EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 16.9.2019 COM(2019) 415 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o dejavnostih Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v letih 2017 in 2018



POVZETEK Evropa izkazuje solidarnost tistim, ki jo najbolj potrebujejo. Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen leta 2007 za podporo delavcem, ki izgubijo zaposlitev zaradi globalizacije in spreminjajočih se trgovinskih tokov. Sklad je bil nadalje prilagojen za podporo delavcem, odpuščenim zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. Glavni cilj sklada je podpreti presežne delavce, ki se pri težkih prehodih znajdejo v stiski, tako da jim pomaga prilagoditi njihova znanja in spretnosti ter poiskati novo zaposlitev. Ukrepi vključujejo prilagojeno pomoč in svetovanje pri iskanju zaposlitve, različna poklicna usposabljanja in strokovno izpopolnjevanje, podporo podjetništvu in ustanavljanju podjetij ter začasne finančne spodbude in nadomestila. ESPG se lahko uporablja tudi posebej za pomoč mladim. V regijah z visoko stopnjo brezposelnosti mladih ta sklad zagotavlja podporo mladim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET). Sklad sofinancira do 60 % stroškov ukrepov, ki jih predlagajo države članice, ki zaprosijo za pomoč iz sklada. To poročilo vsebuje pregled dejavnosti in rezultatov ESPG za leti 2017 in 2018. Ø V tem obdobju je deset držav članic predložilo 13 vlog za pomoč v skupni višini 41 milijonov EUR, namenjeni 12 896 delavcem in 1 155 mladim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo. Največje število delavcev je bilo v sektorju strojev/naprav, sledila pa sta trgovina na drobno in zračni prevoz. Ø Evropski parlament in Svet sta sprejela 15 sklepov za uporabo sredstev iz ESPG v skupnem znesku 45,5 milijona EUR za podporo 14 517 prejemnikom. Ø Države članice so poročale o 23 vlogah za pomoč iz sklada, odobrenih med letoma 2014 in 2016. Glede na rezultate so se razmere v primerjavi z obdobjem 2015–2016 izboljšale, pri čemer je 60 % delavcev, vključenih v ukrepe, našlo novo zaposlitev do konca obdobja izvajanja. V obdobju 2015–2016 je le 47 % delavcev, ki so prejeli pomoč, našlo novo zaposlitev. Zlasti visoke stopnje ponovne vključitve so bile ugotovljene v naslednjih primerih: Volvo Trucks (Švedska) 84 %, Broadcom (Finska) 84 %, Aleo Solar (Nemčija) 81 % in PWA International (Irska) 79 %. Komisija je v predlogu v zvezi z ESPG po letu 2020 predlagala razširitev njegove uporabe, da bi se lahko učinkoviteje posredovalo in podprlo več delavcev, ki so izgubili zaposlitev. Sklad bo torej podporo delavcem zagotavljal ne le v primeru velikih strukturnih sprememb svetovnih trgovinskih tokov zaradi globalizacije ter svetovne finančne in gospodarske krize, ampak tudi zaradi drugih razlogov, kot so avtomatizacija, digitalizacija ali prehod na nizkoogljično gospodarstvo. Ta pristop upošteva nove izzive razvijajočega se sveta dela. KAZALO 1. Uvod………………………………………………………………………………………...3 2. Analiza dejavnosti ESPG v letih 2017 in 2018 2.1 Predložene vloge 2.1.1 Vloge, predložene zaradi odpuščanj in po merilu za pomoč

2.1.2 Predložene vloge po sektorjih (NACE Rev. 2) 2.1.3 Predložene vloge glede na število ciljnih prejemnikov po državah članicah 2.1.4 Predložene vloge po zaprošenih zneskih 2.1.5 Predložene vloge po zaprošenih zneskih na prejemnika 2.2 Sprejeti sklepi in odobreni prispevki 2.2.1 Ukrepi, financirani s podporo iz ESPG 2.2.2 Dopolnjevanje z ukrepi, financiranimi iz Evropskega socialnega sklada (ESS) 2.3 Vloge, ki ne izpolnjujejo pogojev za finančni prispevek iz ESPG 2.4 Rezultati, ki jih je dosegel ESPG 2.4.1 Povzetek rezultatov, sporočenih v letih 2017 in 2018 2.4.2 Delež prejemnikov, ki so se ponovno vključili na trg dela, po državah članicah 2.4.3 Ocena kakovosti končnih poročil, predloženih v letih 2017 in 2018 2.5 Finančno izvajanje 2.5.1 Sredstva, ki jih je prispeval ESPG 2.5.2 Odhodki za tehnično pomoč 2.5.3 Sporočene nepravilnosti 2.5.4 Zaključitev finančnih prispevkov iz ESPG 2.6 Dejavnosti tehnične pomoči, ki jih izvaja Komisija 2.6.1 Obveščanje in oglaševanje: spletna stran 2.6.2 Sestanki z nacionalnimi organi in deležniki ESPG

2.6.3 Sistem elektronske izmenjave podatkov (SFC2014) 2.6.4 Vmesna ocena ESPG za obdobje 2014–2020 3. Razvoj politike ESPG 3.1 Sprememba Uredbe (EU) št. 1309/2013 v okviru Uredbe (EU) 2018/1046 3.2 Zakonodajni predlog o ESPG za obdobje po letu 2020 1. Uvod Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je izraz evropske solidarnosti do delavcev in konkretna podpora delavcem, ki so postali presežni zaradi večjih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije ali svetovne gospodarske in finančne krize. ESPG pomaga presežnim delavcem pri iskanju nove zaposlitve, tako da sofinancira ukrepe aktivne politike trga dela, ki jih izvajajo države članice. V primeru nenadnih kolektivnih odpustov zaradi prej navedenih razlogov dopolnjuje nacionalne ukrepe trga dela, tako da zagotavlja bolj prilagojen in ciljno usmerjen pristop k najranljivejšim presežnim delavcem. V skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 Komisija to poročilo naslavlja na Evropski parlament in Svet ter zagotavlja kvantitativno in kvalitativno oceno dejavnosti ESPG v preteklih dveh letih. Poročilo se osredotoča na rezultate, dosežene z ESPG, in vsebuje zlasti informacije o: ·predloženih vlogah; ·sprejetih sklepih; ·financiranih ukrepih, vključno z njihovim dopolnjevanjem z ukrepi, ki se financirajo iz drugih instrumentov Unije, zlasti iz Evropskega socialnega sklada (ESS); ·statističnih podatkih o deležu prejemnikov, ki so se ponovno vključili na trg dela, po državah članicah; ·zaključku finančnih prispevkov in ·vlogah, ki so bile zavrnjene ali zmanjšane zaradi pomanjkanja sredstev ali zaradi neupravičenosti. Poročilo se konča z razlago, kako je Komisija v svojem predlogu za ESPG po letu 2020 obravnavala prihodnje izzive. 2. Analiza dejavnosti ESPG v letih 2017 in 2018 2.1 Predložene vloge

Komisija je v letih 2017 in 2018 prejela 13 vlog, ki jih je predložilo naslednjih deset držav članic: Belgija, Nemčija, Grčija, Španija, Francija, Italija, Nizozemska, Portugalska, Finska in Švedska. Te države članice so za sredstva ESPG zaprosile tudi v prejšnjih letih. Podrobnosti o teh vlogah so prikazane v preglednici 1. Preglednica 1: Vloge, predložene v letih 2017 in 2018 2.1.1 Vloge, predložene zaradi odpuščanj in po merilu za pomoč Vloge v letih 2017 in 2018 so bile zajete z Uredbo (EU) št. 1309/2013, ki se uporablja za odpuščanja zaradi: vvelikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije Devet vlog je bilo predloženih na podlagi merila trgovine, pri čemer je bila ena utemeljena z izrednimi okoliščinami, druga pa se je nanašala na majhen trg dela. vučinkov svetovne gospodarske in finančne krize Štiri vloge so bile predložene zaradi posledic svetovne gospodarske in finančne krize, pri čemer je bila ena utemeljena z izrednimi okoliščinami . 2.1.2 Predložene vloge po sektorjih (NACE Rev. 2) Trinajst predloženih in odobrenih vlog se je nanašalo na presežke v 11 različnih sektorjih: (1) pridobivanje premoga, (2) proizvodnja izdelkov iz gume in plastičnih mas, (3) proizvodnja računalnikov, elektronskih in optičnih izdelkov, (4) stroji in naprave, (5) zračni prevoz, (6) založništvo, (7) računalniško programiranje in svetovanje, (8) dejavnosti finančnih storitev, (9) pisarniške in spremljajoče poslovne storitvene dejavnosti, (10) oblačila (dve vlogi) in (11) trgovina na drobno (dve vlogi). Od ustanovitve ESPG so bile prvič predložene vloge za naslednje sektorje: pridobivanje premoga, proizvodnja izdelkov iz gume in plastičnih mas ter finančne storitve. Največje število ciljnih delavcev je bilo v sektorju strojev in naprav (2 285), sledila pa sta trgovina na drobno (2 225) in zračni prevoz (1 858).

Graf 1: Število ciljnih delavcev po sektorjih (NACE Rev. 2) v letih 2017 in 2018 2.1.3 Predložene vloge glede na število ciljnih prejemnikov po državah članicah Skupno število ciljnih prejemnikov (delavci in mladi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo) pomoči iz ESPG je bilo 14 051. Število ciljnih prejemnikov na vlogo je znašalo od 303 do 2 585, pri čemer se je šest vlog nanašalo na najmanj 1 000 prejemnikov, tri vloge pa na manj kot 500 prejemnikov (glej preglednico 1). Povprečno število ciljnih prejemnikov na vlogo je bilo 1 081. Od 14 051 ciljnih prejemnikov jih je bilo 12 896 delavcev, ki so postali presežni, in 1 155 mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo. Finska je zaprosila za sredstva ESPG za največje število delavcev (2 500), sledili pa sta ji Belgija (2 285) in Francija (1 858). Tri vloge, ki so se nanašale tudi na podporo za mlade, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, so predložile Belgija (300 NEET), Španija (125 NEET) in Portugalska (730 NEET). Graf 2: Število ciljnih prejemnikov po državah članicah v letih 2017 in 2018 Število predloženih vlog je navedeno v oklepajih. Skupno število ciljnih prejemnikov: 14 051 Povprečno število ciljnih prejemnikov: 1 405

Trinajst vlog, predloženih v referenčnem obdobju, je zadevalo 16 133 odpustov, pri čemer so se ukrepi, predlagani za sofinanciranje iz ESPG, nanašali na 12 896 teh odpustov, tj. 80 %. Opozoriti je treba, da se lahko število odpuščenih delavcev razlikuje od števila delavcev, ki jim je namenjena podpora iz ESPG, ker se država članica lahko odloči, da bo podporo namenila le posebnim skupinam delavcev, na primer najranljivejšim delavcem, tistim, ki imajo izredne težave na trgu dela, in/ali osebam, ki najbolj potrebujejo pomoč. Standardna podpora, ki je na voljo za presežne delavce v državah članicah, v nekaterih primerih morda zadošča za hitro ponovno vključitev na trg dela ali pa se delavci v določenih primerih morda odločijo za zgodnjo upokojitev. 2.1.4 Predložene vloge po zaprošenih zneskih Vsaka država članica, ki zaprosi za podporo iz ESPG, mora oblikovati usklajen sveženj ukrepov, ki najbolj ustreza profilom ciljnih prejemnikov, in določiti znesek podpore, ki jo želi pridobiti. Uredba (EU) št. 1309/2013 določa največ 60-odstotno stopnjo sofinanciranja iz ESPG. Deset držav članic je zaprosilo za skupni znesek podpore iz ESPG v višini 41 006 837 EUR. Za najvišji znesek je zaprosila Francija (9 894 483 EUR za eno vlogo), sledili pa sta ji Finska (6 019 440 EUR za dve vlogi) in Grčija (5 257 650 EUR za dve vlogi). Zaprošeni prispevki iz ESPG so znašali od 720 000 EUR do 9 894 483 EUR, povprečno pa 3 154 372 EUR na vlogo in 4 100 684 EUR na državo članico. Graf 3: Skupni zaprošeni zneski (v EUR) iz ESPG na državo članico v letih 2017 in 2018 Število predloženih vlog je navedeno v oklepajih. Skupni zaprošeni znesek iz ESPG: 41 006 837 EUR Povprečni zaprošeni znesek iz ESPG: 4 100 684 EUR 2.1.5 Predložene vloge po zaprošenih zneskih na prejemnika Uredba (EU) št. 1309/2013 ne omejuje skupnega zaprošenega zneska. Zaprošeni znesek na ciljnega prejemnika se lahko torej razlikuje glede na stanje na prizadetem trgu dela, individualne okoliščine ciljnih prejemnikov, ukrepe, ki jih je država članica že sprejela, in strošek zagotavljanja storitev v zadevni državi članici. To pojasnjuje, zakaj so predlagani zneski podpore iz ESPG na prejemnika v letih 2017 in 2018 znašali od 1 666 EUR do 5 325 EUR, pri čemer je povprečni znesek na ciljnega prejemnika znašal 2 918 EUR (kot je prikazano v preglednici 1). Za najvišji povprečni znesek na prejemnika je zaprosila Francija (5 325 EUR), sledili pa sta ji Grčija (4 124 EUR) in Nemčija (3 352 EUR). Graf 4: Zaprošeni znesek (v EUR) iz ESPG na prejemnika in državo članico

