Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Letni pregled rasti 2019

(dodatno mnenje)

(COM(2018) 770 final)

(2020/C 47/18)

Poročevalka: Anne DEMELENNE

Sklep predsedstva EESO 14.5.2019 Pravna podlaga člen 32(1) poslovnika in člen 29(a) izvedbenih določb dodatno mnenjesss Pristojnost strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo Datum sprejetja mnenja strokovne skupine 17.10.2019 Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 30.10.2019 Plenarno zasedanje št. 547 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 140/3/6

Preambula

To mnenje je del svežnja, ki ga sestavljata dodatni mnenji o letnem pregledu rasti [COM(2018) 770 final] in o priporočilu o ekonomski politiki euroobmočja [COM(2018) 759 final]. Namen svežnja je posodobiti in nadgraditi prejšnje predloge EESO (1) ob upoštevanju najnovejšega razvoja in gospodarskih napovedi za EU in euroobmočje, pa tudi različnih poročil in priporočil, objavljenih v okviru sedanjega evropskega semestra. Sveženj predstavlja splošni prispevek civilne družbe EU h gospodarski, socialni in okoljski politiki v naslednjem ciklu evropskega semestra, ki se začne novembra 2019. EESO poziva Evropsko komisijo in Svet, naj ta prispevek upoštevata v naslednjem jesenskem svežnju evropskega semestra in v medinstitucionalnem postopku odločanja, ki bo sledil.

1. Sklepi in priporočila

1.1 EESO s tem mnenjem dopolnjuje mnenje o letnem pregledu rasti za leto 2019. V njem so upoštevana priporočila za posamezne države ( 2 ) , sporočilo Evropske komisije o evropskem semestru in zadevna priporočila Sveta. Poleg tega so podrobneje obravnavana nekatera ekonomska in socialna vprašanja v zvezi z evropskim semestrom 2019.

1.2 Naložbena vrzel v Evropski uniji še ni zapolnjena; za izboljšanje konkurenčnosti evropskih podjetij so še vedno nujni javne in zasebne naložbe ter izdatki za usposabljanje in izobraževanje (od zgodnjih otroških let). Dobrodošlo je, da so priporočila za posamezne države za letošnje leto osredotočena na naložbe. Za prednostno obravnavanje trajnostne rasti bi bilo treba posebno pozornost nameniti produktivnim naložbam, naložbam v socialno infrastrukturo in ukrepom za izvajanje socialnega stebra.

1.3 Države članice morajo okrepiti svoja prizadevanja za strukturne reforme. Zavoljo ekonomske in politične stabilnosti v Evropski uniji in euroobmočju bi bilo treba obravnavati nezadostno upoštevanje postopka v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji v državah članicah, zlasti glede držav s presežkom na tekočem računu. EESO obžaluje, da obstaja neravnovesje med splošnimi nespecifičnimi priporočili v zvezi s pomembnimi področji, kot so naložbe, socialna vprašanja in podnebne spremembe, ter konkretnimi količinskimi cilji, ki izhajajo iz fiskalnih pravil.

1.4 Trenutno izredno nizke obrestne mere so omogočile sprostitev sredstev v proračunih držav zaradi nižjih odhodkov za obresti na državne obveznice. Države članice bi morale ta sredstva uporabiti za povečanje fizičnih, digitalnih in okoljskih naložb ter naložb v izobraževanje in pridobivanje znanja, spretnosti in kvalifikacij, ki bi jih bilo treba obravnavati kot naložbe v ljudi in ne kot strošek.

1.5 Kar zadeva priporočila za posamezne države na socialnem področju, je dobrodošla večja teža evropskega stebra socialnih pravic in pregleda socialnih kazalnikov. EESO spodbuja Komisijo, naj v naslednjih ciklih evropskega semestra še naprej sledi takšnemu pristopu in ga razvija. Če se bo gospodarska rast v naslednjih letih upočasnila, je pomembno, da se pozitivnim ciljem socialne politike nameni osrednje mesto v evropskem semestru in da imajo enako težo kot drugi makroekonomski in fiskalni cilji.

1.6 Podnebne spremembe so v preteklem letu postale osrednje vprašanje in bi se lahko bolj upoštevale tudi v semestru. Cikel v prihodnjem letu bi moral vsebovati več priporočil za posamezne države za spopadanje z eksistenčno grožnjo, ki jo predstavljajo podnebne spremembe, in sicer vsaj eno priporočilo na državo članico.

1.7 Obdavčitev mora biti ugodna za produktivne naložbe in porabo v realnem gospodarstvu. Prihodki od davkov bi morali biti usmerjeni v vire, ki niso povezani z delom in trajnostno potrošnjo.

