SL    SL SL 
SL 1   SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 5.11.2008 
SEC(2008) 2411 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
 
priložen k 
predlogu 
 
DIREKTIVE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
 
o varstvu živali, ki se uporabl jajo za znanstvene namene 
   
POVZETEK OCENE U ČINKA  
{COM(2008) 543 kon č.} 
{SEC(2008) 2410} 
SL 2   SL POVZETEK 
1. Kje so težave? 
Direktiva 86/609/EGS je osrednji zakonodajni akt Evropske skupnos ti za usklajevanje 
predpisov držav članic za varovanje živali, ki se uporab ljajo za poskusne in druge znanstvene 
namene. Sprejeta je bila leta  1986 in ni bila nikoli bistve no spremenjena. Od sprejetja 
Direktive je bil dosežen znaten napredek pri poskusnih metodah, na voljo pa so tudi nova znanstvena dognanja o zmožnosti živali, da čutijo bole čino, in trpijo. Poleg tega v sedanjih 
določbah Direktive niso dovolj upoštevane eti čne razsežnosti uporabe živali pri poskusih. 
Direktiva se ne sk licuje izrecno na na čelo treh R
1 in ne zagotavlja nj ihove uporabe v celoti, 
čeprav ga interesne skupine opredeljujejo kot vodilno na čelo na tem podro čju. 
Večje število držav članic je pri sprejemanju nacionalnih ukrepov šlo korak dlje, da odpravijo 
te slabosti. Posledica je zelo raznoliko neuravnoteženo konkuren čno okolje za industrijo in 
raziskovalno dejavnost, kar je v nasprotju s ciljem Direktive, ki se želi izogniti razdrobitvi 
notranjega trga. Poleg tega so v besedilu Direktive, ki te sno sledi besedilu mednarodne 
konvencije, nejasne dolo čbe, neskladnosti in dvoumnosti, kar povzro ča težave pri prenosu te 
direktive. 
Z analizo težav je bilo potrjeno, da se na 12 podro čjih politike pojavljajo štiri težave: 
a) Ekonomske težave,  ki vplivajo na notranji trg, vklju čujejo podrejen konkuren čni položaj za 
države z visokimi standardi za dobro po čutje živali, ki je predvsem posledica razlik v cenah, 
različnih regulativnih in avtoriza cijskih postopkov ter razli čnih meril v državah članicah, 
posledica pa so spremenljivi stroški projekt ov in zaostanki, nezadovoljive (delovne) razmere 
za raziskovalce, ovire za horizontalno mobilnost in pove čanje števila kriminalnih dejanj 
aktivistov. Podobne težave lahko opazimo pri rejc ih in dobaviteljih živali, še posebno glede 
stroškov nastanitve in oskrbe. 
b) Težave z dobrim po čutjem živali  se nanašajo na razli čne ravni dobrega po čutja živali, kar 
izhaja iz razli čnih veljavnih standardov in relativno ve likega števila živali, ki z nacionalno 
zakonodajo niso zavarovane. 
c) Znanstvene težave  se nanašajo na nizko stopnjo inovacij in slabo kakovost znanosti, ki sta 
posledica zaostankov pri projektih, morebitn ega nepotrebnega podvajanja poskusov, nizke 
spodbude za razvijanje in uporabo alte rnativnih metod, nevarnosti razli čnih rezultatov pri 
raziskavah zaradi nedoslednega pregledovanja na črta študije in izvajanja izboljšav ter ovir za 
prosto gibanje raziskovalcev. 
d) Javne/družbene težave  se pojavijo zaradi čedalje večjega razhajanja med šibko zakonodajo 
in močno zaskrbljenostjo javnosti, ki je  posledica spremenjenih eti čnih in družbenih vrednot 
ter povečanega javnega zanimanja za poskuse na živalih.  
2. Kaj so cilji politike? 
Glavni cilj Evropske komisije na tem podro čju je ustvariti enotne konkuren čne pogoje za 
raziskovalce in industrijo. Hkrati bosta cilja  predloga v skladu s protokolom o dobrem po čutju 
                                                 
