[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 19.1.2011

COM(2011) 8 konč.

2011/0006 (COD)

Predlog

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Direktive 2003/71/ES in Direktive 2009/138/ES glede pristojnosti Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropskega organa za vrednostne papirje in trge

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Ozadje predloga

Izkušnje s finančno krizo so razkrile pomembne pomanjkljivosti pri finančnem nadzoru. Predsednik Barroso je zato pozval skupino strokovnjakov na visoki ravni, ki ji je predsedoval Jacques de Larosière, naj pripravi predloge za okrepitev evropske nadzorne ureditve. Skupina je priporočilo predložila 25. februarja 2009. Komisija je na podlagi njenih priporočil v sporočilu za spomladansko zasedanje Evropskega sveta marca 2009 opredelila predloge za novo evropsko strukturo finančnega nadzora. Komisija je svoje zamisli podrobneje predstavila v sporočilu iz maja 2009, v katerem je predlagala:

- vzpostavitev evropskega sistema finančnih nadzornih organov (ESFS), sestavljenega iz mreže nacionalnih finančnih nadzornih organov, ki delujejo v povezavi z novimi evropskimi nadzornimi organi, ustanovljenimi s preoblikovanjem obstoječih evropskih nadzornih odborov[1] v Evropski bančni organ (organ EBA), Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (organ EIOPA) in Evropski organ za vrednostne papirje in trge (organ ESMA), s čimer se združujejo prednosti vseobsegajočega evropskega okvira za finančni nadzor s strokovnim znanjem lokalnih organov za mikrobonitetni nadzor, ki so najbližje institucijam, delujočim na ozemlju pod njihovo pristojnostjo, ter

- ustanovitev Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB) za spremljanje in ocenjevanje morebitnih groženj finančni stabilnosti, ki jih povzroča makroekonomski razvoj in razvoj v celotnem finančnem sistemu. V ta namen bi odbor ESRB zagotavljal zgodnje opozarjanje o tveganjih, ki jih je mogoče zaznati na ravni celotnega sistema, in po potrebi izdajal priporočila o ukrepih za obvladovanje teh tveganj.

Poleg tega je bilo v sporočilu ugotovljeno, da so za učinkovito delovanje sistema ESFS in zlasti za zagotovitev ustreznega obsega splošnejših pooblastil, določenih v posameznih uredbah o ustanovitvi organov, potrebne spremembe zakonodaje o finančnih storitvah, s čimer bi se zagotovil bolj usklajen sklop finančnih pravil prek možnosti priprave osnutkov tehničnih standardov in po potrebi spodbujanja izmenjave mikrobonitetnih informacij.

2. Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Pri pripravi teh predlogov sta potekali dve odprti posvetovanji. Prvič, Komisija je na podlagi poročila skupine na visoki ravni, ki ji je predsedoval Jacques de Larosière, in objave sporočila Komisije z dne 4. marca 2009 organizirala posvetovanje, ki je potekalo od 10. marca do 10. aprila 2009 in prispevalo k pripravi sporočila o finančnem nadzoru v Evropi, objavljenega 27. maja 2009. Povzetek prejetih javnih prispevkov je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2009/fin_supervision/summary_en.pdf

Drugič, Komisija je med 27. majem in 15. julijem 2009 organizirala še eno posvetovanje, pri čemer je vse zainteresirane strani pozvala k predložitvi pripomb o podrobnejših reformah, predstavljenih v sporočilu o finančnem nadzoru v Evropi z dne 27. maja 2009. Prejeti odgovori so bili večinoma naklonjeni predlaganim reformam, pri čemer so se pripombe nanašale na podrobne vidike predlaganega odbora ESRB in sistema ESFS. Povzetek prejetih javnih prispevkov je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2009/fin_supervision_may/replies_summary_en.pdf

Poleg tega je bil 23. septembra 2009 objavljen delovni dokument služb Komisije, v katerem so bila predstavljena področja, na katerih so morda potrebne spremembe sektorske zakonodaje. Delovni dokument je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/internal_market/finances/docs/committees/supervision/20090923/sec2009_1233_en.pdf

3. OCENA UčINKA

Majskemu sporočilu Komisije o finančnem nadzoru v Evropi je bila priložena ocena učinka, v kateri so analizirane glavne politične možnosti za ustanovitev sistema ESFS in odbora ESRB. Zakonodajnim predlogom je bila priložena druga ocena učinka, ki podrobneje obravnava te možnosti. V drugi oceni učinka so bile analizirane možnosti, da se z ustreznimi pooblastili organov doseže enoten sklop usklajenih pravil, in je bilo ugotovljeno, da bi bila ta zmožnost upravičeno omejena na tista področja, ki bodo določena v prihodnji sektorski zakonodaji, pri čemer so bila takšna potencialna področja tudi opredeljena. Poleg tega morajo organi pri pripravi osnutkov tehničnih standardov ustrezno analizirati morebitne s tem povezane stroške in koristi ter se posvetovati z zainteresiranimi stranmi, preden jih predložijo Komisiji.

Poročilo o drugi oceni učinka je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/internal_market/finances/committees/index_en.htm#package

4. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

Ker je treba spremembe uvesti v obstoječe direktive, da se zagotovi priprava enotnega pravilnika, je direktiva o spremembi najprimernejši instrument. Ta direktiva o spremembi mora imeti enako pravno podlago kot direktive, ki jih spreminja.

5. Proračunske posledice

Predlog ne vpliva na proračun EU.

6. Podrobna obrazložitev predloga

Komisija je 23. septembra 2009 sprejela predloge uredb o ustanovitvi organov EBA, EIOPA, in ESMA[2]. V tem pogledu Komisija opozarja na svoje izjave v zvezi s členoma 290 in 291 PDEU, ki jih je dala ob sprejetju uredb o ustanovitvi evropskih nadzornih organov. V skladu s temi izjavami Komisija v zvezi s postopkom sprejetja regulativnih standardov poudarja specifičnost sektorja finančnih storitev, kakor izhaja iz strukture Lamfalussy in kakor je izrecno priznana v izjavi št. 39 o členu 290 PDEU. Vendar Komisija močno dvomi, da so omejitve glede njene vloge pri sprejemanju delegiranih aktov in izvedbenih ukrepov v skladu s členoma 290 in 291 PDEU.

Za učinkovito delovanje sistema ESFS so poleg navedenih uredb potrebne spremembe sektorske zakonodaje. Področja, na katerih se predlagajo spremembe, na splošno spadajo v naslednje kategorije:

- opredelitev ustreznega področja uporabe tehničnih standardov kot dodatnega orodja za konvergenco nadzora in pripravo enotnega pravilnika,

- ustrezno vključitev možnosti organov, da rešujejo spore na uravnotežen način, v tista področja, na katerih postopki skupnega odločanja že obstajajo v sektorski zakonodaji,

- splošne spremembe , ki so skupne večini sektorske zakonodaje in potrebne za delovanje direktiv v okviru novih organov, na primer preimenovanje odborov tretje stopnje v nove organe in zagotovitev ustreznih kanalov za izmenjavo informacij ter

- dodatne spremembe Direktive Solventnost II.

Ta direktiva o spremembi se predlaga za spremembo naslednje zakonodaje:

- Direktive 2003/71/ES: Direktive o prospektu,

- Direktive 2009/138/ES: Direktive o Solventnosti II.

Kategorije sprememb so podrobno obrazložene v obrazložitvenem memorandumu k predlogu Komisije COM(2009) 576 konč. z dne 26. septembra 2009.

6.1 Nadaljnje spremembe Direktive Solventnost II

Prilagoditev obstoječih pooblastil druge stopnje Lizbonski pogodbi

Direktivo Solventnost II je treba zaradi nedavnega začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe prilagoditi, tako da bo upoštevana nova pogodba. Obstoječa pooblastila druge stopnje, ki se štejejo za delegirane akte v skladu s členom 290 PDEU, je treba preoblikovati v pooblastila za delegirane akte. Predvideti je treba ustrezne nadzorne postopke.

Prehodne zahteve

Iz številnih razlogov je treba je določiti podroben opis prehodnih zahtev. Potreben je gladek prehod na nov režim, treba se je izogniti pretresom na trgu in omogočiti, da se upoštevajo vplivi vrste zavarovalniških proizvodov. Prav tako je treba omogočiti, da se ustrezno upoštevajo pomembne in dragocene panožne informacije, ki se pridobijo iz količinske študije učinka (QIS5). Zato je treba omogočiti prehodne zahteve glede vrednotenja, upravljanja, nadzornega poročanja in javnega razkritja, določitve in razvrstitve lastnih sredstev, standardne formule za izračun zahtevanega solventnostnega kapitala in izbire metod ter predpostavk za izračun zavarovalno-tehničnih rezervacij, vključno z določitvijo ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere. Treba je tudi omogočiti, da pooblastila druge stopnje določijo prehodne ureditve v zvezi z obravnavanjem režimov tretjih držav, s čimer bi se lahko upoštevalo, da nekatere tretje države morda potrebujejo več časa za prilagoditev in izvajanje režima solventnosti, ki bi popolnoma ustrezal merilom za priznanje enakovrednosti. Obstajala naj bi možnost, da se nebistveni elementi prehodnih zahtev iz Direktive 2009/138/ES, kot so spremenjene s to direktivo, podrobneje določijo v delegiranih aktih. Medtem ko morajo biti najdaljša obdobja za prehodne zahteve določena v Direktivi 2009/138/ES, je lahko dejansko obdobje, izbrano v katerem koli delegiranem aktu, krajše in mora biti sorazmerno s posebno osnovo, na podlagi katere se je izkazalo, da je nujno za lažjo uporabo novega režima. Prehodne zahteve morajo biti po učinkih najmanj enakovredne obstoječemu okviru, ki ga zagotavljajo direktive o zavarovanju in pozavarovanju, in ne bi smele povzročiti ugodnejše obravnave zavarovalnic in pozavarovalnic ali slabše zaščite imetnikov polic, kot obstajajo zdaj. Prehodne zahteve bi morale spodbujati zavarovalnice, da se čimprej uskladijo z določenimi zahtevami novega režima.

Spremembe pooblastil druge stopnje

Da bi se v postopkih za nadzorne odobritve, ki so že določeni s Solventnostjo II, omogočila večja konvergenca parametrov podjetja, politik spreminjanja modela, namenskih družb in določanja ter odstranjevanja kapitalskih pribitkov, je treba Komisijo pooblastiti za sprejetje ukrepov z delegiranimi akti, ki podrobno opredeljujejo postopke na teh področjih.

Zagotoviti je treba tudi medsektorsko skladnost, s čimer bi se omogočilo, da bi ukrepi druge stopnje na področju preoblikovanih posojil poleg določanja zahtev določali tudi posledice njihovega neupoštevanja.

Vključitev evropske zadruge (SCE) na seznam dovoljenih oblik zavarovalnic in pozavarovalnic

Da bi se evropskim zadrugam omogočilo zagotavljanje zavarovalnih in pozavarovalnih storitev, je treba razširiti seznam dovoljenih pravnih oblik zavarovalnic in pozavarovalnic, tako da bo vključeval evropsko zadrugo (SCE), kakor je opredeljena v Uredbi Sveta (ES) št. 1435/2003[3].

Znesek absolutnega praga zahtevanega minimalnega kapitala v evrih

Potrebna je sprememba, ki bo upoštevala spremembo zneska praga zahtevanega minimalnega kapitala v evrih za lastne pozavarovalnice. To je potrebno zaradi prilagoditve obstoječih pragov zahtevanega kapitala za tovrstna podjetja inflaciji[4].

Podaljšanje roka začetka izvajanja za dva meseca

Za boljšo uskladitev začetka novih obveznosti glede poročanja, izračunavanja in drugih obveznosti po režimu Solventnosti II z datumom (31. december), ki za večino zavarovalnic pomeni konec finančnega leta, so potrebne spremembe, ki ustrezne roke za prenos, razveljavitev in uporabo podaljšujejo za dva meseca.

Predlog

2011/0006 (COD)

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Direktive 2003/71/ES in Direktive 2009/138/ES glede pristojnosti Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropskega organa za vrednostne papirje in trge

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 50, 53, 62 in 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[5],

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[6],

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke[7],

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Komisija je 23. septembra 2009 sprejela predloge treh uredb o vzpostavitvi evropskega sistema finančnih nadzornih organov, vključno z vzpostavitvijo treh evropskih nadzornih organov (ESA).

(2) Za učinkovito delovanje evropskega sistema finančnih nadzornih organov (ESFS) so potrebne spremembe zakonodaje Unije na področju delovanja teh treh organov. Te spremembe se nanašajo na opredelitev obsega nekaterih pooblastil organov ESA, vključitev nekaterih pooblastil v obstoječe postopke, ki jih določa zadevna zakonodaja Unije, ter spremembe za zagotovitev nemotenega in učinkovitega delovanja organov ESA v okviru ESFS.

(3) Ustanovitev treh organov ESA je treba podpreti s pripravo enotnega pravilnika, ki bi zagotovil dosledno usklajenost in enotno uporabo in s tem prispeval k učinkovitejšemu delovanju notranjega trga. Uredbe o vzpostavitvi sistema ESFS določajo, da lahko organi ESA pripravijo osnutke tehničnih standardov na področjih, ki so natančno določena v zadevni zakonodaji, in jih predložijo Komisiji, ki jih sprejme v obliki uredb ali sklepov v skladu s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) z delegiranimi ali izvedbenimi akti. Ker je Direktiva …/… [Omnibus I] določila prvi sklop takih področij, mora ta direktiva določiti naslednji sklop področij, zlasti za Direktivo 2003/71/ES in Direktivo 2009/138/ES, brez poseganja v dodajanje nadaljnjih področij v prihodnje.

