PRIPOROČILO KOMISIJE SVETU o odobritvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo (Euratom) in Vlado Južne Afrike o sodelovanju na področju miroljubne uporabe jedrske energije /* COM/2012/027 final */





PRIPOROČILO KOMISIJE SVETU o odobritvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo (Euratom) in Vlado Južne Afrike o sodelovanju na področju miroljubne uporabe jedrske energije 1. Uvod Sporazum med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo Euratom (v nadaljnjem besedilu: Skupnost) in Vlado Južne Afrike (v nadaljnjem besedilu: Južna Afrika) o sodelovanju na področju miroljubne uporabe jedrske energije zajema večino področij skupnega interesa. Sporazum zagotavlja široko sodelovanje na področju miroljubne uporabe jedrske energije z vzpostavitvijo splošnega okvira za politično, tehnično in industrijsko sodelovanje. Ustvaril bo pravni okvir tako za vlade kot za industrijske subjekte pogodbenic, ki bo pospešil sodelovanje na tem področju med pogodbenicama. 2. Pomen Sporazuma Pomen sklenitve tega sporazuma z namenom okrepiti celoviti sodelovalni odnos med Skupnostjo in Južno Afriko temelji zlasti na skupnem interesu, da se vzpostavi stabilen pravni okvir in tako omogoči enakopravno recipročno sodelovanje na področju miroljubne uporabe jedrske energije, vključno s trgovinskimi izmenjavami, ob upoštevanju, da ima Južna Afrika velike rezerve urana in vse pomembnejšo vlogo na področju civilne uporabe jedrske energije. Poleg tega bi sporazum spodbujal znanstveno sodelovanje med Skupnostjo in Južno Afriko, zlasti z namenom olajšati udeležbo raziskovalnih subjektov Južne Afrike v raziskovalnih projektih, izvedenih v okviru zadevnih raziskovalnih programov Skupnosti, in zagotoviti recipročno udeležbo raziskovalnih subjektov Skupnosti in njenih držav članic v južnoafriških projektih na podobnih raziskovalnih področjih. Tako je Južna Afrika na primer razvila reaktor Pebble Bed Modular Reactor (PBMR), ki bi lahko postal smiselna alternativa drugim vrstam reaktorjev. Evropske organizacije na področju raziskav in razvoja so že vključene v ta program. Južna Afrika je dejavna tudi na področju medicinskih aplikacij jedrske energije in je pomemben proizvajalec medicinskih radioizotopov. Interes Euratoma za podpis tega sporazuma temelji na dejstvu, da zagotavlja ustrezno raven fizične zaščite, nadzornih ukrepov in standardov za nadzor izvoza ter olajšuje jedrsko trgovanje med pogodbenicama. Sporazum tudi zagotavlja prost pretok jedrskih in nejedrskih materialov, opreme in tehnologije znotraj Skupnosti, zahteva pa tudi, da se prenosi jedrskega materiala in zagotavljanje zadevnih storitev izvajajo ob poštenih trgovskih pogojih. Sklenitev novega sporazuma med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo (Euratom) in Južno Afriko o sodelovanju na področju miroljubne uporabe jedrske energije bo ustvarila dolgoročen in stabilen okvir za obe pogodbenici ter njuni vladi in industrijske subjekte, znotraj katerega bi lahko potekalo tako sodelovanje, spodbudilo in olajšalo pa bo tudi znanstveno sodelovanje pri raziskavah in razvoju na področju jedrske energije na podlagi vzajemne koristnosti, enakopravnosti in recipročnosti. 3. Splošni sistem Sporazuma Cilj Sporazuma je sodelovanje med Euratomom in Južno Afriko na področju miroljubne uporabe jedrske energije. Obseg in oblike sodelovanja (člen III) zajemajo predvsem raziskave in razvoj na področju jedrske energije, uporabo jedrskih materialov in tehnologij, prenose jedrskega materiala in opreme ter jedrske nadzorne ukrepe. Sporazum poleg tega opredeljuje predmete, za katere velja ta sporazum (člen IV) – različne oblike jedrskega in nejedrskega materiala – ter podrobno opisuje načine trgovine z jedrskim in nejedrskim materialom ter opremo (člen V). Poudarjeno je, da se jedrski material uporablja v miroljubne namene in v skladu z ustreznimi sporazumi o nadzornih ukrepih (za Skupnost: nadzorni ukrepi Euratoma v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in sporazumi o nadzornih ukrepih Mednarodne agencije za jedrsko energijo (International Atomic Energy Agency – IAEA) ter njihovimi dodatnimi protokoli[1]). Sledijo posebne določbe o izmenjavi informacij in intelektualni lastnini (člen VII) ter izvedbene določbe (člen VIII). Za zagotovitev nemotenega izvajanja Sporazuma je bil uveden poseben člen o posvetovanju in reševanju sporov (člen XII) za vprašanja v zvezi s pravilno uporabo sporazuma. Trajanje sporazuma je določeno z začetnim obdobjem 10 let, po tem pa bo sporazum samodejno podaljšan za dodatno obdobje petih let (člen XV). 4. Sklepna ugotovitev Komisija glede Sporazuma med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in Vlado Južne Afrike o sodelovanju na področju miroljubne uporabe jedrske energije, katerega sprejetje se predlaga, meni, da: – je v skladu s pogajalskimi direktivami, ki jih je 8. oktobra 2010 izdal Svet; – potrjuje jasno zavezo obeh pogodbenic neširjenju jedrskega orožja in zagotavljanju visoke ravni jedrske varnosti z namenom zagotavljanja miroljubne in varne uporabe jedrske energije; – je v skladu s politiko Skupnosti glede varnosti preskrbe z energijo; – bo dodatno okrepil zelo dobre odnose med EU in Južno Afriko, kar zadeva sodelovanje na področju energetske politike. Komisija zato predlaga Svetu, da v skladu z drugim odstavkom člena 101 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo odobri Sporazum med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in Vlado Južne Afrike o sodelovanju na področju miroljubne uporabe jedrske energije, ki je v Prilogi. PRILOGA SPORAZUM MED VLADO JUŽNE AFRIKE IN EVROPSKO SKUPNOSTJO ZA ATOMSKO ENERGIJO (EURATOM) O SODELOVANJU NA PODROČJU MIROLJUBNE UPORABE JEDRSKE ENERGIJE PREAMBULA Vlada Republike Južne Afrike (v nadaljnjem besedilu: Južna Afrika) in Evropska skupnost za atomsko energijo Euratom (v nadaljnjem besedilu: Skupnost), v nadaljnjem besedilu imenovani s skupnim nazivom „pogodbenici“, sta se – OB UPOŠTEVANJU prijateljskih odnosov in sodelovanja, ki obstaja med obema pogodbenicama; OB razveseljivi UGOTOVITVI, da daje gospodarsko, tehnično in znanstveno sodelovanje med pogodbenicama koristne rezultate; OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o trgovini, razvoju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Južno Afriko na drugi strani, sklenjenega 11. oktobra 1999; OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, sklenjenega 23. junija 2000 V ŽELJI po spodbujanju sodelovanja na področju uporabe jedrske energije v miroljubne namene; PONOVNO POTRJUJOČ močno zavezanost Republike Južne Afrike, Skupnosti in vlad njenih držav članic neširjenju jedrskega orožja, vključno s krepitvijo in učinkovito uporabo zadevnih nadzornih ukrepov in izvoznih nadzornih režimov, v skladu s katerimi bi bilo treba izvajati sodelovanje na področju miroljubne uporabe jedrske energije med Republiko Južno Afriko in Skupnostjo; PONOVNO POTRJUJOČ podporo Republike Južne Afrike, Skupnosti in vlad njenih držav članic ciljem Mednarodne agencije za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: IAEA) in njenemu sistemu nadzornih ukrepov; PONOVNO POTRJUJOČ močno zavezanost Republike Južne Afrike, Skupnosti in njenih držav članic Konvenciji o fizičnem varovanju jedrskega materiala, podpisani 3. marca 1980; KER so Republika Južna Afrika in vse države članice Skupnosti podpisnice Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja (v nadaljnjem besedilu: NPT), sklenjene 1. julija 1968; OB UGOTOVITVI, da jedrski nadzorni ukrepi veljajo v vseh državah članicah Skupnosti v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljevanju: Pogodba Euratom) in v skladu s sporazumi o nadzornih ukrepih, sklenjenih med Skupnostjo, njenimi državami članicami in IAEA; OB UPOŠTEVANJU Pogodbe o afriški coni brez jedrskega orožja (Pogodba iz Pelindabe), sklenjene 11. aprila 1996, ki je začela veljati 15. julija 2009; OB UGOTOVITVI, da so Republika Južna Afrika in vlade vseh držav članic Skupnosti vključene v Skupino držav dobaviteljic jedrskega blaga; OB UGOTOVITVI, da je treba upoštevati zaveze Republike Južne Afrike in vlad vseh držav članic Skupnosti v okviru Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga; OB PRIZNAVANJU načela prostega pretoka jedrskega materiala, opreme, nejedrskega materiala in tehnologije v Skupnosti; STRINJAJOČ SE, da mora ta sporazum upoštevati mednarodne obveznosti Evropske unije in Republike Južne Afrike v okviru Svetovne trgovinske organizacije; OB PONOVNEM POUDARJANJU zavezanosti Republike Južne Afrike in vlad držav članic Skupnosti njihovim dvostranskim sporazumom na področju miroljubne uporabe jedrske energije – DOGOVORILI O NASLEDNJEM: Člen I Opredelitve Če ni drugače določeno, imajo izrazi v tem sporazumu naslednji pomen: 1. „pristojni organ“ pomeni: (a) za Republiko Južno Afriko: Ministrstvo za energijo, (b) za Skupnost: Evropska komisija, ali drug organ, o katerem lahko zadevna pogodbenica kadar koli pisno obvesti drugo pogodbenico; 2. „oprema“ pomeni predmete, navedene v oddelkih 1, 3, 4, 5, 6 in 7 Priloge B k dokumentu IAEA INFCIRC/254/Rev.10/del 1 (Smernice za jedrski prenos), ki se občasno spremeni; 3. „informacije“ pomenijo znanstvene ali tehnične podatke, rezultate ali metode raziskav in razvoja, ki izhajajo iz skupnih raziskovalnih projektov, in vse druge informacije, ki jih je po mnenju pogodbenic in/ali udeležencev skupnih raziskovalnih projektov treba zagotoviti ali izmenjati na podlagi tega sporazuma oziroma raziskav, ki temeljijo na njem; 4. „intelektualna lastnina“ ima pomen, kot je opredeljen v členu 2 Konvencije o ustanovitvi Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, podpisane 14. julija 1967, kot je bila spremenjena 28. septembra 1979, in lahko vključuje tudi drugo vsebino, o kateri se dogovorita pogodbenici; 5. „skupni raziskovalni