1 Na čelo treh R (nadomeš čanje, zmanjšanje in izboljšanje uporabe živali pri poskusih – Replace, Reduce 
and Refine the use of animals in experiments ) je splošno sprejeto kot vodilno na čelo pri uporabi živali v 
poskusih na nacionalni in mednarodni (npr. OECD, OIE) ravni. Izvira iz knjige „ The Principles of 
Humane Experimental Technique “, ki sta jo leta 1959 izdala W. M. S. Russell in R. L. Burch. 
SL 3   SL živali, ki je priloga k Pogodbi ES, ve čja dobrobit in varstvo živali, ki se uporabljajo za 
poskuse. 
Povečan porast alternativnih metod bo spodbudil i ndustrijo EU. S spremembo Direktive se 
prizadeva tudi za poenostavitev regu lativnega okolja in  zagotovitev konkuren čnosti raziskav 
in industrije v EU. 
3. Katere so možnosti politike? 
Preverjene so bile štiri osnovne možnosti politike za doseganje ciljev: deregulacija, 
nespremenjena politika, samoregulacija in okr epitev veljavne Direktive. Samo dopolnitev 
Direktive 86/609/EGS se je pokazala kot uspešna rešitev. 
Preučenih je bilo 25 konkretnih možnosti:  
I. Obseg Možnosti vklju čujejo razširitev obsega živali in pos topkov, ki jih zajema sedanja Direktiva 
86/609/EGS, tako da bodo zajete: 
možnost 1: živali, ki se upor abljajo v temeljnih raziskavah; 
možnost 2: živali, ki se gojijo zaradi tkiv  in organov, ki bodo uporabljeni v poskusih, ali za 
druge znanstvene namene;  
možnost 3: izbrane vrste nevreten čarjev; 
možnost 4: embrionalne in fetalne oblik e od zadnje tretjine brejosti do kotitve; 
možnost 5: živali, ki se uporabljaj o pri izobraževanju in usposabljanju. 
II. Odobritev projektov  
Zagotoviti je treba enotne konkuren čne pogoje, da se zagotovijo minimalne zahteve za 
odobritev projektov, hkrati pa se zaš čiti konkuren čnost na podro čju raziskav. 
Možnost 1: odobritev posameznih projektov v 30 dneh; 
možnost 2: odobritev skupine proj ektov za predpisano preskušanje.  
III. Etično vrednotenje projektov  
S spremenjeno Direktivo bi bilo lahko eti čno vrednotenje vseh projektov, v katerih se 
uporabljajo živali, obvezno, v njej pa bi bile dolo čene tudi minimalne zahteve. 
Možnost 1: obvezno eti čno ocenjevanje projektov z minimalnimi zahtevami; 
možnost 2: uvedba naknadnega ocenjevanja vseh projektov. 
IV. Stalni organ za eti čno presojo in nacionalni odbor za dobro po čutje živali in etiko  
Kombinacija nacional nega odbora za dobro po čutje živali in etiko za usklajevanje eti čne 
presoje in organa za eti čno presojo na ravni enote bi  lahko zagotovila dosledno eti čno presojo. 
Možnost 1: nacionalni odbor za dobro po čutje živali in etiko; 
SL 4   SL možnost 2: stalni organ za eti čno presojo v vsaki enoti. 
V. Standardi za nastanitev in oskrbo 
Direktiva bi lahko elemente spremenjenega Dodatka A k Konvenciji ETS št. 123 Sveta 
Evrope vklju čevala kot obvezne minimalne standarde.  
Možnost 1: skladnost s spremenjenim Dodatkom  A k Konvenciji ETS št. 123 Sveta Evrope. 
VI. Preglednost/dostop do podatkov  
Direktiva bi lahko vklju čevala minimalne zahteve za preglednost in javno odgovornost z 
zahtevo, naj so nezaupni podatki o eti čnem vrednotenju in odobritvi projektov na voljo 
javnosti. 
Možnost 1: nezaupni podatki iz poro čil o etičnem vrednotenju in odlo čb o odobritvi projektov 
so na voljo javnosti. 
VII. Primati razen človeka  
S spremenjeno Direktivo si se lahko okrepila prepoved uporabe primatov razen človeka, 
