P7_TA(2014)0129

Evropski semester za usklajevanje gospodarskih politik: zaposlovanje in socialni vidiki

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: zaposlovanje in socialni vidiki v letnem pregledu rasti za leto 2014 (2013/2158(INI))

(2017/C 285/04)

Evropski parlament,

ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor Komisiji O-000122/2013 – B7-0524/2013 in svoje resolucije, povezane s tem, z dne 21. novembra 2013 o sporočilu Komisije z naslovom „Krepitev socialne razsežnosti ekonomske in monetarne unije“ (2) ,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. novembra 2010 z naslovom „Program za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta: evropski prispevek k polni zaposlenosti“ (COM(2010)0682) in svoje resolucije, povezane s tem, z dne 26. oktobra 2011 (5) ,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2010 z naslovom „Evropska platforma proti revščini in socialni izključenosti: evropski okvir za socialno in teritorialno kohezijo“ (COM(2010)0758) in svoje resolucije, povezane s tem, z dne 15. novembra 2011 (6) ,

ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor Komisiji O-000057/2013 – B7-0207/2013 in svoje resolucije, povezane s tem, z dne 12. junija 2013 o sporočilu Komisije z naslovom „Socialne naložbe za rast in kohezijo – vključno z izvajanjem Evropskega socialnega sklada 2014–2020“ (8) ,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2013 o boljšem dostopu do finančnih sredstev za mala in srednja podjetja (9) ,

ker je število brezposelnih v EU doseglo skrb zbujajočo številko 26,6 milijona in ker se je v večini držav članic povečala dolgoročna brezposelnost, ki je v EU kot celoti dosegla najvišjo vrednost doslej; ker je upad števila zaposlenih izrazitejši v državah, ki so morale izvesti intenzivno fiskalno reformo;

ker je stopnja brezposelnosti mladih dosegla najvišjo raven doslej in v povprečju znaša 23 % za EU kot celoto in ker je v nekaterih državah članicah stopnja brezposelnosti med mladimi, starimi od 16 do 25 let, višja od 50 %; ker je stanje na trgu dela zlasti kritično za mlade, saj se ne glede na stopnjo izobrazbe pogosto znajdejo v negotovih delovnih razmerjih ali neplačanih pripravništvih ali pa so brezposelni oziroma se izselijo iz države; ker je bila leta 2011 gospodarska izguba zaradi izključenosti mladih s trga dela v državah članicah ocenjena na 153 milijard EUR, kar ustreza 1,2 % BDP EU; ker zaradi toge ureditve trgov dela v več državah članicah primanjkuje prožnosti, s katero bi učinkovito ublažili šoke; ker lahko sedanja zakonodaja na področju trga dela v nekaterih primerih nesorazmerno ščiti že vključene delavce in negativno vpliva na vključevanje mladih v delovno silo;

ker je to najhujša in najdaljša recesija v gospodarski zgodovini zadnjih 100 let, vendar je bila katastrofa preprečena, učinki krize pa so se porazdelili na več let, celo desetletij; ker ti učinki vključujejo tudi dolgoročno brezposelnost, ki se še vedno povečuje in katere posledica je lahko strukturna brezposelnost; ker se segmentacija trga dela še naprej povečuje, povprečni prihodki gospodinjstev v vseh državah članicah zmanjšujejo, kazalniki pa še za več prihodnjih let prikazujejo trend nekoliko višjih stopenj in globljih oblik revščine in socialne izključenosti, vključno z revščino zaposlenih;

ker je Mednarodni denarni sklad pred kratkim opozoril, da obstajajo možnosti za boljše in bolj progresivno obdavčevanje, s katerim bi pripomogli k zmanjševanju neenakosti v EU; ker je treba preložiti davčno breme z dela na druge oblike trajnostnih davkov, da bi spodbujali rast in ustvarjanje delovnih mest, obenem pa zagotovili dodatne prihodke, in povečali legitimnost prizadevanj za konsolidacijo;

ker so učinki krize povzročili največje razlike v proizvodnji in zaposlenosti med osrednjimi in obrobnimi državami doslej, ki se še povečujejo; ker je leta 2012 razlika v stopnji brezposelnosti med osrednjimi in obrobnimi državami dosegla 10 odstotnih točk v primerjavi s samo 3,5 odstotne točke leta 2000; ker naj bi ta razlika letos dosegla najvišjo vrednost;

ker je treba nadaljevati z rasti naklonjeno in diferencirano fiskalno konsolidacijo, da se zagotovi dolgoročna vzdržnost socialne države in javnih financ;

ker bi moralo biti izboljšanje gospodarstva spodbuda za odločno nadaljevanje prizadevanj, da bi se tako osredotočili na rast in zaposlovanje in nadaljevali s programi reform za izboljšanje konkurenčnosti in zagotovitev trajnega okrevanja;

ker je zaradi napak v gospodarskih napovedih Komisije glede rasti in brezposelnosti v zadnjih letih očitno, da je treba izboljšati model napovedovanja in strategijo za izhod iz krize; ker se je fiskalna konsolidacija upočasnila; ker je ustvarjanje delovnih mest v euroobmočju še zmeraj šibko; ker je po podatkih Eurostata inflacija v euroobmočju nižja od ciljev ECB;

ker prihaja do pritiskov demografskega razvoja na nacionalne proračuna in pokojninske sisteme; ker se pričakovana življenjska doba še naprej podaljšuje;

ker so se države članice nesomerno osredotočale na hitrost in intenzivnost izvajanja strukturnih reform, ki je bilo za obrobne države veliko zahtevnejše kot za osrednje; ker bi morale biti vse države članice enako zavzete in uvesti potrebne strukturne reforme za spodbujanje trajnostne in uravnotežene rasti in ustvarjanja delovnih mest na tem področju;

ker morajo vse države članice izboljšati svojo uspešnost in konkurenčnost, vse večje socialno-gospodarske razlike pa so velik izziv, s katerim se trenutno spopada euroobmočje; ker je v interesu vseh držav članic, da zagotovijo pravočasno in učinkovito reševanje izzivov na področju zaposlovanja in socialnih izzivov ter se tako izognejo gospodarskemu nazadovanju;

ker so naložbe v izobraževanje in usposabljanje, raziskave in inovacije, ki so ključna področja za gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest, v EU še vedno manjše kot pri njenih gospodarskih partnerjih in tekmecih po svetu; ker so produktivne naložbe na teh področjih bistvene za trajen izhod iz krize;

ker je za blaženje cikličnih šokov bistvenega pomena usklajena kombinacija različnih makroekonomskih in strukturnih politik, trdnih institucij trga dela, nesegmentiranih trgov dela, kolektivnih pogajanj in sistemov socialnega varstva z zadostnimi viri; ker je za blaženje cikličnih šokov pomemben sistem na podlagi hitre ponovne vključitve na trg dela in spremljevalnih ukrepov na podlagi prožne varnosti;

ker od leta 2007 stopnje revščine naraščajo, tako da je tveganju revščine ali socialne izključenosti trenutno izpostavljenih 24,2 % prebivalstva EU; ker so se izdatki za socialno zaščito zmanjšali skoraj v vseh državah članicah in ker Odbor za socialno zaščito opozarja, da vse večje število ljudi ogrožajo revščina zaradi prenizkih dohodkov, revščina otrok, neizpolnjene zdravstvene potrebe, hudo materialno pomanjkanje in socialna izključenost;

ker je bistveno, da se spodbujajo demokratična odgovornost, zavezanost in legitimnost vseh udeležencev v evropskem semestru; ker je ustrezna vključenost Parlamenta bistven del tega procesa; ker nacionalni parlamenti zastopajo in zagotavljajo pridobljene in prenesene pravice državljanov; ker je treba pri uvedbi evropskega semestra dosledno upoštevati pristojnosti teh parlamentov;

