LETNO POROČILO NADZORNEGA ODBORA URADA OLAF – 2020

(2021/C 364/01)

Člani nadzornega odbora urada OLAF

Jan MULDER

Predsednik nadzornega odbora urada OLAF

Član odbora od 23. januarja 2017, predsednik od 1. marca 2017

Nekdanji poslanec Evropskega parlamenta, Nizozemska

Maria Helena FAZENDA

Članica odbora od 23. januarja 2017

Generalna sekretarka sistema notranje varnosti, Portugalska

Javna tožilka

Petr KLEMENT

Član odbora do 1. septembra 2020

Državno tožilstvo, Češka

Javni tožilec

Grażyna STRONIKOWSKA

Članica odbora od 13. julija 2016

Državno tožilstvo v Varšavi, Poljska

Javna tožilka

Rafael MUÑOZ LÓPEZ-CARMONA

Član odbora od 1. decembra 2017

Vodja podporne enote generalnega državnega nadzornika pri posebnem tožilstvu za boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu, Španija

Revizor, pravnik, ekonomist

Dobrinka MIHAJLOVA

Članica odbora od 18. novembra 2020

Izvajalska agencija za revizijo sredstev Evropske unije, Bolgarija

Direktorica direktorata za revizijo sredstev regionalne politike

PREDGOVOR

To letno poročilo se začenja podobno, kot se bodo verjetno začela številna druga poročila o letu 2020, glede na to, kako močno je pandemija koronavirusa vplivala na institucije EU ter na vsakega državljana v Evropi in drugje po svetu. Kljub neprimerljivim posledicam pandemije COVID-19 v letu 2020 je odbor delal dalje po dogovorjenem načrtu, mesečni plenarni sestanki pa so potekali prek spleta.

V letu 2020 je bil za razliko od preteklih let sekretariat odbora popoln, s prihodom novega vodje sekretariata pa je njegovo delovanje dobilo nov zagon. Velik del našega dela v letu 2020 je bil posvečen izmenjavam in posvetovanjem s tremi zadevnimi institucijami (Komisijo, Parlamentom in Svetom) o reviziji Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1), da bi se upoštevala nedavna ustanovitev Evropskega javnega tožilstva (EJT).

Po izrecni zahtevi odbora je bilo v novi Uredbi (EU, Euratom) 2020/2223 Evropskega parlamenta in Sveta (2) o spremembi uredbe o uradu OLAF (objavljeni v Uradnem listu 28. decembra 2020) prvič jasno navedeno, da bi morali imeti dostop do vseh informacij in dokumentov urada OLAF, po našem mnenju potrebnih za izvajanje nalog spremljanja in nadzora.

To pravno pojasnilo je bilo več kot dobrodošlo in je imelo daljnosežne učinke, saj sta urad OLAF in odbor lahko nadaljevala pripravo novih delovnih dogovorov z uradom OLAF v skladu z določbami spremenjene uredbe o uradu OLAF. Ta uredba je zagotovila tudi potrebne pogoje, da bo sekretariat v bližnji prihodnosti lahko ponovno upravno priključen uradu OLAF, a bo hkrati od njega ostal popolnoma neodvisen.

Na rednih sestankih je bilo določeno, da se jih udeležuje generalni direktor OLAF. To določitev z veseljem pozdravljamo, saj krepi dobro vero, medsebojno zaupanje in spoštovanje, kar so bistveni elementi zdravega in smiselnega okvira za nadzor in spremljanje.

V letu 2020 je odbor kljub omejitvam v času krize zaradi koronavirusa izdal dve mnenji:

— Mnenje št. 1/2020 o opuščenih zadevah urada OLAF v zvezi s člani institucij EU,

— Mnenje št. 2/2020 o predhodnem proračunu urada OLAF za leto 2021.

Urad OLAF ter Parlament in Svet so pozdravili mnenje o opuščenih zadevah urada OLAF, saj je osvetlilo pomembno področje, na katerem generalni direktor OLAF izvaja znatne diskrecijske pravice.

Pomemben del našega dela je bil hkrati posvečen razpravam o sprejetju novih delovnih dogovorov z uradom OLAF, zlasti za zagotovitev okvira za neposredni dostop odbora do sistema urada OLAF za vodenje zadev (za izvajanje naših nalog spremljanja). Razprave so se nadaljevale globoko v leto 2021, ko bodo predvidoma sprejeti novi delovni dogovori.

Treba je tudi opozoriti, da je bilo z novo spremenjeno uredbo o uradu OLAF ustvarjeno novo mesto nadzornika za procesna jamstva. Nadzornik bo obravnaval pritožbe preiskovancev zoper urad OLAF zaradi kršitev njihovih procesnih jamstev in bo upravno povezan z nadzornim odborom, sekretariat pa mu zagotavlja potrebno pravno podporo.

Ob pogledu na prihodnje izzive odbor ostaja odločen, da bo uradu OLAF zagotavljal vso potrebno podporo, da bi bilo njegovo sodelovanje z EJT uspešno, in da bo zagotovil nemoteno delovanje novega nadzornika.

Odbor je hkrati Svetu, Parlamentu, Komisiji in drugim deležnikom vse leto zagotavljal redne informacije o dejavnostih spremljanja in izdanih mnenjih.

Nazadnje je odbor hvaležen za dobro sodelovanje s sekretariatom in se mu zahvaljuje za pravno podporo in pomoč njegovim članom.

Jan MULDER predsednik nadzornega odbora OLAF

KAZALO

Predgovor 2

Kazalo 3

O nas 4

(i) Nadzorni odbor Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) 4

(ii) Sekretariat 4

Izjava o poslanstvu 4

Naloge nadzornega odbora v zvezi s spremljanjem 5

(i) Spremljanje proračuna in virov urada OLAF: Mnenje št. 2/2020 o predhodnem predlogu proračuna urada OLAF 5

(ii) Spremljanje zadev 6

(iii) Spremljanje trajanja preiskav urada OLAF 7

Spremljanje uporabe procesnih jamstev 10

Primeri, v katerih priporočila urada OLAF niso bila upoštevana 12

Prednostne naloge preiskovalne politike urada OLAF in smernice preiskave 13

Mnenje št. 1/2020: Opuščene zadeve v zvezi s člani institucij EU 14

Revizija Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 in nadzornik za procesna jamstva 15

Vodenje nadzornega odbora 15

O NAS

(i) Nadzorni odbor Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF)

1. Nadzorni odbor Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) je neodvisni organ, ki ga v medsebojnem soglasju imenujejo Evropski parlament, Svet in Evropska komisija ( 3 )

2. Nadzorni odbor spremlja izvajanje preiskovalne funkcije urada OLAF za okrepitev njegove neodvisnosti pri ustreznem izvajanju pooblastil, podeljenih z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 (uredba o uradu OLAF). Odbor tudi spremlja skladnost urada OLAF s procesnimi jamstvi za ljudi ali organe, vpletene v preiskave.

3. Odbor je sestavljen iz petih neodvisnih, zunanjih strokovnjakov, imenovanih za petletno obdobje (člani) ( 4 ) . Člani so pri opravljanju svoje vloge popolnoma neodvisni in ne zahtevajo navodil od nobene vlade ali institucije EU, organa, urada ali agencije niti jih od njih ne sprejemajo.

4. V poslovniku ( 5 ) odbora so opredeljena pravila, ki urejajo njegovo sestavo, delovanje in delovne metode (postopki, v okviru katerih izvaja svojo vlogo spremljanja v smislu uredbe o uradu OLAF), ter določeni materialni pogoji, pod katerimi je treba opravljati njegovo delo. Pomembno je poudariti, da odbor izvaja dejavnost spremljanja brez vmešavanja v izvajanje tekočih preiskav urada OLAF.

5. Nazadnje odbor poroča institucijam, pristojnim za imenovanje, ter obvešča javnost, civilno družbo in ustrezne nacionalne organe o svoji vlogi in dejavnostih.

(ii) Sekretariat

6. Odbor pri njegovem delu podpira sekretariat, ki dela stalno. V skladu z uredbo o uradu OLAF je odbor neposredno pristojen za sekretariat, ki je neodvisen od Komisije. Ima ključno vlogo pri olajševanju in podpiranju nalog odbora v zvezi s spremljanjem.

7. Sekretariat sestavlja osebje EU. Sekretariat spremlja dejavnosti urada OLAF ter rezultate njegovih dejavnosti spremljanja in nadzora predstavlja članom odbora v razpravo in odobritev. Sekretariat pomaga članom odbora pri učinkovitem izvajanju njihovih nalog, s čimer krepi neodvisnost urada OLAF. Soočen z izzivi zaradi pandemije COVID-19 je sekretariat v letu 2020 podobno kot druge službe Komisije prilagodil svoje delovanje na spletno okolje in izvajal delovni program, kot je bilo dogovorjeno z nadzornim odborom.

IZJAVA O POSLANSTVU

Člen 15(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013: Nadzorni odbor redno spremlja Urad pri uresničevanju njegove preiskovalne funkcije, da bi okrepil neodvisnost Urada pri ustreznem izvajanju pooblastil, ki so mu dodeljena s to uredbo. Nadzorni odbor spremlja zlasti napredek v zvezi z uporabo procesnih jamstev in trajanjem preiskav glede na informacije, ki mu jih sporoči generalni direktor v skladu s členom 7(8).

8. Odbor je bil ustanovljen, da bi se okrepila in zagotovila neodvisnost urada OLAF z rednim spremljanjem njegove preiskovalne funkcije ter zagotovila pomoč generalnemu direktorju pri opravljanju njegovih dolžnosti. Tej pristojnosti je v celoti zavezan. To nalogo odbor izvaja z zagotavljanjem pomoči generalnemu direktorju urada OLAF tako, da uradu OLAF čim bolj omogoča izboljšati njegovo učinkovitost kot strog in nepristranski preiskovalni organ EU, popolnoma neodvisen od neupravičenega zunanjega pritiska in vmešavanja. Odbor bo vedno podpiral prizadevanja urada OLAF za izboljšanje kakovosti njegovega dela in za opravljanje ključne vloge na novem evropskem področju pravosodja. V tem pogledu bodo pomoč urada OLAF Evropskemu javnemu tožilstvu (EJT), njegova podpora slednjemu in sodelovanje z njim ključnega pomena za zaščito finančnih interesov EU.

9. Odbor zagotavlja generalnemu direktorju urada OLAF in institucijam podrobna mnenja in poročila o tekočih preiskavah urada OLAF, ne da bi se vmešaval vanje. V celotnem obdobju poročanja je bil odbor intenzivno vključen v vzpostavljanje dobrega delovnega odnosa z generalnim direktorjem urada OLAF, da bi se tako izboljšala kakovost informacij, ki jih urad OLAF redno pošilja odboru. V letu 2020 sta odbor in OLAF razpravljala o novih delovnih dogovorih za izboljšanje dostopa do informacij odbora (v pričakovanju pravil o dostopu na podlagi nove spremenjene uredbe o OLAF (EU, Euratom) 2020/2223. To velja zlasti za poročila o preiskavah, ki so potekale več kot 12 mesecev, posamezne pritožbe zoper preiskave urada OLAF in priporočila urada OLAF, ki jih ustrezni organi niso upoštevali. Odbor dejavno sodeluje tudi pri letni medinstitucionalni izmenjavi mnenj o uspešnosti urada OLAF, pri čemer dosledno vztraja pri stališču, da bi morale biti prednostne naloge preiskovalne politike urada OLAF skladne z glavnimi področji proračunskih odhodkov EU.

10. Odbor odgovarja institucijam, ki so imenovale njegove člane, razprava o njegovem letnem poročilu o dejavnostih pa je potekala s komisarjem za proračun in človeške vire, generalnim sekretarjem Komisije, Odborom Evropskega parlamenta za proračunski nadzor (CONT) in delovno skupino Sveta za boj proti goljufijam.

11. Odbor je sklical deset plenarnih sestankov ( 6 ) in nadaljeval prakso, v skladu s katero so na sestanke povabljeni generalni direktor in njegovo osebje, da bi razpravljali o vseh vprašanjih, pomembnih za delo odbora in urada OLAF, ter se seznanili z njimi. V obdobju poročanja so bili člani odbora imenovani za poročevalce za delo na posameznih področjih delovnega načrta odbora in njihovo spremljanje. Ti poročevalci so tesno sodelovali s sekretariatom pri pripravi osnutkov mnenj in poročil, ki jih bo sprejel odbor.

NALOGE NADZORNEGA ODBORA V ZVEZI S SPREMLJANJEM

(i) Spremljanje proračuna in virov urada OLAF: Mnenje št. 2/2020 o predhodnem predlogu proračuna urada OLAF (7)

Člen 6(2) Sklepa Komisije 1999/352/ES z dne 28. aprila 1999 o ustanovitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam (8) , kakor je bil spremenjen s Sklepom 2013/478/EU (9): 2. Po posvetovanju z nadzornim odborom generalni direktor pošlje generalnemu direktorju za proračun predlog proračuna, ki ga je treba vključiti v prilogo, ki se nanaša na urad, k splošnemu proračunu Evropske unije – oddelek Komisija. Tretji odstavek člena 15(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013: Nadzorni odbor generalnemu direktorju pošilja mnenja in, če je to ustrezno, priporočila, med drugim glede virov, ki jih Urad potrebuje za uresničevanje svoje preiskovalne funkcije […]. Uvodna izjava 37 Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013: Urad bi moral biti pri opravljanju svojih nalog neodvisen. Zaradi krepitve neodvisnosti Urada bi moral njegove preiskovalne naloge redno spremljati nadzorni odbor, sestavljen iz zunanjih neodvisnih oseb, ki so dobro usposobljene na področjih dejavnosti urada. Nadzorni odbor ne bi smel posegati v odvijanje potekajočih preiskav. Med njegovimi dolžnostmi bi moralo biti tudi zagotavljanje pomoči generalnemu direktorju pri uresničevanju njegovih pristojnosti.