ujetih v divjini, in dodatno omejila podro čja raziskav, na katerih je mogo če uporabiti primate 
razen človeka. Lahko bi bil zaželen postope n prehod na dovoljeno uporabo namensko 
vzrejenih primatov razen človeka druge generacije (F2) in višjih generacij.  Uporaba velikih 
opic bi lahko bila strogo omejena.  
Možnost 1: prehod na izklju čno uporabo F2 in poznejših generacij primatov razen človeka, ki 
so bili namensko vzrejeni; možnost 2: prepoved uporabe velikih  opic z zelo omejenimi izjemami. 
VIII. Pregledi  
Z Direktivo bi se lahko uskladile minimalne zah teve za preglede na leto na dva pregleda 
(enega nenapovedano). Predviden bi bil lahko tudi sistem pregledov Evropske skupnosti. 
Možnost 1: nacionalni organi izvedejo vsaj dva pregleda na leto (enega nenapovedano); 
možnost 2: pregledi ES. 
IX. Izobraževanje in usposabljanje  
Spremenjena Direktiva bi lahko vklju čevala minimalne zahteve za  usposabljanje osebja, v 
njej pa bi bile tudi dolo čene zahteve za dokazovanje in vzdrževanje kompetenc skozi čas, da 
se zmanjša število razli čnih stroškovnih okolij. 
Možnost 1: zahteve za kompetence in minimalne elemente pri izobraževanju in usposabljanju. 
X. Izogibanje podvajanju poskusov na živalih 
Vzpostavljena bi bila lahko centralizirana zbir ka podatkov o odobritv i projektov in 
znanstvenih rezultatih za vso Skupnost. To bi omogo čilo souporabo znanja in zagotovilo 
preglednost pri rezultatih. 
SL 5   SL Možnost 1: vzpostavitev centr alizirane zbirke podatkov. 
XI. Uporaba CO 2 za evtanazijo  
V Direktivi bi bile lahko podr obno opisane humane metode ev tanazije, da se odpravijo 
prednosti zaradi nižjih stroškov enot  glede na izbiro metode. Uporaba CO 2 bi bila lahko 
prepovedana, razen če je žival nezavestna, preden je izpostavljena CO 2.  
Možnost 1: prepoved uporabe CO 2, razen če pri živali pred tem povzro čimo nezavest, tako da 
jo izpostavimo anestetiku v obliki plina. 
XII. Statisti čno poročanje 
S spremenjeno Direktivo bi se la hko izboljšala kakovost letnega statisti čnega poro čanja držav 
članic, tako da bi bili v njej uvedeni naslednji elementi: 
možnost 1: število gensko spremenjen ih živali, nekaterih vrst nevreten čarjev ter embrionalnih 
in fetalnih oblik (razen larv) v zadnji tretjini njihovega razvoja; 
možnost 2: število živali, ubitih zaradi uporabe organov in tkiv, v znanstvenih postopkih; možnost 3: število projektov in tipov enot; možnost 4: stopenjska razvrstitev (zahtevnost, resnost, intenzivnost)
2 eksperimentov. 
XIII. Spodbujanje altern ativnih poskusnih metod  
Vsaka država članica bi lahko dolo čila nacionalni referen čni laboratorij, da pospeši 
potrjevanje nadomestnih možnosti za poskuse na živalih. 
Možnost 1: nacionalni referen čni laboratoriji 
4. Kakšni so vplivi ko nkretnih možnosti? 
25 konkretnih možnosti je bilo preu čenih in ovrednotenih. Kadar je bilo to mogo če, so bili 
rezultati podani kvantitativno ali v denarnih zneski h. Koristi so bile ovrednotene glede na štiri 
področja, na katerih se pojav ljajo težave, stroški pa so bili  ocenjeni posebej za uporabniške 
enote in državne organe. V nekaterih primerih so bile izvirne možnosti spremenjene glede na 
rezultate zunanje študije, ki jo je izvedel zunanji izvajalec Prognos AG.  
                                                 
