(7)Razprave o spremembi Konvencije so privedle do novega sklopa posodobljenih in prožnejših pravil o poreklu, ki jih je treba vključiti v Konvencijo. Unija in Libanon sta nakazala, da bosta na dvostranski ravni začela uporabljati nova pravila takoj, ko bo to mogoče, in sicer kot alternativna pravila trenutno veljavnim pravilom, medtem ko se čaka na končni izid postopka spremembe.

o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Pridružitvenem svetu, ustanovljenem z Evro-mediteranskim sporazumom o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani, glede spremembe Protokola 4 k navedenemu sporazumu o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja

V zvezi s tekstilom in oblačili so bile uvedene nove možnosti glede pasivnega oplemenitenja in dovoljenih odstopanj. Za te izdelke so bili uvedeni tudi novi postopki dodelitve porekla, zlasti za blago, ki bi postalo lažje dostopno. Nazadnje se bo tudi za te izdelke uporabljala polna dvostranska kumulacija. Takšna kumulacija bo omogočila, da se predelava, ki se izvaja na tekstilnih materialih (tj. tkanje, predenje itd.), upošteva v postopku proizvodnje v območju kumulacije.

Rezultat vseh teh sprememb je posodobljen in modernejši seznam pravil, ki na splošno olajšuje izpolnjevanje merila za pridobitev statusa izdelka s poreklom. Poleg tega bo navedena možnost uporabe povprečja v določenem obdobju za izračun cene franko tovarna in vrednosti brez porekla zagotovila nadaljnjo poenostavitev za izvoznike.

– vključitev alternativnega pravila v sedanje pravilo poglavja izvozniku ponuja večjo izbiro pri izpolnjevanju merila glede porekla (poglavja 27, 40, 42, 44, 70 in 83, 84 in 85).

– črtano je bilo veliko posebnih pravil, ki odstopajo od pravila poglavja (poglavja HS 28, 35, 37, 38 in 83). Ta širši pristop pomeni enostavnejše okolje za gospodarske subjekte in carino;

– sedanje pravilo poglavja v zvezi s številnimi izdelki vsebuje dvojni kumulativni pogoj. To je združeno v en sam pogoj (poglavja HS 74, 75, 76, 78 in 79);

Za druge kmetijske proizvode (npr. rastlinska olja, oreški, tobak) veljajo prožnejša pravila, ki so prilagojena ekonomski realnosti, zlasti za poglavja HS 14, 15, 20 (vključno s tarifno številko 2008), 23, 24. Alternativni sklop pravil vzpostavlja ravnovesje med regionalnim in svetovnim iskanjem virom, kot za poglavji 9 in 12. Poenostavljena so bila tudi pravila (zmanjšanje izjem) v poglavjih 4, 5, 6, 8, 11 in ex 13.

Z alternativnim sklopom pravil se je povečal prag mase (z 20 % na 40 %) in možnost, da se za nekatere tarifne številke alternativno izbere vrednost ali maso. Poglavja in tarifne številke HS, ki jih zadeva sprememba, so zlasti: ex 1302, 1704 (alternativno pravilo glede mase ali vrednosti), 18 (1806: alternativno pravilo glede mase ali vrednosti), 1901.

Omejitev materialov brez porekla je bila izražena samo v vrednosti. Novi pragovi so izraženi v masi, da bi se preprečilo nihanje cen in valut (npr. ex poglavja 19, 20, 2105 in 2106), skupaj s črtanjem nekaterih omejitev za sladkor (npr. poglavje 8 ali 2202 HS).

Besedilo uvaja eno samo vrsto dokazila o poreklu (EUR.1 ali izjava o poreklu) namesto dvojnega pristopa (EUR.1 in EUR.MED), kar bistveno poenostavlja sistem. To bi moralo izboljšati skladnost gospodarskih subjektov, tako da se ti izognejo napakam zaradi zapletenih pravil in se olajša upravljanje s strani carinskih organov. Poleg tega to ne bi smelo vplivati na zmožnost preverjanja dokazil o poreklu, ki ostaja enaka.

Veljavna pravila (člen 12) omogočajo, da se nekatere obdelave ali predelave pod določenimi pogoji opravijo zunaj ozemlja, z izjemo izdelkov iz poglavij 50 do 63 HS, kot so tekstilni izdelki. Predlagana pravila (člen 12) ne vsebujejo več izključitve tekstilnih izdelkov.

V skladu z veljavnimi pravili (člen 20 „Konvencije“) lahko carinski organi dovolijo ločeno računovodsko izkazovanje, „če pri ločenem skladiščenju zalog (...) nastanejo precejšnji stroški ali znatne težave“. Spremenjeno pravilo (člen 12) določa, da lahko carinski organi dovolijo ločeno računovodsko izkazovanje „če so bili uporabljeni zamenljivi materiali s poreklom in zamenljivi materiali brez porekla“.

Poleg tega za izdelke iz poglavij 50 do 63 HS predvideva dvostransko polno kumulacijo. Unija in Libanon bosta imela možnost, da se dogovorita o razširitvi splošne polne kumulacije tudi na izdelke iz poglavij 50 do 63 HS.

Predlagano besedilo (člen 7) ohranja diagonalno kumulacijo za vse izdelke. Poleg tega določa splošno polno kumulacijo za vse izdelke, razen za tekstil in oblačila iz poglavij 50 do 63 harmoniziranega sistema (HS).

Predlagani alternativni sklop pravil (člen 4) izvozniku omogoča prožnost, da carinske organe zaprosi za dovoljenje za izračun cene franko tovarna in vrednosti materialov brez porekla na povprečni osnovi, da bi se upoštevala nihanja v stroških in menjalnih tečajih. To bi moralo izvoznikom zagotoviti večjo predvidljivost.

Tako imenovani pogoji za plovila iz alternativnega sklopa pravil so enostavnejši in omogočajo večjo prožnost. V primerjavi s sedanjim besedilom (člen 5) so bili črtani nekateri pogoji (tj. posebne zahteve v zvezi s posadko); drugi pogoji so bili spremenjeni, da se zagotovi večjo sprostitev (lastništvo).

Predlagane spremembe v zvezi z uvedbo alternativnega sklopa pravil o poreklu omogočajo dodatno prožnost in elemente posodobitve, o katerih se je Unija že dogovorila v drugih dvostranskih sporazumih (celovitem gospodarskem in trgovinskem sporazumu med EU in Kanado, sporazumu o prosti trgovini med EU in Vietnamom, sporazumu o gospodarskem partnerstvu med EU in Japonsko, sporazumu o gospodarskem partnerstvu med EU in državami partnericami sporazuma o Južnoafriški razvojni skupnosti) ali preferencialnih shemah (splošni sistem preferencialov). Glavne spremembe so:

Predlagane spremembe, kolikor se nanašajo na veljavno Konvencijo, so tehnične narave in ne vplivajo na vsebino trenutno veljavnega protokola o pravilih o poreklu. Zato ne zahtevajo ocene učinka.

Poleg tega je Libanon med razpravami o spremembah Konvencije zahteval prožnejša pravila glede seznama nekaterih tekstilnih izdelkov, da bi se oblačila, izdelana iz uvoženega blaga, v skladu s Sporazumom štela za izdelke s poreklom. Libanon je zahteval, da navedena pravila veljajo 15 let in da se uporabljajo brez kvot. Ob upoštevanju resnih posledic sirske begunske krize na Libanon in omejenega razvoja libanonskega tekstilnega sektorja na eni strani ter potreb industrije EU na drugi strani se predlaga, da se libanonska zahteva obravnava z določitvijo omejenih kvot po poreklu, ki bi omogočile uporabo manj strogih pravil. Te omejene kvote pomenijo skupno vrednost 17 milijonov EUR ali vrednost, podobno povprečnemu izvozu oblačil iz Libanona v EU v letih 2015–2017. Takšno odstopanje se uporablja 10 let. Libanonska stran je zahtevala tudi klavzulo o pregledu, ki bi omogočila spremembo (morebitno povečanje) kvote po treh letih. Predlaga se, da se pregled predvidi po najmanj 5 letih, ne da bi se izrecno zavezali reviziji kvote, temveč možnosti spremembe sistema. Nova pravila bi industriji EU olajšala izvoz v Libanon zaradi uporabe alternativnih in sodobnejših pravil o poreklu; industriji Libanona pa bi olajšala izvoz v EU zaradi manj strogih pravil o poreklu za nekatere tekstilne izdelke v okviru omejenih letnih kvot.

Ta pravila so namenjena začasni uporabi, na neobvezni in dvostranski podlagi, s strani EU in Libanona do sklenitve in začetka veljavnosti spremembe Konvencije. Uporabljala naj bi se kot alternativna možnost k pravilom Konvencije, saj so bila slednja določena tako, da ne posegajo v načela, določena v ustreznih sporazumih in drugih povezanih dvostranskih sporazumih med pogodbenicami. Zato ta pravila ne bodo obvezna, temveč jih bodo gospodarski subjekti uporabljali na neobvezni osnovi, če bodo želeli koristiti preferenciale na podlagi Pravil, in ne na podlagi preferencialov Konvencije. Njihov namen ni spreminjanje Konvencije, saj bo ta ostala veljavna med njenimi pogodbenicami, prav tako ne bodo spremenila pravic in obveznosti pogodbenic, ki jih imajo na podlagi Konvencije.

Glede na navedeno je Libanon zahteval: (i) da lahko čim prej začne uporabljati spremenjeni sklop pravil, in sicer kot alternativno možnost veljavnim pravilom Konvencije, medtem ko se čaka na izid postopka spremembe; in (ii) da se sprejme dogovor o bolj omiljenih pravilih o poreklu za nekatere tekstilne izdelke v okviru omejenih letnih kvot. Take zahteve so pojasnjene v nadaljevanju.

Hkrati je tekoči postopek spreminjanja Konvencije privedel do novega sklopa posodobljenih in prožnejših pravil o poreklu. Za uradno spremembo Konvencije je potrebno soglasje pogodbenic. Ker imajo nekatere pogodbenice še vedno nasprotujejo spremembam, bi to lahko povzročilo zamudo pri njenem sprejetju. Poleg tega glede na število pogodbenic in njihove notranje postopke, ki so potrebni, da lahko te glasujejo o uradnem sprejetju in pripravijo začetek veljavnosti spremenjenih pravil, ni mogoče določiti jasnega časovnega okvira za uporabo spremenjene konvencije.

Člen 6 Konvencije določa, da vsaka pogodbenica sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se Konvencija dejansko uporablja. V ta namen bi moral Pridružitveni svet, ustanovljen s Sporazumom o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani, sprejeti sklep o uvedbi pravil Konvencije v skladu s Protokolom 4 o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja. To se doseže tako, da se v spremenjeni Protokol vključi sklicevanje na Konvencijo, s čimer se ta začne uporabljati.

EU in Libanon sta deponirala listine o sprejetju pri depozitarju Konvencije 26. marca 2012 oziroma 25. oktobra 2017. Zato je Konvencija v skladu z njenim členom 10(2) začela veljati za EU in Libanon 1. maja 2012 oziroma 1. decembra 2017.

Pridružitveni svet, ustanovljen v skladu z določbami člena 74 Sporazuma, se lahko odloči za spremembo določb Protokola 4 o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja (člen 38 Protokola 4). Pridružitveni svet sestavljajo člani Sveta Evropske unije in člani Komisije Evropske unije na eni strani ter člani libanonske vlade na drugi strani. Pridružitveni svet oblikuje odločitve in priporočila po dogovoru med pogodbenicama.

Cilj Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je določiti pogoje za postopno liberalizacijo trgovine z blagom, storitvami in kapitalom. Sporazum je začel veljati 1. aprila 2006.

Ta predlog se nanaša na sklep o določitvi stališča, ki se v imenu Unije zastopa v Pridružitvenem svetu sporazuma o pridružitvi med EU in Libanonom v zvezi s predvidenim sprejetjem sklepa o spremembi Protokola 4 k Sporazumu o pridružitvi med EU in Libanonom.

o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Pridružitvenem svetu, ustanovljenem z Evro-mediteranskim sporazumom o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani, glede spremembe Protokola 4 k navedenemu sporazumu o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja

EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 25.9.2019 COM(2019) 430 final PRILOGA k predlogu sklepa Sveta o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Pridružitvenem svetu, ustanovljenem z Evro-mediteranskim sporazumom o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani, glede spremembe Protokola 4 k navedenemu sporazumu o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja



Osnutek



SKLEP št. ... PRIDRUŽITVENEGA SVETA EU-LIBANON o spremembi Protokola 4 k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani, o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja PRIDRUŽITVENI SVET EU-LIBANON JE – ob upoštevanju Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani, in zlasti člena 38 njegovega Protokola 4 o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja, ob upoštevanju naslednjega: (1)Člen 28 Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se nanaša na Protokol 4 k Sporazumu (v nadaljnjem besedilu: Protokol 4), ki določa pravila o poreklu blaga in predpisuje kumulacijo porekla med Evropsko unijo, Libanonom in drugimi državami, ki so podpisnice Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi. (2)Člen 38 Protokola 4 določa, da se lahko Pridružitveni svet, ustanovljen s členom 74(1) Sporazuma, odloči, da spremeni določbe navedenega protokola. (3)Regionalna konvencija o panevro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) je namenjena prenosu obstoječih dvostranskih sistemov pravil o poreklu v večstranski okvir brez poseganja v načela, določena v ustreznih sporazumih, sklenjenih med pogodbenicami. (4)Evropska unija in Libanon sta Konvencijo podpisala 15. junija 2011 oziroma 22. oktobra 2014. (5)Evropska unija in Libanon sta deponirala listine o sprejetju pri depozitarju Konvencije 26. marca 2012 oziroma 25. oktobra 2017. Zato je Konvencija v skladu z njenim členom 10(3) za Evropsko unijo in Libanon začela veljati 1. maja 2012 oziroma 1. decembra 2017. (6)Evropska unija in Libanon sta se dogovorila tudi o uvedbi spremenjenega sklopa pravil, ki bi se lahko dvostransko uporabljala kot pravila o poreklu in bi predstavljala alternativo pravilom, ki jih določa Konvencija, uporabljala pa bi se do zaključka in začetka veljavnosti spremembe Konvencije, ki trenutno poteka. (7)Evropska unija je Libanonu odobrila kvote po poreklu za določene tekstilne izdelke za omejeno časovno obdobje. (8)Protokol 4 bi bilo zato treba spremeniti tako, da se bo skliceval na Konvencijo, določeval alternativni sklop pravil in vključeval kvote po poreklu za nekatere tekstilne izdelke – SPREJEL NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 Protokol 4 k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu. Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja. Uporablja se od … V/Na Za Pridružitveni svet Predsednik Priloga „Protokol 4 o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja Člen 1 Veljavna pravila o poreklu 1. Za izvajanje tega sporazuma se uporabljajo Dodatek I in ustrezne določbe Dodatka II k Regionalni konvenciji o panevro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (v nadaljnjem besedilu: Konvencija), ki se lahko naknadno spremenijo in objavijo v Uradnem listu Evropske unije. 2. Vsa sklicevanja na „ustrezni sporazum“ iz Dodatka I in ustreznih določb Dodatka II k Regionalni konvenciji o panevro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu se razumejo kot sklicevanja na ta sporazum. Člen 2 Alternativna veljavna pravila o poreklu 1. Ne glede na člen 1 se za namen izvajanja tega sporazuma izdelki, ki pridobijo preferencialno poreklo v skladu z določbami iz Dodatka II k temu protokolu, štejejo za izdelek s poreklom iz Evropske unije ali Libanona. 2. Alternativna pravila se uporabljajo, dokler ne začne veljati sprememba Konvencije. Člen 3 Reševanje sporov 1. Spori v zvezi s postopki preverjanja iz člena 32 Dodatka I h Konvenciji ali člena 32 Dodatka II k temu protokolu, ki jih ni mogoče rešiti med carinskimi organi, ki zahtevajo preverjanje, in carinskimi organi, ki so odgovorni za izvajanje tega preverjanja, se predložijo v reševanje Pridružitvenemu svetu. 2. V vseh primerih se spori med uvoznikom in carinskimi organi države uvoznice rešujejo v skladu z zakonodajo zadevne države.