projekt“ pomeni raziskovalni ali tehnološki razvoj, izvajan z ali brez finančne podpore ene ali obeh pogodbenic in vključuje sodelovanje udeležencev iz Skupnosti in Južne Afrike ter jo kot skupno raziskavo pisno označita pogodbenici ali njune znanstvene in tehnološke organizacije ter agencije, ki izvajajo znanstvenoraziskovalne programe. Če raziskavo finančno podpira le ena pogodbenica, jo označi ta pogodbenica in udeleženec tega projekta; 6. „jedrski material“ pomeni vsak osnovni material ali posebni cepljivi material, kakor je opredeljeno v členu XX statuta IAEA. Kakršna koli odločitev sveta guvernerjev IAEA na podlagi člena XX statuta IAEA, ki spreminja seznam materiala, ki velja za „osnovni material“ ali „posebni cepljivi material“, v skladu s tem sporazumom velja šele, ko pogodbenici tega sporazuma druga drugo pisno obvestita, da to odločitev sprejemata; 7. „nejedrski material“ pomeni (c) devterij in težko vodo (devterijev oksid) in katero koli drugo devterijevo spojino, pri kateri je razmerje med devterijem in vodikom večje od 1 : 5000, za uporabo v jedrskem reaktorju, kot je določeno v odstavku (1.1) Priloge B k informativni okrožnici IAEA INFCIRC/254/Rev.10/del 1, (d) jedrsko uporabni grafit: grafit za uporabo v jedrskem reaktorju, kot je določeno v odstavku (1.1) Priloge B k informativni okrožnici IAEA INFCIRC/254/Rev.10/del 1, s čistostjo, manjšo od 5 ppm ekvivalentov bora, in z gostoto nad 1,50 grama na kubični centimeter; 8. „udeleženec“ pomeni vsako osebo, vsak raziskovalni inštitut, vsak pravni subjekt ali podjetje ali katero koli drugo telo, ki mu katera koli od obeh pogodbenic dovoli sodelovati v dejavnostih sodelovanja in/ali skupnih raziskovalnih projektih na podlagi tega sporazuma, vključno s samima pogodbenicama; 9. „osebe“ pomenijo katero koli fizično osebo, podjetje ali drug subjekt, za katerega se uporabljajo veljavni zakoni in drugi predpisi v zadevni ozemeljski jurisdikciji pogodbenic, vendar izraz ne vključuje samih pogodbenic; 10. „rezultati intelektualne dejavnosti (RID)“ pomenijo informacije in/ali intelektualno lastnino; 11. „pogodbenici“ sta Republika Južna Afrika na eni strani in Skupnost na drugi strani; „Skupnost“ pomeni hkrati: (a) pravno osebo, ustanovljeno s Pogodbo Euratom, in (b) ozemlja, na katerih se uporablja Pogodba Euratom; 12. „tehnologija“ ima enak pomen kot v Prilogi A k informativni okrožnici IAEA INFCIRC/254/Rev.10/del 1. Člen II Cilj 1. Namen tega sporazuma je na osnovi vzajemne koristi, enakopravnosti in recipročnosti spodbuditi in olajšati sodelovanje pri miroljubni uporabi jedrske energije z namenom okrepiti celotni sodelovalni odnos med Skupnostjo in Južno Afriko v skladu s potrebami in prednostnimi nalogami njunih jedrskih programov. 2. Namen sporazuma je tudi spodbujati znanstveno sodelovanje med Skupnostjo in Južno Afriko, zlasti z namenom olajšati udeležbo raziskovalnih subjektov Južne Afrike v raziskovalnih projektih, izvedenih v okviru zadevnih raziskovalnih programov Skupnosti, in zagotoviti recipročno udeležbo raziskovalnih subjektov Skupnosti in njenih držav članic v južnoafriških projektih na podobnih raziskovalnih področjih. 3. Nobena določba tega sporazuma se ne razume v smislu, da zavezuje pogodbenici h kateri koli obliki izključnosti, vsaka pogodbenica pa ima pravico opravljati svoje posle neodvisno od druge, kadar tako zahteva trg. Člen III Obseg in oblike sodelovanja 1. Jedrski material, oprema, nejedrski material ali jedrski material, pridobljen kot stranski proizvod, se uporabljajo le za miroljubne namene ter se ne uporabljajo za nobeno jedrsko eksplozivno napravo, ali za raziskovanje ali razvoj katere koli take naprave, ali za kateri koli vojaški namen. 2. Sodelovanje, kateremu je namenjen ta sporazum, se nanaša na miroljubno uporabo jedrske energije in lahko med drugim vključuje: (b) raziskave in razvoj na področju jedrske energije (vključno s fuzijskimi tehnologijami); (c) uporabo jedrskih materialov in tehnologij, na primer pri aplikacijah v medicini in kmetijstvu; (d) prenose jedrskih materialov in opreme; (e) jedrsko varnost, upravljanje z radioaktivnimi odpadki in porabljenim gorivom, razgradnjo ter zaščito pred sevanjem, vključno s pripravljenostjo na izredne dogodke in odzivanjem nanje; (f) jedrske nadzorne ukrepe; (g) druga področja, o katerih se pogodbenici dogovorita, če jih zajemajo ustrezni programi pogodbenic. 3. Sodelovanje iz odstavka 2 tega člena se lahko izvaja v naslednjih oblikah: (a) preskrba z jedrskim materialom, nejedrskim materialom in opremo ter zadevnimi tehnologijami; (b) zagotavljanje storitev jedrskega gorivnega cikla; (c) po potrebi ustanovitev delovnih skupin za izvedbo posebnih študij in projektov na področju znanstvenih raziskav in tehnološkega razvoja; (d) izmenjava strokovnjakov, znanstvenih in tehnoloških informacij, organiziranje znanstvenih seminarjev in konferenc, usposabljanje administrativnega, znanstvenega in tehničnega osebja; (e) posvetovanja o raziskovalnih in tehnoloških vprašanjih ter izvajanje skupnih raziskav v okviru dogovorjenih programov; (f) dejavnosti sodelovanja pri spodbujanju jedrske varnosti; in (g) druge oblike sodelovanja, ki jih lahko pisno določita pogodbenici. 