EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 21.12.2016 COM(2016) 881 final 2016/0407(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o uporabi schengenskega informacijskega sistema za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji V zadnjih dveh letih si je Evropska unija prizadevala, da bi hkrati obravnavala ločene izzive upravljanja migracij in integriranega upravljanja zunanjih meja EU ter boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu. Učinkovita izmenjava informacij med državami članicami ter med državami članicami in zadevnimi agencijami EU je bistvenega pomena za zagotavljanje močnega odziva na navedene izzive ter vzpostavitev učinkovite in prave varnostne unije. Schengenski informacijski sistem (SIS) je najuspešnejše orodje za učinkovito sodelovanje med organi za priseljevanje ter policijskimi, carinskimi in pravosodnimi organi EU ter organi pridruženih schengenskih držav. Pristojni organi držav članic, kot so policija, mejna policija in carinski uradniki, morajo imeti dostop do visokokakovostnih informacij o osebah ali predmetih, ki jih preverjajo, z jasnimi navodili o tem, kaj je treba storiti v vsakem primeru posebej. Ta obsežni informacijski sistem je v središču schengenskega sodelovanja in ima ključno vlogo pri omogočanju prostega gibanja oseb znotraj schengenskega območja. Pristojnim organom omogoča vnašanje in pregledovanje podatkov o iskanih osebah, osebah, ki morda nimajo pravice do vstopa ali prebivanja v EU, pogrešanih osebah, zlasti otrocih, in predmetih, ki bi lahko bili ukradeni, odtujeni ali izgubljeni. SIS ne vsebuje zgolj podatkov o zadevni osebi ali predmetu, temveč tudi jasna navodila za pristojne organe o tem, kaj storiti, ko je ta oseba ali predmet najden. Komisija je leta 2016, tri leta po začetku delovanja druge generacije, izvedla celovito oceno SIS. Ta ocena je pokazala, da je bilo delovanje SIS zelo uspešno. Leta 2015 so pristojni nacionalni organi preverjali osebe in predmete na podlagi podatkov, shranjenih v SIS, v skoraj 2,9 milijarde primerov, izmenjali pa so več kot 1,8 milijona dopolnilnih podatkov. Vendar pa je treba, kot je Komisija napovedala v delovnem programu za leto 2017, na podlagi teh pozitivnih izkušenj še dodatno okrepiti uspešnost in učinkovitost sistema. V ta namen Komisija kot rezultat celovite ocene predstavlja prvi sklop treh predlogov za izboljšanje in razširitev uporabe SIS, hkrati pa si z ukrepi na podlagi tekočega dela strokovne skupine na visoki ravni za informacijske sisteme in interoperabilnost še naprej prizadeva, da bi bili obstoječi in prihodnji sistemi za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter sistemi za upravljanje meja bolj interoperabilni. Ti predlogi zajemajo uporabo sistema (a) za upravljanje meja, (b) za policijsko sodelovanje in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah in (c) za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav. Prva dva predloga skupaj sestavljata pravno podlago za vzpostavitev, delovanje in uporabo SIS. Predlog za uporabo SIS za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav dopolnjuje predlog za upravljanje meja in njegove določbe. Prav tako določa novo kategorijo razpisa ukrepa ter prispeva k izvajanju in spremljanju Direktive 2008/115/ES. Zaradi načela neobveznega sodelovanja držav članic pri politikah EU na področju svobode, varnosti in pravice je treba sprejeti tri ločene pravne instrumente, ki bodo kljub temu skupaj delovali brezhibno in omogočali celovito delovanje in uporabo sistema. Hkrati je Komisija aprila 2016 z namenom okrepitve in izboljšanja upravljanja informacij na ravni EU začela razmišljati o „trdnejših in pametnejših informacijskih sistemih za meje in varnost“. Glavni cilj je zagotoviti, da imajo pristojni organi sistematično na voljo potrebne informacije iz različnih informacijskih sistemov. Za dosego tega cilja je Komisija pregledala obstoječo informacijsko arhitekturo, da bi opredelila informacijske vrzeli in mrtve kote, nastale zaradi pomanjkljivih funkcij v obstoječih sistemih in razdrobljenosti celotne arhitekture EU za upravljanje podatkov. Komisija je v podporo temu delu ustanovila strokovno skupino na visoki ravni za informacijske sisteme in interoperabilnost, vmesne ugotovitve skupine pa so bile upoštevane v tem prvem sklopu predlogov v zvezi z vprašanji kakovosti podatkov. Predsednik Juncker je septembra 2016 v nagovoru o stanju v Uniji omenil tudi pomen odprave trenutnih pomanjkljivosti pri upravljanju informacij ter izboljšanja interoperabilnosti in medsebojne povezanosti obstoječih informacijskih sistemov. Na podlagi ugotovitev strokovne skupine na visoki ravni za informacijske sisteme in interoperabilnost, ki bodo predstavljene v prvi polovici leta 2017, bo Komisija sredi leta 2017 razmislila o drugem sklopu predlogov za nadaljnje izboljšanje interoperabilnosti SIS z drugimi informacijskimi sistemi. Pregled Uredbe (EU) št. 1077/2011 o Evropski agenciji za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA) je prav tako pomemben element tega dela, ki bo leta 2017 tudi verjetno obravnavan v ločenih predlogih Komisije. Naložbe v hitro, učinkovito in kakovostno izmenjavo informacij, upravljanje informacij ter zagotavljanje interoperabilnosti podatkovnih zbirk in informacijskih sistemov EU so pomemben vidik pri iskanju odgovora na trenutne varnostne izzive. Tako je namen tega predloga izboljšati in razširiti uporabo SIS z uvedbo obveznosti za organe držav članic, da v SIS vnesejo vse odločbe o vrnitvi, izdane v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES, s čimer se bo omogočila njihova vidnost po vsej EU in tako izboljšalo njihovo izvrševanje. Predlog razširja področje uporabe sedanjega SIS z uvedbo nove kategorije razpisa ukrepa za odločbe o vrnitvi. Predlog v zvezi z upravljanjem meja že vsebuje določbe glede vnosa in obdelave razpisov ukrepov v SIS na podlagi prepovedi vstopa, izdanih v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES. Ti ukrepi nadgrajujejo schengenski pravni red, saj podpirajo kontrole na zunanjih mejah EU. Vnos in obdelava razpisov ukrepov v zvezi z odločbami o vrnitvi, izdanimi v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES, v SIS podpirata skupno politiko priseljevanja EU in sta tako opredeljena v ločenem aktu. Predlog v zvezi z vračanjem temelji na splošnih določbah o vzpostavitvi, delovanju in uporabi SIS, ki so vključene v predlog v zvezi z upravljanjem meja. Zaradi teh tesnih povezav bi ga bilo treba sprejeti hkrati z aktom v zvezi z upravljanjem meja, prav tako pa bi moral začeti veljati in se uporabljati sočasno z navedenim instrumentom. Predlog, da se uporaba SIS razširi na spremljanje vračanja nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav, bo podprl in okrepil ukrepe Evropske unije na poti k celostni, trajnostni in celoviti migracijski politiki EU. Vračanje migrantov brez urejenega statusa, ki nimajo pravice do prebivanja v EU, v njihove matične države, pri čemer se v celoti spoštuje načelo nevračanja (non-refoulment), je bistven del naše migracijske politike, kar je poudarjeno tudi v evropski agendi o migracijah. Vendar pa sistem vračanja EU deluje nepopolno in ni dovolj učinkovit. Razpoložljivi statistični podatki Eurostata kažejo, da je v zadnjih letih dejansko odšlo le približno 40 % migrantov brez urejenega statusa, za katere je bilo odločeno, da morajo zapustiti EU. Leta 2015 je bilo 553 395 državljanom tretjih držav odrejeno, naj zapustijo EU, vendar jih je bilo dejansko vrnjenih le 226 800. Zaradi stopnjevanja migracijske in begunske krize leta 2015 se je znatno povečala potreba po sprejetju učinkovitih ukrepov za obravnavanje nedovoljenih migracij in povečanje števila vrnjenih migrantov brez urejenega statusa. Zato bo Komisija izvedla vse ukrepe, napovedane v akcijskem načrtu EU o vračanju. Ti ukrepi so nujni, da bi javnost ohranila zaupanje v politiko EU na področju migracij in azila ter da bi se osebam, ki potrebujejo zaščito, zagotovila ustrezna podpora. Uspešnejši evropski sistem za vračanje migrantov brez urejenega statusa v njihove domače države pa gre z roko v roki z vnovičnimi prizadevanji za zagotovitev zaščite ljudem, ki jo potrebujejo. Da bi se učinkovitost politike vračanja EU lahko izboljšala, je ključnega pomena sodelovanje z izvornimi državami. Zato je Evropski svet junija 2016 sklenil, da mora EU vzpostaviti in hitro začeti izvajati partnerski okvir za sodelovanje s posameznimi državami izvora ali tranzita, ki temelji na učinkovitih spodbudah in ustreznem pogojevanju. Komisija si dejavno prizadeva za razvoj teh partnerstev. Vendar zmožnost EU za vračanje migrantov brez urejenega statusa ni povezana samo s sodelovanjem z državami izvora in tranzita. Izzivi vračanja migrantov brez urejenega statusa izvirajo tudi iz notranjih ovir v nacionalnih sistemih vračanja in zlasti iz težav držav članic pri izvrševanju odločb o vrnitvi. V akcijskem načrtu EU o vračanju in v sporočilu z naslovom „Trdnejši in pametnejši informacijski sistemi za meje in varnost“ je Komisija navedla, da je treba obsežne informacijske sisteme bolje izkoristiti za vzpostavitev učinkovitejšega sistema vračanja. Evropski svet je v sklepih z dne 25. in 26. junija 2015 pozval k vključitvi odločb o vrnitvi v SIS, da bi se povečala njihova uspešnost. Svet za pravosodje in notranje zadeve je v svojih sklepih z dne 8. in 9. oktobra 2015 ta poziv ponovil. Trenutno ni vseevropskega sistema za izmenjavo informacij glede odločb o vrnitvi, ki jih izdajo države članice v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES, in za spremljanje, ali so državljani tretjih držav, ki so jim bile te odločbe izdane, dejansko zapustili ozemlje držav članic. To migrantom brez urejenega statusa omogoča, da se lažje izognejo izvršitvi izdane odločbe ali da njeno izvršitev preprečijo, tako da preprosto odidejo v drugo državo članico. V takih primerih se javni organi države članice, ki je prijela migranta brez urejenega statusa, ne zavedajo, da mu je druga država članica že izdala odločbo o vrnitvi v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES. Država članica, ki je migranta prijela, mora tako ponovno sprožiti vse postopke za njegovo vrnitev, s čimer se podaljšuje nezakonito prebivanje migranta brez urejenega statusa in odlaga njegova vrnitev. Vidnost odločb o vrnitvi, ki so jih izdale druge države članice, s pomočjo razpisa ukrepa v SIS bi lahko skupaj z možnostjo izmenjave dopolnilnih podatkov prek nacionalne enotne kontaktne točke, kot je urad SIRENE, pomagala zapreti to informacijsko vrzel. Če imajo organi držav članic več informacij o specifičnih okoliščinah zadevne osebe, lahko hitro in pravočasno sprejmejo najprimernejše ukrepe. Zavedanje vseh okoliščin, povezanih z zadevnim migrantom brez urejenega statusa, je lahko na primer utemeljitev za to, da se mu ne odobri obdobje za prostovoljni odhod ali da se sprejmejo ukrepi za preprečitev nevarnosti pobega. Poleg tega bi informacije o tem, da je druga država članica osebi izdala odločbo o vrnitvi v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES, olajšale vzajemno priznavanje teh odločb med organi za priseljevanje v skladu s pravnim redom EU, kar je možnost, ki se zaradi trenutnega pomanjkanja informacij le redko uporablja. Poleg tega se države članice pogosto ne zavedajo, koliko migrantov brez urejenega statusa dejansko izpolni odločbe o vrnitvi. To velja zlasti za tiste migrante brez urejenega statusa, ki EU zapustijo prostovoljno, na primer ne da bi pridobili pomoč pri prostovoljnem vračanju ali bili prisilno odstranjeni. S sistematičnim vključevanjem odločb o vrnitvi, izdanih v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES, v SIS in s sprejetjem ustreznih ukrepov po zadetku za razpis ukrepa za vrnitev lahko SIS pomaga pri preverjanju izpolnjevanja takih odločb o vrnitvi in tako pripomore k temu, da so pristojni organi pri sprejemanju ukrepov bolje obveščeni. Med kontrolo državljana tretje države, ki mu je bila izdana odločba o vrnitvi v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES, ob izstopu z ozemlja držav članic bodo pristojni nacionalni organi lahko poročali o njegovem odhodu in potrdili prostovoljno ali prisilno izpolnitev obveznosti vrnitve.

