SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 10.12.2008 
SEC(2008) 2671 
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Spremni dokument k 
 
Predlog 
 
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA  
 
o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004 o postop kih Skupnosti za pridobitev dovoljenja 
za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi 
Evropske agencije za zdravila, kar zadeva farmakovigilanco zdravil za humano uporabo 
 
in 
 
Predlog 
 
DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA  
o spremembi Direktive 2001/83/ES o zakoni ku Skupnosti o zdravilih za uporabo v 
humani medicini, kar za deva farmakovigilanco 
 
POVZETEK OCENE U ČINKA  
 
 
{COM(2008) 664 kon č.} 
{COM(2008) 665 kon č.} 
{SEC(2008) 2670}  
SL 2   SL 1. UVOD 
Zdravila pomembno prispevajo k zdravju dr žavljanov EU. Z odkrivanjem, razvijanjem in 
učinkovito uporabo zdravil se izboljšuj e kakovost življenj a, skrajša se čas zdravljenja v 
bolnišnicah in rešujejo živl jenja. Poraba zdravil se pove čuje in farmacevtski trg je leta 
2006 dosegel vrednost 141 milijard EUR. 
Vendar pa imajo lahko zdravila tudi neželene (negativne) u činke. Neželeni u činki zdravil 
(reakcija na zdravilo, ki je škodljiva in nenamerna) pomembno vplivajo na javno zdravje 
v EU. Po ocenah je 5 % vseh spreje mov v bolnišnice posledica neželenih u činkov 
zdravil, 5 % vseh bolnikov v bolnišnicah trpi zaradi neželenih u činkov zdravil in neželeni 
učinki zdravil so peti najpogos tejši razlog za smrt v bolnišn icah. Ocenjuje se, da so 
neželeni u činki zdravil razlog  za 197 000 smrti letno in da skupni strošek neželenih 
učinkov zdravil za družbo v EU znaša 79 milijard EUR. 
Pravna ureditev podro čja zdravil in zlasti si stem izdajanja dovoljenj  za promet z zdravili 
sta odločilnega pomena za zagotovitev, da se  na trg EU dajejo le u činkovita zdravila 
visoke kakovosti in sprejemljive varnosti. Vendar pa ugotovljene omejitve pri razvoju 
zdravil, zlasti omejitve klini čnih preskušanj v smislu velikosti, trajanja in nadzorovanih 
pogojev, pomenijo, da se nekateri stranski u činki odkrijejo šele, ko je zdravilo odobreno 
in dano na trg.  
Farmakovigilanca je znanost in so dejavnos ti, povezane z odkrivanjem, ocenjevanjem, 
razumevanjem in prepre čevanjem neželenih u činkov zdravil. Vklju čuje zbiranje in 
obdelavo podatkov o varnosti zdravil, pr egledovanje podatkov z namenom odkrivanja 
„znakov“ (kakršna koli  nova ali spreminjajo ča se vprašanja o varnosti), vrednotenje 
podatkov in sprejemanje odlo čitev glede varnostnih vpra šanj, ukrepanje z namenom 
varovanja javnega zdravja (vklju čno z regulativnimi ukrepi) in komuniciranje z 
interesnimi skupinami o varnosti zdravil.  
Glavne interesne skupine, vklju čene v farmakovigilanco, so:  
• bolniki kot uporabniki zdravil ter družin e in negovalno osebje kot svetovalci in 
negovalci bolnikov,  
• vsi zdravstveni delavci in zlasti: 
– zdravniki (ki svetujejo bolnikom, predpisujejo zdravila in poro čajo o 
neželenih u činkih zdravil), 
– farmacevti (ki svetujejo bolnikom, izdajajo zdravila in poro čajo o neželenih 
učinkih zdravil), 
– medicinske sestre (ki svetujejo bolnikom, dajejo zdravila in poro čajo o 
neželenih u činkih zdravil), 
– akademski krogi (ki izvajajo študije o varnosti zdravil), 
SL 3   SL • regulativni organi za zdravila, vklju čno s pristojnimi nacionalnimi organi držav članic 
(vključno z regionalnimi centri), Ev ropsko agencijo za zdravila (EMEA) in Evropsko 
komisijo,  
• izvajalci zdravstvenih storitev, vlade in sistemi socialnega zavarovanja, 
• farmacevtska industrija, vklju čno z imetniki dovoljenj za promet (sektor inovativnih 
in generičnih zdravil ter zdravil v prosti prodaji), proizvajalci in distributerji zdravil 
(širok razpon velikosti podjetij, vklju čno z velikim deležem malih  in srednje velikih 
podjetij – MSP). 