Socialni kazalniki

pozdravlja dejstvo, da osnutek skupnega poročila o zaposlovanju, ki je priložen letnemu pregledu rasti, letos prvič vključuje pregled dosežkov politik zaposlovanja in socialnih politik, kar bo pomagalo okrepiti spremljanje dogajanj na področju zaposlovanja in socialne varnosti kot del makroekonomskega nadzora v okviru evropskega semestra; meni, da bi to moralo vplivati na smernice politike v okviru evropskega semestra, da bi okrepili socialno razsežnost ekonomske in monetarne unije, ki je ne samo zaželena, ampak tudi potrebna za odpravo krize in preprečevanje resnih socialno-gospodarskih razlik v euroobmočju ter s tem za krepitev njegove trajnostnosti; izraža globoko zaskrbljenost zaradi omejene vloge Parlamenta v evropskem semestru; obžaluje skromen napredek Komisije in Sveta pri krepitvi demokratičnega nadzora smernic gospodarske politike; meni, da v okviru veljavnih pogodb člen 136 PDEU omogoča Svetu, da na priporočilo Komisije in z glasom držav članic, ki uporabljajo euro, v okviru evropskega semestra sprejme zavezujoče smernice gospodarske politike za države euroobmočja; poudarja, da bi mehanizem spodbud okrepil zavezujočo naravo usklajevanja gospodarske politike; poziva k sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma, ki bi Parlamentu omogočil, da sodeluje pri pripravi in odobritvi letnega pregleda rasti ter smernic za gospodarsko politiko in zaposlovanje;

poudarja, da so družbene in gospodarske prednostne naloge, dogovorjene v okviru strategije EU 2020, medsebojno zelo povezane. meni, da ekonomske trajnosti in makroekonomskega ravnovesja – na srednji in dolgi rok – ni mogoče doseči brez izboljšanja in varovanja socialne razsežnosti ekonomske in monetarne unije; meni, da sta socialni in ekonomski vidik Unije dve plati iste medalje, saj oba igrata ključno vlogo pri razvoju EU;

ugotavlja pa, da ti kazalniki – za razliko od pregleda dosežkov postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem – niso zavezujoči; poziva Komisijo in države članice, naj preučijo razmere glede na vse večje socialno neravnovesje in neravnovesje na področju zaposlovanja v EU;

izraža obžalovanje, ker kazalniki zaposlovanja in socialni kazalniki, ki jih je predlagala Komisija, ne zadoščajo za celovito zajetje razmer na področju zaposlovanja in socialnih razmer v državah članicah; poziva k vključitvi dodatnih kazalnikov v pregled dosežkov, zlasti stopnje revščine otrok, dostopa do zdravstvenega varstva, brezdomstva in indeksa dostojnega dela, ki bi omogočili ustrezno oceno socialnih razmer v državah članicah; meni, da bi bilo treba po posvetovanju s Parlamentom kazalnike redno pregledovati; poudarja, da ni ustrezne ureditve, s katero bi zagotovili, da Evropski svet upošteva stališče Parlamenta, preden vsako leto sprejme prednostne naloge, ki jih v letnem pregledu rasti predlaga Evropska komisija;

Srečanja ministrov euroskupine za zaposlovanje in socialne zadeve

poudarja, kako pomembno je, da se pred vrhunskimi srečanji držav euroobmočja po potrebi sestanejo ministri euroskopine za zaposlovanje in socialne zadeve; meni, da so enako pomembna tudi skupna srečanja, na katerih Svet EU za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov (EPSCO) in Ekonomsko-finančni svet (ECOFIN) dosežeta usklajeno stališče, da se zagotovi popolnejša obravnava socialnih problematik in problematik zaposlovanja v razpravah organov euroobmočja in pri njihovem odločanju ter z namenom prispevati k srečanjem voditeljev držav in vlad euroobmočja;

Potreba po ponovni spodbuditvi domačega povpraševanja in ustvarjanju kakovostnih delovnih mest s pomočjo produktivnih naložb in povečane produktivnosti

Pakt za povečanje naložb in produktivnosti v EU

opozarja, da strukturne reforme srednje- do dolgoročno sicer lahko obrodijo sadove, vendar pa morata Komisija in Svet za spodbuditev domačega povpraševanja v EU okrepiti naložbe, da se kratkoročno podprejo rast in kakovostna delovna mesta, srednjeročno pa okrepi potencial; ugotavlja, da so bili glavni cilji opredeljeni že v strategiji Evropa 2020 in Paktu za rast in delovna mesta, sprejetem junija 2012, da pa je treba okrepiti financiranje; zato spodbuja države članice, naj pripravijo paket naložb, da se doseže znatno izboljšanje kratkoročnih gospodarskih razmer in stanja na trgih dela v državah članicah, kot je navedeno v resoluciji Parlamenta z dne 11. septembra 2013 o reševanju brezposelnosti mladih: možnosti za izhod (10) ;

poudarja, da se bo konkurenčnost EU povečala predvsem z naložbami, ki povečujejo produktivnost, usmerjenimi v izobraževanje, raziskave in razvoj, nenehne inovacije, nadaljnjo digitalizacijo in storitve v oblaku; meni, da so to gonila, s pomočjo katerih bi EU postala prednostni cilj za svetovna podjetja, izvoznica izdelkov in storitev z visoko dodano vrednostjo ter ponudnica visoko kakovostnih delovnih mest;

je zaskrbljen, ker je več kot 20 držav članic relativno (glede na odstotek BDP) zmanjšalo izdatke za izobraževanje, s čimer so ogrozile svojo rast in konkurenčnost, na kar vpliva tudi neskladje med potrebami na trgu dela in dejanskimi kvalifikacijami delovne sile; opozarja, da bo zmanjšanje tovrstnih naložb povečalo strukturne slabosti EU zaradi vse večje potrebe po visokokvalificiranih delavcih in dejstva, da je v številnih državah članicah visok delež delovne sile sedaj nizkokvalificiran; opozarja, da je po navedbah Eurostata leta 2011 v EU-27 skoraj polovici vseh otrok staršev z nizko izobrazbo grozila revščina – v primerjavi z 22 % otrok staršev s srednješolsko izobrazbo in 7 % otrok staršev z visokošolsko izobrazbo, pri čemer je Eurostat največje razlike odkril v Romuniji (78 % otrok v gospodinjstvih z osnovnošolsko izobrazbo v primerjavi z 2 % v gospodinjstvih z visokošolsko izobrazbo), v Češki republiki (76 % in 5 %), na Slovaškem (77 % in 7 %), v Bolgariji (71 % in 2 %) in na Madžarskem (68 % in 3 %);

pozdravlja dejstvo, da Komisija v letnem pregledu rasti 2014 poziva države članice, naj zaščitijo ali spodbujajo dolgoročne naložbe v izobraževanje, raziskave in inovacije, energijo in ukrepe na področju podnebnih sprememb; kljub temu meni, da to ni dovolj, da bi države članice z že tako omejenimi proračuni lahko dosegle ta cilj; poziva Komisijo, naj pripravi načrt, ki bi tem državam članicam pomagal pri potrebnih produktivnih naložbah, na primer v izobraževanje ter raziskave in razvoj, saj imata ta sektorja potencial za ustvarjanje rasti in delovnih mest;

