Bruselj, 12.1.2005

KOM(2004) 836 končno

POROČILO KOMISIJE

proračunskemu organu o jamstvih, ki jih krije splošni proračunstanje na dan 30. junija 2004SEK(2004) 1629

KAZALO

Prvi del: Dogodki v obdobju od poročila z dne 31. decembra 2003, stanje tveganj in aktiviranje proračunskih jamstev 3

1. Uvod: vrste poslov 3

2. Dogodki v obdobju od poročila z dne 31. decembra 2003 3

3. Stanje tveganj 4

3.1 Stanje kapitala dne 30. junija 2004 4

3.2 Največje letno tveganje, ki ga nosi proračun Unije: posli, izplačani do dne30. junija 2004 5

3.3 Največje teoretično letno tveganje, ki ga nosi proračun Unije: posli, izplačani in sklenjeni do dne 30. junija 2004 5

4. Aktivacija proračunskih jamstev 5

4.1 Plačilo iz gotovinskih sredstev 5

4.2 Aktivacija Jamstvenega sklada 5

5. Analiza teoretične posojilne in jamstvene zmogljivosti Skupnosti za državenečlanice 6

6. Stanje Jamstvenega sklada na dan 30. junija 2004 7

7. Sorazmerna trdnost 8

Drugi del: Ocena možnih tveganj: Ekonomsko in finančno stanje v državah nečlanicah, ki prejemajo najpomembnejša posojila 9

1. Uvod 9

2. Države kandidatke 9

3. Zahodni Balkan 9

4. Nove neodvisne države 10

5. Druge države nečlanice 10

Prvi del:Dogodki v obdobju od poročila z dne 31. decembra 2003, stanje tveganj in aktiviranje proračunskih jamstev[1]

1. Uvod: vrste poslov

Tveganja, ki jih krije proračun Unije, izhajajo iz raznih posojilnih in jamstvenih poslov, ki jih je mogoče razdeliti v dve kategoriji: posojila, ki jih odobri ES za doseganje makroekonomskih ciljev (plačilnobilančna posojila državam članicam in posojila za makrofinančno pomoč državam nečlanicam), in posojila za doseganje mikroekonomskih ciljev (posojila Euratom in ES-NIS[2] v državah članicah ter posojila Euratom in Evropske investicijske banke izven Skupnosti[3]).

2. Dogodki v obdobju od poročila z dne 31. decembra 2003

Kar zadeva makrofinančno pomoč tretjim državam, je bila s Sklepom Sveta (2004/580/ES) z dne 29. aprila 2004 dodeljena izredna makrofinančna pomoč Albaniji, v skupnem znesku 25 milijonov EUR, od katerih 9 milijonov EUR v obliki posojil. V korist Bosne in Hercegovine je bilo na podlagi obstoječega sklepa izvedeno izplačilo 10 milijonov EUR.

Kar zadeva Euratom, je bil 30. marca 2004 sprejet nov sklep Sveta (C(2004)891/2) v zvezi z obratom Cernavodă v Romuniji. Na podlagi obstoječega sklepa je bilo v korist Bolgarije izvedeno izplačilo posojila (Kozloduy, 35 milijonov EUR).

V drugi polovici leta 2004 bo sprejet nov sklep Komisije o spremembi sklepa (C(2000)3812) z dne 13. decembra 2000[4] za zmanjšanje zneska posojila, odobrenega Ukrajini za obrat K2R4.

Zaradi pristopa desetih novih držav članic dne 1. maja 2004 je Komisija predlagala spremembo Uredbe Sveta št. 2728/94 o Jamstvenem skladu za zunanje ukrepe, kakor je bila spremenjena. Sprememba bi umaknila posojila novim državam članicam iz Jamstvenega sklada (jamstvo za navedena posojila pa bi še naprej krila Skupnost), ker navedene države niso več „tretje države“. Svet spremembe še ni sprejel. Zato so vsi podatki v nadaljevanju tega poročila, če ni določeno drugače, izračunani z upoštevanjem novih držav članic, ki so pristopile maja 2004. Kjer je navedeno, ključni podatki ne vključujejo teh držav, saj se pričakuje, da bo Svet sprejel spremembo ob koncu leta 2004 ali v začetku leta 2005. Če bo sprememba sprejeta, se bo iz Jamstvenega sklada sprostilo 338.831.402 EUR in preneslo nazaj v proračun Unije.

V skladu s Sporočilom Komisije o finančni perspektivi 2007-2013[5] znesek rezerve v prihodnje teoretično ne bo omejen, saj bo financiranje Jamstvenega sklada potekalo preko proračunske postavke v Rubriki 4 (Zunanji odnosi) in ne več preko namenske rezerve, kakor je potekalo doslej.

3. Stanje tveganj

Naslednja analiza tveganja je bila opravljena na podlagi uveljavljenih meril stanja kapitala, največjega letnega tveganja in največjega teoretičnega letnega tveganja, ki ga nosi proračun Skupnosti (metodologija je pojasnjena v Delovnem dokumentu osebja Komisije). Natančni zneski so navedeni v preglednicah A1, A2 in A3 v prilogi.

3.1 Stanje kapitala na dan 30. junija 2004

Skupno tveganje na dan 30. junija 2004 je doseglo 15.519 milijona EUR v primerjavi z 15.062 milijoni EUR na dan 31. decembra 2003.

V naslednji preglednici so navedeni posli, ki so vplivali na stanje kapitala od zadnjega poročila.

Preglednica 1: Stanje kapitala dne 30. junija 2004* | milijonov EUR (zaokroženo) |

Stanje dne 31. decembra 2003 | 15 062 |

Vračila posojil |

Euratom |

NIS |

makrofinančna pomoč | -7 |

EIB | -661 |

Izplačana posojila |

Euratom | 35 |

NIS |

makrofinančna pomoč | 10 |

EIB | 1 217 |

Tečajne razlike med EUR in drugimi valutami | -138 |

Stanje dne 30. junija 2004 | 15 519 |

* vsa zavarovana posojila (države članice in nečlanice), razen neplačanih zapadlih obresti |

Stanje kapitala pri poslih v državah članicah je bilo na dan 30. junija 2004 5431 milijonov EUR v primerjavi s 24 milijoni EUR na dan 31. decembra 2003.

Stanje kapitala iz držav nečlanic je bilo dne 30. junija 2004 10.088 milijonov EUR v primerjavi s 15.037 milijoni EUR dne 31. decembra 2003.

Večje spremembe teh zneskov so posledica prehoda držav pristopnic iz oddelka „tretje države“ v oddelek „države članice“ dne 1. maja 2004 (glej oddelek 2 „Dogodki v obdobju od poročila z dne 31. decembra “).

3.2 Največje letno tveganje, ki ga nosi proračun Unije: posli, izplačani do dne 30. junija 2004 (glej preglednico A2 v prilogi)

- Za leto 2004 znaša skupno tveganje 1088 milijonov EUR.

- Tveganje pri državah članicah znaša 325 milijonov EUR.

- Tveganje pri državah nečlanicah znaša 763 milijonov EUR.

3.3 Največje teoretično letno tveganje, ki ga nosi proračun Unije: posli, izplačani in sklenjeni do dne 30. junija 2004 (glej preglednico A3 v prilogi)

- Za leto 2004 največje teoretično letno tveganje znaša 1194 milijonov EUR in ocenjeno je, da bo do leta 2012 doseglo 3667 milijonov EUR.

- Največje teoretično tveganje pri državah članicah je enako kakor največje letno tveganje, navedeno v odstavku 3.2.

- Pri državah nečlanicah za leto 2004 znaša 868 milijonov EUR 869. Ocenjeno je, da bo tveganje do leta 2012 doseglo 3404 milijonov EUR.

4. AKTIVACIJA PRORAčUNSKIH JAMSTEV

4.1 Plačilo iz gotovinskih sredstev

Komisija črpa iz svojih gotovinskih sredstev[6], da prepreči zamude in z njimi povezane stroške pri servisiranju svojih posojilnih poslov, če dolžnik zamuja s plačili Komisiji.

