SL    SL  
 EVROPSKA  
KOMISIJA 
Bruselj, 29.5.2013  
COM(2013) 350 final 
  
SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBO RU IN ODBORU REGIJ  
EVROPSKI SEMESTER 2013: PRIPORO ČILA ZA POSAMEZNE DRŽAVE 
 
IZHOD EVROPE IZ KRIZE IN NJENO OKREVANJE 
 
 
3 
 SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARL AMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ  
EVROPSKI SEMESTER 2013: PRIPORO ČILA ZA POSAMEZNE DRŽAVE 
 
IZHOD EVROPE IZ KRIZ E IN NJENO OKREVANJE 
1. UVOD 
Komisija enkrat na leto opravi pregled e konomske in socialne us pešnosti vseh držav članic 
Evropske unije in pripravi priporo čila za posamezne države, v katerih predlaga usmeritve 
njihovih nacionalnih politik v prihodnjem letu. Ker se mnoge države članice zaradi globoke 
gospodarske in finan čne krize še vedno spopadajo s hudimi  socialnimi problemi in ker zadnje 
napovedi kažejo, da EU po časi okreva po dolgotrajn i recesiji, bodo države članice letošnja 
priporočila nedvomno podrobno preu čile.  
Komisija opravlja re dni nadzor, da bi: 
• opredelila najpomembnejše ekonomske in so cialne izzive za EU in evrsko obmo čje, ki 
odražajo vse ve čjo soodvisnost naših gospodarstev, in 
• ocenila doseženi napredek, prej kot v preteklosti prepoznala prve znake težav in s 
priporočili usmerjala države članice pri izvajanju takšnih politik, ki bodo EU podpirale 
pri vzdržnem prilagajanju in rasti ter hkrati zagotavljal e delovna mesta in dostojne 
življenjske razmere za vse državljane. 
Analiza, s katero je Komisija pospremila priporo čila za leto 2013, kaže, da EU uvaja trajne 
spremembe in odpravlja hude strukt urne probleme, ki so se nakopi čili v preteklem desetletju. 
Te spremembe prihajajo v času globalnih potreb po reformah v najnaprednejših gospodarstvih 
in v času močnega gospodarskega razvoj a gospodarstev v vzponu. Države članice izvajajo 
potrebne reforme in si mo čno prizadevajo, da bi znova prev zele nadzor nad svojimi javnimi 
financami. Te reforme se v posameznih državah izvajajo razli čno hitro z razli čnimi učinki, 
prilagajanje je zlasti o čitno v državah z dogovorjenim programom in v bolj ob čutljivih 
državah članicah. Najve čji izziv je izve dba dogovorjenih reform, ki so v časih nujnejše in 
obsežnejše od pri čakovanih. Če Komisija meni, da so za ureditev razmer potrebni mo čnejši 
ukrepi, jih opredeli v priporo čilih. 
V zadnjih petih letih so bili vsi napori usmerjeni predvsem v obvladovanje krize, ponovno 
vzpostavitev finan čne stabilnosti in zavarovanje evra  kot prve pogoje za prihodnjo rast. 
Kratkoročno okrevanje gospodarstva ovi rajo visoke stopnje tako ja vnega kot zasebnega dolga, 
ki se je nakopi čil v mnogih državah članicah, pa tudi dejst vo, da je treba dolgo čakati na 
učinke obnove ban čnega sektorja. Poleg tega sta obseg in resnost neravnotežij, ki so se 
kopičila več let, zahtevala precejšnje prilagoditve, ki  jih je zdaj treba hkrati uvesti po vsej 
Evropi in pri tem upoštevati mo čno soodvisnost gospodarstev v EU.  
Toda iskanje bolj vzdržnega poteka rasti je dolgotrajnejše, kot bi si želeli. U činki večletnega 
obdobja z nizko rastjo ali celo br ez nje na družbo so daljnosežn i z zelo visokimi stopnjami 
 
4 
 brezposelnosti in naraš čajočo revščino v več delih Evrope. Velika neenakost in vprašanja 
pravičnosti so danes v središ ču javne razprave, kar kaže, da politike za uspešnost ne 
potrebujejo le dobre zasnove, ampak morajo imeti tudi politi čno in družbeno podporo. Slabi 
kratkoročni obeti za izboljšanje trga  dela bodo dodaten preizkus za  sisteme socialne varnosti 
držav članic. Še nekaj časa bo trajalo, preden se bodo pozitivni u činki današnjih odlo čitev 
pokazali v bolj dinami čnem gospodarstvu z rastjo, ki sp odbuja ustvarjanj e novih delovnih 
mest. 
Evropa potrebuje fiskalno konsolidac ijo, saj trajnostne rasti ni mogo če graditi na nevzdržnem 
dolgu, in realno rast, da si  bodo lahko njeni prebivalci  vedno poiskali zaposlitev. 
Brezposelnost mladih zahteva specifi čno in takojšnje ukrepanje. Ker je sedanja kriza tako 
strukturna kot cikli čna, je treba pospešiti izvajanje reform  po vsej EU, da se zagotovita uspeh 
okrevanja in ponovno uravnoteženje gospodarst va. To pomeni, da morajo države s 
primanjkljajem spodbuditi svojo konkuren čnost, države s presežkom pa odpraviti strukturne 
ovire za rast svojega doma čega povpraševanja.  
Strukturne reforme so lahko naporne, vendar pomagajo enakomerneje razporediti breme 
prilagajanja in koristi po celot ni družbi. Zmanjšanje birokrat skih ovir za poslovanje pomaga 
ustvarjati podjetjem prijazno okolje, zmanjšev anje stroškov storitev  koristi skupinam z 
nizkimi prihodki, u činkovitejša javna uprava pa za gotavlja kakovostnejše in cenovno 
dostopnejše socialne storitev. Brezposelnim, zlasti dolgotra jno brezposelnim, je treba 
zagotoviti veliko mo čnejšo podporo, da bodo lahko pridobili kva lifikacije, ali nasvete, ki jih 
potrebujejo pri iskanju nove zaposlitve, mlad im pa je treba tudi pomagati, da bodo po 
zaključenem izobraževanju uspešno za čeli z delom. Poiskati je treba rešitve za podjetja z 
dobrimi poslovnimi na črti, ki ne uspejo pridobiti financiranja. V vseh državah članicah je 
treba več vložiti v uspešnost izobraževalnih sistem ov, ljudi je treba opremiti s kvalifikacijami, 
ki so potrebne v gospodarstvu enaindvajseteg a stoletja, ter spodbuditi inovacije in 
konkuren čnost.  
Ukrepi, ki jih je izvedla Evrops ka centralna banka (ECB), so odlo čilno prispevali k 
odpravljanju zaznanih tveganj za stabilnost evrskega obmo čja. Vendar sta prenos nižjih 
obrestnih mer in ponovna vzpostavitev dodeljevan ja posojil gospodarstvu, zlasti na obrobju 
EU, še vedno šibka. Dokon čanje strukture ekonomske in monetarne unije, zlasti ban čne unije, 
bo ključnega pomena za podporo prihodnji trajnostni rasti in za prepre čevanje ponovnega 
pojava neravnotežij. 
Analiza nacionalnih reformnih programov držav članic, ki jo je izvedla Komisija, jasno kaže, 
da bi lahko države članice storile ve č za ponovno doseganje rasti ter za izhod Evrope iz krize 
in njeno okrevanje po njej. Neuspešno odpravljanje ovir, nezadostno izkoriš čanje danih 
priložnosti, upiranje spremembam in premajhn o zavedanje o nujnosti ukrepanja v nekaterih 
državah – vse to skupaj do neke mere prispeva  k okolju, ki ne spodbuja razcveta gospodarstva 
in ustvarjanja delovnih mest. Zamude pri iz vajanju potrebnih reform bodo nazadnje le še 
zvišale njihove finan čne, gospodarske in socialne stroške.  Zaradi obsežnosti teh izzivov 
morajo vse udeležene strani, vklju čno s socialnimi partnerji in  civilno družbo, združiti napore 
pri iskanju in izvajanju pravih  rešitev. Ohranitev in poglobite v evropskega enotnega trga bo 
bistvenega pomena pri uresni čevanju teh skupnih ciljev. 
 
5 
 2. SPLOŠNA OCENA  
Unija se soo ča z zelo zapletenimi izzivi, ki se jih la hko uspešno loti le s celovitim odzivom, ki 
bo združeval tako evropsko kot nacionalne ravni oblikovanja politik in njihovega izvajanja. 
To je eden glavnih ciljev procesa evropskega semestra. 
Podrobna analiza, ki spremlja ta sveženj, kaže naslednje: 
• V gospodarstvu EU se ponovno vzpostavlja ravnotežje . V zadnjih letih so se 
izvajale ali za čele obsežne reforme, namenjene odpravi preteklih neravnotežij in 
preusmeritvi gospodarstva k ve čji vzdržnosti. Ve č državam članicam je uspelo 
precej zmanjšati velike in trdovratne primanjkljaje teko čega računa in s tem tudi 
tveganje nenadnih prekinitev zunanj ega financiranja teh gospodarstev. Čeprav bo 
trajalo še nekaj časa, da se bodo pokazali vsi u činki teh reform, je po vsej Evropi 
že mogoče zaznati izboljšanje, na primer pri uspešnosti izvoza ali obrestne mere na 
državni dolg.  
• Brezposelnost, vklju čno z brezposelnostjo ml adih in dolgotrajno 
brezposelnostjo, je dosegla nesprejemljivo visoko raven  in bo verjetno ostala 
visoka tudi v bližnji pr ihodnosti, zato je treba čim prej odlo čno ukrepati. V ve č 
delih Evrope so bile  uvedene reforme za pove čanje odpornosti in prožnosti trga 
dela, vendar bo še trajalo, preden bodo zarad i njih ustvarjena nova delovna mesta v 
gospodarstvu. 
• Države članice izvajajo fiskalno konsolidacijo , s čimer so spet pridobile ve č 
nadzora nad svojimi javnimi financami. Ne glede na to pa staranje prebivalstva v 
številnih državah članicah predstavlja izziv za njihovo prihodnjo finan čno 
vzdržnost, zlasti z vidika pokojnin in zdra vstvenega varstva, zato je treba ukrepati 
takoj, da bodo lahko Evropejci še naprej uživali koristi vis okega življenjskega 
standarda.  
• Strukturne reforme so bistvenega pomena  za zagon rasti in prispevajo k 
dvojnemu cilju zmanjšanja brezposelnosti in obnovitve vzdržnosti javnih financ. 
Obnova naše konkuren čnosti je klju čna tudi za izkoriš čanje priložnosti za rast, ki 
se ponujajo po vsem svetu. 
Iz analize izhaja ve č možnih lekcij glede politik: 
• Za odpravo visoke ravni javnega in  zasebnega dolga v mnogih državah članicah so 
potrebni nadaljnji ukrepi ter nadaljevan je in skrbno upravljanje procesa 
razdolževanja prezadolženih gospodarstev. Ko t kažejo študije ECB o posojilih, je 
dodatno izboljšanje stabilnosti ban čnega sektorja, da bo  sposoben usmerjati 
financiranje v produktivne gospodarske sekt orje, zlasti v mala in srednja podjetja, 
prva prioriteta. Pri tem bi la hko imele pomembno vlogo nove sheme za 
zagotavljanje financiranja realnemu gospodars tvu, ki sta jih pripra vili Komisija in 
Evropska investicijska banka (EIB) v sode lovanju z ECB. Financiranje naložb iz 
evropskih strukturnih skladov bo imelo v prihodnjih letih klju čno vlogo v 
nekaterih delih EU. Za ponovno vzpostavite v dodeljevanja posojil gospodarstvu 
sta bistvenega pomena tudi spodbujanje alternativnih virov financiranja in 
zmanjšanje tradicionalne odvisnosti  podjetij od financiranja bank.  
 
