SL    SL SL 
 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 14.7.2010 
SEC(2010) 877 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
  
Spremni dokument k 
  
predlogu Uredbe (EU) Evropskega parlam enta in Sveta št. xx/yy o profesionalnem 
čezmejnem prevozu eurogotovine po cesti med državami članicami euroobmo čja 
  
in 
  
predlogu Uredbe Sveta (EU) št. zz/yy o razširitvi podro čja uporabe Uredbe (EU) 
Evropskega parlamenta in Sveta št. xx/yy o profesionalnem čezmejnem prevozu 
eurogotovine po cesti med državami članicami euroobmo čja 
 
{COM(2010)377 final} 
{SEC(2010) 878final} 
 
 
 
 
SL 2   SL DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
 
 
Spremni dokument k 
  
predlogu Uredbe (EU) Evropskega parlam enta in Sveta št. xx/yy o profesionalnem 
čezmejnem prevozu eurogotovine po cesti med državami članicami euroobmo čja 
  
in 
  
predlogu Uredbe Sveta (EU) št. zz/yy o razširitvi podro čja uporabe Uredbe (EU) 
Evropskega parlamenta in Sveta št. xx/yy o profesionalnem čezmejnem prevozu 
eurogotovine po cesti med državami članicami euroobmo čja 
 
SL 3   SL 1. O PREDELITEV PROBLEMA  
16 držav članic, ki so doslej uvedle euro, upora blja enake bankovce in kovance. Zaradi 
velikih razlik med nacionalnimi zakonodajami je v praksi zelo težki izvajati profesionalni 
prevoz eurogotovine po cesti med državami članicami euroobmo čja, zaradi česar se 
izvaja zelo malo čezmejnih prevozov po cesti. Obstoj mejnih ovir za profesionalni prevoz 
enotne valute znotraj euroobmo čja je protisloven. 
Poleg tega je sektor za prevoz gotovine (CIT) zaradi narave blaga, ki se prevaža, 
izpostavljen resnim varnostnim tveganjem.  Zaradi tega je ze lo pomembno, da se 
čezmejni prevoz gotovine izvaja pod pogoji, ki zagotavljajo visoko raven varnosti za 
osebje za prevoz gotovine in splošno javnost. Zaradi razli čnih nacionalnih tradicij in 
okolja tveganja se varnostne zahteve v državah članicah euroobmo čja razlagajo na zelo 
različne načine, kar povzro ča velike razlike med nacionalnimi pravili na številnih 
področjih, kot so dovoljene vrste prevoza, oklep in oprema vozil za prevoz gotovine, 
uporaba inteligentnih sistem ov za nevtralizacijo bankovcev (IBNS), število osebja v 
vozilih za prevoz gotovine, posedovanje in no šnja strelnega orožja s strani osebja za 
prevoz gotovine, zahteve glede usposabljanja, obveš čanje policije, pravila za dovoljenja 
in kazni.  
Zaradi teh razlik med nacionalnimi predpi si komercialne banke, veliki trgovci na drobno 
in drugi profesionalni u porabniki gotovine v ve čini primerov v praksi ne morejo naro čiti 
storitev podjetja za prevoz  gotovine iz druge države članice, tudi če bi lahko zagotovilo 
najučinkovitejše (in najkrajše) poti za prevzem  in dostavo gotovine. Prav tako ne morejo 
koristiti gotovinskih storitev najbližje po slovalnice NCB ali gotovinskega centra za 
prevoz gotovine, če se nahajata prek meje v drugi državi članici. Kon čno, podjetja za 
prevoz gotovine, ki izvajajo  prevoz v obmejnih regijah, če se potencialne stranke 
nahajajo na obeh straneh meje, svojih pr evoznih poti in druge logistike v zvezi z 
gotovino ne morejo na črtovati na naju činkovitejši na čin. Ta položaj povzro ča 
podpovpre čno organiziranost cikla pret oka gotovine v teh regijah in zato tudi na ravni 
euroobmo čja. To nadalje pomeni višje stroške gotovine in/ali nižjo raven storitev za 
stranke v primerjavi s položajem brez nacionalnih ureditvenih ovir za čezmejni prevoz 
gotovine. 
Da bi zainteresiranim stranem omogo čili, da lahko v celoti izkor istijo enotno valuto, je 
treba ovire prostega pretoka eurogotovine znotraj euroobmo čja odpraviti in isto časno 
zagotoviti visoko raven varnosti za osebje za prevoz gotovine in splošno javnost.  
Istočasno ima trg prevoza gotovine lokalni zna čaj, potencialni čezmejni trg pa zadeva 
predvsem obmejna obmo čja. Potencialni zemljepisni trg bi lahko za ve čino prevozov 
okvirno ocenili na približno 100 km na vsaki strani meje. Zato morajo biti ukrepi za odpravo ovir za čezmejni prevoz gotovine sorazmerni. 
2. A
NALIZA SUBSIDIARNOSTI  
Alternativni ukrepi na ravni EU bi bili prostovoljni dvostranski sporazumi med državami 
članicami ali celo ve čstranski sporazumi. Vendar, ukrepan je na ravni EU v primerjavi z 
dvostranskim ali ve čstranskim ukrepanjem ustvarja  pomembne ekonomije obsega. 
 
