ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.14

Prenovljena direktiva v členu 2 prerazporeja vse opredelitve pojmov, ki se uporabljajo v direktivi. Opredelitvi „samozaposlenih delavcev“ in „zakoncev, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti“ sta vzeti iz člena 2 Direktive 86/613/EGS. Spremenjena je opredelitev „zakoncev, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti“: dodane so besede „ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti“ in „ali življenjski partnerji“. Cilj spremembe je vključiti vse osebe, ki jih nacionalna zakonodaja priznava kot „življenjske partnerje“ in ki redno sodelujejo v dejavnostih družinskega podjetja, ne glede na zakonski stan. Da bi se izognili dvoumnosti, se „partner“ nadomesti s „poslovni partner“ (8). Če se pravni položaj zakoncev, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, ne uredi, bi bila lahko njihova udeležba v podjetju nejasna v primeru postopka pred sodiščem in bi lahko bili brez zaščite v primeru smrti, ločitve ali spora.
4.2.1

Po mnenju EESO obvladovanje okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, zahteva tudi: — nadzor okolja, ki ga opravlja strokovnjak za biohigieno in ki vključuje nadzor zraka in vode, razkuževanja instrumentov in mikrobiološke ustreznosti površin; — natančno upoštevanje predpisov za higieno rok zdravstvenega osebja, bolnikov in njihovih bližnjih; — nadzor prehranske oskrbe z mikrobiološkimi pregledi, ki preverjajo ustreznost surovin in končnih izdelkov, hladne in tople verige, ravnanje s snovmi in odpadki, higieno kuhinjskega in zdravstvenega osebja; — posvečanje pozornosti čistosti prostorov za hospitalizacijo, posege in zdravstveno oskrbo, kar zahteva redno menjavo čistilnih sredstev; — posebno pozornost na področju nadzora hladne in tople vode iz javne napeljave in vode, obdelane za zdravstveno uporabo.
2.6

Mednarodna zavzetost različnih organizacij je med drugim prišla do izraza v naslednjih pobudah: — podatkovni bazi OVSE o raziskavah človeškega zdravja in okoljske varnosti (Database on Human Health and Environmental Safety Research) ter vzpostavitvi podatkovne baze o raziskavah na področju varnosti proizvedenih nanomaterialov (Database of Research into the Safety of Manufactured Nanomaterials), — skupnem programu FAO/WHO prehrambenih standardov (Joint FAO/WHO Food Standards Program) za vzpostavitev nevtralnega mednarodnega foruma za probleme prehrambene varnosti nanotehnologij in za pripravo ustreznih sporazumov o sodelovanju, — projektu OVSE za ocenjevanje varnosti reprezentativnega vzorca proizvedenih nanomaterialov (Safety Testing of a Representative Set of Manufactured Nanomaterials) in projektu OVSE za proizvedene nanomateriale in smernice za preskušanje (Manufactured Nanomaterials and Test Guidelines), — projektu OVSE za merjenje in blaženje izpostavljenosti (Exposure Measurement and Exposure Mitigation), — projektu OVSE o vlogi alternativnih metod nanotoksikologije (The role of Alternative Methods in Nanotoxicology), — projektu OVSE o učinkih in podjetniškem okolju (Impacts and the Business Environment), — projektu OVSE o komuniciranju in vključevanju javnosti (Communication and public engagement), — projektu OVSE o globalnih izzivih: nanotehnologije in voda (Global Challenges: Nano and Water), — projektu OVSE za sodelovanje pri ocenjevanju tveganj (Co-operation on Risk Assessment), — specializiranih središčih, ki sodelujejo s Svetovno zdravstveno organizacijo pri raziskavah tveganj za varnost in zdravje pri delu, ki izhajajo iz proizvodnje in uporabe nanotehnologij, — projektu Svetovne zdravstvene organizacije in EU za krepitev političnega svetovanja na področju okolja in zdravja v Evropi – nanotehnologije (Enhanced Policy Advice on Environment and Health in Europe - Nanotechnologies), — globalnih ukrepih za pravilno upravljanje kemičnih proizvodov na svetovni ravni; te ukrepe spodbuja sekcija za kemikalije oddelka za tehnologijo, industrijo in gospodarstvo (DTIE) Programa Združenih narodov za okolje (UNEP), — neposrednih ukrepih, ki jih spodbuja sekcija za visoko tehnologijo in nove materiale (HTNM) Mednarodnega centra za znanost in visoko tehnologijo (ICS) v Trstu (ocenjevanje nanotehnologij in možnih tveganj, povezanih z njihovim razvojem in uporabo), — standardih ISO TC229 za nanotehnologije, — strokovnem srečanju UNIDO (decembra 2007): priporočila in specifičen akcijski načrt, ocenjevanje nanotehnologij in z njimi povezanih tveganj. Raziskave o etičnih, zakonskih in družbenih učinkih N+N.
SL Uradni list Evropske unije C 182/77

