P7_TA(2012)0495

Dodeljevanje slotov na evropskih letališčih ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Evropske unije (prenovitev) (COM(2011)0827 – C7-0458/2011 – 2011/0391(COD))

(Redni zakonodajni postopek – prenovitev)

(2015/C 434/43)

Evropski parlament,

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

(1) UL C 181, 21.6.2012, str. 173.

(2) UL C 277, 13.9.2012, str. 110.

(3) UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

P7_TC1-COD(2011)0391

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. decembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. …/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Evropske unije (Prenovitev)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena člena 100(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Uredba Sveta (EGS) št. 95/93 z dne 18. januarja 1993 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti (4) je bila večkrat bistveno spremenjena (5). Ker so potrebne dodatne spremembe, bi bilo treba zaradi jasnosti navedeno uredbo prenoviti.

(2) Uredba (EGS) št. 95/93 je ogromno prispevala k dosegi notranjega trga v letalstvu in k razvoju odnosov med Evropsko unijo, njenimi državami članicami in tretjimi državami, z zagotavljanjem dostopa do preobremenjenih letališč Unije, temelječ na nepristranskih, preglednih in nediskriminatornih pravilih.

(3) Veča se neravnovesje med širjenjem sistema zračnega prometa v Evropi in razpoložljivostjo ustreznih letaliških infrastruktur za zadovoljitev teh potreb. Zato se v Uniji število preobremenjenih letališč veča.

(4) Sistem dodeljevanja slotov, vzpostavljen leta 1993, ne zagotavlja optimalnega dodeljevanja in uporabe slotov in s tem zmogljivosti letališč. Zaradi vedno večje obremenjenosti letališč in omejenega razvoja večje nove letališke infrastrukture je število slotov omejeno. Dostop do takih virov je ključnega pomena za zagotavljanje storitev letalskega prevoza in za ohranjanje učinkovite konkurence. V ta namen se lahko doseže učinkovitejše dodeljevanje in uporaba slotov z uvedbo tržnih mehanizmov izmenjave slotov , z zagotavljanjem, da se neuporabljeni sloti dajo na voljo zainteresiranim operaterjem takoj, ko je to mogoče, ter na pregleden način, in z okrepitvijo osnovnih načel sistema pri dodeljevanju, upravljanju in uporabi slotov. Obenem bi se lahko, čeprav historični sloti zadovoljujejo potrebo po stabilnosti voznih redov letov letalskih družb, pri prihodnji ocenitvi uporabe te uredbe predvidela postopna uvedba drugih tržnih mehanizmov, kot sta preklic historičnih slotov in njihova prodaja na dražbi. Poleg tega je pomembno ohraniti dostop do letaliških vozlišč iz regionalnih letališč, kadar so takšne proge bistvenega pomena za gospodarstvo zadevne regije. Zato mora biti skrb za učinkovito dodeljevanje slotov še naprej v ravnotežju s potrebo, da se varujejo zunanje koristi storitev letalskega prevoza, zlasti vrednost, ki jo ustvarjajo za evropske regije. [Sprememba 1]

(5) Zato je treba spremeniti sistem dodeljevanja slotov na letališčih Unije.

(5a) Ustrezna teorija in sodna praksa se še nista dovolj razvili, da bi lahko oblikovali izčrpno pravno opredelitev pojma „letališki sloti“. Odslej je primerno delovati na domnevi, da lahko uporaba slotov v javnem interesu – torej ne javno dobro v strogem pomenu – služi kot smernica za pravno opredelitev pojma. Zato je primerno oblikovati opredelitev slotov, ki določa, da ti lahko postanejo predmet pravic, in urejala njihovo dodeljevanje. [Sprememba 79]

(6) Dodeljevanje slotov na preobremenjenih letališčih mora še naprej temeljiti na nevtralnih, preglednih in nediskriminatornih pravilih. [Sprememba 2, ki ne zadeva slovenske različice]

(7) Sedanji sistem dodeljevanja slotov bi moral biti prilagojen razvoju tržnih mehanizmov, ki se uporabljajo na nekaterih letališčih za prenose ali izmenjave slotov. V svojem sporočilu z dne 30. aprila 2008 o izvjanju Uredbe (EGS) št. 95/93 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti se je Komisija obvezala, da bo pripravila ustrezni predlog, če bo potrebna revizija veljavne zakonodaje zaradi razlogov povezanih s konkurenco ali drugih razlogov.

(8) Izkušnje so pokazale, da sekundarno trgovanje s sloti, tj. izmenjava slotov na podlagi denarnega ali drugačnega nadomestila, ni urejeno z enotnim in usklajenim zakonodajnim okvirom, ki bi zagotavljal preglednost in varoval konkurenco. Zato je treba sekundarno trgovanje s sloti urediti z zakonodajo Evropske unije.

(9) Preglednost informacij je bistveni element pri zagotavljanju objektivnega dodeljevanja slotov. Treba je okrepiti to preglednost in upoštevati tehnološki napredek.

(10) Potrebne bi bile določbe, ki bi omogočale vstop novih ponudnikov na trg Unije. Izkušnje so pokazale, da sedanja opredelitev pojma „novi ponudnik“ ni uspela v celoti spodbujati konkurence in jo je zato treba ustrezno spremeniti. Poleg tega se je treba boriti proti zlorabam z omejevanjem možnosti, da bi si prevoznik lahko pridobil status redno v istem obdobju voznega reda letov novega ponudnika, če ima skupaj z matičnim podjetjem, svojimi hčerinskimi podjetji ali hčerinskimi podjetji svojega matičnega podjetja v lasti več kot 10 % skupnega števila slotov, dodeljenih na zadevni dan na zadevnem letališču. Prav tako se letalski prevoznik ne bi smelo šteti za novega ponudnika, če je prenesel slote, ki jih je prejel kot nov ponudnik, z namenom, da bi ponovno pridobil ta status.

(11) Treba je odpraviti prednost, dano letalskemu prevozniku, ki zahteva zaporedje slotov na letališču za stalni redni prevoz potnikov med tem letališčem in regionalnim letališčem, saj je takšna situacija že upoštevana pri prednosti, dani letalskemu prevozniku, ki zahteva zaporedje slotov za stalni redni prevoz potnikov med dvema letališčema Unije. [Sprememba 3]

(12) Prav tako se je treba izogibati razmeram, kjer bi pomanjkanje razpoložljivih slotov povzročilo neenakomerno razporeditev ugodnosti liberalizacije in izkrivljanje konkurence. [Sprememba 4, ki ne zadeva slovenske različice]

(12a) Posebni letalski prevoz prispeva k regionalni koheziji in konkurenčnosti. Če so letalski prevozniki za takšen prevoz redno uporabljali slote na letališču, ki sodi v področje uporabe te uredbe, bi bilo treba dati prednost vlogam za nadaljnjo rabo teh slotov, tudi če ti sloti ne vključujejo vedno istih prog. [Sprememba 5]

(13) Napredek pri izvajanju enotnega evropskega neba pomembno vpliva na proces dodeljevanja slotov. Vpeljava načrtov zmogljivosti, na podlagi katerih morajo letališča, izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa in uporabniki zračnega prostora upoštevati pravila glede nadzora ter izboljšanja zmogljivosti, ter funkcija upravljanja mreže, ki temelji na vzpostavitvi evropske mreže zračnih poti in centralnega upravljanja zračnega prometa, nalagata posodobitev pravil dodeljevanja slotov. Zato je treba vzpostaviti primeren okvir, ki bo upravljavcu mreže, organu za ocenjevanje zmogljivosti in nacionalnim nadzornim organom omogočal sodelovanje pri postopku določanja zmogljivosti letališča in usklajevalnih parametrov. Treba je oblikovati tudi novo kategorijo letališč, ki se zanimajo za to mrežo, s čimer bi se mreža lahko učinkoviteje odzvala v primeru kriznih razmer. [Sprememba 80]

(14) Načrti Za optimizacijo razpoložljive letališke zmogljivosti je treba sprejeti postopke za zagotavljanje boljše usklajenosti načrtov letov in sloti bi morali biti bolj usklajeni, s čimer bi se bolje izkoristila letališka zmogljivost ter izboljšala točnost letov slotov . [Sprememba 7]

(15) Država članica, pristojna za letališče z usklajevanim voznim redom letov ali koordinirano letališče, naj zagotovi imenovanje usklajevalca voznega reda letov ali koordinatorja, čigar nevtralnost je nedvomna. Zato bi bilo treba vlogo koordinatorjev in usklajevalcev voznega reda letov okrepiti. Treba bi bilo določiti pravno in organizacijsko neodvisnost, neodvisnost pri odločanju ter finančno neodvisnost koordinatorjev od zainteresiranih strani, države članice in organov, odvisnih od te države. Da bi se preprečile okoličine, kjer je dejavnost koordinatorja in usklajevalca voznega reda letov ovirana zaradi pomanjkanja finančnih, tehničnih ali človeških virov ali strokovne podpore, bi morala država članica koordinatorju zagotoviti vire za učinkovito izvajanje njegovih nalog. [Sprememba 8]

(16) Za letalske prevoznike bi bilo treba uvesti dodatne obveznosti glede posredovanja informacij koordinatorjem in usklajevalcem voznih redov letov . Določiti bi bilo treba dodatne sankcije v primeru posredovanja nepopolnih informacij ali posredovanja napačnih ali zavajajočih informacij. Za druga letališča, ki so del mreže, brez posebnega statusa bi morali letalski prevozniki obvezno sporočiti svoje namene glede leta ali druge primerne informacije, ki jih zahteva koordinator ali usklajevalec voznega reda letov. [Sprememba 9]

(17) Unija bi morala olajševati sodelovanje med koordinatorji in usklajevalci voznega reda letov, da se jim omogoči izmenjavo dobrih praks z namenom, da se, ko bo to primerno, vzpostavi funkcija evropskega enega koordinatorja na evropski ravni, ob upoštevanju napredka, doseženega pri vzpostavitvi enotnega evropskega neba . [Sprememba 10]

(18) Letališče se lahko razglasi za koordinirano, če sta zagotovljena upoštevanje načel preglednosti, nevtralnosti in nediskriminacije ter skladnost s pogoji iz te uredbe.

(19) Odločitev o koordinaciji letališča sprejme država članica, pristojna za to letališče, na podlagi objektivnih meril. Glede na napredek pri izvajanju enotnega evropskega neba , delujočih blokov zračnega prostora in funkcije upravljavca mreže je koristno uskladiti metode ocenjevanja letališke zmogljivosti za zagotovitev boljšega delovanja evropske mreže za upravljanje zračnega prometa. [Sprememba 11]

(20) Treba je zagotoviti postopek, po katerem se država članica lahko odloči spremeniti razglasitev koordiniranega letališča ali letališča z usklajevanim voznim redom letov z namenom njegove razglasitve za letališče z usklajevanim voznim redom letov oziroma letališče brez razglašenega statusa.