12. Odbor obžaluje, da so pretok informacij, ki mu jih zagotavlja urad OLAF o svojem predhodnem predlogu proračuna za leto 2021, zaznamovale zamude. Sprejmemo, da so razlogi za to izjemno pozno sprejetje novega večletnega finančnega okvira in povezanega proračuna ter posledice izbruha pandemije COVID-19.

13. V letu 2020 je odbor izdal mnenje o predhodnem predlogu proračuna urada OLAF za leto 2021 in analiziral izvrševanje odobrenega proračuna urada OLAF za leto 2020. Pri preverjanju predhodnega predloga proračuna za leto 2021 smo se posebej osredotočili na: 1. strategijo urada OLAF za človeške vire; 2. finančni in operativni vpliv izvajanja novega sistema za vodenje zadev urada OLAF (OCM); 3. proračunske posledice ustanovitve EJT za urad OLAF.

14. Odbor je ugotovil, da je predhodni predlog proračuna urada OLAF za leto 2021 skladen s potrebnimi viri za učinkovito izvajanje preiskav.

15. Odbor je ponovno izrazil pomisleke o načinih dosedanjega izvajanja projekta sistema za vodenje zadev urada OLAF. Ponovil je svoje priporočilo iz preteklih let, naj generalni direktor zaprosi Službo Komisije za notranjo revizijo (IAS), naj izvede oceno sistema za vodenje zadev po izvedbi, s posebnim poudarkom na vseh stroških projekta od njegovega začetka, izkušnjah uporabnikov in povečanju učinkovitosti glede na prejšnji sistem za vodenje zadev urada OLAF. Za odbor bi morala taka revizija ali celo notranje ocenjevalno poročilo z oznako „zaključek projekta“ omogočiti generalnemu direktorju urada OLAF, da odloči, ali naj se sistem za vodenje zadev naposled nadomesti z drugo rešitvijo, ki jo že uporabljajo podobni preiskovalni in izvršni organi EU. V letu 2020 je urad OLAF obvestil odbor, da sistema za vodenje zadev ni bilo mogoče izvesti pravočasno zaradi novih funkcij, ki jih je bilo treba dalje razviti. Odbor je ponovil svojo željo, naj se ta projekt dokončno zaključi do začetka leta 2021, in si pridržal pravico do vpogleda v dejansko dodano vrednost tega projekta (v bližnji prihodnosti).

16. Kar zadeva človeške vire , je odbor na podlagi priporočil Evropskega računskega sodišča, ki jih je sprejela Komisija, in negativnih učinkov premestitve uslužbencev urada OLAF na EJT podprl zahtevo urada OLAF za dodatna delovna mesta. S tem bi se zlasti okrepilo strokovno znanje urada OLAF o nacionalnih pravosodnih zadevah in zagotovilo nadaljnje ustrezno izvajanje njegove preiskovalne funkcije. Hkrati menimo, da se bo delovna obremenitev urada OLAF v prihodnje najverjetneje povečala, za kar bo potrebno primerno povečanje virov.

(ii) Spremljanje zadev

Člen 5(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013: Nadzorni odbor redno spremlja Urad pri uresničevanju njegove preiskovalne funkcije […] Člen 4 Sklepa Komisije 1999/352/ES z dne 28. aprila 1999 o ustanovitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2013/478/EU: […] [Nadzorni] [o]dbor je odgovoren za redno spremljanje in nadzorovanje urada pri izvajanju naloge preiskovanja.

Skupno mnenje pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 5. septembra 2016: V skupnem mnenju je poudarjeno, da je v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 nadzorni odbor pooblaščen za prejemanje informacij od generalnega direktorja urada OLAF: — o primerih, ko so bile informacije poslane nacionalnim sodnim organom, tudi če urad OLAF ni izvedel nobene preiskave; — o dodatnih, z zadevami povezanih informacijah v zvezi z vsemi zadevami, vključno s tekočimi preiskavami, in ne le o informacijah o zaključenih zadevah; — kar zadeva obveznosti poročanja generalnega direktorja urada OLAF, Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 nalaga uradu OLAF dolžnost dejavnega obveščanja. V zvezi s tem odobritev izključno pasivnega elektronskega dostopa do podatkovnih zbirk urada OLAF ne bi zadostovala za izpolnjevanje obveznosti generalnega direktorja urada OLAF, kot so določene v Uredbi (EU, Euratom) št. 883/2013.

17. Za okrepitev neodvisnosti urada OLAF in pomoč generalnemu direktorju pri opravljanju njegovih nalog odbor dejavno in redno spremlja, kako se izvajajo preiskave urada OLAF. Odbor je imenoval poročevalce za spremljanje nekaterih občutljivih notranjih preiskav in drugih zadev, pri katerih se je generalni direktor urada OLAF, po oceni prejetih informacij, odločil, da ne bo začel preiskave („opuščene zadeve“).

18. Odbor opozarja, da je kot neodvisen organ v prednostnem položaju za izvajanje nalog spremljanja in nadzora, ki so mu dodeljene. Pri obravnavanju zadev, sporočenih uradu OLAF, odbor zagotovi, da se njegovo delo še vedno osredotoča na: — morebitna tveganja za neodvisno izvajanje preiskav, — skladnost s procesnimi jamstvi in temeljnimi pravicami, — skladnost s splošnimi načeli in pravili preiskav, — oceno kakovosti spisov in informacij, vsebovanih v sistemu za vodenje zadev, — skladnost s pravili, določenimi v Smernicah o preiskovalnih postopkih za osebje urada OLAF.

(iii) Spremljanje trajanja preiskav urada OLAF

Člen 5(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013: Nadzorni odbor redno spremlja Urad pri uresničevanju njegove preiskovalne funkcije, da bi okrepil neodvisnost Urada pri ustreznem izvajanju pooblastil, dodeljenih s to uredbo. Drugi odstavek člena 15(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Nadzorni odbor spremlja zlasti napredek v zvezi z uporabo procesnih jamstev in trajanjem preiskav glede na informacije, ki mu jih sporoči generalni direktor v skladu s členom 7(8). Člen 7(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013: Trajanje preiskav mora biti sorazmerno z okoliščinami in zahtevnostjo primera. Člen 7(8) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013: Če preiskave ni mogoče zaključiti v 12 mesecih od njenega pričetka, generalni direktor po poteku teh 12 mesecev ter potem vsakih šest mesecev poroča nadzornemu odboru, pri čemer navede ustrezne razloge in predvidene ukrepe za pospešitev preiskave.