1.7.1 Financializacija nekaterih delov evropskega gospodarstva je podjetjem in njihovim zaposlenim, ki ustvarjajo delovna mesta in dodano vrednost ter povečujejo realni osnovni kapital, naložila pretirano breme. EESO poziva Komisijo, naj preuči, ali je mogoče evropski semester uporabiti za to, da se spodbuja ustvarjanje skupne vrednosti za deležnike (stakeholder value) namesto zgolj vrednosti za delničarje (shareholder value) .

1.7.2 Več držav članic je v okviru letošnjih priporočil za posamezne države dobilo priporočilo, naj okrepijo socialni dialog. Za spodbuditev sodelovanja socialnih partnerjev bi bilo treba uvesti minimalne standarde v zvezi s posvetovanjem nacionalnih vlad z nacionalnimi socialnimi partnerji v različnih fazah evropskega semestra.

1.7.3 Politika Komisije o javnih sredstvih bi morala temeljiti na načelu, da je treba strateško pomembna sredstva in tista, ki jih bolje zagotavlja javni sektor, izključiti iz privatizacije javnega premoženja, ki ne bi smela voditi k prodaji v neugodnih gospodarskih obdobjih in s tem neto izgubi za državo.

2. Ozadje: prednostne naloge Komisije v evropskem semestru 2019 in v priporočilih za posamezne države

2.1 Po podatkih Evropske komisije so države članice pri 40 % priporočil za posamezne države, naslovljenih nanje, dosegle vsaj določen napredek. Z večletnega vidika je bil pri več kot dveh tretjinah priporočil za posamezne države dosežen „določen napredek“ ( 3 ) . Izvajanje priporočil v zvezi s finančnimi storitvami je dobro, dosežen pa je bil tudi napredek pri spodbujanju ustvarjanja delovnih mest s pogodbami o redni zaposlitvi in pri odpravljanju segmentacije trga dela. Vendar je izvajanje na ključnih področjih, ki so potrebna za izravnavo makroekonomskih neravnotežij, še vedno omejeno in prepočasno ( 4 )

2.2 Priporočila za posamezne države za leto 2019 temeljijo na ugotovitvah iz poročil za posamezne države za leto 2019 in se z vsaj enim priporočilom za vsako državo članico, povezanim z naložbami, bolj osredotočajo na to področje.

2.3 Negotovost glede makroekonomskih obetov se ni zmanjšala. Pričakovani izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije in svetovne „trgovinske vojne“, ki jih sprožajo Združene države, še naprej pomenijo tveganje za gospodarsko rast in zaposlovanje v bližnji prihodnosti. Kljub nizki agregatni stopnji brezposelnosti v primerjavi z zadnjima dvema desetletjema več držav še ni doseglo predkriznih stopenj zaposlenosti. Po pričakovanjih naj bi letošnja rast BDP znašala borih 1,4 % v Evropski uniji in 1,2 % v euroobmočju ( 5 ) . Kot ugotavlja Svet Evropske centralne banke ( 6 ) , inflacija v euroobmočju ostaja pod ciljnimi vrednostmi (sicer pod 2 %, vendar srednjeročno zelo blizu tej številki), zato bo morala fiskalna politika prevzeti svojo vlogo pri ohranjanju rasti v Evropski uniji in euroobmočju.

3. Splošne ugotovitve o priporočilih Komisije

3.1 Naložbe

EESO pozdravlja in odločno podpira posebno osredotočenost Evropske komisije na povečanje naložb v letošnjih poročilih in priporočilih za posamezne države. EESO je v preteklosti večkrat pozval države članice in Evropsko komisijo, naj več pozornosti namenijo povečanju javnih in zasebnih naložb, in je zadovoljen, da je bilo eno njegovih priporočil upoštevano. V skladu s tem priporočilom morajo biti naložbe produktivne in vzdržne, špekulativnim finančnim naložbam in naložbam v nepremičnine pa se je treba izogibati.

3.1.1 V skladu s prakso Komisije, da določa splošne cilje, naložbeni cilji kot priporočila za posamezne države niso preveč konkretni. To pa povzroča neravnotežje, saj so fiskalni cilji v skladu s pogodbenimi določbami zelo konkretni. Še vedno ni jasno, kako je mogoče naložbene cilje doseči v državah, ki jih tesno zavezujejo zahteve Pakta za stabilnost in rast. EESO kot v prejšnjih mnenjih zato priporoča, da se naložbam nameni vidnejša vloga z uvedbo zlatega pravila v evropskem fiskalnem okviru ( 7 )

