[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 7.3.2011

COM(2011) 73 konč.

2011/0043 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o posebnem programu, s katerim se bo s posrednimi ukrepi izvajal okvirni program Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2012–2013)

{COM(2011) 71 final}{COM(2011) 72 final}{COM(2011) 74 final}{SEC(2011) 204 final}

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Ozadje predloga

Predlog, ki spremlja ta memorandum, obravnava sprejetje sklepa Sveta o posebnem programu, s katerim se bo s posrednimi ukrepi izvajal okvirni program Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2012–2013). Nanaša se na raziskave na področju fuzije, fisije in zaščite pred sevanjem. Glavni cilj je zagotoviti, da se raziskave, ki jih financira EU, na teh področjih nadaljujejo naslednji dve leti v skladu z dejavnostmi, ki se uspešno izvajajo v obdobju 2007–2011. V ta namen je v predlogu podrobneje razloženo področje uporabe raziskovalnih in razvojnih dejavnosti.

2. Vsebina posebnega programa Euratom

Ta posebni program za posredne ukrepe obsega naslednji tematski prednostni nalogi:

2.1. Raziskave fuzijske energije

Cilja te tematske prednostne naloge sta razvoj osnov znanja za izgradnjo prototipskih reaktorjev za elektrarne, ki so varne, trajnostne, okoljsko odgovorne in gospodarno izvedljive, ter izgradnja mednarodnega termonuklearnega poskusnega reaktorja (ITER) kot pomemben korak na poti k temu cilju. Ta tematska prednostna naloga obsega naslednja področja dejavnosti:

- izgradnja reaktorja ITER,

- raziskovalne in razvojne dejavnosti za pripravo na delovanje reaktorja ITER,

- dejavnosti kot priprava na elektrarno DEMO,

- dolgoročne raziskovalne in razvojne dejavnosti,

- človeški viri, izobraževanje in usposabljanje,

- infrastrukture,

- prenos tehnologije, sodelovanje industrije in inovacije.

2.2. Jedrska fisija in zaščita pred sevanjem

Cilji te tematske prednostne naloge so vzpostavitev trdne znanstvene in tehnične osnove, da bi pospešili praktične rešitve za varnejše ravnanje z dolgoživimi radioaktivnimi odpadki, spodbujanje zlasti varnejšega, z vidika virov učinkovitejšega in stroškovno učinkovitega izkoriščanja jedrske energije ter zagotavljanje močnega in družbeno sprejemljivega sistema zaščite ljudi in okolja pred vplivi ionizirajočega sevanja. Ta tematska prednostna naloga obsega naslednja področja dejavnosti:

- odlaganje v geološke formacije,

- reaktorski sistemi in varnost,

- zaščita pred sevanjem,

- podpora in dostop do raziskovalnih infrastruktur,

- človeški viri in usposabljanje.

2.3. Glavni cilji tega posebnega programa so:

- zagotoviti stalno podporo dejavnostim v okviru načrta SET,

- podpirati in dopolnjevati nacionalne programe raziskav na področju jedrske fisije in zaščite pred sevanjem na podlagi skupnih raziskav in dejavnosti mreženja ter tako čim bolj povečati dodano vrednost EU v skladu s splošno politiko Unije o energiji in varstvu zdravja,

- izboljšati izvajanje raziskovalnih dejavnosti na področju fuzije v okviru Evropskega sporazuma za razvoj fuzije ( European Fusion Development Agreement – EFDA),

- spodbujanje mednarodnega sodelovanja s posebnimi ukrepi na področju fuzije in fisije z dopolnjevanjem strateškega pristopa programa,

- zagotoviti primerno vodenje in upravljanje reaktorja ITER in skupnega podjetja „Fuzija za energijo“ (F4E), vključno z obvladovanjem stroškov in tveganja (tehnično, industrijsko, finančno, pravno).

Reaktor ITER in F4E bosta potrebovala prožnejšo organizacijsko strukturo, s katero se bodo posledične inovacije in tehnološki napredek lahko hitro prenesli v industrijo, kar bo evropski industriji omogočilo, da bo poslala konkurenčnejša. To bo doseženo s spodbujanjem:

- inovacij in izmenjave znanja z ustreznimi univerzami, raziskovalnimi inštituti in industrijo,

- prijavljanja patentov,

- foruma za industrijske inovacije na področju fuzije ( Fusion Industry Innovation Forum ), v okviru katerega bodo oblikovani načrt fuzijske tehnologije in pobude za razvoj človeških virov, s poudarkom na inovacijah in možnostih zagotavljanja novih proizvodov in storitev.

2.4. Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog

Okvirni program Euratom je po členu 7 Pogodbe Euratom glavni instrument Skupnosti za podporo in dopolnitev razvojnih in raziskovalnih dejavnosti držav članic. Obstoječe določbe (sklepi Sveta o ustanovitvi sedmega okvirnega programa Euratom za obdobje 2007–2011)[1] bodo potekle konec leta 2011.

2.5. Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije

Raziskovalne in razvojne dejavnosti, ki jih posebni program podpira, so popolnoma skladne s cilji Evropskega strateškega načrta za energetsko tehnologijo (načrta SET). Program podpira tudi cilje, opisane v glavnih pobudah politike EU, kot so strategija Evropa 2020 ter z njo povezana Unija inovacij in sporočilo Energija 2020.

3. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENE UČINKA

3.1. Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi

V skladu s Pogodbo Euratom se je Komisija posvetovala z Znanstvenim in tehničnim odborom Euratom (STC).

3.2. Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj

Komisija je uporabila različne vire za pripravo predloga o posebnem programu, vključno z:

- vmesnimi ocenami sedmega okvirnega programa Euratom, ki so jih pripravili neodvisni strokovnjaki,

- poročilom za EFDA, ki je sledilo ad hoc študijski skupini o prihodnosti programa za raziskave in razvoj na področju fuzije,

- prispevkom glede razširitve sedmega okvirnega programa Euratom in pripravo osmega okvirnega programa s strani Znanstvenega in tehničnega odbora Euratom,

- poročili, npr. strateškimi dokumenti in strateškimi raziskovalnimi agendami, ki jih pripravijo tehnološke platforme na jedrskem področju: tehnološka platforma za trajnostno jedrsko energijo ( Sustainable Nuclear Energy Technology Platform – SNETP), tehnološka platforma za odlaganje odpadkov v geološke formacije ( Implementing Geological Disposal Technology Platform – IGD-TP) in multidisciplinarna evropska pobuda za manjšo izpostavljenost ( Multidisciplinary European Low Dose Initiative – MELODI).

3.3. Ocena učinka

Komisija je v skladu s členom 21 izvedbenih pravil za finančno uredbo (Uredba Komisije št. 2342/2002) pripravila predhodno oceno. Ker je cilj tega predloga nadaljevati dejavnosti okvirnega programa Euratom v obdobju 2012–2013 v okviru istih finančnih perspektiv, je bila zahteva za oceno učinka opuščena.

4. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

Pravna podlaga za posebni program so členi 1, 2, 4 in 7 Pogodbe Euratom.

5. PRORAČUNSKE POSLEDICE

V „oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga“, ki je priložena temu predlogu sklepa Sveta, so določene proračunske posledice ter potrebni človeški in upravni viri.