Evropski skladi

poudarja, da so evropski skladi temeljni vzvod, ki državam članicam omogoča spodbujanje gospodarstva in doseganje ciljev iz strategije Evropa 2020 na področju rasti in zaposlovanja;

meni, da je kohezijska politika bistvenega pomena, saj pripomore k zmanjšanju notranjih konkurenčnih neskladij in strukturnih neravnotežij; poziva Komisijo, naj neporabljena strukturna sredstva nujno prerazporedi v korist programom za zaposlovanje mladih in MSP; poziva Komisijo, naj poišče posebne rešitve za države članice z zelo visokimi stopnjami brezposelnosti, ki bodo prisiljene vrniti sredstva EU zaradi težav s sofinanciranjem;

poziva Komisijo, naj uporabi načelo zagotovitve sredstev na začetku obdobja za sklade, ki so bistveni za okrevanje po krizi, kot je Evropski socialni sklad za obdobje 2014–2020, pri čemer naj pozorno spremlja neželene učinke takšnega predhodnega financiranja, na primer tveganje samodejne razveljavitve dodelitve proračunskih sredstev in vpliv na razdelitve plačil za države članice, ki imajo najvišje stopnje brezposelnosti in so v procesih globoke fiskalne konsolidacije, zlasti za programe za povečanje gospodarske rasti, zaposlovanja in strateških naložb;

Kakovostna delovna mesta in dostojne plače za povečanje produktivnosti

poziva k bolj prilagodljivim in dinamičnim trgom dela, ki se znajo brez odpuščanja presežnih delavcev in čezmernega prilagajanja plač prilagoditi motnjam v gospodarskih razmerah; opozarja, da se je kupna moč številnih delavcev EU močno zmanjšala, gospodinjski prihodki znižali, domače povpraševanje pa upadlo, kar je dodatno prispevalo k brezposelnosti in socialni izključenosti, zlasti v državah članicah, ki jih je kriza najbolj prizadela; poudarja, da zmanjševanje stroškov dela, ki neposredno vplivajo na plače, ne more biti edina strategija za ponovno pridobitev konkurenčnosti; ugotavlja, da sporočilo o letnem pregledu rasti 2014 poudarja, da bi lahko osrednje države, ki imajo potreben manevrski prostor, povišale plače, kar je eden od načinov za povečanje potrošnje; zahteva, morajo priporočila izražati ambicije za spodbujanje bolj uravnotežene rasti in ustvarjanja delovnih mest v euroobmočju;

ugotavlja, da Komisija v svojem osnutku skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2014 opozarja, da so se znižanja stroškov dela na enoto ter prilagajanja plač odrazila v gibanju cen, kar je deloma mogoče razložiti s hkratnim povišanjem posrednih davkov in cen pod vladnim nadzorom;

ugotavlja, da so dostojna delovna mesta in plače pomembni ne le za socialno kohezijo in poštenost v družbi, ampak tudi za ohranjanje močnega gospodarstva; poziva Komisijo in države članice, naj v skladu s svojimi pristojnostmi predlagajo ukrepe za odpravo neenakosti in zagotavljanje dostojnega plačila; poziva države članice, naj se borijo proti revščini zaposlenih z izvajanjem politik trga dela, namenjenih zagotavljanju dostojnih plač zaposlenim;

ugotavlja, da so ženske gonilna sila rasti zaposlovanja v Evropi, zato je treba bolje izkoristiti produktivni potencial delavk z boljšim izvajanjem politik enakosti spolov in učinkovitejšo porabo sredstev EU v ta namen;

poudarja, da je kakovost delovnih mest v gospodarstvu, ki temelji na znanju, bistvena za spodbujanje visoke produktivnosti dela in hitrih inovacij na podlagi usposobljene, prilagodljive in zavzete delovne sile v okolju z dostojnimi zdravstvenimi in varnostnimi standardi, ki zbuja občutek varnosti in zagotavlja razumen delovni čas;

Reforme za kakovostnejšo udeležbo na trgu dela

poudarja, da bi se morale reforme trga dela osredotočati na povečanje produktivnosti in učinkovitosti dela ter tako okrepiti konkurenčnost gospodarstva EU in omogočiti trajnostno rast in ustvarjanje delovnih mest, obenem pa dosledno spoštovati črko in duha evropskega socialnega pravnega reda in njegova načela; meni, da bi bilo treba reforme trga dela izvajati tako, da bi spodbujale notranjo prožnost in kakovost delovnih mest;

meni, da bi morale strukturne reforme trga dela uvesti notranjo prožnost za ohranjanje zaposlitev v času gospodarskih motenj ter zagotoviti kakovost delovnih mest, varnost pri prehodih med zaposlitvami in programe nadomestil za primer brezposelnosti, ki so osnovani na zahtevah za uveljavljanje te pravice in povezani s politikami ponovnega vključevanja, ki ohranjajo spodbude za delo, obenem pa zagotavljajo zadostne dohodke, kakor tudi zagotoviti vzpostavitev pogodbenih dogovorov, ki se spopadajo s segmentacijo trga dela, predvidevajo prestrukturiranje gospodarstva in zagotavljajo dostop do vseživljenjskega učenja; meni, da lahko le ravnovesje med prožnostjo in varnostjo zagotovi konkurenčen trg dela;

poudarja pomen aktivnih, celovitih in vključujočih politik trga dela v sedanjih razmerah; je globoko zaskrbljen, ker je več držav članic kljub rastočim stopnjam brezposelnosti znižalo proračunska sredstva za financiranje teh politik; poziva države članice, naj v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji povečajo obseg in učinkovitost aktivnih politik trga dela;

poziva države članice, naj v sodelovanju z zasebnim sektorjem in socialnimi partnerji v skladu z nacionalnimi praksami pripravijo in predstavijo načrte za zaposlovanje s posebnimi ukrepi za ustvarjanje delovnih mest, zlasti za sektorje, za katere Komisija meni, da imajo velik potencial, na primer sektor zdravstva in socialnega skrbstva, nizkoogljično gospodarstvo z učinkovito uporabo virov ter sektor IKT; poziva države članice, naj prek teh načrtov podpirajo ustvarjanje delovnih mest, zlasti za dolgotrajno brezposelne, starejše brezposelne ljudi, ženske in druge prednostne skupine, ki jih je kriza posebej močno prizadela, kot so priseljenci in invalidi;

poudarja pomen programa Erasmus+ in dejstvo, da lahko Evropski program za izobraževanje, usposabljanje, mlade, šport in jezike znatno prispeva k izboljšanju razmer na trgu dela, zlasti položaja mladih;

