EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 30.9.2020 SWD(2020) 313 final DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE Poročilo o stanju pravne države za leto 2020



Poglavje o stanju pravne države v Latviji Spremni dokument K SPOROČILU KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU,

EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Poročilo o stanju pravne države za leto 2020

Stanje pravne države v Evropski uniji {COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 301 final} - {SWD(2020) 302 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 306 final} - {SWD(2020) 307 final} - {SWD(2020) 308 final} - {SWD(2020) 309 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 311 final} - {SWD(2020) 312 final} - {SWD(2020) 314 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 316 final} - {SWD(2020) 317 final} - {SWD(2020) 318 final} - {SWD(2020) 319 final} - {SWD(2020) 320 final} - {SWD(2020) 321 final} - {SWD(2020) 322 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 324 final} - {SWD(2020) 325 final} - {SWD(2020) 326 final}



Povzetek Kakovost in učinkovitost latvijskega pravosodnega sistema se stalno izboljšujeta, predvsem na podlagi več ukrepov, med katerimi so tudi usposabljanje in zaporedne reforme geografske ureditve pravosodnega sistema. Informacijski in komunikacijski sistem pri sodiščih in državnem tožilstvu je napreden in se še izpopolnjuje. Neodvisnost pravosodnega sistema se je izboljšala z okrepitvijo vloge sodstva pri izbiri kandidatov za sodnike in generalnega državnega tožilca ter pri imenovanju predsednikov sodišč. Vendar pa sodnemu svetu kljub novim pooblastilom primanjkuje kadrovskih virov, kar bi ga lahko oviralo pri izvrševanju novih pooblastil. Potekajo razprave o ustreznih načinih za izboljšanje uspešnosti pri obravnavanju zadev s področja finančnega kriminala. Sodstvo je izrazilo pomisleke o tem, da se bosta z ustanovitvijo ločenega sodišča za gospodarske zadeve izboljšali kakovost in učinkovitost na tem področju, pri čemer sodni svet proučuje to vprašanje. Odprava imunitete sodnikov v zvezi z upravnimi kršitvami ter enotni register pritožb zoper pravosodni sistem bosta prispevala k nadaljnjemu izboljšanju prevzemanja odgovornosti. Latvija je v zadnjih letih sprejela več zakonodajnih reform, namenjenih povečanju učinkovitosti protikorupcijskega okvira. Spremenjena je bila kazenska zakonodaja, da so se kazniva dejanja zlorabe uradnega položaja, podkupovanja in trgovanja z vplivom uskladila z mednarodnimi standardi. S sprejetjem zakona o prijavi nepravilnosti (žvižgaštvu) je prvič zagotovljena celovita podlaga za zaščito žvižgačev. Zmožnost preiskovanja zadev s področja korupcije se je izboljšala. Težave pa ostajajo pri pregonu takih zadev in njihovi obravnavi pred sodišči, saj so ti postopki pogosto še vedno dolgotrajni. Pripravlja se zakonodaja za izboljšanje preglednosti lobiranja in okrepitev ureditve za preprečevanje navzkrižja interesov. Latvijska ustava zagotavlja svobodo govora in obveščanja ter prepoveduje cenzuro. Zakon o tiskanih in drugih množičnih medijih prepoveduje monopolizacijo tiska in drugih množičnih medijev. V zadnjih letih so se pojavili dvomi o dejanski neodvisnosti nacionalnega sveta za elektronske množične medije. Cilj osnutka zakona o prenosu direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah je okrepiti neodvisnost organa, saj določa, da svet ne prosi za navodila drugih organov niti takih navodil ne sprejema. Glavno tveganje za pluralnost medijev je visoka koncentracija medijskega trga. Vzpostavljen je celovit okvir za zaščito novinarjev, kljub temu pa se ti vse pogosteje soočajo z žalitvami in drugimi verbalnimi napadi, zlasti v spletnem okolju. K sistemu zavor in ravnovesij med drugim prispevata tudi urad varuha človekovih pravic, ki deluje tudi kot organ za enakost, ter možnost ustavne presoje pri ustavnem sodišču, med drugim na podlagi ustavne pritožbe, ki jo vložijo posamezniki. Poleg tega so zasedanja kabineta ministrov javna, tako da lahko na njih sodelujejo tudi mediji in nevladne organizacije. Nadalje, ustava določa, da se lahko zakon v parlamentu razglasi za „nujnega“ le na podlagi dvotretjinske večine. V posvetovanju z deležniki se pripravljajo nove smernice za povezano in dejavno civilno družbo za obdobje 2021–2027. I.Pravosodni sistem Latvijski pravosodni sistem ima tri stopnje. Na prvi stopnji je devet okrožnih (mestnih) sodišč, ki obravnavajo civilne in kazenske zadeve, ter eno okrožno upravno sodišče. Na drugi stopnji je pet regionalnih sodišč, ki obravnavajo civilne in gospodarske zadeve, ter eno regionalno upravno sodišče. Na tretji stopnji je vrhovno sodišče, ki obravnava kazenske, civilne in upravne zadeve. Naloga neodvisnega sodnega sveta je sodelovati pri razvoju politik in strategij v pravosodnem sistemu ter pri izboljšanju njegove organizacije. Nadalje, sodni svet izbira kandidate za sodnike, imenuje in razrešuje predsednike sodišč, določa geografsko ureditev pravosodnega sistema in potrjuje vsebino usposabljanj. Kandidati za sodnike se izberejo v odprtem postopku, ki ga organizira sodni svet, ki te kandidate uvrsti na seznam, s katerega minister za pravosodje parlamentu (Saeima) v imenovanje predlaga kandidata z najvišjim številom točk. Po treh letih in oceni pravosodnega organa parlament sodnike imenuje za nedoločen čas, in sicer na predlog ministra za pravosodje. Tožilstvo je neodvisna pravosodna institucija pod vodstvom generalnega državnega tožilca. Latvijski svet odvetnikov je neodvisna in samoupravna poklicna organizacija. Neodvisnost Potem ko je sodni svet dobil dodatna pooblastila, da bi se okrepila neodvisnost sodstva, je sprejel nov postopek za izbiro kandidatov za sodnike. Leta 2018 so začele veljati spremembe zakona o sodstvu, na podlagi katerih je bilo več pristojnosti prenesenih z izvršilne in zakonodajne oblasti na sodni svet. To se je nanašalo predvsem na pristojnosti za imenovanje predsednikov sodišč (ki jih je prej imenoval minister za pravosodje), premestitev sodnikov (ki jih je prej premeščal parlament), odobritev usposabljanj v pravosodju (ki jih je prej odobrila sodna uprava, organ v sestavi ministrstva za pravosodje) in opredelitev postopka za izbiro kandidatov za sodnike (ki jih je prej izbiral kabinet ministrov) . Aprila 2020 je sodni svet pripravil in odobril nov postopek za izbiro kandidatov za sodnike okrožnih (mestnih) in regionalnih sodišč . Kandidati za sodnike so izbrani v odprtem postopku; organizira ga komisija, ki jo za tri leta ustanovi sodni svet, sestavljajo pa jo trije senatorji (sodniki vrhovnega sodišča), trije sodniki regionalnih sodišč in trije sodniki okrožnih (mestnih) sodišč. Izbira kandidatov za sodnike poteka v petih fazah . Po novem postopku sodni svet vložnika, ki uspešno prestane izbirni postopek, za tri leta uvrsti na seznam kandidatov za sodnika, na katerem so kandidati razvrščeni glede na uspešnost v izbirnem postopku. V primeru prostega mesta se mesto sodnika ponudi kandidatu z najvišjim številom točk. Opozoriti je treba, da minister za pravosodje nato kandidata predlaga parlamentu, ki ga imenuje za sodnika. Po treh letih opravljanja funkcije sodnika okrožnega (mestnega) sodišča parlament na predlog ministra za pravosodje in na podlagi ocene strokovnega dela sodnika, ki jo opravi komisija za preverjanje usposobljenosti v pravosodju , potrdi mandat takega sodnika za nedoločen čas ali pa ga ponovno imenuje za dodatno poskusno dobo največ dveh let. V praksi parlament upošteva pozitivno ali negativno oceno komisije za preverjanje usposobljenosti v pravosodju. Podaljšanje poskusne dobe za dve dodatni leti je redko; poslanci tudi redko postavljajo vprašanja o kandidatih za sodnike. Če iz ocene komisije za preverjanje usposobljenosti v pravosodju izhaja, da delo sodnika v triletnem poskusnem obdobju ni bilo zadovoljivo, minister za pravosodje kandidata ne predlaga za ponovno imenovanje. Z novim postopkom se krepi vloga sodnikov pri izbiri novih sodnikov, kar je v skladu s priporočili Sveta Evrope . Čeprav odločitve parlamenta o neimenovanju kandidata za sodnika za določen ali nedoločen čas ni mogoče izpodbijati pred sodiščem, pa so lahko vse odločitve komisije za preverjanje usposobljenosti v pravosodju, ki se nanašajo na poklicno pot v pravosodju, predmet sodnega nadzora pri disciplinskem sodišču (oddelku vrhovnega sodišča) . Opozoriti je treba tudi, da čeprav ni možnosti sodne presoje odločitve parlamenta o razrešitvi sodnika, pa so lahko disciplinske odločitve disciplinske komisije na področju pravosodja in odločitve sodnega sveta predmet sodnega nadzora pri disciplinskem sodišču . Okrepila se je vloga sodstva pri izbiri kandidata za generalnega državnega tožilca. Marca 2020 so začele veljati spremembe zakona o sodstvu in tožilstvu, s čimer se je spremenil postopek za izbiro kandidata za generalnega državnega tožilca. Generalnega državnega tožilca zdaj imenuje parlament, in sicer na predlog sodnega sveta , ki določi tudi postopek in merila za oceno kandidatov, ki se prijavijo v odprtem postopku . Junija 2020 je sodni svet prvič uporabil svoja nova pooblastila za oceno in izbiro kandidata za generalnega državnega tožilca, ki ga je parlament pozneje tudi imenoval . Stopnja neodvisnosti sodstva je glede na mnenje povprečna. Stopnja neodvisnosti sodstva je glede na mnenje širše javnosti povprečna (v 45 % je ocenjena kot dokaj dobra in zelo dobra) in ostaja stabilna. Tudi po mnenju podjetij je povprečna (47 %), vendar se je po predhodnih pozitivnih trendih znižala . Odpravljena je bila imuniteta sodnikov in tožilcev glede upravnih kršitev. Junija 2020 je bila s spremembami zakona o disciplinski odgovornosti v pravosodju, zakona o sodstvu in zakona o tožilstvu odpravljena imuniteta sodnikov in tožilcev v zvezi z upravnimi kršitvami, in sicer v skladu s priporočilom skupine GRECO . Sodni svet je podprl odpravo te vrste imunitete za sodnike, če bo s spremembami zakona o upravni odgovornosti kot vrsta kazni izključen upravni odvzem prostosti . Hkrati s spremembami zakona o disciplinski odgovornosti v pravosodju je določeno, da so sodniki lahko disciplinsko odgovorni, če storijo upravno kršitev, ki pomeni hudo kršitev določb etičnega kodeksa na področju pravosodja ali ni primerna za položaj sodnika. Ta sprememba je omogočila, da se pod nekaterimi pogoji v primeru upravne kršite sproži disciplinski postopek pred disciplinsko komisijo na področju pravosodja. Kakovost Cilj uvedbe enotnega registra pritožb je na enem mestu združiti vse pritožbe v zvezi s pravosodnim sistemom. Portal, ki ga vodi sodna uprava, shranjuje informacije o pritožbah, ne glede na to, katera institucija je pritožbo prejela in obravnavala (ministrstvo za pravosodje, okrožno (mestno) sodišče, regionalno sodišče ali vrhovno sodišče). Register vsebuje informacije o pritožbi in odgovoru nanjo ter povzetek izida pritožbe (ali je upravičena ali ne). Do informacij ima dostop tudi komisija za preverjanje usposobljenosti v pravosodju, ki navedeni register uporablja kot enega od virov pri rednem ocenjevanju sodnikov. Sodni svet je dobil nova pooblastila glede poklicne poti sodnikov in vodenja sodstva, vendar deluje z omejenimi viri. Sodni svet ima pri prizadevanjih za izboljšanje kakovosti pravosodnega sistema omejene zmogljivosti, saj mu primanjkuje osebja (ima le približno štiri zaposlene), in je med najslabše opremljenimi sveti v EU . Stanje še poslabšuje dejstvo, da je sodni svet dobil več novih pristojnosti glede poklicne poti sodnikov in organizacijskih vidikov pravosodnega sistema, ni pa prejel zadostnih dodatnih kadrovskih virov . Sodna uprava, organ s skoraj sto zaposlenimi, ki skrbi za organizacijska vprašanja v zvezi s sodišči, ostaja pod okriljem in nadzorom ministrstva za pravosodje. Sodna uprava odgovarja na zahteve sodnega sveta glede poklicne poti sodnikov, ni pa dolžna odgovoriti na druge zahteve sodnega sveta, na primer glede podatkov o posledicah reforme geografske ureditve pravosodnega sistema. Čeprav je bila sprejeta zakonodaja za ustanovitev novega specializiranega sodišča, potekajo razprave o ustreznih načinih za izboljšanje kakovosti in učinkovitosti obravnavanja zadev s področja gospodarskega in finančnega kriminala. Junija 2020 je parlament sprejel spremembe zakona o sodstvu, s katerimi je predvidena ustanovitev specializiranega sodišča za področje gospodarskega in finančnega kriminala v Rigi, da bi se med drugim tudi skrajšali pogosto dolgotrajni sodni postopki . Pri tem sodišču bi delalo do deset sodnikov , ki bi bili pristojni za omejeno število področij, na primer za kazenske zadeve v zvezi s kaznivimi dejanji pranja denarja in korupcije, ki jih storijo javni uslužbenci, ter za nekatere gospodarske zadeve. Vendar pa se je ta reforma izkazala za sporno, saj je sodni svet izdal dve mnenji, v katerih nasprotuje ustanovitvi ločenega gospodarskega sodišča, saj naj ne bi bilo dokazov, da bi se s tem izboljšali kakovost in učinkovitost. Po mnenju sodnega sveta bi bila primernejša rešitev reforma kazenskega postopka ter specializacija sodnikov pri obstoječih sodiščih (predvsem glede zadev s področja gospodarskega in finančnega kriminala) . Sodni svet tudi izvaja svojo analizo razmer pri obravnavi sodnih zadev s področja gospodarskega in finančnega kriminala, med drugim z vidika dolgotrajnosti postopkov. Državni revizijski urad je začel revizijo dejavnikov, ki vplivajo na uspešnost preiskav in obravnavo kazenskih zadev v zvezi z gospodarskimi in finančnimi kaznivimi dejanji; vključevala bo dveletno obdobje. Brezplačna pravna pomoč v civilnih zadevah je razširjena. Spremembe zakona o brezplačni pravni pomoči, ki jo zagotavlja država, ki so začele veljati januarja 2019, določajo, da so posamezniki upravičeni do brezplačne pravne pomoči v nekaterih vrstah zadev, navedenih v zakonu o civilnem postopku, če njihovi dohodki ne presegajo mesečne minimalne plače, kot je določena v Latviji. S temi spremembami se je razširil krog upravičencev do brezplačne pravne pomoči . Informacijski in komunikacijski sistem na sodiščih in tožilstvu je napreden in se še izpopolnjuje z uvedbo elektronskega sistema za vodenje zadev. Latvijski pravosodni sistem je med najbolj naprednimi v EU glede uporabe IKT pri vodenju zadev, pridobivanju statističnih podatkov o dejavnostih sodišč, komunikaciji s strankami in spletni objavi sodb. Še več, objavljene sodbe so najbolj strojno berljive v EU . Sodna uprava ocenjuje in meri delo sodišč z uporabo platforme poslovnega obveščanja ter obdeluje podatke, med drugim iz informacijskega sistema sodišč, enotne državne elektronske zemljiške knjige in sistema za upravljanje virov (finančni in kadrovski podatki). Informacijski sistem sodišč se uporablja za vodenje evidenc o delu sodišč, pri čemer se strukturirano shranjujejo zelo različne informacije, povezane s potekom zadeve. Leta 2019 se je začel razvoj modela primerjalne delovne obremenitve. Ta model temelji na podatkih o proračunih sodišč, ki se povezujejo s kazalniki o delu sodišč. Poteka projekt za uvedbo sistema elektronskega vodenja zadev; prva faza bo vključevala preiskovalni in sodni postopek, polna uvedba pa se načrtuje za leto 2023. Cilj projekta je posodobiti evidentiranje procesnih dejanj in digitalizacijo vodenja evidenc. S tem se bo olajšalo delo organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj, tožilstva in sodišč, hkrati pa se bo udeležencem postopka zagotovil lažji dostop do spisa. Učinkovitost

