljivih organizmov, ki izpolnjujejo pogoje za uvrstitev med karantenske škodljive organizme, glede na istovetnost škodljivega organizma, njegovo prisotnost, zmožnost vstopa, naselitve in širjenja ter njegove potencialne gospodarske, družbene in okoljske učinke. [Sprememba 43]

2. Komisiji se v skladu s členom 98 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, ki ob upoštevanju razvoja tehničnega znanja in novih znanstvenih spoznanj spreminjajo oddelek 2 Priloge II o merilih za določanje istovetnosti karantenskih škodljivih organizmov za Unijo, ki izpolnjujejo pogoje za uvrstitev med prednostne škodljive organizme, glede na njihove potencialne gospodarske, družbene ali okoljske učinke.

Člen 8

Karantenski škodljivi organizmi za Unijo, ki se uporabljajo za znanstvene namene, poskuse, izbor sort, žlahtnjenje ali razstave

1. Z odstopanjem od člena 5(1) lahko države članice na zahtevo odobrijo vnos karantenskih škodljivih organizmov za Unijo, ki se uporabljajo za znanstvene namene, poskuse, izbor sort, žlahtnjenje in razstave, na svoje ozemlje in njihove premike po navedenem ozemlju, če so izpolnjene vse naslednje zahteve:

(a) vnos, premiki in uporaba zadevnega škodljivega organizma ne povzročijo naselitve ali širjenja navedenega škodljivega organizma po ozemlju Unije, če so uvedene so ustrezne omejitve;

(b) skladiščni prostori, v katerih se navedeni škodljivi organizem hrani, in karantenske postaje iz člena 56, v katerih se navedeni škodljivi organizem uporablja, so ustrezni;

(c) osebje, ki izvaja dejavnosti v zvezi z navedenim škodljivim organizmom, ima ustrezne znanstvene in tehnične kvalifikacije.

2. Pristojni organ oceni tveganje za naselitev in širjenje zadevnega škodljivega organizma, kot je navedeno v odstavku 1(a), ob upoštevanju istovetnosti, biologije in načina širjenja škodljivega organizma, predvidene dejavnosti, medsebojnega vpliva z okoljem in drugih pomembnih dejavnikov, povezanih s tveganjem, ki ga navedeni škodljivi organizem predstavlja.

Oceni skladiščne prostore, v katerih se omenjeni škodljivi organizem hrani, kot je navedeno v odstavku 1(b), ter znanstvene in tehnične kvalifikacije osebja, ki izvaja dejavnosti v zvezi s škodljivim organizmom, kot je navedeno v odstavku 1(c).

Na podlagi navedenih ocen pristojni organ odobri vnos omenjenega škodljivega organizma na ozemlje Unije ali njegove premike po navedenem ozemlju, če so zahteve iz odstavka 1 izpolnjene.

3. V primeru odobritve ta vključuje vse naslednje pogoje:

(a) škodljivi organizem je treba hraniti v skladiščnih prostorih, za katere so pristojni organi ugotovili, da so ustrezni, in so navedeni v dovoljenju;

(b) dejavnost, ki vključuje škodljivi organizem, se izvaja v karantenski postaji, ki jo v skladu s členom 56 določi pristojni organ in je navedena v dovoljenju;

(c) dejavnost, ki vključuje škodljivi organizem, opravlja osebje, za katero pristojni organ ugotovi, da ima ustrezne znanstvene in tehnične kvalifikacije, in je navedeno v dovoljenju;

(d) škodljivi organizem mora ob vnosu na ozemlje Unije ali premiku po navedenem ozemlju spremljati dovoljenje.

4. Dovoljenje je omejeno na količino, ki je primerna za zadevno dejavnost in ne presega zmogljivosti določene karantenske postaje.

Vključuje omejitve, potrebne za zadostno zmanjšanje tveganja za naselitev in širjenje zadevnega karantenskega škodljivega organizma za Unijo.

5. Pristojni organ spremlja skladnost s pogoji iz odstavka 3 in omejitvami iz odstavka 4 ter sprejme potrebne ukrepe, če navedeni pogoji ali omejitve niso izpolnjeni. Če je to primerno, je navedeni ukrep preklic odobritve iz odstavka 1.

6. Komisiji se v skladu s členom 98 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, ki določajo podrobna pravila o:

(a) izmenjavi informacij med državami članicami in Komisijo o vnosu zadevnih škodljivih organizmov na ozemlje Unije ter njihovih premikih po navedenem ozemlju;

(b) ocenah in odobritvi iz odstavka 2; ter

(c) spremljanju skladnosti, ukrepanju v primeru neskladnosti in uradnem obveščanju o tem, kot je navedeno v odstavku 5.

Člen 9

Priglasitev karantenskih škodljivih organizmov za Unijo pristojnim organom

1. Če kdor koli odkrije prisotnost karantenskega škodljivega organizma ali utemeljeno sumi na prisotnost takšnega organizma, mora takoj obvestiti pristojni organ in v desetih koledarskih dneh o tem obvestilo pristojnemu organu pisno obvestiti pristojni organ potrditi . [Sprememba 44]

2. Oseba iz odstavka 1 navedenemu pristojnemu organu na zahtevo zagotovi informacije o prisotnosti navedenega organizma, s katerimi razpolaga.

Člen 10

Ukrepi v primeru suma na prisotnost karantenskega škodljivega organizma za Unijo

Če pristojni organ sumi na prisotnost karantenskega škodljivega organizma za Unijo na delu ozemlja zadevne države članice, kjer dotlej ni bilo znano, da bi bil navedeni škodljivi organizem prisoten, nemudoma sprejme vse potrebne ukrepe, da se prisotnost navedenega škodljivega organizma uradno potrdi ali ovrže.