v letih 2017 in 2018 Število predloženih vlog je navedeno v oklepajih. Povprečni zaprošeni znesek iz ESPG na prejemnika: 2 918 EUR

2.2 Sprejeti sklepi in odobreni prispevki Evropski parlament in Svet sta v letu 2017 sprejela sedem sklepov za uporabo sredstev ESPG in osem sklepov v letu 2018. V vseh primerih je bila upoštevana 60-odstotna stopnja sofinanciranja. V preglednicah 2 in 3 so predstavljeni podrobni podatki o financiranju, odobrenem v letih 2017 in 2018. Ti preglednici vključujeta tudi dve vlogi, ki sta bili predloženi pred 1. januarjem 2017, vendar odobreni leta 2017, zato zajemata drugačen sklop primerov kot preglednica 1, v kateri so predstavljene vloge, predložene v letih 2017 in 2018. Petnajst odobrenih prispevkov je bilo namenjenih 15 672 prejemnikom (vključno s 1 155 mladimi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo) v desetih državah članicah, pri čemer je skupni znesek sofinanciranja iz ESPG znašal 45 467 387 EUR, povprečen znesek na ciljnega prejemnika pa 2 901 EUR. Od 14 517 ciljnih delavcev (kar je 80 % odpuščenih delavcev) je bilo 57 % moških, 69 % starih od 25 do 54 let in 98 % državljanov EU. Preglednica 2: Podrobnosti o prispevkih, odobrenih v letih 2017 in 2018 (Datum podpisa proračunskega organa v letih 2017 in 2018)



Preglednica 3: Podrobnosti o prispevkih, odobrenih v letih 2017 in 2018 Profil ciljnih delavcev (brez mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo*) Graf 5: Profil ciljnih delavcev po spolu Graf 6: Profil ciljnih delavcev po državljanstvu



Graf 7: Profil ciljnih delavcev po starosti 2.2.1 Ukrepi, financirani s podporo iz ESPG

V skladu s členom 7 Uredbe (EU) št. 1309/2013 se lahko finančni prispevek iz ESPG izplača za ukrepe aktivne politike trga dela, ki so del usklajenega svežnja prilagojenih storitev, namenjenih olajšanju ponovne vključitve ciljnih prejemnikov, predvsem prikrajšanih starejših in mladih brezposelnih, na trg dela ali v samozaposlitev. Ukrepi, sprejeti za 15 odobrenih prispevkov iz ESPG, so obsegali zlasti: ·intenzivno, prilagojeno pomoč pri iskanju zaposlitve; ·različne oblike preusposabljanja, nadgradnje spretnosti in poklicnega usposabljanja; horizontalna usposabljanja in usposabljanja za mehke veščine ter programe visokošolskega izobraževanja; ·svetovanje in mentorstvo za ponovno zaposlitev ter mentorstvo v začetnem obdobju na novem delovnem mestu; ·spodbujanje podjetništva in prispevke za ustanavljanje podjetij; ·enkratne spodbude za hitro prerazporeditev in spodbude za zaposlovanje ter ·razne oblike nadomestil (za iskanje zaposlitve, usposabljanje) in prispevkov (za prevoz na delo, skrbnike vzdrževancev). Države članice so pri oblikovanju svežnjev ukrepov podpore upoštevale ozadje, izkušnje in stopnjo izobrazbe posameznih prejemnikov, njihovo morebitno mobilnost ter trenutne ali pričakovane zaposlitvene možnosti v zadevnih regijah. 2.2.2 Dopolnjevanje z ukrepi, financiranimi iz Evropskega socialnega sklada (ESS) ESPG je namenjen povečanju zaposljivosti in zagotavljanju hitre ponovne vključitve ciljnih prejemnikov v delovno razmerje z izvajanjem ukrepov aktivne politike trga dela, s čimer dopolnjuje ESS, ki je glavni instrument za spodbujanje zaposlovanja v EU. Na splošno se oba sklada med seboj dopolnjujeta tako, da obravnavata navedena vprašanja z dveh različnih časovnih vidikov: ESPG zagotavlja pomoč presežnim delavcem ali samozaposlenim v odziv na posebno obsežno množično odpuščanje, ki se je zgodilo v kratkem obdobju. V kriznih razmerah daje konkretno evropsko podporo, ESS pa z večletnimi programi, katerih virov običajno ni mogoče preusmeriti (ne da bi se spremenil operativni program) v reševanje kriznih razmer, ki jih povzročijo nepričakovana množična odpuščanja, zagotavlja vnaprejšnjo podporo strateškim, dolgoročnim ciljem (npr. povečanje človeškega kapitala in upravljanje sprememb). ESPG omogoča, da se zagotovijo ukrepi, prilagojeni potrebam posameznih presežnih delavcev, podpora iz ESS pa je običajno bolj splošna in namenjena širšemu prebivalstvu (zaposlenim in nezaposlenim). Poleg tega ESS večji poudarek namenja celovitemu podpiranju ponudbe delovne sile in povpraševanja po njej (znanja in spretnosti, potrebe in pričakovanja prejemnikov), ESPG pa je tradicionalno bolj usmerjen v ponudbo. Države članice ukrepe ESPG in ESS včasih uporabijo tako, da se medsebojno dopolnjujejo pri zagotavljanju kratkoročnih in dolgoročnejših rešitev. Odločilno merilo je možnost razpoložljivih instrumentov, da pomagajo ciljnim prejemnikom, naloga držav članic pa je, da izberejo in načrtujejo instrumente in ukrepe, ki so najprimernejši za uresničitev zastavljenih ciljev. Vsebina „usklajenega svežnja prilagojenih storitev“, ki ga sofinancira ESPG, vključuje prilagojene storitve in podporo, ki niso omejeni zgolj na standardne tečaje in ukrepe. Praksa kaže, da ESPG državam članicam omogoča, da ciljnim prejemnikom ponudijo bolj prilagojeno in temeljito pomoč, vključno z ukrepi, do katerih običajno ne bi imeli dostopa (npr. srednje- in visokošolsko izobraževanje). ESPG državam članicam omogoča, da posebno pozornost namenijo najranljivejšim osebam, na primer nizkokvalificiranim osebam ali osebam migrantskega porekla, ter da zagotovijo boljše razmerje med svetovalci in prejemniki in/ali dolgoročnejšo podporo. Vse to povečuje možnosti za izboljšanje položaja prejemnikov. Člen 9(5) Uredbe (EU) št. 1309/2013 določa, da morajo vse države članice vzpostaviti potrebne mehanizme, da se izognejo kakršnemu koli tveganju dvojnega financiranja iz finančnih instrumentov EU. V večini držav članic je organ upravljanja ESPG odgovoren tudi za izvajanje primerov ESPG. Državam članicam omogoča opredelitev različnih ukrepov, ki se dopolnjujejo. ESPG na ravni primerov običajno temelji na obstoječih nacionalnih ukrepih ali ukrepih ESS, ki jih nadgradi ali ponudi drugačne, dodatne ukrepe. Pri vmesni oceni je bilo ugotovljeno, da je ESPG ustvaril resnično dodano vrednost EU, tako da je povečal število in raznolikost storitev, ki so na voljo odpuščenim delavcem, ter tudi raven intenzivnosti teh storitev. V skladu z načelom subsidiarnosti kombinacija ukrepov ESPG, ki se oblikuje na ravni držav članic, v veliki meri dopolnjuje splošne določbe ESS v zvezi s podpiranjem prehodov nazaj v delovno razmerje. Odločitev, ali se uporabijo sredstva ESS ali ESPG, se sprejme na ravni države članice, pod pogojem, da je operativni program ESS, dogovorjen s Komisijo, združljiv s tako podporo. Naloga držav članic je, da čim bolje skrbijo za dopolnjevanje med ESS in ESPG glede na lokalne razmere v danem trenutku. 2.3 Vloge, ki ne izpolnjujejo pogojev za finančni prispevek iz ESPG

Niti Komisija niti Evropski parlament in Svet niso zavrnili nobene vloge, ki so jo predložile države članice, ali znižali zneska predlaganega financiranja zaradi neupravičenosti ali pomanjkanja sredstev. 2.4 Rezultati, ki jih je dosegel ESPG Glavni viri informacij o rezultatih, ki jih je dosegel ESPG, so končna poročila, ki so jih države članice predložile šest mesecev po koncu izvajanja. Ta so dopolnjena z informacijami, ki so jih države članice zagotovile pri neposrednih stikih s Komisijo na sestankih in konferencah ter v okviru revizij. Glavni rezultati in podatki, ki so jih države članice sporočile v letih 2017 in 2018, so povzeti v tem oddelku in preglednici 4.



Preglednica 4: Končna poročila, prejeta v letih 2017 in 2018 * Položaj prejemnikov na trgu dela, naveden v tej preglednici, načeloma kaže stanje ob koncu obdobja izvajanja.

** „Neaktivni“ pomeni, da osebe niso več na voljo za trg dela iz raznih osebnih razlogov, kot je na primer upokojitev. * Položaj prejemnikov na trgu dela, naveden v tej preglednici, načeloma kaže stanje ob koncu obdobja izvajanja.

** „Neaktivni“ pomeni, da osebe niso več na voljo za trg dela iz raznih osebnih razlogov, kot je na primer upokojitev. * Položaj prejemnikov na trgu dela, naveden v tej preglednici, načeloma kaže stanje ob koncu obdobja izvajanja.

** „Neaktivni“ pomeni, da osebe niso več na voljo za trg dela iz raznih osebnih razlogov, kot je na primer upokojitev.

2.4.1 Povzetek rezultatov, sporočenih v letih 2017 in 2018 Komisija je v letih 2017 in 2018 prejela končna poročila za 23 primerov, sofinanciranih iz ESPG, ki jih je osem držav članic izvedlo od novembra 2013 do marca 2018 (glej preglednico 4). Glede na ta poročila je 12 723 delavcev (60 % delavcev, ki so prejeli pomoč) in 288 mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, torej 56 % od 23 030 prejemnikov sredstev iz ESPG, našlo novo zaposlitev do konca obdobja izvajanja ESPG (12 561 kot zaposleni in 450 kot samozaposleni). Približno 2 % prejemnikov se je še vedno izobraževalo ali usposabljalo, 38 % jih je bilo nezaposlenih ali neaktivnih iz različnih razlogov, za 3 % pa podatki o statusu zaposlitve niso bili na voljo. 21 od 23 primerov, za katere so bila končna poročila predložena v referenčnem obdobju, je bilo vključenih v vmesno oceno in so bili analizirani v zgodnji fazi izvajanja.