4. Sodelovanje, navedeno v odstavku 2 tega člena, se lahko izvaja tudi med pooblaščenimi osebami in podjetji, ustanovljenimi na ozemljih pogodbenic. Člen IV Predmeti, za katere velja sporazum 1. Ta sporazum se uporablja za jedrski material, nejedrski material ali opremo, ki se prenaša med pogodbenicama ali osebami posamezne od njiju bodisi neposredno ali prek tretje države. Za tak jedrski material, nejedrski material ali opremo začne ta sporazum veljati po vstopu na ozemeljsko jurisdikcijo pogodbenice prejemnice, pod pogojem, da je pogodbenica dobaviteljica pogodbenico prejemnico pisno obvestila o načrtovanem prenosu v skladu s postopki, opredeljenimi v upravnem sporazumu, in je predlagani prejemnik, če to ni pogodbenica prejemnica, pooblaščena oseba pod ozemeljsko jurisdikcijo pogodbenice prejemnice. 2. Jedrski material, nejedrski material ali oprema iz odstavka 1 tega člena so še naprej predmet tega sporazuma, dokler ni v skladu s postopki, navedenimi v upravnih sporazumih, ugotovljeno: (a) da so bili takšni predmeti ponovno preneseni ven iz jurisdikcije pogodbenice prejemnice v skladu z ustreznimi določbami tega sporazuma; ali (b) da jedrski material ni več uporaben oziroma ga praktično ni več mogoče predelati za jedrsko dejavnost, pomembno s stališča nadzornih ukrepov iz odstavka 1 člena VI. ali (c) da oprema oziroma nejedrski material ni več uporaben za jedrske namene; ali (d) da pogodbenici skupaj določata, da ne sme biti več predmet tega sporazuma. 3. Prenos tehnologije je predmet tega sporazuma za države članice Skupnosti, ki so izrazile pripravljenost za izvedbo takih prenosov v okviru tega sporazuma s pisnim obvestilom zadevne države članice Evropski komisiji. Zadevne države članice morajo pred vsakim prenosom o tem obvestiti Evropsko komisijo na eni in Južno Afriko na drugi strani. Člen V Trgovina z jedrskim materialom, nejedrskim materialom ali opremo 1. Vsi prenosi jedrskega materiala, nejedrskega materiala ali opreme, izvedeni v skladu z dejavnostmi sodelovanja, se izvedejo v skladu z ustreznimi mednarodnimi obveznostmi Skupnosti, držav članic Skupnosti in Republike Južne Afrike v zvezi z miroljubno uporabo jedrske energije, navedenimi v členu VI. 2. Pogodbenici si, kolikor je mogoče, pomagata pri postopku naročanja jedrskega materiala, nejedrskega materiala ali opreme s strani katere koli pogodbenice ali oseb v Skupnosti ali pod jurisdikcijo Republike Južne Afrike. 3. Nadaljevanje sodelovanja, predvidenega v tem sporazumu, je odvisno od obojestransko zadovoljive uporabe sistema nadzornih ukrepov in nadzora, ki ga je vzpostavila Skupnost v skladu s Pogodbo Euratom, ter sistema nadzornih ukrepov in nadzora v zvezi z jedrskim materialom, nejedrskim materialom ali opremo, ki ga je vzpostavila Republika Južna Afrika. 4. Določbe tega sporazuma se ne uporabljajo za oviranje prostega pretoka jedrskega materiala, nejedrskega materiala, opreme in tehnologije znotraj ozemlja Skupnosti. 5. Prenosi jedrskega materiala, za katerega velja ta sporazum, in zagotavljanje zadevnih storitev se izvajajo na podlagi poštenih trgovinskih pogojev in ne ogrožajo mednarodnih obveznosti pogodbenic v okviru Svetovne trgovinske organizacije. Izvajanje tega odstavka ne posega v Pogodbo Euratom in iz nje izpeljano zakonodajo ter v južnoafriške zakone in predpise. 6. Vsi ponovni prenosi jedrskega materiala, nejedrskega materiala, opreme ali tehnologije, za katere velja ta sporazum, ven iz jurisdikcije pogodbenic, se izvajajo le v okviru obveznosti vlad posameznih držav članic Skupnosti in Republike Južne Afrike znotraj skupine držav jedrskih dobaviteljic, znane kot Skupina držav dobaviteljic jedrskega blaga. Za ponovne prenose vsakega jedrskega materiala, nejedrskega materiala, opreme ali tehnologije, za katere se uporablja ta sporazum, veljajo zlasti Smernice za jedrski prenos, kot so določene v informativni okrožnici IAEA INFCIRC/254/Rev. 9/del 1. 7. Po začetku veljavnosti tega sporazuma pogodbenici izmenjata sezname tretjih držav, v katere so ponovni prenosi v skladu z odstavkom 6 tega člena dovoljeni, ne da bi bilo treba prej pridobiti dovoljenje pogodbenice dobaviteljice. Vsaka pogodbenica obvesti drugo pogodbenico o spremembi svojega seznama tretjih držav. 