4.2 Aktivacija Jamstvenega sklada

Z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2728/94 z dne 31. oktobra 1994, kakor je bila spremenjena, je bil ustanovljen Jamstveni sklad za zunanje ukrepe. V primeru zapoznelih plačil prejemnika posojila, ki ga je odobrila Skupnost, mora Jamstveni sklad pokriti primanjkljaj v roku treh mesecev od datuma zapadlosti plačila.

Če posojilojemalec zamudi s plačilom posojila EIB, ki je zavarovano s proračunom Unije, ga mora Skupnost pokriti po treh mesecih ali kasneje po datumu zapadlosti plačila. Skupnost bo ukrepala v roku treh mesecev od prejetja takega dopisa od EIB, s katerim se zahteva aktivacija jamstva, in dovolila EIB, da odtegne ustrezne zneske iz Jamstvenega sklada.

Zamudne obresti, ki jih dolgujejo prejemniki posojila za čas med datumom, ko so gotovinska sredstva dana na razpolago iz proračuna Unije, in datumom aktivacije Sklada se črpajo iz Sklada in povrnejo v proračun Unije. Za posojila EIB se zamudne obresti zaračunajo za čas od datuma zapadlosti zapadlega obroka posojila do datuma, ko EIB prejme gotovinska sredstva od Komisije.

5. Analiza teoretične posojilne in jamstvene zmogljivosti Skupnosti za države nečlanice

Mehanizem Jamstvenega sklada v praksi omejuje posojilno in jamstveno zmogljivost Skupnosti za države nečlanice, ker so vsa proračunska sredstva, ki so na voljo za oblikovanje rezervacij Sklada, omejena do zneska, določenega za rezervacije za jamstva v Finančni perspektivi[7].

Preglednica A4 prikazuje oceno posojilne zmogljivosti Skupnosti za države nečlanice v obdobju 2004-2006 v skladu z mehanizmom Jamstvenega sklada. Metoda izračuna in sklici na pravna besedila so podrobneje navedeni v Prilogi.

Na podlagi sklepov, ki sta jih sprejela Svet ali Komisija, ter predlaganih in predvidenih sklepov (glej preglednico A4 v Prilogi), se pričakuje, da bo v letu 2004 iz rezervacij za jamstva porabljenih 208,07 milijona EUR[8], na razpolago za nadaljnja jamstva za posojilne posle pa bo še 12,93 milijona EUR.

Če se upošteva učinek na rezervacije za jamstva, ki ga ima oblikovanje rezervacij Sklada za posojila, ki so bila že sklenjena, in posojila, predlagana in predvidena za leto 2004, je letna zmogljivost, ki je na razpolago za posojila, naslednja:

- 143,71 milijona EUR za posojila s 100-odstotnim jamstvom iz proračuna Unije, ali

- 221,09 milijona EUR za posojila s 65-odstotnim jamstvom (v skladu s Sklepom Sveta 2000/24/ES z dne 22. decembra 1999).

Preglednica 2 prikazuje stanje posojilno jamstvenih poslov za države nečlanice, ki znaša skupaj 15.658 milijonov EUR (znesek vključuje 10 novih držav članic), na dan 30. junija 2004.

Preglednica 2: Stanje posojilnih poslov in zavarovanja posojil za države nečlanice v milijonih EUR (zaokroženo) |

1. Stanje kapitala, ES (MFA), Euratom | 1 499 |

2. Stanje kapitala, EIB | 14 003 |

3. Zamudna plačila | 2 |

4. Zamudne obresti | 1 |

5. Zapadlje neplačane obresti | 153 |

Stanje dne 30. junija 2004 | 15 658 |

1 vključno z desetimi novimi državami članicami 2 zapadle neplačane obresti v smislu Uredbe o ustanovitvi Jamstvenega sklada |

Razmerje med sredstvi Sklada in stanjem obveznosti v smislu Uredbe o ustanovitvi Sklada je bilo 10,34 %, kar je več od ciljnih 9 %, navedenih v Uredbi št. 1149/1999 o spremembi Uredbe št. 2728/94 o ustanovitvi Sklada. V pravilih je navedeno, da se na koncu leta presežek plača na posebno postavko v bilanci prihodkov splošnega proračuna Evropske unije.