SL 4   SL Ukrepi zgolj na ravni EU omogo čajo upoštevanje prihodnje širitve euroobmo čja, ker 
pravila EU za čezmejni prevoz lahko uporablja vsaka nova sodelujo ča država članica, kar 
v primeru dvostranskih/ve čstranskih sporazumov ne drži. 
Poleg tega kljub obstoju zahtev, ki jih izraža predvsem ban čni sektor, države članice več 
kot osem let po uvedbi eurogotovine še ve dno niso sklenile nobenih sporazumov za 
olajšanje profesionalnega čezmejnega prevoza gotovine. To kaže, da je ukrepanje EU v 
praksi edini možen na čin za uskladitev razli čnih režimov ureditve (ki jih je trenutno 16), 
ki zajema širok nabor kompleks nih vprašanj, v katerih se pr epletajo varnostna vprašanja 
(npr. nošnja orožja) in vp rašanja glede trga dela. 
3. C ILJI 
Splošni cilj sedanje pobude Komisije je ol ajšati prosto kroženje  eurogotovine znotraj 
euroobmo čja z odpravo ovir za profesionalni prevoz  eurogotovine po cesti med državami 
članicami euroobmo čja, pri čemer se zagotovi, da prevoz poteka pod pogoji, ki 
zagotavljajo visoko raven varnosti za osebje, ki opravlja prevoz gotovine, in za splošno 
javnost. 
Olajšanje profesionalnega čezmejnega prevoza eurogotovine je tudi naravno in potrebno 
dopolnilo na črta Evropske centralne banke za ve čjo konvergenco gotovinskih storitev 
nacionalnih centralnih bank (NCB) in vzpostavitev enotnega obmo čja eurogotovine za 
profesionalne uporabnike gotovine. Poleg te ga predstavlja dopolnilo k direktivi o 
plačilnih storitvah1 in SEPA – enotnemu obmo čju plačil v eurih, katerega namen je 
elektronsko čezmejno pla čevanje v eurih poenostaviti na raven doma čih plačil. 
V zvezi s prostim kroženjem eura in zaradi lokalnega zna čaja trga prevoza gotovine je 
tako poseben cilj olajšati prevoz v teh obmejnih obmo čjih med državami članicami 
euroobmo čja. 
Glede varnosti osebja za pre voz gotovine in splošne javnos ti je treba napade v najve čji 
možni meri onemogo čiti, če pa se napad kljub vsemu zgodi, mora povzro čiti minimalno 
škodo za ljudi. Zastaviti si je tr eba poseben cilj, da bi bili čezmejni prevozi vsaj tako 
varni kot notranji prevozi.  
Povečanje čezmejnega prevoza gotovine pa bi lahko isto časno povzro čilo morebitne 
negativne u činke na ravni pla čil in/ali zaposlovanja v sektor ju prevoza gotovine v dani 
državi gostiteljici, če obstajajo ob čutne razlike v višini pla čil v primerjavi s sosednjimi 
državami. Medtem ko se državam članicam na splošno ne bi smelo prepre čiti uporabe 
njihovih primerljivih prednosti, je treba delavcem v sektorju prevoza gotovine isto časno 
zagotoviti minimalno socialno zaš čito, ki jo je treba upoštevati v državi gostiteljici, v 
skladu z obstoje čimi načeli v zakonodaji EU. 
                                                 
1 Direktiva 2007/64/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o pla čilnih 
storitvah na notranjem trgu, 5.12.2007. 
 
SL 5   SL 4. M OŽNOSTI POLITIKE IN OCENA ŠIROKIH MOŽNOSTI POLITIKE  
Ocenjevanje je potekalo v dveh krogih in se je za čelo s splošno oceno širokih možnosti 
politike, kateri je sledila podrobnejša ocena možnosti politike, za katere se je štelo, da 
imajo potencial za uresni čitev ciljev. 
V oceni u činka (IA) je bilo obravnavanih pe t širokih možnosti za dosego cilja: (1) 
scenarij brez sprememb; (2) dvostranski ali ve čstranski sporazum med tistimi državami 
članicami, za katere bi bil čezmejni prevoz najbolj aktual en; (3) sklop skupnih pravil za 
čezmejni prevoz; (4) popolno vzajemno prizna vanje ter (5) popolna uskladitev ureditve 
celotnega prevoza gotovine. 
Poleg tega so se preu čile tri podmožnosti: a) razširitev podro čja uporabe pravil na države 
članice EU zunaj sedanjega euroobmo čja; b) razširitev podro čja uporabe na druge valute 
in morda dragocenosti ter c) omejitev podro čja uporabe le na prevoze od to čke do točke. 
Po ugotovitvah iz ocene u činka možnosti 1 (brez spremembe) in 2 
(dvostranski/ve čstranski sporazumi) ne bi bili u činkoviti pri uresni čevanju cilja olajšanja 
prostega kroženja eurogotovine, ker se zdi zelo neverjetno, da bi se takšni sporazumi 
lahko spontano izvajali v ve čjem obsegu. To potrjuje dejstvo, da v ve č kot osmih letih, ki 
so pretekla od uvedbe euro bankovcev in kovan cev, ni bil sklenjen še noben sporazum. 
Nadalje bi takšen sporazum zajemal samo del euroobmo čja in ne bi omogo čal 
upoštevanja prihodnjih  širitev euroobmo čja. Sporazum na ravni EU se tako kaže kot 
učinkovitejši in v praksi edini možen pristop k olajšanju čezmejnega prevoza gotovine 
med vsemi zadevnimi državami. 
Možnost 3 (sklop skupnih pravil, ki se uporabljajo samo za čezmejni prevoz gotovine) bi 
uresničila cilj olajšanja prostega pretoka eurogotovine. Ker je omejena na čezmejni 
prevoz, ne bi presegla tega , kar je potrebno za uresni čitev ciljev.  
Možnost 4 (popolno vzajemno priznavanj e) bi izpolnjevala vseobsegajo či splošni cilj 
olajšanja prostega kroženja eurogotovine, ve ndar bi to pomenilo, da  bi lahko podjetja za 
prevoz gotovine opravljala čezmejno dejavnost v skladu z ve č različnimi nacionalnimi 
sklopi pravil. To bi bilo zelo nejasno za pr istojne nacionalne nadzorne in izvršilne 
organe. Takšna situacija ne bi bila sprejemljiva v sektorju, ki je zaradi narave svoje dejavnosti izpostavljen resnim varnostnim tv eganjem, in ne bi izpolnjevala cilja 
zagotoviti, da se prevoz opravlja pod pogoji, ki omogo čajo visoko raven varnosti za 
osebje za prevoz gotovine in splošno javnost. Ta možnost bi bila tudi nesorazmerna, ker 
bi lahko vplivala na celotno ozemlje držav članic gostiteljic, razen, če bi bilo podro čje 
uporabe možnosti izrecno omejeno na čezmejne dejavnosti. 
Možnost 5 (popolna uskladitev) bi izpolnj evala cilj olajšanja prostega kroženja 
eurogotovine in bila v skladu z enotnim obmo čjem eurogotovine ter enotnim trgom. 
Vendar, ker čezmejni prevoz eurogotovine zadeva samo omejeni del celotnega prevoza 
eurogotovine, ne bi bila sorazmerna glede na  zastavljeni cilj uskl aditve pravil za ves 
prevoz gotovine, ne glede na to, ali je čezmejni ali ne. Popolna uskladitev bi bila nadalje 
zelo težavna z vidika mnogih ob čutljivih in z varnostjo povezanih vprašanj na podro čju 
prevoza gotovine, nenazadnje v zvezi  s posedovanjem in nošnjo orožja. 
Navedene tri podmožnosti se štej ejo za relevantne. Vendar je vklju čitev tako raznolikih 
predmetov kot so dragocenosti na sploš no v okvir splošnih prav il zavrnjena, saj povzro ča 
 
SL 6   SL nevarnost zapletanja zakonodajnih dejavnosti in njihovo odvra čanje od bistvenega cilja 
pobude. 
Podrobna analiza u činkov zato zadeva sklop skupnih pravil za čezmejni prevoz skupaj s 
podmožnostjo a), delom podmož nosti b) in podmožnostjo c).  
5. P ODROBNA OCENA U ČINKOV  
Drugi krog ocenjevanja zajema podrobno oce no ekonomskih, socialnih in okoljskih 
učinkov širše možnosti 3 – skupna čezmejna pravila – in treh podmožnosti. Ocenjuje tudi 
možen učinek na varnost prevoza.  
Različni učinki so v veliki meri odvisni  od velikosti potencialnega tržiš ča in obsega, do 
katerega ga je mogo če uresničiti. Da bi zbrali informac ije o sedanjem trgu za prevoz 
gotovine ter ocenili velikost možnega trga za čezmejni prevoz gotovine po cesti, če se 
odpravijo obstoje če regulativne ovire za takšen  prevoz, je GD ECFIN naro čil zunanjo 
študijo, ki jo je izvedel Ramböll Management2. V skladu s to študijo se ocenjuje, da bi 
potencialni dolgoro čni trg, če se odpravijo vse ovire za profesionalni prevoz 
eurogotovine po cesti, obsegal približno 2,6  % celotnega trga (izraženo v smislu 
vrednosti vse eurogotovine, ki se naro či prek podjetij za prevoz gotovine), kar bi 
ustrezalo približno 77 000 čezmejnim prevozom3, ki bi bili potencialno vsako leto 
opravljeni v 11 državah euroobmo čja, ki imajo kopenske meje z drugimi državami 
euroobmo čja. To je veliko pove čanje v primerjavi s sedanjo situacijo, ki kaže, da v 
primeru odprave ovir obstaja potencial za ob čutno pove čanje čezmejnega prevoza 
eurogotovine. 
Zgornja ocena temelji na trenutnih prom etnih tokovih. Vendar pa je morebitne u činke 
odprtja čezmejnega trga težko napovedati. Čezmejni prevoz gotovine ne pomeni samo 
potencialno cenejših storitev, pa č pa tudi potencialno boljše st oritve, za katere bi bile 
stranke pripravljene ve č plačati. Velika trgovina na drobno bi  bila lahko na primer bolje 
oskrbovana iz gotovinskega centra prek meje, ki bi lažje dostavljal/prevzemal gotovino 
vsak dan namesto vsak teden. Odprava ovir za čezmejni prevoz bi v tem primeru lahko 
pozitivno vplivala na stroške/tvegan ja trgovca na drobno (manjši stroški 
skladiščenja/varovanja in s tem manjše poveza no tveganje), kar bi lahko pozitivno 
vplivalo na dejavnost prevoza go tovine, saj bi bile ustvar jene pogostejše dostave in 
dodatni promet.  
Olajšanje čezmejnega prevoza gotovine lahko zaradi v splošnem krajših prevozov v 
določeni meri ugodno vpliva tudi na okolje.  
Občutno pove čanje čezmejnega prevoza ima lahko tudi negativne socialne u činke v 
državah gostiteljicah. To ve lja predvsem za morebiten u činek na ravni pla č in/ali 
zaposlovanje v sektorju prevoza got ovine v dani držav i gostiteljici, če obstajajo ob čutne 
razlike v pla čah v primerjavi s sosednjimi državami. Ocena u činka kaže, da obstajajo 
                                                 
