Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda na ravni Unije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 97(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2021/C 269/09)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA NA RAVNI UNIJE

„MINIȘ“

PDO-RO-A0029-AM01

Datum vloge: 2.4.2019

1. Vložnik in pravni interes

Poklicna zbornica PROVITIS

Poklicna zbornica je bila ustanovljena na podlagi vladne uredbe št. 26/2000 o združenjih in fundacijah, s spremembami potrjene z zakonom št. 246/2005. Zbornica je sestavljena iz proizvajalcev, ki so fizične in pravne osebe, ter pokriva več kot 60 % območja zaščitene označbe porekla (ZOP) „Miniș“. V nacionalnem registru združenj je vpisana pod št. 17165/A/2007.

2. Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se spremembe nanašajo

☐ Ime proizvoda

☒ Kategorije proizvoda vinske trte

☒ Povezava

☐ Omejitve trženja

3. Opis spremembe in razlogi zanjo

3.1. Vključitev nove sorte vinske trte kot glavne sorte

Na seznam dovoljenih sort je bila kot glavna sorta dodana sorta cabernet franc.

Posledično sta bila spremenjena poglavje IV specifikacije proizvoda in oddelek 1.7 enotnega dokumenta.

Uvedba sorte cabernet franc se je izkazala za ustrezno glede na znatno donosnost, ki jo ta sorta omogoča na trgu rdečih vin. Čeprav je njeno osrednje območje jugovzhodna Madžarska, je našla drugi dom na območju ZOP „Miniș“ vzdolž vznožja romunskega gorovja Zarandul, kjer je mogoče tradicionalno uživanje te sorte zaslediti že v času, ko je regija pripadala avstro-ogrskemu cesarstvu.

Sorto v Romuniji gojijo od leta 2008 in prva trgatev leta 2011 je bila uporabljena pri stvaritvi mešanice s sorto cabernet sauvignon. Sledljivost sortnih vin, proizvedenih iz te sorte, je vzpostavljena od trgatve leta 2012 zaradi njene vključitve v skupino sort, ki so lahko označene z ZOP „Miniș“.

Leta 2012 je bila sorta cabernet franc iz vinogradov v vasi Covăsânț – ob severni meji območja, na katerem se proizvajajo najboljša rdeča vina z območja Miniș – trgana ločeno in iz nje je bilo pridobljeno sortno vino.

Analitični podatki in rezultati senzorične analize za zadnja štiri zaporedna leta, ki temeljijo na tehnični dokumentaciji za vino (ki se uporablja za zagotavljanje sledljivosti in spremljanje konsistentnosti parametrov kakovosti vin), kažejo vrednosti, ki poudarjajo potencialni delež alkohola ob trgatvi, pri čemer se vina dosledno proizvajajo z deležem alkohola nad 13,5 vol. %, vsebnostjo kislin, ki je na splošno približno 5,60 g/l, in suho snovjo, ki presega 25 g/l. Z mešanico, ki je vključevala 16-odstotni delež sorte fetească neagră za letino 2015, je vino dobilo dodatne lastnosti, kot so note začimb in rustikalnosti, ne da bi bile s tem spremenjene njegove druge lastnosti.

3.2. Vključitev novih vrst vina – kakovostno peneče vino in biser vino

V ZOP „Miniș“ sta bili vključeni novi kategoriji vina (kakovostno peneče vino in biser vino).

Spremenjena sta bila poglavje I specifikacije proizvoda in oddelek 1.3 enotnega dokumenta.

Nove vrste so bile uvedene zaradi ponovne zasaditve velikih površin s trtami avtohtonih sort (npr. mustoasă de măderat, chardonnay). Nekatere od teh sort razvijejo saden in svež aromatični potencial, ki se najbolje izrazi pri kakovostnih penečih vinih in biser vinih.

To pomeni tudi obnovo tradicionalnega načina predelave teh sort in stvaritev novega okusa, temelječih na posodobljenih tehnologijah, ki ob uporabi pri teh sortah poudarijo njihovo značilno svežino in zmerno do visoko vsebnost kislin, ki ju imajo nekatere (shranjevanje pri nadzorovani temperaturi za ohranitev svežine in sadnosti vin, zorenje v hrastovih sodih na drožeh z mesečnim mešanjem (bâtonnage), zorenje v sodu in nato v steklenici, proizvodnja vina iz grozdja, pridelanega na določenih nadmorskih višinah, na katerih je posebna rodovitna prst na talni podlagi iz naftnega skrilavca, granitnih in metamorfnih kamnin itd.).