2 Stopnja poskusa se razvrsti glede na trajanje, intenzivnost in pogostnost morebitne bole čine, trpljenja ali 
stiske, ki je povzro čena živali. 
SL 6   SL  
 KORISTI  
(kvantificirani, kadar je to mogo če) STROŠKI  
(v denarnih zneskih, kadar je to 
mogoče) 
Dobro po čutje 
živali ++ 500 000 
živali Stroški za državne organe
 – 80 000 EUR  
Nadzor  +++  Stroški zaradi 
odobritev  – – 4 mio EUR  
Stroški zaradi 
etičnega 
vrednotenja  – – 2,6 mio EUR  I Obseg – 
možnost 1 – 
temeljne 
raziskave 
 
Zaostanki zaradi 
odobritev in 
etičnega 
vrednotenja  –  
Dobro po čutje 
živali +++ 1,8 mio 
živali Stroški poskusov, pri katerih se 
uporabijo tkiva in organi
 –  I Obseg – 
možnost 2 – 
tkiva 
Javna 
odgovornost in 
preglednost  +++  Stroški za državne 
organe  – 320 000 EUR  
Dobro po čutje 
živali ++ Živali, 
uporabljene 
v 1 000 
raziskavah  Stroški za državne organe
 –  I Obseg – 
možnost 3 – 
nevretenčarji 
Nadzor  ++  Stroški za 
uporabniške enote  – – –  
Dobro po čutje 
živali (++) Samo 
sesalcev 
175 000  Stroški za državne 
organe  – 12,6 mio EUR  I Obseg – 
možnost 4 – 
fetalne oblike 
Nadzor  +++  Stroški za 
uporabniške enote  – 845 000 EUR  
Dobro po čutje 
živali ++ 199 000 
živali Stroški za državne organe
 – 35 000 EUR  I Obseg – 
možnost 5 – 
izobraževanje 
in 
usposabljanje Nadzor  +++  Stroški za 
uporabniške enote  – 1,4 mio EUR  
 
II Odobritev – 
možnost 1 – 
posamezna Dobro po čutje 
živali 
Dobro po čutje ++ 
+++ 950 000 
živali Stroški za države članice brez 
odobritve projektov 
 – – 57 000 EUR  
SL 7   SL živali (dodatno)  
Nadzor in 
preglednost  ++  Stroški za države 
članice z 
odobritvijo 
projektov  + 11 500 EUR  
Nadzor in preglednost 
(dodatno)
 +  Stroški za 
uporabniške enote 
v državah članicah 
brez odobritve projektov
 – 11 mio EUR  
Konkuren čnost  +++  Stroški za 
uporabniške enote 
v državah članicah 
brez odobritve 
projektov  – 12,6 mio EUR  
Stroški za uporabnike/konku
renčna 
MSP/raziskovalno dejavnost
 +++ Znižanje za 
21,2 mio 
EUR Javna podoba  –  II Odobritev – 
možnost 2 – 
skupinska 
Stroški za državne organe
 ++ 1,9 mio EUR 
(znižanje za 
700 000 EUR)
 Dobro po čutje 
živali 0  
 
Dobro po čutje 
živali +++ 11,7 mio 
živali/371 00
0 živali  Upravni stroški za 
podjetja  – – 9 mio EUR (7 
mio EUR)  
Ozaveščenost in 
zadovoljstvo 
raziskovalcev pri 
delu ++  Konkuren čnost – –  
Kakovost 
znanstvenih 
dognanj  ++ do 70 mio 
EUR Stroški za državne organe
 – –  III Eti čna 
presoja (A) – 
možnost 1 
Enotni 
konkuren čni 
pogoji  ++  Zakasnitev 
projektov  –  
Preglednost  ++ 12,1 mio 
živali Stroški za enote  – – Spremenjena 
možnost  
4 mio EUR  III Eti čna 
presoja (A) – 
možnost 2 
Kakovost 
znanstvenih 
dognanj  ++  Stroški za 
nacionalne organe  – –  
 
