[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 21.12.2009

COM(2009)700 konč.

POROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU IN EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU

POROČILO O PROGRAMU PHARE, PREDPRISTOPNIH INSTRUMENTIH ZA TURČIJO, PROGRAMU CARDS IN PREHODNEM VIRU ZA LETO 2008

{SEC(2009) 1726}

UVOD

To poročilo in priloženi referenčni dokument obravnavata izvajanje programov Phare[1], predpristopne pomoči za Turčijo[2], CARDS[3] in prehodnega vira[4] med letom 2008 (do 31. decembra 2008). Upoštevati je treba, da je bilo leto 2006 zadnje programsko leto za program Phare, predpristopno pomoč za Turčijo in program CARDS, zato se leta 2008 v okviru teh instrumentov niso uvedli novi programi[5].

Cilji predpristopne pomoči Phare so bili pomagati državam kandidatkam in državam pristopnicam v prizadevanjih za okrepitev njihovih javnih uprav ter institucij, da bodo učinkovito delovale znotraj Evropske unije, podpirati usklajevanje z zakonodajo Evropske skupnosti, zmanjšati potrebo po prehodnih obdobjih ter podpirati gospodarsko in socialno kohezijo.

Cilj programa CARDS je bil podpirati sodelovanje Albanije, Bosne in Hercegovine, Hrvaške, Nekdanje jugoslovanske republike Jugoslavije, Črne gore, Srbije ter Kosova[6] v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu. Namen tega procesa je podpirati stabilnost v regiji, hkrati pa tudi spodbujati hitrejše pridruževanje Evropski uniji.

To poročilo vsebuje tudi podatke o prehodnem viru za nove države članice, ki je bil uveden, da bi se nadaljeval institucionalni razvoj za krepitev ter utrditev institucionalne in upravne usposobljenosti za izvajanje pravnega reda Skupnosti.

Od leta 2007 se predpristopno financiranje EU usmerja skozi enoten instrument – instrument za predpristopno pomoč (IPA) – načrtovan za zagotavljanje usmerjene pomoči državam kandidatkam in potencialnim državam kandidatkam. IPA nadomešča pet predhodnih finančnih instrumentov EU – Phare, ISPA[7], SAPARD[8], predpristopno pomoč za Turčijo in CARDS. Od leta 2008 Komisija pripravlja letno poročilo o izvajanju IPA.

Pregled leta

Glavne točke razvoja v procesu širitve leta 2008

Novembra 2008 so bili v širitvenem paketu predstavljeni rezultati, ki so jih leta 2008 dosegle države kandidatke[9] in potencialne kandidatke[10] ter rezultati v zvezi s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom. Sporočilo o strategiji širitve in glavnih izzivih za obdobje 2008–2009 je razvilo veljavni pristop Evropske unije, ki temelji na obnovljenem soglasju, doseženem na Evropskem svetu decembra 2006. V Sporočilu je poudarjen pristop Komisije do prihodnjih izzivov širitve in so opredeljeni ukrepi za pomoč državam na njihovi poti do članstva. Priložena so mu poročila o napredku držav kandidatk in potencialnih kandidatk, v katerih je ocenjen napredek posameznih držav pri izpolnjevanju københavnskih meril za članstvo. Ta širitveni paket je Svet[11] sprejel s precejšnjim zadovoljstvom, prav tako je bil dobro sprejet v državah širitve.

Načrtovanje in izvajanje programov: Splošni pregled

Phare, predpristopna pomoč za Turčijo in CARDS

Z uvedbo instrumenta IPA leta 2007 v okviru programa Phare, predpristopne pomoči za Turčijo in programa CARDS po letu 2006 ni bilo novih zavez. Poudarek je na izvajanju programov iz prejšnjih let, vključno z zmanjševanjem zaostankov, kadar je to potrebno.