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Sveta o skupnem sistemu obdavčitve matičnih družb in odvisnih družb iz različnih držav članic (kodificirana različica)

COM(2008) 691 konč. – 2008/0206 (CNS)

(2009/C 182/18)

Svet Evropske unije je 19. novembra 2008 sklenil, da v skladu s členom 94 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog direktive Sveta o skupnem sistemu obdavčitve matičnih družb in odvisnih družb iz različnih držav članic (kodificirana različica)

COM(2008) 691 konč. – 2008/0206 (CNS).

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 450. plenarnem zasedanju 14. in 15. januarja 2009 (seja z dne 14. januarja) s 180 glasovi za, 2 glasovoma proti in 6 vzdržanimi glasovi o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.
6.2.1

Predlog zagovarja pristop za vsak primer posebej, v skladu s katerim bi države članice Komisiji predložile nacionalne pobude, Komisija pa bi ocenila, katere oblike državne pomoči in drugi nacionalni ukrepi so dovoljeni. Za uspešno izvajanje evropskih vodilnih predstavitvenih projektov mora imeti Komisija glavno usklajevalno in nadzorno vlogo. To pomeni, da bi bila Komisija odgovorna za splošno financiranje. Poleg njenega prispevka bi financiranje lahko dopolnili namenski prispevki posameznih držav članic, ki bi bili priznani kot odobrena državna pomoč. Hkrati bi si morala industrija prizadevati za zagotavljanje financiranja in izvajanja.
7.3

Uspeh prenovljene lizbonske strategije je v veliki meri odvisen od zdravja in varnosti delavcev pri delu. Odrasel človek preživi tretjino svojega življenja na delovnem mestu, zato so delovni pogoji z zdravstvenega vidika posebnega pomena. Za zdravje nevarno in škodljivo delovno okolje lahko poleg povzroči zmanjšanje BDP za 3 do 5 %. Preprečevanje je najpomembnejše sredstvo za spremljanje in stalno zagotavljanje zdravja in varnosti pri delu. Mala in srednje velika podjetja, ki zaposlujejo več kot 80 % delavcev, bi morala – če so sprejela in spoštujejo kolektivne pogodbe – prejemati posebne podpore, saj so glede finančnih možnosti in sredstev v primerjavi z večnacionalnimi podjetji zelo zapostavljena. EESO obžaluje, da varnost pri delu ne zajema samozaposlenih delavcev.
3.8.1

Za evropske zadeve so v mnogih vladah v Uniji pristojni ministri za zunanje zadeve, informacije o Evropi se v premnogih medijih pojavljajo v rubriki „iz tujine“ in evropska vprašanja se v številnih organizacijah obravnavajo v mednarodnih službah. Vendar glede na to, da so evropske direktive predmet dela nacionalnih parlamentov in se nanašajo na vsa družbena področja, ne gre za „tuje“ dogodke, temveč za „domače“ dogodke. Evropske zadeve so prepletene z vsemi področji notranje politike držav članic. Ustanoviti bi bilo treba polnopravna ministrstva za evropske zadeve z lastnimi službami za analize in predvidevanja, komunikacijo in podporo civilni družbi.
1.2

Z uporabo istih meril za vsa zdravila je – poleg meril kakovosti, varnosti in učinkovitosti – mogoče zagotoviti visoko raven varstva javnega zdravja in učinkovitejše delovanje notranjega trga; odpravljene so tudi nepotrebne upravne in finančne obremenitve za podjetja.
3.5

