EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 22.6.2022 COM(2022) 296 final 2022/0192(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1217/2009 glede preoblikovanja mreže za zbiranje računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev v mrežo za podatke o trajnostnosti kmetij {SWD(2022) 166 final}



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Osnovni akt o mreži za zbiranje računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev (FADN) (Uredba Sveta (ES) št. 1217/2009) je treba spremeniti, kot je določeno v sporočilu Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom „Strategija ‚od vil do vilic‘ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem“ in njegovem akcijskem načrtu. Komisija je naznanila svojo namero, da mrežo za zbiranje računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev (FADN) preoblikuje v mrežo za podatke o trajnostnosti kmetij (FSDN). FADN je edinstven vir mikroekonomskih in računovodskih podatkov, ki jih vsako leto prispeva več kot 80 000 kmetij v EU. Vse od leta 1965 omogoča ocenjevanje gospodarskega in finančnega položaja kmetij. Komisija zagotavlja usklajeno metodologijo in skupni vprašalnik, medtem ko države članice zbirajo, preverjajo in posredujejo podatke. FSDN bo pomenila obogatitev te okoljske in socialne razsežnost. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Podatki in informacije na ravni kmetij morajo biti zanesljivi in visokokakovostni, da bi lahko oblikovalci politik, kmetje in drugi ustrezni deležniki sprejemali ustrezne odločitve na podlagi dokazov. FADN se je štela za učinkovito in ustrezno orodje za zbiranje dodatnih okoljskih in socialnih spremenljivk na ravni kmetij poleg ekonomskih in dohodkovnih spremenljivk, ki se trenutno zbirajo. Na ravni EU se nekateri podatki na ravni kmetij zbirajo ob upoštevanju potreb skupne kmetijske politike (SKP), na primer: (1)cilj integrirane statistike na ravni kmetij (IFS) je zagotoviti primerljive podatke o kmetijskih gospodarstvih v EU. Podatki z vseh kmetijskih gospodarstev se zbirajo vsakih deset let (podatki popisov) ter vsaka tri ali štiri leta prek vmesnih vzorčnih spremljanj. Države članice zbirajo informacije od posameznih kmetijskih gospodarstev, podatki pa se nato posredujejo Eurostatu. Zbrane informacije zajemajo: rabo zemljišč, število glav živine, razvoj podeželja, upravljanje in vložek delovne sile na kmetiji (vključno s starostjo, spolom in razmerjem do lastnika kmetijskega gospodarstva). Zbirni rezultati se javno objavijo; dostop do posameznih podatkov na ravni kmetij pa je omejen. Integrirana statistika na ravni kmetij je podlaga za ekstrapolacijo podatkov FADN; (2)v okviru SKP je bil za upravljanje in nadzor plačil kmetom vzpostavljen integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS). Sistem se uporablja za vse sheme dohodkovne podpore (obvezne ali neobvezne) ter za nekatere ukrepe podpore razvoju podeželja, ki se zagotavljajo na podlagi števila hektarov ali glav živine, ki jih ima v lasti kmet. Podatkovna zbirka IAKS med drugim zajema naslednje informacije: opredelitev vseh kmetijskih zemljišč v EU (identifikacijski sistem za zemljišča, LPIS), računalniško podatkovno zbirko za živali v državah EU, v katerih se uporabljajo na živalih temelječe sheme pomoči; (3)prihodnja izvedbena uredba Komisije bo določala, da se nekateri posamezni podatki na ravni kmetij zbirajo na ravni EU za namene spremljanja in vrednotenja SKP, in sicer poleg podatkov iz okvira spremljanja in vrednotenja SKP, ki se zbirajo na nacionalni in včasih na regionalni ravni. Države članice bodo Komisiji usklajeno zagotovile nekatere podatke o upravičencih do podpore v okviru SKP. Vse zgoraj navedene podatkovne zbirke so bile vzpostavljene za različne namene, vanje pa se ne zbirajo povsem isti podatki in informacije. Obstaja pa možnost za navzkrižno povezovanje teh (in drugih) podatkovnih zbirk s podatki FSDN. IAKS in prihodnja podatkovna zbirka za spremljanje in vrednotenje SKP s podatki na ravni posameznih kmetij vsebujeta uveljavljeno identifikacijsko oznako upravičenca do podpore v okviru SKP. V sekundarni zakonodaji o FSDN bo proučena možnost povezave podatkov kmetij z identifikacijsko oznako upravičenca do podpore v okviru SKP, da se omogoči izmenjava informacij med temi podatkovnimi zbirkami – vzpostavitev te povezave bi se v praksi lahko pokazala za kompleksno, saj identifikacijska oznaka upravičenca ne ustreza vselej (eni sami) kmetiji. Zato naj bi se s FSDN uvedla edinstvena identifikacijska oznaka kmetije, ki bi bila lahko na primer uvedena v okviru integrirane statistike na ravni kmetij (IFS) ter bi pripomogla k povezovanju podatkov IFS in podatkov FSDN. V okviru vsake podatkovne zbirke bi bile potrebne prilagoditve (bodisi pravnega akta, sistema ali metod zbiranja) za namene povezovanja podatkovnih zbirk. Čeprav torej FSDN omogoča interoperabilnost, jo morajo odražati tudi druge podatkovne zbirke in sistemi. •Skladnost z drugimi politikami Unije Sprememba Direktive 2009/128/ES (direktive o trajnostni rabi pesticidov) še poteka. Predlog Komisije si med drugim prizadeva vzpostaviti elektronsko evidentiranje nekaterih informacij tako o rabi pesticidov kot tudi o nekemičnih ukrepih profesionalnih uporabnikov (vključno s kmeti) za zaščito pridelka. Če bo zakonodaja sprejeta, bi bili ti podatki v prihodnje lahko podlaga za ekstrapolacijo podatkov FSDN o pesticidih. Akt o upravljanju podatkov ( COM(2020) 767 ) in predlagani akt o podatkih (ki sta trenutno še v pravnem postopku) bi lahko odprla nove poti, ki bi jih bilo mogoče raziskati s predlaganim pravnim aktom, zlasti kar zadeva nove metodologije zbiranja podatkov in nove vire podatkov v skladu s ciljem znižanja stroškov za kmete in države članice. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Člen 43(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti zagotavlja pravno podlago za določbe, ki so potrebne za uresničevanje ciljev SKP. •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