6. Stanje Jamstvenega sklada dne 30. junija 2004

Dne 30. junija 2004 je bil znesek Jamstvenega sklada 1619,15 milijona EUR. V prvi polovici leta 2004 so bila zabeležena naslednja gibanja:

- drugi prenos leta 2003 je bil predmet plačila 2,25 milijona EUR na dan 2. januarja 2004;

- dne 24. februarja 2004 je bil na Sklad naslovljen poziv zaradi zamude plačila za posojilo Republiki Argentini v znesku 2.689.781,25 USD (protivrednost 2.140.523,04 EUR);

- dne 30. junija 2004 so zaostala (brez zamudnih obresti) plačila Republike Argentine znašala skupaj 7.907.132,83 USD (protivrednost 6.968.656,91 EUR);

- EIB je obvestila Komisijo o zaostalih plačilih za posojilo Republiki Argentini v znesku 2.687.444,26 USD, zaradi česar se je v drugi polovici leta 2004 zahtevalo kritje Sklada;

- neto prihodek v znesku 29,2 milijona EUR iz naložb sredstev Sklada 30. junija 2004;

- prvi letni prenos bo znašal 161,76 milijona EUR iz rezervacije v sklad. drugi prenos v znesku 20,115 milijona EUR bo opravljen skupaj s Sklepom Komisije (C(2004)891/2), ki dovoljuje novo posojilo Euratom v Romuniji. Presežek sklada za leto 2003 je znašal 223,16 milijona EUR. Navedeni zneski bodo neto izravnani z kompenzacijskim mehanizmom, s čimer bo Sklad v drugi polovici leta 2004 izvedel gotovinsko plačilo v znesku 41.285 milijona EUR v proračun Evropske unije.

7. SORAZMERNA TRDNOST

Ocenjuje se, da je razmerje med zneskom v Skladu dne 30. junija 2004 (1619,15 milijona EUR) in največjim teoretičnim letnim tveganjem za posojila državam nečlanicam v letu 2004 (869 milijonov EUR) 93 % (glej preglednico A3 v Prilogi)[9]. Povečanje razmerja na 93 % v primerjavi z 78 % dne 31. decembra 2003 je predvsem posledica spremembe statusa držav pristopnic v države članice dne 1. maja 2004. Če se sprejme predlog Komisije za umik desetih novih držav članic iz Jamstvenega sklada, bo znesek Jamstvenega sklada znašal približno 1280 milijonov EUR, razmerje pa bo okoli 74 %.

Drugi del: Ocena možnih tveganj: Ekonomsko in finančno stanje v državah nečlanicah, ki prejemajo najpomembnejša posojila

1. Uvod

Zneski iz prvega dela prikazujejo podatke o količinskih vidikih tveganja, ki ga nosi splošni proračun. Te podatke pa bi morala spremljati ocena kakovosti tveganja, ki je odvisna od vrste posla in plačilne sposobnosti posojilojemalca. Za razliko od prejšnjih poročil je zdaj ocena tveganja države predstavljena posebej v Delovnem dokumentu osebja Komisije SEC(2004) 1629. Kratek povzetek te analize je naveden v nadaljevanju.

2. Države kandidatke

Državni in skupni zunanji dolg Bolgarije sta še naprej padala na skoraj 40 % oziroma 55 % BDP po ponovnem odkupu nekaterih obveznic Brady, zaradi katerega se je razmerje med dolgom in BDP zmanjšalo za okoli tri odstotne točke.

Gospodarska gibanja v Romuniji kažejo na trajno gospodarsko rast, nadaljnje zmanjšanje inflacije in znaten, vendar stabilen primanjkljaj tekočega računa nad 5,5 % BDP. Skupno razmerje med zunanjim dolgom in BDP ostaja nizko, okoli 34 % BDP.

Turčija ostaja še naprej občutljiva na zunanje pretrese in pričakovanja na finančnih trgih, zlasti zaradi samega obsega naraščajočih potreb po posojilih v njenem javnem sektorju, javnega dolga in bruto zunanjega dolga (ocenjenih na 20 %, 80 % oziroma 53 % BDP v letu 2004). Za leto 2004 se predvideva, da je razmerje med servisiranjem dolga in izvozom blaga in storitev okoli 40 %.

3. Zahodni Balkan

Zunanji dolg Bosne in Hercegovine se zmanjšuje in trenutno znaša 34 % BDP. Delež servisiranja dolga se je v zadnjih dveh letih prav tako zmanjševal in pričakuje se, da bo leta 2004 znašal 7 % BDP, mednarodne rezerve pa pokrivajo dobrih 4,5 mesecev uvoza. Pričakuje pa se, da bo v bližnji prihodnosti dosežena poravnava starih terjatev do vlade, ki bo povečala javni dolg za vsaj 10 % BDP.

Leta 2003 se je zunanji dolg Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije kot delež BDP zmanjšal za 3 odstotne točke na 38 % in pričakuje se, da bo leta 2004 ostal na isti ravni. Obveznosti servisiranja dolga so se leta 2003 zmanjšale na 14 % izvoza blaga in storitev in pričakuje se, da bodo leta 2004 ostale približno na isti ravni.

Zunanji sektor Srbije in Črne gore ostaja ranljiv glede na šibak izvoz in negotove srednjeročne obete za pritok zasebnega kapitala. Za leto 2004 se pričakuje, da bo primanjkljaj tekočega računa znašal 11 % BDP, razmerje med zunanjim dolgom in BDP pa 54 %. Zahteve po financiranju so še naprej velike zaradi naraščanja servisiranja dolga ob iztekanju podaljšanih plačilnih rokov.

4. Nove neodvisne države

Bruto mednarodne rezerve Centralne banke Armenije so sorazmerno visoke in pokrivajo skoraj štiri mesece uvoza. Nominalno znaša zunanji javni dolg okoli 1,1 milijarde USD, pričakuje pa se, da bo v razmerju BDP še padel z 39 %, kolikor je znašal v letu 2003.

V prvi polovici leta 2004 je rast BDP v Belorusiji dosegla letno stopnjo 10,3 %. Kljub izboljšanju pa je gospodarstvo v številnih vidikih še naprej omejeno; zlasti devizne rezerve so zelo majhne in pokrivajo manj kakor en mesec uvoza, država pa se sooča z višjimi cenami plina iz Rusije.

Bruto mednarodne rezerve Narodne banke Gruzije so še naprej enakovredne samo 1,5 meseca uvoza. Zunanji javni dolg Gruzije se je leta 2003 povečal in dosegel okoli 1,8 milijarde USD (okoli 49,5 % BDP). Julija 2004 so se upniki Pariškega kluba dogovorili, da bodo prestrukturirali pričakovani zunanji dolg Gruzije, da bi zmanjšali servisiranje dolga navedenim upnikom z 169,2 milijona USD na 46,4 milijona USD.

Gospodarstvo Moldavije ni doseglo večjega napredka pri spopadanju z dolgotrajnimi strukturnimi težavami, kakršne so nezadovoljivo poslovno okolje ter naslanjanje na majhen obseg tradicionalnih izdelkov. Makroekonomska stabilnost še vedno ni dosežena, saj javni sektor ne zmore v celoti servisirati tuji dolg, visoko inflacijo in omejeno plačilno bilanco.

Junija lani je bil dosežen sporazum med Tadžikistanom in ruskimi organi oblasti, s katerim se dovoljuje znižanje tadžikistanskega zunanjega dolga na 700 milijonov USD ali okoli 50 % BDP. Po znatnem izboljšanju leta 2003 pa se zdaj primanjkljaj tekočega računa v letu 2004 ponovno veča zaradi nenehne močne rasti uvoza, za katerega se pričakuje 1,9-mesečno kritje iz bruto uradnih rezerv ob koncu leta 2004, kar je enako kakor v letu prej.