(4) Zadevna zakonodaja mora določiti tista področja, na katerih imajo organi ESA pooblastila za pripravo osnutkov tehničnih standardov, in kako naj se taki standardi sprejemajo. Ustrezna zakonodaja mora določiti elemente, pogoje in specifikacije, kot je podrobno določeno v členu 290 PDEU za primer delegiranih aktov.

(5) Določitev področij za tehnične standarde mora vzpostaviti ustrezno ravnotežje med oblikovanjem enotnega sklopa usklajenih pravil in izogibanjem nepotrebnemu zapletanju ureditve in uveljavitve. Izbrana morajo biti samo tista področja, ki bodo s skladnimi tehničnimi pravili znatno in učinkovito prispevala k doseganju ciljev ustrezne zakonodaje in hkrati zagotovila, da bodo Evropski parlament, Svet in Komisija sprejemali politične odločitve v skladu s svojimi običajnimi postopki.

(6) Vprašanja, ki so predmet tehničnih standardov, morajo biti resnično tehnična, pri čemer njihova priprava zahteva strokovno znanje in izkušnje nadzornih strokovnjakov. Tehnični standardi, sprejeti kot delegirani akti, morajo podrobneje pripraviti, opredeliti in določiti pogoje za dosledno usklajenost pravil, vključenih v temeljne akte, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet, tako da dopolnjujejo ali spreminjajo nebistvene elemente zakonodajnih aktov. Po drugi strani pa morajo tehnični standardi, sprejeti kot izvedbeni akti, določiti pogoje za enotno uporabo pravno zavezujočih aktov Unije. Tehnični standardi ne smejo vključevati odločitev o politiki.

(7) Pri regulativnih tehničnih standardih je primerno, da se uvede postopek iz členov od 10 do 14 uredb (EU) št. …/2010 [EBA], št. …/2010 [ESMA] in št. …/2010 [EIOPA]. Izvedbeni tehnični standardi morajo biti sprejeti v skladu s postopkom iz člena 15 uredb (EU) št. …/2010 [EBA], št. …/2010 [ESMA] in št. …/2010 [EIOPA]. Evropski svet je potrdil pristop „Lamfalussy“ na štirih ravneh, da bo regulativni postopek za finančno zakonodajo Unije učinkovitejši in preglednejši. Komisija ima na številnih področjih pooblastilo za sprejemanje ukrepov druge stopnje in v veljavi je že veliko uredb in direktiv Komisije druge stopnje. V primerih, ko so tehnični standardi namenjeni podrobnejši pripravi, opredelitvi in določitvi pogojev uporabe takih ukrepov druge stopnje, se lahko sprejmejo šele potem, ko so sprejeti ustrezni ukrepi druge stopnje in morajo upoštevati vsebino teh ukrepov druge stopnje.

(8) Zavezujoči tehnični standardi prispevajo k enotnim pravilom zakonodaje o finančnih storitvah, kot je Evropski svet potrdil v svojih sklepnih ugotovitvah junija 2009. Če nekatere zahteve v zakonodajnih aktih Unije niso v celoti usklajene, zavezujoči tehnični standardi za razvoj, podrobno opredelitev ali določitev pogojev za uporabo teh zahtev v skladu s previdnostnim načelom o nadzoru ne smejo preprečiti državam članicam, da zahtevajo dodatne informacije ali predpišejo strožje zahteve. Tehnični standardi morajo zato dovoljevati državam članicam, da to storijo na posebnih področjih, kjer navedeni zakonodajni akti predvidevajo takšno pristojnost.

(9) Kot je določeno v uredbah o vzpostavitvi sistema ESFS, morajo organi ESA pred predložitvijo tehničnih standardov Komisiji po potrebi organizirati odprta javna posvetovanja o njih ter analizirati morebitne s tem povezane stroške in koristi.

(10) Obstajati mora tudi možnost, da tehnični standardi določijo prehodne ukrepe z ustreznimi roki, če bi bili stroški takojšnje izvedbe pretirani glede na koristi.

(11) Uredbe o vzpostavitvi sistema ESFS določajo mehanizem reševanja sporov med pristojnimi nacionalnimi organi. Kadar se pristojni organ ne strinja s postopkom ali vsebino ukrepanja ali neukrepanja drugega pristojnega organa na področjih, navedenih v pravnih aktih Unije v skladu z uredbami (EU) št. …/2010 [EBA], št. …/2010 [ESMA] in št. …/2010 [EIOPA], na katerih zadevna zakonodaja zahteva sodelovanje, usklajevanje ali skupno odločanje pristojnih nacionalnih organov iz več kot ene države članice, morajo biti organi ESA na zahtevo enega od zadevnih pristojnih organov sposobni pomagati tem organom pri doseganju sporazuma v roku, ki ga določijo organi ESA in upoštevati morebitne pomembne roke v zadevni zakonodaji ter nujnost in zapletenost spora. Če se tak spor ne reši, morajo biti zadevo sposobni rešiti organi ESA.

(12) Uredbe o vzpostavitvi organov ESA zahtevajo, da morajo biti primeri, ko se lahko uporabijo mehanizmi reševanja sporov med pristojnimi nacionalnimi organi, določeni v sektorski zakonodaji. Direktiva mora določiti prvi sklop takih primerov in ne sme posegati v dodajanje nadaljnjih primerov v prihodnosti. Direktiva ne sme preprečiti organom ESA, da delujejo v skladu z drugimi pooblastili ali da izpolnjujejo naloge, opredeljene v uredbah o njihovi ustanovitvi, vključno z nezavezujočo mediacijo in prispevkom k usklajeni, smotrni in učinkoviti uporabi pravnih aktov Unije. Poleg tega so na tistih področjih, na katerih je neka oblika nezavezujočega postopka mediacije že vzpostavljena v ustreznih pravnih aktih ali na katerih so določeni roki za sprejemanje skupnih odločitev enega ali več pristojnih nacionalnih organov, potrebne spremembe za zagotovitev jasnosti in čim manjšega oviranja postopka sprejemanja skupne odločitve ter za zagotovitev možnosti, da lahko spore po potrebi rešujejo organi ESA. Zavezujoči postopek za reševanje sporov je namenjen reševanju primerov, ko pristojni nadzorniki ne morejo sami rešiti postopkovnih ali vsebinskih vprašanj, ki se nanašajo na skladnost s pravnimi akti Unije.

(13) Ta direktiva mora zato določiti primere, ko bo morda treba rešiti postopkovno ali vsebinsko vprašanje skladnosti z zakonodajo Unije in nadzorniki morda ne bodo mogli rešiti vprašanja sami. V takem primeru mora imeti eden od sodelujočih nadzornikov možnost sprožiti vprašanje pri pristojnem organu ESA. Ta organ mora delovati v skladu s postopkom, ki je določen v uredbi o ustanovitvi in v tej direktivi. Imeti mora možnost, da zahteva od pristojnega zadevnega organa, naj sprejme ustrezen ukrep ali naj ne ukrepa, da uredi zadevo in zagotovi skladnost z zakonodajo Unije z zavezujočimi učinki za pristojne zadevne organe. V primerih, ko ustrezni pravni akti Unije dodeljujejo pristojnost državam članicam, odločitve, ki jih sprejmejo organi ESA, ne smejo nadomestiti uveljavljanja diskrecijske presoje pristojnih organov v skladu z zakonodajo Unije.

(14) Direktiva 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II)[8] določa skupne odločitve glede odobritve vlog za uporabo notranjega modela na ravni skupine ali hčerinskega podjetja, odobritve vlog za dovoljenje, da se za hčerinsko podjetje uporabljata člena 238 in 239 navedene direktive in določitve nadzornika skupine na drugačni podlagi od meril iz člena 247 navedene direktive. Na vseh teh področjih je treba sprejeti spremembo, ki bo jasno določala, da lahko v primeru spora Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) reši spor z uporabo postopka iz Uredbe .../... [EIOPA]. Na podlagi tega pristopa je jasno, da je mogoče rešiti spore in okrepiti sodelovanje pred sprejetjem odločitve ali njeno predložitvijo instituciji. Vloga organa EIOPA pri reševanju sporov je v mediaciji med nasprotujočimi stališči nadzornih organov in ne v presojanju v teh zadevah. Dejstvo, da je organ EIOPA deloval kot mediator v nekem sporu, še ne pomeni, da bi moral imeti organ EIOPA stalno vlogo glede nadzora predmeta vloge.

(15) Nacionalni nadzorni organi bodo morali v skladu z novo strukturo nadzora, ki jo določa sistem ESFS, tesno sodelovati z organi ESA. Spremembe zadevne zakonodaje morajo preprečiti pravne ovire pri izpolnjevanju zahtev glede izmenjave informacij, ki so vključene v uredbe o ustanovitvi organov ESA, ki jih predlaga Komisija.

(16) Na področjih, kjer ima Komisija na podlagi Direktive 2009/138/ES zdaj pooblastila za sprejemanje izvedbenih ukrepov in gre pri teh ukrepih za nezakonodajne splošne akte, ki dopolnjujejo ali spreminjajo nekatere nebistvene elemente navedene direktive v smislu člena 290 PDEU, jo je treba pooblastiti za sprejemanje delegiranih aktov v skladu z navedenim členom.

(17) Da se omogoči dosledno izračunavanje zavarovalno-tehničnih rezervacij s strani zavarovalnic in pozavarovalnic po določbah Direktive 2009/138/ES, mora centralni organ izračunati, objaviti in posodobiti nekatere tehnične informacije v zvezi s časovno strukturo netvegane obrestne mere, ki upošteva ugotovitve na finančnih trgih, da bo lahko to redno izvajal. Glede na tehnično naravo teh nalog in njihove povezanosti z zavarovalništvom jih mora izvajati organ EIOPA.

(18) Da se zagotovi usklajena podlaga za nekatere tehnične prispevke k zahtevanemu solventnostnemu kapitalu, kot je bil izračunan po standardni formuli, na primer, da se omogočijo usklajeni pristopi k rabi premij, je treba določiti posamezne naloge, ki jih izvaja organ EIOPA. Podroben način izvajanja takih nalog je treba dodatno opredeliti v ukrepih, ki se sprejmejo z delegiranim aktom.

(19) Da se v okviru Direktive 2009/138/ES zagotovi usklajen pristop k določanju, kdaj je dovoljeno, da se v primerih kršitev zahtevanega solventnostnega kapitala podaljša sanacijski rok, je treba opredeliti pogoje, ki pomenijo „izjemni padec na finančnih trgih“. Na zahtevo zadevnega nadzornega organa mora biti organ EIPA odgovoren za odločanje, ali so bili ti pogoji izpolnjeni, Komisijo pa je treba pooblastiti, da z delegiranimi akti sprejema ukrepe za podrobno opredelitev postopkov.

(20) Da bi zagotovili medsektorsko skladnost in uskladili interese podjetij, ki so posojila preoblikovala v prenosne vrednostne papirje in druge finančne instrumente (originatorji) ter interese zavarovalnic in pozavarovalnic, ki vlagajo v takšne vrednostne papirje ali instrumente, je treba Komisijo pooblastiti, da na področju vlaganja v preoblikovana posojila po določbah Direktive 2009/138/ES z delegiranim aktom sprejme ukrepe, ki poleg določanja zahtev določajo tudi posledice njihovega neupoštevanja.

(21) Da bi se v postopkih za nadzorne odobritve, ki so določeni z Direktivo 2009/138/ES, omogočila večja konvergenca parametrov podjetja, politik spreminjanja modela, namenskih družb in določanja ter odstranjevanja kapitalskih pribitkov, je treba Komisijo pooblastiti za sprejetje ukrepov z delegiranim aktom, ki podrobno opredeljuje postopke na teh področjih.

(22) Spodbujati je treba razvoj mednarodne konvergence k režimom solventnosti na podlagi tveganj. Da bi se lahko upoštevalo, da nekatere tretje države morda potrebujejo več časa za prilagoditev in izvajanje režima solventnosti, ki bi popolnoma ustrezal merilom za priznanje enakovrednosti, je treba omogočiti tudi, da lahko ukrepi Komisije, sprejeti z delegiranim aktom, določijo prehodne ureditve v zvezi z obravnavanjem takih režimov tretjih držav, zlasti kjer je bila podana javna zaveza o konvergiranju k režimu, ki je enakovreden Direktivi 2009/138/ES.

(23) Da bi se evropski zadrugi, določeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1435/2003 z dne 22. julija 2003 o statutu evropske zadruge (SCE)[9], omogočilo ponujanje zavarovalnih in pozavarovalnih storitev, je treba razširiti seznam dovoljenih pravnih oblik zavarovalnic in pozavarovalnic iz Direktive 2009/138/ES, tako da bo vključeval evropsko zadrugo (SCE).

(24) Prilagoditi je treba znesek praga zahtevanega minimalnega kapitala za lastne pozavarovalnice v evrih. Taka prilagoditev je potrebna zaradi prilagoditve obstoječih pragov zahtevanega kapitala za takšna podjetja inflaciji[10].

(25) Da bi datum bolje odražal konec finančnega leta za večino zavarovalnic (31. december) in bi se tako olajšal prehod od starega režima k novemu, je treba ustrezne roke za prenos, razveljavitev in uporabo iz Direktive 2009/138/ES podaljšati za dva meseca.

(26) Nekatera izvedbena pooblastila iz člena 202 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (Pogodba ES) je treba nadomestiti z ustreznimi določbami v skladu s členom 290 PDEU.

