Norveška je poslala uradno obvestilo o nadzoru od 26. novembra 2015 do 12. maja 2016. Ponovna uvedba nadzora velja za vse notranje meje, posebna pozornost pa je namenjena vsem pristaniščem s trajektnimi povezavami s Švedsko, Nemčijo in Dansko. Razlog za odločitev o ponovni uvedbi nadzora in poznejše podaljšanje so posledice nepredvidljivega migracijskega pritiska in posledični izzivi za delovanje norveške družbe;

Švedska je poslala uradno obvestilo o nadzoru od 12. novembra 2015 do 8. maja 2016 na vseh notranjih mejah, s posebnim poudarkom na izbranih pristaniščih v južni in zahodni policijski regiji ter na mostu Öresund. Prvi razlog za odločitev za ponovno uvedbo začasnega nadzora meje so bili največji mešani migracijski tokovi doslej, ki predstavljajo izziv za delovanje švedske družbe. Razlog zanjo pa ostaja veliko število prosilcev za azil in posledice najvišjega števila prošenj za azil doslej v letu 2015;

Avstrija je poslala uradno obvestilo o nadzoru od 16. septembra 2015 do 16. maja 2016 na vseh notranjih mejah, s posebnim poudarkom na avstrijsko-slovenski in avstrijsko-madžarski kopenski meji. Razlog za nadzor meje je veliko število državljanov tretjih držav, ki prehajajo avstrijske meje in izvajajo hud pritisk na službe za ukrepanje ob izrednih dogodkih in javno infrastrukturo;

Nemčija je poslala uradno obvestilo o nadzoru od 13. septembra 2015 do 13. maja 2016 na vseh notranjih mejah, s posebnim poudarkom na nemško-avstrijski kopenski meji. Odločitev je utemeljena z resno grožnjo notranji varnosti in javnemu redu zaradi množičnega pritoka migrantov brez urejenega statusa, ki ob prihodu v EU niso bili ustrezno identificirani, jim niso bili odvzeti prstni odtisi in niso bili registrirani v nobeni drugi državi članici EU;

V odziv na resno grožnjo javnemu redu ali notranji varnosti, ki so jo povzročila sekundarna gibanja migrantov brez urejenega statusa, sprožena zaradi resnih pomanjkljivosti pri nadzoru zunanjih meja, je trenutno pet schengenskih držav uradno obvestilo Komisijo, da izvajajo začasni nadzor na notranjih mejah. Vse te države članice so ta nadzor večkrat podaljšale v skladu z ustreznimi določbami Zakonika o schengenskih mejah. Stanje po najnovejših uradnih obvestilih:

Rekordno število migrantov, ki prihajajo v Evropsko unijo od leta 2015, ter pomanjkljivosti na delih zunanje grške meje, ugotovljene med ocenjevanjem novembra 2015, so privedli do pomembnih sekundarnih gibanj, zaradi katerih je več držav članic začasno ponovno uvedlo nadzor na celoti ali nekaterih delih svojih notranjih meja na podlagi resne grožnje javnemu redu ali notranji varnosti zaradi nenadzorovanega pritoka oseb, ki ob prihodu v prvo državo članico EU niso imele ustreznih dokumentov in/ali niso bile ustrezno registrirane.

Helenska republika je 12. marca 2016 v skladu s členom 16(1) Uredbe (EU) št. 1053/2013 predložila svoj akcijski načrt za odpravo pomanjkljivosti, ugotovljenih v ocenjevalnem poročilu, ob upoštevanju priporočil Sveta. Komisija je 12. aprila 2016 Svetu v skladu s členom 16(2) Uredbe (EU) št. 1053/2013 predložila svojo oceno ustreznosti akcijskega načrta. Komisija je ugotovila, da „je Grčija dosegla znaten napredek. Toda za celovito obravnavo pomanjkljivosti, ugotovljenih med ocenjevanjem novembra 2015, so potrebna nadaljnja izboljšanja akcijskega načrta, ki so ga predložili grški organi. Predvsem je v zvezi s številnimi ukrepi potrebna večja jasnost glede časovnega razporeda, odgovornosti in finančnega načrtovanja. Poleg tega se nekateri ukrepi še ne morejo šteti kot ustrezno obravnavani ali izpolnjeni.“

