[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 12.9.2008

COM(2008) 546 konč.

Predlog

UREDBA SVETA

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterega železnega ali jeklenega pribora (fitingov) za cevi s poreklom iz Republike Koreje in Malezije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 384/96

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Ozadje predloga |

Razlogi za predlog in njegovi cilji Ta predlog zadeva uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2117/2005 („osnovna uredba“), v postopku glede uvoza pribora (fitingov) za cevi (razen litega pribora (fitingov), prirobnic in fitingov z navojem) iz železa ali jekla (razen nerjavnega jekla), z največjim zunanjim premerom do vključno 609,6 mm, ki se uporablja za čelno varjenje ali druge namene, s poreklom iz Republike Koreje in Malezije. |

Splošno ozadje Ta predlog je nastal v okviru izvajanja osnovne uredbe in je posledica preiskave, ki je bila izvedena v skladu z vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami iz osnovne uredbe. |

Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog Uredba Sveta (ES) št. 1514/2002 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev na uvoz nekaterih jeklenih ali železnih fitingov za cevi po poreklu iz Češke republike, Malezije, Rusije, Republike Koreje in Slovaške. |

Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Se ne uporablja. |

Posvetovanje z zainteresiranimi strankami in ocena učinka |

Posvetovanje z zainteresiranimi strankami |

Zainteresiranim strankam, ki jih zadeva postopek, je bila dana možnost, da zagovarjajo svoje interese med preiskavo v skladu z določbami osnovne uredbe. |

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj |

Zunanje strokovno znanje ni bilo potrebno. |

Ocena učinka Ta predlog je posledica izvajanja osnovne uredbe. Osnovna uredba ne predvideva splošne ocene učinka, pač pa vsebuje izčrpen seznam pogojev, ki jih je treba oceniti. |

Pravni elementi predloga |

Povzetek predlaganih ukrepov Ta pregled zaradi izteka ukrepa se je začel 18. avgusta 2007, potem ko je Odbor za zaščito interesov industrije fitingov iz jekla za čelno varjenje Evropske vložil zahtevek. Prvotno so bili dokončni ukrepi uvedeni avgusta 2002. Veljavne protidampinške dajatve za Malezijo so 59,2 % za Anggerik Laksana Sdn Bhd in 75 % za vse druge družbe, za Republiko Korejo pa dajatev za vse družbe znaša 44 %. Priloženi predlog za uredbo Sveta o ohranitvi zgoraj navedenih ukrepov temelji na dokončnih ugotovitvah v zvezi z dampingom, škodo, vzročno zvezo in interesom Skupnosti. Zato se predlaga, da Svet sprejme priloženi predlog uredbe, ki ga je treba čim prej objaviti v Uradnem listu Evropske unije. |

Pravna podlaga Uredba Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2117/2005 z dne 21. decembra 2005. |

Načelo subsidiarnosti Predlog je v izključni pristojnosti Skupnosti. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. |

Načelo sorazmernosti Predlog upošteva načelo sorazmernosti iz naslednjih razlogov. |

Oblika ukrepanja je opisana v zgoraj navedeni osnovni uredbi in ne dopušča možnosti nacionalnega odločanja. |

Navedba o načinu zmanjšanja finančne in upravne obremenitve Skupnosti, nacionalnih vlad, regionalnih in lokalnih oblasti, gospodarskih subjektov in državljanov ter o njeni sorazmernosti z zastavljenim ciljem predloga, se ne uporablja. |

Izbira instrumentov |

Predlagani instrumenti: uredba. |

Druga sredstva ne bi bila primerna iz naslednjih razlogov. Zgoraj navedena osnovna uredba ne predvideva drugih možnosti. |

Proračunske posledice |

Predlog ne vpliva na proračun Skupnosti. |

Predlog

UREDBA SVETA

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterega železnega ali jeklenega pribora (fitingov) za cevi s poreklom iz Republike Koreje in Malezije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 384/96

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti[1] („osnovna uredba“), in zlasti členov 9 in 11(2) Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A. POSTOPEK

1. Veljavni ukrepi

2. Avgusta 2002 so bili z Uredbo Sveta (ES) št. 1514/2002[2] („prvotna preiskava“) uvedeni dokončni protidampinški ukrepi na uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi („zadevni izdelek“) s poreklom med drugim iz Republike Koreje in Malezije („zadevni državi“). Veljavne protidampinške dajatve za Malezijo so 59,2 % za Anggerik Laksana Sdn Bhd in 75 % za vse druge družbe, za Republiko Korejo pa dajatev za vse družbe znaša 44 %.

3. Ta postopek ne zajema trenutno veljavnih protidampinških ukrepov, uvedenih z Uredbo Sveta (ES) št. 964/2003[3] na izvoz iz Ljudske republike Kitajske (58,6 %) in Tajske (58,9 %), z izjemo dveh družb, ter izvoz, poslan s Tajske, ne glede na to, ali je deklariran s poreklom s poreklom s Tajske ali ne. Ukrepi v zvezi z zadevnim izdelkom s poreklom s Kitajske so bili z Uredbo Sveta (ES) 2052/2004[4], razširjeni na uvoz enakega izdelka, poslanega iz Indonezije, z Uredbo Sveta (ES) št. 2053/2004[5] na uvoz enakega izdelka, poslanega s Šrilanke, in z Uredbo Sveta (ES) št. 655/2006[6] na uvoz enakega izdelka, poslanega s Filipinov, ne glede na to, ali je deklariran kot s poreklom iz Filipinov, Indonezije in Šrilanke ali ne.