Potrjevanje vrnitev bo zmanjšalo potrebo po virih, ki jih javni organi vlagajo v izsleditev migrantov brez urejenega statusa, ki so pravzaprav že zapustili EU. Če odhod državljana tretje države ne bo potrjen, se bodo javni organi po obvestilu v SIS, da se je obdobje za prostovoljni odhod izteklo, zavedali, da je treba sprejeti nadaljnje ukrepe za izsleditev zadevnega posameznika in zagotoviti njegovo odstranitev ter zanj izdati prepoved vstopa v skladu s členom 11(1) Direktive 2008/115/ES. Ta sistem bo državam članicam dal dodatno orodje za izpolnjevanje njihove obveznosti, da sprejmejo vse potrebne ukrepe za izvršitev odločb o vrnitvi na učinkovit in sorazmeren način v skladu s členom 8(1) Direktive 2008/115/ES. Učinkovitejše spremljanje izpolnjevanja odločb o vrnitvi, izdanih v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES, bi pomagalo razkriti številne primere neizpolnitve odločb, kar bi najverjetneje privedlo do večjega števila vrnjenih oseb in izdanih prepovedi vstopa. SIS bo tako prispeval k zagotavljanju zanesljivejših informacij in statističnih podatkov o številu odločb o vrnitvi, izdanih v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES, in o številu takih odločb, ki so bile izpolnjene. Glavni oviri za uspešno vračanje so težave pri identifikaciji migrantov brez urejenega statusa in to, da osebe v postopku vračanja nimajo veljavnih potovalnih dokumentov namembne tretje države. Nezakonito prebivajoči državljani tretjih držav ob prijetju in med uvedbo postopka vračanja v državi članici morda še imajo pri sebi identifikacijske ali potovalne dokumente, vendar se jih lahko pozneje znebijo, da bi ovirali vračanje ali da bi nezakonito odšli v drugo državo članico. V teh primerih lahko podatki z identifikacijskega ali potovalnega dokumenta, ki so bili na voljo državi članici, ki je nezakonito prebivajočega državljana tretje države prva prijela, olajšajo identifikacijo in izdajo veljavnega potovalnega dokumenta migrantu, ki je pobegnil v drugo državo članico, s strani namembne tretje države. Zato je nujno, da se pod strogimi pogoji omogoči prenos ustreznih podatkov iz SIS pristojnim organom tretjih držav. Tak prenos mora biti omejen na podatke, ki so nujno potrebni za identifikacijo migranta in ponovno izdajo njegovih dokumentov, ter mora biti v skladu z določbami Uredbe (EU) št. 2016/679 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov, zlasti s poglavjem V navedene uredbe, ki določa podrobna pravila in pogoje za prenos osebnih podatkov v tretje države ali mednarodne organizacije. Kadar tak prenos izvajajo države članice, ki niso same vnesle podatkov o dokumentu v razpis ukrepa v SIS in niso lastnice takih podatkov, bi se moralo zahtevati, da pridobijo predhodno dovoljenje države članice, ki je podatke vnesla v SIS. Ta predlog bo prav tako okrepil pravila o postopku posvetovanja, ki ga morajo države članice upoštevati, če naletijo na razpise ukrepov za vrnitev ali jih želijo vnesti in so navedeni razpisi ukrepov v nasprotju z odločitvami drugih držav članic, na primer veljavnim dovoljenjem za prebivanje. Taka pravila bi morala preprečiti nasprotujoča si navodila, ki jih taki primeri lahko povzročijo, ali jih razrešiti ter končnim uporabnikom ponuditi jasne smernice o ukrepih, ki jih je treba sprejeti v takih primerih, organom držav članic pa o tem, katere razpise ukrepov bi bilo treba izbrisati. Da bi zasnovani sistem lahko deloval pravilno, so potrebne sistematične kontrole ob izstopu na zunanjih mejah, s katerimi bi se zagotovilo poročanje o odhodu vseh zadevnih državljanov tretjih držav z ozemlja. Predlog spremembe Uredbe (EU) 2016/399 (zakonik o schengenskih mejah) je namenjen uskladitvi obveznosti sistematične kontrole državljanov tretjih držav s preverjanjem podatkov v zbirkah podatkov ob vstopu in izstopu. Glede na nadnacionalno naravo čezmejne izmenjave informacij in izzive pri zagotavljanju njene učinkovitosti so za te predloge posebej pomembna priporočila evropskega okvira interoperabilnosti, ki bi jih bilo treba upoštevati pri oblikovanju ali zagotavljanju digitalnih javnih storitev. Evropski okvir interoperabilnosti se trenutno pregleduje in nova različica okvira je v postopku sprejetja. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Ta predlog temelji na določbah Direktive 2008/115/ES, ki določa skupne standarde in postopke za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav, in je skladen z navedenimi določbami. S predlogom naj bi se odločbe o vrnitvi, ki jih izdajo pristojni organi v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES, bolj redno izpolnjevale, prav tako pa naj bi se zagotovila večja vidnost teh odločb. Z uvedbo obveznosti vnosa odločb o vrnitvi v SIS bo ta predlog podprl tudi izvrševanje teh odločb. •Skladnost z drugimi politikami Unije Ta predlog je tesno povezan z drugimi obstoječimi politikami Unije in zakonodajnimi predlogi Komisije, in sicer: (a)z učinkovito politiko vračanja EU, saj prispeva k sistemu EU za vračanje državljanov tretjih držav, ki nimajo pravice do prebivanja na ozemlju držav članic, in ga krepi. Ta predlog bi pomagal zmanjšati spodbude za nedovoljeno migracijo v EU, kar je eden glavnih ciljev evropske agende o migracijah; (b)s sistemom Eurodac in dublinskim sistemom, saj bo uvedba vnosa odločb o vrnitvi v SIS državam članicam pomagala spremljati, ali so zavrnjeni prosilci za azil zapustili ozemlje držav članic in se vrnili v tretjo državo v skladu z odločbo o vrnitvi. Prav tako bo dopolnjeval predlog Komisije za razširitev uporabe sistema Eurodac za identifikacijo nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav, ki ne zaprosijo za azil in ki bi se lahko neodkrito gibali po EU; (c)s sistemom vstopa/izstopa, saj bo dopolnjeval predlog Komisije o sistemu vstopa/izstopa in njegovo uporabo za identifikacijo in odkrivanje oseb, ki prekoračijo obdobje dovoljenega prebivanja (tudi znotraj ozemlja držav članic); (d)s sistemom ETIAS, v okviru katerega se predlaga temeljito varnostno preverjanje državljanov tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti in nameravajo potovati v EU, vključno s preverjanjem v SIS; (e)z zakonikom o schengenskih mejah, saj bo dopolnjeval spremembo zakonika o schengenskih mejah v zvezi z obveznostjo sistematične kontrole državljanov tretjih držav s preverjanjem podatkov v zbirkah podatkov ob izstopu; (f)s predlogom Komisije o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju mejnih kontrol in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1987/2006, saj bo dopolnjeval določbe v zvezi z vnosom prepovedi vstopa v SIS po vrnitvi zadevnega državljana tretje države. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga V skladu s členom 79(2)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije lahko Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku sprejmeta ukrepe na področju nezakonitega priseljevanja in nedovoljenega prebivanja, vključno z odstranitvijo in vračanjem oseb, ki prebivajo brez dovoljenja. Zato je navedeni člen primerna pravna podlaga za uporabo SIS za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav. •Načelo neobveznega sodelovanja

Z vidika načela neobveznega sodelovanja ta predlog temelji na primerljivi ureditvi kot Direktiva 2008/115/ES. Ker ta predlog nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbama, v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to uredbo, odloči, ali jo bo prenesla v svoje nacionalno pravo. Za Združeno kraljestvo in Irsko ima direktiva o vračanju hibridni značaj, kakor odražata uvodni izjavi 26 in 27 navedene direktive. Iz tega sledi, da se za ta predlog uporabljata Protokol št. 19 o schengenskem pravnem redu, vključenem v okvir Evropske unije, in tudi Protokol št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki sta priložena Pogodbama. V skladu z zadnje navedenim, neschengenskim protokolom Združeno kraljestvo in Irska ne sodelujeta pri sprejetju te uredbe, ki zato zanju ni zavezujoča in se v njiju ne uporablja; vendar lahko Svet uradno obvestita, da želita sodelovati pri tem instrumentu. Predlagana uredba je zavezujoča za Islandijo, Norveško, Švico in Lihtenštajn na podlagi posameznih sporazumov o pridružitvi teh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda. •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Cilj predloga je vzpostaviti sistem za izmenjavo informacij o odločbah o vrnitvi, ki so jih izdale države članice v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES, da bi olajšali izvrševanje teh odločb in da bi lahko spremljali, ali so nezakonito prebivajoči državljani tretjih držav izpolnili svojo obveznost vrnitve. Tega cilja države članice ne morejo zadovoljivo doseči same. Trenutno ni sistema za sistematično izmenjavo informacij o odločbah o vrnitvi, ki so jih izdale države članice v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES; nacionalni organi zato ne morejo vedeti, ali so druge države članice državljanom tretjih držav izdale odločbo o vrnitvi, kar vključuje tudi primere, ko so migranti brez urejenega statusa prijeti med nezakonitim gibanjem po EU in tranzitom prek njihovega ozemlja. Cilj tega predloga se zato lažje doseže na ravni Evropske unije. •Sorazmernost Člen 5 Pogodbe o Evropski uniji določa, da ukrepi Unije ne presegajo tistega, kar je potrebno za doseganje ciljev Pogodbe. Izbrana oblika tega ukrepa EU mora omogočiti, da predlog doseže svoj cilj in se izvaja čim bolj učinkovito. Namen predlagane uredbe je olajšati izvrševanje in spremljanje odločb o vrnitvi, izdanih nezakonito prebivajočim državljanom tretjih držav v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES, da bi bila politika vračanja učinkovitejša in uspešnejša. Državam članicam tako daje dodatno orodje za izpolnjevanje njihove obveznosti, da sprejmejo vse potrebne ukrepe za izvršitev odločb o vrnitvi na učinkovit in sorazmeren način v skladu s členom 8(1) direktive o vračanju. Ob upoštevanju doseganja ciljev te uredbe in v skladu z načelom sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. •Izbira instrumenta Da bi se določili enotni in usklajeni postopki, ki se bodo uporabljali neposredno, je primerno ta akt sprejeti v obliki uredbe. Poleg tega ta predlog zadeva uporabo centraliziranega evropskega informacijskega sistema. Zato je treba pravila za njegovo uporabo določiti z uredbo. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA •Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje V skladu z uredbo o SIS II in Sklepom Sveta 2007/533/PNZ je Komisija tri leta po začetku delovanja SIS II izvedla celovito oceno centralnega sistema SIS II ter oceno dvostranske in večstranske izmenjave dopolnilnih podatkov med državami članicami. Ocena se je osredotočala predvsem na pregled uporabe člena 24 uredbe o SIS II, ki določa pogoje za izdajo razpisov ukrepov za zavrnitev vstopa in prepoved prebivanja v zvezi z državljani tretjih držav. Predlogi, pripravljeni na podlagi ocene, so vključeni v predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju mejnih kontrol in v predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah. Poleg tega je Komisija v skladu s členom 19 Direktive 2008/115/ES (direktiva o vračanju) objavila sporočilo o politiki vračanja EU iz leta 2014, ki poroča o uporabi navedene direktive. V tem sporočilu je ugotovljeno, da bi bilo treba potencial SIS na področju politike vračanja še izboljšati, in navedeno, da je revizija SIS II priložnost za izboljšanje skladnosti med politiko vračanja in sistemom SIS II ter za to, da se predlaga uvedba obveznosti za države članice, da v SIS II vnesejo razpise ukrepov za zavrnitev vstopa za prepovedi vstopa, izdane v skladu z direktivo o vračanju. •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi Za povratne informacije in predloge glede morebitne uporabe SIS za namene vračanja so bile zaprošene zadevne zainteresirane strani, vključno s predstavniki odbora za SISVIS in kontaktno skupino za direktivo o vračanju. Razprave so potekale na več sejah odbora za SISVIS (10. maja 2016 in 30. junija 2016) ter kontaktne skupine za direktivo o vračanju (16. novembra 2015 ter 18. marca in 20. junija 2016). 5. februarja 2016 je potekala skupna delavnica predstavnikov odbora za SISVIS in kontaktne skupine za direktivo o vračanju. Delavnice so se udeležili tudi predstavniki agencij EU, kot je Agencija Evropske unije za temeljne pravice. •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Oktobra 2015 se je začela izvajati zunanja študija Komisije za oceno izvedljivosti ter tehničnih in operativnih posledic vzpostavitve vseevropskega sistema za izmenjavo podatkov o izpolnjevanju odločb o vrnitvi, izdanih v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES, ter spremljanje izpolnjevanja navedenih odločb v okviru SIS. Študija je bila zaključena aprila 2016.

•Ocena učinka Ocena učinka ni bila izvedena. Vendar pa predlog temelji na rezultatih študije izvedljivosti, navedene zgoraj. V študiji je bilo ugotovljeno, da bi vnos odločb o vrnitvi, izdanih v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES, v obliki razpisov ukrepov v SIS bil tehnično izvedljiv in prinesel oprijemljive koristi, zlasti z vidika vidnosti informacij v vseh državah članicah in z vidika poenostavitve nadaljnjih ukrepov. Vnos odločb bi organom pomagal: –izvrševati odločbe v primeru neizpolnitve; –za vsako odločbo spremljati, ali je bila obveznost vrnitve izpolnjena; –preverjati, ali je državljanu tretje države, ki se nezakonito zadržuje na ozemlju, druga država članica izdala odločbo o vrnitvi; –izvrševati odločbe v imenu drugih držav članic; –identificirati nezakonito prebivajoče državljane tretjih držav na podlagi informacij o izvršljivih odločbah; –zbirati statistične podatke o izpolnjenih in neizpolnjenih odločbah. Po drugi strani pa je študija pokazala, da bi številne nujne tehnične in operativne spremembe vplivale na sedanje prakse, organizacijo in infrastrukturo. Posledice vnosa odločb o vrnitvi, izdanih v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES, v SIS vključujejo nove/spremenjene operativne postopke, dodatne kategorije podatkov pri razpisih ukrepov za vrnitev in nove funkcije SIS (na primer funkcijo obvestitve organa izdajatelja, ko se obdobje za prostovoljni odhod izteče). Spremembe bi zahtevale vzpostavitev ustrezne infrastrukture v državah članicah, da bi te lahko v SIS vnašale razpise ukrepov za vrnitev ter jih v njem upravljale, ter dodatne shranjevalne zmogljivosti v centralnem SIS. Analiza delovne obremenitve je pokazala, da bi se vsi zadevni subjekti (zlasti mejni policisti, policisti in organi, ki izdajajo odločbe o vrnitvi v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES) soočali z dodatno delovno obremenitvijo zaradi upravljanja razpisov ukrepov za vrnitev in nadaljnjih ukrepov na podlagi večjega števila zadetkov. Študija je pokazala tudi na potrebo po minimalni ravni usklajenosti med državami članicami pri obravnavi oseb, ki jim je druga država članica že izdala odločbo o vrnitvi v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES. •Temeljne pravice S tem predlogom se obstoječi sistem razvija in izboljšuje. Predlog razširja področje uporabe sedanjega SIS z uvedbo nove kategorije razpisa ukrepa za odločbe o vrnitvi. Njegov učinek na temeljne pravice je zato omejen, saj je bilo že dokazano, da sistem dobro deluje, prav tako pa so bili vzpostavljeni pomembni in učinkoviti zaščitni ukrepi. Vendar pa predlog vključuje obdelavo osebnih podatkov, zato obstaja možnost, da bo vplival na temeljne pravice posameznikov. To je bilo že preučeno in vzpostavljeni so bili zaščitni ukrepi, da bi se zagotovilo spoštovanje načel iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člena 8 Listine. Ta predlog dopolnjuje predlog v zvezi z upravljanjem meja, ki je, skupaj s predlogom v zvezi s policijskim sodelovanjem in pravosodnim sodelovanjem v kazenskih zadevah, pravna podlaga za vzpostavitev, delovanje in uporabo SIS. Zato zaščitni ukrepi iz predloga v zvezi z upravljanjem meja, ki zadevajo varstvo temeljnih pravic, zlasti varstvo osebnih podatkov in pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, v enaki meri veljajo tudi za ta predlog. Vključene so bile tudi določbe za zagotovitev, da razpisi ukrepov za vrnitev ne bodo privedli do sprejetja ukrepov za izvršitev odločb o vrnitvi, izdanih v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES, če se obdobje za prostovoljni odhod še ni izteklo ali če je bila odločba ali odstranitev odložena (člen 3(2) in (3)). Elementi odločbe o vrnitvi, izdane v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES, ki se vnesejo v SIS, so omejeni na tiste, ki so nujno potrebni za to, da lahko pristojni organi zadevnega državljana tretje države identificirajo, po potrebi izvedejo vrnitev in preverijo, ali je bila obveznost vrnitve izpolnjena (člen 4). Podatki se bodo v SIS hranili samo toliko časa, kot je potrebno za to, da se doseže namen vračanja. Zato bo morala država članica izdajateljica podatke izbrisati takoj, ko prejme potrditev vrnitve (člen 6), če odločba postane neveljavna, če oseba pridobi državljanstvo EU ali državljanstvo države, katere državljani imajo pravico do prostega gibanja v Uniji, ali če oseba, na katero se razpis ukrepa nanaša, lahko dokaže, da je zapustila ozemlje držav članic v skladu z odločbo o vrnitvi, izdano v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES (člen 7). Zaradi novih določb o SIS bodo vidnejši primeri državljanov tretjih držav, ki jim je ena od držav članic izdala odločbo o vrnitvi v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES, medtem ko so od druge države članice istočasno pridobili dovoljenje ali pravico do prebivanja. V takih primerih bodo morali nacionalni organi obvezno uporabiti postopek posvetovanja. Po potrebi se bo razpis ukrepa za vrnitev tudi izbrisal (člen 8). 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE

Ta predlog razširja področje uporabe sedanjega SIS z uvedbo nove kategorije razpisa ukrepa za odločbe o vrnitvi, izdane v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES, in funkcij za vnos, posodobitev in izbris razpisov ukrepov za vrnitev. Poleg tega uvaja novo funkcijo samodejnega obveščanja držav članic izdajateljic, da se je obdobje za prostovoljni odhod pri njihovih razpisih ukrepov izteklo. Zaradi dopolnjevalne narave tega predloga se proračunske posledice obravnavajo ločeno in v neodvisni oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga, ki obravnava le vzpostavitev te posebne kategorije razpisa ukrepa. Ocena finančnih posledic, ki je priložena temu predlogu, odraža spremembe, potrebne za vzpostavitev te nove kategorije razpisa ukrepa. Ocenjeni stroški v višini 3,6 milijona EUR vključujejo stroške tehnične nadgradnje SIS za namene vračanja. Ocene stroškov, ki zadevajo celoten razvoj centralnega SIS, komunikacijsko infrastrukturo ter nadgradnjo nacionalnih sistemov SIS, niso vključene v oceno finančnih posledic zakonodajnega predloga, ki je priložena temu predlogu, temveč so podrobno opredeljene v oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga, ki je priložena predlogu Komisije za uredbo o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju mejnih kontrol in predlogu Komisije za uredbo o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah. Načrtuje se reprogramiranje preostanka finančnih sredstev za pametne meje iz Sklada za notranjo varnost, da se opravi nadgradnja in izvedejo funkcije iz tega predloga. Uredba ISF – področje meje in vizumi – je finančni instrument, v katerega je vključen proračun za izvajanje svežnja ukrepov o pametnih mejah. V členu 5 Uredbe je določeno, da je 791 milijonov EUR namenjenih izvajanju programa za vzpostavitev informacijskih sistemov za podporo upravljanja migracijskih tokov prek zunanjih meja pod pogoji, določenimi v členu 15. Od zgoraj navedenih 791 milijonov EUR je 480 milijonov EUR rezerviranih za razvoj sistema vstopa/izstopa, 210 milijonov EUR pa za razvoj evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS). Preostanek se bo delno uporabil za kritje stroškov sprememb, predvidenih v tem predlogu. 5.DRUGI ELEMENTI •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja Uporabljajo se določbe o pregledu in spremljanju iz člena 53(7) in (8) predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju mejnih kontrol. •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Namen predloga je določiti pogoje in postopke za uporabo SIS za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav, ki so jim pristojni nacionalni organi izdali odločbo o vrnitvi v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES. S predlogom se zahtevajo vnos in obdelava podatkov o državljanih tretjih držav, ki jim je bila izdana odločba o vrnitvi, v obliki razpisov ukrepov v SIS ter izmenjava dopolnilnih podatkov o takih razpisih ukrepov. Uporaba SIS za vračanje naj bi podprla organe za priseljevanje pri spremljanju in izvrševanju vračanja državljanov tretjih držav, ki nimajo pravice do prebivanja v državah članicah, preprečevanju nedovoljenih migracij in odvračanju od njih ter okrepitvi izmenjave informacij in sodelovanja med organi za priseljevanje. Področje uporabe (člen 1) Za zagotovitev uspešnega delovanja sistema je ključnega pomena, da se v SIS vnesejo vse odločbe o vrnitvi, ki jih izdajo države članice v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES. To pomeni, da bi morale države članice vnesti razpise ukrepov v zvezi z (a) odločbami o vrnitvi, izdanimi na podlagi člena 6(1) Direktive 2008/115, (b) odločbami, ki navajajo obveznost vrnitve in se izdajo migrantom brez urejenega statusa, ki jim je bil na mejnem prehodu zavrnjen vstop ali ki so bili prijeti v povezavi z nedovoljenim prestopom zunanje meje in niso pridobili dovoljenja za prebivanje (člen 2(2)(a) Direktive 2008/115/ES), ter (c) odločbami, ki navajajo obveznost vrnitve in so bile izdane kot kazenska sankcija (člen 2(2)(b) Direktive 2008/115/ES). Vnos razpisov ukrepov za vrnitev (člen 3) Člen 3 opredeljuje namen in pravila za vnos razpisov ukrepov za vrnitev v SIS, da bi se pristojnim organom omogočilo preverjanje, ali je bila obveznost vrnitve izpolnjena, in da bi se podprlo izvrševanje odločb o vrnitvi, izdanih v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES. Razpis ukrepa bi bilo treba vnesti takoj, ko se zadevnemu nezakonito prebivajočemu državljanu tretje države izda odločba, da se omogoči zgoraj navedeno preverjanje. Iz razpisa ukrepa bi moralo biti razvidno, ali obdobje za prostovoljni odhod še traja oziroma ali je bila odločba ali odstranitev odložena. V skladu s členom 7 Direktive 2008/115/ES bi morala imeti prostovoljna vrnitev prednost pred prisilno vrnitvijo, osebi v postopku vračanja pa bi bilo treba odobriti obdobje za prostovoljni odhod, če ni razlogov za domnevo, da bi to ogrozilo namen postopkov vračanja. Obdobje za prostovoljni odhod in vsako podaljšanje tega obdobja bi morala biti razvidna iz razpisa ukrepa, da bi se lahko javni organi v posameznem primeru odločili, ali je primerno ukrepati. Kategorije podatkov (člen 4) Člen 4 določa podatkovne elemente, ki jih lahko vsebuje razpis ukrepa za vrnitev; ti so podobni podatkovnim elementom iz člena 20 predloga v zvezi z upravljanjem meja. Posebni podatki, ki jih vsebuje razpis ukrepa za vrnitev, so podatki glede obdobja za prostovoljni odhod in podatki o tem, ali je bila odločba o vrnitvi, izdana v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES, odložena oziroma ali je bila odložena izvršitev odločbe. Učinkovita in hitra izmenjava dopolnilnih podatkov (člen 5) Učinkovito in hitro sodelovanje in izmenjava dopolnilnih podatkov med državami članicami zahtevata vzpostavitev enotne kontaktne točke. Člen 6 določa, da mora vsaka država članica imenovati organ, ki bo odgovoren za izmenjavo dopolnilnih podatkov o razpisih ukrepov v zvezi z državljani tretjih držav, ki se nanašajo na vračanje in nezakonito prebivanje. Za imenovani organ se uporabljajo določbe glede Priročnika SIRENE iz člena 8 predloga uredbe o ustanovitvi, delovanju in uporabi SIS na področju mejnih kontrol. Zaradi izpolnjevanja zahtev iz člena 8 navedenega predloga v zvezi s stalno razpoložljivostjo in rokom za odgovor na zahtevke (največ 12 ur) je nujno, da države članice zagotovijo, da so organi, pristojni za sprejemanje odločitev glede prebivanja državljanov tretjih držav na njihovem ozemlju, močno vključeni v izmenjavo dopolnilnih podatkov.

