B. ker je v zgoraj navedenem sklepu z dne 5. julija 2005 Parlament zahteval, da se navedena sodba z dne
16. marca 2005 razveljavi ali prekli če in da v vsakem primeru preneha njen stvarni ali pravni u činek,
C. ker je, zaradi izjav Parlamenta, ki so pritegnile njegovo pozornost na naveden sklep z dne 5. julija 2005,
pravosodni minister Republike Francije izjavil, da je sodba Kasacijskega sodi šča postala pravnomo čna in
da noben pravni postopek ne omogo ča njene razveljavitve ali preklica, kakor je zahteval sklep,
D. ker je Protokol o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti sestavni del primarne zakonodaje
Skupnosti,
E. ker je pristojno francosko sodi šček ršilo primarno zakonodajo Skupnosti, ko je zavrnilo uporabo člena
100-7 francoskega kazenskega zakonika za poslanca Evropskega parlamenta francoske narodnosti,
F. ker je iz sodne prakse Sodi šča jasno razvidno, da je dr žava članica lahko odgovorna za odlo čitev
nacionalnega sodi šča(1),
G. ker je Komisija varuhinja pogodb, je njena dol žnost, da za čne postopek, predviden v členu 226
Pogodbe ES,
1. sklene, da zahteva od Komisije, naj za čne postopek po členu 226 Pogodbe proti Francoski republiki,
zaradi kr šenja primarne zakonodaje Skupnosti;
2. naro či svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji in pristojnim organom Francoske
republike.
(1) Primer C-224/01 Köbler proti Republiki Avstriji [2003] Zbirka I-10239.
P6_TA(2005)0427
Socialna razse žnost globalizacije
Resolucija Evropskega parlamenta o socialni razse žnosti globalizacije (2005/2061(INI))
Evropski parlament ,
— ob upo števanju sporo čila Komisije z naslovom „Socialna razse žnost globalizacije —politi čni prispevek
EU k enakomerni porazdelitvi koristi “(KOM(2004)0383),
— ob upo števanju poro čila Svetovne komisije za socialno razse žnost globalizacije z dne 24. februarja 2004,
z naslovom „Pravi čna globalizacija: enake mo žnosti za vse “,
— ob upo števanju člena 45 svojega Poslovnika,
— ob upo števanju poro čila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in mnenj Odbora za zunanje
zadeve, ter Odbora za razvoj (A6-0308/2005),
A. ker sicer obstaja vrsta pozitivnih vidikov globalizacije in je globalno tr žno gospodarstvo zaradi
napredka znanosti pokazalo velike proizvodne zmogljivosti, vendar proces globalizacije povzro ča
večja gospodarska in socialna neravnovesja tako med dr žavami kot v dr žavah samih, kar povzro ča
velike socialne skrbi, ker zaradi visoke brezposelnosti in rev ščine trpi velik del prebivalstva po vsem
svetu,
B. ker globalizacija pove čuje prepad med bogatimi in revnimi ter ker obstaja potreba po velikih vlaganjih
včloveške vire vseh dru žbenih razredov in vseh starosti, da se prepre čijo negativne posledice globali-
zacije,18.11.2006 SL C 280 E/65 Uradni list Evropske unije
Torek, 15. november 2005
C. ker gospodarstvo postaja vse bolj globalno in politi čno obarvano, in zakonodajne institucije v veliki
meri ostajajo nacionalne ali regionalne in ker nobena od obstoje čih institucij ne zagotavlja demokra-
tičnega spremljanja globalnih trgov ali ne odpravlja temeljnih neenakosti med dr žavami,
1. pozdravlja sporo čilo Komisije, ki omogo čaz a četek razprave o poro čilu Svetovne komisije za socialno
razse žnost globalizacije za oblikovanje politike EU v zvezi s tem, vendar isto časno pri čakuje, da bo Komisija
pripravila konkretnej še predloge za interne in eksterne politike EU na tem podro čju;
2. se strinja s Svetovno komisijo za socialno razse žnost globalizacije, da mora biti globalizacija proces, ki
ima mo čno socialno razse žnost, temelje čo na univerzalnih skupnih vrednotah, spo štovanju človekovih pra-
vic in dostojanstva posameznika, ki mora biti voden pravi čno, vklju čujoče in demokrati čno,vsem dr žavam