Načelo subsidiarnosti se uporablja, ker predlog ne spada v izključno pristojnost EU. Na podlagi že uveljavljene mreže podatkov FADN bo FSDN uporabno in učinkovito orodje, ki EU omogoča, da prispeva k ciljem SKP ter državam članicam in EU daje na voljo ekonomske, okoljske in socialne podatke in informacije na ravni kmetij. FSDN bo enako kot FADN omogočila skupno in usklajeno spremljanje za zbiranje podatkov na ravni kmetij ter zagotovila primerljivost podatkov na ravni EU. Predlog te uredbe je bil pripravljen zaradi podpore državam članicam in kmetom ter omejevanja njihovega bremena, ob hkratnem zagotavljanju boljše kakovosti in primerljivosti podatkov FSDN na ravni kmetij. Med ključnimi merili za podatke FSDN (vključno z ekonomskimi, okoljskimi in socialnimi) sta skladnost in primerljivost. Države članice potrebne skladnosti in primerljivosti ne morejo doseči brez jasnega evropskega okvira, tj. zakonodaje EU, ki določa skupne opredelitve, oblike poročanja in zahteve glede kakovosti. Države članice teh ciljev ne morejo v celoti doseči same. Ukrep se lahko učinkoviteje sprejme na ravni EU na podlagi pravnega akta EU, s katerim se bo zagotovila primerljivost informacij in podatkov na področjih SKP, ki so zajeti v predlaganem aktu. Samo zbiranje podatkov pa se najbolje izvaja na ravni držav članic. •Sorazmernost Predlog je skladen z načelom sorazmernosti, saj bo zagotovil kakovost in primerljivost ekonomskih, okoljskih in socialnih podatkov FSDN na ravni kmetij, ki se v vseh državah članicah zbirajo z usklajenimi pristopi. Podobno bo zagotovil, da bo mreža še naprej ustrezna in prilagojena tako, da bo ustrezala potrebam SKP. Poleg interoperabilnosti bosta s to uredbo zbiranje in uporaba podatkov na ravni kmetij stroškovno učinkovitejša, pri tem pa se bodo upoštevale posebne značilnosti sistemov držav članic. V zvezi z načelom sorazmernosti je predlagana uredba omejena na najmanj, kar je potrebno za dosego njenega cilja, in ne presega tistega, kar je nujno za navedeni namen. •Izbira instrumenta Predlagani instrument: uredba. Zaradi ciljev in vsebine predloga je sprememba sedanje uredbe najprimernejši instrument. Ključne politike EU, kot je SKP, so kot take odvisne od primerljivih, usklajenih in visokokakovostnih podatkov na ravni kmetij, ki so na voljo na evropski ravni. To lahko najbolje zagotovimo z uredbami, ki se neposredno uporabljajo v državah članicah in jih ni treba najprej prenesti v nacionalno zakonodajo. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z DELEŽNIKI IN OCEN UČINKA •Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje Zaradi izrazito tehnične narave pobude doslej ni bila opravljena celovita ocena sistema FADN. Obstajajo pa znanstvene študije in raziskovalni projekti, ki zagotavljajo ocene stroškov zbiranja podatkov FADN, v katerih so poudarjene dobre prakse v državah članicah, ter ocene stroškov razširitve obsega FADN na okoljsko in socialno razsežnost. •Posvetovanja z deležniki Preoblikovanje v FSDN je spodbudilo različne posvetovalne dejavnosti, ki so bile usmerjene v vse tri glavne opredeljene skupine deležnikov: (1) ponudnike podatkov, (2) zbiralce podatkov in (3) uporabnike podatkov. Po različnih posvetovanjih z ustreznimi deležniki se zdi, da vse skupine deležnikov večinoma podpirajo pobudo za FSDN ter razširitev ekonomskih podatkov, ki se zbirajo v FADN, s socialnimi in okoljski vidiki. Medtem ko je bila izražena močna podpora zbiranju podatkov FSDN na ravni kmetij za ocenjevanje gospodarske trajnostnosti kmetovanja poleg okoljske in socialne trajnostnosti, bi si morali po mnenju nekaterih anketirancev za zbiranje podatkov skupaj prizadevati različni uporabniki, upravno breme za ponudnike in zbiralce podatkov pa bi moralo biti omejeno. Za omejitev upravnega bremena za kmete in zbiralce podatkov je Komisija uvedla pojem „enkratnega zbiranja in večkratne uporabe podatkov“ za boljšo souporabo podatkov med upravami, statističnimi uradi in zasebnimi organi. Komisija namerava tudi prispevati k prvotnim stroškom držav članic zaradi prilagoditev v postopku preoblikovanja v FSDN. Ponudniki in zbiralci podatkov so izrazili pomisleke glede zasebnosti zagotovljenih podatkov in morebitne nepripravljenosti kmetov za delitev takih informacij. Zato je Komisija v zakonodajnem predlogu okrepila posamezna pravila o varstvu podatkov. Zbiralci podatkov so izrazili svojo zaskrbljenost glede nepripravljenosti kmetov za vključitev v zbiranje podatkov, težav z vključevanjem novih kmetij ter izgubo sodelujočih kmetij. Komisija v svoji pobudi za FSDN predlaga in spodbuja zagotavljanje povratnih informacij kmetom (npr. prek prilagojenih nasvetov, poročil o smotrnosti/uspešnosti) ter določitev obveznosti kmetov, da se odzovejo na spremljanje FSDN, kot velja tudi pri statističnih raziskavah.