Med temi interesnimi skupinami se danji regulativni okvir EU, ki vklju čuje predvsem 
določbe v Uredbi (ES) št. 726/2004 in Direk tivi 2001/83/ES (podprte s smernicami za 
izvajanje), neposredne obveznosti nalaga le  regulativnim organom za zdravila in 
industriji. Vendar pa lahko navedene dolo čbe posredno vplivajo na vse navedene 
interesne skupine, zlasti v smislu vpliva neželenih u činkov zdravil na javno zdravje. 
2. OPREDELITEV TEŽAVE  
Na podlagi neodvisne študije, ki jo je naro čila Komisija, širšega javnega posvetovanja 
(leta 2006 in še enkrat leta 2007)  in podrobne analize, ki so jo izvedle službe Komisije, 
so bile ugotovljene bistvene pomanjkljivosti  v sedanjem sistemu farmakovigilance EU. 
Te pomanjkljivosti so: 
• ni jasnih vlog in odgovornosti klju čnih odgovornih strani ter jasnih obveznosti, na 
podlagi katerih izvajajo svoje vloge (kar povzro či slabo usklajenost), 
• počasno odlo čanje na ravni EU o vprašanjih varnos ti zdravil, zlasti za nacionalno 
odobrena zdravila, in pogosta neusklaje nost ukrepov, ki jih sprejmejo države članice, 
• nizke ravni preglednosti glede farmakovigila nce in relativno omejeno usklajevanje 
obvestil o varnosti zdravil na  ravni EU ter zapletene info rmacije o zdravilu s slabim 
dojemanjem pomembnih opozoril, 
• oviralen nadzor sistemov farmakovigilance v podjetjih, ki ga izvajajo organi, 
• ni aktivnega in sorazmernega spremljanja, vklju čno z zbiranjem podatkov o 
obvladovanju tveganja in strukturiranih poda tkov v obliki študij varnosti po pridobitvi 
dovoljenja za promet, ter podvojena pravila poro čanja za industrijo in organe, ki se 
nanašajo na 15-dnevni rok za poro čanje, poro čanje o objavah v literaturi in redno 
poročanje (z zadnjimi podatki dopolnjena redna poro čila o varnosti) o neželenih 
učinkih zdravil, 
• nevključenost interesnih skupin, npr. da bolniki ne poro čajo neposredno o neželenih 
učinkih zdravil in dejansko niso vklju čeni v odlo čanje. 
Te pomanjkljivosti pomenijo, da z omejenimi sredstvi ni mogo če izpolniti zapletenih in 
podvojenih upravnih zahtev, da se preve č zanašamo na predvidene podatke slabe 
kakovosti, da je odlo čanje počasno in da so ukrepi za zmanjšanje tveganja za bolnike 
včasih ne le pozni, temve č imajo pogosto omejen u činek. Na splošno te težave pomenijo, 
SL 4   SL da varnost državljanov EU ni optimalno zaš čitena, zato obstaja možnost, da se z 
izboljšanjem farmakovigilance v EU zmanjša vpliv neželenih u činkov zdravil na javno 
zdravje. Poleg tega razli čne zahteve držav članic glede farmakovigilance in njihovi 
neskladni ukrepi v zvezi z varnostnimi vprašanji za nacionalno odobrena zdravila 
pomenijo, da enotni trg za zd ravila ni v celoti dosežen. 
3. CILJI 
Poseben cilj predlogov je s krepitvijo in  racionalizacijo farmakovigilance izboljšati 
zdravje državljanov EU.  
Operativne cilje predlogov je mogo če povzeti na naslednji na čin:  
(1) določiti jasne vloge in odgovornosti klju čnih odgovornih strani ter jasne 
obveznosti, na podlagi kateri h izvajajo svoje vloge; 
(2) racionalizirati postopek odlo čanja na ravni EU o vprašanjih varnosti 
zdravil, da se sprejmejo ukrepi, ki se enako in v celoti izvajajo za vsa 
zadevna zdravila in v vsej Skupnosti, zato da se prepre či nepotrebno 
izpostavljanje bolnikov tveganjem; 
(3) izboljšati preglednost in obveš čanje o varnosti zdravil za ve čje 
razumevanje in zaupanje bolnikov in zdravstvenih delavcev v varnost 
zdravil ter za boljše dojemanje pomembnih opozoril; 
(4) okrepiti sisteme farmakovigilance v podjetjih, s čimer se podjetjem 
omogoči, da stalno izboljšujejo svoje sisteme in hkrati zmanjšujejo 
upravno obremenitev; 
(5) zagotoviti aktivno in sorazmerno zb iranje visokokakovostnih podatkov, 
pomembnih za varnost zdravil, z zbiranjem podatkov o obvladovanju 
tveganja in strukturiranih podatkov v obliki študij varnosti, opravljenih 
po pridobitvi dovoljenj za promet, skupaj z racionaliziranim rednim poročanjem in poro čanjem o posameznih primerih o domnevnih 
neželenih u činkih; 
(6) vključiti interesne skupine v farmakovigilanco, vklju čno z neposrednim 
poročanjem bolnikov o sumih neželenih u činkov ter vklju čevanjem 
bolnikov in zdravstvenih delavcev v odlo čanje. 
4. M
OŽNE POLITIKE  
Za oceno u činka so bile pripravljene štiri osnovne možne politike:  
(1) brez spremembe politike;  
(2) deregulacija;  
(3) samoregulacija in  
SL 5   SL (4) sprememba veljavne zakonodaje  Evropske skupnosti.  
Okrepljeno izvajanje in uveljavljanje velj avnega zakonskega okvira (1. možnost) bo 
izboljšalo farmakovigilanco in varovanje javne ga zdravja v EU, zato so prizadevanja za 
izboljšanje izvajanja sedanjeg a sistema farmakovigilance EU  sestavni del strategije 
Komisije z naslovom „Strategy to Better Pr otect Public Health by Strengthening and 
Rationalising EU Pharmacovigilance“ (Strat egija za boljše varovanje javnega zdravja s 
krepitvijo in raciona lizacijo farmakovigilance EU), obj avljene februarja 2007. Vendar pa 
bo splošni u činek izboljšav sedanjega sistema EU omejen, saj se pomembne spremembe 
v varovanju javnega zdravja lahko dosežejo le  s spremembo zakonodaje EU. Glede na to 
se je le 4. možnost izkazala za realisti čen način doseganja predlaganih ciljev. 
Med prvim javnim posvetovanjem so neodvisna študija in interesne skupine izpostavile 
veliko število možnih politik. Posami čne politike so bile izbrane in prilagojene na 
podlagi ponavljalnega postopka preu čevanja težave, razumevanja procesa, dialoga z 
izvedenci in posvetovanja z interesnimi skupinami, pri čemer so bile nekatere možnosti 
natančneje usklajene, druge pa izklju čene. Petnajst možnih politik je bilo izbranih na 
podlagi njihovega najb oljšega skupnega u činka in splošne skladnosti z regulativnim 
sistemom EU. Vseh petnajst je bilo vklju čenih v zakonodajni predlog.  
To so:  
• razjasniti in kodificirati naloge in  odgovornosti udeleženih strani ter dolo čiti 
standarde, 
• določiti jasno strukturo odborov  Evropske agencije za zdravila (EMEA) za 
usklajevanje dejavnosti znanst venega ocenjevanja in odlo čanja na podro čju 
farmakovigilance in pripravljanje priporo čil o varnosti zdravil na ravni EU, 
• racionalizirati post opke napotitve za farmakovigilanco EU, 
• povečati preglednost glede varnosti zdravil, 
• izboljšati usklaj evanje obveš čanja na ravni EU o pomembnih novih ali spreminjajo čih 
se varnostnih vprašanjih ter postavi ti portal EU za va rnost zdravil,  
• uvesti novo rubriko „glavne informacije“ v povzetek glavnih zna čilnosti zdravila in 
navodilo za uporabo s prehodnim obdobjem za izvajanje, 
• uvesti „glavno datoteko sistema farmakovigilance“ za zagotovitev okrepljenega, 
vendar nebirokratskega nadzora nad sistemi farmakovigilance v podjetjih, 
• določiti jasnejšo pr avno podlago za na črte obvladovanja tveganja  za nova in odobrena 
zdravila, pri katerih so sprožen i pomisleki glede varnosti, vklju čno s študijami 
varnosti po pridobitvi dovoljenja za promet, 
• kodificirati vodilna na čela in nadzorovati izvajanje nein tervencijskih študij varnosti po 
pridobitvi dovoljenja za promet,  
• poenostaviti poro čanje o neželenih u činkih zdravil z upor abo podatkovne baze 
Eudravigilance kot osrednjega orodja, 
SL 6   SL • spremljati znanstveno literaturo, ka r izvaja Agencija, z jasno dolo čenim podro čjem 
dela,  
• izmenjevati podatke o napakah pr i dajanju zdravil, ki povzro čijo neželeni u činek, pri 
čemer sodelujejo pristojni organi za zdravi la in pristojni organi za varnost bolnikov,  
• odpraviti sedanje rutinske zahteve po rednih poro čilih industrije (z zadnjimi podatki 
dopolnjena redna poro čila o varnosti) za stara in uveljavljena zdravila z majhnim 
tveganjem, 
• določiti pravno podlago, na podlagi katere  lahko nova struktura odbora za 