in prebivalcem zagotavlja prilo žnosti in materialne koristi ter je povezan z razvojnimi cilji tiso čletja;
3. meni, da lahko EU bistveno prispeva k temu procesu tako z notranjimi kot tudi zunanjimi politikami,
z njenim socialnim modelom in njenim razvojem na mednarodni ravni ter s spodbujanjem globalnegasodelovanja, ki temelji na medsebojnem spo štovanju, konstruktivnem dialogu in priznavanju na še skupne
usode;
4. ugotavlja, da poro čilo Svetovne komisije za socialno razse žnost globalizacije navaja neenako razdelitev
koristi in bremen globalizacije med dr žavami sveta in znotraj njih ter da se je polo žaj v zvezi z razdelitvijo
od devetdesetih let prej šnjega stoletja izbolj šal le v Aziji;
5. meni, da globalizacija ne sme pomeniti, da lahko le EU pove ča prodajo zunaj Evrope, ampak da se
zlasti dr žavam tretjega sveta omogo čip o v e čanje prodaje v EU, da se spodbudi njihova rast, zaposlovanje in
socialna vklju čenost; priznava, da skupna kmetijska politika potrebuje reformo, če naj se uresni
či ta vidik
globalizacije in če naj bo kampanja „Naj rev ščina postane preteklost “uspe šna;
6. poziva Svet in Komisijo k zagotavljanju, da so trgovinska, kmetijska in zunanja politika EU zdru žljive
z razvojno politiko, kot jo dolo čačlen 178 Pogodbe, in z razvojnimi cilji tiso čletja;
7. meni, da bi Evropska unija morala sprejeti dejanske ukrepe za boj proti rev ščini s tem, da sprejme
prepri čljivej šo politiko na podro čjih kmetijstva in trgovine v povezavi z odpisovanjem dolga ter pomo čjo;
8. poudarja, da obstaja mo čna povezava med rev ščino in po škodbami okolja: okoljski problemi, kakor je
zmanj šanje biotske raznovrstnosti ali klimatske spremembe, pogosto vplivajo na najrevnej še pripadnike
družbe in pove čajo njihovo rev ščino; rev ščina pa povzro čip o v e čanje po škodb okolja, ko ni drugih mo žno-
sti, kot je plenjenje naravnih virov; v skladu s tem je treba socialno razse žnost globalizacije obravnavati
skupaj z okoljsko razse žnostjo;
9. pozdravlja poro čilo o vmesnem pregledu lizbonske strategije in poudarja, da bi lahko revidirana liz-
bonska strategija slu žila kot koristno orodje pri sprejemanju mnogih izzivov globalizacije; ponovno pouda-
rja podporo lizbonski strategiji, ki poudarja soodvisnost gospodarske, socialne in okoljske razse žnosti; meni,
da je ustvarjanje ve čin bolj ših delovnih mest temeljni predpogoj, če naj se svet razvija v smeri socialne
pravi čnosti; ugotavlja, da lahko nekateri vidiki dobre prakse v dr žavah članicah slu žijo drugim delom sveta
kot vzorec; kljub temu ugotavlja, da je to mogo če le, čeb od r žavam članicam uspelo izvesti potrebne
strukturne reforme z medsebojno krepitvijo in prilagajanjem njihovega gospodarskega razvoja, zaposlovanjain socialne politike; poudarja, da je za uresni čitev teh reform potrebno u činkovito upravljanje in poziva
državečlanice ter njihove vlade, naj prevzamejo odgovornost za uspeh revidirane lizbonske strategije; nada-
lje poudarja pomen sodelovanja med dr žavami članicami, da bi se pospe šila vlaganja v človeške vire, raz-
iskovanje in inovacije; meni, da cilji lizbonske strategije predstavljajo minimalne cilje, za katere naj bi sedržavečlanice zavezale, da jih bodo izpolnile;C 280 E/66 SL 18.11.2006 Uradni list Evropske unije
Torek, 15. november 2005
10. pozdravlja priznanje Komisije o tem, da so za ohranjanje konkuren čnosti v EU potrebna velika vlaga-
nja v človeške vire, ki zajemajo ljudi vseh starostnih skupin, da bi se zagotovila socialna blaginja za vse; zato
pričakuje konkretne ukrepe in predloge za zagotovitev tovrstnih vlaganj in EU poziva, da se osredoto čin a
izbolj šanje razvoja kvalifikacij na vseh ravneh, zlasti med nekvalificirano delovno silo, s čimer bi delavcem
