POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Letno poročilo o izvajanju Sporazuma o prosti trgovini med EU in Korejo

1. Uvod

S 1. julijem 2013 je bila obeležena druga obletnica Sporazuma o prosti trgovini med EU in njenimi državami članicami ter Republiko Korejo (v nadaljnjem besedilu: Koreja), ki se začasno uporablja od julija 2011[1]. To je prvi sporazum o prosti trgovini nove generacije, za katerega sta značilna daljnosežnost in celovitost. Poleg tega je to prvi trgovinski sporazum EU z azijsko državo.

To je drugo letno poročilo o izvajanju Sporazuma o prosti trgovini v skladu z določbami iz Uredbe (EU) št. 511/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2011 o izvajanju dvostranske zaščitne klavzule Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami in Republiko Korejo[2]. V skladu s členom 13(1) navedene uredbe Komisija objavi letno poročilo o uporabi in izvajanju Sporazuma. Poleg tega člen 3(3) določa, da Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži letno poročilo o spremljanju najnovejših statističnih podatkov o uvozu izdelkov iz Koreje v občutljivih sektorjih in tistih sektorjih, na katere je bilo spremljanje razširjeno. V tem poročilu sta tako združeni obe zahtevi glede poročanja.

2. Skupna ocena: razvoj trgovine in prihranki pri dajatvah

2.1. Metode za analizo

Spodnja analiza dvostranskih trgovinskih tokov med EU in Korejo temelji na primerjavi podatkov za drugo leto izvajanja Sporazuma o prosti trgovini (julij 2012–junij 2013) v primerjavi z letom pred začetkom začasne uporabe Sporazuma o prosti trgovini (julij 2010–junij 2011).

Opozoriti bi bilo treba, da sprememb v trgovinskih tokovih ni mogoče pripisati izključno Sporazumu o prosti trgovini, saj nanje vplivajo tudi drugi dejavniki. Vendar so spodaj navedene vrednosti dober pokazatelj dosedanjega delovanja Sporazuma o prosti trgovini, pri čemer je zlasti iz višjih stopenj uporabe posebnih ugodnosti razvidno, da se podjetja EU vedno pogosteje poslužujejo Sporazuma o prosti trgovini, čeprav so v zvezi s tem še možne izboljšave.

2.2. Razvoj splošnih trgovinskih tokov (blago)

Izvoz EU v Korejo se je v drugem letu izvajanja Sporazuma o prosti trgovini v primerjavi z letom pred začetkom njegove začasne uporabe povečal za 24 % ali 7 milijard EUR. Vendar je bilo povečanje izvoza v drugem letu izvajanja Sporazuma o prosti trgovini (8 %) manj izrazito kot v prvem letu (15 %)[3].

Če ga primerjamo z izvozom blaga v ostale dele sveta, ki se je v enakem obdobju povečal za 17 %, je trend v zvezi s Korejo znatno bolj pozitiven kot z večino drugih držav.

Nasprotno s tem se je uvoz iz Koreje v drugem letu izvajanja Sporazuma o prosti trgovini v primerjavi z letom pred začetkom njegove začasne uporabe zmanjšal za 6 %, skoraj celotno zmanjšanje pa se lahko pripiše drugemu letu izvajanja tega sporazuma. V smislu vrednosti se je uvoz zmanjšal z 38 milijard EUR na 35,7 milijarde EUR. Nasprotno s tem se je uvoz iz ostalih delov sveta v enakem obdobju povečal za 4 %, kar pomeni, da slabih rezultatov korejskega izvoza ni mogoče pojasniti le na podlagi splošnega zmanjšanja povpraševanja v Evropi. Za ta trend so tudi drugi razlogi, kot je zmanjšanje izvoza ladij iz Koreje zaradi prevelike globalne zmogljivosti in ponudbe. Sporazum o prosti trgovini izvozu ladij ni koristil, saj so bile v EU oproščene dajatev že pred začetkom njegovega izvajanja. Dodaten razlog za slabše rezultate korejskega izvoza je premestitev proizvodnje elektronike iz Koreje v Jugovzhodno Azijo, kar pomeni, da se ti izdelki, ki so po svetu in EU zelo uspešni, ne izvažajo iz Koreje v okviru posebnih ugodnosti Sporazuma o prosti trgovini, ampak iz drugih azijskih držav.

Posledično se je trgovinska bilanca s Korejo, če se leto pred začetkom začasne uporabe Sporazuma o prosti trgovini primerja z drugim letom njegovega izvajanja, s primanjkljaja v višini 20 % ali –7,4 milijarde EUR spremenila v presežek v višini 6 % ali 2,3 milijarde EUR. V 15 letih ima EU tako prvič trgovinski presežek s Korejo.