8. Predhodno pisno soglasje pogodbenice dobaviteljice se zahteva za ponovne prenose v skladu z odstavkom 6 tega člena v države, ki niso na seznamu tretjih držav pogodbenice dobaviteljice. Člen VI Pogoji veljavnosti za jedrski material, za katerega se uporablja Sporazum 1. Za jedrski material, za katerega se uporablja ta sporazum, veljajo naslednji pogoji: (a) v Skupnosti: nadzorni ukrepi Euratoma v skladu s Pogodbo Euratom in nadzorni ukrepi IAEA v skladu z naslednjimi sporazumi o nadzornih ukrepih, kot je ustrezno, in z morebitnimi spremembami ali nadomestki, pod pogojem, da je zagotovljeno kritje, kot zahteva Pogodba o neširjenju jedrskega orožja: i) Sporazum med nejedrskimi državami članicami Skupnosti, Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in Mednarodno agencijo za atomsko energijo, ki je začel veljati 21. februarja 1977 (objavljen kot INFCIRC/193); ii) Sporazum med Francijo, Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in Mednarodno agencijo za atomsko energijo, ki je začel veljati 12. septembra 1981 (objavljen kot INFCIRC/290); iii) Sporazum med Združenim kraljestvom, Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in Mednarodno agencijo za atomsko energijo, ki je začel veljati 14. avgusta 1978 (objavljen kot INFCIRC/263), iv) dodatni protokoli, podpisani 22. septembra 1998, ki so začeli veljati 30. aprila 2004 na podlagi dokumenta, objavljenega kot INFCIRC/540 (okrepljen sistem nadzornih ukrepov, del II); (b) v Južni Afriki: nadzorni ukrepi IAEA v skladu s Sporazumom med vlado Republike Južne Afrike in Mednarodno agencijo za atomsko energijo o izvajanju nadzornih ukrepov v povezavi s Pogodbo o neširjenju jedrskega orožja, ki je bil podpisan in je začel veljati 16. septembra 1991 ter bil objavljen kot INFCIRC/394, dopolnjenim z dodatnim protokolom, ki je bil podpisan in je začel veljati 13. septembra 2002, in v skladu s Pogodbo o afriški coni brez jedrskega orožja, ki je bila podpisana 11. aprila 1996 in je začela veljati 15. julija 2009. 2. V primeru, da se uporaba katerega koli sporazuma z IAEA iz odstavka 1 tega člena znotraj Skupnosti ali Južne Afrike začasno ustavi ali prekine iz kakršnega koli razloga, zadevna pogodbenica sklene z IAEA sporazum, ki zagotavlja učinkovitost in kritje, enakovredno tistemu iz dogovorov o nadzornih ukrepih v določbi a) ali b) odstavka 1 tega člena, ali, če to ni mogoče, (a) Skupnost, če je ustrezno, uporabi nadzorne ukrepe na podlagi sistema nadzornih ukrepov Euratoma, ki zagotavlja učinkovitost in kritje, enakovredno tistemu iz dogovorov o nadzornih ukrepih v določbi a) odstavka 1 tega člena, ali, če to ni mogoče, (b) pogodbenici sprejmeta dogovore za uporabo nadzornih ukrepov, ki zagotavljajo učinkovitost in kritje, enakovredno tistemu iz dogovorov o nadzornih ukrepih v določbi a) ali b) odstavka 1 tega člena. 3. Uporaba ukrepov za fizično varovanje je ves čas na ravneh, ki zadoščajo najmanj merilom iz Priloge C k informativni okrožnici IAEA INFCIRC/254/Rev.10/del 1, kakor je lahko spremenjena; dodatno k temu dokumentu se bodo države članice Skupnosti, Evropska komisija, kakor je ustrezno, in Južna Afrika ob uporabi ukrepov fizične zaščite sklicevale na svoje obveznosti v skladu s Konvencijo o fizičnem varovanju jedrskega materiala, ki je bila podpisana 3. marca 1980, vključno s katerimi koli spremembami, ki veljajo za vsako pogodbenico, in priporočili iz dokumenta Priporočila o jedrski varnosti za fizično varovanje jedrskega materiala in jedrskih naprav (Nuclear Security Recommendations on Physical Protection of Nuclear Material and Nuclear Facilities) (INFCIRC/225/Rev.5), IAEA Nuclear Security Series št. 13. Za mednarodni prevoz veljajo določbe Mednarodne konvencije o fizičnem varovanju jedrskega materiala, ki je bila podpisana 3. marca 1980, z morebitnimi spremembami, ki veljajo za vsako pogodbenico, in določbe IAEA za varen prenos radioaktivnih materialov (varnostni standardi IAEA, serija št. TS-R-1) 4. Za jedrsko varnost in ravnanje z odpadki se uporablja Konvencija o jedrski varnosti (informativna okrožnica IAEA INFCIRC/449), Skupna konvencija o varnosti ravnanja z izrabljenim gorivom in varnosti ravnanja z radioaktivnimi odpadki (informativna okrožnica IAEA INFCIRC/546), Konvencija o pomoči v primeru jedrskih nesreč ali radiološke nevarnosti (informativna okrožnica IAEA INFCIRC/336) ter Konvencija o zgodnjem obveščanju o jedrskih nesrečah (informativna okrožnica IAEA INFCIRC/335). Člen VII Izmenjava informacij in intelektualne lastnine Uporaba in širjenje informacij ter pravic intelektualne lastnine, vključno s pravicami industrijske lastnine, patenti in avtorskimi pravicami ter tehnologijo, ki se prenese v skladu z dejavnostmi sodelovanja po tem sporazumu, so v skladu z določbami Priloge A. Člen VIII Izvajanje Sporazuma 1. Določbe tega sporazuma se izvajajo v dobri veri in tako, da se ne ovira, zavlačuje ali neumestno vmešava v jedrske dejavnosti v Južni Afriki in Skupnosti, ter tako, da je izvajanje v skladu s preudarno upravljavsko prakso, ki je potrebna za gospodarno in varno opravljanje jedrskih dejavnosti. 