ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
10.

poudarja, da je zaradi trenutnih izzivov potreben razmislek o prihodnosti EU in je treba Unijo preoblikovati, da bi postala boljša in bolj demokratična; ugotavlja, da je treba kljub odločitvi nekaterih, da se vključujejo počasneje ali v manjšem obsegu, okrepiti jedro EU in se izogibati rešitvam po naročilu; meni, da potreba po spodbujanju skupnih vrednot, zagotavljanju stabilnosti, socialne varnosti, trajnostne rasti in delovnih mest, premostitvi vztrajne ekonomske in socialne negotovosti, zaščiti državljanov in obravnavi izziva migracije kliče zlasti po razvoju in demokratizaciji ekonomske in monetarne unije ter območja svobode, varnosti in pravice ter okrepitvi skupne zunanje in varnostne politike; zato meni, da mora iz reform iziti Unija, ki bo izpolnjevala pričakovanja državljanov;
12.

priznava izjemno pomemben prispevek mirovne pomoči za Afriko k razvoju tristranskega partnerstva med OZN, EU in Afriško unijo; meni, da ta pomoč pomeni izhodišče in potencialni vzvod za ustvarjanje močnejšega partnerstva med EU in Afriško unijo, izkazala pa se je za nepogrešljivo, saj je Afriški uniji in s tem osmim regionalnim gospodarskim skupnostim omogočila načrtovati in upravljati svoje operacije; meni, da je bistveno, da institucije EU in države članice ostanejo še naprej močno vključene v ta instrument, da bi bil v celoti uporabljen, in da bi morala Afriška unija doseči višjo raven učinkovitosti in preglednosti pri uporabi sredstev; meni, da bi morala biti mirovna pomoč za Afriko osredotočena na strukturno podporo, ne pa zgolj na dopolnilno financiranje afriških sil; priznava, da se uporabljajo tudi drugi mehanizmi financiranja, vendar meni, da je ta mehanizem glede na svojo izključno osredotočenost na Afriko in jasne cilje še posebej pomemben v zvezi z mirovnimi operacijami v Afriki; meni, da bi morale dobiti organizacije civilne družbe, ki si prizadevajo za izgradnjo miru v Afriki, priložnost izraziti svoje mnenje, in sicer v okviru bolj strateškega sodelovanja z njimi pri vprašanjih miru in varnosti; je še vedno zaskrbljen zaradi stalnih težav s financiranjem in politično voljo afriških držav; je seznanjen s sklepi Sveta z dne 24. septembra 2012, v katerih je zapisano, da bi bilo treba razmisliti tudi o alternativah za financiranje iz ERS;
H.

ker so vrste v rodu Dianthus med njimi divje in udomačene vrste, zelo raznolike, izvirajo pa od južne Rusije do gorskih območij v Grčiji in gorovja Auvergne v Franciji; ker so vrste Dianthus spp. prilagojene hladnejšim gorskim območjem Evrope in Azije, najdemo pa jih tudi na sredozemskih obalnih območjih; ker je D. caryophyllus v Evropi okrasna rastlina, katere gojenje, tako v rastlinjakih kot na prostem (na primer v Italiji in Španiji), je močno razširjeno, v nekaterih sredozemskih državah pa je občasno prešla tudi v naravo, vendar je to očitno omejeno na obalna sredozemska območja Grčije, Italije, Sicilije, Korzike in Sardinije (5);
1.

