o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Dialog o liberalizaciji vizumskega režima med EU in Gruzijo se je začel junija 2012. Evropska komisija je februarja 2013 gruzijski vladi predložila akcijski načrt za liberalizacijo vizumskega režima. Komisija se je zavezala, da bo za državljane Gruzije, ki so imetniki biometričnih potnih listov, predlagala odpravo vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje v Evropski uniji, takoj ko bo gruzijska vlada izpolnila vsa merila iz akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima.

EU in Gruzija sta pred začetkom dialoga o liberalizaciji vizumskega režima hkrati sklenili sporazum o poenostavitvi vizumskih postopkov in sporazum o ponovnem sprejemu, ki sta začela veljati 1. marca 2011. Celovito in učinkovito izvajanje teh dveh sporazumov je bilo osnovni pogoj za začetek in nadaljevanje dialoga o liberalizaciji vizumskega režima.

Akcijski načrt za liberalizacijo vizumskega režima je sestavljen iz štirih sklopov, ki so: varnost dokumentov, vključno z biometričnimi podatki (sklop I), migracije in integrirano upravljanje meja, vključno z azilom (sklop II), javni red in varnost (sklop III) ter zunanji odnosi in temeljne pravice (sklop IV). V akcijskem načrtu za liberalizacijo vizumskega režima je določen niz natančnih meril za vsakega od navedenih štirih sklopov tehnično pomembnih vprašanj, cilj meril pa je sprejetje zakonodajnega, političnega in institucionalnega okvira (faza 1) ter zagotovitev njegovega učinkovitega in trajnega izvajanja (faza 2).

Komisija od začetka dialoga o liberalizaciji vizumskega režima med EU in Gruzijo poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o napredku Gruzije pri izpolnjevanju meril iz štirih sklopov prve in druge faze akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima. Napredek je bil ovrednoten na podlagi ocenjevanj na terenu, ki so jih izvedli strokovnjaki iz držav članic EU, Gruzija pa je zagotovila podrobne informacije.

Komisija je 15. novembra 2013 sprejela prvo poročilo o napredku Gruzije pri izvajanju akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima ter dala več priporočil za dokončanje prve (zakonodajne in načrtovalne) faze.

V drugem poročilu o napredku z dne 29. oktobra 2014 je Komisija ugotovila, da je Gruzija izpolnila merila prve faze akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima in da je pripravljena na ocenjevanje v zvezi z merili druge faze. Svet se je v svojih sklepih z dne 17. novembra 2014 strinjal z oceno Komisije. Poročilu je bila priložena ocena možnih migracijskih in varnostnih učinkov bodoče liberalizacije vizumskega režima za državljane Gruzije, ki potujejo v EU.

Komisija je tretje poročilo o napredku Gruzije pri izvajanju akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima sprejela 8. maja 2015. V poročilu je bilo potrjeno, da Gruzija v glavnem izpolnjuje vsa merila, določena v štirih sklopih akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima, v njem pa so bili opredeljeni tudi ukrepi, ki bi jih Gruzija morala sprejeti za izpolnjevanje vseh meril druge faze akcijskega načrta.

Komisija je v zadnjem, četrtem poročilu o napredku, sprejetem 18. decembra 2015, navedla, da je Gruzija po njenem mnenju dosegla potreben napredek in sprejela vse potrebne reforme za zagotovitev učinkovitega in trajnega izpolnjevanja preostalih meril. Na podlagi te ocene in glede na rezultate nenehnega spremljanja in poročanja, ki sta se izvajala od začetka dialoga o liberalizaciji vizumskega režima med EU in Gruzijo, je Komisija potrdila, da je Gruzija izpolnila vsa merila iz vseh štirih sklopov druge faze akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima in da bo v začetku leta 2016 predstavila zakonodajni predlog za spremembo Uredbe (ES) št. 539/2001, s katerim bo Gruzija prenesena na seznam držav, katerih državljani so oproščeni vizumske obveznosti (Priloga II).

Komisija je poleg poročanja o akcijskem načrtu za liberalizacijo vizumskega režima še naprej spremljala izvajanje sporazuma o poenostavitvi vizumskih postopkov in sporazuma o ponovnem sprejemu, zlasti prek skupnih odborov, ustanovljenih v skladu s tema sporazumoma. Nazadnje je seja obeh odborov potekala 13. oktobra 2015 v Bruslju. V zvezi s tem je Komisija navedla, da je izvajanje obeh sporazumov na splošno zelo zadovoljivo.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike in drugimi politikami Unije

Uredba Sveta (ES) št. 539/2001 navaja tretje države, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja držav članic imeti vizume, in države, katerih državljani so oproščeni te zahteve. Uredbo (ES) št. 539/2001 uporabljajo vse države članice, razen Irske in Združenega kraljestva, ter Islandija, Lihtenštajn, Norveška in Švica. Navedena uredba je del skupne vizumske politike EU v zvezi s kratkoročnim bivanjem, ki traja 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju.

Gruzija je trenutno navedena v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 539/2001, t.j. med tistimi državami, katerih državljani morajo pri potovanju na ozemlje držav članic EU imeti vizume.

Uredba (ES) št. 539/2001 je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EU) št. 259/2014, in sicer je bila na seznam držav, katerih državljani so oproščeni vizumske obveznosti, prenesena Moldavija po uspešni izpolnitvi njenega akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima, in z Uredbo (EU) št. 509/2014, s katero so bili iz vizumske obveznosti izvzeti državljani petih karibskih in enajstih pacifiških držav ter državljani Kolumbije, Peruja in Združenih arabskih emiratov – s pridržkom sklenitve sporazumov med EU in zadevnimi tretjimi državami o odpravi vizumske obveznosti – po rednem preverjanju vizumskih seznamov.

Merila, ki bi jih bilo treba upoštevati – na podlagi ocene posameznih primerov – pri določanju tretjih držav, katerih državljani morajo imeti vizume, in tistih, katerih državljani so oproščeni vizumske obveznosti, so opredeljena v členu –1 Uredbe (ES) št. 539/2001 (kakor so bila uvedena z Uredbo (EU) št. 509/2014). Ta merila so med drugim povezana z „nezakonitim priseljevanjem, javnim redom in varnostjo, gospodarskimi koristmi, zlasti glede turizma in zunanje trgovine, in zunanjimi odnosi Unije z ustreznimi tretjimi državami, predvsem glede človekovih pravic in temeljnih svoboščin, pa tudi s posledicami za regionalno povezanost in vzajemnost“. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti varnosti potnih dokumentov, ki jih izdajo zadevne tretje države.

Ni razloga za to, da bi izvzetje državljanov Gruzije iz vizumske obveznosti pogojevali s sklenitvijo sporazuma z EU o odpravi vizumske obveznosti, saj je Gruzija vse državljane EU že izvzela iz vizumske obveznosti pri 90-dnevnem bivanju (v 180-dnevnem obdobju). Če bo ta odločitev preklicana ali če se bodo pojavile zlorabe brezvizumskega režima, bosta mehanizma vzajemnosti in zadržanja iz Uredbe (ES) št. 539/2001 zagotavljala zadostna pravna sredstva.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST