Skupni predlog SKLEP SVETA o stališču Unije v Pridružitvenem svetu, ustanovljenem s Sporazumom o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani, glede sprejetja priporočila o izvajanju pridružitvenega načrta EU-Ukrajina /* JOIN/2015/0004 final */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM Odnosi med EU in Ukrajino trenutno temeljijo na delih sporazuma o pridružitvi, ki se začasno uporabljajo[1], delih sporazuma o partnerstvu in sodelovanju[2], ki ostajajo v veljavi, ter okviru evropske sosedske politike. Po podpisu političnih poglavij sporazuma o pridružitvi med EU in Ukrajino na vrhu EU 21. marca 2014 sta obe pogodbenici ob robu vrha EU 27. junija 2014 podpisali preostale oddelke sporazuma, vključno z oddelkom o poglobljenem in celovitem območju proste trgovine. Ukrajinski parlament je 16. septembra 2014 ratificiral sporazum o pridružitvi, Evropski parlament pa ga je odobril, kar je omogočilo začasno uporabo ustreznih določb sporazuma o pridružitvi od 1. novembra 2014 ter njegovega dela o poglobljenem in celovitem območju proste trgovine od 1. januarja 2016. Svet za sodelovanje med EU in Ukrajino je 23. novembra 2009 sprejel pridružitveni načrt (prejšnjo različico), da bi lahko EU in Ukrajina izkoristili vse ugodnosti sporazuma že med njegovo delno začasno uporabo. Operativni del pridružitvenega načrta je bil večkrat spremenjen, Svet za sodelovanje med EU in Ukrajino pa je 24. junija 2013 v Luxembourgu potrdil zadnjo dopolnitev. Glede na nedavne dogodke, tj. začetek začasne uporabe sporazuma o pridružitvi in nujnost reform v Ukrajini, je posodobitev pridružitvenega načrta, da se upošteva sedanje stanje odnosov med EU in Ukrajino, postala pomembna politična prednostna naloga. Namen pridružitvenega načrta je pripraviti in olajšati izvajanje sporazuma o pridružitvi, in sicer z vzpostavitvijo praktičnega okvira za doseganje splošnih ciljev, političnega pridruževanja in gospodarskega povezovanja, ter z določitvijo seznama prednostnih nalog za skupno delo za vsako posamezno področje. Pridružitveni načrt je tudi orodje za spremljanje in ocenjevanje napredka Ukrajine pri izvajanju sporazuma o pridružitvi med EU in Ukrajino, doseganju splošnih ciljev – političnega pridruževanja in gospodarskega povezovanja, zagotavljanju spoštovanja skupnih vrednot ter usklajevanju s pravnim redom EU na določenih področjih, kot je predvideno v sporazumu o pridružitvi. Dejstvo, da se pridružitveni načrt osredotoča na omejeno število prednostnih nalog, ne vpliva na področje uporabe ali mandat obstoječih dialogov v okviru sporazuma o partnerstvu in sodelovanju ali drugih sporazumov niti ne posega v izvajanje obveznosti iz sporazuma o pridružitvi ali v zvezi s poglobljenim in celovitim območjem proste trgovine. Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Komisija Svetu predlagata sprejetje priloženega osnutka sklepa Sveta. 2015/0038 (NLE) Skupni predlog SKLEP SVETA o stališču Unije v Pridružitvenem svetu, ustanovljenem s Sporazumom o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani, glede sprejetja priporočila o izvajanju pridružitvenega načrta EU-Ukrajina SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 217 v povezavi s členom 218(9) Pogodbe, ob upoštevanju Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: sporazum o pridružitvi), zlasti člena 463 sporazuma, ob upoštevanju skupnega predloga Evropske komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, ob upoštevanju naslednjega: (1) Sporazum o pridružitvi je bil podpisan 21. marca 2014 in 27. junija 2014. (2) Do začetka veljavnosti se sporazum o pridružitvi uporablja začasno v skladu s Sklepom Sveta 2014/294/EU[3] z dne 17. marca 2014, Sklepom Sveta 2014/668/EU[4] z dne 23. junija 2014 in Sklepom Sveta 2014/691/EU[5] z dne 29. septembra 2014. (3) Pogodbenici sta se dogovorili o pridružitvenem načrtu, ki določa seznam prednostnih nalog za skupno delo na posameznih področjih, da bi tako podprli izvajanje sporazuma o pridružitvi. (4) Pogodbenici sta se dogovorili o pridružitvenem načrtu za pripravo in olajšanje izvajanja sporazuma o pridružitvi, načrt pa bo sprejel Pridružitveni svet, ustanovljen s sporazumom o pridružitvi. (5) Svet mora sprejeti stališče, ki ga bo Unija zastopala v Pridružitvenem svetu v zvezi s sprejetjem priporočila o izvajanju pridružitvenega načrta EU-Ukrajina – SPREJEL NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 Stališče Unije v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega s Sporazumom o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani, v zvezi z izvajanjem pridružitvenega načrta EU-Ukrajina temelji na osnutku priporočila Pridružitvenega sveta, priloženega temu sklepu. Člen 2 Ta sklep začne veljati na dan sprejetja. V Bruslju, Za Svet Predsednik [1] UL L 161, 29.5.2014, str. 1; UL L 278, 20.9.2014, str. 1. [2] UL L 49, 19.2.1998, str. 1. [3] UL L 161, 29.5.2014, str. 1. [4] UL L 278, 20.9.2014, str. 1. [5] UL L 289, 3.10.2014, str. 1. PRILOGI k skupnemu predlogu SKLEPA SVETA o stališču Unije v Pridružitvenem svetu, ustanovljenem s Sporazumom o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani, glede sprejetja priporočila o izvajanju pridružitvenega načrta EU-Ukrajina PRILOGA 1 Osnutek PRIPOROČILO o izvajanju pridružitvenega načrta EU-Ukrajina SVET ZA SODELOVANJE EU-UKRAJINA JE – ob upoštevanju Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: sporazum o pridružitvi), zlasti člena 463 sporazuma o pridružitvi, ob upoštevanju naslednjega: (1) Pridružitveni svet lahko v skladu s členom 463 sporazuma o pridružitvi izda ustrezna priporočila za doseganje ciljev sporazuma. (2) V skladu s členom 476 sporazuma o pridružitvi pogodbenici sprejmeta kakršne koli splošne ali posebne ukrepe za izpolnjevanje svojih obveznosti iz sporazuma. (3) Sporazum o pridružitvi se do začetka veljavnosti uporablja začasno v skladu s Sklepom Sveta 2014/294/EU[1] z dne 17. marca 2014, Sklepom Sveta 2014/668/EU[2] z dne 23. junija 2014 in Sklepom Sveta 2014/691/EU[3] z dne 29. septembra 2014. (4) Pogodbenici sporazuma o pridružitvi sta se dogovorili o besedilu pridružitvenega načrta, katerega namen je pripraviti in olajšati izvajanje sporazuma o pridružitvi z vzpostavitvijo praktičnega okvira za doseganje glavnih ciljev, tj. političnega pridruževanja in gospodarskega povezovanja. (5) Pridružitveni načrt ima dvojni namen, in sicer določitev konkretnih ukrepov za izpolnjevanje obveznosti pogodbenic po sporazumu o pridružitvi ter zagotovitev širšega okvira za nadaljnjo krepitev odnosov med EU in Ukrajino, da se tako v skladu s splošnim ciljem sporazuma o pridružitvi okrepi gospodarsko povezovanje in poglobi politično sodelovanje – SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO: Edini člen Pridružitveni svet priporoča, da pogodbenici izvajata pridružitveni načrt EU-Ukrajina, določen v Prilogi, če je to izvajanje usmerjeno v doseganje ciljev Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani. V […] Za Pridružitveni svet Predsednik PRILOGA 2 PRILOGA 2 Pridružitveni načrt EU-Ukrajina za pripravo in olajšanje izvajanja sporazuma o pridružitvi I. Strateški del Evropska unija in Ukrajina (v nadaljnjem besedilu: pogodbenici) priznavata, da se je okvir njunih odnosov znatno izboljšal. Njuni odnosi trenutno temeljijo na delih sporazuma o pridružitvi, ki se začasno uporabljajo, delih sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki ostajajo v veljavi, ter okviru evropske sosedske politike. Poleg tega sta pogodbenici razvili in začeli izvajati akcijski načrt za liberalizacijo vizumskega režima, katerega uspešno izvajanje je temeljni element, ki podpira politično pridruževanje Ukrajine in njeno gospodarsko povezovanje z Evropsko unijo v skladu s sporazumom o pridružitvi, saj bo načrt znatno povečal mobilnost in medosebne stike. Pogodbenici sta se o sporazumu o pridružitvi začeli pogajati leta 2007, o poglobljenem in celovitem območju proste trgovine, ki je sestavni del navedenega sporazuma, pa leta 2008. Pogajanja o sporazumu o pridružitvi so se končala 19. decembra 2011, sporazum je bil parafiran 30. marca 2012, njegov del o poglobljenem in celovitem območju proste trgovine pa 19. julija 2012. Po podpisu političnih poglavij sporazuma o pridružitvi med EU in Ukrajino na srečanju EU na vrhu 21. marca 2014 sta obe pogodbenici ob robu vrha EU 27. junija 2014 podpisali preostale oddelke sporazuma, vključno z delom o poglobljenem in celovitem območju proste trgovine. Ukrajinski parlament je 16. septembra 2014 ratificiral sporazum o pridružitvi, Evropski parlament pa ga je odobril, kar je omogočilo začasno uporabo ustreznih določb sporazuma o pridružitvi od 1. novembra 2014 ter njegovega dela o poglobljenem in celovitem območju proste trgovine od 1. januarja 2016. Sprejeti je treba ukrepe, ki bodo pogodbenicama omogočili vse ugodnosti sporazuma že med njegovo delno začasno uporabo. Namen tega pridružitvenega načrta je pripraviti in olajšati izvajanje sporazuma o pridružitvi, in sicer z vzpostavitvijo praktičnega okvira za doseganje splošnih ciljev, to sta politično pridruževanje in gospodarsko povezovanje, ter z določitvijo seznama prednostnih nalog za skupno delo za vsako posamezno področje. Dejstvo, da se pridružitveni načrt osredotoča na omejeno število prednostnih nalog, ne bi smelo vplivati niti na področje uporabe ali mandat obstoječih dialogov, ki potekajo v okviru sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, drugih pomembnih sporazumov ali na večstranski ravni vzhodnega partnerstva, niti na področje uporabe in mandat prihodnjih dialogov v okviru sporazuma o pridružitvi, zlasti pa ne bi smeli posegati v izvajanje obveznosti iz sporazuma o pridružitvi ali njegovega dela o poglobljenem in celovitem območju proste trgovine, ko bo začel veljati ali se začasno uporabljati. II. Načela, instrumenti in viri za izvajanje pridružitvenega načrta Izvajanje pridružitvenega načrta bodo usmerjala naslednja skupna načela: · pridružitveni načrt je praktični instrument, katerega namen je pripraviti in olajšati popolno izvajanje sporazuma o pridružitvi med EU in Ukrajino ter doseganje splošnih ciljev, tj. političnega pridruževanja in gospodarskega povezovanja; · prednostne naloge za ukrepanje na podlagi pridružitvenega načrta dopolnjujejo odgovornost pogodbenic, da izvajata dele sporazuma o pridružitvi med EU in Ukrajino, ki se začasno uporabljajo, in vse določbe sporazuma, ko ta začne veljati, ter utrdita skupno razumevanje ukrepov, potrebnih za nadaljnjo poglobitev političnega pridruževanja in gospodarskega povezovanja; · prednostne naloge za ukrepanje na podlagi pridružitvenega načrta bi bilo treba opredeliti ob upoštevanju strukture institucionalnega okvira, kot je določena v sporazumu o pridružitvi med EU in Ukrajino, ter priznavanju dolžnosti in odgovornosti posameznega organa, in sicer v zvezi s Pridružitvenim parlamentarnim odborom in platformo civilne družbe; · pridružitveni načrt bi bilo treba izvajati ob polnem spoštovanju načel preglednosti, odgovornosti in vključevanja; · pri izvajanju pridružitvenega načrta se zahteva aktivni angažma obeh strani; · cilj pridružitvenega načrta je doseči otipljive in opredeljene rezultate s postopnim izvajanjem praktičnih ukrepov; · pogodbenici priznavata, da je treba dogovorjene prednostne naloge podpirati z ustreznimi in zadostnimi političnimi, tehničnimi in finančnimi sredstvi; · ta pridružitveni načrt je glavno orodje za spremljanje in ocenjevanje napredka Ukrajine pri izvajanju sporazuma o pridružitvi med EU in Ukrajino ter splošno spremljanje in ocenjevanje doseganja splošnih ciljev, to sta politično pridruževanje in gospodarsko povezovanje, zlasti v zvezi z uspešnostjo Ukrajine pri zagotavljanju spoštovanja skupnih vrednot, ter napredka pri zbliževanju z EU na političnem, gospodarskem in pravnem področju. Izvajanje pridružitvenega načrta bo predmet in del letnega poročanja, spremljanja in ocenjevanja. Doseženi napredek se bo preverjal v okviru struktur, vzpostavljenih na podlagi sporazuma o pridružitvi, sporazuma o partnerstvu in sodelovanju ter drugih relevantnih sporazumov. V tem procesu si bosta pogodbenici prizadevali pripraviti splošno skupno oceno doseženega letnega napredka, kolikor je to mogoče. Evropska unija bo Ukrajino podpirala pri izvajanju ciljev in prednostnih nalog iz pridružitvenega načrta. V ta namen bo uporabila vse razpoložljive vire podpore EU, zagotovila strokovno znanje, svetovanje, dobre