omogo čili izkoristiti prilo žnosti, ki jih nudi globalizacija ter podprli podjetja, ki prevzemajo odgovornost za
strokovno usposabljanje svojih delavcev;
11. poziva Svet in Komisijo, naj spodbujata agendo o socialni politiki, ki vsebuje naslednje cilje:
— razvoj vklju čujoče in kohezivne dru žbe, kar predpostavlja ukrepe za stalno zaposlitev in spo štovanje
pravic delavcev,
— spodbujanje dru žbe, ki temelji na enakosti spolov in boju proti vsem oblikam diskriminacije,
— socialna politika, ki upo števa vse skupine,
— participativna demokracija kot sestavni del razli čnih socialnih politik in politik zaposlovanja;
12. poudarja, da u činkovitih pravil trga dela in sistemov socialne varnosti ne morejo dose či vlade same,
pačpa je treba v prizadevanja vklju čiti tudi socialne partnerje, ki imajo na nacionalni in evropski ravni
pravico do sodelovanja v procesu odlo čanja; meni, da mora biti dodatna spodbuda namenjena mo žnostim
in zmogljivostim zdru ženj delodajalcev in sindikatov, da sodelujejo v konstruktivnem socialnem dialogu, ker
je to bistveno, da se omilijo in odpravijo mo žne negativne socialne posledice prestrukturiranja ter je tudi
predpogoj za predvidevanje negativnih posledic in pozitivnih mo žnosti globalizacije;
13. poudarja pomen spo štovanja in upo števanja Splo šne deklaracije o človekovih pravicah, poudarja
soodvisnost in nelo čljivost vseh človekovih pravic, vklju čno z gospodarskimi, socialnimi in okoljskimi pra-
vicami in pomen poglavitnih delovnih standardov Mednarodne organizacije dela (ILO), ki zadevajo odpravodiskriminacije na delovnem mestu, odpravo prisilnega in obveznega dela, svobodo zdru ževanja in pravico
do kolektivnih pogajanj ter odpravo otro škega dela; poudarja, da se sedaj na čela,dolo čena v Splo š
ni dekla-
raciji o človekovih pravicah in v poglavitnih delovnih standardih, ne izvajajo ustrezno;
14. ugotavlja, da se po mnenju Svetovne komisije za socialno razse žnost globalizacije v zvezi z poglavit-
nimi delovnimi standardi v praksi pogosto izpodbijajo odlo čitve in politi čne prakse; poziva Svet, Komisijo in
državečlanice, naj storijo vse, kar je v njihovi mo či, za spodbujanje poglavitnih delovnih standardov, tako v
njihovih notranjih kot tudi v zunanjih politikah in zagotovijo, da noben vidik teh politik ne ovira izvajanjateh standardov; ugotavlja odprte mo žnosti EU za spodbujanje poglavitnih delovnih standardov prek dvo-
stranskih in regionalnih sporazumov, razvojnega in zunanjega sodelovanja, trgovinske politike ,ki bo omo-
gočala dostop na trg za dr žave v razvoju, spodbujanja zasebnih pobud za socialni razvoj in spodbujanja
dobrega upravljanja na svetovni ravni;
15. poziva, da se socialnim pravicam in socialnemu dialogu, spo štovanju človekovih pravic in vladavini
prava, za ščiti pravic otrok, zlasti pravice do izobra ževanja, nameni ve čji pomen v razli čnih zunanjih pro-
gramih EU, da bi demokratizacija in vzpostavitev pravne dr žave v dr žavah v razvoju postali prednostni
nalogi, brez katerih trajnostni razvoj ni mogo č;
16. zahteva, da Komisija z dvostranskimi sporazumi zagotovi vsaj spo štovanje poglavitnih delovnih stan-
dardov, da zagotovi človeške pogoje dela ter se izogne zlorabi žensk in otrok v zadevnih dr žavah;
17. pozdravlja predlog Komisije, da lahko dvostranski odnosi vklju čujejo tudi pozitivne spodbude za
izdelke, ki izpolnjujejo poglavitne delovne standarde; pozdravlja predlog Komisije za vzpostavitev „skupnih
dvostranskih opazovalnic “za razprave o socialni razse žnosti globalizacije v dvostranskih sporazumih in
njeno spremljanje; meni tudi, da bi morala Unija izkoristiti svoje dvostranske odnose za spodbujanje pripo-ročil Svetovne komisije za socialno razse žnost globalizacije, da se prenos in premestitev delovnih mest iz EU