3.1.2 (Asset Purchase Programme, APP) izvedla naložbe v zelene obveznice, in meni, da mora ta prizadevanja med fazama ponovnega začetka neto nakupov in ponovnega vlaganja v okviru svojih programov nadaljevati in krepiti; V evropskem semestru je potreben močnejši poudarek na trajnostni rasti na podlagi ciljev OZN za trajnostni razvoj do leta 2030, kar se odraža v pozivu EESO k letnemu pregledu trajnostne rasti ( 8 ) . Zagotoviti je treba, da bodo naložbe v infrastrukturo zelene in socialne ter se bodo osredotočale na energijo iz obnovljivih virov, kot načrtuje tudi nova Komisija. To bi bilo treba še bolj upoštevati v evropskem semestru. EESO na podlagi dobrodošlega poudarka, ki je bil v letošnjih priporočilih za posamezne države namenjen naložbam, predlaga, naj Evropska komisija in Svet ocenita, ali bi morala priporočila vsebovati vsaj en konkreten ambiciozen cilj na državo članico za bistveno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, dokler ne odpravimo grožnje, povezane s podnebnimi spremembami, ki bi lahko imele katastrofalne razsežnosti. V zvezi s tem EESO pozdravlja dejstvo, da je Evropska centralna banka v okviru svojih programov za nakup sredstev zasebnega sektorjaizvedla naložbe v zelene obveznice, in meni, da mora ta prizadevanja med fazama ponovnega začetka neto nakupov in ponovnega vlaganja v okviru svojih programov nadaljevati in krepiti;

3.1.3 Glede dejanskih potreb po naložbah EESO poziva Evropsko komisijo in države članice, naj predstavijo konkreten načrt za povečanje javnih in zasebnih naložb, da se odpravijo vrzeli, ki so bile odkrite na pomembnih področjih, in tako zagotovi gospodarska in socialna prihodnost Evrope ter ohrani njena konkurenčnost v primerjavi s Kitajsko in Združenimi državami. Sem sodijo predvsem naložbe v informacijsko tehnologijo in umetno inteligenco (raziskave, razvoj in informacijske tehnologije). Naložbe morajo vključevati tudi izdatke, ki so potrebni za izobraževanje in poklicno usposabljanje, za izboljšanje znanja in spretnosti ter mobilnosti, pa tudi za spodbujanje varčevanja z energijo v industriji in prometu, na primer z razvojem in uporabo železniških omrežij. Takšne izdatke bi bilo treba podpreti z več sredstvi iz strukturnih skladov, s čimer bi izboljšali konkurenčnost in odpravili pomanjkanje kvalificirane delovne sile, ki je v celotni EU priznano kot ena od ovir za naložbe ( 9 )

3.1.4 EESO meni, da je za dosego splošnih ciljev Evropskega sveta mogoče določiti konkretnejše cilje in strateške prednostne naloge. Kazalniki EU za leto 2020 so bili preveč splošni, glavne prednostne naloge, o katerih se je dogovoril Svet, pa je treba konkretizirati in razširiti na druga področja politike. EESO zato poziva Svet in Komisijo, naj razvijeta dolgoročno strategijo do leta 2030, ki naj se upošteva tudi v priporočilih za posamezne države za leto 2020 ( 10 ) . Ta dolgoročna strategija bi morala vključevati vizijo za „ekonomijo boljšega počutja“ v Evropski uniji, ki bi vključevala višje naložbe v produktivne dejavnosti, boljše izobraževanje, kvalifikacije, znanje in spretnosti ter usposabljanje, socialno zaščito, zdravje, prihranke energije, cenovno dostopna stanovanja in spodbujanje enakosti med ženskami in moškimi.

3.2 Neravnotežja na tekočem računu

3.2.1 EESO pozdravlja osredotočenost Evropske komisije na države s presežkom na tekočem računu, kar je precejšen makroekonomski problem v euroobmočju in Evropski uniji. Medtem ko so države, ki so imele prej primanjkljaj na tekočem računu, ta problem odpravile, pa države s presežkom niso pripravljene sprejeti pomembnih ukrepov politike za povečanje domačega povpraševanja, kot so okrepitev javnih naložb, višje plače, višja javna poraba ali nižji davki, da bi presežke zmanjšale. Davke je najbolje znižati s prehodom z obdavčitve dela in DDV na druge vire prihodkov od davkov. Vendar kakršno koli zmanjšanje davčne obremenitve dela ne bi smelo vplivati na prispevke za socialno varnost, saj so pomemben finančni element za zdravstveno varstvo, pokojnine, nezgodno zavarovanje, zavarovanje za primer brezposelnosti in druge vidike socialne varnosti.

3.2.2 Zaradi vztrajne nepripravljenosti držav s presežkom na tekočem računu, da bi ustrezno okrepile domače povpraševanje, se države s primanjkljajem spopadajo s pomanjkanjem povpraševanja. Postopek v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji sicer izpostavlja težavo, vendar je glede izvrševanja neučinkovit. Zato je izvajanje priporočil za posamezne države glede postopkov v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji posebej pomanjkljivo ( 11 ) . EESO poziva Evropski svet, naj uskladi makroekonomsko strategijo, da bi povečali domače povpraševanje v državah s presežkom na tekočem računu in tako zmanjšali nacionalne presežke na tekočih računih, ki tvorijo presežek na tekočem računu euroobmočja. V okviru te strategije se morajo države s presežkom na tekočem računu zavezati, da bodo presežek zmanjšale trajno in vzdržno.