2.3. Razvoj trgovine z blagom, ki je popolnoma oproščeno dajatev

Veliko blaga je bilo prostega dajatev že pred izvajanjem Sporazuma o prosti trgovini, medtem ko nekatere vrste blaga z začetkom njegovega izvajanja niso bile takoj popolnoma oproščene dajatev. Tako bi bilo treba za boljši pregled možnih učinkov Sporazuma o prosti trgovini namesto proučitve splošnih trgovinskih tokov slednje razdeliti v skupine glede na spremembe pri uporabljenih tarifah.

Izvoz blaga iz EU v Korejo, ki je v okviru Sporazuma o prosti trgovini v celoti oproščeno dajatev, se je v primerjavi z letom pred začetkom njegove začasne uporabe povečal za 37 % ali 4,5 milijarde EUR. To lahko primerjamo z 18-odstotnim povečanjem izvoza enakega blaga v ostale dele sveta. Na pozitiven vpliv Sporazuma o prosti trgovini kaže dejstvo, da se je izvoz tega blaga v Korejo povečal bolj kot izvoz v ostale dele sveta in da se je izvoz blaga, ki je v Koreji obravnavano prednostno, povečal bolj kot skupni izvoz. Če bi se izvoz v Korejo razvijal le v skladu z izvozom v ostale dele sveta, bi to pomenilo manjši izvoz v višini 2,3 milijarde EUR.

Za blago, ki je le delno oproščeno dajatev[4], so bili rezultati izvoza manj izraziti (+24 %) in le nekoliko boljši kot za izvoz enakega blaga v ostale dele sveta (+19 %). Vendar so v tej skupini rezultati izvoza blaga z velikim znižanjem tarif boljši (31 %) kot za blago z manjšim znižanjem tarif, pri katerem se je izvoz povečal za 20 %.

Tudi če bi se uvoz iz Koreje na splošno zmanjšal, to ne velja za blago, za katero Sporazum o prosti trgovini zagotavlja prednostni dostop. Zmanjšanje se lahko prej pripiše zmanjšanemu povpraševanju v EU po blagu iz države z največjimi ugodnostmi (MFN), ki je že oproščeno dajatev, kot so ladje, kot je pojasnjeno zgoraj. Uvoz blaga, ki je v celoti oproščeno dajatev, se je povečal za 21 %, uvoz blaga, ki je delno oproščeno dajatev, pa za 23 % (trgovina z blagom, ki ni oproščeno dajatev, je zanemarljiva). Skupni uvoz teh izdelkov v EU iz ostalih delov sveta je v tem obdobju ostal nespremenjen in tako kaže, da je Sporazum o prosti trgovini pozitivno vplival tudi na korejski izvoz v EU.

2.4. Prihranki pri dajatvah in uporaba posebnih ugodnosti

Potencialni prihranki pri dajatvah so precejšnji že pred celovitim izvajanjem Sporazuma o prosti trgovini. Pri izvozu EU v Korejo so potencialni prihranki pri dajatvah v drugem letu izvajanja tega sporazuma v primerjavi s tem, kar bi moralo biti plačano ob enakih trgovinskih tokovih po tarifnih stopnjah pred njegovim izvajanjem, znašali približno 1,4 milijarde EUR. To pomeni 77-odstotno znižanje tarif, ki so bile plačane pred začetkom izvajanja Sporazuma o prosti trgovini.

V realnosti izvozniki ne uporabljajo vedno posebnih ugodnosti Sporazuma o prosti trgovini. Stopnja uporabe posebnih ugodnosti za izvoz EU v Korejo, tj. v kolikšni meri podjetja uporabljajo preferencialne tarife, je v obdobju od marca do junija 2013 znašala 66 %. To pomeni rahlo zvišanje v primerjavi z obdobjem od septembra 2012 do februarja 2013, ko je znašala 64 %[5].

V zvezi s korejsko uporabo posebnih ugodnosti na trgu EU je ta vrednost v letu 2012 znašala 77 %, iz česar je razvidno, da korejski izvozniki bolje izkoriščajo Sporazum o prosti trgovini kot izvozniki EU. Za to obstaja veliko razlogov in eden od njih je, da so korejski izvozniki pogosto veliki monopoli, usmerjeni v izvoz, medtem ko je industrija EU bolj razdrobljena.