6 
 • Države članice z visoko stopnjo brezposelnosti  morajo okrepiti ukrepe aktivne 
politike zaposlovanja, kot so usposabljanj e in storitve zavodov za zaposlovanje. 
Priporočljive so nadaljnje reforme za ol ajšanje dostopa do zaposlitve, 
preprečevanje prezgodnjega odhajanja s trga de la, zmanjšanje stroškov dela in 
spopadanje z razdrobljenostjo trga  dela. Pri oblikovanju in uresni čevanju teh 
politik imajo pomembno vlogo socialni partnerji. Še posebej zaskrbljujo č je 
položaj mladih brezposelnih, zato se priporo ča ukrepanje v smeri zaposlitvenega 
jamstva EU za mlade, ki ga je predlagala Komisija in so ga države članice potrdile. 
• Države članice si morajo mo čneje prizadevati za spodbuditev konkuren čnosti 
svojih gospodarstev. Pri tem so pomemben  dejavnik stroški dela, ki morajo biti 
usklajeni z rastjo produktivnosti in jih bo treba še naprej natan čno spremljati. 
Večja konkurenca na proizvodnih in st oritvenih trgih je prav tako klju čna za 
okrepitev produktivnosti gospodarstva in zni žanje cen. Hkrati Evr opa ne more in 
tudi ne želi biti konkuren čna v svetovnem gospodarstvom samo na podlagi 
stroškov. Vse države članice pred in med krizo niso  dovolj vlagale v izobraževanje 
in pridobivanje kvalifikacij, raziskave in inovacije ter u činkovitost rabe virov. 
Zaradi pomanjkanja ustreznih kvalifikacij, proizvodov in storitev so možnosti za prihodnjo rast Evrope precej ogrože ne, zato je treba na teh podro čjih hitro sprejeti 
korektivne ukrepe skladno s ci lji strategije Evropa 2020.  
• Nujno je treba pove čati prizadevanja za ustvarjanje pogojev, ki  spodbujajo razvoj 
podjetij, potrošniško okolje in ustvarjanj e novih delovnih mest. Še vedno je treba 
na primer precej izboljšati del ovanje mrežnih gospodarskih panog in 
konkuren čnost v klju čnih storitvenih sektorjih, kot je maloprodaja, olajšati dostop 
do nekaterih poklicev in dejavnosti ter izboljšati u činkovitost javne uprave. 
• Države članice s presežki teko čega računa in zadostnim fiskalnim manevrskim 
prostorom bi lahko storile ve
č za zmanjšanje visokih davkov in prispevkov za 
socialno varnost, s katerimi obdav čujejo nizke pla če. Nedavna gibanja pla č v 
državah s presežkom prispevajo k vz drževanju povpraševanja in posredno 
pozitivno u činkujejo tudi na druge države v EU. Te države članice bi lahko 
spodbudile tudi doma če povpraševanje, če bi z odstranitvijo neutemeljenih 
omejitev in ovir za vstop odprle svoje storitvene sektorje, s čimer bi postale 
storitve dostopnejše skupinam z nižj imi dohodki in bi se  spodbudile nove 
naložbene priložnosti. 
• Glede na dejanski napredek, dosežen pri zmanjšanju prora čunskih primanjkljajev, 
stopnji že izvršene konsolid acije in slabši gospod arski dejavnosti od pri čakovane 
Pakt za stabilnost in rast v nekaterih primerih državam članicam omogo ča več 
časa, da znižajo raven primanjkljaja pod 3 % BDP. Ni pa sprejemljivo prekiniti 
potrebne konsolidacije in nekatere države članice še čakajo precejšnje strukturne 
prilagoditve. Komisija za ve č teh držav predlaga dodaten čas za zmanjšanje 
presežnega primanjkljaja. Dodatni čas ni namenjen zmanjšanju prizadevanj – 
nasprotno, uporabiti ga je treba za znižanje strukturnega prora čunskega 
primanjkljaja, za stopnjevanje reform in  utrditev poti za trajnostno okrevanje 
gospodarstva.  
• Lahko storimo in moramo storiti še ve č, da bi v okviru srednjero čnih fiskalnih 
strategij izboljšali u činkovitost javnofinan čnih izdatkov ter pravi čnost in 
 
7 
 učinkovitost dav čnega sistema. Odpraviti je treba neu činkovitosti, ki so del 
zasnove nekaterih nacionalnih dav čnih sistemov (npr. nekatere znižane dav čne 
stopnje in druge dav čne oprostitve). Treba je t udi pospešiti boj proti dav čnim 
goljufijam in izogibanju pla čevanju davkov. Čeprav so prioritete razli čne, pa je 
temu namenjenih ve č priporočenih ukrepov. 
• Vzdržnost in u činkovitost reform nista mogo či brez pravi čnosti. Kriza je že trajno 
zaznamovala najbolj prikrajšane člane naših družb, v mnogih državah pa se je 
povečal delež prebivalstva, ki ga ogroža revš čina. Države članice morajo vlagati v 
svoje človeške vire in državljanom zagotoviti ustrezne storitve. Ve č pozornosti je 
treba nameniti distribucijskim u činkom reform, da bi prinesle  trajne rezultate, ki bi 
koristili vsem. Ve č držav članic se mora bolj posvetiti boju proti razli čnim oblikam 
revščine, kot so revš čina med otroki, brezdomstvo, revš čina med zaposlenimi in 
prezadolženost gospodinjstev, ter zagotoviti u činkovitost sistemov socialne 
varnosti, ki obravnavajo  prizadeto prebivalstvo. 
Že sprejete odlo čitve na evropski ravni so pris pevale k reformnim naporom držav članic, 
vendar so nujni še dodatni ukrepi: 
• Države članice, ki so jih prizadele ve čje finančne težave, bi lahko uporabile nova 
finančna varovala, ki so bila  oblikovana na ravni EU1. Če je bila finan čna pomoč 
EU/MDS odobrena, je bila mo čno pogojena. Izvajanje teh programov pomo či 
poteka po na črtih in se skrbno spremlja. 
• Pripravljenih je ve č evropskih zakonodajnih predl ogov, ki bi lahko sprožili 
priložnosti za rast in nova del ovna mesta, na primer na podro čju storitev in z 
izkoriščanjem digitalnega gospodarstva. Komis ija bo o napredku v okviru Pakta za 
rast in delovna mesta poro čala na zasedanju Evropske ga sveta junija 2013.  
• Komisija je decembra 2012 predlagala sveženj o zaposlovanju mladih, ki vklju čuje 
ustanovitev evropske koalicije za vajeništ va.  Predlagana je bila tudi uvedba 
zaposlitvenega jamstva za mlade, ki bi zagotovilo, da dobijo vsi mladi Evropejci 
kakovostno zaposlitveno ponudbo, dodatno izobraževanje ali usposabljanje, vajeništvo ali prakso v štirih  mesecih po koncu šolanja ali za četku brezposelnosti. 
Svet je to zaposlitveno jamstvo za mlade sprejel aprila 2013. V naslednjem 
večletnem finan čnem okviru je dolo čenih 6 milijard EUR za podporo 
zaposlitvenemu jamstvu za mlade prek pobude za zaposlovanje mladih v okviru 
Evropskega socialnega sklada. Komisija od leta 2012 državam članicam z 
najvišjimi stopnjami brezposelnosti mladih prek akcijskih skupin za zmanjšanje 
brezposelnosti med mladimi pomaga reprogr amirati financiranje iz strukturnih 
skladov EU, tako da bo usmerjeno na mlade. Poleg tega vodi partnerstvo ve č 
zainteresiranih strani za iz boljšanje kvalifikacij na podro čju informacijskih in 
komunikacijskih tehnologij v EU ter za zapolnitev ve č sto predvidenih prostih 
delovnih mest na tem podro čju. 
• Ekonomsko upravljanje EU je bilo nedavno okrepljeno s sprejetjem novih 
zakonodajnih aktov. Njihovo izvajanje bo pove čalo verodostojnost teko čega 
                                                
 
1  Najprej Evropski mehanizem za finan čno stabilizacijo (EFSF) in nato evropski mehanizem za stabilnost 
(ESM). 
 
8 
 reformnega procesa. Za čela je veljati Pogodba o stab ilnosti, usklajevanju in 
upravljanju v ekonomski in m onetarni uniji. Pakt  za stabilnost in rast je bil 
okrepljen, uveljavljen pa je tudi n ovi postopek v zvezi z makroekonomskimi 
neravnotežji (tako imenovani „šester ček“). Nova zakonodaja, ki bo okrepila 
usklajevanje politik v evrskem obmo čju (tako imenovani „dvoj ček“), bo za čela 
veljati 30. maja 2013. 
• Nadaljevanje poglabljanja ekonomske in moneta rne unije bo zlasti z vzpostavitvijo 
bančne unije in dokon čanjem sistema finan čnih varoval, ki jih omogo ča evropski 
mehanizem za stabilnost, še okrepilo okvir EU . Potekajo tudi razprave o tem, kako 
utrditi socialno razsežnost ekonomske in monetarne unije. 
• Takoj ko bo dosežen dogovor o naslednjem ve čletnem finan čnem okviru, bo 
mogoče začeti izvajati finan čne instrumente EU nove generacije, kot sta Obzorje 
2020 za raziskave in instrument za povezova nje Evrope za infrastrukturo, ki bodo 
podprli strategijo Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vklju čujočo rast. Z 
boljšim usmerjanjem pomo či iz evropskih strukturnih skladov v rast, 
konkuren čnost in zaposlovanje je mogo če močno spodbuditi gospodarsko rast v 
več državah članicah, v katerih se velik del javn ih naložb sofinancira iz prora čuna 
EU. Letošnja priporo čila za posamezne države so še posebej pomembna, ker 
države članice in regije zdaj opr edeljujejo svoje priori tete v okviru kohezijske 
politike za obdobje 2014–2020. 
3. GLAVNI SKLOPI UKREPOV  
Evropski semester se za čne, ko Komisija objavi letni pregled rasti. Za leto 2013 je Komisija 
ohranila istih pet prioritet kot za leto 2012: 
• izvajanje diferencirane in rasti prijazne fiskalne konsolidacije, 
• ponovna vzpostavitev normalnih posojilnih pogojev za gospodarstvo, 
• spodbujanje rasti in konkuren čnosti za sedanjost in prihodnost, 
• spopadanje z brezposelnostjo in socialnimi posledicami krize, 
• modernizacijo javne uprave. 
Evropski svet je te prior itete potrdil ma rca 2013 in dolo čil okvir za uk repanje držav članic na 
teh podro čjih. V prilogi 1 je pregled priporo čil po posameznih državah članicah, ki so 
vključena v ta sveženj. V prilogi 2 je povzet napredek pri uresni čevanju ciljev strategije 
Evropa 2020. Ozadje je opisano v delovnih doku mentih služb Komisije in primerjalnih 
tematskih zbirkah, objavljenih na sple tnih straneh strate gije Evropa 2020.  
Komisija je pripravila tudi priporo čila za evrsko obmo čje. Evroskupina bi morala aktivno 
prispevati k mo čnejšemu nadzoru nad gospodarstvi evrskega obmo čja, in sicer s pripravo 
skladne skupne naravnanosti politike in izvajanjem reform , potrebnih za stabilnost in 
gospodarsko rast evrskega obmo čja. Evroskupina bo imela posebno vlogo tudi v bodo če pri 
 