Pravosodni sistem se v civilnih in gospodarskih zadevah ne spoprijema s posebnimi izzivi glede učinkovitosti. Vendar pa so postopki v zadevah s področja gospodarskega in finančnega kriminala včasih še vedno dolgotrajni. Trajanje sodnih postopkov v civilnih, gospodarskih in upravnih zadevah je povprečno ali krajše od povprečja (glede na čas, potreben za izdajo sodne odločbe). Število nerešenih zadev je pogosto med najnižjimi v EU . V teh vrstah zadev stopnja rešenih zadev presega 100 %, kar pomeni, da sodišča zmorejo obravnavati prejete zadeve . Vendar pa kljub nekaterim nedavnim izboljšavam nekateri izzivi ostajajo pri sodnih zadevah na področju gospodarskega in finančnega kriminala, zlati pri tistih, ki vključujejo pranje denarja in korupcijo . Dolgotrajno odločanje v zapletenih zadevah s področja korupcije ostaja izziv v prizadevanjih Latvije za boj proti korupciji. To ponazarjata sodni postopek zoper župana mesta Ventspils, ki na sodišču poteka že od leta 2008, in domnevna goljufija pri uvedbi digitalne televizije v Latviji, ki jo različne sodne instance obravnavajo že od leta 2007. II.Protikorupcijski okvir Zakonodajni in institucionalni okvir za preprečevanje in pregon korupcije je v glavnem vzpostavljen. Latvija je sprejela smernice za preprečevanje korupcije in boj proti njej za obdobje 2015–2020. Izvajanje smernic spremlja urad za preprečevanje korupcije in boj proti njej (KNAB), ki je poseben organ, pristojen za preiskovanje s korupcijo povezanih kaznivih dejanj in za preprečevanje korupcije. Generalno državno tožilstvo nadzira preiskave v predkazenskem postopku, ki jih urad KNAB izvaja na področju s korupcijo povezanih kaznivih dejanj. Druge institucije, ki imajo protikorupcijske pristojnosti, so: državna policija, ki preiskuje korupcijo v zasebnih institucijah in goljufije, urad za notranjo varnost, ki preiskuje kazniva dejanja v državni policiji ter državni službi za zaščito pred požari in reševanje, državna finančna služba in državna mejna policija, ki preiskuje korupcijo v državni mejni policiji. Uveden je zakon o zaščiti žvižgačev. Razkrivanje premoženjskega stanja javnih uslužbencev ureja zakon, njegovo izvajanje pa spremljajo različni organi. Latvijski indeks zaznave korupcije, ki ga objavlja organizacija Transparency International, v letu 2020 znaša 56/100, s čimer se Latvija uvršča na 13. mesto v EU in 44. mesto na svetu. Po najnovejši raziskavi Eurobarometra o korupciji 84 % anketirancev v Latviji meni, da je korupcija v njihovi državi močno razširjena (povprečje v EU: 71 %), 19 % anketirancev meni, da je dovolj uspešnih primerov pregonov, ki ljudi odvračajo od koruptivnih ravnanj (povprečje v EU: 36 %), 18 % pa jih meni, da jih korupcija osebno prizadeva v vsakdanjem življenju (povprečje v EU: 26 %) . Nadalje, 77 % podjetij meni, da je korupcija močno razširjena (povprečje v EU: 63 %), 17 % podjetij meni, da so osebe in podjetja, ki so bili zaloteni pri podkupovanju visokega uradnika, ustrezno kaznovani (povprečje v EU: 31 %), 19 % podjetij pa meni, da je korupcija težava pri poslovanju (povprečje v EU: 37 %) . Zakonodaja o kriminalizaciji korupcije in s tem povezanih kaznivih dejanj je bila spremenjena, da so se kazniva dejanja zlorabe uradnega položaja, podkupovanja in trgovanja z vplivom uskladila z mednarodnimi standardi. Parlament je 6. junija 2019 spremenil kazenski zakon, da bi spremenil opredelitve več kaznivih dejanj, in sicer zlorabe uradnega položaja, podkupovanja in trgovanja z vplivom. Z novima opredelitvama podkupovanja in trgovanja z vplivom so odpravljene nekatere omejitve glede vrst pravnih poslov, zajetih z opredelitvijo teh kaznivih dejanj . Smernice za preprečevanje korupcije in boj proti njej za obdobje 2015–2020 se izvajajo. Smernice vključujejo akcijski načrt, ki temelji na 15 posebnih ukrepih. Pristojnosti za boj proti korupciji ima več organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj. Urad za preprečevanje korupcije in boj proti njej (KNAB) je specializiran protikorupcijski organ, ki deluje od februarja 2003. Njegov mandat vključuje pristojnosti na področju preprečevanja korupcije in na področju preiskovanja s korupcijo povezanih kaznivih dejanj. Urad KNAB tudi spremlja izvajanje smernic za preprečevanje korupcije in boj proti njej ter o tem poroča. Leta 2019 je urad KNAB (v sodelovanju s svetom za konkurenco) začel kazenske postopke in vodil odmevne preiskave v ranljivih sektorjih, kot so javno naročanje na občinski ravni ali karteli v gradbeni industriji. Rezultati za leto 2019 kažejo povečanje števila