P6_TA(2006)0110

Zanesljivost oskrbe z energijo v Evropski uniji

Resolucija Evropskega parlamenta o zanesljivosti oskrbe z energijo v Evropski uniji

Evropski parlament,

- ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika,

A. ker je treba zanesljivost oskrbe z energijo upoštevati kot bistven del koncepta globalne varnosti, ki ima vse večji vpliv na splošno varnost Evropske unije,

B. ker je Komisija sprejela Zeleno knjigo o evropski strategiji za trajnostno, konkurenčno in varno energijo (KOM(2006)0105),

C. ker ima energetska politika EU tri glavne cilje: zanesljivost oskrbe, konkurenčnost in varstvo okolja,

D. ker je 48 % potreb EU-25 odvisnih od uvoza energije (leta 2002) in naj bi ta delež do leta 2030 zrasel na 71 %, če ne bodo sprejeti dodatni ukrepi, in gotovost oskrbe je eden od najpomembnejših pogojev za zanesljivost oskrbe,

E. ker se z uvozom pokrije 76,6% povpraševanja po nafti, 53 % povpraševanja po plinu, 35,4 % po premogu ter skoraj 100 % povpraševanja po uranu in proizvodih iz urana v EU,

F. ker je leta 2005 poraba primarne energije v EU-25 znašala 1700 milijonov ton ekvivalenta nafte (Mtoe), od tega 38 % nafte, 23 % plina, 18% premoga/trdnih goriv, 15% jedrskih in 6% obnovljivih virov energije,

G. ker je leta 2004 industrijski sektor predstavljal 28 %, promet 31 %, stavbe pa 41% končne rabe energije v EU,

H. ker EU-25 bruto proizvede 31% električne energije iz jedrskih virov, 25 % iz trdnih goriv (pretežno premoga), 18% iz plina, 14% iz obnovljivih virov energije in 5% iz nafte,

I. ker se je energetska intenzivnost končne porabe v EU-25 redno zmanjševala, tako da je bilo v letu 2004 za enoto gospodarske proizvodnje sedaj potrebno le nekaj več kot 70 % energije glede na leto 1980; ker je splošna poraba primarne energije v EU-25 rasla povprečno za 0,8 % letno, kar odgovarja 0,5% na prebivalca na leto v istem obdobju,

J. ker se je približno 59 % nafte, porabljene v EU-25 leta 2004, uporabilo v prometnem sektorju, 17% v stavbah, 16% za neenergetske namene in 8% v industriji; ker Komisija pričakuje povečanje zahtev po energiji v prometnem sektorju za vsaj 30 % do leta 2030, s povečanjem do 5% na leto za zračni promet,

K. ker se je 29 % plina, porabljenega v EU-25 leta 2004, uporabilo za proizvodnjo električne energije, preostalih 71% pa za druge namene (industrija, gospodinjstva itd.),

L. ker se povpraševanje po premogu v EU že vrsto let zmanjšuje ter je odvisnost od uvoza dosegla že 35,4 % in se povečuje sorazmerno s porabo premoga,

M. ker trinajst držav članic proizvaja jedrsko energijo in imajo določene države članice odkrito politiko postopnega ukinjanja jedrske energije,

N. ker energetski trg EU trenutno ni integriran in ni dovolj konkurenčen,

O. ker si je EU zastavila cilj, da do leta 2010 poveča delež porabe energije iz obnovljivih virov energije s 6% na 12 %, pri električni energiji na 22,1% in pri gorivu na 5,75%; ker je te cilje mogoče uresničiti, če vse države članice svojo politiko ustrezno prilagodijo,

P. ker je bosta Parlament in Svet v kratkem sprejela Direktivo 2006/32/ES o učinkovitosti končne rabe energije in energetskih storitvah, ki bo od držav članic zahtevala, da izdelajo vrsto akcijskih načrtov s strategijami za varčevanje z energijo v naslednjih devetih letih,

Q. ker obnovljivi viri energije večinoma izhajajo iz domačih virov in se lahko uporabijo v vseh sektorjih, na primer pri proizvodnji električne energije, ogrevanju, hlajenju ter prometu,

R. ker glede na zadnji Evrobarometer o energiji skoraj polovica vseh državljanov EU (48 %) meni, da se morajo nacionalne vlade osredotočiti na razvoj uporabe sončne energije, ki mu sledita spodbujanje naprednih raziskav novih energetskih tehnologij (41%) in razvoj uporabe vetrne energije (31%), anketiranci pa so bili manj naklonjeni ureditvi zmanjšanja odvisnosti od nafte (23 %) in razvoju uporabe jedrske energije (12 %),

S. ker mora EU izkoristiti svoj veliki potencial za prihranek energije v vseh sektorjih, vključno s prometom, ter tudi pri razvijanju novih obnovljivih virov energije in tehnologij,

T. ker je energija nepogrešljiva za gospodarsko rast, zaposlovanje in družbeni razvoj, motnje pri oskrbi z energijo pa lahko ustvarijo nestabilne razmere in ogrozijo mir,

U. Ta. ker bi bil lahko sporazum med Rusijo in Alžirijo prvi korak k ustanovitvi "OPEC-a" za plin, saj sta Rusija in Alžirija med vodilnimi dobaviteljicama plina za EU, kar bi srednjeročno in dolgoročno močno vplivalo na cene plina in zanesljivost oskrbe;

Enotno stališče

1. pozdravlja novo Zeleno knjigo Komisije o trajnostni, konkurenčni in zanesljivi energetski politiki za Evropo; vendar ugotavlja, da Zelena knjiga ne predlaga novih ciljev ali konkretnih predlogov, ki bi predstavljali odziv na nedavne pozive k skupni energetski politiki; poziva Komisijo in Svet, da zagotovita hiter političen proces in tako omogočita bolj ambiciozno evropsko energetsko politiko, ki naj čimprej vključuje konkreten akcijski načrt; zahteva, da se v tem procesu izvedejo celovita posvetovanja s Parlamentom;

2. ugotavlja, da Zelena knjiga ne obravnava najpomembnejših sektorjev, ki so močno odvisni od uvoženih virov energije, zlasti prometa in letalstva; meni, da so cilji Zelene knjige na področju letalstva manj ambiciozni od ciljev v sklepnem poročilu Komisije CARS-21;

3. opozarja, da so nedavni spori v zvezi s cenami nafte med Rusijo in njenimi sosedami ter tudi nedavno povečanje cen surove nafte razkrili ranljivost oskrbe in distribucije energije; opozarja, da mora biti energetska politika v ožjem pomenu povezana z zunanjo in varnostno politiko; poziva Komisijo, da se odzove na nedavne pozive k skupni energetski politiki;

4. poziva EU, naj prevzame pobudo za vzpostavitev širokega sodelovanja z vsemi večjimi državami porabnicami nafte in plina, ZDA, Japonsko in večjimi gospodarstvi v vzponu, kot sta Indija in Kitajska, da izdela celovito in globalno strategijo za organizacijo povpraševanja in združi njihova prizadevanja pri ustvarjanju protiuteži oligopolu držav proizvajalk; poudarja, da bi morala ta strategija pospeševati tudi najboljše tehnologije energetskega prihranka in energetske učinkovitosti ter uporabo alternativnih virov energije;

5. priznava pomen dobrih političnih odnosov EU s partnerskimi državami, ki so glavne dobaviteljice energije, zlasti z Norveško, ki je še vedno tretja največja proizvajalka nafte na svetu, ponuja zanesljivo energetsko oskrbo in že dolga leta z Rusijo vzdržuje odnose v energetskem sektorju;

6. se strinja s Svetom, da bi moral skupni pogled na strategijo zanesljive oskrbe upoštevati geografske, gospodarske, regionalne, podnebne in strukturne razlike med državami članicami;

7. poziva vse države članice EU, naj izdelajo prihodnje energetske načrte s srednjeročnimi in dolgoročnimi napovedmi glede upravljanja ponudbe in povpraševanja ter navedejo sredstva, ki jih nameravajo uporabiti, da zadovoljijo energetske potrebe, tako z državno proizvodnjo kot tudi z uvozom energije, ter navedejo učinke tega razmerja z vidika emisij toplogrednih plinov;

8. poudarja, da bo aktivna politika podpore demokratičnih reform, razvoja civilne družbe in socialnega napredka v državah proizvajalkah energije in tistih s prehodnimi ureditvami bistveno prispevala k dolgoročni politični stabilnosti, potrebni za varno energetsko oskrbo in distribucijo energije;

9. poziva Komisijo in Svet, naj predlagata mednarodno priznan sistem mediacije v spore in nesoglasja v zvezi z dobavo in distribucijo energije; meni, da bi lahko EU uvedla ta postopek, če bi kot del svoje sosedske politike in odnosov z drugimi ključnimi državami dobaviteljicami razvila sistem posredovanja in ga energično podpirala na svetovni ravni; meni, da bi morala EU oblikovati vzorčni pristop k mednarodnemu upravljanju distribucije energije;

10. poudarja pomen vključitve konstruktivnega dialoga o energetski učinkovitosti in ohranitvi energije z vsemi večjimi porabniki energije, zlasti pa gospodarstvi v vzponu, v novo energetsko diplomacijo EU, z namenom oblikovanja minimalnih standardov učinkovitosti za globalne dobrine, kot so avtomobili, naprave, potrošniška elektronika in pisarniška oprema, ki bi jih postopoma uskladili, na svetovni ravni pa spodbujanja vključitve okolja v odločitve na področju prometa in energije;

11. vztraja, da bi se morale razviti nove strategije za zmanjšanje možnosti, da bi se uranovi in jedrski odpadki uporabljali za proizvodnjo in širjenje jedrskega orožja; zato poziva Komisijo, Svet in države članice, naj v celoti podprejo predloge Mednarodne organizacije za atomsko energijo o večstranski naravi dobave cepljivega materiala za proizvodnjo jedrske energije;

Solidarnost v EU

12. poudarja, da bi morala biti okrepljena solidarnost med državami članicami ob soočanju s težavami v zvezi s fizično varnostjo infrastrukture in zanesljivostjo oskrbe bistvena prvina skupne energetske politike; poleg tega meni, da bi okrepljena solidarnost znatno izboljšala sposobnost EU za branjenje skupnih interesov pri energetskih vprašanjih na mednarodni ravni;

13. se zavzema za krepitev sosedske politike s posebnim poudarkom na sodelovanju s sosednjimi državami na področju energije, vključno s prometno infrastrukturo, ki ji je treba nameniti posebno finančno pomoč; poziva k vključitvi energetsko političnega sodelovanja v akcijske načrte, ki nastajajo v okviru Evropske sosedske politike;

14. poziva k temu, da bi pri izvajanju energetske politike na nacionalni ravni uporabljali pristop, ki bi temeljil na pravičnosti in deljeni odgovornosti, tako da se strateške odločitve ne bi sprejemale brez posveta s tistimi partnerji med državami članicami, ki bi jih te odločitve lahko prizadele;

Učinkovito delovanje notranjega trga

15. odločno podpira mnenje, da je za ohranitev zanesljive oskrbe bistven hiter prenos veljavnih določb EU v vseh državah članicah, da se zagotovi polno delovanje notranjega trga z električno energijo in plinom ter povečajo konkurenčnost, preglednost in energetsko učinkovitost;

16. zato je močno zaskrbljen zaradi izkrivljanja notranjega trga, ki ga povzroča zaščitniška podpora nacionalnim prvakom in poziva Komisijo, naj zagotovi popolno izvajanje pravil notranjega trga, da se bo oblikovala pravična in nediskriminatorna konkurenca in preprečil nastanek oligopolnih energetskih trgov;

17. poziva Komisijo, naj se odločno odzove na prevlado na trgu in na nepopolnosti trga, kakor je opisano v sektorski preiskavi, ki jo je 16. februarja 2006 posredoval Generalni direktorat za konkurenco, in naj predloži nove predloge za boj proti prevladi na trgu in nepopolnostim trga, ki bodo vključevali oprijemljiv sveženj ukrepov in instrumentov; poziva k tesnejšemu sodelovanju evropskih in nacionalnih organov, pristojnih za konkurenco, da poiščejo usklajen in resnično evropski odgovor na pojavljajoč nacionalni gospodarski patriotizem;

18. poziva Svet, naj sprejme stališče Parlamenta o prednostnih nalogah v zvezi z vseevropskimi energetskimi omrežji, da dopolni manjkajoče vezne člene v teh omrežjih, se tako izogne ozkim grlom, izboljša zanesljivost oskrbe in po potrebi s podpiranjem določenih projektov dopolni notranji trg;

19. izrecno poziva države članice, naj oblikujejo notranji energetski trg EU tako, da ustvarijo ravnotežje med notranjimi in zunanjimi viri energetske oskrbe, zagotovijo interoperabilnost nacionalnih energetskih omrežij in z razmejevanjem funkcij dobave in distribucije ustvarijo konkurenčno okolje za področje energije, hkrati pa zagotavljajo konkurenčnost med distributerji;

20. meni, da je treba že zdaj temeljito preučiti razvoj kjotskega okvira po letu 2012, da bodo lahko trgi pri večjih naložbenih programih upoštevali stroške ogljika, saj evropska konkurenčnost in rast zaradi višjih stroškov dela in elektrike že upadata;

Trajnostni viri energije

21. poziva Komisijo, naj predlaga oprijemljive energetske ukrepe in nujno usmeri obsežne naložbe v resnično energetsko učinkovito gospodarstvo, da se drastično zmanjša naša odvisnost od fosilnih goriv ter da do leta 2020 postanemo najbolj energetsko učinkovito gospodarstvo na svetu; poleg tega nujno poziva Komisijo, naj vedno vztraja pri ključni vlogi, ki jo imata ohranjanje energije in energetska učinkovitost pri zmanjševanju energetske odvisnosti;

22. opozarja na velikansko inovacijsko vrzel, ki trenutno obstaja v energetskem sektorju, in poziva Komisijo, naj pripravi načrt za pospešen dostop obstoječih preverjenih praks in najboljših tehnologij v sektorjih, kot so razsvetljava, naprave, pisarniška oprema, potrošniška elektronika, stavbe, avtomobili in decentralizirana električna proizvodnja na trg, pri tem pa uporabi sveženj instrumentov, kot so javna naročila, in inovativnih finančnih mehanizmov, kot je financiranje s strani tretjih oseb;

23. poudarja izjemno pomembnost obnovljivih virov energije — poleg energetske učinkovitosti — za evropsko energetsko politiko oskrbe z energijo v prihodnosti; zato poziva Komisijo in Svet, naj predložita nove in ambiciozne cilje za obdobje po letu 2010 ter ukrepe na tem področju, da se zagotovi hitrejši razvoj v vsaki državi članici; vztraja pri direktivi o ogrevanju in hlajenju iz obnovljivih virov energije, kakor je zagovarjal Parlament, da se zagotovi nadaljnji tržni prodor obnovljivih virov energije v sektorju ogrevanja;

24. ponovno potrjuje svojo močno podporo obnovljivim virom energije, poziva države članice, naj okrepijo prizadevanja za doseganje ciljnih deležev 12% celotne porabe energije in 22,1% električne energije iz obnovljivih virov energije do leta 2010 ter še naprej podpira Direktivo 2001/77/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2001 o spodbujanju proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov energije na notranjem trgu z električno energijo [1];

25. pozdravlja nove pobude Komisije v njenem Akcijskem načrtu za biomaso (KOM(2005)0628) in Strategiji EU za biogoriva (KOM(2006)0034) ter prosi vse institucije EU, naj pospešijo prizadevanja za uporabo potenciala obnovljivih virov energije iz biomase in pri tem ustrezno pozornost namenijo okoljskim vidikom;

26. smatra za nujno, da Komisija pripravi predloge in sodeluje z industrijo za pospeševanje uporabe vodika in gorivnih celic za trajnostno, dolgoročno izboljšanje energetske učinkovitosti in ohranjanja energije v prometnem sektorju; ugotavlja, da lahko biomasa na splošno prispeva k zadovoljevanju energetskih potreb EU z običajnim izgorevanjem; poziva Komisijo, naj ob upoštevanju koristi iz dodatnega dohodka za kmetijski in gozdarski sektor izvede načrt za čim hitrejšo organizacijo proizvodnje, zbiranja kmetijskih in gozdnih ostankov, pirolize in uporabe proizvedenega plina;

27. priznava rastočo pomembnost plina, saj njegov delež v celoti energetskih virov raste, pa tudi potrebo po uporabi različnih strategij za zanesljivost oskrbe s plinom, kot je razvoj terminalov in skladišč za utekočinjeni zemeljski plin ter novih plinovodov;

28. meni, da je jedrska energija del evropske politične razprave o različnih energetskih virih; priznava, da jedrska energija pri zagotavljanju zanesljive oskrbe z električno energijo v nekaterih državah članicah ni nepomembna, saj je del različnih energetskih virov in preprečuje nastanek emisij CO2; meni, da je treba v primeru, ko v nekaterih državah članicah proizvodnja jedrske energije še najprej igra določeno vlogo, odločitve v zvezi s tem sprejemati na ravni držav članic po načelu subsidiarnosti;

29. soglaša s sklepom Komisije, da bi morali imeti prednost ukrepi na področju upravljanja s povpraševanjem, da bi se izboljšala učinkovita raba energije in bi se prek ohranjanja energije zmanjšala poraba; s tem v zvezi obžaluje zaostanke pri pripravi predlogov za prometni sektor; opaža gospodarske možnosti najmanj 20 % prihranka porabljene energije in ugotavlja, da bo ta potencialni prihranek rasel z dvigovanjem cen energije, tehnološkimi izboljšavami in ekonomijami obsega;

30. ugotavlja, da je med sektorji največji posamezni porabnik energije gradbeni sektor, ki porabi več kot 40 % vse energije v EU-25; nadalje ugotavlja, da rastoče cene energije ne vplivajo le na celotno gospodarstvo, temveč predvsem na družbeno zapostavljene; spodbuja Komisijo in države članice, naj si usklajeno prizadevajo za posodobitev evropskega stavbnega fonda, v okviru katerega se predlagajo inovativne finančne rešitve v tesnem sodelovanju z Evropsko investicijsko banko;

31. ugotavlja, da je razvoj omrežij mestnega ogrevanja in hlajenja ključna pot do povečanja zanesljivosti energetske oskrbe stavb, ker omogoča večjo prilagodljivost pri uporabi goriv; opaža, da so soproizvodnja toplote in električne energije ter trigeneracijski sistemi tehnologije, ki jih je treba spodbujati, ker ne povečujejo le deleža obnovljivih virov energij pri energetski oskrbi, ampak lahko izboljšajo energetsko učinkovitost, saj je industrijska kogeneracija ključ k manjšemu nihanju cen energije za velike industrijske potrošnike;

Raziskave in razvoj

32. priznava pomen povečanja naložb v raziskave in razvoj, izkoriščanja obstoječih tehnologij in spodbujanja novih, za ohranitev naprednega položaja Evrope v primerjavi z njenimi tekmeci, ter ustvarjanja novih trajnostnih in dolgoročnih delovnih mest, pri čemer se ohranja skladnost s cilji lizbonske strategije in pripravi pot za celovito uresničitev 7. razvojnega cilja tisočletja o zagotavljanju okoljske trajnosti;

33. ugotavlja, da obstajajo velike možnosti za nadaljnje izboljšave na področju obnovljivih virov energije in za globalni trg z novo opremo in sistemi, ki temeljijo na obnovljivih virih energije, ter poziva EU, naj v sedmem okvirnem programu za raziskave in razvoj zagotovi dovolj sredstev v podporo obnovljivim virom energije in pomaga malim in srednje velikim podjetjem v tem sektorju, da lahko uporabijo svoje vodstvo in tehnologijo za uspešno delovanje na globalnem trgu;

34. ugotavlja enotnost vseh napovedi glede tega, da bodo konvencionalne elektrarne še naprej zagotavljale dobavo velikega dela električne energije tudi na dolgi rok, ter zato podpira spodbujanje razvoja in raziskav na področju učinkovitosti tovrstnih elektrarn in načinov njenega izboljšanja;

35. meni, da ima znanje o tehnologiji jedrske fuzije in o njeni uporabi strateško vrednost ter bi ga bilo treba v EU dodatno razvijati;

36. opozarja, da bi bili prostovoljni dogovori koristni tudi za povečanje prizadevanj naftnih in plinskih podjetij na področju raziskav in razvoja v okviru socialne odgovornosti podjetij za razvoj novih tehnologij na področju energije;

37. zahteva, da se v okviru sedmega okvirnega programa vodijo raziskave o biomasi, o vseh obnovljivih virih energije, tudi o shranjevanju moči in energije valov in plimovanja, ter o tehnologiji plinifikacije premoga, da se zmanjšajo emisije onesnaževal in vzpostavi svetovni trg;

*

* *

38. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic.

[1] UL L 283, 27.10.2001, str. 33.

--------------------------------------------------