Potrditev vrnitve (člen 6) Člen 6 uvaja obveznost držav članic, da državi članici (ali organu), ki je vnesla razpis ukrepa za vrnitev, potrdijo odhod državljana tretje države, v zvezi s katerim je bil razpis ukrepa za vrnitev izdan; to velja tudi takrat, kadar je za izdajo in izvršitev razpisa ukrepa odgovorna ista država članica. Ta določba organom, ki izdajajo in izvršujejo odločbe o vrnitvi, izdane v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES, omogoča, da preverijo, ali je bila obveznost vrnitve izpolnjena. V okviru te določbe se zahtevajo sistematične kontrole ob izstopu, da bi se zagotovilo poročanje o odhodih vseh zadevnih državljanov tretjih držav z ozemlja. Predlog spremembe Uredbe (EU) št. 562/2006 (zakonik o schengenskih mejah) je namenjen uskladitvi obveznosti sistematične kontrole državljanov tretjih držav s preverjanjem podatkov v zbirkah podatkov ob vstopu in tudi izstopu. Neizpolnitev obveznosti vrnitve (člen 7) Člen 7 vsebuje določbe za primere neizpolnitve obveznosti vrnitve. Obvestilo iz odstavka 1 bo države članice podprlo pri izpolnjevanju obveznosti v skladu s členom 8(1) Direktive 2008/115/ES v zvezi z državljani tretjih držav, ki niso izpolnili obveznosti vrnitve. Odstavek 2 določa postopke za ravnanje v primerih, ko je bil državljan tretje države, v zvezi s katerim je bil izdan razpis ukrepa za vrnitev, identificiran in prijet v drugi državi članici. Nadaljnje postopke je treba izvesti v skladu s pravnim redom EU na področju vračanja in drugimi določbami nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU, ki se uporabljajo v posameznem primeru; ti postopki vključujejo: 1) izdajo odločbe o vrnitvi v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES; 2) vrnitev državljana tretje države državi članici izdajateljici na podlagi obstoječega dvostranskega sporazuma v skladu s členom 6(3) Direktive 2008/115/ES ali 3) priznanje odločbe o vrnitvi države članice izdajateljice v skladu z Direktivo 2001/40/ES. Postopek posvetovanja (člen 8) Člen 8 tega predloga določa postopke, potrebne za preprečevanje in premostitev razlik med državami članicami ali nasprotujočih si odločb. Medsebojno posvetovanje pristojnih nacionalnih organov lahko pomaga preprečiti in premostiti take konfliktne primere ob upoštevanju interesov zadevnih strani. Taka posvetovanja bi bilo treba opraviti hitro, da se zagotovi njihova učinkovitost. Hramba in izbris razpisov ukrepov (členi 6, 8 in 9) Odstavek 2 člena 6 določa, da je treba razpise ukrepov za vrnitev izbrisati po vrnitvi zadevnega državljana tretje države. Ta odstavek dopolnjuje določbe o trenutku, ko morajo razpisi ukrepov, povezani s prepovedjo vstopa, začeti učinkovati v SIS, kot je določeno v členu 24(3) predloga uredbe o vzpostavitvi, delovanju in uporabi SIS na področju mejnih kontrol. Države članice bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da med trenutkom odhoda in sprožitvijo razpisa ukrepa za prepoved vstopa v SIS ni časovnega zamika. V členu 9 so opredeljena dodatna pravila za izbris razpisov ukrepov. Poleg primerov, ki jih zajemata člena 6 in 8, v katerih se razpisi ukrepov izbrišejo po vrnitvi zadevnega državljana tretje države ali po postopku posvetovanja, bi bilo treba razpis ukrepa za vrnitev prav tako izbrisati, če se odločba o vrnitvi, izdana v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES, razveljavi ali odpravi. Drugi del odstavka 1 zajema primere, v katerih je treba razpis ukrepa izbrisati, ker odhod osebe ni bil ustrezno evidentiran. V okviru nadaljnjega izboljševanja SIS se bo preučila možnost, da bi se odločbam o vrnitvi v SIS sledilo tudi po izvršitvi vrnitve. Te informacije bi lahko bile koristne, če bi državljan tretje države ponovno vstopil na ozemlje držav članic in bi se zanj odkrilo, da nezakonito prebiva v državi članici, ki ni tista, ki je izdala prvo odločbo o vrnitvi. Če vrnitev ni bila potrjena ali če razpis ukrepa za vrnitev ni bil izbrisan iz drugih razlogov, se uporablja najdaljše obdobje hrambe petih let, kar je enako obdobju hrambe razpisov ukrepov za zavrnitev vstopa (člen 34 predloga uredbe o ustanovitvi, delovanju in uporabi SIS na področju mejnih kontrol). Prenos podatkov v tretje države (člen 10) Člen 10 vsebuje specifična pravila za prenos podatkov v tretje države pod strogimi pogoji. Pravice do dostopa (člen 12) Organi, odgovorni za izdajo odločb o vrnitvi v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES, se lahko med državami članicami znatno razlikujejo. Odvisno od razloga za nezakonito prebivanje (na primer zavrnitev azila, prekoračitev obdobja veljavnosti vizuma, potek veljavnosti dovoljenja za prebivanje) je lahko za izdajo takih odločb pristojnih več organov, vključno s sodnimi organi, kadar se vrnitev odredi na podlagi pritožbe zoper zavrnitev dovoljenja za prebivanje ali pravice do prebivanja ali kot kazenska sankcija. Ti organi bi zato morali imeti možnost dostopa do SIS, da bi lahko vanj vnašali podatke in jih v njem posodabljali, brisali in iskali. Poleg tega bi morali imeti pravico do dostopa do podatkov v SIS tudi organi, ki so odgovorni za identifikacijo državljanov tretjih držav pri mejnih in policijskih kontrolah ter drugih kontrolah za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj.

Zato člen 12 zagotavlja, da se ustrezen dostop do razpisov ukrepov za vrnitev dodeli: –nacionalnim organom, pristojnim za identifikacijo državljanov tretjih držav na ozemlju držav članic iz točk (a), (b) (c) in (d) člena 29(1) Uredbe (EU) 2018/xxx [mejne kontrole]. Organi, pristojni za mejne kontrole, morajo imeti dostop do podatkov zaradi identifikacije državljanov tretjih držav, ki jim je bila izdana odločba o vrnitvi in ki zapuščajo ozemlje držav članic. Policija in drugi organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj so v skladu z nacionalno zakonodajo odgovorni za identifikacijo in vračanje oseb, ki bivajo na nacionalnem ozemlju. Organi za priseljevanje so pristojni za sprejemanje odločitev (vključno z odločbami o vrnitvi) o vstopu in prebivanju državljanov tretjih držav; –nacionalnim sodnim organom (člen 29(2) Uredbe (EU) 2018/xxx [mejne kontrole]), ki morajo imeti dostop do podatkov v SIS, če so v skladu z nacionalno zakonodajo pristojni za sprejemanje odločitev o vstopu in prebivanju državljanov tretjih držav; –institucionalnim uporabnikom iz členov 30 in 31 Uredbe (EU) 2018/xxx [mejne kontrole] (Europol in Evropska agencija za mejno in obalno stražo) v okviru njunih pristojnosti v Evropskem centru za boj proti tihotapljenju migrantov (Europol) in nalog v zvezi z vračanjem (Evropska agencija za mejno in obalno stražo). Uporaba določb uredbe o SIS v zvezi z upravljanjem meja (člen 13) Zadnji člen, člen 13, določa, da se splošne določbe o SIS, kakor so vključene v predlog uredbe o vzpostavitvi, delovanju in uporabi SIS na področju mejnih kontrol, uporabljajo tudi za obdelavo podatkov, vnesenih za namene tega predloga, zlasti določbe glede nalog držav članic in Agencije, vnosa in obdelave razpisov ukrepov, pogojev za dostop do razpisov ukrepov in njihovo hrambo, obdelave podatkov, varstva podatkov, odškodninske odgovornosti ter spremljanja in statističnih podatkov. 2016/0407 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o uporabi schengenskega informacijskega sistema za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 79(2)(c) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Vračanje državljanov tretjih držav, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več pogojev za vstop, bivanje ali stalno prebivališče v državah članicah, ob popolnem spoštovanju temeljnih pravic, zlasti načela nevračanja (non-refoulment), in v skladu z Direktivo 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta je bistven del celovitih prizadevanj za boj proti nedovoljenim migracijam in povečanje števila vrnjenih migrantov brez urejenega statusa. (2)Uspešnost evropskega sistema za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav je nujno treba izboljšati. To je ključnega pomena za ohranitev zaupanja javnosti v politiko Unije na področju migracij in azila ter za zagotavljanje podpore osebam, ki potrebujejo mednarodno zaščito. (3)Države članice bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe za vrnitev nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav na sorazmeren in učinkovit način ter v skladu z določbami Direktive 2008/115/ES. (4)Vzpostaviti bi bilo treba vseevropski sistem za izmenjavo informacij med državami članicami o odločbah o vrnitvi, ki so bile v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES, izdane državljanom tretjih držav, ki nezakonito prebivajo na ozemlju držav članic, ter za spremljanje, ali so državljani tretjih držav, ki so jim bile navedene odločbe izdane, zapustili ozemlje držav članic.