2 Na voljo v spletnem mestu Evropske komisije na: 
http://ec.europa.eu/economy_finance/articles/ euro/2010-02-26-cross-border-cash_en.htm   
3 Prevoz pomeni vozilo za prevoz gotovine, ki dvakrat pre čka mejo: enkrat na odhodni poti in 
enkrat na povratku domov. 
 
SL 7   SL precejšnje razlike v pla čah med nekaterimi sosednjimi državami euroobmo čja. Nadalje so 
razlike v pla čah zelo izrazite med nekaterimi dr žavami, ki še niso uvedle eura, in 
njihovimi sosednjimi državami v euroobmo čju. Zaradi tega se zdi utemeljeno ublažiti 
potencialni socialni vpliv v državi gostiteljici z zagotovijo minimalne zaš čite delavcev v 
skladu z na čeli obstoje če zakonodaje EU.  
Namen Direktive 96/71/ES o napotitvi delavcev je zagotoviti minimalno zaš čito, ki jo je 
treba upoštevati v državi gostiteljici v zvezi z delavci, ki so tja nameš čeni za za časno 
opravljanje dela. Vendar pa glede na pos ebno naravo storitev prevoza gotovine, 
predvsem pogostih in kratkotrajnih mo žnih delovnih obdobij v tujini in razli čnih pogodb, 
ni treba predpisati analogne uporab e Direktive 96/71/ES za vse storitve čezmejnega 
prevoza gotovine, da bi zagotovili pravno varnost za operaterje in prakti čno uporabnost 
direktive v tem sektorju. Predlog zato vsebuje nekatere posebne dolo čbe, katerih namen 
je vzpostavitev pravne varnosti za zadevne operaterje, predvsem z zagotovitvijo, da so 
delavcem za čezmejni prevoz gotovine zagotovljene ustrezne minimalne urne postavke v 
državi gostiteljici v skladu z direktivo.  
Širša možnost 3 je nadalje razdelana v št iri posebne možnosti, da se upoštevajo 
vprašanja, povezana z varnostjo, ali druga ob čutljiva vprašanja : 
Možnost A.  V celoti ostanejo veljavna nacionalna pr avila o nošnji orožja s strani osebja 
za prevoz gotovine. 
Možnost B.  Določi se več vrst prevoza gotovine z možnostjo, da posamezne države 
članice odlo čajo o sodelovanju. 
Možnost C. Omejitve obsega čezmejnega prevoza na en dan in dnevni čas, kar pomeni, 
da mora vozilo za prevoz gotovine odpe ljati in se vrniti v svojo državo članico izvora na 
isti dan, prevoz pa se mora opraviti v dnevnem času. 
Možnost D.  Večina izmed dostav/prevzemov gotovine, ki jih opravi vozilo za prevoz 
gotovine, mora biti opravljenih na ozemlju držav članic gostiteljic. 
Posvetovanja z upravami držav članic in drugimi zainteresiranimi stranmi so pokazala, 
da te izjeme vidijo kot nujne za zagotovitev vi soke ravni varnosti, in da so hkrati nujen 
predpogoj za doseganje zadostnega soglasja o skupnih čezmejnih pravilih za prevoz 
gotovine. 
Analiza je pokazala, da te možn osti kljub temu, da bi lahko povzro čile zmanjšanje 
potencialnega čezmejnega trga, po pri čakovanjih ne bodo ustvarile ve čjih ovir za 
čezmejni prevoz, predlog pa v vseh prim erih predvideva rešitve, ki omogo čajo čezmejne 
prevoze (sef za orožje v vozilu, ki se ga la hko odpre samo na dal jinsko upravljanje iz 
nadzorne sobe, standardiz irane možnosti prevoza, pr iznavanje enakovrednega 
usposabljanja iz ravnanja z orožjem itd.).  
Glede varnosti prevoza predlog predvideva vi soke standarde na ustreznih z varnostjo 
povezanih podro čjih, ohranitev nacionalnih pravil na ob čutljivih podro čjih, kot je 
zakonodaja o orožju, in možnosti, da države članice zavrnejo dolo čene vrste prevoza, če 
menijo, da niso združljive z nacion alnim okoljem. Iz tega izhaja zaklju ček, da predvidena 
skupna pravila zagotavljajo visoko raven varnosti za čezmejni prevoz. 
 
