ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
38.

poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo vsi primeri azbestoze, mezotelioma in sorodnih bolezni evidentirani s sistematičnim zbiranjem podatkov o poklicnih in nepoklicnih boleznih zaradi izpostavljenosti azbestu, naj razvrstijo in uradno registrirajo plevralne plake kot bolezen zaradi izpostavljenosti azbestu in s pomočjo namenskih observatorijev omogočijo zanesljivo kartiranje prisotnosti azbesta; poudarja, da bi morale biti v tej evidenci in na zemljevidu prisotnosti azbesta na ravni EU natančno označene javne in zasebne lokacije, kjer je prisoten azbest, pa tudi podrobne podatke o odlagališčih, kjer se nahajajo azbestni odpadki, s čimer bi preprečili nenamerno odkopavanje tal, ki vsebujejo te snovi, in prispevali k izvajanju preprečevalnih in sanacijskih ukrepov;
H.

ker so po nasilnih spopadih med protestniki in varnostnimi silami na predvečer druge obletnice revolucije 25. januarja, in v tednih potem, zaradi katerih je bilo na desetine mrtvih in ki so jih sprožili vse večje brezpravje v Egiptu, ostro nazadovanje egiptovskega gospodarstva in na desetine smrtnih obsodb civilistov, vpletenih v nogometne nemire s smrtnimi žrtvami v Port Saidu leta 2012, zaradi česar je predsednik Morsi v številnih egiptovskih mestih razglasil izredno stanje, vojska pa je opozarjala na „propad države“; ker so voditelji opozicije 30. januarja 2013 v znak enotnosti pozvale predsednika Morsija, naj konča nasilje proti protestnikom, oblikuje vlado narodne enotnosti in začne nacionalni dialog kot edini način za odpravo sedanjih političnih in socialnih delitev in napetosti; ker je predsednik Morsi zavrnil pozive k vladi narodne enotnosti; ker je 26. februarja 2013 predsednik Morsi začel nacionalni dialog, ki so ga vodilne opozicijske sile bojkotirale;
16.

poudarja, da so za obravnavo medsektorskih vidikov teritorialne kohezije, kar naj bi privedlo do oprijemljivih rezultatov na regionalni ravni in omogočilo izkoriščanje celotnega potenciala posameznih regij, potrebne jasne in dobro opredeljene pogodbe o partnerstvu; poudarja, da je to mogoče doseči le z vključitvijo akterjev na lokalni in regionalni ravni, da bi lahko vse strani prispevale k pripravi in izvajanju programov; poudarja, da je to še zlasti pomembno pri podpiranju ozemelj, ki se soočajo s posebnimi izzivi, kot so čezmejne, gorske, otoške in najbolj oddaljene regije;
2.

poziva ministre držav članic za zaposlovanje in socialne zadeve, naj na seji Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov februarja 2013 podprejo priporočilo Sveta za izvajanje jamstva za mlade v vseh državah članicah; poudarja, da jamstvo za mlade ne zagotavlja zaposlitve, temveč je instrument za zagotovitev, da bodo vsi državljani EU in zakoniti rezidenti do 25. leta starosti in novi diplomanti do 30. leta starosti v štirih mesecih po prijavi na zavodu zaposlovanje ali pridobitvi formalne izobrazbe dobili kakovostno ponudbo za zaposlitev, možnost nadaljnjega izobraževanja ali pripravništvo; poudarja, da bi moralo jamstvo za mlade dejansko izboljšati razmere mladih brez dela, izobrazbe ali strokovne usposobljenosti; poudarja tudi, da bi moralo biti jamstvo za mlade upravičeno do posebnih oblik evropskega financiranja, zlasti v državah članicah z najvišjimi stopnjami brezposelnosti;
7.

pozdravlja dejstvo, da so bili ukrepi oblikovani v posvetovanju s socialnimi partnerji in da so regionalne oblasti, poslovni predstavniki in sindikati vzpostavili poseben odbor, ki je bil odgovoren za usklajevanje, upravljanje in izvajanje projekta ESPG;
A.