začetih kazenskih postopkov za 24 % v primerjavi s predhodnim letom. Začetih je bilo 47 kazenskih postopkov, kar je največ v zadnjih desetih letih. V najnovejšem vladnem akcijskem načrtu za preprečevanje korupcije in boj proti njej je predvidena okrepitev zmogljivosti urada KNAB v smislu povečanja človeških in materialnih virov, in sicer z zvišanjem proračuna urada in povečanjem števila delovnih mest za 23 % (35 dodatnih delovnih mest). Vendar pa do zdaj ta ukrep še ni bil izveden . Deležniki so izrazili zaskrbljenost zaradi pomanjkanja virov in strokovnega znanja v uradu KNAB. Pri preiskovanju in pregonu korupcije urad KNAB sodeluje s tožilstvom. Generalno državno tožilstvo nadzira preiskave s korupcijo povezanih kaznivih dejanj v predkazenskem postopku, lahko pa take preiskave začne in jih izvaja tudi sam. Z odlokom generalnega državnega tožilca z dne 8. novembra 2019 je bil vzpostavljen mehanizem nagrajevanja uspešnosti, namenjen zagotavljanju spodbud tožilcem, specializiranim za pregon finančnega in gospodarskega kriminala . Drugi instituciji, ki imata protikorupcijske pristojnosti, sta državna policija, ki preiskuje korupcijo v zasebnih institucijah in goljufije, ter urad za notranjo varnost, ki izvaja preiskave v predkazenskem postopku in operativne dejavnosti. Naloga urada za notranjo varnost je odkrivanje, preprečevanje in preiskovanje kaznivih dejanj, ki jih storijo uradniki in zaposleni v organih, ki spadajo pod ministrstvo za notranje zadeve, kot sta državna policija ter državna služba za zaščito pred požari in reševanje. Urad za notranjo varnost državne finančne službe je odgovoren za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj pri dejavnostih javnih uslužbencev in zaposlenih v državni finančni službi. Vzpostavljen je sistem razkrivanja premoženjskega stanja javnih uslužbencev in poslancev. Prijave premoženja preverjata državna finančna služba (SRS) in urad KNAB. Medtem ko urad KNAB prijave uporablja kot orodje za odkrivanje morebitnih navzkrižij interesov in ugotavljanje skladnosti z omejitvami iz zakona o preprečevanju navzkrižja interesov, služba SRS preverja, ali so javni uslužbenci pravilno prijavili svoje premoženje. Vsi javni uslužbenci v Latviji letno skupaj predložijo približno 68 000 prijav premoženja in izjav o interesih. Urad KNAB je leta 2018 s pristopom na podlagi tveganja proučil skupno 878 prijav oziroma izjav in ugotovil nepravilnosti pri več kot eni tretjini preverjenih prijav oziroma izjav . Vendar pa se temeljita redna preverjanja ne opravijo pri vseh osebah na najvišjih izvršilnih funkcijah. Ni še znano, v kolikšnem obsegu se bo z novimi spremembami zakona, v skladu s katerimi mora služba SRS po novem primerjati informacije iz prijav oziroma izjav z drugimi informacijami, ki jih ima na voljo, v praksi izboljšala temeljitost pri preverjanju prijav oziroma izjav uradnikov na najvišjih funkcijah . Z novim zakonom so bili vzpostavljeni mehanizmi za prijavo nepravilnosti v javnih institucijah in pri zasebnih subjektih z več kot 50 zaposlenimi. Cilj teh mehanizmov (internih, s prijavo pristojnim organom ali s posredovanjem kontaktne točke za prijavo nepravilnosti) je prikriti identiteto žvižgačev in jih zaščititi pred morebitnimi negativnimi posledicami. Urad KNAB omogoča prijavo korupcije tudi javnosti . Leta 2019 (od 1. maja, ko je začel veljati zakon o prijavi nepravilnosti) je urad KNAB prejel 51 prijav nepravilnosti, od katerih jih je bilo 18 potrjenih kot prijave nepravilnosti, 13 pa jih je bilo glede na pristojnost preusmerjenih v druge institucije. Nadaljujejo se prizadevanja za izboljšanje preglednosti lobiranja in okrepitev ureditve za preprečevanje navzkrižja interesov. Delovna skupina za pripravo zakona o preglednosti lobiranja, ustanovljena oktobra 2019 v parlamentu, v letu 2020 pripravlja osnutek zakona. Oktobra 2019 je parlament spremenil zakon o preprečevanju navzkrižja interesov pri ravnanju javnih uslužbencev, tako da med drugim poslancem, članom vlade in parlamentarnim sekretarjem prepoveduje prejemanje nadomestil za položaje, ki jih imajo v združenjih, fundacijah in socialnih podjetjih. Sprememba je odgovor na pomisleke glede nekaterih uslužbencev, ki so jih plačevale organizacije, ki se ukvarjajo z zagovarjanjem politik in lobiranjem, kar bi se lahko štelo za navzkrižje interesov. O več spremembah zakona v parlamentu še ni bilo odločeno . Leta 2019 je urad KNAB izdal 151 odločb glede neskladnosti z zakonom o preprečevanju navzkrižja interesov pri ravnanju javnih uslužbencev. III.Pluralnost medijev V Latviji pravni okvir, ki ureja pluralnost medijev, temelji na ustavnih jamstvih in sektorski zakonodaji. Ustava zagotavlja svobodo govora in obveščanja ter prepoveduje cenzuro. Zakon o množičnih elektronskih medijih (EMML) zagotavlja svobodo izražanja na področju, na katero se nanaša, ter splošen dostop do družbeno pomembnih informacij. Zakon o tiskanih in drugih množičnih medijih določa pravico medijev, da od države in javnih organizacij zahtevajo