SL 8   SL Preglednost  ++ 12,1 mio 
živali  Infrastruktura stroškov 
  –  III Eti čna 
presoja (B) – 
možnost 1 Javna 
odgovornost   +  Infrastruktura 
stroškov za države 
članice   –  
Dobro po čutje 
živali +++ 12,1 mio 
živali Stroški za enote  – –   III Eti čna 
presoja (B) – 
možnost 2 Etična razprava in 
ozaveščenost ++   
 
Dobro po čutje 
živali  +++ 12,1 mio 
živali Povišanje stroškov za manjše živali
 –  
Znanost  ++  Povišanje stroškov 
za večje živali  – –
 –  V Nastanitev 
in oskrba – 
možnost 1 – 
ETS 123 
Enotni 
konkuren čni 
pogoji  ++  Letni stroški za 
uporabniške enote   37 mio EUR  
 
Javna 
odgovornost in 
preglednost  ++  Stroški za enote  – –
 – Spremenjena 
možnost: 
520 000 EUR  VI Preglednost 
- možnost 1 
Podoba raziskav 
in poskusov na 
živalih  +  Stroški za države 
članice  –  
 
Dobro po čutje 
živali +/- +++ za 1 300 
živali,  
– – za 12 000 
živali Stroški za enote  – –  
Zaskrbljenost 
javnosti  ++  Znanstvena potreba  – – –
  VII Primati 
razen človeka 
– možnost 1  
Biološka 
raznovrstnost  +/0  Oddajanje dela 
zunanjim 
izvajalcem/konkure
nčnost – –  
Dobro po čutje 
živali ++  Raziskave  –  VII Primati 
razen človeka 
– možnost 2 
 Zaskrbljenost 
javnosti++  Osrednji objekt za 
potrebe v– –  
 
SL 9   SL Dobro po čutje 
živali ++ 12,1 mio 
živali  Posledice za enote    0,9 mio EUR  II Pregledi – 
možnost 1 – 
nacionalni Odgovornost in 
preglednost  +++  Stroški za države 
članice  – – 3,1 mio 
EUR/2,5 mio 
EUR 
(Dobro po čutje 
živali)  (++) 12,1 mio 
živali Stroški za enote  –  II Pregledi – 
možnost 2 – 
pregledi, ki jih 
izvaja EU (Odgovornost in 
preglednost)  (+++)  Stroški za EU  – – – 4,2 mio EUR 
(spremenjena 
možnost od 2,7 do 3,3 mio 
EUR) 
 
 
Dobro po čutje 
živali +++ 12,1 mio 
živali Dodatni stroški za nacionalne organe
 –  
Kakovost znanstvenih 
dognanj
 +++  Dodatni stroški za 
enote  – – 38 mio EUR  
Prosti pretok ljudi/delavcev 
 +++  I 
Izobraževanje 
in 
usposabljanje 
– možnost 1 
Zadovoljstvo osebja na 
delovnem mestu
 +++   
 
Dobro po čutje 
živali – temeljne 
raziskave  (+) Rahlo 
pozitiven 
učinek Stroški za enote  – –
 – 6,2 mio EUR  
Dobro po čutje 
živali – 
predpisano 
preskušanje  0  Upravni stroški za 
države članice  – – 173 000 EUR  VI Podvajanje 
– možnost 1  
Znižanje stroškov 
za države članice  +  Zahteve za vire na 
ravni EU  – – – 30 000 EUR 
enkratnih 
stroškov, 105 000 EUR 
letnih stroškov
 
 
XI CO2 – 
možnost 1 Dobro po čutje 
živali +/- 
  Posledice za enote  – –
 – 46,2 mio 
EUR 
 