Proizvodnja novih kategorij vina v okviru ZOP „Miniş“ je odgovor na diverzifikacijo okusov potrošnikov, ki so vedno bolj usmerjeni k novim vrstam vina.

V okviru naložb in posodabljanja proizvodne infrastrukture in tehnologij ter na podlagi tradicije in vrednot mirnih vin z ZOP „Miniş“ in znatnega povečanja porabe penečih vin je vedno bolj razumno proizvajati kakovostna peneča vina in biser vina z ZOP.

3.3. Vključitev dovoljenih sort za proizvodnjo kakovostih penečih vin in biser vin

Specifikacija proizvoda je bila dopolnjena s sortami vinske trte, ki so dovoljene za novi vrsti vina, in sicer za kakovostno peneče vino in biser vino, pri čemer imajo nekatere od teh sort, kot na primer cadarcă in mustoasă de măderat, uveljavljeno tradicijo proizvodnje na območju Miniș, zlasti znotraj območja Șiria-Mâsca, druge sorte, kot na primer tămâioasă românească ali pinot gris, pa pri proizvodnji v obliki kakovostnih penečih vin dajejo dobro strukturirane, sadno sveže arome.

Posledično sta bila spremenjena poglavje IV specifikacije proizvoda in oddelek 1.4 enotnega dokumenta.

Od belih sort vinske trte se od leta 1974 za proizvodnjo penečih vin uporablja zlasti sorta mustoasa de măderat; takrat je bil celoten pridelek grozdja iz vinorodne regije Miniș-Măderat odpeljan v okrožje Sălaj, kjer so v kraju Șimleu Silvaniei proizvajali slavno silvansko peneče vino. Ta sorta zaradi sredozemskega podnebja na geografskem območju dobro ohranja svežino in sadnost pri proizvodnji kakovostnega penečega vina z ZOP.

3.4. Predstavitev analitskih lastnosti novih vrst vina – kakovostno peneče vino in biser vino

Vključitev kakovostnega penečega vina in biser vina pomeni, da je treba pri dopolnitvi specifikacije vključiti analitske lastnosti, značilne za dodane vrste vina.

Posledično sta bila spremenjena poglavje XI(a) specifikacije proizvoda in oddelek 1.4 enotnega dokumenta.

Novi kategoriji morata izražati opis analitskih parametrov, določenih zanju.

3.5. Predstavitev organoleptičnih lastnosti novih vrst vina – kakovostno peneče vino in biser vino

Vključitev kakovostnega penečega vina in biser vina v ZOP „Miniș“ pomeni, da je treba navesti organoleptične lastnosti teh vrst vina, in sicer njihov videz, aromo in okus, da se ti kategoriji podrobno opišeta v specifikaciji proizvoda.

Posledično sta bila spremenjena poglavje XI(b) specifikacije proizvoda in oddelek 1.4 enotnega dokumenta.

3.6. Sprememba donosa vina zaradi upoštevanja njegovega povečanja

Proizvodnja vina je povečana, vendar do največ 15 000 kg/ha grozdja in največ 112,5 hl/ha vina.

Posledično so bili spremenjeni poglavji V in VI specifikacije proizvoda ter oddelek 1.5.2 enotnega dokumenta.

Med letoma 2007 in 2017 so bile obsežne površine na razmejenem območju ZOP „Miniș“ ponovno zasajene z romunskimi sortami vinske trte, med katerimi so bile tako tradicionalne sorte kot njihovi kloni. V ugodnih sredozemskih pedoklimatskih razmerah na območju se je pri novih vinogradih, pri katerih se je proizvodnja začela leta 2011, povečal donos pridelka pri belih in rdečih sortah, spremljanje trgatve pa je pokazalo, da je treba spremeniti podatke za proizvodnjo vina, vendar ta rast ni vplivala na kakovost in lastnosti vina, proizvedenega s to označbo.

3.7. Navedba posebnih tehnologij za proizvodnjo kakovostih penečih vin in biser vin

Zaradi uvedbe dveh vrst vina – kakovostnega penečega vina in biser vina – je bilo treba specifikacijo proizvoda dopolniti s predstavitvijo posebnih tehnologij za proizvodnjo kakovostnih penečih vin in biser vin, vključno z opisom proizvodnih metod, ki se uporabljajo za ZOP „Miniș“.

Poglavje X specifikacije proizvoda je bilo spremenjeno, enotni dokument pa ne.