dostop do informacij. Nadalje, zakon prepoveduje cenzuro in monopolizacijo tiskanih in drugih množičnih medijev. Dostop do informacij javnega značaja je zagotovljen tudi na podlagi zakona o dostopu do informacij javnega značaja, v skladu s katerim morajo državne in druge institucije, ki izvajajo upravne naloge, zagotavljati informacije na svojo pobudo ali na zahtevo zasebnega subjekta. Latvijski regulatorni organ za medije (nacionalni svet za elektronske množične medije, NEMMC) nadzoruje skladnost dejavnosti ponudnikov medijskih storitev z ustavo, zakonom EMML in drugo zadevno zakonodajo . Cilj sprememb zakonodaje je okrepiti neodvisnost nacionalnega sveta za elektronske množične medije. Svet NEMMC je neodvisen organ, ki deluje na podlagi zakona o elektronskih množičnih medijih, s katerim so določene njegove pristojnosti, sestava in naloge. Člane sveta izvoli parlament, predlaga pa jih komisija za človekove pravice in javne zadeve po posvetovanju s strokovnimi združenji in nevladnimi organizacijami s področja množičnih medijev, izobraževanja, kulture, znanosti in človekovih pravic. Zakon EMML izrecno določa, da je svet neodvisna institucija s polnim naborom pravic . V zadnji izdaji poročila orodja za spremljanje pluralnosti medijev Media Pluralism Monitor (MPM) za leto 2020 je navedeno srednje tveganje glede neodvisnosti in učinkovitosti latvijskega regulatornega organa za medije. Ta ocena je posledica neskladja med neodvisnostjo sveta NEMMC, kot izhaja iz predpisov o medijih, in mnenjem o političnem vplivanju na njegove odločitve, ki bi lahko vplivalo na delo tega sveta . Cilj osnutka zakona o prenosu revidirane direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah je okrepiti neodvisnost organa, saj vključuje novo določbo, da svet ne prosi za navodila drugih organov niti takih navodil ne sme sprejema. Pravni okvir za preglednost lastništva medijev je vzpostavljen. Glede preglednosti lastništva medijev se z zakonom zahteva zagotovitev informacij o obstoju in spremembah dejanskih lastnikov. Zakon EMML določa, da morajo novi ponudniki avdiovizualnih storitev ob vložitvi vloge za dovoljenje za oddajanje zagotoviti informacije o svojih dejanskih lastnikih. V skladu z zakonom EMML morajo tudi obstoječi ponudniki storitev predložiti informacije o vseh spremembah dejanskih lastnikov. Poleg tega zakon o tiskanih in drugih množičnih medijih vsebuje določbo, v skladu s katero morajo ustanovitelji in lastniki množičnih medijev, ki so kapitalske družbe, ob vložitvi vloge za registracijo organ, ki vodi poslovni register, obvestiti o svojih dejanskih upravičencih . Informacije o lastništvu so javno dostopne na spletišču registra družb. Preglednost lastništva medijev je pomembna glede na ugotovitev iz poročila Media Pluralism Monitor za leto 2020, ki je bila potrjena med obiskom države in s katero je bilo opozorjeno na koncentracijo lastništva novičarskih medijev v Latviji, saj ima nekaj družb v lasti večino novičarskih medijev . Julija 2020 je svet NEMMC več televizijskim postajam prepovedal delovanje v Latviji, saj je bil njihov dejanski lastnik na seznamu sankcij EU . Vzpostavljena so pravna jamstva za dejavnosti novinarjev. Pravica do obveščenosti je zapisana v latvijski ustavi, zakon o tiskanih in drugih množičnih medijih pa določa pravice novinarjev, da zbirajo informacije na kateri koli način in od katerega koli vira, ki ni prepovedan z zakonom . V poročilu MPM za leto 2020 je bilo tveganje, povezano s pravico do obveščenosti ter z jamstvi v zvezi z novinarskim poklicem, standardi in zaščito novinarjev v Latviji, ocenjeno kot nizko. Kot je bilo potrjeno med obiskom države, je dostop do novinarskega poklica svoboden, novinarjem pa se ni treba vpisati v register ali pridobiti dovoljenja za opravljanje poklica. Kljub temu pa je v Latviji ena od kazni, zagroženih za obrekovanje, tudi zaporna kazen. Latvija ima vzpostavljen tudi celovit okvir za zaščito novinarjev. V zadnjih letih ni bilo fizičnih napadov na novinarje. Vendar pa se glede na poročilo MPM za leto 2020 in poročila organizacije Reporters Without Borders (Novinarji brez meja) novinarji vse pogosteje spoprijemajo z žalitvami in drugimi verbalnimi napadi, zlasti v spletnem okolju. Po navedbah organizacije Reporters Without Borders (Novinarji brez meja) politiki ali družbe za politično komuniciranje pogosto napadajo in tožijo novinarje, zlasti v času volitev . Na platformi Sveta Evrope za spodbujanje zaščite novinarstva in varnosti novinarjev v letih 2019 in 2020 niso bila objavljena nobena opozorila glede Latvije. IV.Druga institucionalna vprašanja, povezana s sistemom zavor in ravnovesij Latvija ima enodomni parlamentarni sistem vladanja, v katerem lahko ustavno sodišče izvede naknadno presojo ustavnosti, tudi v konkretnih primerih na podlagi ustavne pritožbe. Osnutke zakonov lahko parlamentu predložijo predsednik, vlada, parlamentarni odbori, vsaj pet poslancev ali ena desetina volilnega telesa. V sistemu zavor in ravnovesij sta poleg pravosodnega