(21) Trajanje veljavnosti zaporedja slotov bi bilo treba omejiti na obdobje usklajevanja voznih redov letov, za katero se zaporedje dodeli. Prednost pri dodeljevanju zaporedja slotov, tudi historičnih, bi morala izhajati izključno iz dodelitve ali potrditve s strani koordinatorja. Prednost pri dodeljevanju zaporedja historičnih slotov bi moral dodeliti koordinator na podlagi predhodne ustrezne uporabe teh slotov. [Sprememba 81]

(22) Treba je ohraniti posebne predpise, glede na omejene okoliščine, za vzdrževanje primernih domačih letov na območja zadevne države članice ali zadevnih držav članic, kadar je uvedena obveznost javne službe.

(22a) Začetek veljavnosti te uredbe ne bi smel posegati v povezave med regionalnimi letališči in večjimi vozlišči. Zato bi bilo koristno sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev, da so odročna, najbolj oddaljena in otoška letališča povezana z večjimi evropskimi vozlišči in prek teh s svetovno mrežo zračnega prometa. [Sprememba 13]

(23) Ker se lahko pri koordinacijskih parametrih upoštevajo okoljski vidiki in ker se lahko regionalna povezljivost v celoti zagotovi v okviru obveznosti javne službe, so izkušnje pokazale, da lokalna pravila niso koristna. Poleg tega ni mogoče izključiti, da so ta pravila diskriminatorna pri dodeljevanju slotov. Zato bi bilo treba omejiti možnost uporabe lokalnih pravil. Vse tehnične, operacijske, zmogljivostne in okoljske omejitve, ki jih morajo izvajati koordinatorji ali usklajevalci, bi morale biti opredeljene v koordinacijskih parametrih. Uporaba lokalnih pravil bi tako bila omejena le na nadzor nad uporabo slotov in na možnost skrajšanja zaporedja slotov v primerih, ki jih predvideva ta uredba. Da bi se spodbujala boljša izraba zmogljivosti letališč, bi bilo treba okrepiti dve osnovni načeli glede dodeljevanja slotov, in sicer opredelitev zaporedja slotov in izračun historičnih slotov. Obenem bi bilo treba bolje urediti fleksibilnost, ki so je deležni letalski prevozniki, da se preprečijo neravnovesja na ravni izvajanja te uredbe v državah članicah. Zato bi bilo treba spodbujati boljšo izrabo zmogljivosti letališč. Treba bi bilo podpirati povezave med železnico in letališči ter združevanje letalskih in železniških vozovnic. [Sprememba 91]

(24) Da se letalskim prevoznikom omogoči prilagoditev na izredne razmere, kot je izjemno zmanjšanje prometa ali gospodarska kriza, ki bi močno prizadela letalske prevoznike in velik del obdobja voznega reda letov, bi bilo treba Komisiji omogočiti sprejemanje nujnih ukrepov za zagotovitev povezanosti ukrepov, ki jih morajo izvesti koordinirana letališča. Ti ukrepi bi letalskim prevoznikom omogočili ohranitev prednosti pri dodeljevanju istega zaporedja slotov za naslednje obdobje usklajevanja voznega reda letov, tudi če se 85-odstotna 80-odstotna stopnja uporabe ne doseže. [Sprememba 14]

(24a) Ta uredba bi morala upoštevati zahteve poslovnega letalstva in čarterskih letov po prilagodljivosti, da bi tako omogočila opravljanje posebnih letov, zlasti glede na dejstvo, da zadevni prevozniki ne morejo pridobiti portfelja slotov na podlagi historičnih pravic. [Sprememba 15]

(25) Vlogo koordinacijskega odbora je treba podvojiti. Upravljavec mreže, organ za ocenjevanje učinkovitosti in nacionalni nadzorni organ bi morali biti povabljeni na srečanja odbora. Ena od nalog koordinacijskega odbora bi lahko bila tudi priprava predlogov ali priporočil za koordinatorja in/ali državo članico glede vseh vprašanj, ki zadevajo zmogljivost letališča, zlasti v zvezi z izvajanjem enotnega evropskega neba in delovanjem evropske mreže za upravljanje zračnega prometa. Odbor bi tudi moral organu za ovrednotenje učinkovitosti in nacionalnemu nadzornemu organu zagotavljati mnenja glede povezave med koordinacijskimi parametri in ključnimi kazalniki učinkovitosti, predlaganimi navigacijskim službam zračnega prometa. [Sprememba 16]

(26) Izkušnje so pokazale, da se veliko število slotov vrne v pool prepozno, da bi se lahko ponovno koristno prerazporedili. Zato bi bilo treba organe za upravljanje letališča spodbuditi k uporabi sistema obračunavanja letaliških pristojbin finančnih instrumentov in k občutni krepitvi veljavnega sistema sankcij , ki bi letalske prevoznike odvračal od takšnega vedenja. Vendar organi za upravljanje letališča z uporabo takšnega mehanizma teh mehanizmov letalskih prevoznikov ne bi smeli odvračati od vstopa na trg ali razvoja storitev. [Sprememba 17]

(26a) Za povečanje zmogljivosti letališč bi morala ta uredba zajemati možnost, da države članice uporabijo dobiček iz sekundarnega trgovanja s časovnimi sloti za optimizacijo zračnega prometa in razvoj nove infrastrukture. [Sprememba 18]

(27) Zaželeno je, da tretje države zagotovijo enako obravnavanje letalskih prevoznikov Unije.

(28) Uporaba določb te uredbe ne sme posegati v konkurenčna pravila Pogodbe, zlasti v njene člene 101, 102 in 106. [Sprememba 19, ki ne zadeva slovenske različice]

(29) Ministrska izjava o gibraltarskem letališču, dogovorjena v Kordobi dne 18. septembra 2006 na prvem ministrskem srečanju Foruma za dialog o Gibraltarju, bo zamenjala skupno izjavo o letališču, sprejeto v Londonu dne 2. decembra 1987, njeno polno spoštovanje pa se bo štelo kot spoštovanje izjave iz leta 1987.

(30) Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je treba dodeliti Komisiji v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, in sicer za določitev metode za pripravo študije o zmogljivosti in povpraševanju. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. [Sprememba 20]

(31) Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

(32) Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (6).

(33) Za sprejetje izvedbenih aktov v zvezi z uvedbo evropskega koordinatorja, obrazcem za letno poročilo o dejavnostih koordinatorja in usklajevalcem voznega reda letov in z odločitvijo, da mora ena država članica ali več držav članic sprejeti ukrepe s ciljem popraviti diskriminatorno ravnanje tretje države do letalskih prevoznikov Unije, bi bilo treba uporabiti postopek pregleda. [Sprememba 82]

(34) Komisija bi morala sprejeti izvedbene akte, ki se začnejo takoj uporabljati, v skladu s postopkom pregleda, v upravičenih nujnih primerih zaradi potrebe po zagotovitvi nepretrganosti historičnih slotov.

(35) To uredbo bi bilo treba po določenem obdobju ponovno pregledati, da se oceni njeno delovanje.

(35a) Komisija bi morala po opravljenih posvetovanjih, vključno na strokovni ravni, pripraviti študijo o zmogljivosti in povpraševanju, in jo predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu leto po začetku veljavnosti te uredbe. [Sprememba 21]

(36) Ker cilja ukrepa, in sicer enotnejše uporabe zakonodaje Unije glede usklajevanja slotov, zaradi pomena čezmejne razsežnosti dejavnosti letalskega prometa države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ga je zato lažje doseči na ravni Unije, , lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena, ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Področje uporabe

1. Ta uredba se uporablja za letališča Evropske unije.

2. Uporaba te uredbe za gibraltarsko letališče ne posega v pravni položaj Kraljevine Španije in Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske glede spora o suverenosti nad ozemljem, na katerem je letališče.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi:

(1) „slot“ pomeni dovoljenje, ki ga koordinator da koordinator letalskemu prevozniku v skladu s to uredbo, za uporabo celotnega obsega letališke infrastrukture, potrebnega za opravljanje zračnega prevoza na koordiniranem letališču na določen datum določene datume in ob določenem času za namen pristajanja ali vzletanja, kakor ga dodeli koordinator v skladu s to uredbo; [Sprememba 22]

(2) „novi ponudnik“ pomeni letalski prevoznik, ki kot del zaporedja slotov zahteva slot na letališču na katerikoli dan, pri čemer bi ob sprejetju prevoznikove zahteve ta imel manj kot pet slotov na tem letališču na ta dan. (b) letalski prevoznik, ki zahteva zaporedje slotov za stalni redni prevoz potnikov med dvema letališčema Evropske unije, če med tema dvema letališčema na ta dan isti stalni redni prevoz izvajata največ dva druga letalska prevoznika, pri čemer bi ob sprejetju prevoznikove zahteve ta vseeno imel manj kot devet slotov na tem letališču na ta dan za ta stalni prevoz. [Sprememba 23] Letalski prevoznik, ki ima skupaj z matičnim podjetjem, svojimi hčerinskimi podjetji ali hčerinskimi podjetji svojega matičnega podjetja več kot 10 % skupnega obsega slotov, ki so mu bili dodeljeni na zadevni dan na posameznem letališču, se ne šteje za novega ponudnika na tem letališču. Letalski prevoznik, ki je v smislu člena 13 slote, ki jih je pridobil kot novi ponudnik, prenesel na drugega letalskega prevoznika na istem letališču z namenom, da bi ponovno pridobil status novega ponudnika na tem letališču, se ne šteje kot da ima ta status;

(3) „obdobje voznega reda letov“ pomeni poletno ali zimsko sezono, kakor ju letalski prevozniki uporabljajo v svojih voznih redih letov v skladu s pravili in smernicami, ki jih je sektor zračnega prevoza določil na svetovni ravni;

(4) „letalski prevoznik Unije“ pomeni letalskega prevoznika z veljavno operativno licenco, ki jo je izdala država članica v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1008/2008 z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (7);

(5) „letalski prevoznik“ pomeni podjetje za zračni prevoz, ki ima veljavno operativno licenco ali enakovredni dokument najpozneje 31. januarja za naslednjo poletno sezono ali 31. avgusta za naslednjo zimsko sezono; za namene členov 5, 9, 10, 11 in 13 opredelitev letalskega prevoznika zajema tudi poslovne letalske prevoznike; za namene členov 7, 17 in 18 opredelitev letalskega prevoznika zajema tudi vse civilne letalske prevoznike;

(6) „skupina letalskih prevoznikov“ pomeni dva ali več letalskih prevoznikov, ki skupaj izvajajo skupne operacije, ali franšizne operacije ali operacije z isto oznako , ali v primeru posebnih prevoznikov konzorcij, za namen opravljanja uporabe specifičnega zračnega prevoza slota ; [Sprememba 24]

(7) „izvajalec navigacijske službe zračnega prometa“ pomeni vsakega izvajalca službe zračnega prometa v smislu točke (5) člena 2 Uredbe (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (okvirna uredba) (8);

(8) „izvajalec storitve zemeljske oskrbe“ pomeni vsakega izvajalca storitve zemeljske oskrbe v smislu člena […] Uredbe (EU) št. […] Evropskega parlamenta in Sveta (o storitvah zemeljske oskrbe) (9); ali vsak uporabnik letališča v smislu člena […] Uredbe (EU) št. […] (o storitvah zemeljske oskrbe), ki izvaja samooskrbo v smislu člena […] Uredbe (EU) št. […] (o storitvah zemeljske oskrbe);

(9) „letališče znotraj mreže“ je letališče, ki se ne sooča s problemom preobremenjenosti, vendar bi lahko morebitno nenadno in močno povečanje prometa ali nenadno in močno zmanjšanje zmogljivosti vplivalo na delovanje Evropske mreže za upravljanje zračnega prometa (v nadaljevanju: mreža) v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (10) ; [Sprememba 25]

(10) „letališče z usklajevanim voznim redom letov“ pomeni letališče, na katerem obstaja možnost prezasedenosti v nekaterih obdobjih dneva, tedna ali leta, kar je mogoče rešiti s prostovoljnim sodelovanjem med letalskimi prevozniki, in na katerem je bil imenovan usklajevalec voznega reda letov, da bi uskladil operacije letalskih prevoznikov, ki na tem letališču opravljajo storitve ali jih nameravajo opravljati;

(11) „koordinirano letališče“ pomeni katero koli letališče, za pristanek ali vzlet na katerem mora letalski prevoznik ali katerikoli drug letalski operator imeti slot, ki mu ga dodeli koordinator, razen državniških letov, pristankov v sili in humanitarnih letov;

(12) „organ za upravljanje letališča“ pomeni organ, ki ima skupaj z drugimi dejavnostmi ali drugače v skladu z nacionalnimi zakoni ali drugimi predpisi nalogo, da upravlja letališke zmogljivosti ter koordinira in nadzoruje dejavnosti raznih prevoznikov na letališču;

(13) „zaporedje slotov“ pomeni najmanj 15 pet slotov, za poletno sezono voznega reda letov in 10 slotov za zimsko sezono voznega reda letov, zahtevanih ki so bili zahtevani ob istem času na isti dan v tednu za zaporedne tedne redno v istem obdobju voznega reda letov in ki jih na tej podlagi dodeli koordinator ali, če to ni mogoče, ki se dodelijo za približno isti čas , če se z lokalnim pravilom določi drugače v skladu s pogoji iz člena 9(8) ; [Sprememba 26]

(14) „poslovno letalstvo“ pomeni sektor splošnega letalstva, ki zadeva upravljanje ali uporabo zrakoplova s strani podjetij za prevoz potnikov ali blaga kot orodje pri opravljanju njihove dejavnosti, če se z zrakoplovi opravljajo poleti za namene, ki na splošno niso namenjeni javnemu najemu, in jih pilotirajo posamezniki, ki imajo vsaj veljavno licenco poklicnega pilota z ratingom za instrumentalno letenje;

(15) „koordinacijski parametri“ pomeni operativni izraz za vse razpoložljive zmogljivosti za dodeljevanje slotov na letališču v posameznem obdobju voznega reda letov in operativna pravila glede uporabe zmogljivosti, ki odražajo vse tehnične, operativne in okoljske dejavnike, ki vplivajo na delovanje letališke infrastrukture in njenih različnih podsistemov;

(16) „načrt leta“ pomeni podrobne informacije, poslane enotam služb zračnega prometa v zvezi z nameravanim letom ali delom leta zrakoplova;

(17) „redni zračni prevoz“ pomeni zaporedje letov z značilnostmi, opredeljenimi v točki (16) člena 2 Uredbe (ES) št. 1008/2008;

(18) „načrtovani posebni zračni prevoz“ pomeni zaporedje letov let , ki ne izpolnjujejo izpolnjuje vseh pogojev iz člena 2(16) Uredbe (ES) št. 1008/2008, vendar se izvaja s tako rednimi ali pogostimi leti, da so prepoznavni kot sistematično zaporedje letov; [Sprememba 75]

(19) „upravljavec mreže“ pomeni organ za upravljanje zračnega prometa , ustanovljen v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o organiziranosti in uporabi zračnega prostora na enotnem evropskem nebu (uredba o zračnem prostoru) (11) , ki omogoča optimalno uporabo zračnega prostora in uporabnikom zračnega prostora zagotavlja uporabo zaželenih letalskih prog, hkrati pa omogoča največji dostop do zračnega prostora in navigacijskih storitev zračnega prometa ; [Sprememba 28]

(20) „organ za ovrednotenje učinkovitosti“ pomeni organ, ustanovljen v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 549/2004;

(21) „nacionalni nadzorni organ“ pomeni organ ali organe, ki jih imenujejo ali ustanovijo države članice kot svoj nacionalni organ v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 549/2004;

DOLOČITEV LETALIŠČ

Člen 3

Pogoji koordiniranja ali usklajevanja voznih redov letov letališča

1. Države članice niso zavezane, da morajo razglasiti katero koli letališče kot letališče z usklajevanim voznim redom letov ali koordinirano letališče, razen v skladu z določbami tega člena.

Države članice ne morejo razglasiti letališča za koordinirano, razen v skladu z določbami odstavka 3.

2. Države članice lahko kljub temu predvidijo razglasitev letališča za letališče z usklajevanim voznim redom letov, če upoštevajo načela preglednosti, nevtralnosti in nediskriminacije.

3. Odgovorna država članica zagotovi, da organ za upravljanje letališča ali drug pristojni organ na letališču brez razglašenega statusa, na letališču znotraj evropske mreže za upravljanje zračnega prometa (v nadaljevanju: mreža) ali na letališču z usklajevanim voznim redom letov izvede temeljito analizo zmogljivosti in povpraševanja, kadar ta država članica meni, da je to potrebno, ali v šestih mesecih:

(i) po pisnem zahtevku s strani letalskih prevoznikov, ki predstavljajo več kot polovico operacij na letališču, ali s strani organa za upravljanje letališča, kadar ti menijo, da je zmogljivost nezadostna za trenutne ali načrtovane operacije v določenih obdobjih; ali

(ii) na zahtevo Komisije, zlasti če novi ponudniki naletijo na hude težave pri zagotavljanju pristajalnih in vzletnih možnosti na zadevnem letališču ali če upravljavec mreže oceni, da je to potrebno za zagotovitev skladnosti operativnega načrta letališča z operativnim načrtom mreže v skladu s členom 6(7) Uredbe Komisije (EU) št. 677/2011 z dne 7. julija 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje funkcij omrežja za upravljanje zračnega prometa (ATM) (12).

S to analizo na podlagi splošno dogovorjenih in priznanih metod se ugotovi morebitno pomanjkanje zmogljivosti ob upoštevanju okoljskih omejitev na zadevnem letališču. Analiza mora zajemati možnosti odprave takega pomanjkanja s pomočjo nove ali prilagojene infrastrukture, operativnih sprememb ali morebitnih drugih sprememb ter časovni okvir, predviden za rešitev teh problemov.

Analiza temelji na metodah, ki jih je določila Komisija z delegiranim aktom v skladu s členom 15 te uredbe. Metode upoštevajo potrebe operativnega načrta mreže, kot so zahtevane v Prilogi V Uredbe (EU) št. 677/2011.

To analizo je prilagoditi zadnjemu stanju, če se uveljavlja odstavek 6, če na letališču pride do sprememb, ki pomembno vplivajo na njegovo zmogljivost in izkoristek zmogljivosti, ali na zahtevo koordinacijskega odbora, države članice ali Komisije. Analiza in uporabljena metoda se data na razpolago strankam, ki so analizo zahtevale, in drugim zainteresiranim strankam na njihovo zahtevo. Hkrati se analiza posreduje Komisiji.

4. Na podlagi analize se države članice posvetujejo o stanju zmogljivosti na letališču z organom za upravljanje letališča, letalskimi prevozniki, ki redno uporabljajo letališče, njihovimi predstavniškimi organizacijami, predstavniki splošnega letalstva, ki redno uporabljajo letališče, in službami za kontrolo zračnega prometa.

5. Komisija lahko zaprosi upravljavca mreže, da pripravi mnenje o tem, kako je zmogljivost določena glede na potrebe za delovanje mreže. Komisija lahko pripravi priporočila. Država članica mora obrazložiti vsako odločitev, ki ne upošteva teh priporočil. Odločitev se sporoči Komisiji.

6. Če se problemi pojavijo v najmanj enem obdobju voznega reda letov, država članica zagotovi, da se letališče razglasi za koordinirano za zadevna obdobja samo, če:

(a) je pomanjkanje tako hude narave, da se na letališču ne da izogniti precejšnjim zamudam; in

(b) teh problemov v kratkoročnem obdobju ni mogoče rešiti.

7. Z odstopanjem od točke b) odstavka 6 lahko države članice v izrednih okoliščinah prizadeta letališča razglasijo za koordinirana za ustrezno obdobje, ki je lahko krajše od obdobja voznega reda letov.

Z odstopanjem od odstavkov 3, 4, 5 in 6 lahko države članice v izrednih okoliščinah prizadeta letališča za ustrezno obdobje razglasijo za koordinirana.

8. Če posodobljena analiza zmogljivosti in povpraševanja na koordiniranem letališču ali na letališču z usklajevanim voznim redom letov pokaže, da ima zadevno letališče zadostno zmogljivost za trenutne ali načrtovane operacije, lahko država članica po posvetovanju z organi iz odstavka 4 spremeni status letališča ustrezno v letališče z usklajevanim voznim redom letov ali letališče brez statusa.

9. Na zahtevo Komisije, ki lahko deluje na lastno pobudo ali na pobudo upravljavca mreže, in po posvetovanju z organi iz odstavka 4, država članica zagotovi, da se letališče brez razglašenega statusa razglasi za letališče, ki je del mreže. Odločitev se sporoči Komisiji. Če Komisija meni, da letališče ni več zanimivo za mrežo, država članica po posvetovanju z organi iz odstavka 4 spremeni status letališča v letališče brez razglašenega statusa.