Brezposelnost mladih

je globoko zaskrbljen, ker je brezposelnost mladih še vedno zelo visoka; ugotavlja, da je položaj brezposelnih mladih še posebej zaskrbljujoč; zato poziva Komisijo in države članice, naj nemudoma ukrepajo, da bi mlade vključile na trg dela; poziva države članice, naj začnejo izvajati že pred časom dogovorjene ali nove ukrepe, s čimer bi zmanjšali število mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo in ne usposabljajo, ob upoštevanju kvalitativnega vidika dostojnega dela, pri katerem se v celoti spoštujejo temeljni delovni standardi;

pozdravlja dejstvo, da je Svet sprejel jamstvo za mlade in za pobudo za zaposlovanje mladih v okviru naslednjega večletnega finančnega okvira dodelil 6 milijard EUR; poziva države članice, naj čim prej začnejo z izvajanjem programov jamstva za mlade in učinkovito uporabijo razpoložljiva sredstva, pri čemer naj se osredotočijo predvsem na mlade, ki so v najtežjem položaju; vendar je zaskrbljen, da nekatere vlade za to niso zagotovile potrebnega financiranja; poziva države članice, naj vzpostavijo ustrezen sistem za spremljanje učinkovitosti izvedenih ukrepov in uporabljenih finančnih sredstev;

z zadovoljstvom ugotavlja, da se lahko ta sredstva porabijo v prvih dveh letih naslednjega finančnega okvira; vendar opozarja, da je ta znesek povsem nezadosten za trajno odpravo brezposelnosti mladih in da bi moral predstavljati prvo tranšo v boju proti brezposelnosti mladih; poudarja, da je po izračunih Mednarodne organizacije dela samo v euroobmočju potrebnih 21 milijard EUR, da bi izvedli učinkovit program za boj proti brezposelnosti mladih, medtem ko je bila gospodarska izguba zaradi izključenosti mladih s trga dela leta 2011 v državah članicah ocenjena na 153 milijard EUR, kar ustreza 1,2 % BDP v EU; poziva Komisijo, naj jamstvo za mlade določi za prednostno nalogo in v okviru obljubljenega vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira poveča razpoložljivi proračun;

poziva Komisijo in Svet, naj zagotovita, da bodo tudi države članice, ki so v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, imele manevrski prostor na fiskalnem področju, da bodo lahko začele izvajati programe jamstva za mlade;

pozdravlja predlog Komisije o kakovostnem okviru za pripravništva, s katerim bi povečali zaposljivost mladih in izboljšali delovne pogoje zanje; ugotavlja pa, da se ne zahteva ustrezna raven plačil; poziva Komisijo, države članice in evropske socialne partnerje, naj na ambiciozen način izvajajo koalicijo za vajeništva;

Mobilnost delavcev

meni, da je glede na število delavcev, zlasti mladih, ki zapuščajo svoje matične države in iščejo zaposlitvene priložnosti v drugih državah članicah, treba nujno razviti primerne ukrepe; ugotavlja, da je zakonodaja EU trenutno v postopku spreminjanja, da bi zagotovili prenosljivost pokojninskih pravic in upravičenost iskalca zaposlitve do dajatev iz naslova zaposlitve še najmanj tri mesece med iskanjem dela v drugi državi članici; ugotavlja tudi, da sta Svet in Parlament dosegla dogovor o čezmejni prenosljivosti pravic do dodatnega pokojninskega zavarovanja;

pozdravlja namen Komisije, da nadgradi Evropski portal za zaposlitveno mobilnost (EURES) s krepitvijo in širitvijo njegovih dejavnosti, zlasti s spodbujanjem mobilnosti mladih; poziva k pripravi posebne strategije v ta namen v sodelovanju z državami članicami; prav tako pa ugotavlja, da mora mobilnost ostati prostovoljna in ne sme omejevati prizadevanj za ustvarjanje delovnih mest in mest za usposabljanje na kraju samem, da ne bi povečala problema bega možganov, ki se je že pojavil v državah članicah, ki jih je kriza najbolj prizadela;

Bolj pošteni sistemi obdavčitve

ugotavlja, da se dohodkovna neenakost med državami članicami in znotraj njih povečuje, zlasti na jugu in obrobju EU; poleg tega ugotavlja, da je v številnih državah kriza poglobila dolgoročne trende polarizacije plač in segmentacije trga dela;

ugotavlja, da je Mednarodni denarni sklad pred kratkim opozoril, da obstajajo možnosti za boljše in bolj progresivno obdavčevanje, s katerim bi pripomogli k zmanjševanju neenakosti v EU; poudarja, da je treba preložiti davčno breme z dela na druge oblike trajnostnih davkov, da bi spodbujali rast in ustvarjanje delovnih mest, obenem pa zagotovili dodatne prihodke, in povečali legitimnost prizadevanj za konsolidacijo;

poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe, ki spodbujajo ustvarjanje delovnih mest, kot so reforme davka na dohodke od dela, ki zagotavljajo spodbude za zaposlovanje, podpirajo prostovoljno samozaposlovanje in spodbujajo poslovanje v strateških sektorjih;

poudarja pomen izvajanja učinkovitih ukrepov za preprečevanje neprijavljenega dela, navidezne samozaposlitve, davčnih goljufij in davčnih utaj, zlasti v sedanjih razmerah fiskalne konsolidacije, da bi tako zaščitili delavce in prihodke ter ohranili zaupanje javnosti v pravičnost in učinkovitost davčnih sistemov;

Socialni trendi in vzdržnost sistemov socialne zaščite

Potreba po zmanjševanju revščine in socialne izključenosti

je zaskrbljen zaradi povečanja revščine v vseh starostnih skupinah; ugotavlja, da sta se revščina in socialna izključenost med osebami v starosti od 18 do 64 let v zadnjih letih bistveno povečali v dveh tretjinah držav članic, v glavnem zaradi rastočih stopenj gospodinjstev brez delovno aktivnih članov ali z nizko delovno intenzivnostjo ter revščine zaposlenih; ugotavlja, da je bilo tveganje revščine in socialne izključenosti v letu 2012 precej višje (48,8 %) za državljane tretjih držav (v starosti od 18 do 64 let) kot pa za državljane EU; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo nujne ukrepe za izpolnitev cilja strategije EU 2020 o boju proti revščini in socialni izključenosti; poziva Komisijo in države članice, naj nemudoma sprejmejo ukrepe za boj proti revščini otrok, saj je revščina ali socialna izključenost leta 2011 ogrožala 27 % otrok, mlajših od 18 let; poziva Komisijo, naj izda priporočila, zlasti za države članice z največjim deležem oseb, mlajšim od 18 let, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost;

pozdravlja priznanje potrebe po odpravi socialnih posledic krize in zagotavljanju finančne vzdržnosti socialne zaščite v letnem pregledu rasti 2014; poziva države članice, naj okrepijo varnostne mreže, zagotovijo učinkovitost sistemov socialnega varstva in vlagajo v preventivne ukrepe;