Končna poročila držav članic so potrdila, da ESPG dodaja vrednost ukrepom, ki bi jih lahko države članice sicer izvedle za pomoč ciljnim prejemnikom pri iskanju nove zaposlitve in ponovnem uveljavljanju na trgu dela. ESPG državam članicam omogoča, da več ciljnim prejemnikom za daljše obdobje, kot bi bilo mogoče brez financiranja iz ESPG, zagotovijo večje število bolj raznolikih in intenzivnejših storitev. 2.4.2 Delež prejemnikov, ki so se ponovno vključili na trg dela, po državah članicah Glede na končna poročila, prejeta v letih 2017 in 2018, deleži prejemnikov, ki so se ponovno vključili na trg dela, po državah članicah znašajo od 79 % (na Švedskem) do 28 % (v Grčiji). Na rezultate ponovne vključitve na trg dela vplivajo absorpcijske sposobnosti lokalnih in regionalnih trgov dela po svetovni gospodarski in finančni krizi. Zato se stopnja ponovne vključitve lahko znatno razlikuje glede na zadevni gospodarski sektor in območje. Poleg tega je stopnja ponovne vključitve zabeležena ob koncu obdobja izvajanja, zato prikazuje trenutni zaposlitveni položaj prejemnikov v času zbiranja podatkov. Glede na informacije, ki jih je predložilo več držav članic, so stopnje ponovne vključitve višje v mesecih po koncu ukrepov in se srednjeročno še povečujejo. Institucionalna zmogljivost držav članic in njihove izkušnje z zagotavljanjem podpore ob prestrukturiranjih so ključne za nadaljnji uspeh ESPG. Še en bistven dejavnik je stopnja, do katere so prejemniki ali njihovi predstavniki od samega začetka vključeni v oblikovanje in izvajanje podpore ESPG. Poudariti je treba, da imajo delavci, ki so jim namenjeni ukrepi ESPG, običajno največje težave na trgu dela. Povprečna 60-odstotna stopnja ponovno vključenih delavcev, ki so prejeli pomoč, ob koncu obdobja izvajanja je torej v primerjavi 47-odstotnim deležem v prejšnjem obdobju poročanja spodbuden rezultat. Vendar je treba priznati, da splošno izboljšanje gospodarskega položaja v državah članicah olajšuje ponovno vključevanje delavcev na trg dela.



Graf 8: Delež prejemnikov, ki so se ponovno vključili na trg dela, po državah članicah Število primerov ESPG je navedeno v oklepajih. 2.4.3 Ocena kakovosti končnih poročil, predloženih v letih 2017 in 2018 Svežnji ukrepov podpore, ki jih je osem držav članic zagotovilo ciljnim prejemnikom, vključujejo širok nabor ukrepov prilagojenega iskanja zaposlitve, nadomestne zaposlitve in (pre)kvalifikacije. Najvišji zneski so bili porabljeni za tri kategorije ukrepov: ·individualno pomoč pri iskanju zaposlitve, individualno spremljanje in splošno informiranje: 30,9 milijona EUR (44 % skupnega zneska prilagojenih storitev); ·usposabljanje in preusposabljanje: 26,3 milijona EUR (38 % skupnega zneska prilagojenih storitev); ·nadomestila za iskanje zaposlitve : 4,4 milijona EUR (6 % skupnega zneska prilagojenih storitev); Programi kvalifikacij in usposabljanja so bili prilagojeni potrebam in željam ciljnih prejemnikov, pri čemer so se, kolikor je bilo mogoče, upoštevale zahteve lokalnih ali regionalnih trgov dela in sektorjev z možnostjo ustvarjanja delovnih mest. Podpora ESPG pomaga prejemnikom (presežnim delavcem ali mladim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo) pridobiti samozavest, ne samo prek intenzivnega usmerjevalnega svetovanja, temveč tudi prek prilagojenih ukrepov usposabljanja. ESPG pogosto omogoča prejemnikom, da sodelujejo v teh ukrepih, saj ponuja podporo, kot so nadomestila za mobilnost, ali podpira otroško varstvo. Kar zadeva operativno učinkovitost in uspešnost, se lahko primeri ESPG na Finskem (Rauma, Broadcom, Computer programming, Microsoft) štejejo za zelo uspešne in za primere dobre prakse. Do konca obdobja izvajanja je ponovno zaposlitev našlo do 84 % delavcev. Število delavcev, ki so prejeli pomoč, je bilo celo višje od števila ciljnih delavcev v vlogah. Tudi stopnja črpanja je bila razmeroma visoka: uporabljenih je bilo približno 80 % sredstev ESPG. Ključni elementi, ki so pomembno vplivali na doseganje tako dobrih rezultatov, vključujejo: (1) obsežna posvetovanja za pripravo in izvajanje ukrepov ESPG, vključno s predstavniki odpuščenih delavcev, sindikati, delodajalci, regionalnimi in nacionalnimi organi ter lokalno upravo; (2) izkušeno regionalno mrežo uradov za delo in uradov za regionalni razvoj, ki je poleg ministrstva za gospodarstvo in zaposlovanje zelo uspešna pri opredelitvi prejemnikov, načrtovanju in izvajanju ukrepov ESPG; (3) ponudnike storitev z izkušnjami z ESPG; (4) zelo hiter odziv na odpuste. Irska primera (Lufthansa Technik in PWA International) se lahko štejeta za uspešna in za primera dobre prakse. Ob koncu obdobja izvajanja je 73 % in 79 % delavcev, ki so prejeli pomoč, našlo zaposlitev, medtem ko jih je bilo eno leto pozneje še več ponovno zaposlenih in zaradi tega se je delež prejemnikov, ki so se ponovno vključili na trg dela, povečala na 83 %. Stopnja črpanja je bila visoka: 71 % v prvem primeru in 100 % v drugem. Nekateri ključni razlogi za doseganje tako dobrih rezultatov so bili: (1) zgodnje izvajanje ukrepov z lastnimi nacionalnimi sredstvi, preden so se začela uporabljati sredstva Unije; (2) ukrepi, prilagojeni potrebam odpuščenih delavcev, oblikovani na podlagi vprašalnikov in raziskave želja delavcev; (3) ustanovitev nacionalne enote za koordinacijo ESPG v bližini presežnih delavcev, da bi lahko vzpostavili odnos; (4) prilagodljivost pri izbiri posebej prilagojenega usposabljanja ter programov sekundarnega in terciarnega izobraževanja.

