SL    SL SL 
 
SL 1   SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 8.7.2008 
SEC(2008) 2226 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Spremni dokument k 
 
Predlogu 
 
UREDBA SVETA o spremembi  uredb (ES) št. 1290/2005 o financiranju skupne 
kmetijske politike in (ES) št. 1234/2007 o vzpo stavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov 
in o posebnih dolo čbah za nekatere kmetijske proizv ode (Uredba o enotni SUT) za 
vzpostavitev sistema razdeljevanja sadja v šolah 
 
Povzetek ocene u činka  
 
 
{COM(2008) 442 kon č.} 
{SEC(2008) 2225} 
 
SL 2   SL 1. Z AKAJ SISTEM RAZDELJEVANJA SADJA V ŠOLAH ? 
Septembra 2007 je Evropska unija sprejela refo rmo ureditve trga za sadje in zelenjavo in 
ključni cilj je bil preobrnitev trenda up adanja porabe sadja in zelenjave. 
Ob sprejemanju reforme je Svet pozval Komisijo, da „v luči dramati čnega pove čanja 
debelosti med šolskimi otroki [...] čimprej pripravi predlog si stema razdeljevanja sadja v 
šolah na podlagi ocene u činka koristi, izvedljivosti in nastalih upravnih stroškov.“ 
Pomen uživanja sadja in zelenjave se  kot del zdrave prehrane priporo ča v beli knjigi Komisije 
o prehrani, prekomerni telesni teži in debelo sti, ki poudarja potrebo po usklajenem ukrepanju 
na evropski ravni. Navaja, da „bi bil sistem razdeljevanja sadj a v šolah velik napredek v pravo 
smer“ . 
Evropski parlament v nedavnem poro čilu o osnutku splošnega prora čuna EU za leto 2008 
„ponovno poudarja svojo mo čno zavezanost pravilnemu financiranju prora čunskih skladov za 
razdeljevanje sadja in zelenjave v šolah“  in „poziva Komisijo, da predloži zakonodajni 
predlog ...“ . 
• Padajoča poraba 
V preteklih letih je pora ba sadja in zelenjave v EU padala. Ker je ve čina sadja in zelenjave 
hitro pokvarljiva, je raven odpadka visoka, porabo sa dja in zelenjave na prebivalca pa je zato 
zelo težko meriti in se ocenjuje na po dlagi podatkov o proizv odnji in trgovini. 
Povprečna poraba na prebivalca  v EU-27 v letu 2006 se ocenjuje na 380 g neto in bo do leta 
2010 padla na 360 g na dan, če se bo nadaljeval sedanji padajo či trend. Številke se  nanašajo na 
prebivalstvo kot celoto, ne glede na starost. 
Med državami članicami se poraba znatno razl ikuje. Na splošno države članice, ki so glavne 
proizvajalke, beležijo višje stopnje porabe , vendar je bil negativni trend v zadnjem času viden 
celo v sredozemskih državah. Poleg tega je stanje zlasti zaskrbljujo če med otroki. Prehrana 
mlade populacije se je pomembno spremenila in por aba sadja in zelenjave je znatno nižja, kot 
je bila nekdaj. Eden od deja vnikov, ki prispevajo k nizki porabi pri otrocih, je o čitno 
pomanjkanje razpoložljivosti proizvodov. 
Posledično večina Evropejcev in zlasti otrok ne dosega najmanjše neto zaužite koli čine 400 g 
na dan, ki jo priporo ča Svetovna zdravstvena organizacija. 
• Zdravstveno vprašanje 
Težave s težo in debelostjo se v EU pove čujejo, še posebno med otroki. Po oceni je 22 
milijonov otrok pretežkih, od tega 5,1 milijonov debe lih (EU-25). Število debelih otrok naj bi 
se po pri čakovanjih pove čevalo po 400 000 na leto in pripeljalo do obsežnih zdravstvenih, 
psiholoških in socialnih težav z visokimi stroški za družbo (glej točko 3.3 poro čila o oceni 
učinka) . 
• Socialni in ekonomski vidiki 
Obstaja mo čna povezava med nizkimi dohodki, socialnimi dejavniki in nezadostno koli čino 
zaužitega sadja in zelenjave. Nižji ko je dohodek, nižja je rave n porabe sadja in zelenjave. 
 