ker se Evropska unija zavzema za človekovo dostojanstvo in priznava, da je vsak posameznik upravičen do preventivnega zdravstvenega varstva in zdravljenja, in ker člen 168(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije jasno določa, da so države članice odgovorne za organizacijo, upravljanje in zagotavljanje zdravstvenih storitev in zdravstvenega varstva, vključno z razporeditvijo virov; ker je pomembno, da imajo starejši občani pravico do dostojnega, neodvisnega življenja in do svoje vloge v kulturi in družbi;
7.

v zvezi s tem poziva države članice in Komisijo, naj ohranijo ravnovesje med ukrepi za spopadanje z neposrednimi izzivi, ki so posledica krize, ter srednje- in dolgoročnimi ukrepi ter posebno prednost namenijo ukrepom za: (a) pomoč brezposelnim pri ponovnem vključevanju na trg dela z vzpostavitvijo ustvarjalnega in dinamičnega okolja ter zagotavljanjem prilagojenih rešitev in potrebnega usposabljanja; pomoč oseb, ki se vključujejo na trg dela, pri iskanju, ter ustvarjanje pogojev za njihov lažji prehod z izobraževanja in usposabljanja v poklicno življenje; (b) boj proti brezposelnosti mladih in omogočanje trajne vključitve mladih v poklicno življenje, tudi mladih, ki nimajo niti zaposlitve niti izobrazbe ali poklicne usposobljenosti; (c) spodbuditev gospodarske rasti, da bi ustvarili kakovostna in trajnostna delovna mesta za ženske in moške, zlasti v malih in srednjih podjetjih; izboljšanje delovne produktivnosti ter razporeditve dela, (d) izboljšanje dobrega počutja na delu in zmanjšanje vzrokov za odhod iz poklicnega življenja, denimo nezgod pri delu, psihičnega nasilja na delovnem mestu in drugih slabih delovnih razmer, (e) vlaganje v vseživljenjsko izobraževanje in usposabljanje za vse starostne skupine s posebnim poudarkom na izobraževanju v zgodnjem otroštvu ter dostopu do terciarnega izobraževanja, sodelovanju med podjetji in šolami, usposabljanju na delovnem mestu ter posebnem usposabljanju za sektorje, ki se soočajo s pomanjkanjem delovne sile, in poklicnem usposabljanju; (f) vlaganje v inovacije, in sicer s spodbujanjem izdelave inovativnih izdelkov ter zagotavljanja inovativnih storitev, zlasti na področju podnebnih sprememb, energetske učinkovitosti, zdravstva in staranja prebivalstva; (g) odpravo vzrokov za spolno segregacijo na trgu dela; (h) izboljšanje ravnotežja med prožnostjo in varnostjo pogodb o zaposlitvi, da bi spodbudili zaposlovanje ter usklajevanje družinskega in poklicnega življenja; (i) prilagoditev pokojninskih sistemov glede na gospodarske in demografske spremembe, uvedbo potrebnih reform ob upoštevanju njihove trajnosti in zanesljivosti ter zmanjšanje stopnje ekonomske odvisnosti, tj. z oblikovanjem pogojev za prostovoljno daljšo delovno dobo, na primer z zagotovitvijo boljšega poklicnega in zdravstvenega varstva, raznimi pobudami in prilagodljivimi modeli zaposlovanja ter izboljšanjem zaposljivosti v vseh starostnih skupinah; (j) boj proti revščini ter socialni in zdravstveni izključenosti, s posebnim poudarkom na preventivnem in proaktivnem delu;
55.

poudarja, da so nove internetne tehnologije in spletne storitve, ki se hitro širijo, povečale povpraševanje po avdiovizualnih ter drugih kulturnih in ustvarjalnih spletnih vsebinah, zagotavljajo pa tudi nove in inovativne načine za prilagajanje in obogatitev ponudbe, zlasti med mladimi; vendar ugotavlja, da je zakonita ponudba glede na povpraševanje nezadostna, kar ustvarja okoliščine, ki uporabnike spodbujajo k dostopu do nezakonite vsebine; meni, da je treba razmisliti o inovativnih poslovnih modelih in različnih strukturah licenciranja, da bi povečali dostop do teh vsebin; poziva k boljši izrabi digitalnih tehnologij, ki naj služijo kot odskočna deska za bolj raznoliko in obsežnejšo zakonito ponudbo ter tako ohranijo zaupanje potrošnikov in rast, hkrati pa zagotovijo, da dobijo umetniki pravično in sorazmerno nadomestilo;
39.

poudarja, da je treba pripraviti poseben seznam vojaških in civilnih zmogljivosti skupne varnostne in obrambne politike, ki so posebnega pomena za odzivanje na podnebne spremembe in naravne nesreče ter pri misijah te politike; poudarja, da je treba pri pripravi tega seznama posebno pozornost posvetiti delu svetovalne skupine za uporabo vojaških in civilnih obrambnih sredstev; ugotavlja, da ta sredstva med drugim vključujejo zmogljivosti inženirstva, kot so gradnja in obratovanje priložnostnih pristanišč/letališč, letalsko in pomorsko operativno upravljanje in promet, mobilne bolnišnice, vključno z intenzivno nego, komunikacijske infrastrukture, čiščenje vode in upravljanje goriva; poziva Svet in Evropsko obrambno agencijo, da v sklopu pregleda programa razvoja zmogljivosti za leto 2013 uskladita sedanje kataloge civilnih in vojaških zmogljivosti s tistimi, ki so potrebni za obravnavanje izzivov podnebnih sprememb ter za uveljavitev potrebnih predlogov za odpravo vseh sedanjih pomanjkljivosti v teh katalogih;
—

ob upoštevanju Direktive 2009/140/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 (1) o spremembi direktiv 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, 2002/19/ES o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju in 2002/20/ES o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev,
106.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo konkretne ukrepe za spodbujanje socialnega podjetništva v Evropi, zlasti z izboljšanjem dostopa do javnih in zasebnih sredstev ter z izboljšanjem mobilnosti kvalificirane delavne sile in priznavanja njenih kvalifikacij ter z izboljšanjem kakovosti in dostopnosti svetovanja na področju družbene odgovornosti podjetij za MSP; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo posebne ukrepe za spodbujanje socialnega podjetništva v Evropi, zlasti z izboljšanjem dostopa do javnih in zasebnih sredstev ter z izboljšanjem mobilnosti kvalificiranih delavcev in vajencev in priznavanja njihove kvalifikacije; vseeno opozarja, da to ne bi smelo voditi h kategorizaciji "dobrih" in "slabih" podjetnikov;
61.

poleg tega poudarja, da Pakt za stabilnost in rast izrecno poziva države članice, naj del sredstev, ki so jim bila dodeljena v okviru strukturnih skladov, uporabijo za sodelovanje z Evropsko investicijsko banko v mehanizmih posojilnih tveganj in posojilnih jamstev za znanje in spretnosti, učinkovito porabo virov, strateško infrastrukturo in dostop do financiranja za MSP; meni, da bi si morali pristojni organi držav članic prizadevati za čim večji izkoristek možnosti za rast, ki jih ponujajo že sprejete pobude EU, ki se financirajo iz proračuna EU, kot je pilotna faza za projektne obveznice, različni obstoječi inovativni finančni instrumenti EU, ki obstajajo že od leta 2007 na področju raziskav, inovacij, podpore MSP in mikrokreditnih shem; poleg tega poudarja povečane posojilne zmogljivosti EIB za obdobje 2012–2015; meni, da bi vsi ti ukrepi s pravilno kombinacijo in izvajanjem lahko bili temelj naložbenega programa EU za prihodnja leta in imeli izredno pozitiven učinek na BDP in zaposlovanje v EU-27, pri čemer nekateri strokovnjaki ocenjujejo, da bi se BDP povečal za 0,56 %, nastalo pa bi 1,2 milijona novih delovnih mest;
47.

