EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 27.6.2018 COM(2018) 493 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU Letno poročilo o dejavnostih Evropske unije na področju raziskav in tehnološkega razvoja ter spremljanju programa Obzorje 2020 v letu 2017



POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU Letno poročilo o dejavnostih Evropske unije na področju raziskav in tehnološkega razvoja ter spremljanju programa Obzorje 2020 v letu 2017 1. Ozadje letnega poročila o dejavnostih na področju raziskav in tehnološkega razvoja Letno poročilo o dejavnostih Evropske unije (EU) na področju raziskav in tehnološkega razvoja ter o razširjanju rezultatov je pripravljeno v skladu s členom 190 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in členom 7 Pogodbe Euratom. Namen tega poročila je zagotoviti strnjen in neizčrpen pregled ključnih ukrepov, začetih v letu poročanja. Po pozivu Sveta Komisiji z dne 30. maja 2017, naj poenostavi svojo strategijo poročanja, so podrobni podatki o spremljanju za program Obzorje 2020 javno dostopni na novem podatkovnem portalu programa Obzorje 2020. 2. Širše politično ozadje v letu 2017 Čeprav se je EU leta 2017 srečevala s številnimi političnimi izzivi, je dosegla tudi precejšen napredek pri desetih prednostnih nalogah Komisije, ki jih je predsednik Juncker določil ob začetku svojega mandata. Raziskave in inovacije so imele še naprej ključno vlogo pri izvajanju načrta za delovna mesta, rast, pravičnost in demokratične spremembe. Evropsko gospodarstvo se je še naprej krepilo. Zaposlovanje in naložbe so se vrnili na raven, na kateri so bili pred finančno krizo. Dodatni rezultati so bili doseženi z naložbenim načrtom Komisije za Evropo v višini 315 milijard EUR, katerega del je Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI). Po pričakovanjih naj bi EFSI do decembra 2017 spodbudil naložbe v višini 256,1 milijarde EUR. K tem pozitivnim spremembam je prispeval okvirni program Obzorje 2020. Z vsakim evrom, vloženim v okviru programa Obzorje 2020, se BDP po ocenah poveča za od 6 EUR do 8,5 EUR (400 do 600 milijard EUR do leta 2030). EU je prav tako dosegla precejšen napredek pri vzpostavljanju povezanega enotnega digitalnega trga. Komisija je predstavila nova pravila za varstvo intelektualne lastnine, kulturne raznovrstnosti in osebnih podatkov za olajšanje boja proti teroristični propagandi in radikalizaciji na spletu. K tej politični prednostni nalogi je prispevala z dodelitvijo 3 milijard EUR za leti 2016 in 2017 za dejavnosti, povezane z informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami v vseh delih programa Obzorje 2020. V zadnji fazi programa (2018–2020) je več kot 6 milijard EUR predvidenih za digitalne raziskave in inovacije, od tega je bilo 1,7 milijarde EUR dodeljene prednostnemu področju digitalizacije. Zaradi geopolitičnih dogodkov sta energija in podnebje v letu 2017 ostala na vrhu programa. Evropska komisija je kot nadaljevalni ukrep po Pariškem sporazumu o podnebnih spremembah iz leta 2015 ter v povezavi s cilji trajnostnega razvoja še naprej izvajala energetske in podnebne zaveze EU. Tretje poročilo o stanju energetske unije, predstavljeno novembra 2017, je dokazalo, da prehod Evrope na nizkoogljično družbo postaja nova resničnost. Ta razvoj je dobro viden v delovnem programu Obzorja 2020 za obdobje 2018–2020, v okviru katerega se veliko vlaga v podnebne ukrepe in raziskave trajnosti, na primer s porabo dodatne 3,3 milijarde EUR za prednostno področje „nizkoogljična prihodnost, odporna proti podnebnim spremembam“. 3. Okvir politike Leto poročanja so zaznamovali uspešen začetek zadnje faze programa Obzorje 2020 (2018–2020) ter prvi ukrepi za oblikovanje naslednjega okvirnega programa za raziskave in inovacije, ki se bo začel leta 2021. Komisija je 29. maja 2017 objavila vmesno oceno programa Obzorje 2020, ki se zahteva v členu 32 uredbe o vzpostavitvi programa Obzorje 2020. Z ugotovitvami vmesne ocene je bilo dokazano, da je Obzorje 2020 zelo privlačen program, ki omogoča edinstvena sodelovanja in partnerstva ter je na dobri poti, da prispeva k delovnim mestom in rasti. Vendar sta za večji učinek potrebna tudi ciljna naravnanost in sodelovanje državljanov. Vmesna ocena je z dokazi podprta osnova za poročilo in v prihodnost usmerjena priporočila, ki jih pripravi neodvisna skupina na visoki ravni za zagotavljanje čim večjega učinka programov EU za raziskave in inovacije, ki ji predseduje Pascal Lamy (Lamyjeva skupina na visoki ravni). Poročilo skupine na visoki ravni, objavljeno 3. julija 2017, vsebuje vizijo za prihodnje raziskave in inovacije EU ter strateška priporočila za čim večji učinek prihodnjih naložb EU na tem področju. Poročilo, ki mu je bilo na visoki politični ravni zunaj raziskovalne in inovacijske skupnosti in Evrope posvečene precej pozornosti, je postalo referenčna točka za razpravo z zainteresiranimi stranmi. V vmesnem poročilu in poročilu Lamyjeve skupine se pojavlja poziv „k evoluciji, ne revoluciji“, s katero bo določena nova raven ambicij za vodilni položaj EU v svetu na področju znanosti in inovacij. Razvoj ustreznih okvirnih pogojev za raziskave in inovacije je močno pospešil program treh O komisarja Moedasa: odprte inovacije, odprta znanost, odprtost svetu. Odprte inovacije Evropska komisija je v okviru delovnega programa za obdobje 2018–2020 začela izvajati prvo fazo evropskega sveta za inovacije (European Innovation Council – EIC), da bi prispevala k oblikovanju in povečanju števila prodornih inovacij, ki ustvarjajo nove trge, ter s tem dosegla večji učinek programa Obzorje 2020. Za prvo fazo je namenjen proračun v višini 2,7 milijarde EUR, v njej pa je združenih več programov v podporo inovacijam, kot so instrument za MSP, pobuda hitra pot do inovacij, prihodnje in nastajajoče tehnologije (FET Open) ter nagrade programa Obzorje. Dokončen evropski svet za inovacije je Evropski komisiji pomagala sooblikovati neodvisna strokovna skupina inovatorjev na visoki ravni, ki je pripravila celovit sklop priporočil v poročilu z naslovom Europe is back: Accelerating breakthrough innovation (Evropa je spet tu: pospeševanje prodornih inovacij) , ki je bilo objavljeno 24. januarja 2018. V okviru agende za odprte inovacije so se v delovnem programu Komisije iskale zakonodajne pobude, ki se nanašajo na inovacije, v skladu z načelom inovativnosti. Komisija je leta 2017 nadaljevala izvajanje pilotne faze dogovorov za inovativnost (Innovation Deals – ID), uvedenih v okviru svežnja ukrepov za krožno gospodarstvo, pri čemer sta bila prva dogovora za inovativnost „Sustainable wastewater treatment combining anaerobic membrane technology (AnMBR) and water reuse“ (Trajnostno čiščenje odpadnih voda, ki združuje tehnologijo anaerobnih membranskih bioreaktorjev (AnMBR) in ponovno uporabo vode) ter „From E-Mobility to recycling: The virtuous loop of electric vehicle: Reuse of batteries from electric cars for stationary energy storage systems“ (Od e-mobilnosti do recikliranja: popoln sklenjen krog električnega vozila: ponovna uporaba baterij iz električnih avtomobilov v stacionarnih sistemih za shranjevanje energije) sprejeta 21. novembra 2017.

Odprta znanost Evropska komisija je leta 2017 začela izvajati različne sestavne dele pobude evropski oblak za odprto znanost (European Science Cloud – EOSC), da bi izkoristila podatkovno revolucijo. Oblak za odprto znanost bo evropski znanosti, industriji in javnim organom zagotavljal vrhunsko digitalno infrastrukturo, s katero je vsakemu znanstveniku in inženirju v Evropski uniji na dosegu roke najsodobnejša računalniška zmogljivost in zmogljivost shranjevanja podatkov. Platforma za politiko odprte znanosti je pripravila prva poročila, in sicer marca 2017 o alternativni metriki (Altmetrics), julija 2017 pa o odprtem izobraževanju, znanju in spretnostih (Open education and skills) ter nagradah in spodbudah (Rewards and incentives). Komisija je septembra 2017 objavila delovni dokument služb Komisije o dolgoročni trajnosti evropskih raziskovalnih infrastruktur, v katerem je države članice pozvala k nadaljnjemu vlaganju v te objekte, ki so nujni, da bi lahko naši znanstveniki razširjali meje znanja. Odprtost svetu Mednarodno sodelovanje EU na področju raziskav in inovacij v letu 2017 je precej prispevalo k prednostni nalogi Komisije v zvezi z „Evropo kot močnejšim svetovnim akterjem“ ter je bilo bistveno za uresničitev prednostne naloge politike na področju raziskav in inovacij v zvezi z „odprtostjo svetu“. Organizirani so bili različni skupni odbori za sodelovanje na področju znanosti in tehnologije ter regionalni politični dialogi za razširitev priložnosti za sodelovanje. Med dejavnostmi so bile tudi krepitev vloge EU v svetovnih večstranskih pobudah in udeležba mednarodnih partnerskih držav v skupnih programih, ministrska konferenca o krepitvi evro-sredozemskega sodelovanja prek raziskav in inovacij, prispevki h konferenci Naš ocean na Malti, razširitev Zveze za raziskovanje Atlantskega oceana z Belemsko izjavo na države, ki mejijo na Južni Atlantski ocean, zlasti Brazilijo in Južno Afriko, ter podpora pobudi „Misija: inovativnost“. Še en dogodek je bil politični dialog na visoki ravni med EU in AU. Poleg tega je EU naredila končne korake za svoje sodelovanje v pobudi PRIMA (partnerstvo na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju), tj. pobudi na podlagi člena 185 PDEU, ki sta jo julija 2017 sprejela Evropski parlament in Svet EU. Proračun pobude za zdaj znaša 494 milijonov EUR (od tega 274 milijonov EUR prispevajo sodelujoče države, 220 milijonov EUR pa EU). Drugi ukrepi politike Komisija je 22. februarja 2017 kot del evropskega semestra 2017 objavila poročila o državah, katerih znatni del je bil namenjen raziskavam in inovacijam. V okviru evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik so bila sprejeta priporočila za posamezne države, v katerih se obravnavajo vprašanja raziskav in inovacij. Skupina na visoki ravni v okviru mehanizma za znanstveno svetovanje (Scientific Advice Mechanism High Level Group – SAM HLG) je leta 2017 objavila več publikacij. Marca 2017 je bilo objavljeno znanstveno mnenje z naslovom „Cybersecurity in the European Digital Single Market“ (Kibernetska varnost na evropskem enotnem digitalnem trgu), ki je bilo del dokazne podlage za skupno sporočilo EK in visokega predstavnika iz septembra 2017 z naslovom „Odpornost, odvračanje in obramba: okrepitev kibernetske varnosti za EU“, v katerem so predstavljeni ukrepi, s katerimi bodo še okrepljene strukture in zmogljivosti EU za kibernetsko varnost. Aprila 2017 so bile objavljene pojasnjevalne opombe skupine na visoki ravni v okviru mehanizma za znanstveno sodelovanje z naslovom „New Techniques in Agricultural Biotechnology“ (Nove tehnike v kmetijski biotehnologiji). Novembra 2017 pa je ta skupina objavila znanstveno mnenje z naslovom „Food from the Oceans“ (Hrana iz oceanov). Evropski raziskovalni svet (European Research Council – ERC) je leta 2017 praznoval desetletnico delovanja. V okviru tega dogodka je bilo po svetu organiziranih več kot 160 različnih slovesnosti. K proslavitvi tega mejnika so prispevali raziskovalne ustanove, univerze, nacionalne vlade, znanstveni muzeji, delegacije EU in drugi akterji. To leto je zaznamovala tudi 20-letnica ukrepov Marie Skłodowske-Curie (MSCA), v okviru katerih je finančna sredstva prejelo več kot 100 000 raziskovalcev ter s katerimi so se leta 2017 podpirali mobilnost, usposabljanje in poklicni razvoj približno 9 000 vrhunskih raziskovalcev. Do 14 doktorskih kandidatov, prejemnikov finančnih sredstev v okviru ukrepov Marie Skłodowske-Curie, je podpiralo pomembno odkritje gravitacijskih valov, za kar je bila leta 2017 podeljena Nobelova nagrada za fiziko, trije nobelovci, ki so bili prej kot pristojni znanstveniki vključeni v osem projektov v okviru ukrepov Marie Skłodowske-Curie, pa so leta 2017 prejeli Nobelovo nagrado za kemijo. Komisija je septembra 2017 skupaj z visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko objavila skupno sporočilo o kibernetski varnosti, ki bo EU omogočilo, da bo bolje pripravljena na kibernetske grožnje. Pobuda Digitalizacija evropske industrije je uspešno nadaljevala svoje dejavnosti. Komisija se je leta 2017 pridružila forumu International Forum to Advance First Responder Innovation (mednarodni forum za pospeševanje inovativnosti prvih posredovalcev), da bi zagotovila, da so varnostne raziskave EU na področju prvih posredovalcev usklajene z globalnimi prizadevanji na tem področju in jih dopolnjujejo. Temu forumu trenutno predseduje Komisija. Ima 14 članov, vključno s številnimi državami članicami in mednarodnimi partnerji. Komisija je oktobra 2017 skupaj z evropskimi člani medvladne Skupine za opazovanje Zemlje (GEO) začela izvajati pobudo EuroGEOSS. Pobuda EuroGEOSS združuje program Copernicus ter prizadevanja za raziskave in inovacije v okviru programa Obzorje 2020 na področju opazovanja Zemlje. Namenjena je podpori razvoju storitev in izdelkov za uporabnike. Komisija je novembra 2017 predstavila svoj pregled evropske strategije in akcijskega načrta za biogospodarstvo iz leta 2012, ki ga je dokumentirala kot delovni dokument služb Komisije. Začela se je revizija strategije in njenega akcijskega načrta, ki bi morala biti sprejeta leta 2018. Izvajajo se dejavnosti predvidevanja, s katerimi se posebej podpira razvoj predlogov za okvirni program in njegove dvoletne delovne programe. Leta 2017 so se dejavnosti predvidevanja usmerile na podpiranje razmisleka o okvirnem programu za raziskave in inovacije (OP9). Med ključne mejnike leta se prišteva objava treh poročil: tj. publikacije strokovne skupine o strateških napovedih v politiki EU ter dveh poročil v okviru projekta BOHEMIA, s katerima se podpira priprava predlogov Komisije za prihodnje politike EU na področju raziskav in inovacij. V zvezi z okvirnim programom po letu 2020 je bila vzpostavljena strateška skupina na visoki ravni za industrijske tehnologije, da bi pregledala pristop politike do ključnih omogočitvenih tehnologij. Poročilo se načrtuje za april 2018. 4. Izvajanje programa Obzorje 2020 4.1 Odziv na razpise za zbiranje predlogov Komisija je septembra 2017 zagnala nov podatkovni portal programa Obzorje 2020 , kjer so na interaktiven način dostopni podatki o spremljanju projektov in predlogov, od katerih so nekateri povzeti v nadaljevanju. Do konca leta 2017 se je končalo skoraj 457 razpisov za zbiranje predlogov v okviru programa Obzorje 2020. Predloženih je bilo 151 067 upravičenih predlogov, za katere se je zahteval finančni prispevek EU v skupni vrednosti 232 milijard EUR. Med njimi je bilo samo 18 059 predlogov izbranih za financiranje, tako da je skupna stopnja uspešnosti upravičenih popolnih predlogov v prvih štirih letih znašala 12 %. Do konca decembra 2017 je bilo podpisanih 16 514 sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev, dodeljena proračunska sredstva EU pa so znašala 29,8 milijarde EUR.

V obdobju 2014–2017 so udeleženci iz držav članic prejeli 92 % finančnih sredstev, preostala sredstva pa so bila namenjena udeležencem iz pridruženih in tretjih držav. Združene države, Kitajska, Kanada, Avstralija in Južna Afrika so predstavljale več kot 50 % skupne udeležbe tretjih držav. Pri 12,0 % vseh sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev je vključen en ali več partnerjev iz tretjih držav, v projekte v okviru programa Obzorje 2020 pa udeleženci iz tretjih držav letno vložijo 44 milijonov EUR. Pri prejetih finančnih sredstvih ostajajo na prvem mestu univerze, medtem ko jih je v smislu udeležbe nekoliko prehitel zasebni sektor. Delež udeležbe zasebnega sektorja v razpisih za zbiranje predlogov od začetka programa do konca leta poročanja znaša 34,4 %. MSP imajo kot udeleženci v programu Obzorje 2020 24,5-odstotni delež, pri čemer skupni znesek finančnih sredstev EU znaša 4,9 milijarde EUR. 4.2 Bistvene značilnosti programa Obzorje 2020 Ko se je 27. oktobra 2017 začel izvajati delovni program za obdobje 2018–2020, je nastopila zadnja faza programa Obzorje 2020, v kateri skupna finančna sredstva v tem obdobju, vključno s finančnimi sredstvi Evropskega raziskovalnega sveta, znašajo več kot 30 milijard EUR. Štiri prednostna področja presegajo tematske meje in združujejo prispevke različnih delov programa za doseganje skupnega cilja in ustvarjanje trajnega učinka. Njihov skupni proračun znaša več kot 7 milijard EUR: (i) izgradnja nizkoogljične prihodnosti, odporne proti podnebnim spremembam, (ii) povezovanje gospodarskih in okoljskih koristi – krožno gospodarstvo, (iii) digitalizacija in preobrazba evropske industrije in storitev ter (iv) povečanje učinkovitosti varnostne unije. Delovni program bo z dodelitvijo več kot 200 milijonov EUR za raziskave, povezane z migracijami, v naslednjih treh letih (razpisi za zbiranje predlogov v okviru družbenih izzivov 2, 3, 5, 5, 6, 7) prispeval tudi k politični prednostni nalogi reševanja migracijskih izzivov. Instrument za MSP V prvih štirih letih delovanja programa Obzorje 2020 je bilo več kot 50 000 prijav za instrument za MSP, pri čemer se je število iz leta v leto povečevalo (15 395 v letu 2017). Povprečna stopnja uspešnosti popolnih predlogov v instrumentu za MSP v prvih štirih letih je znašala 6,9 % (5,6 % leta 2017). Do konca leta 2017 je bilo MSP iz skupnih proračunov programa Obzorje 2020 za posebni cilj „Vodilni položaj na področju omogočitvenih in industrijskih tehnologij“ ter „Družbeni izzivi“ (v prvih štirih letih izvajanja) dodeljenih 24,94 % sredstev (4,32 milijarde EUR), kar za skoraj 25 % ali 5 odstotnih točk presega cilj glede 20 % proračuna, ki sta ga ob začetku programa določila Svet EU in Parlament. Krepitev mednarodnega sodelovanja Z začetkom izvajanja delovnega programa za obdobje 2018–2020 se je v projektih v okviru programa Obzorje 2020 bolj podpiralo mednarodno sodelovanje, in sicer predvsem z več kot 30 vodilnimi pobudami velikega obsega in področja uporabe o temah, posvečenih mednarodnemu sodelovanju na področjih vzajemnih koristi, pri čemer je skupni proračun presegal 1 milijardo EUR. Okrepile so se sinergije z zunanjimi politikami EU. Tako je maja 2017 v Jordaniji začel delovati sinhrotron v središču SESAME, h gradnji katerega je veliko prispevala EU. Komisija je še naprej dejavno zagotavljala dobre okvirne pogoje za mednarodno sodelovanje na področju raziskav in inovacij. Še naprej je razširjala področje uporabe mehanizmov sofinanciranja v okviru programa Obzorje 2020; npr. v okviru dialoga med EU in Kitajsko o sodelovanju na področju inovacij, ki je potekal leta 2017, sta se strani strinjali, da se obnovi kitajski mehanizem za obdobje 2018–2020. Poleg dejavnosti v okviru ukrepov Marie Skłodowske-Curie, ki pomenijo polovico vse udeležbe iz tretjih držav v programu Obzorje 2020, so organi financiranja v desetih državah po svetu podpisali izvedbena pravila Evropskega raziskovalnega sveta. Leta 2017 so bila tudi vzpostavljena prva vozlišča Evropske mreže centrov za raziskave in inovacije ter vozlišča v ZDA, na Kitajskem in v Braziliji. Sodelovanje z Indijo je na primer obsegalo z vodo povezane izzive, z afriškimi državami pa prehransko varnost in obnovljive vire energije. Povečevanje udeležbe Poleg mehanizma za pomoč politikam in sheme „pečat odličnosti“ je v okviru druge faze instrumenta povezovanja, namenjenega oblikovanju centrov odličnosti, s čimer se prispeva k izboljšanju raziskovalne uspešnosti in povečanju naložb v državah, ki so nižje uvrščene glede raziskovalne odličnosti, finančna sredstva prejelo 11 projektov. Vsak projekt je prejel med 10 in 15 milijoni EUR, kar skupaj znaša skoraj 155 milijonov EUR. Leta 2017 je bil prav tako objavljen razpis za zbiranje predlogov za prvo fazo povezovanja s finančnim prispevkom EU v višini skoraj 14 milijonov EUR, s katerim se je financiralo 30 projektov. Še naprej se je zagotavljala podpora za evropsko sodelovanje v znanosti in tehnologiji. S pilotnim ukrepom v okviru delovnega programa za obdobje 2018–2020 se bo financiralo več kot 100 raziskovalcev ne glede na njihovo državljanstvo, da bodo lahko sodelovali v programu štipendij, ki so jih navdihnile štipendije Marie Skłodowske-Curie, v državi, katere udeležba naj bi se povečala. Pečat odličnosti je bil leta 2017 uporabljen v 19 nacionalnih shemah v 11 državah (CY (4), CZ (2), ES (1), HU (1), SI (2), SE (2), NO (1), PL (2), EL (1), UK (1) in kmalu SK (2)) ter desetih regionalnih shemah v štirih državah (IT (6), ES (3), FR (1) in CZ (1)). Družboslovne vede in humanistika Družboslovne vede in humanistika so bile leta 2017 še naprej vključene med dejavnosti programa Obzorje 2020. Prispevki v okviru družboslovnih ved in humanistike so bili izrecno zahtevani pri 114 temah iz stebrov vodilni položaj v industriji in družbeni izzivi. Družbeni izziv 6 „Vključujoče in inovativne družbe, ki kritično razmišljajo“ je ostal stičišče za družbeno-gospodarske in kulturne raziskave in inovacije, temelječe na izzivih, na področjih, kot so neenakosti, rast in vključevanje ter mednarodni odnosi. Raziskovalni program o migracijah je ob še trajajoči begunski krizi zagotovil trdno dokazno podlago v podporo migracijski politiki ter inovativne rešitve za vključevanje migrantov. Spol V vmesnem ocenjevalnem poročilu strokovne skupine v okviru programa Obzorje 2020 je bila posebej ocenjena enakost spolov. Pozitivna gibanja glede udeležbe žensk v programu Obzorje 2020 so se nadaljevala, cilji pa so bili izpolnjeni: v prvih treh letih programa Obzorje 2020 je delež pogodb, podpisanih s strokovnjakinjami, ki sodelujejo v ocenjevalnih odborih, znašal 41 %, v svetovalnih skupinah je bilo 55,2 % žensk. Pripravljena je bila infografika, ki prikazuje najpomembnejša gibanja in ukrepe, izvedene za enakost spolov v okviru programa Obzorje 2020. Podnebni ukrepi in trajnostni razvoj V uredbi o vzpostavitvi programa Obzorje 2020 so določeni cilji v zvezi s porabo, pri čemer naj bi se med celotnim trajanjem programa 35 % sredstev porabilo za podnebne spremembe, 60 % pa za trajnostni razvoj. Spremljanje odhodkov programa Obzorje 2020 kaže, da je cilj za trajnostni razvoj do leta 2017 dobro napredoval, medtem ko cilj za podnebne ukrepe še ni bil izpolnjen. Odhodki, ki so se spremljali do leta 2017, dosegajo skoraj 30 % za podnebne ukrepe in 69 % za trajnostni razvoj (leta 2017 v primerjavi s 65 % v vmesni oceni programa Obzorje 2020). Celotna Komisija se z dodatnimi prizadevanji trudi zagotoviti, da bo do konca programa Obzorje 2020 izpolnjen cilj vključitve podnebnih ukrepov.

Sinergije z drugimi programi Julija 2017 je bilo sprejeto sporočilo z naslovom „Krepitev inovacij v evropskih regijah: strategije za odporno, vključujočo in trajnostno rast“, v katerem je bil poudarjen pomen sinergij in dopolnjevanj med politikami in instrumenti EU kot ključnega dejavnika za čim boljše izkoriščanje potenciala rasti v regijah EU in državah članicah. Obstajajo splošni okviri načrtovanja za raziskave in inovacije ter regionalni razvoj, ki zajemajo nadaljnje in predhodne ukrepe za Obzorje 2020 ter omogočajo nadnacionalno sodelovanje vzdolž povezanih prednostnih nalog v zvezi s pametno specializacijo. Platforme pametne specializacije so za sinergije bistvene. Za privabljanje vlagateljev obstaja tudi orodje inovacijski radar. Izvajanje sheme „pečat odličnosti“ je leta 2017 dobro napredovalo; vzpostavljenih je vedno več regionalnih/nacionalnih shem za finančno podporo predlogov instrumenta za MSP, povezanih z navedeno shemo, tudi prek skladov ESI. Shema „pečat odličnosti“ je bila med letom razširjena in zdaj zajema ukrepe povezovanja v okviru povečevanja udeležbe pri programu Obzorje 2020 in ukrepe Marie Skłodowske-Curie, napredovalo pa je tudi pripravljalno delo za razširitev te sheme na predloge za potrditev koncepta Evropskega raziskovalnega sveta. Evropska komisija je januarja 2017 objavila pojasnjevalne opombe o uporabi pravil o državni pomoči, da bi pojasnila, kako javne programe podpore zasnovati tako, da se predlogi sheme „pečat odličnosti“ financirajo z najvišjo možno intenzivnostjo financiranja . Nekaj mesecev pozneje, tj. junija, so bili projekti v okviru navedene sheme izvzeti iz obveznosti priglasitve. V okviru mehanizma za pomoč politikam v okviru programa Obzorje 2020 se je začela tudi nova pomembna dejavnost s poudarkom na sinergijah: dejavnost vzajemnega učenja o povečevanju udeležbe in zagotavljanju sinergij med programi EU za raziskave in inovacije ter kohezijsko politiko. 5. Euratom Glede na programski izkaz programa Euratoma je bil v smislu posebnih ciljev programa dosežen napredek. Leta 2017 je bilo zlasti na področju jedrske varnosti podpisanih 23 novih projektov (skupni raziskovalni in/ali usklajeni ukrepi), zaradi katerih se bo po vsej verjetnosti vidno izboljšalo izvajanje jedrske varnosti v Evropi. Poleg tega je bilo leta 2017 podpisanih deset novih projektov, ki prispevajo k razvoju varnih dolgoročnih rešitev za ravnanje s končnimi jedrskimi odpadki. Sprejet je bil delovni program Euratoma za leto 2018, ki naj bi s predlaganimi ukrepi obravnaval izzive na področju raziskav, pomembne za jedrsko varnost, ravnanje z odpadki in varstvo pred sevanji. Poleg tega je v tem delovnem programu poudarek namenjen raziskavam za razgradnjo jedrskih objektov in spodbujanju usposabljanja itd. Pogodba Euratom dovoljuje le petletni raziskovalni program, zato je Komisija sprejela predlog uredbe Sveta o programu Euratom za raziskave in usposabljanje za obdobje 2019–2020. Ta predlog ima enake cilje in seznam dejavnosti kot trenutni program Euratoma za obdobje 2014–2018. Predlogu za razširitev programa Euratoma je bilo priloženo poročilo Komisije Svetu in Parlamentu o vmesni oceni programa Euratoma za raziskave in usposabljanje za obdobje 2014–2018. V priloženih delovnih dokumentih služb Komisije so podrobno ocenjeni neposredni in posredni ukrepi programa. 6. Skupno raziskovalno središče (JRC) Skupno raziskovalno središče (v nadaljnjem besedilu: JRC) je leta 2017 poleg tega, da je bilo del programa Euratoma, še naprej zagotavljalo znanstveno podporo ključnim političnim pobudam, kot so enotni digitalni trg, energetska unija, krožno gospodarstvo, obdavčitev, kmetijstvo, socialni steber, migracije in varnost. Odzvalo se je tudi na nova vprašanja, kot je dvojna kakovost hrane. JRC je napredoval pri izvajanju svoje strategije do leta 2030, sprejete leta 2016. Leta 2017 je nadalje okrepil zmogljivost upravljanja znanja za oblikovanje politik, saj je odprl središče znanja za biogospodarstvo in strokovno središče za modeliranje. V skupaj štirih središčih znanja in štirih strokovnih središčih so združeni strokovnjaki, kompetence, orodja, spretnosti, podatki in znanje Komisije. Poleg tega je JRC prispeval k boljši pripravi zakonodaje, saj je podprl Komisijo z metodologijami za kvantifikacijo in načrtovanje podatkov. Z državnimi platformami za izmenjavo znanja in z modeliranjem davkov je okrepil podporo evropskemu semestru. Skupaj z drugimi generalnimi direktorati Komisije je razvil konceptualni okvir za odpornost, ki se lahko uporabi pri oblikovanju politik EU. Leta 2017 se je nadaljeval tesno sodelovanje z mehanizmom Komisije za znanstveno svetovanje. JRC je podprl regionalne inovacije z razširitvijo tematskega področja „stopnice do odličnosti“ in dodajanjem novih orodij k platformi pametne specializacije. Leta 2017 je JRC objavil razpis za prijavo interesa za odprt dostop do več svojih vrhunskih raziskovalnih infrastruktur v svetovnem merilu. Med drugimi