2.5. Vplivi na sektorje, vključno z vplivi na avtomobilski sektor

Izvoz avtomobilov iz EU v Korejo se je v primerjavi z letom pred začetkom začasne uporabe Sporazuma o prosti trgovini povečal za 40 % v smislu vrednosti in za 38 % v smislu enot. V prvem letu izvajanja Sporazuma o prosti trgovini se je izvoz povečal le za 4 %, v drugem letu pa je bilo to povečanje znatno, in sicer za 34 % v smislu vrednosti in za 29 % v smislu enot. Trend v zvezi z izvozom avtomobilov v Korejo je bistveno bolj pozitiven kot v ostale dele sveta, kjer je bilo zabeleženo 24-odstotno povečanje v smislu vrednosti in 25-odstotno povečanje v smislu enot.

Uvoz avtomobilov (HS8703) iz Koreje se je povečal za 53 % v smislu vrednosti in za 36 % v smislu enot. Velikemu povečanju v prvem letu izvajanja Sporazuma o prosti trgovini je sledilo stabilno drugo leto.

V primerjavi z uvozom avtomobilov iz ostalih delov sveta so korejski avtomobili na trgu EU dosegli očiten napredek. Uvoz avtomobilov iz ostalih delov sveta se je zmanjšal za 7 % v smislu vrednosti in za 14 % v smislu enot. To pomeni, da se je delež uvoza korejskih avtomobilov v EU povečal tako v smislu vrednosti kot v smislu enot.

Izvoz avtomobilov iz EU v Korejo je v drugem letu izvajanja Sporazuma o prosti trgovini znašal 2,8 milijarde EUR, medtem ko je korejski izvoz v EU v enakem obdobju znašal 4 milijarde EUR, kar pomeni blagovni primanjkljaj v višini –1,2 milijarde EUR.

Glede vplivov na druge sektorje je mogoče največji porast izvoza EU na korejski trg zabeležiti v sektorju rudnin (HS27), kjer se je vrednost izvoza povečala za 2,6 milijarde EUR, čeprav se zdi, da to ni povezano s Sporazumom o prosti trgovini. Sektor strojev in mehanskih naprav, ki so popolnoma oproščeni dajatev (HS84), pa je zabeležil velik dobiček, pri čemer se je vrednost izvoza povečala za 1 milijardo EUR. Pri izvozu v Korejo je bilo le v nekaterih sektorjih zabeleženo zmanjšanje. Največji upad je mogoče opaziti v sektorju železa in jekla (HS73), in sicer se je v drugem letu izvajanja Sporazuma o prosti trgovini v primerjavi z letom pred začetkom njegove začasne uporabe vrednost izvoza zmanjšala za 317 milijonov EUR.

Glede uvoza iz Koreje je treba omeniti, da se je znatno zmanjšal uvoz električnih strojev (HS85) in ladij (HS89), in sicer v obeh primerih za več kot 3 milijarde EUR. V primerjavi z letom pred začetkom začasne uporabe Sporazuma o prosti trgovini to v primeru ladij pomeni 53-odstotno znižanje uvozne vrednosti. Razen povečanja uvoza motornih vozil ni bilo velikega povečanja uvoza v nobenem drugem sektorju.

2.6. Storitve

Podatki o trgovini s storitvami nastajajo z veliko zamudo in so zelo združeni, zaradi česar je nemogoče izvesti enake najnovejše in podrobne primerjave kot za blago. Tako je bila primerjava opravljena med koledarskim letom 2011 in letom 2010, tj. med letom, ko se je Sporazum o prosti trgovini „delno izvajal“, in koledarskim letom, ko se je začasno uporabljal.

Na podlagi tega se je izvoz storitev EU (načina 1 in 2 Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami (GATS)) v Korejo v letu 2011 v primerjavi z letom 2010 povečal za 9 %. Hkrati se je uvoz storitev iz Koreje zmanjšal za 2 %, zaradi česar se je v korist EU povečal presežek v zvezi s trgovino s storitvami.

3. Dejavnosti organov izvajanja, ustanovljenih v okviru Sporazuma o prosti trgovini

Institucionalne določbe Sporazuma o prosti trgovini predvidevajo ustanovitev sedmih specializiranih odborov, sedmih delovnih skupin in dialog o vprašanjih intelektualne lastnine. Letni evropsko-korejski odbor za trgovino v okviru Sporazuma o prosti trgovini na ministrski ravni ima nadzorno vlogo in je oblikovan tako, da zagotavlja ustrezno izvajanje Sporazuma o prosti trgovini.

Leta 2013 so se različni odbori in delovne skupine večinoma sestali v drugi polovici koledarskega leta, in sicer zaradi preoblikovanja korejske vlade spomladi leta 2013 po izvolitvi predsednice Park Geun-hye. V okviru tega preoblikovanja so trgovinske zadeve iz nekdanjega Ministrstva za zunanje zadeve in trgovino prišle pod okrilje novoustanovljenega Ministrstva za trgovino, industrijo in energijo.