poudarja, da lahko virtualne valute in tehnologija DLT pozitivno prispevajo k blaginji državljanov in gospodarskemu razvoju, tudi v finančnem sektorju, tako da se: (a) znižajo transakcijski in operativni stroški za plačila in zlasti čezmejni prenos sredstev, verjetno precej pod 1 % v primerjavi z običajnimi 2 % – 4 % za spletne plačilne sisteme (21), ter v povprečju za več kot 7 % za čezmejni prenos nakazil (22), s čimer bi po optimistični oceni lahko zmanjšali skupne globalne stroške nakazil tudi za 20 milijard EUR; (b) bolj na splošno zmanjšajo stroški dostopa do financiranja tudi brez tradicionalnega bančnega računa, kar bi bil velik prispevek k finančni vključenosti in doseganju cilja „5x5“, ki sta ga zastavila G20 in G8 (23); (c) poveča odpornost in – odvisno od zgradbe sistema – hitrost plačilnih sistemov ter trgovine z blagom in storitvami na podlagi privzete decentralizirane strukture tehnologije DLT, ki bi lahko zanesljivo delovala naprej, tudi če pride do okvar ali vdora na delu njenega omrežja; (d) omogoči vzpostavitev sistemov, ki bodo združevali preprosto uporabo, nizke transakcijske in operativne stroške in visoko raven zasebnosti, vendar brez popolne anonimnosti, tako da je mogoče transakcijam v primeru prekrškov do neke mere slediti in povečati preglednost za udeležence na trgu; (e) ti sistemi uporabijo za razvoj varnih spletnih rešitev za mikroplačila, pri katerih se spoštuje zasebnost posameznikov, s čimer bi lahko potencialno nadomestili nekatere od obstoječih spletnih poslovnih modelov, ki so pomemben izziv za zasebnost posameznikov; (f) potencialno omogoči združitev različnih vrst tradicionalnih in inovativnih plačilnih mehanizmov, od kreditnih kartic do mobilnih rešitev, v eno samo varno in uporabniku prijazno aplikacijo, ki bi lahko pospešila nekatere vidike e-trgovine v Evropi in poglobila enotni trg;
27.

poudarja, kako pomembno vlogo imajo programi Erasmus+, Evropa za državljane in Ustvarjalna Evropa pri spodbujanju izobraževanja in usposabljanja, jezikovnih spretnosti, aktivnega državljanstva, kulturne ozaveščenosti, medkulturnega razumevanja ter drugih dragocenih ključnih in transverzalnih kompetenc; poudarja pomen teh programov za krepitev evropskega državljanstva in da je treba te programe bolj in ustrezno finančno podpreti, da se je treba bolj osredotočiti na njihove kvalitativne rezultate in večjo dostopnost mobilnosti, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti učiteljem in drugim pedagogom, mladim z različnim socialno-ekonomskim ozadjem ter ranljivim in prikrajšanim skupinam in osebam s posebnimi potrebami;
18.

poudarja, da se je nujno treba posvetovati z zasebnimi in javnimi industrijskimi in storitvenimi sektorji, tudi s proizvodnim sektorjem (zlasti z MSP in mikro podjetji), in/ali jih vključiti v snovanje, pripravo in izvajanje kakovostnih programov mobilnosti pri poklicnem izobraževanju in usposabljanju in za podporo tem programom; meni, da bi bilo treba pri izbiri programa upoštevati možnosti za zaposlitev v podjetju gostitelju in organizaciji gostiteljici; meni tudi, da bo prožno in konstruktivno partnerstvo, ki bo temeljilo na dialogu, sodelovanju in izmenjavi primerov najboljše prakse med vsemi deležniki, zagotovilo uspeh in dodano vrednost poklicnega izobraževanja in usposabljanja; meni, da si morajo tudi centri za usposabljanje in podjetja izmenjevati znanje in primere najboljše prakse; poziva Komisijo, naj spremlja ponudbo in povpraševanje na trgu dela v EU, pa tudi geografsko in poklicno mobilnost, za uskladitev s potrebami trga dela; meni, da bi s tem na eni strani zmanjšali vrzel med usposabljanjem, ki je na voljo, ter tem, kar čaka mlade v poslovnem okolju, na drugi strani pa med potrebami trga v sektorjih z dodano vrednostjo (npr. v digitalnem in zelenem gospodarstvu, energetiki, obrambnem sektorju, sektorju nege in sektorju stanovanjske obnove);
74.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi vse več primerov tihotapljenja in drugih oblik nezakonite in nedovoljene trgovine, ki nimajo posledic samo za pobiranje carin v državah članicah in s tem za proračun EU, temveč so tudi tesno povezane z mednarodnim organiziranim kriminalom, nevarnostmi za potrošnike in negativnim učinkom na delovanje enotnega trga, in ki izničujejo enake konkurenčne pogoje za vsa podjetja, zlasti mala in srednja; zato zahteva tesnejše usklajevanje med OLAF, carinskimi organi in organi za tržni nadzor, saj to ne bo samo olajšalo boja proti omenjenim težavam, temveč bo zajezilo tudi trgovino z izdelki, ki kršijo pravice intelektualne lastnine v EU;
3.

