[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 28.2.2008

COM(2008) 112 konč.

POROČILO KOMISIJE

Odgovori držav članic na Letno poročilo Računskega sodišča 2006{SEC(2008) 269}

KAZALO

1. Obseg poročila 3

2. Ugotovitve Sodišča iz DAS za leto 2006 pri deljenem upravljanju 3

3. Povratne informacije držav članic o najpogostejših napakah pri strukturnih ukrepih 7

4. Upoštevanje stališč držav članic v Letnem poročilu Sodišča 9

5. Nadaljnji ukrepi držav članic v zvezi z napakami na področju kmetijske politike in strukturnih ukrepov 10

6. Sklep 11

1. Obseg poročila

Evropsko računsko sodišče (Sodišče) vsako leto pripravi izjavo o zanesljivosti (DAS) glede zanesljivosti računovodskih izkazov Evropskih skupnosti ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij[1]. Izjava o zanesljivosti v glavnem temelji na rezultatih revizij Sodišča, ki se v veliki meri izvajajo v državah članicah, saj slednje dejansko izvršujejo več kot tri četrtine vseh plačil iz splošnega proračuna Evropskih skupnosti (proračun ES).

Komisija je po objavi Letnega poročila Evropskega računskega sodišča za leto 2006 (Letno poročilo 2006)[2], kakor zahteva finančna uredba[3], državam članicam takoj sporočila seznam vseh pripomb in napak, ki jih je Sodišče našlo v zvezi z njihovo državo. Države članice so bile pozvane, naj izpolnijo vprašalnik o tem, kako so upoštevale pripombe/ugotovitve Sodišča. Prav tako so bile pozvane, naj na podlagi svojih ugotovitev navedejo glavne razloge za najpogostejše napake na področju strukturnih ukrepov.

V tem poročilu je povzetek odgovorov, ki so jih Komisiji predložile države članice. Zadeva le področja, na katerih si upravljanje delijo Komisija in države članice, kot je pobiranje prihodkov in odhodkov za skupno kmetijsko politiko ter strukturne ukrepe.

Komisija bi morala to zbirno poročilo predstaviti Svetu, Evropskemu računskemu sodišču in Evropskemu parlamentu do 28. februarja 2008[4]. V tem roku Komisija ne more preveriti vsebine odgovorov držav članic, ki jih je treba zato obravnavati tako, kot da pomenijo izključno stališča držav članic.

Poročilu je priložen delovni dokument služb Komisije[5], ki vsebuje dodatne podrobnosti o odgovorih držav članic.

2. Ugotovitve Sodišča iz DAS za leto 2006 pri deljenem upravljanju

Države članice imajo ključno vlogo v tekočem upravljanju in nadzoru na področjih deljenega upravljanja, Komisija pa nadzoruje delo, ki ga te države opravijo. Dobre upravne in nadzorne strukture v državah članicah so tako predpogoj za izogibanje napakam pri plačilih ter pobiranju prihodkov.

Sodišče je v Letnem poročilu 2006 predstavilo oceno nadzornih in kontrolnih sistemov ter oceno morebitnega finančnega učinka napak znotraj posameznih sektorjev proračuna ES. Temeljili sta na rezultatih revizij sistemov in finančnih revizij vzorcev plačil, ki jih je izvršilo Sodišče v državah članicah ter znotraj Komisije.

Sodišče je ugotovilo, da so bili nadzorni in kontrolni sistemi v letu 2006 zadovoljivi za prihodke ter za skoraj 70 % odhodkov skupne kmetijske politike, kontroliranih v okviru integriranega administrativnega in kontrolnega sistema (IAKS), glej tabelo 1 . Za preostanek kmetijskih odhodkov se šteje, da so bili nadzorni in kontrolni sistemi le delno zadovoljivi.