XII Statisti čno Spremljanje in +++  Upravno breme  – 7,4 mio 
SL 10   SL odgovornost  EUR poročanje – 
možnost 1  
 Oblikovanje 
politike  ++     
Spremljanje in odgovornost 
 +++  Upravni stroški za 
uporabnike  – 4 mio EUR  
Podoba 
raziskovalne 
dejavnosti in industrije
 +  Upravni stroški za 
države članice  – –  XII Statisti čno 
poročanje – 
možnost 2 
Oblikovanje 
politike  +++     
Spremljanje in 
oblikovanje 
politike  ++  Upravni stroški za 
uporabnike  –  XII Statisti čno 
poročanje – 
možnost 3 
Preglednost  ++  Upravni stroški za 
države članice  – –  
Spremljanje in 
oblikovanje 
politike/pregledno
st  +++  Upravni stroški za 
uporabnike  – –  XII Statisti čno 
poročanje – 
možnost 4 
Ozaveščenost 
javnosti  +++  Upravni stroški za 
države članice  – –  
 
Povečano dobro 
počutje živali 
zaradi upada uporabe živali ali 
izboljšanja 
metode
 +++  Stroški za države 
članice  – Enkratni 
stroški od 4 
do 5 mio EUR in letni 
stroški od 
1,5 do 3 mio EUR
 
Spodbujanje 
inovacij 
 +++  Stroški za industrijo  ++  XIII 
Spodbujanje 
alternativnih 
metod – 
možnost 1 
Ozaveščenost 
javnosti  ++  Pove čana 
učinkovitost za 
javne raziskovalne proračune
 +  
 