4. Zahtevek za pregled

5. Po objavi obvestila o bližnjem izteku[7] protidampinških ukrepov, ki veljajo za uvoz pribora (fitingov) za cevi s poreklom iz Republike Koreje in Malezije, je Komisija prejela zahtevek za pregled teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

6. Zahtevek je 23. maja 2007 vložil Odbor za zaščito interesov industrije fitingov iz jekla za čelno varjenje Evropske unije („vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež, v tem primeru več kot 50 % skupne proizvodnje nekaterega pribora (fitingov) za cevi v Skupnosti.

7. Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka veljavnosti teh ukrepov damping in škoda za industrijo Skupnosti verjetno nadaljevala ali ponovno pojavila.

8. Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da so obstajali zadostni dokazi za začetek pregleda, zato je uvedla preiskavo[8] v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

9. Preiskava

10. Komisija je o začetku pregleda uradno obvestila proizvajalce Skupnosti vložnike, druge proizvajalce Skupnosti, proizvajalce izvoznike v zadevnih državah, uvoznike/trgovce, uporabnike in njihova združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, ter predstavnike vlad obeh držav izvoznic.

11. Službe Komisije so poslale vprašalnike vsem navedenim strankam ter tistim, ki so se javile v roku, določenem v obvestilu o začetku.

12. Komisija je zainteresiranim strankam dala možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku.

13. Zaradi očitno velikega števila proizvajalcev izvoznikov v Republiki Koreji, uvoznikov/trgovcev zadevnega izdelka in proizvajalcev Skupnosti je bilo v skladu s členom 17 osnovne uredbe v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru izbrala vzorec, je razposlala obrazce za vzorčenje, v katerih so morali vsi zadevni proizvajalci Skupnosti, proizvajalci izvozniki in uvozniki navesti posebne informacije o povprečnem obsegu prodaje ter cenah. Vprašalnika ni izpolnil noben korejski proizvajalec izvoznik, Komisija pa je izpolnjene vprašalnike prejela od enajstih uvoznikov. Poslali so jih tudi le štirje proizvajalci Skupnosti. Zato je bilo sklenjeno, da vzorčenje ni potrebno.

14. Na vprašalnik so sicer odgovorili štirje proizvajalci Skupnosti, vendar je eden od njih vprašalnik izpolnil le delno, na poslani dopis, v katerem so bile navedene pomanjkljivosti, pa ni odgovoril. V zvezi z Malezijo je Komisija prejela dva odgovora na vprašalnik, enega od družbe novinke, drugega pa od družbe, ki je kasneje zavrnila preveritveni obisk. Na vprašalnik ni odgovoril noben korejski proizvajalec izvoznik. Izpolnjen vprašalnik sta poslala dva uvoznika.

15. Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za ugotavljanje verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava dampinga in škode ter interesa Skupnosti. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

a) proizvajalci Skupnosti vložniki

- Erne Fittings GmbH, Schlins, Avstrija

- Interfit S.A., Maubeuge, Francija

- Virgilio Cena & Figli S.p.A, Brescia, Italija

b) proizvajalka novinka v Maleziji

Pantech Steel Industries SDN. BHD., Selangor, Malezija

16. Obdobje preiskave

17. Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovnim pojavom dampinga je zajela obdobje od 1. julija 2006 do 30. junija 2007 (v nadaljnjem besedilu: „OP“). Preučevanje trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava škode, je potekalo od 1. januarja 2002 do konca OP („obravnavano obdobje“).

B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

18. Zadevni izdelek

19. Izdelek, ki se pregleduje, je pribor (fitingi) za cevi (razen litega pribora (fitingov), prirobnic in fitingov z navojem) iz železa ali jekla (razen nerjavnega jekla), z največjim zunanjim premerom do vključno 609,6 mm, ki se uporablja za čelno varjenje ali druge namene, s poreklom iz Republike Koreje in Malezije („zadevni izdelek“), trenutno uvrščen pod oznake KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19, ex 7307 99 30 in ex 7307 99 90.

20. Pribor (fitingi) za cevi se izdeluje predvsem z rezanjem in oblikovanjem cevi. Uporablja se za spajanje cevi in je v različnih oblikah: v obliki kolena, črke T, redukcijskih kosov in kapic ter različnih velikosti in kakovosti materiala. Uporablja se v glavnem v petrokemični industriji, gradbeništvu, pridobivanju energije, ladjedelništvu in industrijskih napeljavah. Pri prodaji za uporabo v petrokemični industriji se uporablja svetovni standard ANSI. Za druge namene pa se v Skupnosti najpogosteje uporablja standard DIN.

21. Podobni izdelek

22. Kot prvotna preiskava je tudi ta preiskava pokazala, da ima pribor (fitingi) za cevi, proizveden v zadevnih državah, ki se prodaja doma in/ali se izvozi v Skupnost, enake osnovne fizikalne, tehnične in kemijske lastnosti ter končno uporabo kot izdelki, ki jih v Skupnosti prodajajo proizvajalci Skupnosti vložniki, in se zato štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

C. VERJETNOST NADALJEVANJA DAMPINGA

23. V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali je verjetno, da bi iztek ukrepov povzročil nadaljevanje dampinga.