Sodišče je ugotovilo, da so bili kontrolni sistemi v državah članicah pri strukturnih ukrepih neuspešni ali samo zmerno uspešni; poleg tega je tudi menilo, da Komisija izvaja le zmerno uspešen nadzor, s katerim bi ublažila tveganje, da kontrolni sistemi v državah članicah ne bi preprečili previsoko navedenih ali neupravičenih odhodkov[6].

Tabela 1: Ocene Sodišča za področja z v glavnem deljenim upravljanjem, leti 2005 in 2006

Nadzorni in kontrolni sistemi | Področja z v glavnem deljenim upravljanjem | Stopnja napak |

2005 | 2006 | 2005 | 2006 |

zadovoljivo | zadovoljivo | lastna sredstva | manj kot 2 % | manj kot 2 % |

skupna kmetijska politika, od tega: | Sodišče je ni razkrilo | med 2 in 5 % |

zadovoljivo | zadovoljivo | IAKS | manj kot 2 % | manj kot 2 % |

delno zadovoljivo | delno zadovoljivo | zunaj-IAKS | več kot 5 % | več kot 5 % |

nezadovoljivo | nezadovoljivo | strukturni ukrepi | več kot 5 % | več kot 5 % |

Vir: predstavitev DAS Računskega sodišča, ki jo je član Sodišča, g. Bonnici, 20. decembra 2006 pripravil za Odbor za proračunski nadzor (COCOBU) Evropskega parlamenta. Tabela 1.2 v Letnem poročilu Računskega sodišča za leto 2006.

Vsebinske napake (tj. napake s finančnim učinkom), ki jih je Sodišče odkrilo v lastnih sredstvih, so bile tako maloštevilne in majhne, da je bila splošna stopnja napak na tem področju ocenjena kot nižja od praga pomembnosti v višini 2 %, ki ga je sprejelo Sodišče.

Vsebinske napake so se v letu 2006 med skupno kmetijsko politiko in strukturnimi ukrepi nekako razlikovale, glej tabelo 2 .

Tabela 2: Značilne vsebinske napake pri skupni kmetijski politiki in strukturnih ukrepih

Skupna kmetijska politika | Strukturni ukrepi |

IAKS | Sodišče je ugotovilo, da je bila površina njive manjša, kot je trdil kmet. | Sodišče je prosilo za vpogled v dokumente, s katerimi bi lahko upravičili odhodke, ki jih je zahteval vodja projekta, toda slednji ni mogel pravočasno predložiti dokumentov. Sodišče je ugotovilo, da je vodja projekta zahteval odhodke, ki niso ustrezali takemu povračilu (npr. če stroški za plače niso bili pravilno izračunani ali so stroški nastali po roku). Sodišče je ugotovilo, da se postopki javnih naročil niso spoštovali (npr. razpis ni bil izveden, kljub temu da je bil zahtevan). Sodišče je ugotovilo, da je projekt ustvarjal prihodke, ki niso bili upoštevani ob izračunu stopnje sofinanciranja. Sodišče je ugotovilo, da so zahtevani odhodki višji od dejansko nastalih stroškov (npr. zato ker je vodja projekta zahteval v proračunu predvidene odhodke in ne dejansko nastalih odhodkov). |

Zunaj-IAKS | Sodišče je ugotovilo, da kmet ni v celoti spoštoval enega ali več ukrepov po kmetijsko-okoljskem programu. |

Sodišče je na področju kmetijstva ocenilo, da so bili tržni ukrepi in neposredna pomoč skupaj, ki pokrivajo 85 % odhodkov Jamstvenega oddelka EKUJS (tudi IAKS), pod dvoodstotnim pragom. Sodišče je glede plačil v sheme za razvoj podeželja poudarilo, da se pri kmetijsko-okoljskih ukrepih kaže precejšnja verjetnost visoke stopnje napak, ker kmetje niso izpolnjevali (pogosto zapletenih) pogojev za upravičenost[7]. Splošna stopnja napak pri plačilih za kmetijstvo je bila kljub temu ocenjena le malo nad 2 %.