Člen 4 Spremembe Protokola Pridružitveni svet lahko odloči, da spremeni določbe tega protokola. Člen 5 Odstop od Konvencije 1. Če Evropska unija ali Libanon pošlje pisno obvestilo depozitarju Konvencije o svoji nameri, da odstopa od Konvencije v skladu s členom 9 Konvencije, Evropska unija in Libanon nemudoma začneta pogajanja glede pravil o poreklu za namene izvajanja tega sporazuma. 2. Do začetka veljavnosti teh na novo določenih pravil o poreklu se za ta sporazum še naprej uporabljajo pravila o poreklu iz Dodatka I in, kjer je primerno, iz ustreznih določb Dodatka II h Konvenciji, ki veljajo v trenutku odstopa. Vendar se od trenutka odstopa pravila o poreklu iz Dodatka I in, kjer je primerno, ustrezne določbe Dodatka II h Konvenciji razumejo tako, da dopuščajo le dvostransko kumulacijo med Evropsko unijo in Libanonom. Člen 6 Pravila o poreklu, za katera veljajo kvote za nekatere izdelke 1.Za izdelke, naštete v Dodatku I k temu protokolu, se določbe navedenega dodatka lahko uporabljajo tudi namesto pravil, določenih v Konvenciji za določanje, ali je izdelek s poreklom iz Libanona. 2.V primeru uvedbe ali ohranitve ukrepov v obliki novih carin, dajatev z enakim učinkom, količinskih omejitev, netarifnih ovir ali katerih koli drugih oblik, ki imajo omejevalni učinek na trgovino med EU in Libanonom in niso skladne z določbami sporazuma o pridružitvi med EU in Libanonom, ter po razpravi na ravni Pridružitvenega sveta EU-Libanon o naravi teh ukrepov si EU pridržuje pravico, da enostransko začasno ustavi ali prekine to odstopanje z uradnim obvestilom, ki bo začelo veljati konec meseca po prejemu takega obvestila. 3.Izvajanje določb Dodatka I in učinek njegove uporabe se redno spremlja in pregleduje v okviru Pridružitvenega odbora najpozneje 5 let po začetku veljavnosti Dodatka I. Pridružitveni svet se lahko na podlagi pregleda odloči za spremembo Dodatka I.





DODATEK I DODATEK K SEZNAMU OBDELAV IN PREDELAV, KI JIH JE TREBA OPRAVITI NA MATERIALIH BREZ POREKLA, DA BI LAHKO IZDELANI IZDELEK PRIDOBIL STATUS BLAGA S POREKLOM Člen 1 Skupne določbe 1. Brez poseganja v pravila iz Priloge II naslednja pravila prav tako podelijo poreklo blagu iz člena 2, ki se izvaža iz Libanona v Evropsko unijo v okviru navedenih letnih kvot: Poglavje 61 Oblačilni izdelki in oblačilni dodatki, pleteni ali kvačkani: – Dobljeni s šivanjem ali drugim sestavljanjem, iz dveh ali več kosov pletene ali kvačkane tkanine, ki je urezana v določeno obliko ali neposredno pridobljena v določeno obliko Izdelava iz tkanin Poglavje 62 Oblačilni izdelki in oblačilni dodatki, nepleteni ali nekvačkani Izdelava iz tkanin 2. Če je izdelek zajet s pravilom o poreklu, za katerega veljajo kvote v skladu s tem dodatkom, mora dokazilo o poreklu za te izdelke vsebovati naslednjo izjavo „Izdelek s poreklom v skladu z Dodatkom I k Protokolu 4“. 3. Ta dodatek se uporablja [...] let od datuma začetka veljavnosti sklepa Pridružitvenega sveta, kateremu je priložen. Če sklep Pridružitvenega sveta začne veljati na datum, ki ni 1. januar, se dodatek uporablja za [...] let, in sicer od 1. januarja naslednjega koledarskega leta. Člen 2 Seznam proizvodov in letne količine kvot

HS Letna količina 6101, 6102 174 enot 6103, 6104 35 757 enot 6105, 6106 94 364 enot 6107, 6108 2 911 enot 6109 1 042 499 enot 6110 128 091 enot 6112 727 enot 6114 6 900 kg 6115 136 888 enot 6117 3 400 kg 6201, 6202 1 222 enot 6203, 6204 84 979 enot 6205, 6206 25 934 enot 6207, 6208 5 151 enot 6210 5 300 kg 6211 5 900 kg 6212 514 enot 6214, 6215 74 372 enot 6217 500 kg



DODATEK II ALTERNATIVNA VELJAVNA PRAVILA O POREKLU Pravila za neobvezno uporabo Regionalne konvencije o panevro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu med pogodbenicami do sklenitve in začetka veljavnosti spremembe Konvencije (v nadaljnjem besedilu: Pravila) opredelitev pojma „izdelki s poreklom“ in načini upravnega sodelovanja KAZALO CILJI NASLOV I SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1 Opredelitev pojmov

NASLOV II OPREDELITEV POJMA „IZDELKI S POREKLOM“ Člen 2 Splošne zahteve Člen 3 V celoti pridobljeni izdelki Člen 4 Zadostni postopki obdelave ali predelave Člen 5 Dovoljeno odstopanje Člen 6 Nezadostni postopki obdelave ali predelave Člen 7 Kumulacija porekla Člen 8 Kumulacija porekla – pogoji za uporabo Člen 9 Enota kvalifikacije Člen 10 Kompleti Člen 11 Nevtralne sestavine Člen 12 Ločeno knjigovodsko izkazovanje NASLOV III ZAHTEVE GLEDE OZEMLJA Člen 13 Načelo teritorialnosti Člen 14 Nespreminjanje Člen 15 Razstave NASLOV IV POVRAČILO ALI IZVZETJE Člen 16 Povračilo ali izvzetje od carin NASLOV V DOKAZILO O POREKLU Člen 17 Splošne zahteve

Člen 18 Pogoji za izjavo o poreklu Člen 19 Pooblaščeni izvoznik Člen 20 Postopek za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1 Člen 21 Naknadno izdana potrdila o gibanju blaga EUR.1 Člen 22 Izdaja dvojnika potrdila o gibanju blaga EUR.1 Člen 23 Veljavnost dokazila o poreklu Člen 24 Proste cone Člen 25 Uvozne zahteve Člen 26 Uvoz po delih Člen 27 Izjeme pri dokazilu o poreklu Člen 28 Razlike in oblikovne napake Člen 29 Izjave dobavitelja Člen 30 Zneski, izraženi v eurih NASLOV VI NAČELA SODELOVANJA IN DOKUMENTARNA DOKAZILA Člen 31 Dokumentarna dokazila, hranjenje dokazil o poreklu in dokazilnih listin Člen 32 Reševanje sporov NASLOV VII UPRAVNO SODELOVANJE Člen 33 Obveščanje in sodelovanje Člen 34 Preverjanje dokazil o poreklu Člen 35 Preverjanje izjav dobavitelja

Člen 36 Kazni NASLOV VIII UPORABA PROTOKOLA Člen 37 Evropski gospodarski prostor Člen 38 Lihtenštajn Člen 39 Republika San Marino Člen 40 Kneževina Andora Člen 41 Ceuta in Melilla Seznam prilog PRILOGA I: Uvodne opombe k seznamu v Prilogi II PRILOGA II: Seznam obdelav ali predelav, ki jih je treba opraviti na materialih brez porekla, da bi lahko izdelani izdelek pridobil status blaga s poreklom PRILOGA III: Besedilo izjave o poreklu PRILOGA IV: Vzorec potrdila o gibanju blaga EUR.1 ter zahtevka za potrdilo o gibanju blaga EUR.1 PRILOGA V: Posebni pogoji v zvezi z izdelki s poreklom iz Ceute in Melille PRILOGA VI: Izjava dobavitelja PRILOGA VII: Dolgoročna izjava dobavitelja



CILJI Ta pravila so namenjena začasni uporabi, na neobvezni in dvostranski podlagi, s strani pogodbenic Regionalne konvencije o panevro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) do sklenitve in začetka veljavnosti spremembe Konvencije. Začela se bodo uporabljati za trgovino med pogodbenicami, ki se tako odločijo in se nanje sklicujejo ali jih vključijo v svoje dvostranske preferencialne trgovinske sporazume. Uporabljajo se kot alternativna možnost k pravilom Konvencije, ki v skladu s Konvencijo ne posegajo v načela, določena v ustreznih sporazumih in drugih povezanih dvostranskih sporazumih med pogodbenicami. Zato ne bodo obvezna, temveč jih bodo gospodarski subjekti uporabljali na neobvezni osnovi, če bodo želeli uporabljati preferenciale na podlagi Pravil, in ne na podlagi pravil Konvencije. Njihov namen ni spreminjanje Konvencije, saj bo ta ostala v celoti veljavna med njenimi pogodbenicami, prav tako ne bodo spremenila pravic in obveznosti pogodbenic, ki jih imajo na podlagi Konvencije.

NASLOV I SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1 Opredelitev pojmov Za namene teh pravil: a) „pogodbenica, ki uporablja ta pravila“, pomeni pogodbenico Konvencije, ki ta pravila vključuje v svoje dvostranske preferencialne trgovinske sporazume z drugo pogodbenico Konvencije. V pojem „pogodbenica, ki uporablja ta pravila“, so vključene tudi pogodbenice tega sporazuma; (b) „poglavja“, „tarifne številke“ in „tarifne podštevilke“ pomenijo poglavja, tarifne številke in tarifne podštevilke (štirištevilčne ali šestštevilčne kode), uporabljene v nomenklaturi, ki sestavlja harmonizirani sistem, s spremembami v skladu s Priporočilom z dne 26. junija 2004 Sveta za carinsko sodelovanje; (c) „uvrščen“ se nanaša na uvrščanje blaga pod določeno tarifno številko ali tarifno podštevilko harmoniziranega sistema; (d) „pošiljka“ pomeni izdelke, ki so: – poslani hkrati od enega izvoznika k enemu prejemniku; ali – so zajeti v eni sami prevozni listini, s katero izvoznik te izdelke dobavlja prejemniku, ali, če ni takšnega dokumenta, zajeti na enem računu; (e) „carinski organi pogodbenice ali pogodbenice, ki porablja ta pravila“, za Evropsko unijo pomenijo katere koli carinske organe držav članic Evropske unije; (f) „carinska vrednost“ pomeni vrednost, določeno v skladu s Sporazumom iz leta 1994 o izvajanju člena VII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (Sporazum STO o carinski vrednosti); (g) „cena franko tovarna“ pomeni ceno, ki se za izdelek franko tovarna plača proizvajalcu v pogodbenici, pri katerem se opravi zadnja obdelava ali predelava, če ta cena vključuje vrednost vseh uporabljenih materialov in vse druge stroške v zvezi s proizvodnjo, zmanjšano za vse notranje dajatve, ki se ali se lahko povrnejo ob izvozu pridobljenega izdelka. Kadar je zadnja obdelava ali predelava oddana proizvajalcu kot podizvajalcu, se izraz „proizvajalec“ nanaša na podjetje, ki je podizvajalca zaposlilo. Kadar dejanska cena ne odraža vseh stroškov, povezanih z izdelavo izdelka, ki so dejansko nastali v pogodbenici, cena franko tovarna pomeni vsoto vseh navedenih stroškov, zmanjšano za vse notranje dajatve, ki se ali se lahko povrnejo ob izvozu pridobljenega izdelka; (h) „zamenljivi materiali“ ali zamenljivi izdelki pomenijo materiale ali izdelke, ki so enake vrste in tržne kakovosti, z enakimi tehničnimi in fizičnimi lastnostmi in ki se jih med seboj ne da ločiti; (i) „blago“ pomeni materiale in izdelke; (j) „izdelava“ pomeni vsako obdelavo ali predelavo, vključno s sestavljanjem; (k) „material“ pomeni vsako sestavino, surovino, sestavni del ali del itd., ki se uporablja za izdelavo izdelka;