SL 3   SL Podatki nakazujejo, da bi pove čanje porabe najbolj koristilo novim državam članicam, kjer 
prevladujejo predvsem bolezni srca in ožilja, poj avljajo pa se tudi bol j zgodaj kakor v EU-15. 
Bolezni srca in ožilja so ena od št evilnih težav, povezanih z majhno koli čino zaužitega sadja in 
zelenjave (točka 3.4) . 
2. Z NANSTVENI DOKAZI  
Študije kažejo, da je ob izpolnitvi dolo čenih pogojev sistem razd eljevanja sadja v šolah 
učinkovit pripomo ček za trajno pove čanje porabe sadja in zelenja ve. Dokazano je predvsem, 
da se sistem razdeljevanja sadj a v šolah ne bi smel osredoto čati samo (nekateri pravijo celo ne 
v glavnem) na zagotavljanje sadja in zelenjave  v (izobraževalnih ustanovah) šolah, temve č bi 
moral vklju čevati tudi niz spremljajo čih ukrepov, namenjenih ozaveš čanju (točka 4) . 
Izboljšanje prehranskih navad otrok in mlad ostnikov je pomembna naloga za izboljšanje 
javnega zdravja in zmanjšanje dolgoro čnega tveganja za nastanek kapi in raka, pa tudi 
kroničnih bolezni, kot je sladkorna. Ukrepi, usmerjeni v zdravo preh rano, se morajo pojaviti v 
otroštvu ali adolescenci, da prepre čijo ali odvrnejo škodljive u činke prekomerne telesne teže in 
slabih prehranskih navad na zdravje.  
Študije kažejo, da se zdrave pr ehranske navade oblikujejo v otro štvu: tisti, ki užijejo veliko 
sadja in zelenjave v otroštvu ohran ijo svoje dobre navade tudi kot odrasle osebe, tisti, ki ju 
užijejo malo, ravnajo enako kasneje v življe nju in svoje slabe navade z negativnimi 
posledicami prenesejo na svoje otroke. 
Izobraževalne ustanove so najbo ljše okolje za preoblikovanje in vplivanje na prehranske 
navade otrok na stopnji,  ko se te oblikujejo. 
Pogoji za uspešno izvedbo sistema razdelje vanja sadja v šolah so navedeni v poro čilu (točka 
5.3). Študije kažejo, da je pomembno, da je razdelitev proizvodov brezpla čna, če naj bo sistem 
učinkovit. 
3. S EDANJE STANJE  
Pobude, osredoto čene na pove čanje porabe sadja in zelenjav e med šolskimi otroki, že 
obstajajo na ravni EU in v nekaterih državah članicah na nacionaln i ali lokalni ravni. 
Reforma v sektorju sadja in zelenjave je pove čala prora čun za sofinanciranje ukrepov 
informiranja in promocije teh proizvodov za 6 milijonov EUR. Finan čni prispevek Skupnosti 
za promocijsko kampanjo, namenjeno šolskim otrokom, je 60 %. 
Drugi programi EU so namenjeni izboljšanju te lesnega in duševnega zdravja in zmanjšanju 
zdravstvenih neenakosti po vsej Skupnosti, znat na sredstva EU pa so bila porabljena za 
raziskave, povezane z debelostjo, in projekte o koristnih u činkih sadja in zelenjave. 
V državah članicah obstajajo razli čni modeli (točka 5.2) , njihove glavne omejitve pa so: 
pogosto so majhni in lokalni; ni zagotovl jena stalnost; malo jih je v novih državah članicah, 
kjer je poraba na  splošno majhna; vs i programi ne vklju čujejo spremljevalnih ukrepov, ki so 
bistveni za zagotavljanje u činkovitosti programa. 
 
SL 4   SL 4. C ILJI (TOČKA 7) 
Splošni cilj sistema razdeljevanja sadja v šolah v EU je zagotoviti okvir politike in 
financiranja za pobude držav članic za trajno pove čanje deleža sadja in zelenjave v prehrani 
otrok na stopnji, ko se oblikujej o njihove prehranske navade. To  predstavlja naložbo, ki bi v 
prihodnje pomagala zmanjšati strošk e javnega zdravstva, ki jih povzro ča slaba prehrana. 
Glavni posebni cilji bi bili zaustaviti padajo čo porabo sadja in zelenjave, pove čati dolgoro čno 
porabo med otroki, spodbujati zdrave prehranske  navade, ki se nada ljujejo v odraslo dobo, 
omogočiti znatnemu številu šolskih otrok uživanje sadja in zelenjave in s tem omogo čiti enake 
možnosti za vse otroke v EU in prispevati k socialni koheziji. 
5. O PCIJE POLITIKE (TOČKA 8) 
Štiri raziskane opcije se med sabo ne izklju čujejo, nekateri elementi se lahko združijo. U činek 
na porabo sadja in zelenjave in posledi čne koristi za zdravje bi bili odvisni od obsega izvajanja 
in dolgoro čne stalnosti programa. 
Opcija 1 – obstoje če stanje  
Nobene nove pobude na evropski ravni. 
Opcija 2 – mrežno povezovanje  
Intervencije Skupnosti, omejen e na podporo sistema razdeljevanja sadja v šolah v državah 
članicah v okviru treh glavnih poglavij: obveš čanje javnosti (spletne strani, brošure ...), 
zagotavljanje orodij za ukrepanje  (spletna stran za projekte sistema razdeljevanja sadja v 
šolah, strokovne podatkovne zbirke  ...), obsežne letne konference. 
Opcija 3 – spremljevalne pobude 
EU podpira pobude, ki pospešujejo porabo sadja in zelenjave v izobr aževalnih ustanovah, 
vendar izklju čuje financiranje nabave pr oizvodov. Ukrepi lahko vklju čujejo tiste, ki so 
namenjeni spreminjanju prehranskih navad otrok, na primer usposabljanje in ozaveš čanje, 
pripravo promocijskega gradiva in obiske spletnih strani. 
Izvajanje bi se okvirno obli kovalo po sedanjih promocijskih programih s prispevkom EU v 
višini 60 %. Sofinanciranje bi bilo obvezno, orga nizacije, ki bi dale predlog, pa bi morale prav 
tako financirati del stroškov programa (npr. 20 %). 
Opcija 4 – gonilne pobude 
Enoten, prožen okvir sistema razdeljevanja sadj a v šolah v EU s prostovoljno udeležbo držav 
članic. 
EU bi razdelila prora čun in kot splošno objektivno merilo uporabila število otrok v osnovni 
starostni skupini 6–10 let. Sodelujo če države članice bi potem pripravile strategijo in vklju čile 
tri elemente: brezpla čno razdelitev v izobraževalnih ustanovah; spremljevalne ukrepe, kot so 
promocijske kampanje in ozaveš čanje; spremljanje in vrednotenje. 
 