Leta 2008 je večina držav, ki prejemajo pomoč CARDS, nadaljevala sklepanje pogodb za preostale proračunske dodelitve za leti 2005 in 2006, pri čemer se je število sklenjenih pogodb med državami razlikovalo. V Albaniji in Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji so prizadevanja za sklenitev pogodb za preostala sredstva v okviru CARDS 2005 pred iztekom roka za sklenitev pogodb, močno omejila število pogodb, sklenjenih za programe CARDS 2006. Bosna in Hercegovina ter Kosovo pa sta za programe CARDS do leta 2005 vse pogodbe sklenila do konca leta, sklepanje pogodb za CARDS 2006 pa je dobro napredovalo.

Delegacija Evropske komisije na Hrvaškem je 21. decembra 2007 začasno zadržala izvajanje pogodb v okviru Phare 2006, dokler se Komisija ni prepričala, da je Hrvaška izboljšala svoje decentralizirano izvajanje. Po ponovni vzpostavitvi izvajanja pogodb julija 2008 je Hrvaška pred iztekom roka 30. novembra 2008 uspela skleniti pogodbe za 84,7 % dodelitev Phare 2006.

V okviru predpristopne pomoči za Turčijo so se leta 2008 izvajali trije programi, vključno z nacionalnim programom 2006, za katerega je sklepanje pogodb še potekalo. Roki, ki jih je določil skupni nadzorni odbor za predložitev razpisne dokumentacije Evropski komisiji za predhodno kontrolo v okviru nacionalnega programa 2006, so nekoliko pospešili postopek javnih naročil v primerjavi s predhodnimi programi. Delež sklenjenih pogodb za nacionalni program 2006 je konec leta 2008 znašal 78,38 %.

V letu 2008 sta Bolgarija in Romunija nadaljevali sklepanje pogodb in izvajanje nacionalnih programov Phare 2006. Konec obdobja za oddajo naročil 30. novembra 2008 je Bolgarija sklenila pogodbe le za 17,38 % programov. Do nizkega odstotka je deloma prišlo zaradi prekinitve financiranja in odpovedi znatnega števila pogodb s strani bolgarskih organov, ker niso imeli na voljo niti časa niti virov. V Romuniji so bile za nacionalni program Phare 2006 ob koncu obdobja za oddajo naročil sklenjene pogodbe za 78,01 % programov.

Podrobnejše informacije o izvajanju programa Phare, predpristopne finančne pomoči za Turčijo in programa CARDS so navedene delu I referenčnega dokumenta k temu poročilu.

Prehodni vir

Prehodni vir za Bolgarijo in Romunijo je bil s členom 31 Akta o pristopu uveden za financiranje različnih ukrepov izgradnje institucij, ki obravnavajo stalno potrebo po krepitvi institucionalne usposobljenosti na določenih področjih, in sicer z ukrepi, ki jih ni mogoče financirati v okviru strukturnih skladov ali sklada za razvoj podeželja. Prehodni vir tako pomeni podaljšanje pomoči, zagotovljene do pristopa v okviru programa Phare. Izvajanje pomoči EU, ki je na voljo v okviru prehodnega vira, se upravlja v skladu z Memorandumom o soglasju glede izvajanja prehodnega vira, ki so ga bolgarski organi in Evropska komisija podpisali 21. junija 2007, romunski organi in Evropska komisija pa 5. septembra 2007.

V letu 2008 sta Bolgarija in Romunija nadaljevali sklepanje pogodb in izvajanje programa prehodnega vira 2007, dodeljenega obema državama. Rok za sklenitev pogodb se izteče 15. decembra 2009.

Leta 2008 je deset držav, ki so imele od leta 2004 koristi od posebnega prehodnega vira za izgradnjo institucij, oblikovanega s členom 34 Akta o pristopu, nadaljevalo sklepanje pogodb za projekte v okviru programov prehodnega vira 2006 oziroma njihovo izvajanje v programu prehodnega vira 2005.

Na poti k razširjenemu decentraliziranemu izvajalskemu sistemu (EDIS)

Cilj Komisije je države prejemnice pomoči Phare pripraviti na upravljanje sredstev Skupnosti v okviru razširjenega decentraliziranega sistema (EDIS), da pred pristopom pridobijo zadostne praktične izkušnje pri upravljanju popolnoma decentraliziranega sistema in se tako pripravijo na učinkovito upravljanje sredstev iz strukturnih skladov ob pristopu (v okolju deljenega upravljanja).