Francija je dober primer dopolnjevanja, saj so se nacionalni organi odločili, da bodo po izteku pomoči iz ESPG za nekdanje delavce podjetja MoryGlobal, ki so bili še vedno brezposelni, podaljšali podporo za dodatnih 12 mesecev. Mreža, ki so jo v primeru podjetja Alitalia vzpostavile italijanske institucije, socialni partnerji, izvajalski organi in centri za zaposlovanje, se bo verjetno nadalje razvijala, da se bo lahko soočila s prihodnjimi prestrukturiranji. Podjetje Volvo Trucks na Švedskem je primer dobre prakse v zvezi s podporo ESPG za vse odpuščene delavce, vključno z delavci, zaposlenimi za določen čas, ki jih nacionalno načrtovanje ne bi zajelo. Hiter in pravočasen odziv na odpuste je bila glavna prednostna naloga in je zagotovil visoko stopnjo (84 %) ponovne vključitve. Različni deležniki so dobro sodelovali. Ukrepi so se jasno dopolnjevali z nacionalnimi ukrepi trga dela in ESS. Švedska je prerazporedila proračunska sredstva med ukrepe, da bi jih prilagodila spreminjajočim se potrebam v obdobju izvajanja, s čimer je optimizirala uporabo razpoložljivih sredstev. Podjetje Ford Genk v Belgiji je primer pomoči ESPG, ki je del širšega okvira politike, namenjenega čim učinkovitejšemu zmanjšanju posledic množičnega odpuščanja v regiji. Po zaprtju obrata Ford je bil oblikovan strateški akcijski načrt za regijo Limburg, imenovan „SALK“ (Strategisch Actieplan voor Limburg in het Kwadraat). ESPG je med daljnosežnimi posledicami tega dogodka obravnaval kratkoročne posledice (vpliv na zaposlovanje). Dolgoročni ukrepi, usmerjeni v izboljšanje pogojev za gospodarsko rast, so se podprli z nacionalnimi sredstvi. Izkušnje, pridobljene na podlagi tega celostnega pristopa, se izmenjujejo z drugimi regijami v Belgiji, ki tudi proučujejo podobne vsevključujoče svežnje podpore. V Nemčiji je ESPG namenil podporo inovacijam na področju sodelovanja delodajalcev. V podporo ESPG je bilo vključeno zagotavljanje namenskih storitev (iskalci prostih delovnih mest) delodajalcem. Te storitve so bile zelo učinkovite pri iskanju prostih delovnih mest in so znatno znižale stroške na prejemnika v primeru podpore ESPG za podjetje Aleo Solar. V primeru podjetja Adam Opel so se „hitri zmenki“, na katerih so se neformalno srečali iskalci zaposlitve in delodajalci s prostimi delovnimi mesti, šteli za zelo uspešne, vendar jih ne bi bilo mogoče organizirati v okviru nacionalnih mehanizmov financiranja. V primerih, izvedenih v Belgiji (Hainaut Namur Glass, Hainaut Machinery), Grčiji (Sprider Stores, Odyssefs Fokas, Supermarket Larissa) in na Irskem (Lufthansa Technik, PWA International), so bili pri vključevanju v ukrepe ESPG poleg presežnih delavcev prednostno obravnavani mladi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo. Dokazi kažejo, da so ponujeno pomoč zlasti na Irskem in v Grčiji v veliki meri izkoristili mladi, zajeti v ukrepe, ki so tako prejeli pomoč, ki jim ne bi bila zagotovljena na podlagi osnovnih nacionalnih storitev. Eden od ključnih izzivov zagotavljanja podpore mladim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, je bilo vključevanje in aktiviranje teh mladih v okviru različnih dejavnosti ozaveščanja, ki jim je bilo treba nameniti veliko časa in sredstev. 2.5 Finančno izvajanje 2.5.1 Sredstva, ki jih je prispeval ESPG Proračunski organ je leta 2017 in 2018 odobril 15 prispevkov iz ESPG v skupni višini 45 467 387 EUR (glej preglednico 2), od katerih je bilo 17 778 774 EUR uporabljenih leta 2017, 27 688 613 EUR pa leta 2018. Najvišji letni znesek finančne podpore iz ESPG za obdobje 2014–2020 znaša 150 milijonov EUR (cene iz leta 2011). To pomeni, da so bile za ESPG dane na voljo odobritve za prevzem obveznosti v višini 168 924 000 EUR za leto 2017 in 172 302 000 EUR za leto 2018. Kar zadeva odobritve plačil, je bil v letih 2017 in 2018 v dobro proračunske vrstice ESPG knjižen skupni znesek v višini 45 467 387 EUR. Plačila v okviru predhodnega financiranja so znašala 17 778 774 EUR leta 2017 in 27 688 613 EUR leta 2018. 2.5.2 Odhodki za tehnično pomoč V skladu s členom 11(1) Uredbe (EU) št. 1309/2013 se lahko do 0,5 % finančnih sredstev ESPG, ki so na voljo za navedeno leto (844 622 EUR leta 2017 in 861 514 EUR leta 2018), porabi za financiranje tehnične pomoči na pobudo Komisije. Ta znesek je treba porabiti za financiranje dejavnosti, potrebnih za izvajanje Uredbe, kot so dejavnosti priprave, spremljanja, zbiranja podatkov, razvoja temeljnega znanja, upravna in tehnična podpora, dejavnosti informiranja in komuniciranja ter revizije, nadzora in ocenjevanja. Proračunski organ je za financiranje navedenih dejavnosti v okviru tehnične pomoči v letih 2017 in 2018 dal na voljo 310 000 EUR oziroma 345 000 EUR. Preglednica 5.1: Odhodki za tehnično pomoč v letu 2017