2. Določbe tega sporazuma se ne uporabljajo za iskanje komercialnih ali industrijskih prednosti, niti za vmešavanje v domače ali mednarodne komercialne ali industrijske interese katere koli pogodbenice ali pooblaščenih oseb, niti za vmešavanje v jedrsko politiko katere koli pogodbenice ali vlad držav članic Skupnosti, niti za oviranje spodbujanja miroljubne in neeksplozivne uporabe jedrske energije, niti za oviranje pretoka predmetov, za katere se uporablja ta sporazum ali za katere je bilo obveščeno, da se bo uporabljal, bodisi znotraj ozemeljske jurisdikcije pogodbenic ali med Južno Afriko in Skupnostjo. 3. Z jedrskim materialom, za katerega velja ta sporazum, se ravna na podlagi načel sorazmernosti, zamenljivosti in enakovrednosti jedrskih materialov. 4. Kakršna koli sprememba dokumentov, ki jih je izdala IAEA in so omenjeni v členih I, V ali VI tega sporazuma, se začne uporabljati v okviru tega sporazuma le, če sta pogodbenici druga drugo po diplomatskih poteh pisno obvestili, da se strinjata s to spremembo. Člen IX Upravni dogovori 1. Pristojni organi obeh pogodbenic sklenejo upravne dogovore za zagotovitev učinkovitega izvajanja določb tega sporazuma. 2. Taki upravni dogovori se lahko med drugim nanašajo na finančne določbe, dodelitev vodstvenih odgovornosti in podrobne določbe o razširjanju informacij ter pravic intelektualne lastnine. 3. Upravni dogovor, sklenjen v skladu z odstavkom 1 tega člena, se lahko spremeni, če se pristojni organi o tem medsebojno dogovorijo v pisni obliki. Člen X Veljavna zakonodaja Sodelovanje v okviru tega sporazuma mora biti v skladu z zakoni in drugimi predpisi, veljavnimi v Južni Afriki in Evropski uniji, ter z mednarodnimi sporazumi, ki sta jih pogodbenici sklenili. Kar zadeva Skupnost, veljavna zakonodaja vključuje Pogodbo Euratom in izpeljano zakonodajo. Člen XI Neskladno ravnanje 1. Če katera izmed pogodbenic ali katera koli država članica Skupnosti krši materialne določbe tega sporazuma, lahko druga pogodbenica s pisnim obvestilom začasno ali dokončno prekine, v celoti ali delno, sodelovanje po tem sporazumu. 2. Preden katera koli pogodbenica tozadevno ukrepa, se pogodbenici posvetujeta z namenom sprejetja odločitve o tem, ali so potrebni korektivni ukrepi, in če so, o tem, katere korektivne ukrepe je treba sprejeti in po kakšnem časovnem razporedu. Takšen ukrep se sprejme samo v primeru, če dogovorjeni ukrepi niso bili izvedeni v času, o katerem sta se dogovorili pogodbenici, ali v primeru, ko ni bilo mogoče najti rešitve po preteku časovnega obdobja, ki sta ga določili pogodbenici. 3. Prenehanje tega sporazuma ne vpliva na izvajanje dogovorov in/ali pogodb, ki so bili sklenjeni v obdobju njegove veljavnosti in na dan njegovega prenehanja še niso dokončani, razen če se pogodbenici dogovorita drugače. Člen XII Posvetovanje in reševanje sporov 1. Na zahtevo katere koli pogodbenice se predstavniki pogodbenic po potrebi sestanejo, da se posvetujejo o zadevah, ki izhajajo iz razlage ali izvajanja tega sporazuma, z namenom spremljanja njegovega izvajanja, in da razpravljajo o dodatnih ureditvah sodelovanja, ki niso določene v tem sporazumu. Ta posvetovanja se lahko izvajajo tudi v obliki izmenjave korespondence. 2. Kakršen koli spor glede razlage, uporabe ali izvajanja tega sporazuma, ki se ne bi rešil s pogajanji ali o katerem se pogodbenici ne bi sporazumeli drugače, se na zahtevo katere koli pogodbenice predloži arbitražnemu razsodišču, sestavljenemu iz treh razsodnikov. Vsaka pogodbenica imenuje enega razsodnika in dva na ta način imenovana razsodnika izbereta tretjega, ki ni državljan nobene pogodbenice in ki bo predsednik. Če v tridesetih dneh po vložitvi zahteve za arbitražo katera izmed pogodbenic ne določi razsodnika, lahko druga pogodbenica v sporu od predsednika Meddržavnega sodišča zahteva, da imenuje razsodnika za pogodbenico, ki ga ni določila sama. Če v tridesetih dneh od določitve ali imenovanja razsodnikov za obe pogodbenici ni izvoljen tretji razsodnik, lahko katera koli pogodbenica zahteva od predsednika Meddržavnega sodišča, da imenuje tretjega razsodnika. Večina članov arbitražnega razsodišča bo zadoščala za sklepčnost in vsi sklepi se sprejmejo z večino glasov vseh članov arbitražnega razsodišča. Razsodni postopek določi razsodišče. Odločitve razsodišča so zavezujoče za obe pogodbenici in jih morata obe pogodbenici izvršiti. Finančna nadomestila razsodnikov se določijo na enaki podlagi kakor finančna nadomestila ad hoc sodnikov Meddržavnega sodišča. 3. Za namene reševanja sporov se uporablja angleška različica tega sporazuma. Člen XIII Dodatne določbe 1. Ta sporazum ne posega v pravico držav članic, da sklepajo dvostranske sporazume z Južno Afriko, če ti spoštujejo pristojnosti držav članic na eni strani in Skupnosti na drugi strani ter če so popolnoma skladni s cilji in pogoji tega sporazuma. Dvostranski sporazumi, ki so jih nekatere države članice sklenile pred začetkom veljavnosti Sporazuma med Skupnostjo in Južno Afriko, se lahko še naprej uporabljajo. 