10. Če se odločitev sprejme v skladu z odstavkom 6 ali 8 , 8 ali 9, jo država članica sporoči organom iz odstavka 4 najpozneje do 1. aprila za zimsko sezono voznega reda letov in najpozneje do 1. septembra za poletno sezono voznega reda letov. [Sprememba 29]

Člen 4

Koordinacijski parametri

1. Na koordiniranem letališču ali letališču z usklajevanim voznim redom letov odgovorna država članica zagotovi določitev koordinacijskih parametrov dvakrat letno ob upoštevanju vseh ustreznih tehničnih, operativnih, zmogljivostnih in okoljskih omejitev ter njihovih morebitnih sprememb. Te omejitve je treba sporočiti Komisiji. Komisija, po potrebi s pomočjo upravljavca mreže, preuči omejitve in izda priporočila, ki jih mora upoštevati država članica pred določitvijo koordinacijskih parametrov. [Sprememba 30]

Ta operacija mora temeljiti na objektivni analizi možnosti sprejema zračnega prometa ob upoštevanju različnih vrst prometa na letališču, prezasedenosti zračnega prostora, do katere lahko verjetno pride v koordinacijskem obdobju, in položaja v zvezi z zmogljivostjo.

2. O določitvi parametrov in uporabljeni metodologiji ter o njihovih morebitnih spremembah se razpravlja podrobno v okviru koordinacijskega odbora s ciljem povečati zmogljivost in število slotov, ki so na razpolago za dodelitev, pred sprejetjem končne odločitve o koordinacijskih parametrih. Vsi zadevni dokumenti se dajo na razpolago zainteresiranim stranem na njihovo zahtevo.

3. Določitev koordinacijskih parametrov ne sme vplivati na nevtralno in nediskriminatorno naravo dodeljevanja slotov. [Sprememba 31]

4. Parametri se sporočijo letališkemu koordinatorju primerno dolgo pred začetno vlogo slotov za namen konferenc o načrtovanju voznih redov letov.

5. Za namen operacije iz odstavka 1, če država članica tega ne stori, koordinator določi ustrezne koordinacijske časovne intervale po posvetovanju s koordinacijskim odborom in v skladu z ugotovljenimi zmogljivostmi.

ORGANIZACIJA USKLAJEVALNIH DEJAVNOSTI, USKLAJEVANJA VOZNEGA REDA LETOV IN ZBIRANJA PODATKOV

Člen 5

Usklajevalec voznega reda letov in koordinator

1. Države članice, odgovorne za letališče z usklajevanim voznim redom letov znotraj mreže ali koordinirano letališče, zagotovijo, da se kot usklajevalec voznega reda letov ali letališki koordinator imenuje usposobljena fizična ali pravna oseba po posvetovanju z letalskimi prevozniki, ki redno uporabljajo letališče, njihovimi predstavniškimi organizacijami in organom za upravljanje letališča ter koordinacijskim odborom, če tak odbor obstaja. Isti usklajevalec voznega reda letov ali letališki koordinator se lahko imenuje za več kot eno letališče. [Sprememba 32]

2. Države članice spodbujajo tesno sodelovanje med koordinatorji in usklajevalci voznega reda letov z namenom razvoja skupnih projektov na evropski ravni. Da bi se dodatno izboljšal sistem dodeljevanja slotov na letališčih Evropske unije in glede na razvoj teh skupnih projektov, napredek pri izvajanju uredbe o enotnem evropskem nebu in rezultate ocenjevalnega poročila iz člena 21, je Komisija sprejela izvedbene ukrepe sprejme delegirane akte v zvezi z ustanovitvijo funkcije evropskega koordinatorja. Ti izvedbeni ukrepi Delegirani akti se sprejmejo v skladu s postopki iz člena 15. Načela, ki urejajo neodvisnost koordinatorja, vključno v finančnem smislu in glede njegove osnovne funkcije ter organizacije in odločanja, iz odstaka 3 tega člena veljajo mutatis mutandis za evropskega koordinatorja. Komisija imenuje evropskega koordinatorja v skladu s postopkom pregleda iz člena 16(2). Načela, ki urejajo neodvisnost koordinatorja iz odstavka 3 tega člena, veljajo mutatis mutandis za evropskega koordinatorja. [Sprememba 86]

3. Država članica, odgovorna za letališče z usklajevanim voznim redom letov ali koordinirano letališče, zagotovi:

(a) da na letališču z usklajevanim voznim redom letov usklajevalec voznega reda letov deluje v skladu s to uredbo neodvisno, nevtralno, nediskriminatorno in pregledno;

(b) da je v primeru koordiniranega letališča koordinator pravno, organizacijsko ali pri odločanju neodvisen od katere koli zainteresirane stranke, države članice ali organov, odvisnih od te države; to pomeni, da: (i) se osnovne funkcije koordinatorja, ki vključujejo pravično in nediskriminatorno dodeljevanje slotov, pravno dodelijo fizični ali pravni osebi, ki sama ni izvajalec storitev na letališču, letalska družba, ki izvaja letalske storitve z letališča, ali organ za upravljanje zadevnega letališča; kot dokaz, da nima skupnih interesov z navedenimi subjekti, mora koordinator ali usklajevalec predložiti izjavo o finančnih interesih; [Sprememba 33] (ii) organizacijsko in pri odločanju koordinator deluje neodvisno od države članice, organa za upravljanje letališča, izvajalcev storitev in letalskih družb, ki izvajajo letalske storitve z zadevnega letališča; ne prejema njihovih navodil in ni obvezan, da jim poroča, razen državi članici; koordinator ni del struktur, ki so neposredno ali posredno odgovorne za njihovo vsakodnevno upravljanje ter ima pravico za sprejemanje odločitev glede sredstev, potrebnih za izvajanje svoje funkcije. Države članice zagotovijo, da se upoštevajo poslovni interesi koordinatorja za zagotovitev njegovega neodvisnega delovanja; (iia) je sestava odbora ali nadzornega organa koordinatorja neodvisna tudi od neposrednih interesov organa za upravljanje letališča, uporabnikov storitev letalskih družb zadevnega letališča in vseh drugih subjektov, ki zastopajo uporabnike ali ponudnike storitev. To pa ne izključuje možnosti, da so lahko predstavniki takih subjektov člani odbora ali nadzornega organa, če so glasovalne pravice uravnotežene; [Sprememba 34] (iib) mora zato biti koordinator ali usklajevalec voznega reda letov fizična ali pravna oseba, ki dve leti pred imenovanjem in dve leti po koncu opravljanja funkcije koordinatorja ali usklajevalca voznega reda leto ni zaposlena pri organu za upravljanje letališča, izvajalcu storitev ali letalskih družbah, ki izvajajo letalske storitve z zadevnega letališča, in ni z njimi v enakem časovnem obdobju trajno sodelovala; [Sprememba 35]

(c) da je sistem financiranja koordinatorjevih dejavnosti koordinatorja ali usklajevalca voznega reda letov tak, da zagotavlja njegov neodvisni status. [Sprememba 36]

(d) da koordinator deluje v skladu s to uredbo nevtralno, nediskriminatorno in pregledno.

Financiranje iz točke (c) zagotovijo vsi letalski prevozniki, ki izvajajo svoje storitve na koordiniranih letališčih in letališčih z usklajevanim voznim redom letov , in ta letališča, da se zagotovi pravična porazdelitev finančnega bremena med vse zainteresirane stranke in prepreči, da bi bilo financiranje odvisno predvsem od ene same zainteresirane stranke. Države članice oblikujejo posvetovalni postopek med zainteresiranimi stranmi z možnostjo pritožb, da se zagotovijo pregledne in nediskriminacijske tarife , skladne z opravljenimi storitvami koordinatorja ali usklajevalca voznega reda letov. Pobiranje prispevkov letalskih prevoznikov je obveznost zadevnih letališč, ki jih nato nakažejo koordinatorju ali usklajevalcu voznega reda letov. Države članice zagotovijo , da ima imata koordinator in usklajevalec voznega reda letov za opravljanje svojih nalog vedno na voljo potrebne ustrezne finančne, človeške, tehnične in materialne vire ter strokovno podporo. [Sprememba 37]

4. Usklajevalec voznega reda letov in koordinator v skladu s pravnim redom Unije sodelujeta na konferencah na mednarodni ravni letalskih prevoznikov o načrtovanju voznih redov letov.

5. Usklajevalec voznega reda letov svetuje letalskim prevoznikom in priporoča alternativne čase prihoda in/ali odhoda, kadar je verjetno, da bo prišlo do prezasedenosti.

6. Koordinator je edina oseba, odgovorna za dodeljevanje slotov. Slote dodeli v skladu z določbami te uredbe in predvidi, da se ob izrednem dogodku sloti lahko dodelijo tudi izven uradnih ur.

7. Usklajevalec voznega reda letov spremlja skladnost operacij letalskih prevoznikov z voznim redom letov, ki jim je priporočen.

Koordinator spremlja skladnost operacij letalskih prevoznikov s sloti, ki so jim dodeljeni. To preverjanje skladnosti se opravlja v sodelovanju z organom za upravljanje letališča, in s službami za kontrolo zračnega prometa in z upravljavcem mreže , pri čemer se upoštevajo čas in drugi ustrezni parametri v zvezi z zadevnim letališčem. [Sprememba 38]

Vsi usklajevalci voznega reda letov in koordinatorji sodelujejo pri odkrivanju neskladnosti voznih redov letov ter spodbujajo letalske prevoznike k njihovi odpravi.

Člen 6

Preglednost dejavnosti koordiniranja in usklajevanja voznih redov letov

1. Enkrat na koncu vsakega obdobja usklajevanja voznih redov letov leto koordinator ali usklajevalec voznega reda letov zadevnim državam članicam , Komisiji in Komisiji na njihovo zahtevo vsem stranem, ki sodelujejo pri njihovem financiranju, predloži poročilo o dejavnostih, ki opisuje splošno stanje dodeljevanja slotov in/ali usklajevanja voznih redov letov, zlasti s preučitvijo uporabe člena 9(5) in členov 13 in 18 ter morebitnih pritožb glede uporabe členov 9 in 10, predloženih koordinacijskemu odboru, in ukrepov, sprejetih za njihovo rešitev. Poročilo vsebuje tudi zbrane in posamezne podatke o finančnem nadomestilu iz prodaje slotov iz člena 13 ter rezultate raziskave o kakovosti storitev koordinatorja in usklajevalca voznega reda letov , izvedene med zainteresiranimi stranmi.

Koordinator in usklajevalec voznega reda letov poleg tega Komisiji, državam članicam in vsem stranem, ki sodelujejo pri njihovem financiranju, predloži ločeno letno finančno poročilo, ki podrobno prikazuje prihodke in odhodke, povezane z njegovimi dejavnostmi.

2. Komisija lahko sprejme vzorec poročila o dejavnostih iz odstavka 1. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 16(2).