3.8. Navedba povezave z geografskim območjem za novi vrsti vina – kakovostno peneče vino in biser vino

Opis povezave z geografskim območjem je bil dopolnjen zaradi zagotovitve boljšega opisa vseh vrst vina ob vključitvi novih vrst vina v specifikacijo proizvoda, in sicer kakovostnega penečega vina in biser vina, da se zagotovi podroben opis vsake kategorije, ki se proizvaja.

Spremenjena sta bila poglavje II specifikacije proizvoda in oddelek 1.8 enotnega dokumenta.

Lega vinogradov na gričih ne zagotavlja le odlične izpostavljenosti, temveč omogoči osončenost vinske trte, zaradi česar se v grozdju, namenjenemu mirnim belim vinom, kopičijo sladkorji in polifenoli, v grozdju, namenjenemu mirnim rdečim vinom, pa antocianini.

Doline, v katerih se jutranja rosa poleti ohrani do poldneva, omogočajo ohranitev ustrezne ravni kislin v grozdju belih sort, namenjenemu proizvodnji osnovnega vina, ki se uporablja pri kakovostnih penečih in biser vinih.

Vinograde, ki se razprostirajo ob vznožju pobočij vzdolž celotnega gričevja ob strmih prehodnih obronkih gorovja Zarand, pogosto prekriva megla, ne glede na letni čas, suhe jeseni pa so ugodne za počasno kopičenje sladkorjev v grozdju, kar je bistveni pogoj za proizvodnjo penečih vin. V vinorodni regiji Miniș-Măderat sonce povprečno sije 1 955 ur letno, najkrajši čas za vinsko trto pa je 1 300 ur, kar pomeni, da ima razmejeno območje ZOP „Miniș“ izvrstno osvetljenost.

3.9. Vključitev neobveznih navedb, ki se nanašajo na posebno tehnologijo za proizvodnjo kakovostnega penečega vina, na oznako

Določbe o stekleničenju in označevanju kakovostnega penečega vina so bile dopolnjene zaradi vključitve navedbe količin, do katerih je lahko stekleničeno, in navedbe letnika trgatve v primeru let, ko je pridelek zlasti ugoden za pridelek osnovnega vina za proizvodnjo penečega vina. Poleg tega je bila specifikacija proizvoda dopolnjena zaradi vključitve navedb posebnih proizvodnih metod za kakovostna peneča vina, pri katerih se upoštevajo dejanske tehnologije, ki se uporabljajo za njihovo proizvodnjo. Letnik trgatve se lahko doda na oznako, če se osnovno vino, ki se uporablja za pridobitev kakovostnega penečega vina, v celoti proizvaja iz konkretnega pridelka posameznega leta.

Posledično sta bila spremenjena poglavje XII specifikacije proizvoda in oddelek 1.9 enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

MINIȘ

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

5. Kakovostno peneče vino

8. Biser vino

4. Opis vina

Analitske in organoleptične lastnosti – mirna bela vina in vina rosé

Mirna bela vina so svetla, z barvnimi odtenki, ki segajo od slamnato rumene do bledo ali zelenkasto rumene, polnega telesa, njihove arome pa so značilne za sorto; imajo srednji delež alkohola, zmerno do visoko vsebnost kislin in dolg pookus, saden okus z močnim vtisom mešanice primarnih okusov (eksotično sadje: liči, grenivka, mango ali karambola, cvetni listi vrtnice, cvetje vinske trte, sveže pokošena trava, med).

Mirna vina rosé imajo intenzivno barvo, ki je značilna za območje ter po kateri jih je mogoče z lahkoto umestiti na območje Miniș in povezati z njim. So malinasto ali jagodno rožnate barve, sijoča, z okusom po rdečih gozdnih sadežih: robidah, malinah in divjih jagodah ter dolgim pookusom, ki je značilen za najboljša od teh vin.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 15,00 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11,00 Najnižja vsebnost skupnih kislin 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 200

Analitske in organoleptične lastnosti – rdeča vina

Mirna rdeča vina so intenzivne barve, s svetlo do temno rdečimi odtenki, svetla, bogata s tanini in antocianini, polnega telesa in z visoko vsebnostjo kislin, zaradi česar je potrebno dolgo zorenje tako v sodu kot v steklenici.

Imajo kompleksne, izvirne okuse, z notami zrelih gozdnih sadežev, kot so ribez, brusnice, robide in borovnice. S staranjem se razvije diskreten okus po vanilji, kavi ali tobaku.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 15,00 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11,00 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 150

Analitske in organoleptične lastnosti – kakovostna peneča vina

Kakovostna peneča vina se odlikujejo po svoji subtilnosti, svežini, naravnosti, poleg tega pa imajo vrelne arome in pridih medu, poletnih cvetic in rahlo posušenega sena ter note avtolize, ki spominjajo na topel kruh s hrustljavo skorjo izrazitega okusa.

Lastnosti:

— videz: bister, prozoren, rumen do citronasto rumen pri kakovostnih penečih belih vinih in lososovo rožnat do bolj ali manj intenzivno oranžen pri kakovostnih penečih vinih rosé;

— vonj: svež, od nežnega do izrazitega, s sadnimi (eksotično sadje, suha jabolka) ali cvetličnimi notami (bezeg, vrtnica);

— okus: prijetno kisel, s srednjo do visoko vsebnostjo kislin; nizka vsebnost taninov pri kakovostnih penečih vinih rosé in skoraj brez taninov pri kakovostnih penečih belih vinih; vitkega, lahkega cvetličnega telesa: beli cvetovi citronele, bele lilije ali bela vrtnica, saden okus: poletno jabolko, zoreče sladke hruške, beli ribez, bele breskve, rastlinski okus: zmečkan list limone, bezeg, akacijev cvet ali začimben okus: koper, rabarbara, bazilika, glede na posebne arome sorte, uporabljene pri proizvodnji.

Nadpritisk kakovostnega penečega vina je najmanj 3,5 bara pri 20 °C.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 15,00 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11,00 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 10,5 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 150

Analitske in organoleptične lastnosti – biser vino

Lastnosti:

— videz: bister, prozoren, rumeno-zelen, svetel pri belem vinu in lososovo rožnat do živahno malinasto rožnat pri biser vinu rosé, z rahlim penjenjem;

— vonj: svež, primarne arome, ki izvirajo iz izbranih sort (belo cvetje, belo koščičasto sadje, poletna jabolka ali hruške), morajo biti prisotne in usklajene s sekundarnimi aromami, nastalimi s procesom vrenja (kvas, piškoti, sveže testo);

— okus: kisel, peneč, z majhnimi in obstojnimi mehurčki, z bogatim okusom po primarnih cvetličnih aromah (belo cvetje: bezeg, akacija, vrtnica), saden (zeleno jabolko, bela breskev, grenivka, mango, liči), dobro uravnotežen in z nadpovprečnim ali izrazitim pookusom.

Nadpritisk biser vina je med 1 in 2,5 bara pri 20 °C.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 11,00 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 7,00 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 10,5 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 185

5. Enološki postopki

a. Posebni enološki postopki

Enološki postopki

Posebni enološki postopek

Uporaba hrastovih trsk

Hrastove trske se uporabljajo pri proizvodnji vina in za to, da se na vino prenesejo nekatere sestavine hrastovega lesa. Uporabljene hrastove trske morajo izvirati izključno iz vrste Quercus genus.

Velikost delcev lesa mora biti taka, da sito z 2-milimetrskimi mrežnimi očesi zadrži najmanj 95 % mase (tj. mrežna očesa 9).

Omejitve, določene za uporabo nekaterih snovi:

— ogljikov dioksid, ki se uporablja za vino z ZOP „Miniș“, ne presega 2 g/l pri vinu, obdelanem na ta način;

— citronska kislina, ki se uporablja za vino z ZOP „Miniș“, ne presega 1 g/l pri vinu, obdelanem na ta način;

— metavinska kislina, ki se uporablja za vino z ZOP „Miniș“, ne presega 100 mg/l.

b. Največji donosi

Chardonnay, cabernet franc, pinot gris, pinot noir, sauvignon, riesling de rhin, novac, traminer roz in tămâioasă românească

10 000 kilogramov grozdja na hektar

Cabernet sauvignon, merlot in furmint

11 000 kilogramov grozdja na hektar

Burgund mare, fetească regală, riesling italian, muscat ottonel, fetească neagră, mustoasă de măderat, cadarcă in syrah

15 000 kilogramov grozdja na hektar

Chardonnay, cabernet franc, novac, pinot gris, pinot noir, riesling de rhin, sauvignon in traminer roz in tămâioasă românească

75,00 hektolitrov na hektar

Cabernet sauvignon, furmint in merlot

82,50 hektolitrov na hektar

Burgund mare, cadarcă, fetească regală, fetească neagră, muscat ottonel, mustoasă de măderat, riesling italian in syrah

112,50 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Razmejeno območje za proizvodnjo vin z ZOP „Miniș“ zajema naslednje kraje v okrožju Arad:

— mesto Lipova: vas Radna;

— občina Păuliș: vasi Barațca in Păuliș;

— občina Ghioroc: vasi Miniș, Ghioroc in Cuvin;

— občina Covăsânț: vas Covăsânț;

— občina Șiria: vasi Șiria, Galșa in Mâsca;

— občina Târnova: vasi Târnova in Drauț;

— mesto Ineu: vas Mocrea;

— mesto Pâncota: vasi Pâncota in Măderat;

— občina Șilindia: vasi Șilindia, Satu Mic in Luguzău.

7. Sorte vinske trte

Burgund mare N – grosser burgunder, grossburgunder, blaufrankisch, kekfrankos, frankovka in limberger

Cabernet franc N

Cabernet sauvignon N – petit vidure in bourdeos tinto

Cadarcă N – schwarzer kadarka, rubinroter kadarka, lugojană, gâmză in fekete budai

Chardonnay B – gentil blanc, pinot blanc in chardonnay

Fetească neagră N – schwarze mädchentraube, poama fetei neagră, păsărească neagră in coada rândunicii

Fetească regală B – konigliche madchentraube, konigsast, ktralyleanka, dănăşană in galbenă de ardeal

Furmint B – furmin, şom szalai in szegszolo

Merlot N – bigney rouge

Muscat ottonel B – muscat ottonel blanc

Mustoasă de măderat B – lampau, lampor, mustafer, mustos feher in straftraube

Novac N

Pinot Gris G – affumé, grau burgunder, grauburgunder, grauer mönch, pinot cendré, pinot grigio in ruländer

Pinot noir N – blauer spätburgunder, burgund mic, burgunder roter in klävner morillon noir

Pinot noir N – spätburgunder in pinot nero

Riesling de rhin B – weisser riesling in white riesling

Riesling italian B – olasz riesling, olaszriesling in welschriesling

Sauvignon B – sauvignon verde

Syrah N – shiraz in petit syrah

Traminer roz Rs – rosetraminer, savagnin roz in gewürztraminer

Tămâioasă românească B – busuioacă de moldova in muscat blanc à petit grains

Tămâioasă românească B – rumanische weihrauchtraube in tamianka

8. Opis povezave

Podatki o geografskem območju

Obronki gorovja Zarand so poseben naravni dejavnik za zadevne sorte vinske trte, zanje pa so značilna, tako kot za regijo, skeletna tla, bogata z železom in mikroelementi.

Vinogradi so usmerjeni predvsem proti jugu, nekateri pa izjemoma proti jugozahodu in jugovzhodu. Zato se posamezni vinogradi na isti zemljepisni širini in dolžini, v katerih se gojijo iste sorte grozdja, medsebojno razlikujejo po topoklimatskih značilnostih.Mikroklima na območju ima sredozemske vplive ter dolge, tople in suhe jeseni. Ekoklimatski podatki: povprečna letna temperatura: 11,2 °C, skupna letna količina padavin: 644 mm, vsota aktivnih temperatur: 3 291 °C, vsota sončnih ur: 1 490, vsota aktivnih padavin: 365 mm. Desetletno povprečje relativne vlažnosti znaša približno 75 %.

Vinorodno območje Miniș-Măderat ima na splošno zmerno celinsko podnebje s sredozemskimi vplivi, na katero vplivajo podnebne značilnosti srednje Evrope. Nekatere ekološke lastnosti območja izvirajo iz naravnega zavetja Munții Zărandului (gorovje Zărand), jugozahodne izpostavljenosti, 15- do 35-odstotnega nagiba pobočij in posebnih značilnosti tal. Zime so na splošno mile, pomlad hitro preide v poletje, zlasti v zadnjih 10 do 15 letih. Mesečne povprečne temperature padejo pod 0 °C le januarja in februarja, in ponavadi ne pod –2 °C. V ključnem obdobju za razvoj kakovosti (od julija do septembra), tj. obdobju zorenja grozdja, povprečne mesečne temperature ostajajo na optimalni ravni nad 21 °C julija in avgusta ter 15,5 °C septembra. Splošno toplotno ravnovesje, vsota pozitivnih temperatur, ima večletno povprečje 4 125 °C. Aktivno toplotno ravnovesje ima večletno povprečje 3 667 °C. Koristno (efektivno) toplotno ravnovesje znaša 1 558 °C, pri čemer najnižje – izmerjeno leta 1979 – znaša 1 102 °C, najvišje pa je bilo ugotovljeno leta 1995, in sicer 2 485 °C. Biološka meja za vinske trte je 1 000 °C. Povprečna temperatura v rastni dobi je 17,3 °C.