vd r žave tretjega sveta ne kon čata v „izkori ščevalskih obratih “, ampak da bi se ustvarjala visoko kvalitetna
delovna mesta, ki bi pripomogla k izbolj šanju življenj delavcev in njihovih dru žin v zadevnih dr žavah;18.11.2006 SL C 280 E/67 Uradni list Evropske unije
Torek, 15. november 2005
18. poziva Komisijo, da v zvezi s tem pregleda vse obstoje če dvostranske sporazume, zlasti sporazume o
gospodarskem partnerstvu in partnerske sporazume na podro čju ribi štva, za zagotovitev, da so povsem v
skladu z razvojnimi cilji tiso čletja in na čelom trajnostnega razvoja;
19. pozdravlja predlog Komisije, naj si Komisija, Svet in dr žave članice prizadevajo pridobiti ILO status
opazovalca v Svetovni trgovinski organizaciji, da bi se izbolj šala kakovosti medinstitucionalnega dialoga;
ugotavlja, da je Parlament že v svoji resoluciji z dne 4. julija 2002 o delovni, socialni upravi in globaliza-
ciji (1) pozval institucije in dr žave članice, naj si prizadevajo dose či ta cilj, in jih zdaj poziva k napredku na
tem podro čju; ob tem poziva Komisijo, Svet in dr žavečlanice k prizadevanjem, da postanejo standardi ILO
zavezujo čiz a članice STO;
20. meni, da bi moralo biti dostojno delo v skladu z agendo ILO o dostojnem delu prednostna naloga na
nacionalni ravni, na ravni EU in na svetovni ravni; poudarja, da je zagotavljanje dostojnega dela —vklju čno
s pravicami delavcev, socialno za ščito in enakostjo med mo škimi in ženskami —nepogre šljivo, da bi se
učinkovito izkoreninila rev ščina; vendar poudarja, da tega cilja ni niti v zunanji niti v mednarodni trgovinski,
finan čni in monetarni politiki EU;
21. ugotavlja, da naj bi se EU v pogajalskem mandatu iz leta 1999 za ministrsko konferenco STO v
Seattlu dogovorila za konferenco na ministrski ravni na temo trgovine, zaposlovanja in poglavitnih delovnihstandardov; ugotavlja, da se je Evropska unija tedaj zavezala, da bo konferenco organizirala do leta 2001;sedaj poziva Komisijo, da to opustitev popravi najpozneje do junija 2006; v času pred konferenco bi bilo
potrebno, predvsem z dr žavami članicami STO v razvoju, na četi dialog o odnosu med trgovino, zaposlova-
njem in minimalnimi delovnimi standardi;
22. meni, da bi morala biti EU kot globalni akter glavna spodbujevalka programa „dostojno delo in
dostojna pokojnina za vse “; poudarja, da je treba sprejeti in priznati dolo čeno minimalno mero pravic
delavcev in socialne za ščite kot socialno-ekonomski temelj, ki bo vsem dr žavam na svetu prinesel dolgo-
ročno blaginjo, in da bi morali delovna mesta, zaposlovanje in „dostojno delo “čim prej uvrstiti med raz-
vojne cilje tiso čletja kot deveti cilj;
23. se strinja s Svetovno komisijo za socialno razse žnost globalizacije, da so razvojni cilji tiso čletja prvi
korak k vzpostavitvi socialno-ekonomskega temelja za svetovno gospodarstvo, se strinja s Komisijo, da jetreba okrepiti usklajenost politik EU na tem podro čju; pri čakuje, da bo Komisija predstavila konkretne
predloge za dosego tega cilja ;poudarja, da je zmanj šanje socialnega pravnega reda EU za ohranjanje glo-
balne konkuren čnosti nepotrebno, bolje je izbolj šati produktivnost in izobrazbo, da se ohrani vi š
ja raven
dohodka v EU;
24. opozarja, da so regije primeren prostor za izbolj šanje socialnih modelov in sprejemanje izzivov glo-
balizacije; poudarja, da lahko obstoje ča solidarnost med dr žavami članicami EU in okrepljeni odnosi med
EU in sosednjimi dr žavami preko „Evropske sosedske politike “služijo drugim delom sveta kot vzor; meni,
da bi morala partnerstva EU vklju čevati socialni steber, ki med drugim zajema delovne standarde;
25. pri čakuje, da bo Komisija uporabila sredstva EU za odpravo negativnih rezultatov in odprtje novih