3. Koordinator za vsako letališče, za katero je odgovoren, posodablja bazo elektronskih podatkov s prostim dostopom za vse zainteresirane strani, tudi Evropski parlament, na zahtevo , ki vsebuje naslednje informacije o:

(a) historičnih slotih vseh letalskih prevoznikov letališča, razvrščenih po posameznih letalskih prevoznikih in v časovnem zaporedju;

(b) zahtevanih slotih vseh letalskih prevoznikov, razvrščenih po posameznih letalskih prevoznikih in v časovnem zaporedju;

(c) vseh dodeljenih slotih in nerešenih zahtevkih za slote vseh letalskih prevoznikov, razvrščenih po posameznih letalskih prevoznikih in v časovnem zaporedju;

(d) preostalih razpoložljivih slotih glede na vsak tip omejitve, upoštevan pri koordinacijskih parametrih. Baza podatkov mora omogočati letalskim prevoznikom in letališčem , da preverijo njihovo razpoložljivost slotov, ki ustrezajo njihovi zahtevi;

(e) slotih, ki so bili preneseni ali izmenjani, za katere sta navedeni identiteta zadevnih letalskih prevoznikov ter informacija, ali sta bila prenos oz. izmenjava opravljena na podlagi denarnega ali drugačnega nadomestila. Zbrani podatki o finančnem nadomestilu se objavijo vsako leto.

(f) popolnih podatkih o koordinacijskih parametrih.

Te informacije se stalno posodabljajo. Na koncu vsake sezone Koordinator objavi poročilo o dejavnostih iz odstavka 1 enkrat na leto .

4. Koordinator zagotovi hranjenje podatkov in dostop do njih za obdobje najmanj petih zaporednih enakovrednih obdobij voznega reda letov.

5. Če so na razpolago ustrezni in splošno sprejeti standardi glede oblike informacij o voznem redu letov, jih usklajevalec voznega reda letov, koordinator in letalski prevozniki uporabijo, pod pogojem, da so skladni s pravnim redom Unije. [Sprememba 39]

Člen 7

Informacije za usklajevalce voznega reda letov in koordinatorje

1. Letalski prevozniki, ki opravljajo prevoz ali nameravajo opravljati prevoz na letališču, ki je del mreže, letališču z usklajevanim voznim redom letov ali koordiniranemu letališču, usklajevalcu voznega reda letov ali koordinatorju predložijo vse ustrezne informacije, ki jih ta zahteva. Če se te informacije spremenijo, letalski prevozniki o tem nemudoma takoj, ko je primerno in mogoče, obvestijo usklajevalca voznega reda letov in koordinatorja. Vse ustrezne informacije se posredujejo v obliki in v roku, ki ju določi usklajevalec voznega reda letov oz. koordinator. Letalski prevoznik koordinatorja ob zahtevi za dodelitev zlasti obvesti, ali bi mu koristil status novega ponudnika v skladu s točko (2) člena 2 v zvezi z zahtevanimi sloti in ali je povezan z drugimi prevozniki, ki delujejo na istem letališču, da bi zagotovili, da ne more neupravičeno pridobiti tega statusa . [Sprememba 40]

Za vsa druga letališča brez posebnega razglašenega statusa letalski prevozniki, ki izvajajo ali nameravajo izvajati prevoze na letališču, organ za upravljanje letališča, izvajalci storitev zemeljske oskrbe in izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa na zahtevo koordinatorja ali usklajevalca voznega reda letov v razumnem roku posreduje vse morebitne informacije, ki jih imajo ima o načrtovanih storitvah letalskih prevoznikov. [Sprememba 41]

Usklajevalec voznega reda letov ali koordinator upravljavcu mreže na njegovo zahtevo posredujeta vse informacije iz tega odstavka.

2. Če letalski prevoznik ne posreduje informacij iz odstavka 1, razen če lahko zadovoljivo dokaže, da obstajajo olajševalne okoliščine, ali če posreduje lažne ali zavajajoče informacije, koordinator ne upošteva zahteve ali zahtev po slotih s strani tega letalskega prevoznika, na katerega se nanašajo manjkajoče, lažne ali zavajajoče informacije. Koordinator umakne slot ali zaporedja slotov, če so že bila dodeljena bili dodeljeni , in/ali priporoči uvedbo sankcij s strani pristojnega organa v skladu z nacionalnimi predpisi. Koordinator temu letalskemu prevozniku da ponudi možnost, da predloži svoja opažanja. [Sprememba 42]

3. Usklajevalec voznega reda letov ali koordinator, organ za upravljanje letališča, in službe za kontrolo zračnega prometa in upravljavec mreže si, zlasti zaradi zagotovitve izvajanja člena 17 izmenjajo vse informacije, ki jih potrebujejo za opravljanje svojih dolžnosti, vključno s podatki o letih in slotih. [Sprememba 43]

3a. Oblika in obseg informacij iz tega člena se določita s sprejetim svetovnim skupnim standardom. Pridobljene informacije se uporabljajo le za namene te uredbe. [Sprememba 44]

Člen 8

Koordinacijski odbor

1. Na koordiniranem letališču odgovorne države članice zagotovijo, da se ustanovi koordinacijski odbor. Isti koordinacijski odbor se lahko imenuje za več kot eno letališče. Članstvo v tem odboru je odprto vsaj za letalske prevoznike, ki redno pogosto uporabljajo zadevno(a) letališče(a) v obdobju tekočega voznega reda in so ga/jih uporabljali v preteklih obdobjih, in za njihove predstavniške organizacije, organ za upravljanje zadevnega letališča, zadevne službe za kontrolo zračnega prometa in predstavnike splošnega letalstva, ki redno uporabljajo letališče, . Poleg teh članov se lahko sej koordinacijskega odbora samo kot opazovalci brez glasovalnih pravic udeležijo predstavniki upravljavca mreže, organ organa za ovrednotenje učinkovitosti in nadzornemu nacionalnemu organu zadevne nadzornega nacionalnega organa zadevne države članice. Koordinacijski odbor lahko povabi druge organe, ki so neposredno ali posredno udeleženi v postopku dodeljevanja slotov, da se udeležijo njegovih sej kot opazovalci. Za prisotnost teh organov na seji je treba njihova pooblastila posredovati koordinacijskemu odboru vsaj sedem dni pred sejo.

Naloge koordinacijskega odbora so:

(a) dajanje predlogov ali svetovanje koordinatorju in/ali državi članici glede: (i) možnosti povečanja zmogljivosti letališča, določene v skladu s členom 3, ali izboljšanja njegovega izkoristka, (ii) koordinacijskih parametrov, ki se določijo v skladu s členom 4, (iii) načinov spremljanja uporabe dodeljenih slotov, (iv) lokalnih smernic, kakor je predvideno v členu 9(8); (v) faktorjev, ki vplivajo na prometne razmere na zadevnem letališču; (vi) hudih problemov, na katere naletijo novi ponudniki, kakor je predvideno v členu 9(6); (vii) vseh vprašanj v zvezi z zmogljivostjo letališča, zlasti glede izvajanja enotnega evropskega neba in delovanja mreže; (viia) priporočil glede učinkovitosti, stroškov in uspešnosti postopka usklajevanja;

(b) zagotavljanje mnenj organu za vrednotenje učinkovitosti in nacionalnemu nadzornemu organu glede povezave med koordinacijskimi parametri in ključnimi kazalniki učinkovitosti, predlaganimi navigacijskim službam zračnega prometa, kot so določene v Uredbi Komisije (EU) št. 691/2010 z dne 29. julija 2010 o določitvi načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja (13);

(c) posredovanje med vsemi zadevnimi strankami glede pritožb v zvezi z dodeljevanjem slotov, kakor je predvideno v členu 19.

2. Predstavniki države članice in koordinator so povabljeni na sestanke koordinacijskega odbora kot opazovalci. Komisija lahko na svojo zahtevo sodeluje na teh sestankih.

3. Koordinacijski odbor sestavi pisni poslovnik, ki med drugim zajema udeležbo, volitve in odločanje , pogostost sestajanja in jezik(e), ki se uporablja(jo).

Katerikoli član koordinacijskega odbora lahko predlaga lokalne smernice, kakor je predvideno v členu 9(8). Na zahtevo koordinatorja Koordinacijski odbor razpravlja o predlaganih lokalnih smernicah. Zadevni državi članici se predloži poročilo o razpravah v koordinacijskem odboru, pri čemer se navedejo ustrezna stališča odbora. To poročilo se predloži tudi organu za ovrednotenje učinkovitosti in upravljavcu mreže. [Spremembi 45 in 87]

DODELJEVANJE SLOTOV

Člen 9

Pool slotov

1. Koordinator vzpostavi pool, ki vsebuje vse slote , ki na podlagi člena 10(2) ali (3) niso dodeljeni . Vse nove zmogljivosti v zvezi s sloti, opredeljene v skladu s členom 3(3), se dajo v pool. Ta postopek ne posega v povezljivost regionalnih letališč z vozlišči. Države članice lahko posredujejo, če je takšna povezljiovst ogrožena. [Sprememba 46]

2. Brez poseganja v člen 10(2) in (3) te uredbe in člen 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008 se sloti iz poola razdelijo med letalske prevoznike prosilce. 50 % teh slotov se najprej dodeli novim ponudnikom, razen če so zahteve novih ponudnikov manjše od 50 %. Prednost novih ponudnikov se upošteva v celotnem obdobju voznega reda letov. Koordinator obravnava zahteve novih ponudnikov in drugih prevoznikov pravično v skladu s koordinacijskimi obdobji vsakega dne voznega reda letov. [Sprememba 47]

Med zahtevami novih ponudnikov se da prednost letalskim prevoznikom, ki izpolnjujejo pogoje za status novega ponudnika iz točke (2)(b) člena 2.

3. Brez poseganja v člen 10(2) se v primeru, da se vsem zahtevam po slotih ne more ugoditi na zadovoljstvo zadevnih letalskih prevoznikov, prednost da komercialnim zračnim prevozom in zlasti rednim zračnim prevozom in načrtovanim posebnim zračnim prevozom vsem vrstam komercialnih zračnih prevozov . V primeru konkurenčnih zahtev v isti kategoriji prevozov se prednost da celoletnim operacijam. [Sprememba 48]

4. Novi ponudnik, ki mu je bilo ponujeno zaporedje slotov v okviru ene ure pred ali po zahtevanem času, vendar te ponudbe ne sprejme, ne obdrži statusa novega ponudnika za to zaporedje v obdobju voznega reda letov.