(l) „največja dovoljena vsebnost materialov brez porekla“ pomeni največjo vsebnost materialov brez porekla, ki je dovoljena, da se izdelava šteje za zadostno obdelavo ali predelavo, da izdelku dodeli status izdelka s poreklom. Izražena je lahko v odstotku cene izdelka franko tovarna ali v deležu neto mase teh uporabljenih materialov, ki se uvrščajo pod določeno skupino poglavij, poglavje, tarifno številko ali tarifno podštevilko; (m) „izdelek“ pomeni izdelek, ki se izdeluje, tudi če je namenjen poznejši uporabi pri drugem postopku izdelave; (n) „ozemlje“ vključuje kopensko ozemlje, celinske vode in teritorialno morje pogodbenice; (o) „dodana vrednost“ je cena izdelka franko tovarna z odbitkom carinske vrednosti vseh vključenih materialov s poreklom iz drugih pogodbenic, ki uporabljajo ta pravila, pri katerih se uporablja kumulacija, če pa ta ni znana in se ne da ugotoviti, je to prva preverljiva cena, plačana za materiale v pogodbenici izvoznici; (p) „vrednost materiala“ pomeni carinsko vrednost ob uvozu uporabljenih materialov brez porekla ali, če ta ni znana in se ne da ugotoviti, prvo preverljivo ceno, plačano za materiale v pogodbenici izvoznici. Kadar je treba ugotoviti vrednost uporabljenih materialov s poreklom, se določbe te točke smiselno uporabljajo. NASLOV II OPREDELITEV POJMA „IZDELKI S POREKLOM“ Člen 2 Splošne zahteve Pri izvajanju ustreznega sporazuma se naslednji izdelki štejejo za izdelke s poreklom iz ene pogodbenice, kadar se izvažajo v drugo pogodbenico: (a) izdelki, v celoti pridobljeni v pogodbenici v smislu člena 3; (b) izdelki, pridobljeni v pogodbenici, ki vsebujejo materiale, ki niso bili v celoti pridobljeni v tej pogodbenici, pod pogojem, da so bili takšni materiali tam zadosti obdelani ali predelani v smislu člena 4. Člen 3 V celoti pridobljeni izdelki 1. Za v celoti pridobljene izdelke v pogodbenici, kadar se izvažajo v drugo pogodbenico, se štejejo: (a) mineralni izdelki in naravna voda, pridobljeni iz njenih tal ali morskega dna; (b) rastline, vključno z vodnimi rastlinami, in rastlinski izdelki, ki se tam gojijo ali pobirajo; (c) žive živali, tam skotene ali izvaljene in vzrejene; (d) proizvodi iz živih, tam vzrejenih živali;

(e) izdelki, pridobljeni iz zaklanih, tam skotenih ali izvaljenih in vzrejenih živali; (f) izdelki, tam pridobljeni z lovom ali ribolovom; (g) proizvodi iz akvakulture, pri čemer so se ribe, raki, mehkužci in drugi vodni nevretenčarji tam razvili ali so bili tam vzrejeni iz jajčec, ličink, ribje zalege ali mladic; (h) proizvodi morskega ribolova in drugi morski proizvodi, pridobljeni z njenimi plovili zunaj katerega koli teritorialnega morja; (i) izdelki, izdelani na njenih predelovalnih ladjah izključno iz izdelkov, navedenih v točki (h); (j) tam zbrani rabljeni predmeti, primerni le za predelavo surovin; (k) odpadki in ostanki tam opravljenih proizvodnih postopkov; (l) proizvodi, pridobljeni z morskega dna ali podzemlja zunaj njenega teritorialnega morja, pod pogojem, da ima ta država izključno pravico za izkoriščanje tega morskega dna ali podzemlja; (m) blago, tam izdelano izključno iz izdelkov, opredeljenih v točkah (a) do (l). 2. Izraza „njena plovila“ in „njene predelovalne ladje“ v odstavku 1(h) in (i) se uporabljata samo za plovila in predelovalne ladje, ki izpolnjujejo vse izmed naslednjih zahtev: (a) so registrirani v pogodbenici izvoznici ali uvoznici; (b) plujejo pod zastavo pogodbenice izvoznice ali uvoznice; (c) izpolnjujejo enega izmed naslednjih pogojev: (i) so v najmanj 50-odstotni lasti državljanov pogodbenice izvoznice ali uvoznice ali (ii) so v lasti podjetij, – ki imajo sedež in glavni kraj poslovanja v pogodbenici izvoznici ali uvoznici, ter – ki so v najmanj 50 % lasti pogodbenice izvoznice ali uvoznice ali javnih subjektov ali državljanov teh pogodbenic. 3. Za namene odstavka 2, kadar je pogodbenica izvoznica ali uvoznica Evropska unija, pomeni države članice Evropske unije. 4. Za namene odstavka 2 se v primeru uporabe člena 7 z državami Efte te štejejo kot ena pogodbenica, ki uporablja ta pravila. Člen 4

Zadostni postopki obdelave ali predelave 1. Brez poseganja v odstavek 3 in člen 6 se izdelki, ki niso v celoti pridobljeni v pogodbenici, štejejo za zadosti obdelane ali predelane, kadar so za zadevno blago izpolnjeni pogoji iz seznama Priloge II. 2. Če je izdelek, ki mu je bilo v skladu z odstavkom 1 priznano poreklo v določeni pogodbenici, uporabljen kot material pri izdelavi novega izdelka, se morebitni materiali brez porekla, ki so bili uporabljeni pri njegovi izdelavi, ne upoštevajo. 3. Izpolnjevanje zahtev iz odstavka 1 je treba preveriti za vsak izdelek posebej. Vendar pa lahko carinski organi pogodbenic v primeru, ko je določeno pravilo osnovano na skladnosti z največjo dovoljeno vsebnostjo materialov brez porekla, dovolijo izvoznikom, da na podlagi povprečnih vrednosti, kot je opisano v odstavku 4, izračunajo ceno izdelkov franko tovarna in vrednost materialov brez porekla, z namenom upoštevanja nihanja v stroških in valutnih tečajih. 4. V primeru iz drugega pododstavka odstavka 3 se povprečna cena izdelka franko tovarna in povprečna vrednost uporabljenih materialov brez porekla izračunata tako, da se seštejejo vse cene franko tovarna, zaračunane za vse prodaje izdelkov v predhodnem poslovnem letu, oziroma tako, da se sešteje vrednost vseh materialov brez porekla, uporabljenih pri izdelavi izdelkov v predhodnem poslovnem letu, kot je opredeljeno v pogodbenici izvoznici, ali, kadar podatki za celotno poslovno leto niso na voljo, v krajšem obdobju, ki ne sme biti krajše od treh mesecev. 5. Izvozniki, ki se odločijo za izračun na povprečni osnovi, morajo to metodo dosledno uporabljati med letom, ki sledi referenčnemu poslovnemu letu, ali, kadar je to primerno, med letom, ki sledi krajšemu obdobju, ki se je upoštevalo kot referenca. To metodo lahko prenehajo uporabljati, kadar ugotovijo, da so se med danim poslovnim letom ali krajšim reprezentativnim obdobjem najmanj treh mesecev prenehala nihanja v stroških ali deviznih tečajih, ki so upravičevala uporabo take metode. 6. Povprečne vrednosti iz odstavka 4 se uporabijo kot cena franko tovarna oziroma vrednost materialov brez porekla za namene doseganja skladnosti z največjo dovoljeno vsebnostjo materialov brez porekla. Člen 5 Dovoljeno odstopanje 1. Z odstopanjem od člena 4 in ob upoštevanju odstavkov 2 in 3 se materiali brez porekla, ki se v skladu s pogoji s seznama iz Priloge II ne smejo uporabljati pri izdelavi določenega izdelka, vseeno lahko uporabijo, če njihova skupna neto masa ali vrednost, ocenjena za ta izdelek, ne presega: (a) 15 % neto mase izdelka, ki spada v poglavja 2 in 4 do 24, z izjemo obdelanih ribiških izdelkov iz poglavja 16; (b) 15 % cene izdelka franko tovarna za izdelke, ki niso zajeti v točki (a). Ta odstavek se ne uporablja za izdelke iz poglavij 50 do 63 harmoniziranega sistema, za katere se uporabljajo odstopanja iz opomb 6 in 7 Priloge I. 2. V skladu z odstavkom 1 ni dovoljeno presegati katerega koli odstotka za največjo dovoljeno vsebnost materialov brez porekla, kot je opredeljeno v pravilih na seznamu v Prilogi II. 3. Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata za izdelke, v celoti pridobljene v pogodbenici v smislu člena 3. Kljub temu pa se brez poseganja v člen 6 in člen 9(1) odstopanja iz omenjenih odstavkov vendarle uporabljajo za izdelke, za katere pravilo iz seznama v Prilogi II zahteva, da so materiali, uporabljeni pri izdelavi tega izdelka, v celoti pridobljeni. Člen 6 Nezadostni postopki obdelave ali predelave 1. Brez poseganja v odstavek 2 se naslednji postopki štejejo za nezadostno obdelavo ali predelavo, da bi izdelek pridobil status izdelka s poreklom, ne glede na to, ali je zadoščeno zahtevam iz člena 4: (a) postopki za ohranitev izdelkov v dobrem stanju med prevozom in skladiščenjem;

(b) razstavljanje in sestavljanje tovorkov; (c) pranje, čiščenje; odstranjevanje prahu, oksidov, olja, barve ali drugih snovi za prekrivanje; (d) likanje tekstila ali likanje tekstila s paro; (e) preprosti postopki barvanja in loščenja; (f) luščenje in delno ali popolno mletje riža; loščenje in glaziranje žit in riža; (g) postopki barvanja sladkorja, dodajanja arome ali oblikovanja sladkornih kock; delno ali popolno mletje kristalnega sladkorja; (h) lupljenje, razkoščičevanje in luščenje sadja, oreščkov in zelenjave; (i) ostrenje, preprosto brušenje ali preprosto rezanje; (j) presejanje, prebiranje, sortiranje, uvrščanje, razvrščanje, usklajevanje; (vključno s sestavljanjem kompletov izdelkov); (k) preprosto pakiranje v steklenice, konzerve, čutare, vrečke, zaboje, škatle, pritrjevanje na kartone ali plošče in vsi drugi preprosti postopki pakiranja; (l) pritrjevanje ali tiskanje oznak, nalepk, logotipov in drugih podobnih znakov za razlikovanje na izdelke in njihovo embalažo; (m) preprosto mešanje izdelkov, različnih vrst ali ne; (n) mešanje sladkorja s katerim koli materialom; (o) preprosto dodajanje vode ali redčenje, izsuševanje ali denaturacija izdelkov; (p) enostavno sestavljanje delov izdelkov v popoln izdelek ali razstavljanje izdelkov na dele; (q) zakol živali. (r) kombinacija dveh ali več postopkov, opisanih v točkah (a) do (q); 2. Pri presoji, ali se predelava ali obdelava, opravljena na posameznem izdelku, šteje za nezadostno v smislu odstavka 1, se upoštevajo vsi postopki, opravljeni na tem izdelku v pogodbenici izvoznici. Člen 7

Kumulacija porekla Dvostranska in diagonalna kumulacija 1. Brez poseganja v določbe člena 2 izdelki veljajo za izdelke s poreklom iz pogodbenice izvoznice, kadar se izvažajo v drugo pogodbenico, če so bili tam pridobljeni in vključujejo materiale s poreklom iz katere koli pogodbenice, ki uporablja ta pravila, razen pogodbenice izvoznice, pod pogojem, da obdelava ali predelava, opravljena v pogodbenici izvoznici, presega postopke iz člena 6. Ni potrebno, da so taki materiali zadosti obdelani ali predelani. 2. Kadar obdelava ali predelava, ki se opravlja v pogodbenici izvoznici, ne presega postopkov iz člena 6, se šteje, da ima izdelek, pridobljen z uporabo materialov s poreklom iz katere koli druge pogodbenice, ki uporablja ta pravila, poreklo iz pogodbenice izvoznice samo, kadar je tam dodana vrednost večja od vrednosti uporabljenih materialov s poreklom iz katere koli od drugih pogodbenic, ki uporabljajo ta pravila. Če ni tako, se pridobljeni izdelek šteje za izdelek s poreklom iz pogodbenice, ki uporablja ta pravila in ki je prispevala največjo vrednost uporabljenih materialov s poreklom pri izdelavi v pogodbenici izvoznici. Polna dvostranska in diagonalna kumulacija 3. Brez poseganja v določbe člena 2 in ob izključitvi izdelkov iz poglavij 50 do 63 se obdelava ali predelava, opravljena v pogodbenici, ki uporablja ta pravila in ni pogodbenica izvoznica, šteje, kakor da je bila opravljena v pogodbenici izvoznici, kadar so pridobljeni izdelki deležni nadaljnje obdelave ali predelave v tej pogodbenici izvoznici. Polna dvostranska kumulacija za poglavja 50 do 63 4. Brez poseganja v določbe člena 2 se za izdelke, ki se uvrščajo v poglavja 50 do 63 in samo za namen dvostranske trgovine med pogodbenicama, obdelava ali predelava, opravljena v pogodbenici uvoznici, šteje, kakor da je bila opravljena v pogodbenici izvoznici, kadar se izdelki v tej pogodbenici izvoznici naknadno obdelajo ali predelajo. Polna diagonalna kumulacija za poglavja 50 do 63 . Pogodbenice lahko razširijo uporabo odstavka 3 na uvoz izdelkov iz poglavij 50 do 63 harmoniziranega sistema. Nezadostni postopki 6. Za namen kumulacije iz odstavkov 3 do 5 se za izdelke s poreklom šteje, da imajo poreklo iz pogodbenice izvoznice, samo če obdelava ali predelava, ki je bila tam izvedena, presega postopke iz člena 6. Brez obdelave ali predelave 7. Izdelki s poreklom iz pogodbenic, ki uporabljajo ta pravila, navedeni v odstavkih 1 in 4, ki niso obdelani ali predelani v pogodbenici izvoznici, ohranijo svoje poreklo, če se izvozijo v eno od drugih pogodbenic, ki uporabljajo ta pravila. Člen 8 Kumulacija porekla – pogoji za uporabo 1. Kumulacija, predvidena v členu 7, se lahko uporablja le pod pogojem, da:

(a) velja med pogodbenicami, ki uporabljajo ta pravila in ki sodelujejo pri pridobitvi statusa izdelka s poreklom, in namembno pogodbenico, ki uporablja ta pravila, preferencialni trgovinski sporazum v skladu s členom XXIV Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT); ter (b) je blago pridobilo status blaga s poreklom na podlagi pravil o poreklu, ki so enaka pravilom o poreklu iz teh pravil. 2. Obvestila o izpolnitvi potrebnih zahtev za uporabo kumulacije so objavljena v Uradnem listu Evropske unije (serija C) in v uradnem listu Libanona v skladu z njihovimi postopki. Kumulacija iz člena 7 se uporablja od datuma, ki je naveden v teh obvestilih. Libanon zagotovi Evropski komisiji podrobnosti o sporazumih z drugimi pogodbenicami, ki uporabljajo ta pravila, vključno s temi pravili. Predložene informacije vključujejo datume začetka veljavnosti. 3. Dokazilo o poreklu mora vključevati izjavo v angleškem jeziku „CUMULATION APPLIED WITH (ime ustrezne pogodbenice oziroma ustreznih pogodbenic, ki uporabljajo pravila)“, če so izdelki pridobili status izdelka s poreklom z uporabo kumulacije porekla v skladu s členom 7. Če se potrdilo o gibanju blaga EUR.1 uporabi kot dokazilo o poreklu, se ta izjava navede v polju 7. 4. Pogodbenica se lahko odloči, da se za izdelke, ki se izvažajo vanjo in so pridobili status izdelka s poreklom v pogodbenici izvoznici z uporabo kumulacije porekla v skladu s členom 7, opusti obveznost vključitve izjave iz odstavka 3 na dokazilo o poreklu. Pogodbenica uvoznica obvesti pogodbenico izvoznico. Ta opustitev se ne sme aktivirati pred letom [2024]. Člen 9 Enota kvalifikacije 1. Enota kvalifikacije za uporabo določb teh pravil je posamezen izdelek, ki šteje za osnovno enoto pri uvrščanju ob uporabi nomenklature harmoniziranega sistema. Iz tega sledi: (a) kadar se izdelek, ki ga sestavlja skupina izdelkov ali je sestavljen iz izdelkov, uvršča po pogojih harmoniziranega sistema v eno tarifno številko, potem celota pomeni enoto kvalifikacije; (b) kadar je pošiljka sestavljena iz določenega števila enakih izdelkov, ki se uvrščajo v enako tarifno številko harmoniziranega sistema, je treba pri uporabi določb teh pravil vsak izdelek obravnavati posebej. 2. Kadar je v skladu s splošnim pravilom 5 harmoniziranega sistema embalaža vključena v izdelek zaradi uvrščanja, mora biti vključena tudi pri določanju porekla. 3. Dodatki, nadomestni deli in orodje, poslani skupaj z delom opreme, stroja, naprave ali vozila, ki so del običajne opreme in vključeni v njeno ceno franko tovarna, se štejejo za del te opreme, stroja, naprave ali vozila. Article10 Kompleti

Kompleti, opredeljeni v splošnem pravilu 3 harmoniziranega sistema, se obravnavajo kot izdelki s poreklom, če so vsi sestavni deli izdelki s poreklom. Če je komplet sestavljen iz izdelkov s poreklom in izdelkov brez porekla, se komplet kot celota obravnava kot izdelek s poreklom, pod pogojem, da vrednost izdelkov brez porekla ne presega 15 % cene kompleta franko tovarna. Člen 11 Nevtralne sestavine Da bi določili, ali ima izdelek poreklo, ni treba ugotavljati porekla naslednjih sestavin, ki bi lahko bile uporabljene pri njegovi izdelavi: (a) energija in gorivo; (b) naprave in oprema; (c) stroji in orodja; (d) katero koli drugo blago, ki ni vključeno ali ni namenjeno za vključitev v končno sestavo izdelka. Člen 12 Ločeno knjigovodsko izkazovanje 1. Če so pri obdelavi ali predelavi izdelka bili uporabljeni zamenljivi izdelki s poreklom in brez porekla, lahko gospodarski subjekti zagotovijo upravljanje materialov z metodo ločenega knjigovodskega izkazovanja, ne da bi bili materiali skladiščeni ločeno. 2. Gospodarski subjekti lahko zagotovijo upravljanje zamenljivih izdelkov s poreklom in brez porekla iz tarifne številke 1701 z uporabo metode ločenega knjigovodskega izkazovanja, ne da bi bili izdelki skladiščeni ločeno. 3. Pogodbenice lahko zahtevajo, da je za uporabo ločenega knjigovodskega izkazovanja potrebno predhodno dovoljenje carinskih organov. Carinski organi lahko izdajo dovoljenje pod pogoji, ki se jim zdijo primerni, in spremljajo njegovo uporabo. Carinski organi lahko dovoljenje kadar koli odvzamejo, če ga uporabnik kakor koli nepravilno uporablja ali ne izpolnjuje katerega od drugih pogojev iz teh pravil. Z ločenim knjigovodskim izkazovanjem se mora zagotoviti, da je število izdelkov, ki se lahko štejejo za „izdelke s poreklom iz pogodbenice izvoznice“, v vsakem trenutku enako ali manjše številu, ki bi ga dobili z uporabo metode fizičnega ločevanja zalog. Metoda se uporablja in njena uporaba beleži na podlagi splošnih računovodskih načel, ki se uporabljajo v pogodbenici izvoznici. 4. Upravičenec do metode iz odstavkov 1 in 2 izda oziroma zaprosi za dokazila o poreklu za zalogo izdelkov, za katere se lahko upošteva, da imajo poreklo v pogodbenici izvoznici. Na zahtevo carinskih organov mora uporabnik dati izjavo o tem, kako upravlja zaloge. NASLOV III OZEMELJSKE ZAHTEVE Člen 13

Načelo teritorialnosti 1. Pogoji iz naslova II se brez prekinitve izpolnijo v zadevni pogodbenici. 2. Če se izdelki s poreklom, izvoženi iz pogodbenice v drugo državo, vrnejo, se morajo šteti za izdelke brez porekla, razen če se carinskim organom lahko zadovoljivo dokaže naslednje: (a) vrnjeni izdelki so isti kot izdelki, ki so bili izvoženi, ter (b) na njih se medtem, ko so bili v drugi državi, ali med izvozom niso opravili nikakršni postopki, razen tistih, ki so potrebni, da se izdelki ohranijo v dobrem stanju. 3. Na pridobitev statusa blaga s poreklom v skladu s pogoji iz naslova II ne vpliva obdelava ali predelava, opravljena zunaj pogodbenice izvoznice na materialih, izvoženih iz te pogodbenice in tja ponovno uvoženih, pod pogojem, da: (a) so omenjeni materiali v celoti pridobljeni v pogodbenici izvoznici ali so bili pred njihovim izvozom obdelani ali predelani bolj, kot zahtevajo postopki iz člena 6; ter (b) se carinskim organom lahko zadovoljivo dokaže, da: (i) so se ponovno uvoženi izdelki pridobili z obdelavo ali predelavo izvoženih materialov ter (ii) skupna dodana vrednost, pridobljena zunaj pogodbenice izvoznice ob uporabi določb tega člena, ne presega 10 % cene končnega izdelka franko tovarna, za katerega se uveljavlja status blaga s poreklom. 4. Za namene odstavka 3 se pogoji za pridobitev statusa blaga s poreklom iz naslova II ne uporabljajo za obdelavo ali predelavo, opravljeno zunaj pogodbenice izvoznice. Kadar pa se v seznamu v Prilogi II za določitev statusa blaga s poreklom za končni izdelek uporablja pravilo, ki določa največjo vrednost vseh vključenih materialov brez porekla, skupna vrednost materialov brez porekla, vključenih na ozemlju pogodbenice izvoznice in upoštevana skupaj s skupno dodano vrednostjo, pridobljeno zunaj te pogodbenice z uporabo določb tega člena, ne sme presegati navedenega odstotka. 5. Za uporabo določb odstavkov 3 in 4 „skupna dodana vrednost“ pomeni vse stroške, nastale zunaj pogodbenice izvoznice, vključno z vrednostjo tam vključenih materialov. 6. Določbe odstavkov 3 in 4 se ne uporabljajo za izdelke, ki ne izpolnjujejo pogojev, določenih v seznamu Priloge II, ali za izdelke, ki se lahko štejejo za zadosti obdelane ali predelane samo ob uporabi splošno dovoljenega odstopanja iz člena 4. 7. Vsaka obdelava ali predelava, ki je zajeta z določbami tega člena, opravljena zunaj pogodbenice izvoznice, se opravi v skladu s postopki pasivnega oplemenitenja ali podobnimi postopki. Člen 14 Nespreminjanje izdelkov 1. Preferencialna obravnava, predvidena v ustreznem sporazumu, se uporablja samo za izdelke, ki izpolnjujejo zahteve teh pravil in so prijavljeni za uvoz v pogodbenici, pod pogojem, da so ti izdelki enaki tistim, ki se izvažajo iz pogodbenice izvoznice. Preden se izdelki deklarirajo za domačo uporabo, ne smejo biti spremenjeni ali preoblikovani na noben način, niti se na njih ne smejo opraviti nikakršni postopki, razen postopkov za ohranitev blaga v dobrem stanju ali dodajanje ali pritrjevanje oznak, nalepk, pečatov ali kakršne koli dokumentacije za zagotovitev skladnosti s specifičnimi notranjimi zahtevami pogodbenice uvoznice, pri čemer se ti postopki izvedejo pod carinskim nadzorom v državi ali državah tranzita, ali delitve pošiljke. 2. Skladiščenje izdelkov ali pošiljk se lahko izvede, če ostanejo pod nadzorom carinskih organov v tretji državi ali tretjih državah tranzita. 3. Brez poseganja v določbe naslova V je delitev pošiljk mogoča, če zadevno blago ostane pod carinskim nadzorom v tretji državi ali tretjih državah delitve. 4. V primeru dvoma lahko pogodbenica uvoznica od uvoznika ali njegovega zastopnika kadar koli zahteva, da predloži vse ustrezne dokumente za zagotovitev dokazov o skladnosti z določbami tega člena, ki se lahko predložijo v kakršni koli obliki dokumentarnih dokazil, in zlasti:

i) s pogodbenimi dokumenti o prevozu, kot so na primer tovorni listi; ii) z dejanskimi oziroma konkretnimi dokazili, ki temeljijo na označevanju ali številčenju tovorkov; iii) s potrdilom o neposeganju, ki ga zagotovijo carinski organi države ali držav tranzita ali delitve, ali katerimi koli drugimi dokumenti, ki dokazujejo, da je blago ostalo pod carinskim nadzorom v državi ali državah tranzita ali delitve; iv) s katerim koli dokazilom v zvezi z blagom samim. Člen 15 Razstave 1. Za izdelke s poreklom, ki se pošiljajo na razstavo v drugo državo razen tistih, s katerimi se uporablja kumulacija v skladu s členoma 7 in 8, in se po razstavi prodajo z namenom uvoza v pogodbenico, veljajo pri uvozu ugodnosti po določbah tega sporazuma, če se carinskim organom zadovoljivo dokaže, da: (a) je izvoznik poslal te izdelke iz pogodbenice v državo razstave in jih tam razstavil; (b) je zadevni izvoznik izdelke prodal ali drugače dal na razpolago osebi v drugi pogodbenici; (c) so bili izdelki med razstavo ali takoj za tem poslani v enakem stanju, kot so bili poslani na razstavo; ter (d) izdelki od tedaj, ko so bili poslani na razstavo, niso bili uporabljeni za noben drug namen, razen za predstavitev na razstavi. 2. Dokazilo o poreklu se izda ali sestavi v skladu z določbami iz naslova V in se na običajen način predloži carinskim organom pogodbenice uvoznice. Na njem morata biti navedena naziv in naslov razstave. Po potrebi se lahko zahteva dodatna dokumentacija, ki dokazuje pogoje, pod katerimi so bili razstavljeni. 3. Odstavek 1 se uporablja za katero koli trgovsko, industrijsko, kmetijsko ali obrtno razstavo, sejem ali podobno javno prireditev ali prikaz, ki ni organiziran za zasebne namene v trgovinah ali poslovnih prostorih z namenom prodaje tujih izdelkov in med katerim so izdelki pod carinskim nadzorom. NASLOV IV POVRAČILO ALI IZVZETJE Člen 16 Povračilo ali izvzetje od carin Prepoved povračila ali izvzetja od carin za izdelke iz poglavij 50 do 63 1. Za materiale brez porekla, ki se uporabijo pri izdelavi izdelkov, ki spadajo v poglavja 50 do 63 harmoniziranega sistema, s poreklom iz pogodbenice, za katere se izda ali sestavi dokazilo o poreklu v skladu z določbami naslova V, se v pogodbenici izvoznici ne morejo uveljavljati kakršna koli povračila ali izvzetje od kakršnih koli carin. 2. Prepoved iz odstavka 1 se nanaša na kakršno koli delno ali celotno povračilo, odpust ali neplačilo carin ali dajatev z enakim učinkom, ki se lahko uporablja v pogodbenici izvoznici izrecno ali posledično, za materiale, uporabljene pri izdelavi, takrat, ko se izdelki, pridobljeni iz omenjenih materialov, izvozijo, in ne, če tam ostanejo za domačo porabo.

