SL Uradni list Evropske unije C 99/1

MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 16. februarja 2011

o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o sistemih zajamčenih vlog (prenova) ter o predlogu direktive o spremembi Direktive 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta o odškodninskih shemah za vlagatelje

(CON/2011/12)

2011/C 99/01

Uvod in pravna podlaga

Evropska centralna banka (ECB) je dne 22. septembra 2010 prejela zahtevo Sveta Evropske unije za mnenje o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o sistemih zajamčenih vlog (prenova) (1) (v nadaljnjem besedilu: predlagana prenovljena direktiva). ECB je dne 30. septembra 2010 prejela zahtevo Sveta za mnenje o predlogu direktive o spremembi Direktive 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta o odškodninskih shemah za vlagatelje (2) (v nadaljnjem besedilu: predlagana sprememba direktive).

Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, saj predlagana prenovljena direktiva in predlagana sprememba direktive vsebujeta določbe, ki vplivajo na prispevek Evropskega sistema centralnih bank k nemotenemu vodenju politik glede stabilnosti finančnega sistema, kakor je navedeno v členu 127(5) Pogodbe. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB.

Splošne pripombe

1. ECB pozdravlja cilj predlagane prenovljene direktive, da se zagotovi celovit, bolj usklajen okvir za sisteme zajamčenih vlog. ECB ceni, da bodo v predlagani prenovljeni direktivi upoštevana številna priporočila, dana v: (a) Mnenju ECB CON/2008/70 (3) o predhodnem predlogu sprememb Direktive 94/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o sistemih zajamčenih vlog (4); in (b) prispevku Eurosistema k javnemu posvetovanju Evropske komisije o pregledu Direktive 94/19/ES (5). ECB ceni, da so v predlagani prenovljeni direktivi upoštevana njena priporočila, da se: (a) dodatno uskladijo merila upravičenosti in stopnje kritja za jamstva za vloge (6); (b) okrepijo zahteve za kreditne institucije glede informiranja o obsegu zaščite vlog, ki ga dajejo zadevni sistemi zajamčenih vlog (7); in (c) uvede ureditev delnega predhodnega financiranja za vse sisteme zajamčenih vlog (8). ECB meni, da so ti elementi regulativnega okvira za sisteme zajamčenih vlog ključni z vidika finančne stabilnosti.

2. ECB tudi izpostavlja, da poročilo Evropske komisije, ki je priloženo predlagani prenovljeni direktivi (9), preučuje možnosti oblikovanja dodatnih ureditev na ravni Unije za usklajevanje jamstev za vloge po tem, ko se doseže določena ciljna raven njihovih sredstev. Hkrati nedavno sporočilo Komisije o okviru EU za obvladovanje krize v finančnem sektorju (10) navaja, da bi se lahko preučile sinergije med sistemi zajamčenih vlog in novo ustanovljenimi reševalnimi skladi za finančne institucije. Eurosistem ima na tem področju močan interes, ki izhaja iz njegove vloge v zvezi s finančno stabilnostjo, in bo spremljal potek teh dejavnosti v sodelovanju s Komisijo.

3. ECB priznava, da bo predlagana sprememba direktive, ki uvaja posodobitev Direktive 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. marca 1997 o odškodninskih shemah za vlagatelje (11), povečala usklajenost odškodninskih shem za vlagatelje v Uniji. ECB ne daje podrobnih pripomb na ta normativni akt, meni pa, da je pomembno, da bo regulativni okvir Unije še naprej temeljil na predpostavki o različnih profilih tveganja za imetnike vlog in vlagatelje pri investicijskih poslih.

Posamezne pripombe glede sistemov zajamčenih vlog

Obseg kritja

4. Predlagana prenovljena direktiva bo zahtevala, da vse kreditne institucije postanejo članice sistemov zajamčenih vlog, ki ponujajo jamstva za vloge v skladu z usklajenimi pogoji (12) in se načeloma financirajo s predhodnimi prispevki posameznih članic sistema zajamčenih vlog. ECB meni, da je takšna usklajena ureditev potrebna za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev v okviru skupnega trga finančnih storitev v Uniji. Tudi Baselski odbor za bančni nadzor (Basel Committee on Banking Supervision – BCBS) podpira karseda široko članstvo v sistemih zajamčenih vlog (13). Hkrati ECB priznava, da v nekaterih državah članicah že dolgo uspešno delujejo vzajemni in prostovoljni sistemi, ki dosegajo zaščito vlog z ureditvami, pri katerih ne gre za vnaprej opredeljena jamstva za vloge, npr. z ureditvami vzajemnega reševanja. ECB razume, da se s predlagano prenovljeno direktivo ne namerava omejevati možnosti vzajemnih in prostovoljnih sistemov, da svojim včlanjenim institucijam še naprej ponujajo zaščito na način, ki je značilen za takšne sisteme, ta zaščita pa se bo zagotavljala vzporedno z jamstvi za vloge, ki se bodo nudila strankam teh včlanjenih institucij v skladu s predlagano prenovljeno direktivo. V tem okviru ECB pozdravlja 10-letno obdobje postopnega uvajanja ciljne ravni predhodnega financiranja, ki je v predlagani prenovljeni direktivi določeno z namenom ublažitve obremenitve kreditnih institucij, ki pred tem niso bile zavezane k plačevanju prispevkov v sistem zajamčenih vlog (14).

