Predlog UREDBA SVETA o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2014 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode EU in za plovila EU v nekaterih vodah zunaj EU /* COM/2013/0753 final - 2013/0366 (NLE) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Razlogi in cilji Vse uredbe o določitvi ribolovnih možnosti morajo omejiti ulov staležev rib na ravni, ki morajo biti skladne s splošnimi cilji skupne ribiške politike (SRP). V zvezi s tem Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike določa cilje za letne predloge omejitev ulova in ribolovnega napora za zagotovitev, da so ribiška območja Unije ekološko, gospodarsko in družbeno trajnostna. Določanje ribolovnih možnosti pomeni ciklus letnega upravljanja (dvoletnega v primeru globokomorskih staležev). Vendar to ne ovira uvedbe pristopov dolgoročnega upravljanja. Unija na tem področju dobro napreduje in ključni staleži komercialnega interesa se zdaj upravljajo z večletnimi načrti, ki jih je treba upoštevati pri določanju zgornjih mej za letne celotne dovoljene ulove (TAC) in napor. Področje uporabe Za leto 2014 je Komisija upoštevala želje držav članic, da se ponovno preide na eno samo besedilo za splošno uredbo o ribolovnih možnostih, za razliko od pristopa, uporabljenega v letih 2012 in 2013. V vsakem od teh let sta bili predlagani in sprejeti dve ločeni besedili: eno za ribolovne možnosti, o katerih EU odloča sama, in eno o ribolovnih možnostih, ki so določene na podlagi odločitev, sprejetih na dvostranskih ali večstranskih pogajanjih. Skladno s tem struktura in ponavljajoče se besedilo tega predloga temeljita na združevanju takih ločenih uredb, sprejetih leta 2013 (Uredbe Sveta (EU) št. 39/2013 in (EU) št. 40/2013). Kar zadeva ribolovne možnosti na podlagi ukrepov, dogovorjenih z večstranskim ali dvostranskim sporazumom o ribištvu ali postopkom, Unija ukrepa na podlagi mnenja, ki izhaja iz nasvetov znanstvenikov in njenih lastnih ciljev politike, ki v enaki meri zadevajo notranje odločitve EU. Izid teh pogajanj pomeni privolitev Unije, da do tretjih strani prevzame obveznosti. Unija pri vključitvi takšnih odločitev v pravo Unije nima na voljo diskrecije, ki bi znatno presegala notranje dodeljevanje ribolovnih možnosti med države članice. Pri notranjem dodeljevanju se uporablja načelo relativne stabilnosti. V tem pogledu ta predlog zajema: · deljene staleže, tj. staleže v Severnem morju in Skagerraku, ki se upravljajo skupaj z Norveško, ali staleže, ki so povezani s sporazumi z obalnimi državami Komisije za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC); · ribolovne možnosti na podlagi sporazumov v okviru regionalnih organizacij za upravljanje ribištva (RFMO). Številne ribolovne možnosti so v tem predlogu označene kot „pm“ (pro memoria). Vzrok za to je lahko: – da mnenje glede nekaterih staležev ne bo na voljo do takrat, ko naj bi bil predlog sprejet, ali – da nekatere omejitve lova in druga priporočila zadevne RFMO še niso na voljo, ker RFMO še ni imela svojega letnega zasedanja, ali – da za staleže v grenlandskih vodah ter za deljene staleže ali staleže, ki se izmenjujejo z Norveško in drugimi tretjimi državami, številke še niso na voljo in bodo določene ob koncu posvetovanj s temi državami novembra in decembra 2014. Pregled staležev Komisija je kot običajno v letnem Sporočilu Komisije v zvezi s posvetovanjem o ribolovnih možnostih (COM (2013) 319 final, v nadaljnjem besedilu „Sporočilo“) ponovno proučila položaj, kateremu je treba prilagoditi predloge glede ribolovnih možnosti. Sporočilo omogoča pregled stanja staležev na podlagi ugotovitev iz nasvetov znanstvenikov iz leta 2012. Spodbudno je, da Sporočilo navaja, da je med staleži, za katere je na voljo celovita analiza, število čezmerno izkoriščanih upadlo s 86 % v letu 2009 na 39 % v letu 2013. Vendar je še vedno mogoče opaziti nekatere trende, ki povzročajo zaskrbljenost. Povečalo se je na primer število staležev, za katere se svetuje zmanjšanje ulova na najnižjo možno raven. Poleg tega države članice v smislu zahtevanih podatkov niso v celoti izpolnile svojih zahtev za poročanje, ki so ključne za omogočanje temeljitih analiz stanja različnih staležev. Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) je julija v odgovor na zahtevo Komisije pripravil letno mnenje v zvezi z večino staležev rib iz tega predloga. ICES je upošteval usmeritve, ki jih je Komisija predstavila v svojem sporočilu. To mnenje je Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) pregledal na svojem poletnem plenarnem zasedanju. Znanstveno mnenje, ki ga podata navedena organa, je v veliki meri odvisno od podatkov: v celoti je mogoče oceniti samo staleže, za katere obstaja dovolj zanesljivih podatkov, da se lahko pripravijo ocene velikosti staležev ter napoved, kako se bodo odzvali na različne scenarije izkoriščanja (to se navaja kot „tabele možnosti ulova“). Kadar je na voljo dovolj podatkov, lahko znanstveni organi pripravijo ocene za prilagoditev na ribolovne možnosti, s čimer se omogoči ribolov staleža z največjim trajnostnim donosom (MSY). V takih primerih se mnenje navaja kot „mnenje na podlagi največjega trajnostnega donosa“. V drugih primerih se znanstvena organa pri pripravi priporočil v zvezi z ravnmi ribolovnih možnosti zanašata na previdnostni pristop. Metodologija, ki jo je v ta namen upošteval ICES, je predstavljena v objavljenem gradivu ICES, ki se nanaša na izvajanje svetovanja v zvezi s staleži, za katere niso na voljo vsi podatki[1]. Največji del predlaganih TAC spada v Prilogo IA. V njej je navedenih 152 TAC za staleže, ulovljene v Skagerraku, Kattegatu, na podobmočjih ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV, v EU vodah CECAF in vodah Francoske Gvajane. Izmed teh TAC jih je 23 zajetih v mnenja na podlagi največjega trajnostnega donosa. Za ostale pa velja naslednje: · 13 TAC je predlaganih v skladu z dolgoročnimi načrti upravljanja npr. načrti upravljanja, ki izhajajo iz posebnih uredb v zvezi s skupno ribiško politiko v veljavi, predlogov Komisije za načrte upravljanja, ki še niso bili sprejeti, ali načrtov upravljanja, ki so jih pripravili regionalni svetovalni sveti (RSS) in ki so jih znanstveni svetovalni organi označili za previdnostne. · 55 TAC zadeva staleže, za katere niso na voljo vsi podatki in torej zanje celotna analiza ni na voljo. Od teh se za 21 TAC predlaga nespremenjene vrednosti v primerjavi z letom 2012, po tem ko sta Svet in Komisija izdala skupno izjavo, v skladu s katero naj bi ribolovne možnosti ostale enake, razen če se pojavijo znanstvena mnenja, ki opozarjajo na poslabšanje določenega staleža. Razlog za ta sklep je, da je večina teh staležev prilov pri mešanem ribolovu in spremembe TAC dejansko ne vplivajo na razvoj njihovega statusa, medtem ko bi vedno nova zmanjšanja TAC lahko privedla do zavržkov. · Preostali TAC so na tej stopnji prikazani kot „pm“ (pro memoria) zaradi dejstva, da z njimi povezana znanstvena mnenja še niso na voljo ali pa so odvisna od mednarodnih pogajanj ali sporazumov, ki bodo sklenjeni pozneje v letu. Za te staleže bo predlog treba dopolniti, ko bodo ta mnenja na voljo. Vse predlagane ribolovne možnosti ustrezajo znanstvenemu mnenju o stanju staležev, ki ga je prejela Komisija, in je bilo uporabljeno na način, naveden v Sporočilu. Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Predlagani ukrepi so zasnovani v skladu s cilji in pravili skupne ribiške politike ter so skladni s politiko Unije na področju trajnostnega razvoja. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi (a) Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil vprašancev Komisija se je posvetovala z deležniki, zlasti prek regionalnih svetovalnih svetov (RAC), in državami članicami o predlaganem pristopu k različnim predlogom o določitvi ribolovnih možnosti na podlagi Sporočila o ribolovnih možnostih za leto 2014. Poleg tega je Komisija upoštevala usmeritve, določene v Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izboljšanju posvetovanja o upravljanju ribištva v Skupnosti (COM(2006) 246 final), ki določa načela za t. i. postopek izboljšanja kakovosti odločitev. Poleg tega je Komisija septembra 2013 za deležnike organizirala dogodek, na katerem so predstavili rezultate znanstvenega mnenja in njegove ključne vplive ter o njih razpravljali. (b) Povzetek odgovorov in njihovo upoštevanje Odziv na zgoraj navedeno posvetovanje Komisije o ribolovnih možnostih odraža stališča držav članic in deležnikov o ocenjevanju stanja virov, ki ga je izvedla Komisija, ter o tem, kako zagotoviti ustrezen odziv upravljanja. Države članice Edina država članica, ki se je odzvala na Sporočilo v času pisanja tega obrazložitvenega memoranduma, je Združeno kraljestvo. V svojem odgovoru Združeno kraljestvo pozdravlja prizadevanja Komisije, da se zagotovi usklajenost s svežnjem ukrepov za reformo skupne ribiške politike ter z okvirno direktivo o morski strategiji. Podpira cilje v zvezi največjim trajnostnim donosom do leta 2015, kadar je to mogoče, kar zadeva previdnostni pristop pa poziva k pragmatizmu in pristopu, ki pri določanju TAC upošteva vsak primer posebej. Regionalni svetovalni svet za severnozahodne vode (NWWRAC) NWWRAC se strinja s ciljem iz političnega dogovora o reformi skupne ribiške politike, pri kateri bi bilo staleže treba izkoriščati na ravni največjega trajnostnega donosa do leta 2015, kadar bo to možno, in najpozneje do leta 2020, da se ublažijo škodljivi družbenogospodarski učinki. NWWRC priznava, da so prednostne naloge na njegovem področju izboljšanje selektivnosti orodij, poleg tega pa upošteva tudi posamezne pomisleke iz Sporočila v zvezi z belimi ribami (trsko, vahnjo in molom) v Irskem morju in zahodno od Škotske. Kar zadeva nasvete znanstvenikov, NWWRAC sicer pozdravlja novo metodologijo svetovanja, ki jo je ICES uvedel leta 2012, vendar pričakuje tudi razvoj bolj izdelane rešitve za staleže, v zvezi s katerimi niso na voljo vsi podatki; da bi se takšna rešitev res razvila, namerava na področju razpoložljivosti in kakovosti podatkov še naprej tesno sodelovati z ICES in nacionalnimi znanstveniki. Zbiranje podatkov in uporaba strokovnega znanja Kot je že navedeno, se je Komisija glede uporabljene metodologije posvetovala z Mednarodnim svetom za raziskovanje morja (ICES) ter Znanstvenim, tehničnim in gospodarskim odborom za ribištvo (STECF). Mnenje ICES temelji na svetovalnem okviru, ki so ga oblikovale njegove strokovne skupine in organi odločanja, izda pa se v skladu z Memorandumom o soglasju, dogovorjenim s Komisijo. STECF svetuje v skladu s svojimi pooblastili, ki jih prejme od Komisije. Končni cilj Unije je privesti staleže na ravni, ki lahko zagotovijo največji trajnostni donos. Ta cilj je bil izrecno vključen v predlog Komisije za reformo skupne ribiške politike[2]. Sozakonodajalca sta junija 2013 dosegla politični dogovor v zvezi s tem predlogom, ki med drugim predvideva, da bi cilj v zvezi z največjim trajnostnim donosom „... bilo treba doseči do leta 2015, kjer je to mogoče, in najpozneje do leta 2020 za vse staleže.“ Izrecna vključitev tega cilja v temeljno uredbo o SRP odraža zavezo Unije v zvezi s sklepi Svetovnega vrha o trajnostnem razvoju v Johannesburgu leta 2002 in z njim povezanega načrta za izvajanje. Takšna besedila predvidevajo, da se, kjer je to mogoče, države zavežejo k ohranitvi staležev rib na ravneh največjega trajnostnega donosa oz. obnovitvi teh ravni pri izčrpanih ribjih staležih najpozneje do leta 2015. Kot je že bilo navedeno, za nekatere staleže so te informacije dejansko na voljo. V to številko so vključeni zelo pomembni staleži v smislu količine ulova in tržne vrednosti, kot so oslič, trska, morska spaka, morski list, krilati romb, vahnja in škamp. Da bi se dosegel cilj največjega trajnostnega donosa, bi bilo v nekaterih primerih treba zmanjšati stopnjo ribolovne umrljivosti/ali ulov. Ob upoštevanju navedenega je v tem predlogu zajeto mnenje na podlagi največjega trajnostnega donosa, kadar je to na razpolago. Nekateri staleži so bili izkoriščani na ravneh največjega trajnostnega donosa že v preteklih letih. Namen predlaganih TAC v tem primeru je zagotoviti ohranitev teh stopenj ali, če je iz mnenj razvidno, da je ulov presegel vrednosti največjega trajnostnega donosa v letu 2012, zmanjšanje ribolovne umrljivosti, da se staleži lahko vrnejo na trajnostne ravni izkoriščanja. Za staleže, ki še niso dosegli stopnje največjega trajnostnega donosa, so predlagani TAC skladni z največjim trajnostnim donosom za leto 2015. Ta pristop sledi načelu, predstavljenemu v Sporočilu o ribolovnih možnostih za leto 2014. Za staleže, za katere niso na voljo vsi podatki, znanstvenimi svetovalnimi organi izdajo priporočila o tem, ali naj se ulov zmanjša, stabilizira oziroma se dovoli njegovo povečanje. Mnenje ICES je v številnih primerih zagotovilo količinske smernice glede tovrstnih nihanj, ki temeljijo na metodologiji največ +/- 20-odstotne spremembe ulova z enega leta na naslednje, v skladu z načelom previdnosti. Te smernice so se uporabile za določitev predlaganih TAC. Kadar znanstveno mnenje ni na voljo, se je upošteval previdnostni pristop, tj. previdnostno zmanjšanje TAC za 20 %. Za nekaj staležev (predvsem staležev s široko porazdelitvijo, morskih psov in raž) se bo mnenje izdalo jeseni. Ta predlog bo treba po prejetju navedenega mnenja ustrezno posodobiti. Za 13 staležev se je, kot je navedeno zgoraj, mnenje uporabilo za izvajanje dogovorjenih načrtov upravljanja. Glede dejanskih trendov, ki jih je mogoče opaziti pri razvoju staležev, se lahko izpostavi naslednje: Iberske vode Medtem ko so morske spake in krilati rombi v dobrem stanju in izkoriščani na trajnosten način, nekateri staleži škampa ostajajo izčrpani. Biomasa južnega osliča se kljub dejstvu, da je ribolovni pritisk na ta stalež še vedno visok, še vedno povečuje. Zato je pozitivni odziv tega staleža morda mogoče pripisati ugodnim okoljskim razmeram. Da bi ta trend prinesel čim večje koristi, je za ta stalež zagotovljeno zmanjševanje ribolovnega napora v skladu z veljavnim dolgoročnim načrtom upravljanja. Biskajski zaliv Stalež morskega lista v Biskajskem zalivu ostaja v neoptimalnem stanju; ICES svetuje zmanjšanje TAC že tretje leto zapored. Vendar pa je celotni dovoljeni ulov v tem predlogu prikazan kot „pm“ (pro memoria), saj so zadevni deležniki predložili ukrepe za dolgoročno upravljanje tega staleža, Komisija pa v zvezi s predlaganimi ukrepi pričakuje znanstveno mnenje (to se pričakuje novembra 2013). Keltsko morje V ribolovno območje vstopa manj rib, prav tako pa se je zmanjšala biomasa za staleže, ki imajo velik gospodarski pomen na tem območju. Skladno s tem se predlaga znatno zmanjšanje TAC, kadar k temu poziva znanstveno mnenje, npr. za trsko in vahnjo. Visoke ravni zavržkov so trajna težava, ne le pri ribolovu belih rib, temveč tudi pri ribolovu bokoplut: morski list in morska plošča se lovita skupaj, vendar znanstveno mnenje poziva k ukrepom upravljanja, ki si med seboj nasprotujejo, in sicer k zmanjšanju za morski list in povečanju za morsko ploščo. Težava je še večja zaradi tehničnih težav pri doseganju selektivnosti za morski list (tj. omogočanju tej vrsti, da bi se izmuznila iz ribolovnega orodja, medtem ko bi se morska plošča ujela vanj). Vode zahodno od Škotske Na tem območju so bele ribe (trska, mol, vahnje) v slabem stanju in podvržene netrajnostnim ravnem zavržkov. Trska si še vedno ni opomogla in tako se predlaga TAC v vrednosti 0, čeprav samo upravljanje TAC morda ne bo zadostovalo za preprečitev njenega zatona. Dejansko se lahko razmere še poslabšajo zaradi mnenja za škampa, ki bo izdano novembra. Če bo namreč navedeno mnenje po pričakovanjih dovoljevalo povečanje ribolova na škampa, bo še več ribolova na ta stalež, s tem pa se bo povečalo tveganje vedno večjega neželenega ulova staležev belih rib. Ukrepi za selektivnost bodo zato postali pereč problem. ICES še ni uspel ugotoviti nobenih sprememb v smrtnosti trske, ki bi bile posledica sedanje selektivnostnih ukrepov, ki so jih sprejela ladjevja na tem območju. Irsko morje Stanje staleža trske in mola na tem območju ostaja zaskrbljujoče. Podobno kot velja za vode zahodno od Škotske, so stopnje zavržkov pri belih ribah visoke in sedanji selektivnosti ukrepi se zdijo nezadostni. Položaj staležev morskega lista in morske plošče je primerljiv s tistim v Keltskem morju. STECF je mnenje ICES potrdil in ga v nekaterih primerih nadgradil. Sredstva za javno objavo strokovnih mnenj Vsa poročila STECF so na voljo na spletni strani GD MARE. Vsa poročila ICES so na voljo na njegovi spletni strani. Ocena učinka Uredba o določitvi ribolovnih možnosti ni instrument, ki bi Svetu dopuščal, da sprejme kompleksne svežnje ukrepov, temveč se mora omejiti na področje uporabe, ki ga določa člen 43(3) Pogodbe. Zato je dobro prilagojena pristopu k upravljanju na podlagi rezultatov. Če politika kot celota deluje bolje, se bodo letne ribolovne možnosti izboljšale. To vključuje zlasti tehnične ukrepe, upravljanje ladjevja, strukturno podporo, nadzor in izvrševanje, ureditev trgov ter vključevanje orodij za upravljanje v celovito pomorsko politiko. Vendar je uredbo o določitvi ribolovnih možnosti še vedno treba uporabljati za prilagoditve, ki so potrebne za ohranitev osnove virov za evropsko ribolovno in predelovalno industrijo, ter za preprečevanje ali odpravo negativnih vplivov previsoke ribolovne umrljivosti na morsko okolje. Unija je sprejela več večletnih načrtov za upravljanje staležev, ki so ključnega pomena za gospodarstvo, vključno z osličem, trsko, bokoplutami in drugimi. Pred sprejetjem teh načrtov je treba opraviti oceno njihovega učinka. Ko začnejo veljati, določajo stopnje TAC, ki morajo biti določene za dano leto, da se uresničijo njihovi dolgoročni cilji. Komisija mora pripraviti predlog za TAC v skladu s temi načrti, dokler ti ostanejo veljavni in se uporabljajo. Zaradi tega so številni pomembni TAC, vključeni v predlog, rezultat posebne ocene učinka, ki je bila opravljena za načrt, na katerem temeljijo. Za preostali del in kljub dejstvu, da morda večletni načrti niso pripravljeni, se predlog skuša izogniti kratkoročnim pristopom v korist dolgoročnim odločitvam v zvezi s trajnostjo, ob upoštevanju pobud deležnikov in regionalnih svetovalnih svetov, če sta jih proučila ICES in/ali STECF ter o njih dala pozitivno mnenje. V številnih primerih to vključuje bolj postopno zmanjševanje ribolovnih možnosti. Za politiko doseganja največjega trajnostnega donosa, ki je temelj dolgoročnega pristopa Komisije k upravljanju, je bila opravljena podrobna analiza in ocena učinka v okviru reforme skupne ribiške politike, katere rezultat je bila predložitev svežnja predlogov 13. julija 2011 in je zdaj dosegla stopnjo, ko se sozakonodajalca strinjata o zaželenosti določitve cilja največjega trajnostnega donosa kot enega izmed tistih, ki morajo usmerjati izvajanje skupne ribiške politike v naslednjem desetletju (glej točko 2 zgoraj). Predlog Komisije za reformo je bil pripravljen na podlagi ocene učinka (SEC(2011) 891), v okviru katere je bil analiziran cilj največjega trajnostnega donosa. V zaključkih navedene ocene učinka je bil ta cilj opredeljen kot nujen pogoj za dosego okoljske, gospodarske in družbene trajnosti. Sozakonodajalca sta sprejela načelo, na katerem temelji predlog Komisije za reformo, in dosegla politični dogovor junija lani, ki pravi, da bi bilo cilj največjega trajnostnega donosa „... treba doseči do leta 2015, kjer je to mogoče, in najpozneje do leta 2020 za vse staleže.“ Kar zadeva ribolovne možnosti RFMO in staleže, ki so deljeni s tretjimi državami, ta predlog v bistvu pomeni prenos mednarodno dogovorjenih ukrepov. Vsi elementi, ki so pomembni za oceno možnih učinkov ribolovnih možnosti, so obravnavani na stopnji priprave in vodenja mednarodnih posvetovanj, v okviru katerih se Unija s tretjimi stranmi dogovori o ribolovnih možnostih. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Pravna podlaga Pravna podlaga tega predloga je člen 43(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Obveznosti Unije za trajnostno izkoriščanje živih morskih virov izhajajo iz obveznosti, določenih v členu 2 Uredbe (ES) št. 2371/2002. Povzetek predloga Predlog določa omejitve ulova in ribolovnega napora, ki se uporabljajo za ribištvo Unije, da bi dosegli cilj SRP, in sicer zagotovitev ribolova na ravni, ki je okoljsko, gospodarsko in družbeno trajnostna. Uporaba Določbe na področju, na katerega se nanaša predlog, se uporabljajo do 31. decembra 2014, z izjemo nekaterih določb o omejitvah napora, ki se uporabljajo do 31. januarja 2015, in nekaterih TAC s posebnimi sezonskimi cikli (npr. za kapelana v grenlandskih vodah). Načelo subsidiarnosti Predlog spada pod izključno pristojnost Unije iz člena 3(1)(d) Pogodbe. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. Načelo sorazmernosti Predlog je skladen z načelom sorazmernosti iz naslednjega razloga: SRP je skupna politika. Svet v skladu s členom 43(3) Pogodbe sprejme ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti. Predlagana uredba Sveta dodeljuje ribolovne možnosti državam članicam. Glede na člen 20(3) Uredbe št. 2371/2002 lahko države članice regijam ali gospodarskim subjektom dodeljujejo takšne ribolovne možnosti, kot se jim zdi primerno. Zato imajo države članice na voljo obsežen manevrski prostor za odločitve v zvezi z družbenim/gospodarskim modelom za izkoriščanje dodeljenih ribolovnih možnosti, ki so ga same izbrale. Ta predlog za države članice nima novih finančnih posledic. Svet sprejme to uredbo vsako leto, javna in zasebna sredstva za njeno izvajanje pa že obstajajo. Izbira instrumentov Predlagani instrument: uredba. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlog ne vpliva na proračun Unije. 5. DODATNE INFORMACIJE Poenostavitev S predlogom se bodo poenostavili upravni postopki za javne organe (na ravni Unije ali nacionalni ravni), zlasti glede zahtev za upravljanje napora. Klavzula o pregledu/reviziji/časovni omejitvi veljavnosti Predlog zadeva letno uredbo za leto 2014, zato ne vključuje klavzule o reviziji. Podrobna obrazložitev predloga Ta predlog je omejen na določitev in dodelitev ribolovnih možnosti ter pogojev, ki so funkcionalno povezani z uporabo teh možnosti. Za številne staleže, npr. osliča, morskega lista, morsko ploščo in škampa, so bile ribolovne možnosti določene na podlagi pravil iz ustreznih večletnih načrtov. Za staleže, za katere je industrija predlagala dolgoročno strategijo, ki so jo znanstveni svetovalni organi ocenili kot učinkovito in previdnostno (npr. sled v Keltskem morju), ta predlog upošteva pravila iz navedenih virov. V zvezi s staleži trske v Kattegatu je mnenje za leto 2014 enako kot za leto 2013, tj. da na podlagi previdnostnih pomislekov na tem območju ne sme biti neposrednega ribolova na to vrsto in da je treba karseda zmanjšati prilov in zavržke. Ta stalež, za katerega niso na voljo vsi podatki, zato spada v člen 9 načrta za trsko[3]; posledično se predlaga zmanjšanje TAC za 20 %. Enaka določba velja za trsko v Irskem morju, kjer se tudi predlaga 20-odstotno zmanjšanje. Glede trske na zahodu Škotske se v mnenju na podlagi pristopa največjega trajnostnega donosa priporoča izogibanje neposrednega ribolova ter zmanjšanje prilova in zavržkov v letu 2014; Komisija posledično, kot v letu 2013, predlaga TAC 0 z dovoljenjem za iztovarjanje v višini 1,5 %. Težave trske v vodah zahodno od Škotske so zelo hude: na tem območju namreč ni bilo nikakršnih dejanskih zmanjšanj ribolovnega napora z alternativnimi ukrepi za izogibanje trski in zmanjšanje zavržkov trske, ki se v praksi niso izkazali za učinkovite, kot prikazujejo vedno znova visoke ocene zavržkov (te trenutno znašajo okoli 71 %). Očitno je, da ima ta stalež oslabljeno sposobnost razmnoževanja, nizko biomaso in majhno pojavnost. Pod temi pogoji niti nični TAC, čeprav je to v tem primeru edina priporočljiva možnost, sam ne more zagotoviti obnove staleža. Treba ga je dopolniti z dodatnimi ukrepi za učinkovito preprečevanje naključnega ulova in znatno zmanjšanje zavržkov. Ribolovne možnosti v smislu ribolovnega napora, ki so določene v tej uredbi, se nanašajo na staleže trske, morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu, južnega osliča in škampa. Ti staleži so urejeni v načrtih za upravljanje posameznih staležev. Za tri zgoraj navedene staleže trske (Kattegat, Irsko morje, vode zahodno od Škotske) je dejansko zmanjšanje ribolovnega napora nujno, tudi zaradi navedenih razlogov, zato se predlagajo zmanjšanja napora v skladu s členom 12(4)(b) načrta. V primeru južnega osliča, škampa in morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu se bo sistem upravljanja števila dni na morju glede na vrsto plovila, ki je evidentirano na zadevnem ribiškem območju, uporabljal tudi v letu 2014, vendar bo predlagana uredba državam članicam še naprej omogočala uporabo sistema kilovatnih dni, da bi bila zagotovljena učinkovitejša uporaba ribolovnih možnosti in da bi se spodbujali postopki ohranjanja v dogovoru z ribiškim sektorjem. V primeru ribolova morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu je namen predloga poenostaviti določitev mej napora (dodatnih dni), ki se uporabljajo v vsaki državi članici, na način, ki se je že izkazal za učinkovitega, kar zadeva ribolov južnega osliča in škampa v okviru ribolovnih možnosti od leta 2011 dalje. Na ta način bodo od leta 2014 dalje dejanske številke za vsako državo članico določene v uredbi o ribolovnih možnostih. To bo omogočalo bolj transparenten postopek za prerazporeditev dni na morju, ki se pridobijo od ladij, ki prenehajo izvajati to vrsto ribolova, in bolj natančne podatke za posamezno državo članico. Ta uredba četrtič v zgodovini letnih ureditev ribolovnih možnosti z vsakoletno dodelitvijo določa, da zadevne države članice same določijo nekatere TAC, pri čemer morajo delovati v skladu s cilji SRP. Poleg tega ta predlog, kot je že navedeno, vključuje tudi omejitve ulova, dogovorjene v okviru nekaterih regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, ki izhajajo iz pogajanj s tretjimi državami (deljeni staleži), ki za zdaj in do sklenitve zadevnih mednarodnih pogajanj večinoma ostajajo „pro memoria“. 2013/0366 (NLE) Predlog UREDBA SVETA o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2014 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode EU in za plovila EU v nekaterih vodah zunaj EU SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 43(3) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1) Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002[4] zahteva, da se ukrepi za dostop do voda in virov ter za trajnostno izvajanje ribolovnih dejavnosti uvedejo ob upoštevanju razpoložljivih znanstvenih, tehničnih in gospodarskih mnenj, zlasti poročil, ki jih pripravi Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF), kot tudi prejetih mnenj regionalnih svetovalnih svetov. (2) Svet je zadolžen za sprejetje ukrepov o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti, po potrebi pa tudi nekaterih pogojev, ki so funkcionalno povezani s tem. Ribolovne možnosti bi bilo treba razdeliti med države članice tako, da vsaki državi članici zagotovijo relativno stabilnost ribolovnih dejavnosti za vsak stalež ali ribolovno območje ter ustrezno upoštevajo cilje skupne ribiške politike, ki so bili določeni z Uredbo (ES) št. 2371/2002. (3) Celotne dovoljene ulove (TAC) bi bilo treba določiti na podlagi razpoložljivega znanstvenega mnenja, in sicer ob upoštevanju bioloških in družbenogospodarskih vidikov, pri čemer se zagotovi poštena obravnava med ribiškimi sektorji, ter ob upoštevanju mnenj, izraženih med posvetovanjem z deležniki, zlasti na srečanjih zadevnih regionalnih svetovalnih svetov. (4) Za staleže, za katere veljajo posebni večletni načrti, bi bilo treba TAC določiti v skladu s pravili iz teh načrtov. Zato bi bilo TAC za staleže južnega osliča in škampa, morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu, morske plošče in morskega lista v Severnem morju, sleda v vodah zahodno od Škotske, trske v Kattegatu, zahodno od Škotske, v Irskem morju, Severnem morju, Skagerraku in vzhodnem Rokavskem prelivu ter staleža modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, treba določiti v skladu s pravili, določenimi v: Uredbi Sveta (ES) št. 2166/2005[5]; Uredbi Sveta (ES) št. 509/2007[6]; Uredbi Sveta (ES) št. 676/2007[7]; Uredbi Sveta (ES) št. 1300/2008[8]; Uredbi Sveta (ES) št. 1342/2008[9] (v nadaljnjem besedilu: načrt za trsko) in Uredbi Sveta (ES) št. 302/2009[10]. Glede staležev severnega osliča (Uredba Sveta (ES) št. 811/2004[11]) in morskega lista v Biskajskem zalivu (Uredba Sveta (ES) št. 388/2006[12]) pa so bili doseženi minimalni cilji zadevnih načrtov obnovitve in upravljanja ter je zato primerno upoštevati dano znanstveno mnenje, da bi se dosegli oziroma ohranili TAC na ravneh največjega trajnostnega donosa. (5) V primeru staležev, za katere ni zadostnih ali zanesljivih podatkov za oceno njihove velikosti, bi morali biti ukrepi upravljanja in stopnje TAC v skladu s previdnostnim pristopom k upravljanju ribištva, kakor je opredeljeno v točki (i) člena 3 Uredbe (ES) št. 2371/2002, ob upoštevanju dejavnikov, značilnih za posamezne staleže, še posebej razpoložljivih informacij o gibanju staležev ter dejavnikih mešanega ribištva. (6) V skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996[13] je treba opredeliti staleže, za katere veljajo različni ukrepi iz navedene uredbe. (7) Kadar se TAC za določen stalež dodeli le eni državi članici, je treba to državo članico v skladu s členom 2(1) Pogodbe pooblastiti za določitev stopnje takšnega TAC. Sprejeti bi bilo treba določbe za zagotovitev, da zadevna država članica pri določanju stopnje TAC v celoti upošteva načela in pravila skupne ribiške politike. (8) Treba je določiti zgornje meje ribolovnega napora za leto 2014 v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 2166/2005, členom 9 Uredbe (ES) št. 676/2007, členom 5 Uredbe (ES) št. 509/2007, členoma 11 in 12 Uredbe (ES) št. 1342/2008 ter členoma 5 in 9 Uredbe št. 302/2009 ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 754/2009[14]. (9) V skladu z najnovejšim znanstvenim mnenjem ICES ter mednarodnimi obveznostmi v okviru Konvencije za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC) je treba omejiti ribolovni napor za določene globokomorske vrste. (10) Pri nekaterih vrstah, kot so nekatere vrste morskega psa, bi lahko celo omejene ribolovne dejavnosti resno ogrozile njihovo ohranitev. Ribolovne možnosti za takšne vrste bi bilo zato treba popolnoma omejiti s splošno prepovedjo ribolova teh vrst. (11) Uporabo ribolovnih možnosti, ki so na voljo plovilom EU in so določene v tej uredbi, ureja Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009[15], zlasti člena 33 in 34 navedene uredbe o evidentiranju ulova in ribolovnega napora ter sporočanju podatkov o izčrpanju ribolovnih možnosti. Zato je treba določiti oznake, ki jih države članice uporabljajo pri pošiljanju podatkov Komisiji v zvezi z iztovarjanjem staležev, ki jih ureja ta uredba. (12) Za nekatere TAC bi bilo treba državam članicam omogočiti, da plovilom, ki sodelujejo pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom, odobrijo dodatne dodelitve. Namen preskusov je preskusiti sistem lovnih kvot, tj. sistem, pri katerem bi se vsi ulovi iztovorili in všteli v kvoto, da bi preprečili zavržke in izgubo drugače uporabnih ribolovnih virov, do katere pride zaradi teh zavržkov. Nenadzorovani zavržki rib ogrožajo dolgoročno trajnost rib kot javno dobro in s tem cilje skupne ribiške politike. Nasprotno sistemi lovnih kvot ribiče spodbujajo, da pri svojih ribolovnih dejavnostih optimizirajo selektivnost ulova. Da bi dosegli racionalno upravljanje zavržkov, bi moral popolnoma dokumentirani ribolov zajemati vsako dejavnost na morju in ne le iztovarjanje v pristaniščih. Pogoji držav članic za odobritev dodatnih dodelitev bi morali zato vključevati obvezno uporabo sistema televizijskih kamer zaprtega kroga (CCTV), povezanega s sistemom senzorjev (v nadaljnjem besedilu: sistem CCTV). To bi moralo omogočiti podrobno evidenco vseh obdržanih in zavrženih delov ulova. Sistem, ki bi temeljil na opazovalcih na krovu in bi deloval v realnem času, bi bil manj učinkovit, dražji in manj zanesljiv. Zato je uporaba sistemov CCTV trenutno bistvena za uspešnost shem za zmanjšanje zavržkov, kot je npr. popolnoma dokumentiran ribolov. Pri uporabi tovrstnega sistema bi bilo treba izpolnjevati zahteve Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta[16]. (13) Za zagotovitev, da se lahko s preskusi s popolnoma dokumentiranim ribolovom učinkovito ocenijo možnosti sistemov lovnih kvot za nadzor nad absolutno ribolovno umrljivostjo zadevnih staležev, je nujno, da se vse ribe, ki se v navedenih preskusih ulovijo, vključno z ribami pod najmanjšo velikostjo za iztovarjanje, upoštevajo pri celotni dodelitvi za sodelujoče plovilo ter da se ribolovne dejavnosti prekinejo, kadar navedeno plovilo v celoti porabi navedeno celotno dodelitev. Ustrezno je tudi dovoliti prenose dodelitev med plovili, ki sodelujejo pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom, in plovili, ki pri teh preskusih ne sodelujejo, vendar le, če se lahko dokaže, da se zavržki plovil, ki ne sodelujejo, ne povečajo. (14) Ob upoštevanju mnenja Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) je primerno ohraniti in revidirati sistem za upravljanje prave peščenke v vodah EU razdelkov ICES IIa in IIIa ter podobmočja ICES IV. (15) [izpolniti po posvetovanju z Norveško] (16) [izpolniti po letnem srečanju Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT)]. (17) Na podlagi pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji julija 2013 so določbe o ribolovnih možnostih za Hrvaško vključene v to uredbo. (18) [izpolniti po letnem srečanju Komisije za ohranjanje živih morskih virov na Antarktiki (CCAMLR)]. (19) Komisija za tune v Indijskem oceanu (IOTC) je na svojem letnem zasedanju leta 2013 sprejela resolucijo za zaščito oceanskega beloplavutega morskega psa, ki se uporablja za ribiška plovila iz registra IOTC pooblaščenih plovil in kot začasni pilotski ukrep prepoveduje obdržati na krovu, pretovarjati, iztovarjati ali skladiščiti kateri koli del ali celotni trup oceanskega beloplavutega morskega psa. Resolucija določa izjemo za obrtni ribolov, in sicer za ribiška plovila, ki opravljajo ribolovne dejavnosti v izključnih ekonomskih conah (IEC) držav članic, pod katerih zastavo plujejo. (20) [izpolniti po letnem srečanju Regionalne organizacije za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu (SPRFMO)]. (21) Medameriška komisija za tropske tune (IATTC) se je na svojem 84. letnem zasedanju leta 2013 odločila ohraniti ukrepe za zaščito rumenoplavutega tuna, veleokega tuna in črtastega tuna. Poleg tega se je IATTC odločila ohraniti tudi resolucijo za zaščito oceanskega beloplavutega morskega psa. Te ukrepe bi bilo treba še naprej prenašati v pravo Unije. (22) [izpolniti po letnem srečanju Organizacije za ribištvo jugovhzodnega Atlantika (SEAFO)]. (23) [izpolniti po letnem srečanju Komisije za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika (WCPFC)]. (24) [izpolniti po sprejetju ukrepov v okviru Konvencije o ohranjanju in upravljanju virov saja v osrednjem Beringovem morju]. (25) Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika je na svojem 35. letnem srečanju leta 2013 sprejela številne ribolovne možnosti za leto 2014 za nekatere staleže v podobmočjih 1–4 območja Konvencije NAFO. V okviru tega je NAFO sprejela postopek za povečanje TAC za belo repato tabinjo v podrazdelku NAFO 3NO, ki je bil določen za leto 2014, če so izpolnjeni določeni pogoji v zvezi s položajem tega staleža. Pogodbenica NAFO lahko izvršilnemu sekretarju NAFO sporoči, da so bili v podrazdelku NAFO 3NO za stalež bele repate tabinje na enoto napora zaznani večji ulovi od normalnih. Če se z glasovanjem znotraj NAFO medletno zvišanje TAC za leto 2014 potrdi, bi ga morala zakonodaja Unije izvajati, kvote zadevnih držav članic pa bi bilo treba povišati. (26) Nekatere mednarodne ukrepe, ki ustvarjajo ali omejujejo ribolovne možnosti za Unijo, sprejmejo zadevne regionalne organizacije za upravljanje ribištva ob koncu leta in začnejo veljati pred začetkom veljavnosti te uredbe. Zato bi bilo treba določbe, ki takšne ukrepe prenašajo v pravo Unije, uporabljati retroaktivno. Ker ribolovna sezona območja Konvencije CCAMLR (Komisija za ohranjanje živih morskih virov na Antarktiki) traja od 1. decembra do 30. novembra in ker so zato nekatere ribolovne možnosti ali prepovedi na območju Konvencije CCAMLR določene za obdobje, ki se začne s 1. decembrom 2013, je ustrezno, da zadevne določbe te uredbe veljajo od tega datuma. Takšna retroaktivna uporaba ne bo posegala v načelo legitimnih pričakovanj, saj je članicam CCAMLR prepovedano loviti brez dovoljenja na območju Konvencije CCAMLR. (27) V skladu z izjavo, ki jo je podala Unija Bolivarski republiki Venezueli (v nadaljnjem besedilu: Venezuela) o odobritvi ribolovnih možnosti v vodah EU za ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Venezuele v izključni ekonomski coni (IEC) ob obali Francoske Gvajane[17], je treba določiti ribolovne možnosti za hlastače, ki so na voljo Venezueli v vodah EU. (28) Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje podeljevanja odobritev posamezni državi članici, da je upravičena do koristi zaradi upravljanja dodelitve ribolovnega napora v skladu s sistemom kilovatnih dni, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. (29) Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila, v povezavi z dodeljevanjem dodatnega števila dni na morju za dokončno prekinitev ribolovnih dejavnosti, okrepljenim znanstvenim opazovanjem, oblikami tabel za zbiranje in prenos informacij glede prenosa dni na morju med ribiškimi plovili, ki plujejo pod zastavo države članice. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011[18]. (30) Da bi se izognili prekinitvi ribolovnih dejavnosti in da bi ribičem Unije zagotovili preživetje, bi bilo treba to uredbo uporabljati od 1. januarja 2014, razen določb o omejitvah napora, ki bi jih bilo treba uporabljati od 1. februarja 2014, in določenih določb v posebnih regijah, ki bi morale imeti poseben datum uporabe. Ta uredba bi morala zaradi nujnosti začeti veljati takoj po objavi. (31) Ribolovne možnosti bi bilo treba uporabljati popolnoma v skladu z veljavnim pravom Unije – SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: NASLOV I SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1 Predmet urejanja 1. Ta uredba določa ribolovne možnosti, ki so na voljo v vodah EU in za plovila EU v nekaterih vodah zunaj EU, za nekatere staleže rib ali skupine staležev rib. 2. Ribolovne možnosti iz odstavka 1 vključujejo: (a) omejitve ulova za leto 2014 in, kadar je tako določeno v tej uredbi, za leto 2015; (b) omejitve ribolovnega napora za obdobje od 1. februarja 2014 do 31. januarja 2015; (c) ribolovne možnosti za obdobje od 1. decembra 2013 do 30. novembra 2014 za nekatere staleže na območju Konvencije CCAMLR; (d) ribolovne možnosti za obdobja iz člena 32 za nekatere staleže na območju Konvencije IATTC za leto 2014 in, kadar je tako določeno v tej uredbi, za leto 2015. Člen 2 Področje uporabe Ta uredba se uporablja za naslednja plovila: (a) plovila EU; (b) plovila tretjih držav v vodah EU. Člen 3 Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (a) „plovilo EU“ pomeni ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo države članice in je registrirano v Uniji; (b) „plovilo tretje države“ pomeni ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo tretje države in je v njej registrirano; (c) „vode EU“ pomeni vode pod suverenostjo ali jurisdikcijo držav članic, razen voda, ki so sosedne čezmorskim državam in ozemljem, navedenim v Prilogi II k Pogodbi; (d) „mednarodne vode“ pomeni vode, ki so zunaj suverenosti ali jurisdikcije katere koli države; (e) „celotni dovoljeni ulov“ (TAC) pomeni količino, ki se lahko iz posameznega staleža rib ulovi in iztovori vsako leto; (f) „kvota“ pomeni delež TAC, ki je dodeljen Uniji ali državi članici; (g) „analitična ocena“ pomeni količinsko oceno trendov v danem staležu na podlagi podatkov o biologiji in izkoriščanju staleža, ki je bila v znanstvenem pregledu označena kot dovolj kakovostna za pripravo znanstvenega mnenja o možnostih za prihodnje ulove. (h) „velikost mrežnega očesa“ pomeni velikost mrežnega očesa ribiških mrež, kot je določena v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 517/2008[19]; (i) „register ribiškega ladjevja EU“ pomeni evidenco, ki jo je vzpostavila Komisija v skladu s členom 15(3) Uredbe (ES) št. 2371/2002; (j) „ribolovni ladijski dnevnik“ pomeni ladijski dnevnik iz člena 14 Uredbe (ES) št. 1224/2009; Člen 4 Ribolovna območja V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve območij: (a) območja ICES (Mednarodni svet za raziskovanje morja) so geografska območja, določena v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 218/2009[20]; (b) „Skagerrak“ pomeni geografsko območje, ki je na zahodu omejeno s črto od svetilnika Hanstholm do svetilnika Lindesnes in na jugu s črto od svetilnika Skagen do svetilnika Tistlarna ter od te točke do najbližje točke na švedski obali; (c) „Kattegat“ pomeni geografsko območje, ki je na severu omejeno s črto od svetilnika Skagen do svetilnika Tistlarna in od te točke do najbližje točke na švedski obali ter na jugu s črto od Hasenøreja do Gnibens Spidsa, od Korshageja do Spodsbjerga in od Gilbjerg Hoveda do Kullena; (d) „funkcionalna enota 16 podobmočja ICES VII“ pomeni geografsko območje, ki ga določajo stranice loksodrome, ki se stikajo v naslednjih točkah: – 53° 30' S 15° 00' Z, – 53° 30' S 11° 00' Z, – 51° 30' S 11° 00' Z, – 51° 30' S 13° 00' Z, – 51° 00' S 13° 00' Z, – 51° 00' S 15° 00' Z, – 53° 30' S 15° 00' Z; (e) „Cadiški zaliv“ pomeni geografsko območje v razdelku ICES IXa vzhodno od zemljepisne dolžine 7° 23′ 48″ Z; (f) območja CECAF (Odbor za ribištvo za vzhodni osrednji Atlantik) so geografska območja, določena v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 216/2009 Evropskega parlamenta in Sveta[21]; (g) območja NAFO (Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika) so geografska območja, določena v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 217/2009 Evropskega parlamenta in Sveta[22]; (h) „območje Konvencije SEAFO (Organizacija za ribištvo jugovzhodnega Atlantika)“ je geografsko območje, opredeljeno v Konvenciji o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov v jugovzhodnem Atlantiku[23]; (i) „območje Konvencije ICCAT (Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku)“ je geografsko območje, opredeljeno v Mednarodni konvenciji za ohranitev tunov v Atlantiku[24]; (j) „območje Konvencije CCAMLR (Komisija za ohranjanje živih morskih virov na Antarktiki)“ je geografsko območje, opredeljeno v točki (a) člena 2 Uredbe (ES) št. 601/2004[25]; (k) „območje Konvencije IATTC (Medameriška komisija za tropske tune)“ je geografsko območje, opredeljeno v Konvenciji o krepitvi Medameriške komisije za tropske tune, ustanovljene leta 1949 s Konvencijo med Združenimi državami Amerike in Republiko Kostariko[26]; (l) „območje Konvencije IOTC (Komisija za tune v Indijskem oceanu)“ je geografsko območje, opredeljeno v Sporazumu o ustanovitvi Komisije za tuna v Indijskem oceanu[27]; (m) „območje Konvencije SPRFMO (Regionalna organizacija za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu)“ je geografsko območje odprtega morja južno od vzporednika severne zemljepisne širine 10o, severno od območja Konvencije CCAMLR, vzhodno od območja Konvencije SIOFA, kakor je opredeljeno v Sporazumu o ribolovu v južnem Indijskem oceanu[28], ter zahodno od območij, ki so pod ribolovno pristojnostjo južnoameriških držav; (n) „območje Konvencije WCPFC (Komisija za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika)“ je geografsko območje, opredeljeno v Konvenciji o ohranjanju in upravljanju izrazito selivskih staležev rib v zahodnem in osrednjem delu Tihega oceana[29]; (o) „odprto morje Beringovega morja“ je geografsko območje odprtega morja Beringovega morja več kakor 200 morskih milj od temeljnih črt, od katerih se meri širina teritorialnega morja obalnih držav Beringovega morja. (p) „območje prekrivanja med IATTC in WCPFC“ pomeni geografsko območje, ki ga opredeljujejo naslednje meje: – zemljepisna dolžina 150° Z, – zemljepisna dolžina 130° Z, – zemljepisna širina 4º J, – zemljepisna širina 50º J. NASLOV II RIBOLOVNE MOŽNOSTI ZA PLOVILA EU Poglavje I Splošne določbe Člen 5 TAC in dodelitve 1. TAC za plovila EU v vodah EU ali nekaterih vodah zunaj EU in dodelitev teh TAC državam članicam ter po potrebi pogoji, ki so s tem funkcionalno povezani, so določeni v Prilogi I. 2. Plovila EU imajo dovoljenje za ulov v okviru celotnih dovoljenih ulovov iz Priloge I v vodah, ki spadajo pod ribolovno pristojnost Ferskih otokov, Grenlandije, Islandije, in Norveške, ter na ribolovnem območju okrog otoka Jan Mayen, ob upoštevanju pogojev iz člena 14 te uredbe in Priloge III k njej ter pogojev iz Uredbe (ES) št. 1006/2008[30] in njenih izvedbenih določb. 3. Za namene posebnega pogoja iz Priloge IA za stalež prave peščenke v vodah EU con ICES IIa, IIIa in IV se uporabljajo območja upravljanja iz Priloge IID. Člen 6 TAC, ki jih določijo države članice 1. TAC za nekatere staleže rib določi zadevna država članica. Ti staleži so določeni v Prilogi I. 2. TAC, ki jih določi država članica: (a) so skladni z načeli in predpisi skupne ribiške politike, predvsem z načelom trajnostnega izkoriščanja staleža, ter (b) vodijo do: (i) izkoriščanja staleža, ki se, kolikor je mogoče, sklada z največjim trajnostnim donosom od leta 2015 dalje, če so analitične ocene na voljo; (ii) izkoriščanja staleža v skladu s previdnostnim pristopom k upravljanju ribištva, če analitične ocene niso na voljo ali so nepopolne. 3. Vsaka zadevna država članica do 15. marca 2014 Komisiji predloži naslednje informacije: (a) sprejete TAC; (b) podatke, ki jih zbere in oceni zadevna država članica ter na katerih temeljijo sprejeti TAC; (c) podrobnosti o tem, kako sprejeti celotni dovoljeni ulovi izpolnjujejo odstavek 2. Člen 7 Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova Ribe iz staležev, za katere so določeni TAC, se smejo obdržati na krovu ali iztovarjati le, če: (a) so ulov opravila plovila, ki plujejo pod zastavo države članice, ki ima kvoto in ta kvota ni izčrpana, ali (b) je ulov sestavljen iz deleža kvote EU, ki ni bil dodeljen državam članicam s kvotami, in ta kvota EU ni bila izčrpana. Člen 8 Omejitve ribolovnega napora 1. Od 1. februarja 2014 do 31. januarja 2015 se uporabljajo naslednji ukrepi v zvezi z ribolovnim naporom: (a) Priloga IIA za upravljanje določenih staležev trske, morskega lista in morske plošče v Kattegatu, Skagerraku, delu razdelka ICES IIIa, ki ni zajet s Skagerrakom in Kattegatom, podobmočju ICES IV, razdelkih ICES VIa, VIIa in VIId ter vodah EU razdelkov ICES IIa in Vb; (b) Priloga IIB za obnovitev staležev osliča in škampa v razdelkih ICES VIIIc in IXa, z izjemo Cadiškega zaliva; (c) Priloga IIC za upravljanje staleža morskega lista v razdelku ICES VIIe. Člen 9 Omejitve ulova in napora za globokomorski ribolov 2. Člen 3(1) Uredbe (ES) št. 2347/2002[31], v skladu s katerim je potrebno dovoljenje za globokomorski ribolov, velja za grenlandsko morsko ploščo. Za ulov, obdržanje na krovu, pretovarjanje in raztovarjanje grenlandske morske plošče veljajo pogoji iz navedenega člena. 3. Države članice zagotovijo, da ravni ribolovnega napora plovil z dovoljenji za globokomorski ribolov iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 2347/2002, merjene v kilovatnih dnevih odsotnosti iz pristanišča, v letu 2014 ne presegajo 65 % povprečnega letnega ribolovnega napora, ki so ga plovila zadevne države članice zabeležila v letu 2003 pri potovanjih na podlagi dovoljenj za globokomorski ribolov ali pri ulovu globokomorskih vrst s seznamov v prilogah I in II k navedeni uredbi. Ta odstavek se uporablja samo za ribolovna potovanja, na katerih se ujame več kot 100 kilogramov globokomorskih vrst z izjemo velike srebrenke. Člen 10 Posebne določbe o dodelitvah ribolovnih možnosti 1. Dodelitev ribolovnih možnosti državam članicam, kot je določena v tej uredbi, ne posega v: (a) izmenjave v skladu s členom 20(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002; (b) odbitke in ponovne dodelitve v skladu s členom 37 Uredbe (ES) št. 1224/2009; (c) ponovne dodelitve v skladu s členom 10(4) Uredbe (ES) št. 1006/2008; (d) dodatna iztovarjanja, dovoljena na podlagi člena 3 Uredbe (ES) št. 847/96; (e) zadržane količine v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 847/96; (f) odbitke na podlagi členov 105, 106 in 107 Uredbe (ES) št. 1224/2009; (g) prenose in izmenjave kvot v skladu s členom 20 te uredbe. 2. Razen kadar je drugače določeno v Prilogi I k tej uredbi, se člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 uporablja za staleže, za katere velja previdnostni TAC, člen 3(2) in (3) ter člen 4 navedene uredbe pa za staleže, za katere velja analitični celotni dovoljeni ulov. Člen 11 Zaprte ribolovne sezone 1. Od 1. maja do 31. maja 2014 je v Plitvini ježevcev prepovedano loviti ali obdržati na krovu naslednje vrste: trsko, krilatega romba, morsko spako, vahnjo, mola, osliča, škampa, morsko ploščo, polaka, saja, raže, morskega lista, morskega menka, modrega lenga, lenga in trneža. V tem odstavku Plitvina ježevcev obsega geografsko območje, ki ga določajo stranice loksodrome, ki se stikajo v naslednjih točkah: Točka || Zemljepisna širina || Zemljepisna dolžina 1 || 52° 27' S || 12° 19' Z 2 || 52° 40' S || 12° 30' Z 3 || 52° 47' S || 12° 39,600' Z 4 || 52° 47' S || 12° 56' Z 5 || 52° 13,5' S || 13° 53,830' Z 6 || 51° 22' S || 14° 24' Z 7 || 51° 22' S || 14° 03' Z 8 || 52° 10' S || 13° 25' Z 9 || 52° 32' S || 13° 07,500' Z 10 || 52° 43' S || 12° 55' Z 11 || 52° 43' S || 12° 43' Z 12 || 52° 38,800' S || 12° 37' Z 13 || 52° 27' S || 12° 23' Z 14 || 52° 27' S || 12° 19' Z Z odstopanjem od prvega odstavka je v skladu s členom 50(3), (4) in (5) Uredbe (ES) št. 1224/2009 skozi Plitvino ježevcev dovoljen prehod plovilom, ki imajo na krovu vrste iz navedenega odstavka. 2. Gospodarski ribolov prave peščenke s pridneno vlečno mrežo, potegalko ali podobnim vlečnim orodjem z velikostjo mrežnega očesa manj kot 16 mm je v razdelkih ICES IIa in IIIa ter na podobmočju ICES IV prepovedan od 1. januarja do 31. marca 2014 in od 1. avgusta do 31. decembra 2014. Prepoved iz prejšnjega pododstavka velja za plovila tretjih držav, ki imajo dovoljenje za ribolov prave peščenke v vodah EU podobmočja ICES IV, razen če je drugače določeno. Člen 12 Prepovedi 1. Plovilom EU se prepovejo ribolov, obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje naslednjih vrst: (d) morski pes orjak (Cetorhinus maximus) in beli morski volk (Carcharodon carcharias) v vseh vodah; (e) atlantski morski pes (Lamna nasus) v vseh vodah, razen če ni določeno drugače v Prilogi IA; (f) sklat (Squatina squatina) v vodah EU; (g) kljunata raža (Dipturus batis) v vodah EU razdelka ICES IIa ter podobmočij ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX in X; (h) valovito progasta raža (Raja undulata) in bela raža (Raja alba) v vodah EU podobmočij ICES VI, VII, VIII, IX in X; (i) goslaši (Rhinobatidae) v vodah EU podobmočij ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X in XII; (j) manta (Manta birostris) v vseh vodah. 2. Ob nenamernem ulovu se vrste iz odstavka 1 ne poškodujejo. Osebki se takoj izpustijo. Člen 13 Prenos podatkov Kadar države članice na podlagi členov 33 in 34 Uredbe (ES) št. 1224/2009 Komisiji pošljejo podatke v zvezi z iztovarjanjem količin ujetih staležev, uporabijo oznake staležev, določene v Prilogi I k tej uredbi. Poglavje II Dodatne dodelitve plovilom, ki sodelujejo pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom Člen 14 Dodatne dodelitve 1. Država članica lahko za nekatere staleže plovilom, ki plujejo pod njeno zastavo in sodelujejo pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom, odobri dodatno dodelitev. Ti staleži so določeni v Prilogi I. 2. Dodatna dodelitev iz odstavka 1 ne sme presegati skupne omejitve iz Priloge I kot odstotka kvote, dodeljene tej državi članici. Člen 15 Pogoji za dodatne dodelitve 1. Dodatna dodelitev iz člena 14 mora izpolnjevati naslednje pogoje: (a) plovilo uporablja sistem televizijskih kamer zaprtega kroga (CCTV), ki je povezan s sistemom senzorjev (v nadaljnjem besedilu skupaj: sistem CCTV) za evidentiranje celotnega ribolova in dejavnosti predelave na krovu; (b) dodatna dodelitev, odobrena posameznemu plovilu, ki sodeluje pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom, ne presega nobene od naslednjih omejitev: (i) 75 % zavržkov staleža, kot jih je ocenila zadevna država članica, ustvarjenih z vrsto plovila, h kateri spada posamezno plovilo, ki mu je bila odobrena dodatna dodelitev; (ii) 30 % dodelitve za posamezno plovilo pred sodelovanjem pri preskusih; (c) pri dodelitvi za posamezno plovilo, ki je rezultat kakršne koli dodatne dodelitve, odobrene na podlagi člena 14, se upoštevajo vsi ulovi, ki jih v okviru staleža, za katerega se odobri dodatna dodelitev, izvede plovilo, vključno z ribami pod najmanjšo velikostjo za iztovarjanje, kakor je opredeljena v Prilogi XII k Uredbi Sveta (ES) št. 850/98[32]. (d) kadar posamezno plovilo v celoti uporabi dodelitev za kateri koli stalež, za katerega se odobri dodatna dodelitev, mora zadevno plovilo ustaviti vse ribolovne dejavnosti na ustreznem območju TAC; (e) v zvezi s staleži, za katere se lahko uporabi ta člen, lahko države članice dovolijo prenose posamezne dodelitve ali katerega koli dela te dodelitve s plovil, ki ne sodelujejo pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom, na plovila, ki pri teh preskusih sodelujejo, če je mogoče dokazati, da se zavržki nesodelujočih plovil ne povečujejo. 2. Ne glede na točko (i) točke (b) odstavka 1 lahko država članica plovilu, ki pluje pod njeno zastavo, izjemoma odobri dodatno dodelitev, ki presega 75 % ocenjenih zavržkov staleža, ustvarjenih z vrsto plovila, h kateri spada posamezno plovilo, ki mu je bila odobrena dodatna dodelitev, če: (a) je stopnja zavržkov staleža, kot je ocenjena za zadevno vrsto plovila, manjša od 10 %; (b) je vključitev te vrste plovila pomembna za oceno zmožnosti sistema CCTV za namene nadzora; (c) ni presežena skupna zgornja meja 75 % ocenjenih zavržkov staleža vseh plovil, ki sodelujejo pri preskusih. 3. Država članica pred odobritvijo dodatnih dodelitev iz člena 14 Komisiji predloži naslednje informacije: (a) seznam plovil, ki plujejo pod njeno zastavo in sodelujejo pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom; (b) specifikacije elektronskega sistema daljinskega spremljanja, ki je nameščen na krovu zadevnih plovil; (c) zmogljivost, vrsto in specifikacijo orodij, ki se uporabljajo na navedenih plovilih; (d) ocenjene zavržke za vsako vrsto plovil, ki sodelujejo pri preskusih; (e) količino staleža, za katerega velja ustrezna omejitev celotnega dovoljenega ulova in so ga v letu 2013 ujela plovila, ki sodelujejo pri preskusih. Člen 16 Obdelava osebnih podatkov Če posnetki, pridobljeni v skladu s členom 15(1), zadevajo obdelavo osebnih podatkov v smislu Direktive 95/46/ES, se navedena direktiva uporablja za obdelavo takih podatkov. Člen 17 Umik dodatnih dodelitev Če država članica ugotovi, da plovilo, ki sodeluje pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom, ne izpolnjuje pogojev iz člena 15, nemudoma umakne dodatno dodelitev, ki je bila odobrena zadevnemu plovilu, in zadevno plovilo za preostanek leta 2014 izključi iz nadaljnjega sodelovanja pri teh preskusih. Člen 18 Znanstveni pregled ocen zavržkov Komisija lahko od vsake države članice, ki uporabi to poglavje, zahteva, da znanstvenemu svetovalnemu organu predloži v pregled svojo oceno zavržkov, ki so jih ustvarile posamezne vrste plovil, in sicer za nadzor izvajanja zahteve iz člena 15(1)(b)(i). V odsotnosti ocene, ki bi potrjevala te izvržke, zadevna država članica sprejme vse ustrezne ukrepe za zagotovitev skladnosti z navedeno zahtevo in o njih obvesti Komisijo. Poglavje III Dovoljenja za ribolov v vodah tretjih držav Člen 19 Dovoljenja za ribolov 1. Največje število dovoljenj za ribolov za plovila EU, ki lovijo v vodah tretje države, je določeno v Prilogi III. 2. Če ena država članica prenese kvoto na drugo državo članico („zamenjava“) na ribolovnih območjih iz Priloge III na podlagi člena 20(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002, prenos vključuje ustrezen prenos dovoljenj za ribolov in se sporoči Komisiji. Vendar se ne preseže skupno število dovoljenj za ribolov za posamezno ribolovno območje, določeno v Prilogi III. Poglavje IV Ribolovne možnosti v vodah regionalnih organizacij za upravljanje ribištva Člen 20 Prenosi kvot in izmenjave 1. Če so v skladu s pravili regionalnih organizacij za upravljanje ribištva (v nadaljnjem besedilu: RFMO) med pogodbenicami RFMO dovoljeni prenosi ali izmenjave kvot, lahko država članica (v nadaljnjem besedilu: zadevna država članica) s pogodbenico RFMO preuči možnosti za prenose in izmenjave kvot in, če je to primerno, določi možen osnutek nameravanega prenosa ali izmenjave kvot. 2. Komisija lahko po uradnem obvestilu zadevne države članice odobri osnutek nameravanega prenosa ali izmenjave kvot, o katerem je država članica preučila možnosti z zadevno pogodbenico RFMO. Nato si brez nepotrebnega odlašanja izmenja soglasje z zadevno pogodbenico RFMO, s katerim se zavežeta k takšnemu prenosu ali izmenjavi kvot. Komisija o dogovorjenem prenosu ali izmenjavi kvot uradno obvesti sekretariat RFMO v skladu s pravili navedene organizacije. 3. Komisija obvesti države članice o dogovorjenem prenosu ali izmenjavi kvot. 4. Ribolovne možnosti, prejete od zadevne pogodbenice RFMO ali prenesene nanjo v okviru prenosa ali izmenjave kvot, se štejejo za kvote, dodeljene zadevni državi članici ali odštete od dodelitve za zadevno državo članico, od trenutka, ko prenos ali izmenjava kvot začne učinkovati v skladu s pogoji dogovora, doseženega z zadevno pogodbenico RFMO, ali v skladu s pravili zadevne RFMO, kot je primerno. V skladu z načelom relativne stabilnosti ribolovnih dejavnosti takšna dodelitev ne spremeni obstoječega delitvenega ključa za namen dodelitve ribolovnih možnosti med države članice. ODDELEK 1 OBMOČJE KONVENCIJE ICCAT Člen 21 Omejitve ribolovnih zmogljivosti ter zmogljivosti gojenja in pitanja za navadnega tuna 1. Število plovil EU za prevoz vabe in plovil, ki lovijo s panulo, za katera je bil odobren dejavni ribolov navadnega tuna med 8 kg/75 cm in 30 kg/115 cm v vzhodnem Atlantiku, se omeji v skladu s točko 1 Priloge IV. 2. Število plovil EU za obalni obrtni ribolov, za katera je bil odobren dejavni ribolov navadnega tuna med 8 kg/75 cm in 30 kg/115 cm v Sredozemskem morju, se omeji v skladu s točko 2 Priloge IV. 3. Število plovil EU, ki aktivno lovijo navadnega tuna v Jadranskem morju zaradi gojenja, za katera je bil odobren ribolov na navadnega tuna med 8 kg/75 cm in 30 kg/115 cm, je omejeno v skladu s točko 3 Priloge IV. 4. Število in skupna zmogljivost v bruto tonaži ribiških plovil, ki imajo dovoljenje za ribolov, obdržanje na krovu, pretovarjanje, prevoz ali iztovarjanje navadnega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, se omejita v skladu s točko 4 Priloge IV. 5. Število pasti za navadnega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju je omejeno v skladu s točko 5 Priloge IV. 6. Zmogljivosti gojenja in pitanja navadnega tuna ter največji vnos divjega ulovljenega navadnega tuna, dodeljeni ribogojnicam v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, so omejeni v skladu s točko 6 Priloge IV. Člen 22 Ljubiteljski in športni ribolov Države članice iz svojih kvot, dodeljenih v Prilogi ID, dodelijo posebno kvoto navadnega tuna za ljubiteljski in športni ribolov. Člen 23 Morski psi 1. Obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa velikooke morske lisice (Alopias superciliosus) je prepovedano pri kateri koli vrsti ribolova. 2. Prepove se usmerjeni ribolov vrst morske lisice iz rodu Alopias. 3. Obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje dela ali celotnega trupa kladvenic družine Sphyrnidae (razen Sphyrna tiburo) v povezavi z ribolovom na območju Konvencije ICCAT je prepovedano. 4. Obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa oceanskega beloplavutega morskega psa (Carcharhinus longimanus) je prepovedano pri kateri koli vrsti ribolova. 5. Obdržanje na krovu svilnatega morskega psa (Carcharhinus falciformis) je prepovedano pri kateri koli vrsti ribolova. ODDELEK 2 OBMOČJE KONVENCIJE CCAMLR Člen 24 Prepovedi in omejitve ulova 1. Neposredni ribolov vrst iz dela A Priloge V je prepovedan na območjih in v obdobjih, določenih v navedeni prilogi. 2. Za raziskovalni ribolov se TAC in omejitve prilova, določene v delu B Priloge V, uporabljajo na podobmočjih iz navedene priloge. Člen 25 Raziskovalni ribolov 1. Samo države članice, ki so članice Komisije CCAMLR, lahko v letu 2014 sodelujejo v raziskovalnem ribolovu na Dissostichus spp. s parangalom na podobmočjih FAO 88.1 in 88.2 ter v razdelkih 58.4.1, 58.4.2 in 58.4.3a zunaj območij nacionalne jurisdikcije. Če namerava katera od teh držav članic sodelovati pri tem ribolovu, o tem obvesti Sekretariat CCAMLR v skladu s členoma 7 in 7a Uredbe (ES) št. 601/2004, vsekakor pa najpozneje do 1. junija 2014. 2. Kar zadeva podobmočji FAO 88.1 in 88.2 ter razdelke 58.4.1, 58.4.2 in 58.4.3a, so celotni dovoljeni ulovi in omejitve prilova po podobmočjih in razdelkih ter njihova razporeditev med manjše raziskovalne enote v vsakem izmed njih navedeni v delu B Priloge V. Ribolov v kateri koli manjši raziskovalni enoti preneha, ko prijavljeni ulov doseže določeni celotni dovoljeni ulov, in navedena manjša raziskovalna enota ustavi ribolov do konca sezone. 3. Ribolov se odvija na čim večjem geografskem in globinskem obsegu, da bi dobili informacije, potrebne za določitev ribolovnega potenciala, in se izognili preveliki koncentraciji ulova in ribolovnega napora. Vendar pa je ribolov na podobmočjih FAO 88.1 in 88.2 ter v razdelkih 58.4.1, 58.4.2 in 58.4.3a prepovedan v globini do 550 m. Člen 26 Ribolov krila v ribolovni sezoni 2014/2015 1. Le države članice, ki so članice Komisije CCAMLR, lahko v ribolovni sezoni 2014/2015 na območju Konvencije CCAMLR lovijo krila (Euphausia superba). Če namerava katera od teh držav članic loviti krila na območju Konvencije CCAMLR, o tem uradno obvesti Sekretariat CCAMLR v skladu s členom 5a Uredbe (ES) št. 601/2004 in Komisijo, vsekakor pa najpozneje do 1. junija 2014, o: (a) svojem namenu loviti krila, z uporabo obrazca iz dela C Priloge V; (b) obliki konfiguracij mrež, z uporabo obrazca iz dela D Priloge V. 2. Obvestilo iz odstavka 1 tega člena vključuje tudi informacije iz člena 3 Uredbe (ES) št. 601/2004 za vsako plovilo, ki mu država članica dovoli ribolov krila. 3. Država članica, ki namerava na območju Konvencije CCAMLR loviti krila, o tem uradno obvesti CCAMLR samo v primeru plovil z dovoljenji, ki v času obveščanja plujejo pod njeno zastavo ali ki plujejo pod zastavo druge članice CCAMLR in se od njih v času ribolova pričakuje, da bodo plula pod zastavo navedene države članice. 4. Države članice lahko dovolijo sodelovanje pri ribolovu krila plovilom, ki niso plovila, prijavljena Sekretariatu CCAMLR v skladu z odstavki 1, 2 in 3 tega člena, če plovilo z dovoljenjem ne more sodelovati zaradi upravičenih operativnih razlogov ali višje sile. V takšnih primerih zadevna država članica nemudoma obvesti Sekretariat CCAMLR in Komisijo ter pri tem navede: (a) vse podatke o nameravanih nadomestnih plovilih, vključno z informacijami iz člena 3 Uredbe (ES) št. 601/2004; (b) podroben opis razlogov, ki utemeljujejo nadomestitev, in vsa ustrezna dokazila ali sklicevanja. 5. Države članice plovilom, navedenim na katerem koli seznamu plovil CCAMLR, ki so vpletena v nezakonite, neprijavljene ali neregulirane ribolovne dejavnosti (v nadaljnjem besedilu: plovila IUU), ne dovolijo sodelovati pri ribolovu krila. ODDELEK 3 OBMOČJE KONVENCIJE IOTC Člen 27 Omejitev ribolovne zmogljivosti plovil, ki lovijo na območju Konvencije IOTC 1. Največje število plovil EU, ki lovijo tropskega tuna na območju konvencije IOTC, in ustrezna zmogljivost v bruto tonaži sta določena v točki 1 Priloge VI. 2. Največje število plovil EU, ki lovijo mečarico (Xiphias gladius) in belega tuna (Thunnus alalunga) na območju konvencije IOTC, in ustrezna zmogljivost v bruto tonaži sta določena v točki 2 Priloge VI. 3. Države članice lahko plovila, določena za eno od vrst ribolova iz odstavkov 1 in 2, prerazporedijo na drug ribolov, če lahko Komisiji dokažejo, da ta sprememba ne bo pomenila večjega ribolovnega napora za zadevne staleže rib. 4. Kadar je predlagan prenos zmogljivosti na floto držav članic, slednje zagotovijo, da so plovila, ki se bodo prenesla, na seznamu plovil IOTC ali na seznamu plovil drugih regionalnih organizacij za ribolov tuna. Poleg tega ne sme biti preneseno nobeno plovilo, ki je na seznamu plovil IUU katere koli RFMO. 5. Zaradi upoštevanja izvajanja razvojnih načrtov, predloženih IOTC, lahko države članice povečajo svoje ribolovne zmogljivosti prek zgornjih meja iz odstavkov 1 in 2 le v okviru omejitev, določenih v navedenih načrtih. Člen 28 Morski psi 1. Obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa morskih lisic vseh vrst iz družine Alopiidae pri kateri koli vrsti ribolova je prepovedano. 2. Obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa oceanskega beloplavutega morskega psa (Carcharhinus longimanus) pri kateri koli vrsti ribolova je prepovedano, razen za plovila, krajša od 24 metrov skupne dolžine, ki opravljajo izključno ribolovne dejavnosti v izključni ekonomski coni (IEC) države članice, pod katere zastavo plujejo, in pod pogojem, da je njihov ulov namenjen izključno za lokalno porabo. 3. Ob nenamernem ulovu se vrste iz odstavkov 1 in 2 ne poškodujejo. Osebki se takoj izpustijo. ODDELEK 4 OBMOČJE KONVENCIJE SPRFMO Člen 29 Pelagični ribolov – omejitev zmogljivosti Države članice, ki so dejavno izvajale dejavnosti pelagičnega ribolova na območju Konvencije SPRFMO v letih 2007, 2008 ali 2009, omejijo skupno raven bruto tonaže plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo in leta 2014 lovijo pelagične staleže, na skupno raven Unije v višini 78 600 bruto tonaže na navedenem območju. Člen 30 Pelagični ribolov – TAC 1. Le države članice, ki so dejavno izvajale dejavnosti pelagičnega ribolova na območju Konvencije SPRFMO v letih 2007, 2008 ali 2009, kakor je določeno v členu 29, lahko lovijo pelagične staleže na tem območju v skladu s TAC, določenim v Prilogi IJ. 2. Ribolovne možnosti iz Priloge IJ se lahko lovijo samo pod pogojem, da države članice Komisiji z namenom obveščanja sekretariata SPRFMO najpozneje do petega dne v naslednjem mesecu pošljejo seznam plovil, ki dejavno lovijo ali so udeležena pri pretovarjanju na območju Konvencije SPRFMO, zapise sistemov za spremljanje plovil (VMS), mesečna poročila o ulovu in, kjer so na voljo, poročila o postankih v pristanišču. Člen 31 Pridneni ribolov Države članice z zabeleženim ribolovnim naporom ali ulovom pri pridnenem ribolovu na območju Konvencije SPRFMO od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2006 omejijo svoj napor ali ulov: (a) na povprečno raven ulova ali napora v navedenem obdobju in (b) samo na tiste dele območja Konvencije SPRFMO, kjer je v kateri koli predhodni ribolovni sezoni potekal pridneni ribolov. ODDELEK 5 OBMOČJE KONVENCIJE IATTC Člen 32 Ribolov z zaporno plavarico 1. Ribolov rumenoplavutega tuna (Thunnus albacares), veleokega tuna (Thunnus obesus) in črtastega tuna (Katsuwonus pelamis) s plovili z zaporno plavarico je prepovedan: (a) od 29. julija do 28. septembra 2014 ali od 18. novembra 2014 do 18. januarja 2015 na območju, ki ga opredeljujejo naslednje meje: – tihooceanska obala Amerik, – zemljepisna dolžina 150° Z, – zemljepisna širina 40º S, – zemljepisna širina 40° J; (b) od 29. septembra do 29. oktobra 2014 na območju, ki ga opredeljujejo naslednje meje: – zemljepisna dolžina 96° Z, – zemljepisna dolžina 110° Z, – zemljepisna širina 4º S, – zemljepisna širina 3º J. 2. Zadevne države članice Komisijo pred 1. aprilom 2014 obvestijo o izbranem obdobju prepovedi iz odstavka 1. Vsa plovila zadevnih držav članic, opremljena z zaporno plavarico, na območjih, opredeljenih v odstavku 1, v izbranem obdobju spoštujejo prepoved ribolova z zaporno plavarico. 3. Plovila z zaporno plavarico, ki lovijo tuna na območju Konvencije IATTC, obdržijo na krovu in nato iztovorijo ali pretovorijo celotni ulov rumenoplavutega, veleokega in črtastega tuna. 4. Odstavek 3 se ne uporablja v naslednjih primerih: (a) kadar ribe veljajo za neprimerne za prehrano ljudi iz razlogov, ki niso povezani z velikostjo, ali (b) med končnim delom ribolovnega potovanja, če plovilo nima dovolj prostora za shranitev tuna, ujetega na tem delu potovanja. 5. Na območju Konvencije IATTC je prepovedano loviti, obdržati na krovu, pretovarjati, shranjevati, ponujati za prodajo, prodajati ali iztovarjati kateri koli del ali celotni trup oceanskega dolgoplavutega morskega psa (Carcharhinus longimanus). 6. Ob nenamernem ulovu se vrsta iz odstavka 5 ne poškoduje. Osebke upravljavci plovil nemudoma izpustijo in: (a) zabeležijo število izpustov z navedbo stanja (mrtev ali živ primerek); (b) informacije iz odstavka (a) sporočijo državi članici, katere državljani so. Države članice te informacije sporočijo Komisiji do 31. januarja 2014. ODDELEK 6 OBMOČJE KONVENCIJE SEAFO Člen 33 Prepoved ribolova globokomorskih morskih psov Prepovedan je usmerjeni ribolov naslednjih globokomorskih morskih psov na območju Konvencije SEAFO: – raža (Rajidae), – trnež (Squalus acanthias), – bigelowov svetilec (Etmopterus bigelowi), – kratkorepi svetilec (Etmopterus brachyurus), – veliki svetilec (Etmopterus princeps), – gladki svetilec (Etmopterus pusillus), – fantomska morska mačka (Apristurus manis), – žametasti trnež (Scymnodon squamulosus), – globokomorski morski psi nadvrste Selachimorpha. ODDELEK 7 OBMOČJE KONVENCIJE WCPFC Člen 34 Pogoji za ribolov veleokega tuna, rumenoplavutega tuna, črtastega tuna in južnopacifiškega belega tuna 1. Države članice zagotovijo, da se število ribolovnih dni, dodeljenih plovilom z zaporno plavarico, ki lovijo veleokega tuna (Thunnus obesus), rumenoplavutega tuna (Thunnus albacares) in črtastega tuna (Katsuwonus pelamis) na delu območja Konvencije WCPFC na odprtem morju, ki leži med 20º S in 20º J, ne poveča. 2. Plovila EU na območju konvencije WCPFC južno od 20° J ne lovijo južnopacifiškega belega tuna (Thunnus alalunga). Člen 35 Zaprto območje za ribolov FAD 1. Na delu območja Konvencije WCPFC, ki leži med 20° S in 20° J, se med polnočjo (00:00) 1. julija 2014 in polnočjo (24:00) 31. oktobra 2014 prepovejo ribolovne dejavnosti plovil z zaporno plavarico, ki uporabljajo naprave za zbiranje rib (FAD). V tem času lahko plovila z zaporno plavarico na tem delu območja Konvencije WCPFC izvajajo ribolovne dejavnosti le, če je na krovu opazovalec, ki nadzoruje, da plovilo v nobenem trenutku: (a) ne uporablja FAD ali podobnih elektronskih naprav oziroma si z njimi pomaga; (b) v povezavi s FAD ne lovi jat. 2. Vsa plovila z zaporno plavarico, ki lovijo na delu območja Konvencije WCPFC iz odstavka 1, obdržijo na krovu in iztovorijo ali pretovorijo celoten ulov veleokega, rumenoplavutega in črtastega tuna. 3. Odstavek 2 se ne uporablja v naslednjih primerih: (a) med končnim delom ribolovnega potovanja, če plovilo nima dovolj prostora za shranitev vseh rib; (b) kadar ribe veljajo za neprimerne za prehrano ljudi iz razlogov, ki niso povezani z velikostjo, ali (c) v primeru resne okvare zamrzovalne opreme. Člen 36 Območje prekrivanja med IATTC in WCPFC 1. Plovila, navedena izključno v registru WCPFC, uporabijo ukrepe iz členov 34 do 37, ko lovijo na območju prekrivanja med IATTC in WCPFC, kot je določeno v členu 4(p). 2. Plovila, navedena tako v registru WCPFC kot v registru IATTC, ter plovila, navedena izključno v registru IATTC, uporabijo ukrepe iz člena 32(1)(a) in (2) do (6), ko lovijo na območju prekrivanja med IATTC in WCPFC, kot je določeno v členu 4(n). Člen 37 Omejitve števila plovil EU z dovoljenjem za ribolov mečarice Največje število plovil EU, za katera je bil odobren ribolov mečarice (Xiphias gladius) na območjih južno od 20° J območja Konvencije WCPFC, je navedeno v Prilogi VII. ODDELEK 8 BERINGOVO MORJE Člen 38 Prepoved ribolova na odprtem morju Beringovega morja Ribolov aljaškega poloka (Theragra chalcogramma) na odprtem morju Beringovega morja je prepovedan. NASLOV III RIBOLOVNE MOŽNOSTI ZA PLOVILA TRETJIH DRŽAV V VODAH EU Člen 39 TAC Ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Norveške, in ribiška plovila, ki so registrirana na Ferskih otokih, imajo dovoljenje za ribolov v vodah EU v okviru TAC iz Priloge I k tej uredbi ter ob upoštevanju pogojev iz te uredbe in poglavja III Uredbe (ES) št. 1006/2008. Člen 40 Dovoljenja za ribolov 1. Največje število dovoljenj za ribolov za plovila tretjih držav, ki lovijo v vodah EU, je določeno v Prilogi VIII. 2. Ribe iz staležev, za katere so določeni celotni dovoljeni ulovi, se ne obdržijo na krovu ali iztovarjajo, razen ulovov plovil tretjih držav, ki imajo kvoto in ta kvota ni izčrpana. Člen 41 Prepovedi 1. Za plovila tretjih držav je prepovedan ribolov, obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje naslednjih vrst: (a) morskega psa orjaka (Cetorhinus maximus) in belega morskega volka (Carcharodon carcharias) v vodah EU; (b) sklata (Squatina squatina) v vodah EU; (c) kljunate raže (Dipturus batis) v vodah EU razdelka ICES IIa ter podobmočij ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX in X; (d) valovito progaste raže (Raja undulata) in bele raže (Raja alba) v vodah EU podobmočij ICES VI, VII, VIII, IX in X; (e) atlantskega morskega psa (Lamna nasus) v vodah EU; (f) goslašev (Rhinobatidae) v vodah EU podobmočij ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X in XII; (g) mante (Manta birostris) v vodah EU. 2. Ob nenamernem ulovu se vrste iz odstavka 1 ne poškodujejo. Osebki se takoj izpustijo. Člen 42 Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 1. januarja 2014. Člen 8 se uporablja od 1. februarja 2014. Določbe o ribolovnih možnostih iz členov 24, 25 in 26 ter iz Prilog IE in V za območje Konvencije CCAMLR se uporabljajo od datumov, ki so tam določeni. Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Svet Predsednik SEZNAM PRILOG PRILOGA I: TAC, ki veljajo za plovila EU na območjih, kjer obstajajo TAC po vrstah in območjih PRILOGA IA: Skagerrak, Kattegat, podobmočja ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV, vode EU CECAF, vode Francoske Gvajane PRILOGA IB: Severovzhodni Atlantik in Grenlandija, podobmočja ICES I, II, V, XII in XIV ter grenlandske vode območja NAFO 1 PRILOGA IC: Severozahodni Atlantik – območje Konvencije NAFO PRILOGA ID: Izrazito selivske vrste rib – vsa območja PRILOGA IE: Antarktika – območje Konvencije CCAMLR PRILOGA IF: Jugovzhodni Atlantik – območje Konvencije SEAFO PRILOGA IG: Južni navadni tun – vsa območja PRILOGA IH: Območje Konvencije WCPFC PRILOGA IJ: Območje Konvencije SPRFMO PRILOGA IIA: Ribolovni napor za plovila v zvezi z upravljanjem nekaterih staležev trske, morske plošče in morskega lista v razdelkih ICES IIIa, VIa, VIIa, VIId, podobmočju ICES IV ter vodah EU razdelkov ICES IIa in Vb PRILOGA IIB: Ribolovni napor za plovila v okviru obnovitve nekaterih staležev južnega osliča in škampa v razdelkih ICES VIIIc in IXa z izjemo Cadiškega zaliva PRILOGA IIC: Ribolovni napor za plovila v okviru upravljanja staležev morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu v razdelku ICES VIIe PRILOGA IID: Območja upravljanja za pravo peščenko v razdelkih ICES IIa, IIIa in na podobmočju ICES IV PRILOGA III: Največje število dovoljenj za ribolov za plovila EU, ki lovijo v vodah tretjih držav PRILOGA IV: Območje Konvencije ICCAT PRILOGA V: Območje Konvencije CCAMLR PRILOGA VI: Območje Konvencije IOTC PRILOGA VII: Območje Konvencije WCPFC PRILOGA VIII: Količinske omejitve dovoljenj za ribolov za plovila tretjih držav, ki lovijo v vodah EU [1] Glej zlasti dokument „General Context of ICES Advice“ (Splošno ozadje nasvetov ICES) na naslednji povezavi: http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2013/2013/1.2_General_context_of_ICES_advice_2013_June.pdf [2] Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ribiški politiki, COM(2011) 425 final. [3] Uredba Sveta (ES) št. 1342/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi dolgoročnega načrta za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže (načrt za trsko). [4] Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (UL L 358, 31.12.2002, str. 59). [5] Uredba Sveta (ES) št. 2166/2005 z dne 20. decembra 2005 o določitvi ukrepov za obnovitev staležev južnega osliča in škampa v Kantabrijskem morju in zahodno od Iberskega polotoka ter o spremembi Uredbe (ES) št. 850/98 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov (UL L 345, 28.12.2005, str. 5). [6] Uredba Sveta (ES) št. 509/2007 z dne 7. maja 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za trajnostno izkoriščanje staleža morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu (UL L 122, 11.5.2007, str. 7). [7] Uredba Sveta (ES) št. 676/2007 z dne 11. junija 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za ribištva, ki izkoriščajo staleže morske plošče in morskega lista v Severnem morju (UL L 157, 19.6.2007, str.1). [8] Uredba Sveta (ES) št. 1300/2008 z dne 18. decembra 2008 o oblikovanju večletnega načrta za stalež sleda, ki se nahaja zahodno od Škotske, in ribištvo, ki izkorišča navedeni stalež (UL L 344. 20.12.2008, str. 6). [9] Uredba Sveta (ES) št. 1342/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi dolgoročnega načrta za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 423/2004 (UL L 348, 24.12.2008, str. 20). [10] Uredba Sveta (ES) št. 302/2009 z dne 6. aprila 2009 o vzpostavitvi večletnega načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, spremembah Uredbe (ES) št. 43/2009 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1559/2007 (UL L 96, 15.4.2009, str. 1). [11] Uredba Sveta (ES) št. 811/2004 z dne 21. aprila 2004 o določitvi ukrepov za obnovitev staleža severnega osliča (UL L 150, 30.4.2004, str. 1). [12] Uredba Sveta (ES) št. 388/2006 z dne 23. februarja 2006 o določitvi večletnega načrta za trajnostno izkoriščanje staleža morskega lista v Biskajskem zalivu (UL L 65, 7.3.2006, str. 1). [13] Uredba Sveta (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot iz leta v leto (UL L 115, 9.5.1996, str. 3). [14] Uredba Sveta (ES) št. 754/2009 z dne 27. julija 2009 o izključitvi določenih skupin plovil iz ureditve ribolovnega napora, določenega v poglavju III Uredbe (ES) št. 1342/2008 (UL L 214, 19.8.2009, str. 16). [15] Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (UL L 343, 22.12.2009, str. 1). [16] Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31). [17] UL L 6, 10.1.2012, str. 9. [18] Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13). [19] Uredba Komisije (ES) št. 517/2008 z dne 10. junija 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 850/98 v zvezi z določanjem velikosti mrežnega očesa in ocenjevanjem debeline vrvice ribiških mrež (UL L 151, 11.6.2008, str. 5). [20] Uredba (ES) št. 218/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki ribarijo v severovzhodnem Atlantiku (UL L 87, 31.3.2009, str. 70). [21] Uredba (ES) št. 216/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki lovijo na določenih območjih izven severnega Atlantika (UL L 87, 31.3.2009, str. 1). [22] Uredba (ES) št. 217/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o predložitvi statističnih podatkov o ulovu in aktivnosti s strani držav članic, ki izvajajo ribolov v severozahodnem Atlantiku (UL L 87, 31.3.2009, str. 42). [23] Sklenjena s Sklepom Sveta 2002/738/ES (UL L 234, 31.8.2002, str. 39). [24] Unija je pristopila s Sklepom Sveta 86/238/EGS (UL L 162, 18.6.1986, str. 33). [25] Uredba Sveta (ES) št. 601/2004 z dne 22. marca 2004 o nekaterih nadzornih ukrepih, ki se uporabljajo za ribolovne aktivnosti na območju Konvencije o ohranjanju živih morskih virov na Antarktiki (UL L 97, 1.4.2004, str. 16). [26] Sklenjena s Sklepom Sveta 2006/539/ES (UL L 224, 16.8.2006, str. 22). [27] Unija je pristopila s Sklepom Sveta 95/399/ES (UL L 236, 5.10.1995, str. 24). [28] Sklenjena s Sklepom Sveta 2008/780/ES (UL L 268, 9.10.2008, str. 27). [29] Unija je pristopila s Sklepom Sveta 2005/75/ES (UL L 32, 4.2.2005, str. 1). [30] Uredba Sveta (ES) št. 1006/2008 z dne 29. septembra 2009 o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti ribiških plovil Skupnosti zunaj voda Skupnosti in dostopu plovil tretjih držav do voda Skupnosti (UL L 286, 29.10.2008, str. 33). [31] Uredba Sveta (ES) št. 2347/2002 z dne 16. decembra 2002 o določitvi posebnih pogojev dostopa in z njimi povezanih pravil za ribolov globokomorskih staležev (UL L 351, 28.12.2002, str. 6). [32] Uredba Sveta (ES) št. 850/98 z dne 30. marca 1998 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov (UL L 125, 27.4.1998, str. 1). PRILOGA I TAC, KI SE UPORABLJAJO ZA PLOVILA EU NA OBMOČJIH, ZA KATERA OBSTAJAJO TAC PO VRSTAH IN OBMOČJIH V razpredelnicah v prilogah IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG in IJ so določeni celotni dovoljeni ulovi in kvote (v tonah žive teže, razen kadar je drugače določeno) po staležih ter po potrebi pogoji, ki so funkcionalno povezani z njimi. Za vse ribolovne možnosti iz te priloge veljajo pravila iz Uredbe (ES) št. 1224/2009, zlasti členov 33 in 34 navedene uredbe. Če ni drugače določeno, so sklici na ribolovna območja sklici na območja ICES. Za vsako območje so staleži rib navedeni po abecednem redu latinskih imen vrste. Samo latinska imena opredeljujejo vrste za regulativne namene; domača imena so navedena za lažje sklicevanje. Za namene te uredbe je v nadaljevanju podana korelacijska preglednica latinskih in domačih imen: Znanstveno ime || Koda Alpha-3 || Splošno ime Amblyraja radiata || RJR || žarkasta raža Ammodytes spp. || SAN || prave peščenke Argentina silus || ARU || velika srebrenka Beryx spp. || ALF || sluzoglavke Brosme brosme || USK || morski menek Caproidae || BOR || merjaščevka Centrophorus squamosus || GUQ || luskasti globokomorski trnež Centroscymnus coelolepis || CYO || portugalski morski pes Chaceon spp. || GER || globokomorska rdeča rakovica Chaenocephalus aceratus || SSI || črnoplavutna ledna krokodilka Champsocephalus gunnari || ANI || antarktična ledna krokodilka Channichthys rhinoceratus || LIC || enoroga ledna krokodilka Chionoecetes spp. || PCR || snežni morski pajek Clupea harengus || HER || sled Coryphaenoides rupestris || RNG || okroglonosi repak Dalatias licha || SCK || temni morski pes Deania calcea || DCA || kljunati morski pes Dipturus batis || RJB || kljunata raža Dissostichus eleginoides || TOP || patagonska zobata riba Dissostichus mawsoni || TOA || antarktična zobata riba Dissostichus spp. || TOP || zobate ribe Engraulis encrasicolus || ANE || sardon Etmopterus princeps || ETR || veliki svetilec Etmopterus pusillus || ETP || gladki svetilec Euphausia superba || KRI || kril Gadus morhua || COD || trska Galeorhinus galeus || GAG || pepelasti morski pes Glyptocephalus cynoglossus || WIT || sivi jezik Gobionotothen gibberifrons || NOG || topoglava nototenija Hippoglossoides platessoides || PLA || ameriška morska plošča Hippoglossus hippoglossus || HAL || navadni jezik Hoplostethus atlanticus || ORY || oranžna sluzoglavka Illex illecebrosus || SQI || severni kratkoplavuti ligenj Lamna nasus || POR || atlantski morski pes Lepidonotothen squamifrons || NOS || luskasta nototenija Lepidorhombus spp. || LEZ || krilati rombi Leucoraja naevus || RJN || cvetasta raža Limanda ferruginea || YEL || rumenorepa limanda Limanda limanda || DAB || limanda Lophiidae || ANF || morska spaka Macrourus spp. || GRV || repaki Makaira nigricans || BUM || sinja jadrovnica Mallotus villosus || CAP || kapelan Manta birostris || RMB || manta Martialia hyadesi || SQS || ligenj Melanogrammus aeglefinus || HAD || vahnja Merlangius merlangus || WHG || mol Merluccius merluccius || HKE || oslič Micromesistius poutassou || WHB || sinji mol Microstomus kitt || LEM || rdeči jezik Molva dypterygia || BLI || modri leng Molva molva || LIN || leng Nephrops norvegicus || NEP || škamp Notothenia rossii || NOR || kraljevska nototenija Pandalus borealis || PRA || severna kozica Paralomis spp. || PAI || kraljevska rakovica Penaeus spp. || PEN || bele kozice Platichthys flesus || FLE || iverka Pleuronectes platessa || PLE || morska plošča Pleuronectiformes || FLX || bokopluta Pollachius pollachius || POL || polak Pollachius virens || POK || saj Psetta maxima || TUR || romb Pseudochaenichthys georgianus || SIG || južnogeorgijska ledena krokodilka Raja alba || RJA || bela raža Raja brachyura || RJH || okrasta raža Raja circularis || RJI || peščena raža Raja clavata || RJC || raža trnjevka Raja fullonica || RJF || raža Leucoraja fullonica Raja (Dipturus) nidarosiensis || JAD || norveška raža Raja microocellata || RJE || drobnooka raža Raja montagui || RJM || pegasta raža Raja undulata || RJU || valovito progasta raža Rajiformes || SRX || raže Reinhardtius hippoglossoides || GHL || grenlandska morska plošča Scomber scombrus || MAC || skuša Scophthalmus rhombus || BLL || gladki romb Sebastes spp. || RED || rdeči okun Solea solea || SOL || morski list Solea spp. || SOO || morski listi Sprattus sprattus || SPR || papalina Squalus acanthias || DGS || trnež Tetrapturus albidus || WHM || bela jadrovnica Thunnus maccoyii || SBF || južni navadni tun Thunnus obesus || BET || veleoki tun Thunnus thynnus || BFT || navadni tun Trachurus murphyi || CJM || pisani šur Trachurus spp. || JAX || šuri Trisopterus esmarkii || NOP || norveški molič Urophycis tenuis || HKW || bela repata tabinja Xiphias gladius || SWO || mečarica Za razlagalne namene je v nadaljevanju podana korelacijska tabela domačih in latinskih imen: sluzoglavke || ALF || Beryx spp. ameriška morska plošča || PLA || Hippoglossoides platessoides sardon || ANE || Engraulis encrasicolus morska spaka || ANF || Lophiidae antarktična zobata riba || TOA || Dissostichus mawsoni navadni jezik || HAL || Hippoglossus hippoglossus veleoki tun || BET || Thunnus obesus kljunati morski pes || DCA || Deania calcea črnoplavutna ledna krokodilka || SSI || Chaenocephalus aceratus okrasta raža || RJH || Raja brachyura modri leng || BLI || Molva dypterygia sinja jadrovnica || BUM || Makaira nigricans sinji mol || WHB || Micromesistius poutassou navadni tun || BFT || Thunnus thynnus merjaščevka || BOR || Caproidae gladki romb || BLL || Scophthalmus rhombus kapelan || CAP || Mallotus villosus trska || COD || Gadus morhua limanda || DAB || Limanda limanda kljunata raža || RJB || Dipturus batis morski