Od drugega srečanja Odbora za trgovino, ki je potekalo 16. oktobra 2012 v Bruslju, se je pred koncem leta 2013 sestalo sedem specializiranih odborov in šest delovnih skupin:

Carinski odbor se je drugič sestal 26. novembra 2012 v Bruslju. Sprejel je poslovnik in razpravljal o različnih vidikih izvajanja Sporazuma o prosti trgovini, vključno s klavzulo o neposrednem pošiljanju, tekstilnimi izdelki in oblačili, možnostjo sklenitve sporazuma o vzajemnem priznavanju pooblaščenih gospodarskih subjektov in oznako „Made in EU“. Strani sta nadaljevali tudi z razpravami o razlaganju posebnih pravil o poreklu za surimi, da bi dosegli dogovor.

Delovna skupina za sodelovanje pri trgovinskih sredstvih se je prvič sestala 27. novembra 2012 v Bruslju. Na srečanju sta si obe strani izmenjali informacije o svojih praksah in pravnih podlagah za uvedbo protidampinških in izravnalnih dajatev.

Drugo srečanje Odbora za trgovino s storitvami, ustanavljanje in elektronsko poslovanje je potekalo 12. junija 2013 v Bruslju. Obe strani sta razpravljali o veliko različnih vprašanjih na področjih poštnih in kurirskih storitev, prevoznih storitev, finančnih storitev ter distribucijskih in pravnih storitev. V zvezi s poštnimi storitvami je treba opomniti, da je treba delo v zvezi z načeli poštne reforme končati do junija 2014. Odbor je obravnaval tudi vprašanja v zvezi z elektronskim poslovanjem in ustanavljanjem.

Istega dne, tj. 12. junija 2013, se je v Bruslju prav tako drugič sestala Delovna skupina za sporazume o vzajemnem priznavanju storitev. Obe strani sta izrazili skupno zanimanje za spodbujanje sporazumov o vzajemnem priznavanju na področju arhitekture in inženiringa ter se strinjali, da bi morali zadevni deležniki in poslovna združenja čim prej razpravljati o vsebinskih vidikih.

Koreja je 11. septembra 2013 v Seulu gostila drugo srečanje Odbora za trgovino in trajnostni razvoj. Na tem srečanju sta Odboru obe strani poročali o delu svojih nacionalnih svetovalnih skupin ter si izmenjali stališča o svojih okoljskih in delovnih politikah, vključno s področjem podnebnih sprememb (sistemi trgovanja z emisijami), trajnostno potrošnjo in proizvodnjo, liberalizacijo trgovine z okoljskim blagom, politiko trga dela po gospodarski krizi, zdravjem in varstvom pri delu, pa tudi ratifikacijo konvencij Mednarodne organizacije dela (MOD). Poleg tega je EU na kratko predstavila tudi svoje nedavne pobude za boj proti nezakoniti sečnji in s tem povezani trgovini. Obe strani sta razpravljali tudi o sodelovanju v okviru Priloge 13 k Sporazumu o prosti trgovini. Poleg tega sta korejska in evropska nacionalna svetovalna skupina 12. in 13. septembra 2013 organizirali tudi delavnico o delu in forum civilne družbe.

Odbor za trgovino z blagom se je drugič sestal 12. septembra 2013 v Seulu. Odbor se je dogovoril o vsebinskih elementih upravljanja tarifnih kvot in tako obema stranema omogočil začetek postopkov za pripravo sklepa Odbora za trgovino z blagom. Odbor je razpravljal o različnih vprašanjih izvajanja na področjih, kot so preglednost pri uvajanju novih predpisov, alkoholne pijače, biološka enakovrednost, kozmetika, elektronski in električni izdelki, stroji ter fotovoltaična industrija.

Drugo srečanje Odbora za sanitarne in fitosanitarne ukrepe je prav tako potekalo 12. septembra 2013, in sicer v Sejongu. Odbor je razpravljal o vprašanjih, kot so operativni postopki Odbora, sodelovanje na področju vprašanj dobrega počutja živali, govedina, izvoz kivija in pomaranč, označevanje in preglednost pri uvajanju sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov ter korejska piščančja juha samgyetang. Vzporedno s srečanjem je bil 11. septembra organiziran tudi enodnevni seminar za krepitev zaupanja. Korejska stran je predstavila svojo analizo tveganja na področju uvoza in karantenske postopke za izdelke živalskega izvora, med tem ko je EU med drugim predstavila ukrepe, uvedene za zagotavljanje varnosti izdelkov živalskega izvora med izbruhi živalskih bolezni.

