Prvič, v skladu s pravom EU morajo države članice preprečiti ali odpraviti morebitne neskladnosti med pravom Evropske unije in katerimi koli medvladnimi sporazumi, ki jih sklenejo s tretjimi državami. Eden izmed namenov EU (na podlagi člena 194 PDEU) je zagotoviti pravilno delovanje notranjega energetskega trga in to zahteva popolno skladnost uvoza energije v Evropsko unijo s pravili notranjega energetskega trga. Drugič, potreba po usklajevanju na nadnacionalni ravni se veča s postopnim povezovanjem energetske infrastrukture in trgov na ravni EU, deljene odvisnosti od zunanjih dobaviteljev in cilja EU ter njenih držav članic, da ustvarijo energetsko unijo.

Pregled sklepa o medvladnih sporazumih poteka v okviru strategije za energetsko unijo, katere cilj je odjemalcem EU – gospodinjstvom in podjetjem – zagotoviti zanesljivo, trajnostno, konkurenčno in cenovno dostopno energijo. Pregled ima dva glavna cilja:

Sklep o medvladnih sporazumih z dne 25. oktobra 2012 je vzpostavil mehanizem za izmenjavo informacij med državami članicami in Komisijo v zvezi z medvladnimi sporazumi na področju energije. Kot je analizirano v poročilu o vrednotenju, priloženem tej oceni učinka, izkušnje kažejo, da sedanji sklep o medvladnih sporazumih ne dosega enega izmed svojih glavnih ciljev, in sicer zagotavljati skladnost medvladnih sporazumov s pravom EU. Zlasti se je izkazal za neuspešnega pri spodbujanju preoblikovanja medvladnih sporazumov, za katere je bilo naknadno ugotovljeno, da niso skladni s pravom EU, v skladne. Ugotovljeni so bili trije glavni temeljni razlogi za to težavo:

Okoljski in družbeni vplivi pregledanega sklepa o medvladnih sporazumih bi bili posredni. V kolikor bi tak pregled povečal skladnost medvladnih sporazumov s pravom EU in s tem ustvaril na splošno boljše poslovno okolje, bi bili ti vplivi pozitivni.

Ta ocena učinka temelji na kvalitativnem preverjanju predlaganih možnosti. To je posledica dejstva, da ni mogoče v celoti količinsko opredeliti neposrednega in posrednega makroekonomskega vpliva sprememb sklepa o medvladnih sporazumih. Povečana skladnost medvladnih sporazumov s pravom EU bi bila glavni razlog za gospodarske koristi možnosti 3 (obvezna predhodna preverjanja skladnosti), ki bi bile povezane zlasti z:

Katere zakonodajne in nezakonodajne možnosti politike so bile proučene? Obstaja najprimernejša možnost ali ne? Zakaj? Največ 14 vrstic

Kakšni so stroški najprimernejše možnosti (če obstajajo, sicer samo glavni)? Največ 12 vrstic

Najprimernejša možnost, tj. možnost 3, bi lahko Komisiji in državam članicam naložila upravne stroške. Na ravni EU bi prva faza predhodne ocene vsakega novega ali prenovljenega medvladnega sporazuma, ki je bil predložen Komisiji, verjetno pomenila dva cela delovna dneva dveh uradnikov GD za energetiko. Treba bi se bilo posvetovati tudi s pravno službo Komisije in drugimi relevantnimi generalnimi direktorati, za katere se ocenjuje, da bi temu vprašanju morali tudi posvetiti en do dva dneva enega do dveh pravnikov. Na nacionalni ravni bi se glavna pravna presoja in priprava, potrebni za sklenitev medvladnega sporazuma s tretjo državo, izvedli ne glede na obstoj ali neobstoj določbe o obvezni predhodni priglasitvi. Zato bi bili dodatni stroški pri tej možnosti na nacionalni ravni povezani s predložitvijo dokumentov Komisiji za predhodno oceno. Če bi bili odkriti razlogi za neskladnost s pravom EU, bi se bilo treba posvetovati z več pravnimi strokovnjaki. Odvisno od kompleksnosti medvladnega sporazuma bi bilo lahko potrebnih več krogov posvetovanj z nacionalnimi organi, kar bi pomenilo, da bi moralo več uradnikov na hierarhični lestvici državne uprave v fazi pred podpisom navedenim vprašanjem posvetiti dodatne ure.

Kakšen bo vpliv na podjetja, MSP ter mikropodjetja? Največ 8 vrstic

Ker bi poslovne pogodbe ostale zunaj področja uporabe pregledanega sklepa o medvladnih sporazumih, predlagana možnost, tj. možnost 3, ne bi imela nobenega dodatnega neposrednega vpliva na podjetja v primerjavi s sedanjim sistemom. Vendar bi obvezna predhodna ocena osnutkov medvladnih sporazumov s strani Komisije lahko zadržala podpis medvladnega sporazuma in s tem posredno vplivala na načrtovanje in odločitve o naložbah gospodarskih subjektov, ki sodelujejo pri oskrbi z energijo ali s tem povezani infrastrukturi. Vendar bi možnost 3 z boljšo pravno varnostjo izboljšala splošno poslovno okolje in s tem družbam, ki sodelujejo pri naložbah in povezani oddaji naročil podizvajalcem, vključno s MSP, prihranila denar.

Ali bo prišlo do znatnih vplivov na nacionalne proračune in uprave? Največ 4 vrstice

Poleg omenjenih upravnih stroškov predlagana možnost ne bi imela dodatnega vpliva na nacionalne proračune.

Ali bo prišlo do drugih znatnih vplivov? Največ 6 vrstic

Uvedba obvezne predhodne ocene s strani Komisije bi lahko imela za učinek nepodpis predvidenega medvladnega sporazuma s tretjo državo ali to, da bi bil oblikovan ali spremenjen na tak način, da bi bil skladen s pravom EU. To pa bi lahko vplivalo na razmerje z zadevno tretjo državo. Vendar bi taka predhodna ocena v pogodbenih razmerjih med državami članicami in tretjimi državami zagotavljala pravno varnost in stabilnost. Posebno vprašanje je, da se lahko tudi članice EGP ali pogodbenice Energetske skupnosti odločijo za uporabo pregledanega sklepa o medvladnih sporazumih.

D. Spremljanje izvajanja

Kdaj bo politika pregledana? Največ 4 vrstice