Člen 11

Uradno obveščanje Komisije in drugih držav članic o karantenskih škodljivih organizmih

1. Država članica prek elektronskega sistema obveščanja iz člena 97 Komisijo in druge države članice uradno obvesti v primeru, da je izpolnjena ena od naslednjih točk:

(a) njen pristojni organ je prejel diagnozo uradnega laboratorija, kot je navedeno v členu 36 Uredbe (EU) št. …/…. [Urad za publikacije vstavi številko Uredbe o uradnem nadzoru], s čimer je potrjeno (v nadaljnjem besedilu: uradna potrditev), da je na njenem ozemlju prisoten karantenski škodljivi organizem za Unijo, za katerega ni znano, da bi bil prisoten v navedeni državi članici;

(b) njen pristojni organ je uradno potrdil prisotnost karantenskega škodljivega organizma za Unijo, če je bila ugotovljena prisotnost navedenega škodljivega organizma na delu njenega ozemlja, na katerem dotlej ni bil prisoten;

(c) njen pristojni organ je uradno potrdil prisotnost karantenskega škodljivega organizma za Unijo na njenem ozemlju v pošiljki rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov, ki je bila vnesena ali namenjena vnosu na ozemlje Unije ali se je premikala po navedenem ozemlju.

2. Uradna obvestila iz odstavka 1 se predložijo v roku treh delovnih dni po datumu uradne potrditve prisotnosti zadevnega karantenskega škodljivega organizma za Unijo s strani pristojnega organa.

3. Komisiji se v skladu s členom 98 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, ki določajo, da se obveznost uradnega obveščanja iz odstavka 1 uporablja tudi v primeru suma na prisotnost določenih karantenskih škodljivih organizmov za Unijo, ki še ni bil uradno potrjen. Navedeni delegirani akti lahko določajo tudi časovni okvir, v katerem morajo biti navedena uradna obvestila predložena.

Člen 12

Informacije o karantenskih škodljivih organizmih za Unijo, ki jih pristojni organi predložijo izvajalcem poslovnih dejavnosti

Če so izpolnjeni pogoji ene od točk iz člena 11(1), zadevni pristojni organ zagotovi, da se izvajalci poslovnih dejavnosti, na čigar rastline, rastlinske proizvode ali druge predmete bi to lahko vplivalo, nemudoma obvestijo o prisotnosti zadevnega karantenskega škodljivega organizma za Unijo.

Člen 13

Informacije o prednostnih škodljivih organizmih, ki jih pristojni organi sporočijo javnosti

Če so v zvezi s prednostnim škodljivim organizmom izpolnjeni pogoji ene od točk v členu 11(1)(a) ali (b), pristojni organ javnost obvesti o ukrepih, ki jih je ali jih bo sprejel navedeni pristojni organ ali, če je to ustrezno, ki jih bodo sprejeli posamezni izvajalci poslovnih dejavnosti ali druge osebe.

Države članice zagotovijo obveščanje javnosti o možnih gospodarskih, okoljskih in družbenih učinkih škodljivih organizmov na rastlinah, ključnih načelih preventive in širjenja, pa tudi o odgovornosti družbe kot celote za zagotavljanje fitosanitarnega zdravja na ozemlju Unije.

Komisija pripravi in posodablja javno dostopen seznam porajajočih se škodljivih organizmov na rastlinah v tretjih državah, ki lahko predstavljajo tveganje za zdravje rastlin na ozemlju Unije. [Sprememba 45]

Člen 14

Uradno obvestilo o neposrednih nevarnostih

1. Če ima država članica dokaz, da obstaja neposredna nevarnost vnosa karantenskega organizma za Unijo na ozemlje Unije ali na del navedenega ozemlja, kjer še ni prisoten, o navedenem dokazu nemudoma pisno uradno obvesti Komisijo in druge države članice.

2. Izvajalci poslovnih dejavnosti pristojne organe nemudoma uradno obvestijo o vseh dokazih, ki jih imajo v zvezi z neposredno nevarnostjo v zvezi s karantenskimi škodljivimi organizmi za Unijo, kot je navedeno v odstavku 1.

2a. V primeru neposredne nevarnosti iz odstavkov 1 in 2 države članice in izvajalci poslovne dejavnosti sprejmejo vse potrebne ukrepe, primerne glede na tveganje, da preprečijo vnos takšnih škodljivih organizmov na ozemlje Unije. [Sprememba 46]

Člen 15

Ukrepi, ki jih morajo izvajalci poslovnih dejavnosti sprejeti takoj

1. Če izvajalec poslovne dejavnosti ugotovi, da je na rastlinah, rastlinskih proizvodih ali drugih predmetih, ki so pod njegovim nadzorom, prisoten karantenski škodljivi organizem za Unijo, mora takoj in po tem, ko obvesti zadevni pristojni organ in se z njim posvetuje, sprejeti fitosanitarne ukrepe, ki so potrebni za odstranitev navedenega škodljivega organizma z zadevnih rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov in, če je to ustrezno, iz njegovih prostorov ter preprečiti širjenje navedenega škodljivega organizma.

Navedeni izvajalec poslovne dejavnosti mora o tem takoj in po tem, ko obvesti zadevni pristojni organ in se z njim posvetuje, obvestiti osebe v trgovinski verigi, od katerih je navedene rastline, rastlinske proizvode in druge predmete pridobil.

Navedeni pristojni organ zagotovi, če je to ustrezno, da zadevni izvajalec poslovne dejavnosti rastline, rastlinske proizvode in druge predmete, na katerih bi bil lahko prisoten navedeni škodljivi organizem, umakne s trga.

2. Če rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti iz odstavka 1 niso več pod nadzorom zadevnega izvajalca poslovne dejavnosti, navedeni izvajalec poslovne dejavnosti o prisotnosti škodljivega organizma takoj in po tem, ko obvesti zadevni pristojni organ in se z njim posvetuje, obvesti osebe v trgovinski verigi, od katerih je pridobil navedene rastline, rastlinske proizvode in druge predmete ter katerim je navedene rastline, rastlinske proizvode in druge predmete dobavil.

3. Pristojni organ zagotovi, če je to ustrezno, da zadevni izvajalec poslovne dejavnosti s trga odpokliče rastline, rastlinske proizvode in druge predmete, na katerih bi lahko bil prisoten škodljivi organizem, in da takšne rastline, rastlinske proizvode in druge predmete odpokliče od končnih uporabnikov, če so jih že dosegli.

4. Če se uporabi odstavek 1 ali 2, zadevni izvajalec poslovne dejavnosti zadevnemu pristojnemu organu predloži vse informacije, ki so pomembne za javnost. Če je treba sprejeti ukrepe v zvezi z rastlinami, rastlinskimi proizvodi in drugimi predmeti, na katerih bi lahko bil prisoten zadevni škodljivi organizem, navedeni pristojni organ o tem obvesti javnost.