5. V primeru prevozov, ki jih opravlja skupina letalskih prevoznikov, lahko potrebne slote zahteva samo en od udeleženih letalskih prevoznikov. Letalski prevoznik, ki opravlja tak prevoz, prevzame odgovornost za izpolnjevanje operativnih meril, potrebnih za zagotavljanje prednosti ohranjanje obstoječe prednostne razvrstitve iz člena 10(2). [Sprememba 49]

Slote, dodeljene enemu letalskemu prevozniku, lahko uporabi(jo) drugi letalski prevoznik(i), ki spadajo v skupino letalskih prevoznikov, pod pogojem, da identifikacijska oznaka letalskega prevoznika, ki so mu sloti dodeljeni, ostane pri skupnem letu za namene koordinacije in spremljanja. Ob prenehanju takih operacij tako uporabljeni sloti ostanejo letalskemu prevozniku, ki so mu bili prvotno dodeljeni. Take operacije letalski prevozniki, ki spadajo v skupino, sporočijo koordinatorjem in ne smejo ukrepati do njihovega izrecnega potrdila.

Če zaporedje slotov, dodeljeno letalskemu prevozniku, uporablja drug letalski prevoznik drugače kot v skladu s pogoji iz tega odstavka, koordinator prekliče zaporedje in ga po zaslišanju zadevnih letalskih prevoznikov vrne v pool.

6. Če se hudi problemi novih ponudnikov nadaljujejo, država članica zagotovi, da se skliče sestanek koordinacijskega odbora letališča. Namen sestanka je proučiti možnosti rešitve položaja. Na ta sestanek je povabljena Komisija.

7. Če zahtevanega slota ni mogoče sprejeti, koordinator letalskega prevoznika prosilca obvesti o razlogih za to in navede najbližji alternativni slot, ki je na razpolago.

8. Koordinator upošteva tudi dodatne smernice, ki jih uvede industrija zračnega prevoza na ravni Unijiali na svetovni ravni ali na ravni Unije , ter lokalne smernice, ki jih predlaga koordinacijski odbor in odobri država članica ali katerikoli drug pristojni organ, odgovoren za zadevno letališče, pod pogojem, da take smernice ne vplivajo na neodvisni status koordinatorja, da so skladne s pravnim redom Unije in usmerjene k izboljšanju učinkovite uporabe letaliških zmogljivosti ter so bile sporočene Komisiji in potrjene z njene strani. Lokalne smernice lahko zadevajo le nadzor nad uporabo dodeljenih slotov in spremembo opredelitve zaporedja slotov za zmanjšanje njegove dolžine za najmanj 10 slotov za zimsko sezono voznega reda letov ali najmanj 15 slotov za poletno sezono voznega reda letov, v nobenem primeru pa za manj kot pet slotov. Zmanjšanje dolžine zaporedja slotov se uporablja le na letališčih, kjer je povpraševanje po letalskih storitvah zelo sezonsko.

Lokalna pravila se nanašajo na dodeljevanje in nadzor slotov. Ta pravila se lahko uporabljajo le, če je mogoče dokazati, da je letališče izjemno obremenjeno in je zato mogoče doseči izboljšanje zmogljivosti ali prometa na podlagi lokalno veljavnih pravil. Taka lokalna pravila so pregledna in nediskriminatorna ter se potrdijo v koordinacijskem odboru iz člena 8(3). [Sprememba 88]

9. Koordinator se poleg načrtovane dodelitve slotov za obdobje voznega reda letov prizadeva, da bi ugodil zahtevam po posameznih slotih v zadnjem trenutku za katero koli vrsto letalstva, vključno s splošnim letalstvom. Za ta namen se lahko uporabijo sloti, ki ostanejo v poolu po razdelitvi med prevoznike prosilce, in sloti, na razpolago v zadnjem trenutku.

Člen 10

Historični sloti

-1. Letališki sloti so nematerialna javna dobrina, za uporabo katerih veljajo pogoji iz te uredbe. V interesu držav članic, potnikov, vodij letališč in letalskih prevoznikov jih dodeljujejo letališki koordinatorji, da bi zagotovili kar največjo preglednost. [Sprememba 89]

1. Koordinator na kar najbolj pregleden in pravičen način dodeli zaporedje Zaporedja slotov se letalskim prevoznikom prosilcem dodelijo iz poola slotov kot dovoljenja za uporabo letalske infrastrukture za namen pristajanja in vzletanja za obdobje voznega reda letov, za katero so zahtevana in ob izteku katerega se morajo vrniti v pool slotov, kakor je določen v skladu s členom 9. [Sprememba 51]

2. Brez poseganja v člene 7, 12, 13 in 17 se prednost in 12 se obstoječa prednostna razvrstitev da zadevnemu letalskemu prevozniku za dodelitev istega zaporedja med naslednjim enakovrednim obdobjem voznega reda letov, če ga ta prevoznik zahteva do roka iz člena 7(1) kadar so izpolnjeni naslednji pogoji: [Sprememba 52]

(a) ta letalski prevoznik uporablja zaporedje slotov za opravljanje rednih in načrtovanih posebnih zračnih prevozov in [Sprememba 53]

(b) ta letalski prevoznik lahko koordinatorju zadovoljivo dokaže, da je zadevno zaporedje slotov uporabljal, kakor je to odobril koordinator, najmanj 85 % 80 % časa v obdobju voznega reda letov, za katerega je bilo dodeljeno. [Sprememba 54]

2a. Posebni letalski prevoz prispeva k regionalni koheziji in konkurenčnosti. Kjer so letalski prevozniki za takšen prevoz redno uporabljali slote na letališču, ki sodi v področje uporabe te uredbe, se, četudi ti sloti ne vključujejo zmeraj istih poti, prednost da zahtevam za nadaljnjo rabo teh slotov. [Sprememba 55]

3. Časovna prerazporeditev zaporedij slotov pred dodelitvijo preostalih slotov iz poola iz člena 9 drugim letalskim prevoznikom prosilcem se sprejme samo zaradi operativnih razlogov, kot so na primer spremembe tipa zrakoplova ali proge, na kateri lete opravlja letalski prevoznik , ali, v primeru zaporedij slotov, dodeljenih novim prevoznikom iz člena 2, če bi bila dodelitev slotov tem prosilcem boljša kakor dodelitev prvotno zahtevanih slotov . Veljati ne začne pred izrecno potrditvijo koordinatorja. [Sprememba 56]

4. Sloti, dodeljeni letalskemu prevozniku pred 31. januarjem za naslednjo poletno sezono ali pred 31. avgustom za naslednjo zimsko sezono, vendar vrnjeni koordinatorju v ponovno dodelitev pred tema datumoma, se ne upoštevajo za namene izračuna uporabe, če preostali dodeljeni sloti sestavljajo zaporedje v smislu točke (13) člena 2.

Sloti, ki sovpadajo s prazniki, se vključijo v zaporedje za naslednjo sezono brez zahteve po utemeljitvi njihove neuporabe. [Sprememba 57]

5. Če ni mogoče dokazati 85 % 80 % uporabe zaporedja slotov, se prednost obstoječa prednostna razvrstitev iz odstavka 2 ne dodeli, razen če je mogoče neuporabo upravičiti na podlagi katerega koli od naslednjih razlogov: [Sprememba 58]

(a) nepredvidljive in neizogibne okoliščine, ki jih letalski prevoznik ne more obvladovati in ki povzročijo: (i) prepoved letenja tipa zrakoplova, ki se na splošno uporablja za zadevni zračni prevoz, (ii) delno zaprtje ali zaprtje v celoti letališča ali zračnega prostora; (iii) hude motnje operacij na zadevnih letališčih, vključno z zaporedji slotov na drugih letališčih Unije v zvezi s progami, ki jih take motnje prizadenejo, v znatnem delu zadevnega obdobja voznega reda letov; [Sprememba 59]

(b) prekinitev letalskih storitev zaradi dejanja, katerega namen je bil vplivati na te storitve, na primer stavke, in ki letalskemu prevozniku dejansko in/ali tehnično onemogoči izvajanje načrtovanih letov;

(c) resna finančna izguba zadevnega letalskega prevoznika Unije, zaradi katere mu organ za licenciranje v skladu s členom 9(1) Uredbe (ES) št. 1008/2008 izda začasno licenco do finančne sanacije letalskega prevoznika; [Sprememba 60]

(d) sodni postopek v zvezi z uporabo člena 12 te uredbe za proge, na katerih je naložena obveznost javne službe v skladu s členom 16 Uredbe (EG) št. 1008/2008, posledica katerega je začasna prekinitev opravljanja prevoza na takih progah.

Prepoved poslovanja v Uniji, sprejeta v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 474/2006 z dne 22. marca 2006 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti iz poglavja II Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005 (14), ne more biti sprejemljiva utemeljitev neuporabe zaporedja slotov v smislu tega odstavka.

6. Na zahtevo države članice ali na svojo lastno pobudo Komisija pregleda uporabo odstavka 5 s strani koordinatorja letališča v okviru področja uporabe te uredbe.

Odločitev sprejme v dveh mesecih po prejetju zahteve po postopku iz člena 16(2).

7. Če pogoji iz točk (a) in (b) odstavka 2 niso izpolnjeni, lahko Komisija ob posvetovanju z različnimi partnerji vseeno odloči, da se prednost letalski prevozniki ohranijo obstoječo prednostno razvrstitev za dodelitev istega zaporedja da letalskim prevoznikom za naslednje obdobje voznega reda letov, če je to upravičeno zaradi nujnosti, ki izhaja iz izrednih dogodkov, ki zahtevajo povezanost pri izvajanju ukrepov, ki naj se izvedejo na teh letališčih. Komisija v roku enega meseca po tem, ko država članica ali zadevno letališče to zahteva, sprejme potrebne ukrepe, ki se uporabljajo zaeno obdobje voznega reda letov. Take izvedbene akte, ki se začnejo takoj uporabljati, sprejme v skladu s postopkom iz člena 16(3). Ukrepi Komisije so lahko različni glede na državo članico, letališče ali vrsto letalskih storitev, skladno z značilnostmi izrednega dogodka. [Sprememba 61]

8. Na podlagi prednosti za pridobitev zaporedja slotov iz odstavka 2 tega člena ni mogoče zahtevati nobene odškodnine v zvezi s kakršno koli omejitvijo ali izločitvijo te prednosti, uvedeno v skladu s pravnim redom Unije, zlasti pri uporabi pravil Pogodbe v zvezi z zračnim prevozom.