SL 5   SL Nabavo sadja in zelenjave (vklju čno z logistiko in razdelitvijo) bi  Evropska unija sofinancirala 
v višini 50 %, razen v konvergen čnih regijah (75 %). Letno finan čno zgornjo mejo v višini 90 
milijonov EUR bi lahko dopolnile države članice in/ali zasebno financiranje. 
Spremljevalne ukrepe bi praviloma sofinancirale države članice, vendar bi la hko, kjer bi bilo 
to mogoče v okviru obstoje čega zakonodajnega okvira, dobile pomo č iz naslova promocije 
kmetijskih proizvodov v EU. 
6. A NALIZA U ČINKOV  
• Ekonomski (točka 9.1 in Priloga 8)  
Povečano povpraševanje, ki bi izhaja lo iz sistema razdeljevanja sadja v šolah v EU, bi imelo 
pozitiven u činek na trg sadja in zelenjave. 
Opciji 1 in 2  ne bi imeli nobenega merljivega u činka na povprašev anje ali porabo. Opcija 3  bi 
verjetno imela mo čnejši učinek. 
Opcija 4  bi lahko vodila v razvoj novih, okusnih, got ovih proizvodov za otroke. Rezultat bi 
bil lahko neposredno pove čanje 97 500 ton sadja in zelenjav e na leto na podlagi dnevnega 
obroka 120 gramov v 30 tednih. Študije kažejo trajno pove čanje količine zaužitega sadja in 
zelenjave za 0,4 do 1,1 obroka na dan. Če bi se zaužiti obrok pri otrocih dnevno povpre čno 
povečal za 0,7, bi to povzro čilo približno 800 000 ton dodatno zaužitega sadja in zelenjave na 
leto. 
Spremljanje in vrednotenje je pomembno za ocenitev dolgoro čnih učinkov. Študije kažejo, da 
bi bil lahko sistem razdeljevanja sadja v šolah u činkovit na čin za trajnostno pove čanje porabe 
sadja in zelenjave. 
• Proračunski (točka 9.2 in Priloga 13)  
Opcija 1  ne bi imela nobenega u činka na prora čun EU ali prora čune držav članic. 
Opcija 2  bi zahtevala letni prora čun EU v višini 1,3 milijona EUR. Države članice ne bi imele 
nobenih stroškov. 
Opcija 3 : reforma SUT sadja in zelenjave vklju čuje povečanje promocijskega prora čuna EU 
za 6 milijonov EUR, ki bi se lahko uporabili za uvedbo sistema razdeljevanja sadja v šolah v 
EU. Države članice bi morale zagotoviti sofina nciranje poleg obveznega zasebnega 
financiranja. 
Opcija 4  za zagotovitev sadja in zelenjave, vklju čno z logisti čnimi stroški, bi se lahko uvedla 
na proračunske stroške EU v višini 90 milijonov EU R. Predvideno je, da bi se proizvodi 
brezplačno delili enkrat na teden vse šolsko leto (v povpre čju 30 tednov) po povpre čni ceni 
0,20 EUR na dan na otroka vsem 26 milijonom otrok v osnovni starostni skupini 6–10 let. Države članice bi morale financirati polovico  stroškov za proizvode (25 % v konvergen čnih 
regijah) in spremljevalne ukrepe. Skupni prora čun: 156 milijonov EUR, od tega 90 EU in 66 
nacionalni prora čuni. 
Na podlagi podatkov iz Nizozemske in  Danske bi bili lahko dolgoro čni prihranki javnega 
zdravstva in izognitev izgubljeni m uram pri delu precejšnji. 
 
SL 6   SL • Socialni (točka 9.3)  
Javno zdravstvo in kohezija  (Priloga 9)  
Cilj je spodbujati zdrave prehranske navade med šolskimi otroki in s tem prispevati k trajnim 
izboljšavam zdravja in zmanjšanju debelosti; vz drževanju zdrave telesne teže ter zmanjšanju 
tveganja za kroni čne neprenosljive bolezni. 
Opcija 1  ne bi imela zaželenega u činka. 
Opciji 2 in 3  bi lahko imeli omejen u činek na kohezijski vidik; izmenjava izkušenj bi lahko 
pomagala izboljšati u činkovitost sedanjih programov. 
Opcija 4  bi lahko imela najve čji učinek, ker zagotavlja brezpla čno razdelitev sadja in 
zelenjave. 
Spodbujanje enakih možnosti (Priloga 10) 
Cilj je olajšati dostop do sistema razdeljevanja sadja v šolah otrokom v revnejših regijah in v 
prikrajšanih skupinah prebivalstva.  
Brezplačno zagotavljanje sadja in zelenjave lahko prispeva k boljši prehrani in ima lahko 
pozitiven vpliv na u čno zmogljivost, za katero je znano, da je zaradi slabe prehrane prizadeta. 
To bolj prevladuje med otroki iz ogroženega o kolja. Sistem razdeljevanja sadja v šolah se 
lahko bojuje proti slabi prehrani  in pomaga pri zmanjševanju  prehranskih neenakosti med 
družbenoekonomskimi skupinami. 
Ker zagotavlja opcija 4 brezpla čno razdelitev sadja in zelenja ve, bi lahko imela veliko ve čji 
učinek kot opcija 3.  
Zaposlovanje in ustvarjanje delovnih mest 
Pričakuje se, da bo pove čana proizvodnja vklju čevala nekaj dodatne de lovne sile. Dodatna 
nova delovna mesta bi bila lahko povezana z inov acijami in raziskavami. Opcija 4 bi imela 
večji učinek kot opcija 3. 
• Tesnejše povezave z državljani EU 
S tem, ko bi z opcijo 4 hrano in njene proizvajalce ponovno približali mestnim prebivalcem s , 
bi najbolj pozitivno vplivali na javno zaznavanje . Tudi zagotovitev informacij v okviru opcij 2 
in 3 bi lahko imela pozitiven u činek. 
• Okoljski u činki 
Ker bi bilo upravljanje katerega koli si stema decentraliziran o, bi bil okoljski u činek razli čnih 
opcij odvisen od tega, kako bi se izvajale. 
• Upravni u činek (točka 9.6 in Priloga 14)  
Opcija 2: nobenega znatnega posebnega bremena ne za države članice ne za Komisijo. 
Opcija 3:  dodatno upravno breme na ravni države članice, ki bi bilo lahko znatno ob znatnem 
povečanju financiranja EU. 
 
SL 7   SL Opcija 4: potrebni dodatni vi ri na ravni države članice; potrebna dva uradnika, zaposlena s 
polnim delovnim časom, na ravni EU, vsaj v prvih letih izvajanja. 
• Učinek na tretje države in mednarodne odnose 
Sistem razdeljevanja sadja v šolah v EU mora biti popolnoma v skladu z mednarodnimi 
trgovinskimi obveznostmi EU. 
• Sorazmernost in dodana vrednost EU (točki 6 in 9.8) 
Opciji 2 in 3 predstavljata „tradicionalne“ ukr epe EU, katerih vrednost je dokazana, omejen 
proračun in značaj „mehkega ukrepa“ pa bi vsekakor omejila njun u činek. 
Opcija 4 lahko z ve čjim prora čunom ponudi ve čjo dodano vrednost, obvezni spremljevalni 
ukrepi pa bi okrepili njen u činek. 
Sistem razdeljevanja sa dja v šolah v EU ni čudežno zdravilo za to, da otroci uživajo premalo 
sadja in zelenjave ali s tem povezane zdravstvene težave. Opcija 4 bi prispevala k boju proti 
tem težavam z morebitnim znatnim multiplikacijskim u činkom. 
• Učinek na zainteresirane strani 
Opcije 2, 3 in 4 predstavljajo izboljšanje v primerjavi z obstoje čim stanjem, čeprav se obseg 
izboljšav med njimi precej razlikuje. 
Davkopla čevalci bi imeli korist od pri čakovanega zmanjšanja nacion alnih izdatkov za zdravje, 
ki naj bi se pokazalo v letih po izvajanju sistema.  
7. S PREMLJANJE IN VREDNOTENJE (TOČKA 11) 
Pričakuje se, da bodo v izvajanje pravil morebitne Uredbe Sveta za sistem  razdeljevanja sadja 
v šolah vklju čeni minimalni standardi vrednotenja za države članice.  
8. S KLEPI (TOČKA 12) 
Za doseganje cilja ve čje porabe je možna intenzivnejša uporaba obstoje čih instrumentov 
Komisije in bi bila pozitiven korak. To se na naša zlasti na komunikacijske dejavnosti v okviru 
opcij 2 in 3 na podlagi ukrepov informiranja in promocije za kmetijske proizvode. 
Opcija 4 je naju činkovitejši na čin za doseganje ciljev pove čanja porabe in izbol jšanja zdravja, 
če se pri njeni izvedbi strogo spoštujejo podrejeno na čelo in nacionalne pristojnosti, zlasti 
glede zdravja in izobraževanja. Njena u činkovitost bi se pove čala, če bi jo dopolnili opciji 2 in 
3. 
V tem smislu se predlaga, da se vzpostavi sistem razdeljevanja sadja v šolah, ki z najve čjo 
učinkovitostjo združuje 3 opc ije v vzajemno podpornem paket u. Zajemal bi naslednje 
elemente: 
–  brezplačno razdelitev sadja in zelenjave  v šolah. Pomo č Skupnosti bi se morala 
dodeliti za sofinanciranje doba ve sadja in zelenjave u čencem v osnovni starostni 
skupini 610 let v izobraževalnih ustanovah (šolah), s tem povezano logistiko in spremljanje ter vrednotenje. V ta name n se predlaga, da se zagotovi prora čunska 
 
SL 8   SL dodelitev sredstev v skupnem znesku 90 milijonov EUR iz Naslova I Uredbe Sveta 
(ES) št. 1234/2007. Omogo čila bi podaljšanje obstoje čega sistema razdeljevanja sadja 
v šolah v nekaterih državah članicah in uvedbo programov v državah članicah brez 
takih programov, pogosto zaradi omejenih prora čunskih sredstev.  
Stopnja sofinanciranja Skupnosti bi bila na ravni 50 % in v konvergen čnih regijah 
75 %; 
– spremljevalni ukrepi . Obveznost za države članice, da razvijejo nacionalno 
strategijo v posvetovanju z ja vnega zdravstva in izobraževalnimi organi, industrijo ter 
zainteresiranimi stranmi. Strategija bi morala dolo čiti, na kateri na čin bi bilo najbolje 
izvajati sistem razdeljevanja sadja v šolah in ga vklju čiti v šolski kurikulum. Obvezen 
del izvajanja bi bilo poudarj anje udeležbe EU. Spremljevalni ukrepi bi se financirali 
predvsem nacionalno; 
– dejavnosti mrežnega povezovanja . Za motiviranje izmenjave informacij in znanja 
med akterji sistema razdeljevanja sadja v šolah in spodbujanje ozaveš čanja javnosti 
(kot je predstavljeno v opciji 2 „mrežno povezovanje“). Ta dodelitev bi znašala 1,3 milijona EUR; 
– promocija kmetijskih proizvodov , ki bi jo lahko podprli v okviru promocije 
kmetijskih proizvodov EU (kot je predstavljena v opciji 3 „spremljevalne pobude“). Države članice bi lahko ta okvir uporabile še  posebej za izvajanje potrebnih 
spremljevalnih ukrepov, namenjenih ozaveš čanju o koristnih u činkih uživanja sadja 
in zelenjave. Nedavna reforma v se ktorju sadja in zelenjave je pove čala okvirni 
proračun za promocijo teh proizvodov za 6 milijonov EUR; 
– spremljanje in vrednotenje . Z namenom uvedbe zanesljivih podatkov za nadaljnje 
raziskave o u činkovitosti sistema razdeljeva nja sadja v šolah v razli čnih oblikah in za 
izmenjavo „najboljših praks“ bi moralo spremljanje in vrednot enje predstavljati 
sestavni del sistema EU.  
Zato naj bi vsi sistemi vklju čevali tri elemente: 
• brezplačno razdelitev sadja in zelenjave v izobraževalnih ustanovah (šolah), 
• niz spremljevalnih ukrepov, 
• spremljanje in vrednotenje. 
Opcija 4 vklju čuje znatne prora
čunske stroške za EU in države članice. Da bi bil sistem 
razdeljevanja sadja v šolah u činkovit in smotrn, bi se  morali proizvodi brezpla čno deliti 
osnovni ciljni skupini (vsem otrokom od 6 do 10 let) zadostno število tednov v dovolj dolgem 
obdobju. 
Potreben je skupni letni prora čun 156 milijonov EUR. Izkušnje bodo pokazale, ali je ta 
proračun primeren za doseganje postavljenih ciljev. Sodelovanje EU z 90 milijoni EUR bi se 
moralo ujemati s kmetijskimi finan čnimi perspektivami.