Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 283/07)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1)

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„Béarn“

PDO-FR-A0597-AM02

Datum obvestila: 7. maj 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Razmejeno območje parcel

Opis in razlogi: V točki 1 oddelka IV specifikacije proizvoda je občina Cannet nadomeščena z Riscle (na območju nekdanje občine Cannet) zaradi združitve teh dveh občin. S tem zahtevkom za spremembo specifikacije proizvoda se ponuja priložnost, da se popravi črkovanje ene od občin na geografskem območju: Corbères-Abères.

Posledično je spremenjena točka 1.6 enotnega dokumenta o geografskem območju.

2. Sortna sestava

V točki 2 oddelka V specifikacije proizvoda se zaradi zahtevka za spremembo deleža na vinogradniškem gospodarstvu pri sortni sestavi specifikacija proizvoda glede rdečih vin spremeni tako: „Delež sorte tannat N lahko znaša 50 %.“ Za vina rosé je dodana naslednja določba: „Delež sorte gamay znaša najmanj 20 %. “. Naslednje pravilo za rdeča vina je razširjeno na vina rosé: „Te obveznosti se ne uporabljajo za gospodarske subjekte, ki proizvajajo grozdje, a ga ne predelujejo v vino, na površini manj kot 1,5 hektara za vino s kontrolirano označbo porekla, pri čemer na tej površini upoštevajo delež glavnih sort največ 50 % sortne sestave“. V deleže na vinogradniškem gospodarstvu je bil zaradi skladnosti s pravili zvrščanja, ki določajo najmanj 25 % sorte tannat, dodan najmanjši delež sorte tannat za vina rosé.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

3. Zvrščanje

Točka (b) odstavka 1 oddelka IX poglavja 1 se spremeni tako: „Za vina rosé glavne sorte vinske trte predstavljajo najmanj 70 % zvrsti, sorta tannat N pa predstavlja najmanj 25 % zvrsti.“ Razlog za spremembo je povečanje drugih glavnih sort vinske trte, ki sta cabernet franc in cabernet sauvignon, katerih delež v trsnem izboru kontrolirane označbe porekla Béarn po mnenju organa za zaščito in upravljanje prav tako raste. Veljata za zanimivi sorti tako glede rastnega in okoljskega vedenja kot glede organoleptičnih lastnosti, pri čemer se iz njiju pridelujejo sadna in razmeroma strukturirana vina. Zmanjšanje sorte tannat na 25 % zvrsti pri vinih rosé ne vpliva na tipične lastnosti vin rosé Béarn.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

4. Obdelovanje vinograda

V točki (c) odstavka 1 oddelka VI je dodana posebna določba za terasasto zasajene vinske trte, ki je dodana v točki „gostota zasaditve“ specifikacije proizvoda, certificirane konec leta 2011, vendar je izpuščena v točki „višina listja“: „Višina listja, pritrjenega na žice, je pri terasasti zasaditvi vinske trte najmanj 1,55 metra. “. Obdelovanje v terasah namreč pogosto povzroči, da se razdalje med vrstami vinske trte razlikujejo glede na topografijo na isti parceli in so pogosto precej večje kot pri klasičnih vinogradih.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5. Dajanje vina v promet

Specifikacija proizvoda je bila spremenjena tako, da se za en mesec skrajša trajanje zorenja za vina rosé, in sicer do 1. decembra. To povzroči, da se vina dajo na trg za potrošnike 15. decembra. Dajanje vin rosé na trg od 15. decembra leta trgatve bi organu za zaščito in upravljanje omogočilo, da ohrani svojo poslovno dinamiko. „Dodatni“ mesec zorenja bi se črtal. Predčasno ustekleničenje (v decembru) bi namreč poudarilo organoleptične značilnosti vin rosé, zlasti okus po svežini v ustih in cvetlične note.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

6. Analitski standardi

V točki (d) odstavka 1 oddelka IX je dodana naslednja določba: „Vsaka serija vina, ki se trži neustekleničeno ali ustekleničeno, vsebuje največ 4 grame fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter za vina rosé. Ta vsebnost se lahko poveča na 5 gramov na liter, če je vsebnost skupnih kislin, izražena v H2SO4, najmanj 81,6 miliekvivalenta (ali 4 grame H2SO4) na liter. Živahnost vin rosé bi bila lahko bolj uravnotežena zaradi boljšega ravnotežja med kislostjo in sadnostjo v ustih, s čimer bi postala voljnejša in bolj aromatična.

Posledično je spremenjena točka 1.4 enotnega dokumenta o najnižji vsebnosti sladkorja vin rosé.

7. Prehodni ukrepi

Prehodni ukrepi so bili črtani, ker so se iztekli.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

8. Povezava z geografskim območjem

Povezava je spremenjena tako: „Rdeča, rosé in bela vina so pridobljena pretežno z zvrščanjem“, da se prikaže, da vina niso pridobljena izključno z zvrščanjem, kar je držalo že pred spremembo.

Povezava je bila spremenjena tudi v delu, v katerem so opisana vina rosé. Barva vin rosé je natančneje opredeljena, da se upoštevajo manj obarvana vina, in dodane so arome, kar se glasi tako: „Vina rosé so običajno bledo rožnate pa vse do izrazitejše rožnate barve. Za ta vina, ki sveža in voljna ter imajo prijetno strukturo, so značilne aromatične note rdečega jagodičja in agrumov. “

Posledično je spremenjena točka 1.8 enotnega dokumenta o dodani aromi, spremembi barve in sortnih vinih.

9. Nadzorni organ

Besedilo sklica na nadzorni organ je usklajeno z besedilom, ki se pojavlja v drugih specifikacijah proizvodov za označbe. Gre zgolj za redakcijsko spremembo.

Zaradi te spremembe se enotni dokument ni spremenil.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Béarn

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vin

1. Rdeča vina

KRATE KOPIS

Vina imajo najmanj 11-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Vsaka serija, pripravljena za trženje neustekleničeno ali ustekleničeno, vsebuje:

— volumenski delež skupnega alkohola, ki po obogatitvi ne presega 13,5 %,

— največ 0,4 g/L (grama na liter) jabolčne kisline,

— delež fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) je največ:

3 g/L za rdeča vina, pri katerih volumenski delež naravnega alkohola znaša največ 14 %;

4 g/L za rdeča vina, pri katerih volumenski delež naravnega alkohola znaša najmanj 14 %.

Vsebnosti skupnih kislin, hlapnih kislin in skupnega žveplovega dioksida so določene v predpisih. Mirna rdeča vina se lahko pridobivajo z zvrščanjem. Naj poudarimo, da so glavne sorte vinske trte, ki se uporabljajo, lokalnega porekla ter da so dobro prilagojene talnim in podnebnim razmeram te regije. To vinom s to označbo daje del njihove izvirnosti.

Rdeča vina imajo dober taninski potencial. Pogosto prevladujejo sadne arome, ki lahko s staranjem postanejo kompleksnejše.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2. Bela vina

KRATEK OPIS

Vina imajo najmanj 11-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Vsaka serija, pripravljena za trženje neustekleničeno ali ustekleničeno, vsebuje:

— volumenski delež skupnega alkohola, ki po obogatitvi ne presega 13,5 %,

— delež fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) je največ 4 g/L.

Vsebnosti skupnih kislin, hlapnih kislin in skupnega žveplovega dioksida so določene v predpisih. Vina se lahko pridobivajo z zvrščanjem. Naj poudarimo, da so glavne sorte vinske trte, ki se uporabljajo, lokalnega porekla ter da so dobro prilagojene talnim in podnebnim razmeram te regije. To vinom s to označbo daje del njihove izvirnosti.

V belih vinih so izraženi ravnotežje med svežino in oljnatostjo ter posebna kompleksnost vonja s prevladujočimi sadnimi in cvetličnimi aromatičnimi notami.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3. Vina rosé

KRATEK OPIS

Vina imajo najmanj 11-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Vsaka serija, pripravljena za trženje neustekleničeno ali ustekleničeno, vsebuje:

— volumenski delež skupnega alkohola, ki po obogatitvi ne presega 13,5 %,

— največ 4 grame fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter ali 4 grame na liter za vina rosé. Ta vsebnost se lahko poveča na 5 gramov na liter, če je vsebnost skupnih kislin, izražena v H2SO4, najmanj 81,6 miliekvivalenta (ali 4 grame H2SO4) na liter.

Vsebnosti skupnih kislin, hlapnih kislin in skupnega žveplovega dioksida so določene v predpisih. Vina se lahko pridobivajo z zvrščanjem. Naj poudarimo, da so glavne sorte vinske trte, ki se uporabljajo, lokalnega porekla ter da so dobro prilagojene talnim in podnebnim razmeram te regije. To vinom s to označbo daje del njihove izvirnosti.

Vina rosé so običajno bledo rožnate pa vse do izrazitejše rožnate barve. Za ta vina, ki sveža in voljna ter imajo prijetno strukturo, so značilne aromatične note rdečega jagodičja in agrumov.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1. Posebni enološki postopek

— Bela vina in vina rosé se pridelujejo z neposrednim stiskanjem.

— Pri obdelavi vin rosé je prepovedano samostojno ali v mešanici z drugimi pripravki uporabljati oglje za enološko uporabo.

— Delež skupnega alkohola po obogatitvi ne presega 13,5 %.

Poleg teh določb se za enološke postopke pri teh vinih upoštevajo obveznosti iz zakonodaje Unije ter zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

2. Pridelovalna praksa

Gostota zasaditve

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 000 trsov na hektar, pri čemer razdalja med vrstami znaša najmanj 2,50 metra.

Vinske trte za proizvodnjo rdečih vin in vin rosé v naslednjih občinah departmaja Pyrénées-Atlantiques: Abos, Arbus, Artiguelouve, Aubertin, Bosdarros, Cardesse, Cuqueron, Estialesq, Gan, Gelos, Haut-de-Bosdarros, Jurançon, Lacommande, Lahourcade, Laroin, Lasseube, Lasseubétat, Lucq-de-Béarn, Mazères-Lezons, Monein, Narcastet, Parbayse, Rontignon, Saint-Faust in Uzos so lahko zasajene z razdaljo med vrstami največ 2,80 metra.

Te določbe se ne uporabljajo pri terasasti zasaditvi vinske trte.

Pravila rezi

Trsi se obrezujejo z enojno ali dvojno rezjo guyot z največ:

16 očesi na trs za sorte vinske trte tannat N, manseng N, gros manseng B, raffiat de moncade B;

20 očesi na trs za druge sorte vinske trte.

Število enoletnih rodnih mladik na posamezen trs po cvetenju (fenofaza 23 po Lorenzu) je največ:

12 očes na trs za sorte vinske trte tannat N, manseng N, gros manseng B, raffiat de moncade B;

16 očes na trs za druge sorte vinske trte.

— Namakanje se lahko dovoli.

5.2. Največji donosi

Béarn – Rdeča in bela vina ter vina rosé

60 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev ter proizvodnja, obdelava in zorenje vina potekajo na ozemlju naslednjih občin:

— departma Gers: Riscle (ozemlje nekdanje občine Cannet), Maumusson-Laguian in Viella,

— departma Hautes-Pyrénées: Castelnau-Rivière-Basse, Hagedet, Lascazères, Madiran, Saint- Lanne in Soublecause,

— departma Pyrénées-Atlantiques: Abos, Arbus, Arricau-Bordes, Arrosès, Artiguelouve, Aubertin, Aubous, Aurions-Idernes, Aydie, Baigts-de-Béarn, Bellocq, Bérenx, Bétracq, Bosdarros, Burosse-Mendousse, Cadillon, Cardesse, Carresse, Castagnède, Castetpugon, Castillon (kanton Lembeye), Conchez-de-Béarn, Corbère-Abères, Crouseilles, Cuqueron, Diusse, Escurès, Estialescq, Gan, Gayon, Gelos, Haut-de-Bosdarros, L’Hôpital-d’Orion, Jurançon, Lacommande, Lagor, Lahontan, Lahourcade, Laroin, Lasserre, Lasseube, Lasseubetat, Lembeye, Lespielle-Germenaud-Lannegrasse, Lucq-de-Béarn, Mascaraàs-Haron, Mazères-Lezons, Moncaup, Moncla, Monein, Monpezat, Mont-Disse, Mourenx, Narcastet, Ogenne-Camptort, Oraàs, Orthez, Parbayse, Portet, Puyoo, Ramous, Rontignon, Saint-Faust, Saint-Jean-Poudge, Salies-de-Béarn, Salles-Mongiscard, Sauvelade, Séméacq-Blachon, Tadon-Sadirac-Viellenave, Tadousse-Ussau, Uzos, Vialer in Vielleségure.

7. Glavne sorte vinske trte

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Gros manseng B

Petit manseng B

Raffiat de Moncade B

Tannat N

8. Opis povezave

Béarn – Rdeča in bela vina ter vina rosé

Geografsko območje je sestavljeno iz treh vinorodnih jeder province Béarn. V celoti leži ob vznožju Pirenejev v območju gričev ter ima zelo raznolika tla in krajevne podnebne razmere.

Vinogradi se v pokrajino vključujejo nevpadljivo in pretrgano. So del raznolike mešane rastlinske pridelave. Skale, ki tvorijo te reliefe, so sestavljene pretežno iz sedimentov kontinentalnega izvora (molasa, lapor, apnenec, glina, rdečkast pesek (sables fauvess), prodnata plast), včasih tudi morskega izvora (fliš). V kvartarju je relief prekril eolski melj, ki je ponekod še vedno prisoten.

Tla na tem območju so prav tako zelo raznolika, čeprav so večinoma sprana in kisla. Vidnih je nekaj apnenčastih tal. Delež kamenja v teh tleh je spremenljiv: najvišje ležeče prodnate plasti bogatijo pobočja, fliš je viden v obliki oglatih kamenčkov. Pesek in grušč izboljšujeta odvajanje vode. Na splošno tla dobro odvajajo vodo in se segrevajo, med drugim zaradi deleža kamenja. Bregovi so pogosto nesimetrični. Zelo razgiban relief ustvarja različne lege in zlasti številna pobočja, obrnjena proti jugu, vzhodu ali zahodu, ki so vroča in imajo dovolj naklona za odstranjevanje deževnice.

Pretežno oceansko podnebje, vlažno in blago, prinaša od 1 000 mm padavin na leto na severu območja do 1 300 mm na leto na zahodu, ki so dokaj enakomerno razporejene skozi celo leto, z bolj suhim obdobjem poleti in na začetku jeseni. V tem obdobju pogosto (enkrat v treh dneh) piha topel in suh južni veter, ki je podoben fenu.

V cerkvenih in lokalnih arhivih izvemo, da so bili vinogradi na delu območja dobro uveljavljeni že od 13. stoletja.

Sredi 14. stoletja so se začela bela in rdeča vina iz Béarna pod tem imenom izvažati v Holandijo. Ta izvoz se je razvijal do 19. stoletja.

Od 15. stoletja naprej se vzpostavi nova tržna povezava z območjema Bigorre in Pyrénées. Od 16. stoletja so bele sorte vinske trte zajemale v glavnem sorte petit manseng B, gros manseng B, arrufiac B, courbu B in raffiat de moncade B.

V 18. stoletju je bilo rdečih sort malo: poleg sort fer N in bouchy (cabernet franc N) še tannat N, lokalna sorta z močno barvo in taninsko strukturo.

Na začetku 20. stoletja so vina rosé s to označbo postala dobro znana, za kar gre zasluga sejmom v pariški regiji.

Leta 1951 je bila za vina rosé in bela vina podeljena označba porekla razmejenega vina višje kakovosti Béarn.

Béarn je leta 1975 pridobil kontrolirano označbo porekla za rdeča in bela vina ter vina rosé.

V 20. stoletju se je površina vinogradov močno zmanjšala. Od leta 1980 pa se vinograd spet širi. Uporabljene površine še naprej zajemajo okrog 300 hektarov.

Danes vina iz Bérna ponovno pridobivajo pomembno regionalno podobo po zaslugi vinogradnikov, ki si prizadevajo prenašati naprej in izboljšati svoje znanje in spretnosti.

V krajini geografskega območja z razgibanim reliefom, ki je deloma gozdnat, z različnimi legami in zelo raznolikimi tlemi so vinogradi nujno razporejeni pretrgano, pri čemer ustvarjajo krajino z bogatim vzorcem. Nakloni gričev ustvarjajo ugodne krajevne podnebne razmere, ki omogočajo odvajanje odvečne deževnice, in če imajo dobro lego, osončenost in ugodne temperature za zorenje grozdja. Topel in suh južni veter, ki piha v obdobju zorenja grozdja, je spodbudil vinogradništvo v tej načeloma vlažni regiji.

Območje parcel za pridelavo grozdja natančno razmejuje parcele, ki so najprimernejše za zorenje grozdja v dobrih sanitarnih razmerah: parcele z dobro lego in tlemi, ki se razmeroma dobro sušijo.

V povezavi s trgi, ki so bili na voljo, so se razvili sloveči vinogradi, ki temeljijo na lokalnem trsnem izboru. Prilagoditev lokalnih sort vinske trte precej vlažnemu podnebju in poznemu zorenju je bila ena od ključnih lastnosti slovesa teh vinogradov skozi stoletja. Te sorte potrebujejo posebno znanje in spretnosti, ki so se razvili na tem geografskem območju: obvladovanje taninskega potenciala rdečih sort in upravljanje močnega alkoholnega potenciala belih sort z izbiro datuma trgatve in z zvrščanjem.

Rdeča in bela vina ter vina rosé so pridobljena pretežno z zvrščanjem. Naj poudarimo, da so glavne sorte vinske trte, ki se uporabljajo, lokalnega porekla ter da so dobro prilagojene talnim in podnebnim razmeram regije. To vinom s to označbo daje del njihove izvirnosti.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Večja geografska enota

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Kontrolirana označba porekla „Béarn“ se lahko dopolni z dopolnilnim geografskim imenom, ki določa večjo geografsko enoto „Sud-Ouest“.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-b053abef-87b5-43bf-a8a5-f3afe4be0e75

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.