EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 24.8.2016 COM(2016) 551 final 2016/0264(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o ustanovitvi skupnega okvira za evropsko statistiko glede oseb in gospodinjstev na podlagi podatkov na individualni ravni, zbranih z vzorci (Besedilo velja za EGP) {SWD(2016) 282 final}

{SWD(2016) 283 final}



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Vse večji pomen socialne razsežnosti EU Cilj visoko konkurenčnega socialnega tržnega gospodarstva – ustvarjanje rasti in boljših delovnih mest, družbenega napredka ter socialne pravičnosti za vse državljane – je v središču politične agende Evropske unije. Junija 2015 je bil v poročilu petih predsednikov o dokončanju evropske ekonomske in monetarne unije poudarjen pomen močne socialne Evrope. Predsednik Juncker je v svojem govoru o stanju v Uniji septembra 2015 izpostavil ta cilj in poudaril, da „moramo ponovno zagnati konvergenčni proces, tako med državami članicami kot znotraj družbe, v središču katerega bodo produktivnost, ustvarjanje delovnih mest in socialna pravičnost“. Ta cilj se strogo izvaja v okviru prenovljenega evropskega semestra, tj. letnega cikla usklajevanja ekonomskih politik na ravni EU, v skladu s sporočilom o korakih za dokončanje ekonomske in monetarne unije iz oktobra 2015. Dobro ravnovesje med gospodarskimi in socialnimi cilji v evropskem semestru je zlasti pomembno za trajnost in legitimnost ekonomske in monetarne unije. Zato so socialni in zaposlitveni cilji v evropskem semestru postali pomembnejši, tako s poročili o posameznih državah kot s priporočili zanje, v katerih se ocenjujejo socialni in zaposlitveni izzivi ter spodbujajo reforme politike na podlagi najboljših praks. Komisija je prav tako predlagala razvoj evropskega stebra socialnih pravic, da bi spodbujala konvergenco k višjim standardom na področju zaposlovanja in socialnih razmer ter večjo odpornost na gospodarske pretrese. Steber bi moral temeljiti na socialnem pravnem redu EU in ga dopolnjevati, da bi postal vodilo politik na več področjih, ki so bistvenega pomena za dobro delujoče in pravične trge dela in sisteme socialne varnosti. Postati bi moral referenčni okvir za pregled uspešnosti na področju zaposlovanja in socialnih vprašanj udeleženih držav članic ter pospeševanje reform na nacionalni ravni, zlasti pa bi moral postati vodilo za obnovljeno konvergenco znotraj euroobmočja. To bi moralo pomagati zagotoviti, da gospodarski razvoj vodi do večjega socialnega napredka in kohezije v skladu s strategijo Evropa 2020 in njenim ciljem vključujoče rasti. To močno zavezanost k socialnim ciljem EU je treba podpreti s trdnimi dokazi. Ob upoštevanju dejstva, da izdatki za socialne politike v širšem smislu (vključno s socialno zaščito, izobraževanjem in zdravjem) v večini držav članic predstavljajo več kot četrtino BDP in več kot polovico javne porabe, se je treba močno osredotočiti na rezultate politike, razmerje med kakovostjo in stroški ter prizadevanja za doseganje boljših rezultatov z mednarodnimi primerjavami, primerjalnimi analizami in vzajemnim učenjem. EU potrebuje zanesljive in redno posodobljene socialne statistike za spremljanje socialnih razmer ter vpliva gospodarskega razvoja in politik na socialne razmere v državah članicah in njihovih regijah ter na položaj različnih skupin prebivalstva. Zaradi tega bi bilo treba teme, kot so revščina in socialna izključenost, neenakosti, znanja, dostop do zaposlitve za vse in izdatki za socialno zaščito, bolje opisati z zanesljivimi in pravočasnimi statističnimi podatki. Evropske socialne statistike in statistika o zaposlovanju Z evropskim statističnim sistemom (v nadaljnjem besedilu: ESS) se pripravljajo statistični podatki, ki se uporabljajo za ocenjevanje uspešnosti držav članic v okviru evropskega semestra, za spremljanje ključnih ciljev strategije Evropa 2020, za izvajanje številnih okvirov komisije za ocenjevanje razvoja na področju zaposlovanja in socialnih zadev ter za utiranje poti za prihodnjo strateško vizijo za Evropo po strategiji Evropa 2020. V zadnjih letih je ESS vzpostavil napredna orodja za zagotavljanje boljših in primerljivih statističnih podatkov za boljše oblikovanje politik na evropski ravni in v državah članicah. ESS se vse bolj sooča z vedno večjo potrebo po statističnih informacijah za analizo, raziskave in oblikovanje politik. Poleg tega bi morali statistični podatki še naprej dosegati visoke standarde uradnih statistik, vključno s pravočasnostjo. Podatki socialnih statistik, ki se uporabljajo na ravni EU, so zbrani iz različnih virov: popisov prebivalstva, agregiranih administrativnih podatkov, podatkov podjetij ter podatkov glede oseb in gospodinjstev na individualni ravni, zbranih z vzorci. Ta predlog se nanaša na ta zadnji vir podatkov socialnih statistk. Sedanji sistem za pripravo evropske statistike glede oseb in gospodinjstev na podlagi podatkov na individualni ravni, zbranih z vzorci (v nadaljnjem besedilu: evropske socialne statistike, zbrane z vzorci), je sestavljen iz več ločenih uredb za posamezna področja, ki določajo natančne vsebine, ki jih je treba zajeti, in tehnične zahteve za zbiranje podatkov (npr. velikost vzorca, merila kakovosti in zahteve za pošiljanje). Trenutno je pet pravnih podlag za izvajanje evropskih socialnih raziskovanj, ki se nanašajo na raziskavo delovne sile (Labour Force Survey, LFS), evropsko statistiko o dohodku in življenjskih pogojih (European Statistics on Income and Living Conditions, EU-SILC), raziskavo o izobraževanju odraslih (Adult Education Survey, AES), evropsko anketo o zdravju in zdravstvenem varstvu (European Health Interview Survey, EHIS) in raziskavo o uporabi informacijske in komunikacijske tehnologije v gospodinjstvih (Survey on Information and Communications Technologies (ICT) usage in households, ICT-HH). Dve evropski raziskovanji se izvajata samo na podlagi neuradnega dogovora: anketa o porabi v gospodinjstvih (Household Budget Survey, HBS) in usklajena evropska raziskava o porabi časa (Harmonised European Time Use Survey, HETUS). Ta pobuda je del programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT) in je namenjena poenostavitvi evropskih socialnih statistik, zbranih z vzorci, ter izboljšanju učinkovitosti zbiranja podatkov in relevantnosti statističnih rezultatov. Predlagana uredba bi morala zagotoviti dolgoročno primerljivost in skladnost podatkov. Sistem Evropskega družbenega pregleda bi moral biti dovolj trden in učinkovit ter bi moral zagotoviti, da se ohrani visoka kakovost statističnih podatkov, kar lahko pomeni izziv glede na nenehne spremembe na tem področju statistike: hitre inovacije na področju metodologij in uporabe informacijske tehnologije, razpoložljivost novih virov podatkov, spreminjajoče se potrebe in pričakovanja uporabnikov podatkov ter stalen pritisk na razpoložljive vire. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Vedno bolj postaja potrebno, da so statistični podatki zanesljivi, pravočasni in visokokakovostni, da oblikovalci politik, podjetja in širša javnost lahko sprejemajo ustrezne odločitve na podlagi dokazov. Zagotavljanje statistike takšne kakovosti pa pomeni izziv za ESS: skupek vse večjega povpraševanja po podatkih in zahtev respondentov v statističnih raziskovanjih po zmanjšanju bremena izvaja pritisk na pripravo statističnih podatkov. Cilj najnovejših statističnih pobud je zato poenostaviti in izboljšati usklajevanje in sodelovanje v okviru ESS, da bi se izboljšala učinkovitost priprave evropske statistike in zmanjšalo breme za respondente. Primer je Uredba (ES) št. 223/2009 o evropski statistiki, ki je bila leta 2015 spremenjena zaradi pojasnitve upravljanja evropskega statističnega sistema in okrepitve načinov usklajevanja in sodelovanja na ravni EU in na nacionalni ravni. Druge pobude, kot sta ta predlog in okvirna uredba o vključitvi statistike podjetij (FRIBS), so vključene v pobudo Komisije v okviru programa REFIT ter si prizadevajo za poenostavitev in racionalizacijo priprave evropske statistike na ciljnih področjih. V evropskem statističnem programu za obdobje 2013–2017 je statistika o „Evropi državljanov“ (tj. socialna statistika) opredeljena kot eden od treh stebrov statističnega informacijskega sistema: ekonomskega, socialnega in okoljskega. Vsak steber zajema skupek primarnih statistik, ki bodo zagotovile zahtevan prispevek za kazalnike politik in računovodske sisteme. Za doseganje ciljev evropskega statističnega programa na najbolj učinkovit in dosleden način ta uredba vzpostavlja celovit pravni okvir za pripravo evropskih socialnih statistik, zbranih z vzorci. Vizija 2020 ESS je namenjena posodobitvi priprave evropske statistike in s tem nadaljnjemu izboljšanju ravnovesja med koristmi in pomenom visokokakovostne evropske statistike ter stroški in bremenom, povezanimi z njeno pripravo. Na ta način bo ESS prispeval k ustreznemu odzivanju na potrebe evropskih institucij po informacijah za oblikovanje politik in statistične potrebe širše družbe, pri tem pa ustrezno upošteval potrebo po zmanjšanju administrativnega bremena za gospodinjstva in podjetja.

•Skladnost z drugimi politikami EU Za razvoj in ocenjevanje politike v zvezi s političnimi prednostnimi nalogami Unije, zlasti tistimi glede delovnih mest, rasti in naložb, enotnega digitalnega trga, poglobljene in pravičnejše ekonomske in monetarne unije (EMU), migracij, notranjega trga, energetske unije in podnebja, so potrebna dobra analitična orodja in orodja za spremljanje. Poleg tega politične prednostne naloge ustrezajo več različnim področjem socialne in ekonomske statistike, zaradi česar je treba zagotoviti večjo skladnost med viri podatkov in omogočiti večjo uporabo novih inovativnih virov in pristopov. Strategija Evropa 2020 uporablja kazalnike za spremljanje krovnih ciljev, kot so spodbujanje zaposlovanja, izboljšanje ravni izobrazbe ter spodbujanje socialne vključenosti z zmanjševanjem revščine. Za izračun teh kazalnikov so potrebne pravočasne statistične informacije. Te statistične informacije je treba pripraviti kar najbolj učinkovito z uporabo sodobnih metod za zbiranje in pripravo statističnih podatkov. Sedanje pomanjkanje integracije med področji otežuje analizo podatkov iz različnih obstoječih zbirk podatkov. Statistične zahteve, povezane z agendo za trajnostni razvoj do leta 2030, ki obravnava izkoreninjenje revščine ter gospodarsko, socialno in okoljsko razsežnost trajnostnega razvoja, bodo prav tako imele koristi od bolj povezanih in pravočasnih kazalnikov, ki izhajajo iz tega predloga. Prednostne naloge, ki jih morajo obravnavati politike, se lahko spreminjajo in po pričakovanjih naj bi se potreba po visokokakovostnih evropskih socialnih statistikah v prihodnosti še povečala, na primer, ko se bo začelo delo v zvezi s cilji načrtovanega evropskega stebra socialnih pravic. Poleg tega je visokokakovostna statistika potrebna, da lahko oblikovalci politik pri opredeljevanju in razvijanju novih okvirov in ciljev politik razmišljajo širše od sedanjega konteksta. Pomen evropske statistike ni omejen na časovni okvir sedanjih strategij. Če vzamemo primer iz nedavne preteklosti: cilje na podlagi kazalnikov za strategijo Evropa 2020 je bilo mogoče izdelati zgolj zato, ker je bila evropska zbirka statističnih podatkov dovolj bogata za merjenje in spremljanje teh ciljev. Ob tej priložnosti se je z uporabo obstoječih podatkov za nov namen pokazalo, kako pomembno je razvijati in vzdrževati osnovno statistiko, ki je dovolj prožna, da se lahko hitro prilagodi novim političnim zahtevam. Za izboljšanje socialnih statistik v skladu s prednostnimi nalogami Unije in močnejšo socialno razsežnost EU bosta na vseh stopnjah potrebna močna zavezanost držav članic in tesno usklajevanje med oblikovalci politike in statistiki. Bistvenega pomena bo, da oblikovalci politik zagotovijo zadostne naložbe v socialne statistike in potrebno politično podporo, zlasti kar zadeva dostop do administrativnih podatkov. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Pravna podlaga za evropsko statistiko je člen 338 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Evropski parlament in Svet v skladu z rednim zakonodajnim postopkom po potrebi sprejemata ukrepe za pripravo statističnih podatkov o tem, kako Unija izvaja svoje dejavnosti. Člen 338 določa zahteve v zvezi s pripravo evropske statistike in navaja, da mora biti skladna s standardi nepristranskosti, zanesljivosti, objektivnosti, znanstvene neodvisnosti, stroškovne učinkovitosti in statistične zaupnosti. •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Načelo subsidiarnosti se uporablja, če predlog ni v izključni prisojnosti Unije. ESS zagotavlja infrastrukturo za statistične informacije. Sistem je zasnovan tako, da ustreza potrebam več uporabnikov za namene odločanja v demokratičnih družbah. Predlog te uredbe je bil pripravljen z namenom, da se zaščitijo temeljne dejavnosti partnerjev ESS ter izboljša učinkovitost in zagotovi, da se kar najbolj preprečijo nepotrebne spremembe in podvajanje dela. Zbiranje statističnih podatkov, zajeto v predlogu, trenutno poteka na podlagi različnih pravil na ravni EU. Namen predloga je racionalizirati in posodobiti zbiranje statističnih podatkov v enem okviru. Vseevropske primerljive statistične podatke za namene politik je mogoče zagotoviti samo z ukrepanjem na ravni EU. Med glavnimi merili, ki jih morajo izpolnjevati statistični podatki, sta usklajenost in primerljivost. Države članice potrebne usklajenosti in primerljivosti ne morejo doseči brez jasnega evropskega okvira, tj. zakonodaje Unije, ki določa skupne statistične koncepte, poročevalne oblike in zahteve za kakovost. Cilja predlaganega ukrepa, tj. racionalizacije evropskih socialnih statistik, zbranih z vzorci, države članice same ne morejo zadovoljivo doseči. Ukrep se lahko učinkoviteje sprejme na ravni EU na podlagi pravnega akta Unije, ki bo zagotovil skladnost in primerljivost statističnih informacij na ravni EU na statističnih področjih iz predlaganega akta. Zbiranje podatkov pa lahko izvajajo države članice. Unija lahko zato na tem področju sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. •Sorazmernost Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov: Z uporabo enakih načel v vseh državah članicah bo zagotovil kakovost in primerljivost evropskih socialnih statistik, zbranih z vzorci. Prav tako bo zagotovil, da bodo evropske socialne statistike, zbrane z vzorci, še naprej relevantne in bodo prilagojene tako, da bodo ustrezale potrebam uporabnikov. S to uredbo bo priprava statistike stroškovno učinkovitejša, pri tem pa se bodo upoštevale posebnosti sistemov držav članic. Trenutna zakonodaja EU na področju statistike v zvezi z osebami in gospodinjstvi se je v zadnjih letih stalno pregledovala. Izkazalo se je, da bi z uredbo o vzpostavitvi skupnega okvira za proces zbiranja, obdelave in izkazovanja statističnih podatkov na teh posebnih socialnih področjih lahko ta postopek postal učinkovitejši (nižji stroški ob enakih koristih) in uspešnejši. Uredba bo predvidoma zmanjšala finančno in administrativno breme za respondente, nacionalne, regionalne in lokalne oblasti, podjetja in širšo javnost. To bo doseženo zlasti s standardizacijo konceptov in metod, odpravo podvajanja, zmanjšanjem pogostosti pošiljanja podatkov na nekaterih področjih in boljšo uporabo različnih virov poleg raziskovanj.

V skladu z načelom sorazmernosti je predlagana Uredba omejena na najmanj, kar je potrebno za dosego njenega cilja, in ne presega tistega, kar je nujno za ta namen. •Izbira instrumenta Predlagani instrument: uredba. Zaradi ciljev in vsebine predloga je uredba najprimernejši instrument. Izbira ustreznega instrumenta je odvisna od cilja, ki ga je treba doseči z zakonodajo. Glede na potrebo po primerljivih statističnih informacijah na evropski ravni velja na področju evropske statistike trend, da se za temeljne akte raje uporabijo uredbe kot direktive. Uredba je bolj priporočljiva, saj določa enako zakonodajo po vsej Uniji. Zagotavlja primerljivost podatkov v EU in tako omogoča pripravo visokokakovostnih evropskih statističnih podatkov. Uporablja se neposredno, kar pomeni, da je ni treba prenesti v nacionalno pravo. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA •Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje Ker se je ta pobuda začela pred sprejetjem novih smernic za boljše pravno urejanje (COM(2015) 215), ni bila izvedena celovita ocena sedanjega sistema za pripravo evropskih socialnih statistik, zbranih z vzorci. Na podlagi standardov Komisije se je upošteval sistem Eurostata za ocenjevanje veljavne zakonodaje, vključno z oceno evropskega statističnega programa, in je predstavljal osrednji del celotnega procesa. Poleg tega se vsako leto izvajajo raziskave med uporabniki, da se izboljša znanje o uporabnikih, njihovih potrebah in njihovim zadovoljstvom s storitvami, ki jih zagotavlja Eurostat. Eurostat rezultate ocene uporablja za izboljšanje priprave statističnih informacij in statističnih rezultatov. Prispevajo k različnim strateškim načrtom, kot sta delovni program in načrt upravljanja. •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi Za posvetovanja so bile predvidene tri glavne skupine zainteresiranih strani: pripravljavci podatkov: ta kategorija vključuje organe, pristojne za zbiranje in pripravo socialnih statistik. Vključuje predvsem nacionalne statistične urade (NSU) na nacionalni ravni in Eurostat na ravni EU. V zvezi s tem so pripravljavci podatkov tudi glavni predstavniki tistih, ki pošiljajo primarne podatke, tj. gospodinjstev; pošiljatelji podatkov: ta kategorija vključuje respondente in nacionalne institucije, ki so imetniki datotek z administrativnimi podatki, kot so službe vlade za socialno varnost in davčni organi. Tudi NSU se za namene tega posvetovanja v širšem smislu štejejo za zastopnike pošiljateljev primarnih podatkov (tj. gospodinjstev) glede na težavnost opravljanja razgovorov s posameznimi gospodinjstvi; uporabniki podatkov: v tej skupini je mogoče razlikovati med institucionalnimi uporabniki (sama Komisija, službe nacionalnih vlad, druge mednarodne organizacije in strokovno osebje, ki dela v drugih institucijah EU) ter drugimi zunanjimi uporabniki, kot so splošna javnost, mediji in akademiki. Posebej je treba omeniti organ, s katerim je bilo opravljeno posvetovanje kot z uporabnikom podatkov: Evropski svetovalni odbor za statistiko (ESAC), ustanovljen leta 2008 s Sklepom št. 234/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta. Sestavlja ga 24 članov, ki zastopajo uporabnike, respondente in druge zainteresirane strani, za katere je pomembna evropska statistika (vključno z znanstveno skupnostjo, socialnimi partnerji in civilno družbo), skupaj z institucionalnimi uporabniki (npr. Svet in Evropski parlament). V skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 223/2009 se je z ESAC mogoče posvetovati med procesom priprave morebitne nove zakonodaje. Posvetovanje je bilo izvedeno v obdobju od julija do decembra 2015. Rezultati so predstavljeni v treh posebnih poročilih. Težave, kot jih dojemajo zainteresirane strani, s katerimi je bilo opravljeno posvetovanje, je mogoče povzeti, kot sledi: (1)uporabniki podatkov so zaskrbljeni zaradi tveganja, da evropska uradna statistika ne izpolnjuje njihovih potreb, torej ni relevantna. Njihova zaskrbljenost izhaja iz številnih vprašanj v zvezi s kakovostjo podatkov, kot so na primer neobravnavanje novih socialnih vprašanj, omejena pravočasnost ter omejena primerljivost in skladnost med nizi statističnih podatkov; (2)pripravljavci podatkov (NSU) so zaskrbljeni zaradi visokih stroškov priprave in pritiska zaradi kratkih rokov za zagotavljanje statističnih informacij, potrebnih v okviru nove socialne krize. Vprašanje je tudi obremenitev poročanja (saj preveliko breme lahko povzroči, da poročanje upade, s čimer se poslabša kakovost podatkov). NSU želijo več podpore za procese posodabljanja (npr. inovacije na področju tehnologije, metodologije, uporabe novih virov podatkov in upravljanja), katerih cilj je zmanjšati stroške priprave. Rešitve, ki so jih opisale zainteresirane strani, je mogoče razvrstiti v tri glavna področja ukrepanja: izboljšati prilagodljivost uradnih evropskih socialnih statistik novim potrebam po informacijah (tj. izboljšanje njihove relevantnosti);

