OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.Predmet urejanja predloga

Ta predlog se nanaša na sklep o stališču, ki se v imenu Unije zastopa v okviru Sporazuma o sodelovanju pri ravnanju v primeru onesnaženja Severnega morja z nafto in drugimi škodljivimi snovmi (v nadaljnjem besedilu: Bonnski sporazum) v zvezi s predvidenim sprejetjem ministrske izjave in strateškega akcijskega načrta za izvajanje Bonnskega sporazuma (BASAP) za obdobje 2019–2025, priloženega k temu sklepu.

2.Ozadje predloga

2.1.Sporazum o sodelovanju pri ravnanju v primeru onesnaženja Severnega morja z nafto in drugimi škodljivimi snovmi

Namen Sporazuma o sodelovanju pri ravnanju v primeru onesnaženja Severnega morja z nafto in drugimi škodljivimi snovmi (v nadaljnjem besedilu: Bonnski sporazum ali Sporazum) je boj proti onesnaževanju na območju Severnega morja z nafto in drugimi škodljivimi snovmi ter varovanje obalnih območij pred pomorskimi nesrečami in kroničnim onesnaževanjem z ladij in naprav na morju. Sporazum je začel veljati 1. septembra 1989.

Evropska unija (takrat „Evropska gospodarska skupnost“) je pogodbenica Sporazuma (kakor je bil spremenjen). Pogodbenice Sporazuma so tudi države ob Severnem morju, ki so članice Evropske unije, in Norveška.

2.2.Bonnski sporazum

Namen Sporazuma je spodbujati dejavno sodelovanje in medsebojno pomoč med obalnimi državami in Evropsko unijo v boju proti onesnaževanju Severnega morja z nafto in drugimi škodljivimi snovmi, da bi zaščitili morsko okolje in interese obalnih držav. V ta namen Sporazum določa, da pogodbenice izvajajo nadzor kot pomoč za odkrivanje onesnaževanja in boj proti onesnaževanju ter, da se preprečijo kršitve predpisov proti onesnaževanju. Severno morje je na podlagi Bonnskega sporazuma razdeljeno na različne cone, kjer je odgovornost za nadzor in oceno nezgod dodeljena pogodbenicam. Pogodbenice morajo vse druge zadevne pogodbenice obvestiti o tem, da so izvedele za prisotnost nafte ali drugih škodljivih snovi, ki lahko resno ogrozi obalo ali s tem povezane interese katere koli druge pogodbenice. Kadar pogodbenice potrebujejo pomoč pri ravnanju v primeru onesnaženja na morju ali na njihovi obali, si morajo pogodbenice, zaprošene za pomoč, čim bolj prizadevati, da priskočijo na pomoč, kolikor je v njihovi moči.

Depozitarna vlada Bonnskega sporazuma je vlada Zvezne republike Nemčije (člen 18(3) Bonnskega sporazuma).

Pogodbenice odločitve v zvezi s Sporazumom sprejemajo v skladu z ustreznimi določbami Bonnskega sporazuma in povezanim poslovnikom; pomagajo jim sekretariat in pomožni organi (kot je delovna skupina za operativna, tehnična in znanstvena vprašanja v zvezi z dejavnostmi za boj proti onesnaževanju [OTSOPA]).

2.3.Predvideni akt – Ministrska izjava in strateški akcijski načrt za izvajanje Bonnskega sporazuma (BASAP) za obdobje 2019–2025

Sporazum leta 2019 praznuje svojo 50. obletnico. Pogodbenice nameravajo ob tej priložnosti na drugem ministrskem zasedanju v okviru Bonnskega sporazuma, ki bo potekalo v Bonnu 11. oktobra 2019 ter mu bodo prisostvovali medvladne organizacije in opazovalci iz sosednjih regij, pristojni za obvladovanje onesnaževanja širšega Severnega morja in njegovih poti z nafto in drugimi škodljivimi snovmi, sprejeti skupno izjavo (v nadaljnjem besedilu: ministrska izjava).

Kljub splošnemu zmanjšanju števila nenamernih razlitij nafte v evropskih vodah v nerednih časovnih presledkih še vedno prihaja do večjih nenamernih razlitij nafte (tj. tistih, ki presegajo 20 000 ton). Čeprav so izpusti na kopnem največji vir nafte, ki se vsako leto vnese v ocean, so nenamerna razlitja nafte še vedno pomemben vir onesnaženja, ki predstavlja približno 10–15 % vse nafte, ki se vsako leto po vsem svetu vnese v ocean. Zato je cilj ministrske izjave določiti skupno vizijo širšega Severnega morja in njegovih poti, ki niso onesnaženi zaradi nenamernega onesnaževanja, onesnaževanja, ki bi se mu bilo mogoče izogniti, in namernega onesnaževanja iz ladijskega prometa, naftnih in plinskih dejavnosti na morju ter drugih pomorskih dejavnosti.

Ministrska izjava bo kot trdna zaveza uresničevanju take vizije potrdila ponovno oživljena prizadevanja pogodbenic Sporazuma za izpolnitev dogovorjenih ciljev ter učinkovitejše preprečevanje onesnaževanja morja v širšem Severnem morju in njegovih poteh ter večjo pripravljenost in boljše odzivanje nanj. Pogodbenice nameravajo v ta namen sprejeti strateški akcijski načrt za izvajanje Bonnskega sporazuma (BASAP) za obdobje 2019–2025, ki bo priložen ministrski izjavi, v njem pa bodo določeni ambiciozni strateški cilji in operativni cilji ter ukrepi za njihovo izvajanje za obdobje 2019–2025.

Namen zadevnega akcijskega načrta za obdobje 2019–2025 je olajšati izvajanje Bonnskega sporazuma. V njem so določeni vizija, strateški cilji in operativni cilji, pa tudi specifični izmerljivi ukrepi in realistični cilji za obdobje 2019–2025, ki bodo vodili in usmerjali prizadevanja pogodbenic. V njem je priznana potreba po vzdrževanju uveljavljenih sistemov in nadaljnjem izvajanju operativne narave Sporazuma. Hkrati so v njem opredeljene priložnosti za okrepitev teh prizadevanj in razvoj novih usmeritev.

Prvi akcijski načrt za izvajanje Bonnskega sporazuma je bil dogovorjen na prvem ministrskem zasedanju v Dublinu leta 2010. Pozneje je bil obnovljen in posodobljen za obdobji 2013–2016 in 2016–2019 na sestankih pogodbenic Sporazuma.

3.Stališče, ki se zastopa v imenu Unije

Unija si prizadeva za visoko raven varstva okolja, zlasti s spodbujanjem ukrepov na mednarodni ravni za reševanje regionalnih okoljskih problemov; prizadeva si tudi za spodbujanje sodelovanja, da bi izboljšala učinkovitost sistemov preprečevanja naravnih nesreč ali nesreč, ki jih povzroči človek, in varstva pred njimi, zlasti z izboljšanjem doslednosti ukrepov civilne zaščite na mednarodni ravni.