OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Komisija v skladu s členom 25a(2) vizumskega zakonika redno ocenjuje sodelovanje tretjih držav na področju ponovnega sprejema in vsaj enkrat letno poroča Svetu.

Komisija je na podlagi te ocene ter ob upoštevanju ukrepov, ki jih je sprejela za izboljšanje ravni sodelovanja zadevne tretje države na področju ponovnega sprejema, in splošnih odnosov Unije z zadevno tretjo državo sklenila, da Gambija ni sodelovala v zadostni meri in da je zato treba ukrepati. Zato je Komisija 15. julija 2021 v skladu s točko (a) člena 25a(5) vizumskega zakonika sprejela predlog izvedbenega sklepa Sveta o začasni opustitvi uporabe nekaterih spodaj navedenih določb vizumskega zakonika v zvezi z državljani Gambije. Svet je 7. oktobra 2021 sprejel Izvedbeni sklep (EU) 2021/1781.

Vizumski zakonik določa, da Komisija, če se ukrepi, ki se uporabljajo v skladu s takim izvedbenim sklepom, štejejo za neučinkovite, po svoji oceni in v skladu s točko (b) člena 25a(5) vizumskega zakonika predloži predlog za postopno uvedbo ene od višjih vizumskih taks v višini 120 EUR ali 160 EUR. Ta vizumska taksa bi se uporabljala namesto standardne vizumske takse v višini 80 EUR.

• Primer Gambije

Po sprejetju Izvedbenega sklepa Sveta (EU) 2021/1781 sta Komisija in visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednik nadaljevala dialog z gambijskimi organi ter od njih zahtevala, naj nemudoma izboljšajo sodelovanje na področju ponovnega sprejema. Komisija in države članice so sodelovale s predstavniki gambijskih organov na tehnični in politični ravni. EU je večkrat izrazila resno zaskrbljenost zaradi pomanjkanja napredka in morebitnih posledic neuspešnega izboljšanja razmer.

Sodelovanje z Gambijo na področju ponovnega sprejema ostaja izziv. Države članice se v vseh fazah postopka ponovnega sprejema in vračanja soočajo z neenakim sodelovanjem. V okviru stalnega ocenjevanja, ki ga Komisija izvaja na podlagi uporabe zanesljivih podatkov, ki jih posredujejo države članice, izhajajo iz razprav na sestankih ustreznih delovnih skupin Sveta in strokovnih skupin ter jih pošiljajo institucije, organi, uradi in agencije Unije, so države članice poročale o nezadostnem sodelovanju pri vseh korakih postopka ponovnega sprejema, tudi pri uporabi dobrih praks na področju identifikacije in postopka vračanja, o katerih sta se dogovorili EU in Gambija.

Večji del let 2019 in 2020 ter med marcem 2021 in marcem 2022 je Gambija enostransko prekinila možnost držav članic EU, da s čarterskimi leti vrnejo gambijske migrante brez urejenega statusa.

Pri postopku ponovnega sprejema in vračanja še ni znatnega in trajnega napredka, čeprav so gambijski organi leta 2022 začeli sodelovati na področju ponovnega sprejema. Sodelovanje na področju ponovnega sprejema ovirajo neodzivnost gambijskih organov na zahteve za identifikacijo, ki jih predložijo države članice, počasne in neučinkovite prakse identifikacije, kot so zavrnitev prošenj za ponovni sprejem ali zahtev za dodatne razgovore, kadar se predloži dokazilo o državljanstvu, ter zavrnitev izvedbe razgovorov za identifikacijo. Še vedno obstajajo izzivi pri pravočasni izdaji potnih listin, tudi v potrjenih primerih, kar vpliva na organizacijo operacij vračanja.

Gambija je marca 2022 odpravila enostranski moratorij na čarterske lete. Sodelovanje pri operacijah vračanja pa je še vedno težavno: gambijski organi so pri prvih operacijah vračanja dovoljenja za pristanek izdali po dogovorjenem časovnem okviru enega tedna pred letom, kar je povzročilo organizacijske izzive in odpovedi. Tako so bile junija, julija in septembra 2022 izvedene le tri operacije vračanja. Operacije vračanja se morajo nadaljevati, pogostost letov pa je treba povečati.