Večina ponudnikov podatkov je izrazila mnenje, da bi bil zanje prejemek finančnega nadomestila za sodelovanje v zbiranju podatkov za FSDN ustrezen. Komisija v pobudi predlaga možnost, da države članice določijo različne spodbude za sodelovanje kmetov v mreži podatkov, vključno s finančnimi prispevki. •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Za pripravo predloga o FSDN so potekala posvetovanja s člani odbora za FADN ter s posameznimi delovnimi skupinami. •Ocena učinka Ker je pobuda izrazito tehnične narave, Komisija pa je imela na voljo omejen izbor politik, se ocena učinka ni zdela potrebna. V oceni učinka, ki je priložena zakonodajnim predlogom iz leta 2018 za SKP po letu 2020, je bila ugotovljena potreba po prilagoditvi in okrepitvi obstoječih virov podatkov, da bi ti bolje ustrezali novi politiki, ter potreba po izboljšanju kakovosti podatkov, zlasti glede kazalnikov v zvezi s kmetijsko-okoljskimi ukrepi, biotsko raznovrstnostjo in podnebjem. V oceni učinka je bila predlagana tudi razširitev pokritosti v FADN, da bi se zagotovila najboljša možna zastopanost tržno usmerjenih kmetij. V oceni učinka je še navedeno, da se lahko zahteva revizija za spremenljivke v poročilu s kmetijskega gospodarstva (ob upoštevanju priporočil projekta FLINT) in za načine organizacije sodelovanja upravičencev do podpore v okviru SKP pri zbiranju podatkov FADN. •Primernost in poenostavitev ureditve Poenostavitev in zmanjšanje bremena sta bila poleg trajnostnosti ocenjena kot osrednji sestavini pobude za preoblikovanje FADN v FSDN. Cilj je bil opredeliti področja, na katerih je mogoče metode zbiranja podatkov poenostaviti in ustrezno znižati stroške. Najprej je treba priznati, da se metode zbiranja podatkov med državami članicami močno razlikujejo, saj lahko te izberejo metodo zbiranja podatkov FADN na ravni kmetij, ki je zanje najprimernejša. Poleg tega ni na voljo noben podroben pregled metod zbiranja podatkov posameznih držav članic s podrobnim pregledom stroškov in bremena. Zato so bili za to nalogo poenostavitve in zmanjšanja bremena upoštevani najnovejši projekti in študije (njihov pregled je v nadaljevanju) ter ustrezni rezultati posvetovalnih dejavnosti. Na podlagi teh so dalje v nadaljevanju predlagane nekatere poti za poenostavitev in zmanjšanje bremena. Nazadnje bodo morale države članice same izbrati najprimernejše poti, skupaj z metodami zbiranja podatkov FSDN, za zbiranje dodatnih okoljskih in socialnih spremenljivk. 1. V letu 2015 je bila opravljena in objavljena študija o stroških zbiranja podatkov FADN in dobrih praksah zanj. Glavni cilj te študije je bil preveriti metode in stroške v državah članicah za zbiranje podatkov FADN, ob upoštevanju uporabe podatkov v korist sodelujočih kmetov in za boljše oblikovanje politik. Rezultati te študije potrjujejo, da ni enotne metode za zbiranje podatkov FADN; države članice same izberejo svoj način zbiranja podatkov. Zato se stroški zbiranja podatkov FADN med državami članicami močno razlikujejo. V študiji so opredeljeni trije glavni dejavniki stroškovnih razlik: 1) obseg in velikost vzorca FADN (npr. Malta zbira podatke od 536 kmetijskih gospodarstev, Poljska pa od 12 100); 2) uporaba različnih metod za zbiranje podatkov FADN (npr. podatki, ki so se zbirali neposredno s strani organa za zvezo FADN ali prek najetih zasebnih računovodskih družb) in 3) zunanji dejavniki, kot so različne stopnje plač med državami članicami in različne povprečne velikosti kmetij znotraj področja opazovanja FADN. Izbira metodologije zbiranja podatkov lahko vsaj v določeni meri izravna višje stroške, ki nastanejo zaradi višjih ravni plač in povečanega obsega kmetij. Najučinkovitejša oblika zbiranja podatkov v smislu javnih stroškov je zbiranje podatkov iz obstoječih računov (katerih priprava se financira zasebno). Hkrati se zdi ta metoda najmanj prožna. Kadar okoljski in socialni podatki v okviru obstoječih računov niso na voljo, bodo verjetno potrebne prilagoditve ali spremembe metode zbiranja podatkov za FSDN. Poleg tega je v študiji navedeno, da dodajanje ali črtanje dodatne spremenljivke ne vpliva bistveno na delež skupnih stroškov zbiranja podatkov na število spremenljivk. Z vzpostavitvijo okvira sistema so letni stroški večinoma fiksni (povezani so z zagonom in izvedbo spremljanja, vključno s človeškimi viri, usposabljanjem, informacijskim sistemom), stroški posameznih spremenljivk (npr. posodobitev navodil, dodajanje posebne kode) pa so nizki. 2. V raziskovalnem projektu FLINT so bili opredeljeni kazalniki na ravni kmetij za izboljšanje ocenjevanja politik, med drugim o navzkrižni skladnosti, trajnostnosti in inovacijah v SKP. Zbiranje podatkov o teh kazalnikih je bilo povezano s FADN v pilotni mreži v številnih evropskih državah. Rezultati tega projekta (1) potrjujejo, da je sistem, ki temelji na FADN, učinkovito in primerno orodje za zbiranje dodatnih okoljskih in socialnih podatkov na ravni kmetij; (2) zagotavljajo trdne znanstvene dokaze s seznami možnih novih spremenljivk in primeri načinov zbiranja podatkov za te nove spremenljivke ter omogočajo opredelitev ozkih grl pri izvajanju in analitičnih koristi. 3. Študija o razširitvi FADN v FSDN je posodobitev dveh prej opisanih študij. Vsebuje dodatno analizo stroškov vključitve „podatkov projekta FLINT“ v sedanji nabor podatkov FADN. V njej je ocenjeno, da povprečni stroški zbiranja podatkov FADN za EU znašajo 750 EUR na poročilo s kmetijskega gospodarstva, pri čemer bi se ti stroški zaradi stroškov razširitve v FSDN (z vključitvijo vseh podatkov projekta FLINT) povišali na 1 040 EUR na poročilo s kmetijskega gospodarstva, kar je 40-odstotno povišanje. Ta študija je potrdila rezultate študije iz leta 2015, ki kaže velike razlike med državami glede trenutnih stroškov zbiranja podatkov FADN ter glede pričakovanih dodatnih stroškov, povezanih s preoblikovanjem v FSDN. Študija je še potrdila, da so nekatere države članice že zbrale določene spremenljivke o trajnostnosti, ki so predvidene za FSDN, medtem ko druge tega še niso storile in bi se zato lahko soočile z višjimi začetnimi stroški. Skupni izdatki za zbiranje podatkov zato med državami članicami niso neposredno primerljivi. Poleg tega ocene sprememb stroškov kažejo velik razpon, od držav, kot sta Irska (+10 %) in Nizozemska (+11 %), pa vse do Francije (+124 %) in Malte (+225 %). Kljub temu je treba dodati, da je v ta izračun stroškov všteta vključitev vseh 70 spremenljivk, kot je določeno v projektu FLINT, medtem ko cilj predlaganega preoblikovanja v FSDN ni vključitev kar vseh 70 spremenljivk, temveč se bodo spremenljivke dodajale postopoma skozi čas. Prvič, razširitev v FSDN bo postopna. Drugič, po prvotni oceni bi se pri razširitvi upošteval razpon od 5 do 25 novih spremenljivk, kar bi bilo nadaljnje ocenjeno z redno analizo pilotnega projekta, opisanega v točki 4 v nadaljevanju, in ob upoštevanju razvoja pravnega okvira po strategiji „od vil do vilic“ in strategiji za biotsko raznovrstnost. Poleg tega koristi, ki izhajajo iz postopka poenostavitve ter medsebojnih povezav in souporabe podatkov z drugimi podatkovnimi zbirkami, v študiji niso upoštevane. Posledično je stroške razširitve FSDN mogoče oceniti kot znatno nižje od tistih v navedeni študiji. 