24. Uvodne opombe

25. Kot je navedeno zgoraj, je morala zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov iz Koreje in Malezije, razen ene družbe novinke, ta preiskava temeljiti na informacijah, ki so bile Komisiji na voljo iz drugih virov. Glede na to in v skladu z določbami člena 18 osnovne uredbe so bile za določitev uvoznih količin in cen uporabljeni podatki Eurostata za 8-mestne oznake KN, preverjene z drugimi viri. Za izračun stopnje dampinga so bila uporabljena razpoložljiva dejstva, v tem primeru informacije iz zahtevka in statistike ZDA.

26. Zaradi trenutno majhne količine uvoza pribora (fitingov) za cevi iz Koreje in Malezije v EU je morala Komisija uporabiti podatke iz druge države. ZDA so se štele za primerno državo, saj je trg podobne velikosti, s številnimi domačimi proizvajalci, a tudi velikim deležem uvoza, zaradi česar je ta trg zelo konkurenčen. Poleg tega so ZDA najpomembnejši cilj izvoza iz Koreje in Malezije.

27. Damping uvoza med obdobjem preiskave

a) Normalna vrednost

28. V skladu s členom 18 osnovne uredbe in zaradi nesodelovanja korejskih in malezijskih proizvajalcev izvoznikov, razen ene države novinke, je normalna vrednost za Korejo oziroma Malezijo temeljila na podatkih iz zahtevka, tj. ocenjenih proizvodnih stroških, katerim je bilo dodanih 12,3 % oziroma 15,1 % za prodajne, splošne in administrativne odhodke ter 5,6 % oziroma 6 % za dobiček, oboje izraženo kot odstotek prihodkov od prodaje. Zgoraj navedeni odstotki so bili izračunani precej zadržano.

b) Izvozna cena

29. V skladu s členom 18 osnovne uredbe in zaradi nesodelovanja korejskih in malezijskih proizvajalcev izvoznikov, razen ene države novinke, je bila izvozna cena izračunana z uporabo korejskih in malezijskih izvoznih cen za zadevni izdelek v ZDA, pridobljenih iz uvozne statistike ZDA. Te številke so bile prilagojene glede na vrsto izdelka sorazmerno s tonažo posamezne vrste izdelka na podlagi informacij v zahtevku.

c) Primerjava

30. Tehtana povprečna normalna vrednost se je v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno pribora (fitingov) za cevi, obe franko tovarna.

31. Zaradi poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se upoštevale razlike v dejavnikih, ki so vplivali na cene in na primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. V zvezi s tem so bile narejene prilagoditve za stroške notranjega in čezmorskega prevoza, zavarovanja, obdelave, nakladanja in drugih tozadevnih stroškov.

d) Stopnja dampinga

32. Primerjava konstruirane normalne vrednosti in konstruirane izvozne cene je pokazala obstoj dampinga pri obeh zadevnih državah, pri čemer je stopnja dampinga enaka znesku, za katerega ugotovljena normalna vrednost presega izvozno ceno. Ugotovljena stopnja dampinga je kot odstotek uvozne cene CIF meja Skupnosti znašala za Korejo 15,1% in za Malezijo 61,3 %.

33. Razvoj uvoza ob morebitni razveljavitvi ukrepov

a) Uvodne opombe

34. Po analizi obstoja dampinga v OP je bila preučeno tudi, ali obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga. Zaradi nesodelovanja korejskih in malezijskih proizvajalcev izvoznikov, razen ene države novinke, in zaradi pomanjkanja javno dostopnih informacij o industriji pribora (fitingov) za cevi, spodaj navedeni sklepi v skladu s členom 18 osnovne uredbe temeljijo predvsem na podatkih Eurostata, zahtevka za pregled in statistike Združenih držav.

b) Korejska in malezijska proizvodna zmogljivost

35. Tako v Koreji kot v Maleziji je zmogljivost ocenjena na 35 300 ton, izvozna zmogljivost pa na 20 000 ton. To je več kot ena četrtina potrošnje Skupnosti.

c) Korejske in malezijske izvozne cene za Skupnost

36. Kot je omenjeno v uvodnih opombah, izvoza zadevnega izdelka iz obeh zadevnih držav v Skupnost skorajda ni. V zvezi z izvozom v druge tretje države se je v zahtevku trdilo, da se zadevni izdelek v ZDA izvaža po dampinških cenah.

d) Sklep v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja dampinga

37. Glede na zgoraj navedeno, tj. visoke stopnje dampinga, znatne neizkoriščene zmogljivosti skupaj z veliko izvozno zmogljivostjo, se lahko sklene, da bi se dampinški uvoz iz teh dveh držav v EU ob morebitni ukinitvi ukrepov ponovno pojavil. Poleg tega pa kljub visoki stopnji protidampinških dajatev, uvedenih na njun izvoz, ki se je dejansko ustavil, nobeden od proizvajalcev izvoznikov v Maleziji ni zahteval vmesnega pregleda. Upoštevati je treba tudi dejstvo, da korejske izvozne družbe niso sodelovale pri prvotni preiskavi. Nesodelovanje pri tej preiskavi tudi kaže, da navedeni proizvajalci izvozniki niso hoteli ali niso mogli dokazati, da se s prekinitvijo ukrepov damping ne bi ponovno pojavil.