Odbor za področja pasivnega plemenitenja na Korejskem polotoku se je drugič sestal 13. septembra 2013 v Seulu. Koreja je podala najnovejše informacije o razmerah, povezanih z industrijskim kompleksom Kaesong, tj. medkorejskim tovarniškim parkom v Severni Koreji. Koreja je predstavila merila za področja pasivnega plemenitenja ter pogoje in zgornjo mejo, da se Kaesong razglasi za področje pasivnega plemenitenja. Obe strani sta priznali politično občutljivost vprašanja, vendar sta se strinjali, da je treba k razpravi o tehničnih vidikih pristopati praktično.

V Seulu je bil 25. in 26. septembra 2013 organiziran drugi krog srečanj treh delovnih skupin, in sicer za motorna vozila in njihove dele, za farmacevtske izdelke in medicinske pripomočke ter za kemikalije.

Delovna skupina za motorna vozila in njihove dele je razpravljala o nekaterih vprašanjih izvajanja Sporazuma o prosti trgovini, pa tudi o drugih vprašanjih o dostopu na trg v avtomobilskem sektorju. Med njimi so prodaja vozil Euro 5 s priključkom OBD na korejskem trgu, standardi na področju emisij zaradi izhlapevanja goriva, načrti za nove predpise o emisijah CO2 v EU, postopki za uporabo oznake „E“ za pnevmatike, načrti za nove predpise o emisijah iz dizelskih vozil, direktiva o izrabljenih vozilih, učinkovitost goriva, energetska učinkovitost pnevmatik, zbliževanje predpisov in UNECE WP29, označevanje avtomobilskih delov ter klasifikacija vozil in vlečnih vozil za polpriklopnike.

Delovna skupina za farmacevtske izdelke in medicinske pripomočke je razpravljala o korejski reformi v zvezi s stopnjami povračil za farmacevtske izdelke, vrednotenju cene medicinskih pripomočkov, spremembi obdobja za pripombe na sklepe v zvezi s povračilom za farmacevtske izdelke in kakovostnem testiranju farmacevtskih izdelkov. Koreja je predstavila zahtevo za delovni program z namenom sklenitve sporazuma o vzajemnem priznavanju dobrih proizvodnih praks. Obe strani sta se strinjali, da bosta raziskali, kako še dodatno izboljšati sodelovanje na tem področju.

Delovna skupina za kemikalije je izmenjala informacije o izvajanju uredbe REACH na obeh straneh. Koreja je pojasnila svoj načrt za uvedbo izvedbenih odlokov in zagotavljanje preglednosti med tem procesom. EU je ponudila svoje poglede v zvezi z izvajanjem svoje uredbe REACH. Obe strani sta se okvirno strinjali, da si bosta zaradi olajšanja tehničnega sodelovanja izmenjali kontaktne podatke na vsaki strani.

Delovna skupina za geografske označbe se je prvič sestala 25. oktobra 2013 v Seulu. Razpravljala je o osnutku poslovnika, vendar ga še ni sprejela. Glavna tema srečanja je bil predlog EU, da se v Prilogo 10-A k Sporazumu o prosti trgovini vključijo nove geografske označbe EU. EU je poudarila zanimanje, ki ga države članice EU pripisujejo geografskim označbam, in pomembnost razširitve seznama s tolikšnim številom geografskih označb, kot je potrebno. Koreja je sporočila tudi, da namerava k navedeni prilogi predlagati korejske geografske označbe.

Odbor za sodelovanje v kulturi se je prvič sestal 5. decembra 2013 v Bruslju. To je bila priložnost za izmenjavo informacij o politikah EU in Koreje na področju kulture in na avdiovizualnem področju. Odbor je sprejel tudi poslovnik in ocenil izvajanje členov 5.4, 5.5 in 5.6 (o upravičenosti koprodukcij) Protokola o sodelovanju v kulturi. Omeniti je treba, da v skladu s Protokolom o sodelovanju v kulturi Odbor za trgovino ni pristojen za protokol, zato funkcije Odbora za trgovino v zvezi z navedenim protokolom izvaja Odbor za sodelovanje v kulturi.