Člen 16

Izkoreninjenje karantenskih škodljivih organizmov za Unijo

1. Če je prisotnost karantenskega škodljivega organizma za Unijo uradno potrjena, pristojni organ nemudoma sprejme vse ukrepe, potrebne za odstranitev navedenega škodljivega organizma z zadevnega območja in , če je to mogoče, (v nadaljnjem besedilu: izkoreninjenje), oziroma za preprečitev njegovega širjenja zunaj navedenega območja (v nadaljnjem besedilu: zadrževanje), če izkoreninjenje) ni mogoče . Navedeni ukrepi se sprejmejo v skladu s Prilogo IV o ukrepih in načelih za obvladovanje tveganj zaradi škodljivih organizmov. [Sprememba 47]

1a. Kadar države članice izvajalcem poslovnih dejavnosti izplačajo nadomestila v skladu s točko (ca) člena 19(1) Uredbe (EU) št. 652/2014 za vrednost rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov, uničenih v okviru ukrepov iz odstavka 1, ki se izvajajo na čezmejnem območju, zagotovijo, da je ustrezno nadomestilo usklajeno med državami članicami, da se po možnosti prepreči neupravičeno izkrivljanje trga. [Sprememba 48]

2. Če bi prisotnost zadevnega karantenskega škodljivega organizma za Unijo utegnila biti povezana s premiki rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov, pristojni organ razišče izvor navedene prisotnosti in možnost, da se je zadevni škodljivi organizem z navedenimi premiki razširil na nadaljnje rastline, rastlinske proizvode ali druge predmete.

3. Če ukrepi iz odstavka 1 zadevajo vnos rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov na ozemlje Unije ali njihove premike po navedenem ozemlju, zadevna država članica o navedenih ukrepih nemudoma uradno obvesti Komisijo in druge države članice.

4. Zasebni prostori državljanov niso izvzeti iz ukrepov iz odstavka 1 in raziskav iz odstavka 2.

Člen 17

Vzpostavitev območij z omejitvami

1. Po uradni potrditvi iz člena 11(1)(a) pristojni organ nemudoma vzpostavi območje, na katerem se bodo izvajali ukrepi iz navedenega člena (v nadaljnjem besedilu: območje z omejitvami).

Območje z omejitvami sestavljata napadeno območje iz odstavka 2 in varovalni pas iz odstavka 3.

2. Napadeno območje vključuje:

(a) vse rastline, za katere je znano, da jih je napadel zadevni škodljivi organizem;

(b) vse rastline, ki imajo znake ali simptome, ki kažejo na možnost napada z navedenim škodljivim organizmom;

(c) vse druge rastline, ki bi jih navedeni škodljivi organizem utegnil napasti zaradi njihove dovzetnosti zanj in ker se nahajajo v neposredni bližini napadenih rastlin ali zaradi skupnega vira pridelave, če je znan, z napadenimi rastlinami ali rastlinami, pridelanimi iz okuženih rastlin.

3. Varovalni pas se nahaja poleg napadenega območja in ga obkroža.

Njegova velikost je ustrezna glede na tveganje, da se zadevni škodljivi organizem po naravni poti ali zaradi človekove dejavnosti v napadenem območju ali njegovi okolici razširi izven napadenega območja, ter se določi v skladu z načeli iz oddelka 2 Priloge IV o ukrepih in načelih za obvladovanje tveganj zaradi škodljivih organizmov.

Kljub temu pa varovalnega pasu ni treba vzpostaviti, če je tveganje za širjenje škodljivega organizma izven napadenega območja dovolj majhno, ker je navedeno območje zavarovano z naravnimi ali umetnimi preprekami.

4. Z odstopanjem od odstavka 1 lahko pristojni organ sklene, da ne vzpostavi območja z omejitvami, če ob upoštevanju narave zadevnega škodljivega organizma in kraja, kjer je bil odkrit, ob prvem pregledu ugotovi, da je navedeni škodljivi organizem mogoče odstraniti takoj.

V tem primeru opravi le sistematično raziskavo, s katero ugotovi, ali se je napad razširil na nadaljnje rastline ali rastlinske proizvode. Na podlagi omenjene sistematične raziskave pristojni organ preuči, ali bi bilo treba vzpostaviti območje z omejitvami. Zadevni pristojni organ o izsledkih navedene sistematične raziskave uradno obvesti Komisijo in druge države članice.

5. Če bi bilo na podlagi odstavkov 2 in 3 treba območje z omejitvami razširiti na ozemlje druge države članice, država članica, v kateri je bila ugotovljena prisotnost zadevnega škodljivega organizma, nemudoma naveže stik z državo članico, na ozemlje katere bi bilo treba razširiti območje z omejitvami, da lahko slednja sprejme vse ustrezne ukrepe iz odstavkov 1 do 4.

6. Države članice Komisijo in druge države članice najpozneje 31. marca vsako leto uradno obvestijo o številu vzpostavljenih območij z omejitvami in njihovih lokacijah, zadevnih škodljivih organizmih in ukrepih, sprejetih v preteklem letu.

Člen 18

Sistematične raziskave in prilagoditve območij z omejitvami ter odprava omejitev

1. Pristojni organi vsako leto na podlagi tveganja in dovolj pogosto opravijo sistematično raziskavo vseh območij z omejitvami z vidika razvoja prisotnosti zadevnega škodljivega organizma. [Sprememba 49]

Navedene sistematične raziskave se opravijo v skladu z določbami glede sistematičnih raziskav iz člena 21(1) in (2).

2. Če pristojni organ v okviru letne sistematične raziskave ugotovi prisotnost zadevnega škodljivega organizma v varovalnem pasu, zadevna država članica o tem nemudoma uradno obvesti Komisijo in druge države članice, pri čemer izrecno navede, da je bila ugotovljena prisotnost škodljivega organizma v varovalnem pasu. [Sprememba 50]

3. Pristojni organi meje napadenih območij, varovalnih pasov in območij z omejitvami po potrebi prilagodijo tako, da upoštevajo izsledke sistematičnih raziskav iz odstavka 1.