V vinorodni regiji Miniș-Măderat prevladujejo te vrste tal: 40 % evtričnih regosolov, skupaj s 40 % evtričnih litosolov in 20 % rahlo erodiranimi evtričnimi tli. Tu so tudi: evtrična rjava tla, psevdoglejena tla, rjava podzolna tla in černozjom. Na območju Miniș-Ghioroc so regosoli ter litična in rjava tla. Rjavi glinavci, rjavi regosoli in koluvialna tla so redki. Te vrste tal so primerne za pridobivanje mineralov, ki jih vinska trta potrebuje v majhnih količinah, vendar dajejo grozdju poseben značaj in kakovost. Majhne količine in najrazličnejše mikroelemente s tega območja je najti v visokih vrednostih nereducirajoče suhe snovi, ki jo je redko manj kot 25 g/l.

Človeški dejavniki

Človeški dejavnik je prisoten v tradiciji izbrane trgatve in trgatve v več fazah, pri čemer se daje prednost sortam, primernim za pozno trgatev ali trgatev, ko so grozdne jagode oplemenitene. Vpliv človeškega dejavnika na proizvodnjo kakovostnih penečih vin in biser vin je viden v upravljanju parcel, na vsaki od katerih raste določena sorta.

Rez in upravljanje vinske trte vplivata na proizvodnjo grozdja za kakovostna peneča in biser vina, pri čemer se na parcelah, ki dajejo pridelek za izdelavo teh vin, uporablja rez na kordon z rezniki, saj se pri uporabi sistema rezi na guyot s šparoni ne razvijejo visoke ravni kislin.

O prisotnosti vinogradništva na območju Arad priča škof Gerard v svojem delu „Deliberatio“. Leta 1038 je ogrska kraljica Gizela ob soglasju kralja darovala osem vinogradov na hribu Macra (danes znanim kot Mocrea) in enako število vinogradnikov. Leta 1562 je desetina znašala 141 000 litrov, obdelane površine pa so presegale 700 hektarov. Kraj Miniș se na vinogradniškem zemljevidu prvič pojavi leta 1212.

Za mednarodno vinsko tekmovanje v Londonu leta 1864 so bila izbrana vina iz 11 krajev. Izbrana vina so bila večinoma iz Minișa in Măderata, pri čemer so nekatera izvirala iz leta 1785. Na svetovni razstavi na Dunaju leta 1873 je več vzorcev vina prejelo častne medalje. Naslednje leto je aromatično vino iz Păulișa prejelo prvo nagrado v Londonu.

Sorta cadarcă je bila prvič pripravljena leta 1744, najprej v Minișu ter nato v Ghiorocu, Păulișu in Cuvinu.

Muzej trte in vina znotraj Središča za raziskave in razvoj v Minișu v občini Ghioroc v okrožju Arad je del muzejskega kompleksa v Aradu. Muzej je bil ustanovljen leta 1988. V njem si lahko obiskovalci ogledajo orodje, opremo, dokumente in fotografije, povezane z zgodovino vinogradništva v vinorodni regiji Miniș-Măderat.

Podatki o proizvodu

Mirna bela vina in vina rosé, proizvedena na tem območju, so zelo ekstraktivna, povprečna vsebnost sladkorja pri vseh sortah presega 25 g/l, vsebnost kislin pa je višja kot v drugih romunskih vinorodnih regijah; imajo sadne arome po grenivki in mangu.

Mirna rdeča vina so intenzivne barve zaradi karbonatnih tal, bogatih z železom, na katerih gojijo vinograde, ter so bogata s tanini in antocianini, imajo arome po malinah, divjih jagodah in robidah, so polnega telesa in imajo visoko vsebnost kislin, kar zahteva dolgo zorenje tako v sodu kot v steklenici. Največ kislin imajo rdeča vina, ki so pridobljena iz sort cadarcă in burgund mare. Kljub temu je vsebnost skupnih kislin uravnotežena in pride v ospredje med jabolčno-mlečnokislinskim vrenjem. Mirno rdeče vino je izredno redko pripravljeno na uživanje brez vsaj 6-mesečnega zorenja v hrastovem sodu, obdobje, potrebno za zorenje in staranje pa je daljše kot v drugih vinorodnih regijah.