Tretje srečanje Odbora za trgovino je potekalo 15. oktobra 2013 v Seulu. Sopredsedovala sta mu komisar Karel De Gucht ter korejski minister za trgovino, industrijo in energijo Yoon Sang-jick. Odbor je ocenil razvoj dvostranske trgovine po dveh letih izvajanja Sporazuma o prosti trgovini in prišel do zaključka, da je ta sporazum koristil obema stranema, zlasti ko gre za trgovino, ki je v celoti ali delno oproščena dajatev, kjer se je izvoz na obeh straneh povečal. Obe strani sta izpostavili svoja vprašanja v zvezi z izvajanjem, vključno z označevanjem avtomobilskih delov, obveznostmi iz Sporazuma o prosti trgovini v storitvenem sektorju, področji pasivnega plemenitenja in uveljavljanjem Sporazuma o prosti trgovini. Obe strani sta pozdravili napredek, ki je bil dosežen pri spremembah Sporazuma o prosti trgovini glede na pristop Hrvaške k EU, in razpravljali o trenutnem stanju glede drugih sprememb Sporazuma, ki jih zahteva EU, vključno z revizijo klavzule o neposrednem prevozu, klavzule o ponovnem vstopu blaga po popravilih, vključitvi vlačilcev in spremembo nekaterih zastarelih standardov v avtomobilskem sektorju.

Nazadnje je v Bruslju 8. novembra potekal vrh med EU in Korejo. EU sta zastopala predsednik Evropskega sveta Herman Van Rompuy in predsednik Evropske komisije José Manuel Barroso. Korejo je zastopala predsednica Park Geun-hye. Obe strani sta bili mnenja, da je celovito izvajanje Sporazuma o prosti trgovini pomembno, in spodbudili svoje uradnike za trgovino, naj nadaljujejo razprave in poiščejo rešitve za vprašanja v zvezi z izvajanjem, ki so jih v okviru Sporazuma o prosti trgovini ugotovili odbori in delovne skupine, vključno z Evropsko-korejskim odborom za trgovino, z namenom, da pričakovane koristi dosežejo vse ravni gospodarskih deležnikov na obeh straneh. Obe strani sta pozdravili tudi dogovor v zvezi z besedilom dodatnega protokola k Sporazumu o prosti trgovini z namenom upoštevanja pristopa Hrvaške k EU 1. julija 2013 in se strinjali, da se pospeši proces za podpis in začasno uporabo Protokola. Prav tako sta se strinjali z nadaljnjim sodelovanjem pri zagotavljanju delovanja Sporazuma o prosti trgovini v duhu strateškega partnerstva.

4. Izvajanje poglavja 13 Sporazuma o prosti trgovini v zvezi s trgovino in trajnostnim razvojem

Drugo srečanje Odbora za trgovino in trajnostni razvoj je potekalo 11. septembra 2013 v Seulu. Na srečanju sta obe strani kot dobro podlago za nadaljnji dialog pozdravili odprte in konstruktivne razprave o vprašanjih okoljske in delovne politike, povezanih s trgovino. Odbor se je okvirno strinjal, da bo naslednje srečanje organiziral v prvi polovici leta 2015.

Vzporedno s srečanjem tega odbora je 12. septembra potekala tudi delavnica, povezana z delom. Udeležili so se je člani Foruma civilne družbe, ki je skupni forum nacionalnih svetovalnih skupin Koreje in EU. Na zahtevo Komisije in nacionalne svetovalne skupine EU so se delavnice udeležili tudi drugi deležniki, ki niso člani zadevnih nacionalnih svetovalnih skupin. Predstavljena so bila stališča nacionalnih svetovalnih skupin o izvajanju poglavitnih delovnih standardov MOD v pravu in praksi, ki so povezani s prisilnim delom, svobodo združevanja in pravico do kolektivnih pogajanj ter ki jih Koreja še ni ratificirala. V zvezi s svobodo združevanja in pravico do kolektivnih pogajanj so se nekateri udeleženci sklicevali na priporočila nadzornih organov MOD, zlasti tista, ki jih je Odbor za svobodo združevanja izdal za Korejo. Predstavitvam je sledila odprta razprava med nacionalnimi svetovalnimi skupinami in drugimi zainteresiranimi deležniki.

Nazadnje so sopredsedujoči Odbora za trgovino in trajnostni razvoj podali najnovejše informacije o razpravah tega odbora s Forumom civilne družbe, ki je potekal 13. septembra. Te informacije so bile poslane tudi Svetu in Evropskemu parlamentu. Forum civilne družbe je razpravljal o svojem poslovniku, zaključkih delavnice, zeleni rasti in mednarodni trgovini.

5. Izvajanje Uredbe (EU) št. 511/2011

Uredba (EU) št. 511/2011 je del notranje zakonodaje EU za izvajanje dvostranske zaščitne klavzule v okviru Sporazuma o prosti trgovini med EU in Korejo.

Kot določata člena 3 in 11 Uredbe (EU) št. 511/2011, Komisija spremlja razvoj uvoza in izvoza korejskih izdelkov v občutljivih sektorjih, na katere bi lahko vplivalo povračilo dajatev, kot so avtomobili, avtomobilski deli, tekstil in potrošna elektronika. Od začetka začasne uporabe Sporazuma o prosti trgovini julija 2011 si Komisija rezultate svojega spremljanja vsaka dva meseca izmenja z državami članicami, Evropskim parlamentom in zadevnimi deležniki.