4. V tekočem pilotnem projektu bo opravljena analiza in zagotovljene bodo podrobne informacije o spremenljivkah trajnostnosti ter njihovi viri podatkov za posamezne države članice. Kot je že navedeno, je metoda zbiranja podatkov odvisna od izbire države članice. Zato bo v tem pilotnem projektu opravljena ocena metode oziroma metod zbiranja podatkov, ki se uporabljajo za zbiranje podatkov o trajnostnosti za posamezne države članice, in predstavljeno bo, kako so te metode povezane (oziroma jih je mogoče povezati) s sistemom za zbiranje podatkov FADN. Z rezultati bodo opisane razmere v posameznih državah članicah ter zagotovljena bo razumna ocena upravnega bremena in stroškov, povezanih z zbiranjem podatkov v njih. Ti rezultati se bodo neposredno upoštevali pri delu v zvezi s sekundarno zakonodajo o FSDN. Cilj predloga FSDN je dolgoročno znižanje stroškov in zmanjšanje upravnega bremena za kmete v državah članicah. Na podlagi ugotovitev in analize so v predlogu upoštevani naslednji elementi: (1)Gradimo na dobrih temeljih. Z zbiranjem podatkov o trajnostnosti v okviru FADN ali zunaj nje bodo nastali stroški. Uporaba že uveljavljenega sistema FADN in njegove mreže je stroškovno učinkovitejša izbira za zbiranje dodatnih okoljskih in socialnih podatkov na ravni kmetij za oceno politike EU kot pa vzpostavitev nove dodatne in ločene podatkovne zbirke. V okviru politike EU se zahtevajo ekonomski podatki FADN. Zato bodo stroški in bremena v zvezi z ohranjanjem in izboljševanjem FADN ostali. Poleg tega bi obstajalo večje tveganje, da bi se zmanjšal pomen FADN, ki vključuje zgolj ekonomske podatke. (2)Spremembe skozi čas. Za preoblikovanje v FSDN je potreben čas. Kljub temu bo po ocenah v letu 2025, ki bo prvo leto zbiranja novih podatkov, število novih spremenljivk sprva omejeno. Po prvotnih ocenah bo število novih spremenljivk med 5 in 25. (3)Interoperabilnost je v pomoč. FSDN bo spodbujala ponovno uporabo že razpoložljivih podatkov v drugih podatkovnih zbirkah in virih (npr. povezave z IAKS in drugimi ustreznimi podatkovnimi zbirkami nacionalnih statističnih uradov). Dolgoročno se bodo s tem znižali stroški zbiranja podatkov za države članice, hkrati pa se bo zmanjšalo breme kmetov (npr. podatki s kmetij se bodo zbirali enkrat, uporabljali pa večkrat).

(4)Uporaba sodobnih in digitalnih metod zbiranja podatkov. FSDN bo spodbujala uporabo alternativnih, sodobnih in digitalnih orodij za zbiranje podatkov. S pregledom posodobitve in poenostavitve FADN so se pokazala nekatera področja, na katerih bi bilo mogoče z uporabo sodobnih orodij (npr. v povezavi z geolokacijo) znižati stroške in zmanjšati breme. Poleg tega lahko zbiranje podatkov na daljavo (npr. z uporabo satelitov, s senzorskimi merjenji) in njihovo povezovanje z drugimi razpoložljivimi upravnimi podatki dodatno zniža stroške in zmanjša breme za države članice in kmete (npr. prihranek stroškov, ker bo potrebnih manj stikov s kmeti, ponovna uporaba že razpoložljivih informacij). Ko bo sekundarna zakonodaja pregledana, bo opravljeno nadaljnje podrobno delo. (5)Izbira med možnostjo letnega ali periodičnega zbiranja. Pobuda za FSDN namerava razlikovati med letnim in periodičnim (vsakih nekaj let) zbiranjem podatkov, saj nekaterih spremenljivk morda ne bo treba zbirati vsako leto. S tem pristopom naj bi se torej prihranili nekateri stroški, predvidoma pa bo mogoče z daljšim časovnim razponom za periodična zbiranja bolje načrtovati tovrstna zbiranja podatkov. (6)Finančna podpora državam članicam in kmetom. Proračun EU že prispeva k zbiranju podatkov FADN prek standardnega plačila EU. Da bi državam članicam pomagali pokriti začetne stroške zaradi preoblikovanja v FSDN, se načrtuje, da bo proračun EU finančno prispeval k zagonu in posodobitvi sistemov držav članic. Da bi države članice spodbudile kmete, ki sodelujejo v mreži podatkov, jim bodo lahko poleg tega zagotovile plačilo za zagotavljanje podatkov. Hkrati se bodo v FSDN upoštevali predpisi na področju statistike v primerih, ko mora kmet odgovoriti na spremljanje. Na kratko, zgoraj navedena ocena kaže, da bodo s preoblikovanjem v FSDN kratkoročno nastali dodatni stroški in določeno breme, predvsem za države članice. Ti so večinoma povezani s prvotno fazo postopka preoblikovanja, medtem ko bodo v nekaterih državah članicah morda potrebne določene prilagoditve metod zbiranja podatkov in/ali informacijske tehnologije. Dolgoročno se sicer ocenjuje, da se bodo za države članice in kmete stroški znižali, bremena pa zmanjšala. •Temeljne pravice S predlogom se krepi varstvo temeljnih pravic v zvezi s krepitvijo posameznih pravil o varstvu podatkov ter zlasti izboljšuje skladnost s členoma 7 in 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Člen 19 Uredbe (ES) št. 1217/2009 določa, da proračun EU krije stroške Komisije v zvezi z informacijsko tehnologijo ter letni prispevek (standardno plačilo EU), ki pokriva del stroškov držav članic zaradi zbiranja podatkov. Opozoriti je treba, da se je v zadnjih 12 letih standardno plačilo EU nekoliko povišalo. Vendar to povišanje ni v celoti pokrilo inflacije v zadevnem obdobju. Poleg tega prispevek EU po ocenah pokriva samo do 30 % stroškov držav članic zaradi zbiranja podatkov. Kar zadeva proračun EU, je cilj predloga FSDN razširiti in spremeniti trenutni obseg, tako da: (1)razlikuje med proračuni za redna in posebna spremljanja, (2)omogoča financiranje zagona in posodobitve sistemov držav članic za zbiranje podatkov FSDN ter prilagoditev njihovih informacijskih tehnologij, (3)spodbuja sodelovanje kmetij, tako da državam članicam omogoča drugačno razporeditev plačil glede na vrednost standardnega prihodka kmetijskega gospodarstva, (4)državam članicam omogoča uvajanje spodbud za sodelovanje kmetov v mreži podatkov, na primer z zagotavljanjem finančnega prispevka kmetom. Skupni proračun EU za FADN za leto 2022 znaša 16,7 milijona EUR. Proračun FSDN se bo predvidoma povečal, da bo lahko zajemal zgoraj navedene razširitve obsega. Ker pa je končni znesek močno odvisen od oblike in podrobnosti sekundarne zakonodaje, ga na tej stopnji ni mogoče v celoti oceniti. 5.DRUGI ELEMENTI •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja Predlagano uredbo naj bi Evropski parlament in Svet sprejela čim prej, kmalu zatem pa naj bi Komisija sprejela izvedbene ukrepe. Uredba se bo neposredno uporabljala v vseh državah članicah, pri čemer ne bo potreben načrt za izvedbo. Države članice bodo morale Komisiji posredovati podatke od leta 2026 (za obračunsko leto 2025). •Obrazložitveni dokumenti (za direktive) Ni relevantno.

•Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Predlagana sprememba se nanaša na člene 1, 2, 3, 4, 5, 5a, 5b, 6, 7, 8, 16, 17, 19 in 19a Uredbe (ES) št. 1217/2009, da bi se omogočilo preoblikovanje FADN v FSDN z razširitvijo obsega zbiranja podatkov, da bi to poleg gospodarske razsežnosti zajemalo tudi okoljsko in socialno razsežnost; s poenostavitvijo in posodobitvijo trenutnega nabora podatkov; s spodbujanjem kmetov k sodelovanju v mreži podatkov in s podporo državam članicam pri postopku zbiranja podatkov (npr. z medsebojnimi povezavami z drugimi ustreznimi podatkovnimi zbirkami, s čimer se prispeva k postopku preoblikovanja). 2022/0192 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1217/2009 glede preoblikovanja mreže za zbiranje računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev v mrežo za podatke o trajnostnosti kmetij EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ob upoštevanju mnenja Odbora regij, ob upoštevanju mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Za razvoj kmetijskega sektorja Unije in njene skupne kmetijske politike so potrebne objektivne in ustrezne informacije o uspešnosti in trajnostnosti kmetijskih gospodarstev Unije. Mreža za zbiranje računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev (FADN) je bila vzpostavljena z Uredbo Sveta (ES) št. 1217/2009. (2)V oceni učinka Komisije, ki je podlaga za zakonodajne predloge iz leta 2018 za skupno kmetijsko politiko (SKP) po letu 2020, je bila ugotovljena potreba po okrepitvi zbiranja podatkov na ravni kmetij. (3)Komisija je v sporočilu z dne 20. maja 2020 z naslovom „Strategija ‚od vil do vilic‘ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem“ (strategija „od vil do vilic“) naznanila svojo namero, da mrežo za zbiranje računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev (FADN) preoblikuje v mrežo za podatke o trajnostnosti kmetij (FSDN), katere namen bo zbiranje podatkov o trajnostnosti na ravni kmetij. Preoblikovanje bo prispevalo tudi k izboljšanju svetovalnih storitev za kmete in k analizi uspešnosti kmetij. (4)Trajnostnost kmetijskih gospodarstev je ocenjena v okviru ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, in sicer na podlagi treh glavnih vidikov: gospodarskega, okoljskega in socialnega. Trenutno se podatki zbirajo predvsem zaradi ocene gospodarskih vidikov kmetijskih gospodarstev, treba pa bi bilo ocenjevati splošno trajnostnost kmetijskega gospodarstva ob upoštevanju okoljskih podatkov v zvezi s tlemi, zrakom, vodo in biotsko raznovrstnostjo, ter podatkov, ki zajemajo socialno razsežnost kmetovanja. Preoblikovanje v FSDN bo omogočilo analizo uspešnosti kmetij v primerjavi z regionalnimi, nacionalnimi ali sektorskimi povprečji. Kar zadeva računovodske podatke, računi kmetijskih gospodarstev tvorijo osnovni vir za oceno dohodkov kmetijskih gospodarstev ali študijo njihovega poslovanja. Na podlagi zbranih podatkov se lahko hkrati zagotovijo prilagojene svetovalne storitve in povratne informacije za kmete, pri čemer je cilj izboljšati trajnostnost kmetijskih gospodarstev. (5)Ti cilji se lahko dosežejo le s pomočjo mreže Unije za zbiranje podatkov o trajnostnosti (v nadaljnjem besedilu: mreža podatkov), ki temelji na zbiralcih podatkov v vsaki državi članici, ki jim zadevne stranke zaupajo. Države članice ali pristojni nacionalni organi bi si morali čim bolj prizadevati za posodobitev načinov za zbiranje podatkov. Za zmanjšanje bremena za kmete in zbiralce podatkov ter preprečitev podvajanja zahtev za podatke in obogatitev nabora podatkov FSDN bi bilo treba uporabiti načelo, naj se podatki zbirajo enkrat, uporabljajo pa večkrat. Upoštevala se bo direktiva o odprtih podatkih. Spodbujati bi bilo treba uporabo digitalnih rešitev, vključno s ponovno uporabo podatkov in njihovo souporabo z drugimi viri. Določiti bi bilo treba, da se sistem, ki temelji izključno na pisarnah kmetijskega računovodstva, lahko razširi z namenom zbiranja okoljskih in socialnih spremenljivk in da zbiranje podatkov lahko temelji na rednih in posebnih spremljanjih glede na informativne potrebe.