5. ECB priporoča (15), da se pri izključitvi vlog javnih organov iz ureditve po predlagani prenovljeni direktivi uporabi natančnejše prvotno besedilo Direktive 94/19/ES in tako navede „državne in centralne upravne organe“ ter „deželne, regionalne, lokalne in občinske organe“ (16).

Obdobje za izplačilo

6. ECB pozdravlja usmeritev, da se dodatno skrajšujejo obdobja za izplačilo zajamčenih vlog (17). Ne glede na to pa bi se predlagano skrajšanje na sedem dni lahko izkazalo za težko uresničljivo, saj bi bilo uvedeno kmalu po prvotnem skrajšanju na 20 delovnih dni, ki naj bi ga države članice izvedle do konca leta 2010 (18). ECB priporoča (19) spremembo predlagane prenovljene direktive, v skladu s katero bo Komisija (i) pripravila pregled izvedbe prvotnega skrajšanja na 20 delovnih dni; in (ii) na podlagi rezultatov pregleda oblikovala predloge glede enega ali več možnih dodatnih skrajšanj obdobja za izplačilo.

Financiranje

7. V skladu s predlagano prenovljeno direktivo mora sistem zajamčenih vlog doseči raven predhodnega financiranja, določeno v odstotkih od upravičenih vlog, v desetletnem obdobju postopnega uvajanja (20). ECB pozdravlja uvedbo izrecne ciljne ravni predhodnega financiranja, ki znatno izboljšuje finančno stabilnost in enake konkurenčne pogoje s tem, da prenaša breme financiranja sistemov zajamčenih vlog na včlanjene kreditne institucije, tj. subjekte, ki nadzirajo tveganja, zavarovana s sistemi zajamčenih vlog. ECB razume, da je raven predhodnega financiranja predmet razprave v okviru zakonodajnega postopka Unije. ECB priporoča (21), da se ta raven vnaprejšnjega financiranja opredeli s sklicevanjem na „krite vloge“, tj. upravičene vloge, ki ne presegajo stopnje kritja (22), glede na to, da krite vloge ustrezneje odražajo raven obveznosti sistema zajamčenih vlog kakor upravičene vloge.

8. Kar zadeva izračunavanje prispevkov posameznih članic sistema zajamčenih vlog, ECB načeloma pozdravlja predlagani model prispevkov na podlagi tveganj z določbami, ki zagotavljajo primerljivost različnih razredov sredstev (23). Cilj tega modela, ki sledi priporočilom Skupnega raziskovalnega središča Komisije (24), je, da se ohrani zadostna enostavnost izračuna, ki omogoča primerljivost posameznih prispevkov, hkrati pa se uporabi več upoštevnih temeljnih kazalnikov (na podlagi tveganj) in dopolnilnih kazalnikov (ne na podlagi tveganj). ECB priporoča (25), da predlagana prenovljena direktiva določi podrobne sestavne dele metodologije za izračun, ki se natančneje določijo v tehničnih standardih in smernicah, ki jih pripravi Evropski bančni organ (EBA), ter temeljijo na preverjenih empiričnih podatkih in podpirajo enako obravnavo.

