Ta sprememba je bila uvedena z namenom, da se pojasni pravni položaj poročila z dne 20. marca 2005 kot sestavnega dela Pakta stabilnosti in rasti v primerjavi z amsterdamsko resolucijo Evropskega sveta o Paktu stabilnosti in rasti.

Na koncu uvodne izjave (2) se je dodalo besedilo v krepkem tisku: „Poročilo je potrdil Evropski svet v sklepih z dne 23. marca 2005 z ugotovitvijo, da poročilo posodablja in dopolnjuje Pakt za stabilnost in rast, katerega sestavni del je sedaj“.

Vprašanja kakovosti, zanesljivosti in pravočasnosti fiskalnih statističnih podatkov ne sodijo v področje Uredbe (ES) št. 1466/97. Uredba (ES) št. 3605/93 vsebuje ustrezne opredelitve in časovni načrt za namen postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Uredba (ES) št. 3605/93 je trenutno v postopku spreminjanja, izrecno glede vidikov kakovosti in krepitve spremljanja v smislu postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

„Izvajanje davčnega okvira, nadzor in usklajevanje gospodarskih politik ter njihova verodostojnost so odvisni od kakovosti, zanesljivosti in pravočasnosti davčne statistike. Potrebna je kakovost statistike na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti, da se zagotovijo neodvisnost, celovitost in odgovornost državnih statističnih uradov in Eurostata.“

V praksi se ti podatki že primerjajo prek predstavništva nacionalnih centralnih bank in Evropske centralne banke v Ekonomsko-finančnem odboru, ki ima ključno vlogo v procesu večstranskega fiskalnega nadzora.

„Komisija mora primerjati številke, ki so jih predložile države članice, s poročili ki so jih predložile nacionalne centralne banke Evropski centralni banki.“

Ta uvodna izjava je bila spremenjena z namenom, da se da večji poudarek obnovljeni zavezi držav članic, da upoštevajo pravila Pakta stabilnosti in rasti, in da se poudari odgovornost držav članic na podlagi Pakta stabilnosti in rasti.

Revidirana uvodna izjava (5) bolj jasno predstavlja načelo srednjeročnih proračunskih ciljev, značilnih za vsako državo članico, in prednostni gospodarski princip, pri čemer pojasnjuje, da srednjeročni proračunski cilj za vsako državo članico temelji na prednostni zahtevi, da se doseže čim bolj uravnoteženo proračunsko stanje ali presežek.

Uvodna izjava (5) je ponovno oblikovana in končana različica uvodne izjave (6) — predlog Komisije.

Revidirana uvodna izjava (6) bolj jasno določa gospodarski princip za doseganje in vzdrževanje srednjeročnega proračunskega cilja.

Uvodna izjava (6) je ponovno oblikovana in končana različica uvodne izjave (5) — predlog Komisije.

Na koncu revidiran člen 2A pojasni postopek za revidiranje srednjeročnega proračunskega cilja („kadar se izvaja velika strukturna reforma in v vsakem primeru vsaka štiri leta“). To določa srednjeročne cilje kot strukturne parametre, ki odražajo strukturne značilnosti držav članic (predvsem potencialno rast, trenutne dolžniške vrednostne papirje, implicitne obveznosti) in njihov, razmeroma počasen, razvoj: od tod štiriletno obdobje za njihovo revizijo.

Revidiran člen 2A določa, da je srednjeročni proračunski cilj opredeljen v ciklično prilagojenih pogojih in brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

Revidiran člen 2A določa, da se lahko srednjeročni proračunski cilji razlikujejo od države do države, so pa omejeni na določeno vrednost (veljavno v euroobmočju in državah članicah ERM-II) od -1 % BDP do ravnotežja ali presežka.

Glede na to, da je člen 2A „opredelitveni“, je bil postopkovni del [„v okviru postopka iz člena 99(2) Pogodbe“] prestavljen v člena 3 in 5.

„Srednjeročni cilji, doseči čim bolj uravnoteženo proračunsko stanje ali proračunski presežek, se za vsako državo članico določijo v okviru postopka iz člena 99(2) Pogodbe. Srednjeročni proračunski cilji se pregledujejo najmanj enkrat na leto in kadar koli se izvajajo večje strukturne in proračunske reforme ter po potrebi revidirajo. Vsaka država članica bilahko ustanovila gospodarski svet modrecev, ki bi svetoval pri glavnih makroekonomskih napovedih. Ti srednjeročni proračunski cilji, značilni za vsako državo članico, se naravnajo na raven, ki državi članici omogoča, da obvlada običajna konjunkturna nihanja in sočasno ohrani javnofinančni primanjkljaj v mejah referenčne vrednosti 3 % BDP, da zagotovi hiter napredek k finančni vzdržnosti in ob upoštevanju tega razširi manevrski prostor za proračun, zlasti v zvezi z javnimi naložbami.“

Ta sprememba razlaga postopek za določitev srednjeročnega proračunskega cilja. Države članice bodo v svojih programih stabilnosti predstavile srednjeročni cilj, določen glede na načela člena 2A. Svet bo nato pregledal, ali je bil srednjeročni proračunski cilj določen na primerni ravni in lahko zahteva od države članice, da prilagodi svoj program stabilnosti, če meni, da srednjeročni cilj ni določen na primerni ravni (glej člen 5).

Uspešno in učinkovito izvajanje procesa večstranskega fiskalnega nadzora zahteva, da se programi stabilnosti letno predložijo in ocenijo na letni ravni.

„Programi stabilnosti se predložijo pred 1. marcem 1999. Po tem datumu se posodobljeni programi za obdobje dveh let predložijo enkrat na leto. Država članica, ki pozneje sprejme enotno valuto, predloži program stabilnosti v roku šestih mesecev od Sklepa Sveta o udeležbi pri enotni valuti.“

Sprememba nadalje pojasnjuje, da so večstebrne reforme, ki uvajajo v celoti kapitalsko financiran drugi steber izven nadzora državnega sektorja, vendar pa iz njega odvajajo socialne prispevke, pod enakimi pogoji upravičene reforme, ki dovoljujejo odstopanja od srednjeročnega proračunskega cilja ali prilagoditvenih usmeritev za dosego cilja.

Drugič: jasno je, da so odstopanja od srednjeročnega proračunskega cilja ali prilagoditvenih usmeritev za dosego cilja na osnovi izvajanja strukturnih reform odvisna od ohranjanja varnostne rezerve z ozirom na referenčno vrednost primanjkljaja in da se bo proračunsko stanje, po pričakovanju, v programskem obdobju vrnilo k srednjeročnemu proračunskemu cilju.

V odstavku 1 člena 5 so k izvirnem predlogu Komisije dodani trije elementi.

Predlagane spremembe k Uredbi (ES) št. 3605/93 glede kakovosti statističnih podatkov v smislu postopka čezmernega primanjkljaja, obravnavajo to vprašanje in bodo določile cilje in vsebino obiskov za dialog in vsebino metodoloških obiskov Evropske komisije (Eurostat) v državah članicah.

„Na podlagi ocene Komisije in odbora, ustanovljenega na podlagi člena 114 Pogodbe, Svet v okviru večstranskega nadzora iz člena 99 presodi, ali so prilagoditvene usmeritve iz programa dovolj ambiciozne, ali so gospodarske predpostavke, na katerih temelji program, stvarne in če sprejeti in/ali predlagani ukrepi zadoščajo za uresničitev načrtovanih prilagoditvenih usmeritev za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Za ta namen Komisija v državah članicah izvaja finančno revizijo. “

Sprememba, ki jo je predlagal Evropski parlament lahko pomeni, da je zahteva Sveta za krepitev prilagoditvenih usmeritev odvisna od prevlade gospodarstvu bolj naklonjenih obdobij. To vsekakor ne drži. Proces revizije proračunskih ciljev, ki je predviden v tem členu, omogoča, da se od držav članic lahko zahteva znatna okrepitev samega srednjeročnega cilja ali prilagoditvenih usmeritev k temu cilju, kadar koli je to mogoče, glede na prevladujoče okoliščine in ne le v gospodarstvu naklonjenih obdobjih. Na ta način predstavlja konsolidacija, kadar je izvedljiva, osnovni cilj politike; konsolidacija v gospodarstvu naklonjenih obdobjih pa je podrejena tej bolj splošni zahtevi.

„Svet preveri program stabilnost iz odstavka 1 v največ treh mesecih od predložitve programa. Svet, na priporočilo Komisije in po posvetovanju z Odborom, ustanovljenim v skladu s členom 109c, predloži mnenje o programu. Če Svet, v skladu s členom 103, meni, da je treba cilje in vsebino programa okrepiti, še zlasti v zvezi z izboljšanjem prilagoditvene usmeritve za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v gospodarstvu naklonjenih obdobjih, v svojem mnenju pozove zadevno državo članico, da prilagodi svoj program.“

Evropski parlament je v prvem odstavku člena 6 predlagal sledečo spremembo: „Kot del večstranskega nadzora v skladu s členom 99(3) spremlja Svet izvajanje programov stabilnosti, na osnovi podatkov, ki jih zagotovijo sodelujoče države članice, in ocenjevanj, ki jih izvajata Komisija in odbor, ustanovljen v skladu s členom 109(c), še zlasti za prepoznavanje dejanskega ali pričakovanega odmika proračunskega položaja od srednjeročnega proračunskega cilja ali prilagoditvene usmeritve za dosego tega cilja, kot je določeno v programu za javnofinančni primanjkljaj/presežek, in predvidenega poteka splošnega javnega zadolževanja.“ Podobne spremembe, ki so bile predlagane k členoma 6(2) in 6(3) so iz istih razlogov zavrnjene.