(27) Uskladitev postopkov komitologije s PDEU in zlasti členom 290 PDEU je treba opraviti za vsak primer posebej. Da bi upoštevali tehnični razvoj na finančnih trgih in podrobno določili zahteve iz direktiv, spremenjenih s to direktivo, je treba Komisijo pooblastiti, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 290 PDEU. Zlasti je treba delegirane akte sprejeti v zvezi s podrobnimi podatki, ki se nanašajo na zahteve glede upravljanja, vrednotenja, nadzornega poročanja in javnega razkritja, določitve in razvrstitve lastnih sredstev, standardne formule za izračun zahtevanega solventnostnega kapitala (vključno z morebitnimi posledičnimi spremembami na področju kapitalskih pribitkov) in izbire metod ter predpostavk za izračun zavarovalno-tehničnih rezervacij.

(28) Evropski parlament in Svet lahko v dveh mesecih od datuma obvestila ugovarjata zoper delegirani akt. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta je treba omogočiti, da se to obdobje podaljša za en mesec za pomembna področja, ki zbujajo skrb. Evropski parlament in Svet morata imeti tudi možnost, da obvestita druge institucije, da ne nameravata ugovarjati. Takšna zgodnja odobritev delegiranih aktov je posebno primerna, kadar je treba izpolniti roke, na primer, če so v osnovnem aktu za Komisijo določeni roki za sprejemanje delegiranih aktov.

(29) Da bi omogočili gladek prehod na podlagi Direktive 2009/138/ES na nov režim, je treba določiti prehodne zahteve, ki se nanašajo na zahteve glede upravljanja, vrednotenja, nadzornega poročanja in javnega razkritja, določitve in razvrstitve lastnih sredstev, standardne formule za izračun zahtevanega solventnostnega kapitala (vključno z morebitnimi posledičnimi spremembami na področju kapitalskih pribitkov) in izbire metod ter predpostavk za izračun zavarovalno-tehničnih rezervacij. Kadar so takšne spremembe izvedene na ravni posameznega podjetja, so potrebne ustrezne in posledične spremembe pri izračunu solventnosti skupine in nadzornega poročanja ter javnega razkritja na ravni skupine. Kadar se take spremembe nanašajo na nadzorno poročanje skupine in javno razkritje skupine, se prehodne določbe uporabljajo smiselno na ravni skupine. V zvezi s solventnostjo skupine člen 218(2) in (3) zagotavlja podlago za zahteve glede solventnosti za nadzor v primerih uporabe skupinskega nadzora iz člena 213. Metode in načela za izračun solventnosti skupine iz člena 218 so podrobneje določeni v členih od 220 do 235. Te metode in izračuni se uporabljajo (neposredno ali smiselno) za primere uporabe nadzora skupine iz člena 218. V obsegu, do katerega se takšna pravila o solventnosti skupine sklicujejo na pravila o solventnosti na ravni posameznega podjetja in kadar se prehodni režim solventnosti uporablja na posamezni ravni, je morda treba ustrezno prilagoditi pravila o solventnosti skupine.

(30) Cilj prehodnih zahtev mora biti izogibanje pretresom na trgu in omejevanje posegov v obstoječe proizvode ter zagotavljanje razpoložljivosti zavarovalniških proizvodov. Določbe prehodnih zahtev morajo omogočati, da se ustrezno upoštevajo pomembne in dragocene panožne informacije, ki se pridobijo iz količinske študije učinka (QIS5). Prehodne določbe, navedene v Direktivi 2009/138/ES, morajo podrobneje opredeliti nebistvene elemente, ki naj bi bili določeni z delegiranimi akti. Medtem ko morajo biti najdaljša obdobja za prehodne določbe določena v Direktivi 2009/138/ES, je lahko dejansko obdobje, izbrano v katerem koli delegiranem aktu, krajše in mora odražati posebne značilnosti določb ter olajšati uporabo novega režima. Prehodne zahteve morajo biti po učinkih najmanj enakovredne obstoječemu okviru, ki ga zagotavljajo direktive o zavarovanju in pozavarovanju, in ne bi smele povzročiti ugodnejše obravnave zavarovalnic in pozavarovalnic ali slabše zaščite imetnikov polic, kot obstajajo zdaj. V zvezi z zahtevami glede solventnosti to pomeni, da te v nobenem prehodnem obdobju ne smejo biti višje od zahtevanega solventnostnega kapitala in ne nižje od vsote zahtevanega minimalnega kapitala in petdeset odstotkov razlike med zahtevanim solventnostnim kapitalom in zahtevanim minimalnim kapitalom. Prehodne zahteve bi morale spodbujati zavarovalnice, da se čimprej uskladijo z določenimi zahtevami novega režima.

(31) Ker ciljev te direktive, in sicer izboljšanja delovanja notranjega trga z zagotavljanjem visoke, učinkovite in usklajene stopnje ureditve varnega in skrbnega poslovanja ter nadzora nad njim, zaščite imetnikov polic in upravičencev ter s tem podjetij in potrošnikov, zaščite integritete, učinkovitosti in pravilnega delovanja finančnih trgov, ohranjanja stabilnosti finančnega sistema in krepitve mednarodnega usklajevanja nadzora, države članice ne morejo ustrezno dosegati in se lahko zato zaradi obsega ukrepov bolje dosegajo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne sme presegati okvira, ki je potreben za doseganje navedenih ciljev.

(32) Komisija mora do 1. januarja 2014 poročati Evropskemu parlamentu in Svetu o predložitvi osnutka tehničnih standardov organov ESA, določenih v tej direktivi, in oblikovati primerne predloge.

(33) Direktivi 2003/71/ES in 2009/138/ES je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 2003/71/ES se spremeni:

1. Tretji pododstavek člena 5(4) se nadomesti z naslednjim:

„Kadar končni pogoji ponudbe niso vključeni niti v osnovni prospekt niti v dodatek, se končni pogoji dajo na voljo vlagateljem in vložijo pri pristojnem organu v domači državi članici, prav tako pa jih izdajatelj, ponudnik ali oseba, ki prosi za sprejem v trgovanje na organiziranem trgu, sporoči pristojnemu organu v državi(-ah) članici(-ah) gostiteljici(-ah) in Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge (organ ESMA) ob vsaki javni ponudbi takoj, ko je to izvedljivo, in, če je mogoče, pred začetkom javne ponudbe ali sprejema v trgovanje. Končni pogoji vsebujejo samo informacije, ki se nanašajo na pojasnilo o vrednostnih papirjih in se ne uporabljajo za dopolnitev osnovnega prospekta. V takih primerih se uporablja člen 8(1)(a).“

2. Člen 11(3) se nadomesti z naslednjim:

„3. Komisiji se podelijo pooblastila, da sprejme regulativne tehnične standarde za opredelitev informacij, ki bodo vključene s sklicevanjem.

Regulativni tehnični standardi iz prvega pododstavka se sprejmejo v skladu s členi od 10 do 14 Uredbe …/… [ESMA].

Organ ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov in jih predloži Komisiji najpozneje do 1. januarja 2014.“

3. Člen 13(7) se nadomesti z naslednjim:

„7. Komisiji se podelijo pooblastila, da sprejme regulativne tehnične standarde za opredelitev postopkov za odobritev prospekta in pogojev, v skladu s katerimi se lahko prilagodijo roki.

Regulativni tehnični standardi iz prvega pododstavka se sprejmejo v skladu s členi od 10 do 14 Uredbe …/… [ESMA].

Organ ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov in jih predloži Komisiji najpozneje do 1. januarja 2014.“

4. Člen 14(8) se nadomesti z naslednjim:

„8. Komisiji se podelijo pooblastila, da sprejme regulativne tehnične standarde za opredelitev določb, ki se nanašajo na objavo prospekta, iz odstavkov od 1 do 4.

Regulativni tehnični standardi iz prvega pododstavka se sprejmejo v skladu s členi od 10 do 14 Uredbe …/… [ESMA].

Organ ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov in jih predloži Komisiji najpozneje do 1. januarja 2014.“

5. Člen 15(7) se nadomesti z naslednjim:

„7. Komisiji se podelijo pooblastila, da opredeli določbe, ki se nanašajo na razširjanje oglasov, ki napovedujejo namen javne ponudbe vrednostnih papirjev ali sprejetja v trgovanje na organiziranem trgu, zlasti preden se da prospekt na voljo javnosti ali pred odprtjem vpisa, in da opredeli določbe iz odstavka 4.

Regulativni tehnični standardi iz prvega pododstavka se sprejmejo v skladu s členi od 10 do 14 Uredbe …/… [ESMA].

Organ ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov in jih predloži Komisiji najpozneje do 1. januarja 2014.“

Člen 2

Direktiva 2009/138/ES se spremeni:

6. Člen 17(3) se nadomesti z naslednjim:

„3. Komisija lahko v skladu s členom 301a in pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte, ki se nanašajo na razširitev seznama oblik iz Priloge III.“

7. Člen 31 se spremeni:

8. odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4. Komisija v skladu s členom 301a in pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte, ki se nanašajo na odstavek 2, ki opredeljuje ključne vidike, po katerih naj se razkrijejo skupni statistični podatki, ter obliko, strukturo, seznam vsebine in datum objave razkritij.“

9. doda se naslednji odstavek 5:

„5. Komisiji se podelijo pooblastila, da sprejme izvedbene tehnične standarde za določitev pogojev uporabe odstavka 2, kot so dopolnjeni z delegiranimi akti iz odstavka 4, v zvezi z zadevami, ki jih urejajo navedeni delegirani akti, zlasti v zvezi s predlogami in strukturo razkritij.

Regulativni tehnični standardi iz prvega pododstavka se sprejmejo v skladu s členom 15 Uredbe …/… [EIOPA].

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) pripravi osnutek izvedbenih tehničnih standardov in jih predloži Komisiji najpozneje do 31. decembra 2011.“

10. Členu 33 se doda naslednji tretji odstavek:

„Kadar je zahteva za sodelovanje v zvezi s pregledom na kraju samem v skladu s tem členom zavrnjena ali pa ni bila obravnavana v razumnem roku, lahko nadzorni organi zadevo predložijo organu EIOPA in zahtevajo njegovo pomoč v skladu s členom 19 Uredbe …/2010 [EIOPA]. V tem primeru lahko EIOPA ravna v skladu s pooblastili, ki so mu podeljena v navedenem členu.“

11. Člen 35 se spremeni:

12. odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6. Komisija v skladu s členom 301a in pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte, ki podrobno določajo podatke iz odstavkov od 1 do 4, da v ustrezni meri zagotovi konvergenco nadzornega poročanja.“

13. doda se naslednji odstavek 7:

„7. Komisiji se podelijo pooblastila, da sprejme izvedbene tehnične standarde za določitev pogojev uporabe odstavkov od 1 do 4, kot so dopolnjeni z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu z odstavkom 6, zlasti v zvezi s predlogami in postopki za predložitev informacij nadzornim organom. Postopki lahko po potrebi vključujejo zahteve za odobritev.

Regulativni tehnični standardi iz prvega pododstavka se sprejmejo v skladu s členom 15 Uredbe …/… [EIOPA].

Organ EIOPA pripravi osnutek izvedbenih tehničnih standardov in jih predloži Komisiji najpozneje do 31. decembra 2011.“

14. Člen 37 se spremeni:

15. odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6. Komisija v skladu s členom 301a in pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte, ki določajo nadaljnje specifikacije za okoliščine, v katerih se lahko naloži kapitalski pribitek, in metodologije za njegov izračun ter postopek odločitev za določanje, izračun in odstranitev kapitalskih pribitkov.“

16. doda se naslednji odstavek 7:

„7. Komisiji se podelijo pooblastila, da sprejme izvedbene tehnične standarde za določitev pogojev uporabe tega člena, kot so dopolnjeni z delegiranimi akti iz odstavka 6, v zvezi z zadevami, ki jih urejajo navedeni delegirani akti, zlasti v zvezi s postopkom odločitev za določanje, izračun in odstranitev kapitalskih pribitkov iz delegiranih aktov, sprejetih v skladu z odstavkom 6.

Regulativni tehnični standardi iz prvega pododstavka se sprejmejo v skladu s členom 15 Uredbe …/… [EIOPA].

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov in jih predloži Komisiji do 31. decembra 2011.“

17. Členu 38(2) se doda naslednji pododstavek:

„Kadar je zahteva za sodelovanje v zvezi s pregledom na kraju samem v skladu s tem odstavkom zavrnjena ali pa ni bila obravnavana v razumnem roku, lahko nadzorni organi zadevo predložijo organu EIOPA in zahtevajo njegovo pomoč v skladu s členom 19 Uredbe …/2010 [EIOPA]. V tem primeru lahko EIOPA ravna v skladu s pooblastili, ki so mu podeljena v navedenem členu.“

18. Člen 50 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 50Delegirani akti

19. Komisija v skladu s členom 301a ter pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte za podrobnejšo določitev:

(a) elementov sistemov iz členov 41, 44, 46 in 47 ter zlasti področij, ki jih bo zajemala politika upravljanja sredstev in obveznosti ter naložb zavarovalnic in pozavarovalnic, kot določa člen 44(2);

(b) funkcij iz členov 44, 46, 47 in 48;

(c) zahtev, določenih v členu 42, in funkcij, ki jih ureja ta člen;

(d) pogojev, pod katerimi se lahko opravlja zunanje izvajanje, zlasti glede ponudnikov storitev v tretjih državah.

20. Če je treba zagotoviti ustrezno konvergenco ocene iz točke (a) člena 45(1), lahko Komisija v skladu s členom 301a in pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte za podrobnejšo opredelitev elementov te ocene.“

21. V tretjem pododstavku člena 51(2) se datum „31. oktobra 2017“ nadomesti z datumom „31. decembra 2017“.

22. Člen 52 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 52Informacije za Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine in njegova poročila

23. Države članice zahtevajo od nadzornih organov, da vsako leto zagotovijo organu EIOPA naslednje podatke:

(a) povprečni kapitalski dodatek na posamezno podjetje in porazdelitev kapitalskih dodatkov, ki so jih naložili nadzorni organi v prejšnjem letu, merjene kot odstotek zahtevanega solventnostnega kapitala in prikazane ločeno za:

(i) vse zavarovalnice in pozavarovalnice;

(ii) življenjske zavarovalnice;

(iii) neživljenjske zavarovalnice;

(iv) zavarovalnice, ki izvajajo življenjske in neživljenjske dejavnosti;

(v) pozavarovalnice;

(b) za vsako razkritje iz točke (a) tega odstavka delež kapitalskih pribitkov, naloženih v okviru točk (a), (b) in (c) člena 37(1).

24. Organ EIOPA vsako leto javno razkrije naslednje podatke:

(a) za vse države članice skupno porazdelitev kapitalskih pribitkov, merjeno kot odstotek zahtevanega solventnostnega kapitala, za vsako:

(i) zavarovalnico in pozavarovalnico;

(ii) življenjsko zavarovalnico;

(iii) neživljenjsko zavarovalnico;

(iv) zavarovalnico, ki izvaja življenjske in neživljenjske dejavnosti;

(v) pozavarovalnico;

(b) za vsako državo članico posebej porazdelitev kapitalskih pribitkov, merjeno kot odstotek zahtevanega solventnostnega kapitala, ki zajema vse zavarovalnice in pozavarovalnice v tej državi članici;

(c) za vsako razkritje iz točk (a) in (b) tega odstavka delež kapitalskih pribitkov, naloženih v okviru točk (a), (b) in (c) člena 37(1).

25. Organ EIOPA Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji zagotovi podatke iz odstavka 2 skupaj s poročilom, ki navaja stopnjo nadzorne konvergence pri uporabi kapitalskih pribitkov med nadzornimi organi v različnih državah članicah.“

26. Člen 56 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 56Poročilo o solventnosti in finančnem položaju: delegirani in izvedbeni akti

Komisija v skladu s členom 301a ter pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte, ki podrobneje opredeljujejo informacije, ki jih je treba razkriti, in sredstva, s katerimi se to doseže.

Komisiji se podelijo pooblastila, da sprejme izvedbene tehnične standarde za določitev pogojev uporabe členov 53, 54 in 55, kot so dopolnjeni z delegiranimi akti iz tega člena, v zvezi z zadevami, ki jih urejajo navedeni delegirani akti, zlasti v zvezi s predlogami za javno razkritje.

Regulativni tehnični standardi iz prvega pododstavka se sprejmejo v skladu s členom 15 Uredbe …/… [EIOPA].

Organ EIOPA pripravi osnutek izvedbenih tehničnih standardov in jih predloži Komisiji najpozneje do 31. decembra 2011.“

27. Člen 58(8) se nadomesti z naslednjim:

„8. Komisija v skladu s členom 301a ter pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte, ki podrobneje določajo prilagoditve meril iz člena 59(1), da se upošteva prihodnji razvoj dogodkov in zagotovi enotna uporaba členov od 57 do 63.“

28. V členu 69 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Takšna razkritja so mogoča samo tedaj, ko so potrebna zaradi nadzora varnega in skrbnega poslovanja. Vendar pa države članice predvidijo, da se lahko podatki, prejeti v skladu s členom 65 in členom 68(1), in podatki, pridobljeni pri pregledih na kraju samem iz člena 33, razkrijejo le z izrecnim soglasjem nadzornih organov, od katerih podatki izvirajo, ali nadzornih organov države članice, v kateri je bilo opravljeno preverjanje na kraju samem.“

29. Člen 71 se spremeni:

30. odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2. Države članice zagotovijo, da pristojni organi pri opravljanju svojih nalog upoštevajo konvergenco glede nadzornih orodij in nadzornih praks pri uporabi zakonov in drugih predpisov, sprejetih na podlagi te direktive. V ta namen države članice zagotovijo, da:

(a) nadzorni organi sodelujejo pri dejavnostih organa EIOPA;

(b) nadzorni organi upoštevajo smernice in priporočila organa EIOPA ter navedejo razlog, če tega ne storijo;

(c) nacionalne pristojnosti, podeljene nadzornim organom, ne ovirajo izvajanja njihovih dolžnosti, ki jih imajo kot člani organa EIOPA v skladu s to direktivo.“

31. odstavek 3 se črta.

32. Člen 75 se spremeni:

33. odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2. Komisija v skladu s členom 301a in pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte za določitev metod in predpostavk, ki se bodo uporabljale pri vrednotenju sredstev in obveznosti iz odstavka 1.“

34. doda se naslednji odstavek 3:

„3. Komisiji se podelijo pooblastila, da sprejme izvedbene tehnične standarde za:

(a) določitev pogojev uporabe odstavka 1, kot so dopolnjeni z delegiranimi akti iz odstavka 2 v zvezi z zadevami, ki jih urejajo navedeni delegirani akti, glede

(i) pristopov k vrednotenju, kjer navedene tržne cene niso na voljo ali niso v skladu z odstavkoma 1 in 2;

(ii) skladnosti mednarodnih računovodskih standardov, kot jih je Komisija potrdila z Uredbo (ES) št. 1606/2002, s pristopi k vrednotenju iz tega člena.

(b) določitev pogojev uporabe odstavka 1, kot je bil dopolnjen z delegiranimi akti iz odstavka 2 v zvezi z zadevami, ki jih urejajo navedeni delegirani akti, zlasti glede metod in predpostavk, ki se bodo uporabljale pri vrednotenju sredstev in obveznosti iz odstavka 1, vključno z alternativnimi metodami vrednotenja, ki se uporabijo, kadar mednarodni računovodski standardi, kot jih je Komisija potrdila z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta[11], začasno ali trajno niso skladni s pristopom k vrednotenju, določenim v tem členu.

Regulativni tehnični standardi iz prvega pododstavka se sprejmejo v skladu s členom 15 Uredbe …/… [EIOPA].

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov in jih predloži Komisiji do 31. decembra 2011.“

35. Vstavi se naslednji člen 77a:

Člen 77a„Tehnične informacije, ki jih pripravi Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine

Organ EIOPA bo objavljal tehnične informacije, vključno z ustrezno časovno strukturo netvegane obrestne mere. Kadar organ EIOPA opazi nelikvidno premijo na finančnih trgih v obdobju poudarjene likvidnosti, objavi tudi informacijo v zvezi z nelikvidno premijo, vključno z njeno velikostjo. EIOPA opravi opazovanje nelikvidne premije in pridobi informacije na pregledni, objektivni in zanesljivi podlagi. Informacije za vse te namene se pridobijo po metodah in predpostavkah, ki lahko vključujejo formule ali določitve, ki jih pripravi organ EIOPA.

Informacije iz prvega odstavka se objavijo za vsako ustrezno valuto najmanj četrtletno na način, ki je v skladu z metodologijami iz člena 86.“

36. Člen 86 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 86Delegirani akti in izvedbeni akti

Komisija v skladu s členom 301a ter pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte, ki določajo:

(a) aktuarske in statistične metodologije za izračun najboljše ocene iz člena 77(2);

(b) metodologije, načela in tehnike za določanje ustrezne strukture netvegane obrestne mere, ki bo uporabljena za izračun najboljše ocene iz člena 77(2);

(c) okoliščine, v katerih se zavarovalno-tehnične rezervacije izračunajo kot celota ali kot vsota najboljše ocene in meje tveganja ter metode, ki se bodo uporabile, kadar se zavarovalno-tehnične rezervacije izračunajo kot celota;

(d) metode in predpostavke, uporabljene pri izračunu meje tveganja, vključno z določitvijo zneska primernih lastnih sredstev, potrebnih za podporo zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti in kalibracijo mere stroškov kapitala;

(e) vrste poslovanja, na podlagi katerih se segmentirajo zavarovalne in pozavarovalne obveznosti za izračun zavarovalno-tehničnih rezervacij;

(f) standarde, ki jih je treba doseči glede zagotavljanja ustreznosti, popolnosti in natančnosti podatkov, uporabljenih pri izračunu zavarovalno-tehničnih rezervacij, in posebnih okoliščin, v katerih bi bilo za izračun najboljše ocene primerno uporabiti približke, vključno s pristopi, ki upoštevajo vsak primer posebej;

(g) metodologije, ki bodo uporabljene za izračun prilagoditve zaradi neplačila nasprotne stranke iz člena 81, namenjene povrnitvi pričakovanih izgub zaradi neplačila nasprotne stranke;

(h) po potrebi poenostavljene metode in tehnike za izračun zavarovalno-tehničnih rezervacij, da se zagotovi sorazmernost aktuarskih in statističnih metod iz točk (a) in (d) z naravo, obsegom in zahtevnostjo tveganj, ki jih podpirajo zavarovalnice in pozavarovalnice, skupaj z lastnimi zavarovalnicami in pozavarovalnicami;

(i) podrobna merila za elemente tehničnih informacij, metode in predpostavke za izračun in po potrebi formule in določitve, po katerih organ EIOPA pridobi informacije, kot je navedeno v členu 77a.

Komisiji se podelijo pooblastila, da sprejme izvedbene tehnične standarde za določitev pogojev uporabe člena 77(2), kot so dopolnjeni z delegiranimi akti iz točke od (a) do (h) prvega odstavka tega člena, v zvezi z zadevami, ki jih urejajo navedeni delegirani akti.

Regulativni tehnični standardi iz prvega odstavka se sprejmejo v skladu s členom 15 Uredbe …/… [EIOPA].

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov in jih predloži Komisiji do 31. decembra 2011.“

37. Člen 92 se spremeni:

(a) naslov se nadomesti z naslednjim:

„Člen 92Delegirani akti in izvedbeni akti“

(b) odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1. Komisija v skladu s členom 301a ter pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte, ki podrobno določajo:

(a) merila in postopek za dodelitev nadzorne odobritve pomožnih lastnih sredstev v skladu s členom 90;

(b) obravnavanje udeležb, v smislu tretjega pododstavka člena 212(2), v finančnih in kreditnih institucijah v zvezi z določitvijo lastnih sredstev.“

(c) odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3. Komisiji se podelijo pooblastila, da sprejme izvedbene tehnične standarde za določitev pogojev člena 90, kot so dopolnjeni z delegiranimi akti iz odstavka 1(a) tega člena v zvezi z zadevami, ki jih urejajo navedeni delegirani akti, zlasti v zvezi s postopkom za dodelitev pomožnih lastnih sredstev.

Regulativni tehnični standardi iz prvega pododstavka se sprejmejo v skladu s členom 15 Uredbe …/… [EIOPA].

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov in jih predloži Komisiji do 31. decembra 2011.“

38. Člen 97 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 97Delegirani akti in izvedbeni akti

39. Komisija v skladu s členom 301a ter pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte, ki določajo:

(a) seznam postavk lastnih sredstev, skupaj s tistimi iz člena 96, za izpolnjevanje meril iz člena 94, ki vsebuje za vsako postavko lastnih sredstev podroben opis lastnosti, ki so določile njeno razvrstitev.

(b) metode, ki jih bodo uporabili nadzorni organi pri odobritvi ocene in razvrstitve postavk lastnih sredstev, ki jih ne zajema seznam iz točke (a);

Komisija redno pregleda in po potrebi posodobi seznam iz točke (a) odstavka 1 glede na razvoj trga.

40. Komisiji se podelijo pooblastila, da sprejme izvedbene tehnične standarde za določitev pogojev uporabe členov od 93 do 96, kot so dopolnjeni z delegiranimi akti iz odstavka 1 tega člena, v zvezi z zadevami, ki jih urejajo navedeni delegirani akti, zlasti v zvezi z metodami razvrstitve.

Regulativni tehnični standardi iz prvega pododstavka se sprejmejo v skladu s členom 15 Uredbe …/… [EIOPA].

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov in jih predloži Komisiji do 31. decembra 2011.“

41. Člen 99 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 99Delegirani akti in izvedbeni akti

42. Komisija v skladu s členom 301a ter pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte, ki določajo:

(a) kvantitativne omejitve iz člena 98(1) in (2);

(b) prilagoditve, ki jih je treba izvesti, da se izpostavi pomanjkljivosti prenosljivosti tistih postavk lastnih sredstev, ki se lahko uporabijo samo za kritje izgub, ki nastanejo v določenem segmentu obveznosti ali zaradi določenih tveganj (namenska sredstva).

43. Komisiji se podelijo pooblastila, da sprejme izvedbene tehnične standarde za določitev pogojev uporabe člena 98, kot so dopolnjeni z delegiranimi akti iz odstavka 1 tega člena, v zvezi z zadevami, ki jih urejajo navedeni delegirani akti, zlasti v zvezi s popravki v povezavi z namenskimi sredstvi.

Regulativni tehnični standardi iz prvega pododstavka se sprejmejo v skladu s členom 15 Uredbe …/… [EIOPA].