D. OPREDELITEV INDUSTRIJE SKUPNOSTI

38. Tri družbe so v celoti sodelovale pri preiskavi. Te družbe so v Franciji (Interfit), Avstriji (Erne Fittings) in Italiji (Virgilio Cena). Avstrijska skupina ima tudi povezano družbo v Nemčiji (Siekmann Fittings). Preiskava je pokazala, da trije proizvajalci Skupnosti vložniki, ki so v celoti sodelovali, predstavljajo več kot 50 % proizvodnje pribora (fitingov) za cevi v Skupnosti in so zato del industrije Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe.

E. RAZMERE NA TRGU SKUPNOSTI

39. Potrošnja na trgu Skupnosti

40. Potrošnja Skupnosti je temeljila na skupnem obsegu prodaje proizvajalcev Skupnosti vložnikov in drugih proizvajalcev Skupnosti, na podlagi zahtevka in uvoza iz zadevnih držav ter uvoza iz drugih tretjih držav, oboje na podlagi Eurostata.

41. Glede na to se je v obravnavanem obdobju potrošnja Skupnosti povečala za 26 %, s 58 561 ton v letu 2002 na 73 519 ton v OP. Pribor (fitingi) za cevi se uporablja predvsem v petrokemični industriji, gradbeništvu, pridobivanju energije, ladjedelništvu in industrijskih napeljavah, kar lahko skupaj z okrevanjem jeklarske industrije pojasni to rast.

42. TABELA 1 – Potrošnja Skupnosti

Potrošnja Skupnosti | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OP |

Tone | 58 561 | 62 122 | 64 480 | 56 255 | 65 667 | 73 519 |

Indeks | 100 | 106 | 110 | 96 | 112 | 126 |

Letni trend | 100 | 6 | 4 | -14 | 16 | 13 |

Vir: EUROSTAT, zahtevek in preverjeni izpolnjeni vprašalniki industrije Skupnosti.

43. Uvoz iz zadevnih držav

a) Obseg in tržni delež

44. Obseg uvoza iz Malezije in Koreje se je izrazito zmanjšal, s 404 na 11 ton. Zdi se, da je to posledica protidampinških ukrepov, ki veljajo od februarja 2002. Njun tržni delež je de minimis.

45. TABELA 2 – Uvoz iz zadevnih držav

Uvoz iz zadevnih držav | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OP |

Tone | 404 | 22 | 54 | 94 | 17 | 11 |

Indeks | 100 | 5 | 13 | 23 | 4 | 3 |

Letni trend | 100 | -95 | 8 | 10 | -19 | -1 |

Tržni delež potrošnje Skupnosti v % | 1 % | 0,04 % | 0,08 % | 0,17 % | 0,03 % | 0,01 % |

Vir: EUROSTAT

b) Razvoj cen uvoza in nelojalno nižanje cen

46. Zaradi zelo omejenega uvoza iz zadevnih držav in glede na veliko raznovrstnost izdelkov se cene Eurostata ne morejo šteti kot zanesljiv vir za natančno analizo.

47. Zaradi nesodelovanja zadevnih držav se bile stopnje nelojalnega nižanja cen izračunane na isti način kot v zahtevku, tj. s primerjavo izvoznih cen zadevnih držav za ZDA in cen, ki so jih vložniki zaračunavali na trgu Skupnosti. Stopnja nelojalnega nižanja za Korejo znaša 25,2 %, za Malezijo pa 53,3 %.

48. Gospodarski položaj industrije Skupnosti

a) Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

49. Proizvodnja industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju povečala za 5 %, potrošnja Skupnosti pa za 26 %.

50. TABELA 3 – Obseg proizvodnje

Obseg proizvodnje | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OP |

Tone | 46 454 | 43 504 | 47 155 | 40 881 | 49 300 | 48 922 |

Indeks | 100 | 94 | 102 | 88 | 106 | 105 |

Letni trend | 100 | -6 | 8 | -14 | 18 | -1 |

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki industrije Skupnosti.

51. V obravnavanem obdobjem se je proizvodnja Skupnosti povečala za 6 % kljub rahlemu zmanjšanju leta 2003.

52. TABELA 4 – Proizvodna zmogljivost

Proizvodna zmogljivost | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OP |

Tone | 89 400 | 87 800 | 89 700 | 90 300 | 94 800 | 95 000 |

Indeks | 100 | 98 | 100 | 101 | 106 | 106 |

Letni trend | 100 | -2 | 2 | 1 | 5 | 0 |

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki industrije Skupnosti.

53. V obravnavanem obdobju se je izkoriščenost zmogljivosti zmanjšala za 1 %.

54. TABELA 5 – Izkoriščenost zmogljivosti

Izkoriščenost zmogljivosti | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OP |

% | 52 % | 50 % | 53 % | 45 % | 52 % | 51 % |

Indeks | 100 | 95 | 101 | 87 | 100 | 99 |

Letni trend | 100 | -5 | 6 | -14 | 13 | -1 |

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki industrije Skupnosti.

b) Obseg prodaje in prodajne cene

55. Prodaja industrije Skupnosti nepovezanim strankam na trgu Skupnosti se je med letom 2002 in OP povečala za 11 %.

56. TABELA 6 – Prodaja industrije Skupnosti nepovezanim strankam

Prodaja industrije Skupnosti nepovezanim strankam | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OP |

Tone | 34 968 | 34 893 | 38 401 | 32 841 | 36 908 | 38 750 |

Indeks | 100 | 100 | 110 | 94 | 106 | 111 |

Letni trend | 100 | -0,2 | 10 | -16 | 12 | 5 |

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki industrije Skupnosti.