prakse, tehnično znanje in izkušnje, omogočila izmenjavo informacij, vključno s svetovanjem in strukturiranim postopkom približevanja pravnemu redu EU, ter podprla gradnjo zmogljivosti in krepitev institucij. V tem okviru mora Ukrajina v celoti izkoristiti vlogo svetovalne misije EU za reformo sektorja civilne varnosti v okviru celotnega prispevka EU k procesu reform. Poleg tega bo spodbujala podporo drugih partneric Ukrajine in si prizadevala za usklajevanje te podpore. Pri izvajanju pridružitvenega načrta bodo na voljo tudi ustrezni finančni instrumenti EU. Ne glede na to pridružitveni načrt sam po sebi ni finančni programski dokument in ne nadomešča načrtovanja ali oblikovanja politik na ravni pogodbenic. Podpora EU bo zagotovljena v okviru splošnih prednostnih nalog pomoči Ukrajini, ki so začrtane v večletnih programskih dokumentih v okviru evropskega instrumenta sosedstva v okviru skupnih sredstev, ki so na voljo za Ukrajino, ter ob polnem spoštovanju ustreznih pravil za izvajanje in postopkov zunanje pomoči EU. EU je v obdobju 2007–2013 namenila 1,0056 milijarde EUR za dvostransko pomoč Ukrajini, ki je bila osredotočena zlasti na podporo demokratičnemu razvoju in dobremu upravljanju, podporo zakonodajni reformi in gradnji upravne zmogljivosti, podporo razvoju infrastrukture (Nacionalni okvirni program za obdobje 2007–2010) ter na dobro upravljanje in pravno državo, olajšanje začetka veljavnosti sporazuma o pridružitvi med EU in Ukrajino, vključno s poglobljenim in celovitim območjem proste trgovine, ter trajnostni razvoj (Nacionalni okvirni program za obdobje 2011–2013). Več projektov, ki se financirajo v tem okviru, se še vedno izvaja. Okvirna finančna sredstva za dvostransko pomoč Ukrajini v obdobju 2014–2020 znašajo od 828 milijonov EUR do 1,013 milijarde EUR. Kot druge države evropskega instrumenta sosedstva je Ukrajina upravičena tudi do dodatnih sredstev iz krovnega programa. EU je leta 2014 v odgovor na hitro odvijajoče se dogodke v Ukrajini in nujnost mobilizacije znatne pomoči, ki bi prispevala k stabilizaciji in razvoju države, sprejela poseben ukrep v višini 365 milijonov EUR, ki vključuje pogodbo o podpori za konsolidacijo države v vrednosti 355 milijonov EUR in program v podporo civilni družbi v višini 10 milijonov EUR. Morebitni posebni ukrep za leto 2015 bi se lahko osredotočil na razvoj zasebnega sektorja in ukrepe za oživitev gospodarstva. V okviru prihodnjega večletnega načrtovanja za obdobje 2016–2017 bi bilo treba dvostransko pomoč EU vključiti v enotni okvir podpore ob upoštevanju razmer v Ukrajini. Tudi civilna družba, zlasti platforma civilne družbe EU-Ukrajina, in Pridružitveni parlamentarni odbor se bosta spodbujala, da svoje dejavnosti na področju spremljanja osredotočita na pridružitveni načrt. Ta pridružitveni načrt se lahko po potrebi kadar koli spremeni ali posodobi, in sicer sporazumno s Pridružitvenim svetom EU-Ukrajina. III. Operativni del 1. Kratkoročne prednostne naloge za ukrepanje Pridružitveni odbor, ustanovljen s sporazumom o pridružitvi, bo opredelil prednostne naloge za ukrepanje in zagotovil smernice za izvajanje pridružitvenega načrta v skladu z določbami iz oddelka III.8 tega načrta. Med prednostnimi nalogami v pridružitvenem načrtu bi bilo treba prednostno obravnavati naslednje kratkoročne reformne ukrepe: · ustavna reforma: ponovno bi bilo treba začeti ustavno reformo prek vključujočega in sodelovalnega postopka, ki vključuje dejavna posvetovanja s civilno družbo, v skladu s priporočili Beneške komisije, vključno z zakonodajnimi ukrepi za spremembo ustave, ki bodo omogočili reformo za decentralizacijo in reformo pravosodja; · volilna reforma: sprejeti bi bilo treba ukrepe za uskladitev volilne zakonodaje, in sicer z njenim poenotenjem in reformo financiranja političnih strank, vključno z državnim financiranjem. To reformo bi bilo treba pripraviti prek vključujočega in sodelovalnega postopka v skladu s priporočili Urada za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR) Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), Skupine držav proti korupciji (GRECO) in Beneške komisije, pri čemer bi bilo treba najprej pregledati zakon o lokalnih volitvah v luči lokalnih volitev, predvidenih za drugo polovico leta 2015; · preprečevanje korupcije in boj proti njej: doseči bi bilo treba pomemben napredek pri boju proti korupciji, vključno z izvajanjem celovitega protikorupcijskega zakonodajnega svežnja, ki je bil sprejet 14. oktobra 2014, pri čemer bi bilo treba najprej ustanoviti nacionalni protikorupcijski urad in nacionalno agencijo za preprečevanje korupcije ter zagotoviti njuno učinkovito delovanje; · reforma pravosodja: sprejeti bi bilo treba nadaljnje ukrepe za reformo pravosodja, zlasti s sprejetjem strategije za reformo pravosodja, vključno s podrobnim in celovitim izvedbenim načrtom, v skladu z evropskimi standardi in ob intenzivnem posvetovanju s Svetom Evrope in Beneško komisijo; · reforma javne uprave: začeti bi bilo treba celovito reformo javne uprave, zlasti javnih služb in služb lokalnih samoupravnih organov, in se pri tem osredotočiti na evropska načela javne uprave, tudi z dokončnim oblikovanjem in sprejetjem osnutka zakona o reformi javne uprave; · deregulacija: zmanjšati bi bilo treba upravno breme za podjetja, zlasti za mala in srednja podjetja (MSP), z zmanjšanjem števila dovoljenj in licenc; · reforma sistema javnih naročil: izboljšati bi bilo treba preglednost in konkurenčnost v postopkih oddaje javnih naročil. Seznam izjem v zvezi z javnimi naročili bi bilo treba uskladiti z direktivami EU o javnih naročilih. Zagotoviti bi bilo treba konkurenčno oddajo naročil in dostop do informacij v zvezi z javnimi naročili, zlasti naročili javnih podjetij; · davčna reforma, vključno z vračilom DDV: sprejeti bi bilo treba ukrepe za izboljšanje učinkovitosti davčne uprave, tudi ko gre za obravnavo zahtevkov za vračilo DDV, da se zagotovi pravočasna poravnava vseh priznanih zahtevkov za vračilo DDV in prepreči vsakršna diskriminacija; · zunanja revizija: na podlagi nedavnih reform bi bilo treba nadaljevati razvoj funkcije zunanje revizije za okrepitev sistema nadzora in ravnotežja; · reforma energetskega sektorja: v skladu s tretjim energetskim svežnjem bi bilo treba pospešiti razvezo in prestrukturiranje podjetja Naftogaz, sprejeti zakon o novem regulativnem organu za plin, elektriko in komunalne storitve ter predložiti osnutke zakonov o trgu plina in elektrike za posvetovanje z EU. 2. Politični dialog 2.1 Demokracija, pravna država, človekove pravice in temeljne svoboščine Pogodbenici soglašata, da bosta ohranjali dialog in sodelovali, da bi okrepili spoštovanje demokratičnih načel, pravne države, dobrega upravljanja, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, vključno s pravicami oseb, ki pripadajo manjšinam, kakor je zapisano v temeljnih konvencijah ZN in Sveta Evrope ter povezanih protokolih. Tak dialog in sodelovanje bosta zajemala naslednja področja: (i.) krepitev stabilnosti, neodvisnosti in učinkovitosti institucij, ki zagotavljajo demokracijo in pravno državo, zlasti: · vodenje in dokončanje vključujočega in preglednega procesa ustavne reforme, vključno z dejavnimi posvetovanji s civilno družbo in drugimi deležniki, da se nadalje razvije ustavni sistem učinkovitega nadzora in ravnotežja med državnimi institucijami ter omogočita reforma za decentralizacijo in reforma pravosodja ob upoštevanju ustreznih priporočil Beneške komisije; · krepitev delovanja lokalne in regionalne samouprave ter pravnega statusa služb lokalnih samoupravnih organov, tudi prek reforme za decentralizacijo, v okviru katere se bodo na te organe prenesli bistvene pristojnosti in povezana finančna sredstva v skladu z ustreznimi standardi iz Evropske listine lokalne samouprave; · izboljšanje in uskladitev celotne volilne zakonodaje z njenim poenotenjem ter izboljšanje druge zakonodaje, povezane z volitvami, zlasti zakonov o referendumih in centralni volilni komisiji, in zakonodaje o financiranju političnih strank (vključno z državnim financiranjem) prek vključujočega in sodelovalnega postopka v skladu s priporočili OVSE/ODIHR, Beneške komisije in Skupine držav proti korupciji; · tesno sodelovanje pri usklajevanju pravnega okvira ukrajinske javne uprave z evropskimi načeli javne uprave ter izboljšanju zmogljivosti javne uprave v Ukrajini na podlagi ocene, pripravljene v okviru programa SIGMA, vključno z učinkovitim upravljanjem javnih financ, učinkovitim bojem proti korupciji in reformo javnih služb, ter · pomoč za zagotovitev popolne izpolnitve mandata varuha človekovih pravic, vključno z izvajanjem njegovih ukrepov v regijah in spodbujanjem njegovega sodelovanja z evropskimi institucijami in omrežji na področju človekovih pravic. Za to prednostno nalogo bodo pomembna načela v zvezi s statusom nacionalnih institucij za promocijo in varstvo človekovih pravic (Pariška načela)[4]; (ii.) zagotovitev neodvisnosti, nepristranskosti, strokovnosti in učinkovitosti sodstva, pa tudi organov odkrivanja, preiskovanja in pregona, v katerih ne sme biti korupcije in političnega ali drugega nedopustnega vmešavanja: · sprejetje dodatnih ukrepov za reformo pravosodja, zlasti s sprejetjem strategije za reformo pravosodja, ki vključuje podroben in celovit izvedbeni načrt, v skladu z evropskimi standardi in ob intenzivnem posvetovanju s Svetom Evrope in Beneško komisijo, zlasti z namenom: – izvajati ukrajinski zakon o državnem tožilstvu in sprejeti vse potrebne organizacijske in pravne ukrepe za zagotovitev skladnosti tožilskih dejavnosti z evropskimi standardi; – zagotoviti učinkovito delovanje visokega sveta za pravosodje in – sprejeti in izvajati zakone o pravosodnem sistemu in statusu sodnikov; · sprejetje ustreznih ukrepov za reformo policije, vključno s spremembami kazenskega zakonika in drugih zakonodajnih aktov, povezanih s sprejetjem okvirne zakonodaje o delovanju policije, ob intenzivnem posvetovanju s Svetom Evrope in Beneško komisijo, pri čemer bi bilo treba izboljšati usposabljanje sodnikov, sodnih uradnikov in tožilcev, pa tudi podpornega osebja in osebja organov odkrivanja, preiskovanja in pregona; · učinkovito izvajanje in izvrševanje civilnega, kazenskega, gospodarskega in upravnega zakonika ter njihovih pripadajočih postopkovnih zakonikov na podlagi evropskih standardov; · zagotovitev potrebnih virov za učinkovito izvajanje zakonika o kazenskem postopku in zakonodaje o odvetništvu ter · razvoj in izvedba reforme sektorja civilne varnosti na podlagi načel pravne države, demokratičnega upravljanja, odgovornosti in spoštovanja človekovih pravic s pomočjo svetovalne misije EU za Ukrajino in v popolnem sodelovanju z njo, med drugim z razvojem dostopne, odgovorne, učinkovite, pregledne in strokovne policije, uvedbo na pravicah temelječega pristopa k policijskemu delu, policijskim delom, ki ga usmerjajo obveščevalni podatki, ter bojem proti kriminalu, vključno s kibernetsko kriminaliteto; (iii.) zagotovitev spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin s celovitim sodelovanjem na področju zaščite človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ki zajema tako posamezne primere kot vprašanja v zvezi z instrumenti mednarodnega prava na področju človekovih pravic. To sodelovanje med drugim vključuje: · sprejetje in izvajanje nacionalne strategije in akcijskega načrta na področju človekovih pravic, da se zagotovi skladnost ukrepov Ukrajine pri izpolnjevanju njenih mednarodnih obveznosti in političnih prednostnih nalog na področju človekovih pravic. (a.) Spodbujanje izvajanja mednarodnih in regionalnih standardov na področju človekovih pravic: · zgodnje izvrševanje vseh sodb Evropskega sodišča za človekove pravice in spodbujanje razvijajoče se sodne prakse Sodišča kot pomembnega vira mednarodnega prava o človekovih pravicah ob podpori EU ter krepitev preventivnih in nadzornih funkcij zastopnika vlade za Evropsko sodišče za človekove pravice, da se zagotovi učinkovito izvajanje sodb tega sodišča; · izvajanje priporočil Sveta Evrope v zvezi s pogoji pridržanja in zdravniško pomočjo pridržanim osebam; · spodbujanje ozaveščanja o človekovih pravicah med sodniki, tožilci in drugimi organi odkrivanja, preiskovanja in pregona s skupnimi ukrepi za izboljšanje izobraževanja sodnikov, tožilcev ter uslužbencev organov odkrivanja in preiskovanja o vprašanjih človekovih pravic in zlasti o boju proti mučenju ter nečloveškemu