sistema pomembna tudi urad varuha človekovih pravic in civilna družba. Kabinet ministrov zagotavlja preglednost zakonodajnega postopka v vladi. Delovanje kabineta ministrov (kabinet) ureja zakon o strukturi kabineta, ki med drugim določa splošno pravilo, da so zasedanja kabineta javna. Dnevni red vsakega naslednjega zasedanja kabineta se objavi na spletišču kabineta, kjer so na voljo tudi javno dostopni osnutki pravnih aktov. Tudi zapisniki zasedanj so javno dostopni. Javnih zasedanj se lahko udeležijo predstavniki medijev in nevladnih organizacij, vsak pa jih lahko spremlja prek neposrednega spletnega prenosa. Vendar pa ima predsednik vlade pravico uporabiti izjemo od tega splošnega pravila in lahko razglasi, da je posamezno zasedanje ali njegov del zaprt za javnost. Pri vseh osnutkih pravnih aktov, tudi pri podzakonskih aktih, ki se predložijo kabinetu, se zahteva ocena učinka predpisov; posvetovanje z deležniki je strukturirano in poteka po sistematičnem postopku . Da bi se posodobil postopek odločanja, tako da bi bila zagotovljena bolj dostopno sodelovanje javnosti ter učinkovitejši in hitrejši postopek oblikovanja in usklajevanja zakonodajnih aktov, je bil vzpostavljen enotni portal latvijske vlade za razvoj in usklajevanje zakonodajnih aktov, ki vsakomur omogoča, da spremlja celotni postopek nastanka zakonodajnega akta. Vključenost civilne družbe v oblikovanje politik se je izboljšala. Da bi se okrepilo sodelovanje državljanov, se pripravlja nov akcijski načrt za odprto partnerstvo z vlado za obdobje 2022–2025. Leta 2018 je bil v okviru orodja za spremljanje CIVICUS Monitor državljanski prostor v Latviji ocenjen slabše kot v predhodni oceni, in sicer kot „omejen“, vendar je bilo v začetku leta 2019 zaznano izboljšanje . Ministrstvo za kulturo pripravlja nove smernice za povezano in dejavno civilno družbo za obdobje 2021–2027, o čemer se z deležniki posvetuje na javnih razpravah v vseh regijah Latvije . Ustava daje parlamentu pristojnost, da posamezni zakon opredeli kot „nujen“. Vendar pa je za tako odločitev potrebna dvotretjinska večina. Če parlament odloči, da je zakon nujen, latvijski predsednik ne more zahtevati njegove ponovne obravnave in o njem ni mogoče izvesti državnega referenduma, sprejeti zakon pa se razglasi najpozneje tretji dan po dnevu, ko ga je predsednik prejel .

Presojo ustavnosti izvede ustavno sodišče. Ustavno sodišče je pristojno za presojo skladnosti zakonov, mednarodnih sporazumov, katerih pogodbenica je Latvija, in drugih regulativnih predpisov z ustavo. Če posameznik meni, da se z zakonom, mednarodnim sporazumom ali drugim regulativnim predpisom kršijo temeljne pravice iz ustave, ima pravico vložiti vlogo ali ustavno pritožbo pri ustavnem sodišču. Ustavno sodišče začne postopek, če je vloga v skladu s splošnimi in posebnimi zahtevami, opredeljenimi v zakonu. Zaradi pandemije COVID-19 je Latvija razglasila izredne razmere. Latvijska vlada je 12. marca 2020 sprejela odlok o razglasitvi izrednih razmer . Ta je vseboval ukrepe proti pandemiji COVID-19 in je bil večkrat spremenjen. Parlament, ki je med izrednimi razmerami delo nadaljeval na daljavo prek platforme e-Seima, je vladne ukrepe potrdil na izredni seji. V skladu z določbo o derogaciji iz člena 15 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) je 16. marca 2020 Svet Evrope obvestil, da bi lahko omejitve, sprejete zaradi izrednega stanja, presegle omejitve iz Konvencije, da bi se zagotovil zakoniti cilj „javnega zdravja“. Varuh človekovih pravic je javnosti in politikom pojasnil, da je treba omejitve, ki jih dovoljuje določba o derogaciji iz člena 15 Konvencije, razlagati ozko, pri čemer je odstopanje od obveznosti mogoče le toliko, kolikor je to zaradi izrednosti razmer nujno potrebno. Po mnenju varuha človekovih pravic to pomeni, da latvijska vlada na podlagi razglašenih izrednih razmer ne more nesorazmerno omejevati pravic prebivalcev na področjih in na načine, ki niso nujno potrebni za zagotavljanje javnega zdravja in obvladovanje pandemije COVID-19. Izredne razmere so bile preklicane 10. junija 2020 (derogacija na podlagi člena 15 Konvencije je bila odpravljena še isti dan). Urad varuha človekovih pravic, ki je tudi organ za enakost, je pristojen za varstvo pravic prebivalcev. Varuh človekovih pravic je uradnik, izvoljen v parlamentu, ki zagotavlja spoštovanje človekovih pravic v Latviji in skrbi, da se v državni in lokalni upravi upoštevata načelo dobrega upravljanja. Varuh človekovih pravic je pri svojem delu neodvisen, deluje izključno po zakonu in nihče nima pravice vplivati na izvajanje njegovih funkcij ali nalog. Urad varuha človekovih pravic je marca 2015 od organa Združenih narodov za akreditacijo pridobil status A. V postopku ocenjevanja je organ ZN uradu varuha priporočil, naj si prizadeva za nadaljnja jamstva za zagotovitev mandata članov organa odločanja, zaščite varuha pred neupravičenim vmešavanjem parlamenta in zadostnih finančnih sredstev za izvajanje njegovih vse večjih pristojnosti.



