1. Uvod

EU se je leta 2015 spoprijemala s številnimi izzivi: primeri ogrožanja varnosti, doslej največjim valom beguncev in migrantov ter porastom populizma in ksenofobije. Zaradi tega so bile na preizkušnji vrednote in solidarnost EU. Pri spoprijemanju s takimi izzivi je bistveno ohranjati skupne vrednote EU, kot so demokracija, temeljne pravice in pravna država.

Listina o temeljnih pravicah je začela veljati leta 2009. Iz povečanega števila sodb evropskih in nacionalnih sodišč je razvidno, da je dokazala svoj pomen. Evropska komisija spodbuja njeno spoštovanje v vseh dejavnostih EU ter v ta namen tesno sodeluje z nacionalnimi, evropskimi in mednarodnimi organizacijami.

V šestem letnem poročilu je proučeno, kako so EU in njene države članice uporabljale Listino leta 2015. V oddelku V žarišču je predstavljen letni kolokvij o temeljnih pravicah, ki je potekal leta 2015, na katerem so razpravljali o temi „Strpnost in spoštovanje: preprečevanje antisemitizma in sovraštva do muslimanov ter boj proti njima“.

Kolokvij o temeljnih pravicah v letu 2016 bo posvečen vprašanju „Pluralizma medijev in demokracije“. Na kolokviju bodo razpravljali o povezavah med pluralizmom medijev in demokracijo v okviru sprememb medijskega prostora, za katerega je značilno povečano zlitje medijev in razvoj digitalnega enotnega trga. Kolokvij bo obravnaval številne vidike pluralizma medijev, od neodvisnosti in reguliranja medijev do vprašanj svobode izražanja in novinarske svobode. Pred kolokvijem bodo organizirana posvetovanja s civilno družbo in zainteresiranimi stranmi.

2. Uporaba Listine v EU in s strani EU

2.1 Vključevanje Listine in boljše pravno urejanje

Sistematično preverjanje spoštovanja temeljnih pravic med zakonodajnim postopkom je nujno potrebno za zagotovitev, da so osnutki zakonodajnih aktov skladni z Listino. V agendi Komisije za boljše pravno urejanje so se pregledale veljavne smernice, da bi se izboljšale ocene učinka osnutkov zakonodajnih aktov in politik. Namen boljšega pravnega urejanja je povečati preglednost v odločanju EU in izboljšati kakovost zakonov. „Zbirka orodij za boljše pravno urejanje“ vsebuje kontrolni seznam temeljnih pravic, ki ga mora Komisija uporabljati pri izvedbi ocen. Komisija je leta 2015 z usposabljanjem v posebnih oddelkih zagotovila, da imajo uradniki orodja, ki jim omogočajo, da pri politikah in pripravi zakonodaje uporabljajo pristop, ki temelji na temeljnih pravicah.

Evropski parlament je septembra 2015 sprejel resolucijo o temeljnih pravicah v Evropski uniji v obdobju 2013–2014. V njej je navedel pomisleke o posameznih primerih na področju temeljnih pravic v nekaterih državah članicah in pozval k vzpostavitvi okvira za spremljanje načela pravne države. Svet je junija 2015 sprejel sklepe o uporabi Listine leta 2014.

2.2 Vključevanje Listine v zakonodajne ukrepe in ukrepe politike

Institucije EU morajo Listino spoštovati pri vseh svojih ukrepih. To spoštovanje nadzoruje Sodišče. Komisija je leta 2015 nadaljevala z izvajanjem sistematičnih pregledov skladnosti svoje zakonodaje in politik. Poleg tega je razvijala zakonodajne projekte za spodbujanje temeljnih pravic.

Parlament in Svet sta se decembra 2015 dogovorila o svežnju za reformo varstva podatkov, ki je bistven za varstvo temeljnih pravic do zasebnosti in varstvo osebnih podatkov (člena 7 in 8 Listine) ter je ključni gradnik digitalnega enotnega trga. Sveženj sestavljata splošna uredba o varstvu podatkov ter direktiva o varstvu podatkov za policijske organe in organe kazenskega pravosodja. Direktiva bo nadomestila veljavno zakonodajo in se bo začela uporabljati v začetku leta 2018.

Parlament in Svet sta se leta 2015 dogovorila o direktivah o domnevi nedolžnosti in pravici biti navzoč na sojenju ter o posebnih jamstvih za otroke v kazenskem postopku. Direktivi bosta spodbujali temeljno pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča ter domnevo nedolžnosti in pravico do obrambe (člena 47 in 48 Listine). Direktiva o pravicah žrtev je začela veljati novembra 2015. V njej so določene zavezujoče pravice žrtev, vključno s pravico, da se žrtve spoznajo za žrtve ter da se jih obravnava spoštljivo, uvidevno, po meri, strokovno in nediskriminatorno.

Prav tako je bila sprejeta Direktiva o ukrepih za usklajevanje in sodelovanje, potrebnih za lažje konzularne zaščite državljanom Unije brez predstavništva v tretjih državah . V njej je med drugim pojasnjeno, kdaj in kako lahko družinski člani državljana EU, ki imajo državljanstvo tretje države, dobijo zaščito, da bi se zagotovila učinkovitost pravice do konzularne zaščite ter pravice do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja, kot je priznana v členu 7 Listine.

Komisija je maja 2015 predstavila Evropsko agendo o migracijah, v kateri so opisani nujni ukrepi za boljše upravljanje migracij na ravni EU. V njej je bilo predlagano, da bi se razvile politične smernice predsednika Junckerja, ki temeljijo na naslednjih štirih celovitih stebrih:

1.zmanjšanje spodbud za nedovoljene migracije,

2.upravljanje meja – reševanje življenj in varovanje zunanjih meja,

3.izpolnjevanje dolžnosti Evrope, da varuje z močno skupno azilno politiko ter