in poniževalnemu ravnanju; · nadaljevanje izvajanja Konvencije ZN o pravicah invalidov in njenega Izbirnega protokola ter · zagotovitev popolne uporabe zakonodajnega okvira na področju boja proti diskriminaciji iz kakršnih koli razlogov, vključno z izvajanjem protidiskriminacijskega zakona, ter okrepitev zmožnosti varuha človekovih pravic v skladu s poročili o napredku pri izvajanju akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima. (b.) Svoboda izražanja, zbiranja in združevanja: Izražanje: spodbujanje pravnega in upravnega okvira, potrebnega za uživanje svobode izražanja, s posebnim poudarkom na množičnih medijih in pravicah novinarjev, zlasti s: · sodelovanjem pri razvoju in izvajanju sistema javne radiotelevizije, vključno z izmenjavo dobrih praks, sprejetjem zakonodajnega okvira in njegovim izvajanjem v skladu z evropskimi in mednarodnimi standardi; · sprejetjem nadaljnjih ukrepov za določitev jasnih pravil za uravnotežen dostop do medijev za tekmece na volitvah ter · · sodelovanjem za ohranitev pogojev, ki novinarjem omogočajo, da svobodno delajo in so pri tem zaščiteni pred grožnjami ali dejanskim nasiljem. To bo vključevalo izmenjavo dobrih praks za učinkovito zaščito novinarjev s strani organov odkrivanja, preiskovanja in pregona. · Zbiranje: · izvajanje konkretnih ukrepov za sprejetje in popolno izvajanje zakonodaje o svobodi mirnega zbiranja v tesnem sodelovanju z ukrajinsko civilno družbo, OVSE/ODIHR in Beneško komisijo ter v skladu z dobrimi evropskimi praksami ter · okrepitev sodelovanja za nadaljnje povečanje ozaveščenosti organov odkrivanja, preiskovanja in pregona ter sodišč v zvezi s spoštovanjem pravice do mirnega zbiranja, zlasti z izmenjavo dobrih praks, usposabljanjem in sodelovanjem pri izvajanju zakonodajnih predpisov. Združevanje: vzpostavitev ugodnih pravnih in institucionalnih pogojev za institucije civilne družbe, da se predvsem spodbudi vključevanje državljanov in njihovo sodelovanje v postopkih javnega oblikovanja odločitev. (c.) Zagotavljanje spoštovanja pravic pripadnikov manjšin: · izmenjava dobrih praks na področju ukrepov za zaščito manjšin pred diskriminacijo in izključenostjo v skladu z evropskimi in mednarodnimi standardi s ciljem razviti sodoben pravni okvir. Razvoj tesnega sodelovanja med oblastjo in predstavniki manjšinskih skupin ter · sodelovanje pri ukrepih za preprečevanje povečanja nestrpnosti in pogostosti kaznivih dejanj iz sovraštva (bodisi zaradi rasizma, homofobije, ksenofobije ali antisemitizma). (d.) Boj proti mučenju ter nečloveškemu in poniževalnemu ravnanju: · nadaljnja okrepitev prizadevanj za izboljšanje pravne podlage in prakse na področju pridržanja, zlasti pridržanja pred sojenjem in upravnega pridržanja, da se učinkovito reši vprašanje samovoljnega pridržanja; · izboljšanje pogojev pridržanja za vse zapornike v priporu pred sojenjem ali po obsodbi in med spremljanjem, da se odpravi slabo ravnanje, ter izvajanje priporočil Odbora ZN proti mučenju in Evropskega odbora za preprečevanje mučenja in nehumanega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja; · zagotovitev potrebnih sredstev za učinkovito izvajanje nacionalnega preventivnega mehanizma za preprečevanje mučenja ter · vzpostavitev učinkovitega mehanizma za pritožbe glede ravnanja uslužbencev organov odkrivanja, preiskovanja in pregona ter za njihovo preiskavo s strani neodvisnega organa (nacionalni preiskovalni urad). (e.) Zagotavljanje enake obravnave: · izmenjava dobrih praks za zagotovitev enakosti moških in žensk v družbenem in gospodarskem življenju ter spodbujanje večje udeležbe žensk v javnem življenju in pri odločanju ter · boj proti nasilju v družini s podpiranjem krepitve zakonodajnega okvira in praks organov odkrivanja, preiskovanja in pregona v zvezi z nasiljem v družini ter prek ozaveščanja in usposabljanja. (f.) Zagotavljanje spoštovanja otrokovih pravic: · izvajanje ukrepov za zaščito otrok pred vsemi oblikami nasilja ter obravnavo položaja ranljivih otrok in revščine otrok, vključno z ukrepi v okviru obveznosti iz Izbirnega protokola glede prodaje otrok, otroške prostitucije in otroške pornografije, da se okrepi sodelovanje pri preprečevanju prodaje otrok, trgovine z njimi in njihovega izkoriščanja; · zagotovitev ustreznih sredstev in okrepitev vloge varuha človekovih pravic, da se sprejmejo potrebni ukrepi in spremljajo razmere, ter · razvoj standardov na področju mladoletniškega kazenskega prava v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi. (g.) Zagotavljanje spoštovanja pravic sindikatov in temeljnih delovnih standardov: · nadaljnja krepitev prizadevanj, tudi z izmenjavo dobrih praks, za spodbujanje popolnega uživanja pravic sindikatov in temeljnih delovnih standardov na podlagi konvencij Mednarodne organizacije dela ter spodbujanje učinkovite uporabe kolektivnih pogajanj. 2.2. Preprečevanje korupcije in boj proti njej · Izvajanje ustreznih priporočil Skupine držav Sveta Evrope proti korupciji (GRECO) in Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD); · zagotovitev ustreznega nadaljnjega spremljanja izvajanja priporočil za boj proti korupciji, povzetih v poročilih o napredku pri izvajanju akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima; · sodelovanje v celovitem postopku protikorupcijske reforme z otipljivimi rezultati na področju preprečevanja korupcije in boja proti njej, pri čemer bi bilo treba specializiranim organom dodeliti jasne odgovornosti in zagotoviti proračunska sredstva za izvedbo posebnih ukrepov; · zagotovitev izvajanja protikorupcijskih zakonov, sprejetih 14. oktobra 2014, pri čemer bi bilo treba predvsem hitro in učinkovito ustanoviti obe agenciji, predvideni v protikorupcijski zakonodaji, ter razviti celovit izvedbeni načrt za nacionalno protikorupcijsko strategijo za obdobje 2014–2017; · zagotovitev učinkovitega delovanja protikorupcijskega urada kot specializirane protikorupcijske preiskovalne agencije za odkrivanje in predhodno preiskavo hudih kaznivih dejanj korupcije; · preprečevanje korupcije in boj proti njej na vseh ravneh družbe, zlasti proti korupciji na visoki ravni, v organih odkrivanja, preiskovanja in pregona, carinskih organih in davčnih sistemih, ter zagotovitev preglednost financiranja z razvojem etičnih kodeksov in specializiranim usposabljanjem; · izvajanje zakonodaje, ki uvaja nov sistem zaplembe in zasega premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, v skladu z evropskimi standardi; · zagotovitev preglednosti v zvezi s prijavo premoženja ter izvajanje sistema za preglednost in preverjanje premoženja politikov ter javnih uslužbencev in funkcionarjev; · zagotovitev razkritja informacij o končnih upravičencih pravnih subjektov ter registriranih nepremičninskih pravicah in njihovih obremenitvah, vpisanih v državni register nepremičninskih pravic; · ureditev zaščite prijaviteljev nepravilnosti in zagotovitev ustrezne zaščite pred škodljivimi učinki; · sprejetje potrebnih ukrepov za sklenitev sporazuma o sodelovanju z Eurojustom, kot je bil parafiran 8. decembra 2011, in sporazuma o operativnem sodelovanju z Europolom; · zagotovitev preglednosti in odgovornosti na vseh ravneh, da se vzpostavijo pogoji, v katerih bodo lahko predstavniki civilne družbe in neodvisni mediji nadzorovali korupcijo, ter · reforma pravil o financiranju političnih strank v skladu s priporočili GRECO in postopkov za odvzem imunitete poslancev zaradi preiskav kaznivih dejanj. 2.3. Zunanja in varnostna politika Regionalna in mednarodna vprašanja, sodelovanje na področju zunanje in varnostne politike, razoroževanje in neširjenje orožja za množično uničevanje, preprečevanje konfliktov in krizno upravljanje (i.) Krepitev sodelovanja na področju skupne zunanje in varnostne politike: · posvetovanje in usklajevanje ukrepov, sprejetih na dvostranskih in večstranskih ravneh v okviru mednarodnih prizadevanj s skupnim ciljem najti trajno politično rešitev za razmere v nekaterih regijah ukrajinskih pokrajin Doneck in Lugansk, ki so posledica nezakonitih dejavnosti Ruske federacije, ter · podpora delu posebne nadzorne misije OVSE, opazovalne misije OVSE in katere koli druge misije OVSE, da se podpreta prekinitev ognja in nadzor meja. (ii.) Nadaljnja okrepitev zbliževanja glede regionalnih in mednarodnih vprašanj, preprečevanja konfliktov in kriznega upravljanja; sodelovanje za povečanje učinkovitosti večstranskih institucij in konvencij, da se okrepita globalno upravljanje in usklajevanje v boju proti varnostnim grožnjam ter obravnavajo vprašanja v zvezi z razvojem: · okrepitev posvetovanj in usklajevanj po razpoložljivih diplomatskih in vojaških poteh, da se obravnavajo mednarodna vprašanja skupnega pomena, med drugim in zlasti izzivi skupnim načelom mednarodnega miru in varnosti, kot jih določajo Ustanovna listina ZN, Helsinška sklepna listina OVSE in drugi pomembni večstranski dokumenti, tudi z vidika prakse usklajevanja Ukrajine z izjavami in skupnimi stališči na področju skupne zunanje in varnostne politike EU; · nadaljevanje dialoga o izvajanju evropske varnostne strategije; · nadaljevanje rednih posvetovanj med EU in Ukrajino o kriznem upravljanju; · nadaljevanje prakse skupnega določanja možnosti Ukrajine za sodelovanje v sedanjih in prihodnjih operacijah na področju skupne varnostne in obrambne politike, pri čemer bi bilo treba graditi na dobrih izkušnjah, ki jih je Ukrajina pridobila med sodelovanjem v operacijah EU na Balkanu in drugih operacijah EU (npr. Atalanta); · nadaljnje izvajanje dogovorov iz Seville glede posvetovanja in sodelovanja med EU in Ukrajino v operacijah kriznega upravljanja pod vodstvom EU, vključno z nadaljnjim sodelovanjem Ukrajine v ustreznih vajah na področju kriznega upravljanja in usposabljanju v zvezi s skupno varnostno in obrambno politiko; · povečanje interoperabilnosti, če je to primerno, med ukrajinskimi mirovnimi enotami in silami držav članic EU na podlagi izkušenj, pridobljenih v ustreznih operacijah kriznega upravljanja EU, v katerih je sodelovala Ukrajina, in z vključitvijo enot oboroženih sil Ukrajine v oblikovanje večnacionalnih taktičnih bojnih skupin EU; · okrepitev skupnih prizadevanj Ukrajine in EU v okviru 5 + 2, s ciljem doseči uspešno rešitev spora v Pridnestrju v Republiki Moldaviji; · nadaljevanje sodelovanja EU in Ukrajine z Republiko Moldavijo glede mejnih vprašanj, zlasti s posredovanji, ki jih financira EU, kot je misija EU za pomoč na meji med Ukrajino in Moldavijo (EUBAM); · nadaljevanje posvetovanj o sankcijah, ki jih uporablja EU; · raziskovanje novih konkretnih načinov krepitve zbliževanja na področju zunanje in varnostne politike; · sprejetje ukrepov za spodbujanje vojaškega in tehničnega sodelovanja med EU in Ukrajino; · spodbujanje in lajšanje neposrednega sodelovanja pri konkretnih dejavnostih, ki jih skupaj določita obe strani, med zadevnimi ukrajinskimi institucijami ter agencijami in organi na področju skupne zunanje in varnostne politike/skupne varnostne in obrambne politike, kot so Evropska obrambna agencija, Inštitut Evropske unije za varnostne študije, Satelitski center Evropske unije in Evropska akademija za varnost in obrambo. (iii.) Nadaljnji razvoj sodelovanja pri obravnavi skupnih varnostnih groženj, vključno z bojem proti terorizmu, širjenju orožja za množično uničevanje in nezakonitemu izvozu orožja: · nadaljevanje sodelovanja na področju neširjenja orožja za množično uničevanje, tudi glede vidikov v zvezi z nacionalnim izvajanjem ustreznih mednarodnih instrumentov, kot so Konvencija o kemičnem orožju, Konvencija o prepovedi izpopolnjevanja, proizvajanja in ustvarjanja zalog bakteriološkega (biološkega) in toksičnega orožja ter o njegovem uničenju in Pogodba o neširjenju jedrskega orožja, ter režimov za nadzor izvoza; · nadaljnje izboljšanje nacionalnega sistema za nadzor izvoza in mednarodnih prenosov blaga, povezanega z orožjem za množično uničevanje, vključno z nadzorom posebne uporabe blaga z dvojno rabo, ob upoštevanju ustreznih predpisov EU, ter nadaljnje sodelovanje pri oblikovanju nacionalnih seznamov blaga z dvojno rabo, nadzor nad nematerialnimi prenosi tehnologij, uveljavljanje nadzora izvoza, vključno s preprečevanjem in sankcijami za kršitve zakonodaje o nadzoru izvoza, ter ozaveščanje industrije; · nadaljevanje sodelovanja v boju proti nedovoljeni trgovini z jedrskimi materiali; · nadaljevanje sodelovanja pri doseganju ciljev globalnega partnerstva skupine G7 v vseh pogledih; · sodelovanje pri spodbujanju standardov biološke zaščite in biološke varnosti v laboratorijih in drugih obratih ter med prevozom nevarnih bioloških agensov, zlasti ob upoštevanju tekočega dialoga o morebitnem sodelovanju na področju biološke varnosti in biološke zaščite; · sodelovanje pri povečevanju varnosti vesoljskih dejavnosti z ukrepi za krepitev zaupanja, kot so tisti, predlagani v osnutku kodeksa ravnanja EU; · nadaljnje sodelovanje na področju izvoza orožja ob upoštevanju vsebine in načel Skupnega stališča Sveta 2008/944/SZVP, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme, ter tudi pri ratifikaciji in izvajanju Pogodbe o trgovini z orožjem, ki jo je Generalna skupščina Združenih narodov sprejela 2. aprila 2013 in je začela veljati 24. decembra 2014; · nadaljnji razvoj sodelovanja v boju proti nedovoljeni trgovini z osebnim in lahkim orožjem ter pripadajočim strelivom; · skupna obravnava varnostnih groženj, povezanih z ukrajinskimi zalogami starega streliva, vključno s protipehotnimi minami; izvajanje projekta za odpravo protipehotnih min v skladu z določbami Konvencije o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju iz leta 1997 (Konvencija iz Ottawe) s finančno pomočjo EU. 2.4 Mednarodno kazensko sodišče · Krepitev sodelovanja pri spodbujanju miru in mednarodnega pravosodja ter boju proti nekaznovanju, vključno z ratifikacijo in izvajanjem Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča iz leta 1998 in z njim povezanih instrumentov. 3. Sodelovanje na področju pravice, svobode in varnosti 3.1 Varstvo podatkov · Podpora pri krepitvi sistema Ukrajine za varstvo osebnih podatkov; · izvajanje zakonodajnega okvira in zagotavljanje visoke ravni varstva osebnih podatkov v skladu z evropskimi instrumenti in standardi; · krepitev zmogljivosti organa za varstvo podatkov (varuh človekovih pravic) in spremljanje uporabe standardov na področju varstva podatkov na vseh področjih, zlasti pri kazenskem pregonu. 3.2. Pravno sodelovanje · Nadaljnja krepitev pravosodnega sodelovanja v civilnih in gospodarskih zadevah s pristopom k večstranskim konvencijam in njihovim izvajanjem, zlasti konvencijam Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu na področju mednarodnega pravosodnega sodelovanja, mednarodnih sporov in zaščite otrok; · nadaljnja krepitev pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah s pristopom k ustreznim konvencijam, zlasti konvencijam Sveta Evrope, in njihovim izvajanjem ter · sprejetje potrebnih ukrepov za sklenitev sporazuma o sodelovanju z Eurojustom, ki je bil parafiran 8. decembra 2011. 3.3. Sodelovanje na področju upravljanja meja, migracij in azila (i.) Upravljanje meja: · nadaljnja krepitev upravljanja meja, ohranitev visoke ravni mejnih kontrol in nadzora ter razširitev in nadgraditev fiksnih in mobilnih naprav za video nadzor; · izboljšanje učinkovitosti nadzora meja z izvajanjem skupnih mejnih kontrol in nadzora meja ter izmenjavo operativnih informacij prek kontaktnih točk; · nadaljnja razvoj in izvajanje skupne metodologije analize tveganja, upravljanja obveščevalnih podatkov in toka podatkov ter izboljšanje izvajanja na podlagi rezultatov analize tveganja; · povečanje sodelovanja med državnimi organi in zagotovitev dostopa državne mejne straže do različnih statističnih podatkovnih zbirk in podatkovnih zbirk Interpola; · prizadevanje za sodelovanje na področju integriranega upravljanja meja, tudi s celovito podporo EU, ki jo bosta pogodbenici opredelili skupaj; · nadaljevanje procesa določitve meja Ukrajine v skladu z mednarodnimi standardi, s tehnično podporo EU in v sodelovanju z organi posameznih sosednjih držav; · okrepitev in povečanje sodelovanja v okviru obstoječih delovnih dogovorov med ukrajinsko državno mejno stražo in Evropsko agencijo za zunanje meje, med drugim zlasti z analizo in obvladovanjem tveganja; · nadaljnje sodelovanje Ukrajine in Evropske unije z Republiko Moldavijo v okviru nadaljnjega sodelovanja Ukrajine z Republiko Moldavijo pri obravnavi mejnih vprašanj, vključno z učinkovito izmenjavo informacij v zvezi s pretokom blaga in oseb prek skupne meje, zlasti s tristranskimi tehničnimi pogovori in podporo misije EU za pomoč na meji, katere mandat bo prilagojen glede na potrebe tega sodelovanja; · zagotovitev razvoja in izvajanja naslednje generacije strategije integriranega upravljanja meja od leta 2016 naprej ter · izvajanje logističnih strategij za zagotovitev ustrezne uporabe infrastrukture, tehnične opreme, informacijskih sistemov ter finančnih in človeških virov. (ii.) Migracije: · nadaljevanje učinkovitega izvajanja sporazuma o ponovnem sprejemu med EU in Ukrajino ter ukrepov za ponovno vključevanje ukrajinskih državljanov (ki so se vrnili prostovoljno ali so bili ponovno sprejeti); · izvajanje praktičnih dejavnosti in ukrepov, ki bodo povečali učinkovitost in pomembnost sporazumov o ponovnem sprejemu na splošno; · zagotovitev finančnih in človeških virov za državno službo za migracije, da bo lahko izvedla potrebne ukrepe in naloge v skladu s pravnim okvirom za upravljanje migracij; · razvoj dodatnih oblik in modulov usposabljanja ter učenja tujih jezikov za uradnike; · krepitev sodelovanja med različnimi organi na področju migracij ter razvoj in uvedba oblik in mehanizmov sodelovanja za vsa vprašanja, povezana z migracijami; · zagotovitev ustrezne infrastrukture (vključno s centri za pridržanje) in okrepitev pristojnih organov, da se zagotovi učinkovit izgon državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v Ukrajini ali jo prečkajo, z njenega ozemlja, ter · zagotovitev spoštovanja človekovih pravic oseb v upravnem pridržanju in razvoj okvira za vključevanje. 3.4. Azil · Praktično izvajanje Konvencije ZN o beguncih iz leta 1951, med drugim njenega Protokola iz leta 1967, vključno s pravico do prošnje za azil in spoštovanjem načela nevračanja, ter Konvencije ZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu iz leta 2000 za boj proti organiziranim in drugim kriminalnim dejavnostim ter njihovo preprečevanje; · zagotovitev učinkovitega izvajanja zakonodaje o azilu, vključno z zagotovitvijo ustrezne infrastrukture (tudi centrov za začasno namestitev) ter spoštovanjem temeljnih pravic prosilcev za azil in upravičencev do mednarodne zaščite; · poenostavitev postopka sprejemanja odločitev v azilnih postopkih in krepitev zmogljivosti pristojnih organov, zlasti na področju azilnih postopkov ter sprejema prosilcev za azil in upravičencev do mednarodne zaščite, da se jim zagotovi dejansko uveljavljanje pravic; · zagotovitev učinkovitega dostopa do postopkov in pravic za prosilce za azil in upravičence do mednarodne zaščite, vključno s tolmačenjem na točki vstopa na meji, sprejemnimi centri in regionalnimi uradi, kjer se izvajajo azilni postopki, ter · zagotovitev stalnega usposabljanja strokovnjakov na področju azila in migracij, vključno s sodniki, vladnimi funkcionarji in javnimi uslužbenci, policijo, državno mejno stražo, psihologi in socialnimi delavci. 3.5. Policijsko sodelovanje, organizirani kriminal in pranje denarja (i.) Policijsko sodelovanje: · okrepitev mednarodnega operativnega policijskega sodelovanja, vključno z ustanovitvijo skupnih dvo- ali večstranskih enot (med drugim) za preiskovanje, ter okrepitev čezmejnega sodelovanja z izvajanjem skupnih operacij. (ii.) Organizirani kriminal: · zagotovitev izvajanja strategije in akcijskega načrta za boj proti organiziranemu kriminalu, med drugim z učinkovitim usklajevanjem med zadevnimi organi, ter · okrepitev zaščite prič z učinkovito uporabo mehanizmov, predvidenih v veljavni zakonodaji, in določb o sodelovanju nekdanjih članov kriminalnih skupin z organi kazenskega pregona, vključno z razpravo o uvedbi posebnih programov za subvencioniranje in nagrajevanje njihovega sodelovanja. (iii.) Trgovina z ljudmi: · izvajanje usmerjenega državnega socialnega programa za boj proti trgovini z ljudmi, vključno z učinkovitim usklajevanjem med odgovornimi organi; · zagotovitev učinkovite zaščite žrtev trgovine z ljudmi in okrepitev procesnih pravic s sistemom previdnostnih ukrepov; · zagotovitev, da se za pomoč za kampanje preprečevanja in druge programe ozaveščanja in izpopolnjevanja državnih uslužbencev, vključno z uslužbenci na terenu, namenijo zadostna proračunska sredstva, ter · zagotovitev preprečevanja trgovine z ljudmi, med drugim z zmanjšanjem povpraševanja, ki spodbuja vse oblike izkoriščanja. (iv.) Boj proti prepovedanim drogam: · prizadevanje za sodelovanje pri sprejetju in izvajanju nacionalne strategije Ukrajine na področju drog (do leta 2020) in ustreznega akcijskega načrta, ki temelji na načelih strategije EU na področju drog (za obdobje 2013–2020), zlasti na uravnoteženem pristopu k zmanjšanju ponudbe prepovedanih drog in povpraševanja po njih; · zagotovitev finančnih sredstev za ukrepe, usmerjene v izvajanje strategije državne politike na področju drug; · zagotovitev izvajanja ustreznih konvencij ZN in Sveta Evrope; · zagotovitev učinkovitega preprečevanja in prizadevanj za zmanjšanje ponudbe prepovedanih drog, nedovoljenega prometa z njimi in povpraševanja po njih; · okrepitev preiskav, ki jih uvede generalno državno tožilstvo, z usposabljanjem policistov in tajnih agentov; · nadaljnje sodelovanje pri razvoju znanstvene podlage in neodvisnega sistema za spremljanje drog ter izmenjave informacij o novih vrstah drog z Evropskim centrom za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA); · proučitev možnosti Ukrajine za sodelovanje v mreži REITOX za spremljanje drog, ki jo organizira EMCDDA, in razvoj ustreznega načrta za vključitev Ukrajine v mrežo REITOX za spremljanje drog; · povečanje zmogljivosti sistema za spremljanje drug v Ukrajini kot neodvisnega organa v skladu z zahtevami EMCDDA ter · nadaljnje sodelovanje pri boju proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu, vključno z bojem proti trgovini z ljudmi, drogam, pranju denarja in kibernetski kriminaliteti s spodbujanjem učinkovitega notranjega in zunanjega usklajevanja in sodelovanja, izvajanjem skupnih operacij ter izmenjavo statističnih podatkov in dobrih praks. (v.) Pranje denarja: · učinkovito izvajanje ukrepov za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter boj proti njima, zlasti z izvajanjem zakonodaje EU na teh področjih in krepitvijo sodelovanja s Projektno skupino za finančno ukrepanje (FATF), Svetom Evrope, zlasti njegovim Posebnim odborom strokovnjakov za ocenjevanje ukrepov proti pranju denarja in financiranju terorizma (MONEYVAL), ter katerimi koli drugimi zadevnimi organi v državah članicah EU ter · krepitev sodelovanja med državno službo Ukrajine za finančni nadzor in finančnimi obveščevalnimi enotami (FIU) ter proučitev možnosti za povezavo državne službe Ukrajine za finančni nadzor s platformami FIU EU za izmenjavo informacij (trenutno FIU.Net), da se poveča čezmejna izmenjava informacij v boju proti pranju denarja in financiranju terorizma. 3.6 Poenostavitev vizumskih postopkov in liberalizacija vizumskega režima · Zagotovitev popolnega izvajanja spremenjenega sporazuma med Ukrajino in EU o poenostavitvi izdajanja vizumov ter sporazuma med Ukrajino in Evropsko skupnostjo o ponovnem sprejemu oseb; · spodbujanje držav članic EU k uporabi prožnosti, ki jih dopušča pravni red EU, za zmanjšanje vizumskih taks ali oprostitev njihovega plačila v posameznih primerih ter spodbujanje izdaje dolgoročnih vizumov za večkratni vstop v skladu z določbami veljavnega sporazuma o poenostavitvi izdajanja vizumov ter · dejavno prizadevanje za dialog o vizumih s ciljem vzpostaviti brezvizumski režim med EU in Ukrajino na podlagi akcijskega načrta EU-Ukrajina za liberalizacijo vizumskega režima, ki je bil predstavljen na vrhu med EU in Ukrajino 22. novembra 2010, ter ukrajinskega nacionalnega načrta za njegovo izvajanje, ki ga je predsednik Ukrajine odobril 22. aprila 2011. 3.7 Razmere v vzhodni Ukrajini in na Krimu · Učinkovito izvajanje akcijskega načrta za organizacijo nadzora meja na ukrajinsko-ruski meji in na upravni meji s Krimom ter · ob upoštevanju trenutnega konflikta: okrepitev ukrepov za gradnjo zmogljivosti ukrajinskih organov na centralni in regionalni ravni, da se (i) pospeši registracija notranje razseljenih oseb in izboljša usklajevanje za hitro zagotovitev nujne in dolgoročne pomoči notranje razseljenim osebam, (ii) prilagodi pravni in regulativni okvir za notranje razseljene osebe, dostop humanitarnih organizacij in zagotovitev pomoči ter (iii) prepreči trgovina z ljudmi in zaščitijo ranljive žrtve trgovine z ljudmi, vključno z otroci. 