novimi pobudami v letu 2017 je vzpostavitev centra za napredne študije. Poleg tega je JRC sklenil dogovore z evropskimi sorodnimi ustanovami v Estoniji, Sloveniji, Franciji, na Danskem, Poljskem in Finskem ter regionalnimi subjekti in mednarodnimi partnerji. Z objavo poročila z naslovom „Science for the AU-EU Partnership: building knowledge for sustainable development“ (Znanost za partnerstvo med AU in EU: pridobivanje znanja za trajnostni razvoj), pripravljenega v okviru vrha Afriške unije in Evropske unije v letu 2017, je bila pozornost usmerjena na odnose z afriškimi državami. K tesnejšim povezavam med državljani, znanstveno skupnostjo in oblikovalci politik EU so pripomogli številni dogodki po vsej Evropi. Mednje spadata prireditvi „Srečanje med znanostjo in parlamenti„ ter „Srečanje med znanostjo in regijami“, ki sta bili organizirani skupaj z enoto za presojo znanstvenih in tehnoloških izbir (STOA) EP oziroma Odborom regij. 7. Evropski inštitut za inovacije in tehnologije (EIT) Evropski inštitut za inovacije in tehnologije (v nadaljnjem besedilu: EIT) je leta 2017 še naprej izvajal svoj strateški inovacijski program. Ta ostaja edini instrument EU, ki v svojih skupnostih znanja in inovacij (SZI) popolnoma povezuje izobraževanje, raziskave in podjetja za reševanje podnebnih, digitalnih, zdravstvenih, energetskih in prehranskih izzivov ter izzivov na področju surovin. Z vmesno oceno EIT in študijo učinka EIT se je potrdilo, da edinstveni inovativni model EIT zagotavlja rezultate in učinke. Dokaz teh rezultatov lahko vidimo v primeru 18 podjetnikov iz skupnosti EIT, ki jih je revija Forbes uvrstila na evropski seznam „30 pod 30“ (30 under 30). Gre za prelomne inovacije, ki segajo od brezemisijskih električnih letal do prelomne rešitve za shranjevanje energije na osnovi grafena. Skupna dodeljena nepovratna sredstva so znašala 320 milijonov EUR. Z regionalno inovacijsko shemo EIT, tj. razširitveno shemo EIT, se zdaj podpirajo dejavnosti v 18 državah. EIT je uspelo vzpostaviti EIT Food, s čimer je zagotovljen njegov razvoj v stabilno skupnost znanja in inovacij, ki izvaja dejavnosti v celotni verigi vrednosti hrane, v petih novoodprtih kolokacijskih centrih v Evropi. 8. Razširjanje, izkoriščanje in sporočanje Izvedeni sta bili dve okvirni pogodbi v pomoč konzorcijem projektov pri njihovih dejavnostih razširjanja in izkoriščanja: okvirna pogodba „Common Exploitation Booster“, ki je vse leto 2017 zagotavljala ciljno usmerjeno podporo 195 projektom, in okvirna pogodba „Common Dissemination Booster“, ki bo podpirala 272 projektov, začetih v tretjem četrtletju leta 2017. Službe Komisije so izvajale dodatne ukrepe, da so lahko spremljale rezultate raziskav po zaključku projektov in tako dobile celovitejši vpogled. Za zunanje zainteresirane strani je CORDIS, glavni javni repozitorij in portal Evropske komisije za razširjanje informacij o vseh raziskovalnih projektih, ki jih financira EU, prejel podporo v višini 5 milijonov EUR. CORDIS ostaja glavno orodje za zagotavljanje uporabniku prijaznega dostopa do podatkov o projektih in njihovih rezultatov s hitrejšo in širšo prepoznavnostjo rezultatov projektov ter boljšimi iskalnimi funkcijami. Z novim podatkovnim portalom programa Obzorje 2020 od leta 2017 je uporaba številnih podatkov o projektih in predlogih v okviru programa Obzorje 2020 lažja ter omogoča prikaz učinka programa in podpira oblikovanje politik na podlagi dokazov. Dopolnjuje obstoječe mehanizme za poročanje ter zunanjim in notranjim uporabnikom ponuja poenoteno, pregledno in uporabniku prijazno spletno enotno točko dostopa do izvajanja programa Obzorje 2020 in podatkov o rezultatih tega programa. Od leta 2017 je odprt dostop privzeto pravilo v delovnih programih, pri čemer je njegova zavrnitev mogoča pod posebnimi pogoji. Na podlagi podpisanih sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev v letu 2017 je bilo do konca leta 2017 približno 63 % objav odprtodostopnih. Pri vseh projektih v okviru programa Obzorje 2020 je bilo do konca leta 2017 odprtodostopnih 74,85 % vseh objav.