4. Pristojni organi lahko sklenejo odpraviti območje z omejitvami in prenehajo izvajati zadevne ukrepe za izkoreninjenje, če v okviru sistematičnih raziskav iz odstavka 1 na navedenem območju z omejitvami v dovolj dolgem obdobju ni bila odkrita prisotnost zadevnega škodljivega organizma , da se potrdi status nenapadenega območja . [Sprememba 51]

5. Pri sprejemanju odločitev glede prilagoditev iz odstavka 3 ali odprave območja z omejitvami iz odstavka 4 zadevni pristojni organ upošteva vsaj biologijo škodljivega organizma in zadevnega vektorja, prisotnost gostiteljskih rastlin, ekološke in podnebne razmere ter verjetnost, da bodo sprejeti ukrepi za izkoreninjenje uspešni.

Člen 19

Poročila o ukrepih, sprejetih v skladu s členi 16, 17 in 18

Države članice pripravijo poročilo o ukrepih, sprejetih v skladu s členi 16, 17 in 18.

Če država članica navedene ukrepe sprejme v območju, ki se nahaja ob meji z drugo državo članico, se slednji predloži navedeno poročilo.

Navedeno poročilo se na zahtevo predloži tudi Komisiji in drugim državam članicam.

Člen 20

Sprememba Priloge IV

Komisiji se v skladu s členom 98 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, ki spreminjajo oddelek 1 Priloge IV o ukrepih za obvladovanje tveganj zaradi karantenskih škodljivih organizmov v zvezi z ukrepi za preprečevanje in odstranitev napada kulturnih in divjih rastlin, ukrepi v zvezi s pošiljkami rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov ter ukrepi v zvezi z drugimi potmi karantenskih škodljivih organizmov, ter ki spreminjajo oddelek 2 navedene priloge o načelih za obvladovanje tveganj zaradi škodljivih organizmov, ob upoštevanju razvoja tehničnega znanja in novih znanstvenih spoznanj ter mednarodnih standardov za fitosanitarne ukrepe (ISPM), dogovorjenih v okviru Mednarodne konvencije o varstvu rastlin (IPPC) . [Sprememba 52]

Člen 21

Sistematične raziskave v zvezi s karantenskimi škodljivimi organizmi za Unijo in škodljivimi organizmi, ki so začasno uvrščeni med karantenske škodljive organizme za Unijo

1. Države članice na vseh območjih, za katere ni znano, da bi bil tam prisotni spodaj navedeni škodljivi organizmi, v skladu z oddelkom 3 Priloge II v določenih časovnih intervalih opravijo sistematične raziskave na podlagi očitnih tveganj , v okviru katerih ugotavljajo prisotnost vseh karantenskih škodljivih organizmov za Unijo in znake ali simptome vseh škodljivih organizmov, ki so začasno uvrščeni med karantenske škodljive organizme za Unijo. [Sprememba 53]

2. Navedene sistematične raziskave vključujejo vsaj vizualni pregled s strani pristojnega organa ter po potrebi tudi zbiranje vzorcev in testiranja. Temeljijo na priznanih znanstvenih in tehničnih načelih in se izvedejo ob ustreznem času glede na možnost zaznave zadevnega škodljivega organizma.

Pri navedenih sistematičnih raziskavah se upoštevajo znanstveni in tehnični dokazi ter vse druge informacije v zvezi s prisotnostjo zadevnih škodljivih organizmov.

3. Države članice Komisiji in drugim državam članicam do 30. aprila vsako leto poročajo o izsledkih sistematičnih raziskav iz odstavka 1, ki so bile opravljene v preteklem letu.

Člen 22

Večletni programi sistematičnih raziskav in zbiranje informacij

1. Države članice pripravijo večletne programe, v katerih opredelijo vsebino sistematičnih raziskav, ki bodo opravljene v skladu s členom 21. Navedeni programi omogočajo zbiranje in evidentiranje znanstvenih in tehničnih dokazov ter drugih informacij iz drugega pododstavka člena 21(2).

Navedeni programi opredeljujejo naslednje elemente: specifični cilj vsake posamezne sistematične raziskave, njen prostorski in časovni obseg, ciljne škodljive organizme, rastline in blago, metodologijo in upravljanje kakovosti sistematične raziskave, vključno z opisom postopkov v zvezi z vizualnim pregledom, vzorčenjem in testiranji ter njihovimi tehničnimi utemeljitvami, časovni razpored, pogostost in število načrtovanih vizualnih pregledov, vzorčenj in testiranj ter metode za evidentiranje zbranih informacij in poročanje o njih.

Večletni programi zajemajo obdobje od pet do sedem let.

2. Države članice o svojih večletnih programih sistematičnih raziskav ob njihovem sprejetju uradno obvestijo Komisijo in druge države članice.

3. Komisiji se v skladu s členom 98 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, ki spreminjajo ali dopolnjujejo , s katerimi od držav članic zahteva, naj spremenijo ali dopolnijo elemente iz odstavka 1, ki jih morajo vključevati večletni programi sistematičnih raziskav. [Sprememba 54]

Člen 23

Sistematične raziskave v zvezi s prednostnimi škodljivimi organizmi

1. V zvezi z vsakim prednostnim škodljivim organizmom države članice opravijo ločeno sistematično raziskavo iz člena 21(1). Navedene sistematične raziskave vključujejo zadostno število vizualnih pregledov, vzorčenj in testiranj, kot je primerno za zadevne škodljive organizme, da se jih z veliko verjetnostjo odkrije pravočasno.

2. Države članice Komisiji in drugim državam članicam do 30. aprila vsako leto poročajo o izsledkih sistematičnih raziskav iz odstavka 1, ki so bili opravljeni v preteklem letu.