izboljšati skladnost in primerljivost evropskih socialnih statistik, da se zagotovi boljša kakovost; uporabiti inovativne pristope za zmanjšanje stroškov priprave in zmanjšanje obremenitve poročanja. •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Eurostat je o predlogu poglobljeno razpravljal z NSU. Ustanovil je delovne skupine (za vsako zbiranje statističnih podatkov), projektne skupine in skupine direktorjev, ki so se redno sestajale in razpravljale o predlogu. Predlog je bil predstavljen tudi Odboru za evropski statistični sistem (ESSC), ustanovljenemu z Uredbo (ES) št. 223/2009. ESSC zagotovi ESS strokovne smernice za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike. Predseduje mu Komisija (Eurostat), sestavljajo pa ga predstavniki nacionalnih statističnih uradov. Države Evropskega gospodarskega prostora (EGP) in Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta) sodelujejo kot opazovalke. Sej ESSC se prav tako lahko udeležijo opazovalke iz Evropske centralne banke (ECB), Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) in drugih mednarodnih organizacij. Zunanja mnenja in strokovno znanje so prispevali tudi številni dodatni viri: (1)zgoraj opisano posvetovanje z zainteresiranimi stranmi je vključevalo stališča uporabnikov in pošiljateljev podatkov; (2)prav tako je bil za mnenje zaprošen ESAC kot zunanji vir strokovnega znanja. ESAC je izrazil podporo predlogu okvirne uredbe za evropsko statistiko o osebah in gospodinjstvih. Meni, da je okvirna uredba bistvena za podporo sedanje, obsežnejše agende Komisije o socialni politiki ter izboljšanje integracije in skladnosti socialnih podatkov po vsej Evropi. •Ocena učinka Ta predlog spremlja ocena učinka. Opredeljuje trenutne težave, predstavlja več možnosti politik, ki bi jih bilo mogoče uporabiti za reševanje teh težav, ter ocenjuje socialne in ekonomske učinke vsake od teh možnosti. Odbor za regulativni nadzor je marca 2016 podal pozitivno mnenje o oceni učinka. V oceni učinka sta bila opredeljena dva glavna razloga za težave, s katerimi se soočamo na področju evropskih socialnih statistik, zbranih z vzorci: (1)razdrobljenost evropskih socialnih statistik, zbranih z vzorci na različnih področjih, ter (2)neprožnost metod za zbiranje podatkov o osebah in gospodinjstvih. Naslednje možnosti so bile ocenjene kot načini za odpravo razdrobljenosti evropskih socialnih statistik, zbranih z vzorci. Možnost Opis 1.0 Osnovna možnost: razdrobljeni procesi priprave, nobene pravne integracije ohranitev sedanje pravne strukture z uredbami EU za posamezna področja in razdrobljenih procesov (različne smernice, postopki in procesi priprave) 1.1 Odprava razdrobljenosti procesov priprave, brez integracije obstoječe zakonodaje ohranitev uredb EU za posamezna področja, ampak prizadevanje za večjo standardizacijo različnih procesov priprave, opredelitev in spremenljivk („odprava razdrobljenosti“) za vsakršno zbiranje podatkov 1.2 Razdrobljeni procesi priprave (vzporedni procesni modeli), vendar integracija obstoječe zakonodaje integracija zakonodaje o evropskih socialnih statistikah, zbranih z vzorci, brez dejavnega prizadevanja za „odpravo razdrobljenosti“ procesov priprave 1.3 Odprava razdrobljenosti procesov priprave in pravna integracija združitev pravne integracije z odpravo razdrobljenosti procesov priprave; ta možnost ima podmožnosti, ki se razlikujejo glede na področje uporabe in upravljanje celotnega sistema 1.3a Odprava razdrobljenosti procesov priprave, integracija obstoječe zakonodaje vključuje samo pet sedanjih uredb (LFS, SILC, AES, EHIS in ICT-HH) 1.3b Odprava razdrobljenosti procesov priprave, integracija upravljanja evropskih socialnih statistik, zbranih z vzorci Uredba ureja tudi zbiranje podatkov HBS/HETUS; sedanje razlike med državami članicami kažejo, da je potrebno večje usklajevanje Tri spodnje možnosti so bile analizirane kot možni načini za odpravljanje neprožnosti zbiranja podatkov. Možnost Opis 2.0 Osnovna možnost: program in tehnične podrobnosti določeni z zakonodajo spremembe programa ali tehničnih postavk zahtevajo spremembe uredbe Evropskega parlamenta in Sveta 2.1 Načrtovanje programov določeno z zakonodajo/prožne tehnične podrobnosti načrtovanje statističnih programov določita Parlament in Svet, več prožnosti pri tehničnih postavkah 2.2 Prožno načrtovanje programov/prožne tehnične podrobnosti prožnost pri načrtovanju statističnih programov in tehničnih postavk Na podlagi rezultatov ocene učinka sta bili za odpravo razdrobljenosti evropskih socialnih statistik, zbranih z vzorci, izbrani možnosti politike 1.3a (konsolidacija obstoječih uredb, „odprava razdrobljenosti“ procesov priprave) in dolgoročno 1.3b (integracija upravljanja evropskih socialnih statistik, zbranih z vzorci, odprava razdrobljenosti procesov priprave, ki se uporabljajo za različna zbiranja podatkov). Ti možnosti politike vključujeta integracijo trenutno veljavnih uredb EU za različna področja in ukrepe, katerih namen je zagotoviti večjo doslednost pri pripravi podatkov in ravnanju z njimi. Ta pristop bi ponudil najboljše možnosti za: izboljšanje prilagodljivosti socialnih statistik, zbranih z vzorci, spreminjajočim se potrebam uporabnikov, izboljšanje njihove kakovosti, povečanje uporabe inovativnih metod in zmanjšanje ali omejevanje stroškov, ki jih povzroča trenutna razdrobljena zasnova evropskih socialnih statistik, zbranih z vzorci.

Glede na to, kako se metode priprave izvajajo na nacionalni ravni (npr. ali so sprejete tehnološke in metodološke inovacije, ali obstaja boljši dostop do administrativnih registrov), bi se povečani stroški v začetni fazi zasnove socialnih raziskav v veliki meri lahko izravnali z znižanjem stroškov v fazi zbiranja podatkov, kar predstavlja dve tretjini skupnih stroškov priprave statistike. •Ustreznost in poenostavitev ureditve Cilj predloga v okviru programa REFIT je čim bolj smotrno uporabiti informacije, ki jih zagotovijo zasebna gospodinjstva in osebe, ter zadostiti trenutnim in prihodnjim potrebam po evropski statistiki, pri tem pa omejiti raven bremena poročanja. To poenostavitev bi bilo treba doseči z združitvijo različnih evropskih zbiranj statističnih podatkov, ki so trenutno zajeta v ločenih uredbah, v enoten okvir. Podrobnosti o zmanjšanju stroškov za pripravljavce in pošiljatelje podatkov, izračunanih na podlagi vzorčnih scenarijev, so na voljo v oceni učinka (oddelek 7.4 Vplivi na učinkovitost in Priloga 4 Analitični modeli, uporabljeni pri pripravi ocene učinka). V skladu z izhodiščno predpostavko se stroški v fazi zasnove (na ravni EU) povečajo za 10,3 milijona EUR, vendar to vodi do zmanjšanja v višini 20,8 milijona EUR pri zbiranju podatkov (sedanja neto vrednost –10,4 milijona EUR). Ocenjeni stroški so se razlikovali med sedanjo neto vrednostjo v višini –3,1 milijona EUR v okviru bolj omejene predpostavke in sedanjo neto vrednostjo v višini –34 milijonov EUR v okviru manj omejevalne možnosti. Ker predlog obravnava podatke, zbrane od zasebnih gospodinjstev in oseb, ne bo vplival na podjetja, vključno z mikropodjetji ter malimi in srednjimi podjetji (MSP). Predlog je skladen z digitalnim pregledom, saj spodbuja interoperabilnost in ponovno uporabnost, ker uporablja: enake tehnične specifikacije za podatkovne nize. Specifikacije bodo vključevale: število in opis spremenljivk, statistične klasifikacije, značilnosti statističnih populacij, enot opazovanja in respondentov, referenčna obdobja in datume ter zahteve v zvezi z geografsko pokritostjo, značilnostmi vzorca, tehničnimi vidiki terenskega dela, urejanjem in imputiranjem, uteževanjem, ocenjevanjem in oceno varianc; enake standarde za pošiljanje, izmenjavo in souporabo informacij med Eurostatom in državami članicami. Standardi bodo zajemali koncepte, procese in proizvode, vključno s podatki in metapodatki. Kadar je kakovost podatkov v skladu z merili kakovosti iz člena 12(1) Uredbe (ES) št. 223/2009, bi moralo biti državam članicam omogočeno, da zagotovijo podatke iz različnih virov, vključno z metodami ali inovativnimi pristopi, če zagotavljajo pripravo podatkov, ki so primerljivi in skladni s posebnimi zahtevami, ki jih določa uredba. •Temeljne pravice Predlog nima posledic za varstvo temeljnih pravic. Najpomembnejši vidiki tega predloga so morebitni učinki na varstvo osebnih podatkov (za katerega so pravice določene v členu 8 Listine EU o temeljnih pravicah, členu 16 PDEU in v sekundarni zakonodaji). Vendar nobena od izbranih možnosti politike ne predvideva spremembe določb o varstvu osebnih podatkov. Nacionalne zakonodaje in zakonodaja EU o statističnih podatkih določajo, da nacionalni statistični uradi zagotavljajo varstvo podatkov. Uvedene imajo odločne politike, na primer za varstvo zaupnosti respondentov, anonimnost dokumentacije in varstvo odgovorov na vprašalnike. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Obdobje postopnega uvajanja za izvajanje predloga bo trajalo sedem let, od leta 2019 do leta 2025, nato pa bi se moral program nadaljevati. V oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga so bila upoštevana samo leta sedanjega večletnega finančnega okvira. Nadaljnje financiranje bo odvisno od doseženih sporazumov za naslednji večletni finančni okvir in od nadaljevanja posebnih programov, iz katerih je predvideno financiranje. Za leti 2019 in 2020 se bodo finančna sredstva črpala iz obstoječih dodeljenih sredstev za programe in dodatno financiranje ni potrebno. Skupna proračunska sredstva za leti 2019 in 2020 so ocenjena na 28,814 milijona EUR. Podrobne proračunske posledice so navedene v oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga. 5.DRUGI ELEMENTI •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja Predlagano uredbo naj bi Evropski parlament in Svet sprejela leta 2017 ali 2018, Komisija pa naj bi kmalu zatem sprejela izvedbene ukrepe. Od držav članic se pričakuje, da bodo v okviru nove uredbe Komisiji začele pošiljati podatke leta 2019. Predlagani zakonodajni instrument bo v celoti ovrednoten, da se med drugim oceni, kako uspešen in učinkovit je v smislu doseganja ciljev, ter odloči, ali so potrebni novi ukrepi ali spremembe. Pomembno je, da se najprej upoštevajo obstoječa orodja za spremljanje in ocenjevanje, ki so trenutno v veljavi in se uporabljajo na vseh področjih priprave statistike Eurostata. Ta orodja že zagotavljajo sredstva za analizo sprememb pri uspešnosti in učinkovitosti novih statističnih pobud in kakovosti pripravljenih podatkov. Glavna orodja so:

sedanji evropski statistični program določa vmesne in končne ocene programa, ki jih je treba izvajati sistematično. Socialne statistike so sestavni del teh mehanizmov poročanja; načrt upravljanja Eurostata določa ukrepe, ki jih je treba sprejeti v odziv na ključne kazalnike uspešnosti, ki se uporabljajo na različnih področjih, tudi na področju socialnih statistik; redno se izvajajo ankete o zadovoljstvu uporabnikov. Vsa statistična področja se spremljajo tudi s poročili o kakovosti, ki jih redno pripravljajo države članice in jih analizira Eurostat kot del okvira za zagotavljanje kakovosti statistike. Ta poročila zajemajo kakovost statističnih rezultatov glede na njihovo ustreznost, natančnost in zanesljivost, pravočasnost in točnost, dostopnost in jasnost, skladnost in primerljivost, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 223/2009. Stroški priprave statističnih podatkov se bodo spremljali tudi v okviru rednega zbiranja podatkov. Podrobno se bodo spremljali zlasti naslednji vidiki (na individualni ravni in ravni spremenljivk): razvoj uporabe administrativnih podatkov, način zbiranja podatkov (npr. spletno anketiranje, osebno anketiranje), velikost vzorca, dolžina vprašalnikov, trajanje anketiranja in pogostost zbiranja podatkov. To bo omogočilo merjenje napredka, doseženega v zvezi z uporabo posebnih tehnik, in učinka teh sprememb na obremenitev respondentov. Poleg tega se bo razlika v stroških zbiranja socialnih podatkov na agregatni ravni EU uporabila kot splošen kazalnik za spremljanje izvajanja predlagane zakonodaje. Ta kazalnik bo razlikoval med stroški nacionalnih statističnih uradov za zasnovo, zbiranje oziroma pošiljanje podatkov. Te številke niso neposredno primerljive med državami članicami zaradi razlik v velikosti, pristopu do statistike in drugih dejavnikov. Sčasoma pa se bodo ti kazalniki lahko uporabljali za spremljanje razvoja stroškov za pripravo evropskih socialnih statistik, zbranih z vzorci, na ravni EU in za vsako posamezno državo članico. Ti stroški se lahko izrazijo v smislu osebja (npr. v ekvivalentu polnega delovnega časa števila izpraševalcev) ali finančnih sredstev (npr. dodelitev proračunskih sredstev za posamezno zbiranje podatkov). Ti kazalniki zagotavljajo ključne informacije za spremljanje stroškov priprave socialnih statistik, zbranih z vzorci, ki je eno glavnih vprašanj, ki jih obravnava predlagana nova zakonodaja. Treba bo razviti izboljšan in usklajen okvir za poročanje o stroških, ki bo zajemalo celoten ESS ter razlikovalo med različnimi fazami priprave statistike. •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Predlagana uredba ima 19 členov in pet prilog. Kot je določeno v členu 1 („Vsebina“), je namen uredbe vzpostaviti skupni okvir za evropsko statistiko glede oseb in gospodinjstev na podlagi podatkov na individualni ravni, zbranih z vzorci. Člen 2 vsebuje opredelitve specifičnih pojmov, ki se uporabljajo v tej uredbi. Statistični podatki, ki jih zajema uredba, so razdeljeni po področjih in vsebinah, navedenih v členu 3, ter podrobneje opisani v Prilogi I k predlagani uredbi. Predlaga se, da se Komisija pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov za spremembo podrobnih vsebin, navedenih v Prilogi I, da se zbrani podatki prilagodijo prihodnjim potrebam uporabnikov. Poleg tega se predlaga, da se Komisija pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov za oblikovanje ali prilagajanje večletnega tekočega načrtovanja (člen 4), da se izpolnijo posebne potrebe uporabnikov, ki so posledica tehnoloških, socialnih in gospodarskih sprememb. Komisijo bi bilo treba tudi pooblastiti za sprejetje izvedbenih ukrepov o tehničnih specifikacijah podatkovnih nizov (člen 6), standardih za pošiljanje in izmenjavo informacij (člen 7), značilnostih vzorčnih okvirov (člen 11) in poročanju o kakovosti (člen 12). Zahteve, ki se nanašajo na poročanje o kakovosti, so v skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009, ki določa referenčni okvir in od držav članic zahteva, da upoštevajo statistična načela in merila kakovosti iz navedene uredbe. Ta predlog omogoča in spodbuja uporabo novih oblik zbiranja podatkov in alternativnih virov podatkov, vključno z administrativnimi podatki in ocenami, pridobljenimi iz modeliranih in masovnih podatkov (člen 8). Prav tako od držav članic zahteva, da uporabijo visokokakovostne vzorčne okvire (člen 11). Predlog zajema številne druge pomembne vidike posodobitve evropskih socialnih statistik, zbranih z vzorci: –uvaja reprezentativne študije izvedljivosti in pilotne študije, da bi izboljšali kakovost statističnih podatkov ter podprli razvoj in izvajanje novih metod (člen 13); –vključuje določbe za finančno podporo, ki bi bila na voljo državam članicam pod določenimi pogoji (člen 14); –vključuje določbe za odstopanja, ki se odobrijo, da bi i) državam članicam omogočili več časa za prilagoditev novim zahtevam, kadar je to potrebno, in ii) omogočili nekatere razlike pri tem, kako se uporabljajo skupne metode, hkrati pa zagotovili kakovost in primerljivost pripravljenih statističnih podatkov (člen 17). Poleg tega uredba vsebuje potrebne določbe o izvajanju prenosa pooblastila (člen 15) in navedbo, da je v skladu z Medinstitucionalnim sporazumom o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Končni členi se nanašajo na postopek v odboru (člen 16) in razveljavitev dveh obstoječih uredb, ki ju bo v celoti nadomestila nova uredba (člen 18). V petih prilogah so določene podrobne informacije o vsebinah, ki jih je treba obravnavati, zahtevah po natančnosti, značilnostih vzorca, periodičnosti in rokih za pošiljanje podatkov. 2016/0264 (COD) Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o ustanovitvi skupnega okvira za evropsko statistiko glede oseb in gospodinjstev na podlagi podatkov na individualni ravni, zbranih z vzorci (Besedilo velja za EGP) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 338(1) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)V okviru strategije Evropa 2020 in krepitve ekonomskega upravljanja imajo socialni kazalci bistveno vlogo pri obveščanju o ključnih prednostnih nalogah Unije za rast in ustvarjanje delovnih mest, zmanjšanje revščine in socialne izključenosti, za znanja, mobilnost in digitalno gospodarstvo ter podpori zanje. Socialni kazalniki morajo zlasti zagotoviti trdno statistično podlago za razvoj in spremljanje politike Unije za obravnavanje navedenih prednostnih nalog. (2)Zato morajo biti socialni kazalniki ustrezno visoke kakovosti, zlasti z vidika njihove robustnosti, pravočasnosti, ustreznosti, prilagodljivosti novim zahtevam uporabnikov ter njihove primerljivosti in učinkovitosti. (3)Evropska statistika glede oseb in gospodinjstev se trenutno zbira na podlagi številnih zakonodajnih aktov, ki zajemajo raziskovanja o osebah in gospodinjstvih, demografsko statistiko, popise prebivalstva in stanovanj ter statistiko, ki se v glavnem zbira iz administrativnih virov. Nekateri podatki se zbirajo tudi iz raziskovanj pri podjetjih. Kljub pomembnim izboljšavam v zadnjih letih je treba še bolj vključiti zbiranje statističnih podatkov, ki temeljijo na raziskovanjih, opravljenih o osebah in gospodinjstvih. (4)Možnost uporabe administrativnih virov za statistične namene se je zaradi tehnološkega napredka znatno povečala. Uporabo administrativnih virov bi bilo treba na področju socialnih statistik dejavno spodbujati, pri tem pa dosledno zagotavljati kakovost, natančnost, pravočasnost in primerljivost teh statistik. (5)V Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o metodi proizvodnje statistike EU: vizija za naslednje desetletje je poudarjena vse pogostejša uporaba več podatkovnih virov in inovativnih metod zbiranja podatkov, pa tudi vedno večji pomen usklajevanja statističnih pojmov in metod na vseh področjih. Vključevalo je poziv k oblikovanju nove generacije statistične zakonodaje, ki bi obravnavala širša področja statistike. (6)Leta 2011 je evropski statistični sistem (ESS) v Wiesbadnu potrdil svoj memorandum o novi idejni zasnovi za statistiko o gospodinjstvih in socialne statistike. V skladu z memorandumom bi bilo treba racionalizirati evropska raziskovanja, ki zagotavljajo podatke v zvezi z osebami in gospodinjstvi, za dopolnitev teh osnovnih socialnih raziskovanj pa uporabiti dodatne, manj pogoste zbirke mikropodatkov. Poleg tega bi bilo treba izboljšati dostop do administrativnih podatkov ter na nacionalni ravni in na ravni EU razviti ponovno uporabo obstoječih virov podatkov ter dostop do novih virov podatkov. (7)Zgoraj opisani razvoj dogodkov je treba postopno racionalizirati in posodobiti statistično zakonodajo na področju socialnih statistik, da bi zagotovili, da se visokokakovostni socialni kazalniki pripravljajo na bolj povezan, prožnejši in učinkovitejši način. Obenem je treba ustrezno upoštevati potrebe uporabnikov, obremenitev respondentov, sredstva držav članic, zanesljivost in natančnost uporabljenih metod, tehnično izvedljivost priprave statistike, čas, v katerem je lahko dostopna, in zanesljivost rezultatov. (8)Ta uredba vzpostavlja okvir za evropsko statistiko glede oseb in gospodinjstev na podlagi podatkov na individualni ravni, zbranih z vzorci. Določa podatke in informacije, ki jih zberejo in predložijo države članice, ter vključuje temeljne zahteve glede kakovosti, ki jih morajo izpolnjevati podatki. Uredba določa, da se več podrobnih tehničnih specifikacij opredeli v delegiranih aktih in izvedbenih ukrepih. Omogoča povezavo različnih zbirk podatkov med seboj in z uporabo administrativnih podatkov, pri tem pa usklajuje in poenostavlja obstoječo zakonodajo. (9)Za boljšo poenostavitev in racionalizacijo referenčnega okvira za evropske socialne statistike, zbrane z vzorci, bi bilo treba obstoječo evropsko statistiko glede oseb in gospodinjstev na podlagi podatkov na individualni ravni, zbranih z vzorci, združiti v enotnem okviru. S tem bi zagotovili, da bi evropske socialne statistike, zbrane z vzorci, vključno s področji trga dela, dohodka in življenjskih pogojev, zdravja, izobraževanja in usposabljanja ter uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij, potekale na dosleden, skladen in usklajen način. (10)Zbiranje podatkov na področjih porabe časa in potrošnje trenutno prostovoljno izvajajo številne države članice na podlagi dogovorjenih splošnih smernic. Ti dve področji bi bilo treba posodobiti, da se lahko v celoti izkoristijo novi tehnološki dosežki. Zbiranje podatkov na teh dveh področjih bi bilo treba organizirati v skladu s to uredbo, s čimer bi se odprle možnosti in ustvarile priložnosti za nadaljnji razvoj v prihodnosti za zagotovitev podatkov, ki bodo bolj pravočasni in ustreznejši ter učinkoviteje pripravljeni. Do takrat se sedanji pristopi držav članic ne bi smeli spreminjati. (11)Zaradi svojih posebnosti demografska statistika, popis prebivalstva in stanovanj, poslovne raziskave in statistike, ki temeljijo predvsem na administrativnih virih, niso zajeti v tej uredbi in bi jih morali ločeno urejati posebni okviri, ki bi bili prilagojeni njihovim posebnostim.