(6)Kar zadeva področje spremljanja, opredeljeno v členu 5 Uredbe (ES) št. 1217/2009, se ohranijo glavna merila za reprezentativnost računovodskih podatkov ter merila za izbor za redna spremljanja, dodajo pa se druge informacije za druge vidike trajnostnosti, ob upoštevanju, da spremljanje, ki izhaja iz tega, morda ne bo reprezentativno glede okoljskih ali socialnih spremenljivk. Glede na potrebe po zbiranju takih informacij se lahko organizirajo posebna spremljanja z drugačnimi merili za izbor in periodičnostjo, vključno z ad hoc ali periodičnimi (vsakih nekaj let) spremljanji. (7)Pri pošiljanju podatkov za poročevalske kmetije na ravni Unije bi morale države članice zagotoviti identifikacijsko oznako kmetije, da se omogoči identifikacija na ravni kmetij z namenom zagotavljanja souporabe podatkov na ravni Unije. Cilj take izmenjave podatkov je okrepiti zmogljivost za analizo zadev v zvezi s trajnostnostjo. (8)Če si Komisija ali organi za zvezo izmenjujejo posamezne podatke, je izjemno pomembno, da se kmetom zagotovi varstvo podatkov in da zagotovilo, da bodo njihovi podatki in vse druge podrobne informacije, ki so bile pridobljene v skladu s to uredbo, anonimizirani ali psevdonimizirani, da se prepreči njihova identifikacija, kar zajema tako fizične kot pravne osebe. (9)Podatki bi morali biti zbrani na ravni države članice in psevdonimizirani z identifikacijsko številko. Komisiji bi morali biti posredovani samo psevdonimizirani podatki. Določiti bi bilo treba, da se dostop do teh podatkov lahko zagotovi samo pristojnim organom v posebnih primerih ter v skladu z mednarodnim pravom, pravom Unije in nacionalnim pravom. Postopke, ki jih je treba upoštevati, in pogoje, ki morajo biti izpolnjeni za pridobitev dostopa do podatkov v skladu z zahtevami glede potrebnosti in sorazmernosti, bi bilo treba opredeliti na podlagi mednarodnega prava, prava Unije in nacionalnega prava, zlasti na podlagi Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. (10)Sprejeti bi bilo treba vse potrebne ukrepe za preprečitev deanonimizacije in depsevdonimizacije, vendar se lahko zgodi, da je podatke mogoče razkriti zaradi dodatnih raziskav in razkritja podatkov, ki niso pod nadzorom Komisije. V takih primerih bi se morali podatki šteti za osebne podatke in uporabljati bi se morali uredbi (EU) 2016/679 in (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta. Podatki se zbirajo v zvezi s kmetijskimi gospodarstvi, ne glede na lastništvo fizičnih ali pravnih oseb. Zato bi bilo treba zagotovila o varstvu podatkov razširiti na pravne osebe. Nadalje, kar zadeva razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike, bi se morala upoštevati načela iz Uredbe (ES) št. 223/2009. (11)Za zagotovitev varstva podatkov bi bilo treba določiti podrobna pravila o upravljanju podatkov. Zato bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov, ki dopolnjujejo nebistvene elemente Uredbe (ES) št. 1217/2009, da bi se vanjo vključila pravila o postopku upravljanja podatkov, zlasti glede identifikacijskih oznak kmetij, shranjevanja podatkov, kakovosti in potrjevanja podatkov, uporabe podatkov, dostopa do osnovnih podatkov in njihovega prenosa, obdelave osnovnih podatkov, združevanja podatkov z drugimi viri podatkov, postopka zagotavljanja razpoložljivosti podrobnih in zbirnih podatkov, kompatibilnih sistemov za shranjevanje in izmenjavo podatkov, pregleda zavrnitev zahtev za podatke, obveznosti končnih uporabnikov znanstvenih podatkov in drugih zainteresiranih strank. (12)Da bi se zagotovili enotni pogoji za izvajanje Uredbe (ES) št. 1217/2009, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za sprejemanje izvedbenih aktov o posebnem upravljanju rednih in posebnih spremljanj ter o posebnih pravilih o varstvu podatkov. (13)Ker bo obseg FSDN večji, je treba prilagoditi pravila o proračunu, vključno z različnim upravljanjem rednih in posebnih spremljanj. S proračunom Unije bi bilo treba financirati zagon in posodobitev sistemov držav članic, da bi se uskladili z revidiranim obsegom in upravljanjem FSDN. Države članice lahko zagotovijo razporeditev glede na vrednost standardnega prihodka kmetijskega gospodarstva. Prav tako bi morale imeti možnost, da uvedejo spodbude za sodelovanje kmetov v mreži podatkov, kot je finančni prispevek, povratne informacije o uspešnosti kmetij s poudarkom na izboljševanju trajnostnih kmetijskih praks ali ciljno svetovanje na podlagi informacij FSDN. (14)Ker se nekatere države članice soočajo s težavami pri sodelovanju kmetov v mreži podatkov, so nekatere med njimi že vključile sistem FADN v svoje nacionalne statistike, v okviru katerih morajo kmetje obvezno zagotavljati zahtevane informacije. Kadar so kmetje izbrani kot poročevalska kmetija, bi morali zagotoviti podatke, države članice pa bi morale imeti možnost sprejeti nacionalna pravila za obravnavo primerov, kadar poročevalske kmetije ne izpolnjujejo take obveznosti. (15)Ime odbora za mrežo za zbiranje računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev bi bilo treba spremeniti, da bi izražalo spremembe sedanje uredbe. Vendar bi sedanji odbor moral delovati naprej z istimi funkcijami ter se prilagoditi novemu obsegu mreže podatkov. (16) Uredbo (ES) št. 1217/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Uredba (ES) št. 1217/2009 se spremeni: (1) naslov Uredbe se nadomesti z naslednjim: „Uredba Sveta (ES) št. 1217/2009 z dne 30. novembra 2009 o vzpostavitvi mreže za zbiranje podatkov o trajnostnosti kmetijskih gospodarstev v Uniji“; (2) naslov poglavja I se nadomesti z naslednjim: „VZPOSTAVITEV MREŽE UNIJE ZA PODATKE O TRAJNOSTNOSTI KMETIJ“; (3) člen 1 se nadomesti z naslednjim: „Člen 1