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov in jih predloži Komisiji do 31. decembra 2011.“

44. Vstavi se naslednji člen 109a:

„Člen 109aHarmonizirani tehnični prispevki k standardni formuli: vloga Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine

45. Pri ocenjevanju tehnik za zmanjševanje tveganja iz člena 101(5), ki olajšujejo izračun modula tržnega tveganja iz člena 105(5) in po potrebi olajšujejo modul tveganja neplačila nasprotne stranke iz člena 105(6), organ EIOPA:

(a) oceni primernost zunanjih institucij za kreditno ocenjevanje in razporedi njihove kreditne ocene na objektivno lestvico bonitetnih stopenj;

(b) objavi sezname regionalnih vlad in lokalnih organov, izpostavljenost do katerih se obravnava kot izpostavljenost do centralne vlade;

(c) določi indeks lastniških vrednostnih papirjev iz člena 106(2), izračuna simetrično prilagoditev iz člena 106 in redno objavlja oba sklopa informacij;

(d) določi prilagoditve, potrebne za valute, vezane na evro, in podmodul deviznega tveganja iz člena 105(5).

46. Za olajšanje izračuna modula tveganja zdravstvenega zavarovanja iz člena 105(4), organ EIOPA izračuna in objavi standardna odstopanja v zvezi s posebnimi nacionalnimi zakonodajnimi ukrepi držav članic, ki dovoljujejo delitev zneskov škod za zdravstveno tveganje med zavarovalnicami in pozavarovalnicami in ki izpolnjujejo opredeljena merila.“

47. Člen 111 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 111Delegirani akti in izvedbeni akti“

48. Komisija v skladu s členom 301a ter pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte, ki podrobno določajo:

(a) standardno formulo v skladu z določbami členov 101 in od 103 do 109;

(b) kakršne koli podmodule za natančnejše kritje tveganj, ki spadajo v posamezne module tveganja iz člena 104 kot tudi morebitne kasnejše dopolnitve;

(c) metode, predpostavke in standardne parametre, ki bodo uporabljeni za izračun posameznih modulov tveganja ali podmodulov osnovnega zahtevanega solventnostnega kapitala iz členov 104, 105 in 304, mehanizem simetričnega prilagajanja in ustrezno časovno obdobje, izraženo v številu mesecev, kot je navedeno v členu 106, ter primeren pristop za vključevanje metode iz člena 304 pri zahtevanem solventnostnem kapitalu, kot je izračunan v skladu s standardno formulo;

(d) korelacijske parametre, če je potrebno tudi tiste iz Priloge IV, in postopke za posodobitev teh parametrov;

(e) če zavarovalnice in pozavarovalnice uporabijo tehnike za ublažitev tveganja, metode in predpostavke, ki bodo uporabljene za oceno sprememb v profilu tveganj zadevnega podjetja in za prilagoditev izračuna zahtevanega solventnostnega kapitala;

(f) kakovostna merila, ki jih morajo izpolnjevati tehnike za ublažitev tveganja iz točke (d) za zagotovitev dejanskega prenosa tveganja na tretjo stranko;

(g) metode in parametre, ki bodo uporabljeni za oceno zahtevanega kapitala za operativno tveganje iz člena 107, vključno z odstotkom iz člena 107(3);

(h) metode in popravke, ki se uporabijo za odražanje zmanjšane možnosti za razpršitev tveganja zavarovalnic in pozavarovalnic v povezavi z namenskimi sredstvi;

(i) metodo, ki bo uporabljena za izračun prilagoditve zaradi absorpcijskih možnosti izgub zavarovalno-tehničnih rezervacij ali odloženih davkov iz člena 108;

(j) podskupino standardnih parametrov v modulih tveganj življenjskega, neživljenjskega in zdravstvenega zavarovanja, ki jo lahko nadomestijo parametri, specifični za posamezno podjetje, iz člena 104(7);

(k) merila v zvezi s standardiziranimi metodami, ki jih bodo uporabile zavarovalnice in pozavarovalnice za izračun parametrov, specifičnih za posamezno podjetje, iz točke (j) in kakršna koli merila glede popolnosti, natančnosti in ustreznosti uporabljenih podatkov, ki jih je treba izpolnjevati, preden se izda nadzorna odobritev, skupaj s postopkom za tako odobritev;

(l) poenostavljene izračune, namenjene specifičnim podmodulom in modulom tveganja, kot tudi merila, ki jih morajo zavarovalnice in pozavarovalnice, vključno z lastnimi zavarovalnicami in pozavarovalnicami, izpolnjevati, da lahko uporabijo takšno poenostavitev, kot jo določa člen 109;

(m) pristop, ki bo uporabljen v povezavi s povezanimi podjetji v smislu člena 212 pri izračunu zahtevanega solventnostnega kapitala, zlasti pri izračunu podmodula tveganja lastniških vrednostnih papirjev iz člena 105(5), ob upoštevanju možnega zmanjšanja nestanovitosti vrednosti navedenih povezanih podjetij zaradi strateške narave teh naložb in vpliva, ki ga imajo udeležena podjetja na navedena povezana podjetja;

(n) podrobna merila za primernost zunanjih institucij za kreditno ocenjevanje in za združevanje kreditnih ocen na lestvico bonitet iz člena 109a(1)(a);

(o) podrobna merila za indeks lastniških vrednostnih papirjev iz člena 109a(1)(c);

(p) podrobna merila za prilagoditve, potrebne za valute, vezane na evro, za olajšanje izračuna podmodula deviznega tveganja iz člena 109a(1)(d);

(q) podrobna merila, ki jih izpolnjujejo dogovori o nacionalnih zakonodajnih ukrepih, in zahteve za izračun standardnega odstopanja za olajšanje izračuna modula tveganja zdravstvenega zavarovanja iz člena 109a(2).

49. Komisija v skladu s členom 301a ter pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte, ki določajo količinske omejitve in merila primernosti sredstev. Navedeni delegirani akti se uporabljajo za sredstva, ki krijejo zavarovalno-tehnične rezervacije, ne pa za sredstva v zvezi s pogodbami življenjskega zavarovanja, če naložbeno tveganje nosijo imetniki polic. Te ukrepe bo pregledovala Komisija v povezavi z razvojem standardne formule in finančnih trgov.

50. Komisiji se podelijo pooblastila, da sprejme izvedbene tehnične standarde, s katerimi določi:

(a) pogoje uporabe členov od 101 do 110, kot so dopolnjeni z delegiranimi akti iz odstavka 1 od (a) do (m), v zvezi z zadevami, ki jih urejajo navedeni delegirani akti, in

(b) standardizirane metode, ki se uporabljajo za izračun parametrov, specifičnih za posamezno podjetje, iz odstavka 1(j).

Regulativni tehnični standardi iz prvega pododstavka se sprejmejo v skladu s členom 15 Uredbe …/… [EIOPA].

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov in jih predloži Komisiji do 31. decembra 2011.“

51. Člen 114 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 114Delegirani akti in izvedbeni akti

52. Komisija v skladu s členom 301a ter pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte, ki določajo:

(a) postopek za odobritev notranjega modela;

(b) prilagoditve, ki jih je treba izvesti pri standardih iz členov od 120 do 125 glede na omejeno področje uporabe delnega notranjega modela;

(c) postopke za odobritev večjih sprememb notranjega modela in sprememb politike spreminjanja notranjega modela, kot je navedeno v členu 115;

(d) pristope, ki po potrebi vključujejo osnovne tehnike, ki omogočajo, da se delni notranji model v celoti vključi v standardno formulo zahtevanega solventnostnega kapitala in zahteve glede uporabe alternativnih tehnik.

Komisiji se podelijo pooblastila, da sprejme izvedbene tehnične standarde za določitev pogojev uporabe členov od 112 do 126, kot so dopolnjeni z delegiranimi akti iz odstavka 1 tega člena, v zvezi z zadevami, ki jih urejajo navedeni delegirani akti, zlasti v zvezi s postopki, prilagoditvami in alternativnimi tehnikami iz navedenega odstavka. Regulativni tehnični standardi iz prvega pododstavka se sprejmejo v skladu s členom 15 Uredbe …/… [EIOPA]. Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov in jih predloži Komisiji do 31. decembra 2011.“

53. Člen 127 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 127Delegirani akti in izvedbeni akti

Komisija v skladu s členom 301a in pod pogoji iz členov 301b in 301c ter glede na člene od 120 do 126 sprejme delegirane akte v zvezi z uporabo mednarodnih modelov po vsej Uniji.

Komisiji se podelijo pooblastila, da sprejme izvedbene tehnične standarde za določitev pogojev uporabe členov od 120 do 126, kot so dopolnjeni z delegiranimi akti iz prvega odstavka, v zvezi z zadevami, ki jih urejajo navedeni delegirani akti.

Regulativni tehnični standardi iz prvega pododstavka se sprejmejo v skladu s členom 15 Uredbe …/… [EIOPA]. Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov in jih predloži Komisiji do 31. decembra 2011.“

54. Člen 129(1)(d)(iii) se nadomesti z naslednjim:

„(iii) 3 200 000 EUR za pozavarovalnice, razen v primeru lastnih pozavarovalnic, pri katerih zahtevani minimalni kapital ne sme biti nižji od 1 100 000 EUR,“

55. V drugem pododstavku člena 129(3) se datum „31. oktobra 2014“ nadomesti z datumom „31. decembra 2014“.

56. V členu 129(5) se datum „31. oktobra 2017“ nadomesti z datumom „31. decembra 2017“.

57. Člen 130 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 130Delegirani akti

Komisija v skladu s členom 301a in pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte, ki določajo izračun zahtevanega minimalnega kapitala iz členov 128 in 129.“

58. V prvem odstavku člena 131 se datuma „31. oktobra 2012“ in „31. oktobra 2013“ nadomestita z „31. decembra 2012“ in „31. decembra 2013“.

59. Člen 135 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 135Delegirani akti

60. Komisija lahko v skladu s členom 301a ter pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte, ki podrobno določajo kvalitativne zahteve na naslednjih področjih:

(a) opredelitev, meritev, nadzor in upravljanje tveganj ter poročanje o tveganjih, ki izhajajo iz naložb v povezavi s prvim pododstavkom člena 132(2);

(b) opredelitev, meritev, nadzor in upravljanje tveganj ter poročanje o posebnih tveganjih, ki izhajajo iz naložb v izvedene instrumente in sredstva iz drugega pododstavka člena 132(4).

61. Komisija v skladu s členom 301a ter pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte, ki določajo:

(a) zahteve, ki jih morajo izpolniti podjetja, ki preoblikujejo posojila v prenosne vrednostne papirje in druge finančne instrumente (originatorji), da lahko zavarovalnica ali pozavarovalnica vlaga v takšne vrednostne papirje ali instrumente, izdane po 1. januarju 2011, vključno z zahtevami, ki zagotavljajo, da originator zadrži neto delež v višini vsaj 5 %;

(b) kvalitativne zahteve, ki jih morajo izpolniti zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki vlagajo v takšne vrednostne papirje ali instrumente;

(c) posledice neupoštevanja zahtev iz točk (a) in (b) tega odstavka, po potrebi vključno z ukrepi, ki nalagajo sorazmerne dodatne kapitalske zahteve in ne glede na člen 101(3).“

62. Člen 138(4) se spremeni:

(a) prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„V primeru izjemnega padca na finančnih trgih, kot ga ugotovi organ EIOPA v skladu s tem odstavkom, lahko nadzorni organ podaljša obdobje iz drugega pododstavka odstavka 3 za ustrezno časovno obdobje, ob upoštevanju vseh relevantnih dejavnikov.“

(b) dodata se naslednji četrti in peti pododstavek:

„Ne glede na pooblastila organa EIOPA po členu 18 Uredbe .../... Evropskega parlamenta in Sveta organ EIOPA na zahtevo zadevnega nadzornega organa naslovi na nadzorni organ, ki je postavil zahtevo, posamezno odločbo, s katero razglasi obstoj izjemnega padca na finančnih trgih. Izjemni padec na finančnih trgih obstaja, kadar ena ali več zavarovalnic ali pozavarovalnic ne more izpolniti zahtev iz odstavka 3 tega člena v roku, določenem v navedenem odstavku, zaradi padca na finančnih trgih, ki je nepredviden, oster in precejšen, drugačen od upada rasti, ki se pojavlja kot del gospodarskega cikla, in je že močno in negativno vplival na finančni položaj ene ali več zavarovalnic in pozavarovalnic, ki skupno pomenijo znaten del zavarovalniškega ali pozavarovalniškega trga v eni ali več državah članicah.

Organ EIOPA najmanj enkrat na mesec pregleda, ali se na dan pregleda še vedno uporabljajo pogoji iz četrtega pododstavka, in razveljavi navedeno odločbo, če ni več izpolnjen eden ali več pogojev iz četrtega pododstavka, na katerih je temeljila odločba. V ta namen organ EIOPA naslovi na zadevni nadzorni organ posamezno odločbo, s katero razglasi obstoj izjemnega padca na finančnih trgih.“

63. Člen 143 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 143Delegirani akti

64. Komisija v skladu s členom 301a ter pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte, ki podrobno opredeljujejo postopke, po katerih se ravna organ EIOPA, ko ugotavlja obstoj izjemnega padca na finančnih trgih, ter dejavnike, ki jih je treba upoštevati za uporabo člena 138(4), vključno z najdaljšim možnim obdobjem, izraženim v skupnem številu mesecev, ki je enako za vse zavarovalnice in pozavarovalnice, kot je določeno v prvem pododstavku člena 138(4).