Napake pri strukturnih ukrepih so imele precej večji finančni učinek kot napake pri kmetijski politiki. Sodišče je z razumno zanesljivostjo trdilo, da v proračunskem letu 2006 vsaj 12 % skupnega zneska, povrnjenega za projekte strukturnih politik, ne bi smelo biti povrnjenega[8]. Ugotovitve Sodišča temeljijo na reviziji vzorca 177 projektov, ki so v letu 2006 od Komisije prejeli vmesna plačila[9].

Komisija in Sodišče sta ugotovila, da so strukturni ukrepi sektor proračuna ES, v katerem se zdi, da se napake vztrajno pogosto pojavljajo[10] in imajo večji finančni učinek kot v drugih sektorjih proračuna ES. Napake iste vrste se ponavljajo vsako leto, čeprav se lahko njihova relativna pomembnost spreminja, kar pomeni, da kontrolni sistemi slabo delujejo.

Država članica mora vzpostaviti štiri ravni kontrole, Komisija pa mora nadzorovati, ali so kontrolni sistemi pravilno vzpostavljeni in ali uspešno delujejo, glej tabelo 3 . Komisija opravlja obsežno revizijsko delo v državah članicah in ko ugotovi, da v njihovih sistemih obstajajo pomanjkljivosti, ki lahko privedejo do napak, ki ostanejo neodkrite, zahteva od teh držav, naj sestavijo akcijske načrte za popravne ukrepe, lahko pa tudi začasno ustavi vmesna plačila ali določi finančne popravke.

Tabela 3: Struktura kontrol pri strukturnih ukrepih

Država članica | organ upravljanja | tekoče pregledovanje dejavnosti projekta (vključno s t. i. pregledi po členu 4) |

plačilni organ | potrjevanje odhodkov projekta |

revizijski organ | revizije sistema in naknadno pregledovanje vzorcev dejavnosti projekta |

organ za zaključevanje projektov | potrditev končne izjave o odhodkih projekta |

Komisija | nadzor z revizijami, akcijski načrti, začasna ustavitev plačil in finančni popravki |

Sodišče je v Letnem poročilu 2006[11] predložilo svojo oceno 19 kontrolnih sistemov v devetih državah članicah. Sodišče je za vsak primer posebej ocenilo, ali je ustrezna raven v strukturi kontrol zadovoljiva, delno zadovoljiva ali nezadovoljiva, glej tabelo 4 .

Tabela 4: Ocena Sodišča o 19 kontrolnih sistemih v državah članicah, Letno poročilo 2006

Nezadovoljivo | Delno zadovoljivo | Zadovoljivo | Skupaj |

Organi upravljanja Plačilni organi Revizijski organi Organi za zaključevanje projektov | 11 10 4 0 | 7 6 7 8 | 1 3 8 11 | 19 19 19 19 |

Glede na ugotovitve Sodišča je glavni problem na prvih ravneh kontrol v državah članicah (malo več kot pol proučenih organov upravljanja in plačilnih organov velja za nezadovoljive), nasprotno pa je končna raven kontrol delovala sorazmerno dobro (noben organ za zaključevanje projektov ni veljal za nezadovoljivega).

3. Povratne informacije držav članic o najpogostejših napakah pri strukturnih ukrepih

Komisija je v skladu z ugotovitvami Sodišča države članice pozvala, naj zagotovijo več informacij o razlogih za najpogostejše napake na področju strukturnih ukrepov in podrobnosti o tem, kako so ukrepale, da bi se izognile napakam. Odzvale so se skoraj vse države članice.