(5)Uredba (EU) 2018/xxx [mejne kontrole] in Uredba (EU) 2018/xxx [policijsko in pravosodno sodelovanje] določata pogoje za vzpostavitev, delovanje in uporabo schengenskega informacijskega sistema (SIS). (6)Razpisi ukrepov za vrnitev v SIS in izmenjava dopolnilnih podatkov o teh razpisih ukrepov naj bi pristojnim organom pomagali sprejeti potrebne ukrepe za izvršitev odločb o vrnitvi, izdanih v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES. SIS naj bi prispeval k identifikaciji državljanov tretjih držav, ki jim je bila taka odločba o vrnitvi izdana ter so pobegnili in bili prijeti v drugi državi članici, ter k izmenjavi informacij med državami članicami o takih državljanih tretjih držav. Ti ukrepi naj bi pomagali preprečevati nedovoljene migracije in od njih odvračati ter izboljšati sodelovanje med organi držav članic. (7)Za zagotovitev uspešnosti vračanja in povečanje dodane vrednosti razpisov ukrepov za vrnitev bi morale države članice v SIS vnesti razpise ukrepov za vse odločbe o vrnitvi, ki jih izdajo nezakonito prebivajočim državljanom tretjih držav v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES. V ta namen bi morale države članice razpis ukrepa v SIS vnesti tudi takrat, kadar v primerih iz člena 2(2) navedene direktive izdajo odločbo, ki nalaga ali navaja obveznost vrnitve, zlasti državljanom tretjih držav, ki jim je bil v skladu z zakonikom o schengenskih mejah zavrnjen vstop ali ki so jih pristojni organi prijeli ali prestregli v povezavi z nedovoljenim prestopom kopenske, morske ali zračne zunanje meje države članice in po tem niso pridobili dovoljenja za prebivanje ali pravice do prebivanja v tej državi članici, in državljanom tretjih držav, ki se morajo v skladu z nacionalno zakonodajo vrniti zaradi kazenske sankcije ali zaradi posledice kazenske sankcije ali pa so v postopku izročitve. (8)S to uredbo bi bilo treba določiti skupna pravila za vnos razpisov ukrepov za vrnitev v SIS v trenutku, ko se izdajo temeljne odločbe o vrnitvi v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES. Iz razpisa ukrepa bi moralo biti razvidno, ali se je zadevnemu državljanu tretje države odobrilo obdobje za prostovoljni odhod, vključno s tem, ali je bilo tako obdobje podaljšano glede na posebne okoliščine posameznega primera, ter ali je bila odločba odložena oziroma ali je bila odložena odstranitev. (9)Treba je opredeliti kategorije podatkov, ki se lahko vnesejo v SIS v zvezi z državljani tretjih držav, ki jim je bila izdana odločba o vrnitvi v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES. Razpisi ukrepov za vrnitev bi morali vključevati le tiste podatke, ki so potrebni za identifikacijo oseb, na katere se osebni podatki nanašajo, da bi lahko pristojni organi hitro sprejemali informirane odločitve ter da bi se zagotovila zaščita pristojnih organov, če je to potrebno, pred osebami, ki so oborožene, nasilne ali na begu ali ki so vključene v katero koli dejavnosti iz členov 1, 2, 3 in 4 Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ o boju proti terorizmu. Za olajšanje identifikacije in odkrivanja več identitet bi moral razpis ukrepa vsebovati tudi sklic na osebni identifikacijski dokument in kopijo takega dokumenta, če je na voljo. (10)Vsaka država članica bi morala imenovati organ, ki bo odgovoren za izmenjavo dopolnilnih podatkov o razpisih ukrepov za vrnitev, da bi se zagotovilo učinkovito in hitro sodelovanje med državami članicami. (11)Vzpostaviti bi bilo treba postopke, ki bi državam članicam omogočali, da preverijo, ali je bila obveznost vrnitve izpolnjena, in da državi članici, ki je izdala razpis ukrepa za vrnitev, potrdijo odhod zadevnega državljana tretje države. Te informacije naj bi prispevale k celovitejšemu spremljanju izpolnjevanja odločb o vrnitvi, izdanih v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES. (12)Razpise ukrepov za vrnitev bi bilo treba izbrisati takoj, ko je država članica ali pristojni organ, ki je izdal odločbo o vrnitvi v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES, obveščen, da je bila vrnitev izvedena. Če odločbo o vrnitvi spremlja prepoved vstopa, bi se morala prepoved vstopa vnesti v SIS v skladu s členom 24(3) Uredbe (EU) 2018/xxx [mejne kontrole]. V takih primerih bi morale države članice sprejeti vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da med trenutkom, ko državljan tretje države zapusti schengensko območje, in sprožitvijo razpisa ukrepa za prepoved vstopa v SIS ni časovnega zamika. (13)V okviru SIS bi moral biti vzpostavljen mehanizem za obveščanje držav članic o tem, da državljani tretje države niso izpolnili obveznosti vrnitve v danem obdobju za prostovoljni odhod. Ta mehanizem naj bi države članice podprl pri izpolnjevanju obveznosti v skladu s členom 8(1) Direktive 2008/115/ES v zvezi z državljani tretjih držav, ki niso izpolnili obveznosti vrnitve. (14)S to uredbo bi se morala določiti obvezna pravila za posvetovanje med nacionalnimi organi, da bi se razrešila morebitna nasprotujoča si navodila. Posvetovanja bi bilo treba opraviti takrat, kadar država članica državljanu tretje države izdaja ali je že izdala veljavno dovoljenje za prebivanje ali drugo dovoljenje ali mu podeljuje ali mu je že podelila pravico do prebivanja, druga država članica pa je v zvezi z njim izdala razpis ukrepa za vrnitev, in takrat, kadar do konfliktnega primera pride pri vstopu na ozemlja držav članic. (15)Razpisi ukrepov v SIS bi se morali hraniti le toliko časa, kolikor je potrebno za izpolnitev namena, za katerega so bili vneseni. V skladu s členom 34 Uredbe (EU) 2018/xxx [mejne kontrole] je obdobje pregleda za razpise ukrepov v zvezi z državljani tretjih držav pet let. (16)Podatki, ki se obdelujejo v SIS ali posredujejo na podlagi izmenjave dopolnilnih podatkov, lahko državi članici izvršiteljici zagotovijo informacije, ki so koristne za hitro identifikacijo nezakonito prebivajočega državljana tretje države in ponovno izdajo njegovih dokumentov za namene vrnitve v tretjo državo. V posameznih primerih bi morala biti v ta namen omogočena izmenjava takih podatkov in informacij s tretjo državo. Za izmenjavo vseh osebnih podatkov bi morali veljati jasni pogoji, izmenjavo pa bi bilo treba izvajati v skladu z določbami Uredbe (EU) 2016/679 in s soglasjem države članice, ki je izdala razpis ukrepa. (17)Nacionalni organi, pristojni za vračanje, se lahko med državami članicami znatno razlikujejo, prav tako pa so lahko v isti državi članici za vračanje pristojni različni organi glede na razlog za nezakonito prebivanje. Odločbe o vrnitvi v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES, lahko izdajo tudi sodni organi zaradi pritožbe zoper zavrnitev izdaje dovoljenja za prebivanje ali podelitve pravice do prebivanja ali kot kazensko sankcijo. Vsi nacionalni organi, ki so pristojni za izdajo in izvrševanje odločb o vrnitvi v skladu z Direktivo 2008/115/ES, bi morali imeti pravico do dostopa do SIS, da bi lahko vnašali, posodabljali, brisali in iskali razpise ukrepov za vrnitev. (18)Dostop do razpisov ukrepov za vrnitev bi bilo treba dodeliti nacionalnim organom iz točk (a), (b), (c) in (d) člena 29(1) in iz člena 29(2) Uredbe (EU) 2018/xxx [mejne kontrole] zaradi identifikacije in vračanja državljanov tretjih držav. (19)Uredba (EU) 2016/794 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (uredba o Europolu) določa, da Europol podpira in krepi ukrepe pristojnih organov držav članic ter njihovo sodelovanje v boju proti terorizmu in hudim kaznivim dejanjem ter zagotavlja analize in ocene ogroženosti. Da se Europolu olajša izvajanje nalog, zlasti v okviru Evropskega centra za boj proti tihotapljenju migrantov, je primerno, da se mu omogoči dostop do kategorije razpisa ukrepa, opredeljene v tej uredbi. (20)Uredba (EU) 2016/1624 določa, da države članice gostiteljice članom skupin evropske mejne in obalne straže ali skupinam osebja, ki opravljajo naloge v zvezi z vračanjem, napotenim s strani Evropske agencije za mejno in obalno stražo, dovolijo vpogled v evropske zbirke podatkov, če je to potrebno za izpolnjevanje operativnih ciljev, določenih v operativnem načrtu o mejni kontroli, varovanju meje in vračanju. Namen napotitve skupin evropske mejne in obalne straže, skupin osebja, ki opravljajo naloge v zvezi z vračanjem, in podpornih skupin za upravljanje migracij je zagotovitev tehnične in operativne okrepitve za države članice, ki jo zahtevajo, zlasti tiste, ki se srečujejo z nesorazmernimi migracijskimi izzivi. Da bi skupine evropske mejne in obalne straže, skupine osebja, ki opravljajo naloge v zvezi z vračanjem, in podporne skupine za upravljanje migracij lahko izpolnile naloge, ki so jim bile dodeljene, jim je treba zagotoviti dostop do razpisov ukrepov za vrnitev v SIS prek tehničnega vmesnika Evropske agencije za mejno in obalno stražo, ki omogoča povezavo s centralnim SIS. (21)Določbe o nalogah držav članic in Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, o vnosu in obdelavi razpisov ukrepov, o pogojih dostopa do razpisov ukrepov in njihove hrambe, o obdelavi podatkov, varstvu podatkov, odškodninski odgovornosti ter spremljanju in statističnih podatkih iz Uredbe (EU) 2018/xxx [mejne kontrole] bi se morale uporabljati tudi za podatke, ki se v SIS vnašajo in obdelujejo v skladu s to uredbo. (22)V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker ta uredba – kolikor se uporablja za državljane tretjih držav, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več pogojev za vstop v skladu z Uredbo (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta – nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to uredbo, odloči, ali bo to uredbo prenesla v svoje nacionalno pravo. (23)Ta uredba – kolikor se uporablja za državljane tretjih držav, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več pogojev za vstop v skladu z Uredbo (EU) 2016/399 – predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Združeno kraljestvo v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES ne sodeluje; Združeno kraljestvo torej ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanj ni zavezujoča in se v njem ne uporablja. Prav tako v skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola Združeno kraljestvo ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanj ni zavezujoča in se v njem ne uporablja. (24)Ta uredba – kolikor se uporablja za državljane tretjih držav, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več pogojev za vstop v skladu z Uredbo (EU) 2016/399 – predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Irska v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES ne sodeluje; Irska torej ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Prav tako v skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola Irska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja.

(25)Ta uredba – kolikor se uporablja za državljane tretjih držav, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več pogojev za vstop v skladu z Uredbo (EU) 2016/399 – za Islandijo in Norveško predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke C člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES. (26)Ta uredba – kolikor se uporablja za državljane tretjih držav, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več pogojev za vstop v skladu z Uredbo (EU) 2016/399 – za Švico predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke C člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES. (27)Ta uredba – kolikor se uporablja za državljane tretjih držav, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več pogojev za vstop v skladu z Uredbo (EU) 2016/399 – za Lihtenštajn predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke C člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU. (28)Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001, ki je mnenje podal [...] – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe Ta uredba določa pogoje in postopke za vnos v schengenski informacijski sistem (v nadaljnjem besedilu: SIS), kakor ga vzpostavlja Uredba (EU) 2018/xxx [mejne kontrole], in obdelavo v SIS razpisov ukrepov v zvezi z državljani tretjih držav, ki so jim države članice izdale odločbo o vrnitvi v skladu s postopki, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES, ter pogoje in postopke za izmenjavo dopolnilnih podatkov o takih razpisih ukrepov. Člen 2

Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (a)„vrnitev“ ali „vračanje“ pomeni vrnitev, kakor je opredeljena v členu 3(3) Direktive 2008/115/ES; (b) „državljan tretje države“ pomeni državljana tretje države, kakor je opredeljen v členu 3(1) Direktive 2008/115/ES; (c) „odločba o vrnitvi“ pomeni odločbo o vrnitvi, kakor je opredeljena v členu 3(4) Direktive 2008/115/ES; (d)„odločba o vrnitvi, izdana v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES,“ pomeni odločbo o vrnitvi v smislu točke (c) in upravno ali sodno odločbo ali akt, ki navaja ali opredeljuje, da je prebivanje državljana tretje države nezakonito, ter nalaga ali navaja obveznost vrnitve in je izdan pod pogoji iz člena 2(2) Direktive 2008/115/ES; (e)„prostovoljni odhod“ pomeni prostovoljni odhod, kakor je opredeljen v členu 4(8) Direktive 2008/115/ES; (f)„CS-SIS“ pomeni tehnični podporni del centralnega SIS, kakor je naveden v členu 4(1)(a) Uredbe (EU) 2018/xxx [mejne kontrole]. Člen 3

Vnos podatkov v SIS 1.Podatki o državljanih tretjih držav, ki jim je bila izdana odločba o vrnitvi v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES, se v SIS vnesejo za namene preverjanja, ali je bila obveznost vrnitve izpolnjena, in za podporo izvrševanju odločbe. Razpis ukrepa se v SIS vnese takoj, ko se izda odločba o vrnitvi v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES. 2.V razpis ukrepa se takoj zabeleži obdobje za prostovoljni odhod, odobreno državljanom tretjih držav, ki jim je bila izdana odločba o vrnitvi v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES. 3.V razpis ukrepa se takoj zabeleži odlog sprejetja ali izvršitve odločbe o vrnitvi, izdane v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES. Člen 4

Kategorije podatkov

Podatki, ki se vnesejo v SIS v skladu s členom 3 te uredbe, vsebujejo le naslednje: (a)priimek(-mki); (b)ime(-na); (c)ime(-na)/priimek(-mki) ob rojstvu; (d)prej uporabljana imena in priimki ter privzeta imena; (e)morebitne objektivne fizične posebnosti, ki se ne spreminjajo; (f)kraj rojstva; (g)datum rojstva; (h)spol; (i)državljanstvo ali državljanstva; (j)ali je zadevna oseba oborožena, nasilna, na begu ali vpletena v katero koli dejavnost iz členov 1, 2, 3 in 4 Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ o boju proti terorizmu; (k)razlog za razpis ukrepa; (l)organ, ki je izdal razpis ukrepa; (m)sklic na odločbo, na podlagi katere je bil izdan razpis ukrepa; (n)ukrep, ki ga je treba sprejeti; (o)povezava(-e) z drugimi razpisi ukrepov, izdanimi v SIS; (p)vrsta identifikacijskega dokumenta osebe; (q)država izdajateljica identifikacijskega dokumenta osebe; (r)številka(-e) identifikacijskega dokumenta osebe; (s)datum izdaje identifikacijskega dokumenta osebe;

(t)fotografije in podobe obraza; (u)daktilografski podatki; (v)barvna kopija identifikacijskega dokumenta; (w)obdobje za prostovoljni odhod; (x)ali je bila odločba o vrnitvi, izdana v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES, odložena oziroma ali je bila odložena izvršitev odločbe. Razpis ukrepa ne sme biti vnesen brez podatkov iz točk (a), (g), (k), (m), (n) in (w). Če so na voljo, se vnesejo tudi vsi ostali podatki, navedeni zgoraj. Člen 5

Organ, odgovoren za izmenjavo dopolnilnih podatkov Vsaka država članica imenuje organ, ki je odgovoren za izmenjavo dopolnilnih podatkov o državljanih tretjih držav, ki se morajo vrniti, v skladu z določbami Priročnika SIRENE iz člena 8 Uredbe (EU) 2018/xxx [mejne kontrole]. Člen 6

Potrditev vrnitve 1.Kadar je državljan tretje države, v zvezi s katerim je bil izdan razpis ukrepa za vrnitev, ob izstopu prek zunanjih meja države članice identificiran, država članica, ki je zadevnega državljana tretje države identificirala, državi članici izdajateljici na podlagi izmenjave dopolnilnih podatkov sporoči: (a)dejstvo, da je bil državljan tretje države identificiran; (b)kraj in čas kontrole; (c)ali je državljan tretje države zapustil ozemlje držav članic; (d)ali je bila obveznost vrnitve prostovoljno ali prisilno izpolnjena; (e)namembno tretjo državo. Kadar državljan tretje države, v zvezi s katerim je bil izdan razpis ukrepa za vrnitev, izstopi prek zunanje meje države članice izdajateljice, se vrnitev potrdi pristojnemu organu v skladu z nacionalno zakonodajo. 2.Država članica izdajateljica razpis ukrepa izbriše takoj, ko prejme potrditev vrnitve. 3.Države članice Evropski agenciji za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, ustanovljeni z Uredbo (EU) št. 1077/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: Agencija), vsak mesec zagotovijo statistične podatke o številu potrjenih vrnitev, o tem, ali je bila obveznost vrnitve prostovoljno ali prisilno izpolnjena, in o namembnih tretjih državah. Navedeni statistični podatki ne vsebujejo osebnih podatkov. Člen 7

Neizpolnitev odločb o vrnitvi, izdanih v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES 1.CS-SIS države članice obvesti o njihovih razpisih ukrepov za vrnitev, pri katerih se je obdobje za prostovoljni odhod izteklo.

2.Kadar pristojni organ identificira državljana tretje države, v zvezi s katerim je bil izdan razpis ukrepa za vrnitev, in je isti organ ugotovil, da obveznost vrnitve ni bila izpolnjena, se navedeni organ na podlagi izmenjave dopolnilnih podatkov takoj posvetuje z državo članico izdajateljico, da se nemudoma določi ukrep, ki ga je treba sprejeti. Člen 8

Postopek posvetovanja 1.Kadar namerava država članica izdati dovoljenje za prebivanje ali drugo dovoljenje, ki daje pravico do prebivanja državljanu tretje države, v zvezi s katerim je druga država članica vnesla razpis ukrepa za vrnitev, se prva država članica na podlagi izmenjave dopolnilnih podatkov najprej posvetuje z državo članico, ki je vnesla razpis ukrepa. Država članica, ki je vnesla razpis ukrepa, odgovori v sedmih dneh. Če se država članica, ki namerava izdati dovoljenje za prebivanje ali drugo dovoljenje, ki daje pravico do prebivanja, odloči, da bo dovoljenje izdala, se razpis ukrepa za vrnitev izbriše. 2.Kadar namerava država članica vnesti razpis ukrepa za vrnitev v zvezi z državljanom tretje države, ki ima veljavno dovoljenje za prebivanje druge države članice ali drugo dovoljenje druge države članice, ki daje pravico do prebivanja, o tem na podlagi izmenjave dopolnilnih podatkov obvesti državo članico, ki je izdala dovoljenje, da se lahko navedena država članica odloči, ali obstajajo utemeljeni razlogi za odvzem dovoljenja. Država članica, ki je izdala dovoljenje, v sedmih dneh zagotovi dokončen odgovor. 3.V primeru zadetka za razpis ukrepa za vrnitev v zvezi z državljanom tretje države, ki ima veljavno dovoljenje za prebivanje ali drugo dovoljenje, ki daje pravico do prebivanja, se država članica, ki je zadevnega državljana tretje države identificirala, na podlagi izmenjave dopolnilnih podatkov takoj posvetuje z vpletenimi državami članicami, da se določi ukrep, ki ga je treba sprejeti. 4.Kadar je državljan tretje države, v zvezi s katerim je bil izdan razpis ukrepa za vrnitev, identificiran ob vstopu prek zunanjih meja, država članica, ki je zadevnega državljana tretje države identificirala, to na podlagi izmenjave dopolnilnih podatkov takoj sporoči državi članici izdajateljici, da se razpis ukrepa izbriše. 5.Države članice vsako leto Agenciji posredujejo statistične podatke o posvetovanjih, opravljenih v skladu z odstavki 1, 2, 3 in 4. Člen 9

Izbris razpisov ukrepov 1.Brez poseganja v člena 6 in 8 se razpisi ukrepov za vrnitev izbrišejo, ko pristojni organ razveljavi ali odpravi odločbo, na kateri je temeljil razpis ukrepa. Razpisi ukrepov za vrnitev se prav tako izbrišejo, če zadevni državljan tretje države lahko dokaže, da je zapustil ozemlje držav članic skladno z odločbo o vrnitvi, izdano v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES. 2.Razpisi ukrepov za vrnitev, izdani v zvezi z osebo, ki je pridobila državljanstvo države članice ali katere koli države, katere državljani imajo pravico do prostega gibanja v Uniji, se izbrišejo takoj, ko država članica izdajateljica ugotovi ali je obveščena v skladu s členom 39 Uredbe (EU) 2018/xxx [mejne kontrole], da je zadevna oseba pridobila tako državljanstvo. Člen 10

Prenos osebnih podatkov tretjim državam za namene vračanja Podatki, obdelani v SIS, in povezani dopolnilni podatki v skladu s to uredbo se z dovoljenjem države članice izdajateljice lahko prenesejo v tretjo državo ali se ji dajo na voljo v skladu s poglavjem V Uredbe (EU) 2016/679, in sicer le za identifikacijo nezakonito prebivajočega državljana tretje države in izdajo identifikacijskega ali potovalnega dokumenta navedenemu državljanu tretje države zaradi vrnitve. Člen 11

Statistični podatki Brez poseganja v določbe o statističnih podatkih iz člena 54 Uredbe (EU) 2018/xxx [mejne kontrole] Agencija pripravlja dnevne, mesečne in letne statistične podatke o številu razpisov ukrepov za vrnitev, vnesenih v SIS, vključno s podatki iz člena 4(x) te uredbe, obvestilih iz člena 7(1) te uredbe in številu razpisov ukrepov za vrnitev, ki so bili izbrisani zaradi izpolnitve obveznosti vrnitve, skupaj in za vsako državo članico. Agencija pripravlja mesečne in letne statistične podatke o podatkih, ki so jih zagotovile države članice v skladu s členom 6(3) in členom 8(5) te uredbe. Navedeni statistični podatki ne vsebujejo osebnih podatkov. Člen 12

Pravica do dostopa do podatkov v SIS 1.Dostop do podatkov, vnesenih v SIS, in pravico do iskanja takih podatkov imajo izključno nacionalni organi iz točk (a), (b), (c) in (d) člena 29(1) in člena 29(2) Uredbe (EU) 2018/xxx [mejne kontrole] za namene identifikacije in vračanja državljanov tretjih držav. 2.Europol ima v okviru svojih pooblastil pravico do dostopa do podatkov, vnesenih v SIS, in do iskanja takih podatkov za namene podpore in krepitve ukrepov pristojnih organov držav članic in njihovega medsebojnega sodelovanja pri preprečevanju tihotapljenja migrantov in omogočanja nedovoljenih migracij ter pri boju proti njima v skladu s pogoji iz člena 30 Uredbe (EU) 2018/xxx [mejne kontrole]. 3.Člani skupin evropske mejne in obalne straže ali skupin osebja, ki opravljajo naloge v zvezi z vračanjem, ter člani podpornih skupin za upravljanje migracij imajo v okviru svojih pooblastil pravico do dostopa do podatkov, vnesenih v SIS, in do iskanja takih podatkov za namene izvajanja mejnih kontrol, mejnega nadzora in operacij vračanja, in sicer prek tehničnega vmesnika, ki ga vzpostavi in vzdržuje Evropska agencija za mejno in obalno stražo, kot je navedeno v členu 31 in členu 32(2) Uredbe (EU) 2018/xxx [mejne kontrole], in v skladu s pogoji iz navedenih členov. Člen 13

Uporaba določb Uredbe (EU) 2018/xxx [mejne kontrole] Če niso opredeljene v tej uredbi, se za podatke, ki se vnašajo v SIS in v njem obdelujejo v skladu s to uredbo, uporabljajo določbe o nalogah držav članic in Agencije, vnosu in obdelavi razpisov ukrepov, pogojih dostopa do razpisov ukrepov in njihove hrambe, obdelavi podatkov, varstvu podatkov, odškodninski odgovornosti ter spremljanju in statističnih podatkih iz členov 6 do 19, člena 20(3) in (4) ter členov 21, 22, 28, 29(4) in 33 do 54 Uredbe (EU) 2018/xxx [mejne kontrole].

Člen 14

Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od datuma, ki ga določi Komisija v skladu s členom 58(2) Uredbe (EU) št. 2018/xxx [mejne kontrole]. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1.Naslov predloga/pobude 1.2.Zadevna področja v strukturi ABM/ABB 1.3.Vrsta predloga/pobude 1.4.Cilji 1.5.Utemeljitev predloga/pobude 1.6.Trajanje ukrepa in finančnih posledic 1.7.Načrtovani načini upravljanja 2.UKREPI UPRAVLJANJA 2.1.Pravila o spremljanju in poročanju 2.2.Upravljavski in kontrolni sistem 2.3.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti 3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE

3.1.Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice 3.2.Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1.Povzetek ocenjenih posledic za odhodke 3.2.2.Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje 3.2.3.Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.4.Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom 3.2.5.Udeležba tretjih oseb pri financiranju 3.3.Ocenjene posledice za prihodke OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1.Naslov predloga/pobude Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi schengenskega informacijskega sistema za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav 1.2.Zadevna področja v strukturi ABM/ABB Področje: Migracije in notranje zadeve (naslov 18) 1.3.Vrsta predloga/pobude ◻ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep. ◻ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep na podlagi pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa. ☑ Predlog/pobuda se nanaša na podaljšanje obstoječega ukrepa. ◻ Predlog/pobuda se nanaša na obstoječ ukrep, preusmerjen v nov ukrep. 1.4.Cilji

1.4.1.Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo Cilj „V smeri nove migracijske politike“ Komisija je večkrat poudarila potrebo po spremembi pravne podlage SIS, da se vključijo odločbe o vrnitvi, izdane v skladu z Direktivo 2008/115/ES, ter obravnava sedanja migracijska in begunska kriza. V akcijskem načrtu EU o vračanju in v sporočilu z naslovom „Trdnejši in pametnejši informacijski sistemi za meje in varnost“, ki izvajata zaveze iz Evropske agende o migracijah, je Komisija navedla, da je treba za vzpostavitev učinkovitejšega sistema vračanja bolje izkoristiti obsežne informacijske sisteme. Ena od spodbud za nedovoljene migracije je znano dejstvo, da sistem EU za vračanje – namenjen vračanju migrantov brez urejenega statusa ali tistih, katerih prošnja za azil je bila zavrnjena – deluje nepopolno. V svojem sporočilu o politiki vračanja EU Komisija ugotavlja, da bi bilo potencial SIS na področju vračanja mogoče še okrepiti. Cilj tega predloga uredbe je obravnavati to vprašanje in izboljšati skladnost med politiko vračanja in SIS. Njegov namen je določiti pogoje in postopke za uporabo SIS za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav, katerim so pristojni nacionalni organi izdali odločbo o vrnitvi v skladu z Direktivo 2008/115/ES. Na podlagi študije, ki je bila namenjena oceni izvedljivosti ter tehničnih in operativnih posledic vključitve v SIS odločb o vrnitvi, izdanih v skladu z Direktivo 2008/115/ES, in popolnoma v skladu s cilji Komisije, navedenimi v omenjenih sporočilih in strateškem načrtu GD za migracije in notranje zadeve za obdobje 2016–2020, je namen tega predloga razširiti uporabo SIS in tako v okviru SIS vzpostaviti vseevropski sistem za izmenjavo podatkov o odločbah o vrnitvi in spremljanje izpolnjevanja navedenih odločb; ta sprememba bo znatno okrepila izmenjavo informacij o odločbah o vrnitvi, ki jih izdajo države članice v skladu z določbami Direktive 2008/115/ES. 1.4.2.Specifični cilji in zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB Specifični cilj Strateški načrt GD za migracije in notranje zadeve za obdobje 2016–2017 in načrt upravljanja za leto 2017 Specifični cilj št. 1.1: Zmanjšanje spodbud za nedovoljene migracije (učinkovita politika vračanja) Zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB Poglavje 18 02 – Notranja varnost 1.4.3.Pričakovani rezultati in posledice Navedite, kakšne posledice naj bi imel(-a) predlog/pobuda za upravičence/ciljne skupine. Vnos odločb o vrnitvi, izdanih v skladu z Direktivo 2008/115/ES, v obliki razpisov ukrepov v SIS bo prinesel oprijemljive koristi, zlasti z vidika vidnosti informacij v vseh državah članicah in z vidika poenostavitve nadaljnjih ukrepov. Predlog bo podprl pristojne nacionalne organe pri: 1. spremljanju, ali je bila obveznost vrnitve izpolnjena, za vsako odločbo o vrnitvi, izdano v skladu z Direktivo 2008/115/ES; 2. izvrševanju odločb v primeru neizpolnitve; 3. preverjanju, ali je državljanu tretje države, ki se nezakonito zadržuje na ozemlju, druga država članica izdala odločbo o vrnitvi; 4. izvrševanju odločb v imenu drugih držav članic; 5. identifikaciji nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav na podlagi informacij o izvršljivih odločbah;

6. zbiranju statističnih podatkov o izpolnjenih in neizpolnjenih odločbah o vrnitvi. Ta predlog bo pozitivno vplival na delo končnih uporabnikov. Uradniki na terenu in organi izdajatelji bodo imeli na voljo boljše informacije, kar jim bo omogočilo pravočasno sprejemanje najustreznejših ukrepov. Predlog uredbe državam članicam pravzaprav daje dodatno orodje za izpolnjevanje njihove obveznosti, da sprejmejo vse potrebne ukrepe za učinkovito izvršitev odločb o vrnitvi, izdanih v skladu z Direktivo 2008/115/ES. Vrsta tehničnih in operativnih sprememb bo vplivala na sedanje prakse, organizacijo in infrastrukturo. Glavne posledice vnosa v SIS odločb o vrnitvi, izdanih v skladu z Direktivo 2008/115/ES, vključujejo nove/spremenjene operativne postopke, dodatne kategorije podatkov pri razpisih ukrepov za vrnitev in nove funkcije SIS (na primer funkcijo obvestitve organa, ki je izdal odločbo, ko se obdobje za prostovoljni odhod izteče). Te spremembe zahtevajo vzpostavitev ustrezne infrastrukture v državah članicah, da bodo te lahko v SIS vnašale razpise ukrepov za vrnitev in jih v njem upravljale, ter dodatno shranjevalno zmogljivost v centralnem SIS. Analiza delovne obremenitve je pokazala, da se bodo vse zadevne zainteresirane strani (še posebej mejni policisti, policisti in organi, ki izdajajo odločbe o vrnitvi) soočale z dodatno delovno obremenitvijo zaradi upravljanja razpisov ukrepov za vrnitev in nadaljnjih ukrepov na podlagi večjega števila zadetkov. Prav tako je potrebna minimalna raven uskladitve med državami članicami pri obravnavi oseb, ki jim je druga država članica že izdala odločbo o vrnitvi v skladu z Direktivo 2008/115/ES. Predlog vključuje tudi obdelavo osebnih podatkov, zato obstaja možnost, da bo vplival na temeljne pravice posameznika. Ta vpliv se je upošteval pri pripravi predloga, zato so bili vzpostavljeni potrebni zaščitni ukrepi, da se zagotovi spoštovanje načel iz Listine EU o temeljnih pravicah, zlasti člena 8. 1.4.4.Kazalniki rezultatov in posledic Navedite, s katerimi kazalniki se bo spremljalo izvajanje predloga/pobude. Med nadgradnjo sistema Po odobritvi osnutka predloga ter sprejetju tehničnih specifikacij in izvedbenih določb bo SIS nadgrajen, da se izvedejo predlagane spremembe. Usklajevanje vodenja projektov za nadgradnjo sistema bo prevzela agencija eu-LISA. Agencija bo vzpostavila strukturo vodenja projektov in pripravila podroben časovni razpored z mejniki za izvedbo predlaganih sprememb, na podlagi katerega bo Komisija lahko natančno spremljala izvajanje predloga. Specifični cilj – začetek delovanja posodobljenih funkcij SIS v letu 2020 Kazalnik – uspešen zaključek obsežnega preskusa spremenjenega sistema pred začetkom delovanja. Po začetku delovanja sistema Po začetku delovanja sistema bo eu-LISA zagotovila, da so vzpostavljeni postopki za spremljanje delovanja SIS glede na zastavljene cilje, povezane z rezultati, stroškovno učinkovitostjo, varnostjo in kakovostjo storitev. Eu-LISA mora Evropskemu parlamentu in Svetu dve leti po začetku delovanja SIS in nato vsaki dve leti predložiti poročilo o tehničnem delovanju centralnega SIS in komunikacijske infrastrukture, vključno z varnostjo, ter o dvostranski in večstranski izmenjavi dopolnilnih podatkov med državami članicami. Eu-LISA prav tako pripravlja dnevne, mesečne in letne statistične podatke, ki kažejo število evidenc na kategorijo razpisa ukrepa, letno število zadetkov na kategorijo razpisa ukrepa, število opravljenih poizvedb v SIS in število vseh dostopov do sistema za namene vnosa, posodobitve ali izbrisa razpisa ukrepa skupaj in za vsako državo članico. Komisija tri leta po začetku delovanja SIS in nato vsake štiri leta pripravi celovito oceno centralnega SIS ter dvostranske in večstranske izmenjave dopolnilnih podatkov med državami članicami. V okviru te celovite ocene se preučijo rezultati glede na zastavljene cilje, presodi se, ali so temeljna načela še naprej veljavna, in ovrednotijo se uporaba te uredbe glede na centralni SIS, varnost centralnega SIS in morebitne posledice za prihodnje dejavnosti. Komisija oceno posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu. Specifični cilj – učinkovita uporaba SIS za namene vračanja nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav. Kazalnik – statistična poročila o številu razpisov ukrepov, ki jih pripravi eu-LISA, in o številu zadetkov, ki jih predložijo države članice, bodo Komisiji omogočila, da oceni rezultate in vpliv pobude ter to, kako jo države članice izvajajo. 1.5.Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1.Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno 1. Obravnavanje nedovoljenih migracij, izboljšanje delovanja sistema vračanja in krepitev sodelovanja med pristojnimi organi držav članic;

2. ohranitev zaupanja javnosti v politiko EU na področju migracij in azila ter zagotovitev ustrezne podpore osebam, ki potrebujejo zaščito; 3. omogočanje vzajemnega priznavanja in izvrševanja odločb o vrnitvi, izdanih v skladu z Direktivo 2008/115/ES, med migracijskimi organi po vsej EU v skladu s pravnim redom EU; 4. preverjanje izpolnjevanja odločb o vrnitvi in boljša obveščenost pristojnih organov med sprejemanjem ukrepov; 5. zagotavljanje zanesljivejših informacij in statističnih podatkov o številu izdanih in številu izpolnjenih odločb o vrnitvi; 6. vnos v SIS vseh odločb o vrnitvi, ki jih izdajo organi držav članic v skladu z Direktivo 2008/115/ES; 7. pomoč pri identifikaciji državljanov tretjih držav, ki jim je bila izdana odločba o vrnitvi v skladu z Direktivo 2008/115/ES, in pri izmenjavi informacij o takih državljanih tretjih držav med državami članicami. 1.5.2.Dodana vrednost ukrepanja EU Države članice ne morejo same zadovoljivo doseči cilja predloga, tj. vzpostavitve sistema za izmenjavo informacij o odločbah o vrnitvi, izdanih v skladu z Direktivo 2008/115/ES, in za spremljanje, ali so državljani tretjih držav, ki so jim bile take odločbe izdane v skladu z Direktivo 2008/115/ES, zapustili ozemlje držav članic. Informacije o odločbah o vrnitvi, ki se hranijo v nacionalnih sistemih za priseljevanje, se ne izmenjujejo sistematično z drugimi državami članicami. Zato druge države članice niso obveščene o odločbah o vrnitvi, izdanih državljanom tretjih držav, ki se nezakonito gibajo po EU in prečkajo druge države članice. Treba je poudariti dodano vrednost sistema na ravni EU, ki bo sposoben učinkovito obravnavati sedanje informacijske vrzeli v politiki vračanja, saj tega ni mogoče doseči z ločenimi nacionalnimi sistemi. Uporaba nacionalnih sistemov ne bo rešila vprašanj neusklajenosti pri upravljanju odločb o vrnitvi v različnih državah članicah. Poleg tega bodo zaradi vnosa odločb o vrnitvi v SIS tudi druge države članice lahko ugotovile, ali je bila osebi, ki se kontrolira, izdana odločba o vrnitvi (ali več takih odločb). Zato je dodana vrednost ukrepanja EU povečanje vidnosti odločb o vrnitvi, ki so jih izdale druge države članice. Vnos razpisov ukrepov o odločbah o vrnitvi in prepovedih vstopa v SIS bo prav tako izboljšal kakovost informacij in uradnikom na terenu omogočil pridobitev zadostnih, hitrih, relevantnih in točnih informacij v uporabni obliki. Končni uporabniki bodo imeli na voljo boljše informacije, zato bo ukrepanje EU bistveno okrepilo operativne vidike njihovega dela. 1.5.3.Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti 1. Razvojna faza bi se morala začeti šele po popolni opredelitvi tehničnih in operativnih zahtev. SIS ne bo posodobljen, če ne bodo dokončno sprejeti temeljni pravni instrumenti, ki določajo njegov namen, obseg, funkcije in tehnične podrobnosti. 2. Komisija je opravila vrsto posvetovanj z ustreznimi zainteresiranimi stranmi (in jih opravlja še naprej), vključno s predstavniki odbora za SISVIS v skladu s postopkom v odboru in kontaktno skupino za direktivo o vračanju. Razprave so potekale na več sejah odbora za SISVIS (10. maja 2016 in 30. junija 2016) ter kontaktne skupine za direktivo o vračanju (16. novembra 2015 ter 18. marca in 20. junija 2016). 5. februarja 2016 je potekala skupna delavnica predstavnikov odbora za SISVIS in kontaktne skupine za direktivo o vračanju. 3. Komisija je zbrala tudi zunanja strokovna mnenja; ugotovitve so bile vključene v pripravo tega predloga: – Oktobra 2015 se je začela izvajati zunanja študija Komisije za oceno izvedljivosti ter tehničnih in operativnih posledic vzpostavitve vseevropskega sistema za izmenjavo podatkov o izpolnjevanju odločb o vrnitvi ter spremljanje izpolnjevanja navedenih odločb v okviru SIS. Študija je bila dokončana aprila 2016. 1.5.4.Skladnost in možnosti sinergij z drugimi ustreznimi instrumenti Ta predlog temelji na določbah Direktive 2008/115/ES, ki določa skupne standarde in postopke za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav, in je združljiv z navedenimi določbami. Namen predloga je doseči vidnost in višjo stopnjo izpolnjevanja odločb o vrnitvi, ki jih izdajo pristojni organi v skladu s postopki, določenimi v Direktivi 2008/115/ES. Z uvedbo obveznosti vnosa odločb o vrnitvi v SIS bo predlog podprl tudi izvrševanje teh odločb. Ta predlog je skladen tudi z drugimi politikami EU in zakonodajnimi predlogi Komisije, in sicer: 1. z učinkovito politiko vračanja EU, saj prispeva k sistemu EU za vračanje državljanov tretjih držav, ki nimajo pravice do prebivanja na ozemlju držav članic, in ga krepi. Tako bo pomagal zmanjšati spodbude za nedovoljeno migracijo, kar je eden glavnih ciljev evropske agende o migracijah; 2. s sistemom Eurodac in dublinskim sistemom, saj bo uvedba odločb o vrnitvi v SIS državam članicam pomagala spremljati, ali so prosilci za azil, katerih prošnja je bila zavrnjena, zapustili ozemlje držav članic in se vrnili v tretjo državo v skladu z odločbo o vrnitvi. Prav tako bo ta predlog dopolnjeval predlog Komisije za razširitev uporabe sistema Eurodac za identifikacijo nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav, ki ne zaprosijo za azil in ki bi se lahko neodkrito gibali po EU; 3. s sistemom vstopa/izstopa, saj bo nova uredba dopolnjevala predlog Komisije o sistemu vstopa/izstopa in njegovo uporabo za identifikacijo in odkrivanje oseb, ki prekoračijo obdobje dovoljenega prebivanja (tudi znotraj ozemlja);

4. z zakonikom o schengenskih mejah, saj bo dopolnjeval spremembo zakonika o schengenskih mejah v zvezi z obveznostjo sistematične kontrole državljanov tretjih držav s preverjanjem podatkov v ustreznih zbirkah podatkov ob izstopu; 5. s predlogom Komisije o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju mejnih kontrol in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1987/2006, saj bo dopolnjeval določbe v zvezi z vnosom prepovedi vstopa v SIS po vrnitvi zadevnega državljana tretje države. 1.6.Trajanje ukrepa in finančnih posledic ◻ Časovno omejen(-a) predlog/pobuda: –◻ trajanje predloga/pobude od [DD. MM.] LLLL do [DD. MM.] LLLL, –◻ finančne posledice med letoma LLLL in LLLL. ☑ Časovno neomejen(-a) predlog/pobuda: –izvajanje z obdobjem uvajanja med letoma 2018 in 2020, –ki mu sledi izvajanje predloga/pobude v celoti. 1.7.Načrtovani načini upravljanja ☑ Neposredno upravljanje – Komisija: –☑ z lastnimi službami, vključno z zaposlenimi v delegacijah Unije, –◻ prek izvajalskih agencij. □ Deljeno upravljanje z državami članicami. ☑ Posredno upravljanje s poverjanjem nalog izvrševanja proračuna: –◻ tretjim državam ali organom, ki jih te imenujejo, –◻ mednarodnim organizacijam in njihovim agencijam (navedite), –◻ EIB in Evropskemu investicijskemu skladu, –☑ organom iz členov 208 in 209 finančne uredbe; –◻ subjektom javnega prava,