57. Med obravnavanim obdobjem so se povprečne prodajne cene, ki jih je na trgu Skupnosti zaračunavala industrija Skupnosti, postopoma povišale. Celotno povišanje je med letom 2002 in OP znašalo 63 %. To rast deloma pojasnjuje dvig stroškov glavne surovine, jeklenih cevi, deloma pa dejstvo, da sta dva proizvajalca Skupnosti proizvodnjo preusmerila na posebne, dražje vrste izdelka.

58. TABELA 7 – Prodajna cena industrije Skupnosti

Prodajna cena industrije Skupnosti | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OP |

EUR/tono | 1 553 | 1 652 | 1 783 | 2 133 | 2 217 | 2 528 |

Indeks | 100 | 106 | 115 | 137 | 143 | 163 |

Letni trend | 100 | 6 | 8 | 23 | 5 | 20 |

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki industrije Skupnosti.

c) Tržni delež

59. Celoten tržni delež industrije Skupnosti se je od leta 2002 do OP zmanjšal za 7 odstotnih točk.

60. TABELA 8 – Tržni delež prodaje industrije Skupnosti

Tržni delež prodaje industrije Skupnosti | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OP |

Odstotek trga | 60 % | 56 % | 60 % | 58 % | 56 % | 53 % |

Vir: EUROSTAT in preverjeni izpolnjeni vprašalniki industrije Skupnosti.

d) Rast

61. Medtem ko se je potrošnja Skupnosti v obravnavanem obdobju povečala za 26 %, se je obseg prodaje industrije Skupnosti na trgu povečal le za 11 %, tržni delež industrije Skupnosti na trgu pa se je zmanjšal za 7 odstotnih točk. Pozitivnemu razvoju potrošnje Skupnosti torej ni sledilo ustrezno povečanje prodaje industrije Skupnosti.

e) Dobičkonosnost in donosnost naložb

62. V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost, izražena kot odstotek neto prodajne vrednosti nepovezanim strankam, razvijala na naslednji način:

63. TABELA 9 – Dobičkonosnost

Dobičkonosnost | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OP |

Odstotek neto prodajne vrednosti | 2 % | 1 % | 4 % | 1 % | 6 % | 10 % |

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki industrije Skupnosti.

64. Dobičkonosnost industrije Skupnosti se je gibala pozitivno, v skladu s povišanjem prodajnih cen industrije Skupnosti. Kljub znatnemu znižanju leta 2003 in 2005 je skupna dobičkonosnost dosegla 10 %. Razlog za to je bila preusmeritev na proizvodnjo izdelkov z višjo dodano vrednostjo v obravnavanem obdobju, ko je povprečni dobiček industrije Skupnosti znašal 4 %.

65. Donosnost naložb, izražena kot dobiček/izguba glede na neto knjigovodsko vrednost naložb, se je gibala enako kot dobičkonosnost.

66. TABELA 10 – Donosnost naložb

Donosnost naložb | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OP |

% | 6 % | 2 % | 11 % | 4 % | 18 % | 37 % |

Indeks | 100 | 37 | 184 | 62 | 310 | 618 |

Letni trend | 100 | -63 | 147 | -122 | 248 | 309 |

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki industrije Skupnosti.

f) Denarni tok

67. Med letoma 2002 in 2005 je denarni tok znatno nihal, leta 2006 in med OP pa se je izrazito povečal. Povečanje kaže na to, da je industrija okrevala. Takšna raven denarnega toka omogoča družbam, da po slabih obdobjih zopet vlagajo v proizvodnjo pribora (fitingov) za cevi.

68. TABELA 11 – Denarni tok

Denarni tok | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OP |

EUR | 1 310 693 | 3 826 570 | 2 378 520 | 1 233 797 | 7 559 501 | 10040180 |

Indeks | 100 | 292 | 181 | 94 | 577 | 766 |

Letni trend | 100 | 192 | -110 | -87 | 483 | 189 |

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki industrije Skupnosti.

g) Naložbe in zmožnost zbiranja kapitala

69. Industrija Skupnosti je v obravnavanem obdobju povečala naložbe za 65 %. Večina naložb je bila usmerjena v stroje za povečanje produktivnosti. Nobena od preiskovanih družb ni omenila kakršnih koli tekočih težav s pridobivanjem sredstev.

70. TABELA 12 – Naložbe

Naložbe | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OP |

EUR | 5 839 416 | 5 824 908 | 3 438 352 | 7 422 926 | 9 986 636 | 9 643 822 |

Indeks | 100 | 100 | 59 | 127 | 171 | 165 |

Letni trend | 100 | -0,2 | -41 | 68 | 44 | -6 |

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki industrije Skupnosti.

h) Zaloge

71. Spodnja tabela kaže, da so končne zaloge ostale stabilne; vendar so se v obravnavanem obdobju rahlo zmanjšale, za približno 1 %.

72. TABELA 13 – Zaloge

Obseg končnih zalog | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OP |

Tone | 7 233 | 7 115 | 7 449 | 7 206 | 7 580 | 7 190 |

Indeks | 100 | 98 | 103 | 100 | 105 | 99 |

Letni trend | 100 | -2 | 5 | -3 | 5 | -5 |

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki industrije Skupnosti.

i) Zaposlovanje, produktivnost in stroški dela

73. Po 5-odstotnem znižanju v letu 2003 se je v obravnavanem obdobju delovna sila skupno zmanjšala za 2 %.

74. TABELA 14 – Zaposlenost

Zaposlenost | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OP |

Število zaposlenih | 760 | 725 | 719 | 692 | 729 | 741 |

Indeks | 100 | 95 | 95 | 91 | 96 | 98 |

Letni trend | 100 | -5 | -0,8 | -3 | 5 | 2 |

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki industrije Skupnosti.