poudarja pomen ohranjanja in trajnostne rabe oceanov in morij ter njihovih virov; poziva EU in mednarodno skupnost, naj spodbujata ohranjanje in trajnostno rabo morske biotske raznovrstnosti, tako da skupaj z drugimi ukrepi uvedeta sodobne in trajnostne koncepte upravljanja morskega ekosistema, načelo upravljanja oceanov, upravljanje izkoriščanja morskih virov (pridobivanje mineralov, vrtanje za pridobivanje energije itd.) in ribištva, vključno z znanstveno utemeljenim pomorskim upravljanjem, obnavljanjem in ohranjanjem staležev na ravneh, ki omogočajo največji trajnostni donos, ekosistemskim upravljanjem in ohranjanjem morske biotske raznovrstnosti, izvrševanjem obstoječe zakonodaje in previdnostnim pristopom;
4.

pozdravlja napredek, dosežen v letu 2015, pri dogovarjanju v okviru procesa normalizacije odnosov med Kosovom in Srbijo, namreč v zvezi z ustanovitvijo združenja/skupnosti kosovskih občin s srbsko večino, v zvezi z energijo in mostom v Mitrovici ter sporazumi o telekomunikacijah z dne 25. avgusta 2015, zavarovanju vozil iz junija 2015 in sodstvu iz februarja 2015; podpira nepretrgana mediacijska prizadevanja podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko za normalizacijo odnosov med Srbijo in Kosovom, ki še ni povsem dosežena; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj temeljito oceni stanje izvajanja vseh doslej podpisanih sporazumov z vidika sprejemanja zakonov na terenu ter o tem redno poroča Evropskemu parlamentu ter parlamentoma Kosova in Srbije; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj poišče pomanjkljivosti in pozove obe strani, naj izpolnita sprejete zaveze, ter poziva Srbijo in Kosovo, naj se vzdržita negativne retorike, naj začneta v dobri veri in pravočasno popolnoma izvajati že sklenjene sporazume in naj odločno nadaljujeta proces normalizacije odnosov; poudarja, da sta za normalizacijo odnosov med Prištino in Beogradom odločilnega pomena neprekinjen in konstruktiven dialog ter popolno izvajanje doseženih sporazumov; je zadovoljen, da sta srbski in kosovski predsednik vlade, Vučić in Mustafa, v sredo, 27. januarja 2016, ponovno začela pogovore; je seznanjen, da sta se pogovarjala tudi o vzajemnem priznavanju univerzitetnih diplom in poklicnih spričeval ter o izboljšanju cestnih in železniških povezav; poudarja, da bo napredek na terenu koristil vsej regiji;
48.

poudarja, da je pomembno spremljati in zbirati podatke ter da je potreben trden in celovit sistem; je zaskrbljen, ker so informacije o javnih posvetovanjih v večini primerov na voljo zgolj v enem jeziku, kar ne omogoča vsem zainteresiranim stranem, da podajo mnenje o pomembnih vprašanjih in predlogih; meni, da bi bilo treba pri sprejemanju strateških odločitev, pomembnih za vzpostavitev enotnega trga, zmanjševanje razlik med državami članicami in krepitev upravljanja enotnega trga, na primer pri opredeljevanju prednostnih nalog za ukrepanje in izvrševanje ter ocenjevanju povezovanja in konkurenčnosti enotnega trga, pa tudi znotraj strukturiranega dialoga z državami članicami o skladnosti, upoštevati podatke in dejstva;
79.

izraža zaskrbljenost zaradi dramatičnih varnostnih in humanitarnih razmer v Siriji; poudarja pomen dela, ki ga je opravila neodvisna mednarodna preiskovalna komisija Združenih narodov za Sirijo; obsoja namerno ciljanje civilistov, neselektivne in nesorazmerne napade, napade na civiliste in zaščitene objekte kulturne dediščine, ter kaznovalna obleganja in blokade; poudarja, da je treba posebno pozornost in podporo nameniti ženskam, ki se bile žrtev nasilja, organizacijam žensk in njihovi udeležbi pri humanitarni pomoči in razreševanju konfliktov; poziva EU in države članice, naj zagotovijo, da bo imela preiskovalna komisija na voljo dovolj sredstev za uresničevanje svojega mandata, ki je ugotavljanje dejstev in okoliščin vseh zagrešenih hudih kršitev človekovih pravic in iskanje odgovornih za kršitve, tudi take, ki bi lahko pomenile hudodelstvo proti človečnosti, da bodo za svoja dejanja resnično odgovarjali, tudi pred Mednarodnim kazenskim sodiščem;
74.

ugotavlja, da mladi, ki so odraščali v obdobju hitrega tehnološkega napredka, nimajo le potenciala, talenta in spretnosti, temveč tudi drugačne vrednote in prioritete, kot so jih imeli v prejšnjih generacijah, zato je treba poudariti, da so potrebni programi in pobude, s katerimi bi premagali vrzel med generacijami; ugotavlja, da bo to pomagalo tudi pri razumevanju kvalitet mlade generacije, kot so večopravilnost, ustvarjalnost, mobilnost, pripravljenost na spremembe in predvsem timsko delo; poudarja, da bi morali biti sistemi izobraževanja in usposabljanja dovolj prožni, da bi omogočali polni razvoj spretnosti in talentov mladih ljudi; poudarja tudi, da bi moralo biti osebje služb za zaposlovanje in kadrovskih služb dobro usposobljeno in da bi moralo imeti spretnosti, ki bi mu omogočale razumevanje nove generacije; prav tako opaža, da ne pridobijo vsi mladi spretnosti in zmožnosti za izpolnjevanje vseh digitalnih zahtev samodejno, zato spominja, da je sedaj še bolj pomembno, da se vsem zagotovita enak dostop do digitalne opreme in usposabljanje o njej;
13.

pozdravlja, da si kolumbijske institucije prizadevajo doseči napredek pri celovitem in trajnem zagotavljanju človekovih pravic, in jih poziva, naj ta prizadevanja še okrepijo, da bi popolnoma odpravile subkulturo nasilja v državi, kjer je petdesetletni konflikt povzročil, da so se nekatere institucije odzivale zunajpravno in so ravnale v nasprotju s pravno državo in spoštovanjem človekovih pravic; v zvezi s tem želi spomniti kolumbijsko državo na njeno odgovornost, da zaščiti zagovornike človekovih pravic in sindikaliste, in poziva te organizacije civilne družbe, naj sodelujejo pri vzpostavljanju mirnega sobivanja v Kolumbiji;
B.

ker je bil 13. marca 2015 Mohamed Našid, prvi demokratično izvoljeni predsednik Maldivov, obsojen na 13 let zapora iz političnih razlogov in ker je to dejanje obsodila delovna skupina OZN o samovoljnem pridržanju; ker so to sojenje zaznamovale nepravilnosti; ker so bili aretirani tudi nekateri drugi nekdanji uradniki in jim je bila vzeta prostost, med drugim podpredsedniku Ahmedu Adibu in obrambnima ministroma Mohamedu Nazimu in Tolatu Ibrahimu;
F.