3.2.3 Ko se je v nedavnih pogajanjih izoblikovala konkretna podoba proračunskega instrumenta euroobmočja, je postalo jasno, da Evropskemu svetu ni uspelo doseči soglasja o smotrnem proračunu euroobmočja s stabilizacijsko funkcijo. EESO je zaskrbljen, da makroekonomski okvir na evropski ravni ni primeren za obravnavo prihodnje krize, če bi se uresničila tveganja glede upočasnitve gospodarske rasti. Poziva Evropski svet, naj pripravi učinkovit odziv fiskalne politike držav članic na morebitno recesijo, skupaj z odzivom monetarne politike Evropske centralne banke.

3.3 Fiskalna politika, javni dolg in davki

3.3.1 S ponovno oceno tveganja državnih obveznic med krizo euroobmočja je nastal dodaten dejavnik razhajanja. Države z nižjimi stopnjami rasti in višjim začetnim dolgom morajo plačati višje obresti na svoj javni dolg, ki temeljijo na včasih neustreznih ocenah finančnega trga glede njihovega fiskalnega položaja. Prezgodnja ponovna vzpostavitev fiskalnih blažilnikov ali, če se izrazimo manj metaforično, zmanjševanje porabe in zvišanje davkov, kar je Komisija predlagala za države članice z višjim dolgom, prinaša tveganje, da bosta pozitivna dinamika zasebnega sektorja in še vedno šibka rast v nekaterih državah članicah oslabljeni. Določanje obveznih fiskalnih prilagoditev za države z manj fiskalnega manevrskega prostora in zgolj podajanje priporočil za države z več fiskalnega manevrskega prostora ustvarjata tveganje, da splošna fiskalna naravnanost euroobmočja ne bo dovolj ekspanzivna, da bi omejili velik presežek na tekočem računu euroobmočja.

3.3.2 Kar zadeva ponovno oceno pomena javnega dolga v času nizkih obrestnih mer ( 12 ) , ki jo pripravljajo uveljavljeni strokovnjaki na tem področju, EESO spodbuja Evropski svet, naj preuči, ali je sedanji proračunski okvir oviral potrebne javne naložbe ter javno porabo, namenjene povečanju produktivnosti, npr. izobraževanju, izboljšanju znanja in spretnosti, vseživljenjskemu učenju, zdravstvenemu varstvu in socialni zaščiti ( 13 ) . Kot je Evropska centralna banka napovedala v svojem svežnju ukrepov iz septembra, bo v bližnji prihodnosti nadaljevala politiko zelo nizkih obrestnih mer. Ta je v zadnjih letih že vodila k nižjim odhodkom vlad za obresti. EESO poziva države članice, naj sredstva, ki so se tako sprostila, uporabijo za povečanje naložb.

3.3.3 Strokovnjaki merilo proizvodne vrzeli, s katerim Komisija določi ustrezno fiskalno naravnanost, vse pogosteje štejejo za preveč prociklično ( 14 ) . Namesto neodvisnega merjenja največje potencialne proizvodnje gospodarstva na podlagi števila brezposelnih in pomanjkanja kapitala se merilo Komisije preveč opira na preteklo uspešnost ( 15 ) . Posledično proticiklična fiskalna politika v ugodnih in neugodnih časih ni mogoča, če države upoštevajo pravila Pakta za stabilnost in rast. EESO priporoča Komisiji, naj ob upoštevanju teh ugotovitev skupaj z državami članicami ovrednoti njihov postopek za izračun proizvodnih vrzeli.

3.3.4 V državah, ki v zadnjih letih od gospodarske rasti niso imele takšne koristi, kot bi bilo pričakovati, je pomanjkanje splošnega povpraševanja skupaj z neugodnimi spremembami proizvodne strukture gospodarstva, kar zadeva izvoz, prispevalo k slabši rasti. EESO spodbuja Evropsko Komisijo in Evropski svet, naj v naslednjem ciklu evropskega semestra upoštevata vidike industrijske strategije in industrijske politike v Evropski uniji.

3.3.5 Kot je EESO že navedel v prejšnjih mnenjih, morajo države članice preprečiti agresivno davčno načrtovanje in davčne utaje tako, da se osredotočijo na davčno pravičnost in financiranje javne porabe.

3.3.6 (stakeholder value) namesto vrednosti za delničarje (shareholder value) . Države članice bi morale po potrebi davčni sistem preusmeriti tako, da bi spodbujal dejanske fizične, digitalne in trajnostne naložbe, pa tudi naložbe v človeške vire, ter bi odvračal od naložb zgolj finančne in špekulativne narave. Zlasti bi bilo treba izpostaviti izkrivljanja v davčnem sistemu, ki neupravičeno spodbujajo in finančno nagrajujejo koncept vrednosti za delničarje, ter predlagati njihovo reformo v okviru priporočil za posamezne države. S financializacijo gospodarstva je majhno število izbranih akterjev dobilo neupravičen vpliv na velike korporacije in javni sektor, namenjen iskanju kratkoročnih dobičkov in izplačila bonusov na račun dolgoročnih potreb nekaterih podjetij, njihovih zaposlenih in regij, v katerih poslujejo ( 16 ) . EESO poziva Komisijo, naj preuči, ali je mogoče evropski semester uporabiti za to, da se spodbuja ustvarjanje vrednosti za deležnikenamesto vrednosti za delničarje. Države članice bi morale po potrebi davčni sistem preusmeriti tako, da bi spodbujal dejanske fizične, digitalne in trajnostne naložbe, pa tudi naložbe v človeške vire, ter bi odvračal od naložb zgolj finančne in špekulativne narave. Zlasti bi bilo treba izpostaviti izkrivljanja v davčnem sistemu, ki neupravičeno spodbujajo in finančno nagrajujejo koncept vrednosti za delničarje, ter predlagati njihovo reformo v okviru priporočil za posamezne države.

3.4 Evropski steber socialnih pravic

3.4.1 EESO pozdravlja in podpira spremembo v zvezi s političnimi priporočili, ki se zdaj bolj osredotočajo na socialni dialog, izobraževanje, znanja in spretnosti, usposabljanje, zdravje in socialno varstvo. Spodbuja Komisijo, naj nadaljuje to osredotočenost in jo v naslednjih ciklih evropskega semestra še okrepi, zlasti glede dovolj visoke minimalne plače, o katerih se odgovorno pogajajo socialni partnerji in ki je zagotovljena z zakonodajo ter kolektivnimi sporazumi v državah članicah.

3.4.2 EESO pozdravlja dejstvo, da je Komisija posebno pozornost namenila temu, kako države članice uresničujejo različne vidike evropskega stebra socialnih pravic. Prepoznava zlasti dodano vrednost, ustvarjeno z uvedbo pregleda socialnih kazalnikov, ki poudarjajo socialni razvoj in konvergenco med državami članicami EU kot potrebno protiutež tradicionalni osredotočenosti na ekonomska in finančna vprašanja. Spodbuja Komisijo, naj steber še naprej vključuje v priporočila za posamezne države in mu namenja še več pomena ter naj preuči možnost uvedbe novih socialnih kazalnikov, na primer v zvezi s kolektivnimi pogajanji.

3.4.3 Konvergenca plač med državami članicami, ki je veliko počasnejša, kot so pričakovali evropski voditelji in Komisija, je povzročila večje migracijske tokove v države in regije z več delovnimi mesti in višjimi plačami. Dejansko so ti tokovi v gospodarsko uspešnejše regije glavni mehanizem prilagajanja v evropski monetarni uniji, vendar so bili zaradi počasne konvergence plač in življenjskih pogojev obsežnejši, kot se je pričakovalo. Obstajajo primeri, ko se je iz posamezne države izselil precejšen delež delovno sposobnega prebivalstva, kar je lahko za te države srednjeročni problem, če se izseljenci ne bodo vrnili. Hitrejša realna konvergenca plač in življenjskih pogojev med državami članicami Evropske unije, pa tudi monetarne unije, je torej nujna. EESO poziva Komisijo, naj pripravi podrobno poročilo o realni konvergenci in svoja strateška priporočila prilagodi državam članicam in Uniji kot celoti, da bi zagotovila realno konvergenco.

3.4.4 Komisija v uvodu v letni pregled rasti za leto 2019 pozdravlja dejstvo, da je bila rast ponovno zabeležena v vseh državah članicah, vendar pozitivna rast BDP ne pomeni nujno navzgor usmerjene socialne konvergence. Eno od orodij za dosego slednjega so kolektivna pogajanja. EESO zato poziva Komisijo, naj razširi socialne kazalnike, da bodo vključevali kolektivna pogajanja.

3.4.5 Za izvajanje priporočil, ki izhajajo iz evropskega stebra socialnih pravic, je treba zagotoviti ustrezno financiranje. Opredeliti je treba, kako se lahko uresničijo cilji, povezani z evropskim stebrom socialnih pravic, zlasti v državah članicah, ki jih tesno zavezujejo zahteve Pakta za stabilnost in rast. Na podlagi predlogov iz svojega prejšnjega mnenja ( 17 ) EESO priporoča Evropski komisiji in Svetu, naj zagotovita razpoložljiva sredstva, zlasti v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter drugih skladov EU, da se dopolni prispevek iz javnih in zasebnih virov na nacionalni ravni. Javne naložbe v državah članicah bi bilo mogoče povečati z uporabo zlatega pravila za socialno usmerjene javne naložbe, kar bi omogočilo prožnejša proračunska pravila. Zavrniti je treba vsakršno zmanjšanje proračuna Unije, če bi pomenilo manj virov za izvajanje ciljev evropskega stebra socialnih pravic. Ravno tako bi bilo treba izboljšati naložbeni načrt za Evropo, ki se podpira s sredstvi iz Evropskega sklada za strateške naložbe, ob upoštevanju kritičnih pripomb, ki jih je Evropsko računsko sodišče podalo januarja 2019 in v katerih je opozorilo na pretiravanje, kar zadeva domnevne učinke sklada na naložbene ravni ( 18 )

3.5 Kar zadeva vsebino priporočil za posamezne države na socialnem področju in širši pristop k semestru od njegove vzpostavitve, so bila državam članicam z nizko rastjo in visokim javnim dolgom dana priporočila, ki spodbujajo razvrednotenje socialnega statusa ( 19 ) . Na splošno so bili prednostno obravnavani makroekonomski cilji ( 20 ) . Ob upoštevanju negotovih gospodarskih obetov EESO poziva Evropski svet, naj zagotovi, da bo v naslednjih letih pozitivnim ciljem socialne politike namenjena večja in s tem enaka pozornost kot drugim ciljem, tudi v času gospodarske krize.

3.5.1 Zagotavljanje visokokakovostne zaposlitve ostaja izziv. Nestandardne oblike zaposlitve, kot so zaposlitve za določen čas, delo s skrajšanim delovnim časom, podizvajalsko ali platformno delo, so se v zadnjih desetih letih razširile v številnih državah članicah. Čeprav so se sposobnosti delavcev in njihova dosežena izobrazba povečale, se je kakovost razpoložljivih delovnih mest v mnogih državah zmanjšala. To ponazarja vse večje število delavcev v nekaterih državah, ki so zaradi pomanjkanja stalnih zaposlitev za nedoločen čas primorani sprejeti pogodbe za določen čas ali za delo s krajšim delovnim časom, kar kažejo podatki, ki jih je zbral Eurostat ( 21 ) . Včasih so delavci veseli takšne zaposlitve, vendar se to ne zgodi pogosto, in nove oblike zaposlitve poleg tega odpirajo vprašanje glede vseživljenjskega učenja delavcev z začasno ali prekarno zaposlitvijo. EESO poziva države članice, naj v evropskem okviru sprejmejo pravočasne ukrepe za zaščito delavcev in socialne varnosti, da bi se prilagodili novim oblikam zaposlitve in vse bolj negotovemu svetu dela.

3.5.2 Socialna ekonomija ima znotraj gospodarstva vse pomembnejšo vlogo ( 22 ) . Zaradi svoje raznovrstnosti (zadruge, vzajemne družbe, združenja, fundacije, socialna podjetja) lahko veliko prispeva h krepitvi gospodarske rasti in rasti zaposlovanja v Evropi, pa tudi k večji socialni koheziji v Evropski uniji. Unija žal ni razvila ustreznega pravnega okvira, da bi izkoristila ta potencial na notranjem trgu. EESO poziva Komisijo, naj to vprašanje vključi v svojo agendo za naslednji mandat.

3.5.3 Več javnih izdatkov in izdatkov podjetij za izobraževanje bi lahko prispevalo k preprečevanju brezposelnosti v sedanji in prihodnji digitalni, industrijski in storitveni družbi, ki zahteva visoko izobražene zaposlene. EESO poziva države članice, naj evropska sredstva uporabijo za preusposabljanje svoje delovne sile, da bo pripravljena na digitalno dobo.

3.5.4 Kjer je v nacionalnem okviru upravičeno, je lahko koristna kvalitativna preusmeritev s terciarnega izobraževanja na visokokakovostno poklicno izobraževanje. Preozka osredotočenost na pridobivanje terciarnih diplom, na primer v socialnih kazalnikih v zvezi z izobrazbo, lahko privede do izkrivljanja celotne slike. EESO poziva Komisijo in države članice, naj preučijo, ali bi bilo mogoče ob upoštevanju tega dejstva učni uspeh v pregledu socialnih kazalnikov meriti na boljši način.

3.6 Vključevanje socialnih partnerjev

3.6.1 EESO pozdravlja namero Komisije, da poglobi dialog s socialnimi partnerji in civilno družbo, tudi z dobrodelnimi in nevladnimi organizacijami, univerzami in potrošniškimi organizacijami, da se nadalje spodbuja izvajanje priporočil za posamezne države, vključno z obiski v državah članicah ter dvostranskimi in večstranskimi razpravami.