(12)Statistika ni več zgolj eden od številnih virov informacij za oblikovanje politik, temveč ima v postopku odločanja osrednjo vlogo. Za odločanje na podlagi dokazov je potrebna statistika, ki ustreza visokim merilom kakovosti, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, v skladu z nameni, za katere se uporablja. (13)Visokokakovostni socialni podatki niso potrebni samo za politične namene, temveč tudi za raziskave in kot sestavni del dobre informacijske infrastrukture. Raziskovalcem, katerim je dostop do mikropodatkov za znanstvene namene odobren na podlagi Uredbe Komisije (EU) št. 557/2013 o evropski statistiki glede dostopa do zaupnih podatkov za znanstvene namene, bi zelo koristilo, če bi imeli bolje povezane statistične podatkovne nize, kar bi v zameno izboljšalo študije o oceni učinka politik. (14)Uredba (ES) št. 223/2009 določa referenčni okvir za evropsko statistiko ter od držav članic zahteva, da upoštevajo statistična načela in merila kakovosti iz navedene uredbe. Poročila o kakovosti so bistvena za ocenjevanje in izboljšanje kakovosti evropske statistike ter poročanje o njej. Odbor za evropski statistični sistem (OESS) je potrdil standard ESS za strukturo poročil o kakovosti v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 223/2009. To bi moralo prispevati k usklajevanju poročanja o kakovosti v skladu s to uredbo. (15)Uredba (ES) št. 223/2009 vsebuje pravila o prenosu podatkov, tudi o prenosu zaupnih podatkov. Ukrepi, sprejeti v skladu s to uredbo, bi morali zagotoviti, da so zaupni podatki zavarovani in da pri pripravi in izkazovanju evropske statistike ne pride do nezakonitega razkritja ali nestatistične uporabe podatkov. (16)Statistični podatki so potrebni tudi na nacionalni in regionalni ravni. V skladu z Uredbo (ES) št. 1059/2003 naj bi se za vse statistične podatke držav članic, ki so poslani Komisiji in so razvrščeni po teritorialnih enotah, uporabljala klasifikacija NUTS. Posledično bi morale biti teritorialne enote za vzpostavitev primerljive regionalne statistike zagotovljene v skladu s klasifikacijo NUTS. (17)Da bi se upošteval gospodarski, socialni in tehnični razvoj, bi bilo treba v zvezi s podrobnimi vsebinami, določenimi v Prilogi I, na Komisijo prenesti pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Komisija bi morala biti pooblaščena tudi za vzpostavitev ali prilagoditev osemletnega večletnega tekočega načrtovanja za zbiranje podatkov, ki jih zajema ta uredba, v skladu s periodičnostjo, določeno v Prilogi IV. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. (18)Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi s tehničnimi specifikacijami posameznih podatkovnih nizov, tehničnimi postavkami, kadar so skupne več podatkovnim nizom, tehničnimi standardi, potrebnimi za lažjo izmenjavo in souporabo informacij med Komisijo (Eurostatom) in državami članicami, vzorčnimi okviri, zlasti o določitvi minimalnih zahtev, načini in vsebino poročil o kakovosti ter glede kakršnih koli odstopanj. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. (19)Izvajanje te uredbe bi lahko zahtevalo obsežnejše prilagoditve nacionalnih statističnih sistemov, zato lahko Komisija državam članicam odobri odstopanja. (20)Za statistične podatke, ki jih zajema ta uredba, bi se morali uporabljati Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES ter Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta. Zlasti statistične podatke, ki so potrebni za pripravo in spremljanje ukrepov in strategij Unije ter nacionalnih ukrepov in strategij na področjih javnega zdravja ter zdravja in varnosti pri delu, bi bilo treba obravnavati kot podatke, ki se obdelujejo iz razlogov velikega javnega interesa. (21)Cilja te uredbe, in sicer ustanovitve skupnega okvira za evropsko statistiko glede oseb in gospodinjstev na podlagi podatkov na individualni ravni, zbranih z vzorci, ni mogoče zadovoljivo doseči na ravni držav članic, ampak ga je zaradi usklajenosti in primerljivosti lažje doseči na ravni EU. EU lahko zato sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. (22)Evropske socialne statistike, zbrane z vzorci, in proces zbiranja podatkov bi morali postati učinkovitejši in relevantnejši. Treba bi bilo zagotoviti dolgoročno primerljivost in skladnost podatkov. Evropsko statistiko glede oseb in gospodinjstev na podlagi podatkov na individualni ravni, zbranih z vzorci, trenutno ureja več ločenih zakonodajnih aktov, ki bi jih bilo treba nadomestiti s to uredbo. Zato je treba razveljaviti Uredbo Sveta (ES) št. 577/98 in Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1177/2003. (23)Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov. (24)Opravljeno je bilo posvetovanje z Odborom za evropski statistični sistem – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Vsebina 1.Ta uredba vzpostavlja skupni okvir za evropsko statistiko glede oseb in gospodinjstev na podlagi podatkov na individualni ravni, zbranih z vzorci od navedenih oseb in gospodinjstev. 2.Ta uredba se ne uporablja za popise prebivalstva in stanovanj iz Uredbe (ES) št. 763/2008. Člen 2 Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (a)„predhodno preverjeni podatki ali mikropodatki“ pomenijo podatke ali mikropodatke, ki jih države članice preverijo na podlagi dogovorjenih skupnih validacijskih pravil; (b)„področje“ pomeni enega ali več podatkovnih nizov, organiziranih z namenom zajetja določene vsebine; (c)„enota opazovanja“ pomeni prepoznavno enoto, o kateri se lahko pridobijo podatki; (d)„vsebina“ pomeni vsebino informacij, ki jih je treba zbrati o enotah opazovanja, pri čemer posamezna vsebina zajema več podrobnih vsebin; (e)„administrativne evidence“ pomenijo podatke, ki jih za lastne namene pripravi nestatistični vir, običajno javni organ, katerega cilj ni priprava statistike; (f)„priložnostna tema“ pomeni teme, ki so za uporabnike še posebej zanimive ob določenem času, ki pa niso vključene v redne podatkovne nize; (g)„glavni kazalnik“ pomeni široko uporabljeno informacijo, ki se uporabi za spremljanje osrednjega cilja politike EU. Člen 3 Podatkovni nizi 1.Zbiranje podatkov iz člena 1 se razporedi na naslednja področja: (a)trg dela, (b)dohodek in življenjski pogoji, (c)zdravje, (d)izobraževanje in usposabljanje, (e)uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologij, (f)poraba časa, (g)potrošnja. 2.Podatkovni nizi zajemajo vsebine, skupne vsem področjem, poleg naslednjih specifičnih vsebin, kakor je podrobneje opredeljeno v Prilogi I: (a)značilnosti osebe in gospodinjstva,

(b)udeležba na trgu dela, (c)trajanje zaposlitve in predhodne delovne izkušnje, (d)delovni pogoji, med drugim delovni čas in ureditev delovnega časa, (e)izobrazba in izobrazbeno ozadje, (f)udeležba v izobraževanju in usposabljanju, (g)zdravje: status in invalidnost, varstvo in determinante, (h)dohodek, potrošnja in premoženje, vključno z dolgovi, (i)življenjski pogoji, med drugim materialna prikrajšanost, stanovanje, življenjsko okolje, dostop do storitev, (j)kakovost življenja, med drugim družbeno in kulturno udejstvovanje ter dobro počutje, (k)dodelitev časa in (l)udeležba v informacijski družbi. 3.Zahteve po natančnosti in značilnosti vzorcev, uporabljenih za različna področja, so določene v Prilogi II oziroma III. 4.Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 15 za spremembo podrobnih vsebin, navedenih v Prilogi I, da se upošteva ustrezen tehnični, socialni in gospodarski razvoj ter v odziv na nove potrebe uporabnikov. Pri izvajanju tega pooblastila Komisija zagotovi, da: (a)državam članicam ali respondentom taki delegirani akti ne nalagajo večjega dodatnega bremena; (b)se z delegiranimi akti za vsako področje spremeni največ 20 odstotkov podrobnih vsebin iz Priloge I. Za področja, za katera se zbirajo podatki z medletno ali letno periodičnostjo, te spremembe pomenijo največ 10 odstotkov seznama podrobnih vsebin. Navedena najvišja odstotka se uporabljata za štiri zaporedna leta. Število podrobnih vsebin, ki se lahko spremenijo, se zaokroži navzgor na najbližje celo število. Člen 4 Večletno tekoče načrtovanje 1.Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 15, da določi ali prilagodi večletno tekoče načrtovanje za osem let za zbiranje podatkov, ki jih zajema ta uredba, v skladu s periodičnostjo, določeno v Prilogi IV. Komisija zagotovi, da se s temi delegiranimi akti državam članicam ali respondentom ne naloži znatnega dodatnega bremena ali stroškov. 2.V večletnem tekočem načrtovanju se določi obdobje, v katerem se zbirajo podatki za: (a)podrobne vsebine, povezane s področji,

(b)priložnostne teme, ki jih zahtevajo uporabniki, za področji trga dela ter dohodkov in življenjskih pogojev, kot je določeno v Prilogi IV. V izjemnih in utemeljenih primerih lahko ti podatki zajemajo druge podrobne vsebine, ki niso naštete v Prilogi I. 3.Prilagoditve načrtovanja iz odstavka 1 se opravijo najpozneje 24 mesecev pred začetkom vsakega obdobja zbiranja podatkov, kot je določeno v načrtovanju. Cilj teh prilagoditev je zagotoviti učinkovitost in skladnost načrtovanja s potrebami uporabnikov. Člen 5 Statistične populacije in enote opazovanja 1.Statistično populacijo sestavljajo vse osebe, ki običajno prebivajo v zasebnih gospodinjstvih v vsaki državi članici. 2.Zbiranje podatkov se opravi v vsaki državi članici za vzorec enot opazovanja, ki ga sestavljajo zasebna gospodinjstva ali osebe, ki pripadajo zasebnim gospodinjstvom, ki običajno prebivajo v navedeni državi članici. Člen 6 Tehnične specifikacije podatkovnih nizov 1.Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov, s katerimi določi naslednje tehnične postavke posameznih podatkovnih nizov: (a)število in opis spremenljivk, (b)statistične klasifikacije, (c)natančne značilnosti statističnih populacij, enot opazovanja in respondentov, (d)referenčna obdobja in datume, (e)zahteve v zvezi z geografsko pokritostjo, značilnostmi vzorca, vključno s podvzorčenjem, tehničnimi vidiki terenskega dela, urejanjem in imputiranjem, uteževanjem, ocenjevanjem in oceno varianc, (f)kadar je to potrebno za dosego visoke ravni primerljivosti za podatke o zaposlenosti in brezposelnosti na področju trga dela, metodologijo, ki se uporablja za zbiranje podatkov. To lahko po potrebi vključuje vrstni red in razporeditev vprašanj v vprašalniku. To potrebo je treba utemeljiti. 2.Kadar so postavke skupne več podatkovnim nizom, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov, s katerimi določi naslednje tehnične značilnosti podatkovnih nizov: (a)seznam in opis spremenljivk, (b)statistične klasifikacije, (c)natančne značilnosti statističnih populacij in enot opazovanja. 3.Za podatkovne nize o mesečni brezposelnosti v zvezi s področjem trga dela se na Komisijo prenese pooblastilo, da sprejme izvedbene akte, s katerimi opiše spremenljivke in dolžino, zahteve glede kakovosti ter raven podrobnosti časovnih vrst, ki jih je treba poslati.

4.Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 16(2). Člen 7 Standardi za pošiljanje in izmenjavo informacij 1.Vzpostavijo se tehnični standardi za lažjo izmenjavo in souporabo informacij med Komisijo (Eurostatom) in državami članicami, zlasti za podporo upravljanja kakovosti in dokumentiranja procesov v zvezi s statističnimi podatki, ki jih zajema ta uredba. 2.Tehnični standardi zajemajo statistične pojme, procese in proizvode, vključno s podatki in metapodatki. 3.Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov za določitev tehničnih standardov iz odstavka 1. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 16(2). Člen 8 Viri podatkov in metode 1.Države članice zagotovijo podatke iz člena 1 z uporabo enega ali kombinacije naslednjih virov, pod pogojem, da izpolnjujejo zahteve glede kakovosti iz člena 12: (a)informacije, ki so jih neposredno predložili respondenti, (b)administrativne evidence in kakršni koli drugi viri, metode ali inovativni pristopi, če omogočajo pripravo podatkov, ki so primerljivi in skladni z veljavnimi posebnimi zahtevami, določenimi v tej uredbi. 2.Države članice Komisiji (Eurostat) zagotovijo podrobne podatke o uporabljenih virih in metodah. Člen 9 Periodičnost podatkovnih nizov Periodičnost podatkovnih nizov je takšna, kot je določeno v Prilogi IV. Člen 10 Pošiljanje podatkov in roki 1.Roki za pošiljanje podatkov so takšni, kot je določeno v Prilogi V. 2.Države članice za vsak podatkovni niz Komisiji (Eurostatu) pošljejo predhodno preverjene mikropodatke brez neposredne identifikacije. 3.Z odstopanjem od odstavka 2 se predhodno preverjeni agregirani podatki pošljejo za pripravo mesečnih statističnih podatkov o brezposelnosti.

4.Države članice zbirajo in pošiljajo podatke v skladu s to uredbo od leta 2019. Člen 11 Vzorčni okviri 1.Podatki temeljijo na reprezentativnih vzorcih, vzetih iz vzorčnih okvirov, določenih na nacionalni ravni, ki omogočajo, da se osebe ali gospodinjstva izberejo naključno, z znano verjetnostjo izbire. Cilj vzorčnih okvirov je izčrpno in izključno zajeti zadevno populacijo in se redno posodabljajo. Vsebujejo vse informacije, potrebne za zasnovo vzorca, kot so informacije, potrebne za namene stratifikacije in za vzpostavitev stika z osebami ali gospodinjstvi. Vzorčni okvir vsebuje tudi informacije, ki so potrebne za povezavo oseb z drugimi administrativnimi evidencami, če je to dovoljeno v skladu s pravili o varstvu podatkov. 2.Če v državi članici tak vzorčni okvir ni na voljo, se uporabijo drugi vzorčni okviri, ki izpolnjujejo naslednja merila. Taki vzorčni okviri: (a)opredeljujejo vzorčne enote, ki so lahko osebe, gospodinjstva, stanovanjske enote ali naslovi; (b)lahko zagotavljajo verjetnost izbire; (c)se redno posodabljajo. 3.Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov, s katerimi določi enotne pogoje za vzorčne okvire, zlasti z določitvijo minimalnih zahtev. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 16(2). Člen 12 Kakovost 1.Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev kakovosti poslanih podatkov in metapodatkov. 2.V tej uredbi se uporabljajo merila kakovosti iz člena 12(1) Uredbe (ES) št. 223/2009. 3.Komisija (Eurostat) oceni kakovost metapodatkov o specifikacijah, poslanih podatkov in vzorčnih okvirov. 4.V ta namen države članice v zvezi s podatki in mikropodatki iz člena 10 pošljejo: (a)metapodatke, ki opisujejo uporabljeno metodologijo in kako so bile dosežene tehnične specifikacije s sklicevanjem na tiste, določene s to uredbo; (b)informacije o skladnosti z minimalnimi zahtevami za uporabljene vzorčne okvire, vključno z razvijanjem in posodabljanjem, kot je določeno s to uredbo. 5.Države članice metapodatke in informacije iz odstavka 4 pošljejo najpozneje tri mesece po roku za pošiljanje podatkov in mikropodatkov. Te dodatne informacije se zagotovijo v obliki poročil o kakovosti, iz katerih je razvidno zlasti, kako poslani podatki in mikropodatki ter metapodatki in informacije izpolnjujejo zahteve glede kakovosti. 6.Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov, ki določajo načine in vsebino poročil o kakovosti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 16(2). 7.Države članice v najkrajšem času obvestijo Komisijo (Eurostat) o kakršnih koli relevantnih informacijah ali spremembah v zvezi z izvajanjem te uredbe, ki bi vplivale na kakovost poslanih podatkov.

8.Na zahtevo Komisije (Eurostata) ji države članice predložijo vse potrebne informacije za oceno kakovosti statističnih informacij. Člen 13 Študije izvedljivosti in pilotne študije Komisija (Eurostat) za izboljšanje podatkovnih nizov po potrebi uvede več študij izvedljivosti in pilotnih študij, države članice pa v njih sodelujejo, zlasti za izboljšanje kakovosti, vključno s primerljivostjo, za prispevanje k posodobitvi področij potrošnje in porabe časa, za preučitev in izvedbo novih načinov za izboljšanje odzivnosti na potrebe uporabnikov, za boljšo integracijo zbiranja podatkov in uporabe drugih virov podatkov ter za izboljšanje učinkovitosti zbiranja podatkov v državah članicah, ob upoštevanju tehnološkega razvoja. Člen 14 Financiranje 1. Unija lahko nacionalnim statističnim uradom in drugim nacionalnim organom iz člena 5(2) Uredbe (ES) št. 223/2009 dodeli nepovratna sredstva za izvajanje te uredbe, in sicer za: (a) razvoj in/ali izvajanje zbiranja podatkov ali metod zbiranja podatkov za socialne statistike, vključno z vzorčnimi okviri, v prvih štirih letih zbiranja podatkovnih nizov; (b) razvoj metodologij, vključno s študijami izvedljivosti in pilotnimi študijami iz člena 13; (c) zbiranje statističnih podatkov o priložnostni temi, ki jo zahtevajo uporabniki, kot je določeno v Prilogi IV, nove ali spremenjene nize spremenljivk in značilnosti, izvedene prvič. 2. Finančni prispevek Unije se zagotovi v skladu s členom 7 Uredbe (EU) št. 99/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, členom 16(1)(a) Uredbe (EU) št. 1296/2013 Evropskega parlamenta in Sveta , členom 6 Uredbe (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, členom 58 Uredbe 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ali členom 5 Uredbe (EU) št. 282/2014 Evropskega parlamenta in Sveta. 3. Ta finančni prispevek Unije ne presega 90 % upravičenih stroškov. Člen 15 Izvajanje pooblastila 1.Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu. 2.Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 3(4) in 4(1) se Komisiji podeli za nedoločen čas od [Urad za publikacije: vstaviti točen datum začetka veljavnosti te uredbe]. 3.Prenos pooblastila iz členov 3(4) in 4(1) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. 4.Pred sprejetjem delegiranega akta se Komisija posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenuje vsaka država članica v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. 5.Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet. 6.Delegirani akt, sprejet v skladu s členoma 3(4) in 4(1), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 16 Postopek v odboru 1.Komisiji pomaga Odbor za evropski statistični sistem, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 223/2009. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. 2.Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Člen 17 Odstopanja 1.Če bi uporaba te uredbe ali izvedbenih ukrepov in delegiranih aktov, sprejetih na njeni podlagi, v nacionalnem statističnem sistemu države članice zahtevala večje prilagoditve, lahko Komisija z izvedbenimi akti dovoli odstopanje za obdobje največ treh let. Odstopanje se lahko dovoli samo, če ne bo ogrozilo primerljivosti podatkov držav članic v zvezi z glavnimi kazalniki ali oviralo izračuna zahtevanih pravočasnih in reprezentativnih evropskih agregatov. 2.Kadar je odstopanje še vedno upravičeno ob izteku obdobja, za katerega je bilo odobreno, lahko Komisija z izvedbenimi akti dovoli naslednje odstopanje za obdobje največ treh let. 3.Kadar je edini način, na katerega država članica lahko zagotovi zahtevane podatkovne nize, z uporabo metod, ki niso določene v tej uredbi ali v izvedbenih ukrepih in delegiranih aktih, sprejetih na njeni podlagi, lahko Komisija z izvedbenimi akti izjemoma dovoli uporabo takšnih metod za največ pet let. 4.Kadar je dovoljenje še vedno upravičeno ob izteku obdobja, za katerega je bilo podeljeno, lahko Komisija z izvedbenimi akti izda naslednje dovoljenje za obdobje največ pet let. 5.Država članica za namene odstavkov od 1 do 4 Komisiji predloži ustrezno utemeljeno zahtevo v treh mesecih od datuma začetka veljavnosti zadevnega akta ali šest mesecev pred koncem obdobja, za katero je bilo izdano trenutno odstopanje ali dovoljenje. Ko zaprosi za dovoljenje iz odstavkov 3 in 4, zadevna država članica podrobno opiše uporabljene metode in dokaže, da vodijo do primerljivih rezultatov. 6.Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 16(2) sprejme navedene izvedbene akte. Člen 18 Razveljavitev 1.Uredbi (ES) št. 577/98 in (ES) št. 1177/2003 se razveljavita z učinkom od 31. decembra 2018. Zahteve iz teh uredb v zvezi s pošiljanjem podatkov in metapodatkov, vključno s poročili o kakovosti, se še naprej uporabljajo za referenčna obdobja pred razveljavitvijo. 2.Sklicevanja na razveljavljeni uredbi se štejejo za sklicevanja na to uredbo. Člen 19 Začetek veljavnosti 1.Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. 2.Uporablja se od 1. januarja 2025 v zvezi s področji, določenimi v skladu s členom 3(1)(f) in (g).

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1.Naslov predloga/pobude 1.2.Zadevna področja v strukturi ABM/ABB 1.3.Vrsta predloga/pobude 1.4.Cilji 1.5.Utemeljitev predloga/pobude 1.6.Trajanje ukrepa in finančnih posledic 1.7.Načrtovani načini upravljanja 2.UKREPI UPRAVLJANJA 2.1.Pravila o spremljanju in poročanju 2.2.Upravljavski in kontrolni sistem 2.3.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti 3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1.Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice 3.2.Ocenjene posledice za odhodke

3.2.1.Povzetek ocenjenih posledic za odhodke 3.2.2.Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje 3.2.3.Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.4.Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom 3.2.5.Udeležba tretjih oseb pri financiranju 3.3.Ocenjene posledice za prihodke OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1.Naslov predloga/pobude UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o ustanovitvi skupnega okvira za evropsko statistiko glede oseb in gospodinjstev na podlagi podatkov na individualni ravni, zbranih z vzorci 1.2.Zadevna področja v strukturi ABM/ABB 3403 – Priprava statističnih informacij 1.3.Vrsta predloga/pobude ◻Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep. ◻Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep na podlagi pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa. ◻Predlog/pobuda se nanaša na podaljšanje obstoječega ukrepa. ☒Predlog/pobuda se nanaša na obstoječ ukrep, preusmerjen v nov ukrep. 1.4.Cilji 1.4.1.Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo Za razvoj in ocenjevanje politike v zvezi s političnimi prednostnimi nalogami Komisije, zlasti tistimi glede delovnih mest in rasti, digitalnega trga, poglobljene in pravičnejše ekonomske in monetarne unije (EMU), migracij in mobilnosti, so potrebna dobra analitična orodja in orodja za spremljanje. Poleg tega politične prednostne naloge ustrezajo več različnim področjem socialne in ekonomske statistike, zaradi česar je treba zagotoviti večjo skladnost med viri podatkov. Strategija Evropa 2020 uporablja kazalnike za spremljanje krovnih ciljev, kot so spodbujanje zaposlovanja, izboljšanje ravni izobrazbe ter spodbujanje socialne vključenosti, zlasti z zmanjševanjem revščine. Za izračun teh kazalnikov so potrebne pravočasne statistične informacije. Te statistične informacije je treba pripraviti kar najbolj učinkovito z uporabo sodobnih metod za zbiranje in pripravo statističnih podatkov.