Komisija je odobrila izvajalske agencije za Phare, ki bodo delovale v okviru EDIS, ko so te dokazale, da imajo ustrezna sredstva, strukture in sisteme za učinkovito in pravočasno upravljanje pomoči Skupnosti.

Deset novih držav članic 5. širitve[12] svoje programe od leta 2005 izvaja v okviru sistema EDIS.

Kar zadeva program Phare in prehodni vir, Bolgarija svoje programe izvaja v okviru sistema EDIS od julija 2007. To pomeni, da za dodelitev in izvajanje pomoči vso odgovornost nosijo bolgarski organi. Pomoč upravljajo štiri akreditirane izvajalske agencije[13].

Čeprav je bil sistem kot tak vzpostavljen in akreditiran na podlagi obveznosti, ki so jih prevzeli bolgarski organi, pomanjkljivosti pri dejanskem izvajanju pomoči in ravnanju z njo leta 2008 še niso bile odpravljene. Znatni del plačil Phare je zadržan od februarja 2008, ker mora Bolgarija izvesti korektivne ukrepe. Najbolj pereč problem leta 2008 je bila zavrnitev akreditacije dveh bolgarskih izvajalskih agencij (Osrednje finančne in pogodbene enote ter Ministrstva za regionalni razvoj in javna dela) 23. julija 2008, zaradi česar je bila večina programov Phare 2006 v Bolgariji neupravičena do pomoči EU.

Tudi v Romuniji v okviru sistema EDIS od konca leta 2006 delujeta dve agenciji, od aprila 2007 pa še tretja, kar pomeni, da nosi vso odgovornost za razpise in izvajanje programov finančne pomoči. Tri akreditirane izvajalske agencije[14] upravljajo program Phare 2006 in prehodni vir. Komisija je leta 2007 izrazila nekatere pomisleke glede usposobljenosti romunskih agencij za zagotavljanje dobrega upravljanja sredstev EU, vendar se je to leta 2008 bistveno izboljšalo. Kljub temu so bile zamude pri sklepanju pogodb za Phare 2006, izvajanje programov, ki potekajo, pa ima včasih zamudo zaradi objektivnih razlogov, ki jih ni mogoče v celoti pripisati romunskim organom. Na splošno je sodelovanje z romunskimi organi primerno, problemi se rešujejo skupaj, zaradi česar so pri upravljanju sredstev vidne bistvene izboljšave.

Komisija podrobno spremlja delovanje v okviru sistema EDIS, da bi zagotovili pravočasno in učinkovito izvajanje projektov ter doseganje rezultatov.

Usklajevanje predpristopne pomoči Skupnosti

- Posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja (SAPARD)[15] je namenjen pomoči državam kandidatkam pri soočanju s problemi pri strukturnih prilagoditvah v kmetijskih sektorjih in na podeželju ter pri izvajanju pravnega reda Skupnosti, ki zadeva skupno kmetijsko politiko in s tem povezano zakonodajo.

- Instrument strukturnih politik v predpristopnem obdobju (ISPA)[16] je namenjen predvsem usklajevanju držav prosilk z infrastrukturnimi standardi Skupnosti. Financira pomembno okoljsko in prometno infrastrukturo.

Usklajevanje med različnimi predpristopnimi instrumenti je bilo izvedeno na stopnji načrtovanja programov. Zadnje načrtovanje programov v okviru instrumentov SAPARD in ISPA je bilo izvedeno leta 2006. Z letom 2007 je instrument IPA nadomestil vse prejšnje predpristopne instrumente.

Sodelovanje z EIB in mednarodnimi finančnimi institucijami

Sodelovanje z Evropsko investicijsko banko (EIB) in drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami, zlasti Evropsko banko za obnovo in razvoj (EBRD) in Razvojno banko Sveta Evrope (CEB) v sodelovanju s Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW), poteka v okviru spremenjenega memoranduma o soglasju med Evropsko komisijo in sodelujočimi mednarodnimi finančnimi institucijami z dne 26. aprila 2006 za države širitve.