3.6.2 V zvezi s tem je mogoče izboljšati redno neformalno izmenjavo in pretok informacij. Zagotavljanje informacij socialnim partnerjem pred pomembnimi sestanki, ki so potrebne za produktivno izmenjavo, je pri vprašanjih trga dela in socialne vključenosti uveljavljena praksa, kar pa ne velja za proračunska in fiskalna vprašanja. EESO spodbuja Komisijo, naj vzpostavi bolj poglobljen, pravočasen in smotrn dialog s socialnimi partnerji, ki presega formalno zahtevane uradne postopke.

3.6.3 Kot pravilno ugotavlja Komisija, je mogoče izboljšati pravočasno in smotrno sodelovanje socialnih partnerjev v evropskem semestru ( 23 ) . Čeprav semester na evropski ravni in v nekaterih državah deluje dobro, pa tega ni mogoče v enaki meri trditi za vse države. EESO pozdravlja priporočila več državam članicam za krepitev socialnega dialoga, podana v okviru priporočil za posamezne države, države članice pa spodbuja k njihovemu izvajanju.

3.6.4 Težave v zvezi s pravočasnim dostopom do smotrnih informacij, pravočasnimi posvetovanji, resno zavezanostjo vlad in zmogljivostmi socialnih partnerjev so vprašanja, ki ovirajo posvetovanja s socialnimi partnerji na nacionalni ravni v okviru semestra. EESO priporoča uvedbo minimalnih standardov v zvezi s posvetovanjem nacionalnih vlad z nacionalnimi socialnimi partnerji v različnih fazah evropskega semestra. To vključuje pojasnjevanje, ali in zakaj so vlade odstopile od predlogov socialnih partnerjev. Prav tako je treba zagotoviti vključevanje socialnih partnerjev v kakršno koli spremljanje za oceno izvajanja predlogov.

4. Posebna priporočila

4.1 Kar zadeva razpravo v Svetu o primernosti razširitve področja uporabe evropskega semestra, da bi zajemal vprašanja socialne in ekonomske kohezije, EESO močno podpira odločitev za vključitev teh področij v semester ( 24 ) . Spodbuja Komisijo in države članice, naj v prihodnjih letih nadaljujejo v tej smeri in področja še razširijo, da bi vključevala tudi odziv na podnebne spremembe. Prav tako izraža pohvalo Evropskemu svetu, ker je pozval države članice, naj se pri svojih prizadevanjih za konvergenco oprejo na pregled socialnih kazalnikov, prikaz uspešnosti zaposlovanja in prikaz uspešnosti socialne zaščite.

4.2 Stanovanja

4.2.1 V nekaterih državah članicah so se cene stanovanj v zadnjih letih zvišale. Najemnine v nekaterih večjih in srednje velikih mestih so postale tako visoke, da morajo ljudje zanje namenjati vse večji del dohodka. To je povezano z nizkimi obrestnimi merami – čeprav niso edini razlog –, saj se monetarna politika najbolj neposredno odraža na stanovanjskem trgu. Ključne obrestne mere Evropske centralne banke bodo ostale na sedanji (ali nižji ravni), dokler se inflacija ne bo trajno približala cilju (stopnja inflacije dovolj blizu, vendar pod 2 % v obdobju napovedi) ( 25 ) . Zaradi vse višjih najemnin je poleg tega vse večji problem tudi brezdomstvo. Ker podatki niso na voljo, je težko spremljati gibanje brezdomstva v Evropski uniji. EESO poziva države članice in Komisijo, naj izboljšajo zbiranje podatkov o brezdomstvu za boljše spremljanje števila, porazdelitve in življenjskih pogojev brezdomcev v Uniji.

4.2.2 Za izboljšanje energetskega in podnebnega ravnovesja stanovanjskih in drugih stavb bi bilo mogoče s spremembami davčnega sistema ter drugimi javnimi spodbudami v državah članicah bolj podpreti energetsko učinkovito prenovo in novogradnje.

4.3 Druge reforme

4.3.1 Za številne države individualne reforme, navedene v priporočilih za posamezne države, prinašajo tveganje vse večje družbene in gospodarske neenakosti. Pokojninske reforme ne smejo voditi k revščini v starosti.