Predlog bo tudi povečal prožnost za odzivanje na strateške pobude na visoki ravni, za katere so potrebni kazalniki. 1.4.2.Specifični cilji in zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB Specifični cilj št. 1 Za obravnavo: i) sedanje razdrobljenosti pri pripravi evropskih socialnih statistik, zbranih z vzorci; in ii) togosti obstoječega sistema zbiranja podatkov za evropske socialne statistike, zbrane z vzorci. Zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB 3403 – Priprava statističnih informacij 1.4.3.Pričakovani rezultati in posledice Navedite, kakšne posledice naj bi imel(-a) predlog/pobuda za upravičence/ciljne skupine. S predlogom se bodo evropske socialne statistike, zbrane z vzorci, lažje prilagajale potrebam družbe. Poleg tega predlog ponuja možnosti za spodbujanje skladnosti med različnimi področji, s čimer bo Eurostatu pomagal zagotoviti kakovost evropskih socialnih statistik, zbranih z vzorci. V skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009 o evropski statistiki bo tudi olajšal uporabo inovativnih statističnih orodij in metod ter omogočil bolj učinkovito sodelovanje in usklajevanje med nacionalnimi statističnimi uradi in drugimi nacionalnimi organi. Predlog bo za NSU povzročil enkratne stroške zasnove, skupni stroški izvajanja pa naj bi se po ocenah znižali, zlasti zaradi manj odvečnosti in prekrivanja med posameznimi zbiranji podatkov in zaradi ponovne uporabe sistemov priprave statistike. Glede na to, kako se metode priprave izvajajo na nacionalni ravni (npr. ali so sprejete tehnološke in metodološke inovacije, ali obstaja boljši dostop do administrativnih registrov), bi se povečani stroški v začetni fazi zasnove socialnih raziskav v veliki meri lahko izravnali z znižanjem stroškov v fazi zbiranja podatkov, kar predstavlja dve tretjini skupnih stroškov priprave statistike. Morebitno povečanje stroškov, ki izhajajo iz večje prožnosti zbiranja podatkov, bi bilo mogoče nadzorovati, če se temeljne prvine raziskav, ki v veliki meri določajo stroške nacionalnih statističnih uradov, določijo v okvirni zakonodaji, kot predvideno. Predlog je v skladu s cilji poenostavitve programa REFIT, zlasti ker poenostavlja pet uredb v en sam regulativni okvir. 1.4.4.Kazalniki rezultatov in posledic Navedite, s katerimi kazalniki se bo spremljalo izvajanje predloga/pobude. Komisija (Eurostat) pripravi skupne smernice za evropsko statistiko in določi zahteve glede poročanja o kakovosti v zvezi z razvojem, pripravo in izkazovanjem socialnih statistik. Poročila o kakovosti, ki jih morajo države članice predložiti za vsako zbiranje podatkov, morajo vključevati posebne preglede, relevantne za to zbiranje podatkov. To bo zagotovilo kakovost statističnih podatkov. 1.5.Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1.Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno Kratko- do srednjeročno: združiti obstoječe uredbe na področju evropskih socialnih statistik, zbranih z vzorci; odpraviti razdrobljenost pri procesih priprave, ki se uporabljajo za evropske socialne statistike, zbrane z vzorci, in izboljšati prožnost zbiranja podatkov z uvedbo zakonodaje na več ravneh. Dolgoročno: zagotoviti, da evropske socialne statistike, zbrane z vzorci, še naprej dragoceno prispevajo pri oblikovanju politik na ravni EU in na nacionalni ravni, in izboljšati učinkovitost metod za zbiranje socialnih statistik. 1.5.2.Dodana vrednost ukrepanja EU Naloge priprave statistike, ki je (1) usklajena in primerljiva med državami članicami ter (2) pripravljena v skladu s potrebami EU, ni mogoče izpolniti zgolj na nacionalni ravni. Statistiko EU je mogoče pripraviti samo, če države članice uporabljajo usklajeno metodologijo ter statistiko pripravljajo na podlagi opredeljenih skupnih rezultatov in skupnih značilnosti. To je mogoče v celoti doseči le z ukrepi EU.

1.5.3.Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti Sprejetih je bilo več uredb, ki zajemajo različna področja socialnih statistik, kar je povzročilo neskladja in neučinkovitost pri zbiranju podatkov. Zdaj je prvič, da se predlaga okvirna uredba, ki zajema sedem področij socialnih statistik. Pobuda bo racionalizirala pet obstoječih pravnih podlag za raziskavo delovne sile (Labour Force Survey, LFS), statistiko EU o dohodku in življenjskih pogojih (EU Statistics on Income and Living Conditions, EU-SILC), raziskavo o izobraževanju odraslih (Adult Education Survey, AES), evropsko anketo o zdravju in zdravstvenem varstvu (European Health Interview Survey, EHIS) ter raziskavo o uporabi informacijske in komunikacijske tehnologije v gospodinjstvih (Survey on Information and Communications Technologies (ICT) usage in households, ICT-HH). Prav tako bo zagotovila pravno podlago za dve evropski raziskavi na področju socialne statistike, ki se trenutno izvajata na podlagi neuradnega dogovora: anketo o porabi v gospodinjstvih (Household Budget Survey, HBS) in usklajeno evropsko raziskavo o porabi časa (Harmonised European Time Use Survey, HETUS). 1.5.4.Skladnost in možnosti sinergij z drugimi ustreznimi instrumenti Predlog je v skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009 o evropski statistiki. 1.6.Trajanje ukrepa in finančnih posledic ◻Časovno omejen(-a) predlog/pobuda: –◻ trajanje predloga/pobude od [DD. MM] LLLL do [DD. MM] LLLL, –◻ finančne posledice med letoma LLLL in LLLL. ☒Časovno neomejen(-a) predlog/pobuda: –obdobje postopnega uvajanja za izvajanje predloga bo trajalo sedem let, od leta 2019 do leta 2025, –program bi se nato moral nadaljevati, –v oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga so bila upoštevana samo leta sedanjega večletnega finančnega okvira (2019–2020). Nadaljnje financiranje bo odvisno od doseženih sporazumov za naslednji večletni finančni okvir in od nadaljevanja posebnih programov, iz katerih je predvideno financiranje. 1.7.Načrtovani načini upravljanja ☒Neposredno upravljanje – Komisija: –☒ z lastnimi službami, vključno z zaposlenimi v delegacijah Unije, –◻ prek izvajalskih agencij. ◻Deljeno upravljanje z državami članicami. ◻Posredno upravljanje s poverjanjem nalog izvrševanja proračuna: –◻tretjim državam ali organom, ki jih te imenujejo,

–◻mednarodnim organizacijam in njihovim agencijam (navedite), –◻EIB in Evropskemu investicijskemu skladu, –◻organom iz členov 208 in 209 finančne uredbe, –◻subjektom javnega prava, –◻subjektom zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor ti subjekti zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, –◻subjektom zasebnega prava države članice, ki so pooblaščeni za izvajanje javno-zasebnih partnerstev in zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, –◻osebam, pooblaščenim za izvajanje določenih ukrepov SZVP v skladu z naslovom V PEU in opredeljenim v zadevnem temeljnem aktu. –Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje obrazložiti v oddelku „opombe“. Opombe [...] [...] 2.UKREPI UPRAVLJANJA 2.1.Pravila o spremljanju in poročanju Navedite pogostost in pogoje. Redno in poglobljeno poročanje o izvajanju posameznega zbiranja statističnih podatkov je v skladu z veljavnimi specifičnimi pravili že zagotovljeno. Poročanje se bo v skladu z novim predlogom nadaljevalo in se dodatno izboljšalo. Prejemniki nepovratnih sredstev morajo predložiti zbrane podatke in priloženo poročilo o kakovosti. 2.2.Upravljavski in kontrolni sistem 2.2.1.Ugotovljena tveganja Ker je izbrani način upravljanja za ta predlog neposredno upravljanje s strani Komisije, so glavna tveganja povezana z upravljanjem naročil in nepovratnih sredstev. 2.2.2.Podatki o vzpostavljenem sistemu notranje kontrole

Komisija (Eurostat) je oblikovala strategijo kontrol za obdobje 2013–2017. Ukrepi in orodja v tej strategiji se v celoti uporabljajo za zbiranje statističnih podatkov na podlagi predlagane uredbe. Vrste sprememb, ki jih uvaja strategija, lahko zmanjšajo verjetnost goljufij in prispevajo k preprečevanju goljufij. Vključujejo: zmanjšanje kompleksnosti, uporabo stroškovno učinkovitih postopkov spremljanja ter izvajanje predhodnih in naknadnih kontrol na podlagi tveganja. Strategija vsebuje tudi ukrepe za ozaveščanje in usposabljanje o preprečevanju goljufij. 2.2.3.Ocena stroškov in koristi kontrol ter ocena pričakovane stopnje tveganja napak Komisija (Eurostat) izvaja kontrolno strategijo, katere cilj je na splošno omejiti tveganje neskladnosti v okviru merila pomembnosti pod 2 % v skladu s cilji na področju notranje kontrole in obvladovanja tveganj iz njenega strateškega načrta za obdobje 2016–2020. 100 % finančnih transakcij (in torej 100 % proračuna) bo v skladu s finančno uredbo predmet obvezne predhodne kontrole. Poleg tega se bodo na podlagi letnih analiz tveganja izvajali pregledi zadevne dokumentacije na podlagi poglobljene analize. Stroški teh pregledov lahko znašajo 4 %–6 % celotnega proračuna, ki ga upravlja Eurostat. 2.3.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe. Eurostat je 30. oktobra 2013 sprejel strategijo za boj proti goljufijam za obdobje 2014–2017 v skladu s strategijo Komisije za boj proti goljufijam (CAFS) z dne 24. junija 2011. Strategija Eurostata za boj proti goljufijam določa tri operativne cilje: i) okrepitev obstoječih ukrepov proti goljufijam; ii) boljše vključevanje postopkov boja proti goljufijam v Eurostatove ocene tveganja in obvladovanje tveganja ter v revizije, načrtovanje, poročanje in spremljanje, ter (iii) krepitev zmogljivosti Eurostata za boj proti goljufijam in ozaveščanja v okviru kulture Komisije za preprečevanje goljufij. Strategiji za boj proti goljufijam je priložen akcijski načrt za boj proti goljufijam. V obdobju njene uporabe se izvajanje strategije za boj proti goljufijam spremlja dvakrat letno, poročilo pa se pošlje vodstvu. Eurostat bo leta 2017 ocenil učinek strategije in jo ustrezno posodobil. Leta 2016 se bo izvedel tudi vmesni pregled akcijskega načrta za boj proti goljufijam. Tako pregled Eurostatove strategije kot pregled akcijskega načrta se bosta izvedla februarja 2016 na podlagi posodobljene metodologije in smernic Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF). Vsi morebitni prejemniki nepovratnih sredstev so javni organi (nacionalni statistični uradi in drugi nacionalni organi, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 223/2009). Poleg tega se nepovratna sredstva dodelijo brez razpisov za zbiranje predlogov. Vzpostavljeni so ukrepi za spremljanje in upravljanje nepovratnih sredstev. Upoštevajo specifične postopke za dodelitev nepovratnih sredstev ter vključujejo predhodno in naknadno analizo upravljanja nepovratnih sredstev. Z uporabo stroškov na enoto in pavšalnih zneskov v skladu s členom 124(1) finančne uredbe se znatno zmanjša tveganje za napake pri upravljanju nepovratnih sredstev, kar bistveno poenostavlja upravo. 3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1.Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice Obstoječe proračunske vrstice Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic. Razdelek večletnega finančnega okvira Proračunska vrstica Vrsta