2011/0043 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o posebnem programu, s katerim se bo s posrednimi ukrepi izvajal okvirni program Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2012–2013)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 7 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[2],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[3],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Skupna nacionalna in evropska prizadevanja na področju raziskav in usposabljanja so bistvena za pospeševanje in zagotavljanje gospodarske rasti in dobrega počutja državljanov Evrope.

(2) V skladu s Sklepom Sveta (XXX/XXX/Euratom) o okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2012–2013)[4] (v nadaljnjem besedilu: okvirni program (2012–2013)) se okvirni program (2012–2013) izvaja s posebnimi programi, v katerih so določena podrobna pravila za njihovo izvajanje in trajanje ter predvidena potrebna sredstva.

(3) Okvirni program (2012–2013) je sestavljen iz dveh vrst dejavnosti: posredni ukrepi na področju raziskav fuzijske energije ter raziskav jedrske fisije in zaščite pred sevanjem ter neposredni ukrepi za dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča na področju jedrske energije. Posredne ukrepe je treba izvajati s tem posebnim programom.

(4) Pravila za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz ter pravila za razširjanje raziskovalnih rezultatov okvirnega programa (2012–2013) je treba uporabljati tudi za ta posebni program.

(5) Skupnost je v skladu s členom 101 Pogodbe sklenila vrsto mednarodnih sporazumov na področju jedrskih raziskav in treba bi si bilo prizadevati za krepitev mednarodnega sodelovanja na področju raziskav, da bi se Skupnost še bolj vključevala v svetovno raziskovalno skupnost. Dvostransko mednarodno sodelovanje temelji na čvrstem pravnem okviru sporazumov o sodelovanju, sklenjenih med Skupnostjo in tretjimi državami. Okvirni program (2012–2013) je bistvenega pomena za izvajanje teh sporazumov. Zato mora biti ta posebni program odprt za države, ki so v ta namen sklenile potrebne sporazume, na ravni projekta in na podlagi vzajemnih koristi pa mora biti odprt tudi za subjekte iz tretjih držav in mednarodne organizacije za znanstveno sodelovanje.

(6) S posebnim programom je treba prispevati k spodbujanju trajnostnega razvoja.

(7) Pomembno je zagotoviti dobro finančno upravljanje in izvajanje posebnega programa na karseda učinkovit in uporabnikom prijazen način, obenem pa pravno varnost in dostopnost programa vsem udeležencem v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[5], in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[6].

(8) Sprejeti je treba ustrezne ukrepe, ki so sorazmerni s finančnimi interesi Unije, za spremljanje učinkovitosti odobrene finančne podpore in učinkovitosti porabe teh sredstev za preprečevanje nepravilnosti in goljufij. Sprejeti je treba tudi ustrezne ukrepe za izterjavo izgubljenih, nepravilno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002, Uredbo (ES, Euratom) št. 2342/2002, Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti[7], Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi[8], ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)[9].

(9) Vsako tematsko področje mora imeti lastno proračunsko vrstico v splošnem proračunu Evropske unije.

(10) Raziskovalne dejavnosti, ki se izvajajo v okviru tega posebnega programa, morajo spoštovati temeljna etična načela in načela, izražena zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah.

(11) Komisija se je posvetovala z Znanstvenim in tehničnim odborom Euratom –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Posebni program, s katerim se bo s posrednimi ukrepi izvajal okvirni program Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2012–2013) (v nadaljnjem besedilu: posebni program), se sprejme za obdobje od 1. januarja 2012 do 31. decembra 2013.

Člen 2

Posebni program podpira raziskovalne dejavnosti in usposabljanje na področju jedrske energije, ki obsegajo vrsto posrednih raziskovalnih ukrepov, ki se izvajajo na naslednjih tematskih področjih:

a) raziskave fuzijske energije (vključno z reaktorjem ITER),

b) raziskave jedrske fisije in zaščita pred sevanjem.

Cilji in splošne smernice dejavnosti, navedenih v prvem odstavku, so določeni v Prilogi.

Člen 3

V skladu s členom 3 sklepa [ sklic na sklep Sveta o okvirnem programu Euratom se doda ob njegovem sprejetju ] znaša znesek, potreben za izvajanje posebnega programa, 2 327 054 000 EUR, od česar je za upravne odhodke Komisije namenjenih do 15 %. Ta znesek se dodeli v skladu z naslednjo preglednico (v EUR):

a) raziskave fuzijske energije | 2 208 809 000, |

b) jedrska fisija in zaščita pred sevanjem | 118 245 000. |

Člen 4

Vse raziskovalne dejavnosti, ki se izvajajo v okviru posebnega programa, se izvedejo v skladu s temeljnimi etičnimi načeli.

Člen 5

1. Posebni program se izvaja s shemami financiranja iz Priloge II k Sklepu [sklic na sklep Sveta o okvirnem programu Euratom se doda ob njegovem sprejetju].

2. Pravila za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz ter pravila za razširjanje raziskovalnih rezultatov v zvezi s posrednimi ukrepi, določenimi v Uredbi Sveta (Euratom) št. [ sklic na uredbo Sveta se doda ob njenem sprejetju ][10], se uporabljajo tudi za ta posebni program.

Člen 6

1. Komisija sestavi letni delovni program za izvajanje posebnega programa, v katerem podrobno opredeli cilje ter prednostne naloge na področju znanosti in tehnologije, določene v Prilogi, sheme financiranja, ki se bodo uporabile za teme, za katere se lahko predloži predloge, ter časovni razpored izvajanja.

2. V delovnem programu se upoštevajo ustrezne raziskovalne dejavnosti, ki jih izvajajo države članice, pridružene države ter evropske in mednarodne organizacije. Po potrebi se program posodablja.

3. V delovnem programu se določijo merila, v skladu s katerimi se ocenjujejo predlogi za posredne ukrepe v okviru shem financiranja in izbirajo projekti. Merila so odličnost, učinek in izvajanje. Dodatne zahteve, ponderji in mejne vrednosti se lahko nadalje opredelijo ali dopolnijo v delovnem programu.

4. V delovnem programu so lahko opredeljeni:

a) organizacije, ki prejemajo prispevke v obliki članarine;

b) podporni ukrepi za dejavnosti posebnih pravnih oseb.

Člen 7

1. Za izvedbo posebnega programa je odgovorna Komisija.

2. Komisiji pri izvajanju posebnega programa pomaga posvetovalni odbor. Člani tega odbora se lahko menjujejo glede na različne točke dnevnega reda odbora. Za vidike, povezane s fisijo, so sestava tega odbora in podrobni operativni predpisi in postopki, ki se zanj uporabljajo, določeni v Sklepu Sveta 84/338/Euratom, ESPJ, EGS[11]. Za vidike, povezane s fuzijo, je isto določeno v Sklepu Sveta z dne 16. decembra 1980 o ustanovitvi posvetovalnega odbora za fuzijski program[12].

3. Komisija odbor redno obvešča o splošnem napredku pri izvajanju posebnega programa in mu pravočasno predloži podatke o vseh dejavnostih, ki se predlagajo ali financirajo v okviru tega programa.

Člen 8

Komisija v skladu s členom 6 Sklepa [ sklic na sklep Sveta o okvirnem programu Euratom se doda ob njegovem sprejetju ] zagotovi neodvisno spremljanje, oceno in pregled izvajanja dejavnosti na področjih, zajetih v tem posebnem programu.

Člen 9

Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA

ZNANSTVENI IN TEHNOLOŠKI CILJI, SPLOŠNE SMERNICE ZA TEME IN DEJAVNOSTI

I. Tematska področja raziskav

I.A Raziskave fuzijske energije

Splošni cilj

Razvijanje osnov znanja za izgradnjo prototipskih reaktorjev za elektrarne, ki so varne, trajnostne, okoljsko odgovorne in gospodarno izvedljive, ter izgradnja mednarodnega termonuklearnega poskusnega reaktorja (ITER) kot pomemben korak na poti k temu cilju.

Dejavnosti

1. Izgradnja reaktorja ITER

Skupnost ima kot gostiteljica projekta posebno odgovornost znotraj organizacije ITER in vodilno vlogo, zlasti pri vodenju mednarodne organizacije ITER, upravljanju in izbiri kadra, pa tudi pri splošni tehnični in administrativni podpori.

Skupnost bo v vlogi pogodbenice sodelovala pri nadaljnjih prispevkih k izgradnji opreme in naprav, potrebnih na gradbišču reaktorja ITER, ter podpirala projekt med izgradnjo.

Dejavnosti na področju raziskav in razvoja v podporo izgradnji reaktorja ITER bodo potekale v okviru združenj za fuzijo in evropskih industrij. Vključevale bodo razvoj in testiranje komponent in sistemov.

2. Raziskave in razvoj kot priprava na obratovanje reaktorja ITER

Usmerjen fizikalno-tehnološki program bo osredotočen na konsolidacijo projektnih odločitev v zvezi z reaktorjem ITER in na priprave na hiter začetek obratovanja reaktorja. Izvajal se bo prek usklajenih eksperimentalnih in teoretičnih dejavnosti ter modeliranja z uporabo zmogljivosti reaktorja JET ( Joint European Torus ) in drugih naprav magnetne konfinacije. Z njim bo zagotovljeno, da bo imela Evropa potreben vpliv na projekt ITER in močno vlogo pri njegovem izkoriščanju. Vključeval bo:

- oceno posebnih ključnih tehnologij za obratovanje reaktorja ITER z uporabo izboljšav na reaktorju JET (prva stena kot pri reaktorju ITER, sistemi ogrevanja, diagnostika),

- preverjanje scenarijev za obratovanje reaktorja ITER z usmerjenimi eksperimenti na reaktorju JET in drugih zmogljivostih ter z usklajenim modeliranjem.

3. Dejavnosti omejene tehnologije kot priprava na elektrarno DEMO

V združenjih za fuzijo in industriji se bodo nadalje razvijale ključne tehnologije in materiali, potrebni za izdajo licence, izgradnjo in obratovanje elektrarne DEMO, da se bodo lahko testirali na reaktorju ITER in da se bo evropski industriji omogočila izgradnja elektrarne DEMO in razvoj prihodnjih fuzijskih elektrarn. Izvajale se bodo naslednje dejavnosti:

- nadaljnje delo posebne projektne skupine na področju dejavnosti tehnične validacije in tehničnega projektiranja (EVEDA) za pripravo na izgradnjo Eksperimentalne obsevalne naprave za testiranje fuzijskih materialov in tehnologij (IFMIF), ki se bo uporabljala za testiranje materialov za fuzijsko elektrarno;

- razvoj, testiranje materialov s pomočjo obsevanja in razvoj materialov z nizko aktivacijo, ki so odporni na sevanje; razvoj ključnih tehnologij, potrebnih za obratovanje fuzijske elektrarne, vključno z moduli oblog; načrt zasnove elektrarne DEMO z upoštevanjem varnostnih in okoljskih vidikov.

4. Dolgoročne raziskovalne in razvojne dejavnosti

S posebnim programom se bodo na podlagi dejavnosti, ki posebej zadevajo reaktor ITER in elektrarno DEMO, razvijale sposobnosti in povečale osnove znanja na področjih, ki so strateško pomembna za prihodnje fuzijske elektrarne. Te raziskovalne dejavnosti bodo izboljšale tehnično in gospodarsko izvedljivost fuzijske energije. Posebni ukrepi na podlagi okvirnega programa (2012–2013) bodo vključevali naslednje omejene dejavnosti:

- proučevanje izboljšanih konceptov za sisteme magnetne konfinacije, vključno s stelaratorji; delo bo osredotočeno na pripravo na delovanje stelaratorja W7-X, uporabo obstoječih naprav za razširitev eksperimentalnih podatkovnih zbirk in oceno prihodnjih obetov za te konfiguracije;

- nadaljevanje poskusov, teoretičnega dela in modeliranja s končnim ciljem celovitega razumevanja fuzijske plazme za uporabo v reaktorjih;

- izvajanje študij družbenih in gospodarskih vidikov pridobivanja energije s fuzijo ter ukrepi za spodbujanje osveščanja in izobraževanja javnosti v zvezi s fuzijo.

5. Človeški viri, izobraževanje in usposabljanje – oblikovanje „generacije ITER“

Z naslednjimi ukrepi se bo tako za takojšnje kot tudi za srednjeročne potrebe projekta ITER in za nadaljnji razvoj fuzije zagotovilo primerne človeške vire in visoko raven sodelovanja na tematskem področju fuzije:

- podpora mobilnosti raziskovalcev med organizacijami, ki sodelujejo pri posebnem programu, za izboljšanje sodelovanja in integracije raziskovalnih dejavnosti ter za spodbujanje mednarodnega sodelovanja;

- visoka raven usposabljanja za inženirje in raziskovalce na podiplomski in podoktorski ravni, vključno z uporabo zmogljivosti programa kot učne platforme ter posebnimi seminarji in delavnicami, ter spodbujanje sodelovanja med udeleženci višjega in visokošolskega izobraževanja.

6. Infrastruktura

Izvedba projekta ITER v Evropi v mednarodnem okviru organizacije ITER bo prispevala k novim raziskovalnim infrastrukturam z močno evropsko razsežnostjo.

7. Prenos tehnologije, sodelovanje industrije in inovacije

Reaktor ITER bo potreboval novo in prožnejšo organizacijsko strukturo, s katero se bodo posledične inovacije in tehnološki napredek lahko hitro prenesli v industrijo, kar bo evropski industriji omogočilo, da bo poslala konkurenčnejša. To bo doseženo s spodbujanjem:

- inovacij in izmenjave znanja z ustreznimi univerzami, raziskovalnimi inštituti in industrijo;

- prijavljanja patentov;

- foruma za industrijske inovacije na področju fuzije ( Fusion Industry Innovation Forum ), v okviru katerega bodo oblikovani načrt fuzijske tehnologije in pobude za razvoj človeških virov, s poudarkom na inovacijah in možnostih zagotavljanja novih proizvodov in storitev.

I.B Jedrska fisija in zaščita pred sevanjem

Splošni cilj je predvsem spodbujanje varnejše, zmogljivejše, z vidika virov in stroškov učinkovitejše jedrske fisije ter drugih uporab sevanja v industriji in medicini. Na petih glavnih področjih dejavnosti, ki so opisana spodaj, se bodo izvajali posredni ukrepi na področju jedrske fisije in zaščite pred sevanjem. Obstajajo pomembne povezave z raziskavami v okviru sedmega okvirnega programa Unije, ki je bil sprejet s Sklepom št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta[13], zlasti pri dejavnostih na področju energetike, evropskih standardov, izobraževanja in usposabljanja, varovanja okolja, zdravja, raziskav materialov, upravljanja, skupnih infrastruktur, varnosti in varnostne kulture. Mednarodno sodelovanje bo glavna značilnost dejavnosti na mnogih področjih, zlasti pri naprednih jedrskih sistemih, ki jih proučuje mednarodni forum za raziskave četrte generacije reaktorjev.

1. Odlaganje v geološke formacije

Cilji

Z raziskavami, usmerjenimi v izvajanje, ustvariti trdno znanstveno in tehnično podlago za predstavitev tehnologij in varnosti odlaganja izrabljenega goriva in dolgoživih radioaktivnih odpadkov v geološke formacije ter podpirati oblikovanje skupnega evropskega stališča do pomembnih zadev, ki se nanašajo na upravljanje in odlaganje odpadkov.

Dejavnosti

Odlaganje v geološke formacije: tehnične študije in predstavitev zasnove odlagališč, opredelitev okolnih kamnin odlagališča v podzemnih raziskovalnih laboratorijih (tako splošno kot tudi glede na značilnosti lokacije), raziskave okolja odlagališča, študije pomembnih procesov v bližnjem (oblika odpadkov in umetne pregrade) in oddaljenem polju (skalna podlaga in možnosti za širjenje v biosfero), razvoj trdnih metodologij za oceno uspešnosti in varnosti ter proučevanje upravljanja in družbenih vprašanj, povezanih s strinjanjem javnosti.

2. Reaktorski sistemi

Cilji

Podpreti varno, učinkovito in bolj trajnostno delovanje vseh zadevnih vrst reaktorskih sistemov (vključno z napravami za gorivni ciklus), ki se uporabljajo ali razvijajo v Evropi, ter raziskati načine za zmanjšanje količine in/ali tveganja, ki ga pomenijo odpadki.

Dejavnosti

Varnost jedrskih naprav: obratovalna varnost sedanjih in prihodnjih jedrskih naprav, zlasti ocena življenjske dobe elektrarn in njihovo upravljanje, varnostna kultura (zmanjševanje tveganja človeške in organizacijske napake), napredne metodologije za oceno varnosti, orodja za numerično simulacijo, instrumentacija in nadzor ter preprečevanje in ublažitev hujših nesreč, s spremljajočimi dejavnostmi za optimalizacijo upravljanja znanja in ohranjanje sposobnosti.

Napredni jedrski sistemi: boljša učinkovitost obstoječih sistemov in goriv ter raziskave naprednih reaktorskih sistemov, da bi ocenili njihov potencial, sposobnost preprečevanja širjenja in vplive na dolgoročno trajnost, vključno z dejavnostmi na področju temeljnih in ključnih medsektorskih raziskav (npr. raziskav materialov)[14], raziskave gorivnih ciklusov, inovativnih goriv in vidikov upravljanja odpadkov, vključno z ločevanjem in pretvorbo ter učinkovitejšo uporabo cepljivih snovi v obstoječih reaktorjih.

3. Zaščita pred sevanjem

Cilji

Na podlagi raziskav ohraniti in izboljšati standarde zaščite pred sevanjem v Uniji ter razjasniti sporno vprašanje nevarnosti dolgotrajne izpostavljenosti nizkemu ionizirajočemu sevanju.

Dejavnosti

- Nevarnost dolgotrajne izpostavljenosti nizkemu sevanju: boljša količinska opredelitev nevarnosti za zdravje pri dolgotrajni izpostavljenosti nizkemu sevanju, vključno z individualnimi razlikami, z epidemiološkimi študijami in boljšim razumevanjem mehanizmov na podlagi raziskav na področju celične in molekularne biologije.

- Uporaba sevanja v medicini: izboljšati varnost in učinkovitost uporabe sevanja v medicini z najnovejšim tehnološkim razvojem in doseči pravo razmerje med koristmi in nevarnostjo takih uporab.

- Ukrepanje v primeru izrednih dogodkov in rehabilitacija: izboljšati skladnost in integracijo ukrepov v primeru izrednih dogodkov v Evropi z razvojem skupnih orodij in strategij ter prikazati njihovo učinkovitost v operativnih okoljih.

- Druge teme: nacionalne raziskovalne dejavnosti na drugih področjih bodo učinkoviteje vključene, saj je to potrebno za dosego splošnega cilja.

4. Infrastruktura

Cilji

Zagotoviti podporo ključnim infrastrukturam, ki imajo jasno izraženo evropsko dodano vrednost, zlasti za zagotavljanje kritične mase in ustreznega dostopa.

Dejavnosti

Podpirati zasnovo, prenovo, izgradnjo in/ali obratovanje ključnih raziskovalnih infrastruktur, potrebnih pri kateri koli izmed zgoraj navedenih tematskih področij, vključno s tem, da se posameznim raziskovalcem in raziskovalnim ekipam olajša dostop do obstoječih in prihodnjih infrastruktur.

5. Človeški viri in usposabljanje[15]

Cilji

Podpirati pridobivanje in širjenje znanstvenih sposobnosti in znanja po vsem sektorju ter s tem zagotoviti čim hitrejšo razpoložljivost ustrezno usposobljenih raziskovalcev, inženirjev in tehnikov kot tudi izboljšati usklajevanje med izobraževalnimi ustanovami Unije, da bi zagotovili enakovrednost kvalifikacij v vseh državah članicah.

Dejavnosti

Človeški viri in usposabljanje: uskladitev nacionalnih programov in izpolnjevanje splošnih potreb po usposabljanju na področju jedrske znanosti in tehnologije s celo vrsto instrumentov, vključno s konkurenčnimi, kot del splošne podpore človeškim virom na vseh tematskih področjih. To vključuje podporo tečajem in mrežam usposabljanja ter ukrepe, s katerimi lahko sektor postane bolj privlačen za mlade znanstvenike in inženirje.

II. Etični vidiki

Med izvajanjem tega posebnega programa in raziskovalnih dejavnosti, ki iz njega izhajajo, je treba spoštovati temeljna etična načela. Sem med drugim sodijo načela iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, vključno z naslednjimi: varstvo človekovega dostojanstva in življenja, varstvo osebnih podatkov in zasebnosti kot tudi živali in okolja v skladu s pravom Skupnosti in najnovejšimi različicami ustreznih mednarodnih konvencij, smernic in kodeksov ravnanja, npr. Helsinško deklaracijo, Konvencijo Sveta Evrope o človekovih pravicah in biomedicini, podpisano v Oviedu 4. aprila 1997, in njenimi dodatnimi protokoli, Konvencijo ZN o otrokovih pravicah, Splošno deklaracijo o človeškem genomu in človekovih pravicah, ki jo je sprejel UNESCO, Konvencijo ZN o biološkem in toksičnem orožju, Mednarodno pogodbo o rastlinskih genskih virih za prehrano in kmetijstvo ter ustreznimi resolucijami Svetovne zdravstvene organizacije.

Prav tako se bodo upoštevala mnenja Evropske skupine svetovalcev glede etičnih posledic biotehnologije (1991–1997) in mnenja Evropske skupine za etiko v znanosti in novih tehnologijah (od 1998).

V skladu z načelom subsidiarnosti in zaradi raznolikosti v Evropi obstoječih pristopov morajo udeleženci v raziskovalnih projektih spoštovati trenutno zakonodajo, predpise ter etična merila v državah, kjer potekajo raziskave. V vsakem primeru veljajo nacionalni predpisi in nobena raziskava, ki je prepovedana v kateri koli posamezni državi članici ali drugi državi, se ne bo podpirala s financiranjem Skupnosti, ki se bo izvajalo v tej državi članici ali državi.

Po potrebi morajo izvajalci raziskovalnih projektov pridobiti odobritev ustreznih nacionalnih ali lokalnih odborov za etiko še pred začetkom izvajanja dejavnosti RTR. Komisija bo sistematično izvedla tudi pregled izpolnjevanja etičnih meril pri predlogih, ki obravnavajo etično občutljiva vprašanja, ali kadar etični vidiki niso bili ustrezno obravnavani. V posebnih primerih se lahko pregled izpolnjevanja etičnih meril izvede med izvajanjem projekta.

Protokol o zaščiti in dobrem počutju živali, ki je priložen Pogodbi, zahteva, da Skupnost pri oblikovanju in izvajanju svojih politik, vključno z raziskavami, v celoti upošteva zahteve po dobrem počutju živali. Direktiva Sveta 86/609/EGS[16] glede varstva živali, ki se uporabljajo za poskusne in druge znanstvene namene, zahteva, da morajo biti vsi poskusi načrtovani tako, da bi se izognili povzročanju stiske in nepotrebnih bolečin ter trpljenja poskusnim živalim; da uporabljajo najmanjše število živali, uporabljajo živali z najnižjo mero nevrofiziološke občutljivosti ter povzročajo najmanjše možne bolečine, trpljenje, stisko ali trajne poškodbe. Spreminjanje genske dediščine živali in kloniranje živali je dovoljeno zgolj v primerih, ko so cilji etično utemeljeni, ko pogoji zagotavljajo dobro počutje živali in se spoštujejo načela biološke raznolikosti. Med izvajanjem posebnega programa bo Komisija redno spremljala najnovejša znanstvena dognanja ter nacionalne in mednarodne predpise, da bo lahko upoštevala morebiten napredek.

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE

1.1. Naslov predloga/pobude

1.2. Zadevna področja v okviru ABM/ABB

1.3. Vrsta predloga/pobude

1.4. Cilji

1.5. Utemeljitev predloga/pobude

1.6. Trajanje ukrepa in finančne posledice

1.7. Načrtovani načini upravljanja

2. UKREPI UPRAVLJANJA

2.1. Določbe glede spremljanja in poročanja

2.2. Sistem upravljanja in nadzora

2.3. Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti

3. OCENJENI FINANČNI VPLIV PREDLOGA/POBUDE

3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in proračunske vrstice odhodkov

3.2. Ocenjeni vpliv na odhodke

3.2.1. Povzetek ocenjenega vpliva na odhodke

3.2.2. Ocenjeni vpliv na odobritve za poslovanje

3.2.3. Ocenjeni vpliv na odobritve za upravne zadeve

3.2.4. Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom

3.2.5. Udeležba tretjih oseb pri financiranju

3.3. Ocenjeni vpliv na prihodke

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE

1.1 Naslov predloga/pobude

Predlog sklepa Sveta o posebnem programu, s katerim se bo s posrednimi ukrepi izvajal okvirni program Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2012–2013)

1.2 Zadevna področja v okviru ABM/ABB[17]

Raziskave (posredni ukrepi) in neposredne raziskave (ki jih izvaja Skupno raziskovalno središče)

08 20 Euratom – Fuzijska energija

08 21 Euratom – Jedrska fisija in zaščita pred sevanjem

08 22 04 Odobritve iz prispevkov tretjih oseb (ki niso del Evropskega gospodarskega prostora) za raziskave in tehnološki razvoj

08 01 Upravni odhodki na področju „raziskave“

08 01 04 40 Evropsko skupno podjetje (F4E) – Odhodki za upravno poslovodenje

08 01 05 01 Odhodki za osebje v raziskovalni dejavnosti

08 01 05 02 Zunanji sodelavci v raziskovalni dejavnosti

08 01 05 03 Drugi odhodki za upravljanje v raziskovalni dejavnosti

1.3 Vrsta predloga/pobude

( Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep .

( Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep, ki je nadaljevanje pilotnega projekta/pripravljalnega ukrepa[18].

Predlog/pobuda je namenjena podaljšanju obstoječega ukrepa .

( Predlog/pobuda se nanaša na ukrep z novo usmeritvijo.

1.4 Cilji

1.4.1 Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo

Posebni program je sestavni del evropske politike raziskav na področju energije in strategije Evropa 2020, zlasti Unije inovacij. Posebni program krepi konkurenco za znanstveno odličnost in podpira inovacije na področju jedrske energije, katerih namen je najti rešitve za izzive, ki jih predstavljajo energetika in podnebne spremembe. Predlog se nanaša na obdobje 2012–2013, vendar ostajajo dejavnosti popolnoma skladne s ključnimi mejniki za tehnološki razvoj na področju jedrske energije v naslednjem desetletju, kot je določeno v Evropskem strateškem načrtu za energetsko tehnologijo (načrtu SET).

1.4.2 Posebni cilji in zadevne dejavnosti v okviru ABM/ABB

Posebni cilj št. 1: Razvijanje osnov znanja za izgradnjo prototipskih reaktorjev za elektrarne, ki so varne, trajnostne, okoljsko odgovorne in gospodarno izvedljive, ter izgradnja mednarodnega termonuklearnega poskusnega reaktorja (ITER) kot pomemben korak na poti k temu cilju.

Posebni cilj št. 2: Vzpostavitev trdne znanstvene in tehnične osnove, da bi pospešili praktične rešitve za varnejše ravnanje z dolgoživimi radioaktivnimi odpadki, spodbujanje zlasti varnejšega, z vidika virov učinkovitejšega in stroškovno učinkovitega izkoriščanja jedrske energije ter zagotavljanje močnega in družbeno sprejemljivega sistema zaščite ljudi in okolja pred vplivi ionizirajočega sevanja.

1.4.3 Pričakovani izidi in učinki

Predlagani posebni program bo imel naslednje učinke:

Euratom – jedrska fisija in zaščita pred sevanjem: Učinki se lahko pričakujejo na mnogih področjih, vključno s pospeševanjem varnejšega in bolj trajnostnega izkoriščanja jedrske energije, nadaljnjim pomembnim napredkom na poti do varnega odlaganja visoko radioaktivnih in/ali dolgoživih jedrskih odpadkov v geološke formacije in zagotavljanjem trdnejše ureditve industrijskih in medicinskih praks, pri katerih se uporablja ionizirajoče sevanje.

Euratom – fuzija: Izgradnja in obratovanje reaktorja ITER je dolgoročen projekt, ki bo prinesel rezultate v naslednjih desetletjih. Uspešna izgradnja in izkoriščanje reaktorja ITER, ki ga spremlja ustrezen program raziskovalnih in razvojnih dejavnosti, bosta omogočila izgradnjo predstavitvenega fuzijskega reaktorja.

1.4.4 Kazalniki izidov in učinkov

Euratom – fuzija:

Izgradnja reaktorja ITER: število mejnikov, doseženih s skupnim podjetjem „Fuzija za energijo“ (F4E).

Reaktor JET: število znanstvenih objav o reaktorju JET.

Dejavnosti, ki so usklajevane z evropskimi sporazumi o razvoju fuzije (EFDA): dovršitev končnih izsledkov na podlagi sporazumov o dodelitvi nalog EFDA, število fuzijskih raziskovalcev in inženirjev, usposobljenih za potrebe ITER ter razvojnega in raziskovalnega programa na področju fuzije.

Sporazum o mobilnosti: raven mobilnosti raziskovalcev na področju raziskav in razvoja fuzije.

Euratom – jedrska fisija in zaščita pred sevanjem:

Delež predlogov projekta, ki so: (i) uspešno obravnavali merila znanstvene in/ali tehnološke odličnosti, (ii) dosegli svoje in tehnične cilje ter presegli pričakovanja, (iii) obravnavali merilo širjenja in uporabe rezultatov projekta, (iv) dokazali, da bodo imeli pomembne znanstvene, tehnološke ali trgovinske učinke ali učinke na družbo ali okolje.

1.5 Utemeljitev predloga/pobude

1.5.1 Potrebe, ki jih je treba kratkoročno ali dolgoročno zadovoljiti

V predlaganem posebnem programu bodo obravnavani različni znanstveni in tehnološki izzivi z namenom doseči kratko- in dolgoročne cilje načrta SET. Podrobnosti so na voljo v predhodni oceni.

1.5.2 Dodana vrednost ukrepanja Evropske unije

Dodana vrednost sodelovanja Euratoma v raziskavah jedrske energije je povezana s čezmejnimi učinki in ekonomijo obsega. Nekatere raziskovalne dejavnosti na področju jedrske energije so tako obsežne, da lahko le malo držav članic zagotovi potrebne vire ter strokovno znanje in izkušnje. Projekti Euratom na področju fisije, fuzije in zaščite pred sevanjem zagotavljajo „kritično maso“ ter hkrati zmanjšujejo gospodarsko tveganje in večajo zasebne naložbe. Ukrepi Euratom pripomorejo k čezmejnemu prenosu spretnosti in znanja, tako da krepijo zmogljivosti za raziskave in razvoj, kakovost in konkurenco ter izboljšujejo človeške kapacitete na podlagi usposabljanja, mobilnosti in poklicnega razvoja. Podrobnosti so na voljo v predhodni oceni.

1.5.3 Glavna spoznanja iz podobnih izkušenj

Neodvisni strokovnjaki so pripravili vmesno oceno obstoječega sedmega okvirnega programa Euratom (2007–2011). Podrobnosti so na voljo v predhodni oceni.

1.5.4 Združljivost z drugimi finančnimi instrumenti in možnosti dopolnjevanja

Predlagani posebni program je skladen s cilji načrta SET in strategijo Evropa 2020. Podrobnosti so na voljo v predhodni oceni in obrazložitvenem memorandumu.

1.6 Trajanje ukrepa in finančne posledice

X Časovno omejen predlog/pobuda

- X Trajanje predloga/pobude od [1. 1.] 2010 do [31. 12.] 2013.

- X Finančne posledice od 2012 do 2022 (predvideni konec projektov).

1.7 Načrtovani načini upravljanja[19]

X Centralizirano neposredno upravljanje , ki ga izvaja Komisija.

X Posredno centralizirano upravljanje – prenos izvrševanja na:

- ( izvajalske agencije,

- X organe, ki jih ustanovijo Skupnosti[20],

- ( nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve,

- ( osebe, ki se jim zaupa izvedba določenih ukrepov v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji in so določene v zadevnem temeljnem aktu v smislu člena 49 finančne uredbe.

2. UKREPI UPRAVLJANJA

2.1 Določbe glede spremljanja in poročanja

Komisija bo stalno in sistematično spremljala izvajanje okvirnega programa Euratom in njegovih posebnih programov ter redno poročala o rezultatih tega spremljanja in rezultate spremljanja redno razširjala. Najpozneje dve leti po zaključku okvirnega programa in njegovih posebnih programov (leta 2015) bo Komisija neodvisnim strokovnjakom naročila, naj pripravijo zunanjo oceno utemeljitve, izvajanja in dosežkov programa.

2.2 Sistem upravljanja in nadzora

2.2.1 Ugotovljena tveganja

V skladu z zahtevami Komisije se vsako leto izvede ocena tveganja z namenom opredelitve tveganja in predlaganja korektivnih ukrepov. Opredeljeno tveganje, korektivni ukrepi in okvirni časovni razpored so del načrta upravljanja Komisije.

2.2.2 Načrtovani načini nadzora

Tako kot pri sedmem okvirnem programu Euratom (2007–2011) se uporablja več načinov nadzora, vključno s predhodnimi nadzornimi ukrepi in naključno izbranimi dvoletnimi naknadnimi preverjanji v okviru programa notranjega nadzora. Poleg tega zahteva po revizijskih potrdilih in izvajanje rednih neodvisnih zunanjih revizij pripomoreta k zagotavljanju dobrega finančnega upravljanja, vključno s pravilnostjo in zakonitostjo izvedenih transakcij.

2.3 Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti

Sprejeti bodo ustrezni ukrepi za preprečevanje nepravilnosti in goljufij, prav tako pa tudi vse potrebno za povračilo izgubljenih, nepravilno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje finančne uredbe, Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi, in Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF).

3. OCENJENI FINANČNI VPLIV PREDLOGA/POBUDE

3.1 Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in proračunske vrstice odhodkov

- Obstoječe proračunske vrstice odhodkov

Po vrsti , v skladu z razdelki večletnega finančnega okvira in proračunskimi vrsticami.

Razdelek večletnega finančnega okvira | Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Prispevek |

Številka [poimenovanje………………...........……….] | dif./nedif.[21] | držav Efte[22] | držav kandidatk[23] | tretjih držav | v smislu člena 18(1)(aa) finančne uredbe |

1 a | 08 20 Euratom – Fuzijska energija 08 21 Euratom – Jedrska fisija in zaščita pred sevanjem 08 22 04 Odobritve iz prispevkov tretjih oseb za raziskave in tehnološki razvoj | dif. | NE | DA/NE * | DA | DA |

08 01 Upravni odhodki na področju „raziskave“ 08 01 04 40 Evropsko skupno podjetje za ITER (F4E) – Odhodki za upravno poslovodenje 08 01 05 01 Odhodki za osebje v raziskovalni dejavnosti 08 01 05 02 Zunanji sodelavci v raziskovalni dejavnosti 08 01 05 03 Drugi odhodki za upravljanje v raziskovalni dejavnosti | nedif. | NE | DA/NE * | DA | NE |

* S Turčijo potekajo razprave v zvezi z raziskavami na področju jedrske energije.

