Načelo vzajemnega priznavanja temelji na visoki stopnji zaupanja med državami članicami. Da bi to zaupanje še spodbudili, bi moral ta okvirni sklep vsebovati pomembne zaščitne ukrepe, ki bodo ščitili temeljne pravice. Zato bi morali biti za odreditev EDN pristojni le sodniki, preiskovalni sodniki in javni tožilci.

Načelo vzajemnega priznavanja temelji na visoki stopnji zaupanja med državami članicami. Da bi to zaupanje še spodbudili, bi moral ta okvirni sklep vsebovati pomembne zaščitne ukrepe, ki bodo ščitili temeljne pravice. Zato bi morali biti za odreditev EDN pristojni le sodniki, sodišča, preiskovalni sodniki, javni tožilci in nekateri drugi pravosodni organi, kakor jih v skladu s tem okvirnim sklepom opredelijo države članice .

Ta okvirni sklep se sprejema na podlagi člena 31 Pogodbe in se nanaša na pravosodno sodelovanje v okviru navedene določbe, njegov namen pa je pripomoči k zbiranju dokazov za postopke iz člena 5 tega okvirnega sklepa. Ta okvirni sklep ne zajema policijskega, carinskega, mejnega in upravnega sodelovanja, ki ga urejajo druge določbe Pogodb.

Ta okvirni sklep se sprejema na podlagi člena 31 Pogodbe in se nanaša na pravosodno sodelovanje v okviru navedene določbe, njegov namen pa je pripomoči k zbiranju dokazov za postopke, iz člena 5 tega okvirnega sklepa. Čeprav imajo organi, ki niso sodniki, sodišča, preiskovalni sodniki in javni tožilci, lahko določeno vlogo pri zbiranju teh dokazov v skladu s členom 2(c)(ii), pa ta okvirni sklep ne zajema policijskega, carinskega, mejnega in upravnega sodelovanja, ki ga urejajo druge določbe Pogodb.

Najbolj pomembno je čim prej sprejeti Okvirni sklep Sveta 2008/…/PNZ z dne … o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, s katerim bo zagotovljena ustrezna raven varstva podatkov in ki bo vključeval obdelavo osebnih podatkov na nacionalni ravni.

Najbolj pomembno je čim prej sprejeti Okvirni sklep Sveta 2008/…/PNZ z dne … o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, s katerim bo zagotovljena ustrezna raven varstva podatkov in ki bo vključeval obdelavo osebnih podatkov na nacionalni ravni.

EDN bi moral soobstajati z veljavnimi postopki medsebojne pravne pomoči, vendar je treba takšen sočasni obstoj razumeti kot prehoden, dokler ne bodo, v skladu s Haaškim programom, tudi vrste zbiranja dokazov, ki niso vključene v področje uporabe tega okvirnega sklepa, urejene z instrumentom vzajemnega priznavanja, ki bo omogočil celovito ureditev vzajemnega priznavanja in nadomestitev postopkov medsebojne pomoči. Komisija bi morala čim prej predstaviti predloge, ki bodo dopolnili okvir za vzajemno priznavanje dokazov v kazenskih postopkih, in istočasno utrditi že sprejeto zakonodajo.

2. Vsaka država članica lahko imenuje centralni organ ali, kadar tako določa njen pravni sistem, več centralnih organov za pomoč pristojnim organom. Država članica lahko, kadar je to potrebno zaradi notranje organiziranosti njenega pravosodnega sistema, sklene, da bo (bodo) njen(i) centralni organ(i) odgovoren(ni) za administrativno pošiljanje in prejemanje EDN in za vso s tem povezano uradno korespondenco.

(3a) Vse osebe, na katere se nanaša izmenjava podatkov v skladu s tem okvirnim sklepom, lahko uveljavljajo pravico do varovanja podatkov, vključno z zamrznitvijo, popravkom in izbrisom podatkov, ki se nanje nanašajo, ter dostopom do njih, pa tudi dostop do pravnih sredstev, do katerih so upravičene v skladu z zakonodajo države izdajateljice ali države izvršiteljice.