–◻ subjektom zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor ti subjekti zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, –◻ subjektom zasebnega prava države članice, ki so pooblaščeni za izvajanje javno-zasebnih partnerstev in ki zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, –◻ osebam, pooblaščenim za izvajanje določenih ukrepov SZVP v skladu z naslovom V PEU in opredeljenim v zadevnem temeljnem aktu. –Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje obrazložiti v oddelku „opombe“. Opombe Komisija bo odgovorna za splošno upravljanje politike, eu-LISA pa bo odgovorna za razvoj, delovanje in vzdrževanje sistema. Stroški v zvezi s komunikacijsko infrastrukturo (odobritve za GD HOME), navedeni v oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga, ki je priložena predlogu Komisije za uredbo o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju mejnih kontrol in predlogu Komisije za uredbo o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, se nanašajo tudi na ta predlog. Stroški iz tega predloga dopolnjujejo navedena predloga, saj je SIS en sam informacijski sistem. 2.UKREPI UPRAVLJANJA 2.1.Pravila o spremljanju in poročanju Navedite pogostost in pogoje. Uporabljajo se določbe o pregledu in spremljanju iz člena 54(7) in (8) predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju mejnih kontrol. Komisija, države članice in Agencija bodo redno pregledovale in spremljale uporabo SIS, da se tudi v prihodnje zagotovi njegovo uspešno in učinkovito delovanje. Komisiji bo pri izvedbi tehničnih in operativnih ukrepov iz tega predloga pomagal odbor. Eu-LISA mora vsaki dve leti Evropskemu parlamentu in Svetu poročati o tehničnem delovanju SIS in komunikacijske infrastrukture, vključno z varnostjo, ter o dvostranski in večstranski izmenjavi dopolnilnih podatkov med državami članicami. Poleg tega mora Komisija vsaka štiri leta izvesti celovito oceno SIS in izmenjave informacij med državami članicami ter o tem poročati Evropskemu parlamentu in Svetu. V tej oceni: a) bodo preverjeni doseženi rezultati glede na zastavljene cilje; b) bo ocenjeno, ali so temeljna načela sistema še naprej veljavna; c) bo preverjeno, kako se uredba uporablja za centralni sistem; d) bo ovrednotena varnost centralnega sistema; e) bodo preučene posledice za prihodnje delovanje sistema. 2.2.Eu-LISA mora zdaj prav tako zagotavljati dnevne, mesečne in letne statistične podatke o uporabi SIS, kar zagotavlja neprekinjeno spremljanje sistema in njegovega delovanja glede na zastavljene cilje. Upravljavski in kontrolni sistem

2.2.1.Ugotovljena tveganja Ugotovljena so naslednja tveganja: 1. Morebitne težave agencije eu-LISA pri upravljanju sprememb iz tega predloga vzporedno z drugimi tekočimi spremembami (npr. izvajanje AFIS v okviru SIS) in prihodnjimi spremembami (npr. sistem vstopa/izstopa, sistem ETIAS in nadgradnja sistema Eurodac). To tveganje bi se lahko ublažilo tako, da se Agenciji zagotovijo zadostno osebje in sredstva za izvajanje teh nalog in za tekoče upravljanje izvajalca za vzdrževanje sistema v delovnem stanju. 2. Težave držav članic: 2.1 Te težave so finančne narave, saj izvajanje zahteva tudi naložbe na strani držav članic. To tveganje bi bilo mogoče ublažiti z zagotovitvijo sredstev EU državam članicam, na primer iz dela Sklada za notranjo varnost (ISF), ki zadeva meje. 2.2 Nacionalne sisteme je treba uskladiti z zahtevami centralnega sistema, razprave z državami članicami o tej temi pa bi lahko povzročile zamude pri razvoju. To tveganje bi bilo mogoče ublažiti z zgodnjim sodelovanjem z državami članicami na tem področju, da se zagotovi pravočasno ukrepanje. 2.3. Tveganja, povezana s postopki na nacionalni ravni. 2.3.1 Razpisi ukrepov v zvezi z odločbami o vrnitvi se ne ustvarjajo, posodabljajo ali brišejo pravočasno: – mehanizem za preverjanje, ali se je oseba, ki ji je bila izdana odločba o vrnitvi, dejansko vrnila v obdobju za prostovoljni odhod, bo deloval le, če se bodo odločbe o vrnitvi v obliki razpisov ukrepov v SIS vnesle takoj, ko bodo izdane; – lahko se zgodi, da se zaradi začasne nerazpoložljivosti SIS na zunanjih mejah ali zaradi človeške napake odhod osebe ne bo zabeležil, torej bo razpis ukrepa za vrnitev ostal vnesen v SIS, razpis ukrepa za prepoved vstopa pa po odhodu osebe ne bo vnesen. To tveganje je mogoče ublažiti tako, da se mejnim policistom na vstopu dodeli dostop do razpisov ukrepov v zvezi z odločbami o vrnitvi in tako omogoči, da med postopkom vstopa opazijo razpis ukrepa in o tem obvestijo pristojne organe, ki v primeru zadetka določijo nadaljnje ukrepe. 2.2.2.Podatki o vzpostavljenem sistemu notranje kontrole Za osrednje elemente SIS je odgovorna eu-LISA. Da bi se omogočilo boljše spremljanje uporabe SIS za analizo trendov v zvezi z migracijskim pritiskom, upravljanjem meja in kaznivimi dejanji, bi moral biti Agenciji omogočen razvoj najsodobnejših zmogljivosti za statistično poročanje državam članicam in Komisiji. Računovodski izkazi agencije eu-LISA, za katere se uporablja postopek razrešnice, se predložijo v odobritev Računskemu sodišču. Služba Komisije za notranjo revizijo bo opravila revizije v sodelovanju z notranjim revizorjem Agencije. 2.2.3.Ocena stroškov in koristi kontrol ter ocena pričakovane stopnje tveganja napak Ni relevantno. 2.3.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe. Predvideni ukrepi za boj proti goljufijam so določeni v členu 35 Uredbe (EU) št. 1077/2011, ki določa naslednje: 1. Za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nezakonitih dejavnosti se uporablja Uredba (ES) št. 1073/1999. 2. Agencija pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu o internih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) in nemudoma izda ustrezne določbe, ki se uporabljajo za vse zaposlene.

3. V sklepih o financiranju ter izvedbenih sporazumih in instrumentih na podlagi teh sklepov je izrecno določeno, da lahko Računsko sodišče in OLAF po potrebi opravita preglede na kraju samem pri prejemnikih sredstev Agencije in zastopnikih, odgovornimi za njihovo dodelitev. V skladu s to določbo je bil 28. junija 2012 sprejet sklep upravnega odbora Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice v zvezi s pogoji za notranje preiskave glede preprečevanja goljufij, korupcije in vseh nezakonitih dejavnosti, ki škodujejo interesom Unije. Uporabljala se bo strategija GD HOME za preprečevanje in odkrivanje goljufij. 3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1.Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice Obstoječe proračunske vrstice Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic. Razdelek večletnega finančnega okvira Proračunska vrstica Vrsta

odhodkov Prispevek Razdelek 3 – Varnost in državljanstvo dif./nedif. držav Efte držav kandidatk tretjih držav po členu 21(2)(b) finančne uredbe 18 02 07 Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA) dif. NE NE DA NE 3.2.Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1.Povzetek ocenjenih posledic za odhodke v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega

okvira 3 Varnost in državljanstvo Agencija eu-LISA Leto

2018 Leto

2019 Leto

2020 SKUPAJ • Odobritve za poslovanje Naslov 1: Odhodki za zaposlene obveznosti (1) 0,070 0,070 0,070 0,210 plačila (2) 0,070 0,070 0,070 0,210 Naslov 2: Infrastruktura in odhodki iz poslovanja obveznosti (1a) 0 0 0 0 plačila (2 a) 0 0 0 0 Naslov 3: Odhodki iz poslovanja obveznosti (1a) 2,520 0,447 0,447 3,414 plačila (2 a) 1,008 1,959 0,447 3,414 Odobritve

za eu-LISA SKUPAJ obveznosti =1+1a+3 2,590 0,517 0,517 3,624 plačila =2+2a +3 1,078 2,029 0,517 3,624









• Odobritve za poslovanje SKUPAJ obveznosti (4) plačila (5) • Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ (6) Odobritve iz

RAZDELKA <….>

večletnega finančnega okvira SKUPAJ obveznosti =4+6 plačila =5+6 Če ima predlog/pobuda posledice za več razdelkov: • Odobritve za poslovanje SKUPAJ obveznosti (4) plačila (5) • Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ (6) Odobritve iz

RAZDELKOV od 1 do 4

večletnega finančnega okvira SKUPAJ

(referenčni znesek) obveznosti =4+6 2,590 0,517 0,517 3,624 plačila =5+6 1,078 2,029 0,517 3,624









Razdelek večletnega finančnega

okvira 5 „Upravni odhodki“ v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

N Leto

N+1 Leto

N+2 Leto

N+3 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ GD <…….> • Človeški viri •Drugi upravni odhodki GD <…….> SKUPAJ odobritve Odobritve iz

RAZDELKA 5

večletnega finančnega okvira SKUPAJ (obveznosti skupaj = plačila skupaj) v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

N Leto

N+1 Leto

N+2 Leto

N+3 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ Odobritve iz

RAZDELKOV od 1 do 5

večletnega finančnega okvira SKUPAJ obveznosti plačila 3.2.2.Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje eu-Lisa –◻ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za poslovanje. –☑ Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Cilji in realizacije ⇩ Leto

2018 Leto

2019 Leto

2020 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ REALIZACIJE Vrsta povprečni stroški število stroški število stroški število stroški število stroški število stroški število stroški število stroški število realizacij skupaj stroški realizacij skupaj SPECIFIČNI CILJ št. 1

Razvoj centralnega sistema – Izvajalec 1 0,770 0,770 – Programska oprema 1 1,500 1,500 – Strojna oprema 1 0,250 0,250 Seštevek za specifični cilj št. 1 2,520 2,520 SPECIFIČNI CILJ št. 2

Vzdrževanje centralnega sistema – Izvajalec 1 0 1 0,078 1 0,078 0,156 – Programska oprema 1 0 1 0,225 1 0,225 0,450 – Strojna oprema 1 0 1 0,075 1 0,075 0,150 Seštevek za specifični cilj št. 2 0 0,378 0,378 0,756 SPECIFIČNI CILJ št. 3

Sestanki/usposabljanje – Dejavnosti usposabljanja 1 0,069 1 0,069 0,138 Seštevek za specifični cilj št. 3 0,069 0,069 0,138 STROŠKI SKUPAJ 2,520 0,447 0,447 3,414 3.2.3.Ocenjene posledice za človeške vire agencije eu-LISA 3.2.3.1.Povzetek –◻ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za upravne zadeve. –☑ Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

2018 Leto

2019 Leto

2020 SKUPAJ Uradniki (razredi AD) Uradniki (razredi AST) Pogodbeni uslužbenci 0,070 0,070 0,070 0,210 Začasni uslužbenci Napoteni nacionalni strokovnjaki SKUPAJ 0,070 0,070 0,070 0,210

Zaposlovanje je načrtovano za januar 2018. Osebje mora biti na voljo od začetka leta 2018, da se lahko pravočasno začne razvoj in zagotovi začetek delovanja v letu 2020. Pogodbeni uslužbenec (PU) je potreben za izvajanje projektov kot tudi za operativno podporo in vzdrževanje sistema po začetku proizvodnje. Ta uslužbenec bo: podprl izvajanje projekta kot član projektne skupine, vključno z dejavnostmi, kot so: opredelitev zahtev in tehničnih specifikacij, sodelovanje z državami članicami in podpora državam članicam pri izvajanju, posodobitve kontrolnega dokumenta vmesnika (ICD), spremljanje pogodbenih dobav, zagotavljanje dokumentacije in posodobitev itd.; podprl prehodne dejavnosti za vzpostavitev delovanja sistema v sodelovanju z izvajalcem (spremljanje izdaj, posodobitve operativnega postopka, usposabljanja (vključno z dejavnostmi usposabljanja v državah članicah) itd.); podprl dolgoročnejše dejavnosti, opredelitev specifikacij, pripravo pogodb