Preglednica 5.2: Odhodki za tehnično pomoč v letu 2018 2.5.3 Sporočene nepravilnosti Komisija v letih 2017 in 2018 ni bila obveščena o nobenih nepravilnostih v skladu z Uredbo (ES) št. 1927/2006 ali Uredbo (EU) št. 1309/2013. 2.5.4 Zaključitev finančnih prispevkov iz ESPG Postopki za zaključitev finančnih prispevkov iz ESPG so določeni v členu 18 Uredbe (EU) št. 1309/2013. V letih 2017 in 2018 je bilo zaključenih 29 primerov, izvedenih v obdobju 2011–2018. Podrobnosti o primerih so navedene v preglednici 6. Primer ESPG je zaključen, ko je Komisiji poslano končno poročilo z vsemi zahtevanimi informacijami, ko so plačana vsa neporavnana povračila in ko državi članici ali Komisiji ni treba sprejeti nobenih dodatnih ukrepov, razen obveznosti, da hrani vso spremno dokumentacijo na voljo še tri leta, če bi jo morda potrebovala Komisija in Računsko sodišče (člen 21(5) Uredbe (EU) št. 1309/2013). Povprečna stopnja črpanja zaključenih primerov je bila 68,2 % in se je gibala od 1,66 % do 100 %. Skupni znesek neporabljenih sredstev, povrnjenih Komisiji, je bil 36 671 426 EUR, kar je 31,8 % prispevkov iz ESPG za teh 29 primerov. Ta stopnja izkoristka pomeni pozitiven razvoj v primerjavi z ugotovitvami naknadne ocene ESPG za obdobje 2007–2013, ki je pokazala, da države članice niso porabile povprečno 45 % dodeljenih sredstev. Države članice niso porabile vseh odobrenih sredstev iz različnih razlogov. Čeprav se države članice spodbujajo, naj pripravijo realne ocene proračuna za usklajeni sveženj prilagojenih storitev, tako načrtovanje ni vedno dovolj natančno in utemeljeno. Poleg tega v svoje prvotne izračune običajno vključijo visoko varnostno rezervo. Število delavcev, ki želijo sodelovati v predlaganih ukrepih, je v fazi načrtovanja pogosto previsoko ocenjeno. Nekateri delavci so se raje odločili za cenejše namesto za dražje ukrepe oziroma za kratkoročne in ne za dolgoročne ukrepe ali pa so novo zaposlitev našli hitreje, kot je bilo prvotno ocenjeno. Drugi razlogi za majhno porabo so bile zamude pri začetku izvajanja ukrepov in neučinkovito izkoriščanje možnosti glede prerazporeditve sredstev med proračunskimi postavkami pri izvajanju svežnja prilagojenih storitev. Komisija še naprej svetuje državam članicam, da bi spodbudila optimalno upravljanje sklada in izboljšala stopnjo izvajanja že v fazi predložitve vloge. Priprava proračuna za ukrepe in napovedovanje udeležbe delavcev v 24-mesečnem obdobju naj bi se izboljšala s pridobljenimi izkušnjami. Komisija ugotavlja, da so se izboljšali čas prispetja sredstev iz ESPG na zadevno območje, zmogljivosti različnih struktur za usklajevanje in izvajanje ter kakovost komunikacije med nacionalno in regionalno ali lokalno ravnjo. Države članice bolje uporabljajo možnost pregleda proračunov ter prerazporeditve odhodkov med različnimi ukrepi in/ali odhodkov za izvajanje. Preglednica 6: Primeri, zaključeni v letih 2017 in 2018 2.6 Dejavnosti tehnične pomoči, ki jih izvaja Komisija 2.6.1 Obveščanje in oglaševanje: spletna stran Komisija mora v skladu s členom 12(2) Uredbe (EU) št. 1309/2013 vzpostaviti, vzdrževati in posodabljati spletno stran, ki je na voljo v vseh jezikih EU, za zagotavljanje informacij o ESPG, navodil za predložitev vlog in posodobljenih podatkov o odobrenih in zavrnjenih vlogah ter informacij o vlogi proračunskega organa. Spletna stran Komisije o ESPG se je v letih 2017 in 2018 redno posodabljala z ustreznimi informacijami. 2.6.2 Sestanki z nacionalnimi organi in deležniki ESPG

Devetnajsti, dvajseti, enaindvajseti in dvaindvajseti sestanek kontaktnih oseb ESPG, ki so korespondenti držav članic za ESPG, so potekali marca in oktobra 2017 oziroma marca in oktobra 2018. Del vsakega sestanka je bil namenjen tekočim in načrtovanim vlogam za sredstva ESPG, sistemu za upravljanje skladov v Evropski uniji (SFC2014), vmesni oceni ESPG za obdobje 2014–2020, pravnim in revizijskim vprašanjem, uredbi omnibus, predlogu Komisije o ureditvi po letu 2020 ter številnim drugim pomembnim vprašanjem. Poleg tega je bila januarja 2018 ustanovljena izredna delovna skupina kontaktnih oseb ESPG za obravnavanje možnih scenarijev v zvezi z ESPG po letu 2020. V letih 2017 in 2018 so bili organizirani štirje seminarji za mreženje v okviru ESPG. Teme so bile: ·vloga in zastopanje prejemnikov pri zasnovi in izvajanju primerov ESPG; ·ESPG na Finskem: strokovno znanje za podporo rasti podjetij; ·sinergije in dopolnjevanje med ESPG in drugimi skladi EU; ·kako lahko ESPG prispeva k evropskem stebru socialnih pravic? Poleg tega so bili seminarji dopolnjeni s projektnimi obiski, ki so pomenili priložnost za medsebojno izmenjavo izkušenj strokovnjakov in srečanje s prejemniki. Predstavniki držav članic, deležniki in izvajalski organi za ESPG so se vseh štirih seminarjev udeležili v velikem številu. 2.6.3 Sistem elektronske izmenjave podatkov (SFC2014) Komisija si je leta 2014 prizadevala, da bi postopke še bolj poenostavila z vključitvijo ESPG v sistem elektronske izmenjave podatkov z državami članicami, tj. sistem za upravljanje skladov v Evropski uniji (SFC2014). Države članice od aprila 2015 predložijo vloge ESPG prek spleta na podlagi vodenega postopka oddaje vlog, od avgusta 2016 pa prek sistema SFC2014 predložijo tudi končna poročila ESPG. Zaradi uporabe sistema za upravljanje skladov v Evropski uniji za ESPG so predložene vloge pravilnejše in popolnejše, saj je platforma priložnost za države članice, da Komisiji sporočijo podatke še pred uradno predložitvijo vloge. Tako sta zbiranje in obdelava podatkov preprostejša, poročanje o rezultatih ESPG pa hitrejše. Z uporabo sistema za upravljanje skladov v Evropski uniji za predložitev vlog za podporo iz ESPG se je skrajšal čas od trenutka, ko država članica predloži vlogo, do trenutka, ko Evropski parlament in Svet sprejmeta predlog Komisije. Nadaljnje izboljšave sistema za upravljanje skladov v Evropski uniji v letih 2017 in 2018 so vključevale shranjevanje vseh podatkov ESPG na centralnem pomnilniku, prevod modula Končno poročilo o ESPG v vse uradne jezike Evropske unije, razvoj modula za poročanje o zaposlitvenem statusu 12 mesecev po predložitvi končnega poročila in možnost, da Komisija na podlagi orodja za poročanje LaunchPad pripravi poročilo z rezultati zaposlovanja. 2.6.4 Vmesna ocena ESPG za obdobje 2014–2020 V skladu s členom 20 Uredbe (EU) št. 1309/2013 je Komisija na lastno pobudo opravila vmesno oceno ESPG. Namen ocene je bil podrobno pregledati uspešnost, trajnost, učinkovitost, skladnost, ustreznost in dodano vrednost EU sklada ESPG. Vmesna ocena je predstavljena v obliki delovnega dokumenta služb Komisije, ki temelji na ocenjevalni študiji zunanjega izvajalca, izvedeni leta 2016, ki je bila vključena v proračun za tehnično pomoč. Rezultati in priporočila ocenjevalcev so bili deležnikom ESPG predstavljeni na srečanju kontaktnih oseb v Talinu 19. oktobra 2017. Končno poročilo vsebuje različne kvalitativne in kvantitativne informacije. Glavni rezultati vmesne ocene so bili povzeti v poročilu Komisije in so se upoštevali v predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji, objavljenem 30. maja 2018. Pri vmesni oceni Komisije je bilo ugotovljeno, da je ESPG ustvaril resnično dodano vrednost EU, tako da je povečal število in raznolikost storitev, ki so na voljo odpuščenim delavcem, ter tudi raven intenzivnosti teh storitev. Zaradi zagotovljene pomoči se je okrepila samozavest prejemnikov, ki so tako bolj proaktivno pristopili k iskanju zaposlitve. ESPG se je tudi izkazal kot učinkovit. V primerjavi s prejšnjim obdobjem financiranja se je stopnja ponovne vključitve odpuščenih delavcev na trg dela izboljšala z 49 % na 56 %. Glede na vmesno oceno so potrebne dodatne izboljšave v zvezi s trajanjem postopka sprejemanja odločitev in dokumentacijo, ki jo je treba priložiti vlogi. Izraza „globalizacija“ in „gospodarska kriza“ nista jasno opredeljena, države članice pa niso prepričane, kako utemeljiti vlogo. Ob upoštevanju razvoja globalizacije, zaradi katerega je težko izpostaviti posamezen dejavnik, ki je povzročil prestrukturiranje, se v oceni postavlja vprašanje, ali naj bo uporaba pomoči iz ESPG odvisna od vzroka odpuščanj. Ker izgubo številnih delovnih mest povzročajo drugi dejavniki, kot so tehnološke spremembe, se tudi zdi, da bi bila razširitev področja uporabe bolj vključujoča. 3. Razvoj politike ESPG 3.1 Sprememba Uredbe (EU) št. 1309/2013 v okviru Uredbe (EU) 2018/1046

