EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 15.12.2021 COM(2021) 794 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

















o končni oceni izvajanja evropskega statističnega programa za obdobje 2013–2020











{SWD(2021) 383 final}



1.Uvod V členu 13 Uredbe (ES) št. 223/2009 o evropski statistiki je navedeno, da „Evropski statistični program določa okvir za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike ter glavna področja in cilje načrtovanih ukrepov za obdobje, ki ustreza obdobju večletnega finančnega okvira“. Evropski statistični program za obdobje 2013–2020 je bil uveden z Uredbo (EU) 99/2013 , sprva za obdobje 2013–2017. Nato je bil podaljšan z Uredbo (EU) 2017/1951 , da bi pokril preostalo obdobje prejšnjega večletnega finančnega okvira EU, tj. 2018–2020. V tem dokumentu se zanj uporablja izraz „program“ ali „ESP“, za Uredbo, ki ga uvaja, pa izraz „spremenjena uredba“. Splošni cilj ESP je, da bi bil evropski statistični sistem (ESS) še naprej vodilni ponudnik visokokakovostne statistike o Evropi. ESP je kot program za porabo sredstev splošni okvir za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike. Kot tak zagotavlja finančna sredstva za razvoj in vzdrževanje statistične infrastrukture Eurostata in ESS, kot ga upravlja Eurostat. ESP državam članicam zagotavlja tudi finančno podporo. Zahteva po izvedbi končne ocene in predložitvi poročila o ESP je določena v členu 15 spremenjene uredbe, v katerem je tudi navedeno: „V navedenem poročilu zlasti oceni: a)izid ponovne prednostne razvrstitve in oceno stroškov statističnih izdelkov; b)ukrepe, ki jih je sprejel ESS za zmanjšanje stroškov izvajanja in priprave za države članice ter za omejitev splošnega bremena, ki izhaja iz statističnih projektov in področij, zajetih v programu; c)napredek glede dostopa do uradne statistike, da bi bil enostavnejši in prijaznejši za uporabnika, vključno z zagotavljanjem podatkov na spletnem mestu Eurostata, ter d)napredek glede izboljšanja razpoložljivosti podatkov, tudi o socialno-ekonomskih dejavnostih in kazalnikih Evropa 2020.“ Ocena prav tako izpolnjuje zahteve iz agende Komisije za boljše pravno urejanje in tako upošteva smernice za boljše pravno urejanje za ocene . Zato izpolnjuje pet obveznih meril ocenjevanja: uspešnost, učinkovitost, ustreznost, skladnost in dodano vrednost EU. Ugotovitve te ocene bi lahko bile koristne tudi pri izvedbi vmesne ocene programa Enotni trg , ki je s svojim ciljem glede visokokakovostne evropske statistike naslednik ESP. Uredba o programu Enotni trg se uporablja od 1. januarja 2021. V to oceno je zajeto celotno obdobje programa (2013–2020), dve prejšnji vmesni oceni pa zajemata obdobje 2013–2017. Poročilo temelji na delovnem dokumentu služb Komisije o oceni, ki ga je pripravila Evropska komisija in je priložen poročilu. Ta delovni dokument podrobneje opisuje postopek ocene in rezultate. Podprt pa je bil s študijo vrednotenja, ki jo je izvedel zunanji izvajalec in v njej podal neodvisno mnenje o delu, ki ga je opravil Eurostat. Izvajalec je za pridobitev zanesljivih rezultatov uporabil različne vire, pri čemer je najprej obširno proučil obstoječe dokumente. Nato je opravil obsežno posvetovanje z uporabniki in pripravljavci statistik. To je zajemalo (i) razgovore s predstavniki Eurostata in drugimi generalnimi direktorati Komisije (GD) za opredelitev obsega; (ii) javno posvetovanje; (iii) ciljno usmerjene raziskave pri uporabnikih in pripravljavcih ter iv) 50 razgovorov z različnimi vrstami deležnikov. Izvajalec je opravil tudi štiri tematske študije primerov in pet študij primerov držav. 2.Ozadje ESP je trajal osem let – od leta 2013 do leta 2020. Celotni proračun programa je znašal 489 milijonov EUR. Približno 41 % je bilo porabljenih za nepovratna sredstva, 59 % pa za javna naročila. Poleg tega je bil lastni proračun ESP dopolnjen s skoraj 225 milijoni EUR v obliki kreditov, ki so jih prenesli generalni direktorati za posamezna področja politike za pokritje dejavnosti zbiranja podatkov, ki so jih izrecno zahtevali. Proračun je bil porabljen za tri prednostna področja programa. Prvo področje „Statistični rezultati“ je zajemalo pripravo evropske statistike. Na tem področju je bil denar porabljen večinoma za nepovratna sredstva, s katerimi se je zagotovila finančna podpora državam članicam, ki so z njo izboljšale nacionalne statistične sisteme in izvedle ukrepe, ki so jim omogočili izvedbo novih dejavnosti zbiranja podatkov. Vse države članice so bile upravičene do nepovratnih sredstev, zaradi česar so lahko nazadnje pripravile obsežnejše in kakovostnejše podatke. Zato se je med letoma 2013 in 2020 povečalo skupno število izkazovanih podatkovnih nizov, in sicer za 809 ali približno 18 %. Slika 1: Število podatkovnih nizov, ki jih je objavil Eurostat, obdobje 2013–2020

Vir: referenčna podatkovna zbirka Eurostata. Drugo prednostno področje „Metode priprave evropske statistike“ je zajemalo vprašanje, kako izboljšati načine priprave statistike, njeno kakovost in načine njenega izkazovanja. Države članice so prejele nepovratna sredstva za povečanje kakovosti in učinkovitosti priprave statistike z inovativnimi statističnimi metodami in orodji. Dejavnosti, ki so spadale na področje nepovratnih sredstev, so sofinancirale Evropska komisija in države članice, ki so denar porabile za sodelovanje v projektih posodobitve v okviru vizije evropskega statističnega sistema za leto 2020 (v nadaljnjem besedilu: vizija ESS za leto 2020). Poleg tega so se z javnimi naročili deloma financirali projekti vizije ESS za leto 2020 ali se je financirala posodobitev statistične infrastrukture, uporabljene za redno pripravo in izkazovanje statistike. Rezultati med drugim vključujejo: ·sodobno infrastrukturo IT, ki se uporablja za izmenjavo podatkov z državami članicami; ·prenovljeno spletišče Eurostata; ·sklop novih vizualizacijskih orodij in ·nove načine, kako doseči uporabnike. Cilj tretjega prednostnega področja „Partnerstvo“ je bil podpreti pripravo in kakovost statistike z izboljšanjem sodelovanja znotraj ESS in z drugimi mednarodnimi organizacijami in državami zunaj EU. Večina proračuna je bila porabljena za pomoč pri razvoju statistike, manjši del pa za njeno pripravo v državah zunaj EU in Evropskega združenja za prosto trgovino, pri čemer je bil poseben poudarek na širitvi in evropski sosedski politiki. To je Eurostatu omogočilo, da je redno objavljal podatke o državah nečlanicah EU, s čimer so se zlasti podprli proces širitve in pogajanja s temi državami. Pri porabi proračuna ni bilo večjih težav ali kršitev. Eurostat je za preprečevanje goljufij vzpostavil učinkovit sistem ukrepov proti goljufijam. 3.Ključne ugotovitve 3.1.Ustreznost ESP je zagotovil okvir za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike, v katerem so bili določeni cilji dejavnosti, predvidenih za obdobje 2013‑2020. Na podlagi tega okvira sta se financirala razvoj in vzdrževanje statistične infrastrukture Eurostata in ESS. Cilj ESP kot takega je bil zadostiti potrebam Eurostata in nacionalnih statističnih uradov ter drugih nacionalnih organov kot pripravljavcev evropske statistike, hkrati pa tudi izpolniti potrebe širokega kroga uporabnikov te statistike. V oceni je bilo zato splošneje proučeno razmerje med cilji in dejavnostmi programa in potrebami ESS in deležnikov, da bi se zagotovila presoja na podlagi dokazov o tem, (i) v kolikšni meri je bil ESP prvotno ustrezen in (ii) v kolikšni meri so bile dejavnosti dovolj primerne za dosego ciljev programa. Ocena je bila osredotočena na potrebe pripravljavcev in uporabnikov evropske statistike. Iz ugotovitev je razvidno, da je bil ESP primerno zasnovan za zadostitev potreb deležnikov, ugotovljeno pa je bilo tudi, da je zadostil njihovim potrebam, ki so se skozi čas spreminjale. Medtem ko je ESP izvajal ustrezne dejavnosti za izpolnitev ciljev, pa je analiza hkrati pokazala, da te dejavnosti niso zadostovale za zagotovitev vse statistike, ki so si jo uporabniki želeli. Toda nekatera tematska področja, ki so jih deležniki opredelili kot manjkajoča, presegajo področje uporabe ESP, zato nezagotavljanja na teh področjih ni mogoče šteti za neuspešno izvajanje programa. Potrjeno je bilo, da je ESP zelo ustrezen, kar jasno dokazuje število pridobivanj podatkov zunanjih uporabnikov referenčnih podatkovnih zbirk Eurostata, ki se je od leta 2014 močno povečalo, in sicer s 6 813 000 na 21 480 000 leta 2020 (315-odstotno povečanje). Slika 2: Število pridobivanj podatkov iz referenčnih podatkovnih zbirk Eurostata v obdobju 2014‑2020 Vir: spremljanje spletišča Eurostata. To je še dodatno utemeljeno s povečanjem števila uporabnikov, ki dostopajo do spletišča Eurostata, kar je ocenjeno na podlagi števila različnih naslovov IP, ki obiščejo spletišče, katerih število se je s 3 441 157 obiskov leta 2014 povečalo na 11 731 274 obiskov leta 2020 (240-odsotno povečanje). Eurostat je v času trajanja programa povečal svojo prisotnost v družbenih medijih, število sledilcev pa se je stalno povečevalo. Svoj račun na Facebooku je odprl 10. januarja 2017, na Instagramu pa 4. maja 2020. Število sledilcev na Twitterju se je s 25 000 leta 2013 povečalo na 164 000 leta 2020, poleg tega je imel leta 2020 na omrežju Facebook 62 000 sledilcev, na Instagramu pa 9 500.

Bilo je nekaj napetosti med potrebami uporabnikov, ki so se stalno povečevale, in omejitvami pripravljavcev, ki so sledili novim potrebam v okviru že tako ambicioznega programa. To je pomenilo, da je bilo treba vzpostaviti ravnovesje med zmogljivostjo pripravljavcev in zahtevami uporabnikov. Poleg tega so postale v času trajanja programa pomembnejše potrebe, povezane s prilagajanjem tehnološkemu napredku, kot so velepodatki, kot je bilo razvidno ob podaljšanju ESP. Zato so bile izvedene posebne dejavnosti, zlasti v okviru izvedbenih projektov v sklopu vizije ESS za leto 2020. Te dejavnosti se bodo nadaljevale v naslednjem programu, z njihovimi rezultati pa je mogoče rešiti nekatere od težav, s katerimi se še vedno srečuje ESS, kar zadeva vire in stroške. 3.2.Uspešnost Pri analizi uspešnosti se obravnava, kako uspešne so bile dejavnosti ESP pri doseganju ciljev programa ali približevanju tem ciljem. V oceni je bilo proučeno razmerje med cilji in dejavnostmi programa. Zagotovljena je bila presoja na podlagi dokazov o dosedanjem napredku in vlogi ESP pri uresničevanju opaženih sprememb, pri čemer so se iskali dokazi, ali in kako so te spremembe povezane s programom ali kateri dejavniki so vplivali na to, zakaj je bila dejavnost (delno) uspešna/neuspešna ali zakaj cilj ob koncu programa še ni bil dosežen. Ugotovitve ocene kažejo, da je ESP kljub preostalim pomanjkljivostim v zvezi s pravočasnostjo in popolnostjo evropske statistike učinkovito dosegal svoje cilje. Eurostat je med letoma 2013 in 2020 zagotavljal visokokakovostno statistiko, ki jo je širok krog uporabnikov uporabljal za najrazličnejše namene, npr. kot pomoč pri razvoju, spremljanju in ocenjevanju politik na ravni EU in držav članic. V tem obdobju je ESP povečal tudi razpoložljivost svojih podatkov in statistike, v manjšem obsegu pa je povečal učinkovitost priprave statistike. V preglednici 1 je prikazana količina statistike in dolgoročnih časovnih vrst, ki jih objavi Eurostat. Statistična pokritost je opredeljena kot število (statističnih) kazalnikov, podkazalnikov in vseh njihovih razčlenitev, vključenih v Eurobase (zbirko podatkov Eurostata za izkazovanje), pri čemer se ne upoštevajo tiste, ki se razlikujejo le zaradi časovne razsežnosti. V preglednici je tako prikazana vse večja količina podatkov, ki jih je Eurostat z leti dajal na voljo. Preglednica 1: Statistična pokritost v milijonih statističnih podatkov Leto 2017 2018 2019 2020 Statistična pokritost 328 366 423 446 Dolgoročne časovne vrste 35 42 50 55 Vir: Eurobase. Poleg tega je Eurostat uspešno razvijal in krepil partnerstva s svojimi članicami v okviru ESS ter zunaj njega, zlasti mednarodnimi organizacijami. Vendar je treba storiti več, zlasti glede pridobivanja dostopa do podatkov v zasebni lasti in oblikovanja partnerstev z zasebnimi organizacijami, ki sta se začela leta 2020 in sta obravnavana v naslednjem programu, tj. programu Enotni trg. ESP ni le dosegal svojih ciljev, pač pa je bil med letoma 2013 in 2020 tudi uspešen pri zagotavljanju enostavnejšega in za uporabnika prijaznejšega dostopa do uradne statistike. 3.3.Učinkovitost Glede učinkovitosti ESP je bila ocena osredotočena na stroške priprave evropske statistike in trende teh stroškov ter breme za nacionalne statistične urade in druge nacionalne organe. Da bi se ugotovilo, ali se je ESP učinkovito izvajal, so bila ocenjena tri splošna vprašanja. Prvo se je nanašalo na to, ali je omogočal najboljšo uporabo razpoložljivih finančnih in človeških virov. Drugo je bilo osredotočeno na stroške in breme, ki so bili potrebi za pripravo evropske statistike v ESS, ter na njihov razvoj. V okviru tretjega pa je bila ocenjena učinkovitost postopka ESP pri poročanju in spremljanju. Iz analize dokazov je mogoče sklepati, da je bil program učinkovit. Dokazano je, da je ESP učinkovito uporabljal finančne in človeške vire ter hkrati zagotavljal visokokakovostno evropsko statistiko. Poleg tega je bila v obdobju ocenjevanja dosežena višja raven priprave statistike Dejavniki, ki so podpirali ta razvoj, so bili dobri mehanizmi upravljanja, vodenja in spremljanja. Človeški viri na Eurostatu so se med izvajanem ESP zmanjšali za 7 % (52 ljudi). Število letnih podatkovnih nizov, ki jih je Eurostat objavil v enakem obdobju, se je povečalo za 18 %. To pomeni, da so uslužbenci Eurostata pri zagotavljanju statistike povečali svojo produktivnost za več kot 20 % . Preglednica 2: Število uslužbencev Eurostata in objavljeni podatkovni nizi ob koncu obdobja 2013‑2020 Leto 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Uslužbenci Eurostata na dan 31. december 791 789 796 778 751 741 734 739 Število objavljenih podatkovnih nizov 4 596 4 674 4 902 5 065 5 396 5 227 5 239 5 405 Število podatkovnih nizov na uslužbenca Eurostata 5,8 5,9 6,2 6,5 7,2 7,1 7,1 7,3 Vir: Eurostat. Služba za notranjo revizijo (IAS) je opravila revizijo vodenja kakovosti Eurostata pri statističnih postopkih. Pri reviziji so bili ugotovljeni vidiki, ki jih je bilo treba izboljšati, Služba za notranjo revizijo pa je oblikovala dve priporočili. Eurostat ju je obravnaval v akcijskem načrtu. Služba za notranjo revizijo je v okviru naknadne revizije ugotovila, da je Eurostat ustrezno in učinkovito izvedel prvo priporočilo. Drugo bo izvedel do 31. decembra 2021, kot je bilo načrtovano v akcijskem načrtu. Ker je treba pripraviti vse večji obseg statistike, zaradi česar je bilo treba postopno povečati učinkovitost njene priprave, so bili izraženi pomisleki glede stroškov za države članice in upravnega bremena za pošiljatelje podatkov. V odziv na ta izziv je bilo sprejetih več pobud, kot so: ·izvajanje dejavnosti v okviru vizije ESS za leto 2020;

·posodobitev poslovne statistike, ki je bila podlaga za uredbo o evropski poslovni statistiki, socialne statistike, ki je bila podlaga za uredbo o integrirani evropski socialni statistiki, in kmetijske statistike, ki je bila podlaga za uredbo o integrirani statistiki na ravni kmetij, ter ·okrepitev partnerstev v ESS. 3.4.Skladnost Ta oddelek je osredotočen na notranjo in zunanjo skladnost ESP. Notranja skladnost programa se določi s proučitvijo, kako različni elementi tega programa delujejo skupaj pri doseganju zastavljenih ciljev. Zunanja skladnost programa se nanaša na to, v kolikšni meri so dejavnosti programa usklajene z drugimi dejavnostmi EU in njenih mednarodnih partnerjev. V okviru ocene je bilo analizirano, kje in kako so bili cilji in dejavnosti programa notranje in zunanje skladni, ter opozorjeno na področja, na katerih so se pojavljale napetosti. Na ravni programa niso bila ugotovljena prekrivanja ali nedoslednosti med cilji in dejavnostmi, navedenimi v pravilih in dokumentih načrtovanja ESP (notranja skladnost). V oceni so bili opredeljeni različni organi upravljanja in svetovalni odbori s skladnim mandatom. Njihovo delo je prispevalo k notranji skladnosti ESP, saj so zagotavljali, da so bile dejavnosti tega programa skladne z njegovimi cilji. Poleg tega so anketiranci, vključeni v pripravo evropske statistike, izpostavili notranjo skladnost ESP. Delo, izvedeno v okviru ESP, je bilo v skladu s prednostnimi nalogami Komisije. Ustrezna evropska statistika je ustrezala desetim splošnim ciljem/prednostnim nalogam Evropske komisije, prednostna podpodročja ESP pa so bila v skladu s prednostnimi področji Junckerjeve Komisije. Eurostat je učinkovito sodeloval z organi in agencijami EU ter mednarodnimi organizacijami. Posledica sodelovanja je zunanja skladnost ESP, saj je zagotovilo, da je program skladen s širšimi cilji in potrebami EU ter mednarodnimi statističnimi dejavnostmi. Na podlagi tega sodelovanja je bila razvita tudi primerljiva in usklajena evropska statistika na regionalni in mednarodni ravni. Služba za notranjo revizijo je opravila dve reviziji, in sicer revizijo postopka priprave in kakovosti statistike, ki je ne pripravi Eurostat, ter revizijo uspešnosti sodelovanja Eurostata z zunanjimi deležniki. Pri obeh revizijah so bili ugotovljeni vidiki, ki jih je bilo treba izboljšati, Služba za notranjo revizijo pa je oblikovala nekaj priporočil. Eurostat je izvedel akcijski načrt za obravnavanje obeh sklopov priporočil, Služba za notranjo revizijo pa je v okviru naknadnih revizij ugotovila, da jih je Eurostat ustrezno in učinkovito izvedel. V oceni pa so bile ugotovljene tudi nekatere pomanjkljivosti, ki bi lahko vplivale na zunanjo skladnost ESP: ·neprožnost evropske statistike pri odzivanju na nastajajoče potrebe (če se tem potrebam ne bi zadostilo, bi to lahko povzročilo neusklajenost z drugimi strategijami EU); ·breme za države članice pri odgovarjanju na posamezne zahtevke GD za statistiko ter ·potreba, da se pridobi dostop do podatkov v zasebni lasti in vzpostavijo partnerstva z zasebnimi organizacijami (dejavnosti v ta namen so se začele izvajati leta 2020). Tem pomanjkljivostim, ki se zdaj obravnavajo, bo pozornost posvečena tudi v naslednjem programu. Ugotovitve na splošno kažejo, da je bil ESP notranje in zunanje skladen. 3.5.Dodana vrednost EU Na podlagi merila dodane vrednosti EU se obravnava vrednost, ki izhaja iz ESP in dopolnjuje vrednost, ki bi jo imele podobne dejavnosti, izvedene le na nacionalni ravni ali s strani posameznih držav članic. To merilo je povezano z načelom subsidiarnosti: EU bi morala ukrepati le, kadar lahko doseže boljše rezultate kot države članice same. Analiza je bila pri tem osredotočena na dodano vrednost ESP za uporabnike in pripravljavce evropske statistike. Z zbranimi dokazi je bila potrjena dodana vrednost ESP. Iz njih je bilo razvidno, da je bila glavna dodana vrednost programa način prispevanja k usklajevanju evropske statistike za zagotavljanje primerljive statistike in zagotavljanje statistike na enem mestu ter podporo z dokazi podprtega oblikovanja politik na ravni EU in na nacionalni ravni. Z ESP se je v vseh državah članicah pripravljala visokokakovostna, celovita, primerljiva in zanesljiva statistika. Brez ESP bi bilo z dokazi podprto oblikovanje politik na ravni EU in oblikovanje politik na ravni držav, ki bi temeljilo na primerjalni analizi statistik posameznih držav, zelo težko (zaradi morebitnih neskladij v dokazih). Uporabniki iz institucij EU, držav članic in držav kandidatk so potrdili, da ima zagotavljanje evropske statistike na enem spletnem mestu (vse na enem mestu) dodano vrednost EU.

S programom je bil vzpostavljen tudi jasen časovni načrt za pripravo statistike za pripravljavce, vključno z državami kandidatkami. ESP je s sodelovanjem med Eurostatom in mednarodnimi organizacijami pomagal okrepiti tudi mednarodno statistično skupnost in povečati prizadevanja za zagotavljanje kakovostne statistike na mednarodni ravni. 3.6.Posebne točke člena 15 Odgovori na štiri posebne točke iz člena 15 uredbe o ESP temeljijo na zbranih dokazih in opravljeni analizi na podlagi petih meril ocenjevanja. Ugotovitve ocene glede na te štiri posebne vidike so povzete v nadaljevanju: a)„izid ponovne prednostne razvrstitve in ocen[a] stroškov statističnih izdelkov“: prednostna razvrstitev je bila v celotnem trajanju programa kljub izboljšavam še naprej izziv, kar je povečalo pritisk na sredstva držav članic. To je bilo v veliki meri posledica večjih potreb po podatkih, ki so jih izrazili uporabniki statistike, in neopredelitve statistike, ki bi skozi čas postala manj ustrezna. Za rešitev te težave se v statističnem programu za obdobje 2021–2027, ki ga določa program Enotni trg, izvajata pregled statističnih zahtev na obstoječih področjih evropske statistike in nov mehanizem za prednostno razvrstitev. Novi mehanizem temelji na štirih elementih, tj. večletnem akcijskem načrtu, revizijah, dialogu z uporabniki in finančnih sredstvih/financiranju. Kot je podrobno opisano v oddelku b below, je ocena stroškov za ESS pokazala, da so se skupni stroški za pripravo statistike med letoma 2013 in 2020 nekoliko zmanjšali, zmanjšalo pa se je tudi število uslužbencev – in to kljub temu, da so pripravljavci izpolnili vse večje število zahtev po statistiki; b)„ukrep[i], ki jih je sprejel ESS za zmanjšanje stroškov izvajanja in priprave za države članice ter za omejitev splošnega bremena, ki izhaja iz statističnih projektov in področij, zajetih v program“: stroški priprave in število uslužbencev so se zmanjšali, medtem ko se je povečalo število pripravljenih podatkovnih nizov. Iz tega je razvidno, da so bili ukrepi, ki jih je sprejel ESS za zmanjšanje stroškov priprave za države članice in omejitev splošnega bremena, ki izhaja iz statističnih projektov in področij, zajetih v programu, učinkoviti. Med najpomembnejšimi ukrepi so bili: (i) izvajanje okvirnih pravil o statistiki, (ii) vse večja uporabo upravnih podatkov in podatkov iz registrov, (iii) nove metode ocenjevanja ter (iv) uporaba izmenjave mikropodatkov. Preglednica 3: Ocene stroškov in uslužbenci v ekvivalentu polnega delovnega časa (EPDČ) v ESS Leto 2013 2017 2020 Stroški (v milijardah EUR, tekoče cene) 3,1 2,8 3,0 Uslužbenci, ki pripravljajo uradno statistiko v ESS (v tisočih EPDČ) 49,2 43,1 42,5 Vir: raziskave o stroških statistike v ESS. V kvalitativnih povratnih informacijah pa so bile hkrati izpostavljene omejitve v smislu določanja prednostnih nalog in pri opredelitvi statistik, ki bi skozi čas postale manj ustrezne. Poleg tega pomisleki v zvezi z manjšim številom uslužbencev, povezani s povečanjem potreb po podatkih, ki so jih izrazili uporabniki glede nove statistike, kažejo, da se lahko v prihodnosti pojavijo težave v zvezi s stroški priprave in bremenom; c)„napredek