4. Gospodarsko sodelovanje Pogodbenici sodelujeta, da Ukrajino podpreta pri vzpostavitvi v celoti delujočega tržnega gospodarstva ter postopnem približevanju njenih politik politikam EU v skladu z vodilnimi načeli makroekonomske stabilnosti, zdravih javnih financ, trdnega finančnega sistema ter vzdržne plačilne bilance, ter zlasti z namenom: · razviti zmogljivosti Ukrajine na področju makroekonomskih napovedi, med drugim z izboljšanjem metodologije, ki se uporablja za pripravo scenarijev razvoja, spremljanjem ekonomskih procesov, izboljšanjem kakovosti analize dejavnikov učinka in izmenjavo dobrih praks; · zagotovitev neodvisnosti Narodne banke Ukrajine v skladu z dobro prakso EU, vključno s podporo strokovnega znanja in izkušenj EU, tudi znanja in izkušenj Evropske centralne banke; · delitev izkušenj EU, tudi Evropske centralne banke, v zvezi s politiko deviznih tečajev ter politiko na področju regulacije in nadzora finančnega in bančnega sektorja, ter pomoč pri razvoju in krepitvi zmogljivosti Ukrajine na teh področjih; · krepitev vzdržnosti in upravljanja javnih financ z izvajanjem davčnih reform in reform na področju odhodkov ter z okrepitvijo postopka načrtovanja proračuna, zlasti z: – izmenjavo informacij, izkušenj in dobrih praks ter sprejetjem drugih ukrepov za razvoj srednjeročnega sistema za napovedovanje/načrtovanje in izboljšanje točnosti makroekonomskih in proračunskih srednjeročnih napovedi; – izmenjavo informacij, izkušenj in dobrih praks za poenostavitev in okrepitev postopkov načrtovanja, izvrševanja in nadzorovanja proračuna, razvojem načrtovanja proračuna po programih ter morebitno uvedbo davčnih predpisov, vključno z uvedbo omejitve števila sprememb proračuna; – uvedbo ukrepov za izboljšanje spoštovanja davčnih predpisov in zmanjšanje obsega davčnih utaj; – izboljšanjem učinkovitosti davčne uprave, tudi pri obravnavi zahtevkov za vračilo DDV; – izvajanjem nacionalne strategije za upravljanje javnih financ in povezanega akcijskega načrta, ki ga je ukrajinska vlada odobrila avgusta 2013, ob skupni podpori EU in programa OECD SIGMA ter pripravo ocene javnih izdatkov in finančne odgovornosti za leto 2015, ki jo bo financirala Svetovna banka; – zagotovitvijo vzdržnega pokojninskega sistema, vključno z izmenjavo najboljšega strokovnega znanja in izkušenj EU in držav članic EU na področju reform pokojninskih sistemov, ter – izmenjavo informacij in izkušenj na področju izboljševanja upravljanja javnega dolga ter izboljšanjem upravljanja na tem področju v skladu z dobrimi praksami EU, vključno z razvojem srednjeročne strategije za upravljanje dolga; · zmanjšanje vpletanja države v določanje cen in uvedba postopkov za polno pokrivanje stroškov v skladu z dobrimi praksami EU, pri čemer bi bilo treba predvsem prilagoditi pristojbine za komunalne storitve in hkrati razviti mrežo socialne varnosti za zaščito oseb, ki jih povišanje cen najbolj prizadene; · nadaljnji razvoj odprtih, konkurenčnih in preglednih pravil in postopkov v zvezi s privatizacijo ter njihovo izvajanje v skladu z dobrimi praksami EU ter · okrepitev upravljanja družb, zlasti v družbah v državni lasti, vključno s prestrukturiranjem družb v državni lasti, krepitvijo upravljanja javnega premoženja in pregledovanjem sistema državnih subvencij. 5. Trgovina in z njo povezane zadeve Ob upoštevanju potrebe po nadaljevanju procesa reform in modernizacije v skladu z mednarodnimi obveznostmi Ukrajine se bo nadaljevala ustrezna priprava na pravočasno izvajanje naslova IV sporazuma o pridružitvi, po potrebi ob podpori EU. Ukrajinski organi bodo ob upoštevanju teh priprav in potrebnega izboljšanja poslovnega okolja tesno sodelovali s poslovno skupnostjo na splošno in se z njo posvetovali. 5.1 Blagovna menjava Pogodbenici sodelujeta pri pripravi ustreznega in pravočasnega izvajanja določb iz naslova „Nacionalna obravnava in dostop do blagovnega trga“ sporazuma o pridružitvi, zlasti s skupnimi posvetovanji, in sicer z namenom: · razviti mehanizem za določitev vhodne cene rabljenih oblačil in drugih rabljenih predmetov, ki so uvrščeni pod oznako 6309 00 00 ukrajinskega carinskega zakonika; · določiti mehanizme za pravočasno izvajanje posebnih ukrepov, ki naj bi jih v skladu s sporazumom o pridružitvi uporabljali pogodbenici, vključno z: – zaščitnimi ukrepi za izvozne dajatve, ki naj bi jih uporabljala Ukrajina; – zaščitnimi ukrepi za osebne avtomobile, ki naj bi jih uporabljala Ukrajina, in – upravljanjem tarifnih kvot za določeno blago. 5.2 Tehnični predpisi o industrijskih proizvodih, standardih in postopkih za ugotavljanje skladnosti · Razvoj ukrajinske zakonodaje o tehničnih predpisih, standardizaciji, ugotavljanju skladnosti, nadzoru trga, meroslovju in akreditaciji v zvezi z določbami, ki urejajo promet industrijskih proizvodov, v skladu s pravnim redom EU, da se postopoma odpravijo ovire v trgovini med pogodbenicama; · vzpostavitev dvostranskega dialoga o tehničnih predpisih z namenom spodbujati: – izmenjavo informacij in izkušenj, da se izboljša kakovost infrastrukture za tehnične predpise, standarde, ugotavljanje skladnosti, akreditacijo in nadzor trga; – sodelovanje med zadevnimi organizacijami pogodbenic za standardizacijo, meroslovje, akreditacijo, ugotavljanje skladnosti in nadzor trga; – razvoj kakovostne infrastrukture za standardizacijo, meroslovje, akreditacijo, ugotavljanje skladnosti in nadzor trga ter – sodelovanje ukrajinskih organizacij pri delu sorodnih evropskih organizacij; · sprejetje ukrepov v skladu s strategijo za razvoj sistema tehničnih predpisov do leta 2020. 5.3 Sanitarni in fitosanitarni ukrepi V zvezi s postopnim približevanjem ukrajinske zakonodaje o sanitarnih in fitosanitarnih standardih za živila in krmo, zdravje rastlin ter zdravje in dobrobit živali ter praks na teh področjih zakonodaji in praksam Evropske unije bo EU Ukrajini nudila podporo, med drugim prek ustreznih razpoložljivih instrumentov, pri izvajanju ustreznega programa institucionalne reforme ter pri: · razvoju celovite strategije za varnost hrane, katere cilj je reforma vseh ukrepov iz prilog k poglavju o sanitarnih in fitosanitarnih standardih sporazuma o pridružitvi; · uvedbi predlogov glede ukrajinske zakonodaje, ki jo je še treba približati; · krepitvi upravnih zmogljivosti na teh področjih s: – pregledom funkcij sedanjih državnih organov, pristojnih za zadeve v zvezi s sanitarnimi in fitosanitarnimi standardi, ob upoštevanju zakonodaje EU; – usposabljanjem specialistov ukrajinskih organov, pristojnih za zadeve v zvezi s sanitarnimi in fitosanitarnimi standardi, zlasti na področju izvajanja približane zakonodaje, ter – uskladitvijo laboratorijev za varnost hrane, laboratorijev na področju zdravja živali in fitosanitarnih laboratorijev z zahtevami EU; · vzpostavitvi sistema zgodnjega opozarjanja za hrano in krmo, zdravje živali in zdravje rastlin; · podpori nosilcem živilske dejavnosti pri izvajanju lastnih nadzornih sistemov ter · organizaciji kampanj obveščanja skupaj z zadevnimi agencijami in nevladnimi organizacijami o zahtevah za dostop do trga EU. 5.4 Trgovina s storitvami, svoboda ustanavljanja in naložbe Nadaljevanje učinkovitega dialoga o trgovini s storitvami v skladu z določbami sporazuma o pridružitvi. 5.5 Pretok kapitala in plačila Nadaljevanje učinkovitega dialoga o pretoku kapitala in plačilnem prometu, zlasti z namenom spremljanja izpolnjevanja vseh obstoječih obveznosti, določenih v sporazumu o pridružitvi. 5.6 Javna naročila Pogodbenici namenjata posebno pozornost sodelovanju pri sprejemanju naslednjih ukrepov: · povečanje in okrepitev sodelovanja, tudi s tehnično pomočjo, s ciljem sprejeti ustrezne ukrepe, zlasti za zagotovitev, da ima centralni vladni organ, pristojen za gospodarsko politiko, zadostno upravno zmogljivost za izpolnjevanje svojih nalog v zvezi z javnimi naročili; · zagotovitev, da ima neodvisni revizijski organ (protimonopolni odbor) zadostno upravno zmogljivost za zagotovitev učinkovitih pravnih sredstev v skladu z direktivama 89/665/EGS in 92/13/EGS; · začetek priprave celovitega načrta za javna naročila iz člena 152 sporazuma o pridružitvi, pri čemer bi bilo treba izkoristiti obstoječi dogovor o tehnični pomoči, po potrebi tudi v obliki srečanj strokovnjakov, ter · prizadevanje za nadaljnje usklajevanje ukrajinske zakonodaje o javnih naročilih z najnovejšim pravnim redom EU na podlagi strategije za javna naročila. 5.7 Konkurenca (i.) Državna pomoč: Pogodbenici sodelujeta pri vzpostavitvi učinkovitega sistema nadzora in spremljanja državnih pomoči v Ukrajini ter izvajata s tem povezani program institucionalne reforme. (ii.) Protimonopolna politika: Pogodbenici si s sodelovanjem prizadevata za: · povečanje preglednosti in predvidljivosti politike konkurence v Ukrajini, vključno z objavo odločb organa za konkurenco v razumno kratkem roku po njihovem sprejetju ter načel, ki se uporabljajo pri izvajanju in izvrševanju zakonodaje o konkurenci; · spodbujanje zbliževanja ukrajinske zakonodaje in prakse na področju konkurence s pravnim redom EU, zlasti na področjih pravil nadzora koncentracij ter načel, ki se uporabljajo pri izvajanju in izvrševanju zakonodaje o konkurenci, ter · izvajanje določb iz poglavja o konkurenci sporazuma o pridružitvi (del o poglobljenem in celovitem območju proste trgovine). 5.8 Intelektualna lastnina Okrepitev sodelovanja na področju zaščite pravic intelektualne lastnine z izmenjavo izkušenj in organizacijo skupnih ukrepov na področju vprašanj pravic intelektualne lastnine ter nadaljevanje dialoga o teh vprašanjih za: · pravilno izvajanje standardov iz Direktive 2004/48/ES o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine in Uredbe (EU) št. 608/2013 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov; · sprejetje učinkovitih ukrepov proti ponarejanju in piratstvu ter učinkovito izvajanje izvedbenih predpisov in sankcij za kršitve pravic intelektualne lastnine na podlagi strategije za uveljavljanje teh pravic ter · okrepitev skladne in celovite zmogljivosti izvrševanja na ravni javnih (upravnih, sodnih in operativnih) organov, zlasti s povečanjem virov ministrstva za notranje zadeve za izvrševanje v zvezi z internetnim piratstvom. 5.9 Olajševanje carinskih postopkov in trgovine Pogodbenici izvajata strateški okvir za carinsko sodelovanje med EU in Ukrajino v skladu z načrtom za obdobje 2012–2014, ki opredeljuje konkretne prednostne naloge in dejavnosti. Pogodbenici namenita pozornost naslednjim ukrepom: (i.) varne in pretočne trgovinske poti: · razvoj skupnega preglednega trgovinskega okolja. Pogodbenici zagotovita, da so ustrezna zakonodaja in postopki ter upravne in operativne zmogljivosti carinske uprave skladni s cilji glede učinkovitega nadzora in načeloma spodbujajo olajševanje zakonite trgovine, hkrati pa zagotavljajo varnost in preprečujejo goljufije. Sodelovanje med EU in Ukrajino na področju upravljanja meja je eden od kazalnikov razvoja carinskih odnosov, saj neposredno vpliva na trgovce, špediterje in potnike; · razvoj sistema pooblaščenih gospodarskih subjektov v Ukrajini za lajšanje trgovine z možnostjo vzajemnega priznavanja; EU lahko na zahtevo zagotovi ustrezno pomoč; (ii.) obvladovanje tveganja in boj proti goljufijam: · sodelovanje pri izvajanju sodobnih carinskih tehnik, ki temeljijo zlasti na selektivnem nadzoru na podlagi tveganja, poenostavljenih postopkih za sprostitev blaga in nadzoru po carinjenju; vzajemno spoznavanje sistemov za obvladovanje tveganja obeh strani se lahko opravi v obliki študijskih obiskov ali delavnic; · preučitev vzpostavitve medagencijskih in mednarodnih mehanizmov (vključno s spletnimi platformami) za izmenjavo informacij, med drugim o blagu in vozilih, v skladu z ustreznimi standardi in predpisi na področju varstva podatkov v okviru delovne skupine, ki so jo ustanovile EU in vzhodne sosednje države, ter · okrepitev dialoga o boju proti goljufijam za preprečevanje nezakonite trgovine, vključno s trošarinskimi proizvodi, zlasti cigaretami, in izvrševanje predpisov na tem področju, kar lahko vključuje izmenjave praktičnih izkušenj in organizacijo skupnih ukrepov. (iii.) naložbe v posodobitev carine: · priprava in izvajanje celovitega strateškega načrta za carinsko upravo s podporo EU na prošnjo Ukrajine, vključno s strukturami, postopki, viri, informacijsko podporo in izvedbenim načrtom. Kot merilo se lahko uporabijo posodobljene carinske smernice EU; · nadaljnji razvoj ukrajinske carinske zakonodaje in njenih izvedbenih določb v skladu z mednarodnimi instrumenti in standardi, ki se uporabljajo na področju carine in trgovine, vključno z instrumenti in standardi, ki so jih razvili EU, Svetovna carinska organizacija, STO in ZN; · sodelovanje pri izvajanju posodobljenega harmoniziranega sistema, da se sprejme kombinirana nomenklatura in zagotovi ustrezna in usklajena uvrstitev blaga; · zagotovitev najvišjih standardov integritete carinske uprave, zlasti na meji, z uporabo ukrepov, ki upoštevajo načela iz izjave Svetovne carinske organizacije iz Aruše; · sodelovanje pri nadaljnjem razvoju postopkov carinskega vrednotenja in praks, da se poveča njihova preglednost in učinkovitost, tudi z izmenjavo dobrih praks s področja izvajanja standardov STO; · sprejetje vseh potrebnih ukrepov v okviru pristojnosti pogodbenic, da se olajša prihodnje sodelovanje Ukrajine v delovni skupini EU-EFTA in skupini za elektronsko carinjenje (Electronic Customs Group – ECG) za novi računalniški tranzitni sistem (NCTS); · priprava in izvajanje celovitega strateškega načrta za carinsko upravo, pri čemer EU na prošnjo Ukrajine zagotovi podporo, za uskladitev ukrajinske zakonodaje o tranzitu, operativnih postopkov in informacijskega sistema s konvencijama EU/EFTA o skupnem tranzitnem postopku in poenostavitvi formalnosti pri blagovni menjavi, da se zagotovi prihodnje članstvo Ukrajine v navedenih konvencijah in sodelovanje v skupnem tranzitnem sistemu; zagotovitev ustrezne pomoči ali projekta tesnega medinstitucionalnega sodelovanja ukrajinski carinski upravi na področju uporabe skupnega tranzitnega sistema in sistema NCTS na pobudo Ukrajine ter · zagotovitev ad hoc sodelovanja ukrajinskih carinskih strokovnjakov v programu EU Carina 2020 (Uredba (EU) št. 1294/2013), ki kot naslednji korak zahteva spremembe nacionalne zakonodaje, ob upoštevanju finančnih omejitev, ki jih določa ukrajinska zakonodaja, ter sklenitev dvostranskega sporazuma o rednem sodelovanju v programu, ko bo Ukrajina ustrezno zakonodajo in upravne metode dovolj približala zakonodaji in metodam EU; (iv.) pravila o poreklu: pogodbenici sodelujeta pri pripravi na pravilno izvajanje pravil o poreklu, ki naj bi jih uporabljali, zlasti z: · zagotovitvijo ustrezne pomoči ukrajinskim carinskim organom v obliki študijskih obiskov ali delavnic v zvezi z uporabo pravil o poreklu na pobudo Ukrajine; · podporo Ukrajini pri pripravi celovite analize v zvezi s prihodnjim pristopom h konvenciji o pan-evro-mediteranskih pravilih o poreklu, ki bo z razširitvijo območja kumulacije prinesel nove koristi ukrajinskim gospodarskim subjektom; · prenosom odgovornosti za izdajo potrdil o gibanju blaga EUR.1 z ukrajinske gospodarske zbornice na ukrajinske carinske organe; · razvojem mehanizma za zagotovitev učinkovite uporabe pravil o poreklu za blago, uvoženo z začasno zasedenega ozemlja Krima, ter · izmenjavo dobrih praks med carinskimi organi v zvezi z odobritvijo statusa pooblaščenega izvoznika. 5.10 Trgovina in trajnostni razvoj Pogodbenici bosta vodili dialog o vprašanjih iz poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju sporazuma o pridružitvi. 5.11 Preglednost predpisov Pogodbenici namenjata posebno pozornost sodelovanju pri: · zagotavljanju skladnosti ukrepov za splošno uporabo, vključno z notranjimi predpisi o izvajanju regulativne politike na področjih, ki jih zajemajo določbe iz naslova „Trgovina in z njo povezane zadeve“ sporazuma o pridružitvi, z načelom preglednosti ter · vzpostavitvi kontaktne točke in mehanizma za obravnavo zahtevkov zadevnih oseb glede katerih koli veljavnih ali predlaganih ukrepov za splošno uporabo in glede prakse izvajanja takih ukrepov, ki lahko vpliva na vprašanja iz sporazuma. 5.12 Trgovina in regulativno sodelovanje Pogodbenici namenjata posebno pozornost sodelovanju pri nadaljnjem usklajevanju ukrajinske zakonodaje s pravnimi akti EU na področju: · oglaševanja za prodajo na daljavo; · zagotavljanja varnosti hrane in obveščanja potrošnikov o lastnostih proizvodov ter · izvajanja programa proračunske podpore EU na področju odprave tehničnih ovir v trgovini. 6. Sodelovanje na področju energetike, vključno z jedrskimi vprašanji Na podlagi nadaljnjega izvajanja memoranduma o soglasju glede sodelovanja na področju energije med EU in Ukrajino ter v okviru priprave na izvajanje pravnega reda EU, navedenega v ustrezni prilogi k sporazumu o pridružitvi, ob upoštevanju obveznosti Ukrajine kot pogodbenice Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti ter v skladu z ustreznimi dvostranskimi sporazumi pogodbenici namenjata posebno pozornost sodelovanju pri spodaj navedenih ukrepih. 6.1 Povezovanje energetskih trgov · Sprejetje nove energetske strategije in akcijskega načrta za njeno izvajanje; · izvajanje tretjega energetskega svežnja v skladu z obveznostmi iz Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti; · nadaljnja krepitev zmogljivosti in neodvisnosti nacionalne komisije za regulacijo energije in komunalnih storitev (NEURC); · nadaljevanje reforme na področju cen elektrike in plina ter ukrepov za zagotovitev, da se oskrba z elektriko in plinom plača v celoti; · nadaljnje sodelovanje za popolno izvajanje skupne izjave z investicijske konference o obnovi in posodobitvi ukrajinskega plinskega tranzitnega omrežja z dne 23. marca 2009, zlasti reforme plinskega sektorja in prestrukturiranja podjetja Naftogaz v državni lasti, v tesnem sodelovanju z mednarodnimi finančnimi institucijami; · učinkovito sodelovanje pri izvajanju študije izvedljivosti v zvezi z vključitvijo združenega elektroenergetskega omrežja Ukrajine v združeno srednjeevropsko elektroenergetsko omrežje v skladu z zahtevami Evropske mreže operaterjev prenosnih sistemov za električno energijo (ENTSO-E) ter skupna analiza stroškov in koristi te vključitve v primerjavi z drugimi možnostmi za popolno sinhronizacijo ter · zagotovitev strokovne pomoči EU pri pripravi zakonodaje, potrebne za izpolnitev obveznosti Ukrajine iz Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti. 6.2 Energetska varnost · Sprejetje in izvajanje ukrepov, ki bodo opredeljeni v vladnem akcijskem načrtu izrednih ukrepov na področju energije; · izvajanje priporočil iz poročila EU o obremenitvenem testu iz oktobra 2014; · priprava in izvajanje sklepa o strateških zalogah nafte ter · podpora Ukrajini pri krepitvi njene energetske varnosti. 6.3 Energetska učinkovitost, energija iz obnovljivih virov in okoljski vidiki · Izvajanje direktiv EU na področju energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Energetske skupnosti in sklepi Ministrskega sveta Energetske skupnosti ter · priprava nacionalnega načrta za zmanjšanje emisij, ki bi ga bilo treba sprejeti do konca leta 2015, ter sodelovanje pri hitrem izvajanju načrta, da se izpolnijo obveznosti iz Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti in dosežejo ustrezni cilji EU. 6.4 Reforma sektorja premogovništva · Izvajanje priporočil iz programa reforme sektorja premogovništva, da se postopoma odpravijo subvencije za rudarski sektor v državni lasti, ki močno obremenjujejo državni proračun, ob hkratnem izboljšanju varnostnih in okoljskih standardov ter upoštevanju socialnih vidikov. 6.5 Jedrska varnost Pogodbenici še naprej sodelujeta pri: · projektih v zvezi z razgradnjo jedrske elektrarne v Černobilu in izvedbenem načrtu za zaščitno zgradbo za ponovno vzpostavitev okoljsko varnega stanja v Černobilu (ob podpori mednarodnega sklada, ki ga upravlja Evropska banka za obnovo in razvoj) po nesreči, v kateri je bila uničen reaktor številka štiri; · projektih v okviru instrumenta za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC), ki podpirajo zlasti jedrski regulativni organ in ravnanje z jedrskimi odpadki, ter · izvajanju ukrepov v skladu z nacionalnim akcijskim načrtom na podlagi rezultatov obremenitvenih testov, ki je bil razvit na podlagi obremenitvenih testov, opravljenih v ukrajinskih jedrskih elektrarnah, in vključuje priporočila skupine evropskih regulatorjev za jedrsko varnost. 7. Druga sektorska vprašanja 7.1 Notranji nadzor javnih financ ter zunanje revizije in nadzor Pogodbenici si s sodelovanjem prizadevata za razvoj notranjega nadzora javnih financ in zunanjih revizij, in sicer z: · zagotovitvijo nadaljnjega izboljšanja sistema notranjega nadzora v državnih organih, vključno s funkcionalno neodvisnimi notranjimi revizijami, in sicer z usklajevanjem s splošno sprejetimi mednarodnimi standardi in metodologijami ter dobro prakso EU; · zagotovitvijo, da vrhovna revizijska institucija (Računovodska zbornica) izvaja mednarodno sprejete standarde zunanjega revidiranja (Mednarodna organizacija vrhovnih revizijskih institucij), ter · zagotovitvijo učinkovitega sodelovanja s pristojnimi institucijami in organi EU pri pregledih in inšpekcijah na kraju samem v zvezi z upravljanjem sredstev EU in nadzorom nad njimi v skladu z ustreznimi pravili in postopki. 7.2 Obdavčenje Pogodbenici povečata in okrepita sodelovanje za izboljšanje in razvoj ukrajinskega davčnega sistema in davčne uprave na podlagi mednarodnih in evropskih standardov, tudi za pripravo na postopno približevanje strukturi obdavčenja, kot jo določa pravni red EU iz ustrezne priloge sporazuma o pridružitvi, zlasti z: · izboljšanjem in poenostavitvijo davčne zakonodaje; · izboljšanjem mednarodnega davčnega sodelovanja, da se spodbudi dobro upravljanje na davčnem področju, kot je navedeno v sporazumu o pridružitvi. V zvezi s pošteno davčno konkurenco bi bilo treba upoštevati načela iz kodeksa ravnanja pri obdavčitvi podjetij; · izboljšanjem zmogljivosti davčne uprave, zlasti s prehodom na sistem davčnega nadzora in revizije, ki je bolje usmerjen in temelji na oceni tveganja; · izvedbo trajne in hitre rešitve za zaostanke pri obravnavi zahtevkov za vračilo DDV ter · sprejetjem ukrepov za uskladitev politik na področju preprečevanja goljufij in tihotapljenja trošarinskih proizvodov ter boja proti takim goljufijam in tihotapljenju. 7.3 Statistika · Priprava na izvajanje zbirke statističnih zahtev ES, ki je priložena sporazumu o pridružitvi; · izboljšanje usklajevalne vloge državnega statističnega urada Ukrajine v nacionalnem statističnem sistemu z ustreznim in izrecnim upoštevanjem tega urada v statistični zakonodaji, sklenitvijo memoranduma o soglasju z najpomembnejšimi pripravljavci uradnih (državnih) statistik in začetkom priprave usklajenega statističnega delovnega programa, ki zajema vse uradne statistike; · okrepitev strokovne neodvisnosti Nacionalnega statističnega urada v skladu s Kodeksom ravnanja evropske statistike; · uskladitev ukrajinskega zakona o državni statistiki z evropskimi zahtevami v zvezi z ustanovitvijo nacionalnega statističnega sveta in izvajanjem Kodeksa ravnanja evropske statistike; · izboljšanje razširjanja uradnih (državnih) statističnih podatkov, vključno z ustreznimi metapodatki, med vsemi uporabniki, vključno z vlado, civilno družbo, podjetji, mediji itd., z uporabo sodobnih in integriranih orodij za razširjanje, zlasti spletnih strani in uporabniku prijaznih podatkovnih zbirk, ter · povečanje kakovosti uradnih (državnih) statističnih podatkov v sodelovanju z drugimi pripravljavci in uporabniki podatkov ter razvoj in izvajanje okvira za zagotavljanje kakovosti, vključno s pripravo in objavo poročil o kakovosti. 7.4 Promet Pogodbenici sodelujeta, da Ukrajino podpreta pri izvajanju pravnega reda EU, navedenega v ustreznih prilogah k sporazumu o pridružitvi, in pri pripravi na to izvajanje: (i.) promet: · spodbujanje regulativnega zbliževanja nacionalne zakonodaje s pravnim redom EU v vseh vrstah prevoza ter krepitev zmogljivosti nacionalnih organov za izvajanje in izvrševanje zakonodaje; · nadaljnje izvajanje ukrajinske nacionalne prometne strategije do leta 2020; · priprava in izvajanje reform v prometnih podsektorjih (železniški in pomorski promet, promet po celinskih plovnih poteh, cestni in zračni promet); · izboljšanje pretoka potnikov in blaga ter povečanje pretočnosti prometnih tokov med Ukrajino, EU in tretjimi državami v regiji z odstranitvijo ovir (upravnih, tehničnih, čezmejnih itd.), vključno z ovirami v zvezi z načrtovanjem, izvajanjem, upravljanjem in vzdrževanjem prometne infrastrukture, ter poenostavitev postopkov mednarodne trgovine; · razvoj nacionalnega sistema za modeliranje prometnih tokov in programa za izvajanje nacionalnega (prednostnega) projekta prometnega omrežja Ukrajine v skladu z infrastrukturo prometnega omrežja vzhodnega partnerstva ter razvoj sistema za pripravo zrelih projektov; · razvoj intermodalnih in večmodalnih storitev z učinkovitim logističnim sistemom ter omogočanje rešitev v zvezi z interoperabilnostjo prog z različnimi tirnimi širinami in drugimi tehničnimi standardi ter · posodobitev nacionalne strategije in programa za izboljšanje varnosti v cestnem prometu ter nadaljnje izvajanje ukrepov. (ii.) zračni promet: · podpis sporazuma o skupnem zračnem prostoru v leta 2015 in njegova pravočasna sklenitev; · izvajanje dejavnosti za uskladitev ukrajinske zakonodaje na področju zračnega prometa z zakonodajo EU; · izvajanje zahtev in standardov EU na področju zračnega prometa na podlagi sporazuma o skupnem zračnem prostoru po njegovem podpisu leta 2015 ter krepitev upravnih zmogljivosti letalskih organov ter · nadaljnje sodelovanje z Evropsko agencijo za varnost v letalstvu pri obravnavi vprašanj varnosti v letalstvu v EU in razvoj tega sodelovanja, vključno pri obravnavi vprašanj zbliževanja ukrajinskega sistema certificiranja plovnosti s sistemom EU. 7.5 Okolje in podnebne spremembe Pogodbenici sodelujeta, da Ukrajino podpreta pri izvajanju pravnega reda EU, navedenega v ustreznih prilogah k sporazumu o pridružitvi, in pri pripravi na to izvajanje: · Ukrajina si bo prizadevala za dosego glavnih ciljev nacionalne okoljske strategije za obdobje do leta 2020 in nacionalnega okoljskega akcijskega načrta za obdobje 2011–2015; · okrepitev upravnih zmogljivosti na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, tudi z razvojem učinkovitih preiskovalnih in izvršnih zmogljivosti; · nadaljnji razvoj in izvajanje ukrajinske okoljske zakonodaje, strategij in načrtov, zlasti na področjih presoje vplivov na okolje, strateške okoljske presoje, dostopa do informacij o okolju in sodelovanja javnosti, zlasti zakonodaje v zvezi s konvencijama iz Espooja in Aarhusa; · odprava zakonodajnih vrzeli v nacionalni zakonodaji in razvoj nacionalnih izvedbenih instrumentov v skladu z večstranskimi okoljskimi sporazumi, ki sta jih podpisali in ratificirali Ukrajina in EU; · okrepitev dialoga v skupni delovni skupini EU-Ukrajina za podnebne spremembe glede prispevka k novemu globalnemu sporazumu o podnebnih spremembah in njegovega podpisa ter glede razvoja in izvajanja politike o podnebnih spremembah, zlasti prek domačega sistema za trgovanje z emisijami in akcijskega načrta z dolgoročnimi ukrepi, za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje; · spodbujanje trajnostnega razvoja in zelenega gospodarstva, med drugim z izvajanjem ukrepov na področjih ravnanja z odpadki in zelenih javnih naročil ter uvajanjem načel učinkovite rabe virov in rešitev na tem področju; · razvoj omrežja zaščitenih območij v Ukrajini na podlagi načel omrežja Natura 2000; · izboljšanje učinkovitosti ukrepov za zaščito ozonskega plašča in zaščito okolja z zmanjšanjem emisij fluoriranih toplogrednih plinov; · sodelovanje pri izvajanju načrtov za doseganje razvojnih ciljev tisočletja, ki se nanašajo na vodo, in ciljev integriranega upravljanja vodnih virov prek dialoga o nacionalni politiki v okviru pobude EU za vodo in ob podpori približevanja in izvajanja zakonodaje EU o vodi; · spodbujanje izvajanja Bukareške konvencije in njenih protokolov, vključno s sodelovanjem z obrežnimi državami pri izvajanju okvirne direktive o morski strategiji in sodelovanjem s pogodbenicami Bukareške konvencije pri spodbujanju pristopa Evropske unije h konvenciji; · prizadevanje za vzpostavitev skupnega okoljskega informacijskega sistema v okviru vzhodnega partnerstva ter · nadaljnje tesno sodelovanje z Regionalnim centrom za okolje za srednjo in vzhodno Evropo, zlasti delo za ustanovitev urada Regionalnega centra za okolje v Ukrajini, da bi se med drugim povečala okoljska ozaveščenost in okrepila vloga civilne družbe v zvezi z okoljskimi vprašanji. 7.6 Civilna zaščita Pogodbenici sodelujeta, da Ukrajino podpreta pri: · krepitvi dialoga in zmogljivosti za preprečevanje naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, ter pripravo in odziv na take nesreče ter izvajanju upravnega dogovora o sodelovanju med Ukrajino in Evropsko komisijo na področju civilne zaščite s pripravo in izvajanjem polletnih delovnih načrtov; · doseganju napredka pri razvoju ocenjevanja in kartiranja tveganj nesreč na ravni države ter pospeševanju širitve evropskih sistemov zgodnjega opozarjanja in orodij za spremljanje v Ukrajini; · prizadevanju za razvoj strategije za zmanjševanje tveganja industrijskih nesreč in preprečevanje nesreč, ki jih povzroči človek, ter preučitvi možnosti za financiranje izvajanja te strategije ter · doseganju napredka pri izvajanju hjoškega akcijskega okvira „Krepitev odpornosti držav in skupnosti na nesreče“. 7.7 Industrijska in podjetniška politika Pogodbenici razvijata in krepita sodelovanje na področju industrijske in podjetniške politike, s čimer izboljšujeta poslovno okolje za vse gospodarske subjekte, pri tem pa posebno pozornost namenjata malim in srednjim podjetjem. Pogodbenici bosta sodelovali pri izvajanju politike za MSP na podlagi desetih načel pobude „Small Business Act“ za Evropo (SBA) in dobrih praks EU ter ohranjali reden dialog o industrijski in podjetniški politiki, zlasti z: · vzpostavitvijo dvostranskega dialoga, namenjenega MSP, pri katerem bosta tesno sodelovali s predstavniki vlade in poslovnih združenj ter zagotovili izmenjavo dobrih praks za uskladitev ukrajinskih politik z zakonodajo EU in poenostavitev politik, prijaznih malim in srednjim podjetjem, v novejši ukrajinski zakonodaji z uporabo načela „najprej pomisli na male“ in testa MSP. V okviru tega dialoga bi se razpravljalo tudi o sodelovanju v programih EU. Poleg tega bosta pogodbenici v okviru sveta MSP vzhodnega partnerstva: · sodelovali za zagotovitev izvajanja priporočil iz prve ocene SBA „SME Policy Index: Eastern Partner Countries 2012 – Progress in the Implementation of the Small Business Act for Europe“ (Indeks politik za MSP: države vzhodnega partnerstva 2012 – Napredek pri izvajanju pobude „Small Business Act“ za Evropo), ki jo je opravil OECD v sodelovanju z Evropsko komisijo, Evropsko fundacijo za usposabljanje in Evropsko banko za obnovo in razvoj; · sodelovali pri drugi oceni SBA, postopek ocenjevanja pa izkoristili kot priložnost, da poudarita pomembno vlogo MSP pri izboljševanju poslovnega okolja v Ukrajini; · nadaljevali svoje sodelovanje v okviru projekta izvajanja ocene SBA („Eastern Partnership SME Competitiveness Strategies Phase II“ – Strategije za konkurenčnost MSP vzhodnega partnerstva – Faza II) za izboljšanje poslovnega okolja v Ukrajini ter · nadaljevali sodelovanje za lajšanje sodelovanja Ukrajine v Programu za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME). 7.8 Pravo gospodarskih družb, upravljanje družb, računovodstvo in revizije Pogodbenici okrepita svoje sodelovanje na vseh področjih prava gospodarskih družb, upravljanja družb ter računovodskih in revizijskih vprašanj prek izmenjave izkušenj in informacij o njunih dobrih praksah in sedanjih regulativnih okvirih ter zlasti: · sodelujeta pri pripravi na izvajanje pravnega reda EU, navedenega v ustreznih prilogah k sporazumu o pridružitvi, s postopnim približevanjem ukrajinskega prava gospodarskih družb pravu gospodarskih družb EU; · sodelujeta pri razvoju upravnih zmogljivosti zadevnih državnih institucij; · izboljšata delovanje prava gospodarskih družb s stalnim pregledovanjem, posodobitvijo ustrezne zakonodaje in njeno uporabo, zlasti zakona o delniških družbah; · poenostavita pravila in postopke za registracijo pravnih oseb, vključno s podjetji, in fizičnih oseb, vključno s podjetniki, pri ustanavljanju in likvidaciji podjetij; · nadalje razvijeta politiko na področju upravljanja podjetij ter spodbujata skladnost s kodeksom o upravljanju družb v skladu z mednarodnimi standardi ter postopno usklajevanje s pravili in priporočili EU na tem področju; · uvedeta ustrezne mednarodne revizijske standarde na nacionalni ravni ter · vse družbe, ki kotirajo na borzi na nacionalni ravni, spodbujata k uporabi mednarodnih revizijskih standardov, zlasti z uvedbo mehanizma v ta namen. 7.9 Finančne storitve Pogodbenici: · se pripravita na izvajanje pravnega reda EU na ustreznih področjih finančnih storitev, kot določa sporazum o pridružitvi, s postopnim približevanjem zakonodaje na podlagi posodobljenega seznama veljavne zakonodaje, preden lahko uradno posodobita ustrezne priloge k sporazumu o pridružitvi; · sodelujeta, da bi zagotovili učinkovito izvajanje bonitetnega regulativnega okvira in nadzora, ki sta enakovredna regulativnemu okviru in nadzoru EU za finančne trge in dejavnosti; · sodelujeta, da bi izboljšali upravno zmogljivost nadzornih organov v skladu z mednarodno priznanimi standardi; · spodbujata sodelovanje med Ukrajino in nadzorniki EU, zlasti v zvezi z izmenjavo in razkrivanjem informacij; · razvijeta nacionalno zakonodajo o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma ter o boju proti njima, zlasti z izvajanjem standardov Projektne skupine za finančno ukrepanje ter ustrezne zakonodaje EU o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma, ter · še naprej organizirata skupne seminarje, konference, usposabljanja, delavnice in študijske obiske na področju boja proti pranju denarja in financiranju terorizma, ukrajinske strokovnjake pa povabita na ustrezne dogodke EU. 7.10 Informacijska družba Pogodbenici sodelujeta, da Ukrajino podpreta pri izvajanju pravnega reda EU, navedenega v ustreznih prilogah k sporazumu o pridružitvi, in se pripravita na to izvajanje, zlasti z: · nadaljnjim prizadevanjem Ukrajine za približevanje zakonodaje na področju elektronskih komunikacij pravnemu redu EU; · krepitvijo neodvisnosti in upravne zmogljivosti nacionalnega regulatorja na področju komunikacij, da se zagotovi njegova zmožnost za sprejemanje ustreznih regulativnih ukrepov ter uveljavljanje lastnih odločitev in vseh veljavnih predpisov in da se zagotovi poštena konkurenca na trgih, ter · razvojem in izvajanjem nacionalnih strategij za informacijsko družbo in digitalni trg ter oblikovanjem ustrezne zakonodaje, vključno s spodbujanjem širokopasovnega dostopa, krepitvijo varnosti omrežij in spodbujanjem uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij za rast in ustvarjanje delovnih mest v gospodarstvu, v skladu z normami EU. 7.11 Turizem Pogodbenici bosta vzpostavili reden dialog o vprašanjih iz poglavja o turizmu sporazuma o pridružitvi. V okviru sodelovanja Ukrajine v Programu za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME) bodo izvedeni tudi posebni ukrepi na področju turizma s poudarkom na krepitvi konkurenčnosti in trajnostni rasti sektorja. 7.12 Kmetijstvo in razvoj podeželja Pogodbenici sodelujeta, da Ukrajino podpreta pri izvajanju pravnega reda EU, navedenega v ustreznih prilogah k sporazumu o pridružitvi, in se pripravita na to izvajanje, zlasti z okrepljenimi dejavnostmi v okviru vzpostavljenega dialoga na področju kmetijstva, in sicer z: · razvojem in izvajanjem novega akcijskega načrta za povečanje usklajenosti tega sektorja s politikami in zakonodajo ES na področju kmetijske politike in razvoja podeželja; · spodbujanjem razvoja odprtega in preglednega trga kmetijskih zemljišč, da se povečata produktivnost in stabilnost naložbenega okolja; · povečanjem sodelovanja pri znanstvenih študijah in izmenjavo dobrih praks za uporabo biotehnologij v kmetijstvu; · izobraževanjem centralnih in lokalnih uprav o novih modelih politik razvoja podeželja za nadaljnje izvajanje programov za podeželske skupnosti; · izmenjavo dobrih praks za obnovo in ohranjanje naravnih virov, da se zagotovi učinkovita, trajnostna in kakovostna kmetijska proizvodnja; · izmenjavo dobrih praks za trajnostno kmetijsko proizvodnjo obnovljivih virov energije in njihovo uporabo, tudi v kmetijstvu; · proučitvijo izkušenj EU v zvezi s prehodom na zagotavljanje neposredne podpore kmetijskim proizvajalcem ter · izboljšanjem konkurenčnosti kmetijske proizvodnje, tudi s sodelovanjem pri izvajanju shem kakovosti. 