Izvajanje horizontalnih programov nudi veliko možnosti za sodelovanje z mednarodnimi finančnimi institucijami, saj v povezavi s pomočmi EU omogoča podaljševanje rokov posojil mednarodnih finančnih institucij. Ti horizontalni programi dopolnjujejo naložbene projekte, ki se financirajo iz nacionalnih programov.

Razvite so bile naslednje štiri vrste programov:

Program pomoči MSP (PPMSP) je namenjen krepitvi zmogljivosti finančnih posrednikov (tj. bank, lizinških družb) v državah upravičenkah za razširitev in ohranjanje njihovih dejavnosti pri financiranju malih in srednje velikih podjetij (MSP). Projekti programa pomoči MSP vključujejo zagotavljanje posojil, jamstev za posojila in zakupa za lokalne finančne posrednike v kombinaciji z nepovratnimi finančnimi spodbudami. Finančni posredniki v zameno dajejo ta sredstva v zakup ali najem posameznim mikropodjetjem ali MSP. Od leta 2005 so države upravičenke le Bolgarija, Hrvaška, Romunija in Turčija. Konec decembra 2008 je skupni znesek spodbud EU, namenjenih projektom, znašal okrog 265 milijonov EUR.

Mehanizem pomoči občinam (MFF) je namenjen spodbujanju lokalnih finančnih posrednikov, da nudijo posojila občinam. Mehanizem programa je podoben mehanizmu programa pomoči MSP. Leta 2008 sta bila razvoj novih projektov in sklepanje pogodb zanje razmeroma počasna zaradi visokih upravnih stroškov, zamud pri zakonodajnih reformah v nekaterih državah in neizkušenosti občin pri pripravi posojilnih dokumentov. Konec decembra 2008 je skupni znesek spodbud EU, dodeljen projektom, znašal okrog 75 milijonov EUR.

Na zahtevo Evropskega sveta na zasedanju v Nici leta 2002 sta EIB in Komisija ustanovili Mehanizem za komunalno infrastrukturo (MIF). Cilj MIF je bil prispevati k družbenemu in gospodarskemu razvoju obmejnih regij držav članic EU-15. V ta namen MIF združuje posojila iz virov EIB z nepovratno pomočjo programa Phare, da bi pospešil vlaganja v malo komunalno infrastrukturo. Do konca leta 2008 je bilo za 24 projektov namenjenih okrog 40 milijonov EUR.

Leta 2006 je bil za reševanje vprašanja podnebnih sprememb uveden Finančni mehanizem za energetsko učinkovitost (EEFF). Namenjen je spodbujanju vlaganj v energetsko učinkovitost vseh vrst stavb in industrijskega sektorja, tako da daje končnim posojilojemalcem na voljo ustrezno financiranje. Končni rezultat programa so energetski prihranki in znatno zmanjšanje emisij CO2.

EEFF združuje kreditne linije mednarodnih finančnih institucij, ki so na voljo finančnim posrednikom, ter spodbude za izboljšanje cenovne učinkovitosti opreme in večjo privlačnost energetskih vlaganj in pristojbine v korist lokalnih finančnih posrednikov, da bi jih spodbudil k dajanju posojil za večjo energetsko učinkovitost. Do konca leta 2008 so bili sklenjeni trije sporazumi o prispevkih v vrednosti 53 milijonov EUR in odobreni projekti za skupni znesek spodbud okrog 23 milijonov EUR.

Programi so bili leta 2008 spremenjeni, da se je uvedla komponenta energetske učinkovitosti ter do konca leta 2015 podaljšal rok za sklenitev pogodb med sodelujočimi finančnimi posredniki in mednarodnimi finančnimi institucijami, ter tudi datum zaključka pogodbe, da se lahko v celoti izkoristijo razpoložljiva sredstva.

Spremljanje in ocenjevanje

Ti dejavnosti sta na ravni projektov namenjeni spremljanju in ocenjevanju finančne podpore državam upravičenkam pri doseganju predpristopnih ciljev z ocenjevanjem izvedbe programa in povzetkom pridobljenih izkušenj. Zagotavlja tudi pregled nad gospodarno in utemeljeno porabo predpristopnih sredstev. Tretji cilj je podpora razvoju zmogljivosti za spremljanje in ocenjevanje na lokalni ravni v državah upravičenkah za učinkovitejše upravljanje predpristopne pomoči in nadzor nad njo. Ocena, ki se jo pripravi na sedežu Komisije, zadeva strateško raven programov in zagotavlja ustrezno podporo za sprejemanje odločitev in ocenjevanje učinka pomoči.