Člen 24

Načrti izrednih ukrepov v zvezi s prednostnimi škodljivimi organizmi

1. Vsaka država članica za vsak posamezen prednostni škodljivi organizem, ki je zmožen vstopiti na njeno ozemlje ali na njegov del in se na njem naseliti, pripravi in posodablja ločen načrt, ki vsebuje informacije v zvezi s postopkom odločanja, postopki in protokoli, ki jih je treba upoštevati, ter viri, ki jih je treba dati na voljo, za ukrepanje v primeru potrditve prisotnosti zadevnega škodljivega organizma (v nadaljnjem besedilu: načrt izrednih ukrepov) ali suma nanjo. Države članice že v zgodnji fazi vključijo vse zadevne zainteresirane strani v postopek oblikovanja in posodabljanja načrta izrednih ukrepov. [Sprememba 55]

2. Načrt izrednih ukrepov vključuje:

(a) vloge in odgovornosti organov, ki so v primeru potrditve prisotnosti zadevnega prednostnega škodljivega organizma ali suma nanjo vključeni v izvedbo načrta, hierarhijo dajanja navodil in postopke za usklajevanje ukrepov, ki jih sprejmejo pristojni organi, drugi javni organi iz člena 3(2) Uredbe (EU) št. …/…. [Urad za publikacije vstavi številko Uredbe o uradnem nadzoru], pooblaščeni organi ali fizične osebe iz člena 25(1) Uredbe (EU) št. …/…. [Urad za publikacije vstavi številko Uredbe o uradnem nadzoru], laboratoriji in izvajalci poslovnih dejavnosti, po potrebi vključno z usklajevanjem s sosednjimi državami članicami in sosednjimi tretjimi državami;

(b) dostop pristojnih organov do prostorov izvajalcev poslovnih dejavnosti in po potrebi fizičnih oseb, laboratorijev, opreme, osebja, zunanjih izvedenskih mnenj in virov, potrebnih za hitro in učinkovito izkoreninjenje ali, če je to primerno, preprečevanje širjenja zadevnega prednostnega škodljivega organizma;

(c) ukrepe, ki jih je treba sprejeti v zvezi z obveščanjem Komisije, drugih držav članic, zadevnih izvajalcev poslovnih dejavnosti in javnosti v zvezi s prisotnostjo zadevnega prednostnega škodljivega organizma ter ukrepov, sprejetih v zvezi z njim, če je prisotnost zadevnega škodljivega organizma uradno potrjena ali obstaja sum nanjo;

(d) dogovorjene postopke v zvezi z evidentiranjem ugotovljene prisotnosti zadevnega prednostnega škodljivega organizma;

(e) razpoložljive ocene iz člena 6(2) in vse ocene, podane s strani države članice, v zvezi s tveganjem, ki ga zadevni prednostni škodljivi organizem predstavlja za njeno ozemlje;

(f) ukrepe za obvladovanje tveganja, ki jih je treba izvesti v zvezi z zadevnim prednostnim škodljivim organizmom v skladu z oddelkom 1 Priloge IV, in postopke, po katerih se je treba ravnati;

(g) načela za določanje geografske meje območij z omejitvami;

(h) protokole, ki opisujejo metode vizualnih pregledov, vzorčenja in laboratorijskih testov; ter

(i) načela v zvezi z usposabljanjem osebja pristojnih organov.

Po potrebi se točke od (a) do (i) pripravi v obliki priročnikov.

3. V enem letu od datuma vključitve zadevnega škodljivega organizma na seznam prednostnih škodljivih organizmov države članice v zvezi z navedenim škodljivim organizmom pripravijo načrt izrednih ukrepov.

Države članice svoje načrte izrednih ukrepov redno pregledujejo in po potrebi posodabljajo.

4. Države članice svoje načrte izrednih ukrepov na zahtevo sporočijo Komisiji in drugim državam članicam ter obvestijo vse zadevne izvajalce dejavnosti . [Sprememba 56]

Člen 25

Simulacijske vaje

1. Države članice izvajajo simulacijske vaje v zvezi z izvedbo načrtov izrednih ukrepov v časovnih razmakih, določenih ob upoštevanju biologije zadevnega prednostnega škodljivega organizma in fitosanitarnega tveganja, ki ga navedeni škodljivi organizem predstavlja.

Navedene vaje se v primernem roku izvedejo v zvezi z vsemi zadevnimi prednostnimi škodljivimi organizmi in ob sodelovanju vseh zadevnih zainteresiranih strani . [Sprememba 57]

2. Simulacijske vaje v zvezi s prednostnimi škodljivimi organizmi, ki bi s svojo prisotnostjo v eni od držav članic lahko imeli posledice v sosednjih državah članicah, lahko zadevne države članice izvedejo skupaj na podlagi svojih načrtov izrednih ukrepov. [Sprememba 58]

Države članice takšne simulacijske vaje po potrebi izvedejo s sosednjimi tretjimi državami.

3. Države članice poročila o izsledkih vsake simulacijske vaje na zahtevo dajo na voljo Komisiji in drugim državam članicam.

4. Komisiji se v skladu s členom 98 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, s katerimi se opredelijo:

(a) pogostost, vsebina in oblika simulacijskih vaj;

(b) simulacijske vaje, ki vključujejo več kot en prednostni škodljivi organizem;

(c) sodelovanje med državami članicami ter med državami članicami in tretjimi državami;

(d) vsebina poročil o simulacijskih vajah iz odstavka 3. [Sprememba 59]

Člen 26

Načrti za izkoreninjenje prednostnih škodljivih organizmov

1. Če je prisotnost prednostnega škodljivega organizma enega ali več prednostnih škodljivih organizmov na ozemlju države članice uradno potrjena v skladu s členom 11(1)(a), pristojni organ po posvetovanju z zadevnimi izvajalci dejavnosti nemudoma sprejme načrt, v katerem opredeli ukrepe za izkoreninjenje zadevnega škodljivega organizma oziroma organizmov v skladu z določbami členov 16, 17 in 18 ter časovni načrt za izvedbo navedenih ukrepov. Navedeni načrt se imenuje „načrt za izkoreninjenje“. [Sprememba 60]

Načrt za izkoreninjenje vključuje opis zasnove in organizacije sistematičnih raziskav, ki morajo biti opravljene, ter določa število vizualnih pregledov, vzorcev, ki jih je treba odvzeti, in testov, ki jih je treba opraviti.

2. Države članice na zahtevo uradno obvestijo Komisijo in druge države članice o načrtih za izkoreninjenje ter jim dajo na voljo letna poročila o ukrepih, sprejetih v skladu s členi 16, 17 in 18 v okviru zadevnih načrtov za izkoreninjenje.