poziva Komisijo, naj v svojem zakonodajnem predlogu za trajen in učinkovit mehanizem za premestitve znotraj EU upošteva uporabo delitvenega ključa EU za preselitev upravičencev do mednarodne zaščite na podlagi ustreznih kazalnikov, ki so povezani zmogljivostjo držav članic za sprejem in vključevanje, kot so BDP, prebivalstvo in površina držav članice ter najboljši interes upravičencev in obeti za njihovo vključevanje; delitveni ključ EU bi bilo treba upoštevati pri državah članicah, ki se soočajo s posebnimi in nesorazmernimi pritiski na nacionalne azilne sisteme ali v kriznih razmerah; poudarja, da bo preselitev vedno odvisna od soglasja upravičencev do mednarodne zaščite in da uvedba delitvenega ključa EU ne bi posegala v obveznost držav članic, da izvajajo in uporabljajo veljavno azilni pravni red pri opredelitvi zaščite, sprejemnih pogojev in postopkovnih jamstev ter da spoštujejo vse mednarodne obveznosti na tem področju;
27.

poudarja, da bi morala biti glavna področja delovanja sredozemske makroregije usmerjena na primerne podregionalne ravni za sodelovanje pri konkretnih projektih in bi morala obsegati energetska omrežja, znanstveno sodelovanje in inovacije, oblikovanje omrežij za kulturo, izobraževanje in usposabljanje, turizem, trgovino, varstvo okolja, razvoj trajnostnega pomorskega prometa, pomorsko zaščito in pomorsko varnost ter varstvo morskega okolja pred onesnaževanjem, prelovom in nezakonitim ribolovom z vzpostavitvijo povezane mreže sistemov za nadzor pomorskih dejavnosti in poročanje o njih, krepitev dobrega upravljanja in učinkovite javne uprave, da bi spodbudili ustvarjanje delovnih mest;
68.

priporoča Komisiji, naj ohrani koristne kontaktne točke, ki so bile vzpostavljene tako z Zvezo za Evropsko leto prostovoljstva 2011 kot z njeno naslednico, prostovoljsko platformo, ki vključujeta številne civilnodružbene prostovoljske organizacije in mreže, ter z nacionalnimi koordinacijskimi organi, strateškimi partnerji in govorniki nacionalnih vlad v tem sektorju, saj je v EU izjemno veliko različnih služb, ki so zadolžene za prostovoljstvo, in spodbuja te kontaktne točke k sodelovanju s predlaganim centraliziranim portalom EU kot vseevropsko platformo, da se omogočita nadaljnje usklajevanje in večja čezmejna dejavnost;
15.

poziva Komisijo, naj na podlagi priporočil tehničnega svetovanja Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (1999) do konca leta 2013 oceni zmogljivost evropske flote in ugotovi, kje obstaja presežna zmogljivost v primerjavi z razpoložljivimi viri in kolikšno zmanjšanje ali prilagoditve so potrebne; vztraja, naj ocenjevanje zmogljivosti ne bo omejeno na tonažo in moč motorjev, temveč naj vključuje vrste in količine uporabljenega ribolovnega orodja ter vse druge parametre, ki prispevajo k ribolovni zmogljivosti;
107.