farmakovigilanco Agencije zahteva pošilja nje, usklajuje ocenjevanje z zadnjimi 
podatki dopolnjenih rednih poro čil o varnosti in pripravi priporo čila za ozna čevanje 
zdravil, 
• določiti pravno podlago, na podlagi katere lahko bolniki poro čajo o domnevnih 
neželenih u činkih zdravil. 
5. ANALIZA U ČINKOV  
Za izbrane možne politike je  bilo ugotovljeno, da so skladne s sedanjo mednarodno 
uskladitvijo in farmakovigilanco ter da bodo omogo čile nadaljnje zbliževanje s sistemi, 
ki se uporabljajo ali uvajajo v Združeni h državah, Kanadi in na Japonskem.  
Za izbrane možne politike ni bilo ugotovl jeno, da pomembno vpliv ajo na okolje. Vendar 
pa bo ve čja uporaba informacijske tehnolog ije zmanjšala potrebo po podvojenem 
poročanju na papirju, ve čja preglednost pa bo omogo čila, da bodo ocene 
farmakovigilance široko dostopne na internetu. 
Nobena izbrana možna politika ne vp liva negativno na javno zdravje (klju čni družbeni 
učinek), po ugotovitvah pa imajo najve čji pozitivni u činek naslednje možne politike: 
kodificirane vloge, odgovornosti in st andardi; hitro in okrepljeno odlo čanje na ravni EU; 
preglednost in usklajevanje obveš čanja o varnosti zdravil na ravni EU; izboljšane 
informacije o zdravilu; izboljš ano obvladovanje tveganja, vklju čno s kakovostnimi 
študijami varnosti po pridobitvi dovolje nja za promet, skupna uporaba podatkov o 
napakah pri dajanju zdravil in deli tev dela pri ocenjevanju rednih poro čil (z zadnjimi 
podatki dopolnjena redna poro čila o varnosti).  
Po najprevidnejši oceni predloga prihrani ta družbi EU 237 milijonov EUR letno, po 
najvišji oceni pa 2,4 milijarde EUR let no. Vpliv predlogov na javno zdravje bo po 
najprevidnejši oceni rešil 591 življenj na leto  v EU, po najvišjih ocenah pa 5910 življenj 
na leto. 
Farmacevtska industrija v EU po ocenah tr enutno porabi 833 milijonov EUR letno za 
izpolnjevanje regulativnih zahtev EU za farm akovigilanco, predlagane možne politike pa 
bi izdatke industrije za podvojeno in redno poro čanje o neželenih u činkih, za poro čanje o 
objavah v literatu ri o neželenih u činkih ter za poro čanje o sistemih farmakovigilance v 
podjetjih preusmerile, da bi dejavno sprem ljale in zbirale bolj kakovostne podatke z 
načrtovanjem obvladovanja tvegan ja in študijami, opravljeni mi po pridobitvi dovoljenja 
za promet. Skupaj z navedeno preusmeritvijo  izdatkov bo paket predlogov po ocenah 
SL 7   SL industrijskemu sektorju EU prihranil 145 milijonov EUR letno, kar je 17,4 % sedanjih 
izdatkov industrije za farmakovigilanco. 
Leta 2004 so regulativni organi za zdrav ila zaposlovali 317 dela vcev za dejavnosti 
farmakovigilance, s časoma pa se je število zaposlenih nekoliko pove čalo. Na podlagi 
predlogov se ocenjuje, da bodo imeli regulativni organi e nkratne stroške izvajanja v 
višini 3,9 milijona EUR za Agencijo in 3,0 milijona EUR za pristojne nacionalne organe EGP ter stalne letne teko če stroške v višini 10,1 milijona EUR za Agencijo in 
4,6 milijona EUR za pristojne nacionalne organe EGP. V predlogih je izrecno predvideno, da bodo pristojbine, zara čunane industriji, pokrile te stroške 
farmakovigilance. Navede ne pristojbine so vklju čene v izra čun stroškov za industrijo, ki 
je pokazal splošen prihranek industrije v viši ni 17,4 %. Treba je poudariti, da te številke 
ne bodo nujno povzro čile neposrednega povišanja pris tojbin, saj ima trenutno vsaj 
Agencija presežek v prihodku od pristojbin. 
6. S
KLEPNA UGOTOVITEV  
Ta ocena u činka je pokazala, da pove čanje jasnosti, u činkovitosti in kakovosti sistema 
farmakovigilance EU s spremembami veljavnega pravnega okvira EU zagotavlja pomembne koristi za javno zdravje, saj bo v EU  vsako leto rešenih najmanj 591 življenj 
in prihranjenih najmanj 237 milijonov EUR, splošni prihranki stroškov v industrijskem 
sektorju EU pa bodo znašali 145 milijonov EUR letno.