65. Kadar je treba okrepiti konvergenco, lahko Komisija v skladu s členom 301a ter pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte, ki podrobno določajo sanacijski načrt iz člena 138(2), finančni načrt iz člena 139(2) in v zvezi s členom 141, pri čemer stori vse potrebno, da se izogne procikličnim učinkom.“

66. Naslednji pododstavek se vstavi po prvem pododstavku člena 155(3):

„Poleg tega lahko nadzorni organ države članice gostiteljice zadevo predloži organu EIOPA in zahteva njegovo pomoč v skladu s členom 19 Uredbe …/2010 [EIOPA]. V tem primeru lahko EIOPA ravna v skladu s pooblastili, ki so mu podeljena v navedenem členu.“

67. Naslednji pododstavek se vstavi po prvem pododstavku člena 158(2):

„Poleg tega lahko nadzorni organ države članice gostiteljice zadevo predloži organu EIOPA in zahteva njegovo pomoč v skladu s členom 19 Uredbe …/2010 [EIOPA]. V tem primeru lahko EIOPA ravna v skladu s pooblastili, ki so mu podeljena v navedenem členu.“

68. Člen 172 se spremeni:

69. (a) odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1. Komisija v skladu s členom 301a in pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte, ki določajo merila za oceno, ali je režim solventnosti tretje države, ki se uporablja za dejavnosti pozavarovanja podjetij s sedežem v tej tretji državi, enakovreden tistemu iz Naslova I …“

(b) dodajo se naslednji novi odstavki 4, 5 in 6:

„4. Z odstopanjem od odstavka 3 in drugega pododstavka člena 134(1) se pozavarovalnim pogodbam, sklenjenim s podjetji s sedežem v tretjih državah, ki jim do 31. decembra 2012 verjetno ne bo uspelo v celoti izpolnjevati meril za oceno enakovrednosti režima solventnosti tretje države, na katera se sklicuje odstavek 1, v prehodnem obdobju dodeli enaka obravnava kot v členu 172(3) in drugem pododstavku člena 134(1). Obdobje traja največ 5 let od datuma iz prvega pododstavka člena 309(1). To odstopanje se uporabi samo, če Komisija sprejme sklep v skladu z odstavkom 6, da je tretja država izpolnila opredeljene pogoje.

5. Komisija lahko v skladu s členom 301a ter pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte, ki v skladu z odstavkom 4 podrobno opredelijo trajanje prehodnega obdobja, ki je lahko krajše od maksimalnega obdobja 5 let, in pogoje, ki jih mora izpolniti tretja država. Ti pogoji zajemajo zaveze, ki jih dajo nadzorni organi, približevanje enakovrednemu režimu v določenem časovnem obdobju, obstoječo ali nameravano vsebino režima in vprašanja sodelovanja, izmenjave informacij ter obveznost poslovne skrivnosti.

6. Komisija lahko v skladu z regulativnim postopkom iz člena 301(2) glede režimov solventnosti iz odstavka 4 sklene, da je tretja država izpolnila pogoje iz člena 174(4) in delegiranega akta.

Ti sklepi se redno pregledujejo.“

70. Člen 210(2) se nadomesti z naslednjim:

„2. Komisija lahko v skladu s členom 301a in pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte, ki podrobno opredeljujejo določbe iz odstavka 1 glede spremljanja, upravljanja in nadzora nevarnosti, ki izhajajo iz dejavnosti končnega pozavarovanja.“

71. Člen 211 se spremeni:

(a) odstavka 2 in 3 se nadomestita z naslednjima:

„2. Komisija v skladu s členom 301a ter pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte, ki določajo:

(a) področje uporabe dovoljenja;

(b) obvezne pogoje, ki se vključijo v vse izdane pogodbe,

(c) zahteve glede sposobnosti in primernosti, kot jih določa člen 42, za osebe, ki vodijo namenske družbe,

(d) primerne zahteve za delničarje ali člane, ki imajo kvalificiran delež v namenski družbi,

(e) zanesljive upravne in računovodske postopke, ustrezne mehanizme notranjega nadzora in zahteve za obvladovanje tveganja;

(f) zahteve po računovodskih, bonitetnih in statističnih podatkih,

(g) zahteve glede solventnosti.

Komisija lahko v skladu s členom 301a ter pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte, ki določajo postopke za nadzorno odobritev namenskih družb, ter v primerih, ko je namenska družba, ki prevzame tveganja zavarovalnice ali pozavarovalnice, ustanovljena v različni državi članici od države članice, v kateri je zavarovalnica ali pozavarovalnica pridobila dovoljenje, postopke za sodelovanje in izmenjavo informacij med nadzornimi organi.

3. Za namenske družbe, ki so pridobile dovoljenje pred 31. decembrom 2012, velja zakonodaja države članice, ki je odobrila namensko družbo. Kljub temu pa veljata za katero koli novo dejavnost, ki jo začne opravljati takšna namenska družba po tem datumu, odstavka 1 in 2.“

(b) doda se naslednji odstavek 4:

„4. Komisiji se podelijo pooblastila, da sprejme izvedbene tehnične standarde za določitev pogojev uporabe tega člena, kot so dopolnjeni z delegiranimi akti iz odstavka 2, v zvezi z zadevami, ki jih urejajo navedeni delegirani akti, zlasti glede postopka za dodelitev nadzorne odobritve namenskih družb in glede postopkov za sodelovanje in izmenjavo informacij med nadzornimi organi.

Regulativni tehnični standardi iz prvega pododstavka se sprejmejo v skladu s členom 15 Uredbe …/… [EIOPA].

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov in jih predloži Komisiji do 31. decembra 2011.“

72. Člen 216(7) se nadomesti z naslednjim:

„7. Komisija lahko v skladu s členom 301a in pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte, ki opredeljujejo okoliščine, v katerih se lahko sprejme odločitev iz odstavka 1.“

73. Člen 217(3) se nadomesti z naslednjim:

„3. Komisija lahko v skladu s členom 301a in pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte, ki opredeljujejo okoliščine, v katerih se lahko sprejme odločitev iz odstavka 1.“

74. V členu 227(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Ta nadzornik skupine se pri tem posvetuje z drugimi zadevnimi nadzornimi organi in organom EIOPA pred sprejetjem sklepa o enakovrednosti.“

75. Člen 227(3) se nadomesti z naslednjim:

„3. Komisija lahko v skladu s členom 301a in pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte, ki določajo merila za oceno, ali je režim solventnosti v tretji državi enakovreden tistemu iz Poglavja VI Naslova I.“

76. V členu 227 se dodata naslednja odstavka 6 in 7:

„6. Z odstopanjem od drugega pododstavka odstavka 1 lahko države članice za obdobje omogočijo, da se v izračunih solventnosti skupine za podjetje iz navedenega pododstavka upoštevajo zahtevani solventnostni kapital in lastna sredstva, ki izpolnjujejo pogoje za ta zahtevani kapital, kot jih določa zadevna tretja država. obdobje traja največ 5 let od datuma iz prvega pododstavka člena 309(1). To odstopanje se uporablja samo, če Komisija v skladu z odstavkom 7 odloči , da je tretja država izpolnila opredeljene pogoje.

7. Komisija lahko v skladu s členom 301a ter pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte, ki v zvezi z odstavkom 6 podrobno opredelijo trajanje prehodnega obdobja, ki je lahko krajše od maksimalnega obdobja 5 let, in pogoje, ki jih mora izpolniti tretja država. Ti pogoji zajemajo zaveze, ki jih dajo nadzorni organi, približevanje enakovrednemu režimu v določenem časovnem obdobju, obstoječo ali nameravano vsebino režima in vprašanja sodelovanja, izmenjave informacij ter obveznost poslovne skrivnosti.

8. Komisija lahko v zvezi z režimi solventnosti tretjih držav iz odstavka 6 sprejme sklep, da je tretja država izpolnila pogoje iz odstavka 4 in delegiranega akta.

Navedeni sklepi se sprejmejo po posvetovanju z Evropskim odborom za zavarovanja in poklicne pokojnine ter v skladu z regulativnim postopkom iz člena 301(2). Sklepi se redno pregledujejo.“

77. Člen 231(3) do (6) se nadomesti z naslednjim:

„3. V obdobju iz odstavka 2 se lahko nadzornik skupine in kateri koli drug zadevni nadzorni organ posvetuje z organom EIOPA. Posvetovanje z organom EIOPA se opravi tudi, če tako želi udeleženo podjetje.

Kadar je opravljeno posvetovanje z organom EIOPA, je treba o tem obvestiti vse zadevne nadzorne organe, obdobje iz odstavka 2 pa se podaljša za dva meseca.

4. Nadzornik skupine prosilcu posreduje dokument, ki v celoti pojasnjuje skupno odločitev iz odstavka 2.

Kadar je opravljeno posvetovanje z organom EIOPA v skladu z odstavkom 3, zadevni nadzorni organi ustrezno preučijo njegovo mnenje, preden sprejmejo skupno odločitev. Nadzornik skupine posreduje prosilcu dokument, ki v celoti pojasnjuje skupno odločitev in razlago vseh občutnih odstopanj od mnenja, ki ga je sprejel organ EIOPA.

5. Če v obdobjih iz odstavkov 2 in 3 ni skupne odločitve, sprejme odločitev v zvezi z vlogo nadzornik skupine.

Pri svoji odločitvi nadzornik skupine upošteva:

(a) morebitna stališča in pomisleke, ki jih drugi zadevni nadzorni organi izrazijo v veljavnem obdobju;

(b) mnenje organa EIOPA, če se je posvetoval z njim.

Nadzornik skupine prosilcu in drugim zadevnim nadzornim organom posreduje dokument, ki v celoti pojasnjuje skupno odločitev in razlago vseh občutnih odstopanj od morebitnega mnenja, ki ga je sprejel organ EIOPA.

Ta odločitev velja za dokončno in jo morajo zadevni nadzorni organi upoštevati.

6. Če je kateri od zadevnih nadzornih organov v skladu s členom 19 Uredbe …/… [EIOPA] ob koncu obdobja iz odstavka 2 ali 3 zadevo predložil organu EIOPA, nadzornik skupine počaka na odločitev, ki jo lahko v skladu s členom 19(3) navedene uredbe sprejme organ EIOPA, in sprejme svojo odločitev v skladu z odločitvijo organa EIOPA.

Obdobje iz odstavka 2 ali 3 se šteje za obdobje usklajevanja v skladu s členom 19(2) navedene uredbe.

Organ EIOPA sprejme odločitev v enem mesecu. Zadeva se po izteku obdobja iz odstavka 2 ali 3 ali po sprejemu skupne odločitve ne predloži organu EIOPA.“

78. Člen 234 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 234Delegirani akti

Komisija v skladu s členom 301a ter pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte, ki opredeljujejo tehnična načela in metode iz členov od 220 do 229 ter uporabo členov od 230 do 233, da se zagotovi enotna uporaba znotraj Unije.“

79. Člen 237 se spremeni:

80. odstavki 3, 4 in 5 se nadomestijo z naslednjimi:

„3. V obdobju iz odstavka 2 se lahko v primeru razhajanja mnenj glede odobritve vloge iz odstavka 1 nadzornik skupine ali kateri koli drug zadevni nadzorni organ posvetuje z organom EIOPA. Kadar je opravljeno posvetovanje z organom EIOPA, je treba o tem obvestiti vse zadevne nadzorne organe, obdobje iz odstavka 2 pa se podaljša za en mesec.

Kadar je opravljeno posvetovanje z organom EIOPA, zadevni nadzorni organi ustrezno preučijo njegovo mnenje, preden sprejmejo skupno odločitev.

4. Nadzorni organ, ki je izdal dovoljenje hčerinskemu podjetju, posreduje prosilcu skupno odločitev iz odstavkov 2 in 3 z utemeljitvijo ter razlago morebitnega občutnega odstopanja od mnenja odbora EIOPA, če se je posvetoval z njim. Ta skupna odločitev velja za dokončno in zadevni nadzorni organi jo morajo upoštevati.

5. Če zadevni nadzorni organi v obdobjih iz odstavkov 2 in 3 ne sprejmejo skupne odločitve, sprejme odločitev v zvezi z vlogo nadzornik skupine.

Nadzornik skupine pri svoji odločitvi upošteva:

(a) morebitna stališča in pomisleke, ki jih zadevni nadzorni organi izrazijo v veljavnem obdobju;

(b) morebitne pomisleke, ki jih drugi zadevni nadzorni organi v kolegiju nadzornikov izrazijo v veljavnem obdobju;

(c) mnenje odbora EIOPA, če se je posvetoval z njim.

Odločitev obsega utemeljitev ter razlago morebitnega občutnega odstopanja od pomislekov, ki jih izrazijo drugi zadevni nadzorni organi, in mnenja EIOPA. Nadzornik skupine izvod odločitve posreduje prosilcu in drugim zadevnim nadzornim organom.“

81. doda se naslednji odstavek 6:

„6. Če je kateri od zadevnih nadzornih organov v skladu s členom 19 Uredbe …/… [EIOPA] ob koncu obdobja iz odstavka 2 ali 3 zadevo predložil organu EIOPA, zadevni nadzorni organ počaka na odločitev, ki jo lahko v skladu s členom 19(3) navedene uredbe sprejme organ EIOPA, in sprejme svojo odločitev v skladu z odločitvijo organa EIOPA.