Člen 27

Ukrepi Unije v zvezi z določenimi karantenskimi škodljivimi organizmi za Unijo

1. Komisija lahko z izvedbenimi akti opredeli ukrepe Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 98 v zvezi z opredelitvijo ukrepov proti določenim karantenskim škodljivim organizmom za Unijo. Navedeni ukrepi v zvezi z vsakim posameznim zadevnim škodljivim organizmom izvajajo eno ali več naslednjih določb: [Sprememba 61]

(a) člen 10 glede ukrepov v primeru suma na prisotnost karantenskega škodljivega organizma za Unijo;

(b) člen 15 glede ukrepov, ki jih morajo izvajalci poslovnih dejavnosti sprejeti takoj;

(c) člen 16 glede izkoreninjenja karantenskih škodljivih organizmov za Unijo;

(d) člen 17 glede vzpostavitve območij z omejitvami;

(e) člen 18 glede sistematičnih raziskav in prilagoditev območij z omejitvami ter odprave omejitev;

(f) člen 21 glede sistematičnih raziskav v zvezi s karantenskimi škodljivimi organizmi za Unijo in škodljivimi organizmi, ki so začasno uvrščeni med karantenske škodljive organizme za Unijo;

(g) člen 23 glede sistematičnih raziskav v zvezi s škodljivimi organizmi za prednostno obravnavo, kar zadeva število vizualnih pregledov, vzorcev in testiranj za posamezne škodljive organizme za prednostno obravnavo;

(h) člen 24 glede načrtov izrednih ukrepov v zvezi s prednostnimi škodljivimi organizmi;

(i) člen 25 glede simulacijskih vaj;

(j) člen 26 glede načrtov za izkoreninjenje prednostnih škodljivih organizmov.

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 99(3). [Sprememba 62]

2. Če Komisija v zvezi z območjem z omejitvami na podlagi sistematičnih raziskav iz člena 18 ali drugih dokazov ugotovi, da izkoreninjenje zadevnega karantenskega škodljivega organizma za Unijo ni možno, lahko sprejme izvedbene se na Komisijo prenese pooblastilo, da v skladu s členom 98 sprejme delegirane akte iz odstavka 1, ki opredeljujejo ukrepe, namenjene za določitev ukrepov, namenjenih samo preprečevanju širjenja navedenih škodljivih organizmov izven zadevnih območij. Takšno preprečevanje se imenuje „zadrževanje“. [Sprememba 63]

3. Če Komisija ugotovi, da so za zaščito dela ozemlja Unije, na katerem zadevni karantenski škodljivi organizem za Unijo ni prisoten, potrebni preventivni ukrepi na lokacijah zunaj območij z omejitvami, lahko sprejme izvedbene se na Komisijo prenese pooblastilo, da v skladu s členom 98 sprejme delegirane akte iz odstavka 1, ki opredeljujejo takšne ukrepe za določitev takšnih ukrepov. [Sprememba 64]

4. Ukrepi iz odstavkov 1, 2 in 3 se sprejmejo v skladu s Prilogo IV o ukrepih in načelih za obvladovanje tveganj zaradi škodljivih organizmov, ob upoštevanju specifičnih tveganj, ki jih predstavljajo zadevni karantenski škodljivi organizmi za Unijo, in potrebe po usklajenem izvajanju potrebnih ukrepov za zmanjševanje tveganja na ravni Unije.

5. Izvedbeni Delegirani akti iz odstavka 1 lahko vsebujejo določbo, da je treba ukrepe iz točk od (a) do (j) odstavka 1, ki so jih sprejele države članice, razveljaviti ali spremeniti. Dokler Komisija ne sprejme takšnega ukrepa, lahko država članica ohrani ukrepe, ki jih uporablja. [Sprememba 65]

6. Kadar v nujnih ustrezno utemeljenih primerih za obravnavo primeru resnih fitosanitarnih tveganj Komisija v skladu s postopkom iz člena 99(4) sprejme izvedbene tako zahtevajo izredno nujni razlogi, se za delegirane akte, ki se začnejo uporabljati takoj sprejmejo v skladu s tem členom, uporabi postopek iz člena 98(a) . [Sprememba 66]

7. Države članice prek elektronskega sistema obveščanja iz člena 97 Komisijo in druge države članice uradno obvestijo o vseh primerih neskladnosti izvajalcev poslovnih dejavnosti z ukrepi, sprejetimi v skladu s tem členom.

Člen 28

Ukrepi držav članic v zvezi s škodljivimi organizmi, ki niso uvrščeni na seznam karantenskih škodljivih organizmov za Unijo

1. Če je prisotnost škodljivega organizma, ki ni uvrščen na seznam karantenskih škodljivih organizmov za Unijo, na ozemlju države članice uradno potrjena in zadevni pristojni organ ugotovi, da bi navedeni škodljivi organizem lahko izpolnjeval pogoje za uvrstitev na seznam karantenskih škodljivih organizmov za Unijo, navedeni organ nemudoma oceni, ali navedeni škodljivi organizem izpolnjuje merila iz pododdelka 1 oddelka 3 Priloge II. Če ugotovi, da so navedena merila izpolnjena, nemudoma sprejme ukrepe za izkoreninjenje v skladu s Prilogo IV o ukrepih in načelih za obvladovanje tveganj zaradi škodljivih organizmov. Uporabljajo se členi 16 do 19.

Če pristojni organ sumi, da je na njegovem ozemlju prisoten škodljivi organizem, ki izpolnjuje merila iz prvega pododstavka, se ustrezno uporabi člen 10.

2. Po ukrepih iz odstavka 1 država članica oceni, ali zadevni škodljivi organizem v zvezi z ozemljem Unije izpolnjuje merila za karantenske škodljive organizme iz oddelka 1 Priloge II.

3. Zadevna država članica Komisijo in druge države članice nemudoma uradno obvesti o prisotnosti omenjenega škodljivega organizma, oceni iz odstavka 1 ter sprejetih ukrepih in dokazilih o njihovi upravičenosti.

Izsledke ocene iz odstavka 2 Komisiji uradno sporoči v roku 24 mesecev od uradne potrditve prisotnosti navedenega škodljivega organizma.

Uradna obvestila o prisotnosti navedenega škodljivega organizma se predložijo prek elektronskega sistema obveščanja iz člena 97.

Člen 29

Ukrepi Unije v zvezi s škodljivimi organizmi, ki niso uvrščeni na seznam karantenskih škodljivih organizmov za Unijo

1. Če Komisija prejme uradno obvestilo iz prvega pododstavka člena 28(3) ali ima druge dokaze o prisotnosti škodljivega organizma, ki ni uvrščen na seznam karantenskih škodljivih organizmov za Unijo, na ozemlju Unije ali o neposredni nevarnosti njegovega vstopa na to ozemlje ter meni, da bi navedeni škodljivi organizem utegnil izpolnjevati pogoje za uvrstitev na navedeni seznam, nemudoma oceni, ali omenjeni škodljivi organizem v zvezi z ozemljem Unije izpolnjuje merila iz pododdelka 2 oddelka 3 Priloge II.