ker so nedavni dogodki ter pobude in ukrepi, sprejeti v zadnjih letih na Madžarskem, privedli do hudega sistemskega poslabšanja razmer na področju pravne države in temeljnih pravicam, med drugim svobode izražanja, vključno z akademsko svobodo, človekovimi pravicami migrantov, prosilcev za azil in beguncev, svobodo zbiranja in združevanja, omejevanjem in oviranjem dejavnosti organizacij civilne družbe, pravico do enake obravnave, pravicami pripadnikov manjšin, vključno z Romi, judi in osebami LGBTI, socialnimi pravicami, delovanjem ustavnega sistema, neodvisnostjo sodstva in drugih institucij ter v zvezi s številnimi skrb zbujajočimi primeri domnevne korupcije in navzkrižja interesov;
—

ob upoštevanju dokumenta z naslovom Study on imperfections in the area of microfinance and options how to address them through an EU financial instrument (Študija pomanjkljivosti na področju mikrofinanciranja in možnosti za njihovo obravnavo v okviru finančnega instrumenta EU) (2),
21.

meni, da imajo podjetja pomembno vlogo pri spodbujanju enakosti spolov prek ukrepov, ki prispevajo h krepitvi ekonomske vloge in ekonomskih pravic žensk, denimo z zagotavljanjem dostojnega dela za ženske, enakega plačila, dostopa do financ in bančnih storitev ter priložnosti, da sodelujejo pri vodenju in odločanju, pa tudi z zagotavljanjem varstva pred diskriminacijo in zlorabami na delovnem mestu, in sicer prek družbene odgovornosti gospodarskih družb, ki upošteva vidik spola; v zvezi s tem poziva k večji podpori malim in srednjim podjetjem, zlasti podjetnicam, da bi jim omogočili koristi od rasti, ki jo ustvarja zasebni sektor; poudarja pozitiven vpliv, ki ga imajo mikrofinanciranje, socialno podjetništvo in alternativni poslovni modeli, kot so vzajemne družbe in zadruge, na področje krepitve ekonomske vloge in vključevanja žensk;
45.

poudarja, da najnovejša sodna praksa, zlasti sodba Sodišča EU z dne 8. aprila 2014 o hrambi podatkov, jasno določa zakonsko zahtevo, da je treba dokazati nujnost in sorazmernost vsakršnih ukrepov, ki vključujejo zbiranje in uporabo osebnih podatkov in bi lahko posegali v pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja ter v pravico do varstva podatkov; meni, da je obžalovanja vredno, da se zaradi političnih razlogov pri sprejemanju odločitev pogosto spodkopava skladnost s temi pravnimi načeli; poziva Komisijo, naj v okviru svojega načrta za boljše pravno urejanje zagotovi visoko kakovost celotne zakonodaje EU in njeno skladnost z vsemi pravnimi standardi in sodno prakso ter z Listino EU o temeljnih pravicah; priporoča, naj bosta preizkusa nujnosti in sorazmernosti vedno vključena v oceno učinka vseh ukrepov kazenskega pregona in varnostnih ukrepov, ki predvidevajo uporabo in zbiranje osebnih podatkov;
50.

meni, da se je treba bolj osredotočiti na vlogo morja v turizmu in na njegovo trajnostnost; ugotavlja, da ima evropski pomorski in obalni turizem konkurenco v tretjih državah; poudarja, da bi morala EU svoje kulturno bogastvo unovčiti tako, da ponudi trajnostne in zelo kakovostne pomorske in obalne turistične storitve; meni, da imata lahko kulturna dediščina ter pomorski in obalni turizem z diverzifikacijo turistične ponudbe posebno vlogo pri pridobivanju večjega števila strank in podjetij; poudarja, da kulturna dediščina ter pomorski in obalni turizem pozitivno prispevata k evropskim ciljem, da je treba doseči trajnostno gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest; poziva k večji podpori za MSP, ki sestavljajo večji del sektorja vodnega turizma, da se zagotovi, da bodo obstoječe in nove zaposlitve trajnostne, zelo kakovostne in celoletne;
15.