4.3.2 Strateško pomembna sredstva in tista, ki jih bolje zagotavlja javni sektor, bi bilo treba izključiti iz privatizacije javnega premoženja, ki ne bi smela voditi k prodaji v neugodnih gospodarskih obdobjih in s tem neto izgubi za državo. Osnovne javne storitve načeloma najučinkoviteje zagotavlja država, saj se ne zahteva dobiček, zaradi katerega so nato cene višje. Kadar kakovost in financiranje javnih storitev ne dosegata standardov, ki jih želijo državljani, bi bilo treba izboljšati upravne zmogljivosti za učinkovito izvajanje teh storitev ter zagotoviti potrebne finančne vire. Pri tem ni izključena možnost, da nekatere države sklenejo dovoliti posebej prilagojena javno-zasebna partnerstva za specifične storitve v specifičnih razmerah. Takšna javno-zasebna partnerstva morajo delovati v javnem interesu. Zlasti na monopolnih in oligopolnih trgih jih specifične interesne skupine ne smejo izkoriščati za ustvarjanje dobička tako, da zaračunavajo višje cene najemnin, kot je potrebno, ali opuščajo naložbe, nujne za ohranjanje kakovosti.

4.3.3 Z dobro zasnovano industrijsko politiko, ki izpolnjuje potrebe države, se lahko povečajo rast, produktivnost, dobro počutje in zaposlovanje. EESO poudarja, da so potrebni široka razprava in konkretni ukrepi v zvezi z industrijsko strategijo na evropski ravni in ravni držav članic, ki bodo podprti z zadostnimi finančnimi viri in bodo presegali zgolj prilagoditve evropskega konkurenčnega prava, da se dovoli več združitev multinacionalk.

V Bruslju, 30. oktobra 2019 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Luca JAHIER

(1) Mnenje EESO o letnem pregledu rasti za leto 2019 (UL C 190, 5.6.2019, str. 24) in o ekonomski politiki euroobmočja (2019) (UL C 159, 10.5.2019, str. 49).

(2) COM(2019) 500 final.

(3) COM(2019) 500 final, str. 3 in 4.

(4) K. Efstathiou in G. Wolff (2018): Is the European Semester effective and useful? (Ali je evropski semester učinkovit in koristen?).

(5) Gospodarska napoved Evropske komisije, poletje 2019.

(6) Mario Draghi, predsednik Evropske centralne banke, tiskovna konferenca – uvodna izjava, Frankfurt na Majni, 12. september 2019.

(7) Mnenje EESO o letnem pregledu rasti za leto 2019, točka 3.9.8 (UL C 190, 5.6.2019, str. 24).

(8) Mnenje EESO o letnem pregledu rasti za leto 2019, točka 1.7 (UL C 190, 5.6.2019, str. 24).

(9) Poročilo Evropske investicijske banke o naložbah za leto 2018/2019: nova orodja za evropsko gospodarstvo.

(10) Kot je navedeno v mnenju EESO Evropski semester in kohezijska politika – nova evropska strategija za obdobje po letu 2020 (UL C 353, 18.10.2019, str. 39).

(11) What drives national implementation of EU policy recommendations? (Kaj je gonilo izvajanja političnih priporočil EU v državah članicah?), delovni dokument Bruegel, številka 04.

(12) Olivier Blanchard: Public Debt and Low Interest Rates (Javni dolg in nizke obrestne mere), januar 2019, in razprava v Nemčiji o pomenu omejitve zadolževanja na nacionalni ravni, ki jo je sprožil Michael Hüther, dokument IW o politiki, 3/19.

(13) Germany's even larger than expected fiscal surpluses: Is there a link with the constitutional debt brake? (Nemški proračunski presežek, ki je še večji od pričakovanega: ali je povezan z zakonsko omejitvijo zadolževanja?), Bruegel.

(14) The campaign against ‘nonsense' output gaps (Kampanja proti „nesmiselnim“ proizvodnim vrzelim), Bruegel.

(15) Why Hysteria Over the Italian Budget Is Wrong-Headed (Zakaj je histerija glede proračuna Italije zgrešena).

(16) Eric Vatteville v reviji Management & Avenir 2008/4 (št. 18), str. 88–103.

(17) UL C 262, 25.7.2018, str. 1.

(18) Posebno poročilo št. 03/2019: Evropski sklad za strateške naložbe: za celovit uspeh sklada EFSI so potrebni nadaljnji ukrepi.

(19) P. Copeland in M. Daly (2018): The European Semester and EU Social Policy (Evropski semester in socialna politika EU).

(20) C. Degryse in P. Pochet (2018): European social dynamics: a quantitative approach (Evropska socialna dinamika: kvanititativen pristop).

(21) Podatki Eurostata: lfsa_eppgai in lfsa_etgar.

(22) Subjekti in podjetja socialne ekonomije v Evropi štejejo več kot 2,8 milijona organizacij, ki zaposlujejo 13,6 milijona ljudi in predstavljajo 8 % BDP EU.

(23) Osnutek skupnega poročila Komisije in Sveta o zaposlovanju, str. 11.

(24) Sklepi Sveta o letnem pregledu rasti in skupnem poročilu o zaposlovanju za leto 2019, str. 7, 15. marec 2019.

(25) Mario Draghi, predsednik Evropske centralne banke, tiskovna konferenca – uvodna izjava, Frankfurt na Majni, 12. september 2019.