EESO je v mnenju na lastno pobudo (6) o beli knjigi: mladinska politika v zvezi z mobilnostjo navedel: „Zdaj je ta pravica za večino mladih le teoretična. Razlogi za to so pomanjkanje možnosti in sredstev, nepriznavanje vrednosti mobilnosti kot take ter znanja in izkušenj, pridobljenih z mobilnostjo, neenakomerna porazdelitev priložnosti, socialno in kulturno zavračanje zamisli o mobilnosti ter pravne in upravne ovire. Zato je treba posebno pozornost nameniti upravnim oviram v državah članicah v zvezi s socialno varnostjo (zlasti zavarovanju za primer brezposelnosti), obdavčenjem, pravico do bivanja ter priznavanjem znanja in spretnosti, pridobljenih v formalnem, neformalnem in priložnostnem izobraževanju“.
SL Uradni list Evropske unije C 224/39

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaje držav članic o zavarovanju civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil in o izvajanju obveznosti zavarovanja takšne odgovornosti (kodificirana različica)

COM(2008) 98 konč. – 2008/0049 (COD)

(2008/C 224/08)

Svet Evropske unije je 22. aprila 2008 sklenil, da v skladu s členom 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaje držav članic o zavarovanju civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil in o izvajanju obveznosti zavarovanja takšne odgovornosti. (kodificirana različica)

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 445. plenarnem zasedanju 28. in 29. maja 2008 (seja z dne 29. maja) z 80 glasovi za, nobenim glasom proti in 3 vzdržanimi glasovi o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.
SL Uradni list Evropske unije C 211/45

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o prilagoditvi regulativnemu postopku s pregledom/Predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 338/97 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi, kar zadeva Komisiji podeljena izvedbena pooblastila

COM(2008) 104 konč. – 2008/0042 (COD)

(2008/C 211/12)

Svet je 17. marca 2008 sklenil, da v skladu s členom 175(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti zaprosi Evropski ekonomsko-socialni odbor za mnenje o naslednjem dokumentu:

Prilagoditev regulativnemu postopku s pregledom/Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 338/97 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi kar zadeva Komisiji podeljena izvedbena pooblastila.

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga. Ker je svoje stališče o tej temi že izrazil v mnenju, ki je bilo sprejeto 26. maja 1992 (1), je na 444. plenarnem zasedanju 22. in 23. aprila 2008 (seja z dne 22. aprila) s 146 glasovi za in 2 vzdržanima glasovoma o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje ter se sklicuje na stališče iz omenjenega mnenja.

Mnenje Odbora o regulativnem postopku s pregledom je v pripravi [COM(2007) 741 konč., COM(2007) 822 konč., COM(2007) 824 konč. in COM(2008) 71 konč.].

V Bruslju, 22. aprila 2008 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Dimitris DIMITRIADIS

(1) Mnenje o predlogu uredbe o posedovanju in trgovini s prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami, UL C 223, 31.8.1992, str. 19.
6.7

EU si mora prizadevati za regulirano konkurenco in preglednost ter s tem povečati konkurenčnost in preglednost gospodarskega sistema. Zmagi v primerih Microsoft in Volkswagen sta spodbuden precedens za konkurenco, čeprav sami po sebi ne zadoščata. Hkrati bi bilo treba predvideti tudi učinkovitejše ukrepe za ublažitev učinka in posledic za zaposlovanje, pa tudi ukrepe in naložbe, ki bi v gospodarski sistem vnesle več dinamike in ustvarile priložnosti za delavce in mlade ter tako zmanjšale potrebo po „zaščiti“. Vzrok za to, da najnovejše številke v zvezi z evropsko gospodarsko rastjo (glej sporočilo Komisije) niso spodbudne, ni le moč evra, temveč tudi šibka konkurenčnost podjetij in „zaščita“, ki jo je deležnih mnogo teh podjetij. Odpravljanje monopolnih položajev, ki se je začelo po sprejetju Enotnega evropskega akta, mora uspeti, saj bi v nasprotnem primeru poteptali interese državljanov/potrošnikov, ker bi prišlo do motenj na trgu in morebitne ponovne uporabe javnih finančnih sredstev za zagotovitev preživetja omrežij, kot se je zgodilo v primeru britanskih železnic.
1.1

Leta 2007 je začela veljati direktiva o DDV (1), ki je v enem besedilu združila vse tekom let sprejete in spremenjene določbe s področja DDV. Med izvajanjem te direktive se je pokazalo precej težav v praksi ali problemov, na katere so podjetja in nekatere države članice opozorili in v zvezi z njimi pripravili predloge. Komisija jih je proučila in sklenila predlagati nekaj sprememb, ki so vsebina tega predloga direktive.
4.1

Izbira tehnik pri oblikovanju ukrepov prenosa se razlikuje glede na to, ali so določbe „neobvezne“ ali „obvezujoče/brezpogojne“. — Države članice se, kot se zdi, vse bolj odločajo za dobesedni prenos„obvezujočih/brezpogojnih določb“ direktiv, ker prenos takih določb ne pušča državam članicam manevrskega prostora; Komisija in Sodišče sta tako bolj pozorna na to, da so ukrepi prenosa skladni ali celo identični z brezpogojnimi določbami direktive. Vendar pa Sodišče ni nikoli šlo tako daleč, da bi razsodilo, da obveznost natančnega prenosa direktive zahteva povsem dobesedni prenos. — Komisija je precej naklonjena temu postopku dobesednega prenosa, še posebej pa je pozorna na to, da so opredelitve iz direktive natančno prenesene v besedilo prenosa, da se prepreči vsaka terminološka ali pojmovna razlika, ki bi lahko preprečila enotno uporabo prava Skupnosti v državah članicah in njegovo učinkovitost. — Nadzor nad prenosom „neobveznih določb“ je v nasprotju s tem veliko bolj problematičen. Spomnimo naj, da se izhaja iz predpostavke, da direktiva v skladu z besedilom člena 249 PES določa samo splošne cilje, državam članicam pa prepušča izbiro oblike in metod za dosego teh ciljev. Ocena tega, ali je bila direktiva prenesena v celoti in natančno, mora tako temeljiti na vsebini nacionalnih ukrepov, ne pa samo na besedilu teh ukrepov. Sodišče zato priporoča, naj se nadzor nad ukrepi prenosa izvaja pragmatično po posameznih primerih, v skladu s cilji direktive in glede na sektor, na katerega se direktiva nanaša, kar pa lahko zavede Komisijo (8).
5.5

Vprašanje obvezne uvedbe neposredne odgovornosti proizvajalca v vseh državah članicah še zdaleč ni razjasnjeno. Z neposredno odgovornostjo proizvajalca bi bila v primerjavi s terjatvami do prodajalca uvedena daljša veriga odgovornosti, kar pa je odvisno od proizvoda ali storitve. Čezmejno nakupovanje dragega blaga, kot so osebna vozila, neposredno vključuje proizvajalca. Vendar morajo prodajni zastopniki in distributerji osebnih vozil zahvaljujoč zakonodaji Skupnosti spoštovati garancijo proizvajalca ne glede na to, kje je bilo vozilo kupljeno. Za čezmejne nakupe vina in žganih pijač, ki so vse pomembnejši del enotnega trga, je težje uveljavljati zahtevke do prodajalcev ali „proizvajalcev“, razen če kupec pogosto potuje v državo članico, kjer je blago kupil. Pri potrošniškem blagu na splošno lahko uvedba neposredne odgovornosti proizvajalca prispeva k varstvu potrošnikov in zaupanju potrošnikov v enotni trg.
4.5

Odgovorna in trajnostna potrošnja: čeprav si moramo prizadevati za dobro obveščenost potrošnikov, je treba poudariti, da mora biti tudi potrošnja odgovorna. Strategija določa, da ne sme biti prostora za goljufive trgovce in ponudnike storitev, vendar je treba dodati, da podjetja in trgovci pričakujejo, da se bodo potrošniki v svojih vzorcih potrošnje obnašali odgovorno. Trajnost potrošnje mora postati pomembno področje na notranjem trgu in tako ponudniki storitev/trgovci kot potrošniki se morajo bolj zavedati tega, kaj trajnostna potrošnja zares pomeni, in tako prakso sprejeti.
3.1

Posvetovanje z ustreznimi stranmi (industrijo in državami članicami) je privedlo do sklepa, da se direktiva 84/539/EGS dejansko ne uporablja več, ker se njeni cilji in potrebna jamstva glede zdravja in varnosti dosegajo z veljavnimi predpisi Skupnosti, od Direktive 93/42/EGS o medicinskih pripomočkih (za ljudi) do direktive o opremi in elektromagnetni združljivosti.
4.6

