Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2022/C 481/06)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Αφρίνα / Αfrina“

EU št.: PGI-GR-02822 – 6. decembra 2021

ZOP ( ) ZGO (X)

1. Ime [ZOP ali ZGO]

„Αφρίνα / Αfrina“

2. Država članica ali tretja država

Grčija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1. Vrsta proizvoda

Skupina 2.6 Sol

3.2. Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Sol „Αφρίνα / Afrina“ je solni cvet, ki se proizvaja izključno v t. i. belem slanem mokrišču regije Mesolongi. Je nepredelana morska sol, ki ne vsebuje dodatkov in se po pobiranju ne obdela.

Sol „Αφρίνα / Afrina“ sestoji iz drobnih, belih kristalov natrijevega klorida, ki nastanejo na slani površini kristalizacijskih bazenov v ugodnih podnebnih razmerah (veter, temperatura in sončna svetloba). Je manj slana od soli in ima zaradi visoke vsebnosti magnezija rahlo grenak okus, zaradi česar je zelo primerna za pripravo surovih ali pečenih jedi ali celo sladic. Vsebuje veliko elementov v sledeh – kovin, ki jih vsebuje morska voda – zlasti magnezija (Mg).

Sol „Αφρίνα / Afrina“ se pobira le ročno ter ima organoleptične, fizikalne in kemijske lastnosti, navedene v preglednicah 1 in 2.

Preglednica 1

Organoleptične in fizikalne lastnosti

Videz beli kristali Okus slan Vonj brez vonja Velikost zrn > 3 mm 0 % 1–3 mm 45–55 % < 1 mm 45–55 %





Preglednica 2

Kemična sestava

Kemijski parametri Vsebnost (%) Vlaga 1,0 –5,0 Netopno v vodi 0,020 –0,120 Kalcij (v suhi snovi) 0,010 –0,300 Magnezij (v suhi snovi) 0,060 –0,300 Sulfati (v suhi snovi) 0,200 –1,100 NaCl (v suhi snovi) 97,0 –99,5

3.3. Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

–

3.4. Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Na geografskem območju potekajo naslednji postopki:

— pridobivanje iz morja,

— kroženje pridobljene vode v bazenih za izhlapevanje,

— dovod v kristalizacijske bazene,

— pobiranje,

— naravno odcejanje soli „Αφρίνα / Afrina“.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

–

3.6. Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

–

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Po zgodovinskih, geografskih in antropoloških merilih geografsko območje, na katerem se proizvaja sol „Αφρίνα / Afrina“, leži v občini Iera Polis Mesolongiou v regionalni enoti Aitoloakarnania znotraj regije Zahodne Grčije, opredeljujejo pa ga geografske meje belega slanega mokrišča, ki tečejo:

— severno od močvirja Foinikia,

— vzhodno in severovzhodno od stare nacionalne ceste Mesolongi–Aitolikos,

— zahodno od lagune Mesolongi,

— jugojugovzhodno od občinske enote Iera Polis Mesolongiou.

5. Povezava z geografskim območjem

Sol „Αφρίνα / Afrina“ se proizvaja v laguni Mesolongi ter je pridobila izvrsten ugled in precejšen sloves v Grčiji in na tujem. Njen ugled in lastnosti, ki jih ima zaradi geografskega porekla, so zato podlaga za njeno povezavo z geografskim območjem.

Ta ugled temelji zlasti na njeni teksturi in okusu, ki ju oblikujeta posebna mikroklima solin in lagune Mesolongi ter tradicionalno ročno pobiranje, ki se skozi leta skoraj ni spremenilo.

Soline Mesolongi so najprimernejše proizvodno okolje ter so zaščitene z Ramsarsko konvencijo o zaščiti mokrišč in kot območje Natura 2000. Ugled proizvoda še povečuje edinstvena narava ekosistema solin Mesolongi in sloves lagune Mesolongi – Homerjevega „čudovitega jezera“. Profesor Christos Siasos (Agrinioculture, 2014) regijo Mesolongi opisuje kot „deželo belega zaklada“.

Aktivne površine solin (bazeni za izhlapevanje in kristalizacijski bazeni) so glinene, saj je glina neprepustna za vodo. Morska voda se zgosti v bazenih za izhlapevanje, sol pa kristalizira v kristalizacijskih bazenih. Površina kristalizacijskih bazenov je ravna po vsej dolžini in širini. To pomeni, da lahko tudi majhni valovi sol „Αφρίνα / Afrina“ ponesejo na rob bazenov, kjer se nato pobere.

Za proizvodnjo soli „Αφρίνα / Afrina“ je potrebno stalno izhlapevanje/zgoščevanje zadostne količine morske vode, dokler sol v njej ne začne kristalizirati. Zgoščevanje je naravni pojav kot posledica sončne energije in prevladujoče mikroklime, tj. hitrosti vetra, temperature in relativne vlažnosti. Za zgoščevanje slane vode so zlasti poleti poleg sončne svetlobe potrebni močni vetrovi, v obdobju kristalizacije pa ne sme močno deževati, da sol lahko kristalizira.

Na površini kristalizacijskih bazenov se tvori tanka plast velikih solnih kristalov. Zahodni vetrovi to površinsko plast kristalov ponesejo na vzhodno stran bazenov, kjer se sol „Αφρίνα / Afrina“ nazadnje pobere.