listi || SOL || Solea solea kraljevska rakovica || PAI || Paralomis spp. cvetasta raža || RJN || Leucoraja naevus globokomorska rdeča rakovica || GER || Chaceon spp. iverka || FLE || Platichthys flesus bokopluta || FLX || Pleuronectiformes manta || RMB || Manta birostris veliki svetilec || ETR || Etmopterus princeps velika srebrenka || ARU || Argentina silus grenlandska morska plošča || GHL || Reinhardtius hippoglossoides repaki || GRV || Macrourus spp. luskasta nototenija || NOS || Lepidonotothen squamifrons vahnja || HAD || Melanogrammus aeglefinus oslič || HKE || Merluccius merluccius sled || HER || Clupea harengus šuri || JAX || Trachurus spp. topoglava nototenija || NOG || Gobionotothen gibberifrons pisani šur || CJM || Trachurus murphyi temni morski pes || SCK || Dalatias licha kril || KRI || Euphausia superba luskasti globokomorski trnež || GUQ || Centrophorus squamosus rdeči jezik || LEM || Microstomus kitt leng || LIN || Molva molva skuša || MAC || Scomber scombrus antarktična ledna krokodilka || ANI || Champsocephalus gunnari kraljevska nototenija || NOR || Notothenia rossii krilati rombi || LEZ || Lepidorhombus spp. severna kozica || PRA || Pandalus borealis škamp || NEP || Nephrops norvegicus norveški molič || NOP || Trisopterus esmarkii norveška raža || JAD || Raja (Dipturus) nidarosiensis oranžna sluzoglavka || ORY || Hoplostethus atlanticus patagonska zobata riba || TOP || Dissostichus eleginoides bele kozice || PEN || Penaeus spp. morska plošča || PLE || Pleuronectes platessa polak || POL || Pollachius pollachius atlantski morski pes || POR || Lamna nasus portugalski morski pes || CYO || Centroscymnus coelolepis rdeči okun || RED || Sebastes spp. okroglonosi repak || RNG || Coryphaenoides rupestris saj || POK || Pollachius virens prave peščenke || SAN || Ammodytes spp. peščena raža || RJI || Raja circularis raža Leucoraja fullonica || RJF || Raja fullonica severni kratkoplavuti ligenj || SQI || Illex illecebrosus raže || SRX || Rajiformes drobnooka raža || RJE || Raja microocellata gladki svetilec || ETP || Etmopterus pusillus snežni morski pajek || PCR || Chionoecetes spp. morski list || SOO || Solea spp. južnogeorgijska ledena krokodilka || SIG || Pseudochaenichthys georgianus južni navadni tun || SBF || Thunnus maccoyii pegasta raža || RJM || Raja montagui papalina || SPR || Sprattus sprattus trnež || DGS || Squalus acanthias ligenj || SQS || Martialia hyadesi žarkasta raža || RJR || Amblyraja radiata mečarica || SWO || Xiphias gladius raža trnjevka || RJC || Raja clavata zobate ribe || TOP || Dissostichus spp. pepelasti morski pes || GAG || Galeorhinus galeus romb || TUR || Psetta maxima morski menek || USK || Brosme brosme valovito progasta raža || RJU || Raja undulata enoroga ledna krokodilka || LIC || Channichthys rhinoceratus bela repata tabinja || HKW || Urophycis tenuis bela jadrovnica || WHM || Tetrapturus albidus bela raža || RJA || Raja alba mol || WHG || Merlangius merlangus sivi jezik || WIT || Glyptocephalus cynoglossus rumenorepa limanda || YEL || Limanda ferruginea PRILOGA IA SKAGERRAK, KATTEGAT, PODOBMOČJA ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII IN XIV, VODE EU OBMOČIJ CECAF IN VODE FRANCOSKE GVAJANE || || || || || || || Vrsta: || prava peščenka || || || Cona: || norveške vode IV || || Ammodytes spp. || || || (SAN/04-N.) || || Danska || || 0 || || analitski TAC || || Združeno kraljestvo || || 0 || || Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja Unija || || 0 || || Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja || || || || || || || TAC || || Ni relevantno || || || || || || || || || || || || Vrsta: || prava peščenka || || || Cona: || vode EU IIa, IIIa in IV(1) || || Ammodytes spp. || || || || || Danska || || 0 || (2) || analitski TAC || || Združeno kraljestvo || || 0 || (2) || Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja Nemčija || || 0 || (2) || Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja Švedska || || 0 || (2) || || || || Unija || || 0 || || || || || Norveška || || 0 || || || || || || || || || || || || TAC || || 0 || || || || || (1) Brez voda znotraj šestih morskih milj od temeljnih črt Združenega kraljestva pri Šetlandskih otokih, Fair Isle in Foula. || || (2) Prave peščenke obsegajo najmanj 98 % iztovorjene količine, ki se všteva v to kvoto. Prilov limande, skuše in mola se všteje v preostala 2 % kvote (OT1/*2A3A4). Posebni pogoj: v mejah zgoraj navedenih kvot se lahko v naslednjih območjih upravljanja prave peščenke, kot je opredeljeno v Prilogi IID, ulovijo samo naslednje količine: || Cona: vode EU območij upravljanja prave peščenke || || || || 1 || 2 || 3 || 4 || 5 || 6 || 7 || (SAN/234_1) || (SAN/234_2) || (SAN/234_3) || (SAN/234_4) || (SAN/234_5) || (SAN/234_6) || (SAN/234_7) Danska || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Združeno kraljestvo || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Nemčija || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Švedska || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Unija || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Norveška || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || || || || || || Skupaj || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || || || || || || || || || || || || || Vrsta: || velika srebrenka || || Cona: || vode EU in mednarodne vode območij I in II || Argentina silus || || || (ARU/1/2.) || || Nemčija || || 24 || || analitski TAC || || Francija || || 8 || || || || || Nizozemska || || 19 || || || || || Združeno kraljestvo || || 39 || || || || || Unija || || 90 || || || || || || || || || || || || TAC || || 90 || || || || || || || || || || || || Vrsta: || velika srebrenka || || Cona: || vode EU območij III in IV || || Argentina silus || || || (ARU/34-C) || || Danska || || 911 || || analitski TAC || || Nemčija || || 9 || || || || || Francija || || 7 || || || || || Irska || || 7 || || || || || Nizozemska || || 43 || || || || || Švedska || || 35 || || || || || Združeno kraljestvo || || 16 || || || || || Unija || || 1 028 || || || || || || || || || || || || TAC || || 1 028 || || || || || || || || || || || || Vrsta: || velika srebrenka || || Cona: || Vode EU in mednarodne vode območij V, VI in VII || Argentina silus || || || (ARU/567.) || || Nemčija || || 289 || || analitski TAC || || Francija || || 6 || || || || || Irska || || 268 || || || || || Nizozemska || || 3 023 || || || || || Združeno kraljestvo || || 212 || || || || || Unija || || 3 798 || || || || || || || || || || || || TAC || || 3 798 || || || || || || || || || || || || Vrsta: || morski menek || || || Cona: || vode EU in mednarodne vode območij I, II in XIV || Brosme brosme || || || (USK/1214EI) || || Nemčija || || 6 || (1) || analitski TAC || || Francija || || 6 || (1) || || || || Združeno kraljestvo || || 6 || (1) || || || || Drugo || || 3 || (1) || || || || Unija || || 21 || (1) || || || || || || || || || || || TAC || || 21 || || || || || (1) Izključno za prilov. V okviru te kvote ni dovoljen usmerjen ribolov. || || || || || || || || || || Vrsta: || morski menek || || || Cona: || IIIa; vode EU podrazdelkov 22–32 || Brosme brosme || || || (USK/3A/BCD) || Danska || || 15 || || analitski TAC || || Švedska || || 7 || || || || || Nemčija || || 7 || || || || || Unija || || 29 || || || || || || || || || || || || TAC || || 29 || || || || || || || || || || || || Vrsta: || morski menek || || || Cona: || vode EU območja IV || || Brosme brosme || || || (USK/04-C.) || || Danska || || 64 || || analitski TAC || || Nemčija || || 19 || || || || || Francija || || 44 || || || || || Švedska || || 6 || || || || || Združeno kraljestvo || || 96 || || || || || Drugo || || 6 || (1) || || || || Unija || || 235 || || || || || || || || || || || || TAC || || 235 || || || || || (1) Izključno za prilov. V okviru te kvote ni dovoljen usmerjen ribolov. || || || || || || || || || || Vrsta: || morski menek || || || Cona: || Vode EU in mednarodne vode območij V, VI in VII || Brosme brosme || || || (USK/567EI.) || || Nemčija || || pm || || analitski TAC || || Španija || || pm || || Uporablja se člen 11 te uredbe || Francija || || pm || || || || || Irska || || pm || || || || || Združeno kraljestvo || || pm || || || || || Drugo || || pm || (1) || || || || Unija || || pm || || || || || Norveška || || pm || (2)(3)(4)(5) || || || || || || || || || || || TAC || || pm || || || || || (1) Izključno za prilov. V okviru te kvote ni dovoljen usmerjen ribolov. || || || (2) Lovi se v vodah EU območij IIa, IV, Vb, VI in VII (USK/*24X7C). || || || (3) Posebni pogoj: od tega je dovoljen naključni ulov drugih vrst v višini 25 % na ladjo v katerem koli trenutku na območjih Vb, VI in VII. Vendar se lahko ta odstotek v prvih 24 urah po začetku ribolova preseže zaradi posebnega razloga. Skupni nenamerni ulov drugih vrst v Vb, VI in VII ne presega naslednjih količin v tonah (OTH/*5B67-). || || pm || || || || || (4) Vključno z lengom. Kvote za Norveško se lovi le s parangalom v conah Vb, VI in VII. || || || Leng (LIN/*5B67-) || pm || || || || || || Morski menek (USK/*5B67-) || pm || || || || || (5) Kvote za morskega menka in lenga za Norveško so medsebojno zamenljive do naslednje količine, v tonah: || || || || pm || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Vrsta: || morski menek || || || Cona: || norveške vode IV || || Brosme brosme || || || (USK/04-N.) || || Belgija || || pm || || analitski TAC || || Danska || || pm || || Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja Nemčija || || pm || || Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja Francija || || pm || || || || || Nizozemska || || pm || || || || || Združeno kraljestvo || || pm || || || || || Unija || || pm || || || || || || || || || || || || TAC || || Ni relevantno || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Vrsta: || merjaščevka || || || Cona: || vode EU in mednarodne vode območij VI, VII in VIII || Caproidae || || || || (BOR/678-) || || Danska || || 31 291 || || Previdnostni TAC || || Irska || || 88 115 || || || || || Združeno kraljestvo || || 8 103 || || || || || Unija || || 127 509 || || || || || || || || || || || || TAC || || 127 509 || || || || || || || || || || || || Vrsta: || sled (1) || || || Cona: || IIIa || || || Clupea harengus || || || (HER/03A.) || || Danska || || pm || || analitski TAC || || Nemčija || || pm || || Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja Švedska || || pm || || Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja Unija || || pm || || || || || || || || || || || || TAC || || pm || || || || || (1) Iztovarjanje sleda, ulovljenega pri ribolovu z mrežo z velikostjo mrežnega očesa 32 mm ali več. || || (2) Posebni pogoj: do 50 % te količine se lahko ulovi v vodah EU IV (HER/*04-C.). || || || || || || || || || || || || || || || || Vrsta: || sled (1) || || || Cona: || vode EU in norveške vode območja IV severno od 53° 30′ S || Clupea harengus || || || (HER/4AB.) || || Danska || || pm || || analitski TAC || || Nemčija || || pm || || Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja Francija || || pm || || Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja Nizozemska || || pm || || || || || Švedska || || pm || || || || || Združeno kraljestvo || || pm || || || || || Unija || || pm || || || || || Norveška || || pm || (2) || || || || || || || || || || || TAC || || pm || || || || || (1) Iztovarjanje sleda, ulovljenega pri ribolovu z mrežo z velikostjo mrežnega očesa 32 mm ali več. Države članice ločeno poročajo o iztovarjanju sleda na območjih IVa (HER/04A.) in IVb (HER/04B.). (2) Od tega se lahko do 50 000 ton ulovi v vodah EU območij IVa in IVb (HER/*4AB-C). Ulovi v okviru te kvote se odštejejo od norveškega deleža TAC. || || || || || || || Posebni pogoj: v mejah navedenih kvot se na naslednjem območju ne sme uloviti več od spodaj navedenih količin. || || || || || || || Norveške vode južno od 62°S (HER/*04N-)(1) || || || || Unija || || pm || || || || || (1) Iztovarjanje sleda, ulovljenega pri ribolovu z mrežo z velikostjo mrežnega očesa 32 mm ali več. Države članice posebej poročajo o iztovarjanju sleda v območjih IVa (HER/*4AN.) in IVb (HER/*4BN.). || || || || || || || Vrsta: || sled (1) || || || Cona: || norveške vode južno od 62° S || Clupea harengus || || || (HER/04-N.) || || Švedska || || pm || (1) || analitski TAC || || Unija || || pm || || Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja || || || || Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja TAC