Navedena uredba določa tudi možnost za začetek zaščitne preiskave ali za uvedbo predhodnih nadzornih ukrepov pod nekaterimi pogoji, določenimi v tej uredbi. V drugem letu izvajanja Sporazuma o prosti trgovini Komisija ni prejela zahtev za začetek zaščitne preiskave ali za uvedbo predhodnih nadzornih ukrepov.

5.1. Razvoj korejskega uvoza v EU v sektorjih, ki jih zajema spremljanje

Rezultati spremljanja v drugem letu izvajanja Sporazuma o prosti trgovini so skupaj z ustreznimi grafi povzeti v nadaljevanju. Omeniti je treba, da se za namen spremljanja opravi primerjava trgovinskih podatkov na letni ravni, zato se lahko nekatere vrednosti razlikujejo od splošne tržne analize iz zgornje točke 2, kjer je bila za primerjavo uporabljena drugačna metoda.

Omeniti je treba tudi, da primerjava v okviru spremljanja temelji na količinah uvoza iz Koreje v EU, tj. na številu kosov v primeru avtomobilov in na 1 000 kg v primeru avtomobilskih delov, tekstila in elektronike.

(i) Avtomobilski sektor

Uvoz avtomobilov iz Koreje v EU se je v prvem letu izvajanja Sporazuma o prosti trgovini (julij 2011–junij 2012) v primerjavi z letom pred začetkom njegove začasne uporabe (julij 2010–junij 2011) povečal za 41 %. Temu povečanju je v drugem letu izvajanja Sporazuma o prosti trgovini (julij 2012–junij 2013) v primerjavi s predhodnim letom sledilo 13-odstotno zmanjšanje uvoza. Padajoči trend velja za avtomobile z majhnimi motorji, pa tudi za avtomobile s srednje velikimi oziroma velikimi motorji. Dolgoročno gledano se zdi, da se je uvoz avtomobilov ustalil na znatno nižji ravni, kot je bila v obdobju julij 2007–junij 2008.

Uvoz avtomobilskih delov se je v prvem letu izvajanja Sporazuma o prosti trgovini v primerjavi z letom pred začetkom njegove začasne uporabe znatno povečal, in sicer za 47 %. To povečanje je bilo skladno z rastjo, ki se je začela že v obdobju julij 2008–junij 2009. Vendar se je v drugem letu izvajanja Sporazuma o prosti trgovini uvoz avtomobilskih delov v primerjavi s prvim letom izvajanja povečal le za 2 %, kar pomeni, da so se ravni uvoza ustalile.

(ii) Tekstilni sektor

Uvoz korejskega tekstila se je v prvem letu izvajanja Sporazuma o prosti trgovini v primerjavi z letom pred začetkom njegove začasne uporabe zmanjšal za 16 %. Ta trend se je v drugem letu izvajanja Sporazuma o prosti trgovini v primerjavi s predhodnim letom nadaljeval z dodatnim zmanjšanjem za 6 %.

(iii) Sektor elektronike

Uvoz korejske elektronike se je v prvem letu izvajanja Sporazuma o prosti trgovini v primerjavi z letom pred začetkom njegove začasne uporabe povečal za 8 %. Temu povečanju je v drugem letu izvajanja v primerjavi s prvim letom sledilo zmanjšanje za 13 %.

5.2. Povračilo dajatev

Komisija je izvajala tudi posebno spremljanje v zvezi z vprašanjem povračila dajatev glede pravil o poreklu iz člena 11(1) Uredbe (EU) št. 511/2011 za ocenitev tuje vsebine v korejskem proizvodnem postopku in posledično v izvozu končnih izdelkov iz Koreje v EU.

Analiza je bila osredotočena na količino spremljanih izdelkov v prvih šestih mesecih leta 2013 v primerjavi z enakim obdobjem leta 2012.

V sektorju elektronike je razvoj korejskega uvoza v EU potekal predvsem pri naslednjih oznakah HS: 8519.81, 8521.90, 8526.92, 8527.21, 8528.51, 852871 in 8528.72. Pri nekaterih od teh oznak je izvoz nihal skozi vse leto, vendar se ni pokazalo pomembnejše splošno povečanje ali zmanjšanje. Uvoz delov teh izdelkov v Korejo se je zmanjšal: za HS 8522 se je zmanjšal uvoz iz Kitajske (–20 %) in Japonske (–52 %), za HS 8529 se je nekoliko zmanjšal uvoz iz Kitajske (–0,29 %), znatneje pa se je zmanjšal uvoz iz Japonske (–6,9 %).