Kakovostna peneča vina (sadna aroma po poletnem jabolku, zreli hruški, beli breskvi, bezgu) in biser vina (aroma po poletni hruški, zelenem jabolku, grenivki, vrtnici) imajo vsebnost kislin, ki jim daje svežino in možnost staranja.

Mlada vina imajo veliko svežino, cvetlične, sadne in mineralne note ter note citrusov ter izdatno in obstojno penjenje; zrela vina ponujajo zaokrožene arome, kot je rumeno sadje, in začimbe.

Vzročna medsebojna povezava

Vrednost indeksa vode, vetra in toplote (ki ima razpon med 4 600 in 5 100) v podnebnem potencialu za vinogradništvo vinorodne regije, v kateri leži razmejeno območje kontrolirane označbe porekla „Miniș“, znaša 4 666. To pomeni, da je regija primerna zlasti za proizvodnjo rdečih in belih mirnih vin.

Lokacija vinogradov na gričih ne omogoča le odlične izpostavljenosti, ampak tudi osončenost vinske trte, zaradi česar se v grozdju za proizvodnjo mirnega rdečega vina kopičijo sladkorji in antocianini. Količina antocianinskih pigmentov v sorti cadarcă je za 60 % večja na pobočju kot ob vznožju pobočja.

Mirna rdeča vina iz grozdja, gojenega na skeletnih tleh, ki so bogata z železom, imajo svetlo rdečo barvo z globokimi rubinastimi odtenki ter so zelo bogata in izrazita. Obstajajo tudi razlike v vsebnosti skupnih kislin, ki je nižja na pobočju zaradi manjšega deleža jabolčne kisline v grozdju.

Naravni dejavniki, ki so značilni za vinograde v Păulișu, Covăsânțu, Ghiorocu in Cuvinundeju in zaznamujejo številne rdeče sorte vinske trte, dajejo pridobljenim vinom intenzivno barvo, mehkobo, note rdečih gozdnih sadežev ali akacijevega cveta. Vinogradniki proizvajajo vina iz avtohtonih sort, kot sta fetească neagră ali cadarcă, ali sort, kot so pinot noir, merlot, cabernet sauvignon in cabernet franc, z uporabo tradicionalnih tehnologij proizvodnje vina in koncepta minimalnega poseganja, brez izbranih kvasovk, vendar z nadzorovanjem temperature, zorenjem v velikih in nato majhnih sodih, ki se večinoma uporabijo drugič ali tretjič.

Kakovostna peneča vina na ta način ohranijo moč značilnih arom in vsebnost kislin kljub postopku sekundarnega vrenja in se obogatijo s sekundarnimi aromami (pecivo, pečen kruh ali kvas).

Ker je vsebnost kislin višja kot pri drugih romunskih vinogradih, imajo bela mirna vina dobro obstojnost ter nekatera so celo primerna za zorenje in staranje (furmint, chardonnay, mustoasă de măderat).

Južni in vzhodni del vinorodne regije, ki ima posebno vrsto apnenčastih tal, daje rdečim vinom, predvsem številnim mirnim rdečim vinom (npr. cadarcă, burgund mare), intenzivno barvo ter bogastvo taninov in antocianinov, zaradi česar je povprečno obdobje staranja vsaj 6 mesecev v sodu in nato še v steklenici.

Pri proizvodnji belih vin se uporabljajo sodobne tehnologije in nadzorovanje temperature, da se ohranita svežina in sadnost vin. Chardonnay zori v hrastovih sodih na drožeh z mesečnim mešanjem (bâtonnage), furmint pa zori v majhnih sodih.

To vinogradniško podnebje s sredozemskimi vplivi ustvarja aromatične tone mirnih vin, pridobljenih iz belih sort vinske trte, jih obogati s flavonoidi in terpeni ter poveča kopičenje sladkorjev. Koncentracija sladkorja je na pobočju in planoti ali terasi za 11 % oziroma 8 % večja kot v nižini.