3. Izvoznik izdelkov, na katere se nanaša dokazilo o poreklu, mora biti pripravljen na zahtevo carinskih organov kadar koli predložiti vse ustrezne dokumente, ki dokazujejo, da za materiale brez porekla, uporabljene pri izdelavi teh izdelkov, ni bilo prejeto povračilo carin in da so bile vse carine ali dajatve z enakim učinkom, ki se uporabljajo za takšne materiale, dejansko plačane. Izjeme pri prepovedi povračila ali izvzetja od carin za izdelke iz poglavij 50 do 63 Povračilo s polno kumulacijo 4. Prepoved iz odstavka 1 tega člena se ne uporablja za trgovino med pogodbenicama za izdelke, ki so pridobili status izdelka s poreklom z uporabo kumulacije porekla iz člena 7(4) ali (5). Povračilo brez diagonalne kumulacije . Prepoved iz odstavka 1 tega člena se ne uporablja v dvostranski trgovini med pogodbenicami brez uporabe kumulacije z materiali s poreklom iz katere koli druge pogodbenice, ki uporablja ta pravila. NASLOV V DOKAZILO O POREKLU Člen 17 Splošne zahteve 1. Za izdelke s poreklom iz ene od pogodbenic pri uvozu v drugo pogodbenico veljajo ugodnosti iz določb tega sporazuma ob predložitvi enega od naslednjih dokazil o poreklu: (a) potrdila o gibanju blaga EUR.1, vzorec katerega je prikazan v Prilogi IV; (b) v primerih iz člena 18(1) izjave (v nadaljnjem besedilu: izjava o poreklu), ki jo izvoznik navede na računu, dobavnici ali drugem trgovinskem dokumentu, ki zadevni izdelek opisuje dovolj natančno, da ga je mogoče prepoznati; besedilo izjave o poreklu je v Prilogi III; 2. Ne glede na odstavek 1 za izdelke s poreklom v smislu teh pravil v primerih, kot jih določa člen 27, veljajo ugodnosti iz določb tega sporazuma, ne da bi bilo treba predložiti kakršno koli dokazilo o poreklu iz odstavka 1 tega člena. 3. Brez poseganja v odstavek 1 se lahko pogodbenice dogovorijo, da se za preferencialno trgovino med njimi dokazila o poreklu iz točk (a) in (b) odstavka 1 nadomestijo z navedbami o poreklu, ki jih sestavijo izvozniki, registrirani v elektronski zbirki podatkov v skladu z notranjo zakonodajo pogodbenic. 4. Za namene odstavka 1 se lahko pogodbenice dogovorijo o vzpostavitvi sistema, ki omogoča elektronsko izdajanje in/ali elektronsko predložitev dokazil o poreklu iz točk (a) in (b) odstavka 1. Člen 18

Pogoji za izjavo o poreklu 1. Izjavo o poreklu iz člena 17(1)(b) lahko sestavi: (a) pooblaščeni izvoznik v smislu člena 19 ali (b) kateri koli izvoznik za vsako pošiljko, ki jo sestavlja en ali več tovorkov, ki vsebujejo izdelke s poreklom, katerih skupna vrednost ne presega 6 000 EUR. 2. Izjava o poreklu se lahko sestavi, če se izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz pogodbenice, ki uporablja ta pravila, in če izpolnjujejo druge zahteve iz teh pravil. 3. Izvoznik, ki sestavi izjavo o poreklu, mora na zahtevo carinskih organov pogodbenice izvoznice kadar koli predložiti vse ustrezne dokumente, ki potrjujejo poreklo zadevnih izdelkov in izpolnjevanje drugih zahtev iz teh pravil. 4. Izvoznik izjavo o poreklu sestavi tako, da natipka, odtisne ali natisne na račun, dobavnico ali na drug trgovinski dokument izjavo, katere besedilo je navedeno v Prilogi III, z uporabo ene od jezikovnih različic, naštetih v navedeni prilogi, in v skladu z določbami nacionalne zakonodaje države izvoznice. Če je izjava napisana na roko, mora biti napisana s črnilom in tiskanimi črkami. 5. Izjave o poreklu morajo vsebovati izvirni lastnoročni podpis izvoznika. Vendar se od pooblaščenega izvoznika v smislu člena 19 ne zahteva, da podpiše take izjave, če carinskim organom pogodbenice izvoznice da svoje pisno jamstvo, da sprejema polno odgovornost za vsako izjavo o poreklu, po kateri ga je možno prepoznati, kot da jo je lastnoročno podpisal. 6. Izjavo o poreklu lahko izvoznik sestavi ob izvozu izdelkov, na katere se nanaša, ali po izvozu (v nadaljnjem besedilu: naknadna izjava o poreklu), če je predložena v državi uvoznici v dveh letih po uvozu izdelkov, na katere se nanaša. Kadar pride do delitve pošiljke v skladu s členom 14(3) in če se upošteva isti dvoletni rok, naknadno izjavo o poreklu sestavi pooblaščeni izvoznik pogodbenice izvoznice izdelkov. Člen 19 Pooblaščeni izvoznik 1. Carinski organi pogodbenice izvoznice lahko, ob upoštevanju nacionalnih zahtev, pooblastijo katerega koli izvoznika, ki ima sedež v tej pogodbenici (v nadaljnjem besedilu: pooblaščeni izvoznik), da sestavi izjave o poreklu ne glede na vrednost zadevnih izdelkov. 2. Izvoznik, ki prosi za tako pooblastilo, mora carinskim organom ponuditi zadovoljiva jamstva, potrebna za preverjanje statusa porekla izdelkov in izpolnjevati vse druge zahteve teh pravil. 3. Carinski organi dodelijo pooblaščenemu izvozniku številko carinskega pooblastila, ki se navede v izjavi o poreklu. 4. Carinski organi preverijo pravilno uporabo pooblastila. Pooblastilo lahko prekličejo, če ga pooblaščeni izvoznik uporabi nepravilno in če pooblaščeni izvoznik ne nudi več jamstev iz odstavka 2. Člen 20 Postopek za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1 1. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdajo carinski organi pogodbenice izvoznice na podlagi pisne zahteve izvoznika ali njegovega pooblaščenega zastopnika na izvoznikovo odgovornost. 2. Izvoznik ali njegov pooblaščeni zastopnik v ta namen izpolni obrazec potrdila o gibanju blaga EUR.1 in zahtevka za potrdilo o gibanju, katerih vzorca sta v Prilogi IV. Obrazci se izpolnijo v enem od jezikov, v katerih je sestavljen Sporazum in v skladu z določbami nacionalnega prava države izvoznice. Če se obrazci izpolnjujejo ročno, jih je treba izpolniti s črnilom in tiskanimi črkami. Izdelki se poimenujejo v za to predvidenem polju brez praznih vmesnih vrstic. Če to polje ni v celoti zapolnjeno, je treba pod zadnjo vrstico, ki vsebuje poimenovanje, potegniti vodoravno črto, prazen prostor pod njo pa prečrtati.

3. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 bi moralo v polju 7 vključevati izjavo v angleškem jeziku „ORIGIN OBTAINED ACCORDING TO THE TRANSITIONAL RULES OF ORIGIN“. 4. Izvoznik, ki vlaga zahtevek za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1, mora na zahtevo carinskih organov pogodbenice izvoznice, v kateri je bilo izdano potrdilo o gibanju blaga EUR.1, kadar koli predložiti vse ustrezne dokumente, ki dokazujejo poreklo zadevnih izdelkov in izpolnjevanje drugih zahtev iz teh pravil. 5. Potrdilo o poreklu izdajo pristojni organi pogodbenice izvoznice, če se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom in izpolnjujejo druge zahteve iz teh pravil. 6. Carinski organi, ki izdajo potrdilo o gibanju blaga EUR.1, storijo vse potrebno, da preverijo poreklo izdelkov in izpolnjevanje drugih zahtev iz teh pravil. V ta namen imajo pravico zahtevati vsa dokazila in opraviti vse preglede izvoznikovih poslovnih knjig ali kateri koli drug pregled, ki se jim zdi primeren. Zagotoviti morajo tudi, da so obrazci iz odstavka 2 pravilno izpolnjeni. Zlasti morajo preveriti, ali je prostor, namenjen poimenovanju izdelkov, izpolnjen tako, da izključuje vse možnosti pripisov z namenom goljufije. 7. Datum izdaje potrdila o gibanju blaga EUR.1 mora biti na potrdilu naveden v polju 11. 8. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdajo carinski organi in ga dajo izvozniku na voljo takoj, ko je dejanski izvoz opravljen ali zagotovljen. Člen 21 Naknadno izdana potrdila o gibanju blaga EUR.1 1. Ne glede na člen 20(7) se lahko potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izda tudi po izvozu izdelkov, na katere se nanaša, če: (a) ni bilo izdano ob izvozu zaradi napak ali nenamernih opustitev ali posebnih okoliščin; ali (b) se carinskim organom zadovoljivo dokaže, da je bilo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdano, vendar ob uvozu iz tehničnih razlogov ni bilo sprejeto; ali (c) končni namembni kraj zadevnih izdelkov v času izvoza ni bil znan in je bil določen med prevozom ali skladiščenjem in po morebitni delitvi pošiljk v skladu s členom 14(3); (d) je bilo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali EUR.MED izdano v skladu s pravili Konvencije za izdelke, ki so izdelki s poreklom tudi v skladu s temi pravili. 2. Za izvajanje odstavka 1 izvoznik v zahtevi navede kraj in datum izvoza izdelkov, na katere se potrdilo o gibanju blaga EUR.1 nanaša, in navede razloge za svojo zahtevo. 3. Carinski organi lahko naknadno izdajo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 v dveh letih od datuma izvoza in šele po tem, ko preverijo, ali se podatki v izvoznikovi zahtevi ujemajo s podatki v ustreznem spisu. 4. Ne glede na člen 20(3) morajo naknadno izdana potrdila o gibanju blaga EUR.1 vsebovati naslednjo oznako v angleškem jeziku: „ISSUED RETROSPECTIVELY“. 5. Zaznamek iz odstavka 4 se vpiše v polje 7 potrdila o gibanju blaga EUR.1. Člen 22 Izdaja dvojnika potrdila o gibanju blaga EUR.1

1. Če je bilo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ukradeno, izgubljeno ali uničeno, lahko izvoznik carinske organe, ki so ga izdali, zaprosi za dvojnik, sestavljen na podlagi izvoznih dokumentov, ki jih imajo. 2. Ne glede na člen 20(3) mora imeti na ta način izdani dvojnik naslednji zaznamek v angleškem jeziku: „DUPLICATE“. 3. Zaznamek iz odstavka 2 se vpiše v polje 7 dvojnika potrdila o gibanju blaga EUR.1. 4. Dvojnik nosi datum izdaje izvirnega potrdila o gibanju blaga EUR.1 in začne učinkovati s tem dnem. Člen 23 Veljavnost dokazila o poreklu 1. Dokazilo o poreklu je veljavno deset mesecev od datuma izdaje ali sestave v pogodbenici izvoznici in ga je treba v tem obdobju predložiti carinskim organom pogodbenice uvoznice. 2. Dokazila o poreklu, ki so carinskim organom pogodbenice uvoznice predložena po poteku veljavnosti iz odstavka 1, se lahko sprejmejo zaradi uporabe tarifnih preferencialov, če jih zaradi izjemnih okoliščin ni bilo mogoče predložiti do določenega končnega datuma. 3. V drugih primerih predložitve z zamudo lahko carinski organi pogodbenice uvoznice dokazila o poreklu sprejmejo, če so bili izdelki predloženi carini pred tem končnim datumom. Člen 24 Proste cone 1. Pogodbenici storita vse potrebno, da zagotovita, da se izdelki, s katerimi se trguje na podlagi dokazila o poreklu in za katere med prevozom uporabljajo prosto cono na svojem ozemlju, ne zamenjajo z drugim blagom ter da na njih niso opravljeni drugi postopki, razen običajnih, ki so potrebni za preprečevanje njihovega kvarjenja. 2. Kadar se z odstopanjem od odstavka 1 izdelki s poreklom iz pogodbenice, ki imajo dokazilo o poreklu, uvozijo v prosto cono in se na njih opravijo obdelave in predelave, se lahko izda ali sestavi novo dokazilo o poreklu, če je opravljena obdelava ali predelava v skladu z določbami teh pravil. Člen 25 Uvozne zahteve Dokazila o poreklu se carinskim organom pogodbenice uvoznice predložijo v skladu s postopki, ki se uporabljajo v tej pogodbenici. Člen 26 Uvoz po delih Če se na zahtevo uvoznika in pod pogoji, ki jih določi carinski organ pogodbenice uvoznice, razstavljeni ali nesestavljeni izdelki v smislu splošnega pravila 2(a) za razlago harmoniziranega sistema, ki so uvrščeni v razdelka XVI in XVII ali pod tarifni številki 7308 in 9406 harmoniziranega sistema, uvozijo po delih, se carinskemu organu ob uvozu prvega dela predloži enotno dokazilo o poreklu teh izdelkov.