zlasti poudarja pomen konstruktivnega dialoga o tej temi z Organizacijo islamske konference; poziva Svet in Komisijo, naj bosta posebej pozorna na izvajanje pravice do svobode veroizpovedi ali prepričanja v državah kandidatkah in državah v okviru evropske sosedske politike, zlasti v luči arabske pomladi; izraža resno zaskrbljenost zaradi naraščanja verske nestrpnosti in diskriminacije v različnih državah; odločno obsoja vsako nasilje zoper kristjane, jude, muslimane in druge verske skupnosti, pa tudi vse oblike diskriminacije in netolerantnosti na osnovi veroizpovedi in prepričanja zoper vernike, verske odpadnike in neverne osebe; ponovno poudarja, da je pravica do svobode misli, vesti in veroizpovedi temeljna človekova pravica (23); priznava vse večjo potrebo v številnih državah po prizadevanjih za preoblikovanje sporov in spravo, vključno z medverskim dialogom na različnih ravneh, ter poziva EU in visoko predstavnico/podpredsednico Catherine Ashton, naj v dialogih s tretjimi državami v okviru pobud EU o človekovih pravicah obravnavata diskriminatorne in podžigajoče vsebine, na primer v medijih, ter vprašanje ovir za svobodno izpovedovanje vere; meni, da v tretjih državah, v katerih se verske manjšine soočajo s kršitvami pravic, takih težav ni mogoče rešiti z varovanjem in izolacijo teh manjšin "iz" družb, ki jih obkrožajo, in z ustvarjanjem "vzporednih družb"; ob upoštevanju nedavnih dogodkov v državah, kot so Nigerija, Egipt in Indonezija, poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice EU, naj s konkretnimi ukrepi pomagajo preprečiti pojav kroga nasilja;
C.

ker je vključevanje javnosti temeljen sestavni del demokratičnega upravljanja, ker so dobro pripravljena javna posvetovanja in dobro obveščanje o njih eno glavnih orodij za udejanjenje politike EU za večjo preglednost in ker do sedaj njihov potencial za premostitev vrzeli pri obveščanju in informiranju, ki ločuje državljane in EU, ni bil v celoti izkoriščen;
B.

ker so vzroki za še vedno visoko razliko v plačilu med spoloma kompleksni, številni in pogosto soodvisni ter segajo veliko dlje od izplačila enakega zneska za enako delo enake vrednosti; ker so med vzroki posredna in neposredna diskriminacija ter tudi družbeni in gospodarski dejavniki, kot so poklicno ter horizontalno in vertikalno močno segregirani trgi dela, podcenjevanje ženskega dela, neenakost pri usklajevanju delovnega in zasebnega življenja ter tradicija in stereotipi, med drugim pri izbiranju izobraževalnih poti, šolskem usmerjanju, dostopu do poklicev in zaposlitvenih vzorcih ter posledično pri poklicni poti, zlasti za dekleta in ženske, ki jih vodijo do tipično ženskih poklicev, ki so slabše plačani; ker strokovne analize kažejo, da sta posredna in neposredna diskriminacija odgovorni za približno polovico razlike;
62.

zahteva spodbujanje privlačnosti evropskega visokošolskega prostora in evropskega raziskovalnega prostora za študente in raziskovalce iz vsega sveta ter okrepitev sodelovanja z državami zunaj EU na področju izobraževanja in zadev, povezanih z mobilnostjo osebja in študentov, zlasti z državami, ki so vključene v evropsko sosedsko politiko ali ki mejijo neposredno na EU, da evropski visokošolski prostor postane magnet za usposabljanje in znanje na makroregionalni in svetovni ravni, zlasti kar zadeva programe izmenjave in poklicnega usposabljanja;
33.