Vzdržne pokojnine

je seznanjen s predlogom priporočil za mnoge države članice, kar zadeva pokojninske reforme; obžaluje, da so bila priporočila Komisije oblikovana brez sklicevanja na priporočila Parlamenta v zeleni in beli knjigi o pokojninah; poudarja, da pokojninske reforme zahtevajo nacionalno politično in socialno kohezijo in morajo biti oblikovane v pogajanjih s socialnimi partnerji, da bi bile uspešne;

poudarja, da bi morale biti temeljite reforme pokojninskega sistema v državah članicah zasnovane in sprejete tako, da bi zagotovili njihovo vzdržnost, hkrati pa ne bi ogrozili ustrezne ravni pokojnin, kar je v celoti v skladu z gospodarskimi in socialnimi prednostnimi nalogami strategije Evropa 2020;

poudarja, da je treba izvesti potrebne reforme, da bi zagotovili vzdržnost pokojninskih sistemov; meni, da morajo, če želimo uspešno zvišati dejansko upokojitveno starost, reforme pokojninskih sistemov spremljati politike, ki omejujejo dostop do sistemov zgodnjega upokojevanja in drugih načinov predčasnega umika s trga dela, razvijajo zaposlitvene možnosti za starejše delavce, zagotavljajo dostop do vseživljenjskega učenja, uvajajo davčne ugodnosti, ki spodbujajo delavce, da delajo dlje, ter podpirajo dejavno in zdravo staranje; poudarja, da je pritisk demografskega razvoja na nacionalne proračune in pokojninske sisteme vse večji, saj se zdaj upokojuje prva skupina generacije „baby boom“; ugotavlja neenakomeren napredek in ravni prizadevanja v državah članicah pri oblikovanju in izvajanju strukturnih reform, katerih cilj je povečati zaposlenost, postopoma odpraviti predčasno upokojevanje ter na ravni držav članic in skupaj s socialnimi partnerji oceniti potrebo po zagotovitvi vzdržnosti zakonsko določene in dejanske upokojitvene starosti v skladu s pričakovano daljšo življenjsko dobo; poudarja, da se lahko države članice, ki ne bodo izvedle postopnih reform, znajdejo v položaju, ko bodo morale izvesti nagle reforme, ki bodo imele precejšnje družbene posledice;

je zaskrbljen zaradi nevarnosti neustreznih pokojnin za generacijo mladih Evropejcev, ki so trenutno brezposelni ali na negotovih delovnih mestih in ki se bodo soočali s čedalje višjo upokojitveno starostjo in vse daljšimi obdobji za izračun pokojnine;

Evropski socialni stabilizatorji

ugotavlja, da je politika socialnega varstva, zlasti nadomestila za brezposelnost, minimalna dohodkovna podpora in progresivno obdavčevanje, prvotno prispevala k zmanjšanju globine recesije in stabilizirala trge dela in potrošnjo; poudarja pa, da se je zmogljivost teh ključnih gospodarskih in socialnih stabilizatorjev zaskrbljujoče zmanjšala v državah, v katerih so ti stabilizatorji najbolj potrebni; ugotavlja, da so bili prihodki gospodinjstev in domače povpraševanje posledično slabše zaščiteni;

poudarja, da se socialne politike in socialni standardi v nekaterih primerih uporabljajo kot prilagoditveni faktorji na račun zahtev za fiskalno konsolidacijo; poziva Komisijo, naj oceni posledice, ki so jih imeli ti procesi za sisteme socialne varnosti v državah in državljane; poziva države članice, naj izboljšajo ustreznost in učinkovitost sistemov socialne zaščite ter zagotovijo, da bodo še naprej opravljali nalogo zaščite pred revščino in socialno izključenostjo;

poudarja, da mora Komisija priznati, kako pomembni so skrbniki za izvajanje oskrbe, pa tudi za gospodarstvo in družbo na splošno, in opozarja, da so njihovi interesi redko upoštevani v politikah, ki v vseh pogledih ves čas vplivajo nanje;

meni, da bi lahko financiranje EU prispevalo h krepitvi zmogljivosti skrbnikov v zvezi z zagotavljanjem podpore (npr. čustvena podpora, izmenjave in informacije) in zagovorništvom, prav tako pa bi lahko podpiralo izmenjavo informacij, raziskave in mreženje; meni tudi, bi lahko ob upoštevanju nacionalnih pristojnosti in načela solidarnosti preučili tudi zakonodajne ukrepe ter na podlagi tega oblikovali na primer direktivo o skrbniškem dopustu;

poudarja prihodnje potrebe po kvalificiranih skrbnikih zaradi demografskih sprememb in potrebe po zagotovitvi usposabljanja in izobraževanja za prihodnje skrbnike, da se prepreči propad celotnega sistema oskrbe in socialne varnosti; meni tudi, da je treba omogočiti čim več podpore skrbnikom (zlasti neformalnim skrbnikom), katerih prispevek je treba priznati;

poudarja pomen oskrbe umirajočih in paliativnih storitev pri dolgotrajni oskrbi; poudarja, da imajo skrbniki in uporabniki mobilnih paliativnih ekip zaradi večpoklicne sestave, prilagodljivosti in sodelovanja z drugimi strokovnimi sektorji možnost za premostitev največjih vrzeli v sistemih dolgotrajne oskrbe;

Potreba po okrepitvi demokratične legitimnosti in socialnega dialoga

poudarja, da je trojka potrdila, da sta visoko kakovostno sodelovanje socialnih partnerjev in močan socialni dialog, tudi na nacionalni ravni, bistvena za uspeh vseh reform, in da bi zlasti pri reformi EMU bilo treba okrepiti vlogo socialnih partnerjev v novem postopku gospodarskega upravljanja, zlasti evropskem semestru; pozdravlja predlog Komisije za okrepljeno sodelovanje socialnih partnerjev v evropskem semestru, med drugim v okviru Odbora za socialni dialog pred sprejetjem letnega pregleda rasti;

poziva Evropski svet in države članice, naj zagotovijo tesno udeležbo nacionalnih in regionalnih parlamentov, socialnih partnerjev, javnih organov in civilne družbe pri izvajanju in spremljanju smernic politike v okviru strategije Evropa 2020 in procesa gospodarskega upravljanja, da bi zagotovili njihovo zavezanost; poziva Evropski svet in Komisijo, naj učinkoviteje vključita spremljanje in ocenjevanje ciljev glede zaposlovanja in izobraževanja ter socialnih ciljev strategije Evropa 2020 v evropski semester 2014;

o

o o

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

(1) Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0447.

(2) Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0515.

(3) UL C 308 E, 20.10.2011, str. 116.

(4) UL C 332 E, 15.11.2013, str. 81.

(5) UL C 131 E, 8.5.2013, str. 87.

(6) UL C 153 E, 31.5.2013, str. 57.

(7) Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0419.

(8) Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0266.

(9) Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0036.

(10) Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0365.

PRILOGA K RESOLUCIJI:

KONKRETNA PRIPOROČILA, KI NAJ JIH EVROPSKI SVET VKLJUČI V SMERNICE POLITIKE

Priporočilo št. 1: o socialnih kazalnikih

Evropski parlament meni, da bi moral biti cilj letnih političnih smernic, ki jih sprejme Evropski svet na podlagi letnega pregleda rasti, naslednje:

pozdravlja dejstvo, da osnutek skupnega poročila o zaposlovanju, ki je priložen letnemu pregledu rasti, letos prvič vključuje pregled dosežkov politik zaposlovanja in socialnih politik, kar bo pomagalo okrepiti spremljanje dogajanj na področju zaposlovanja in socialne varnosti kot del makroekonomskega nadzora v okviru evropskega semestra; meni, da bi to moralo vplivati na smernice politike v okviru evropskega semestra, da bi okrepili socialno razsežnost ekonomske in monetarne unije, ki je ne samo zaželena, ampak tudi potrebna za odpravo krize in preprečevanje resnih socialno-gospodarskih razlik v euroobmočju ter s tem za krepitev njegove trajnostnosti;

izraža globoko zaskrbljenost zaradi omejene vloge Parlamenta v evropskem semestru; obžaluje skromen napredek Komisije in Sveta pri krepitvi demokratičnega nadzora smernic gospodarske politike; meni, da v okviru veljavnih pogodb člen 136 PDEU omogoča Svetu, da na priporočilo Komisije in z glasom držav članic, ki uporabljajo euro, v okviru evropskega semestra sprejme zavezujoče smernice gospodarske politike za države euroobmočja; poudarja, da bi mehanizem spodbud okrepil zavezujočo naravo usklajevanja gospodarske politike; poziva k sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma, ki bi Parlamentu omogočil, da sodeluje pri pripravi in odobritvi letnega pregleda rasti ter smernic za gospodarsko politiko in zaposlovanje;

ugotavlja pa, da ti kazalniki – za razliko od pregleda dosežkov postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem – niso zavezujoči; poziva Komisijo in države članice, naj preučijo razmere glede na vse večje socialno neravnovesje in neravnovesje na področju zaposlovanja v EU;

izraža obžalovanje, ker kazalniki zaposlovanja in socialni kazalniki, ki jih je predlagala Komisija, ne zadoščajo za celovito zajetje razmer na področju zaposlovanja in socialnih razmer v državah članicah; poziva k vključitvi dodatnih kazalnikov v pregled dosežkov, zlasti stopnje revščine otrok, dostopa do zdravstvenega varstva, brezdomstva in indeksa dostojnega dela, ki bi omogočili ustrezno oceno socialnih razmer v državah članicah; meni, da bi bilo treba po posvetovanju s Parlamentom kazalnike redno pregledovati; ker ni ustrezne ureditve, s katero bi zagotovili, da Evropski svet upošteva stališče Evropskega parlamenta, preden vsako leto sprejme prednostne naloge, ki jih v letnem pregledu rasti predlaga Evropska komisija;

Priporočilo št. 2: euroskupina na ravni ministrov za zaposlovanje in socialne zadeve

Evropski parlament meni, da bi moral biti cilj letnih političnih smernic, ki jih sprejme Evropski svet na podlagi letnega pregleda rasti, naslednje:

poudarja, kako pomembno je, da se pred vrhunskimi srečanji držav euroobmočja po potrebi sestanejo ministri euroskupine za zaposlovanje in socialne zadeve; meni, da so enako pomembna tudi skupna srečanja, na katerih Svet EU za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov (EPSCO) in Ekonomsko-finančni svet (ECOFIN) dosežeta usklajeno stališče, da se zagotovi popolnejša obravnava socialnih problematik in problematik zaposlovanja v razpravah organov euroobmočja in pri njihovem odločanju ter z namenom prispevati k srečanjem voditeljev držav in vlad euroobmočja;

Priporočilo št. 3: pakt za povečanje naložb in produktivnosti v EU

Evropski parlament meni, da bi moral biti cilj letnih političnih smernic, ki jih sprejme Evropski svet na podlagi letnega pregleda rasti, naslednje:

opozarja, da strukturne reforme srednje- do dolgoročno sicer lahko obrodijo sadove, vendar pa morata Komisija in Svet za spodbuditev domačega povpraševanja v EU okrepiti naložbe, da se kratkoročno podprejo rast in kakovostna delovna mesta, srednjeročno pa okrepi potencial; ugotavlja, da so bili glavni cilji opredeljeni že v strategiji Evropa 2020 in Paktu za rast in delovna mesta, sprejetem junija 2012, da pa je treba okrepiti financiranje; zato spodbuja države članice, naj pripravijo paket naložb, da se doseže znatno izboljšanje kratkoročnih gospodarskih razmer in stanja na trgih dela v državah članicah, kot je navedeno v resoluciji Parlamenta z dne 11. septembra 2013 o reševanju brezposelnosti mladih: možnosti za izhod (2013/2045(INI));

pozdravlja dejstvo, da Komisija v letnem pregledu rasti 2014 poziva države članice, naj zaščitijo ali spodbujajo dolgoročne naložbe v izobraževanje, raziskave in inovacije, energijo in ukrepe na področju podnebnih sprememb; kljub temu meni, da to ni dovolj, da bi države članice z že tako omejenimi proračuni lahko dosegle ta cilj;

poziva Komisijo, naj pripravi načrt, ki bi tem državam članicam pomagal pri potrebnih produktivnih naložbah, na primer v izobraževanje ter raziskave in razvoj, saj imata ta sektorja potencial za ustvarjanje rasti in delovnih mest;

Priporočilo št. 4: kakovostna delovna mesta in dostojne plače za povečanje produktivnosti

Evropski parlament meni, da bi moral biti cilj letnih političnih smernic, ki jih sprejme Evropski svet na podlagi letnega pregleda rasti, naslednje:

Stroški dela na enoto, proizvodni stroški in stopnje dobička

poziva k bolj prilagodljivim in dinamičnim trgom dela, ki se znajo brez odpuščanja presežnih delavcev in čezmernega prilagajanja plač prilagoditi motnjam v gospodarskih razmerah; opozarja, da se je kupna moč številnih delavcev EU močno zmanjšala, gospodinjski prihodki znižali, domače povpraševanje pa upadlo, kar je dodatno prispevalo k brezposelnosti in socialni izključenosti, zlasti v državah, ki jih je kriza najbolj prizadela; poudarja, da zmanjševanje stroškov dela, ki neposredno vplivajo na plače, ne more biti edina strategija za ponovno pridobitev konkurenčnosti; ugotavlja, da sporočilo o letnem pregledu rasti 2014 poudarja, da bi lahko osrednje države, ki imajo potreben manevrski prostor, povišale plače, kar je eden od načinov za povečanje potrošnje, ter zahteva, da morajo priporočila izražati ambicije za spodbujanje bolj uravnotežene rasti in ustvarjanja delovnih mest v euroobmočju;

Plače in dostojno plačilo

poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe za odpravo neenakosti in zagotavljanje dostojnega plačila; poziva države članice, naj se borijo proti revščini zaposlenih z izvajanjem politik trga dela, namenjenih zagotavljanju dostojnih plač zaposlenim, kar ni pomembno le za socialno kohezijo in poštenost v družbi, ampak tudi za ohranjanje močnega gospodarstva;