- zahtevane nove proračunske vrstice

Ni relevantno.

3.2 Ocenjeni vpliv na odhodke

3.2.1 Povzetek ocenjenega vpliva na odhodke v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Razdelek večletnega finančnega okvira | 1 a | Konkurenčnost za rast in zaposlovanje |

Posredne raziskave | leto | leto | leto | SKUPAJ |

( Odobritve za poslovanje | 2012 | 2013 | ≥ 2014 |

Številka proračunske vrstice: 08 2x skupaj | obveznosti | (1) | 1 183,379 | 992,804 | 0 | 2 176,183 |

plačila | (2) | 436,422 | 898,164 | 841,597 | 2 176,183 |

Številka proračunske vrstice: 08 20 Številka proračunske vrstice: 08 21 | obveznosti | (1) | 1 129,274 | 936,965 | 0 | 2 066,239 |

plačila | (2) | 401,822 | 863,164 | 801,253 | 2 066,239 |

obveznosti | (1) | 54,105 | 55,839 | 0 | 109,944 |

plačila | (2) | 34,600 | 35,000 | 40,344 | 109,944 |

Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev posebnih programov[24] 08 01 xx xx skupaj 08 01 04 40 Evropsko skupno podjetje (F4E) 08 01 05 01 Odhodki za osebje v raziskovalni dejavnosti 08 01 05 02 Zunanji sodelavci v raziskovalni dejavnosti 08 01 05 03 Drugi odhodki za upravljanje v raziskovalni dejavnosti | 74,054 39,000 23,456 1,637 9,961 | 76,817 39,780 25,230 1,555 10,252 | 0 | 150,871 |

Številka proračunske vrstice: 08 01 | (3) | 74,054 | 76,817 | 150,871 |

Odobritve za GD za raziskave in inovacije SKUPAJ | obveznosti | = 1 + 1a + 3 | 1 257,433 | 1 069,621 | 0 | 2 327,054 |

plačila | = 2 + 2a + 3 | 510,476 | 974,981 | 841,597 | 2 372,054 |

( Odobritve za poslovanje SKUPAJ | obveznosti | (4) | 1 183,379 | 992,804 | 2 176,183 |

plačila | (5) | 436,422 | 898,164 | 841,597 | 2 176,183 |

( Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev posebnih programov, SKUPAJ | (6) | 74,054 | 76,817 | 0 | 150,871 |

Odobritve za RAZDELEK 1 a večletnega finančnega okvira SKUPAJ | obveznosti | = 4 + 6 | 1 257,433 | 1 069,621 | 0 | 2 327,054 |

plačila | = 5 + 6 | 510,476 | 974,981 | 841,597 | 2 327,054 |

Če predlog/pobuda vpliva na več razdelkov:

( Odobritve za poslovanje SKUPAJ | obveznosti | (4) |

plačila | (5) |

( Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev posebnih programov, SKUPAJ | (6) |

Odobritve za RAZDELKE od 1 do 4 večletnega finančnega okvira SKUPAJ (referenčni znesek) | obveznosti | = 4 + 6 |

plačila | = 5 + 6 |

Razdelek večletnega finančnega okvira: | 5 | „Upravni odhodki“ |

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

leto 2012 | leto 2013 | SKUPAJ |

GD: raziskave & inovacije / neposredne raziskave |

( Človeški viri | 0 | 0 | 0 |

( Drugi upravni odhodki | 0 | 0 | 0 |

GD <…….> SKUPAJ | odobritve | 0 | 0 | 0 |

Odobritve za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ | (skupaj obveznosti = skupaj plačila) | 0 | 0 | 0 |

EUR million (to 3 decimal places)

leto 2012 | leto 2013 | leto ≥ 2014 | SKUPAJ |

Odobritve za RAZDELKE od 1 do 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ | obveznosti | 0 | 0 | 0 | 0 |

plačila | 0 | 0 | 0 | 0 |

3.2.2 Ocenjeni vpliv na odobritve za poslovanje

- ( Predlog/pobuda ne zahteva porabe odobritev za poslovanje.

- X Predlog/pobuda zahteva porabo odobritev za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:

odobritve za prevzem obveznosti v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Navedba ciljev in realizacij ( | leto 2012 | leto 2013 | SKUPAJ |

REALIZACIJA |

vrsta realizacije[25] | povprečni stroški realizacije | število realizacij | stroški | število realizacij | stroški | število realizacij skupaj | stroški skupaj |

POSEBNI CILJ št. 1[26]… |

- Realizacija – Euratom – fuzija | ** | ** | 50* | 1 129,274 | 50* | 936,965 | 100* | 2 066,239 |

POSEBNI CILJ št. 2 … |

STROŠKI SKUPAJ | 1 183,379 | 992,804 | 2 176,183 |

(*) ocenjeno število realizacij

(**) Običajna realizacija raziskovalne štipendije je poročilo z opisom dejstev, ugotovitev in izsledkov. Realizacija projekta ITER bodo letna poročila o delu, ki jih predloži F4E (barcelonska agencija).

Povprečni stroški niso prikazani. Takšni podatki ne bi bili koristni glede na zadevne zneske v tekočih projektih (ITER).

3.2.3 Ocenjeni vpliv na odobritve za upravne zadeve

3.2.3.1 Povzetek

- ( Predlog/pobuda ne zahteva porabe odobritev za upravne zadeve.

- X Predlog/pobuda zahteva porabo odobritev za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

leto 2012 – N [27] | leto 2013 – N + 1 | SKUPAJ |

RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira |

Človeški viri |

Drugi upravni odhodki |

Seštevek za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira |

Odobritve zunaj RAZDELKA 5[28] večletnega finančnega okvira | posredne raziskave | posredne raziskave | posredne raziskave |

Človeški viri | 58,863 | 61,230 | 120,093 |

Drugi odhodki za upravne zadeve | 15,191 | 15,587 | 30,778 |

Seštevek za odobritve zunaj RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira | 74,054 | 76,817 | 150,871 |

SKUPAJ | 74,054 | 76,817 | 150,871 |

3.2.3.2 Ocenjene potrebe po človeških virih

- ( Predlog/pobuda ne zahteva uporabe človeških virov.

- X Predlog/pobuda zahteva uporabo človeških virov, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:

ocena, izražena v celih številkah (ali na največ eno decimalno mesto natančno)

leto 2012 – N | leto 2013 – N + 1 |

( Kadrovski načrt (za uradnike in začasne uslužbence) |

X 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije) |

xx 01 01 02 (delegacije) |

08 01 05 01 (posredne raziskave) | 190 | 190 |

10 01 05 01 (neposredne raziskave) |

( Zunanje osebje (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ)[29] |

XX 01 02 01 (PU, ZU, NNS iz splošnih sredstev) |

XX 01 02 02 (PU, ZU, MSD, LU in NNS na delegacijah) |

08 01 04 40 [30] | – na sedežu[31] |

– v delegacijah (F4E, barcelonska agencija – ITER): – uradniki in začasni uslužbenci – PU GFI-IV – NNS | 262 150 10 | 262 150 10 |

08 01 05 02 (PU, ZU, NNS za posredne raziskave) | 40 | 40 |

01 05 02 (PU, ZU, NNS za neposredne raziskave) |

Druge proračunske vrstice (navedite) |

SKUPAJ | 652 | 652 |

XX je zadevno področje politike ali proračunski naslov.

Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem, že dodeljenim za upravljanje tega ukrepa in/ali prerazporejenim v GD, po potrebi dopolnjenim z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve.

Opis nalog:

Uradniki in začasno osebje | Naloge iz posebnega programa posrednih/neposrednih jedrskih raziskav, ki so zlasti povezane z ravnanjem z jedrskimi odpadki, jedrsko varnostjo in zaščitnimi ukrepi na jedrskem področju ter zaščito. |

Zunanje osebje |

3.2.4 Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom

- ( Predlog/pobuda je skladna z veljavnim večletnim finančnim okvirom.

- X Predlog/pobuda bo pomenila spremembo ustreznega razdelka večletnega finančnega okvira.

Predlogi za okvirni program Euratom za obdobje 2012–2013 predstavljajo splošni okvir za raziskovalne dejavnosti na področju jedrske energije in določajo primeren proračun. Ker pa so stroški projekta ITER bistveno narasli, so se okvirna odobrena sredstva, ki so bila prvotno predvidena za jedrske raziskave v večletnem finančnem okviru za obdobje 2007–2013, izkazala za nezadostna. Komisija predlaga, da se zakonodajni postopek v zvezi s predlogi okvirnega programa Euratom za obdobje 2012–2013 izvede vzporedno z razpravo o proračunu za projekt ITER, ki še poteka, kot tudi z novim proračunskim postopkom za leto 2012. Dogovor o dodatnem financiranju na podlagi prerazporeditve med postavkami in znotraj posamezne postavke (v skladu s spodnjo razpredelnico) bo omogočil hitro sprejetje raziskovalnega programa Euratom v letu 2011.

Prenos med postavkami v mio EUR | Prerazporeditev znotraj postavke 1A v mio EUR | Skupaj |

2012 | 650 | 100 | 750 |

2013 | 190 | 360 | 550 |

Skupaj | 840 | 460 | 1 300 |

- ( Predlog/pobuda zahteva uporabo instrumenta prilagodljivosti ali spremembe večletnega finančnega okvira[32].

Ni relevantno.

3.2.5 Udeležba tretjih oseb pri financiranju

- V predlogu/pobudi ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb.

- X V predlogu/pobudi je načrtovano sofinanciranje, kot je ocenjeno v nadaljevanju:

odobritve v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

leto 2012 | leto 2013 |

Navedite organ sofinanciranja | Tretje države, ki so se pridružile programu. |

Sofinancirane odobritve SKUPAJ* | pm |

* Prispevki tretjih oseb še niso določeni, dodani bodo pozneje.

3.3 Ocenjeni vpliv na prihodke

- ( Predlog/pobuda nima finančnega vpliva na prihodke.

- X Predlog/pobuda ima finančni vpliv, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:

- ( na lastna sredstva,

- X na razne prihodke.

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Proračunska vrstica prihodkov: | Zneski, vneseni za tekoče proračunsko leto | Vpliv predloga/pobude[33] |

leto 2012 | leto 2013 |

točka 6011* točka 6012* točka 6031* | pm pm pm | pm pm pm |

* Sporazuma o prispevku Švice in prispevku iz skupnega sklada JET še nista dokončno oblikovana. S Turčijo potekajo razprave glede sodelovanja na področju jedrske energije.

Za razne prihodke, na katere bo vplival predlog/pobuda, navedite zadevne proračunske vrstice odhodkov.

08 22 04 Odobritve iz prispevkov tretjih oseb (ki niso del Evropskega gospodarskega prostora) za raziskave in tehnološki razvoj

Navedite metodo izračuna učinka na prihodke.

Nekatere pridružene države lahko prispevajo k dodatnemu financiranju okvirnega programa na podlagi pridružitvenih sporazumov. V teh sporazumih je bila dogovorjena metoda izračuna, ki ni nujno ista v vseh sporazumih. Izračuni večinoma temeljijo na razmerju med BDP pridruženih držav in BDP držav članic; ta odstotek se uporablja za celotni operativni proračun.

[1] Sklep Sveta o Sedmem okvirnem programu Euratom (2006/970/Euratom), UL L 54, 22.2.2007, str. 21; Odločba Sveta o posebnem programu za neposredne ukrepe (2006/976/Euratom), UL L 54, 22.2.2007, str. 139; Uredba Sveta o pravilih za udeležbo (1908/2006), UL L 54, 22.2.2007, str. 4; Odločba Sveta o posebnem programu, ki ga bo s pomočjo neposrednih ukrepov izvajalo Skupno raziskovalno središče (2006/977/Euratom), UL L 54, 22.2.2007, str. 149.

[2] Mnenje z dne xxx.

[3] UL C xxx.

[4] UL L xxx.

[5] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[6] UL L 357, 31.12.2002, str. 1.

[7] UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

[8] UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

[9] UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

[10] UL L …

[11] UL L 177, 4.7.1984, str. 25.

[12] Ni objavljen.

[13] UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

[14] Razume se, da je Evropski raziskovalni svet (ERC) odgovoren za podporo pionirskih raziskav na vseh znanstvenih in tehnoloških področjih.

[15] Razume se, da je program „Človeški viri“ okvirnega programa EU odgovoren za mobilnost raziskovalcev med vsemi znanstvenimi in tehnološkimi področji.

[16] UL L 358, 18.12.1986, str. 1.

[17] ABM: upravljanje po dejavnostih; ABB: oblikovanje proračuna po dejavnostih.

[18] Pilotni in pripravljalni ukrepi iz člena 49(6)(a) ali (b) finančne uredbe.

[19] Pojasnitve načinov upravljanja in sklicevanje na finančno uredbo so na voljo na spletišču BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.

[20] Organi iz člena 185 finančne uredbe.

[21] dif. = diferencirana sredstva / nedif. = nediferencirana sredstva

[22] EFTA: Evropsko združenje za prosto trgovino ( European Free Trade Association )

[23] Države kandidatke in, če je ustrezno, potencialne države kandidatke z zahodnega Balkana.

[24] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave.

[25] Realizacije so proizvodi in storitve, ki bodo dobavljeni (npr.: število financiranih izmenjav študentov, število kilometrov novo zgrajenih cest itd.).

[26] Kakor je opisano v oddelku 1.4.2. „Posebni cilji …“.

[27] Leto N je leto začetka izvajanja predloga/pobude.

[28] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave.

[29] PU = pogodbeni uslužbenec; ZU = začasni uslužbenec; MSD = mlajši strokovnjak v delegaciji; LU= lokalni uslužbenec; NNS = napoteni nacionalni strokovnjak

[30] V okviru zgornje meje za zunanje osebje iz odobritev za poslovanje (prej vrstice BA).

[31] V glavnem za strukturna sklada, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropski sklad za ribištvo (ESR).

[32] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[33] Glede na tradicionalna lastna sredstva (carinske dajatve, prelevmane za sladkor) morajo biti navedeni zneski neto zneski, tj. bruto zneski po odbitku 25 % stroškov pobiranja.