Splošne pripombe

19. Spremljanje trajanja preiskav urada OLAF je eden od glavnih načinov, kako odbor prispeva h krepitvi neodvisnosti urada OLAF.

20. Obveznost izvedbe upravnega postopka v razumnem času je splošno načelo prava EU in del pravice do dobrega upravljanja (člen 41(1) Listine o temeljnih pravicah ( 10 ) ). V skladu s sodno prakso se v primeru, če trajanje postopka ni določeno v pravu EU, razumnost obdobja, potrebnega za izvedbo, oceni ob upoštevanju vseh okoliščin, ki so specifične za vsako posamezno zadevo, in zlasti pomena zadeve za zadevno osebo, njene zapletenosti in ravnanja strani v zadevi (11).

21. Iz sodne prakse in člena 7(5) uredbe o uradu OLAF izhaja, da bi se moral postopek pred uradom OLAF izvajati neprekinjeno ter se ne bi smel podaljšati čez razumno obdobje, ki ga je treba oceniti s sklicevanjem na okoliščine in zapletenost posamezne zadeve ( 12 )

22. Odbor meni, da je ključno poudariti tudi njegovo vlogo, kot je pojasnjena v sodni praksi EU ( 13 ) , in obseg njegove dejavnosti spremljanja v posebnem okviru preiskav, ki trajajo več kot 12 mesecev.

23. Prvič, odbor si z rednim spremljanjem trajanja preiskav urada OLAF in razlogov za morebitne nepotrebne zamude prizadeva preveriti, da ne prihaja do zunanjega ali notranjega vmešavanja v nepristransko vodenje preiskav, da je zagotovljena enaka obravnava ter da so nastale zamude sorazmerne in upravičene zaradi zahtevnosti in/ali okoliščin posameznega primera.

24. Drugič, dolgotrajna preiskava, ki je ni mogoče upravičiti z okoliščinami/zahtevnostjo dane zadeve, ima lahko resne negativne posledice za: (i) pravice do obrambe preiskovancev (ki imajo pravico, da se preiskave v zvezi z njimi izvedejo v razumnem času, kot je določeno v členu 41 Listine EU o temeljnih pravicah) in (ii) nadaljnje ukrepe na podlagi preiskave (tj. več časa preteče, težje je zbrati dokaze). Tako odbor s spremljanjem trajanja preiskav urada OLAF preverja, ali se spoštujejo procesne pravice, zagotovljene s členom 41 Listine.

25. Poleg tega je spremljanje s strani odbora namenjeno zagotavljanju, da ustrezne institucije, organi, uradi in agencije EU ter zadevne države članice upoštevajo in ustrezno spremljajo rezultate in ugotovitve preiskav urada OLAF. Sodno, finančno ali disciplinsko nadaljnje ukrepanje ter možnost kazenskega pregona in izterjave so lahko nepopravljivo ogroženi, zlasti zaradi težav zaradi zastaranja (predpis v skladu z veljavnimi nacionalnimi zakoni) ali ker nacionalni pravosodni organi ne morejo izvesti ustrezne preiskave za dogodke, ki so se zgodili že dolgo nazaj.

26. Nazadnje odbor s spremljanjem trajanja preiskav preverja, ali se človeški in finančni viri, dodeljeni uradu OLAF, uporabljajo učinkovito. To lahko vpliva na sprejetje prednostnih nalog preiskovalne politike urada OLAF in njegov celotni proračun.

27. Pomembno je poudariti, da ta posebna vloga, ki je odboru zaupana s členom 7(8) uredbe o uradu OLAF, zahteva, da odbor izvede analizo posameznega primera preiskave, ki je starejša od 12 mesecev, za zagotovitev, da se preiskave urada OLAF izvajajo neprekinjeno ter v obdobju, ki je sorazmerno z njihovimi okoliščinami in zahtevnostjo. Da bi odbor izpolnil svoj mandat, mora imeti neposreden in neomejen dostop vsaj do tistih elementov, ki so bistveni za razumevanje zadeve, opredeliti zadevne osebe ter upoštevati časovni okvir preiskovalnih ukrepov in tudi odločitve, povezane z vodenjem zadev, ki jih sprejme urad OLAF. Pri tem odbor v celoti upošteva neodvisnost urada OLAF pri izvajanju njegovih preiskav in se na noben način ne vmešava v izvajanje takih preiskav.

Dostop do informacij, povezanih z zadevami

28. Vsebina in kakovost informacij, ki jih generalni direktor zagotovi nadzornemu odboru o zadevah, starejših od 12 mesecev, sta bila v zadnjih letih odprto vprašanje ter predmet intenzivnih razprav med odborom in uradom OLAF ( 14 )

29. V prejšnjem letnem poročilu je odbor poročal o podrobni analizi revidirane predloge za poročanje, ki jo je urad OLAF predlagal v letu 2019 ( 15 ) . Odbor je sklenil, da čeprav bi ti predlogi lahko šteli za izboljšavo v primerjavi s prejšnjimi (ki jih je urad OLAF uporabljal od leta 2013 do marca 2019), še vedno ne zadovoljujejo potreb odbora v zvezi s kakovostjo in popolnostjo informacij, vsebovanih v njih. V referenčnem obdobju je odbor nadaljeval dialog z generalnim direktorjem urada OLAF o možnostih za ponovno vzpostavitev dostopa iz obdobja pred letom 2013 do informacij, povezanih z zadevami, ki so na voljo in registrirane v sistemu za vodenje zadev urada OLAF. Brez tega dostopa odbor ne more učinkovito spremljati neodvisnosti urada OLAF pri izvajanju zunanjih in notranjih preiskav. Odbor pričakuje (16), da se bo primerna rešitev za to pomembno vprašanje našla v letu 2021 na podlagi sporazumnih novih delovnih dogovorov.

Poročila o preiskavah, ki so trajale več kot 12 mesecev in ki jih je odbor prejel v letu 2020

30. Odbor je v svojem zadnjem poročilu o dejavnostih je opozoril, da je skoraj 40 % posameznih zadev, sporočenih v letu 2019, trajalo več kot 24 mesecev ( 17 ) . Zato se je odločil, da svojo dejavnost spremljanja za leto 2020 osredotoči na 40 zadev, ki so do konca leta 2019 trajale že več kot 36 mesecev, zato je zahteval popoln dostop do teh spisov. Odbor bo predvidoma med letom 2021 izdal mnenje o teh zadevah.

31. Odbor je med letom 2020 od urada OLAF prejel 619 poročil v zvezi s 412 posameznimi preiskavami, ki so trajale več kot 12 mesecev. Med temi posameznimi zadevami jih je 33 % trajalo več kot 12 mesecev, 18 % pa več kot 18 mesecev. 48 % vseh sporočenih zadev je trajalo več kot 24 mesecev (diagram 1). Razčlenitev preiskav urada OLAF po sektorjih je predstavljena v diagramu 2. Diagram 1 412 posameznih zadev – 2020 Diagram 2 412 posameznih zadev – 2020

SPREMLJANJE UPORABE PROCESNIH JAMSTEV

Drugi odstavek člena 15(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013: Nadzorni odbor spremlja zlasti napredek v zvezi z uporabo procesnih jamstev […]. Člen 17(7) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013: Generalni direktor določi notranji svetovalni in nadzorni postopek, vključno s preskusom zakonitosti, ki med drugim zadeva spoštovanje procesnih jamstev in temeljnih pravic preiskovancev […]. Člen 9 Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013: Procesna jamstva (niso navedena na tem mestu zaradi dolžine)

Posamezne pritožbe na urad OLAF v zvezi z njegovimi preiskavami

32. V členu 9 uredbe o uradu OLAF so navedena načela in procesna jamstva, ki bi jih moral urad OLAF uporabljati pri izvajanju preiskav. Z drugim odstavkom člena 15(1) je odboru zaupana posebna naloga zagotavljanja, da urad OLAF upošteva procesna jamstva pri izvajanju svojih preiskovalnih funkcij. V skladu z ustaljeno sodno prakso mora urad OLAF spoštovati temeljne pravice, kot so določene v pravu EU, zlasti v Listini EU o temeljnih pravicah ( 18 )

33. Osebe ali organi, ki so predmet preiskave urada OLAF, lahko vložijo pritožbo neposredno pri generalnem direktorju urada OLAF. Postopek urada OLAF za obravnavanje takih pritožb je podrobno opisan in javno dostopen na njegovem spletišču ( 19 ) . Generalni direktor je sprejel ukrepe za zagotovitev, da se poročila o posameznih pritožbah pošljejo odboru vsaj dvakrat letno.

34. V letu 2020 je urad OLAF skupno prejel 11 pritožb. Prejel ni nobene pritožbe na podlagi člena 90a kadrovskih predpisov.

35. Glavne trditve se nanašajo na: (i) kršitev načela kontradiktornosti; (ii) kršitev pravice do dostopa do preiskave (zlasti do dokumentov, ki se uporabljajo kot obremenilni dokazi); (iii) domnevno napačno odločitev o uvedbi preiskave; (iv) kršitev pravice o obvestitvi o odprtju zunanje preiskave urada OLAF. Hkrati je bil urad OLAF v nekaterih pritožbah obtožen nepravilnosti/pristranskosti pri izvajanju zaslišanj in navzkrižja interesov glavnega preiskovalca. Odbor je pri ocenjevanju teh obtožb imel dostop do ustreznih dokumentov v spisih.

36. Sklop trditev (i) – pravica do izjave Odbor ugotavlja, da morajo biti za učinkovito izvajanje te pravice osebe ali organi obveščeni o vseh dejstvih v zvezi z njimi. Zato bi moral urad OLAF zagotoviti vsa ustrezna dejstva in voditi popolno evidenco pripomb teh oseb/organov. V skoraj vseh analiziranih pritožbah so zadevni pritožniki trdili: (a) da so bila dejstva, ki jih je urad OLAF predstavil v „povzetku dejstev“, nepopolna/nejasna/netočna, zaradi česar jim je bila odvzeta možnost, da predložijo pripombe (člen 9(4) uredbe o uradu OLAF); (b) da njihove izjave (podane pri pregledih na kraju samem) niso bile ustrezno evidentirane, ali (c) da je bil rok za pripombe, ki ga je določil urad OLAF, prekratek. V nekaterih zadevah so pritožniki zahtevali, naj izrazijo svoje mnenje z ustno obravnavo ali zaslišanjem.

37. Odbor je sklenil, da so bile navedene trditve neutemeljene ter da je urad OLAF zagotovil zadevnim strankam jasen in popoln „povzetek dejstev“ in možnost, da o teh dejstvih izrazijo pripombe. Urad OLAF je predložil tudi dodatne informacije in podaljšal rok za odgovor, kadar je bil za to zaprošen, v enem primeru pa je tudi odpravil „stvarne napake“.

38. Kar zadeva zahteve po izražanju mnenj „z ustno obravnavo ali zaslišanjem“, odbor opozarja, da ima v skladu s členom 9(4) uredbe o uradu OLAF preiskovanec ob zaključku preiskave in pred pripravo sklepnih ugotovitev, v katerih je naveden po imenu, možnost, da predloži pripombe v zvezi z dejstvi, ki se nanašajo nanj. Vendar mora urad OLAF izbrati način, kako se zadevni osebi omogoči, da predloži pripombe. Pravica do „ustnega srečanja“ ali ustnega zaslišanja torej ne obstaja.

39. Sklop trditev (ii) – dostop do dokumentov Skladno s pravom EU se preiskovanec ne more smiselno opreti bodisi na načelo spoštovanja pravice do obrambe ali na člen 41 Listine (pravica vsake osebe, da ima vpogled v svoj spis), da pridobi vpogled v preiskovalne spise urada OLAF in/ali končno poročilo. Sodišča EU so redno sklenila, da bi učinkovitost in zaupnost dela urada OLAF ter njegova neodvisnost lahko bile ogrožene, če bi preiskovanci imeli dostop do teh dokumentov pred sprejetjem končne odločitve (s strani prejemnikov končnih poročil urada OLAF), ki negativno vpliva nanje. Ker se za poročila o preiskavah urada OLAF in odločitve o posredovanju informacij nacionalnim pravosodnim organom na podlagi sodne prakse ne šteje, da negativno vplivajo na ljudi, urad OLAF ni obvezan zagotoviti dostopa do svojih spisov pred sprejetjem take odločitve. Sodna praksa natančno omejuje to pravico, saj se v celoti spoštuje v nadaljnjih (pravosodni, disciplinski ali finančni) fazah preiskave pred pristojnimi nacionalnimi organi ali organi EU.

40. Sklop trditev (iii) – domnevno napačna odločitev o uvedbi preiskave Odbor opozarja, da generalni direktor urada OLAF na podlagi člena 5(1) uredbe o uradu OLAF uživa široko polje proste presoje pri oceni informacij, ki so mu predložene, in pri odločitvi, ali naj uvede preiskavo za potrditev ali ovrženje teh sumov. V obravnavanih pritožbah ni ničesar, kar bi namigovalo, da je generalni direktor urada OLAF v izvajanju te pravice proste presoje prima facie storil očitno napako ali zlorabo.

41. Sklop trditev (iv) – pravica biti informiran o uvedbi zunanje preiskave urada OLAF Uredba o uradu OLAF ne zahteva od urada, naj preiskovanca obvesti o odprtju zunanje preiskave. Urad OLAF ima pravico, da preiskovance ob primernem trenutku obvesti, ob upoštevanju posebnosti zadeve in morebitnega oviranja poteka preiskave.

42. Pristranskost / navzkrižje interesov s strani preiskovalca Odbor opozarja, da so preiskovalci urada OLAF uradniki EU, torej morajo svoje naloge izvajati in ravnati izključno ob upoštevanju interesov EU. Na takem položaju ne smejo zahtevati ali sprejemati navodil od katere koli vlade, organa, organizacije ali osebe zunaj njihove institucije. Dodeljene naloge morajo izvajati objektivno, nepristransko in s polno zvestobo EU (20). Odbor v pregledanih zadevah ni mogel najti nobene navedbe, ki bi mogla nakazovati, da sta na preiskavo urada OLAF vplivala nepristranskost ali navzkrižje interesov.

43. Odbor v analiziranih primerih torej ni ugotovil kršitve procesnih jamstev.

44. Odbor opozarja, da bo z začetkom veljavnosti Uredbe (EU, Euratom) 2020/2223 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 nadzornik za procesna jamstva v prihodnje odgovoren za obravnavo vseh pritožb, ki jih vloži preiskovanec v preiskavi urada OLAF ( 21 ) glede skladnosti urada OLAF s procesnimi jamstvi in pravili o izvajanju njegovih preiskav.

Pritožbe, ki jih je nadzorni odbor prejel zoper urad OLAF

45. Namenski poštni predal nadzornega odbora ( 22 ) je kanal za deležnike in javnost za obveščanje odbora o pomislekih in vprašanjih, za katera je pristojen.

46. Odbor pogosto prejme pritožbe bodisi o tekočih preiskavah urada OLAF bodisi o domnevnih goljufivih dejanjih, ki vplivajo na finančne interese EU. Take pritožbe ne spadajo v pristojnost odbora, ki ni niti organ za boj proti goljufijam niti odbor za pritožbe zoper odločbe urada OLAF.

47. Glede na navedeno je praksa odbora, da posreduje vse ustrezne informacije uradu OLAF in ustrezno obvesti pošiljatelja. Odbor je leta 2020 prejel razmeroma malo pritožb zoper odločbe urada OLAF ali tekoče preiskave. V večini primerov so zadevne stranke že vložile pritožbo pri uradu OLAF (in odboru posredovale kopijo „v vednost“).

PRIMERI, V KATERIH PRIPOROČILA URADA OLAF NISO BILA UPOŠTEVANA

Člen 17(5)(a) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013: Generalni direktor redno obvešča nadzorni odbor o dejavnostih Urada, uresničevanju preiskovalne funkcije Urada in ukrepanju na podlagi preiskav. Generalni direktor redno obvešča nadzorni odbor o: (…) (a) primerih, ko niso bila upoštevana njegova priporočila;

48. Odbor je večkrat izjavil, da pravičnosti ni mogoče meriti v številu obsodb, dosežkov urada OLAF pa ni mogoče meriti le v smislu statistike. Vendar pa številke kažejo, da se je delež obtožnic v sodnih priporočilih urada OLAF z leti stalno zmanjševal s povprečno 53 % na povprečno 36 % ( 23 ) ( 24 ) . Te številke zbujajo skrb.

49. Pri pripravi mnenja o priporočilih urada OLAF, ki niso bila upoštevana, je odbor analiziral 43 zadev, v katerih je urad OLAF izdal priporočila od 1. oktobra 2013 ter za katera je urad OLAF med 1. marcem 2016 in 28. februarjem 2018 prejel odgovore od zadevnih organov, ki priporočil niso upoštevali.

50. Zlasti v letu 2020 je analiza odbora obsegala 43 zadev in 46 priporočil urada OLAF (ena zadeva ima lahko več kot eno priporočilo, tj. sodno, finančno ali disciplinsko). Predhodna analiza odbora je pokazala, da se trenutni postopki urada OLAF za spremljanje iz več razlogov zdijo nezadovoljivi, med drugim zaradi odsotnosti namenskih skupin za spremljanje, odsotnosti (do leta 2019) primernih orodij za spremljanje v sistemu za vodenje zadev za ustrezno nadaljnje spremljanje izvajanja v 43 analiziranih zadevah ter poročevalske prakse pristojnih organov, temelječe na uporabi nezadostnih predlog.

51. Predhodne ugotovitve odbora so še pokazale, da so bile preiskave urada OLAF v več primerih utemeljene in bi težko bile razlog, zakaj organi prejemniki niso upoštevali priporočil urada OLAF. Ob koncu leta je odbor osnutek svoje analize delil z uradom OLAF. Odbor je svoje mnenje o neupoštevanih priporočilih urada OLAF sprejel februarja 2021.

PREDNOSTNE NALOGE PREISKOVALNE POLITIKE URADA OLAF IN SMERNICE PREISKAVE

Člen 17(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013: Generalni direktor vsako leto v okviru letnega načrta upravljanja določi prednostne naloge preiskovalne politike Urada in jih pred objavo posreduje nadzornemu odboru. Člen 5(1), drugi stavek: Generalni direktor pri odločanju o morebitnem začetku preiskave upošteva prednostne naloge preiskovalne politike ter letni načrt upravljanja Urada […]. Člen 16(2)(a) – Izmenjava mnenj z institucijami: Izmenjava mnenj se lahko navezuje na: (a) strateške prednostne naloge preiskovalnih politik Urada.

52. Med proučevanjem prednostnih nalog preiskovalne politike urada OLAF za leto 2020 je imel odbor več sestankov z generalnim direktorjem in je svoja mnenja izrazil prek medinstitucionalne izmenjave mnenj. Urad OLAF je obdržal zelo podoben pristop kot v preteklih letih in je svoje prednostne naloge osredotočil na naslednja področja: (i) primeri, ki vključujejo projekte prometnih in infrastrukturnih omrežij, zlasti postopke za oddajo javnega naročila; (ii) primeri v zvezi s projekti, ki se financirajo ali sofinancirajo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov (25), Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada in predpristopnih sredstev, v katerih so ukrepi držav članic ali držav kandidatk morda nezadostni, ali primeri, ki vključujejo čezmejne elemente; (iii) primeri, ki vključujejo možne zlorabe pravil o poreklu ali tarifne uvrstitve v preferencialnih in nepreferencialnih trgovinskih režimih ter z vrednotenjem povezano goljufijo, namenjene izogibanju plačilu konvencionalnih carinskih dajatev, vključno s tarifnimi ukrepi, ki so del politike trgovinske zaščite EU; (iv) primeri tihotapljenja tobaka, alkohola, ponarejenih zdravil ali drugega blaga, ki ogroža zdravje in varnost ter ki bi lahko kršilo pravice intelektualne lastnine, in primeri nezakonite proizvodnje tobaka; (v) primeri, ki se nanašajo na humanitarno in razvojno pomoč migrantom, beguncem in notranje razseljenim osebam, ter primeri, ki se nanašajo na drugo podporo, zagotovljeno tem skupinam; vi) primeri, povezani s politikami evropskega zelenega dogovora (okolje, podnebje, prehranska varnost).

MNENJE št. 1/2020: OPUŠČENE ZADEVE V ZVEZI S ČLANI INSTITUCIJ EU

53. Namen nalog odbora na področju spremljanja je okrepiti neodvisnost urada OLAF pri ustreznem izvajanju pooblastil, podeljena z uredbo o uradu OLAF. Zato je bistvenega pomena, da lahko odbor spremlja celotni cikel preiskave, ki jo izvaja urad OLAF, med drugim tudi ključno odločitev o uvedbi preiskave na podlagi člena 5 uredbe o OLAF.

54. Na podlagi člena 5 uredbe o OLAF lahko generalni direktor „začne preiskavo, če obstaja dovolj utemeljen sum o storitvi dejanja goljufije, korupcije ali katerih koli drugih nezakonitih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije“. Pri tem mora generalni direktor upoštevati prednostne naloge preiskovalne politike urada OLAF in letni načrt upravljanja, potrebo po učinkoviti uporabi virov urada OLAF in načelo sorazmernosti. Generalni direktor pri sprejemanju take odločitve zato uživa široko diskrecijsko pravico.

55. Diskrecijska pravica generalnega direktorja za uvedbo preiskave ali opustitev zadeve je uravnotežena z vlogo, ki je zaupana odboru, da skrbno spremlja, ali so bile take odločitve sprejete popolnoma neodvisno in nepristransko ter v skladu z veljavnimi procesnimi jamstvi ( 26 )

56. V svojem mnenju št. 1/2020 je Odbor pregledal 60 opuščenih zadev, ki jih je predstavil urad OLAF (in zajemajo obdobje 2014–16), in proučil, kako urad OLAF obravnava opustitev zadev, ki se tičejo članov institucij EU. Take preiskave urada OLAF so posebej občutljive zaradi tveganja, da bi bil ogrožen ugled EU, in morebitnega tveganja neodvisnosti urada OLAF.

57. Cilj mnenja ni bil oceniti, ali je bila odločitev generalnega direktorja urada OLAF o opustitvi določene zadeve upravičena. Namesto tega je bil v mnenju poudarek na naslednjem: (i) kako je urad OLAF zbiral, obravnaval in analiziral vse potrebne informacije, preden se je odločil opustiti notranjo preiskavo, ki zadeva člane institucij EU; in (ii) skladnosti urada OLAF z veljavnim pravnim okvirom.

58. Analiza 60 opuščenih zadev (v obdobju 2014–16) je na kratko osvetlila nesistematičen in neusklajen pristop na številnih področjih, od trenutka, ko se informacij zbirajo ali prejmejo, vse do dokončne opustitve zadeve. Taka neusklajenost bi glede na široko diskrecijsko pravico generalnega direktorja na tem področju lahko ogrozila načela nepristranskosti, neodvisnosti in pravne varnosti.

59. Da bi odbor preprečil to tveganje, je v svojem mnenju obravnaval osem priporočil generalnemu direktorju urada OLAF. Generalni direktor urada OLAF je ugotovitve in opažanja odbora ocenil kot veljavne za obdobje, ki je zajeto v mnenju, in februarja 2020 obvestil odbor, da je bila večina priporočil medtem uresničena. Odbor priznava, da je urad OLAF pred kratkim res sprejel ukrepe v skladu z njegovimi priporočili, tj. sprejetje priročnika o postopku izbire in odobritev nove strukture enote 0.1, za racionalizacijo dejavnosti izbire in večjo usklajenost mnenj, izdanih generalnemu direktorju urada OLAF. Kljub temu odbor obžaluje, da je za te izvedene ukrepe izvedel šele februarja 2020.

REVIZIJA UREDBE (EU, EURATOM) št. 883/2013 IN NADZORNIK ZA PROCESNA JAMSTVA

60. V zadnjih dveh letih je imel odbor dejavno in konstruktivno vlogo pri razpravah, ki so pripeljale do sprejetja nove spremenjene uredbe o uradu OLAF. Odbor obžaluje, da njegov predlog ( 27 ) za novo funkcijo nadzornika za procesna jamstva, ki bi bila podeljena odboru, v novi uredbi (ki sta jo Parlament in Svet sprejela 23. decembra 2020) ni bil upoštevan.

61. Kljub temu odbor upošteva odločitev teh dveh organov, da je nadzornik ( 28 ) upravno povezan z njim. S tem ko bo nadzornik upravno povezan z odborom, bodo ohranjeni visoki standardi neodvisnosti, potrebni za tako nalogo, skupni proračunski odhodki pa bodo zmanjšani.

62. Z novo uredbo o spremembi mora hkrati sekretariat odbora zagotoviti nadzorniku potrebno upravno in pravno podporo. Sekretariat dejansko že ima pomembne izkušnje, ki jih je pridobil ob pomoči odboru pri spremljanju skladnosti urada OLAF s procesnimi jamstvi. Hkrati ima odbor nekatere dvome in pomisleke glede verjetnega učinka upravne povezanosti na delo in delovanje sekretariata ter na soobstoj nadzornika z odborom. Po mnenju odbora je treba te pomisleke upoštevati in čim prej najti primerno rešitev. Ob upoštevanju tega odbor pozdravlja vzpostavitev nadzornika, funkcije, ki bi lahko še okrepila celotni okvir spremljanja in nadzora, ki se uporablja za preiskovalne dejavnosti urada OLAF, ter javno zaupanje v misijo in naloge urada OLAF za preprečevanje goljufij.

VODENJE NADZORNEGA ODBORA

Metoda dela nadzornega odbora

63. V letu 2020 je imel odbor deset plenarnih sestankov, od tega osem prek spleta ( 29 ) . Poleg tega so se predsednik, poročevalci in člani sekretariata odbora redno sestajali, da bi obravnavali posamezna vprašanja. Odbor je za vsako pomembno vprašanje, ki je bilo proučeno, imenoval poročevalca. Poročevalci so v sodelovanju s sekretariatom pripravili osnutke poročil, mnenj ali dokumentov, ki so se nato obravnavali na plenarnih sestankih. Med pripravo mnenj in poročil odbora so se sestali tudi z vodstvom in osebjem urada OLAF. Odbor je z uradom OLAF razpravljal o dveh svojih mnenjih pred njunim sprejetjem.

64. Ker je bil Petr Klement imenovan za evropskega tožilca, je v maju 2020 odstopil s svojega položaja. Zamenjala ga je Dobrinka Mihajlova.

Kadrovanje sekretariata

65. Odbor bo po pričakovanjih potreboval več uslužbencev, da se bo lahko odzval na prihod nadzornika in na povečano delovno obremenitev sekretariata.

66. Z odborom že potekajo in bodo še naprej potekala posvetovanja v vseh postopkih zaposlovanja uslužbencev sekretariata. Uradniki, imenovani v sekretariat, pri izvajanju nadzornih nalog odbora ne smejo zahtevati ali sprejemati navodil od nobene vlade ali institucije, organa, urada ali agencije. Vključenost odbora v zaposlovanje v sekretariatu zagotavlja neodvisnost izbirnega postopka.

Lokacija sekretariata

67. Po spremembi Uredbe o uradu OLAF ( 30 ) Komisija neodvisno od urada OLAF in v tesnem sodelovanju z odborom zagotavlja sekretariat odbora.

68. Trenutno je sekretariat še vedno upravno priključen Uradu Evropske komisije za vodenje in plačevanje posameznih pravic (PMO), čeprav je še vedno na ločenem varnostnem območju v prostorih urada OLAF.

69. Kar zadeva dejansko lokacijo sekretariata, odbor ponovno izraža svoje stališče, da bi primeren kraj na varnostnem območju urada OLAF omogočal sekretariatu učinkovitejše opravljanje njegovih nalog. Odbor podobno meni, da bi moral biti sekretariat ponovno upravno priključen drugemu generalnemu direktoratu, vključno z uradom OLAF, hkrati pa bi moral ostati pod izključno pristojnostjo odbora in biti popolnoma neodvisen od urada OLAF.

70. Odbor je uradu OLAF, Evropski komisiji, Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu računskemu sodišču sporočil, da je treba najti primernejši prostor za sekretariat odbora.

Proračunske zadeve

71. V letu 2020 je proračun odbora znašal 200 000 EUR. Ker so sestanki zaradi pandemije potekali prek spleta, je dejanski izplačani znesek do decembra 2020 znašal le 57 927,68 EUR (~29 %).

72. Odredbodajalec na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil, pristojen za odhodke, je direktor PMO.

(1) Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

(2) Uredba (EU, Euratom) 2020/2223 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 glede sodelovanja z Evropskim javnim tožilstvom in učinkovitosti preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (UL L 437, 28.12.2020, str. 49).

(3) Člen 15.2 Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013.

(4) Za ohranitev izkušenj, pridobljenih v odboru, se člani menjajo na podlagi izmenjevanja v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013.

(5) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/ALL/?uri=CELEX:32011Q1124%2801%29

(6) Od januarja 2020 do decembra 2020.

(7) https://europa.eu/supervisory-committee-olaf/system/files/2020-10/opinion_2-2020_on_olaf_draft_budget_2021.pdf.pdf

(8) UL L 136, 31.5.1999, str. 20.

(9) Sklep Komisije 2013/478/EU z dne 27. septembra 2013 o spremembi Sklepa 1999/352/ES, ESPJ, Euratom o ustanovitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (UL L 257, 28.9.2013, str. 19).

(10) Sodba z dne 21. maja 2014 v zadevi T-447/11 – Catinis proti Komisiji, točka 34 in navedena sodna praksa.

(11) Sodba z dne 21. maja 2014 v zadevi T-447/11 – Catinis proti Komisiji, točka 34; sodba z dne 15. oktobra 2002 v združenih zadevah C-238/99 P, C-244/99 P, C-245/99 P, C-247/99 P, C-250/99 P do C-252/99 P in C-254/99 P, Limburgse Vinyl Maatschappij in drugi proti Komisiji [2002] Recueil, str. I-8375, točka 187.

(12) Člen 7(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 in sodba z dne 8. julija 2008 v zadevi T-48/05, Franchet in Byk proti Komisiji, točka 274.

(13) Sodba z dne 8. julija 2008 v zadevi Franchet in Byk proti Komisiji, T-48/05, točki 167 in 168.

(14) Poročilo odbora o dejavnostih za leto 2019, točke 38 do 51.

(15) Odbor je rezultate svoje analize poslal uradu OLAF z dopisom z dne 27. novembra 2019 in predlagal nadomestno rešitev. Rezultati analize so hkrati sporočeni v njegovem poročilu o dejavnostih za leto 2019, v točkah 55 do 64.

(16) Urad OLAF in nadzorni odbor trenutno še sprejemata take delovne dogovore. Nadzorni odbor je prepričan, da bodo ti dogovori sprejeti pred koncem poletja 2021.

(17) Poročilo odbora o dejavnostih za leto 2019, točke 52 do 54.

(18) Sodba Splošnega sodišča z dne 3. maja 2018 v zadevi T-48/16, Sigma Orionis SA proti Evropski komisiji, točki 104 in 105, ter dodatna sodna praksa, navedena v točki 100.

(19) https://ec.europa.eu/anti-fraud/olaf-and-you/complaints-olaf-investigations_sl

(20) Uredba o uradu OLAF izrecno navaja, da morajo uslužbenci urada OLAF v skladu s kadrovskimi predpisi (člena 11 in 11a) izvajati svoje preiskovalne funkcije popolnoma neodvisno.

(21) Člena 9a in 9b Uredbe (EU, Euratom) 2020/2223.

(22) OLAF-FMB-supervisory-committee@ec.europa.eu

(23) Mnenje nadzornega odbora urada OLAF št. 1/2021, str. 11 in naslednje.

(24) Delež obtožnic se med posameznimi državami članicami razlikuje.

(25) Evropski socialni sklad, Evropski sklad za regionalni razvoj, Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo.

(26) Glej Mnenje nadzornega odbora OLAF št. 2/2017 k evalvacijskemu poročilu Komisije o uporabi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, točke 12 do 16, na naslovu https://ec.europa.eu/anti-fraud/sites/antifraud/files/sc_opinion_2_evaluation_report_883_sl.pdf (člen 19).

(27) Mnenje odbora št. 2/2017 k evalvacijskemu poročilu Komisije o uporabi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (člen 19), točke 51 do 56.

(28) Člen 9a–9b Uredbe (EU, Euratom) 2020/2223 o spremembi Uredbe o uradu OLAF. V okviru novega pritožbenega mehanizma urada OLAF bo nadzornik za procesna jamstva moral preveriti pritožbe, ki jih vložijo osebe ali organ glede skladnosti organa OLAF s procesnimi jamstvi in pravili, ki veljajo za preiskave, zlasti kršitve postopkovnih zahtev in temeljnih pravic.

(29) Datumi sestankov odbora so navedeni tukaj: https://europa.eu/supervisory-committee-olaf/index_en.

(30) Uredba (EU, Euratom) 2016/2030 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 glede sekretariata nadzornega odbora Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF). Uredba je začela veljati 1. januarja 2017 (UL L 317, 23.11.2016, str. 1).