Kakovost delovnih mest

priporoča, da se v priporočilih Komisije za posamezne države za leto 2014 nameni več pozornosti kakovosti delovnih mest, ki je v gospodarstvu, ki temelji na znanju, bistvena za spodbujanje visoke produktivnosti dela in hitrih inovacij s pomočjo usposobljene, prilagodljive in zavzete delovne sile v okolju z dostojnimi zdravstvenimi in varnostnimi standardi, ki zbuja občutek varnosti in zagotavlja razumen delovni čas; priporoča, da se smernice politike osredotočajo zlasti na dostop delavcev do temeljnih delovnih pravic, kot so določene v Pogodbah, brez poseganja v zakonodajo držav članic;

priporoča, naj se odpravijo negotovi delovni pogoji in lažno samozaposlovanje ter prepreči njihovo širjenje ter naj se zagotovi, da imajo osebe, ki so zaposlene prek pogodb za določen čas ali s krajšim delovnim časom, in samozaposlene osebe ustrezno socialno zaščito in dostop do usposabljanja;

priporoča, naj se zagotovi učinkovito izvajanje direktive o splošnem okviru enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu;

Priporočilo št. 5: reforme za kakovostnejšo udeležbo na trgu dela

Evropski parlament meni, da bi moral biti cilj letnih političnih smernic, ki jih sprejme Evropski svet na podlagi letnega pregleda rasti, naslednje:

Nacionalni splošni načrti zaposlovanja in nacionalni načrti zaposlovanja mladih

priporoča, da Komisija v priporočilih za posamezne države za 2014 uvede obvezno predstavitev nacionalnih splošnih načrtov zaposlovanja in nacionalnih načrtov zaposlovanja mladih;

poziva Komisijo, naj v priporočila za posamezne države letnega pregleda rasti za leto 2014 vključi kakovost delovnih mest, usposabljanje in dostopnost vseživljenjskega učenja, temeljne pravice delavcev ter podpiranje mobilnosti na trgu dela in samozaposlovanja s povečanjem varnosti za delavce;

Reforme trga dela in aktivne politike trga dela

priporoča, da se reforme trga dela osredotočajo na izboljšanje produktivnosti in učinkovitosti dela ter tako okrepijo konkurenčnost gospodarstva EU in omogočijo trajnostno rast in ustvarjanje delovnih mest, obenem pa dosledno spoštujejo črko in duha evropskega socialnega pravnega reda in njegova načela; poziva, naj se reforme trga dela naj izvajajo tako, da spodbujajo kakovost delovnih mest.

meni, da bi morale strukturne reforme trga dela uvesti notranjo prožnost za ohranjanje zaposlitev v času gospodarskih motenj ter zagotavljati kakovost delovnih mest, varnost pri prehodih med zaposlitvami in programe nadomestil za primer brezposelnosti, ki so osnovani na zahtevah za uveljavljanje te pravice in povezani s politikami ponovnega vključevanja, ki ohranjajo spodbude za delo, obenem pa zagotavljajo zadostne dohodke, kakor tudi pogodbene dogovore za boj proti segmentaciji trga dela, predvidevanje prestrukturiranja gospodarstva ter zagotavljanje dostopa do vseživljenjskega učenja;

Odpravljanje neusklajenosti med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih

priporoča, naj se bolje spremljajo znanja in spretnosti v določenih sektorjih in/ali regijah ter naj se čim prej odpravi neusklajenost med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih;

poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo pri oblikovanju pregleda znanj in spretnosti v EU ter tako omogočijo celosten vpogled v potrebe po znanjih in spretnostih v EU;

priporoča, naj se spodbujajo sodelovanje in sinergije med sektorjem izobraževanja in usposabljanja ter podjetji, da se predvidijo potrebe po znanjih in spretnostih ter sistem izobraževanja in usposabljanja prilagodi potrebam trga dela z namenom, da bi delovni sili zagotovili potrebna znanja in spretnosti ter olajšali prehod iz izobraževanja in usposabljanja na trg dela, pri čemer naj imajo dualne sheme izobraževanja ključno vlogo;

priporoča, naj se spodbuja dostop do vseživljenjskega učenja za vse starostne skupine, ne samo s formalnim učenjem, ampak tudi z razvojem neformalnega in priložnostnega učenja;

priporoča, naj se do leta 2015 vzpostavi sistem potrjevanja neformalnega in priložnostnega učenja, povezan z evropskim okvirom kvalifikacij;

Brezposelnost mladih

priporoča sklenitev evropskega pakta za zaposlovanje mladih, na podlagi katerega bi uresničili že pred časom dogovorjene ukrepe ter določili nova sredstva in ukrepe za odpravo brezposelnosti mladih, s čimer bi zmanjšali število mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo in ne usposabljajo, ob upoštevanju kvalitativnega vidika dostojnega dela, pri katerem se v celoti spoštujejo temeljni delovni standardi;

meni, da bi morale države članice čim prej začeti izvajati programe jamstva za mlade in učinkovito uporabljati razpoložljiva sredstva, pri čemer bi dejavnosti usmerile predvsem v mlade, ki so v najtežjem položaju;

poziva Komisijo, naj v obljubljenem vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira prednostno poveča razpoložljivi proračun za jamstvo za mlade;

poziva Komisijo, naj predlaga kakovosten okvir za pripravništva, ki bo med drugim zajemal merila za cilje usposabljanja in ustrezne delovne pogoje; prav tako poziva Komisijo, države članice in evropske socialne partnerje, naj na ambiciozen način izvajajo koalicijo za vajeništva;

Starejše in dolgotrajno brezposelne osebe

poziva države članice, naj razvijejo zaposlitvene možnosti za starejše delavce, zagotavljajo dostop do vseživljenjskega učenja, uvajajo davčne ugodnosti, ki spodbujajo delavce, da delajo dlje, ter podpirajo dejavno in zdravo staranje;

meni, da bi morale biti dolgotrajno brezposelne osebe deležne podpore v obliki ustvarjanja delovnih mest in celovitih pristopov dejavnega vključevanja – vključno s pozitivnimi spodbudami za aktiviranje, kot so individualno usmerjanje in programi za vključevanje prejemnikov socialne pomoči na trg dela –, ustreznih sistemov socialnih prejemkov ter dostopa do kakovostnih storitev, da bi jih podprli pri ponovnem vstopu na trg dela in pri dostopu do kakovostnih delovnih mest;

Ženske

poziva Komisijo, naj se bolj osredotoči na znatno povečanje udeležbe žensk na trgu dela, kar je ključnega pomena za uresničitev krovnega cilja strategije EU 2020 glede stopnje zaposlenosti; zahteva ukrepe, kot so cenovno dostopna oskrba in otroško varstvo, ustrezne ureditve porodniškega, očetovskega in starševskega dopusta ter prilagodljivost delovnega časa in kraja dela;

meni, da morajo države članice spoštovati in spodbujati enakost med spoloma v svojih nacionalnih politikah in nacionalnih programih reform;