9. Za primer, če predhodno financiranje ne zadostuje za poplačilo vlagateljev, predlagana prenovljena direktiva določa tri stopnje dodatnega naknadnega financiranja. ECB v tej zvezi daje naslednje pripombe: 9.1 Na prvi stopnji bodo morale članice sistema zajamčenih vlog plačati izredne prispevke v znesku do 0,5 % upravičenih vlog (26). ECB pozdravlja to rešitev, ki sam finančni sektor zavezuje k pokrivanju izrednih potreb ter tako omejuje spodbude za moralno tveganje, značilne za ureditve sistemov zajamčenih vlog, in daje podlago za učinkovit skupinski pritisk. 9.2 Na drugi stopnji se lahko aktivira sistem medsebojnega posojanja, ki vsakemu sistemu zajamčenih vlog, ki deluje v državi članici, omogoča, da posodi drugemu takšnemu sistemu zajamčenih vlog znesek do 0,5 % njegovih upravičenih vlog in prejme vračilo z obrestmi v petih letih (27). ECB izpostavlja, da bi aktiviranje čezmejnih posojilnih razmerij med sistemi zajamčenih vlog lahko privedlo do primerov, ko bi moral sistem zajamčenih vlog, ki daje posojilo, pozneje kriti lastne potrebe po izplačilih, ali ko bi imel sistem zajamčenih vlog, ki najema posojilo, širši nabor funkcij kot sistem, ki daje posojilo, npr. kadar bi bil pooblaščen, da plačilno nesposobno kreditno institucijo v svoji državi članici dokapitalizira ali ji da posojila. Zato ECB pozdravlja omejitve, ki jih uvaja predlagana prenovljena direktiva, vključno z omejitvijo, da se lahko izposojena sredstva uporabijo samo za poplačilo terjatev vlagateljev (28). ECB razume, da bi bila posojilna razmerja, glede na trenutni potek zakonodajne razprave o predlagani prenovljeni direktivi, na prostovoljni osnovi. Dodatni elementi, ki bi jih bilo treba upoštevati pri urejanju tega vprašanja, vključujejo: (i) minimalne pogoje za aktiviranje posojilnih razmerij, povezane s tem, da sistem zajamčenih vlog, ki najema posojilo, izčrpa druge vire financiranja; in (ii) pogoje, pod katerimi se posojilo lahko odobri, vključno z varovali za poplačilo sistema zajamčenih vlog, ki daje posojilo. Hkrati je vprašanje, ali naj bi sistem zajamčenih vlog svoja sredstva uporabil za potrebe obvladovanja krize zunaj ozkih meja poplačila vlagateljev, predmet širše razprave (29). ECB meni, da bi bilo treba to vprašanje obravnavati v okviru zakonodajnih aktivnosti, ki so se začele s sporočilom Komisije o reševanju krize. 9.3 Na tretji stopnji bi moral imeti sistem zajamčenih vlog urejene alternativne načine financiranja v skrajnem primeru. Vendar pa ECB izpostavlja, da morajo biti, kar zadeva morebitno vpletenost centralnih bank, načini financiranja sistemov zajamčenih vlog skladni s prepovedjo denarnega financiranja, določeno v Pogodbi, in zlasti s prepovedjo prekoračitev pozitivnega stanja na računu ali drugih oblik kreditov pri nacionalnih centralnih bankah v smislu člena 123 Pogodbe, kakor je podrobneje opredeljeno v sekundarnih pravnih aktih Unije in uveljavljenih usmeritvah ECB (30).

10. ECB razume, da se preučuje možnost umika prvotnega predloga za uvedbo omejitev glede skupnega zneska vlog in naložb sistema zajamčenih vlog v zvezi z eno osebo (31). ECB meni, da je treba vse morebitne tovrstne omejitve naložb oceniti med drugim z vidika njihovega možnega vpliva na trge instrumentov iz posameznih razredov sredstev. S tega vidika bi bil potreben poseben premislek v zvezi z naložbami sistemov zajamčenih vlog v instrumente, ki jih izdajajo subjekti javnega sektorja držav članic.

11. Končno, ECB z vidika finančne integracije podpira določbo predlagane prenovljene direktive, v skladu s katero se bodo kreditnim institucijam, ki prenehajo biti članice sistema in se pridružijo drugemu sistemu, njihovi prispevki za zadnjih šestih mesecev povrnili ali prenesli na novi sistem (32). Ta določba bi lahko olajšala reorganizacijo čezmejnih kreditnih institucij. Ne glede na to pa bi morala biti ta ureditev v izogib morebitnim zlorabam omejena na prenos plačanih prispevkov na novi sistem (brez možnosti povračila) in ne bi smela vključevati izrednih prispevkov, plačanih za kritje pomanjkanja sredstev v prvem sistemu zajamčenih vlog (33).

Nadzor

12. ECB pozdravlja, da bo nadzor držav članic nad sistemi zajamčenih vlog izboljšan s testi izjemnih situacij in da bosta nad temi testi izvajala strokovni pregled organ EBA in Evropski forum zavarovateljev vlog (34). To, da bo organ EBA od sistemov zajamčenih vlog in pristojnih organov prejemal informacije, zlasti o financiranju sistemov zajamčenih vlog in čezmejnemu dajanju posojil med sistemi zajamčenih vlog, bi bilo lahko v pomoč pri zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev in odpravi nekaterih zgoraj pojasnjenih pomislekov v zvezi s takšnimi čezmejnimi posojilnimi razmerji.

Predlagane spremembe besedila

Kadar ECB priporoča, da se predlagana prenovljena direktiva spremeni, so konkretni predlogi sprememb besedila s pripadajočimi pojasnili navedeni v Prilogi.