Priloga I: Seznam virov po abecednem vrstnem redu* * Seznam prispevkov, prejetih v okviru posvetovanja za Poročilo o stanju pravne države za leto 2020, je na voljo na (spletišče COM). Center for Media Pluralism and Media Freedom, (2019) Decriminalisation of Defamation. https://cmpf.eui.eu/wp-content/uploads/2019/01/decriminalisation-of-defamation_Infographic.pdf . Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2020), 2020 Media pluralism monitor. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 . CIVICUS, Monitor tracking civic space: Latvia. https://monitor.civicus.org/country/latvia . Delovni dokument služb Komisije, poročilo o državi, Latvija 2020, spremni dokument k sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropski centralni banki in Euroskupini, Evropski semester 2020: ocena napredka pri strukturnih reformah, preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij ter rezultati poglobljenih pregledov v skladu z Uredbo (EU) št. 1176/2011 (SWD/2020/513 final). Council for the Judiciary of Latvia (2019), The Council for the Judiciary does not support the establishment of a specialized economic court in Latvia. http://at.gov.lv/en/jaunumi/par-tieslietu-padomi/the-council-for-the-judiciary-does-not-support-the-establishment-of-a-specialized-economic-court-in-latvia-9632?year=2019& . Council for the Judiciary of Latvia (2019), The Council for the Judiciary repeatedly rejects the establishment of the Economic Court. http://at.gov.lv/en/jaunumi/par-tieslietu-padomi/the-council-for-the-judiciary-repeatedly-rejects-the-establishment-of-the-economic-court-9848?year=2019 . Council for the Judiciary of Latvia (2020), The administrative immunity of judges is waived. http://at.gov.lv/en/jaunumi/par-tieslietu-padomi/the-administrative-immunity-of-judges-is-waived-10088?year=2020&month=6& . Council for the Judiciary of Latvia (2020), The Judicial Council will evaluate the candidates for the position of Prosecutor General. http://at.gov.lv/en/jaunumi/par-tieslietu-padomi/the-judicial-council-will-evaluate-the-candidates-for-the-position-of-prosecutor-general-10077?year=2020& . Council for the Judiciary of Latvia (2020), The new procedure for selection of judges is approved. http://at.gov.lv/en/jaunumi/par-tieslietu-padomi/the-new-procedure-for-selection-of-judges-is-approved-10018?year=2020& . Council for the Judiciary of Latvia (2020), The selection of candidates for the position of the Prosecutor General will henceforth be the responsibility of the Judicial Council. http://at.gov.lv/en/jaunumi/par-tieslietu-padomi/the-selection-of-candidates-for-the-position-of-the-prosecutor-general-will-henceforth-be-the-responsibility-of-the-judicial-council-10023?year=2020& . Council of Europe: Committee of Experts on the Evaluation of Anti-Money Laundering Measures and the Financing of Terrorism – MONEYVAL (2018), Anti-money laundering and counter terrorist financing measures: Latvia fifth round mutual evaluation report. Council of Europe: Committee of Experts on the Evaluation of Anti-Money Laundering Measures and the Financing of Terrorism – MONEYVAL (2019), Anti-money laundering and counter terrorist financing measures: Latvia first enhanced follow-up report. Council of Europe: Committee of Ministers (2010), Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities. Council of Europe: Committee of Ministers (2016), Recommendation CM/Rec(2016)4 of the Committee of Ministers to member States on the protection of journalism and safety of journalists and other media actors.

Sklep Sveta (SZVP) 2020/399 z dne 13. marca 2020 o spremembi Sklepa 2014/145/SZVP o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine, UL L 78, 13.3.2020, str. 44. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/HTML/?uri=CELEX:32020D0399&from=EN . Svet Evropske unije, Izvedbeni sklep 2014/151/SZVP z dne 21. marca 2014. Sodišče Evropske unije, sodba z dne 19. novembra 2019 v združenih zadevah C‑585/18, C‑624/18 in C‑625/18, A. K., EU:C:2019:982. Sodišče Evropske unije, sodba z dne 9. julija 2020, Land Hessen, C-272/19, EU:C:2020:535. Direktiva (EU) 2018/1808 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o spremembi Direktive 2010/13/EU o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) glede na spreminjajoče se tržne razmere (PE/33/2018/REV/1 UL 303). Directorate-General for Communication (2019), Flash Eurobarometer 482: Businesses and corruption. Directorate-General for Communication (2020), Special Eurobarometer 502: Corruption. Evropska komisija (2019, 2020), Pregled stanja na področju pravosodja v EU. European Network of Councils for the Judiciary (2020), prispevek Evropske mreže sodnih svetov za Poročilo o stanju pravne države za leto 2020. European Network of Councils for the Judiciary (ENCJ) (2019): Independence and Accountability of the Judiciary – ENCJ Survey on the independence of judges, 2019. https://pgwrk-websitemedia.s3.eu-west-1.amazonaws.com/production/pwk-web-encj2017-p/Reports/Data%20ENCJ%202019%20Survey%20on%20the%20Independence%20of%20judges.pdf . GRECO (2012), Fourth evaluation round – evaluation report on Latvia on corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors. GRECO (2015), Fourth evaluation round – compliance report on Latvia on corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors. GRECO (2016), Fourth evaluation round – interim compliance report on Latvia on corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors. GRECO (2017), Fourth evaluation round – second interim compliance report on Latvia on corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors. GRECO (2018), Fifth evaluation round – evaluation report on Latvia on preventing corruption and promoting integrity in central governments (top executive functions) and law enforcement agencies. GRECO (2019), Fourth evaluation round – second compliance report on Latvia on corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors. OECD (2018), Regulatory Policy, Latvia. https://www.oecd.org/gov/regulatory-policy/latvia-country-note-regulatory-policy-2018.pdf . OECD (2019), Implementing the OECD Anti-Bribery Convention, Phase 3 Report: Latvia. Reporters without Borders, Latvia. https://rsf.org/en/latvia . Transparency International (2020), 2019 Corruption Perceptions Index.

Virtualni obisk Latvije v okviru Poročila o stanju pravne države za leto 2020. Priloga II: Obisk države: Latvija Službe Komisije so se junija in julija 2020 virtualno sestale z: ·uradom za preprečevanje korupcije in boj proti njej, ·sodnim svetom, ·Delna – Transparency International Latvia, ·uradom za notranjo varnost državne finančne službe, ·latvijskim združenjem novinarjev, ·ministrstvom za kulturo, ·ministrstvom za zunanje zadeve, ·ministrstvom za pravosodje, ·nacionalnim svetom za elektronske množične medije in ·tožilstvom. * Komisija se je na več horizontalnih srečanjih sestala tudi z naslednjimi organizacijami: