OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Javni zavodi za zaposlovanje (v nadaljnjem besedilu: JZZ) so glavne agencije, ki izvajajo politike zaposlovanja za lažje vključevanje iskalcev zaposlitve na trg dela. Čeprav so JZZ v vsaki državi drugače strukturirani, vsi pomagajo usklajevati ponudbo in povpraševanje na trgu dela z informacijami ter storitvami posredovanja zaposlitev in aktivne podpore na lokalni, nacionalni in evropski ravni. JZZ so tudi glavni akterji, ki izvajajo aktivacijske politike v državah članicah, ter imajo pomembno vlogo pri omogočanju uspešnega prehajanja na trgu dela in vključevanja nanj. Kakovost njihovih storitev neposredno vpliva na učinkovitost politik zaposlovanja v praksi. JZZ so tako ključni akterji v boju proti brezposelnosti v Evropi in pri zagotavljanju uspešnega izvajanja zadevnih pobud politike EU.

Sodelovanje med JZZ na evropski ravni se je začelo leta 1997, ko je Komisija ustanovila neformalno svetovalno skupino vodij JZZ (evropska mreža vodij JZZ), da bi spodbudila sodelovanje, izmenjavo in vzajemno učenje med organizacijami članicami ter prejela povratne informacije o pobudah politike zaposlovanja.

Na tej podlagi je Komisija leta 2013 predlagala formalizacijo tega sodelovanja, da bi podprla inovacije, primerjalne analize in vzajemno učenje na evropski ravni. Leta 2014 je bila s Sklepom št. 573/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta o boljšem sodelovanju med javnimi zavodi za zaposlovanje vzpostavljena evropska mreža javnih zavodov za zaposlovanje (v nadaljnjem besedilu: mreža), in sicer do 31. decembra 2020.

Cilj tega predloga je še naprej krepiti zmogljivost, uspešnost in učinkovitost JZZ z zagotavljanjem platforme za primerjavo njihove uspešnosti na evropski ravni, opredelitev dobrih praks in razvoj sistema vzajemnega učenja. Poleg tega naj bi JZZ ponudil več možnosti za sodelovanje pri razvoju inovativnih in z dokazi podprtih politik.

Mreža bi morala zagotoviti dopolnjevanje ukrepov, ki se izvajajo v okviru evropske strategije zaposlovanja v smislu naslova IX Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU), in ne njihovo nadomeščanje ali podvajanje, zlasti ukrepov Odbora za zaposlovanje in njegovih orodij, kot sta skupni ocenjevalni okvir in program vzajemnega učenja. Komisija bi morala poleg tega za spodbujanje sinergij še naprej zagotavljati tesno sodelovanje med sekretariatoma mreže in Odbora za zaposlovanje.

Izvedena je bil ocena, da bi se ugotovilo stanje izvajanja prejšnjega sklepa ter opredelili povezani izzivi in možnosti za nadaljnji obstoj mreže po 31. decembru 2020. Ocena je pokazala, da se zadevni sklep uspešno izvaja; zlasti pobuda o primerjalnem učenju je uspešen primer skupnega orodja EU, ki spodbuja primerljivost, učenje in zrelost med JZZ v EU. Iz ocene tudi izhaja, da je bila mreža uspešna pri uresničevanju ciljev iz zadevnega sklepa.

Cilj predloga za spremembo Sklepa št. 573/2014/EU je zato graditi na pozitivnih dosežkih mreže, ki so prikazani v ugotovitvah navedene ocene, ter se odzvati na potrebe in močno podporo zainteresiranih strani mreže za nadaljnje izvajanje tega dragocenega sodelovanja po letu 2020. Zato je cilj predloga, da se obstoj mreže podaljša do 31. decembra 2027.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

S členom 149 PDEU kot pravno podlago je namen mreže prispevati k sodelovanju med državami članicami in podpirati njihovo delovanje na področju zaposlovanja. Mreža je del okvira politike zaposlovanja EU, ki je bil zasnovan za odzivanje na nove prednostne naloge in spremembe na trgu dela. Svet je v skladu s členom 148(4) Pogodbe s Sklepom 2010/707/EU sprejel smernice za politike zaposlovanja držav članic, ki so bile posodobljene (Sklep Sveta (EU) 2018/1215 z dne 16. julija 2018) in so ostale v veljavi leta 2019.

Te smernice glede zaposlovanja skupaj s smernicami ekonomskih politik usmerjajo države članice pri oblikovanju nacionalnih programov reform in izvajanju reform. V smernici 7 je poudarjeno: „Države članice bi si morale prizadevati za učinkovitejše in uspešnejše javne službe za zaposlovanje, in sicer z zagotavljanjem pravočasne in prilagojene pomoči iskalcem zaposlitve, podpiranjem povpraševanja na trgu dela in izvajanjem upravljanja na podlagi uspešnosti.“ Integrirane smernice so podlaga za priporočila za posamezne države, ki jih Svet naslovi na države članice v okviru evropskega semestra. V zadnjih letih so vključevala posebna priporočila o delovanju in zmogljivosti JZZ ter uspešnosti aktivnih politik trga dela v državah članicah. Med to spadajo potrebe po bolj posamezniku prilagojenih storitvah za brezposelne, bolj celostnem sistemu merjenja uspešnosti, boljšem usmerjanju storitev in določanju prednostnih nalog ter boljšem usklajevanju med osrednjimi in regionalnimi upravami.

Aktivna podpora zaposlovanju je tudi ena od prednostnih nalog evropskega stebra socialnih pravic (načelo 4). Prednostna naloga v zvezi z usmerjeno podporo za tiste, ki potrebujejo pomoč pri dostopu do trga dela, npr. prek JZZ, je okrepljena. Primer tega je večja osredotočenost na vlogo JZZ pri pomoči neaktivnemu prebivalstvu.

Eden od ciljev mreže je prispevati k izvajanju pobud politike EU na področju zaposlovanja, kot sta Priporočilo Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mlade in Priporočilo Sveta z dne 15. februarja 2016 o vključevanju dolgotrajno brezposelnih na trg dela, pri katerih imajo JZZ ključno vlogo. Poleg tega bi mreža morala podpirati izvajanje pobud EU, katerih cilji so boljše usklajevanje spretnosti, dostojna in trajnostna zaposlitev, okrepljena prostovoljna mobilnost delovne sile ter omogočanje lažjega prehoda iz sistema izobraževanja in usposabljanja na trg dela.

Dejavnosti mreže spadajo na področja, za katera so odgovorni JZZ, ter dopolnjujejo pobude drugih zainteresiranih strani in prispevajo k uresničevanju splošnih prizadevanj na tem področju politike. Ocena mreže je pokazala, da to dopolnjevanje obstaja in da pobude mreže niso nadomestile drugih pobud.

Evropski zaposlitveni portal EURES in mreža imata nekatere dopolnjujoče se cilje, povezane z izboljšanjem delovanja trga dela. Mreža je namenjena sodelovanju med JZZ za izboljšanje njihove uspešnosti in prispeva k izvajanju pobud politike na področju zaposlovanja, EURES pa se osredotoča na združevanje prostih delovnih mest in prijav nanje ter storitve mobilnosti za olajšanje prostega pretoka delavcev in nadaljnje povezovanje trgov dela.