SL 8   SL Navsezadnje je upravno breme razmeroma omejeno, in bi v primeru podjetij za prevoz 
gotovine zadevalo samo tista podjetja, ki se odlo čijo zaprositi za čezmejno dovoljenje. 
6. P RIMERJAVA MOŽNOSTI  
Iz ocene u činka izhaja zaklju ček, da je prednostna možnost sklop skupnih pravil, ki bi 
veljala v vseh državah članicah euroobmo čja, vendar bi bila omejena na čezmejni prevoz 
(možnost 3), skupaj s posebnimi odstopanji in omejitvami v okviru, opredeljenem pri dejanskih možnostih A-D. Ta mo žnost politike bi izpolnila cilj  olajšanja prostega pretoka 
eurogotovine znotraj euroobmo čja, in sicer na naju činkovitejši na čin v primerjavi z 
ostalimi širšimi možnostmi politike, ob hkratni zagotovitvi, da se prevoz izvaja pod pogoji, ki zagotavljajo visoko raven varnosti za  osebje za prevoz gotovine in splošno 
javnost. Nadalje se priporo ča razširitev možnosti 3 na ozemlje države članice, ki se 
pripravlja na uvedbo eura, saj v obdobju pred uvedbo obi čajno obstaja pove čana potreba 
po čezmejnem prevozu gotovine. Razširitev se mo ra uporabljati od datuma sklepa Sveta 
o odpravi odstopanja od sodelovanja v euroobmo čju. 
7. S
PREMLJANJE IN OCENJEVANJE  
Ustanoviti je treba Odbor za čezmejni prevoz eurogotovine, sestavljen iz predstavnikov 
Komisije, držav članic, vklju čenih v splošna pravila, in predstavnikov Evropske centralne 
banke, za nadzor izvajanja novih pravil in  morebitnega posredovanja predlogov ukrepov 
za izboljšanje delovanja pr avil. Odbor se mora tudi posvetovati z ustreznimi 
zainteresiranimi stranmi, vklju čno s socialnimi partnerji, in upoštevati njihova stališ ča, če 
je to primerno. 
Določen mora biti tudi formalen pregled v obliki poro čila Komisije Evropskemu 
parlamentu in Svetu najpozneje dve leti po za četku veljavnosti skupnih pravil. Pregled 
mora vsebovati tudi posvetovanja z zai nteresiranimi stranm i v sektorju, vklju čno s 
socialnimi partnerji. Komisija lahko na os novi rezultatov pregleda predlaga spremembo 
uredbe. Pregled je treba na to ponoviti vsakih pet let.