Komisija je 2. februarja 2016 sprejela izvedbeni sklep o poročilu o oceni izvajanja schengenskega pravnega reda na področju upravljanja zunanjih meja s strani Helenske republike, v katerem je ugotovila, da obstajajo resne pomanjkljivosti pri izvajanju nadzora na zunanjih mejah, ki jih morajo grški organi obravnavati in odpraviti. Kar zadeva izvajanje nadzora na zunanjih mejah, te resne pomanjkljivosti pomenijo razmere, v katerih obveznosti iz člena 16(1) in (4) Uredbe (EU) št. 1053/2013 niso bile izpolnjene.

V skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 1053/2013 in letnim ocenjevalnim programom za leto 2015 je bil od 10. do 13. novembra 2015 opravljen nenapovedan obisk na kraju samem, da bi se ocenilo izvajanje schengenskega pravnega reda na področju upravljanja zunanjih meja s strani Helenske republike na kopenski meji (Orestiada, Filakio, Kastanies, Nea Visa) in morski meji (otoka Hios in Samos) s Turčijo.

EU se sooča z največjo migracijsko in begunsko krizo doslej, kar je posledica velikega povečanja mešanih migracijskih tokov od poletja 2015. To je povzročilo resne težave pri zagotavljanju učinkovitega nadzora zunanjih meja v skladu s schengenskim pravnim redom ter pri sprejemanju in obravnavi prispelih migrantov. V tej krizi so postale očitne tudi širše strukturne pomanjkljivosti načina zaščite zunanjih meja Unije.

Danska je poslala uradno obvestilo o nadzoru od 4. januarja 2016 do 2. junija 2016 na vseh notranjih mejah, s posebnim poudarkom na trajektih, ki prihajajo iz Nemčije, in dansko-nemški kopenski meji. Medtem ko so bili razlog za prvotno odločitev nepričakovani migracijski tokovi in mejni ukrepi, sprejeti v sosednjih državah, ki bi lahko privedli do zelo velikega števila migrantov brez urejenega statusa, ki bi lahko obtičali na območju Københavna, je bila v zadnjem uradnem obvestilu poudarjena negotovost glede velikega števila beguncev in migrantov, ki so že v EU.

V primeru Nemčije in Avstrije je Komisija v svojem mnenju z dne 23. oktobra 2015 izrecno priznala nujnost in sorazmernost sprejetih ukrepov. Na podlagi informacij, ki so jih predložili nemški in avstrijski organi, je Komisija ugotovila, da je ta ponovna uvedba nadzora na notranjih mejah zagotovila ustrezen odziv na ugotovljeno grožnjo notranji varnosti in javnemu redu v skladu z Zakonikom o schengenskih mejah. Ta ocena je bila potrjena z naknadnimi informacijami in podatki, ki jih je Komisija prejela od teh in drugih držav članic, sodelujočih agencij in organov EU ter ekip Komisije, prisotnih na žariščnih točkah na terenu.

Komisija je spremljala stanje v vseh zadevnih državah članicah, da bi ocenila, ali je ponovno uveden nadzor na notranjih mejah omejen na potreben minimum. Ta nadzor ni ustvaril večjih motenj ali po nepotrebnem omejil prostega pretoka oseb in blaga znotraj schengenskega območja. Razpoložljive informacije kažejo tudi, da so sprejeti ukrepi uspešno prispevali k ponovni vzpostavitvi reda glede tokov oseb, ki prečkajo določene notranje meje, in tako omejili sekundarno gibanje.