75. Skladno s povečanjem proizvodnje in zmanjšanjem zaposlenosti se je v obravnavanem obdobju produktivnost izboljšala za 8 %.

76. TABELA 15 – Produktivnost

Produktivnost | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OP |

V tonah na zaposlenega | 61 | 60 | 66 | 59 | 68 | 66 |

Indeks | 100 | 98 | 107 | 97 | 111 | 108 |

Letni trend | 100 | -2 | 9 | -11 | 14 | -3 |

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki industrije Skupnosti.

77. V obravnavanem obdobju so se stroški dela postopoma zviševali. Skupno povišanje stroškov dela v obravnavnem obdobju je bilo 22 %. Najbolj so se stroški dela povišali v družbi, ki je spremenila proizvodni program in namesto osnovnih izdelkov začela izdelovati specializirane izdelke, ki zahtevajo višje poklicne kvalifikacije.

78. TABELA 16 – Stroški dela

Stroški dela/ plače | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OP |

EUR | 28 941 652 | 28 436 139 | 29 607 915 | 29 754 664 | 33 069 402 | 35 312 821 |

Indeks | 100 | 98 | 102 | 103 | 114 | 122 |

Letni trend | 100 | -2 | 4 | 1 | 11 | 8 |

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki industrije Skupnosti.

79. Učinek drugih dejavnikov

a) Izvoz industrije Skupnosti

80. Izvoz pribora (fitingov) za cevi industrije Skupnosti je v obravnavanem obdobju močno nihal. Skupno se je izvoz v tretje države zmanjšal za 15 %, kar je predvsem posledica neugodnega menjalnega tečaja EUR/USD.

81. TABELA 17 – Izvoz industrije Skupnosti

Izvoz industrije Skupnosti | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OP |

Tone | 10 893 | 8 003 | 9 358 | 8 410 | 11 890 | 9 278 |

Indeks | 100 | 73 | 86 | 77 | 109 | 85 |

Letni trend | 100 | -27 | 12 | -9 | 32 | -24 |

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki industrije Skupnosti.

b) Obseg uvoza iz drugih tretjih držav in cene

82. Z Uredbo Sveta (ES) št. 964/2003 so bile uvedene protidampinške dajatve na uvoz pribora (fitingov) za cevi iz Ljudske republike Kitajske (58,6 %) in Tajske (58,9 %). Ukrepi se uporabljajo za zadevni izdelek s poreklom iz Kitajske, poslan iz ene od naslednjih držav: Filipinov, Indonezije, Šrilanke in Tajvana. Kljub ukrepom za uvoz iz Kitajske se njihov izvoz v EU stalno povečuje.

83. Celotni obseg uvoza pribora (fitingov) za cevi iz tretjih držav, razen iz zadevnih držav, se je v obravnavanem obdobju več kot podvojil, povečal se je namreč s 9 654 ton leta 2002 na 24 105 ton na koncu OP.

84. Obseg uvoza pribora (fitingov) za cevi v Skupnost iz držav razen Koreje in Malezije se je razvijal na naslednji način:

85. TABELA 18 – Uvoz iz drugih tretjih držav

Uvoz iz drugih tretjih držav | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OP |

Tone | 9 654 | 12 453 | 11 488 | 13 344 | 19 020 | 24 105 |

Indeks | 100 | 129 | 119 | 138 | 197 | 250 |

Letni trend | 100 | 29 | -10 | 19 | 59 | 53 |

Vir: EUROSTAT

86. Tržni delež uvoza s poreklom iz tretjih držav, ki niso zadevne države, je dosegel 33 % potrošnje EU. To pomeni, da se je v obravnavanem obdobju povečal za 99 %, in sicer s 16 na 33 %.

87. TABELA 19 – Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav

Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OP |

Odstotek trga | 16 % | 20 % | 18 % | 24 % | 29 % | 33 % |

Indeks | 100 | 122 | 108 | 144 | 176 | 199 |

Letni trend | 100 | 22 | -14 | 36 | 32 | 23 |

Vir: EUROSTAT in informacije o trgu, ki so jih predložili proizvajalci vložniki

88. TABELA 20 – Glavni uvoz v EU

Uvoz iz drugih tretjih držav v tonah | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OP |

Kitajska | 859 | 1428 | 1772 | 2236 | 5846 | 8339 |

Tajvan | 1101 | 2372 | 1894 | 2540 | 4774 | 5854 |

Vietnam | 1835 | 1214 | 767 | 694 | 1224 | 1475 |

Indija | 1522 | 1569 | 1537 | 1763 | 1552 | 2096 |

Tajska | 676 | 1508 | 778 | 558 | 1622 | 2334 |

c) Okrevanje od učinkov dampinga

89. Kot kaže pozitiven razvoj večine zgoraj navedenih kazalnikov, je gospodarski položaj industrije Skupnosti v letih od 2002 do sredine 2007 delno okreval od škodljivih učinkov dampinškega uvoza s poreklom iz obeh zadevnih držav.