Pomemben je tudi človeški dejavnik, saj se tradicionalni postopek pobiranja skozi leta skoraj ni spremenil ter je hkrati pripomogel k ustvarjanju in ohranjanju ugleda proizvoda. Izurjeni delavci sol „Αφρίνα / Afrina“ pobirajo ročno z uporabo lesenih orodij ter s svojo usposobljenostjo in izkušnjami zagotavljajo enotnost končnega proizvoda. Za prepoznavanje in ločevanje proizvoda so potrebne izkušnje in spretnosti. Ta tradicionalna tehnika se prenaša iz enega roda solinarjev v drugega.

Zaradi ročnega pobiranja solnih kristalov s površine je proizvod zelo čist ter ne vsebuje nobenega blata (saj kristali ne pridejo v stik z dnom kristalizacijskega bazena) in je naravne bele barve. Zato ga ni potrebno izpirati, kar pomeni, da vsebuje več neorganskih soli, zlasti topnih magnezijevih soli. Vsebnost magnezija v soli „Αφρίνα / Afrina“ tako presega vsebnost magnezija v drugih običajnih soleh in predelanih komercialnih soleh, kar ji daje poseben okus (nekoliko grenak, manj slan), zaradi katerega je zelo primerna za pripravo surovih ali pečenih jedi ali celo sladic.

Ime „Αφρίνα / Afrina“ se tradicionalno uporablja za solni cvet, proizveden v regiji Mesolongi. Beseda afrina, ki izvira iz besede afrós„pena“, sama po sebi nakazuje način proizvodnje soli. V svoji knjigi z naslovom Mesolongi (1925) je K. A. Stasinopoulos zapisal: „Luksuzna sol afrina, ki se pridobiva z naravnim izhlapevanjem, se prav tako pridobiva v laguni. Peno ustvarjajo nežni valovi, ki se lomijo ob obali lagune. Sončna toplota peno zgosti in tako nastane afrina.“

Ugled proizvoda potrjujejo številne omembe v zgodovinskih in bibliografskih virih.

Prve zgodovinske omembe soli „Αφρίνα / Afrina“ segajo v začetek prejšnjega stoletja. V svoji knjigi z naslovom To alas (Sol) (1906) je K. A. Stasinopoulos zapisal, da je „med vsemi vrstami soli, ki se pridobivajo z naravnim izhlapevanjem, in na splošno vsemi grškimi vrstami soli najboljša afrina iz regije Mesolongi“. Sol „Αφρίνα / Afrina“ je bila priznana kot sol vrhunske kakovosti in okusa, povpraševanje po njej kot luksuznem darilu pa je bilo veliko (Mesolongi, K. A. Stasinopoulos, 1925).

Njen okus in teksturo so močno pohvalili strokovnjaki, na primer: v knjigi z naslovom To alas (Sol) (1906) je K. A. Stasinopoulos zapisal: „pena je bela kot sneg in nežna kot eter“. Poleg tega profesor Christos Siasos (Agrinioculture, 2014) omenja naslednje lastnosti: „Rahel veter okrog kristalizacijskih bazenov ustvari kosmom podobne oblike, preden se sol pobere iz bazenov. Iz teh kosmov nastane solni cvet, ki se v tej regiji imenuje afrina. Afrina se pobira ročno. Šteje se za najboljšo in najokusnejšo sol. Ima značilno teksturo ter se stopi v ustih in povzroči eksplozijo okusov“.

V svoji nagrajeni knjigi z naslovom Spregovori po mesolonško (1979), ki vsebuje približno 2000 lokalnih besed in izrazov, je pisateljica Akakia Kordosi iz Mesolongija zapisala: „afrina: solna pena“.

V svoji knjigi z naslovom SALT – Salt in European History and Civilisation (SOL – sol v evropski zgodovini in kulturi) (1997) je profesorica Theodora Petanidou z Egejske univerze zapisala, da je „v regiji Mesolongi afrina tradicionalno ime za majhno količino solnih kristalov, ki se tvorijo na slani površini“.

Današnje omembe v tisku in na spletu ter na radiu, televiziji in v posebnih kuharskih oddajah ohranjajo in krepijo poseben ugled in sloves proizvoda.

Sol „Αφρίνα / Afrina“ uporablja veliko poznanih kuharskih mojstrov. En primer take uporabe je jed, ki je mlademu kuharskemu mojstru Nikosu Billosu v San Pellegrinu, kjer je zastopal sredozemske države, prinesla nagrado (Gastronomos, 2016). Kuharski mojstri Stelios Parliaros, George Calombaris, Sotiris Kontizas, Argyros Barbarigos in drugi v svojih jedeh prav tako uporabljajo sol „Αφρίνα / Afrina“.

Omeniti je treba, da je bil prvi grški muzej soli ustanovljen leta 2019 na območju Tourlida v regiji Mesolongi, s čimer je bil potrjen sloves regije in njena tesna povezava s soljo.

Odlična kakovost soli „Αφρίνα / Afrina“ se v zadnjih letih vedno znova priznava. Ni naključje, da je bila na mednarodnih tekmovanjih v hrani in okusih dvakrat nagrajena – s srebrno medaljo leta 2016 na tekmovanju Olymp Awards Food and Beverage Competition (tekmovanje za nagrade Olimp za hrano in pijačo) v Atenah in s priznanjem leta 2020 na tekmovanju Great Taste Awards (nagrade Odličen okus) v Londonu. Omembe vredna je tudi izbira soli „Αφρίνα / Afrina“ za spominek, ki je bil voditeljem leta 2016 podarjen na vrhu južnoevropskih držav v Atenah.

Sklic na objavo specifikacije

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/2021/prodiagrafes_afrina280622.pdf

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.