1. Vzpostavi se mreža Unije za podatke o trajnostnosti kmetij (v nadaljnjem besedilu: FSDN ali mreža podatkov) za zbiranje ekonomskih, okoljskih in socialnih podatkov na ravni kmetij. 2. Podatki, pridobljeni na podlagi te uredbe, prispevajo k oceni trajnostnosti kmetijstva EU. 3. Podatki FSDN so dostopni javnosti na način, ki je skladen s členoma 7 in 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter uredbama (EU) 2016/679* in (EU) 2018/1725**. 4. Kadar je ustrezno, so obdelava, upravljanje in uporaba podatkov, zbranih na podlagi te uredbe, skladni z uredbami (EU) 2016/679, (EU) 2018/1725 in (ES) št. 223/2009***. * Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1). ** Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39). *** Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki ter razveljavitvi Uredbe (ES, Euratom) št. 1101/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti, Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statističnih podatkih Skupnosti in Sklepa Sveta 89/382/EGS, Euratom, o ustanovitvi Odbora za statistične programe Evropskih skupnosti (UL L 87, 31.3.2009, str. 164).“; (4) člen 2 se nadomesti z naslednjim: „Člen 2 Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (a) ‚kmet‘ pomeni fizično osebo, odgovorno za dnevno upravljanje kmetijskega gospodarstva; (b) ‚kmetijsko gospodarstvo‘ pomeni kmetijsko podjetje, kakor se splošno uporablja v zvezi s kmetijskimi raziskovanji in popisi Unije; (c) ‚kategorija kmetijskega gospodarstva‘ pomeni skupino kmetijskih gospodarstev, ki pripadajo istim kategorijam glede na tip kmetovanja in ekonomsko velikost, kot je določeno v tipologiji Unije za kmetijska gospodarstva, opredeljeni v členu 5b; (d) ‚poročilo s kmetijskega gospodarstva‘ pomeni vprašalnik, izpolnjen s podatki kmetijskega gospodarstva v skladu s skupno metodologijo FSDN; (e) ‚poročevalska kmetija‘ pomeni za namene mreže podatkov vsako kmetijsko gospodarstvo, ki pripravlja poročila s kmetijskega gospodarstva; (f) ‚regija mreže za podatke o trajnostnosti kmetij‘ ali ‚regija FSDN‘ pomeni ozemlje države članice ali kateri koli njegov del, razmejen za izbor poročevalskih kmetij; (g) ‚podatki FSDN‘ pomeni ekonomske, okoljske in socialne podatke na ravni kmetij, ki se nanašajo na kmetijska gospodarstva ter temeljijo na računih in/ali drugih virih podatkov, ki se zbirajo sistematično in redno; (h) ‚standardni prihodek‘ pomeni standardno vrednost bruto proizvodnje;

(i) ‚osebni podatki‘ pomeni osebne podatke, kot so opredeljeni v uredbah (EU) 2016/679 in (EU) 2018/1725, vendar je njihovo varstvo razširjeno na legitimne interese kmetov, ki so pravne osebe; (j) ‚identifikacijska oznaka kmetije‘ pomeni edinstveno identifikacijsko številko za posamezno kmetijsko gospodarstvo za namene obdelave podatkov na podlagi te uredbe; (k) ‚obdelava podatkov‘ pomeni vsako dejanje ali niz dejanj, ki se izvaja v zvezi z osebnimi podatki v skladu s členom 3(3) Uredbe (EU) 2018/1725; (l) ‚osnovni podatki‘ pomeni podatke, povezane s posameznimi kmetijami, fizičnimi ali pravnimi osebami ali posameznimi vzorci; (m) ‚metapodatki‘ pomeni podatke, ki dajejo kakovostne in količinske informacije o zbranih osnovnih podatkih; (n) ‚anonimizirani podatki‘ pomeni podatke, ki temeljijo na osnovnih podatkih, v obliki, ki onemogoča neposredno ali posredno identifikacijo fizičnih ali pravnih oseb; (o) ‚psevdonimizirani podatki‘ pomeni osebne podatke, ki jih brez dodatnih informacij ni več mogoče pripisati specifičnemu posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, če se take dodatne informacije hranijo ločeno ter zanje veljajo tehnični in organizacijski ukrepi za zagotavljanje, da se osebni podatki ne pripišejo določeni ali določljivi fizični ali pravni osebi; (p) ‚zbirni podatki‘ pomeni rezultat povzetka osnovnih ali podrobnih podatkov za posebne analitične namene.“; (5) vstavi se naslednji člen: „Člen 2a Seznam regij FSDN je določen v Prilogi I.“; (6) v členu 3 se izraz „FADN“ nadomesti z izrazom „FSDN“; (7) naslov poglavja II se nadomesti z naslednjim: „PODATKI ZA DOLOČANJE DOHODKOV KMETIJSKIH GOSPODARSTEV IN ZBIRANJE DRUGIH INFORMACIJ O TRAJNOSTNOSTI“; (8) člen 4 se nadomesti z naslednjim: „Člen 4 1. To poglavje se uporablja za zbiranje računovodskih in drugih podatkov o trajnostnosti. Podatki FSDN se zberejo z rednimi in posebnimi spremljanji. 2. Pristojni organ za FSDN lahko uporabi druge vire podatkov, da bi zbral in ponovno uporabil podatke kot podlago za spremljanja FSDN. 3. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 19a, ki dopolnjujejo to uredbo s pravili o postopku upravljanja podatkov, zlasti glede identifikacijskih oznak kmetij, shranjevanja podatkov, kakovosti in potrjevanja podatkov, uporabe podatkov, dostopa do osnovnih podatkov in njihovega prenosa, obdelave osnovnih podatkov, združevanja podatkov z drugimi viri podatkov, postopka zagotavljanja razpoložljivosti podrobnih in zbirnih podatkov, kompatibilnih sistemov za shranjevanje in izmenjavo podatkov, pregleda zavrnitev zahtev za podatke, obveznosti končnih uporabnikov znanstvenih podatkov in drugih zainteresiranih strank. 4. Komisija sprejme izvedbene akte za določitev in posodobitev oblike in vsebine splošnih rednih in posebnih spremljanj ter metod in zahtev za ponovno uporabo in souporabo podatkov. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 19b(2).“;

(9) člen 5 se nadomesti z naslednjim: „Člen 5 1. Področje spremljanja zajema kmetijska gospodarstva, katerih ekonomska velikost je enaka ali večja od praga, izraženega v eurih, ki ustreza eni od spodnjih mej razredov ekonomske velikosti v skladu s tipologijo Unije za kmetijska gospodarstva, določeno v členu 5b. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 19a, ki dopolnjuje to uredbo s pravili za določitev praga iz prvega pododstavka tega odstavka. Komisija na podlagi podatkov, ki jih predložijo države članice, sprejme izvedbene akte o določitvi praga iz prvega pododstavka. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 19b(2). 2. Da se kmetijsko gospodarstvo opredeli kot poročevalska kmetija: (a) mora biti zajeto v področje spremljanja iz odstavka 1; (b) mora biti reprezentativno za področje spremljanja, skupaj z drugimi kmetijskimi gospodarstvi ter na ravni vsake regije FSDN. 3. Kmetijsko gospodarstvo, ki se opredeli kot poročevalska kmetija v načrtu izbora poročevalskih kmetij, zagotovi zahtevane podatke. 4. Države članice lahko sprejmejo nacionalna pravila za obravnavo morebitnih primerov neskladnosti z odstavkom 3.“; (10) člen 5a se spremeni: (a) prvi pododstavek odstavka 1 se nadomesti z naslednjim: „Vsaka država članica pripravi načrt izbora poročevalskih kmetij, s katerim se zagotovi reprezentativen vzorec področja spremljanja, ki vključuje redna, in kadar je ustrezno, posebna spremljanja.“; (b) v odstavkih 2 in 3 se izraz „FADN“ nadomesti z izrazom „FSDN“; (11) v členu 5b se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: „1. Kmetijska gospodarstva se razvrstijo na enoten način v skladu s tipologijo Unije za kmetijska gospodarstva, kot je tip kmetovanja, ekonomska velikost in pomembnost drugih pridobitnih dejavnosti, neposredno povezanih s kmetijskim gospodarstvom. Tipologija za kmetijska gospodarstva se zlasti uporablja za predstavitev podatkov – glede na tip kmetovanja in razred ekonomske velikosti –, zbranih pri raziskovanju strukture kmetij, ki ga izvaja Unija, in v okviru FSDN.“; (12) člen 6 se spremeni: (a) odstavek 1 se nadomesti z naslednjim: „1. Vsaka država članica ustanovi državni odbor za mrežo podatkov (v nadaljnjem besedilu: državni odbor).“;