90. Sklep o položaju industrije Skupnosti

91. Zaradi veljavnih ukrepov je industrija Skupnosti od leta 2002 delno okrevala. Industrija Skupnosti je uspela povečati obseg prodaje ter cene. Tudi gospodarski dejavniki, kot so proizvodnja, proizvodna zmogljivost, dobičkonosnost, naložbe, donosnost naložb ter produktivnost, so se razvijali pozitivno. To dokazuje, da si je industrija Skupnosti prizadevala izboljšati svojo konkurenčnost. Posledica tega je bila, da je bila prodaja industrije Skupnosti v Skupnosti od leta 2002 dobičkonosna.

92. Vendar industrija Skupnosti ni uspela izkoristiti prednosti znatne rasti potrošnje v Skupnosti in nekaj pozitivnih dejavnikov je tudi rezultat prenehanja poslovanja pomembnega proizvajalca Skupnosti v Združenem kraljestvu, katerega dejavnosti sta prevzeli dve družbi, ki podpirata zahtevek.

93. Kljub temu pa se lahko sklene, da je imela uvedba ukrepov proti Koreji in Maleziji pozitiven učinek na gospodarski položaj industrije Skupnosti.

94. Glede na delno okrevanje industrije Skupnosti ni bilo mogoče ugotoviti nadaljevanja škode, ki jo je povzročil dampinški uvoz. Zato se je preučilo, ali bi se s prenehanjem veljavnosti ukrepov škoda ponovno pojavila.

F. VERJETNOST PONOVNEGA POJAVA ŠKODE

95. Kot je navedeno zgoraj, so korejski in malezijski proizvajalci v primeru razveljavitve ukrepov zmožni preusmeriti ogromne količine izvoza na trg Skupnosti. V skladu z zahtevkom sta ti državi močno odvisni od izvoznih trgov, in sicer Koreja 75 % in Malezija 84 %. Poleg tega se zdi, da drugi izvozni trgi, kot sta ZDA in Japonska, ne bi mogli absorbirati prostih zmogljivosti, ker je obseg izvoza v ti dve državi že sedaj znaten in bi bile zato usmerjene na trg Skupnosti. Zdi se tudi, da na azijskem trgu na splošno vlada presežna zmogljivost.

96. Na podlagi statistike Združenih držav je bilo ugotovljeno, da so bile malezijske in korejske izvozne cene za ZDA nižje od cen industrije Skupnosti. Čeprav zaradi številnih različnih vrst izdelkov podrobna analiza ni bila mogoča, je verjetno, da bodo ti izvozniki svoje cene uskladili z zelo nizkimi cenami iz azijskih držav, da bi ponovno pridobili izgubljene tržne deleže. Takšno določanje cen, ki ga potrjuje njihovo nesodelovanje, skupaj z zmožnostjo dobave znatnih količin zadevnega izdelka na trg Skupnosti, bi najbrž imelo negativen učinek na industrijo Skupnosti.

97. Poleg tega je treba upoštevati, da mora industrija Skupnosti, da bi dosegla ekonomijo obsega in ostala konkurenčna, proizvajati določeno količino standardnih izdelkov, ki so zato v neposredni konkurenci z uvozom iz Koreje in Malezije.

98. Glede na zgoraj navedeno se sklene, da bi ukinitev ukrepov po vsej verjetnosti povzročila ponovni pojav škode industriji Skupnosti zaradi dampinškega uvoza.

G. INTERES SKUPNOSTI

99. Uvod

100. V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo preučeno, ali bi bilo podaljšanje veljavnosti obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesi Skupnosti kot celote. Določitev interesa Skupnosti je temeljila na oceni vseh vpletenih interesov, kot so interes industrije Skupnosti, uvoznikov/trgovcev ter uporabnikov zadevnega izdelka. Uporabniki niso predložili nobenih stališč.

101. Da bi Komisija ocenila verjetni vpliv nadaljevanja ali odprave ukrepov, je zahtevala podatke od vseh zgoraj navedenih zainteresiranih strank. Komisija je poslala vprašalnike za vzorčenje 64 uvoznikom zadevnega izdelka in prejela enajst odgovorov. Tem enajstim družbam je Komisija poslala vprašalnik in je prejela samo dva delna odgovora, ki nista zagotovila nobenega dokaza, da so veljavni ukrepi znatno vplivali nanje. Jasno je, da so uvozniki našli druge vire dobave, kar je razvidno iz znatnega tržnega deleža (33 %) drugih tretjih držav, kar kaže, da so konkurenčni pogoji na trgu Skupnosti zagotovljeni.

102. Dejstvo, da je sedanja preiskava pregled, torej analiza dejanskega stanja, v katerem že veljajo protidampinški ukrepi, poleg tega omogoča oceno vseh morebitnih negativnih učinkov trenutno veljavnih protidampinških ukrepov na zadevne strani.

103. Na podlagi tega se je preučilo, ali kljub ugotovitvam o nadaljevanju dampinga in verjetnosti ponovnega pojava škode obstajajo nujni razlogi, na podlagi katerih bi bilo mogoče skleniti, da v tem primeru ohranitev ukrepov ni v interesu Skupnosti.

104. Interesi industrije Skupnosti

105. Industrija Skupnosti je dokazala, da je strukturno sposobna preživeti. To je potrdil pozitiven razvoj njenega gospodarskega položaja v času, ko je bila po uvedbi trenutno veljavnih protidampinških ukrepov ponovno vzpostavljena učinkovita konkurenca. Dejansko so v zadnjih dveh letih obravnavanega obdobja prizadevanja industrije Skupnosti za racionalizacijo proizvodnje in krepitev konkurenčnosti vodila v primeren dobiček.