ostro obsoja vse oblike nasilja nad otroki in ženskami ter poziva vse milice in nedržavne oborožene skupine, naj odložijo orožje, ustavijo vse oblike nasilja in iz svojih vrst nemudoma izpustijo otroke; poziva vse deležnike, naj se zavežejo varstvu otrokovih pravic in preprečijo nadaljnje nasilje nad otroki in njihovo zlorabo; poziva, da je treba dekletom in ženskam, ki so bile žrtve nasilja v oboroženem konfliktu, ponuditi vse storitve spolnega in reproduktivnega zdravja;
96.

poudarja, da so potrebni posebni ukrepi in podpora za delodajalce, zlasti MSP, da bi jim pomagali izboljšati kakovost in trajnost zaposlitev in zagotoviti usposabljanje ob delu in priložnosti za poklicni razvoj za skupine, ki so na trgu dela prikrajšane, kot so mladi, starejši delavci, ženske, migranti, invalidi in dolgotrajno brezposelni; priznava in podpira vlogo tako javnih kot tudi zasebnih služb za zaposlovanje pri spodbujanju konkurenčnih trgov dela; opozarja na pomen družbene in gospodarske odgovornosti delodajalcev in izobraževalnih ustanov do vseh delojemalcev in do družbe; meni, da bi takšno družbeno odgovornost morali zahtevati tudi od institucij, pristojnih za izobraževanje in usposabljanje;
117.

obsoja dejstvo, da številni prosilci za azil in migranti, ki poskušajo priti v Evropsko unijo, še naprej umirajo v Sredozemlju, obsoja pa tudi vlogo tihotapcev in trgovcev z ljudmi, ki migrantom kratijo temeljne pravice; opozarja, da bi morala EU in države članice sprejeti energične in zavezujoče ukrepe, da bi preprečile nadaljnje tragedije na morju; poziva EU in države članice, naj v središče migracijskih politik EU postavijo solidarnost in spoštovanje temeljnih pravic migrantov in prosilcev za azil ter zlasti; — poudarja, kako pomembno je temeljne pravice vključiti v vse vidike migracijskih politik EU in izvesti temeljito oceno učinkov vseh ukrepov in mehanizmov na področju migracije, azilne politike in nadzora meja na temeljne pravice migrantov; države članice poziva, naj zlasti upoštevajo pravice ranljivih migrantov; — izpostavlja potrebo po celostnem pristopu EU, ki bo zagotavljal skladnost med njenimi notranjimi in zunanjimi politikami; spodbuja EU in države članice, naj postavijo spoštovanje pravic migrantov v središče vseh dvostranskih ali večstranskih sporazumov o sodelovanju, sklenjenih z državami, ki niso članice EU, vključno s sporazumi o ponovnem sprejemu oseb, partnerstvi za mobilnost in sporazumi o tehničnem sodelovanju; — opozarja države članice na njihove mednarodne obveznosti pomagati osebam v nevarnosti na morju; — poziva države članice, naj spremenijo ali pregledajo vso zakonodajo, ki predvideva sankcije za osebe, ki pomagajo migrantom v nevarnosti na morju; — poudarja temeljno pravico do iskanja azila; spodbuja EU in države članice, naj odprejo nove varne in zakonite možnosti in poti za vstop prosilcev za azil v Evropsko unijo ter temu namenijo tudi dovolj sredstev, da bi tako zmanjšali tveganja, povezana s poskusi nezakonitega vstopa, in se spopadli z mrežami trgovine z ljudmi in tihotapljenja, ki kujejo dobičke z ogrožanjem življenj migrantov ter njihovim spolnim in delovnim izkoriščanjem; — poziva vse države članice, naj sodelujejo v programih EU za preselitev, in spodbuja k uporabi humanitarnih vizumov; — poziva države članice, naj zagotovijo primerne pogoje za sprejem, ki ustrezajo veljavnim temeljnim pravicam in azilni zakonodaji, obenem pa naj posebno pozornost namenijo ranljivim osebam in zmanjšajo tveganja za socialno izključenost prosilcev za azil; poziva Komisijo, naj spremlja izvajanje skupnega evropskega azilnega sistema, zlasti Direktive 2013/32/EU, in posebno pozornost namenijo prosilcem za azil, ki potrebujejo posebna procesna jamstva; — poziva k vzpostavitvi učinkovitega in usklajenega azilnega sistema v EU, da bi tako zagotovili pravično porazdelitev prosilcev za azil med državami članicami; — obžaluje poročila o incidentih nasilnega zavračanja migrantov na mejah EU; opozarja države članice na njihove obveznosti, da spoštujejo načelo nevračanja, ki ga priznavata Ženevska konvencija in Evropsko sodišče za človekove pravice, ter prepoved kolektivnega izgona iz člena 19 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; poziva Komisijo, njene agencije in države članice, naj zagotovijo upoštevanje teh in drugih mednarodnih obveznosti in obveznosti EU;
31.