V Frankfurtu na Majni, 16. februarja 2011 Predsednik ECB Jean-Claude TRICHET

(1) COM(2010) 368 konč.

(2) COM(2010) 371 konč.

(3) Mnenje ECB CON/2008/70 o spremembi Direktive o sistemih zajamčenih vlog glede stopnje kritja in zamude pri izplačilu (UL C 314, 9.12.2008, str. 1).

(4) UL L 135, 31.5.1994, str. 5. Predlogi sprememb, h katerim so bile dane pripombe v Mnenju CON/2008/70, so bili sprejeti kot Direktiva 2009/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o spremembah Direktive 94/19/ES o sistemih zajamčenih vlog glede stopnje kritja in rokov za izplačilo (UL L 68, 13.3.2009, str. 3).

(5) Glej The Eurosystem’s stance on the Commission’s consultation document on the review of Directive 94/19/EC on deposit-guarantee schemes, avgust 2009 (v nadaljnjem besedilu: prispevek Eurosistema iz leta 2009), dostopen na spletni strani ECB na naslovu http://www.ecb.europa.eu

(6) Glej str. 4 prispevka Eurosistema iz leta 2009.

(7) Glej str. 7 prispevka Eurosistema iz leta 2009.

(8) Glej str. 12 prispevka Eurosistema iz leta 2009.

(9) Glej poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu „Pregled Direktive 94/19/ES o sistemih zajamčenih vlog“ z dne 12.7.2010, COM(2010) 369 konč., str. 4.

(10) Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Evropski centralni banki „Okvir EU za obvladovanje krize v finančnem sektorju“ z dne 20.10.2010, COM(2010) 579 konč. (v nadaljnjem besedilu: sporočilo Komisije o obvladovanju krize), oddelek 5.2, str. 15; glej tudi zadnji stavek uvodne izjave 22 predlagane prenovljene direktive in oddelek 7.4, str. 8 obrazložitvenega memoranduma k predlagani prenovljeni direktivi.

(11) UL L 84, 26.3.1997, str. 22.

(12) Glej člen 3(1) predlagane prenovljene direktive.

(13) Glej posvetovalni dokument BCBS Core Principles for Effective Deposit Insurance Systems. A proposed methodology for compliance assessment z dne 25. novembra 2010 z rokom za pripombe do 8. decembra 2010 (v nadaljnjem besedilu: posvetovalni dokument BCBS), str. 15 (Principle 8 — Compulsory membership), dostopen na spletni strani BCBS na naslovu http://www.bis.org

(14) Glej drugi pododstavek člena 20(1) v povezavi s tretjim pododstavkom člena 9(1) in člen 2(1)(h) predlagane prenovljene direktive; glej tudi oddelek 7.4, str. 7 obrazložitvenega memoranduma k predlagani prenovljeni direktivi; glej tudi uvodno izjavo 16 predlagane prenovljene direktive in oddelek 7.5, str. 8 obrazložitvenega memoranduma k predlagani prenovljeni direktivi.

(15) Glej predlagano spremembo 2 v Prilogi k temu mnenju.

(16) Glej točki 3 in 4 Priloge I k Direktivi 94/19/ES.

(17) Glej prvi pododstavek člena 7(1) predlagane prenovljene direktive.

(18) Glej člen 10 Direktive 94/19/ES, kakor je bil spremenjen s členom 1(6)(a) v povezavi z drugim pododstavkom člena 2(1) Direktive 2009/14/ES.

(19) Glej predlagano spremembo 3 v Prilogi k temu mnenju.

(20) Prim. opombo 14.

(21) Glej predlagano spremembo 1 v Prilogi k temu mnenju.

(22) Člen 2(1)(c) predlagane prenovljene direktive.

(23) Glej člen 11 ter prilogi I in II predlagane prenovljene direktive.

(24) Skupno raziskovalno središče Evropske komisije (junij 2009), Possible Models for risk-based contributions to EU Deposit Guarantee Schemes.

(25) Glej predlagano spremembo 4 v Prilogi k temu mnenju.

(26) Glej člen 9(3) predlagane prenovljene direktive.

(27) Glej člen 10 predlagane prenovljene direktive.

(28) Glej člen 10(1)(d) predlagane prenovljene direktive.

(29) Glej posvetovalni dokument BCBS, str. 33.

(30) Glej str. 11 prispevka Eurosistema iz leta 2009.

(31) Člen 9(2) predlagane prenovljene direktive.

(32) Glej člen 12(3) predlagane prenovljene direktive.

(33) Glej predlagano spremembo 5 v Prilogi k temu mnenju.

(34) Glej člen 3(6) predlagane prenovljene direktive.