OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Ta predlog določa ciljno usmerjene spremembe pravnega okvira za obdobje 2014–2020, vzpostavljenega za programe sodelovanja v okviru evropskega instrumenta sosedstva, kot odziv na, prvič, neizzvano in neupravičeno vojaško agresijo Rusije proti Ukrajini ter posledični vpliv na Evropsko unijo in zlasti na več njenih vzhodnih regij ter, drugič, na dolgotrajen vpliv pandemije COVID-19 na celotno EU.

Prvič, zaradi neizzvane in neupravičene vojaške agresije Rusije ter vpletenosti Belorusije v to agresijo je izvajanje trinajstih programov čezmejnega sodelovanja in dveh programov transnacionalnega sodelovanja med devetimi državami članicami ter Ukrajino in Republiko Moldavijo na eni strani ter Rusijo in Belorusijo na drugi strani znatno moteno iz različnih razlogov. Kar zadeva programe z Ukrajino, so motnje posledica vpliva ruske invazije na izvajanje programov in projektov s strani akterjev v Ukrajini. Poleg tega so se morali javni organi in posamezniki zaradi znatnih tokov razseljenih oseb znotraj Ukrajine in iz Ukrajine v Republiko Moldavijo zlasti osredotočiti na ukrepe humanitarne in takojšnje pomoči, namesto da bi nadaljevali s projekti sodelovanja.

Kar zadeva programe, ki vključujejo Rusijo in Belorusijo, je do motenj prišlo zaradi nujne začasne prekinitve sporazumov o financiranju med EU ter Rusijo in Belorusijo v začetku marca zaradi ruske invazije Ukrajine. To je pomenilo začasno prekinitev izvajanja programov in projektov z organi in upravičenci iz teh dveh držav. Začasna prekinitev je skladna s prepovedjo zagotavljanja finančne podpore ruskim javnim subjektom, ki jo je Svet uvedel 8. aprila 2022.

Drugič, EU in zlasti več njenih vzhodnih regij se še naprej srečujejo z znatnim tokom razseljenih oseb iz Ukrajine. Zato je logično in potrebno razširiti vrsto prožnih ukrepov, ki so že bili uvedeni za programe kohezijske politike, vključno s programi čezmejnega sodelovanja med državami članicami, na programe, ki neposredno sodelujejo z Ukrajino in Republiko Moldavijo, da se jima omogoči obvladovanje teh izrednih razmer.

Tretjič, pandemija COVID-19 traja dlje, kot je bilo mogoče pričakovati. Neposredni in posredni učinki pandemije so še vedno prisotni v vseh državah članicah, zaradi česar je potrebna dolgotrajnejša javna podpora za okrevanje najbolj prizadetih območij in gospodarskih sektorjev. To je povzročilo zelo velik pritisk na proračune držav članic, zato so v teh okoliščinah potrebni nadaljnji izredni ukrepi.

Svežnja ukrepov v okviru naložbene pobude v odziv na koronavirus (CRII) in CRII+, odobrena spomladi 2020 z uredbama (EU) 2020/460 oziroma (EU) 2020/558, sta uvedla številne pomembne spremembe, ki so omogočile učinkovitejši odziv in zagotovile izredno dodatno prožnost za odzivanje na razmere brez primere. Ti ukrepi so se začeli uporabljati tudi za programe sodelovanja v okviru evropskega instrumenta sosedstva s ciljno usmerjenimi spremembami uredbe o programih čezmejnega sodelovanja, ki se financirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva.

Zato bi bilo treba hitro mobilizirati podporo iz skladov, da se zmanjša breme za nacionalne proračune. Zato je treba kot začasni in izredni ukrep ter brez poseganja v pravila, ki bi se morala uporabljati v rednih okoliščinah, za pet čezmejnih programov evropskega instrumenta sosedstva z Republiko Moldavijo in Ukrajino za obračunska leta, ki se začnejo 1. julija 2021, 1. julija 2022 oziroma 1. julija 2023, razširiti možnost povečanja sofinanciranja iz proračuna EU z 90 % na 100 %, zaradi česar nacionalno sofinanciranje ne bi bilo več potrebno.