EESO posebej priporoča, da bančne in zavarovalniške institucije razvijejo posebne programe poklicnega usposabljanja za bančne in zavarovalniške uslužbence, ki priporočajo in prodajajo finančne storitve in produkte. Stik med finančnimi institucijami in potrošniki poteka prek izvajalcev, ki bi jim morali omogočiti, da se dobro seznanijo z značilnostmi finančnih produktov in storitev, da bi lahko strankam nato dobro svetovali. Za učinkovitega se je pokazal sistem na Cipru, ki je bil oblikovan po britanskem modelu in vključuje zahtevo, da se opredeli strankin profil tveganja ter zagotovijo popolne in natančne informacije. Stranke so s storitvami tam zelo zadovoljne. Bolj usposobljeni izvajalci zagotavljajo višjo raven varstva potrošnikov. Ob spoštovanju neodvisnosti različnih akterjev v okviru sektorskega socialnega dialoga bi morala Komisija podpreti poseben program za razvoj usposabljanja posrednikov za prodajo finančnih storitev in produktov. To bi bilo mogoče izpeljati s skupnim projektom evropskih združenj s področja bančništva in zavarovalništva ter evropske zveze sindikatov v tem sektorju, Uni-Europa Finance.
4.15

Države v razvoju – številne države v razvoju bodo imele precej več težav pri prilagajanju kot Evropa in manj sredstev za njihovo obvladovanje. Nekatere od najmanj razvitih držav so naredile zelo malo za to, da bi prispevale k reševanju vprašanja podnebnih sprememb, vendar bodo med najbolj prizadetimi in imajo na podlagi enakosti in pravičnosti pravico do sodelovanja in podpore. Razviti svet jim bo moral nuditi podporo za ustrezno prilagajanje s človeškimi, tehničnimi in finančnimi viri. Evropa bi morala prevzeti vodilno vlogo tako pri zagotavljanju dodatnih sredstev za ukrepe za prilagajanje znotraj lastnih kolektivnih in nacionalnih programov za pomoč v razvoju in pri pomoči mednarodni skupnosti pri soočanju z izzivi prilagajanja.
4.33

Glede druge generacije biogoriv že obstajajo nekatere rešitve za proizvodnjo etanola, in sicer biološki postopek fermentacije in destilacije ter termokemični postopek uplinjanja biomase za pridobivanje sinteznega plina (H2 + CO), ki s fermentacijo daje etanol in proizvaja energijo v kombiniranem ciklu ali sočasni proizvodnji. Prvi obrat z letno zmogljivostjo 180 000 ton bo v Porvooju na Finskem začel delovati letos, na isti lokaciji pa do konca leta 2008 nameravajo zgraditi še enega. Vendar pa imajo ti postopki zelo majhen, včasih celo negativen energijski izkoristek. Zato so začeli proučevati možnost, da bi jih izvajali s pomočjo fotokemičnih procesov, pri katerih je vir energije sonce, za izboljšanje njegovih lastnosti pa se uporabljajo ustrezni katalizatorji. Biobutanol je ena od možnih rešitev za biogoriva nove generacije. Ima nizek parni tlak in dobro prenaša onesnaženje z vodo v bencinskih mešanicah, zaradi česar ga je lažje uporabljati v obstoječih sistemih oskrbe in distribucije bencina. Biobutanol je mogoče mešati z bencinom v večjih koncentracijah kot obstoječa biogoriva, pri čemer vozil ni treba predelati. Obenem omogoča večje prihranke goriva kot mešanice bencina in etanola, torej večjo energetsko učinkovitost in zmanjšanje porabe na liter. Za njegovo proizvodnjo je mogoče uporabiti infrastrukturo in obrate za proizvodnjo bioetanola.
6.3