Ukrepi za usklajen pristop k nadzoru na notranjih mejah

V svojem sporočilu „Vrnitev k schengenski ureditvi – časovni načrt“ je Komisija navedla, da bo morala, če se bodo migracijski pritisk in resne pomanjkljivosti pri nadzoru zunanjih meja nadaljevali po 12. maju 2016, Svetu predložiti predlog na podlagi člena 29 Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (trenutno veljavni Zakonik o schengenskih mejah), in predlagati usklajen pristop Unije k nadzoru na notranjih mejah, dokler se strukturne pomanjkljivosti pri nadzoru zunanjih meja ne ublažijo ali odpravijo. Sporočilo določa ukrepe, ki jih je treba sprejeti za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja schengenskega območja najpozneje do konca leta 2016.

Člen 29 Zakonika o schengenskih mejah določa poseben postopek v izrednih okoliščinah, ko je splošno delovanje območja brez nadzora na notranjih mejah ogroženo zaradi trajnih resnih pomanjkljivosti v zvezi z nadzorom na zunanjih mejah, ki so ugotovljene v ocenjevalnem poročilu v zvezi z državo članico, če te okoliščine pomenijo resno grožnjo javnemu redu ali notranji varnosti na schengenskem območju ali delih tega območja, in so bili vsi drugi ukrepi neučinkoviti pri ublažitvi ugotovljene resne grožnje. V takih primerih lahko Svet kot skrajni ukrep za zaščito skupnih interesov na schengenskem območju priporoči, da ena ali več držav članic ponovno uvede nadzor na svoji celotni meji ali njenih delih za obdobje do šest mesecev (z možnostjo podaljšanja do največ dveh let).

Ocena stanja do 12. maja 2016

V skladu s členom 21(3) Zakonika o schengenskih mejah velja, da kadar mora zadevna država članica v skladu s členom 16(4) Uredbe (EU) št. 1053/2013 poročati o izvajanju ustreznega akcijskega načrta v roku treh mesecev in kadar Komisija po preteku trimesečnega obdobja ugotovi, da se stanje ne izboljšuje, lahko Komisija začne postopek iz člena 29 Zakonika o schengenskih mejah.

Glede na to, da bo najdaljše obdobje, ki ga dovoljujejo zadevne določbe Zakonika o schengenskih mejah za enostransko ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah s strani nekaterih držav članic, prenehalo veljati sredi maja (glej zgoraj) in da je Grčija že predložila poročilo, predvideno v členu 16(4) Uredbe (EU) št. 1053/2013, Komisija ne bi smela čakati na pretek trimesečnega obdobja, preden poda svojo oceno, ali se bo do 12. maja 2016 stanje izboljšalo, zlasti ker ima Komisija na voljo veliko informacij v zvezi s stanjem glede nadzora na zunanjih mejah v Helenski republiki.

Ta ocena med drugim temelji na podrobnih informacijah, ki jih zagotovijo zadevne države članice ali agencije EU ali pa so pridobljene med obiski na kraju samem. Med informacijami, ki so na voljo Komisiji, so informacije, ki jih predložijo ekipe Komisije na žariščnih točkah v Helenski republiki, informacije, zbrane v okviru schengenskega ocenjevalnega obiska na kraju samem v Helenski republiki od 10. do 16. aprila 2016 za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda na področju upravljanja zunanjih meja v skladu z letnim ocenjevalnim programom za leto 2016, in informacije, ki jih je zbrala Komisija pri pripravi nedavnih poročil, ki se nanašajo na stanje migracij v Helenski republiki.

