Bruselj, 22.12.2004

SEK(2004) 1622 končno

Priporočilo

ODLOČBA SVETA

o določitvi v skladu s členom 104(8), ali je Grčija sprejela učinkovite ukrepe na podlagi priporočil Sveta v skladu s členom 104(7) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem (EDP) ureja člen 104 Pogodbe in Uredba (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je del Pakta za stabilnost in rast. Dopolnjujejo ga politične zaveze, poudarjene v Resoluciji Evropskega sveta iz Amsterdama o Paktu za stabilnost in rast z dne 17. junija 1997.

Grški organi so 4. maja predložili revidirano obvestilo o EDP, ki za leto 2003 predvideva primanjkljaj v višini 3,2 % BDP. Kljub temu, da se je zavedala, da je ta podatek začasen, ker ga Eurostat ni potrdil, je Komisija ob upoštevanju svojih napovedi iz spomladi 2004, objavljenih 7. aprila 2004, menila, da obvestilo vsebuje prima facie dokaze, da v Grčiji obstaja čezmerni primanjkljaj v smislu člena 104 Pogodbe. Komisija je 19. maja 2004 proti Grčiji uvedla postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem in sprejela poročilo, predvideno v členu 104(3) Pogodbe. Po proučitvi pomembnih dejavnikov, upoštevanih v svojem poročilu, in ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora z dne 2. junija 2004 je Komisija 24. junija 2004 sprejela mnenje, da v Grčiji obstaja čezmerni primanjkljaj. Svet je 5. julija 2004 ustrezno odločil v skladu s členom 104(6). Hkrati je Svet sprejel priporočilo, naslovljeno na Grčijo, z namenom, da se stanje čezmernega primanjkljaja odpravi v skladu s členom 104(7) Pogodbe.

Svet je grškim oblastem priporočil, „ da čimprej, najkasneje pa do leta 2005, odpravijo sedanje stanje čezmernega primanjkljaja“. Svet je določil „rok, 5. november 2004, v katerem naj grška vlada sprejme učinkovite ukrepe v ta namen.“ Svet je prav tako priporočil, da „bi morali grški organi sprejeti korektivne ukrepe zlasti strukturne narave v višini najmanj 1 % BDP, skupno za leti 2004 in 2005, po možnosti v enakomerni razporeditvi za ti dve leti“. V priporočilu Sveta se poleg tega priporoča, da „bi morali grški organi prav tako zagotoviti, da se delež bruto javnega dolga zadostno zniža in dovolj hitro približa referenčni vrednosti“, medtem ko „ bi se moralo nameniti posebno pozornost dejavnikom, ki se razlikujejo od neto zadolževanja in ki prispevajo k spremembam ravni javnega dolga“. Grškim oblastem se je končno priporočilo tudi, naj „po hitrem postopku zagotovijo popravke resnih pomanjkljivosti glede proračunskih statistik z izboljšanjem zbiranja in obdelave javnofinančnih podatkov“.

Svet pri presojanju v skladu s členom 4(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97, ali so bili na podlagi njegovih priporočil v skladu s členom 104(7) učinkoviti ukrepi sprejeti, opre svojo odločitev na javno objavljene odločitve vlade zadevne države članice.

1. Popravki javnofinančnih podatkov za september 2004

Pri ocenjevanju ukrepov, ki so jih sprejeli grški organi na podlagi priporočil Sveta, je treba upoštevati zelo bistvene popravke podatkov o javnofinančnem primanjkljaju in javnem dolgu za predhodna leta, zajetih v obvestilu iz septembra 2004[1]. Zlasti zneski nominalnega primanjkljaja (Preglednica 1) so bili letno popravljeni navzgor za 1,5–2 odstotni točki BDP v obdobju 2000–2003, medtem ko so bili zneski javnega dolga prav tako povečani za 7–9 odstotnih točk BDP. Sprememba v zneskih primanjkljaja med majem in septembrom 2004 je bila zlasti posledica popravkov stroškov za vojaško opremo in plačil obresti, ki predhodno niso bili v celoti zajeti, ter presežka skladov socialnega zavarovanja, ki je bil precenjen. Popravek zneskov dolga se je nanašal na obveznice s kapitaliziranimi obrestmi, ki predhodno niso bile v celoti zajete, in na konsolidirana sredstva za socialno varnost, ki so bila precenjena. Iz septembrskega obvestila o EDP dejansko izhaja, da je Grčija beležila čezmerni primanjkljaj najmanj od leta 2000. Komisija in Svet sta ta vprašanja proučila in obravnavala.[2]

Preglednica 1 Statistični popravki med 2000–2003, ki jih objavi Eurostat

Javnofinančni primanjkljaj (v % BDP) | Javnofinančni dolg (v % BDP) |

Poročilo 104(3) | Obvestilo o EDP september 2004 | Poročilo 104(3) | Obvestilo o EDP september 2004 |

2000 | -2,0 | -4,1 | 106,2 | 114 |

2001 | -1,4 | -3,7 | 106,9 | 114,7 |

2002 | -1,5 | -3,7 | 104,7 | 112,5 |

2003 | -3,2 | -4,6 | 103,0 | 109,9 |

V skladu s septembrskim poročilom o EDP naj bi učinek statističnih popravkov na rezultate za leto 2004 znašal 1,1 % BDP, porazdeljen med nižje presežke sklada socialnega zavarovanja (0,3 % BDP) in pravilno evidentiranje vojaške porabe (0,8 %). Grški organi ocenjujejo znesek primanjkljaja za leto 2004 v višini 5,3 % BDP. Predvideni delež javnega dolga (112,1 % BDP) je znatno višji od deleža v letu 2003 (109,9 % BDP).

2. Ukrepi, napovedani na podlagi priporočila 104(7)

Ukrepi, napovedani v letu 2004

Grški organi so pred rokom, tj. 5. november, določenim v priporočilu Sveta v skladu s členom 104(7), za leto 2004 napovedali številne ukrepe, in sicer: (i) davčno oprostitev za davčne napovedi v obravnavi za proračunska leta 1999–2002; (ii) navodila vsem ministrstvom, da omejijo diskrecijske stroške za 3 %; (iii) ukrepe za omejitev stroškov v javnem sektorju in zmanjšanje vladnih subvencij in poroštev.[3]

Zaradi narave tovrstnih ukrepov je težko opredeliti in ločiti njihove vplive na proračun. Ukrepi, zajeti pod točko (ii) in (iii), niso povezani z nobeno posebno proračunsko postavko, imajo pa linearne učinke. Glede ukrepa (i) je grški minister za finance Alogoskoufis v dopisu z dne 5. novembra, ki ga je naslovil na komisarja Almunia, izjavil, da je predvideni učinek v letu 2004 znašal 0,2 % BDP. Vendar pa medtem ko se je ta pričakovani vpliv lahko vključil v skupne številke o davčnih prihodkih, ki ustrezajo načrtovanemu rezultatu, objavljenemu septembra, bo dejanski vpliv v najboljšem primeru znan šele v obvestilu o EDP iz marca 2005.

Da se oceni proračunski dosežek, ki so ga izvedli grški organi v skladu s priporočilom Sveta po členu 104(7), je treba poleg teh negotovosti obravnavati vpliv statističnih popravkov. Končni znesek primanjkljaja za leto 2004 bo višji od predvidenega ob sprejetju priporočila po členu 104(7), delno zaradi statističnih popravkov, dogovorjenih z Eurostat septembra letos, ki znašajo 1,1 % BDP (Preglednica 2). Lahko bi se upoštevalo, da med načrtovanjem proračunske prilagoditve grški organi niso imeli pod nadzorom tega dejavnika, ki ob sprejetju priporočila po členu 104(7) ni bil znan. Zato je treba učinkovitost ukrepov grških organov v letu 2004 v skladu s priporočili Sveta oceniti po izločitvi učinkov takšnih statističnih popravkov kot tudi učinkov možnih presenečenj glede rasti med spomladjo in jesenjo 2004.

Preglednica 2 Poglavitni dejavniki, ki vplivajo na znesek primanjkljaja v letu 2004 (*) |

Učinek na primanjkljaj (°) | Primanjkljaj v letu 2004 |

Prvotni proračun, ki ga je predstavila predhodna vlada | 1,2 |

Glavni popravki nove vlade pred koncem marca 2004 |

Posredni davki | +0,4 |

Socialni prispevki | -1,1 |

Prejeti kapitalski transferji | +1,4 |

Poraba (od tega plače zaposlenih v državni upravi) | +0,8 (+0,5) |

Socialni transferji | +0,4 |

Obvestilo, ki ga je konec marca poslala nova vlada (1) | 3,0 |

Statistični popravki (2)+(3) |

Skladi socialnega zavarovanja (2) | +0,3 |

Vojaški stroški (3) | +0,8 |

Vmesni znesek (4)=(1)+(2)+(3) | 4,1 |

Obvestilo september 2004 (5) | 5,3 |

Prekoračitve (6)=(5)-(4) | 1,2 |

Neskladja pri plačilih obresti (7) | +0,2 |

Napovedi Komisije iz jeseni (5)+(7) | 5,5 |

(*) V preglednici so v % BDP povzete glavne revizije, popravki in neskladja v proračunu za leto 2004 od njegovega sprejetja s strani (predhodne) grške vlade na koncu leta 2003 in napovedi Komisije. (°) „+“ ponazarja naraščanje primanjkljaja, medtem ko „–“ označuje zmanjševanje primanjkljaja. |

Na podlagi septembrskega obvestila grški organi v letu 2004 predvidevajo primanjkljaj v višini 5,3 % (5,5 % po mnenju Komisije; glej Preglednico 2)[4], medtem ko je med obvestilom iz konca marca in obvestilom iz septembra primanjkljaj narasel z ocenjenih 3,0 %[5] na 5,3 % (s 3,2 % na 5,5 % skladno z napovedmi Komisije iz spomladi in jeseni). Zato statistični popravki (1,1 % BDP) ne pojasnjujejo v celoti poslabšanja proračuna za 2,3 % BDP. Poleg tega se ostalega 1,2 % ne more pripisati učinku nižje rasti. Razlika glede napovedi o realni rasti med spomladanskimi (4,0 %) in jesenskimi (3,8 %) številkami je le v višini 0,2 %, kar lahko privede do povečanja primanjkljaja, vendar ne za več kot 0,1 % BDP. Na splošno pa je z nominalnega vidika proračunski dosežek negativen za več kot 1 % BDP.

Glede na leto 2003, ko se je prvič izkazalo, da je država presegla referenčno vrednost 3 % BDP, se mora proračunski dosežek v letu 2004 izračunati na podlagi primerjave ciklično prilagojenih saldov (CPS) teh dveh let, po izločitvi učinkov statističnih popravkov. Ta pristop kaže tudi, da je proračunski dosežek negativen z vidika ciklične prilagoditve. Z izločitvijo nepričakovanih statističnih popravkov bi CPS v letu 2003 znašal -3,7 % BDP (dejansko je znašal -5,1 %), medtem ko bi v letu 2004 znašal -5,1 % BDP (dejansko je znašal -6,2 %). Iz tega izhaja, da proračunski dosežek v letu 2004 znaša -1,4 %. Z vidika primarnega salda bi proračunski dosežek prav tako bil negativen (-1,6 %).

Preglednica 3 Proračunski dosežek v letu 2004 ob izločitvi učinka statističnih popravkov (v % BDP) |

2003 | 2004 | „Dosežek“ (*) |

Ciklično prilagojeni saldi (CPS) | -5,1 | -6,2 | -1,1 |

CPS brez popravkov | -3,7 | -5,1 | -1,4 |

Ciklično prilagojen primarni saldo (CPPS) | 0,7 | -0,6 | -1,3 |

CPPS brez popravkov | 2,0 | 0,4 | -1,6 |

(*) Proračunski dosežek je vnos v stolpcu „2004“ minus ustrezen vnos v stolpcu „2003“; številke so zaokrožene na eno decimalko.

Kot splošno načelo bi morale prekoračitve glede ene ali več proračunskih postavk biti izravnane s kompenzacijskimi ukrepi. To velja tudi za dogodke, kot je organizacija olimpijskih iger v Grčiji. Poleg tega bi kljub dovoljevanju takšnih prekoračitev proračunski dosežek v tekočem letu bil negativen. Prekoračitve, povezane z organizacijo olimpijskih iger, znašajo v skladu s podatki grških organov[6] 0,7 % BDP in so razporejene med programe javnih investicij (0,5 %) in javno porabo (0,2 %).

Po izločitvi učinkov statističnih popravkov in prekoračitev, povezanih z olimpijskimi igrami, bi CPS v letu 2004 znašal -4,4 % BDP (dejansko je znašal -6,2 %), kar v primerjavi s CPS v letu 2003, po izločitvi učinkov statističnih popravkov (-3,7 %), privede do proračunskega dosežka v višini -0,7 %. Z vidika primarnega salda bi proračunski dosežek prav tako bil negativen (-0,9 %).

Skratka, ukrepi, izvedeni leta 2004, niso bili učinkoviti pri zmanjšanju primanjkljaja v letu 2004. Kljub neupoštevanju učinkov statističnih popravkov je proračunska politika v okviru živahnih gospodarskih dejavnosti in obsežne pozitivne proizvodne vrzeli[7] zabeležila nadaljnje poslabšanje.

Predlog proračuna za leto 2005

Posebni ukrepi, ki naj bi se izvajali leta 2005, so bili napovedani v predlogu državnega proračuna, predstavljenemu septembra, ki za svoj cilj določa javnofinančni primanjkljaj v višini 2,8 % za leto 2005. To bi predstavljalo nominalno prilagoditev za 2,5 % BDP v primerjavi z zneskom primanjkljaja v višini 5,3 %, ki so ga načrtovali grški organi za leto 2004.

Preglednica 4 Ocena prilagoditve v proračunu za leto 2005

v % BDP | Uradna (1) | Komisija (2) | Razlika (3)=(1)-(2) |

Davki | 23,20 | 23,19 | 0,01 |

Prispevki | 16,33 | 16,26 | 0,07 |

Javna poraba (od tega plače zaposlenih v državni upravi) | 16,18 (12,10) | 16,44 (12,34) | 0,26 (0,24) |

Socialni transferji | 18,43 | 18,55 | 0,12 |

Plačila obresti | 5,07 | 5,27 | 0,20 |

Prejeti kapitalski transferji | 2,62 | 2,54 | 0,08 |

Neto zadolževanje | -2,8 | -3,6 | 0,8 |

Delež javnega dolga | 109,5 | 111,9 | 2,4 |

Referenčne postavke Realna rast BDP (%) Nominalna rast BDP (%) | 3,9 7,3 | 3,3 6,5 | 0,6 0,8 |

Napovedi Komisije iz jeseni 2004 predvidevajo, da bo nominalni primanjkljaj v letu 2005 znašal 3,6 % BDP. Razlika med uradnim ciljem iz predloga proračuna in napovedmi Komisije je posledica treh dejavnikov (Preglednica 4): V prvi vrsti je po mnenju Komisije začetna raven plačil obresti v letu 2004 za 0,2 % BDP višja od predpostavljene s strani grških organov. Drugič , medtem ko predlog proračuna temelji na makroekonomskem scenariju, ki vodi k 3,9 % realni rasti BDP v letu 2005, Komisija predvideva precej manj optimistično 3,3 % stopnjo rasti. Tretjič , videti je, da je bil pričakovani vpliv nekaterih ukrepov, ki so jih napovedali grški organi, na proračun precenjen. Z vidika prihodkov to velja zlasti za socialne prispevke zaradi preveč optimistične napovedi rasti zaposlovanja (2 % v primerjavi z 1 % v napovedih Komisije) in za prejete kapitalske transferje, za katere se predvideva, da bodo ostali visoki, medtem ko bo znatno znižanje javnih investicij prav tako znižalo že nizko absorpcijsko zmogljivost Grčije pri skladih EU. Z vidika odhodkov predlog proračuna predvideva izrazit upad odhodkov za plače in socialnih transferjev, kar predstavlja jasen razkorak v primerjavi z nedavno preteklostjo.

V skladu z napovedmi Komisije iz jeseni 2004 znaša proračunski dosežek v letu 2005, kakor je bil izmerjen s spremembo ciklično prilagojenega salda, 1,9 % (2,5 % v skladu s predlogom proračuna za leto 2005). Posledično znaša proračunska prilagoditev, skupno za leti 2004 in 2005, po mnenju Komisije le 0,8 % (1,6 % v skladu s predlogom proračuna za leto 2005).[8]

Na splošno je videti, da ukrepi, predstavljeni v predlogu proračuna, ne zadostujejo, da bi v letu 2005 privedli nominalni primanjkljaj pod prag 3 %, kot je priporočil Svet julija 2004.

Gibanje dolga

Ob upoštevanju popravkov ravni javnega dolga, zajetih v septembrskem obvestilu o EDP, napovedi Komisije za leto 2005 ne predvidevajo znatnega upada deleža javnega dolga v razmerju do BDP. Potem ko je v letu 2003 dosegel 109,9 % BDP, naj bi dolg predvidoma še narasel na 112,2 % v letu 2004 in se v letu 2005 le rahlo spustil na 111,9 %. Ne glede na učinke statističnih popravkov gibanje dolga v letih 2004 in 2005 ne odraža le nizkih primarnih saldov, temveč tudi druge dejavnike. Čeprav bi morali takšni nizki primarni presežki v povezavi z visoko nominalno rastjo BDP povzročiti znatno znižanje deleža javnega dolga, iz napovedi za leti 2004 in 2005 izhaja, da so ravni javnega dolga odvisne tudi od obsežnega usklajevanja stanj in tokov. To dokazuje, da vlada ni sprejela učinkovitih ukrepov glede nenačrtovanih operacij.

Zbiranje in obdelava javnofinančnih podatkov

Popravki podatkov od maja do septembra 2004 zajemajo zlasti popravke transakcij, ki po opredelitvi Eurostata niso v celoti skladni z računovodskimi pravili. Grčija je odpravila številna vprašanja, ki jih je sprožil Eurostat. Vendar pa obstajajo, kot je pojasnila Komisija v uradnem obvestilu o postopku za ugotavljanje kršitev št. 2004/2234, ki je bil proti Grčiji uveden 1. decembra, številni elementi, ki po mnenju Komisije postavljajo pod vprašaj ustreznost mehanizmov za zagotavljanje hitrega in točnega prenosa podatkov, ki jih zahteva obstoječi pravni okvir.

* * *

Če Svet meni, da do skrajnega roka, tj. 5. november 2004, učinkoviti ukrepi na podlagi priporočil, obravnavanih v členu 104(7), niso bili sprejeti, v ta namen v skladu z določbami člena 104(8) Pogodbe in člena 4(1) Uredbe (ES) št. 1467/97 sprejme odločitev nemudoma po preteku skrajnega roka.

Komisija ob upoštevanju teh ugotovitev meni, da niso bili v skladu s členom 104(7) v obdobju, določenem v priporočilu, sprejeti učinkoviti ukrepi na podlagi priporočil Sveta, ter priporoča, da Svet sprejme ustrezno odločitev.

Člen 104(8) navaja, da kadar Svet ugotovi, da na podlagi njegovega priporočila v skladu s členom 104(7) niso bili sprejeti učinkoviti ukrepi, lahko to priporočilo objavi. Vendar pa je Grčija julija že objavila to priporočilo v skladu z Resolucijo Evropskega sveta iz Amsterdama o Paktu za stabilnost in rast z dne 17. junija 1997[9].

V nadaljnjih korakih postopka lahko Svet, če meni, da niso bili sprejeti učinkoviti ukrepi na podlagi priporočil, obravnavanih v členu 104(7), v skladu s členom 104(9) sklene, da na podlagi priporočila Komisije Grčiji priporoči, da v določenem roku sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, za katere ocenjuje, da so nujni za izboljšanje stanja. Sklep Sveta o pozivu Grčije, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, se sprejme v enem mesecu od ugotovitve Sveta, da v skladu s členom 104(8) učinkoviti ukrepi niso bili sprejeti.

Priporočilo

ODLOČBA SVETA

o določitvi v skladu s členom 104(8), ali je Grčija sprejela učinkovite ukrepe na podlagi priporočil Sveta v skladu s členom 104(7) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(8) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

V tretji fazi Ekonomske in monetarne unije (EMU) se države članice v skladu s členom 104 Pogodbe izogibajo čezmernim javnofinančnim primanjkljajem.

Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. Pakt za stabilnost in rast vključuje Uredbo Sveta (ES) št. 1467/97[10] o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, določenega v členu 104, da bi se nadalje spodbudilo hitro korekcijo čezmernih javnofinančnih primanjkljajev.

Resolucija Evropskega Sveta iz Amsterdama o Paktu za stabilnost in rast z dne 17. junija 1997[11] slovesno poziva vse strani, namreč države članice, Svet in Komisijo, naj natančno in pravočasno izvajajo Pogodbo in Pakt za stabilnost in rast.

Svet je z Odločbo 2004/xxx/ES z dne 5. julija 2004[12] v skladu s členom 104(6) sprejel odločitev, da čezmerni primanjkljaj v Grčiji obstaja.

Svet je v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe (ES) št. 1467/97 sprejel priporočilo o določitvi roka, tj. 5. november 2004, v katerem naj grška vlada sprejme ukrepe z namenom, da najkasneje v letu 2005 odpravi čezmerni primanjkljaj. V istem dokumentu Svet priporoča Grčiji, naj čimprej, najkasneje pa do leta 2005, odpravi sedanje stanje čezmernega primanjkljaja in sprejme korektivne ukrepe zlasti strukturne narave v višini najmanj 1 % BDP, skupno za leti 2004 in 2005, in po možnosti v enakomerni razporeditvi za ti dve leti. Poleg tega Svet priporoča Grčiji, naj zagotovi, da se delež bruto javnega dolga zadostno zniža in dovolj hitro približa referenčni vrednosti ter hkrati nameni posebno pozornost dejavnikom, ki se razlikujejo od neto zadolževanja in ki prispevajo k spremembam ravni javnega dolga. Končno Svet priporoča Grčiji tudi, da po hitrem postopku popravi resne pomanjkljivosti glede proračunskih statistik z izboljšanjem zbiranja in obdelave javnofinančnih podatkov.

Svet pri presojanju v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 1467/97, ali so bili na podlagi njegovih priporočil v skladu s členom 104(7) učinkoviti ukrepi sprejeti, opre svojo odločitev na javno objavljene odločitve vlade zadevne države članice.

Ocena javno objavljenih odločitev, ki jih je Grčija sprejela od izdaje priporočila Sveta v skladu s členom 104(7) do skrajnega roka, določenega v navedenem priporočilu, vodi do naslednjih ugotovitev:

kljub omejevalnim ukrepom, napovedanim za leto 2004, je bila proračunska politika v nasprotju z zahtevo Sveta izrazito ekspanzionistična, delno zaradi prekoračitev stroškov, povezanih z organizacijo olimpijskih iger;

čeprav se s proračunskimi ukrepi, napovedanimi za leto 2005, obsežno izravna odstopanje iz leta 2004, le-ti ne zagotavljajo zmanjšanja javnofinančnega primanjkljaja pod 3 % prag BDP v letu 2005;

delež bruto javnega dolga v razmerju do BDP se ne niža z zadostno hitrostjo, poleg tega pa iz obsežnega usklajevanja stanj in tokov, napovedanega v letu 2004, prav tako izhaja, da vlada ni sprejela učinkovitih ukrepov glede nenačrtovanih operacij in tako prispevala k dodatnemu povečanju dolga;

Grčija je izboljšala zbiranje in obdelavo proračunskih podatkov, zlasti glede stroškov za vojaško opremo, plačil obresti in postavk socialne varnosti. Vendar pa je še vedno treba izboljšati mehanizme za zagotovitev hitrega in točnega prenosa javnofinančnih podatkov, ki jih zahteva obstoječi pravni okvir.

Člen 104(8) navaja, da kadar Svet ugotovi, da na podlagi njegovega priporočila v skladu s členom 104(7) niso bili sprejeti učinkoviti ukrepi, lahko to priporočilo objavi. Vendar pa je Grčija v skladu z Resolucijo Evropskega sveta o Paktu za stabilnost in rast to priporočilo objavila že julija –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Grčija na podlagi priporočila Sveta z dne 5. julija 2004 v skladu s členom 104(7) v roku, določenem v navedenem priporočilu, ni sprejela učinkovitih ukrepov.

Člen 2

Odločba je naslovljena na Helensko republiko.

V Bruslju,

Za Svet

[1] Glej tiskovno sporočilo Euro-Indicators News Release 117/2004 z dne 23. septembra 2004.

[2] V skladu z Uredbo (ES) št. 3605/93, ki ureja poročanje o EDP, bi morale države članice sporočiti podatke za leta n, n-1, n-2, n-3 in n-4. Vendar pa je Eurostat na podlagi zahteve Sveta prav tako popravil poročila za leta 1997, 1998 in 1999. Eurostat je v svojem poročilu z dne 22. novembra z naslovom „Revizija grških številk javnofinančnega primanjkljaja in dolga“ sklenil, da so bili dejanski primanjkljaji v teh letih prav tako precej nad 3 % (glej tudi Sporočilo Komisije „Poročilo o vprašanju odgovornosti v zvezi z revizijo grških proračunskih podatkov“ - COM(2004)784 z dne 1.12.2004).

[3] Ti ukrepi so bili napovedani v dopisu z dne 23. junija 2004, ki ga je grški minister za finance Alogoskoufis naslovil na komisarja Almunia. Od takrat Komisiji niso bili sporočeni drugi ukrepi za leto 2004.

[4] Znesek je za 0,2 % BDP nižji od napovedi Komisije (5,5 %), v katerih je ocena plačil obresti bolj realistična.

[5] Točni znesek je bil 2,95 %, tukaj zaokrožen na 3 %. Treba je upoštevati, da je znesek 2,95 % rezultat znatnega popravka predloga proračuna za leto 2004, ki ga je marca izdelala nova vlada. Popravek je uvedel bolj realistične napovedi tekočih prihodkov (nižji neposredni davki in transferji EU, vendar višji socialni prispevki) in izdatkov (višje plače zaposlenih v državni upravi, socialni transferji), ki so bili mnogo bolj skladni z vrednostjo 2,4 %, ki jo je napovedala Komisija v svojih napovedih iz jeseni 2003. Popravek je bil vključen v obvestilo iz konca marca, ki ga Eurostat ni potrdil.

[6] To informacijo so grški organi objavili v svojem predlogu proračuna za leto 2005. V primerjavi z načrtovanimi izdatki, povezanimi z olimpijskimi igrami, v višini 0,94 % BDP v letu 2004, bi moral končni rezultat znašati 1,6 %.

[7] Med dvema napovedima iz leta 2004 se je proizvodna vrzel povečala z 1,2 % spomladi na 1,5 % jeseni, medtem ko je potencialna stopnja rasti ostala visoka, in sicer 3,4 %.

[8] Zaključek olimpijskih iger ima samodejni učinek na proračunsko stanje na podlagi varčevanja v višini 1,2 % (od tega 0,7 % prekoračitve v letu 2004). Učinek prenosa v letu 2005, povezan z olimpijskimi igrami, znaša le 600 milijonov EUR (okoli 0,5 % BDP).

[9] Dokument Sveta 11216/04 z dne 6. julija 2004, ki je na voljo v javnem registru dokumentov Sveta z naslovom „Priporočilo Sveta Grčiji z namenom, da odpravi stanje čezmernega javnofinančnega primanjkljaja – Uporaba člena 104(7) Pogodbe“.

[10] UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

[11] UL C 236, 2.8.1997, str. 1.

[12] Še neobjavljeno v UL.