Če ugotovi, da so navedena merila izpolnjena, z izvedbenimi akti nemudoma sprejme začasne ukrepe v zvezi s fitosanitarnimi tveganji, ki jih navedeni škodljivi organizem predstavlja. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 99(3).

Navedeni ukrepi za vsak posamezni zadevni škodljivi organizem izvajajo eno ali več določb iz člena 27(1)(a) do (f).

2. Če Komisija na podlagi sistematičnih raziskav iz členov 18 in 21 ali drugih dokazov ugotovi, da izkoreninjenje zadevnega škodljivega organizma na nekaterih območjih z omejitvami ni možno, lahko z izvedbenimi akti iz drugega pododstavka odstavka 1 opredeli ukrepe, namenjene samo zadrževanju navedenega škodljivega organizma.

3. Če Komisija ugotovi, da so za zaščito dela ozemlja Unije, na katerem zadevni škodljivi organizem ni prisoten, potrebni preventivni ukrepi na lokacijah zunaj območij z omejitvami, lahko z izvedbenimi akti iz odstavka 1 opredeli takšne ukrepe.

4. Ukrepi iz odstavkov 1, 2 in 3 se sprejmejo v skladu z oddelkom 1 Priloge IV o ukrepih za obvladovanje tveganj zaradi karantenskih škodljivih organizmov in oddelka 2 navedene priloge o načelih za obvladovanje tveganj zaradi škodljivih organizmov, ob upoštevanju specifičnih tveganj, ki jih predstavljajo zadevni škodljivi organizmi, in potrebe po usklajenem izvajanju potrebnih ukrepov za zmanjševanje tveganja na ravni Unije.

5. Izvedbeni ukrepi iz odstavka 1 lahko določajo, da je treba ukrepe, ki so jih v skladu s členom 28 sprejele države članice, razveljaviti ali spremeniti. Dokler Komisija ne sprejme takšnega ukrepa, lahko država članica ohrani ukrepe, ki jih uporablja.

6. V nujnih ustrezno utemeljenih primerih za obravnavo resnih fitosanitarnih tveganj Komisija v skladu s postopkom iz člena 99(4) sprejme izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj.

7. Države članice prek elektronskega sistema obveščanja iz člena 97 Komisijo in druge države članice uradno obvestijo o vseh primerih neskladnosti izvajalcev poslovnih dejavnosti z ukrepi, sprejetimi v skladu s tem členom.

Člen 30

Sprememba oddelka 3 Priloge II

Komisiji se v skladu s členom 98 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, ki ob upoštevanju razvoja tehničnega znanja in novih znanstvenih spoznanj ter mednarodnih standardov spreminjajo oddelek 3 Priloge II o merilih, ki jih morajo izpolnjevati škodljivi organizmi, kot je določeno v členih 28 in 29, v zvezi z merili za ugotavljanje istovetnosti škodljivega organizma, njegove prisotnosti, verjetnosti njegovega vstopa, naselitve in širjenja ter z njim povezanih potencialnih gospodarskih, družbenih in okoljskih učinkov. [Sprememba 67]

Člen 31

Strožje zahteve, ki jih sprejmejo države članice

1. Države članice lahko na svojih ozemljih uporabljajo ukrepe, ki so strožji od ukrepov, sprejetih na podlagi člena 27(1), (2) in (3) ter člena 29(1), (2) in (3), če je to upravičeno glede na cilj fitosanitarnega varstva in je v skladu z oddelkom 2 Priloge IV o ukrepih in načelih za obvladovanje tveganj zaradi škodljivih organizmov.

Navedeni ukrepi ne smejo nalagati ali imeti za posledico kakršne koli prepovedi ali omejitve glede vnosa rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov na ozemlje Unije ali njihovih premikov po navedenem ozemlju, razen tistih, ki jih nalagajo določbe členov od 40 do 54 in določbe členov od 67 do 96.

2. Države članice o ukrepih, ki jih sprejmejo in spadajo na področje uporabe odstavka 1, nemudoma uradno obvestijo Komisijo in druge države članice.

Države članice Komisiji in drugim državam članicam na zahtevo predložijo letno poročilo o ukrepih, ki so jih sprejele v skladu z odstavkom 1. [Sprememba 68]

Oddelek 3

Karantenski škodljivi organizmi za varovano območje

Člen 32

Priznavanje varovanih območij

1. Če je karantenski škodljivi organizem prisoten na ozemlju Unije, ne pa tudi v zadevni državi članici, in ni karantenski škodljivi organizem za Unijo, lahko Komisija na zahtevo navedene države članice na podlagi odstavka 4 ozemlje navedene države članice prizna kot varovano območje v skladu z odstavkom 3.

Če karantenski škodljivi organizem za varovano območje ni prisoten na delu ozemlja države članice, se enaka določba uporablja tudi za navedeni del ozemlja.

Takšen karantenski škodljivi organizem se imenuje „karantenski škodljivi organizem za varovano območje“.

2. Karantenski škodljivi organizem za varovano območje se ne sme vnesti v zadevno varovano območje ali se premikati znotraj njega.

Nihče ne sme s svojimi dejanji namenoma pripomoči k vnosu zadevnega škodljivega organizma za varovano območje v varovano območje, njegovi naselitvi v njem ter širjenju znotraj njega.

3. Komisija z izvedbenim aktom določi seznam varovanih območij in z njimi povezanih karantenskih škodljivih organizmov za varovano območje. Navedeni seznam vključuje varovana območja, priznana v skladu s prvim pododstavkom člena 2(1)(h) Direktive 2000/29/ES, ter zadevne škodljive organizme, navedene na seznamu v delu B Priloge I in delu B priloge II k Direktivi 2000/29/ES. Navedeni izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 99(2).

Komisija lahko dodatna varovana območja prizna tako, da spremeni izvedbeni akt iz prvega pododstavka, če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1. Takšna sprememba se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 99(3). Enak postopek se uporabi tudi za razveljavitev ali nadomestitev izvedbenega akta iz prvega pododstavka.