perspektiv za bolj ob čutljive regije in industrijske sektorje ter šibkej še skupine zaposlenih; pri čakuje, da bo
Komisija sprejela ustrezne ukrepe za zaustavitev preseljevanja podjetij zaradi enega samega razloga prido-bitve sredstev iz strukturnih ali drugih skladov, in poziva k sistemati čnemu nadzoru nad dolgoro čnimi cilji
pri razdeljevanju teh sredstev;
26. poudarja, da je trenutni gospodarski model zelo tesno povezan z naftnimi viri ter da lahko tak šna
odvisnost škodljivo vpliva ne samo na oblikovanje cen zaradi pomanjkanja energetskih virov, ampak lahko
ogrozi predvsem politi čno stabilnost dr žav proizvajalk na jugu, kar bi imelo ob čutne socialne posledice;
27. poudarja pomen pravi čne trgovine v prizadevanjih za izkoreninjenje rev ščine na pode želju ter poziva
Komisijo, da na konkreten na čin uresni či obljube o vi šji tehni čni in prora čunski pomo či za proizvajalce, ki
sodelujejo v pravi čni trgovini, in za njihove distributerje v dr žavah EU;
(1) UL C 271 E, 12.11.2003, str. 598.C 280 E/68 SL 18.11.2006 Uradni list Evropske unije
Torek, 15. november 2005
28. poudarja, da dr žave v razvoju in najmanj razvite dr žave zahtevajo, da neprekinjena asimetri čna
obravnava v STO upo števa njihov relativno šibek polo žaj v sistemu mednarodne trgovine;
29. poudarja, da socialna razse žnost globalizacije zagovarja reformo re žima STO; nadalje poudarja, da je
sporazume STO treba vrednotiti ob upo števanju njihovih gospodarskih, socialnih in okoljskih posledic ter da
je teste „nujnosti “iz Sporazuma o tehni čnih ovirah v trgovini in drugih sporazumih treba nadomestiti s testi
„trajnosti “;
30. poudarja, da je treba vzpostaviti smiseln demokrati čen nadzor nad STO, kar pomeni pristen zakonski
nadzor s strani izvoljenih predstavnikov ali parlamentov;
31. poudarja pomen usklajenosti politik in se strinja s Komisijo, da bi si morala EU zastaviti kot cilj
doslednej ši nastop v Zdru ženih narodih, ILO, institucijah Bretton Woodsa in drugih mednarodnih ustano-
vah; poleg tega poziva Komisijo k prizadevanjem, da druge dr žave članice ILO dose žejo potrebno usklaje-
nost politik v drugih mednarodnih organizacijah, zlasti v STO; meni, da bi morali biti po vsem svetupriznani minimalni delovni standardi prednostna naloga za te organizacije; meni, da bi se vloga EU prispodbujanju razvojnega modela, ki v polni meri vklju čuje socialno razse žnost, še zlasti poglavitne delovne
standarde, lahko pove čala z enotno zastopanostjo v institucijah z ve čstranskim vodstvom;
32. poudarja, da je za podpiranje socialnega razvoja v tretjem svetu nujno potrebna okrepljena Organi-
zacija zdru ženih narodov; zato spodbuja dr žave članice, da podprejo trenutna prizadevanja za reformo
OZN; poudarja, da je potreben nov in okrepljen Ekonomsko-socialni svet (ESS) —najprimernej ši v obliki
Sveta za človekov razvoj, ki bi bil pristojen za koordinacijo dela Mednarodnega denarnega sklada, Svetovne
banke, STO, Mednarodne organizacije dela ter Programa ZN za razvoj (UNDP) in Programa Zdru ženih
narodov za okolje (UNEP) —da se zagotovi usklajenost politik, ki je potrebna za doseganje razvojnih ciljev
tisočletja, in da globalizacija na splo šno postane vzvod dru žbenega napredka;
33. se strinja s Svetovno komisijo za socialno razse žnost globalizacije, da bi bilo treba parlamentarni
nadzor nad ve čstranskim sistemom postopoma raz širiti; pozdravlja predlog o ustanovitvi parlamentarne
skupine, ki bi se ukvarjala s skladnostjo in doslednostjo globalne gospodarske, socialne in okoljske politike
ter razvila celosten nadzor nad najpomembnej
šimi mednarodnimi organizacijami; meni, da je to prilo žnost,
da Evropski parlament sodeluje v parlamentarni skupini in prispeva k čim ve čji koristi globalizacije za vse