SL 11   SL 5. Primerjava možnosti  
V nadaljevanju so navedene najuporabnejš e možnosti za ustvarja nje enotnih konkuren čnih 
pogojev znotraj Evropske skupnosti in izboljšanje dobrega po čutja vseh 12,2 milijona živali, 
ki se vsako leto uporabijo v Skupnosti:  
• okrepitev odobritve in eti čnega vrednotenja projektov bi imela bistven vpliv na izravnavo 
ekonomskih razlik med državami članicami; 
• z minimalnimi standardi za namestitev in nego bi se izni čilo dosedanje neenotno 
konkuren čno okolje za uporabnike in e note, ki se ukvarjajo z vzre jo in dobavo, hkrati pa bi 
se izboljšalo dobro po čutje živali; 
• s standardiziranimi pregledi bi  se odkrile enote, ki ne iz polnjujejo pogojev, tako pa bi se 
zagotovilo njihovo izpolnjevanje in  izboljšalo zaupanje javnosti. 
6. Katere možnosti so bile nazadnje izbrane in kakšni so njihovi vplivi? 
Glede na podatke v zgornji preg lednici postane jasno, da nekate re od možnosti, s katerimi se 
zagotavljajo najve čje koristi za dobro po čutje živali, hkrati povzro čajo tudi najvišje stroške 
(standardi za namestitev in oskrbo, standardi za izobraževanje in usposabljanje). Kljub temu pa so stroški pregledov relativno nizki,  stroški preglednosti v obliki netehni čnih povzetkov pa 
skorajda zanemarljivi. 
Edino za možnost prepovedi uporabe CO2 se zdi, da vklju čuje stroške, ki niso v sorazmerju s 
koristmi. Preostale možnosti politike ne preseg ajo ukrepov, ki so potrebni za doseganje ciljev 
spremembe (na čelo sorazmernosti). 
Tako so upravi čene možnosti naslednje: 
• razširitev obsega, da vklju čuje živali, ki se uporabljajo v te meljnih raziskavah, živali, ki se 
gojijo zaradi tkiv in organov, izbrane vrste nevreten čarjev, fetalne in embrionalne oblike v 
zadnji tretjini njihovega razvoja ter živa li, ki se uporabljajo v izobraževanju in 
usposabljanju; 
• sprejemanje odobritev posameznih projektov, vklju čno s pregledom skladnosti in eti čnim 
vrednotenjem v 30 dneh (najve č 60 dneh), kljub temu pa je dovoljena skupinska odobritev 
na področju predpisanega preskušanja in enostavn ejši postopek odobritve za projekte, ki so 
sestavljeni samo iz postopkov, razvrš čenih kot „do vklju čno blagi“, in ne vklju čujejo 
uporabe primatov razen 
človeka; 
• uvajanje nacionalnega odbora za dobro po čutje živali in etik o, ki izdaja navodila; 
• uvajanje stalnega organa za eti čno presojo v vsaki enoti; 
• minimalni standardi za nastanitev in os krbo v skladu s standardi ETS št. 123; 
• izboljšanje preglednosti in dostopa  do informacij z objavljanjem netehni čnih povzetkov 
projektov; 
• izboljšanje dobrega po čutja primatov razen človeka z dodatnim omejevanjem podro čij 
raziskav, na katerih se lahko uporabljajo, in s prehodom na upor abo samo F2 in poznejših 
generacij namensko vzrejenih živali po prehodnem obdobju, ki je  posebno za nekatere tipe 
vrst; 
SL 12   SL • prepoved uporabe velikih opic z zelo omejenimi izjemami; 
• boljše uveljavljanje Direktive z dvema preg ledoma nacionalnih organov na leto (enim 
nenapovedanim); 
• ustrezni standardi za izobraževanje in usposabljanje; 
• posebni pogoji za uporabo CO 2; 
• izboljšanje statisti čnih podatkov; 
• nacionalni referen čni laboratoriji. 
Skupni stroški preferen čnih možnosti bi bili lahko 143,7 milijona EUR na leto, vendar bi 
večino stroškov povzro čile tiste tri možnosti, s katerimi se tudi zagotavljajo najve čje koristi za 
dobro po čutje živali. Treba je opozoriti, da 23 milijonov EUR, dodeljenih za odobritev 
projektov, temelji na scenariju, po katerem nobena država članica ne bi izbr ala enostavnejšega 
postopka odobritve za projekt,  ki je sestavljen samo iz postopkov, ki so razvrš čeni kot „do 
vključno blagi“ in ne vklju čujejo uporabe primatov razen človeka. Povišanje stroškov je treba 
ovrednotiti glede na skupne st roške za poskuse na  živalih, za katere  je bilo izra čunano, da 
znašajo približno 2,9 milijarde EUR na leto v državah EU-25. Pri tem se razume, da bodo 
univerze in javne raziskovaln e enote morda potrebovale pre hodna obdobja, da se prilagodijo 
novim zahtevam, medtem ko se bodo nekateri industrijski sektorji la hko novim standardom 
prilagodili veliko hitreje.   
Prihranki zaradi znižanih upra vnih stroškov in izogibanja nepot rebnemu preskušanju so bili 
ocenjeni na približno 90 milijonov EUR na leto. Za izra čun neto zneska povišanih stroškov 
lahko teh 90 milijonov EUR prihranka odštejemo  od bruto povišanja stroškov v višini 143,7 
milijona EUR. Neto znesek povišanih stroškov bi potem znašal približno 51 milijonov EUR na leto. 
Dodatne koristi/prihranki zaradi izboljšav v znanosti še niso vklju čeni. Za nekatere možnosti z 
velikim potencialom za izboljšanje dobrega po čutja živali je mogo če ustrezajo če koristi za 
znanost finan čno opredeliti. Če je mogo če izboljšati vsaj nekaj odstotkov (1–3 %) študij, ki so 
zdaj prizadete zaradi slabega oblikovanja pos kusov, neprimernih standardov za nastanitev in 
oskrbo ali osebja, ki ni popolnoma usposobljen o, imajo lahko koristi enako velik pomen kot 
finančni stroški teh možnosti. 
Vsi ukrepi so bili skrbno pregleda ni, da je bilo preverjeno, ali so potrebni. Potrebni so za 
izpolnitev zahtev protokola, ki je pr iloga k Pogodbi ES in v katerem je dolo čeno popolno 
spoštovanje zahtev za dobro po čutje živali pri oblikovanju notra njega trga in raziskovalnih 
politik. Hkrati države članice teh ukrepov posamezno ne morejo bolje izvajati.