Če se uporablja člen 35, se izvedbeni akt sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 99(2).

4. Skupaj z zahtevo iz odstavka 1 država članica predloži tudi:

(a) opis meja zadevnega varovanega območja, vključno z zemljevidi; ter

(b) izsledke sistematičnih raziskav, ki dokazujejo, da v treh letih pred vložitvijo zahteve zadevni karantenski škodljivi organizem na zadevnem ozemlju ni bil prisoten.

Navedene sistematične raziskave se opravijo ob ustreznem času in so ustrezno temeljite glede na možnost odkritja prisotnosti zadevnega karantenskega škodljivega organizma. Temeljijo na priznanih znanstvenih in tehničnih načelih.

Komisiji se v skladu s členom 98 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, ki določajo podrobna pravila o sistematičnih raziskavah, ki jih je treba opraviti za namene priznavanja varovanih območij.

Člen 33

Splošne obveznosti v zvezi z varovanimi območji

1. V zvezi z varovanimi območji se za karantenske škodljive organizme za varovano območje ustrezno uporabljajo obveznosti iz naslednjih členov:

(a) členov od 9 do 12 glede potrjevanja, uradnega obveščanja in informacij v zvezi s prisotnostjo karantenskih škodljivih organizmov za Unijo;

(b) člen 15 glede ukrepov, ki jih morajo izvajalci poslovnih dejavnosti sprejeti takoj;

(c) členov 16, 17 in 18 glede izkoreninjenja karantenskih škodljivih organizmov za Unijo, vzpostavitve in prilagoditve območij z omejitvami ter opravljanja sistematičnih raziskav na njih.

2. Rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, ki izvirajo z območja z omejitvami, vzpostavljenega v skladu s členom 17 znotraj varovanega območja v zvezi z zadevnim karantenskim škodljivim organizmom za varovano območje, se ne sme premikati po katerem koli varovanem območju, vzpostavljenem za navedeni karantenski škodljivi organizem, ali vnesti vanj. Pri premikih iz zadevnega varovanega območja se navedeno rastlino, rastlinski proizvod ali drug izdelek pakira in premika tako, da ni nobenega tveganja, da bi se zadevni karantenski škodljivi organizem za varovano območje razširil po navedenem varovanem območju.

3. Komisijo in druge države članice se nemudoma uradno obvesti o območjih z omejitvami, vzpostavljenih znotraj varovanega območja, in ukrepih za izkoreninjenje, sprejetih na navedenih območjih v skladu s členi 16, 17 in 18, se nemudoma priglasijo Komisiji in drugim državam članicam.

Člen 34

Sistematične raziskave v zvezi s karantenskimi škodljivimi organizmi za varovano območje

1. Pristojni organ opravi letno sistematično raziskavo vsakega posameznega varovanega območja v zvezi s prisotnostjo zadevnega karantenskega škodljivega organizma za varovano območje. Navedene sistematične raziskave se opravijo ob ustreznem času in so ustrezno temeljite glede na možnost odkritja prisotnosti zadevnega karantenskega škodljivega organizma za varovano območje. Temeljijo na priznanih znanstvenih in tehničnih načelih.

Komisiji se v skladu s členom 98 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, ki določajo podrobna pravila o navedenih sistematičnih raziskavah, ki jih je treba opraviti za potrditev, da varovana območja še vedno izpolnjujejo pogoje iz člena 32(1).

2. Države članice Komisijo in druge države članice do 30. aprila vsako leto uradno obvestijo o izsledkih sistematičnih raziskav iz odstavka 1, ki so bili opravljeni v preteklem letu.

Člen 35

Sprememba ali preklic varovanih območij

1. Komisija lahko velikost varovanega območja spremeni na zahtevo države članice, katere ozemlje to zadeva.

Če Komisija spremeni varovano območje, zadevna država članica Komisijo in druge države članice, prek spleta pa tudi izvajalce poslovnih dejavnosti, uradno obvesti o spremembi ter da na voljo zemljevide navedenega varovanega območja.

Če navedena sprememba pomeni povečanje varovanega območja, se uporabljajo členi 32, 33 in 34.

2. Komisija na zahtevo države članice iz odstavka 1 prekliče priznanje varovanega območja ali ga zmanjša.

3. Komisija prekliče priznanje varovanega območja, če sistematične raziskave iz člena 34 niso bile opravljene v skladu z navedenim členom.

4. Komisija prekliče priznanje varovanega območja, če je bila na navedenem območju ugotovljena prisotnost posameznega karantenskega škodljivega organizma za varovano območje in je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

(a) v treh mesecih po potrditvi prisotnosti navedenega škodljivega organizma ni bilo vzpostavljeno območje z omejitvami v skladu s členom 33(1);

(b) ukrepi za izkoreninjenje, sprejeti v območju z omejitvami v skladu s členom 33(1), v 24 mesecih po potrditvi prisotnosti navedenega škodljivega organizma niso bili uspešni;

(c) Komisiji dostopne informacije glede izvajanja ukrepov, ki so bili v skladu s členom 33(1)(c) sprejeti na podlagi določb iz členov 16, 17 in 18, kažejo na nevestno odzivanje na prisotnost navedenega škodljivega organizma na zadevnem varovanem območju.

Poglavje III

Nekarantenski škodljivi organizmi za Unijo

Člen 36

Opredelitev nekarantenskih škodljivih organizmov za Unijo

Škodljivi organizem se imenuje „nekarantenski škodljivi organizem za Unijo“, če izpolnjuje vse naslednje pogoje in je uvrščen na seznam iz člena 37: [Sprememba 69]

(a) njegova istovetnost je ugotovljena v skladu s točko (1) oddelka 4 Priloge II;

(b) prisoten je na ozemlju Unije;

(c) ni karantenski škodljivi organizem za Unijo;

(d) v skladu s točko (2) oddelka 4 Priloge II se prenaša predvsem prek specifičnih rastlin za saditev;

(e) v skladu s točko (3) oddelka 4 Priloge II ima njegova prisotnost na navedenih rastlinah za saditev nesprejemljive gospodarske učinke v zvezi s predvideno uporabo navedenih rastlin za saditev;

(f) za preprečevanje njegove prisotnosti na zadevnih rastlinah za saditev so na voljo izvedljivi in učinkoviti ukrepi. [Sprememba 70]

Člen 37

Prepoved vnos