družbene skupine;
34. se strinja s Komisijo, da lahko zasebni sektor in zasebne pobude ter ustanovitev in vklju čitev skupin s
skupnim interesom in globalni ukrepi razli čnih socialnih organov (na primer NVO), bistveno prispevajo k
spodbujanju dobrega socialnega upravljanja; pozdravlja podporo Komisije smernicam OECD za ve čnacio-
nalna podjetja, ki predstavljajo merilo uspe šnosti odgovornega poslovnega ravnanja; podpira predlog Komi-
sije o okrepljenem izvajanju smernic z vklju čitvijo sklicevanj nanje v dvostranske sporazume; se strinja s
Komisijo, da je potrebno stro žje in dosledno izvajanje teh smernic; poziva Komisijo, naj nadaljuje z ozave-
ščanjem o dobri praksi, obstoje čih instrumentih in sredstvih, kakor so smernice OECD;
35. meni, da majhna in srednje velika podjetja ne smejo biti zapostavljena pri aktivnem sodelovanju v
globaliziranem gospodarstvu in skladno s tem poziva Komisijo, da poskrbi za spodbujanje mre žnega delo-
vanja tak šnih podjetij; nadalje poziva k prilagoditvi statuta evropske dru žbe in zadrug, kar bi podjetjem te
vrste omogo čilo polno udele žbo v globaliziranem gospodarstvu;
36. ugotavlja, da Svetovna komisija za socialno razse žnost globalizacije priporo ča, naj ILO glede socialne
odgovornosti podjetij skli če globalni forum vseh zainteresiranih strani; opozarja, da Svetovna komisija za
socialno razse žnost globalizacije priznava, da se pojavlja dvom v resni čni vpliv sistemov socialne odgovor-
nosti podjetij; predlaga, naj Komisija izvede šev ečdejavnosti ozave ščanja za spodbujanje socialne odgovor-
nosti podjetij;18.11.2006 SL C 280 E/69 Uradni list Evropske unije
Torek, 15. november 2005
37. meni, da je treba jasno dolo čiti socialno in okoljsko odgovornost ve čnacionalnih dru žb ter da bi bilo
potrebno okrepiti delovanje EU na tem podro čju; meni, da je rok za konkretno nadaljnje ukrepanje za četega
dela ve čstranskega evropskega foruma o socialni odgovornosti podjetij že potekel in poziva Komisijo, da
objavi svoje sporo čilo;
38. podpira prizadevanja Komisije za dvig ozave ščenosti ve čnacionalnih podjetij v zvezi z njihovo soci-
alno odgovornostjo, ki so doslej imela le omejeni u činek;
39. poziva Komisijo, da predlo ži predlog o socialnem ozna čevanju, ki temelji na merilih, kot so skladnost
sčlovekovimi pravicami in pravicami sindikatov, delovno okolje, usposabljanje in razvoj zaposlenih, enako
obravnavanje ter socialna in eti čna obravnava zaposlenih in prebivalcev sosednjih skupnosti;
40. ugotavlja, da so nacionalne migracijske politike vedno bolj oblikovane tako, da ustrezajo potrebam
doma čih trgov dela; vztraja, da morajo migracijske politike temeljiti na Mednarodni konvenciji o za ščiti
pravic vseh delavcev migrantov in članov njihovih dru žin;
41. poudarja potrebo po oblikovanju migracijskih politik, ki bi temeljile na navedeni konvenciji ,ki po eni
strani upo števa potrebe trga dela in po drugi strani zagotavlja zadostno varstvo pravic delavcev migrantov in
članov njihovih dru žin;
42. ugotavlja, da je preseljevanje pomembna, ampak tudi ob čutljiva tema v razpravah o globalizaciji, ki jo
je mogo če razre šitišele, ko se bodo dr žave članice sporazumele o skupnem postopku za priznavanje in
vklju čevanje;
43. poudarja, da je treba ljudi bolje obve ščati tako o koristih kakor tudi o izzivih globalizacije in v tej
zvezi poudarja pomen izobra ževalnih ustanov in sredstev javnega obve ščanja;
44. poziva Svet in Komisijo, da vlo žita potrebna sredstva in nalo žbe v spodbujanje zgoraj navedenega
procesa;
45. naro či svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom
državčlanic, dr žav pristopnic in dr žav kandidatk.C 280 E/70 SL 18.11.2006 Uradni list Evropske unije
Torek, 15. november 2005