Člen 11

Rezervacija slotov

1. Organ za upravljanje koordiniranega letališča lahko sprejme odločitev o uporabi sistema letaliških pristojbin, da se letalske prevoznike odvrne od zapoznelega vračanja slotov v pool iz člena 9 in pozove k prevzemu odgovornosti za neizrabljene rezervacije letališke infrastrukture. Upoštevajo se naslednja načela:

(a) pred sprejetjem te odločitve se upošteva postopek iz člena 6 Direktive 2009/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15) . Posvetuje se tudi s koordinatorjem. Za koordinirana letališča, ki jih ne krije člen 1(2) Direktive 2009/12/ES, se organ za upravljanje letališča posvetuje s koordinacijskim odborom in koordinatorjem;

(b) ta odločitev ne vpliva na nediskriminatoren in pregleden postopek dodeljevanja slotov in sistem letaliških pristojbin;

(c) ta odločitev letalskih prevoznikov ne odvrača od vstopa na trg ali razvoja storitev in je omejena na kritje stroškov, ki jih ima letališče z rezervacijo letališke zmogljivosti, in ustrezajo neuporabljenim slotom;

(d) letalski prevozniki niso odgovorni za neizrabljeno rezervacijo letališke infrastrukture za slote, ki so bili dodeljeni, a vrnjeni v pool pred 31. januarjem za naslednjo poletno sezono voznega reda letov ali pred 31. avgustom za naslednjo zimsko sezono voznega reda letov, za slote, ki sovpadajo s prazniki in so bili vrnjeni v pool pred temi datumi, in za slote, katerih neuporaba se lahko upraviči na podlagi člena 10(5);

(e) ta odločitev se sporoči koordinatorju, zainteresiranim strankam in Komisiji najmanj šest mesecev pred začetkom zadevnega obdobja usklajevanja voznega reda letov.

2. Koordinator organu za upravljanje letališča sporoči vse informacije, potrebne za izvajanje odločitve iz prvega odstavka. [Sprememba 62]

Člen 12

Obveznost javne službe

1. Če je na progi naložena obveznost javne službe v skladu s členom 16 Uredbe (ES) št. 1008/2008, lahko država članica na koordiniranem letališču rezervira slote, potrebne za operacije, predvidene na tej progi. Če rezervirani sloti na zadevni progi niso uporabljeni, se dajo na razpolago kateremu koli drugemu letalskemu prevozniku, zainteresiranemu za opravljanje prevoza na progi, v skladu z obveznostjo javne službe ob upoštevanju odstavka 2. Če ni za opravljanje prevoza na progi zainteresiran noben drug letalski prevoznik in zadevna država članica ne objavi javnega razpisa v skladu s členom 16(10), členom 17(3) do (7) ter členom 18(1) Uredbe (ES) št. 1008/2008, se sloti rezervirajo za drugo progo ob upoštevanju obveznosti javne službe ali se vrnejo v pool. Sloti se v primeru neuporabe najpozneje po koncu šestmesečnega obdobja vrnejo v pool. Če proga več ne izpolnjuje zahtev za rezervacijo slotov v okviru obveznosti javne službe, se sloti bodisi rezervirajo za drugo progo, za katero veljajo te obveznosti, ali pa, če je za zadevno zaporedje izpolnjena zahteva iz člena 10(2) te uredbe, ostanejo pri letalskem prevozniku, ki jih je uporabljal. [Sprememba 63]

2. Razpisni postopek iz člena 16(10), člena 17(3) do (7) in člena 18(1) Uredbe (ES) št. 1008/2008 se uporabi za uporabo slotov iz odstavka 1 tega člena, če je za opravljanje prevoza na progi zainteresiran več kot en letalski prevoznik iz Unije in ni mogel dobiti slotov v okviru ene ure pred ali po časih, ki jih zahteva od koordinatorja.

MOBILNOST SLOTOV

Člen 13

Prenosi in izmenjave slotov

1. Slote:

(a) lahko letalski prevoznik prenese ali letalski prevozniki v konzorciju prenesejo z ene proge ali vrste prevoza na drugo progo ali vrsto prevoza, ki jih opravlja isti letalski prevoznik;

(b) se lahko prenese med dvema letalskima prevoznikoma na podlagi denarnega nadomestila ali brez njega ali na podlagi drugačne oblike nadomestila;

(c) si lahko letalski prevozniki izmenjajo na podlagi denarnega nadomestila ali brez njega ali na podlagi drugačne oblike nadomestila. Sloti, ki so bili na novo dodeljeni letalskim prevoznikom za obdobje voznih redov, se ne prenesejo ali zamenjajo za nadomestilo ali denarni dobiček do konca vsaj enega enakovrednega obdobja voznega reda letov.

2. Država članica Koordinator vzpostavi pregleden okvir, ki omogoča stik med letalskimi prevozniki, ki se zanimajo za prenos ali izmenjavo slotov v skladu z zakonodajo Unije.

Prenosi ali izmenjave iz odstavka 1 se sporočijo koordinatorju in se ne opravijo pred izrecno potrditvijo s strani koordinatorja. Koordinator zavrne potrditev prenosov ali izmenjav, če niso skladni z zahtevami te uredbe in če koordinator ni zadovoljivo prepričan, da:

(a) to ne bi škodovalo letališkim operacijam ob upoštevanju vseh tehničnih, operativnih, izvedbenih in okoljskih omejitev;

(aa) se povezljivost med regionalnimi letališči in vozlišči ter dostop do nekoordiniranih letališč ne bosta poslabšala;

(b) se spoštujejo omejitve iz člena 12;

(c) prenos slotov ne sodi na področje odstavka 3 tega člena.

Za prenose in izmenjave iz točk (b) in (c) člena 1 letalski prevozniki koordinatorju sporočijo podrobnosti morebitnega denarnega nadomestila ali nadomestila v drugačni obliki. Podrobnosti o nadomestilu, ki izhaja iz prenosa ali izmenjave, so zaupne narave in jih se vključijo v poročilo o dejavnostih iz člena 6(1), koordinator posreduje pa te podrobnosti razkrije le državi članici, v kateri se nahaja letališče, ali Komisiji, če tako zahtevata in vsem strankam, ki sodelujejo pri financiranju koordinatorja . Prenosi ali izmenjave ne smejo biti niso predmet restriktivnih pogojev, katerih namen je omejevanje možnosti letalskih prevoznikov, ki želijo pridobiti slote, za konkuriranje letalskim prevoznikom, ki prenašajo ali izmenjujejo te slote.

3. Sloti, dodeljeni novemu ponudniku, kakor je opredeljen v točki (2) člena 2, se ne smejo prenesti prenesejo , kakor je predvideno v točki (b) odstavka 1 tega člena, v obdobju dveh enakovrednih obdobij voznega reda letov, razen v primeru zakonsko dovoljenega prevzema dejavnosti podjetja, ki je šlo v stečaj.

Sloti, dodeljeni novemu ponudniku, kakor je opredeljen v točki (2)(b) člena 2, se ne smejo prenesti prenesejo na drugo progo, kakor je predvideno v točki (a) odstavka 1 tega člena, v obdobju dveh enakovrednih obdobij voznega reda letov, razen če bi bil novi ponudnik na novi progi obravnavan glede na enako prednostno razvrstitev kot na prvotni progi.

Sloti, dodeljeni novemu ponudniku, kakor je opredeljen v točki (2) člena 2, se ne smejo izmenjati, kakor je predvideno v točki (c) odstavka 1 tega člena, v obdobju dveh enakovrednih obdobij voznega reda letov, razen za izboljšanje časovnega razporeda slotov za te prevoze glede na prvotno zahtevano časovno razporeditev.

Države članice lahko sprejmejo ukrepe, s katerimi namenijo del prihodkov od prodaje slotov skladu za pokritje stroškov razvoja letališke infrastrukture in optimizacije povezanih storitev. Za popolno preglednost omenjeni sklad določi in odobri neodvisni nadzorni organ iz Direktive 2009/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o letaliških pristojbinah (16) . V vsakem primeru je treba pri upravljanju sklada spoštovati načela ločenega računovodstva, da bo mogoče opredeliti finančne zneske, ki se bodo vsakemu letališču dodelili iz sklada. Prihodki od prodaje slotov na posameznem letališču se ponovno vlagajo v isto letališče. [Sprememba 64]

Člen 14

Določbe glede konkurence

Ta uredba ne vpliva na pooblastila javnih organov, da odobrijo prenos slotov med letalskimi prevozniki in usmerjajo njihovo dodeljevanje v skladu z nacionalno zakonodajo v zvezi s konkurenco ali členom 101, 102 ali 106 Pogodbe o delovanju Evropske unije ali Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah) (17).

DELEGIRANI AKTI IN ODBOR

Člen 15

Izvajanje pooblastila

1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 3(3) in 5(2) se dodeli Komisiji za neomejeno prenese na Komisijo za obdobje petih let od datuma začetka veljavnosti te uredbe. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastil se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. [Sprememba 65]

3. Pooblastilo iz členov 3(3) in 5(2) lahko kadarkoli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, navedena v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5. Delegirani akti, sprejeti v skladu s členoma 3(3) in 5(2) začnejo veljati le, če niti Evropski parlament ali niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 16

Postopek v odboru

1. Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek, se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Kadar je treba mnenje odbora pridobiti s pisnim postopkom, se pisni postopek zaključi brez izida, če v roku za predložitev mnenja tako odloči predsednik odbora ali če to zahteva navadna večina članov odbora.

3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 8 Uredbe (EU) št. 182/2011 v povezavi s členom 5 Uredbe.

4. Odbor se lahko tudi s Komisijo posvetuje o katerikoli drugi zadevi v zvezi z uporabo te uredbe.

IZVEDBENI UKREPI

Člen 17

Usklajenost slotov in načrtov letov

1. Ko letalski prevoznik predloži načrt leta, vključi sklic na dodeljeni slot. Upravljavec mreže lahko, potem ko se seznani z argumenti zadevnega letalskega prevoznika in organa za upravljanje letališča, zavrne načrt leta letalskega prevoznika, če letalski prevoznik namerava pristati ali vzleteti na koordiniranem letališču v obdobju, za katerega je koordinirano, ne da bi mu koordinator dodelil slot. Poslovni letalski prevozniki niso upravičeni do slota, če morajo opraviti let zunaj časovnega obdobja, ponujenega s slotom, in če za zamudo niso odgovorne službe zračnega prometa. [Spremembe 66, 77 in 90rev]

2. Zadevna država članica sprejme ukrepe, potrebne za izmenjavo informacij med koordinatorjem, upravljavcem mreže, službo za kontrolo zračnega prometa in organom za upravljanje letališča.

Člen 18

Uveljavljanje

1. Koordinator odvzame zaporedje slotov, začasno dodeljeno letalskemu prevozniku v procesu svojega uveljavljanja, in ga da v pool 31. januarja za naslednjo poletno sezono ali 31. avgusta za naslednjo zimsko sezono, če podjetje nima operativne licence ali enakovrednega dokumenta na ta datum ali če pristojni organ za licenciranje ne navede, da bo operativna licenca ali enakovredni dokument verjetno izdan pred začetkom zadevnega obdobja voznega reda letov. Organi, pristojni za izdajanje licenc, koordinatorju redno sporočajo posodobljene informacije in v razumnem času odgovorijo na njegove zahteve.