Pobuda je v skladu s politikami in cilji EU in sovpada s pristopom, opredeljenim v lizbonski strategiji, ki poudarja, da znanje in inovacije v Skupnosti prispevajo k rasti in zaposlovanju. Nanotehnologija ima pomembno vlogo, saj je postala gonilo za inovacije v številnih sektorjih, ki so strateškega pomena za razvoj in rast EU (mobilne komunikacije, promet, računalništvo, avtomatizirana proizvodnja, zdravstvo itd.). Ustanovitev skupnega podjetja je lahko orodje, ki bo Evropi omogočilo, da ohrani ali celo izboljša svoje zmogljivosti za oblikovanje in proizvodnjo izdelkov, ki so v skladu z njenimi standardi kakovosti, trajnosti in varovanja okolja. Ustanovitev tovrstnega podjetja zagotavlja trden temelj za ustvarjanje evropskega raziskovalnega prostora in pomembno prispeva h konkurenčnosti evropskih podjetij.
SL Uradni list Evropske unije C 10/21

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o varnostni konstrukciji pri prevrnitvi kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (kodificirana različica)

COM(2007) 310 konč. – 2007/0107 (COD)

(2008/C 10/05)

Svet Evropske unije je 2. julija 2007 sklenil, da v skladu s členom 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 438. plenarnem zasedanju 26. in 27. septembra 2007 (seja z dne 26. septembra) s 172 glasovi za in 4 vzdržanimi glasovi o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.
4.1.2

EESO ugotavlja, da je bilo v okviru Eurostata izvedenih več zanimivih projektov in pobud za razvoj usklajenega rednega zbiranja podatkov o vidikih invalidnosti v Evropi. Mednje spadajo: modul o zdravju v okviru statistične raziskave gospodinjstev v Evropski skupnosti (European Community Household Panel, ECHP) za obdobje 1994-1996, ki je vključevala tudi majhen modul o invalidnosti, objavljen v žepni knjižni izdaji; leta 2002 je bil v raziskavo evropske delovne sile (European Labour Force Survey, LFS) vključen tudi modul o zaposlovanju invalidov kot usklajen prispevek za sejo washingtonske skupine statističnega oddelka Združenih narodov (United Nations Statistics Division, UNSD); Eurostat je izvedel projekt evropskega merjenja invalidnosti (European Disability Measurement, EDM). Leta 2002 so direktorji s področja socialnih statističnih podatkov soglašali, da je potreben okvir za redno zbiranje usklajenih podatkov na podlagi raziskav in/ali modulov raziskav na področju zdravja, imenovan evropski sistem raziskav o zdravju (European Health Survey System, EHSS). V tem okviru so države članice konec leta 2006 soglasno pripravile končno različico vprašalnika evropske ankete o zdravju (EHIS), katerega prvi del se bo izvajal v obdobju 2007-2009. Vprašalnik EHIS vključuje vprašanja o različnih vidikih invalidnosti. Invalidnost je poleg tega spremenljivka v statističnih podatkih o dohodkih in življenjskih razmerah (SILC) (4). Letni načrt 2007 službe Eurostat vključuje dejavnosti evropskega statističnega sistema (ESS) (5) za nadaljnji razvoj statističnih podatkov Skupnosti o invalidnosti in socialni vključenosti, da bi zagotovili ustrezne in primerljive podatke, ki so potrebni za spremljanje stanja na področju invalidnih oseb, v sodelovanju z mednarodnimi organizacijami. Do sredine leta 2008 bi moral biti – z dotacijo Eurostata – pripravljen nov raziskovalni modul o invalidnosti in socialni vključenosti za pilotno izvajanje v državah članicah. Pri vsem tem razvojnem delu je kot osnova uporabljena mednarodna klasifikacija delovanja, invalidnosti in zdravja (International Classification of Functioning, Disability and Health, ICF), ki jo je uvedla Svetovna zdravstvena organizacija.
SL Uradni list Evropske unije C 175/40

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vgradnji svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav na kmetijske ali gozdarske traktorje na kolesih

COM(2007) 192 konč. – 2007/0066 (COD)

(2007/C 175/10)

Svet Evropske unije je 11. maja 2007 sklenil, da v skladu s členom 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je ocenil, da je vsebina predloga v celoti zadovoljiva in da pripombe niso potrebne. Na 436. plenarnem zasedanju 30. in 31. maja 2007 (seja z dne 30. maja) je sprejel pozitivno mnenje o predlaganem besedilu s 162 glasovi za, 1 glasom proti in 8 vzdržanimi glasovi.