Podnebje na območju daje grozdju in moštu idealno naravno vsebnost kislin za proizvodnjo penečih in biser vin. Doline, ki poleti ohranijo jutranjo roso do poldneva, omogočajo ohranitev ustrezne ravni kislin za kakovostna peneča vina in biser vina. Parcele, izbrane za proizvodnjo grozdja, ki bo uporabljeno za kakovostna peneča vina in biser vina, so tiste, na katerih so bili v zadnjih letih zasajeni kloni z naslednjimi lastnostmi: visoka vsebnost kislin (prek 6 g/l vinske kisline) in znatno večji donosi (v primerjavi z vinogradi pred preusmeritvijo/prestrukturiranjem), z nižjo vsebnostjo antocianinov in taninov v primerjavi s tradicionalnimi sortami, iz katerih so bili ti kloni izbrani.

Vinogradniki so na ravni parcel vzpostavili delitev sort zaradi ustreznega upravljanja trgatve, ko je dosežena zrelost, ki jo enologi zahtevajo za proizvodnjo, ter zaradi vrste rezi in upravljanja vinske trte, ki pozitivno vpliva na proizvodnjo kakovostnih penečih in biser vin; vrsta rezi je bila posodobljena s prehodom z rezi na kordon z rezniki ali rezi na enojni ali dvojni guyot na rez na guyot poussard, ki ima večjo količino zrelega šparona, ki dovaja hranilne snovi, potrebne za rast rodnih mladik. Z rezjo na guyot poussard, ki se uporablja v novih vinogradih, se prepreči odstranitev zrelega šparona, saj se trta stalno poživlja z letno rezjo in zelenimi deli (upogibanje mladik stran od stebla, odstranjevanje nezrelih ali jalovih mladik in vršičkov).

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Tržni pogoji za kakovostna peneča vina

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Letnik trgatve se lahko pri označevanju kakovostnih penečih vin uporabi le, če pridelek osnovnega vina za proizvodnjo zelo kakovostnega penečega vina z ZOP „Miniș“ v celoti izvira iz grozdja, potrganega v zadevnem letu na razmejenem območju ZOP „Miniș“ in če je to leto s posebno izvrstnim pridelkom, ki omogoča izredna vina.

ZOP „Miniș“ je lahko po želji proizvajalcev dodana ena od naslednjih označb posameznega vinograda: BARAŢCA, PĂULIŞ, DEALU DAICONI, DEALU CURŢII, DEALU LUNG, DEALU SOARELUI, MINIŞ, GHIOROC, CUVIN, FAŢA CRUCII, COVĂSÂNŢ, ŞIRIA, GALŞA, DEALUL CIREŞILOR, DEALUL ZĂNOAGA, DEALUL DOMNESC, MÂSCA, MĂDERAT, PÂNCOTA, DEALUL BOCRITA, ŞILINDIA.

Tržni pogoji za kakovostna peneča vina

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Izraz „vrenje v steklenici“ se lahko uporabi le, če:

— vino postane peneče ob drugem alkoholnem vrenju v steklenici;

— dolžina proizvodnega postopka, vključno s staranjem v proizvodnih obratih od začetka vrenja za predelavo cuvéeja v kakovostno peneče vino, ni krajša od devet mesecev;

— postopek vrenja za predelavo cuvéeja v kakovostno peneče vino in čas, ko cuvée ni ločen od droži, trajata najmanj 90 dni.

Tržni pogoji za kakovostna peneča vina

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Izrazi „vrenje v steklenici s tradicionalno metodo“, „tradicionalna metoda“, „klasična metoda“ ali „klasično-tradicionalna metoda“ se lahko uporabijo le, če je proizvod:

— postal peneč ob drugem alkoholnem vrenju v steklenici;

— ostal v stiku z drožmi brez prekinitve najmanj devet mesecev v istem obratu od časa priprave cuvéeja;

— bil ločen od droži z degoržiranjem.

Izraza „vrenje v kotlu“ ali „vrenje v vsebniku/avtoklavu“ se lahko uporabita, če je pri proizvodu:

— potekalo sekundarno vrenje v kotlu „acrotofor“/avtoklavu/kotlu za vrenje/cisterni za vrenje/kovinskem vsebniku, odpornem na tlak, in je bil nato pretočen v druge vsebnike s filtracijo, čemur je sledilo stekleničenje (metoda s prekinitvijo ali metoda marinotti/charmat);

— potekal postopek vrenja v sistemu več povezanih, vendar hermetično zaprtih vsebnikov. Osnovno vino za pridelavo kakovostnega penečega vina, biološko deoksigenirano in dobro premešano s tiražnim likerjem in drožmi kvasovk, se stalno dodaja v sistem (stalen tok ali metoda Asti).

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_doc_minis_modif_cf_notif_908_11.05.2020_la_cererea_nr._1391_21.06.2017_no_track_changes.pdf

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.