poziva EU in njene države članice, naj ustanovijo poseben program za podporo in rehabilitacijo žensk in deklet, ki so žrtve spolnega nasilja in suženjstva na konfliktnih območjih na Bližnjem vzhodu in v severni Afriki, zlasti v Siriji in Iraku; poziva vlade držav Bližnjega vzhoda in severne Afrike, OZN, EU in ustrezne nevladne organizacije, naj upoštevajo posebno ranljivost begunskih žensk in deklet, še posebej tistih, ki so ločene od svojih družin, naj jim zagotovijo ustrezno zaščito in naj okrepijo prizadevanja za pomoč žrtvam spolnega nasilja, ob tem pa uvedejo socialne politike, ki jim bodo omogočile ponovno vključitev v družbo; poziva vse strani v oboroženih konfliktih, naj spoštujejo določbe resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 (2000), naj sprejmejo ukrepe za zaščito žensk in deklet, predvsem pred spolno zlorabo, tihotapljenjem ljudi in trgovino z belim blagom, ter naj se borijo proti nekaznovanosti storilcev; poziva vlade držav Bližnjega vzhoda in severne Afrike, naj podpišejo in ratificirajo Istanbulsko konvencijo, ki je zmogljiv instrument za celovito obravnavanje nasilja nad ženskami in dekleti, vključno z nasiljem v družini in pohabljanjem ženskih spolnih organov;
3.

ugotavlja, da davčni viri kot delež BDP v večini držav v razvoju ostajajo na nizki ravni, zaradi česar so posebej dovzetne za davčne utaje in izogibanje davkom posameznih davkoplačevalcev in podjetij; poudarja, da to pomeni znatno finančno izgubo za države v razvoju, kar spodbuja korupcijo in škodi razvojni politiki EU, in da bi moralo biti sprejemanje ustreznih ukrepov na nacionalni ravni, ravni EU in mednarodni ravni proti tem praksam ena glavnih prednostnih nalog EU in njenih držav članic ob upoštevanju potreb in omejitev, s katerimi se države v razvoju soočajo pri pridobivanju dostopa do svojih davčnih prihodkov; meni, da bi morala EU prevzeti vodilno vlogo pri spodbujanju mednarodnih prizadevanj v boju proti davčnim oazam, davčnim goljufijam in utajam, biti bi morala zgled in sodelovati z državami v razvoju pri sprejemanju ukrepov proti agresivnim praksam izogibanja davkom, ki jih uporabljajo nekatere nadnacionalne družbe, in pri iskanju možnosti, s katerimi bi državam v razvoju pomagala ubraniti se pritiskov za udeležbo v davčni konkurenci;
—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1), zlasti členov 177(1)(a), 223(2) ter 227(5),