9 
 predhodnih razpravah o reformah politik in n jihovem usklajevanju, pa tudi pri hitrem 
sklepanju bistvenih strateških odlo čitev, kot so odlo čitve v zvezi s prehodom na ban čno unijo. 
Ta sveženj priporo čil nadgrajuje tudi poglobljene pregle de, ki jih je Komisija objavila 
10. aprila 2013 v okviru postopka v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji. V priporo čilih 
za posamezne države, ki zadevajo 13 držav članic v tem postopku, so bila ta neravnotežja 
upoštevana. 
Izvajanje diferencirane in ras ti prijazne fiskalne konsolidacije 
Fiskalna konsolidacija ni sama sebi namen, temve č je način, na katerega lahko javni organi 
obnovijo svojo fiskalno suverenost, da bi lahko vlagali v trajnostno rast. Komisija je zaradi 
sedanjih visokih javnofinan čnih primanjkljajev in vse ve čjega zadolževanja vseskozi 
zagovarjala potrebo po fiskalni konsolid aciji, ki bi jo  bilo treba izvajati na diferenciran in rasti 
prijazen na čin, prilagojen vsaki državi posebej.  
Fiskalna disciplina in gos podarska se medsebojno podpirata, če so le sprejeti pravi ukrepi. Za 
zgled tega so nedavno poskrbele baltske države. Litva, Latvija in Estonija so bile prej v 
globoki recesiji, zdaj pa vse tri beležijo najhitrejšo gospodarsko rast v EU s 3,6-odstotno, 5,6-odstotno oziroma 3,2-odstotno stopnjo rasti v letu 2012. Te tri države so se že v za četku lotile 
fiskalne konsolidacije in svoja gospodarstva uravnotežile v zelo ne gotovem okolju. Konkretno 
izboljšanje njihovega konkuren čnega položaja zdaj prinaša rezultate, ki jim pomagajo pri 
konsolidaciji javnih financ in nadaljnjem zmanjševanju brezposelnosti, čeprav visoka stopnja 
tveganja revš čine in socialne izklju čenosti ostaja zaskrbljujo ča. 
Izvajanje fiskalne konsolidacije napreduje po  vsej Evropi. Primanjkljaj v EU se je z 
največjega, ki je leta 2009 zn ašal –6,9 %, zmanjšal na  –4 % v letu 2012, po pri čakovanjih pa 
naj bi se v letu 2013 še zmanjš al na –3,4 %. Poleg tega vedno ve č držav članic uspešno 
zmanjšuje svoj presežni pr imanjkljaj. Potek konsolidacije , ki vodi k ciljem glede 
javnofinan čnega primanjkljaja in dolga in ki bi lahko države članice povedel iz postopka v 
zvezi s čezmernim primanjkljajem, temelji na primanjkljaju, izmerjenem v strukturnem 
smislu. V primeru, da bi ob čutno poslabšanje gospodarskih obetov pomenilo, da nominalni 
cilj ne bo izpolnjen kljub iz vajanju zahtevanega strukturne ga prilagajanja, bo zato mogo
če rok 
za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja odložiti. V skladu z dogovorjenim okvirom EU je 
bila hitrost izvajanja fiskalne konsolid acije že v preteklos ti prilagojena za Gr čijo, Španijo in 
Portugalsko, s čimer so pridobile ve č časa za zmanjšanje svojega čezmernega 
javnofinan čnega primanjkljaja. Komisija trenutno posodablja svoja priporo čila glede na 
najnovejše informacije in glede na oceno u činkovitosti ukrepov, sprejetih v državah članicah 
(glej okvir 1).  
Okvir 1. Položaj držav članic glede na Pakt za stabiln ost in rast, skladno s priporo čilom Komisije z 
dne 29. maja 2013  
Država ni v postopku v zvezi s čezmernim javnofinan čnim primanjkljajem BG, DE, EE, FI, LU, SE  
Ukinitev postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem  HU, IT, LT, LV, RO 
Postopek v zvezi s čezmernim javnofinan čnim primanjkljajem še poteka z 
roki za ukrepanje v letu 2013 AT, DK, CZ, SK 
Postopek v zvezi s čezmernim javnofinan čnim primanjkljajem še poteka z 
drugačnimi roki za ukrepanje – v letih 2015 ali 2016 EL, IE, CY, UK 
 
10 
 Predlagano podaljšanje rokov za izpolnitev zastavljenih fiskalnih ciljev – 
novi roki v letih 2014, 2015 ali 2016 ES, FR, NL, PL, SI, PT 
Priprave na za četek postopka v zvezi s čezmernim javnofinan čnim 
primanjkljajem MT 
Nezadostni ukrepi za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2012 – 
poostritev postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem BE 
Po zaslugi ukrepov, sprejetih na  ravni EU, in prizadevanj ve č držav članic so se obrestne mere 
na državni dolg znižale, ve č držav članic, ki so jim v preteklosti grozili nevzdržno visoki 
stroški refinanciranja dolga, pa lahko zdaj svoj dolg financira po precej nižjih obrestnih merah kot pred enim letom. Toda zaradi že visoke stopnje zadolževanja in stroškov, povezanih s 
staranjem prebivalstva, fiskalni in finan čni položaj teh držav  ostaja krhek.  
Ob upoštevanju teh razmer bo nekaterim državam članicam odobreno ve č časa za izpolnitev 
dogovorjenih ciljev, da bi zmogle inte nzivirati prizadevanja za uredit ev svojih javnih financ in 
izvedbo reform, ki bi morale biti že kon čane. Prizadevanja za reforme je treba pove čati, da bo 
v novih rokih mogo če z verjetnostjo dose či zahtevane rezultate, čezmerni primanjkljaj pa je 
treba zmanjšati. Komisija bo pozorno spremlja la situacijo in v dr žavah evrskega obmo čja 
uporabila ureditev za okrepljeno fiskalno upravljanje . Fiskalne institucije je treba okrepiti na 
državni in na poddržavni ravni, in sice r z uveljavitvijo verodostojnih in u činkovitih 
srednjeročnih proračunskih okvirov. 
Pomembna pa je tudi narava fiskalne kons olidacije. V veliko primerih so bili namesto 
zmanjšanja odhodkov povišani davki. To na sp lošno bolj škoduje gospodarski rasti kot 
obratno, še posebej v državah, ki  imajo že visoke stopnje obdav čitve. Komisija priporo ča, 
kako je mogo če napraviti fiskalne prilagoditve bolj ras ti prijazne, in sicer s prilagajanjem 
prihodkovne in odhodkovne strani nacionalnih prora čunov.  
Na strani prihodkov je pomembna struktura dav čnih sistemov; še zlasti je pri sedanjih 
reformah pomemben prenos dav čne osnove z obdav čitve dela na druge vire. Prioriteta mnogih 
držav članic je omejiti obdav čitev dela, da bi se pove čale spodbude za delo in zmanjšali 
sorazmerno visoki stroški dela, zlasti za nizko kv alificirane delavce (gle j okvir 2). Seveda pa 
je treba finan čno nadomestilo za te nujno potrebne reforme pridobiti iz drugih virov 
prihodkov. Pove čanje periodi čne obdav č
itve nepremi čnin je naletelo na politi čno 
nasprotovanje v ve č državah članicah, toda mogo če jo je zasnovati tako, da bo postala 
učinkovit in pravi čen vir javnofinan čnih prihodkov. Drug vidik spremembe obdav čitev je 
premik k okoljskim davkom, na primer k obdav čitvi virov onesnaževanja in emisij 
toplogrednih plinov. To lahko spodb udi razvoj novih tehnologij, ve čanje učinkovitosti rabe 
virov in ustvarjanje „zel enih“ delovnih mest, pri čemer pa je še vedno treba natan čno 
spremljati u činek visokih cen energije na  gospodinjstva in na konkuren čnost – tudi u činek na 
energijsko intenzivne panoge–, da bo mogo če prihodnje strateške odlo čitve sprejeti na trdni 
podlagi.  
Večjo učinkovitost in pravi čnost davčnih sistemov je mogo če doseči z razširitvijo obstoje čih 
davčnih osnov. Ve čina davčnih sistemov vklju čuje oprostitve, olajšave, znižane dav čne 
stopnje in druge posebne dav čne ureditve – z drugim imenom dav čne izdatke. Ti niso vedno 
upravičeni in se lahko izkažejo za neu činkovite pri doseganju svojeg a socialnega, okoljskega 
ali ekonomskega namena. Dav čni sistemi lahko uvajajo tudi diferencirano dav čno obravnavo 
različnih davkopla čevalcev, ki ni vedno upravi čena in ki lahko zmanjšuje pravi čnost sistema. 
 
11 
 Prav tako lahko ustvarjajo pr iložnosti za manipulacijo, povzro čajo večjo kompleksnost 
davčnih sistemov ter višajo stroške izpolnjevanja dav čnih obveznosti in upravne stroške. Ve č 
držav članic je povišalo davke, toda Ko misija meni, da bi bilo mogo če storiti ve č za 
zmanjšanje dav čnih izdatkov in oprostitev, med dr ugim tudi okolju ali gospodarstvu 
škodljivih subvencij.  
Dejansko pobrani prihodki iz DDV na primer pr edstavljajo zgolj polovico zneska, ki bi ga 
ustvarila polna uporaba standardne stopnje DDV (glej graf 1). Razlika odraža obseg dav čnih 
olajšav, dav čnih vrzeli, pomanjkanj a izpolnjevanja dav čnih obveznosti in v nekaterih primerih 
slabih dav čnih uprav, kar vse zmanjšuje u činkovitost sistema DDV. 
Graf 1. Dejanski prihodki iz DDV v letu 2011 (% teoreti čnih prihodkov po standardnih stopnjah)  
 
Vir : Evropska komisija. Delež prihodkov iz DDV pomeni dejansko pobrane prihodke iz DDV, deljene  s produktom sta ndardne stopnje  DDV 
in neto kon čne domače porabe. Visoko vrednost za Luksemburg je mogo če razložiti z obsegom pobranega DDV od prodaje nerezidentom.  
Ukrepi za izboljšanje izpolnjevanja dav čnih obveznosti in boj proti dav čnim goljufijam so 
nujni, da se pove čata učinkovitost in pravi čnost davčnih sistemov2. Vzajemno u činkovanje 
nacionalnih, evropskih in gl obalnih ukrepov lahko okrepi dav čne sisteme. Komisija je 
odločena, da bo uporabila vse instrumente, s kate rimi razpolaga, da bi poostrila boj proti 
goljufijam in utajam, zato poziva države članice, naj sprejmejo ukrep e na nacionalni ravni ter 
se skupaj z ostalimi državami članicami uskladijo tudi za spre jetje ukrepov na ravni EU.   
Okvir 2. Primeri nedavnih ukrepov, namenjenih dav čni razbremenitvi dav čnih osnov, ki 
izkrivljajo rast  
Belgija je sprejela nekatere ukrepe, da bi zn ižala prispevke za socialno varnost, ki jih pla čujejo mala in 
srednja podjetja ter nekatere kate gorije zaposlenih. Uveden je bil „dodatek za delo“ za delavce z nizko 
plačo, spremljalo pa ga je tudi znižanje pris pevkov zaposlenih za social no varnost v kombinaciji z 
odbitkom dohodnine. Danska pos topno zmanjšuje obdav čitev dela, da bi spodbud ila zaposlovanje in 
rast. Madžarska je znižala prispevke za socialno varnost za izbrane ciljne skupine. Na Finskem so 
povečali osnovne neobdav čene dohodke, da bi olajšali obdav čitev za delavce z nizkimi prihodki. Na 
Češkem in v Estoniji na črtujejo splošna znižanja obdav čitve dela.  
Na strani odhodkov pa Komisija meni, da bi bilo treba prednost dati javnim naložbam v 
raziskave, inovacije in človeške vire, vklju čno z pove čanjem stroškovne u činkovitosti porabe. 
V nekaterih državah članicah je situacija zaskrbljujo ča, saj imajo zgolj ni zke ravni naložb v 
                                                 
2  Decembra 2012 je Komisija predstavila  celosten sklop ukrepov za boj proti dav čnim goljufijam in 
utajam na evropski in svetovni ravni. 
http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/tax_fraud_evasion/index_en.htm .  
 
12 
 izobraževanje ali pa se te ravni zn ižujejo (na primer v Bolgariji, Gr čiji, Italiji, na Slovaškem 
in v Romuniji). Prav tako bi bilo mogo če ohraniti ali izboljšati obseg in u činkovitost zavodov 
za zaposlovanje in aktivnih poli tik trga dela, kot so usposab ljanje za brezposelne ter sheme 
jamstev za mlade, ter izboljšati sm otrnost javne porabe na mnogih podro čjih, vklju čno z 
zdravstvom in dolgotrajno oskrbo. 
Staranje prebivalstva je veliko breme za vzdr žnost javnih financ, saj je s tem povezana 
potencialna podražitev zdravstva in državnih pokojnin. Da bi pomagala rešiti te težave s 
takojšnjim ukrepanjem, je Komisija pr edlagala povišanje minimalne zakonsko dolo čene 
upokojitvene starosti v skladu s podaljšanjem pri čakovane življenjske do be, pa tudi postopno 
ukinitev shem za pred časno upokojitev. Hkrati priporo ča sprejetje ukrepov za ohranitev 
prizadevanj za vseživljenjsko u čenje in stopnje zaposlenos ti starejših delavcev. V 
razpredelnici 1 so povzete nedavne in napovedane spremembe upokojitvene starosti po 
državah članicah.  
 
13 
 Razpredelnica 1. Upokojitvena starost* po EU 
Upokojitvena 
starost v letu 
2009 Upokojitvena 
starost v letu 
2020   Upokojitvena 
starost v letu 
2009 Upokojitvena 
starost v letu 
2020  
Ž = ženske 
(če je razlika)  Ž = ženske 
(če je razlika)  Nadaljnja 
povišanja 
po letu 
2020 
 Ž = ženske 
(če je razlika)   Ž = ženske 
(če je razlika)  Nadaljnja 
povišanja 
po letu 
2020 
BE 65  65   CY 65  65+ (3)   
BG 63 Ž: 60 65 Ž: 63  LV 62  63y9m  65 v letu 
2025
CZ   62         Ž: 56l8m (1) 63.8      Ž: 60l6m (1) 67+ (2) v letu 2044 LT 62l6m Ž: 60 64 Ž: 63 65 v letu 
2026
DK 65  66  67+ (3) LU 65  65   
DE 65  65.7  67 v letu 2029 HU 62  64  65 v letu 
2022
EE 63 Ž: 61 64  65 v letu 2026 MT 61 Ž: 60 63  65 v letu 
2026
IE 66  66  68 v letu 2028 NL 65  66l8m  67+ (3) 
EL 65 Ž: 60 67  67+ (3) AT 65 Ž: 60 65 Ž: 60 65 v letu 
2033
ES 65  66l4m  67+ (3) PL 65 Ž: 60 67 Ž: 62 67 v letu 
2040
FR 60(1)  62 (1)   PT 65  65   
IT 65l4m   Ž: 60l4m 66l11m 67+ (3) RO 63l4m Ž: 58l4m 65 Ž: 61 65/63 (Ž) v 
letu2030
SI 63 Ž: 61 65   
SK 62       Ž: 57l6m (1) 62+ (3)  62+ (3) 
FI 63–68 (4) 63–68 (4)  
SE 61–67 (4) 61–67 (4)  Vir : Evropska komisija 
* Starost, pri kateri lahko posamezniki najprej prejemajo polno 
pokojnino brez aktuarskega znižanja pokojnine zaradi pred časne 
upokojitve. Podatki na podlagi zakonoda je, sprejete do 30. aprila  2013.
(1) Minimalna starost; spreminja se glede na pogoje, kot so število 
vzgajanih otrok ali kon čana minimalna zavarovalna doba 
(2) Načrtovano povišanje po 2 meseca na leto do sprejetja nadaljnjih 
sprememb 
(3) Nadaljnje prilagoditve podaljšanja pri čakovane življenjske dobe 
(4) Spremenljiva upokojitvena starost, povezana z višino pokojnine   
UK 65 Ž: 60 66  67 v letu 
2028 
Na podro čju zdravstva in dolgotrajne oskrbe je  glavni izziv uravnotežiti potrebo po 
univerzalni oskrbi z naraš čajočimi potrebami, povezanimi s staranjem prebivalstva, 
tehnoloških razvojem in vse ve čjimi pričakovanji bolnikov v vseh starostnih kategorijah. Ve č 
kot 70 % na črtovanega pove čanja javne porabe za radi staranja prebivalstva gre pripisati 
zdravstvu in dolgotrajni os krbi. Da bi bila mogo ča smotrnejša poraba omejenih javnih 
sredstev in bi imeli vsi dostop do kakovostne oskrbe, so potrebne reforme. 
Ponovna vzpostavitev normalnih posojilnih pogojev za gospodarstvo 
Zlasti v državah, ki so v finan čnih težavah, posojilni pogoji os tajajo strogi, pa tudi 
razpoložljivost kreditov je kljub obsežni pomo či, ki jo zagotavljajo vlade, ter prilagodljivi 
monetarni politiki ECB, omejena. Po ložaj se je poslabšal zlasti v Gr čiji, na Irskem, 
Portugalskem in v Sloveniji, pa tudi v Franciji, Italiji in Združenem kraljestvu. Nem čija je 
edina država, v kateri mala in srednja podjetja poro čajo o pozitivnem izboljšanju na podro čju 
razpoložljivosti ban čnih posojil. V nekaterih dr žavah na kreditiranje malih in srednjih podjetij 
vpliva zaskrbljenost investitorjev zara di šibkega ekonomskega in finan čnega okolja. Poleg 
tega še ni kon čana sanacija ban čnega sistema. Čiščenje bilanc stanja bank ostaja nujna 
prioriteta v ve č državah članicah, ki želijo najbolj pr oduktivnim gospodarskim sektorjem 
ponovno zagotoviti normalne posojilne pogoje.  
 
14 
 Graf 2. Kreditni pogoji ostajajo strogi, kreditni trgi so razdrobljeni  
 
-10010203040
03 04 05 06 07 08 09 10 11 12 13K redi tni  standardi  - pretekl i  3 meseci
Kreditni standardi - naslednji 3 meseci razlika
zaostritev
 ↑ ↓ sprostitev
00,511,522,53
06 07 08 09 10 11 12 13ES IT
DE FR% (3-mese čno drseče povprečje)
 
Glede na pretekle nevzdržne ravni javne in  zasebne zadolženosti je korekcija finan čnega 
sektorja, ki trenutno poteka, nujno potrebna. Ve ndar prilagoditev ne bi smela biti obsežnejša, 
kot je nujno potrebno, prav tako pa je treba prepre čiti, da bi se stanje še poslabšalo zaradi 
slabo delujo čih razdrobljenih trgov. Zato je treba s pomo čjo javnih politik okrepiti ban čni 
sektor ter s tem prispevati k odpravi ovir za fina nciranje podjetij in naložbe v infrastrukturo. 
Poudarek se je z zbiranja kapitala preusmeril na odpravo ranljivosti ban čnega sektorja. Da se 
povrne zaupanje v evropske bank e, bi bilo treba med drugim izvajati usklajene preglede 
kakovosti sredstev po vsej EU ter zagotoviti preglednost ban čnih sredstev in obveznosti. Na ta 
način bo mogo če identificirati preostale šibke to čke v sistemu ter okrepiti zaupanje v ban čni 
sektor kot celoto.  
Vzpostavitev ban čne unije na evropski ravni z enotni m nadzornim mehanizmom in enotnim 
mehanizmom za reševanje bo pomembno prispevala k dokon čanju sanacije finan čnega 
sektorja in ponovni vzpostavitvi normalnih posojilnih pogojev. Dokapitalizacijo bank v 
težavah bi bilo treba dokon čati v čim krajšem času, da bo lahko za čel novi enotni nadzorni 
mehanizem polno delovati in ga bo naknadno dopol nil enotni mehanizem za reševanje.  
Kot prioriteto si je tr eba zastaviti razvoj alternativnih vi rov financiranja gospodarstva, ki bodo 
manj odvisni od financiranja bank. Opaziti je mogo če postopen premik pri financiranju 
podjetij, ki se vse pogosteje obra čajo na kapitalske trge, ve ndar je ta trend prepo časen, da bi 
imel kratkoro čen učinek. Poleg tega mala in srednja podjetja pogosto nimajo neposrednega 
dostopa do financiranja na kapitalskem trgu. Dogovorjene so bile pobude, ki bodo olajšale 
sedanji položaj, kot sta nova okvira EU za vlaganje  v tvegani kapital in v sklade za socialno 
podjetništvo. Poleg tega se je vpla čani kapital Evropske investicijske banke pove čal za več 
kot 10 milijard EUR, kar naj bi omogo čilo dodatne naložbe v vrednosti do 180 milijard EUR 
po celotni EU. Ta dodatna sredstva bodo omogo čila obsežno dodatno kred itiranje malih in 
srednjih podjetij in naj imel a širok geografski in sektorski doseg. Zagotavljanje kreditov 
Evropske investicijske banke, zlasti za mala in srednja podjetja, je treb a nujno okrepiti.   Kreditni pogoji v evrskem obmo čju, 
raziskava ECB o ban čnih posojilih Razlika med obrestnimi merami za manjša in 
večja posojila nefinan čnim institucijam 
 
15 
 Za izboljšanje dostopa do ban čnega in neban čnega financiranja za mala  in srednja podjetja je 
treba na ravni EU in držav članic pripraviti ve č dodatnih ukrepov, kot so  izboljšanje okvira za 
tvegani kapital, namenski trgi za mala in sred nja podjetja ter združevanje malih in srednjih 
podjetij, novi instrumenti listin jenja za mala in srednja podjet ja, vzpostavitev standardov za 
kreditno to čkovanje malih in srednjih  podjetij ter spodbujanje netradicionalnih virov 
financiranja, kot so lizing, financiranje dobavne verige ali skup insko financiranje.  
V evropskem paktu za rast in delovna mesta,  sprejetem junija 2012, je bil poudarjen pomen 
naložb v infrastrukturo, izpostavljena pa je bila  tudi vloga strukturnih skladov EU in Evropske 
investicijske banke. Pobuda za projektne obvezn ice, ki je bila uvedena novembra 2012, se 
lahko izkaže za koristno pri ponovnem odpiranju tr gov dolžniškega kapitala v Evropi za 
financiranje infrastrukturnih projektov. Pobudo je zdaj treba r azširiti in nadgraditi z drugimi 
dolžniškimi instrumenti v okviru instrument a za povezovanje Evrope  (2014–2020). Komisija 
je marca 2013 predstavila zeleno knjigo o dolgoro čnem financiranju evropskega 
gospodarstva3, v kateri je zainteresirane strani pozv ala k predložitvi mnenj o vprašanju, kako 
izboljšati financiranje realnega gosp odarstva in odpraviti ovire za dolgoro čne naložbe. 
Okvir 3. Primeri nedavnih prizadevanj za olajšanje dostopa podjetij do financiranja  
Danska je za premostitev strogih posojilnih pogojev sprejela razli čne pobude, med drugim je 
ustanovila državni investicijski sk lad (Danish Growth Capital) ter sprejela sveženj za razvoj in 
kreditiranje. Uvedla je tudi shemo, ki v obdo bju 2013–2015 zagotavlja kreditna jamstva za manjša 
bančna posojila. Estonska vlada podpira financiranje podjetij prek finan čnih institucij KredEx, 
Enterprise Estonia in estonskega razvojnega sklada . Poljska je uvedla novo jamstvo za mala in srednja 
podjetja ter ustanovila nov skla d skladov za spodbujanje rasti s kupaj z Evropskim investicijskim 
skladom in banko BKG, da bi spodbudila naložbe v tvegani kapital, zasebni kapital in dolžniško-
lastniške sklade ( mezzanine sklade). Italija je neban čno financiranje med drugim spodbujala z 
odbitkom za nov lastniški kapital,  ustanovitvijo sklada za trajnostno rast in uvedbo skupinskega 
financiranja za inovativna zagonska podjetja. V Zd ruženem kraljestvu je bila oblikovana shema za 
financiranje posojil, na podlagi katere si lahko banke ceneje izposojajo od centralne banke, če nekaj 
izposojenega denarja uporabijo za posojila podjetjem. Ve č tovrstnih shem podpirajo sredstva 
evropskih strukturnih skladov in ukr epi Evropske investicijske banke.  
Države članice, kot so Švedska, Nizozemska in Združeno kraljestvo, morajo nadzorovati 
raven zasebnega dolga in ranl jivost gospodinjstev zaradi tveg anj, povezanih z morebitnimi 
spremembami na trgu nepremi čnin4. Nekateri ukrepi so bili že sprejeti, na primer v 
regulativnem okviru in pri omejevanju dav čnih spodbud za zadolževanje, kot so dav čne 
olajšave za pla čilo hipotekarnih obresti. Pozitivne r ezultate dosegajo tudi  ukrepi za odpravo 
neravnotežij, ki so jih povzro čili visoka zadolženost gospodinjstev in visoke cene 
stanovanjskih nepremi čnin, in sicer se zmanjšujejo u činki tveganih posojil. Države članice bi 
morale obravnavati tudi trenutno usmerjenost ve čine sistemov davkov od dohodkov pravnih 
oseb v spodbujanje dolž niškega financiranja.  
Spodbujanje rasti in konkuren čnosti za sedanjost in prihodnost 
                                                 
3  COM(2013) 150. 
4  V okviru postopka v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji so bila za te države ugotovljena 
neravnotežja na tem podro čju. 
 
16 
 V številnih državah članicah je upadel obseg javnih in zasebnih naložb5, povišale pa so se 
stopnje var čevanja, čemur botruje želja podjetij in gospodi njstev, da bi zmanjšala zadolženost 
in/ali pove čala lastna sredstva. Čeprav je to za posamezna podjet ja in gospodinjstva potrebno, 
pa hkrati povzro ča upad povpraševanja. Zato je treb a izvesti celovit sklop reform na 
proizvodnih trgih in trgih dela, da bi se zmanjšali negativni u činki na rast ter da se pove ča 
dolgoročnejši potencial za rast. 
Za uspešno in trajno okrevanj e je treba že od samega za četka načrtovati rast in obnovo 
konkuren čnosti. Kot ponazarja nedavna izvozna uspešnost Irske, Španije in Portugalske, je 
mogoče pozitivne u činke že kratkoro čno doseči z obsežnimi prilagoditvami za izboljšanje 
stroškovne in nestroškovne konkuren čnosti.  
Države članice s primanjkljajem mora jo prerazporediti svoje vire , in sicer iz nemenjalnih 
sektorjev (kot je nepremi čninski sektor) v menjalne se ktorje. Na splošno morajo pove čati 
konkurenco z odpiranjem storitev in netržnih storitev, vklju čno z mrežnimi storitvami. Države 
članice s presežkom lahko spodbudijo in bi tudi morale spodbuditi doma če povpraševanje, na 
primer z zmanjšanjem visokih davkov in pr ispevkov za socialno varnost, s katerimi 
obdavčujejo nizke pla če. Nedavna gibanja pla č in prožni trgi dela v državah s presežkom 
bodo prispevali k spodbuditvi doma čega povpraševanja in povzro čili tudi pozitivne posredne 
učinke v drugih državah v EU. Te države članice bi lahko ve č storile za odpiranje svojih 
storitvenih sektorjev, in sicer z odpravo ne utemeljenih omejitev in ovir za vstop na trg, 
povečanjem naložb in ve čjo dostopnostjo storitev za nižje dohodkovne skupine. 
V zadnjih letih je konkuren čnost v več državah članicah zavirala rast pla č, ki je presegala rast 
produktivnosti. Komisija je tem državam članicam priporo čila, naj pregledajo mehanizme 
določanja plač, da bi rast pla č uskladile z rastjo produktivnosti. Države čl a n i c e  s o  s e  n a  
priporočilo odzvale. Nekatere države članice so sprejele zakonodajne reforme ali uvedle 
spodbude za takšno uskladitev. Druge so deln o preoblikovale sisteme indeksacije pla č ali 
zamrznile njihovo uporabo, vendar bi morale kljub temu izvesti strukturne reforme za sprotno 
usklajevanje gibanja pla č s produktivnostjo. Priporo čila za posamezne države so bila v letu 
2013 ohranjena, vendar nekoliko pr eoblikovana ob upoštevanju spre memb, ki se že izvajajo. 
Jasno je, da mora Evropa okrepiti prizadevan ja za inovativnost in proizvodnjo preusmeriti v 
dejavnosti z visoko dodano vrednostjo. V skladu s sistemom kazalnikov uspešnosti za 
raziskave in inovacije, ki ga  upravlja Komisija, še vedno obs taja precejšen razkorak med 
državami članicami z najnižjo uspešnostjo na podro čju inovacij (Bolgarija, Romunija, Latvija, 
Poljska) in tistimi z najvišjo (Švedska, Nem čija, Danska, Finska). EU kot celota tako zaostaja 
za nekaterimi klju čnimi konkurentkami. 
Šibka produktivnost je delno posledica omejen e konkurence na proizvodnih in storitvenih 
trgih, poleg tega pa k njej prispeva jo tudi slabi rezultati na podro čju izobraževanja in raziskav 
ter nezmožnost prenosa rezultatov raziskav v blago in storitve na tr gu. Precejšen delež javno 
financiranih raziskav in raz voja se še vedno izvede prek neposrednih nepovrat nih sredstev. 
Treba bi bilo razviti alternativne na čine podpiranja zmogljivosti za inovacije, kot so dav čne 
spodbude za okrepitev zasebnega financir anja in strateška uporaba javnih naro čil. 
Velik gospodarski potencial in potencial za ustvarjanje novih delovnih mest, ki ga ima 
storitveni sektor, ostaja neizkoriš čen. Po oceni Komisije bi bilo mogo če BDP EU pove čati za 
                                                 
5  Države članice so v letu 2013 za čele pridobivati nove prihodke od prodaje na dražbah v okviru sistema 
trgovanja z emisijami, ki se lahko uporabijo za financiranje inovativnih nizkooglji čnih projektov. 
 
17 
 0,8 % do 2,6 %, če bi države članice skladno z direktivo o st oritvah odpravile omejitve za 
opravljanje storitev. Po najamb icioznejšem scenariju bi najve č pridobili Ciper, Španija, 
Združeno kraljestvo, Luksemburg, Nizozemska, Danska, Avstrija, Švedska in Francija6. Za 
izboljšanje konkuren čnosti v storitvenem sektorju se priporo čajo konkretni ukrepi , in sicer je 
treba zlasti odstraniti ovire v maloprodajnem sektorju in pretirane omejitve pri strokovnih 
storitvah in v reguliranih poklicih. Polno izva janje evropske direkt ive o storitvah lahko 
pomembno prispeva k razvoju čezmejnih storitev in pove čanju produktivnosti na doma čih 
trgih. 
Splošno izboljšanje poslovnega okolja je ena od pr ioritet in v ta namen je bilo sprejetih že ve č 
ukrepov (glej okvir 4). Nekatere od teh dobrih praks bi bilo mogo če širše uporabiti. 
Okvir 4. Primeri ukrepov za razvoj gospodarskih dejavnosti v storitvenem sektorju  
Predpisi, ki dolo čajo obliko podjetja ali zahtevajo lastništvo kapitala, so že od za četka veljavnosti 
direktive o storitvah manj strogi na Poljskem, v Nem čiji, Franciji, na Cipru in v Italiji. V Italiji je bila 
za vrsto storitvenih dejavnosti odpravljena zahte va po predhodnem dovoljenj u za ustanovitev podjetja, 
za nekatere storitve tudi v Franciji. Na maloprodajnem trgu v Španiji in Nem čiji za odprtje nekaterih 
poslovnih prostorov ni ve č treba opraviti ekonomskega preizkusa. Malta je odpravila tudi obvezne 
tarife za regulirane poklice, tako da lahko poslovni subjekti sami dolo čajo cene.  
Potrebno je spodbudno poslovno okolje , da se podpre ustanavlja nje novih zagonskih podjetij 
in obstoje čim podjetjem omogo či, da rastejo in pritegnejo naložbe. Medtem ko je bil v zadnjih 
petih letih dosežen dolo čen napredek pri izboljšanju po slovnega okolja, med državami 
članicami ostajajo velike razlike. Španija si je  zadala ambiciozen cilj za zmanjšanje upravnega 
bremena – če se bo predlog zakona o enotnosti trga iz vajal, kot je predlagano, bi lahko to v 
prvem letu k BDP prispevalo 1,28 %. Francija je napovedala obsežno poenostavitev, 
Portugalska in Litva pa sta dos egli znaten napredek na podro čju e-nabave. 
Kakovost in cenovna dostopnost mrežnih gospodarskih panog ter pokritost z njimi so nujne za 
konkuren čnost gospodarstva. Ve č priporočil se nanaša na razvoj  širokopasovnih storitev, 
izboljšanje delovanja energetskega trga in izboljšave v prometnem sektorju (železnica, 
letališča, pristaniš ča, cestni promet). Razvoj ali pre nova pomembnejših infrastruktur v skladu 
s prioritetami EU bi morala os tati pomemben vir deja vnosti. Železniški trg je najbolj odprt na 
Danskem, Švedskem in v Združenem kralje stvu; v vseh teh državah se tržni delež 
železniškega prevoza pove čuje. 
Tudi potencial za ustvarjanj e delovnih mest na podro čju ekološkega gospodarstva še ni v 
celoti izkoriš čen. Učinkovita raba virov je gospodarsko in  okoljsko smiselna ter je sestavni 
del naše prihodnje konkuren čnosti. Države članice bi morale za bolj trajno modernizacijo 
proizvodnih metod okrepit i naložbe na tem podro čju. Ukrepi za pove čanje energetske 
učinkovitosti zaostajajo, čeprav že imajo pozitivne u činke v smislu delovnih mest in finan čnih 
prihrankov za podjetja in gospodinjstva7. Zmanjšanje emisij CO 2, zlasti v prometnem sektorju 
in gradbeništvu, ostaja jasna prio riteta, ki je v skla du z zavezami EU. Kar na jbolj bi bilo treba 
izkoristiti tudi potencial sektorja odpadkov in r ecikliranja. Po ocenah naj bi polno izvajanje 
zakonodaje EU o odpadkih ustvarilo prihranke v višini 72 milijard EUR na leto, pove čalo 
                                                 
6  Glej: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/economic_paper/2012/pdf/ecp_456_en.pdf. 
7  Dve državi članici nista sporo čili svojih okvirnih ciljev na podro čju energetske u činkovitosti v skladu s 
členoma 3 in 24 direktive o energetski u činkovitosti (2012/27/EU), devet držav članic pa je predložilo 
nepopolne podatke. 
 
18 
 letni prihodek od prodaje v sektorju za 42 milijard EUR in do leta 2020 ustvarilo ve č kot 
400 000 delovnih mest8. 
Spopadanje z brezposelnostjo in socialnimi posledicami krize  
Posledice krize na ravni brezposelnosti in soci alne razmere v mnogih delih Evrope so hude in 
trajne. Sistemi socialne varnosti so pomagali ub lažiti najhujše socialne  posledice krize, vendar 
so mnogi od njih zdaj pod hudim pritiskom zarad i njene dolgotrajnosti. Kljub temu pa so 
razlike med državami članicami vse ve čje, kot je razvidno iz tabele 2. V ve č državah članicah 
se je stopnja brezposelnosti mo čno povečala in število brezposelni h je izredno visoko. Posebej 
zaskrbljujo či so brezposelnost mladih (povpre čna stopnja brezposelnosti je 23,5%, v Španiji 
in Grčiji pa dosega kar 55,9 % oziroma 62,5 %) ter vse ve čji delež in število dolgotrajno 
brezposelnih (to je naraslo s 4,1 % v letu  2011 na 4,6 % delovne sile v letu 2012). 
Vseeno pa zaposlovanje v nekaterih državah članicah poteka zelo uspešno. Avstrija ima 
najnižjo stopnjo brezposelnos ti v EU – ta je marca 2013 zn ašala 4,7 %, splošna stopnja 
udeležbe pa se je rahlo pove čala na več kot 75 %. V Nem čiji se je brezposelnost v samo nekaj 
letih zmanjšala z ve č kot 8 % na 5,4 %. V Združenem kraljestvu se je splošna stopnja 
brezposelnosti znižala z 8,2 % le ta 2011 na 7,7 % februarja 2013. 
V več državah članicah so bile uvedene korenite reforme trga dela, ki naj bi izboljšale 
odpornost trga dela z uvedbo ve čje notranje in zunanje prožnosti, zmanjšanjem 
razdrobljenosti in olajšanjem prehoda med zaposlitvami. Ob časno so pri oblikovanju teh 
reform sodelovali socialni partnerji. To zlasti velja za države z dogovorjenim programom. Te 
reforme bi morale po časi prinesti rezultate. Pomembno je , da se pri tovrstnih reformah 
upošteva potreba po seštevanju pravic za prihodnost in zagotovi zaposljivost delavcev. 
Glede na demografske razmere v EU se je  treba pri oblikovanju reform osredoto čiti tudi na 
povečanje udeležbe žensk in starejših delavcev na  trgu dela, tako da se poskrbi za ustrezne 
spodbude v dav čnem sistemu in sistemu socialne pomo či za vrnitev na delo ali za daljšo 
zaposlenost. Klju čnega pomena pri tem so razvoj sistemov predšolske vzgoje in 
izobraževanja, kar se obi čajno imenuje kar vars tvo otrok, odprava revš čine med otroki in 
preprečevanje zgodnjega opuš čanja šolanja. Ob tem so klju čnega pomena kakovost, cena in 
dostopnost s tem povezanih storitev. 
Kratkoročno je na preizkusu zmožnost javnih zavodov za zaposlovanje za spopadanje z vse 
večjim številom brezposelnih. V ve č državah članicah je treba še vedno zagotoviti 
učinkovitejšo pomo č pri iskanju zaposlitve in pril ožnosti za usposabljanje, vklju čno s podporo 
shemam mobilnosti. Vse kaže na to, da daje podpora po meri boljše rezultate, vendar se v mnogih državah članicah z najvišjimi stopnjami brezposelnos ti ne ukrepa v tej smeri ali pa se 
ukrepa prepo časi. Javni zavodi za zapos lovanje, ki se sre čujejo z vse ve čjimi zahtevami, bi si 
morali prizadevati za pove čanje učinkovitosti in okrepiti medsebojno sodelovanje. 
Temeljna pravica prostega pretoka delavcev, ki je zapisana v Pogodbi, je vir zaposlitvenih 
priložnosti. To je ena od možnosti, ki  lahko odpravijo neujemanje kvalifikacij z 
razpoložljivimi delovnimi mesti. Mobilnost na trgu dela je tudi eden od mehanizmov 
prilagajanja v ekonomski in monetarni uniji. Komisija bo še naprej razvijala Evropsko službo 
za zaposlovanje (EURES) z razširitvijo njenih dejavnosti, med katerimi  bo tudi spodbujanje 
mobilnosti mladih. 
                                                
 
8  Glej: http://ec.europa.eu/environment/waste/s tudies/pdf/study%2012%20FINAL%20REPORT.pdf. 
 
19 
 Tabela 2. Stopnje brezposelnosti in število brezposelnih na splošno in med mladimi (pod 25 let) – 
marec 2013* 
 
Število brezposelnih 
(zaokroženo)Število brezposelnih (zaokroženo)EU 10,926 521 
00023,5 5 690 000
BE 8,2 403 000 22,4 93 000
BG 12,6 421 000 29,2 71 000
CZ 7,3 384 000 19,5 71 000
DK 7,2 210 000 14,5 65 000
DE 5,4 2 291 000 7,6 344 000
EE 9.4 66 000 21,9 15 000
IE 14,1 301 000 30,3 65 000
EL 27,0 1 320 000 62,5 186 000
ES 26,7 6 080 000 55,9 960 000
FR 11,0 3 254 000 26,5 773 000
IT 11,5 2 950 000 38,4 631 000
CY 14,2 63 000 32,3 14 000
LV 14,3 150 000 24,8 25 000EU 10,926 521 
00023,5 5 690 000
BE 8,2 403 000 22,4 93 000
BG 12,6 421 000 29,2 71 000
CZ 7,3 384 000 19,5 71 000
DK 7,2 210 000 14,5 65 000
DE 5,4 2 291 000 7,6 344 000
EE 9.4 66 000 21,9 15 000
IE 14,1 301 000 30,3 65 000
EL 27,0 1 320 000 62,5 186 000
ES 26,7 6 080 000 55,9 960 000
FR 11,0 3 254 000 26,5 773 000
IT 11,5 2 950 000 38,4 631 000
CY 14,2 63 000 32,3 14 000
LV 14,3 150 000 24,8 25 000LT  13,1 193 000 24,8 32 000
LU 5,7 14 000 19,7 3 000
HU 11,2 486 000 29,7 92 000
MT 6,5 12 000 14,7 4 000
NL 6,4 573 000 10,5 150 000
AT 4,7 207 000 7,6 46 000
PL 10,7 1 871 000 28,0 446 000
PT 17,5 939 000 38,3 154 000
RO 6,7 666 000 22,2 181 000
SI 9,9 102 000 24,4 17 000
SK 14,5 389 000 34,5 74 000
FI 8,2 219 000 19,8 66 000
SE 8,4 428 000 25,1 168 000
UK 7,7 2 452 000 20,2 914 000LT  13,1 193 000 24,8 32 000
LU 5,7 14 000 19,7 3 000
HU 11,2 486 000 29,7 92 000
MT 6,5 12 000 14,7 4 000
NL 6,4 573 000 10,5 150 000
AT 4,7 207 000 7,6 46 000
PL 10,7 1 871 000 28,0 446 000
PT 17,5 939 000 38,3 154 000
RO 6,7 666 000 22,2 181 000
SI 9,9 102 000 24,4 17 000
SK 14,5 389 000 34,5 74 000
FI 8,2 219 000 19,8 66 000
SE 8,4 428 000 25,1 168 000
UK 7,7 2 452 000 20,2 914 000Stopnja
brezposelnosti 
v % Število 
brezposelnih 
(zaokro ženo)Stopnja 
brezposelnosti 
mladih v %Število
brezposelnih
mladih
(zaokro ženo)Stopnje
brezposelnosti
v %Število
brezposelnih
(zaokro ženo)Stopnje
brezposelnosti
mladih v %Število
brezposelnih
mladih
(zaokro ženo)
 
 
* Marec 2013 ali najnovejš i razpoložljivi podatki. 
Vir : Evropska komisija.  
 
Prav tako je treba natan čneje oceniti, kako bi bilo mogo če povečati preglednost in 
učinkovitost zagotavljanja izobražev anja in usposabljanja, kako dose či boljše ujemanje 
kvalifikacij z razpoložljivimi delovnimi mesti ter kako okrepiti sinergije med razli čnimi 
ponudniki usposabljanj. Ve č držav članic še vedno beleži nesprejemljivo visok delež šolskih 
osipnikov, zlasti med osebami iz zapostavljenih okolij ali s priseljenskim ozadjem, poleg tega 
pa ponudba priložnosti za vseživljenjsko u čenje še ni optimalna. Zgodnje opuš čanje šolanja 
presega povpre čje EU na Malti, v Španiji Portugals ki, Italiji, Rom uniji in Združenem 
kraljestvu9, medtem ko imajo Bolgarija, Romunija, Gr čija, Madžarska in Slovaška najnižje 
deleže na podro čju vseživljenjskega u čenja10. Te težave so obstajale že pred krizo, vendar so 
še posebej aktualne zdaj, med izvajanjem  obsežne ekonomske prilagoditve in napovedmi 
daljše delovne dobe. Neujemanje kva lifikacij ter ozka grla v m nogih regijah in sektorjih še 
dodatno ponazarjajo neustreznost nekaterih si stemov izobraževanja in usposabljanja. 
Več držav članic je za čelo izvajati reforme sistemov  poklicnega izobraževanja in 
usposabljanja, da bi prilagodile  kvalifikacije in kompetence mladih potrebam trga dela. 
Nekatere so dolo čile osnove za visokokakovostna vajeni štva in dvojno poklicno usposabljanje 
(Grčija, Španija, Italija, Latvija, Portugalska, Slovaška), čeprav je proces še v za četnih fazah 
in bodo morali za njegov uspeh v njem tesno sodel ovati vsi socialni part nerji. Druge države 
članice so za čele izvajati reforme za pove čanje učinkovitosti svojih visokošolskih sistemov, 
da bi zmanjšale osip in prilagodile kvalifikac ije potrebam na trgu dela (Avstrija, Italija, 
Poljska), ter se vse pogosteje zatekajo k up orabi modelov financiranja, ki temeljijo na 
inovacijski uspešnosti, da bi  dosegle zastavljene cilje ( Češka, Madžarska, Slovaška, Združeno 
kraljestvo). 
                                                 
9  Glej: http://ec.europa.eu/europe2020/pdf/themes/21_early_school_leaving.pdf. 
10  Glej: http://ec.europa.eu/europe2020/pdf/themes/22_quality_of_education_and_training.pdf. 
 
20 
 Povečanje brezposelnosti je prizadelo zlasti mlade. Na ravni EU so se za čela pomembna 
prizadevanja za podpiranje nacionalnih in  regionalnih strategij (okvir 5).  
 
 
Okvir 5. Izvajanje zaposlitvenega jamstva EU za mlade  
Po predlogu Komisije so se države članice dogovorile o uvedbi zaposlitvenega jamstva za mlade, da bi 
vsem mladim do 25 let omogo čile kakovostno zaposlitv eno ponudbo, dodatno izobraževanje ali 
usposabljanje, vajeništvo ali prakso v štirih mesecih po za četku brezposelnosti ali koncu šolanja. 
Finska je uvedla jamstvo, da se vsakemu mlajšemu  od 25 let (do 30 let za nedavne diplomante) ponudi 
zaposlitev, vajeništvo, usposabljanje na delu, študijsko mesto ali obdobje dela v delavnici ali 
rehabilitacijskem centru v 3 mesecih od dneva, ko pos tane brezposeln. V Avstriji je bilo uvedeno 
„zaposlitveno in izobraževalno jamstvo“ za mlade med 19 in 24 let. Brezposelnim mladim se ponudi 
zaposlitev, ciljno usposabljanje ali subvencionira na zaposlitev v prvih šestih mesecih od datuma 
prijave na javnem zavodu za zaposlovanje. Na Šved skem se uporablja pristop za podporo mladim, ki 
so prijavljeni kot brezposelni, in sicer z za četno trimese čno podporo pri iskanju zaposlitve, temu pa 
sledi proces aktivnega iskanja ustrezne zaposlitve gl ede na kvalifikacije z vajeništvom ali nadaljnjim 
izobraževanjem.  
Komisija je Evropskemu svetu pr edlagala uvedbo pobude za zaposlovanje mladih in ta jo je potrdil. S 
to pobudo bo v obdobju naslednjega ve čletnega finan čnega okvirja (2014 do 2020) na voljo 6 milijard 
EUR za podporo mladim, ki niso zaposleni in se ne šolajo ali usposabljajo, v regijah z ve č kot 25-
odstotno stopnjo brezposelnosti mladih. Pobuda lahko ima klju čno vlogo pri podpori izvajanja 
zaposlitvenega jamstva za mlade.  
Zaradi hudih socialnih posledic krize naraš ča stopnja revš čine v ve č državah članicah. 
Nekatere države stopnjujejo pr izadevanja za odpravljanje revš čine in socialnega 
izključevanja, vendar je treba storiti še ve č za okrepitev socialnih varnostnih mrež in 
ustreznejšo stroškovno u činkovitost socialnih nadomestil, in sicer med drugim z boljšim 
ciljnim usmerjanjem, poenostavitvijo uprave in ve čjim uveljavljanjem pravic. Dolgotrajno 
brezposelne bi bilo treba spodbujati, da se ponovno povežejo s trgom dela, za to pa so 
bistvenega pomena boljše povezave med socialno pomo čjo in aktivacijskimi ukrepi.  
Modernizacija javne uprave  
Kriza je pokazala, da pomanjkljivosti v javni upravi lahko omejijo zmožnost držav članic za 
izvajanje sodobnih, k reformam usmerjenih ekonomskih in socialnih politik. Nujnost 
modernizacije javnih uprav držav članic je o čitna – od potrebe po prenovi nekaterih javnih 
zavodov za zaposlovanje ter pomanjkanja analiti čne zmogljivosti za oblikovanje in izvajanje 
strukturnih reform, pa do potrebe po izboljšanju upravljanja ter pove čanju nizkih ravni 
črpanja sredstev evropskih strukturnih skladov.  
Modernizacija javne uprave ni mogo ča brez okrepitve strateške zasnove in izvajanja: 
ministrstva in javni organi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni bi morali izboljšati svoje 
zmožnosti za opredelitev klju čnih izzivov, identificirati glavne  prioritete za rešitev teh 
izzivov, oceniti ekonomske, socialne in okoljske u činke ukrepov ter oblikovati primerne 
načrte ukrepanja z jasno zastavljenimi cilji. Toda bi stveno se je tega lotiti celostno: da bi se 
izognili množenju strategij za izvedbo reforme ja vne uprave, bi bilo treba poskrbeti za tesno 
usklajevanje razvoja in izvajanja takšnih st rategij v vseh relevantnih delih uprave.  
 
21 
 Sodobna javna uprava je temeljni dejavnik, ki omogo ča oblikovanje in izvajanje politik za 
spodbujanje ustvarjanja delovnih me st, gospodarske rasti in konkuren čnosti. Razvoj 
poslovnega okolja, ki bo spodbudno za mala in sr ednja podjetja, na primer med drugim 
zahteva zmanjšanje upravnih bremen, povezanih na ustanavljanje novih podjetij, ter upravni okvir, ki spodbuja inovacije. Za to je treb a okrepiti upravne zmogljivosti javnih organov, 
podpirati razvoj spletnih storitev in sodobnih informacijskih infrastruktur.  
Pomembno je zagotoviti tudi kvalificir an kader v javnih upravah, zlasti v času krize, ko je 
javno financiranje še posebej omejeno. Pome mbno ni le pritegniti sposobne uslužbence, 
temveč jih tudi obdržati in tako ohraniti privla čnost javne uprave. To v prvi vrsti zahteva 
trdne politike zaposlovanja, sh eme za napredovanje in razvoj  poklicne poti ter spodbujanje 
vodstvenih sposobnosti, med drugim z u čenjem in usposabljanjem.  
Nekatere države članice za pove čanje učinkovitosti in smotrnosti porabe zmanjšujejo 
zaposlovanje v javnem sektorju, dr uge pa vlagajo v razvoj e-uprav e. Kriza je razkrila tudi 
negativne posledice po časnih in zastarelih pravnih si stemov na gospodarstvo ter pomen 
kakovostnega, neodvisnega in u činkovitega sodstva, da se ohrani ali znova pridobi zaupanje 
vlagateljev. Nekatere države članice so za čele s prenovo zakonodaje o pla čilni nesposobnosti, 
da bi pove čale učinkovitost svojih sodnih sistemov (Por tugalska in Španija), za nekatere 
druge (Malta, Romunija, Italija, Slovaška, Madžarska, Latvija in Bolgarija) pa je Komisija 
priporočila, naj hitreje in u činkoviteje ukrepajo in/ali uve dejo ukrepe, da bi okrepile 
neodvisnost sodstva. Potrebna so tudi prizadevanja za reformo dav čnih uprav in dav čne 
zakonodaje, da bi davkopla čevalci v ve čji meri izpolnjevali svoje obveznosti ter da bi se 
znižali upravni stroški in stroški izpolnjevanja dav čnih obveznosti.  
Okvir 6. Primeri nedavnih ukrepov za izboljšanje izpolnjevanja dav čnih obveznosti in pove čanje 
učinkovitosti dav čnih uprav  
 
Da bi izboljšale izpolnjevanje dav čnih obveznosti, države izvajajo ukrepe za prostovoljno 
izpolnjevanje obveznosti, uvajajo pa tudi izvrš ilne mehanizme. Kombinacija ukrepov je odvisna od 
razmer v posamezni državi članici. Belgija je za štirikrat pove čala kazni za dav čne goljufije in 
davčnim organom odobrila ve čji dostop do osebnih podatkov. Bolgarija je uvedla dodatne e-storitve in 
razširila komunikacijske kanale z informacijskim središ čem Nacionalne agencije za javne prihodke, s 
čimer se je pove čal obseg uporabe informacij tretjih oseb.  Češka je nadaljevala z racionalizacijo 
organizacije svojega dav čnega organa (za ustanovitev enovite agen cije za javne prihodke) ter okrepila 
svojo zmožnost za obvladovanje tveganja, in sicer  z uvedbo kategorije „nezanesljiv zavezanec za 
DDV“. Italija je po eni strani pove čala obseg kontrol in poostrila sankcije, hkrati pa je razširila 
obveznosti obveš čanja za davkopla čevalce. Po drugi strani je spre jela tudi nekaj poenostavitvenih 
ukrepov. Litva je nadgradila svojo stra tegijo za izpolnjevanje obveznosti, pove čala pomo č 
davkoplačevalcem, pa tudi okrepila kontrole, zlasti za transakcije v okviru ra čunovodenja na podlagi 
plačil. Slovaška je izboljšala svoje te hnike obvladovanja tveganja, pri čemer se je osredoto čila na 
goljufije na podro čju DDV, in sprejela ukrepe za boj proti dav čnim utajam, in sicer je uvedla 
obveznost glede elektronskih pla čil za nakupe nad dolo čenim pragom.  
 
4. ZAKLJUČEK 
Kratkoročni gospodarski obeti za Evropo so še vedno slabi, toda mnogi od ukrepov, ki jih 
države članice uvajajo, bodo EU pomagali preb roditi krizo. Neravnotežja teko čih računov v 
evrskem obmo čju se zmanjšujejo, teko či račun evrskega obmo čja pa se preveša v presežek. 
 
22 
 Vse države članice morajo nadaljevati prizadevan ja za uravnoteženje  gospodarstva. To 
pomeni, da morajo države s primanjkljajem pove čati svojo konkuren čnost, države s 
presežkom pa odpraviti ovire za rast doma čega povpraševanja. 
Povečati bi bilo treba intenz ivnost strukturnih reform , saj zdaj ne gre za obi čajen cikli čni 
upad. Vendar je treb a pogosto na konkret ne koristi malo po čakati. Pretekle izkušnje kažejo, 
da se razmere na podro čju zaposlovanja izboljšajo šele čez čas. Bistveno je izvajanje aktivnih 
politik zaposlovanja zlasti pri boju zoper brezp oselnost mladih. Podaljša nje roka za fiskalno 
konsolidacijo, ki je bilo predlagano za nekatere države članice, je treba izkoristiti za izvajanje 
daljnosežnih strukturnih reform, da se pove ča zmožnost držav za pril agajanje ter spodbudita 
gospodarska rast in zaposlovanje. Odlo čneje je treba ukrepati tudi v boju proti brezposelnosti 
mladih. Med drugim je treba pospešiti sprejemanje odlo čitev in mobilizacijo sredstev na 
nacionalni ravni. Shema jamstev za mlade, ki jo  je predlagala Komisija in so jo države članice 
zdaj sprejele, je pri tem pomemben element, zat o bi jo bilo treba na  nacionalni ravni hitro 
vpeljati. Prav tako mora biti  prioriteta sprejetje dokon čnega dogovora o naslednjem ve čletnem 
finančnem okviru, v okviru katerega bo zagotovl jeno dodatno namensko financiranje za 
reševanje problematike brezposelnosti mladih. 
Obnovitev zmožnosti finan čnega sektorja za kar najbolj produktivno porabo prihrankov bo 
pomembna za pove čanje obsega naložb, zlasti v južni Evr opi.  Vse možnosti in  sredstva, ki jih 
imajo na voljo institucije EU, vklju čno z Evropsko investicijsko banko, bi bilo treba uporabiti 
v podporo tem prizadevanjem. To zlasti velja za dostop malih in sr ednjih podjetij do 
financiranja. Enako pomembno za gospodarstvo EU je tudi sprejetje in izvajanje ve čletnega 
finančnega okvira za obdobje 2014–2020. Komisija poziva Evropski parlament in Svet, naj se 
o tem nemudoma sporazumeta. Isto časno bi morale države članice pospešiti priprave na 
naslednji ve čletni finan čni okvir, da bodo že od za četka leta 2014 lahko na voljo sredstva EU 
za sofinanciranje naložb in ukrepov v podporo ustvarjanju delovnih mest ter bo tako mogo če 
podpreti izvajanje reform iz priporo čil za posamezne države. Hkrati je za okrepitev zaupanja 
potreben hiter napredek pri uresni čevanju ban čne unije. Kratkoro čno moramo poskrbeti, da 
bodo banke ustrezno kapitalizirane, na podlagi česar bodo lahko izpolnjevale svojo vlogo v 
finančnem posredništvu, to pa bo prispevalo  k okrepitvi potenci ala rasti Evrope. 
Proces evropskega semestra je zdaj dodobr a uveljavljen in zagotavlja bolj usklajeno 
oblikovanje politik po vsej EU. Upošteva zna čilnosti posameznih držav članic in hkrati 
razvija sinergije med državami ter tako priznava soodvisnost članic EU. Komisija je v okviru 
procesa v letu 2013 vzpost avila tesnejše politi čne in strokovne stike z državami članicami. 
Mnoge države članice so se mo čno potrudile za vklju čitev nacionalnih parlamentov, socialnih 
partnerjev in civilne družbe v pripravo svojih  nacionalnih reformnih programov ter v razprave 
o tem. Če bodo države članice same odgovorne za svoj reform ni proces, bo ta gotovo uspešen. 
V Evropi se trenutno izvaja vrsta reform, ki bodo omogo čile novo trajnostno rast z 
ustvarjanjem številnih delovnih mest. Toda pr i odzivanju na te izzive na nacionalni in 
evropski ravni ne smemo popustit i. Izvajanje strukturnih re form bo v prihodnjih mesecih 
skupni program Evrope. Če EU in države članice združijo mo či, lahko Evropo popeljejo iz 
trenutne krize na pot pame tne, trajnostne in vklju čujoče rasti. 
 
 
 
 PRILOGA 1 – PREGLED PRIPORO ČIL ZA POSAMEZNE DRŽAVE ZA OBDOBJE 2013–2014  
 
Aktivna
politika
zaposlov-
anja
AT
BE
BG
CZ
DEDKEEES
FI
FR
HU
IT
LT
LULV
MT
NLPL
RO
SE
SI
SKUKZaposlovalne in socialne politike
Pokojninski 
in 
zdravstveni 
sistem iRevščina in 
socialna 
vključenostUdeležba 
na trgu delaMehanizmi 
določanja 
plačSegmentacija 
trga delaFiskalni 
okvirObdavčenjeBančništvo 
in dostop do 
financiranjaJavne finance Finan čni sektor Strukturne reforme
Stanovanjski 
trgMrežne 
gospodarske 
panogeKonkurenca 
v 
storitvenem 
sektorjuJavna 
uprava in 
pametna 
pravna 
ureditevR&R in 
inovacijeUčinkovita 
raba virov Zdrave 
javne 
financeIz obraže-
vanje
 
Opomba: Priporo čila Komisije z dne 29. maja 2013 za obdobje 2013–2014. Ciper, Gr čija, Irska in Poljska morajo uresni čiti zaveze v okviru skupnih programov finan čne pomoči EU in 
MDS. Ve č informacij: http://ec.europa.eu/europe2020/index_en.htm .  
 
 PRILOGA 2 – PREGLED CILJEV STRATEGIJE EVROPA 202011 
* Države, ki so svoje nacionalni cilj iz razile glede na kazalnik, ki je razli čen od kazalnika krovnega cilja EU. 
Cilji držav 
članic Stopnja 
zaposlenosti (v 
%) R&R v % BDP  Cilji glede 
zmanjšanja 
emisij (v 
primerjavi z 
letom 2005)12 Obnovljivi viri 
energije  Učinkovitost rabe 
energije13 Predčasno 
opuščanje 
šolanja v %  Terciarno 
izobraževanje 
v % Zmanjšanje števila prebivalcev, ki jih ogroža 
revščina ali socialna izklju čenost 
Krovni cilj 
EU 75 %  3 % –20 % 
(v primerjavi z 
letom 1990)  20 %  20 %  10 %  40 %  20 000 000  
Ocena za 
EU 73,70–74 %  2,65–2,72 %  –20 % 
(v primerjavi z 
letom 1990)  20 %  n.a 10,3–10,5 % 37,6–38,0 %14  
AT 77–78 % 3,76 % –16 % 34 % 31,5 9,5 % 38 % (vklju čno z 
ISCED 4a, kar je bilo 
leta 2010 približno 
12 %) 235 000 
BE 73,2 % 3,0 % –15 % 13 %  9,5 % 47 % 380 000 
BG 76 % 1,5 % 20 % 16 %  11 % 36 % 260 000* 
CY 75–77 % 0,5 % –5 % 13 % 2,8 10 % 46 % 27 000 
CZ 75 % 1 % (samo javni 
sektor)  9 % 13 %  5,5 % 32 % Ohranitev števila oseb, ki jih ogroža revš čina 
ali socialna izklju čenost, na ravni iz leta 2008 
(15,3 % celotnega prebivalstva) s prizadevanji 
za njegovo zmanjš anje za 30.000  
DE 77 % 3 % –14 % 18 % 251,0 <10 % 42 % (vklju čno z 
ISCED 4, kar je bilo 
leta 2010 11,4 %)  320 000 (dolgoro čno brezposelnih)*  
DK 80 % 3 % –20 % 30 % 17,8 <10 % vsaj 40 %  22 000 (osebe v gospodinjstvih z zelo nizko 
intenzivnostjo dela)*  
                                                 
11 Nacionalni cilji, kakor so opredeljeni v naci onalnih reformnih programih iz aprila 2013. 
12 Nacionalni cilji zmanjšanja emisij, opredeljeni v Odlo čbi št. 406/2009/ES (ali „odlo čba o porazdelitvi prizadevanj“), se nanašajo na emisije, ki niso zajete v sistemu trgovanja z 
emisijami. Emisije, zajete v sistemu trgovanja z emisijami, se bo do v primerjavi z ravnmi iz leta  2005 zmanjšale za 21 %. Ustre zno skupno zmanjšanje emisij v primerjavi z ravnmi iz leta 
1990 bo 20-odstotno. 
13 Direktiva o energetski u činkovitosti 2012/27/EU v členu 3(1)(a) dolo ča, da poraba energije v Uniji v letu 2020 ne sme prese či 1474 Mtoe primarne energije ali 1078 Mtoe kon čne 
energije. Vse razen dveh držav članic (Češke in Luksemburga) so svoje cilje zastavile do 30. aprila 2013, toda niso jih vse izrazile v ravneh primarne in kon čne energije, kot to zahteva 
direktiva. To pojasni, zakaj manjkajo podatki za nekatere države članice in ocene ravni porabe za EU. V tej razpredelnici je na vedena samo raven porabe primarne energije v letu 2020, 
izražena v Mtoe. „*“ pomeni navedbo za časnega cilja. 
14 Izra čun ne vklju čuje ISCED 4 (Nem čija, Avstrija). 
 
 EE 76 % 3 % 11 % 25 % 6,5 9,5 % 40 % 61 860 oseb zunaj tveganja revš čine* 
EL 70 % 0,67 % –4 % 18 % 27,1  pod 10 %  32 % 450 000 
 
ES 74 % 2 % –10 % 20 % 121,6 15 % 44 % 1 400 000–1 500 000 
FI 78 % 4 % –16 % 38 % 35,9 8 % 42 %  
(ozka nacionalna 
opredelitev)  150 000 
FR 75 % 3 % –14 % 23 % 236,3 9,5 % 50 % Trenutno ni novega cilja 
(cilj je veljal do leta 2012)  
HU 75 % 1,8 % 10 % 14,65 % 26,6 10 % 30,3 % 450 000 
IE 69–71 % približno 2 %– 
2,5 % BDP  –20 % 16 % 13,9 8 % 60 % 200 000* 
IT 67–69 % 1,53 % –13 % 17 % 158,0 15–16 % 26–27 % 2 200 000 
LT 72,8 % 1,9 % 15 % 23 %  <9 % 40 % 170 000 
LU 73 % 2,3–2,6 % –20 % 11 %  <10 % 66 % 6 000 
LV 73 % 1,5 % 17 % 40 % 5,23* 13,4 % 34–36 % 121 000* 
MT 62,9 % 0,67 % 5 % 10 % 0,825 29 % 33 % 6 560 
NL 80  % 2,5  % –16 % 14 % , <8 % >40 % 
45 % pričakovanih v 
letu 2020  93 000* 
PL 71 % 1,7 % 14 % 15,48 % 96,4 4,5 % 45 % 1 500 000 
PT 75 % 3 % 1 % 31 % 22,5 10 % 40 % 200 000 
RO 70 % 2 % 19 % 24 %  11,3 % 26,7 % 580 000 
SE krepko nad 
80 % približno 4 %  –17 % 49 % 36,7–66,0 <10 % 40–45 % Zmanjšanje odstotka žensk in moških, ki niso 
vključeni na trg dela (razen rednih študentov), 
dolgotrajno brezposelnih ali tistih z dolgotrajno 
bolniško odsotnostjo na  precej pod 14 % do 
leta 2020*  
SI 75 % 3 % 4 % 25 %  5 % 40 % 40 000 
SK 72 % 1,2 % 13 % 14 % 16,2 6 % 40 % 170 000 
UK ni cilja v NRP  ni cilja v NRP  –16 % 15 % 177,6, ni cilja v NRP  ni cilja v NRP  Obstoječi številčni cilj iz zakona o revš čini 
otrok iz leta 2010*  
HR15 59 % 1,4 % +26 % 20 %  4 % 35 % 100 000 
 
                                                 
15 Hrvaška je predložila seznam za časnih nacionalnih ciljev za leto 2020. Ker so cilji za časni, niso bili vklju čeni v ocene za celotno EU.