V zvezi s tekstilom je bilo edino znatno povečanje uvoza iz Koreje v EU povezano z izdelki pod oznako HS 5205 (+37 %). Za ta izdelek pravila o poreklu dopuščajo uvoz izdelkov iz naravnih bombažnih vlaken. Nasprotno pa se je za izdelek pod oznako HS 5509 uvoz zmanjšal za 67 %.

Glede avtomobilov se je na splošno povečal uvoz iz Koreje v EU (povprečno za +4,9 %) pod oznako HS 8703, čeprav to povečanje ne velja za vse vrste avtomobilov, ampak je odvisno od velikosti motorja. Medtem se je uvoz surovin za avtomobilske dele pod oznako HS 8708 v Korejo prav tako povečal v podobnem razmerju, in sicer za 6 % iz Kitajske. Hkrati se je uvoz podobnih delov iz Japonske zmanjšal za 27 %.

Na podlagi zgoraj navedenega je mogoče sklepati, da pravica do povračila dajatev za izdelke, vključene v posebno spremljanje, do zdaj ni znatno vplivala na proizvodni vzorec Koreje. Zlasti ni povzročila povečanja uvoza surovin iz sosednjih držav Koreje.

6. Zaključek

Na podlagi dveh let izvajanja Sporazuma o prosti trgovini je jasno, da je v smislu razvoja dvostranske trgovine ta sporazum na splošno zelo dobro deloval, zlasti za EU. V drugem letu njegovega izvajanja se je izvoz blaga v primerjavi z letom pred začetkom začasne uporabe povečal za 24 % ali 7 milijard EUR. V primerjavi s tem se je izvoz EU v ostale dele sveta v enakem obdobju povečal za 17 %. Medtem ko se je uvoz iz Koreje zmanjšal za 6 %, predvsem zaradi razlogov, ki niso neposredno povezani s Sporazumom o prosti trgovini, se je uvoz blaga, ki je v celoti ali delno oproščeno dajatev, razvijal pozitivno tako za EU kot za Korejo, kjer se je povečal bolj kot skupni izvoz. Izvozniki vedno bolj izkoriščajo preferencialne tarife, pri čemer se je stopnja uporabe zvišala zlasti v EU, čeprav so na tem področju še vedno mogoče izboljšave.

Še vedno se poudarja pravilno izvajanje Sporazuma o prosti trgovini, da bi lahko izvozniki imeli koristi, ki so jih od njega pričakovali. Nekatera vprašanja v zvezi z izvajanjem ostajajo, zlasti v sektorju motornih vozil in njihovih delov. Razprave o teh vprašanjih se bodo nadaljevale v okviru in ob spremljanju srečanj različnih odborov in delovnih skupin, ustanovljenih s Sporazumom o prosti trgovini, z namenom najti vzajemno sprejemljive in uporabne rešitve, ki so v skladu z besedilom in namenom Sporazuma o prosti trgovini.

Vzporedno z vrhom med EU in Korejo, ki je potekal novembra 2013, sta EU in Koreja parafirali dodatni protokol o spremembi Sporazuma o prosti trgovini glede na pristop Hrvaške k EU. Nadaljevale se bodo razprave za dodatne spremembe Sporazuma o prosti trgovini, ki bi bolj spodbudile trgovino. Te spremembe so v interesu obeh strani ter bodo sčasoma koristile izvoznikom in potrošnikom v EU in Koreji.

[1] Sporazum o prosti trgovini se v EU uporablja začasno, dokler ga ne ratificirajo vse države članice EU. Trenutno stanje glede ratifikacije lahko preverite na spletišču Sveta, kjer so na voljo podatki o sporazumih: http://www.consilium.europa.eu/policies/agreements/search-the-agreements-database?command=details&id=&lang=en&aid=2010036&doclang=EN.

[2] UL L 145, 31.5.2011, str. 19.

[3] Odstotne vrednosti se nanašajo na +15 % v prvem letu izvajanja Sporazuma o prosti trgovini v primerjavi z letom pred začetkom njegovega izvajanja in na +8 % v drugem letu izvajanja Sporazuma o prosti trgovini v primerjavi s prvim letom.

[4] Obstaja tudi skupina blaga, ki sploh ni oproščena dajatev, vendar predstavlja le 2 % vseh tarifnih postavk in 1 % celotne trgovine z blagom.

[5] Glede na to, da podatki ne vključujejo informacij, po katerih je bil uvoz upravičen do posebnih ugodnosti, so bili dopolnjeni s podatki iz podatkovne zbirke o dostopu na trge o korejskih tarifah MFN in o preferencialnih tarifah za EU.