Člen 27 Izjeme pri dokazilu o poreklu 1. Izdelki, ki jih posamezniki pošiljajo drugim posameznikom v obliki manjših tovorkov ali so del osebne prtljage potnikov, se priznavajo za izdelke s poreklom, ne da bi bilo potrebno predložiti dokazilo o poreklu, če se ti izdelki ne uvažajo v trgovinske namene in je bila dana izjava, da izpolnjujejo zahteve iz teh pravil, ter kadar ni dvoma o resničnosti takšne izjave. 2. Uvoz se ne obravnava kot uvoz v trgovinske namene, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji: (a) uvoz je občasen; (b) uvažajo se zgolj izdelki za osebno uporabo prejemnikov ali potnikov ali njihovih družin; (c) iz narave in količine izdelkov je razvidno, da niso namenjeni trgovanju. 3. Skupna vrednost teh izdelkov v primeru manjših pošiljk ne sme presegati 500 EUR ali 1 200 EUR v primeru izdelkov, ki so del potnikove osebne prtljage. Člen 28 Razlike in oblikovne napake 1. Če so med navedbami na dokazilu o poreklu in tistimi na dokumentih, ki so bili predloženi carinskemu uradu zaradi izpolnjevanja uvoznih formalnosti za izdelke, ugotovljene manjše razlike, to še ne pomeni ničnosti omenjenega dokazila, če se pravilno ugotovi, da ta dokument ustreza predloženim izdelkom. 2. Očitne oblikovne napake na dokazilu o poreklu, npr. tipkarske napake, ne morejo biti razlog za zavrnitev, če te napake ne ustvarjajo dvomov o pravilnosti navedb v tem dokumentu. Člen 29 Izjave dobavitelja 1. Kadar se izda potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali se sestavi izjava o poreklu v pogodbenici za izdelke s poreklom, pri izdelavi katerih je bilo uporabljeno blago iz druge pogodbenice, ki uporablja ta pravila, in ki je bilo obdelano ali predelano v njej in ni pridobilo statusa preferencialnega porekla v skladu s členom 7(3) ali 7(4), se upošteva izjava dobavitelja, dana za to blago v skladu s tem členom. 2. Izjava dobavitelja iz odstavka 1 služi kot dokazilo o opravljeni obdelavi ali predelavi zadevnega blaga v pogodbenici, ki uporablja ta pravila, za namene določanja, ali se izdelki, pri izdelavi katerih se navedeno blago uporablja, lahko štejejo za izdelke s poreklom iz pogodbenice izvoznice in izpolnjujejo druge zahteve teh pravil. 3. Razen v primerih iz odstavka 4, dobavitelj sestavi ločeno izjavo dobavitelja za vsako pošiljko blaga v obliki, določeni v Prilogi [izjava dobavitelja], na listu papirja, priloženem k računu, dobavnici ali kakšnemu drugemu trgovinskemu dokumentu, ki dovolj natančno opisuje zadevno blago, da ga je mogoče prepoznati. 4. Kadar dobavitelj redno dobavlja blago določeni stranki, za katerega se pričakuje, da bo njegova obdelava ali predelava v pogodbenici, ki ta pravila uporablja, določeno obdobje ostala nespremenjena, lahko predloži eno samo izjavo dobavitelja (v nadaljnjem besedilu: dolgoročna izjava dobavitelja), ki velja za nadaljnje pošiljke omenjenega blaga. Dolgoročna izjava dobavitelja običajno velja do dveh let od datuma, ko se sestavi izjava. Carinski organi pogodbenice, ki uporablja ta pravila in v kateri se izjava sestavi, določijo pogoje za daljše obdobje veljavnosti. Dolgoročno izjavo dobavitelja sestavi dobavitelj v obliki, predpisani v Prilogi [dolgoročna izjava dobavitelja], in v njej zadevno blago opiše tako natančno, da ga je mogoče prepoznati. Zadevni stranki jo predloži pred prvo pošiljko blaga, na katero se nanaša taka izjava, ali pa skupaj s prvo pošiljko. Dobavitelj stranko takoj obvesti, če se dolgoročna izjava dobavitelja za dobavljeno blago ne uporablja več. 5. Izjave dobavitelja iz odstavkov 3 in 4 morajo biti natipkane ali natisnjene v enem od jezikov tega sporazuma v skladu z določbami nacionalne zakonodaje pogodbenice, ki uporablja ta pravila, v kateri se izjava sestavi, in mora imeti izvirni lastnoročni podpis dobavitelja. Izjava je lahko napisana tudi na roko; v tem primeru mora biti napisana s črnilom in tiskanimi črkami. 6. Dobavitelj, ki izjavo sestavi, mora biti pripravljen, da na zahtevo carinskih organov pogodbenice, ki uporablja ta pravila in v kateri je bila izjava sestavljena, kadar koli predloži vse ustrezne dokumente, ki dokazujejo, da so informacije v tej izjavi točne.

Člen 30 Zneski, izraženi v eurih 1. Za uporabo določb člena 18(1)(b) in člena 27(3), kadar so izdelki fakturirani v drugi valuti kot v eurih, zneske v nacionalnih valutah pogodbenic, ki ustrezajo zneskom, izraženim v eurih, vsaka od zadevnih držav določi letno. 2. Za pošiljko se lahko uveljavljajo ugodnosti določb člena 18(1)(b) ali člena 27(3) s sklicevanjem na valuto, v kateri je izdan račun, glede na znesek, ki ga je določila zadevna država. 3. Zneski, ki jih je treba uporabiti v kateri koli dani nacionalni valuti, so protivrednosti v navedeni nacionalni valuti zneskov, izraženih v eurih, po tečaju na prvi delovni dan oktobra. Zneski se sporočijo Evropski komisiji do 15. oktobra in se uporabljajo od 1. januarja naslednjega leta. Evropska komisija o zadevnih zneskih uradno obvesti vse zadevne države. 4. Država lahko navzgor ali navzdol zaokroži znesek, ki ga dobi pri preračunavanju zneska, izraženega v eurih, v svojo nacionalno valuto. Zaokroženi znesek se od zneska, ki se dobi pri preračunu, ne sme razlikovati za več kot 5 %. Država lahko ohrani nespremenjeno protivrednost v nacionalni valuti zneska, izraženega v eurih, če je ob letni uskladitvi iz odstavka 3 preračun tega zneska pred zaokrožitvijo večji za manj kot 15 % protivrednosti v nacionalni valuti. Protivrednost v nacionalni valuti se lahko ohrani nespremenjena, če bi preračun povzročil zmanjšanje te protivrednosti. 5. Zneske, izražene v eurih, na zahtevo pogodbenice pregleda Pridružitveni odbor. Pridružitveni odbor pri tem pregledu upošteva zaželeno ohranjanje realnih učinkov teh vrednostnih omejitev. V ta namen se lahko odloči za spremembo zneskov, izraženih v eurih. NASLOV VI NAČELA SODELOVANJA IN DOKUMENTARNA DOKAZILA Člen 31 Dokumentarna dokazila, hranjenje dokazil o poreklu in dokazilnih listin 1. Izvoznik, ki je sestavil izjavo o poreklu ali zaprosil za potrdilo o gibanju blaga EUR.1, hrani izvod teh dokazil o poreklu in vseh dokumentov, ki podpirajo status izdelka s poreklom, na papirju ali v elektronski obliki vsaj tri leta od datuma izdaje ali sestave izjave o poreklu. 2. Dobavitelj, ki sestavi izjavo dobavitelja, mora vsaj tri leta hraniti kopije izjave in vseh računov, dobavnic ali drugih trgovinskih dokumentov, ki jim je ta izjava priložena, kot tudi dokumente iz člena 29(6). Dobavitelj, ki sestavi dolgoročno izjavo dobavitelja, mora vsaj tri leta hraniti kopije izjave in vseh računov, dobavnic ali drugih trgovinskih dokumentov v zvezi z blagom, na katerega se nanaša ta izjava, poslanega zadevni stranki, kot tudi dokumente iz člena 29(6). To obdobje začne teči na datum izteka veljavnosti dolgoročne izjave dobavitelja. 3. Za namene odstavka 1 „dokumenti, ki podpirajo status izdelka s poreklom“ med drugim vključujejo: (a) neposredno dokazilo o postopkih, ki jih je opravil izvoznik ali dobavitelj za pridobitev izdelka, kot je vsebovano na primer v njegovih poslovnih knjigah ali v njegovem notranjem knjigovodstvu; (b) dokumente, ki dokazujejo status porekla uporabljenih materialov, izdane ali sestavljene v zadevni pogodbenici, ki uporablja ta pravila, v skladu z njenim nacionalnim pravom; (c) dokumente, ki dokazujejo postopek obdelave ali predelave materialov v zadevni pogodbenici, izdane ali sestavljene v navedeni pogodbenici v skladu z njenim nacionalnim pravom; (d) izjave o poreklu ali potrdila o gibanju blaga EUR.1, ki dokazujejo status porekla uporabljenih materialov, sestavljene ali izdane v pogodbenicah v skladu s temi pravili; (e) ustrezno dokazilo o obdelavi ali predelavi, opravljeni zunaj pogodbenic na osnovi uporabe členov 13 in 14, ki dokazuje, da so zahteve teh členov izpolnjene.

4. Carinski organ pogodbenice izvoznice, ki izda potrdila o gibanju blaga EUR.1, vsaj tri leta hrani zahtevek iz člena 20(2). 5. Carinski organi pogodbenice uvoznice morajo vsaj tri leta hraniti izjave o poreklu in potrdila o gibanju blaga EUR.1, ki so jim bila predložena. 6. Izjave dobavitelja, ki dokazujejo obdelavo ali predelavo z uporabljenimi materiali, opravljeno v pogodbenici, ki uporablja ta pravila, sestavljene v navedeni pogodbenici, ki uporablja ta pravila, se obravnavajo kot dokument iz členov 18(3), 20(3) in 29(6), ki se uporablja kot dokazilo, da se izdelki, na katere se nanašata potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali izjava o poreklu, lahko štejejo kot izdelki s poreklom iz navedene pogodbenice, ki uporablja ta pravila, ter da izpolnjujejo druge zahteve iz teh pravil. Člen 32 Reševanje sporov Spori v zvezi s postopki preverjanja iz členov 34 in 35 ali v zvezi z razlago tega dodatka, ki jih ni mogoče rešiti med carinskimi organi, ki zahtevajo preverjanje, in carinskimi organi, ki so odgovorni za izvajanje tega preverjanja, se predložijo v reševanje Pridružitvenemu odboru. V vseh primerih se spori med uvoznikom in carinskimi organi pogodbenice uvoznice rešujejo v skladu z zakonodajo navedene države. NASLOV VII UPRAVNO SODELOVANJE Člen 33 Obveščanje in sodelovanje 1. Carinski organi pogodbenic si posredujejo vzorčne odtise žigov, ki jih uporabljajo njihovi carinski uradi pri izdajanju potrdil o gibanju blaga EUR.1, vzorce številk pooblastil, dodeljenih pooblaščenim izvoznikom, ter naslove carinskih organov, odgovornih za preverjanje navedenih potrdil in izjav o poreklu. 2. Da bi zagotovile pravilno uporabo teh pravil, si pogodbenice prek pristojnih carinskih uprav medsebojno pomagajo pri preverjanju pristnosti potrdil o gibanju blaga EUR.1, izjav o poreklu in izjav dobaviteljev ter točnosti informacij, ki so navedene v teh dokumentih. Člen 34 Preverjanje dokazil o poreklu 1. Naknadno preverjanje dokazil o poreklu se opravi naključno ali kadar carinski organi pogodbenice uvoznice upravičeno dvomijo o pristnosti takih dokumentov, o statusu porekla zadevnih izdelkov ali o izpolnitvi drugih zahtev teh pravil. 2. Ko carinski organi pogodbenice uvoznice zahtevajo naknadno preverjanje, carinskemu organu pogodbenice izvoznice vrnejo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 in račun, če je bil predložen, izjavo o poreklu ali kopijo teh dokumentov, pri čemer po potrebi navedejo razloge za zahtevek za preverjanje. V podporo zahtevi za preverjanje pošljejo vsak pridobljeni dokument ali informacijo, ki kaže, da so informacije na dokazilu o poreklu nepravilne. 3. Preverjanje opravijo carinski organi pogodbenice izvoznice. V ta namen imajo pravico zahtevati vsa dokazila in opraviti vse preglede izvoznikovih poslovnih knjig ali kateri koli drug pregled, ki se jim zdi primeren. 4. Če se carinski organi pogodbenice uvoznice odločijo, da bodo začasno prenehali priznavati preferencialno obravnavo za zadevne izdelke, medtem ko čakajo na rezultate preverjanja, se uvozniku ponudi sprostitev izdelkov, ob upoštevanju vseh previdnostnih ukrepov, ki se zdijo potrebni. 5. Carinski organi, ki so zahtevali preverjanje, morajo biti o rezultatih tega preverjanja čim prej obveščeni. Ti rezultati morajo jasno pokazati, ali so dokumenti pristni in ali se zadevni izdelki lahko štejejo za izdelke s poreklom iz ene od pogodbenic ter izpolnjujejo druge zahteve iz teh pravil.

6. Če v primerih upravičenega dvoma ni odgovora v desetih mesecih od datuma zahteve za preverjanje ali če odgovor ne vsebuje dovolj informacij za določitev pristnosti obravnavanega dokumenta ali pravega porekla izdelkov, carinski organi, ki so zahtevali preverjanje, razen v izjemnih okoliščinah, zavrnejo upravičenost za preferencialno obravnavo. Člen 35 Preverjanje izjav dobavitelja 1. Izjave dobavitelja ali dolgoročne izjave dobavitelja se lahko naknadno preverjajo naključno ali kadar carinski organi pogodbenice, ki uporablja ta pravila in v kateri so bile take izjave upoštevane pri izdaji potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali sestavljanju izjave o poreklu, upravičeno dvomijo o pristnosti dokumenta ali točnosti informacij v tem dokumentu. 2. Za namene izvajanja odstavka 1 morajo carinski organi pogodbenice, ki uporablja ta pravila, iz odstavka 1 vrniti izjavo dobavitelja ali dolgoročno izjavo dobavitelja in račune, dobavnice ali druge trgovinske dokumente za blago, na katerega se nanaša taka izjava, carinskim organom države, v kateri je bila izjava sestavljena, in po potrebi navesti vsebinske ali oblikovne razloge za zahtevo za preverjanje. V podporo zahtevi za naknadno preverjanje se pošlje vse pridobljene dokumente in informacije, ki kažejo na to, da so informacije v izjavi dobavitelja ali dolgoročni izjavi dobavitelja nepravilne. 3. Preverjanje opravijo carinski organi pogodbenice, ki uporablja ta pravila in v kateri je bila sestavljena izjava dobavitelja ali dolgoročna izjava dobavitelja. V ta namen imajo pravico zahtevati kakršno koli dokazilo in opraviti kakršen koli pregled dobaviteljevega knjigovodstva ali kakršen koli drug pregled, ki se jim zdi potreben. 4. Carinski organi, ki so zahtevali preverjanje, morajo biti o rezultatih tega preverjanja čim prej obveščeni. Rezultati morajo jasno pokazati, ali so informacije, dane v izjavi dobavitelja ali dolgoročni izjavi dobavitelja, točne, in jim morajo omogočiti, da ugotovijo, ali in v kakšnem obsegu se taka izjava dobavitelja lahko upošteva pri izdajanju potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali pri sestavljanju izjave o poreklu. Člen 36 Kazni Vsaka pogodbenica določi kazenske, civilne ali upravne sankcije v primeru kršitev njene zakonodaje, povezane s temi pravili. NASLOV VIII UPORABA PROTOKOLA Člen 37 Evropski gospodarski prostor V primeru uporabe člena 7 z državami Efte se blago s poreklom iz Evropskega gospodarskega prostora (EGP) v smislu Protokola 4 k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru šteje za blago s poreklom iz Evropske unije, Islandije, Lihtenštajna ali Norveške (v nadaljnjem besedilu: pogodbenice EGP), kadar se izvaža iz Evropske unije, Islandije, Lihtenštajna ali Norveške v Libanon, pod pogojem, da se sporazumi o prosti trgovini, ki uporabljajo ta pravila, uporabljajo med Libanonom in pogodbenicami EGP. Člen 38 Lihtenštajn V primeru uporabe člena 7 z državami Efte se brez poseganja v člen 2 izdelek s poreklom iz Lihtenštajna zaradi carinske unije med Švico in Lihtenštajnom šteje za izdelek s poreklom iz Švice. Člen 39

Republika San Marino Brez poseganja v člen 2 se izdelek s poreklom iz Republike San Marino zaradi carinske unije med EU in Republiko San Marino šteje za izdelek s poreklom iz EU. Člen 40 Kneževina Andora Brez poseganja v člen 2 se izdelek s poreklom iz Kneževine Andore, uvrščen v poglavja 25 do 97 harmoniziranega sistema, zaradi carinske unije med EU in Kneževino Andoro šteje za izdelek s poreklom iz EU. Člen 41 Ceuta in Melilla 1. Za izvajanje teh pravil izraz „Evropska unija“ ne zajema Ceute in Melille. 2. Za izdelke s poreklom iz Libanona se ob uvozu v Ceuto ali Melillo v vseh pogledih uporablja enaka carinska obravnava, kot se uporablja za izdelke s poreklom iz carinskega območja Evropske unije na podlagi Protokola 2 k Aktu o pristopu Kraljevine Španije in Portugalske republike k Evropskim skupnostim. Libanon odobri za uvoz izdelkov iz ustreznega sporazuma s poreklom iz Ceute in Melille enak carinski režim, kot velja za izdelke, ki se uvozijo in imajo poreklo iz Evropske unije. . Za uporabo odstavka 2 v zvezi z izdelki s poreklom iz Ceute in Melille se ta pravila uporabljajo smiselno ob upoštevanju posebnih pogojev iz Priloge V. Priloga I Uvodne opombe k seznamu v Prilogi II Opomba 1 – Splošni uvod V seznamu so določeni pogoji, ki se zahtevajo za vse izdelke, da bi se lahko šteli za zadostno obdelane ali predelane v smislu člena 4 Dodatka I. Obstajajo štiri različne vrste pravil, ki se razlikujejo glede na izdelek: (a) z obdelavo ali predelavo največja dovoljena vsebnost materialov brez porekla ni presežena; (b) z obdelavo ali predelavo postane štirimestna tarifna številka HS ali šestmestna tarifna podštevilka HS proizvedenih izdelkov drugačna od štirimestne tarifne številke HS ali šestmestne tarifne podštevilke HS uporabljenih materialov; (c) opravi se specifični postopek obdelave ali predelave; (d) obdelava ali predelava se opravi na določenih v celoti pridobljenih materialih. Opomba 2 – Sestava seznama

2.1 Prva dva stolpca na seznamu opisujeta pridobljeni izdelek. Prvi stolpec navaja tarifno številko ali številko poglavja, ki se uporablja v harmoniziranem sistemu, drugi stolpec pa vsebuje poimenovanje blaga, ki se v navedenem sistemu uporablja za navedeno tarifno številko ali poglavje. Za vsak vpis v prvih dveh stolpcih je v stolpcu 3 navedeno pravilo. Če je pred vnosom v prvem stolpcu „ex“, to pomeni, da se pravila iz stolpca 3 uporabljajo le za tisti del tarifne številke, kot je poimenovana v stolpcu 2. 2.2 Kadar je v stolpcu 1 združenih več tarifnih številk ali je navedena številka poglavja in je zato poimenovanje izdelkov v stolpcu 2 splošno, se zraven navedena pravila v stolpcu 3 uporabljajo za vse izdelke, ki se po harmoniziranem sistemu uvrščajo v tarifne številke tega poglavja ali v katere koli tarifne številke, združene v stolpcu 1. 2.3 Kadar seznam vsebuje različna pravila, ki se uporabljajo za različne izdelke v okviru ene tarifne številke, je v vsakem novem odstavku poimenovanje tistega dela tarifne številke, za katerega se uporabljajo zraven navedena pravila v stolpcu 3. 2.4 Kadar sta v stolpcu 3 navedeni dve alternativni pravili, ločeni z „ali“, se izvoznik lahko odloči, katero bo izbral. Opomba 3 – Primeri uporabe pravil 3.1 Člen 4 Priloge I k Dodatku I o izdelkih, ki so pridobili status blaga s poreklom in se uporabljajo pri izdelavi drugih izdelkov, se uporablja ne glede na to, ali je bil ta status pridobljen znotraj tovarne, v kateri se izdelki uporabljajo, ali v drugi tovarni v pogodbenici. 3.2 V skladu s členom 6 mora opravljena obdelava ali predelava presegati seznam postopkov iz navedenega člena. V nasprotnem primeru blago ni upravičeno do pridobitve ugodnosti preferencialne tarifne obravnave, četudi so pogoji iz spodaj navedenega seznama izpolnjeni. Ob upoštevanju določbe iz prvega pododstavka določajo pravila na seznamu minimalno zahtevano obdelavo ali predelavo; z več obdelave ali predelave se prav tako pridobi status blaga s poreklom; nasprotno pa manj obdelave ali predelave ne more dodeliti statusa porekla. Če torej pravilo določa, da je mogoče na neki stopnji izdelave uporabiti material brez porekla, je uporaba takega materiala na zgodnejši stopnji izdelave dovoljena, na poznejši stopnji pa uporaba takega materiala ni dovoljena. Če pravilo določa, da na neki stopnji izdelave ni mogoče uporabiti materiala brez porekla, je uporaba takega materiala na zgodnejši stopnji izdelave dovoljena, na poznejši stopnji pa uporaba takega materiala ni dovoljena. Primer: kadar pravilo na seznamu za poglavje 19 zahteva, da „materiali brez porekla iz tarifnih številk 1101 do 1108 ne smejo presegati 20 odstotkov mase“, uporaba (tj. uvoz) žit iz poglavja 10 (Materiali na zgodnejši stopnji izdelavi) ni omejena. 3.3 Brez poseganja v opombo 3.2, če pravilo vsebuje besedilo „Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke“, se lahko uporabijo materiali iz katere koli tarifne številke (tudi materiali istega poimenovanja in iz iste tarifne številke kot izdelek), pri čemer je treba upoštevati morebitne posebne omejitve, ki jih pravilo tudi lahko vsebuje. Vendar pa izraz „izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, vključno z drugimi materiali iz tarifne številke ...“ ali „izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, vključno z drugimi materiali iz iste tarifne številke kot izdelek“ pomeni, da se lahko uporabijo materiali iz katere koli tarifne številke, razen tistih z istim poimenovanjem kot izdelek, naveden v stolpcu 2 seznama. 3.4 Kadar pravilo na seznamu določa, da se izdelek lahko izdela iz več kot enega materiala, to pomeni, da se lahko uporabi en ali več materialov. Ne zahteva pa, da bi se morali uporabiti vsi. 3.5 Kadar pravilo v seznamu določa, da mora biti izdelek izdelan iz določenega materiala, ta pogoj ne preprečuje uporabe drugih materialov, ki zaradi svoje narave ne morejo zadostiti pravilu. 3.6 Kadar pravilo s seznama navaja dva odstotka za največjo vrednost materialov brez porekla, ki se lahko uporabijo, potem se ta odstotka ne smeta seštevati. Z drugimi besedami, največja vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne sme nikoli presegati najvišje od navedenih odstotnih postavk. Poleg tega posamezne odstotne postavke, ki se uporabljajo za določene materiale, ne smejo biti presežene. Opomba 4 – Splošne določbe v zvezi z določenim kmetijskim blagom 4.1 Kmetijsko blago iz poglavij 6, 7, 8, 9, 10 in 12 ter tarifne številke 2401, ki se goji ali pobira na ozemlju pogodbenice, se obravnava kot blago s poreklom na ozemlju te pogodbenice, tudi če se goji iz uvoženega semena, čebulic, podlag, potaknjencev, cepičev, sadik, brstov ali drugih živih delov rastlin. 4.2 Kadar za vsebnost sladkorja brez porekla v določenem izdelku veljajo omejitve, se pri izračunu takšnih omejitev upošteva masa sladkorjev iz tarifnih številk 1701 (saharoza) in 1702 (npr. fruktoza, glukoza, laktoza, maltoza, izoglukoza ali invertni sladkor), ki so uporabljeni pri izdelavi končnega izdelka in izdelavi izdelkov brez porekla, ki so vključeni v končni izdelek. Opomba 5 – Terminologija, ki se uporablja v zvezi z določenimi tekstilnimi izdelki

5.1 Izraz „naravna vlakna“ se v seznamu uporablja za vlakna, ki niso umetna ali sintetična. Omejen je na stopnje pred predenjem, vključno z odpadki, in, če ni drugače določeno, vključuje vlakna, ki so mikana, česana ali drugače obdelana, vendar ne spredena. 5.2 Izraz „naravna vlakna“ vključuje konjsko žimo iz tarifne številke 0511, svilo iz tarifnih številk 5002 in 5003, volnena vlakna in fino ali grobo živalsko dlako iz tarifnih številk od 5101 do 5105, bombažna vlakna iz tarifnih številk od 5201 do 5203 ter druga rastlinska vlakna iz tarifnih številk od 5301 do 5305. 5.3 Izrazi „tekstilna kaša“, „kemični materiali“ in „materiali za izdelavo papirja“ so v seznamu uporabljeni za opis materialov, ki se ne uvrščajo v poglavja od 50 do 63 in ki se lahko uporabijo za izdelavo umetnih, sintetičnih ali papirnih vlaken ali prej. 5.4 Izraz „umetna ali sintetična rezana vlakna“ se v seznamu uporablja za sintetične ali umetne pramene iz filamentov, rezana vlakna ali odpadke iz tarifnih številk 5501 do 5507. 5.5 Tiskanje (v kombinaciji s tkanjem, pletenjem, kvačkanjem, taftanjem ali kosmičenjem) je opredeljeno kot tehnika, pri kateri se objektivno ocenjena funkcija, kot so barva, konstrukcija, tehnična zmogljivost, z uporabo zaslona ali valja ter digitalnih ali prenosnih tehnik doda tekstilnemu substratu in ima trajni značaj. 5.6 Tiskanje (kot samostojen postopek) je opredeljeno kot tehnika, pri kateri se objektivno ocenjena funkcija, kot so barva, konstrukcija, tehnična zmogljivost, z uporabo zaslona ali valja ter digitalnih ali prenosnih tehnik doda tekstilnemu substratu in ima trajni značaj, pri čemer postopek spremljata vsaj dva pripravljalna/končna postopka (kot so razmaščevanje, beljenje, merceriziranje, termostabiliziranje, dviganje, kalandiranje, obdelava za odpornost na krčenje, trajna končna obdelava, obogatitev, impregnacija, popravljanje in odstranjevanje vozlov), če vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. Opomba 6 – Odstopanja, ki se uporabljajo za izdelke, narejene iz mešanice tekstilnih materialov 6.1 Pri izdelkih s to opombo se za katere koli osnovne tekstilne materiale, uporabljene pri njihovi izdelavi, ki skupaj ne presegajo 15 % skupne mase vseh uporabljenih osnovnih tekstilnih materialov, pogoji v stolpcu 3 ne uporabljajo. (Glej tudi opombi 6.3 in 6.4). 6.2 Vendar se odstopanje iz opombe 6.1 lahko uporablja le za mešane izdelke, ki so narejeni iz dveh ali več osnovnih tekstilnih materialov. Osnovni tekstilni materiali so: –svila, –volna, –groba živalska dlaka, –fina živalska dlaka, –konjska žima, –bombaž, –materiali za izdelavo papirja in papir, –lan, –konoplja, –juta in druga tekstilna vlakna iz ličja,

–sisal in druga tekstilna vlakna iz rodu agav, –kokosova vlakna, abaka, ramija in druga tekstilna rastlinska vlakna, –sintetična filamentna vlakna iz polipropilena, –sintetična filamentna vlakna iz poliestra, –sintetična filamentna vlakna iz poliamida, –sintetična filamentna vlakna iz poliakrilonitrila, –sintetična filamentna vlakna iz poliimida, –sintetična filamentna vlakna iz politetrafluoretilena, –sintetična filamentna vlakna iz poli(fenilensulfida), –sintetična filamentna vlakna iz poli(vinilklorida), –druga sintetična filamentna vlakna, –umetna filamentna vlakna iz viskoze, –druga umetna filamentna vlakna, –elektroprevodni filamenti, –sintetična rezana vlakna iz polipropilena, –sintetična rezana vlakna iz poliestra, –sintetična rezana vlakna iz poliamida, –sintetična rezana vlakna iz poliakrilonitrila, –sintetična rezana vlakna iz poliimida, –sintetična rezana vlakna iz politetrafluoretilena,

