OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

Izbruh COVID-19 je nenadoma in dramatično prizadel države članice ter močno vpliva na njihove družbe in gospodarstva, saj se gospodarska dejavnost hitro zmanjšuje. To je povzročilo izredne razmere za celotno EU, v katerih je treba uporabiti vse razpoložljive vire na ravni Unije in držav članic, da bi premagali izzive, povezane z izbruhom COVID-19, s kakršnimi se doslej še nismo soočili.

Komisija je 13. marca 2020 predlagala „naložbeno pobudo v odziv na koronavirus“, namenjeno spodbujanju naložb z mobilizacijo razpoložljivih denarnih rezerv v evropskih strukturnih in investicijskih skladih, za takojšen boj proti krizi. Komisija je 19. marca 2020 sprejela nov okvir za državno pomoč.

Vendar so možnosti držav članic za ukrepanje na področju ribištva omejene z določbami Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR), ki trenutno ne ponuja podpore za najbolj nujne ukrepe za premagovanje posledic izbruha bolezni COVID-19. Te omejitve krčijo zmožnosti držav članic, da bi uporabile Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo za boj proti krizi.

Motnje na trgu, ki jih povzroča znatno upadanje povpraševanja, so še posebej močno prizadele sektor ribištva in akvakulture. Cene in količine so se zaradi zaprtja prodajnih mest, tržnic, veleprodajnih mest in distribucijskih verig znatno znižale. Ribiške flote in sektor proizvodnje morske hrane zaradi upada povpraševanja in cen v povezavi z ranljivostjo in zapletenostjo dobavne verige (pokvarljivi proizvodi, pomembna potreba po delovni sili) poslujejo z izgubo. Ribiči so zato prisiljeni ostati v pristaniščih, proizvajalci na področju akvakulture pa bodo morali v nekaj tednih proizvode zavreči ali uničiti ali pa se soočiti z izrednimi stroški upravljanja zalog, tudi ker bodo potrebovali več prostora in krme za prevelike ribe, ki jih zaradi upada povpraševanja ni mogoče zaklati. Naglo upadanje vpliva zlasti na gospodarske subjekte in proizvajalce ribiških proizvodov malega priobalnega ribolova.

Ker ni mogoče napovedati, kdaj se bo sedanja kriza končala, lahko hitro privede do prenehanja dejavnosti in zaprtja podjetij v sektorju, ki je zelo občutljiv za ciklične spremembe. Zato ima lahko ta kriza zelo hude družbeno-gospodarske posledice v nekaterih skupnostih, v katerih imata ribištvo in akvakultura ključno vlogo. Mali priobalni ribolov predstavlja skoraj 75 % dejavnosti vseh dejavnih plovil in več kot 55 % neposrednih delovnih mest ter je glavna gospodarska dejavnost na številnih obalnih območjih. Sektor ribogojstva podpira obalne skupnosti in podeželska območja. Gospodarski subjekti v sektorju ribištva in akvakulture, ki so večinoma mikropodjetja, pogosto nimajo finančnih rezerv za kritje tekočih stroškov. Ko bodo prenehali izvajati svoje dejavnosti, bodo tržne verige prekinjene.

Ribištvo je v nasprotju z večino drugih gospodarskih sektorjev v izključni pristojnosti Unije in se ureja na ravni Unije s skupno politiko, kar v veliki meri izključuje nacionalne predpise, tudi tiste v zvezi s finančno podporo. Pogoje za javno podporo ureja ESPR.

Komisija zato sprejema zakonodajni predlog za spremembo Uredbe (EU) št. 508/2014 (uredba o ESPR) in Uredbe (EU) št. 1379/2013 (uredba o SUT), da se uvedejo posebni ukrepi v okviru ESPR za ublažitev posledic izbruha COVID-19 v sektorju ribištva in akvakulture.