poudarja, da je več kot 25 % evropske biotske raznolikosti na območju Zahodnega Balkana in da so v številnih majhnih ter velikih rekah in jezerih (največja sta reka Morača in Skadarsko jezero) prisotne številne redke vrste; poziva črnogorske oblasti, naj ponovno preučijo načrte o gradnji velikih hidroelektrarn in o osredotočanju na porabo energije iz teh virov; opozarja, da je treba oblikovati nacionalno energetsko strategijo, ki bo upoštevala številne raznolike vire energije, tudi hidroenergijo majhnega obsega; ponovno poudarja potrebo po spoštovanju naravne dediščine v skladu z ustavo, ki določa, da je Črna gora ekološka država, in dejstvo, da sta dediščina ter turizem pomembna stebra črnogorskega gospodarstva; odločno poziva črnogorske oblasti, naj pred sprejetjem odločitev o gradnji novih elektrarn v skladu z evropskimi in mednarodnimi standardi, na primer Aarhuško konvencijo in Konvencijo iz Espooja, dosledno opravljajo presoje okoljskih in družbenih vplivov; nadalje jih poziva, naj pri načrtovanju prihodnjih projektov za izgradnjo hidroelektrarn izvedejo razširjena in pregledna javna posvetovanja z vključevanjem ustreznih organizacij civilne družbe ter objavijo ustrezne odločitve, strokovna mnenja in drugo dokumentacijo;
A.

ker omenjena študija preučuje dejavnosti, ki jih na tem področju izvajajo nacionalne pravosodne izobraževalne ustanove, vključno z vrsto usposabljanja, pogoji in proračunskimi viri, njen namen pa je poleg tega opredeliti potrebe in predlagati izboljšave in praktične zglede ter predstaviti rezultate poglobljene ankete med več kot 6 000 sodniki in tožilci v državah članicah, s poudarkom na njihovih izkušnjah z izobraževanjem o pravu EU in njihovih predlogih za izboljšave;
32.

ugotavlja, da je treba pozornost nujno nameniti očitnemu in nezakonitemu odlaganju mešanih in nedoločljivih odpadkov, ter poziva k okrepitvi strogega nadzora nad ravnanjem z odpadki; opozarja pristojne organe, da morajo v skladu z direktivo o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja (2008/1/ES, revidirana z Direktivo 2010/75/EU) vzpostaviti strog nadzor nad ravnanjem s posebnimi vrstami industrijskih odpadkov, ne glede na njihov izvor in poziva Komisijo, naj stori vse, kar je v njeni pristojnosti in preverja, ali pristojni organi dejansko zagotavljajo ustrezno zbiranje, ločevanje in obdelavo odpadkov, na primer s pomočjo sistematičnih inšpekcij, in ali regionalni organi pripravljajo verodostojne načrte;
D.

ker bi pomanjkanje verodostojnega finančnega načrta za zagotavljanje dolgoročnega in stabilnega financiranja utegnilo v dolgem roku privesti do višjih stroškov, razlik pri dostopu do informacij, ki izhajajo iz programa, in koristih za evropske državljane, prekinitve ali celo opustitve programa in zagotavljanja podatkov, nazadnje pa bi to lahko pomenilo, da je bilo dosedanje vlaganje v program brez koristi in da bo Evropa v okviru te pomembne vesoljske infrastrukture izgubila samostojnost in možnosti za tehnološki napredek;
52.

poziva Komisijo, naj: — opredeli področja, na katerih so možne izboljšave zakonodaje EU in upravnega sodelovanja med državami članicami, da bi se zmanjšale davčne goljufije; — zagotovi več proračunskih sredstev in osebja za GD TAXUD, da bo lahko razvila politike in predloge EU v zvezi z neobdavčevanjem, utajo davkov in davčnimi goljufijami; — odpravi škodljivo davčno konkurenco in dvojno neobdavčevanje velikih podjetij, ki umetno preusmerjajo dobičke, da bi znižala efektivno davčno stopnjo; sporoči in objavi odločitve nacionalnih organov o davkih za podjetja, ki poslujejo čezmejno; — strožje obravnava davčne goljufije s kazenskim pregonom;
—

ob upoštevanju členov 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji in člena 19 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki EU in njene države članice zavezujejo k spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin in zagotavljajo evropska sredstva za boj proti diskriminaciji in kršenju človekovih pravic,
5.