(b) v odstavku 4 se izraz „FADN“ nadomesti z izrazom „FSDN“; (13) v členu 7 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: „1. Vsaka država članica imenuje organ za zvezo, katerega naloge so: (a) obveščati državni odbor, regionalne odbore in zbiralce podatkov, kot so računovodske pisarne, o veljavnem regulativnem okviru in zagotavljati njegovo ustrezno izvajanje; (b) pripraviti načrt izbora poročevalskih kmetij, ga predložiti državnemu odboru v odobritev in ga nato posredovati Komisiji; (c) pripraviti: (i) seznam poročevalskih kmetij; (ii) po potrebi seznam zbiralcev podatkov, ki so sposobni izpolnjevati poročila s kmetijskih gospodarstev; (d) pripraviti poročila s kmetijskih gospodarstev, ki jih pošljejo zbiralci podatkov, vključno s podatki, zbranimi iz drugih virov podatkov; (e) preveriti, ali so bila poročila s kmetijskih gospodarstev ustrezno izpolnjena; (f) posredovati Komisiji ustrezno izpolnjena poročila s kmetijskih gospodarstev v zahtevanem formatu in v določenem roku; (g) poslati zahteve za informacije iz člena 17 državnemu odboru, regionalnim odborom in zbiralcem podatkov ter posredovati ustrezne odgovore Komisiji; (h) dati na voljo pridobljene rezultate za zagotovitev svetovanja in povratnih informacij kmetom o njihovi uspešnosti na področju trajnostnosti.“; (14) člen 8 se nadomesti z naslednjim: „Člen 8 1. Poročilo s kmetijskega gospodarstva se na vsaki poročevalski kmetiji, ki ima svojo identifikacijsko oznako kmetije, izpolnjuje individualno. 2. Podatki, pridobljeni z vsakim ustrezno izpolnjenim poročilom s kmetijskega gospodarstva, omogočajo, da se: (a) opredeli poročevalska kmetija glede na glavne elemente njenih dejavnikov proizvodnje; (b) oceni dohodek kmetijskega gospodarstva glede na njegove različne oblike; (c) oceni gospodarska, okoljska in socialna trajnostnost kmetijskega gospodarstva;

(d) preveri resničnost danih informacij s pregledi na kraju samem. 3. Podatki v poročilu s kmetijskega gospodarstva se nanašajo na posamezno kmetijsko gospodarstvo in posamezno poročevalsko leto 12 zaporednih mesecev ter zadevajo izključno navedeno kmetijsko gospodarstvo. Ti podatki se nanašajo na kmetijske dejavnosti samega kmetijskega gospodarstva in druge pridobitne dejavnosti, ki so z njim neposredno povezane. 4. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 19a, ki dopolnjujejo to uredbo s pravili o določitvi glavnih skupin podatkov, ki jih je treba zbrati, in splošnimi pravili za zbiranje podatkov. 5. Da bi bili podatki, zbrani na podlagi poročil s kmetijskih gospodarstev, primerljivi ne glede na spremljano poročevalsko kmetijo, Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi obrazec in obliko poročila s kmetijskega gospodarstva ter metode in roke za posredovanje podatkov Komisiji. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 19b(2).“; (15) člen 16 se nadomesti z naslednjim: „Člen 16 1. Za davčne namene je prepovedano uporabljati katere koli individualne podatke ali druge podrobnosti, pridobljene z izvajanjem te uredbe. 2. Komisija ali organi za zvezo lahko souporabljajo posamezne anonimizirane ali psevdonimizirane podatke za namene iz člena 1, če se prepreči identifikacija fizičnih ali pravni oseb.“; (16) v členu 17 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: „1. Državni odbor, regionalni odbori, organ za zvezo in zbiralci podatkov morajo, v okviru svojih odgovornosti, dati Komisiji na voljo kakršne koli informacije, ki jih lahko ta od njih zahteva v zvezi z opravljanjem njihovih nalog iz te uredbe. Take zahteve za informacije, naslovljene na državni odbor, regionalne odbore ali zbiralce podatkov, in ustrezni odgovori se pošljejo v pisni obliki prek organa za zvezo.“; (17) člen 19 se nadomesti z naslednjim: „Člen 19 1. Proračunska sredstva, ki naj se vključijo v splošni proračun Unije, v delu proračuna za Komisijo zajemajo: (a) za redna spremljanja: standardno plačilo državam članicam za ustrezno izpolnjena poročila s kmetijskih gospodarstev, poslana v določenem roku, največ v višini največjega števila poročevalskih kmetij, določenega v skladu s členom 5a(2). Kadar je skupno število ustrezno izpolnjenih in poslanih poročil s kmetijskih gospodarstev za regijo FSDN ali državo članico manjše od 80 % števila poročevalskih kmetij, določenega za to regijo FSDN ali zadevno državo članico, se za vsako poročilo s kmetijskega gospodarstva iz te regije FSDN ali zadevne države članice uporabi plačilo, enako 50 % standardnega plačila; (b) za posebna spremljanja: standardno plačilo državam članicam za ustrezno izpolnjena poročila s kmetijskih gospodarstev, poslana v določenem roku, največ v višini največjega števila poročevalskih kmetij, določenega v skladu s členom 5a(2). Kadar je skupno število ustrezno izpolnjenih in poslanih poročil s kmetijskih gospodarstev za regijo FSDN ali državo članico manjše od 80 % števila poročevalskih kmetij, določenega za to regijo FSDN ali zadevno državo članico, se za vsako poročilo s kmetijskega gospodarstva iz te regije FSDN ali zadevne države članice uporabi plačilo, enako 50 % standardnega plačila; (c) vse stroške računalniških sistemov, s katerimi upravlja Komisija za delovanje in razvoj mreže, sprejem, preverjanje, obdelavo, interoperabilnost in analizo podatkov, ki jih predložijo države članice. Ti stroški po potrebi vključujejo stroške razširjanja rezultatov navedenih operacij ter stroške študij in razvoja drugih vidikov mreže podatkov. 2. Stroški v zvezi z ustanovitvijo in delovanjem državnega odbora, regionalnih odborov in organov za zvezo se ne vključijo v splošni proračun Unije. 3. Unija lahko državam članicam dodeli tudi finančne prispevke iz splošnega proračuna Unije za kritje stroškov izvajanja te uredbe, kadar so za vzpostavitev sistema za zbiranje dodatnih okoljskih in socialnih spremenljivk, vključno z usposabljanjem in interoperabilnostjo med sistemi za zbiranje podatkov, potrebne znatne prilagoditve nacionalnega sistema države članice za zbiranje podatkov FADN. 4. Standardno plačilo državam članicam se lahko delno ali v celoti izplača kmetom za njihovo sodelovanje v spremljanjih FSDN. Države članice lahko določijo poseben razdelitveni ključ, pri čemer del zneska ali celoten znesek, ki se plača sodelujočim kmetom, izhaja iz vrednosti standardnega prihodka kmetije.