Prvotna uredba o ESPG predvideva odstopanje za podporo mladim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, do konca leta 2017. Spremenjena uredba o ESPG zagotavlja nadaljnjo pomoč mladim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, do konca leta 2020 v regijah, v katerih je stopnja brezposelnosti mladih več kot 20-odstotna. Razširjeno podporo zagotavlja tudi regijam, ki jih je prizadelo veliko število odpuščanj ter v katerih so mala in srednja podjetja glavna ali edina vrsta podjetij. 3.2 Zakonodajni predlog o ESPG za obdobje po letu 2020 Komisija je na podlagi rezultatov vmesne ocene ESPG predložila zakonodajni predlog o ESPG za obdobje po letu 2020, še prej pa je bila izvedena ocena učinka . Komisija je s to oceno učinka zajela vse sklade, pomembne za področje zaposlovanja in socialnih zadev. Ti skladi, ki so ključni pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic ter socialnih in zaposlitvenih prednostnih nalog, potrjenih v okviru postopka evropskega ekonomskega upravljanja, so: üEvropski socialni sklad (ESS); üPobuda za zaposlovanje mladih (PZM); üSklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD); üEvropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG); üprogram EU za zdravje in üProgram za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI). Ker se skladi medsebojno dopolnjujejo pri doseganju istega cilja politike, so bili v oceni učinka zajeti skupaj ali glede na svoje posebne lastnosti, kot je ustrezno. Pri oceni učinka je bila proučena možnost združitve ESPG z drugimi skladi, vendar je študija pokazala, da je zaradi ohranitve prepoznavnosti bolje, da ESPG ostane ločen sklad. Komisija je v svojem predlogu uredbe za obdobje po letu 2020 upoštevala glavne rezultate ocene učinka. Glede na to, da je glavni namen ESPG hitro zagotoviti finančno podporo v nujnih primerih in posebnih nepredvidenih okoliščinah, Komisija predlaga, naj sklad ostane prilagodljiv in poseben instrument zunaj zgornjih mej proračuna večletnega finančnega okvira. ESPG torej nima letnega proračuna, ki naj bi se porabil, ampak zagotavlja financiranje do najvišje letne zgornje meje, ki se uporabi po potrebi. Kot najvišji znesek, ki bi ga ESPG lahko uporabil v obdobju 2021–2027, Komisija predlaga 1,578 milijarde EUR (v tekočih cenah), pri čemer je povprečni letni znesek 225 milijonov EUR (v tekočih cenah). Predlog Komisije vsebuje najvišji razpoložljivi znesek za ESPG za obdobje 2021–2027. Vendar Komisija predlaga uredbo o ESPG za nedoločen čas, ki ni omejena na trajanje večletnega finančnega okvira. To bo poenostavilo zakonodajni postopek in omogočilo prilagodljivost pri dogovarjanju o najvišjem znesku za prihodnje obdobje načrtovanja glede na potrebe stalno spreminjajočih se razmer na trgu dela. Za zagotovitev, da bo ESPG še naprej ustrezal svojemu namenu, tj. odzivanju na spremembe na trgu dela in gospodarske izzive, Komisija predlaga naslednje izboljšave: §širše področje uporabe – delavci, ki so bili odpuščeni zaradi nepričakovanih velikih prestrukturiranj, ki jih niso povzročili le izzivi v zvezi z globalizacijo ali finančna ali gospodarska kriza, ampak tudi prehod na nizkoogljično gospodarstvo, digitalizacija ali avtomatizacija; §znižanje praga odpuščenih delavcev (s 500 na 250) – bolje izraža povprečno velikost današnjih podjetij, saj je v številnih državah članicah večina delavcev zaposlenih v malih in srednjih podjetjih. Odpustitev 250 delavcev ima velik vpliv na trg dela v večini regij; §uskladitev stopnje sofinanciranja iz ESPG (ki je trenutno 60-odstotna) z najvišjo stopnjo sofinanciranja ESS+ za dano državo članico bo države spodbudila, da za financiranje zaprosijo na čim učinkovitejši način;