–sintetična rezana vlakna iz poli(fenilensulfida), –sintetična rezana vlakna iz poli(vinilklorida), –druga sintetična rezana vlakna, –umetna rezana vlakna iz viskoze, –druga umetna rezana vlakna, –preja iz poliuretana, laminirana s fleksibilnimi segmenti polietra, povezana ali ne, –izdelki iz tarifne številke 5605 (metalizirana preja), ki vsebujejo trak z jedrom iz aluminijaste folije ali z jedrom iz plastičnega sloja, prevlečenega ali ne z aluminijastim prahom, širine, ki ne presega 5 mm, kjer so plasti zlepljene s prozornim ali barvnim lepilom med dvema plastičnima slojema, –drugi izdelki iz tarifne številke 5605, –steklena vlakna, –kovinska vlakna, –mineralna vlakna. 6.3 Pri izdelkih, ki vsebujejo „prejo iz poliuretana, laminirano s fleksibilnimi segmenti iz polietra, povezano ali ne“, je za to prejo dovoljeno 20-odstotno odstopanje. 6.4 Pri izdelkih, ki vsebujejo „trak z jedrom iz aluminijaste folije ali z jedrom iz plastičnega sloja, prevlečenega ali ne z aluminijastim prahom, širine, ki ne presega 5 mm, kjer so plasti zlepljene s prozornim ali barvnim lepilom med dvema plastičnima slojema“, je za ta trak dovoljeno 30-odstotno odstopanje. Opomba 7 – Druga dovoljena odstopanja pri nekaterih tekstilnih izdelkih 7.1 Če seznam vsebuje sklic na to opombo, se tekstilni materiali (razen vlog in medvlog), ki ne ustrezajo pravilu za izdelan izdelek, določenem v stolpcu 3 seznama, lahko uporabijo, če so uvrščeni pod drugo tarifno številko kot izdelek in če njihova vrednost ne presega 15 % cene izdelka franko tovarna. 7.2 Brez poseganja v opombo 6.3 se materiali, ki se ne uvrščajo v poglavja od 50 do 63, lahko prosto uporabljajo za izdelavo tekstilnih izdelkov, ne glede na to, ali vsebujejo tekstil ali ne. 7.3 Kadar se uporablja odstotno pravilo, je treba pri računanju vrednosti vdelanih materialov brez porekla upoštevati vrednost materialov brez porekla, ki se ne uvrščajo v poglavja od 50 do 63. Opomba 8 – Opredelitev specifičnih procesov in enostavnih postopkov, opravljenih v zvezi z določenimi izdelki iz poglavja 27 8.1 Za namene tarifnih številk ex 2707 in 2713 so „specifični procesi“ naslednji: (a) vakuumska destilacija;

(b) ponovna destilacija z zelo natančnim procesom frakcioniranja; (c) razbijanje (kreking); (d) preoblikovanje (reforming); (e) ekstrakcija z uporabo selektivnih razredčil (topil); (f) obdelava, ki obsega vse naslednje postopke: obdelava s koncentrirano žveplovo kislino, oleumom ali žveplovim anhidridom; nevtralizacija z alkalnimi sredstvi; razbarvanje in očiščevanje z naravno aktivno prstjo, aktivirano prstjo, aktiviranim ogljem ali boksitom; (g) polimerizacija; (h) alkilacija; (i) izomerizacija. 8.2 Za namene tarifnih številk 2710, 2711 in 2712, so „specifični procesi“ naslednji: (a) vakuumska destilacija; (b) ponovna destilacija z zelo natančnim procesom frakcioniranja; (c) razbijanje (kreking); (d) preoblikovanje (reforming); (e) ekstrakcija z uporabo selektivnih razredčil (topil); (f) obdelava, ki obsega vse naslednje postopke: obdelava s koncentrirano žveplovo kislino, oleumom ali žveplovim anhidridom; nevtralizacija z alkalnimi sredstvi; razbarvanje in očiščevanje z naravno aktivno prstjo, aktivirano prstjo, aktiviranim ogljem ali boksitom; (g) polimerizacija; (h) alkilacija; (i) izomerizacija; (j) samo v zvezi s težkimi olji iz tarifne številke ex 2710, razžveplanje z vodikom, ki povzroči redukcijo vsaj 85 % vsebine žvepla pri obdelanih izdelkih (metoda ASTM D 1266-59 T); (k) samo za izdelke iz tarifne številke 2710: deparafinizacija s postopkom, ki ni filtriranje;

(l) samo za težka olja iz tarifne številke ex 2710: obdelava z vodikom pri tlaku nad 20 barov in temperaturi nad 250 °C z uporabo katalizatorja, razen obdelave za razžveplanje, kadar je vodik aktivni element v kemični reakciji. Vendar se nadaljnja obdelava olj za mazanje iz tarifne številke ex 2710 z vodikom (npr. končna obdelava z vodikom ali razbarvanje), še posebno za izboljšanje barve ali obstojnosti, ne obravnava kot specifični proces; (m) samo za goriva iz tarifne številke ex 2710: atmosferska destilacija, če se manj kot 30 vol. % teh izdelkov, vključno z izgubami, destilira pri 300 °C po metodi ASTM D 86; (n) samo za težka olja, razen plinskih olj in kurilnih olj iz tarifne številke ex 2710, obdelava z visokofrekvenčno razelektritvijo skozi krtačke; (o) samo za surove izdelke (razen vazelina, ozokerita, voska iz lignita ali voska iz šote, parafinskega voska, ki vsebujejo manj kot 0,75 mas. % olja) iz tarifne številke ex 2712: izločanje olja s frakcijsko kristalizacijo. 8.3 Za namene tarifnih številk ex 2707 in 2713 porekla ne podelijo enostavni postopki, kot so čiščenje, dekantiranje, razsoljevanje, vodna separacija, filtriranje, barvanje, označevanje, doseganje določene vsebnosti žvepla kot rezultat mešanja izdelkov z različno vsebnostjo žvepla, niti katera koli kombinacija teh postopkov ali podobnih postopkov. Opomba 9 – Opredelitev specifičnih procesov in preprostih postopkov, opravljenih v zvezi z določenimi izdelki iz poglavij Opomba 9.1: Izdelki iz poglavja 30, pridobljeni v pogodbenici z uporabo celičnih kultur, se štejejo za izdelke s poreklom iz te pogodbenice. „Celična kultura“ je opredeljena kot gojenje človeških, živalskih in rastlinskih celic pod nadzorovanimi pogoji (kot so določene temperature, rastni medij, plinska zmes, pH) zunaj živega organizma. Opomba 9.2: Izdelki iz poglavij 29 (razen: 2905 43–2905 44), 30, 32, 33 (razen: 3302 10, 3301) 34, 35 (razen: 35 01, 3502 11–3502 19, 3502 20, 35 05), 36, 37, 38 (razen: 3809 10, 38 23, 3824 60, 38 26) in 39 (razen: 39 16–39 26): pridobljeni v pogodbenici z uporabo fermentacije, se štejejo za izdelke s poreklom iz te pogodbenice. „Fermentacija“ je biotehnološki proces, v katerem se za proizvodnjo izdelkov iz poglavij 29 do 39 uporabljajo človeške, živalske ali rastlinske celice, bakterije, kvasovke, glive ali encimi. Opomba 9.3: Naslednje spremembe se v skladu s členom 4 štejejo za zadostne za izdelke iz poglavij 28, 29 (razen: 2905 43–2905 44), 30, 32, 33 (razen: 3302 10, 3301) 34, 35 (razen: 35 01, 3502 11–3502 19, 3502 20, 35 05), 36, 37, 38 (razen: 3809 10, 38 23, 3824 60, 38 26) in 39 (razen: 39 16–39 26): ·Kemijska reakcija: „Kemijska reakcija“ je proces (vključno z biokemijskim procesom), v katerem nastane molekula z novo strukturo tako, da se intramolekularne vezi pretrgajo in vzpostavijo nove ali da se atomi v molekuli prostorsko prerazporedijo. Kemijska reakcija se lahko izrazi s spremembo „številke CAS“. ·Naslednji procesi se ne bi smeli šteti za namene porekla: (a) raztapljanje v vodi ali drugih topilih; (b) izločanje topil, vključno z vodo; ali (c) dodajanje ali izločanje kristalne vode.

Za kemijsko reakcijo, kot je opredeljena zgoraj, se šteje, da dodeli poreklo. ·Mešanice in zmesi: Za namerno in sorazmerno nadzorovano mešanje (vključno z razprševanjem) materialov, razen dodajanja razredčil, da se ti prilagodijo vnaprej določenim specifikacijam, zaradi česar nastane blago s fizikalnimi ali kemičnimi lastnostmi, ki so pomembne za namene ali uporabe blaga, pri čemer se to razlikuje od surovin, se šteje, da dodeli poreklo. ·Čiščenje: Za čiščenje se šteje, da dodeli poreklo pod pogojem, da se izvaja na ozemlju ene ali obeh pogodbenic, pri čemer je izpolnjeno eno od naslednjih meril: (a) čiščenje blaga, ki povzroči izločanje vsaj 80 odstotkov vsebnosti obstoječih nečistoč; ali (b) zmanjšanje ali odstranjevanje nečistoč, pri čemer nastane blago, ki je primerno za eno ali več od naslednjih uporab: (i) farmacevtske, zdravstvene, kozmetične, veterinarske ali prehranske snovi; (ii) kemični izdelki in reagenti za analitske, diagnostične ali laboratorijske uporabe; (iii) elementi in sestavni deli za uporabo v mikroelektroniki; (iv) specializirane optične uporabe; (v) biotehnična uporaba (npr. pri gojenju celic, genski tehnologiji ali pri uporabi kot katalizator);

(vi) prenašalci, ki se uporabljajo v postopku ločevanja; ali (vii) pri uporabi na jedrskem področju. ·Sprememba velikosti delcev: Za namerno in nadzorovano spreminjanje velikosti delcev blaga, ki ni zgolj drobljenje ali stiskanje, zaradi česar pridobi blago določeno velikost delcev, opredeljeno porazdelitev velikosti delcev ali opredeljeno površino, ki je pomembna za namene dobljenega blaga in ima različne fizikalne ali kemijske lastnosti od prvotnih surovin, se šteje, da dodeli poreklo. ·Standardni material: Standardni materiali (vključno s standardnimi raztopinami) so pripravki, primerni za analitične, umeritvene ali referenčne uporabe, ki imajo natančne stopnje čistosti ali razmerja, ki jih je potrdil proizvajalec. Za proizvajanje standardnih materialov se šteje, da dodeli poreklo. ·Ločevanje izomerov: Za izolacijo ali ločevanje izomerov iz mešanice izomerov se šteje, da dodeli poreklo. Priloga II Seznam obdelav ali predelav, ki jih je treba opraviti na materialih brez porekla, da bi lahko izdelani izdelek pridobil status blaga s poreklom Tarifna številka HS Poimenovanje izdelka Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, s katero pridobijo status blaga s poreklom (1) (2) (3) Poglavje 1 Žive živali Vse živali iz Poglavja 1 so v celoti pridobljene Poglavje 2 Meso in užitni klavnični proizvodi Izdelava, pri kateri so vse meso in drugi užitni mesni klavnični izdelki v izdelkih iz tega poglavja v celoti pridobljeni Poglavje 3 Ribe, raki, mehkužci in drugi vodni nevretenčarji Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 3 v celoti pridobljeni

Poglavje 4 Mlečni proizvodi; ptičja jajca; naravni med; užitni proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 4 v celoti pridobljeni ex Poglavje 5 Proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke ex 0511 91 Neužitna ribja jajca in ikre Vsa jajca in ikre so v celoti pridobljene Poglavje 6 Živo drevje in druge rastline; čebulice, korenine in podobno; rezano cvetje in okrasno listje Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 6 v celoti pridobljeni Poglavje 7 Užitne vrtnine, nekateri koreni in gomolji Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 7 v celoti pridobljeni Poglavje 8 Užitno sadje in oreški; lupine agrumov ali melon Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni sadje, oreški in lupine agrumov ali melon iz poglavja 8 v celoti pridobljeni Poglavje 9 Kava, pravi čaj, maté čaj in začimbe Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke Poglavje 10 Žita Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 10 v celoti pridobljeni Poglavje 11 Proizvodi mlinske industrije; slad; škrob; inulin; pšenični gluten Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 8, 10 in 11, tarifnih številk 0701, 0714, 2302 in 2303 ter tarifne podštevilke 0710 10 v celoti pridobljeni Poglavje 12 Oljna semena in plodovi; različna zrna, semena in plodovi; industrijske ali zdravilne rastline; slama in krma Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka ex Poglavje 13 Šelak; gume, smole in drugi rastlinski sokovi in ekstrakti; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke ex 1302 Pektinske snovi, pektinati in pektati Izdelava iz materialov iz katere koli številke, pri kateri masa uporabljenega sladkorja ne presega 40 % mase končnega izdelka Poglavje 14 Rastlinski materiali za pletarstvo; rastlinski proizvodi, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke ex Poglavje 15 Masti in olja živalskega ali rastlinskega izvora in proizvodi njihove razgradnje; pripravljene užitne masti; voski živalskega ali rastlinskega izvora; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka 1504 do 1506 Masti in olja rib in morskih sesalcev ter njihove frakcije; maščobe iz volne in maščobne snovi, dobljene iz teh maščob, vključno z lanolinom; druge masti in olja živalskega izvora in njihove frakcije, rafinirani ali ne, toda kemično nemodificirani Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke 1508 Olje iz arašidov in njegove frakcije, rafinirano ali ne, toda kemično nemodificirano Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne podštevilke, razen iz iste tarifne podštevilke, kot je tarifna podštevilka izdelka 1509 in 1510 Oljčno olje in njegove frakcije Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni rastlinski materiali v celoti pridobljeni 1511 Palmovo olje in njegove frakcije, rafinirano ali ne, toda kemično nemodificirano Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen tarifne številke izdelka ex 1512 olje iz sončničnih semen in njihove frakcije – za tehnične ali industrijske namene, razen za proizvodnjo hrane za človeško prehrano – drugo Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen tarifne številke izdelka Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni rastlinski materiali v celoti pridobljeni 1515 Druge rastlinske masti in olja, nehlapna (vključno z jojoba oljem) in njihove frakcije, rafinirani ali ne, toda kemično nemodificirani Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen tarifne številke izdelka ex 1516 Masti in olja rib ter njihove frakcije Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke 1520 Glicerin, surov; glicerinske vode in glicerinski lugi Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke Poglavje 16 Izdelki iz mesa, rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 2, 3 in 16 v celoti pridobljeni. ex Poglavje 17 Sladkorji in sladkorni proizvodi; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz iste tarifne številke, kot je tar. št. izdelka 1702 Drugi sladkorji, vključno s kemično čisto laktozo, maltozo, glukozo in fruktozo, v trdnem stanju; sladkorni sirupi, ki ne vsebujejo dodanih snovi za aromatiziranje ali barvil; umetni med, mešan ali ne z naravnim medom; karamel: – Kemično čista maltoza in fruktoza Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, vključno z drugimi materiali iz tarifne številke 1702 – Drugo Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, pri kateri masa uporabljenih materialov iz tarifnih številk 1101 do 1108, 1701 in 1703 ne presega 30 % mase končnega izdelka 1704 Sladkorni proizvodi (vključno bela čokolada), ki ne vsebujejo kakava Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, pri kateri: – masa uporabljenega sladkorja ne presega 40 % mase končnega izdelka ali – vrednost uporabljen