2. Določbe za povezavo teh sporazumov in Sporazuma bi bilo treba, kadar je ustrezno, zasnovati v skladu s pristojnostmi vsake od pogodbenic tega sporazuma in na podlagi soglasja zadevnih pogodbenic navedenih sporazumov. Člen XIV Spremembe in status Priloge 1. Pogodbenici se lahko na zahtevo ene ali druge posvetujeta o morebitnih spremembah tega sporazuma, zlasti z namenom, da bi upoštevali mednarodno dogajanje na področju jedrskih nadzornih ukrepov. 2. Ta sporazum je mogoče spremeniti, če se pogodbenici tako dogovorita. 3. Vsaka sprememba začne veljati z dnem, ki ga pogodbenici z izmenjavo diplomatskih not določita za začetek njene veljavnosti. 4. Priloga k temu sporazumu je sestavni del tega sporazuma in jo je mogoče spremeniti v skladu z odstavki 1–3 tega člena. Člen XV Začetek in čas veljavnosti 1. Ta sporazum začne veljati na dan zadnjega pisnega obvestila, da sta pogodbenici zaključili notranje postopke, potrebne za začetek njegove veljavnosti. 2. Ta sporazum ostane v veljavi deset let. Potem se ta sporazum samodejno podaljšuje vsakič za dobo petih let, razen če pogodbenica vsaj šest mesecev pred potekom takega dodatnega obdobja obvesti drugo pogodbenico o svoji nameri, da prekine sporazum. 3. Ne glede na odložitev izvajanja, prenehanje ali potek veljavnosti tega sporazuma ali kakršnega koli sodelovanja po tem sporazumu iz kakršnega koli razloga, obveznosti iz členov III, IV, V, VI, VII, VIII, IX in X veljajo naprej, dokler kjer koli na ozemlju druge pogodbenice ali pod njeno jurisdikcijo ali pod njenim nadzorom kjer koli ostane kakršen koli jedrski material, nejedrski material ali oprema, za katere veljajo določbe navedenih členov, ali dokler se v skladu z določbami člena IV ne ugotovi, da ta jedrski material ni več uporaben ali da ga praktično ni več mogoče predelati v kakršno koli obliko, uporabno za jedrsko dejavnost, ki je pomembna s stališča nadzornih ukrepov. V …, sestavljeno v dveh izvodih v …. v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna. V POTRDITEV TEGA so podpisani, ki so bili za to pravilno pooblaščeni, podpisali ta sporazum. Za Evropsko skupnost za atomsko energijo Za Republiko Južno Afriko PRILOGA A Usmerjevalna načela za dodeljevanje pravic intelektualne lastnine, ki izhajajo iz skupnih raziskovalnih dejavnosti v okviru Sporazuma o sodelovanju na področju miroljubne uporabe jedrske energije I. LASTNIŠTVO, DODELJEVANJE IN URESNIČEVANJE PRAVIC 1. Ta priloga se uporablja za sodelovalne dejavnosti iz tega sporazuma, razen če se pogodbenici dogovorita drugače. Udeleženci skupaj razvijajo programe tehnološkega upravljanja (PTU) glede lastništva in uporabe (vključno z objavo) informacij in intelektualne lastnine, ki bodo ustvarjene pri sodelovalnih dejavnostih. Te PTU pogodbenici potrdita pred sklenitvijo posebnih pogodb o sodelovanju na področju raziskovanja in razvoja, na katere se nanašajo. PTU se pripravijo ob upoštevanju ciljev sodelovalnih dejavnostih, sorazmernih prispevkov udeležencev, posebnosti podeljevanja licenc glede na ozemeljsko veljavnost ali posebno področje uporabe, zahtev veljavnih zakonov in drugih dejavnikov, ki jih udeleženci štejejo za primerne. Pravice in obveznosti, ki se nanašajo na raziskovanje s strani gostujočih raziskovalcev v okviru tega sporazuma v zvezi z rezultati intelektualnih dejavnosti (RID), se prav tako urejajo s skupnimi PTU. 2. RID, ki so nastali med sodelovalnimi dejavnostmi in niso navedeni v PTU, se z odobritvijo pogodbenic dodelijo v skladu z načeli, navedenimi v PTU. V primeru nestrinjanja so takšni RID skupna last vseh udeležencev, ki sodelujejo v skupni raziskavi, v kateri so bili ustvarjeni RID. Vsak sodelujoči, za katerega velja ta določba, ima pravico do uporabe takih RID za svoje komercialne namene brez ozemeljskih omejitev. 3. Vsaka pogodbenica zagotavlja, da imajo druga pogodbenica in njeni udeleženci pravice do RID, ki so jim dodeljene v skladu s temi načeli. 4. Ob ohranjanju pogojev konkurence na področjih, ki so predmet tega sporazuma, si vsaka pogodbenica prizadeva zagotoviti, da se pravice, pridobljene na podlagi tega sporazuma, in dogovori, sklenjeni v skladu z njim, uresničujejo tako, da zlasti spodbujajo: (i) širjenje in uporabo nastalih informacij, pravno razkritih ali drugače pravno danih na voljo, na podlagi Sporazuma; (ii) sprejetje in izvajanje mednarodnih tehničnih standardov. II. AVTORSKO ZAŠČITENA DELA V okviru tega sporazuma se avtorske pravice, ki pripadajo pogodbenicama ali njunim udeležencem, obravnavajo skladno z Bernsko konvencijo za varstvo literarnih in umetniških del (Pariški akt 1971). III. ZNANSTVENA LITERATURA Brez poseganja v oddelek IV te priloge in razen če je v PTU drugače dogovorjeno, rezultate raziskav skupaj objavita pogodbenici ali udeleženci navedenih sodelovalnih dejavnosti. Ob upoštevanju navedenega splošnega pravila se uporabljajo naslednji postopki: (a) v primeru, da pogodbenica ali njeni drugi udeleženci objavijo znanstvene ali tehnične revije, članke, poročila, knjige ter video kasete in programsko opremo z rezultati, nastalimi v sodelovalnih dejavnostih na podlagi tega sporazuma, imajo druga pogodbenica oziroma njeni drugi udeleženci pravico do svetovne, neizključne, nepreklicne in brezplačne licence za prevajanje, kopiranje, priredbo, prenašanje in javno distribucijo teh del; (b) pogodbenici zagotovita, da se literatura znanstvene narave, nastala na podlagi rezultatov sodelovalnih dejavnosti v skladu s tem sporazumom, ki jo objavijo neodvisni založniki, čim bolj razširi; (c) na vseh kopijah del, zaščitenih z avtorskimi pravicami, namenjenih javni distribuciji in pripravljenih na podlagi določb tega sporazuma, morajo biti navedena imena ali psevdonimi avtorjev dela, razen če avtor ali avtorji izrecno zahtevajo, da se jih ne navaja. Na kopijah mora biti tudi dobro vidna navedba o sodelovalni podpori pogodbenic in/ali njunih predstavnikov in/ali organizacij. IV. NERAZKRITE INFORMACIJE 1. Dokumentacijske nerazkrite informacije (a) Vsaka pogodbenica ali njeni udeleženci, kot je ustrezno, čim prej in po možnosti v PTU določijo, za katere informacije v zvezi s tem sporazumom želijo, da ostanejo nerazkrite, pri čemer med drugim upoštevajo naslednja merila: – tajnost informacij v smislu, da informacije, kot celota ali v določeni sestavi ali kombinaciji svojih delov, niso splošno znane strokovnjakom s tega področja ali jim enostavno dostopne na zakonit način, – dejanska ali potencialna tržna vrednost informacij na podlagi njihove tajnosti, – predhodno varstvo informacij v smislu, da je zakonsko pristojna oseba izvedla potrebne ukrepe za ohranitev njihove tajnosti, ki so bili v danih okoliščinah razumni. Pogodbenici in njuni udeleženci se lahko v nekaterih primerih dogovorijo, razen če je določeno drugače, da se informacije (vse informacije ali le njihovi deli), ki so poslane, izmenjane ali ustvarjene med skupno raziskavo na podlagi Sporazuma, ne smejo razkriti. (b) Vsaka pogodbenica zagotovi, da druga pogodbenica nerazkrite informacije v okviru tega sporazuma in njihovo temu ustrezno posebno naravo zlahka prepozna kot take, na primer s pomočjo ustrezne oznake ali omejevalnega napisa. To velja tudi za vsako razmnoževanje navedenih informacij, v celoti ali delno. Pogodbenica, ki prejme nerazkrite informacije v skladu s tem sporazumom, spoštuje njihovo posebno naravo. Teh omejitev je samodejno konec, ko te informacije njihov lastnik brez omejitev razkrije strokovnjakom z zadevnega področja. (c) Nerazkrite informacije, sporočene na podlagi tega sporazuma, lahko pogodbenica prejemnica posreduje svojemu ali pri njej zaposlenemu osebju ter drugim zadevnim oddelkom ali agencijam pogodbenice prejemnice, pooblaščenim za posebne namene tekočih sodelovalnih dejavnosti, pod pogojem, da tako sporočene nerazkrite informacije ureja posebni dogovor o zaupnosti in se jih kot take zlahka prepozna, kot je zgoraj navedeno. (d) S predhodnim pisnim soglasjem pogodbenice, ki na podlagi tega sporazuma posreduje nerazkrite informacije, lahko pogodbenica prejemnica take nerazkrite informacije razširi širše kot je sicer dovoljeno v odstavku (c). Pogodbenici sodelujeta pri oblikovanju postopkov za zahtevo in pridobitev predhodnega pisnega soglasja za tako širše razširjanje, vsaka pogodbenica pa izda tako dovoljenje v okviru, ki ga dovoljujejo njene notranje politike, predpisi in zakoni. 2. Nedokumentacijske nerazkrite informacije Nedokumentacijske nerazkrite ali druge zaupne ali tajne informacije, pridobljene na seminarjih in drugih srečanjih, organiziranih v okviru tega sporazuma, ali informacije, ki izhajajo iz zaposlovanja osebja, uporabe naprav ali skupnih projektov, pogodbenici ali njuni udeleženci obravnavajo v skladu z načeli, navedenimi za dokumentacijske informacije v tej prilogi, vendar pod pogojem, da je prejemnik takih nerazkritih ali drugih tajnih ali zaupnih informacij seznanjen z zaupno naravo posredovanih informacij takoj ob njihovem posredovanju. 3. Nadzor Vsaka pogodbenica si prizadeva zagotoviti, da se nerazkrite informacije, ki jih prejme v skladu s tem sporazumom, nadzorujejo tako, kot je v njem predvideno. Če ena izmed pogodbenic ugotovi, da se ne bo mogla držati določb o nerazširjanju iz odstavkov 1 in 2 ali da je to utemeljeno možno pričakovati, o tem nemudoma obvesti drugo pogodbenico. Pogodbenici se nato posvetujeta z namenom, da določita ustrezen potek dejavnosti. V. Okvirne značilnosti programa tehnološkega upravljanja (PTU) PTU je poseben sporazum, ki ga sklenejo udeleženci o izvajanju sodelovalnih dejavnosti ter zadevnih pravicah in obveznostih udeležencev. V zvezi z RID bo PTU med drugim običajno urejal: lastništvo, zaščito, uporabniške pravice za namene raziskav in razvoja, uporabo in širjenje, vključno z dogovori za skupno objavo, pravice in obveznosti gostujočih raziskovalcev ter postopke za reševanje sporov. PTU lahko obravnava tudi primarne in sekundarne informacije, izdajo dovoljenj in končne rezultate. [1] INFCIRC/540.