Druge prednostne skupine

meni, da bi morale države članice v svoje nacionalne programe reform vključiti ključne ukrepe za zaposlovanje in socialno vključevanje, ki so bili sprejeti v okviru evropske strategije za invalide; poziva Evropsko komisijo, naj te ukrepe vključi v svoja priporočila za posamezne države za leto 2014;

priporoča vključitev manjšin med prednostne naloge letnega pregleda rasti 2014, saj je njihova udeležba na trgu dela ključna za dosego krovnega cilja strategije Evropa 2020 glede stopnje zaposlenosti; poziva Komisijo in države članice, naj se posvetijo nizki ravni udeležbe pripadnikov manjšin (npr. Romov) na trgu dela;

Priporočilo št. 6: krepitev prostovoljne mobilnosti delavcev

Evropski parlament meni, da bi moral biti cilj letnih političnih smernic, ki jih sprejme Evropski svet na podlagi letnega pregleda rasti, naslednje:

meni, da je glede na število delavcev, zlasti mladih, ki zapuščajo svoje matične države in iščejo zaposlitvene priložnosti v drugih državah članicah, treba nujno razviti primerne ukrepe; poudarja, da je zakonodaja EU trenutno v postopku spreminjanja, da bi zagotovili prenosljivost pokojninskih pravic in upravičenost iskalca zaposlitve do dajatev iz naslova zaposlitve še najmanj tri mesece med iskanjem dela v drugi državi članici, ter da sta Svet in Parlament dosegla dogovor o čezmejni prenosljivosti pravic do dodatnega pokojninskega zavarovanja;

Priporočilo št. 7: prizadevanja za bolj poštene sisteme obdavčitve

Evropski parlament meni, da bi moral biti cilj letnih političnih smernic, ki jih sprejme Evropski svet na podlagi letnega pregleda rasti, naslednje:

ugotavlja, da je Mednarodni denarni sklad pred kratkim opozoril, da obstajajo možnosti za boljše in bolj progresivno obdavčevanje, s katerim bi pripomogli k zmanjševanju neenakosti v EU; poudarja, da je treba preložiti davčno breme z dela na druge oblike trajnostnih davkov, da bi spodbujali rast in ustvarjanje delovnih mest, obenem pa zagotovili dodatne prihodke, in povečali legitimnost prizadevanj za konsolidacijo;

Priporočilo št. 8: zmanjšati je treba revščino in socialno izključenost.

Evropski parlament meni, da bi moral biti cilj letnih političnih smernic, ki jih sprejme Evropski svet na podlagi letnega pregleda rasti, naslednje:

meni, da bi morale države članice okrepiti varnostne mreže, zagotoviti učinkovitost sistemov socialnega varstva in vlagati v preventivne ukrepe;

poziva Komisijo, naj pri napredku glede krovnih ciljev strategije Evropa 2020 upošteva vpliv programov gospodarskega prilagajanja v državah članicah, ki se srečujejo s finančnimi težavami, in se dogovori o spremembah, s katerimi bi programe prilagajanja uskladili s cilji strategije Evropa 2020;

Priporočilo št. 9: vzdržne pokojnine

Evropski parlament meni, da bi moral biti cilj letnih političnih smernic, ki jih sprejme Evropski svet na podlagi letnega pregleda rasti, naslednje:

poudarja, da je treba izvesti potrebne reforme, da bi zagotovili vzdržnost pokojninskih sistemov, meni, da morajo, če želimo uspešno zvišati dejansko upokojitveno starost, reforme pokojninskih sistemov spremljati politike, ki omejujejo dostop do sistemov zgodnjega upokojevanja in drugih načinov predčasnega umika s trga dela, razvijajo zaposlitvene možnosti za starejše delavce, zagotavljajo dostop do vseživljenjskega učenja, uvajajo davčne ugodnosti, ki spodbujajo delavce, da delajo dlje, ter podpirajo dejavno in zdravo staranje;

poudarja, da je pritisk demografskega razvoja na nacionalne proračune in pokojninske sisteme vse večji, ker se zdaj upokojuje prva skupina generacije „baby boom“; ugotavlja neenakomeren napredek in ravni prizadevanja v državah članicah pri oblikovanju in izvajanju strukturnih reform, katerih cilj je povečati zaposlenost, postopoma odpraviti predčasno upokojevanje ter na ravni držav članic in skupaj s socialnimi partnerji oceniti potrebo po zagotovitvi vzdržnosti zakonsko določene in dejanske upokojitvene starosti v skladu s pričakovano daljšo življenjsko dobo; poudarja, da se lahko države članice, ki ne bodo izvedle postopnih reform, znajdejo v položaju, ko bodo morale izvesti nagle reforme, ki bodo imele precejšnje družbene posledice;

Priporočilo št. 10: evropski socialni stabilizatorji

Evropski parlament meni, da bi moral biti cilj letnih političnih smernic, ki jih sprejme Evropski svet na podlagi letnega pregleda rasti, naslednje:

ugotavlja, da je politika socialnega varstva, zlasti nadomestila za brezposelnost, minimalna dohodkovna podpora in progresivno obdavčevanje, prvotno prispevala k zmanjšanju globine recesije in stabilizirala trge dela in potrošnjo; poudarja pa, da se je zmogljivost teh ključnih gospodarskih in socialnih stabilizatorjev zaskrbljujoče zmanjšala v državah, v katerih so ti stabilizatorji najbolj potrebni; ugotavlja, da so bili prihodki gospodinjstev in domače povpraševanje posledično slabše zaščiteni;

poudarja, da se socialne politike in socialni standardi v nekaterih primerih uporabljajo kot prilagoditveni faktorji na račun zahtev za fiskalno konsolidacijo; poziva Komisijo, naj oceni posledice, ki so jih imeli ti procesi za sisteme socialne varnosti v državah in državljane; poziva države članice, naj izboljšajo ustreznost in učinkovitost sistemov socialne zaščite ter zagotovijo, da bodo še naprej opravljali nalogo zaščite pred revščino in socialno izključenostjo;

Priporočilo št. 11: okrepiti je treba demokratično legitimnost in socialni dialog.

Evropski parlament meni, da bi moral biti cilj letnih političnih smernic, ki jih sprejme Evropski svet na podlagi letnega pregleda rasti, naslednje:

meni, da bi morale vse reforme trga dela temeljiti na okrepljenem usklajevanju socialnega dialoga;

meni, da je za uspeh vseh reform bistvena krepitev visoko kakovostnega sodelovanja socialnih partnerjev in močnega socialnega dialoga, tudi na nacionalni ravni, posebej za uspeh reform EMU pa je treba okrepiti vlogo socialnih partnerjev v novem gospodarskem upravljanju, zlasti evropskem semestru;

priporoča, da se uveljavi predlog Komisije za okrepljeno sodelovanje socialnih partnerjev v evropskem semestru, med drugim v okviru Odbora za socialni dialog pred sprejetjem letnega pregleda rasti;

poziva Evropski svet in države članice, naj zagotovijo tesno udeležbo nacionalnih in regionalnih parlamentov, socialnih partnerjev, javnih organov in civilne družbe pri izvajanju in spremljanju smernic politike v okviru strategije Evropa 2020 in procesa gospodarskega upravljanja, da bi zagotovile njihovo zavezanost;

poziva Evropski svet in Komisijo, naj učinkoviteje vključita spremljanje in ocenjevanje ciljev glede zaposlovanja in izobraževanja ter socialnih ciljev strategije Evropa 2020 v evropski semester 2014.