106. Glede na zgoraj navedeno se zdi, da je za preprečitev škodljivih učinkov dampinškega uvoza, ki bi lahko ogrozili okrevanje industrije Skupnosti in s tem tudi njen obstoj, treba veljavne ukrepe ohraniti. Treba je upoštevati tudi dejstvo, da bi izginotje industrije Skupnosti imelo škodljiv učinek tudi na panoge na koncu proizvodne verige, saj bi se jim znatno zmanjšala izbira dobaviteljev.

107. Interesi uvoznikov/trgovcev

108. Kot že navedeno, sta vprašalnik Komisije izpolnila le dva od 64 nepovezanih uvoznikov. Vendar nista izrazila nikakršnega negativnega mnenja glede morebitnega nadaljevanja ukrepov. Nesodelovanje je samo po sebi znak, da ukrepi niso povzročili znatnih negativnih učinkov na gospodarsko stanje tega sektorja. To potrjuje dejstvo, da so uvozniki še naprej trgovali z zadevnim izdelkom v znatnih količinah in v obravnavanem obdobju celo povečali obseg uvoza.

109. Zato se sklene, da uvedba trenutno veljavnih protidampinških ukrepov ni negativno vplivala na gospodarski položaj uvoznikov zadevnega izdelka. Zato tudi ni verjetno, da bi podaljšanje veljavnosti ukrepov povzročilo poslabšanje njihovega gospodarskega položaja v prihodnosti.

110. Interesi uporabnikov

111. Pri sedanji preiskavi se ni javil noben uporabnik. Uporabnici zadevnega izdelka sta predvsem petrokemična in gradbena industrija. Pomanjkanje sodelovanja potrjuje, da pribor (fitingi) za cevi predstavlja zelo majhen del njihovih skupnih proizvodnih stroškov in zdi se, da jim veljavni ukrepi niso povzročili nikakršne izgube konkurenčnosti.

112. Sklenjeno je bilo, da ohranitev enakih ukrepov ne bi pomenila nikakršnega poslabšanja položaja uporabnikov.

113. Sklep o interesu Skupnosti

114. Preiskava je pokazala, da so obstoječi protidampinški ukrepi industriji Skupnosti omogočili, da si do določene mere opomore. Morebitna ukinitev ukrepov bi ogrozila okrevanje industrije Skupnosti in mogoče povzročila njeno izginotje. Nadaljnja veljavnost ukrepov je zato v interesu industrije Skupnosti.

115. Zdi se, da veljavni ukrepi v preteklosti niso imeli večjih negativnih vplivov na gospodarski položaj uporabnikov in uvoznikov. Zato se sklene, da ni nobenih nujnih razlogov proti nadaljevanju veljavnosti obstoječih protidampinških ukrepov.

H. PROTIDAMPINŠKI UKREPI

116. Vse zadevne stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se namerava priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov. Po razkritju jim je bil dan tudi rok za predložitev stališč. Iz Koreje ni bilo poslanih nobenih pripomb, ena pripomba je prispela od malezijske družbe, vendar se na podlagi nje zgornji sklepi ne spremenijo.

117. Iz zgoraj navedenega sledi, da bi bilo treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe protidampinške dajatve na uvoz pribora (fitingov) za cevi s poreklom iz Republike Koreje in Malezije, uvedene z Uredbo (ES) št. 1514/2002, ohraniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

118. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz pribora (fitingov) za cevi (razen litega pribora (fitingov), prirobnic in fitingov z navojem) iz železa ali jekla (razen nerjavnega jekla), z največjim zunanjim premerom do vključno 609,6 mm, s poreklom iz Republike Koreje in Malezije, ki se uporablja za čelno varjenje ali druge namene ter se uvršča v oznake KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19, ex 7307 99 30 in ex 7307 99 90 (oznake TARIC 7307 93 11 91, 7307 93 11 93, 7307 93 11 94, 7307 93 11 95, 7307 93 11 99, 7307 93 19 91, 7307 93 19 93, 7307 93 19 94, 7307 9319 95, 7307 93 19 99, 7307 99 30 92, 7307 99 30 93, 7307 99 30 94, 7307 99 30 95, 7307 99 30 98, 7307 99 90 92, 7307 99 90 93, 7307 99 90 94, 7307 99 90 95, 7307 99 90 98).

119. Stopnje dokončne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Skupnosti pred plačilom dajatve proizvodov iz odstavka 1, ki jih proizvajajo spodaj navedene družbe, so:

Država | Družba | Stopnja dajatve (%) | Dodatna oznaka TARIC |

Malezija |

Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan | 59.2 | A324 |

vse druge družbe | 75 | A999 |

Republika Koreja |

vse družbe | 44 | - |

120. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, […]

Za Svet

Predsednik […][pic][pic][pic]

[1] UL L 56, 6.3.1996, str. 1, Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

[2] UL L 228, 24.08.2002, str. 1.

[3] UL L 139, 6.6.2003, str. 1, Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1496/2004 (UL L 275, 25.8.2004, str. 1).

[4] UL L 355, 1.12.2004, str. 4.

[5] UL L 355, 1.12.2004, str. 9.

[6] UL L 116, 29.4.2006, str. 1.

[7] UL C 286, 23.11.2006, str. 8.

[8] UL C 192, 18.8.2007, str. 15.