glede dostopa do uradne statistike, da bi bil enostavnejši in prijaznejši za uporabnika, vključno z zagotavljanjem podatkov na spletnem mestu Eurostata“: ESP je pripomogel k enostavnejšemu in za uporabnika prijaznejšemu dostopu do uradne statistike, vendar so še vedno možnosti za nadaljnje izboljšave. Leta 2014 je bilo spletišče Eurostata povsem preoblikovano in od tedaj se stalno izboljšuje. Od začetka ESP je bilo razvitih in dodanih veliko novih elektronskih in interaktivnih publikacij, vizualizacijskih orodij, mobilnih aplikacij in orodij za pridobivanje podatkov. S temi orodji so podatki iz različnih statističnih tem predstavljeni v privlačni in lahko razumljivi obliki, da jih lahko vsakdo raziskuje, ter so enostavno dostopni na spletišču Eurostata. Eurostat je bil dejaven tudi v družbenih medijih, saj ima tri korporativne račune na Twitterju, Facebooku in Instagramu, kar pripomore k njegovi sodobnejši komunikaciji. Ključno je bilo, da so se na spletišču Eurostata zagotavljali podatki, vendar sta se enostavnost dostopa in njegova prijaznost za uporabnika razlikovali glede na kategorijo uporabnikov. Medtem ko so bili podatki in statistika za usposobljene uporabnike Komisije enostavno dostopni, je bil dostop za manj izkušene uporabnike iz splošne javnosti zaradi zapletenosti vsebine spletišča zahtevnejši; d)„napredek glede izboljšanja razpoložljivosti podatkov, tudi o socialno-ekonomskih dejavnostih in kazalnikih Evropa 2020“: ESP je med letoma 2013 in 2020 zajemal dejavnosti za oblikovanje novih statistik in pomagal izboljšati razpoložljivost podatkov, tudi o socialno-ekonomskih dejavnostih in kazalnikih strategije Evropa 2020. Na področju socialno-ekonomskih dejavnosti so postali podatki in statistika o prebivalstvu in socialnih razmerah ter migraciji, vključno z večjo razčlenitvijo po migracijskem statusu, splošno dostopni. Kljub tem izboljšavam pa so ostale vrzeli pri ozemeljski razčlenitvi socialne statistike. Kar zadeva kazalnike strategije Evropa 2020, je Eurostat stalno zagotavljal primerljive, zanesljive in pravočasne statistične informacije, v celotnem trajanju programa pa so se nadaljevale tudi dejavnosti na področju razvoja in priprave teh kazalnikov. Čeprav so kazalniki strategije Evropa 2020 na voljo le na ravni EU in držav, ker določeni cilji niso ozemeljsko razčlenjeni, je nekaj podatkov, ki se uporabljajo za te kazalnike, na voljo na regionalni ravni. Niz teh kazalnikov, ki so se uporabljali za spremljanje strategije Evropa 2020 za rast in delovna mesta med letoma 2010 in 2020, je bil vsako leto posodobljen in je na voljo za referenčna obdobja do leta 2021. Ker se je obdobje trajanja strategije Evropa 2020 končalo in agregati EU (28 držav, vključno z Združenim kraljestvom), za katere so bili določeni cilji strategije Evropa 2020, v uradni statistiki ne obstajajo več, so bili kazalniki strategije Evropa 2020 odstranjeni iz referenčne podatkovne zbirke Eurostata in arhivirani. Vseh pet področij, zajetih v kazalnike strategije Evropa 2020, pa še vedno spada v niz kazalnikov ciljev trajnostnega razvoja EU in se bodo še naprej posodabljala v okviru razdelka Kazalniki trajnostnega razvoja . 4.Priporočila