V svojem sporočilu o „Oceni grškega akcijskega načrta za odpravo resnih pomanjkljivosti, ki so bile v letu 2015 ugotovljene med ocenjevanjem uporabe schengenskega pravnega reda na področju upravljanja zunanjih meja“, je Komisija Helensko republiko pozvala, naj do 26. aprila 2016 predloži dodatne elemente in pojasnila, saj je menila, da so „za celovito obravnavo pomanjkljivosti, ugotovljenih med ocenjevanjem novembra 2015, […] potrebna nadaljnja izboljšanja akcijskega načrta, ki so ga predložili grški organi. Predvsem je v zvezi s številnimi ukrepi potrebna večja jasnost glede časovnega razporeda, odgovornosti in finančnega načrtovanja. Poleg tega se nekateri ukrepi še ne morejo šteti kot ustrezno obravnavani ali izpolnjeni. Nazadnje so za nekatere ukrepe potrebne bistvene dodatne informacije ali pojasnila.“ Poleg tega mora Helenska republika v skladu s členom 16(4) uredbe o schengenskem ocenjevalnem mehanizmu v istem trimesečnem obdobju poročati o izvajanju svojega akcijskega načrta.

Helenska republika je 26. aprila 2016 Komisiji predložila zahtevane dodatne elemente in pojasnila o svojem akcijskem načrtu. Helenska republika je 29. aprila 2016 Komisiji predložila poročilo o izvajanju akcijskega načrta.

Tako Komisija kot države članice EU so Helenski republiki namenile znatno tehnično in finančno podporo. Komisija je od začetka leta 2015 dodelila 181 milijonov EUR nujnih sredstev. Nujna sredstva je treba prišteti 509 milijonom EUR, ki so bili Helenski republiki že dodeljeni v okviru nacionalnih programov na področju migracij in upravljanja meja za obdobje 2014–2020. Frontex je olajševal uporabo tehnične opreme in človeških virov drugih držav članic, da bi s tem zagotovil učinkovit nadzor in varovanje zunanjih kopenskih in morskih meja Helenske republike, zlasti s skupnima operacijama POSEIDON SEA (Poseidon na morju) in RAPID INTERVENTION POSEIDON (hitro posredovanje Poseidon), ki sta bili izvedeni na morskih mejah, ter usklajeval skupni operaciji Flexible Operational Activities (prožne operativne dejavnosti) in Focal Points Land (kontaktne točke na kopnem) na zunanjih kopenskih mejah. Frontex je prav tako sofinanciral notranjo prerazporeditev opreme in mejnih policistov s strani Helenske republike. Poleg tega so Komisija, Evropski azilni podporni urad, Frontex, Europol in Eurojust na terenu sodelovali z grškimi organi, da bi jim pomagali pri izpolnjevanju njihovih obveznosti na podlagi prava EU ter na žariščnih točkah čim hitreje identificirali in registrirali prihajajoče migrante ter jim odvzeli prstne odtise.

Helenska republika je dosegla znaten napredek pri obravnavanju številnih pomanjkljivosti pri upravljanju zunanjih meja, ugotovljenih med ocenjevanjem novembra 2015. Poleg tega so začetno izvajanje izjave EU in Turčije z dne 18. marca 2016 ter tekoče operacije Frontexa in Nata privedli do močnega upada števila migrantov brez urejenega statusa in prosilcev za azil, ki pridejo v Helensko republiko iz Turčije. To bistveno zmanjšanje pritoka migrantov brez urejenega statusa in prosilcev za azil v Helensko republiko je skupaj s podporo agencij EU in drugih držav članic na žariščnih točkah Helenski republiki omogočilo, da znatno izboljša registracijo novo prispelih migrantov brez urejenega statusa in prosilcev za azil. Ali se bo trend znatnega zmanjšanja migracijskih tokov nadaljeval, se mora še potrditi. Tudi napredek, ki ga bo Grčija dosegla na področju vračanja, bo odvisen od trajnosti znatnega zmanjšanja migracijskega toka ter od vzpostavitve in vzdrževanja struktur in zagotavljanja ustreznih virov, ki bodo omogočili učinkovito vračanje migrantov brez urejenega statusa.

Po analizi informacij, ki jih je predložila Helenska republika, ugotovitev strokovnjakov Komisije med schengenskim ocenjevalnim obiskom na kraju samem aprila 2016 (brez poseganja v ocenjevalno poročilo, sestavljeno v skladu s členom 14 Uredbe (EU) št. 1053/2013) in informacij, ki so na voljo prek storitev navzočnosti služb Komisije na žariščnih točkah, se sprejme naslednja ocena:

ob podpori ustreznih agencij EU (Frontex in Evropski azilni podporni urad), tako v smislu opreme kot človeških virov, se je postopek registracije migrantov brez urejenega statusa na obiskanih grških otokih (Samos, Lezbos, Kos in Simi) ter kopenski meji s Turčijo (center za registracijo Filakio) znatno izboljšal. Vsi prihajajoči migranti brez urejenega statusa so identificirani, odvzamejo se jim prstni odtisi in registrirani so v sistemu Eurodac. Opravi se varnostno preverjanje migrantov in njihovih potnih listin. Kar zadeva namestitev teh migrantov, so se razmere spremenile po 20. marcu 2016, ko se je začela uporabljati izjava EU in Turčije z dne 18. marca 2016;

nacionalni sistem upravljanja meja v Helenski republiki trenutno še nima potrebnih operativnih in upravnih zmogljivosti za upravljanje zunanjih meja v skladu s standardi iz Zakonika o schengenskih mejah, vendar potekajo priprave za vzpostavitev teh zmogljivosti. Zlasti to pomeni, da se nekatere osrednje funkcije, npr. analize tveganja, trenutno ne izvajajo v celoti in da je pristop k upravljanju meja razdrobljen. Helenska republika ne uporablja v celoti vseh nacionalnih zmogljivosti, primernih za nadzor meja (vojska, mornarica);

pri nadzoru morske meje s Turčijo se Grčija močno zanaša na podporo EU, Frontexa in drugih držav članic. Toda brez te podpore Grčija ne bi mogla vzdrževati ustrezne ravni varovanja morske meje. Za spremljanje razmer je grška obalna straža (mejni organ, odgovoren za varovanje morske meje) odvisna od informacij, ki ji jih posredujeta grška mornarica in grška vojska, ter od svojega omejenega števila patruljnih plovil in opazovalnic. Poleg tega se zmogljivost odzivanja kljub izvajanju izjave EU in Turčije ne šteje za zadostno ob upoštevanju bližine Turčije in tveganja nedovoljenih migracij, saj ni zanesljive situacijske slike v realnem ali skoraj realnem času na regionalni in lokalni ravni ter ni varnega mobilnega komunikacijskega omrežja, ki bi ga lahko uporabljali zadevni organi za nadzor meje;

kar zadeva varovanje kopenske meje s Turčijo in Albanijo, so število osebja, raven zavedanja o razmerah in zmožnosti odzivanja ter oprema na zadovoljivi ravni, mogoče pa so dodatne izboljšave. Na kopenski meji z nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo (policijska uprava Kilkis, odgovorna za nadzor 87 km dolgega odseka meje) varovanje meje trenutno ni v celoti skladno z Zakonikom o schengenskih mejah. Poleg tega ni na meji nobenih avtomatiziranih video nadzornih sistemov, ugotovljeno je bilo, da je zavedanje o razmerah zelo omejeno, in na voljo ni bilo nobene splošne operativne slike. V tej regiji ni sistematične registracije migrantov, ki niso bili registrirani ob vstopu v Helensko republiko.

Zato kljub znatnim prizadevanjem Helenske republike in precejšnjemu napredku v roku treh mesecev, določenem v členu 21(3) Zakonika o schengenskih mejah, ne bodo ustrezno in celovito obravnavane vse resne pomanjkljivosti pri upravljanju njenih zunanjih meja, ugotovljene med ocenjevanjem novembra 2015. Nekatere resne pomanjkljivosti pri nadzoru zunanjih meja še vedno obstajajo in ogrožajo splošno delovanje območja brez nadzora na notranjih mejah.