Glavni razlogi, ki so jih največkrat omenile države članice, se nanašajo na:

- zakonodajo: Pogoji za sofinanciranje EU so določeni v temeljni zakonodaji o strukturnih ukrepih[12]. Zakonodajo predlaga Komisija, sprejme pa jo Svet, v nekaterih primerih potem ko dobi privolitev Evropskega parlamenta. Države članice so zakonodajo EU pogosto opisovale kot preveč zapleteno. V drugih primerih so razlike med nacionalno zakonodajo in zakonodajo EU povzročile nejasnosti (npr. razlike med nacionalnimi pravili in pravili EU o tem, kako dolgo je treba hraniti dokumente). Nekaj držav članic je tudi navedlo, da se je v nekaterih primerih njihova razlaga zakonodaje EU razlikovala od razlage Sodišča.

- osebje: Po navedbah več držav članic je pomanjkanje strokovnega znanja in izkušenj med osebjem v izvajalskih organizacijah glavni razlog za napake. Omenjene so bile tudi napake, ki jih je osebje storilo zaradi nepazljivosti ali iz malomarnosti.

- dokumentacijo: Več držav članic je kot glavne razloge navedlo pomanjkljivo ali nedosledno arhiviranje ali izgubo dokumentov (v nekaterih primerih zaradi reorganizacije ali likvidacije enote za vodenje projektov).

Komisija je države članice vprašala, ali so sprejele ukrepe, da bi preprečile ponavljanje najpogostejših napak. Vse države članice, ki so odgovarjale na ta del vprašalnika, so izjavile, da so ukrepale. Najpogostejši ukrepi zadevajo:

- informacije: Mnoge države članice so odgovorile, da so sprejele ukrepe, s katerimi bi osebje, vključeno v tekoče upravljanje projektov, izboljšalo poznavanje pravil in postopkov.

- kontrole: Nekatere države članice so spremenile svoje kontrolne postopke oziroma so skušale izboljšati delovanje teh postopkov, npr. z uvedbo novih kontrolnih seznamov za uporabo med kontrolami.

- zakonodajo: Nekatere države članice so sprejele novo nacionalno zakonodajo za pojasnitev in poenostavitev postopkov.

Države članice niso mogle poročati o konkretnih rezultatih sprejetih ukrepov, ampak so praviloma pričakovale manj številne (in manjše) napake v prihodnosti.

Komisija jih je pozvala, naj navedejo domnevne glavne razloge za napake v zvezi s postopki javnih naročil, prihodki in manjkajočimi dokumenti.

Kar zadeva napake, ki se nanašajo na pravila v zvezi z javnimi naročili, se zdi, da države članice soglašajo glede dveh najpogostejših razlogov, in sicer sta to pomanjkanje poznavanja pravil, ter dvoumnosti pri razlagi pravil.

Države članice so glede napak v zvezi s prihodki kot najpogostejša razloga navedle pomanjkanje poznavanja s strani izvajalskih organov in dvoumnost veljavnih pravil, kot nadaljnji razlog pa prenizko ocenjevanje prihodkov s strani upravičencev.

Kar zadeva napake v zvezi z manjkajočimi dokumenti, pa je bilo videti, da države članice manj soglašajo glede najpogostejših napak. Največkrat ponovljena odgovora sta bila, da so dokumenti še obstajali, a revidiranec ni točno vedel, katere dokumente je zahtevalo Sodišče, in da revidiranec ni mogel najti dokumentov zaradi nepravilno organiziranih arhivov. Dokumenti so bili pozneje najdeni. Drugi navedeni razlogi so bili, da je revidiranec pomotoma zadržal dokumente samo v skladu z nacionalnimi pravili, ne pa v skladu s pravili EU, in da revidiranec ni mogel najti dokumentov zaradi nepravilno organiziranih arhivov. Dokumenti še niso bili najdeni.

Španija in Združeno kraljestvo

Povratne informacije iz Španije in Združenega kraljestva so se zdele posebej pomembne, saj se je približno polovica vseh količinsko opredeljenih napak, ki jih je Sodišče v letu 2006 ugotovilo pri strukturnih ukrepih, nanašala na ti dve državi članici[13].

Odgovori Španije so se dozdevno nanašali samo na vprašanja v zvezi z Evropskim socialnim skladom (ESS), čeprav je večina napak, ki jih je Sodišče v letu 2006 ugotovilo v Španiji, zadevala Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR). Po mnenju Španije so bili glavni razlogi za najpogostejše napake: „ Težave z razumevanjem zahtev, določenih v pravu Skupnosti, zlasti kar zadeva razlike med zahtevami zakonodaje Skupnosti in nacionalne zakonodaje. “ V letu 2008 naj bi objavila povzetek prejetih vprašanj in danih odgovorov s spletišča UAFSE (španska upravna enota ESS). Prav tako je predvidela pripravo priročnika za prejemnike iz ESS, katerega namen je razbliniti dvome, ki so povzročili večino storjenih napak. Ukrepi, ki naj bi bili sprejeti leta 2008, naj bi znižali stopnjo napak, saj je bila večina napak storjenih zaradi pomanjkanja poznavanja ali napačne razlage zakonodaje Skupnosti.

Združeno kraljestvo je kot glavne razloge za napake izpostavilo: 1) pomanjkanje zadostne revizijske sledi[14], 2) nerazumevanje predpisov in nacionalnih pravil, 3) zapletena pravila. Organi upravljanja so po navedbah te države med letom 2007 izvajali več tekočih ukrepov, vključno z okrepitvijo pregledov po členu 4, ki so jih izvrševali organi upravljanja. Izdana so bila navodila, ki so vodje projektov opozorila na potrebo po hranjenju dokumentacije in na vrsto dokumentacije za revizijo. Stopnja napak se je po pričakovanjih na začetku povečala, saj je bilo opredeljenih več zadev, nato pa znižala, saj so bile te zadeve obravnavane. Pričakovalo se je, da naj bi se stopnje napak, opredeljene z naknadnimi kontrolami (pregledi po členu 10), znižale do dokončanja postopka zaključevanja.

4. Upoštevanje stališč držav članic v Letnem poročilu Sodišča

Sodišče zbira dokaze, na katerih temelji njegovo letno poročilo, z revizijami na Komisiji in v državah članicah. Pregleda vzorec transakcij in prouči, ali so nadzorni in kontrolni sistemi vzpostavljeni ter ali dobro delujejo. Sodišče prav tako upošteva letna poročila o dejavnostih in izjave generalnih direktorjev Komisije (in zbirno poročilo) ter delo drugih revizorjev[15].

Sodišče mora predložiti svoje letno poročilo, vključno z DAS, za leto N najpozneje 15. novembra leta N+1. Ob upoštevanju dejstva, da mora Sodišče opraviti revizijske obiske na Komisiji/v državah članicah, analizirati ugotovitve z obiskov, pripraviti dopis (izjavo o predhodnih ugotovitvah ( statement of preliminary finding ali SPF)) za ustreznega komisarja / vrhovno nacionalno revizijsko institucijo, počakati na odgovor komisarja / države članice (običajni rok je dva meseca), analizirati odgovor in včasih pripraviti drugi dopis ustreznemu komisarju / vrhovni nacionalni revizijski instituciji s končnim stališčem Sodišča glede ugotovitev, je ta rok zelo kratek. Na vsaki stopnji je morebiti potreben čas za prevajanje dokumentov.

Sodišče je konec maja 2006 oziroma v začetku junija 2007 dokončno izoblikovalo osnutek Letnega poročila 2006, glej tabelo 5 . S tem je bil označen začetek kontradiktornega postopka med Sodiščem in službami Komisije.

Tabela 5: Izjave o predhodnih ugotovitvah (SPF), odgovori in analize v zvezi z deljenim upravljanjem, Letno poročilo 2006

2006 | 2007 |

Opomba: V tabelo so vključeni dopisi, ki so bili državam članicam poslani in so jih te države poslale glede revizij lastnih sredstev, skupne kmetijske politike in strukturnih ukrepov ter se nanašajo na Letno poročilo 2006. Svetel odtenek označuje, da so bili poslani 1 do 3 dopisi. Temnejši odtenek označuje, da je bilo poslanih 4 do 6 dopisov. Temni odtenek označuje, da je bilo poslanih več kot 6 dopisov.

Službe Sodišča in Komisije so se sestale v okviru kontradiktornega postopka, da so razpravljale o ugotovitvah Sodišča ter odgovorih Komisije v skladu z vsemi razpoložljivimi novimi informacijami, vključno z odgovori držav članic[16]. Večinoma so se sestajale julija 2007, nekajkrat pa v prvi polovici septembra 2007. Sodišče je 27. septembra 2007 sprejelo DAS.

Skoraj ena tretjina odgovorov držav članic na dopise v zvezi z izjavami o predhodnih ugotovitvah je bila 1. julija 2007 žal še vedno nerešena. V teh primerih Komisija pogosto ni imela razpoložljivih informacij, da bi določila, ali so bile ugotovitve Sodišča še veljavne. To zadevo je poudarila tudi Francija s splošno pripombo, da je: „… revizija, ki jo je uporabilo [Sodišče] kot podlago za svoje letno poročilo za leto 2006, še vedno v kontradiktorni fazi in da mora [Sodišče] še pripraviti svoje končne sklepe .“

5. Nadaljnji ukrepi držav članic v zvezi z napakami na področju kmetijske politike in strukturnih ukrepov

Komisija je vsako državo članico prosila, naj za vsako napako, ki ji jo je pripisalo Sodišče, navede, kakšne nadaljnje ukrepe je sprejela v zvezi z napako, ter opiše časovni razpored, vsebino in pričakovane rezultate ukrepa. Če ukrepi niso bili niti sprejeti niti načrtovani, so bile države članice naprošene, naj pojasnijo razloge za neukrepanje.

Države članice so odgovorile v zvezi z okrog 60 % napak iz DAS v okviru kmetijske politike in približno tremi četrtinami napak v okviru strukturnih ukrepov. Nekoliko več kot polovica napak, v zvezi s katerimi ni bilo prejetih nobenih odgovorov, je zadevala Španijo, približno ena četrtina Italijo in Portugalsko, ostale pa zadevajo pet drugih držav članic. Ker so bili tem državam članicam poslani opomini, bodo morebiti še odgovorile.

V nekaterih primerih so države članice navedle, da niso ukrepale v zvezi z napako, ki jo je ugotovilo Sodišče, ker se z napako niso strinjale. Stopnja nestrinjanja se je glede na različne kategorije napak nekoliko razlikovala. Najvišja (5 od 10) je bila pri vsebinskih napakah na področju strukturnih ukrepov, na katerem se zlasti Združeno kraljestvo ni strinjalo z ugotovitvami Sodišča. Na področju kmetijske politike je bilo nestrinjanja glede vsebinskih napak mnogo manj (2 od 10).

Kar zadeva formalne napake, je bilo nestrinjanje visoko (4 od 10 napak) na področju kmetijske politike, predvsem zaradi zadev v zvezi z Grčijo. Nestrinjanja je bilo pri strukturnih ukrepih (manj kot 3 od 10 napak) nekoliko manj in je bilo enakomerneje porazdeljeno med več državami članicami.

Ko so se države članice strinjale z napako, ki jo je ugotovilo Sodišče, so bile zmožne skoraj takoj navesti ukrep, ki je bil že sprejet ali se bo sprejel. Glede formalnih napak je bilo sprejetih mnogo različnih ukrepov. Na področju kmetijske politike so značilni ukrepi zajemali izvedbo plačil, ki so bila izvršena z zamudo, izboljšanje evidentiranja različnih podatkov ali izvajanje pregledov v primerih, ko je Sodišče ugotovilo, da se kontrolni postopki niso v celoti spoštovali.