Obdobje iz odstavka 2 ali 3 se šteje za obdobje usklajevanja v skladu s členom 19(2) navedene Uredbe. Organ EIOPA sprejme odločitev v enem mesecu. Zadeva se po izteku obdobja iz odstavka 2 ali 3 ali po sprejemu skupne odločitve ne predloži organu EIOPA.“

82. Člen 238(5) se nadomesti z naslednjim:

„5. Če se nadzorni organ in nadzornik skupine ne strinjata, lahko kateri koli izmed teh nadzornikov v enem mesecu po predlogu nadzornega organa v skladu s členom 19 Uredbe …/… [EIOPA] zadevo predloži organu EIOPA in zahteva njegovo pomoč. V tem primeru lahko organ EIOPA ukrepa v skladu s pooblastili, ki so mu podeljena v navedenem členu in sprejme svojo odločitev v dveh mesecih od predložitve. Po izteku enomesečnega obdobja iz tega pododstavka ali če je bil v skladu z odstavkom 4 tega člena v okviru kolegija dosežen dogovor, se zadeva ne predloži organu EIOPA.

Nadzorni organ, ki je izdal dovoljenje navedenemu hčerinskemu podjetju, zadevo predloži organu EIOPA in počaka na odločitev, ki jo lahko v skladu s členom 19(3) navedene uredbe sprejme organ EIOPA, ter sprejme svojo odločitev v skladu z odločitvijo organa EIOPA.

V odločitvi se navedejo vsi razlogi, na katerih je utemeljena.

Odločitev se posreduje hčerinskemu podjetju in kolegiju nadzornikov.“

83. V členu 239 se doda naslednji odstavek 4:

„4. Če se nadzorni organ in nadzornik skupine po koncu štirimesečnega obdobja iz odstavka 1 tega člena ne strinjata glede odobritve sanacijskega načrta, ali pa se po koncu enomesečnega obdobja iz odstavka 2 tega člena ne strinjata glede odobritve predlaganih ukrepov, lahko kateri koli izmed obeh nadzornikov po preteku zadevnega obdobja v skladu s členom 19 Uredbe …/… [EIOPA] zadevo predloži organu EIOPA in zahteva njegovo pomoč. V tem primeru lahko organ EIOPA ukrepa v skladu s pooblastili, ki so mu podeljena v navedenem členu in sprejme svojo odločitev v enem mesecu od predložitve. Po izteku zadevnega obdobja iz tega pododstavka ali če je bil v skladu z drugim pododstavkom odstavka 1 ali drugim pododstavkom odstavka 2 tega člena v okviru kolegija dosežen dogovor, se zadeva ne predloži organu EIOPA.

Nadzorni organ, ki je izdal dovoljenje navedenemu hčerinskemu podjetju, zadevo predloži organu EIOPA in počaka na odločitev, ki jo lahko v skladu s členom 19(3) navedene uredbe sprejme organ EIOPA, ter svojo končno odločitev sprejme v skladu s to odločitvijo.

V odločitvi se navedejo vsi razlogi, na katerih je utemeljena.

Odločitev se posreduje hčerinskemu podjetju in kolegiju nadzornikov.“

84. Člen 241 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 241Hčerinska podjetja zavarovalnice ali pozavarovalnice:delegirani akti

Komisija v skladu s členom 301a ter pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte, ki podrobno opredeljujejo:

(a) merila za presojo, ali so izpolnjeni pogoji iz člena 236;

(b) merila za presojo o tem, kaj so izredne razmere v skladu s členom 239(2);

(c) postopke, ki se jih morajo držati nadzorni organi pri izmenjavi podatkov, uveljavljanju svojih pravic in izpolnjevanju svojih dolžnosti v skladu s členi od 237 do 240.“

85. V členu 242(1) se datum „31. oktobra 2014“ nadomesti z datumom „31. decembra 2014“.

86. V členu 242(2) se datum „31. oktobra 2015“ nadomesti z datumom „31. decembra 2015“.

87. Člen 244(4) se nadomesti z naslednjim:

„4. Komisija lahko za namene odstavkov 2 in 3 v skladu s členom 301a ter pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte glede opredelitve in določanja znatne koncentracije tveganja in poročanja o taki koncentraciji tveganja.“

88. Člen 245(4) se nadomesti z naslednjim:

„4. Komisija lahko za namene odstavkov 2 in 3 v skladu s členom 301a ter pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte glede opredelitve in določanja večje transakcije znotraj skupine in poročanja o taki transakciji znotraj skupine.“

89. Člen 247(4) do (7) se nadomesti z naslednjim:

„4. V trimesečnem obdobju iz tretjega pododstavka odstavka 3 lahko kateri koli zadevni nadzorni organ zahteva posvetovanje z organom EIOPA. Kadar je opravljeno posvetovanje z organom EIOPA, se to obdobje podaljša za dva meseca.

5. Kadar je opravljeno posvetovanje z organom EIOPA, zadevni nadzorni organi primerno upoštevajo njegovo mnenje, preden sprejmejo skupno odločitev. Skupna odločitev mora obsegati utemeljitev in razlago vseh znatnih odstopanj od mnenja, ki ga je dal organ EIOPA.

6. Če ni skupne odločitve o odstopanju od meril iz odstavka 2 tega člena, izvaja nalogo nadzornika skupine nadzorni organ, določen v skladu z odstavkom 2 tega člena. Če pa eden od zadevnih nadzornikov ob koncu obdobja iz odstavkov 3 in 4 tega člena zadevo predloži organu EIOPA v skladu s členom 19 Uredbe …/… [EIOPA], se počaka na odločitev EIOPA.

Obdobje iz odstavka 3 ali 4 se šteje za obdobje usklajevanja v skladu s členom 19(2) navedene Uredbe. Organ EIOPA sprejme odločitev v enem mesecu. Zadeva se po sprejemu skupne odločitve ne predloži organu EIOPA.

Naloge nadzornika skupine izvaja nadzorni organ, ki ga v odločitvi določi organ EIOPA. Odločitev se posreduje skupini in kolegiju nadzornikov.

7. Odbor EIOPA vsaj enkrat letno obvesti Evropski parlament, Svet in Komisijo o morebitnih večjih težavah pri uporabi odstavkov 2, 3 in 6.

V primeru večjih težav pri uporabi meril iz odstavkov 2 in 3 tega člena Komisija v skladu s členom 301a ter pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte, ki natančneje določajo ta merila.“

90. Člen 248 se spremeni:

91. v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:

„Kadar nadzornik skupine ne opravi nalog iz odstavka 1 ali kadar člani kolegija nadzornikov ne sodelujejo v obsegu, ki se zahteva v tem odstavku, lahko kateri koli zadevni nadzorni organ predloži zadevo organu EIOPA in zahteva njegovo pomoč v skladu s členom 19 Uredbe …/2010 [EIOPA]. V tem primeru lahko EIOPA ravna v skladu s pooblastili, ki so mu podeljena v členu 11 navedene uredbe.“

92. drugi in tretji pododstavek odstavka 4 se nadomestita z naslednjima:

„Kadar se pojavijo razhajanja mnenj glede pravil usklajevanja, lahko vsak član kolegija nadzornikov zadevo preda organu EIOPA.

Po posvetovanju z zadevnimi nadzornimi organi nadzornik skupine pred končno odločitvijo ustrezno upošteva vsak nasvet, ki ga je organ EIOPA podal v roku dveh mesecev po prejemu zahteve. Odločitev mora obsegati utemeljitev ter obrazložitev morebitnega občutnega odstopanja od mnenja, ki ga je dal organ EIOPA. Nadzornik skupine odločitev posreduje drugim zadevnim nadzornim organom.“

93. odstavka 6 in 7 se nadomestita z naslednjima:

„6. Komisiji se podelijo pooblastila, da sprejme izvedbene tehnične standarde za operativno delovanje kolegijev.

Izvedbeni tehnični standardi se sprejmejo v skladu s členom 15 Uredbe …/… [EIOPA]. EIOPA pripravi osnutek izvedbenih tehničnih standardov do 31. decembra 2011 in pripravi revidirane tehnične standarde, ki jih predloži Komisiji najmanj vsake tri leta.

7. Komisija v skladu s členom 301a in pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte za usklajevanje nadzora skupine za namene iz odstavkov od 1 do 6, vključno z opredelitvijo ‚pomembne podružnice‘.“

94. V člen 249 se vstavi naslednji odstavek 1a:

„1a Kadar nadzorni organ ne sporoči zadevnih podatkov ali pa je bila zahteva za sodelovanje, zlasti za izmenjavo zadevnih podatkov, zavrnjena ali ni bila obravnavana v razumnem roku, lahko nadzorni organ predloži zadevo organu EIOPA in zahteva njegovo pomoč.

Kadar je zadeva predložena organu EIOPA, lahko organ EIOPA ne glede na določbe člena 258 PDEU ravna v skladu s pooblastili, ki so mu podeljena po členu 19 Uredbe(EU) št. …/2010 [EIOPA].“

95. Člen 249 se spremeni:

(a) odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3. Komisija v skladu s členom 301a ter pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte in pri tem določi postavke, ki jih nadzornik skupine sistematično zbira in posreduje drugim zadevnim nadzornim organom ali jih drugi zadevni nadzorni organi posredujejo nadzorniku skupine.

Komisija v skladu s členom 301a in pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte, ki določajo postavke, ki so bistvene ali pomembne za nadzor na ravni skupine, da bi izboljšala konvergenco nadzornega poročanja.“

(b) doda se naslednji odstavek 4:

„4. Komisiji se podelijo pooblastila, da sprejme izvedbene tehnične standarde za določitev pogojev uporabe tega člena, kot so dopolnjeni z delegiranimi akti iz odstavka 3 tega člena v zvezi z zadevami, ki jih urejajo navedeni delegirani akti, zlasti v zvezi s predlogami in postopki za predložitev podatkov nadzorniku skupine ter postopkom za sodelovanje in izmenjavo podatkov med nadzornimi organi, kot je določen v tem členu.

Regulativni tehnični standardi iz prvega pododstavka se sprejmejo v skladu s členom 15 Uredbe …/… [EIOPA].

Organ EIOPA pripravi osnutek izvedbenih tehničnih standardov za Komisijo do 31. decembra 2011.“

96. Člen 254(2) se nadomesti z naslednjim:

„2. Države članice zagotovijo, da imajo njihovi organi, ki so odgovorni za izvajanje nadzora skupine, dostop do kakršnih koli podatkov, ki so pomembni za namene tega nadzora, ne glede na naravo zadevnega podjetja. Smiselno se uporabljata člena 35 in 308a(1).“

97. Členu 255(2) se doda naslednji četrti pododstavek:

„Kadar je zahteva drugemu nadzornemu organu za izvedbo pregleda v skladu s tem odstavkom zavrnjena ali pa ni bila obravnavana v razumnem roku, ali kadar je zahteva nadzornega organa, ki je podal zahtevo, da bi sodeloval pri preverjanju na podlagi tretjega pododstavka zavrnjena ali pa ni bila obravnavana v razumnem roku, lahko organ, ki je postavil zahtevo, predloži zadevo organu EIOPA in zahteva njegovo pomoč v skladu s členom 19 Uredbe …/2010 [EIOPA]. V tem primeru lahko EIOPA ravna v skladu s pooblastili, ki so mu podeljena v navedenem členu.“

98. Člen 256 se spremeni:

(a) odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1. Države članice od udeleženih zavarovalnic in pozavarovalnic ali zavarovalnih holdingov zahtevajo, da letno objavijo poročilo o solventnosti in finančnem položaju na ravni skupine. Smiselno se uporabljajo členi 51, 53, 54, 55 in 308a(4).“

(b) odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4. Komisija v skladu s členom 301a ter pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte, ki podrobneje opredeljujejo informacije, ki jih je treba razkriti, in sredstva, s katerimi se to doseže glede skupnega poročila o solventnosti in finančnem položaju.“

(c) doda se naslednji odstavek 5:

„5. Komisiji se podelijo pooblastila, da sprejme izvedbene tehnične standarde za določitev pogojev uporabe tega člena, kot so dopolnjeni z delegiranimi akti iz odstavka 4 tega člena v zvezi z zadevami, ki jih urejajo navedeni delegirani akti, zlasti v zvezi s predlogami za razkritje poročila o solventnosti in finančnem položaju skupine, kot je določeno v tem členu.

Regulativni tehnični standardi iz prvega pododstavka se sprejmejo v skladu s členom 15 Uredbe …/… [EIOPA].

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov in jih predloži Komisiji do 31. decembra 2011.“

99. Člen 258(3) se nadomesti z naslednjim:

„Komisija lahko v skladu s členom 301a in pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte za usklajevanje izvršilnih ukrepov iz odstavkov 1 in 2.“

100. Člen 259 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 259Poročanje organa EIOPA

101. Organ EIOPA letno poroča Evropskemu parlamentu v skladu s členom 35 Uredbe …/… [EIOPA].

102. Organ EIOPA med drugim poroča o vseh ustreznih in pomembnih izkušnjah z nadzornimi dejavnostmi in sodelovanju z nadzorniki v okviru Naslova III ter zlasti o:

(a) postopku imenovanja nadzornika skupine, številu nadzornikov in geografski porazdelitvi;

(b) delu kolegijev nadzornikov, zlasti o sodelovanju in predanosti nadzornih organov, ki niso nadzorniki skupine.

103. Organ EIOPA lahko za namene odstavka 1 vključi, če je ustrezno, tudi glavna spoznanja, pridobljena pri pregledih iz člena 248(6).“

104. Člen 260 se spremeni:

105. drugi pododstavek odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:

„Preverjanje izvede nadzorni organ, ki bi bil nadzornik skupine, če bi se uporabljala merila iz člena 247(2), in sicer na zahtevo matičnega podjetja ali katere koli zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki je pridobila dovoljenje v Uniji, ali na lastno pobudo, razen če je Komisija predhodno odločila o enakovrednosti zadevne tretje države. Ta nadzorni organ se pri tem posvetuje z drugimi zadevnimi nadzornimi organi in organom EIOPA pred sprejetjem odločitve.“

106. odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2. Komisija lahko v skladu s členom 301a in pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte, ki določajo merila za oceno, ali je bonitetni režim za nadzor skupin v tretji državi enakovreden tistemu iz tega naslova.