meni, da bi moral takšen načrt vsebovati vsaj naslednje elemente: — načrt EU za dokapitalizacijo evropskih bank, — prenos Evropskega instrumenta za finančno stabilnost in prihodnjega evropskega mehanizma za stabilnost v pristojnost Unije ter oceno, ali bodo razpoložljiva in predvidena sredstva zadostovala za obvladovanje krize javnega dolga, — tehten evropski načrt za rast, naložbe in zaposlovanje, ki bo vključeval tudi projektne obveznice, — načine za izboljšanje prizadevanj držav članic za uskladitev delov njihovih davčnih sistemov, vključno z ukrepi za preprečevanje davčnih goljufij, utaj ali izogibanja davkom, — predlog za hitrejši in močnejši mehanizem, ki bo Komisiji omogočal izvrševanje pravnega reda za področje enotnega trga v državah članicah, — gospodarsko vlado za euroobmočje, ki bo temeljila na metodi Skupnosti, — predloge za zaključek prenove ureditve finančnega trga, da bi bilo gospodarstvo EU v prihodnosti odpornejše na krize, — poročilo o vzpostavitvi sistema za skupno izdajanje evropskih državnih obveznic (euroobveznic) na podlagi solidarne odgovornosti pred koncem leta 2011. Te euroobveznice bi okrepile fiskalno disciplino in povečale stabilnost euroobmočja na trgih, zaradi večje likvidnosti pa bi zagotovile, da države članice z najvišjo bonitetno oceno ne bi bile kaznovane z višjimi obrestnimi merami;
22.

poziva skupno parlamentarno skupščino, naj spremlja razmere na Haitiju, Madagaskarju in Južnem Sudanu ter naj pošlje opazovalno misijo za spremljanje obsega in učinkovitosti humanitarne pomoči prebivalstvu Afriškega roga, ki ga je prizadela lakota; opozarja, da je treba tesno sodelovati z novimi haitijskimi oblastmi in jim pomagati pri organizaciji institucij, vzpostavitvi popolnoma delujoče demokracije in pri celotnem procesu obnove;
(ae)

v sporazum je treba vključiti zaveze za izpolnjevanje delavskih pravic in standardov Mednarodne organizacije dela, predvsem konvencij 87 in 98, in socialne listine EU, pa tudi za razvoj dejanskega strukturiranega in nediskriminatornega socialnega dialoga ter za to, da bo gruzijsko približevanje socialnemu pravnemu redu EU pospešilo vključevanje v EU;
52.

poziva Komisijo, naj razišče in javnost obvešča o pozitivnih učinkih in slabih straneh, ki jih z vidika socialno-ekonomske in geografske kohezije prinaša mobilnost delovne sile za države gostiteljice, matične države in za EU, pri čemer so še posebej pomembne naslednje posledice: ekonomske izgube, povečan obseg dela na črno in izkoriščujoči delovni pogoji zaradi nejasnih pravnih razmer v času veljavnosti prehodnih ukrepov, pomanjkanje osveščenosti glede pravic med državljani EU in rezultati, povezani z odlaganjem ukrepov s strani držav članic v zvezi z vključevanjem delavcev EU v integracijskem valu 2004 in 2007; poziva Komisijo in države članice, naj se izogibajo izvajanju prehodnih ukrepov, ki omejujejo svobodno gibanje delavcev in negativno vplivajo na konkurenčnost trgov dela EU, pri katerikoli sedanji državi članici ali prihodnji državi kandidatki;
38.

poziva države članice ter regionalne in lokalne organe, naj na področjih, povezanih z demografskimi spremembami, izboljšajo sodelovanje z lokalnimi in regionalnimi akterji; meni, da je treba pri tem sodelovanju v obmejnih regijah upoštevati tudi želje in možnosti za čezmejne pobude; priporoča razvoj programov, ki bi zagotavljali informacije o teh vprašanjih, da bi dosegli boljše razumevanje te problematike v javnosti in ozaveščenost o njej; poziva regije, naj si izmenjujejo najboljše prakse, povezane z izzivi staranja prebivalstva;