Na področju strukturnih ukrepov so ukrepi nadalje obsegali izvedbo plačil, ki so bila izvršena z zamudo, zagotavljanje, da je bilo financiranje EU skladno z zahtevo javno objavljeno, ali spreminjanje postopkov v zvezi z javnimi naročili in časovnim evidentiranjem.

Države članice so glede vsebinskih napak na področju kmetijske politike na splošno trdile, da so plačila izterjale ali so v postopku njihove izterjave. V nekaterih primerih so bile zadevne kmetije izbrane za dodatne kontrole na kraju samem.

Na področju strukturnih ukrepov so države članice trdile, da so črtale neupravičene odhodke iz zahtevkov ali so sprožile postopke izterjave v približno polovici primerov. Drugi ukrepi so zajemali izboljšanje revizijskih sledi, ponavljanje pregledov ali izboljšanje obveščanja upravičencev glede pravil.

6. Sklep

Skoraj vse države članice so odgovorile na vprašalnik Komisije v zvezi z Letnim poročilom Evropskega računskega sodišča za leto 2006, vendar so nekatere predložile le delne odgovore. Ker so bili tem državam članicam poslani opomini, bodo morebiti še odgovorile.

V odgovorih je navedeno:

- Po mnenju držav članic je zakonodaja EU na področju strukturnih ukrepov zapletena, osebje, vključeno v tekoče upravljanje projektov, pa pravil ne pozna dovolj dobro. Arhivi so včasih nepravilno organizirani ali pa se dokumenti ne hranijo dovolj dolgo. Zaradi tega se istovrstne napake ponavljajo. Če naj bi se stopnja napak pri strukturnih ukrepih znižala, morajo države članice te ključne zadeve obravnavati na uspešen in učinkovit način – morda že med zakonodajnim postopkom.

- Sodišče mora upoštevati zelo kratke roke, zaradi česar države članice težko pravočasno zagotovijo svoje odzive na precejšnje število napak, ki jih je ugotovilo Sodišče, preden slednje sprejme svojo izjavo o zanesljivosti. Sodišče je že okrepilo prizadevanja za hitrejše obveščanje držav članic o ugotovljenih napakah. Sodišče o svojih ugotovitvah običajno obvesti državo članico tako, da pošlje dopis ustrezni vrhovni nacionalni revizijski instituciji, ki nato zbere informacije od revidiranca. Države članice bi lahko odgovore zagotovile hitreje, če bi Sodišče svoj dopis poslalo neposredno tudi revidirani pristojni službi/organu in razširilo uporabo elektronskega komuniciranja. Sodišče vsako ugotovitev že predstavlja v standardizirani obliki (obrazec DAS za napake). Lahko bi se predvidela nadaljnja posodobitev tega obrazca, da bi se vanj vključil tudi razdelek s standardiziranim odgovorom, ki ga mora revidiranec dopolniti, če države članice ugotovijo, da bi to lahko Sodišču (in Komisiji) hitreje zagotovilo prave informacije.

- Komisija bi morala izboljšati svoje nadaljnje ukrepanje na podlagi ugotovitev Sodišča v državah članicah, s čimer bi zagotovila, da so predloženi odgovori držav članic pravočasni in kakovostni. Komisija namerava zato okrepiti spremljanje odgovorov držav članic na ugotovitve Sodišča, npr. s tem da državam članicam zagotovi redne preglede ugotovitev, kadar je prispevek držav članic med kontradiktornim postopkom za Komisijo pomemben. Komisija bo z državami članicami in Sodiščem še naprej razpravljala o razlogih za najpogostejše napake ter o praktičnih ukrepih, ki jih je treba sprejeti za njihovo preprečevanje.

- Ko se države članice strinjajo z napakami, ki jih je ugotovilo Sodišče, se zdi, da ustrezno ukrepajo, pri čemer pogosto izterjajo zadevna sredstva ali črtajo neupravičene odhodke, kadar imajo napake finančni učinek.

- Države članice se ne strinjajo vedno z napakami, ki jih je ugotovilo Sodišče. To je zlasti problematično pri napakah s finančnim učinkom na področju strukturnih ukrepov. Komisija in Sodišče trenutno razpravljata o tem, kako bi v prihodnosti čimbolj zmanjšala nestrinjanje glede razlage pravil.

Komisija z odobravanjem sprejema številne in takojšnje odgovore, ki so jih poslale države članice. Odgovori pomembno prispevajo k nadaljnjemu ukrepanju Komisije na podlagi ugotovitev Sodišča. Kadar se države članice strinjajo z ugotovitvami Sodišča, se zdi, da je njihovo nadaljnje ukrepanje ustrezno, vključno z izterjavo sredstev. Kljub temu je treba bolje preprečevati napake z zagotavljanjem, da osebe, vključene v tekoče upravljanje, poznajo pravila in postopke, ki jih morajo upoštevati, ter da imajo na voljo primerna sredstva.

[1] Glej člen 248 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

[2] Letno poročilo Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2006 skupaj z odgovori institucij, UL C 273, 15.11.2007.

[3] Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002, z dne 25. junija 2002, kakor je bila popravljena z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1995/2006, z dne 13. decembra 2006.

[4] Glej člen 143(6) finančne uredbe.

[5] SEC(2008) 269.

[6] Glej Mnenje Sodišča o zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij v izjavi o zanesljivosti, poglavje 1 Letnega poročila 2006.

[7] Glej odstavek 5.72 Letnega poročila 2006.

[8] Glej odstavek 6.39 Letnega poročila 2006.

[9] Pri strukturnih ukrepih vsaka država članica sprejme operativne programe za financiranje nekaterih vrst projektov. Nacionalni organi v programskem obdobju izberejo projekte za financiranje, vodje projektov pa jim prijavijo odhodke za povračilo. Nacionalni organi nato večkrat letno prijavijo svoje odhodke Komisiji in prejmejo vmesna plačila za povračilo teh odhodkov iz finančnega prispevka EU za odhodke. Na koncu programskega obdobja nacionalni organi Komisiji predložijo končno izjavo o odhodkih, ki ji priložijo izjavo o zaključku projekta neodvisnega revizijskega organa, izplača se jim tudi dolgovana razlika sofinanciranja EU. S kontrolami na različnih stopnjah programskega cikla se skušajo preprečiti ali popraviti napake. Napake se popravijo tako, da se od upravičencev izterjajo plačila, zmanjšajo druga plačila ali nadomestijo neupravičeni odhodki z drugimi upravičenimi odhodki.

[10] Razen v Usmerjevalnem oddelku EKUJS.

[11] Glej Prilogo 6.1 Letnega poročila 2006. Zajetih je naslednjih devet držav članic: Nemčija, Poljska, Španija, Francija, Slovenija, Združeno kraljestvo (Škotska), Italija, Grčija, Avstrija/Madžarska.

[12] Pregled temeljne zakonodaje o strukturnih ukrepih je na voljo na spletišču Komisije: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/reglem_en.htm.

[13] V obeh državah članicah je Komisija odkrila sistemske pomanjkljivosti v svojem lastnem revizijskem delu, zato je izvajala akcijske načrte za popravne ukrepe ali postopke za začasno ustavitev plačil.

[14] Združeno kraljestvo je navedlo, da je: „hranjenje dokumentov za majhne organizacije tretjega sektorja lahko tudi težavno, kadar je v zapletenih pravilih določeno obdobje za hranjenje 13+ let“.

[15] Glej odstavka 1.38 in 1.39 Letnega poročila 2006.

[16] Z vidika delitve odgovornosti iz Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti podoben kontradiktorni postopek med Sodiščem in državami članicami ne poteka.