(c) doda se naslednji odstavek 4:

„4. Z odstopanjem od člena 261(1), prvega odstavka člena 262(1) in drugega odstavka člena 263 se lahko države članice v prehodnem obdobju opirajo na nadzor skupine, ki ga opravljajo nadzorni organi tretje države. Obdobje traja največ 5 let od datuma iz prvega pododstavka člena 309(1). To odstopanje se uporablja samo, če Komisija v skladu z odstavkom 5 sklene, da je tretja država izpolnila opredeljene pogoje. "

(d) doda se naslednji odstavek 5:

„5. Komisija lahko v skladu s členom 301a ter pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte, ki v zvezi z odstavkom 4 podrobno opredelijo trajanje prehodnega obdobja, ki je lahko krajše od maksimalnega obdobja 5 let, in pogoje, ki jih mora izpolniti tretja država. Ti pogoji zajemajo zaveze, ki jih dajo nadzorni organi, približevanje enakovrednemu režimu v določenem časovnem obdobju, obstoječo ali nameravano vsebino režima in vprašanja sodelovanja, izmenjave informacij ter obveznost poslovne skrivnosti.

(e) doda se naslednji odstavek 6:

„6. Komisija lahko v zvezi z bonitetnimi režimi tretjih držav iz odstavka 4 sprejme sklep, da je tretja država izpolnila pogoje iz odstavka 4 in delegiranega akta.

Navedeni sklepi se sprejmejo po posvetovanju z Evropskim odborom za zavarovanja in poklicne pokojnine ter v skladu z regulativnim postopkom iz člena 301(2). Sklepi se redno pregledujejo.“

107. V členu 262 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:„1. Če ni enakovrednega nadzora iz člena 260, države članice za zavarovalnice ali pozavarovalnice:

108. (a) smiselno uporabljajo člene od 218 do 235, člene od 244 do 258 in člen 308a(9) ali

109. (b) uporabljajo eno od metod iz odstavka 2.“

110. V prvem odstavku člena 300 se datum „31. oktobra 2012“ nadomesti z datumom „31. decembra 2012“.

111. Člen 301(3) se črta.

112. Vstavijo se naslednji členi 301a, 301b in 301c:

„Člen 301aIzvajanje pooblastila

113. Komisiji se podeli pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 17, 31, 35, 37, 50, 56, 58, 75, 86, 92, 97, 99, 111, 114, 127, 130, 135, 143, 172, 210, 211, 216, 217, 227, 234, 241, 244, 245, 247, 248, 249, 256, 258, 260 in 308b, ki velja pet let od začetka veljavnosti te direktive.

Komisija najpozneje šest mesecev pred koncem petletnega obdobja pripravi poročilo o prenesenih pooblastilih. Prenos pooblastil se samodejno podaljša za enako dolga obdobja, razen če ga Evropski parlament ali Svet ne prekliče v skladu s členom 301b.

114. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o njem hkrati obvesti Evropski parlament in Svet.

115. Za pooblastilo Komisiji za sprejemanje delegiranih aktov veljajo pogoji, določeni v členih 301b in 301c.

Člen 301bPreklic pooblastila

116. Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče podeljeno pooblastilo iz členov 17, 31, 35, 37, 50, 56, 58, 75, 86, 92, 97, 99, 111, 114, 127, 130, 135, 143, 172, 210, 211, 216, 217, 227, 234, 241, 244, 245, 247, 248, 249, 256, 258, 260 in 308b.

117. Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu prenosa pooblastila, o tem obvesti drugega zakonodajalca in Komisijo najpozneje en mesec pred sprejetjem končnega sklepa, pri čemer navede preneseno pooblastilo, ki bi lahko bilo preklicano, ter razloge za preklic.

118. Z odločitvijo o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo, določeno v navedeni odločitvi. Odločitev začne veljati nemudoma ali na poznejši dan, določen v navedeni odločitvi. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Odločitev se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 301cUgovori zoper delegirane akte

119. Evropski parlament in Svet lahko ugovarjata zoper delegirane akte v dveh mesecih od datuma obvestila. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se navedeni rok lahko podaljša za en mesec.

120. Če do izteka roka iz odstavka 1 niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu, se akt objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na dan, ki je v njem določen.

Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred koncem navedenega obdobja, če sta Evropski parlament in Svet oba obvestila Komisijo, da ne nameravata ugovarjati.

3. Če Evropski parlament ali Svet ugovarja zoper sprejeti delegirani akt v roku iz odstavka 1, ta akt ne začne veljati. Institucija, ki ugovarja delegiranemu aktu, svojo odločitev utemelji.“

121. V členu 304(2) se datum „31. oktobra 2015“ nadomesti z datumom „31. decembra 2015“.

122. Vstavi se naslednji člen 308a:

„ODDELEK 3

Prehodni ukrepi, opredeljeni z delegiranimi akti

Člen 308a

Prehodne določbe

123. Če Komisija sprejme delegirani akt v skladu s členom 308b(1), se člen 35(5) ne uporablja največ pet let od datuma iz prvega pododstavka člena 309(1).

124. Če Komisija sprejme delegirani akt v skladu s členom 308b(2), se pogoj iz člena 37(1)(a), da je nadzorni organ sklenil, da profil tveganj zavarovalnice ali pozavarovalnice močno odstopa od predpostavk, ki so bile osnova za zahtevani solventnostni kapital, kot je bil izračunan po standardni formuli, ne uporablja največ 10 let od datuma iz prvega pododstavka člena 309(1). Enako se zahteva iz člena 37(2), da morajo biti kapitalski pribitki, naloženi v okviru točke (a) člena 37(1), izračunani na način, ki zagotavlja, da podjetje upošteva člen 101(3), ne uporablja največ 10 let od datuma iz prvega pododstavka člena 309(1).

125. Če Komisija sprejme delegirani akt v skladu s členom 308b(3), se člen 41(1) in člen 41(3) ne uporabljata največ 3 leta od datuma iz prvega pododstavka člena 309(1).

126. Če Komisija sprejme delegirani akt v skladu s členom 308b(4), se člen 51(1) ne uporablja največ 3 leta od datuma iz prvega pododstavka člena 309(1).

127. Če Komisija sprejme delegirani akt v skladu s členom 308b(5), se člen 75(1) ne uporablja največ 10 let od datuma iz prvega pododstavka člena 309(1).

128. Če Komisija sprejme delegirani akt v skladu s členom 308b(6), se člen 76(2), člen 76(3) in člen 76(5) ne uporabljajo največ 10 let od datuma iz prvega pododstavka člena 309(1).

129. Če Komisija sprejme delegirani akt v skladu s členom 308b(7), se člen 94 ne uporablja največ 10 let od datuma iz prvega pododstavka člena 309(1).

130. Če Komisija sprejme delegirani akt v skladu s členom 308b(8), se prvi odstavek člena 100, člen 101(3), člen 102 in člen 104 ne uporabljajo največ 10 let od datuma iz prvega pododstavka člena 309(1).

131. Če Komisija sprejme delegirani akt v skladu s členom 308b(9), se člen 218(2) in (3) ne uporablja največ 10 let od datuma iz prvega pododstavka člena 309(1).

132. Vstavi se naslednji člen 308b:

Člen 308b

Delegirani akti

Komisija lahko v skladu s členom 301a ter pod pogoji iz členov 301b in 301c sprejme delegirane akte; s katerimi določi:

(a) v zvezi s členom 308a(1) trajanje prehodnega obdobja, ki je lahko krajše od maksimalnega obdobja 3 let, morebitno časovno členitev prehodnega obdobja, prehodne zahteve glede sistemov in struktur, ki jih morajo uvesti podjetja, da s tem izpolnijo zahteve v zvezi z zagotavljanjem informacij za namene nadzora; določi tudi, da morajo zavarovalnice in pozavarovalnice upoštevati vsaj zakone in druge predpise v zvezi s pripravo zaključnih računov in redno dostavo poročil, ki se sprejemajo na podlagi člena 13 Direktive 2002/83/ES, člena 11 Direktive 84/641/ES in člena 17 Direktive 2005/68/ES;

(b) v zvezi s členom 308a(2) trajanje prehodnega obdobja, ki je lahko krajše od maksimalnega obdobja 10 let, morebitno časovno členitev prehodnega obdobja, zahtevo, da je treba pri sklepanju, ali so izpolnjeni pogoji za naložitev kapitalskega pribitka iz člena 37(1)(a), upoštevati predpostavke v zvezi s prehodnim zahtevanim solventnostnim kapitalom iz člena 308b(8), ne pa predpostavke v zvezi z zahtevanim solventnostnim kapitalom; določi tudi, da se je treba pri izračunu kapitalskega pribitka sklicevati na kalibracijo in lastnosti stopenj zaupanja navedenega prehodnega zahtevanega solventnostnega kapitala, ne pa na kalibracijo in lastnosti stopenj zaupanja pri standardni formuli za zahtevani solventnostni kapital;

(c) v zvezi s členom 308a(3) trajanje prehodnega obdobja, ki je lahko krajše od maksimalnega obdobja 3 let, morebitno časovno členitev prehodnega obdobja in prehodne zahteve glede sistema upravljanja in obsega, v katerem morajo zavarovalnice in pozavarovalnice v prehodnem obdobju upoštevati sistem, funkcije in zahteve iz členov od 41 do 49; določi tudi, da morajo zavarovalnice in pozavarovalnice upoštevati vsaj zakone in druge predpise, ki zahtevajo zanesljive upravne postopke in notranji nadzor, sprejete na podlagi člena 10 Direktive 2002/83/ES, člena 9 Direktive 84/641/ES in člena 15 Direktive 2005/68/ES;

(d) v zvezi s členom 308a(4) trajanje prehodnega obdobja, ki je lahko krajše od maksimalnega obdobja 3 let, morebitno časovno členitev prehodnega obdobja in prehodne zahteve v zvezi s vsebino in časovno uskladitvijo informacij, ki jih morajo zavarovalnice in pozavarovalnice javno razkriti; določi tudi, da morajo zavarovalnice in pozavarovalnice objaviti vsaj eno poročilo na visoki ravni, ki vsebuje povzetek informacij iz člena51(1); .

(e) v zvezi s členom 308a(5) trajanje prehodnega obdobja, ki je lahko krajše od maksimalnega obdobja 10 let, morebitno časovno členitev prehodnega obdobja, kakršnokoli določitev sredstev in obveznosti pod pogoji prehodnih zahtev glede vrednotenja in prehodnih zahtev glede metod in predpostavk, ki se uporabljajo pri vrednotenju določenih sredstev in obveznosti; določi tudi, da morajo zavarovalnice in pozavarovalnice upoštevati zakone in druge predpise držav članic za vrednotenje takih sredstev in obveznosti, ki se uporabljajo na dan 31. decembra 2012;

(f) v zvezi s členom 308a(6) trajanje prehodnega obdobja, ki je lahko krajše od maksimalnega obdobja 10 let, morebitno časovno členitev prehodnega obdobja in prehodne zahteve glede metodologij in predpostavk, ki se bodo v prehodnem obdobju uporabljale za izračun zavarovalno-tehničnih rezervacij; določi tudi, da morajo zavarovalnice in pozavarovalnice upoštevati vsaj zakone in druge predpise za oblikovanje zavarovalno-tehničnih rezervacij, ki so sprejeti na podlagi člena 20 Direktive 2002/83/ES, člena 15 Direktive 73/239/EGS in člena 32 Direktive 2005/68/ES;

(g) v zvezi s členom 308a(7) trajanje prehodnega obdobja, ki je lahko krajše od maksimalnega obdobja 10 let, morebitno časovno členitev prehodnega obdobja, postavke lastnih sredstev pod pogoji prehodnih zahtev, prehodne zahteve glede razvrstitve postavk lastnih sredstev, ki se bodo uporabljale za navedene določene postavke lastnih sredstev; določi tudi, da morajo zavarovalnice in pozavarovalnice upoštevati vsaj zakone in druge predpise, sprejete na podlagi člena 27 Direktive 2002/83/ES, člena 16 Direktive 73/239/EGS in člena 36 Direktive 2005/68/ES glede navedenih postavk lastnih sredstev;

(h) v zvezi s členom 308a(8) trajanje prehodnega obdobja, ki je lahko krajše od maksimalnega obdobja 10 let, morebitno časovno členitev prehodnega obdobja in prehodne zahteve v zvezi z izračunom in uporabo prehodnega zahtevanega solventnostnega kapitala. Izračun prehodnega zahtevanega solventnostnega kapitala lahko vključuje spremembe poudarkov, scenarijev, koeficientov korelacije in parametrov standardne formule zahtevanega solventnostnega kapitala, ki bi se sicer uporabljala. Delegirani akti zahtevajo tudi, da zavarovalnice in pozavarovalnice upoštevajo prehodni zahtevani solventnostni kapital, ki ni višji od zahtevanega solventnostnega kapitala in ne nižji od vsote zahtevanega minimalnega kapitala in petdeset odstotkov razlike med zahtevanim solventnostnim kapitalom in zahtevanim minimalnim kapitalom;

(i) v zvezi s členom 308a(9) spremembe, ki se nanašajo na izbiro metode izračunavanja in splošnih načel za izračun solventnosti skupine iz členov od 220 do 229 in členov od 230 do 233 ter člena 235 v zvezi z metodami izračunavanja solven