Spremljanje in vmesno ocenjevanje

Leta 2008 je bilo v rezultate usmerjeno spremljanje uporabljeno kot orodje, s katerim se je Evropski komisiji in upravičencem zagotovil jasen, objektiven in dosleden pregled (spremljanje) informacij o projektih, ki se izvajajo, informacije o najboljših praksah / pogostih napakah, priporočila za izboljšave ter informacije o uspešnosti portfelja projektov CARDS, ki ga neposredno upravlja Evropska komisija.

Poleg tega so se leta 2008 sektorska, tematska in ad-hoc poročila izvedla kot del programa vmesnega ocenjevanja programov Phare in CARDS na Hrvaškem ter predpristopne pomoči za Turčijo. Ta vrednotenja so upravljavsko orodje, ki upravljavcem programov zagotovijo redno oceno uspešnosti dejavnosti v vseh sektorjih. V poročilih se sistematično navedejo priporočila za izboljšanje upravljanja in uresničevanja ocenjenih programov/projektov, o njih pa se razpravlja na sestankih, namenjenih poročanju, in na sestankih skupnega nadzornega odbora, da se določijo tudi nadaljnji ukrepi. Tematska in usklajena vmesna ocenjevanja ter vmesna ocenjevanja držav pa zagotovijo priporočila za oblikovanje prihodnjih programov.

Naknadno ocenjevanje

Leta 2008 je bilo dokončano ad-hoc ocenjevanje programov CARDS (2001–2006) v Albaniji, Bosni in Hercegovini ter regionalnih programov v državah zahodnega Balkana. Povzetek ugotovitev in priporočil iz teh treh poročil je na voljo v oddelku 23.2 referenčnega dokumenta. Podobno ocenjevanje se je začelo tudi v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, na Kosovu, v Črni gori in Srbiji, zaključeno pa naj bi bilo leta 2009.

[1] Phare, Uredba Sveta (EGS) št. 3906/89 z dne 18. decembra 1989.

[2] Uredba Sveta (ES) št. 2500/2001 z dne 17. decembra 2001.

[3] Pomoč Skupnosti za obnovo, razvoj in stabilizacijo (Uredba Sveta (ES) št. 2666/2000 z dne 5. decembra 2000).

[4] Člen 31 Pristopne pogodbe Bolgarije in Romunije.

[5] Načrtovanje programov za leto 2008 za kandidatke in potencialne kandidatke je potekalo v okviru novega instrumenta IPA; o njem se bo poročalo v poročilu IPA za leto 2008, kakor je predvideno v Uredbi IPA 1085/2006 (člen 13(6)).

[6] V skladu z resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1244/99.

[7] Instrument strukturne politike v predpristopnem obdobju (Uredba Sveta (ES) št. 1267/1999 z dne 21. junija 1999).

[8] Posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja (Uredba Sveta (ES) št. 1268/1999 z dne 21. junija 1999).

[9] Hrvaška, Turčija in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija.

[10] Albanija, Bosna in Hercegovina, Črna gora, Srbija ter Kosovo.

[11] http://www.eu2008.fr/webdav/site/PFUE/shared/import/1208_CAGRE/Council_conclusions_on%20Enlargement_EN.pdf.

[12] Ciper, Češka, Estonija, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Slovaška in Slovenija.

[13] CFCU, Ministrstvo za regionalni razvoj in javna dela, Ministrstvo za delo in socialno politiko, Ministrstvo za gospodarstvo in energetiko.

[14] CFCU, Ministrstvo za evropsko povezovanje, Ministrstvo za delo.

[15] Za splošne informacije o programu SAPARD se sklicujemo na spletne strani GD za kmetijstvo.

[16] Za splošne informacije o programu ISPA se sklicujemo na spletne strani GD za regionalno politiko.