2. Letalski prevozniki, ki večkrat ali namerno , ali predstavniki splošnega letalstva/poslovnega letalstva, ki namerno opravljajo zračne prevoze ob času, ki je znatno drugačen od dodeljenih slotov kot del zaporedja slotov, ali uporabljajo slote na znatno drugačen način, kot je navedeno ob času dodelitve, s čimer posegajo v letališke operacije ali operacije zračnega prometa, izgubijo prednost obstoječo prednostno razvrstitev iz člena 10(2). Koordinator se lahko odloči, da temu letalskemu prevozniku odvzame zadevno zaporedje slotov za preostanek obdobja voznega reda letov in ga da v pool po zaslišanju zadevnega letalskega prevoznika in po enkratnem opozorilu. Če letalski prevoznik nato zahteva enake slote, koordinator ni obvezan, da mu jih dodeli. [Sprememba 67]

Zadevna država članica zagotovi, da koordinator vzpostavi učinkovit sistem za nadzor izvajanja tega odstavka.

3. Države članice zagotovijo, da so na razpolago učinkovite, sorazmerne in odvračalne sankcije, ter da se te sankcije izvajajo v naslednjih izvajajo sistem učinkovitih, sorazmernih in odvračalnih kazni v primerih:

— večkratno da letalski prevozniki ali letalska podjetja ali družbe, ki namerno opravljanje zračnih prevozov, obratujejo brez ustreznih slotov ali ob časih, ki se znatno razlikujejo od dodeljenih slotov;

— uporabe slotov na znatno drugačen način, kot je navedeno ob času dodelitve;

— povračilo slotov po 31. januarju za naslednjo poletno sezono ali po 31. avgustu za naslednjo zimsko sezono, ali zadrževanje neuporabljenih slotov; sankcija mora upoštevati morebitno vpeljavo mehanizma iz člena 11;

— odklonitev vsake odklonitve sporočanja informacij iz členov 7 in 13 koordinatorju ali usklajevalcu voznega reda letov oz. sporočanje sporočanja napačnih ali zavajajočih informacij.

Koordinatorja se ustrezno obvesti o izvajanju kazni. Države članice Komisijo obvestijo o sistemu kazni, ki so ga izvedle v skladu s tem odstavkom. [Sprememba 68]

3a. Države članice tudi zagotovijo, da organ za upravljanje koordiniranega letališča uvede in uporablja učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni v zvezi z vračanjem slotov po dogovorjenih zgodovinskih izhodičnih datumih za naslednjo zimsko ali poletno sezono ali ohranitvijo neuporabljenih slotov, da se letalske prevoznike odvrne od zapoznelega vračanja slotov v pool iz člena 9 in se jih pozove k odgovornosti za neizrabljene rezervacije letališke infrastrukture. Pri tem se upoštevajo naslednja načela:

(a) pred naložitvijo kazni, določenih v tem odstavku se izvede postopek iz člena 6 Direktive 2009/12/ES. Opravi se tudi posvetovanje s koordinatorjem. Za koordinirana letališča, na katera se ne nanaša člen 1(2) Direktive 2009/12/ES, se organ za upravljanje letališča posvetuje s koordinacijskim odborom in koordinatorjem;

(b) kazni ne vplivajo na nediskriminatoren in pregleden postopek dodeljevanja slotov in sistem letaliških pristojbin;

(c) kazni letalskih prevoznikov ne odvračajo od vstopa na trg ali razvoja storitev;

(d) letalski prevozniki ne nosijo odgovornosti za rezervacijo neizrabljene infrastrukture: — za dodeljene slote, ki so bili vrnjeni v pool pred 31. januarjem za naslednje poletno obdobje voznega reda letov ali pred 31. avgustom za naslednje zimsko obdobje voznega reda letov, — za slote, ki sovpadajo z državnimi prazniki in so bili vrnjeni v pool pred 31. januarjem za naslednje poletno obdobje voznega reda letov ali pred 31. avgustom za naslednje zimsko obdobje voznega reda letov, ter — za slote, katerih neuporabo je mogoče opravičiti na podlagi člena 10(5);

(e) kazni se sporočijo koordinatorju, zainteresiranim stranem in Komisiji najmanj šest mesecev pred začetkom zadevnega obdobja usklajevanja voznega reda letov;

(f) sistem kazni je proračunsko nevtralen za organ za upravljanje letališča in je namenjen izključno povečanju učinkovitosti dodeljevanja slotov.

Koordinator organu za upravljanje letališča pošlje vse potrebne informacije za izvajanje tega odstavka.

Države članice uvedejo kazni najpozneje eno leto po sprejetju te uredbe. O njih redno obveščajo Komisijo, ki oceni učinkovitost zadevnih kazni. Če se z nadzorom nad sloti ali drugače ugotovi morebitna kršitev odstavka 2 ali 3, se zadevnega letalskega prevoznika pisno obvesti o podrobnostih domnevne kršitve ter se od njega zahtevajo informacije o zadevnem zračnem prevozu ali slotu. Če je finančna kazen potrebna, ta velja za vsak posamezni prekršek letalskega prevoznika, ki ne upošteva odstavka 2 ali 3, in ima vnaprej določeno najmanjšo vrednost, ki jo opredeli zadevna država članica. V primeru več kršitev je možno naložiti vrsto finančnih kazni in za vsako naslednjo kršitev finančno kazen tudi podvojiti. Koordinatorja se pravočasno obvesti o naložitvi kazni. Koordinator objavlja odločitve o naložitvi finančnih kazni. [Sprememba 69]

4. Brez poseganja v člen 10(5) se lahko koordinator, če letalski prevoznik ne more doseči 85 % 80 % stopnje uporabe, kakor je opredeljena v členu 10(2), odloči temu letalskemu prevozniku odvzeti zadevno zaporedje slotov za preostanek obdobja voznega reda letov in ga da v pool po zaslišanju zadevnega letalskega prevoznika. [Sprememba 70]

Brez poseganja v člen 10(5) v primeru, da se v odmerjenem času, ki ustreza 15 % 20 % obdobja veljavnosti zaporedja, ne uporabijo nobeni sloti tega zaporedja slotov, koordinator da zadevno zaporedje slotov v pool za preostanek obdobja voznega reda letov po zaslišanju zadevnega letalskega prevoznika. Koordinator se lahko odloči, da umakne zaporedje slotov pred koncem obdobja, ki ustreza 15 % 20 % obdobja veljavnosti zaporedja, če prevoznik ne pokaže, da ga ima namen uporabiti. [Sprememba 71]

Člen 9

Pritožbe in pravica do pritožbe

1. Brez poseganja v pravice do pritožbe v skladu z nacionalno zakonodajo se pritožbe v zvezi z uporabo členov 7(2), 9, 10, 13 in 17 ter člena 18(1), (2) , (3) in (4) vložijo pri koordinacijskem odboru. Odbor v obdobju enega meseca po vložitvi pritožbe obravnava zadevo in po možnosti da predloge koordinatorju v prizadevanju za rešitev problema. Če pritožbe ni mogoče rešiti, lahko odgovorna država članica v nadaljnjem obdobju dveh mesecev poskrbi za posredovanje predstavniške organizacije letalskih prevoznikov ali letališč ali druge tretje stranke. [Sprememba 72]

2. Države članice v skladu z nacionalno zakonodajo sprejmejo ustrezne ukrepe za zaščito koordinatorjev glede odškodninskih zahtevkov v zvezi z njihovimi funkcijami v skladu s to uredbo, razen v primeru hude malomarnosti ali namernega neprimernega ravnanja.

Člen 20

Odnosi s tretjimi državami

1. Komisija se lahko v skladu s postopkom iz člena 16(2) odloči, da država članica ali države članice sprejmejo ukrepe, vključno s preklicem slotov, za letalskega prevoznika ali letalske prevoznike tretje države z namenom poprave diskriminatornega ravnanja zadevne tretje države kadarkoli je videti, da v zvezi z dodeljevanjem in uporabo slotov na njenih letališčih tretja država:

(a) letalskih prevoznikov Unije ne obravnava primerljivo z obravnavo, ki so jo v skladu s to uredbo deležni letalski prevozniki te države, ali

(b) letalskim prevoznikom Unije ne zagotovi dejanske nacionalne obravnave, ali

(c) letalskim prevoznikom drugih tretjih držav zagotovi ugodnejšo obravnavo kot letalskim prevoznikom Unije.

2. Države članice obvestijo Komisijo o vseh resnih pravnih ali dejanskih težavah, s katerimi se letalski prevozniki Unije srečujejo pri pridobivanju slotov na letališčih tretjih držav.

KONČNE DOLOČBE

Člen 21

Poročilo in sodelovanje

1. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uveljavljanju te uredbe najkasneje štiri tri leta po začetku njene veljave. Poročilo se nanaša zlasti na učinkovitost členov 9, 10, 11 in 13. [Sprememba 73]

1a. Komisija spremlja sekundarne trge slotov na podlagi podatkov, ki jih prejme od koordinatorjev, in v letni analizi trgov zračnega prometa poroča o ustreznih trendih, vključno s tistimi, ki se nanašajo na regionalno povezljivost in povezljivost znotraj Unije. [Sprememba 74]

2. Države članice in Komisija sodelujejo pri uporabi te uredbe, zlasti kar zadeva zbiranje informacij za poročilo iz odstavka 1.

Člen 22

Razveljavitev

Uredba (EGS) št. 95/93 se razveljavi.

Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo za sklicevanja na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge II.

Člen 23

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati prvi dan drugega obdobja usklajevanja voznega reda letov, ki se začne po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V …, Za Evropski parlament Predsednik Za Svet Predsednik

(1) UL C 181, 21.6.2012, str. 173.

(2) UL C 277, 13.9.2012, str. 110.

(3) Stališče Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012.

(4) UL L 14, 22.1.1993, str. 1.

(5) Glej Prilogo I.

(6) UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(7) UL L 293, 31.10.2008, str. 3.

(8) UL L 96, 31.3.2004, str. 1.

(9) Datum in sklicevanje za to uredbo.

(10) UL L 96, 31.3.2004, str. 20.

(11) UL L 96, 31.3.2004, str. 20.

(12) UL L 185, 15.7.2011, str. 1.

(13) UL L 201, 3.8.2010, str. 1.

(14) UL L 84, 23.3.2006, str. 14.

(15) UL L 70, 14.3.2009, str. 11.

(16) UL L 70, 14.3.2009, str. 11.

(17) UL L 24, 29.1.2004, str. 1.