Plačilna bilanca Ukrajine je ugodna, saj je na tekočem računu velik presežek, ki naj bi dosegel rekordno višino okoli 10 % BDP v letu 2004 (5,8 % v letu 2003). To je povzročilo hitro naraščanje deviznih rezerv v Narodni banki, ki ustrezajo skoraj štirimesečnemu uvozu. Pričakuje se, da bo razmerje med zunanjim javnim dolgom in BDP padlo z 22,5 %, kolikor je znašalo v letu 2003, na okoli 19 % v letu 2004.

5. Druge države nečlanice

Kljub izboljšanju makroekonomskih razmer ostaja tveganje, povezano s posojanjem ali vlaganjem v Argentini, še naprej visoko. Pomanjkanje napredka pri nekaterih ključnih strukturnih reformah in zamude pri doseganju sporazuma o prestrukturiranju dolga z zasebnimi upniki so povzročili preložitev tretjega pregleda na podlagi sedanjega kreditnega aranžmaja stand-by z MDS, medtem ko država še naprej zamuja s plačili EIB (glej odstavek 6 v prvem delu).

Kljub temu, da so porast deviznih rezerv, ugoden položaj tekočega računa in nedavni ukrepi, ki so jih sprejeli organi oblasti, da bi izboljšali sestavo javnega dolga, povečali prilagodljivost države, pa na Brazilijo še vedno vplivajo spremembe zaupanja vlagateljev v novo nastajajoče trge.

Kljub dokaj nespremenjenemu stanju dolga (v USD) se pričakuje, da bo razmerje med zunanjim dolgom in BDP v Alžiriji padlo za 5 odstotnih točk na 30,6 % BDP leta 2004 in delež servisiranja zunanjega dolga z 79,5 % leta 2003 na 62,2 % v letu 2004. Zunanji dolg je skoraj izključno srednje- in dolgoročni javni dolg in v zadnjih letih ni bilo zaostankov s plačili.

Kljub potrebi po nadaljnjih prizadevanjih za davčno konsolidacijo pa v zadnjem času Jordaniji ni treba skrbeti za trajnost glede na ugoden potek poslovanja s tujino (zlasti glede na velik presežek tekočega računa in naraščanje rezerv), ki se bo po pričakovanjih še nadaljeval v bližnji prihodnosti.

[1] Opomba: priloga vsebuje Delovni dokument osebja Komisije, v katerem so natančne preglednice in pojasnila k temu poročilu.

[2] Novi instrument Skupnosti, ni aktiven od leta 1995. Zadnje posojilo bo v celoti amortizirano do 17. 12. 2004.

[3] Podrobnosti v zvezi z mandati EIB so navedene v Preglednici A1 v prilogi.

[4] C(2004) 2817/3 z dne 20.7.2004 (protivrednost 83.000.000 USD v EUR).

[5] COM(2004) 487

[6] Na podlagi člena 12 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000 o izvajanju Sklepa 94/728/ES, Euratom o sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti

[7] Letni znesek, vnešen v Finančno perspektivo 2000-2006, je 200 milijonov EUR pri cenah na ravni leta 1999; leta 2003 je bil znesek 217 milijonov EUR, leta 2004 pa 221 milijonov EUR.

[8] V trenutku dokončne priprave tega poročila (november 2004) ni bil sprejet ali predstavljen noben nov sklep o makroekonomski pomoči. Poraba rezervacij bi zato lahko bila za okrog 17 milijonov EUR nižja, kot je bilo pričakovano junija 2004.

[9] Opomba: ocena največjega teoretičnega letnega tveganja za leto 2004, navedena v preglednici A3, se nanaša samo na drugo polovico leta 2004. Zaradi primerljivosti je bil ta znesek za zgoraj navedeno primerjavo normiran na 12-mesečno obdobje.