7.13 Ribiška in pomorska politika · Okrepitev sodelovanja in skupnih prizadevanj za trajnostni ribolov v Črnem morju v dvostranskem in večstranskem okviru, in sicer na podlagi ekosistemskega pristopa k upravljanju ribištva; · povečanje znanstvenega in tehničnega sodelovanja, da se zagotovijo zmogljivosti za nadzor ribolova ter ocenjevanje staležev morskih virov in morskega okolja, ter · spodbujanje integriranega pristopa k pomorskim zadevam in zagotovitev izmenjave dobrih praks v ta namen, in sicer s krepitvijo dvostranskega dialoga ter opredelitvijo področij skupnega interesa in koristi za prihodnje sodelovanje na območju Črnega morja v okviru integrirane pomorske politike EU (strategija za modro rast). 7.14 Znanost, tehnologija in inovacije Pogodbenici sodelujeta pri: · krepitvi sodelovanja na področju raziskav in inovacij, zlasti z efektivno vključitvijo Ukrajine v program Obzorje 2020 in morebitno vključitvijo v program Euratom, ki dopolnjuje Obzorje 2020, s čimer se bo okrepila institucionalna podpora v zvezi z vključitvijo v take programe, da se čim bolj poveča njen učinek; · zagotavljanju izmenjave dobrih praks v zvezi z organizacijo in izvajanjem politik na področju raziskav in inovacij ter upravljanjem in pregledovanjem sorodnih programov in vodilnih pobud; · podpori za krepitev zmogljivosti na področju raziskav in inovacij v Ukrajini, zlasti z izboljšanjem okvirnih pogojev za spodbujanje partnerstev med raziskovalci in industrijo ter trženje rezultatov raziskav, ter · krepitvi izvajanja določb Sporazuma o znanstvenem in tehničnem sodelovanju med Ukrajino in EU. 7.15 Vesolje Pogodbenici bosta sodelovali pri vprašanjih, zajetih v poglavju o vesolju sporazuma o pridružitvi, vključno s sodelovanjem v projektu razširitve sistema EGNOS in okvirnem programu Obzorje 2020. 7.16 Varstvo potrošnikov Ob upoštevanju priprave na izvajanje pravnega reda EU, navedenega v ustreznih prilogah sporazuma o pridružitvi, pogodbenici sodelujeta z namenom: · izmenjave informacij in vzpostavitve dialoga o varstvu potrošnikov. Pogodbenici lahko proučita možnosti za nadaljnje sodelovanje na področjih v skupnem interesu; · ozaveščanja potrošnikov o njihovih pravicah ter · krepitve upravne zmogljivosti za izvrševanje zakonodaje na področju varstva potrošnikov v Ukrajini, zlasti z usposabljanjem in tehnično pomočjo v okviru programa za izmenjavo informacij in tehnično pomoč (TAIEX) za ukrajinsko javno upravo, vključno s sodno in zakonodajno vejo ter organizacijami civilne družbe, na področju prenosa zakonodaje EU ter njenega poznejšega izvajanja in izvrševanja. 7.17 Sodelovanje na socialnem področju Pogodbenici si s sodelovanjem prizadevata za: · pripravo na izvajanje pravnega reda EU na področjih enakosti spolov, nediskriminacije, zdravja in varnosti pri delu, delovne zakonodaje in delovnih pogojev, kot je navedeno v ustreznih prilogah k sporazumu o pridružitvi, ter zlasti: – okrepita upravne in izvršne zmogljivosti na področjih zdravja in varnosti pri delu ter delovnega prava v inšpektoratih za delo in zlasti državnih organih, ki se ukvarjajo z vprašanji varnosti pri delu in varovanja zdravja ter javnih ustanovah, pristojnih za varnost pri delu; – okrepita praktične ukrepe na področju enakosti spolov za zmanjšanje razlike v plačilu med spoloma ter na področju nediskriminacije; – se seznanita z dobrimi praksami in izkušnjami v zvezi z učinkovitim javnim upravljanjem varovanja zdravja pri delu; · razvoj strateškega pristopa k zaposlovanju, da se: – poveča skladnost med kvalifikacijami in ponudbo delovnih mest na ukrajinskem trgu dela ter učinkovitost tega trga; – okrepijo zmogljivosti uprave, pristojne za politiko zaposlovanja, vključno z javnimi zavodi za zaposlovanje; – spodbudi dostojno delo, preoblikovanje neprijavljenega dela v formalne oblike zaposlitve ter izvajanje nacionalnih programov za dostojno delo, o katerih sta se dogovorili Mednarodna organizacija dela in Ukrajina, ter – spodbudi nediskriminacija in zagotovijo enake možnosti, zlasti za invalide, predvsem na področju zaposlovanja; · izmenjavo dobrih praks za izboljšanje učinkovitosti socialne zaščite, da se okrepi njena socialna ustreznost in finančna vzdržnost ter bistveno zmanjša število revnih in ranljivih ljudi; · spodbujanje tri- in dvostranskega socialnega dialoga ter krepitev zmogljivosti socialnih partnerjev, tudi v okviru programa TAIEX; · spodbujanje sklenitve sporazumov med Ukrajino in državami članicami EU o usklajevanju socialne varnosti delavcev, ki so državljani Ukrajine in zakonito zaposleni v državah članicah EU, ter · izmenjavo dobrih praks v zvezi z zagotavljanjem socialnih storitev, da se spodbudijo sinergije med javnimi in zasebnimi partnerji v tem sektorju v Ukrajini. 7.18 Javno zdravje Pogodbenici sodelujeta pri: · izvajanju reforme zdravstvenega sektorja; · krepitvi zmogljivosti na področju upravljanja zdravja, zlasti na področju javnega zdravja; · pripravi na izvajanje pravnega reda EU na področju zdravja, zlasti pravnega reda, navedenega v ustreznih prilogah sporazuma o pridružitvi, tudi v zvezi s tobakom, krvjo, tkivi in celicami ter nalezljivimi boleznimi; · preprečevanju nenalezljivih bolezni z zdravstveno vzgojo in spodbujanjem zdravega načina življenja ter z ukrepi za obravnavo pomembnih dejavnikov zdravja in zdravstvenih težav, kot so zdravje matere in otroka, duševno zdravje ter odvisnost od alkohola, drog in tobaka, pa tudi s krepitvijo vključevanja civilne družbe; · preprečevanju in nadzoru nalezljivih bolezni, zlasti HIV/aidsa, tuberkuloze, spolno prenosljivih okužb ter hepatitisa C in B, tudi s sodelovanjem z Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni; · postopnem razvoju politike in regulativnega dialoga o zdravilih; · izmenjavi dokazov o dobrih praksah za obravnavo dejavnikov tveganja, kot sta uporaba tobaka in pasivno kajenje, z izvajanjem Okvirne konvencije Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom; · krepitvi zmogljivosti za boj proti čezmejnim nevarnostim za zdravje z izvajanjem Mednarodnega zdravstvenega pravilnika, tudi z razvojem pripravljenosti, načrtovanjem odzivanja in usposabljanjem; · zagotavljanju sodelovanja Ukrajine v mrežah in delovnih skupinah EU na področju javnega zdravja, kot sta možganski trust za HIV/aids in forum civilne družbe za HIV/aids, ter · uvajanju inovacij na področju javnega zdravja in spodbujanju e-zdravja. 7.19 Izobraževanje, usposabljanje in mladi Pogodbenici: · skupaj podpirata reformo in posodobitev višjega šolstva, zlasti izvajanje novega zakona o višjem šolstvu, za nadaljnje vključevanje v evropski visokošolski prostor; · sodelujeta in izvajata izmenjave za zagotavljanje kakovosti, da bi spodbudili uporabo mednarodnih meril za ocenjevanje in uporabo praks spremljanja, ter na področjih razvoja avtonomije univerz in profesionalizacije upravljanja visokega šolstva; · sodelujeta pri ozaveščanju in spodbujanju sodelovanja Ukrajine v programih EU na področju izobraževanja, kot so Erasmus+ in dejavnosti Marie Curie za usposabljanje in mobilnost raziskovalcev; · si prizadevata za vzajemno priznavanje akademskih in poklicnih kvalifikacij, diplom in potrdil o izobrazbi; · sodelujeta in izvajata izmenjave za uvedbo nacionalnega ogrodja kvalifikacij v Ukrajini ter njegovo nadaljnje usklajevanje z evropskim ogrodjem kvalifikacij; · sodelujeta in izvajata izmenjave, da bi Ukrajino podprli pri nadaljnjem usklajevanju njenega sistema poklicnega usposabljanja glede na modernizacijo struktur poklicnega izobraževanja in usposabljanja v EU, kakor se izvaja prek københavnskega procesa in instrumentov, kot so evropsko ogrodje kvalifikacij, evropski sistem kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju ter evropski referenčni okvir za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja; · okrepita dialog o sistemih splošnega izobraževanja, izobraževanja na daljavo in vseživljenjskega učenja ter · izboljšata mednarodne izmenjave in sodelovanje na področju neformalnega izobraževanja za mlade in mladinske delavce, da se spodbudi sodelovanje mladih v demokratičnem življenju in na trgu dela ter okrepijo zmogljivosti mladinskih organizacij in dialog o mladinskih politikah, med drugim prek programov EU za mlade, kot je Erasmus+. 7.20 Kultura · Pogodbenici bosta spodbujali izvajanje Konvencije Unesca o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov iz leta 2005; · sodelovali bosta pri razvoju vključujoče kulturne politike v Ukrajini in pri ohranjanju ter vrednotenju kulturne in naravne dediščine ter · spodbujali sodelovanje ukrajinskih kulturnih akterjev v programih sodelovanja na področju kulture in pripravili sodelovanje Ukrajine v programu EU Ustvarjalna Evropa, vključno s podprogramom Kultura. 7.21 Šport in telesna dejavnost Pogodbenici si izmenjata informacije in dobre prakse na področjih spodbujanja telesne dejavnosti, ki krepi zdravje, nacionalnih sistemov kompetenc in kvalifikacij v sektorju športa, vključevanja prikrajšanih skupin ter boja proti uporabi nedovoljenih poživil in boja proti dogovarjanju o izidih tekem. 7.22 Sodelovanje civilne družbe Pogodbenici sodelujeta pri seznanjanju ukrajinskih institucij civilne družbe, vključno z nacionalno platformo foruma civilne družbe vzhodnega partnerstva, s procesom utrjevanja in dialoga med socialnimi partnerji v EU z namenom nadaljnjega vključevanja civilne družbe v politične procese v Ukrajini. 7.23 Čezmejno in regionalno sodelovanje · Izvajanje memoranduma o soglasju za začetek dialoga o regionalni politiki in razvoju regionalnega sodelovanja; · krepitev sodelovanja med Ukrajino in EU v okviru regionalnih in čezmejnih programov, da se zmanjša neravnovesje v razvoju zadevnih regij in zagotovi blaginja v teh regijah, in sicer z: – vzpostavitvijo dolgoročnih povezav med socialnimi in gospodarskimi akterji na obeh straneh skupnih meja, kar bo prispevalo k izboljšanju konkurenčnosti obmejnih ozemelj, – skupnimi dejavnostmi za spodbujanje socialnega in gospodarskega razvoja na obmejnih ozemljih ter vključevanjem teh dejavnosti v oblikovanje dolgoročnih regionalnih politik; · zmanjšanje vpliva meje kot fizične ovire, in sicer z: – vzpostavitvijo tesnih stikov med regionalnimi in lokalnimi organi, – izboljšanjem učinkovitosti postopkov na meji, tudi z nadaljnjim – izboljšanjem potrebnih mejnih infrastruktur; · krepitev sodelovanja v okviru strategije EU za podonavsko regijo, tudi s sodelovanjem pri političnem dialogu ter izvajanju ukrepov in projektov, pomembnih za Ukrajino, v sodelovanju z zadevnimi državami članicami EU. 7.24 Regionalni razvoj · Izvajanje memoranduma o soglasju za začetek dialoga o regionalni politiki in razvoju regionalnega sodelovanja; · izvajanje državne strategije za regionalni razvoj za obdobje do leta 2020, ki je bila sprejeta leta 2014; · opredelitev okvira za regionalni razvoj s sprejetjem zakona o temeljih državne regionalne politike ali spremembo zakonodaje o regionalnem razvoju; · vzpostavitev učinkovitega mehanizma za usklajevanje, vključno s strukturiranim postopkom posvetovanja z deležniki na področju regionalnega razvoja (na nacionalni in regionalni ravni, vključno s civilno družbo), ter · popolna preglednost in nadzor nad proračunskimi sredstvi za regionalni razvoj, vključno z državnim skladom za regionalni razvoj in subvencijami. 7.25 Avdiovizualna politika · Priprava na izvajanje pravnega reda EU, navedenega v ustreznih prilogah k sporazumu o pridružitvi, zlasti direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, tj. Direktive 2007/65/ES z dne 11. decembra 2007 o spremembi Direktive Sveta 89/552/EGS o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov, · priprava na sodelovanje Ukrajine v programu Ustvarjalna Evropa, vključno s sodelovanjem med Ukrajino in EU v nekaterih delih podprograma MEDIA. 7.26 Sodelovanje v programih in agencijah Unije Pogodbenici bosta tesno sodelovali pri izvajanju določb poglavja XXVIII naslova V sporazuma o pridružitvi, ki omogoča sodelovanje Ukrajine v programih Unije. 8. Določbe o spremljanju in poročanju Pridružitveni odbor ali drugi zadevni organi bodo pregledovali napredek pri izvajanju pridružitvenega načrta ter prihodnjih prednostnih nalog in potrebnih prilagoditev pridružitvenega načrta. Pridružitveni odbor se bo sestajal redno, najmanj enkrat letno. Vsaka stran lahko neodvisno od Pridružitvenega odbora sama pregleda napredek pri izvajanju pridružitvenega načrta. [1] UL L 161, 29.5.2014, str. 1. [2] UL L 278, 20.9.2014, str. 1. [3] UL L 289, 3.10.2014, str. 1. [4] Sprejela jih je Generalna skupščina OZN z resolucijo št. 48/134 z dne 20. decembra 1993.