SL Uradni list Evropske unije C 104/21

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2009/C 104/09

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) ŠT. 510/2006

„WIŚNIA NADWIŚLANKA“

ES ŠT.: PL-PDO-0005-0586-04.01.2007

ZGO ( ) ZOP ( X )

1. Naziv:

„Wiśnia nadwiślanka“

2. Država članica ali tretja država

Poljska

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1. Vrsta proizvoda [kot v Prilogi II]

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2. Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Uporaba zaščitenega imena „Wiśnia nadwiślanka“ se v prodaji lahko uporablja zgolj za sadeže dreves češnje vrste „sokówka odroślowa“, za katero je značilno, da iz korenin rastejo poganjki.

Zaščitena označba porekla se nanaša na sadeže dreves češnje „wiśnia nadwiślanka“, ki so pridelani za uporabo v predelovalni industriji in zaradi izjemnega okusa za neposredno prodajo. „Wiśnia nadwiślanka“ je ena izmed sort vrste „sokówka odroślowa“, ki se pojavljajo na Poljskem, in se je razširila predvsem na porečju reke Visla (poljsko Wisła), od tod izhaja njeno ime. Ta sorta nima latinskega imena. To drevo izhaja iz evropske pritlikave višnje (Prunus fruticosa), ki se razmnožuje vegetativno, s poganjki iz korenin. Prunus fruticosa Pall. spada v družino Rosaceae Juss, poddružino Prunoideae, rod Prunus L., podrod Cerasus (Mill.).

Dokazi, da „wiśnia nadwiślanka“ resnično izhaja iz Prunus fruticosa Pall., so način razmnoževanja, velikost sadeža, intenzivnost barve ter dejstvo, da v proizvodnem okolišu lahko najdemo samo nekaj enklav s primerki dreves Prunus fruticosa Pall.

Sadeži „wiśnia nadwiślanka“ so manjši od sadežev, ki izhajajo iz vrst Prunus avium L., Prunus cerasus L ter njunih hibridov.

Izraz „sokówka“ pomeni, da je sadež namenjen predvsem proizvodnji soka (poljsko sok), meso češnje (sadeža) ima intenzivno barvo, pečka je temna, barva pečke je podobna barvi mesa češnje. Izraz „odroślowa“ se nanaša na dejstvo, da češnje te sorte pet let po posaditvi, začnejo iz korenin poganjati nove poganjke za razmnoževanje.

Sadež ima intenzivno barvo, od temno rdeče do burgundsko rdeče in je enakomerno obarvan po vsej površini. Je okrogel in rahlo sploščen. Razmerje med težo pečke in sadežem je sorazmerno s starostjo dreves, in sicer od 9,4 % do 11,3 %. Premer sadeža je od 12–20 mm, teža pa od 1,6–3,3 g, odvisno od starosti in lege drevesa. Rezultat dodatnega foliarnega gnojenja in naklonjenih vremskih razmer so lahko večji sadeži s premerom do 25 mm ter težo do 4 g. Meso sadeža je enakomerne temno rdeče barve. Intenzivna barva ostane tudi po predelavi. Sadež je aromatičen, njegov okus in vonj sta značilna za češnje, okus je izredno močan in rahlo kisel.

Ne glede na namen uporabe mora biti češnja „wiśnia nadwiślanka“ čvrsta, brez znakov gnilobe in brez vidnih tujih snovi, brez škodljivcev ali poškodb, ki bi jih povzročili škodljivci, brez odvečne zunanje vlage ter brez tujega vonja oziroma okusa.

Češnje „wiśnia nadwiślanka“, namenjene predelavi, morajo biti obrane brez pecljev, ko je kožica sadeža dosegla barvo zrelega sadeža. Češnje so lahko različnih velikosti, lahko imajo vidne sončne ožige ali poškodbe zaradi toče, pod pogojem, da ohrani značilnosti češnje „wiśnia nadwiślanka“.

Češnje „wiśnia nadwiślanka“, namenjene neposredni prodaji, morajo biti obrane ročno. Sadeži morajo biti svežega videza in brez poškodb.

3.3. Surovine (samo za predelane proizvode)

3.4. Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

3.5. Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vsi proizvodni postopki morajo biti izvedeni na opredeljenem geografskem območju. Sadovnjaki morajo biti na geografskem območju, opredeljenem v točki 4, na apnenčastih ali apnenčasto glinastih tleh. Sadilni material se pridobi iz poganjkov iz korenin v rodovitnih sadovnjakih, starosti najmanj pet let, ki se nahajajo na zadevnem geografskem območju. Prostor za sadike mora biti najmanj 4 m x 2 m, kar pomeni 8 m2 na drevo. Gnojilo se uporablja skladno s standardnimi pravili za rabo gnojil na sadnih rastlinah.

Češnje „wiśnia nadwiślanka“, namenjene neposredni prodaji, morajo biti obrane ročno. Julija se obirajo s pecljem, kasneje pa lahko tudi brez peclja.

Če pridejo češnje „wiśnia nadwiślanka“ do predelovalnega obrata v 24 urah, jih ni treba ohlajati. Če se češnje hrani dlje časa, jih je treba primerno ohladiti.

3.6. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

Češnje „wiśnia nadwiślanka“ se pakirajo v primerno embalažo že pri obiranju. Obvezno pakiranje je bilo uvedeno za zagotavljanje primerne kakovosti proizvoda ter za zagotavljanje nadzora in spremljanja porekla. Češnje, namenjene neposredni prodaji, so pakirane v embalažah od 0,5 do 5 kg.

Češnje „wiśnia nadwiślanka“, namenjene predelavi, se obirajo v košarice, katerih največja teža ne presega 13 kg ali v zabojaste palete do primerne teže.

3.7. Posebna pravila za označevanje

Brez posebnosti.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Češnje „Wiśnia nadwiślanka“ se proizvajajo na geografskem območju, ki zajema:

— občine Lipsko, Sienno in Solec nad Wisłą v okrožju Lipsko, v regiji Mazowieckie,

— občine Ożarów in Tarłów v okrožju Opatów, v regiji Świętokrzyskie,

— občina Annopol v okrožju Kraśnik, v regiji Lubelskie.

– Povezava z geografskim območjem

5.1. Posebnost geografskega območja

Območje pridelave češnje „wiśnia nadwiślanka“ se nahaja vzdolž reke Visle, ki ima primerne podnebne razmere in apnenčasto ter apnenčasto glinasto podlago. Vrhnja plast zemlje navadno ni debelejša od 0,5 m, s trdnejšo apnenčasto skalnato podlago. Na opisane podnebne razmere območja vpliva tudi reka Visla, najširša poljska reka, kjer je v bližnji okolici reke posebna mikroklima. Na območju rasti češnje „wiśnia nadwiślanka“ se pogosto v obdobju cvetenja pojavi slana, kar vpliva na razliko pri nastajanju češenj v posameznih letih, vendar se ta vpliv zmanjša zaradi učinka segrevanja reke Visle. Posledično je na tem geografskem območju dokaj visoka stopnja zanesljivosti pridelave češenj.

Na območju pridelave češenj so predvsem nevtralna in alkalna tla, češnja „wiśnia nadwiślanka“ kaže tudi, da, v primerjavi z drugimi gojenimi sortami, ki najbolje uspevajo pri pH vrednosti med 6,7 in 7,1, dobro prenaša pH vrednosti nad 7,0.Visoka vrednost pH teh tal je povezana z visoko vsebnostjo apnenčastih sestavin (več kot 1 000 mg/l).

Pomembne značilnosti tega območja so seveda znanje in sposobnosti lokalnih proizvajalcev, ki so se naučili pridelovanja češenj, značilnih za njihovo območje, ter so pridelovalne metode prilagodili prsti in podnebnim razmeram. To se najbolj odraža v pravi izbiri gostote sajenja ter načinu odstranjevanja poganjkov, glede na vrsto prsti, kjer so nasajene češnje, ter odstranjevanje poganjkov iz korenin po petem letu pridelave. Če se poganjkov ne odstrani, drevesa postanejo grmičasta, poslabšajo se fitosanitarni pogoji za pridelek, sadeži so manjši in pridelek upade. Za povečano odpornost češnje „wiśnia nadwiślanka“ na bolezni je treba izbrati primerne ukrepe za zaščito rastline. To velja predvsem za ukrepe pri zatiranju češnjeve muhe (Rhagoletis cerasi), saj odrasli primerki v primeru toplejše pomladi in zgodnjega cvetenja neprimerno bolj napadejo češnjo „wiśnia nadwiślanka“ kot druge gojene sorte.

5.2. Posebnost proizvoda

Značilnosti češnje „wiśnia nadwiślanka“ so:

— velikost sadeža je precej manjša od drugih gojenih sort,

— izredno intenzivna barva soka,

— izredno visoka vsebnost anticianinov: več kot 115 mg/100 g (z uporabo metode HPLC),

— visok refraktometrični indeks: 16–23 oBx,

— visoka vsebnost sladkorja: več kot 13 %,

— visoka kislost (vsebnost organske kisline), najmanj 1,4 % v obliki jabolčne kisline, s pH vrednostjo 8,1.

Vsebnost anticianinov v češnji „wiśnia nadwiślanka“ je najmanj za 20 % višja kakor pri češnji „Łutówka“, ki je najbolj priljubljena sorta pridelovalne češnje na Poljskem in priznana kot najbolj primerna za predelavo, pri čemer je razlika lahko tudi do 100 %. Razlika in dejanska vsebnost v absolutnem merilu je odvisna od podnebnih razmer posameznega leta in lege.

Dodatna posebnost češnje „wiśnia nadwiślanka“ je, da se po odstranitvi peclja (zlasti v prvem tednu obiranja), manjša količina soka zlije v pecljevo jamico in se spremeni v nekakšen žele, kar preprečuje nadaljnje cejenje soka in s tem podaljšuje življenjsko dobo sadeža v primerjavi z drugimi gojenimi vrstami.

5.3. Vzročna zveza med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (za ZOP) ali posebno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda (za ZGO)

Češnje vrste „sokówka odroślowa“ so bile izvorno gojene v okolici Słupia Nadbrzeżna. Sčasoma so se razširile po celotnem pasu reke Visle, kjer so podobna tla in podobne podnebne razmere. V strogo opredeljenem območju vzdolž reke Visle je češnja, ki izhaja iz lokalne vrste „sokówka odroślowa“, znana kot „wiśnia nadwiślanka“.

Pri gojenju na alkalnih tleh z višjo vsebnostjo kalcija imajo ta drevesa krajšo življenjsko dobo (20–25 let), sadeži so manjši, bolj aromatični in bolj intenzivne barve. V glinasti prsti, kjer se apnenec nahaja globlje, je možno najti drevesa starosti nad 50 let, z večjimi, vendar manj aromatičnimi sadeži. Prisotnost kalcija v sloju neposredno pod površjem povzroča gostejši sok, kar se kaže z relativno visokim odstotkom izvlečka in vsebnostjo pigmenta, češnja ima tudi odličen okus in je v predelovalni industriji izredno iskana. Nemogoče je dobiti enake značilnosti s prstjo, ki ima nižji pH in nižjo vsebnost kalcija.

Lokalna vrsta češnje „sokówka odroślowa“ pri prenosu v drugo geografsko območje navadno dobro raste, vendar ima precejšnje težave pri nastajanju sadežev. To je zaradi relativno zgodnjega cvetenja in posledično škode, ki jo povzroča spomladansko vreme ter s tem prepreči primerni pridelek. Mikroklimatske razmere, ki so drugačne od razmer v opredeljenem geografskem območju, vodijo k večjim sadežem z večjo vsebnostjo vode in manjšim izvlečkom.

Kombinacija vpliva lokale prsti in bližine reke se vidi pri rasti in cvetenju, vendar tudi v visoki prisotnosti sadežev najboljše kakovosti s specifičnimi značilnostmi iz točke 5.2. Kakovost je tesno in neločljivo povezana z lego sadovnjakov, prstjo in podnebnimi razmerami okolja. Vse druge vrste češenj, v primeru prsti in podnebnih razmer, prisotnih v zadevnem območju, slabše rastejo in manj obrodijo.

Poleg specifičnega okolja v katerem raste češnja „wiśnia nadwiślanka“, so za kakovost pomembne tudi izjemne sposobnosti lokalnih proizvajalcev, opisane v točki 5.1.

Sklic na objavo specifikacije

(Člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

http://www.bip.minrol.gov.pl/strona/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0

(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.