odhodkov Prispevek številka

[poimenovanje………………………...……………] dif./nedif. držav Efte držav kandidatk tretjih držav po členu 21(2)(b) finančne uredbe 1a 04.030201 – Povezani program: EaSI – Program Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije dif. DA NE NE NE 1a 09.040201 – Vodilni položaj v informacijski in komunikacijski tehnologiji (Leadership in information and communication technology, pov. prog.: OBZORJE 2020 – okvirni program za raziskave in inovacije (Obzorje 2020)) dif. DA NE NE NE 1a 29.020100 – Povezani programi: ESP – evropski statistični program za obdobje 2013–2017; ESP18_20 – evropski statistični program (ESP) za obdobje 2018–2020 dif. DA NE NE NE 1 13.036501 – Povezani program: ESSR – Evropski sklad za regionalni razvoj (ESSR) dif. NE NE NE NE 1 13.046101 – Povezani program: KS – Kohezijski sklad (KS) dif. NE NE NE NE 3 17.030100 – Povezani program: HEALTH – ukrepi Unije na področju zdravja (program Zdravje) dif. DA DA DA NE 3.2.Ocenjene posledice za odhodke [Ta oddelek bi bilo treba izpolniti s preglednico o proračunskih podatkih upravne narave (drugi dokument v prilogi k tej oceni finančnih posledic) in prenesti na CISNET za namene posvetovanj med službami.] 3.2.1.Povzetek ocenjenih posledic za odhodke v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega

okvira številka 1a. Konkurenčnost za rast in delovna mesta

GD: ESTAT Leto

2019 Leto

2020 SKUPAJ •Odobritve za poslovanje Številka proračunske vrstice 29.020100 obveznosti (1) 5,298 4,648 9,946 plačila (2) 2,649 4,444 7,093 Številka proračunske vrstice obveznosti (1a) plačila (2a) Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov Številka proračunske vrstice (3) Odobritve

za GD ESTAT SKUPAJ obveznosti =1+1a+3 5,298 4,648 9,946 plačila =2+2a +3 2,649 4,444 7,093





GD: EMPL Leto

2019 Leto

2020 SKUPAJ •Odobritve za poslovanje Številka proračunske vrstice 04.030201 obveznosti (1) 3,194 2,695 5,889 plačila (2) 1,597 2,625 4,222 Številka proračunske vrstice obveznosti (1a) plačila (2 a) Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov Številka proračunske vrstice (3) Odobritve

za GD EMPL SKUPAJ obveznosti =1+1a+3 3,194 2,695 5,889 plačila =2+2a +3 1,597 2,625 4,222



GD: CONNECT Leto

2019 Leto

2020 SKUPAJ •Odobritve za poslovanje Številka proračunske vrstice 09.040201 obveznosti (1) 2,000 0,000 2,000 plačila (2) 1,000 0,800 1,800 Številka proračunske vrstice obveznosti (1a) plačila (2a) Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov Številka proračunske vrstice (3) Odobritve

za GD CONNECT SKUPAJ obveznosti =1+1a+3 2,000 0,000 2,000 plačila =2+2a +3 1,000 0,800 1,800 v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega

okvira številka 1. Pametna in vključujoča rast GD: REGIO Leto

2019 Leto

2020 SKUPAJ •Odobritve za poslovanje Številka proračunske vrstice 13.036501 obveznosti (1) 0,466 0,466 0,932 plačila (2) 0,233 0,419 0,652 Številka proračunske vrstice 13.046101 obveznosti (1a) 0,200 0,200 0,400 plačila (2 a) 0,100 0,180 0,280 Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov Številka proračunske vrstice (3) Odobritve

za GD REGIO SKUPAJ obveznosti =1+1a+3 0,666 0,666 1,332 plačila =2+2a +3 0,333 0,599 0,932









•Odobritve za poslovanje SKUPAJ obveznosti (4) 11,159 8,008 19,167 plačila (5) 5,579 8,468 14,047 •Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ (6) Odobritve iz

RAZDELKA 1

večletnega finančnega okvira SKUPAJ obveznosti =4+6 11,159 8,008 19,167 plačila =5+6 5,579 8,468 14,047 Če ima predlog/pobuda posledice za več razdelkov: Razdelek večletnega finančnega

okvira številka 3. Varnost in državljanstvo GD: SANTE Leto

2019 Leto

2020 SKUPAJ •Odobritve za poslovanje Številka proračunske vrstice 17.030100 obveznosti (1) 0,000 0,500 0,500 plačila (2) 0,000 0,250 0,250 Številka proračunske vrstice obveznosti (1a) plačila (2a) Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov Številka proračunske vrstice (3) Odobritve

za GD SANTE SKUPAJ obveznosti =1+1a+3 0,000 0,500 0,500 plačila =2+2a +3 0,000 0,250 0,250





•Odobritve za poslovanje SKUPAJ obveznosti (4) 0,000 0,500 0,500 plačila (5) 0,000 0,250 0,250 •Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ (6) Odobritve iz

RAZDELKA 3

večletnega finančnega okvira SKUPAJ obveznosti =4+6 0,000 0,500 0,500 plačila =5+6 0,000 0,250 0,250 Če ima predlog/pobuda posledice za več razdelkov: •Odobritve za poslovanje SKUPAJ obveznosti (4) 11,159 8,508 19,667 plačila (5) 5,579 8,718 14,297 •Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ (6) Odobritve iz

RAZDELKOV od 1 do 4

večletnega finančnega okvira SKUPAJ

(referenčni znesek) obveznosti =4+6 11,159 8,508 19,667 plačila =5+6 5,579 8,718 14,297







Razdelek večletnega finančnega

okvira 5 „Upravni odhodki“ v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

2019 Leto

2020 SKUPAJ GD: ESTAT •Človeški viri 4,164 4,164 8,328 •Drugi upravni odhodki 0,404 0,414 0,818 GD ESTAT SKUPAJ

odobritve 4,568 4,578 9,146 Odobritve iz

RAZDELKA 5

večletnega finančnega okvira SKUPAJ (obveznosti skupaj = plačila skupaj) 4,568 4,578 9,146 v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

2019 Leto

2020 SKUPAJ Odobritve iz

RAZDELKOV od 1 do 5

večletnega finančnega okvira SKUPAJ obveznosti 15,727 13,087 28,814 plačila 10,147 13,296 23,443 3.2.2.Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje –◻ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za poslovanje. –☒ Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Cilji in realizacije ⇩ Leto

2019 Leto

2020 SKUPAJ REALIZACIJE vrsta povprečni stroški število stroški število stroški število realizacij skupaj stroški realizacij skupaj SPECIFIČNI CILJ št. 1... Obravnava trenutne razdrobljenosti pri pripravi evropskih socialni statistik, zbranih z vzorci v EU, in togosti njihovih obstoječih sistemov zbiranja podatkov – realizacija Priložnostni modul LFS 0,067 30 2,000 30 2,000 60 4,000 – realizacija Priložnostni modul EU-SILC 0,017 30 0,500 0 0,000 30 0,500 – realizacija Izvajanje zbiranja podatkov 0,096 60 5,650 30 3,000 90 8,650 – realizacija Metodološke in pilotne študije 0,080 37 3,009 44 3,509 81 6,517 Seštevek za specifični cilj št. 1 157 11,159 104 8,509 261 19,667 SPECIFIČNI CILJ št. 2... – realizacija Seštevek za specifični cilj št. 2 STROŠKI SKUPAJ 157 11,159 104 8,509 261 19,667 3.2.3.Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.3.1.Povzetek

–◻ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za upravne zadeve. –☒ Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

2019 Leto

2020 SKUPAJ RAZDELEK 5

večletnega finančnega okvira Človeški viri 4,164 4,164 8,328 Drugi upravni odhodki 0,404 0,414 0,818 Seštevek za RAZDELEK 5

večletnega finančnega okvira 4,568 4,578 9,146 Odobritve zunaj RAZDELKA 5večletnega finančnega okvira Človeški viri Drugi

upravni odhodki Seštevek za odobritve

zunaj RAZDELKA 5večletnega finančnega okvira SKUPAJ 4,568 4,578 9,146 Potrebe po odobritvah za človeške vire in druge upravne odhodke se krijejo z odobritvami GD, ki so že dodeljene za upravljanje ukrepa in/ali so bile prerazporejene znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. 3.2.3.2.Ocenjene potrebe po človeških virih –◻ Za predlog/pobudo niso potrebni človeški viri. –☒ Za predlog/pobudo so potrebni človeški viri, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: ocena, izražena v ekvivalentu polnega delovnega časa Leto

2019 Leto

2020 29 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije) 24,45 24,45 XX 01 01 02 (delegacije) XX 01 05 01 (posredne raziskave) 10 01 05 01 (neposredne raziskave) 29 01 02 01 (PU, NNS, ZU iz splošnih sredstev) 12 12 XX 01 02 02 (PU, LU, NNS, ZU in MSD na delegacijah) XX 01 04 yy – na sedežu – na delegacijah XX 01 05 02 (PU, NNS, ZU za posredne raziskave) 10 01 05 02 (PU, NNS, ZU za neposredne raziskave) Druge proračunske vrstice (navedite) SKUPAJ 36,45 36,45 XX je zadevno področje ali naslov. Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem GD, ki je že dodeljeno za upravljanje ukrepa in/ali je bilo prerazporejeno znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. Opis nalog: Uradniki in začasni uslužbenci metodološko delo za tehtno opredelitev raziskovanja, vključno s priložnostnimi moduli; priprava informacijskih orodij za sprejem, preverjanje in obdelavo podatkov; analiza podatkov, objava podatkov in podpora uporabnikom; Zunanji sodelavci metodološko delo za tehtno opredelitev raziskovanja, vključno s priložnostnimi moduli; priprava informacijskih orodij za sprejem, preverjanje in obdelavo podatkov;

3.2.4.Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom –☒ Predlog/pobuda je v skladu z veljavnim večletnim finančnim okvirom. –◻ Za predlog/pobudo je potrebna sprememba zadevnega razdelka večletnega finančnega okvira. Pojasnite zahtevano spremembo ter navedite zadevne proračunske vrstice in ustrezne zneske. [...] –◻ Za predlog/pobudo je potrebna uporaba instrumenta prilagodljivosti ali sprememba večletnega finančnega okvira. Pojasnite te zahteve ter navedite zadevne razdelke in proračunske vrstice ter ustrezne zneske. [...] 3.2.5.Udeležba tretjih oseb pri financiranju –V predlogu/pobudi ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb. –V predlogu/pobudi je načrtovano sofinanciranje, kot je ocenjeno v nadaljevanju: odobritve v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

N Leto

N+1 Leto

N+2 Leto

N+3 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) Skupaj Navedite organ, ki bo sofinanciral predlog/pobudo Sofinancirane odobritve SKUPAJ



3.3.Ocenjene posledice za prihodke –☒ Predlog/pobuda nima finančnih posledic za prihodke. –◻ Predlog/pobuda ima finančne posledice, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: –◻ za lastna sredstva, –◻ za razne prihodke. v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)