1.Uvod

Komisija mora v skladu s členom 13(3)(c) Sklepa št. 1350/2007/ES Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predložiti zunanjo in neodvisno naknadno oceno, ki zajema izvedbo in rezultate 2. programa na področju zdravja.

Poročilo na kratko predstavlja program in povzema glavne sklepe iz vmesne in naknadne ocene. Prav tako izpostavlja tri področja, na katerih je izvajanje sedanjega 3. programa na področju zdravja mogoče izboljšati.

2.2. program na področju zdravja (2008–2013)

2. program na področju zdravja je bil glavni instrument za pomoč pri usklajevanju zdravstvenih politik za izvajanje zdravstvene strategije EU Skupaj za zdravje za obdobje 2008–2013 v skladu s prednostnimi nalogami strategije Evropa 2020.

2.1. Cilji programa

Splošni cilji programa so bili dopolnjevanje, podpora in dodajanje vrednosti politikam držav članic ter prispevanje k večji solidarnosti in blaginji v Evropski uniji z varovanjem in spodbujanjem zdravja ter varnosti prebivalstva in izboljšanjem javnega zdravja.

Program je financiral ukrepe, usmerjene k doseganju treh glavnih ciljev:

I.izboljšanje zdravstvene varnosti državljanov in njihova zaščita pred nevarnostmi za zdravje in izrednimi razmerami, kot so pandemije ali naravne nesreče;

II.spodbujanje zdravja in zmanjšanje neenakosti na področju zdravja po vsej Evropi, ne glede na to, ali so povezane z življenjskim slogom, kot je dostop do priložnosti za telesno dejavnost, ali z zdravstveno oskrbo, kot je dostop do potrebnih zdravstvenih ukrepov, ter

III.zbiranje in širjenje informacij in znanja na področju zdravja zadevnim stranem, od splošne javnosti do oblikovalcev politik in zdravstvenih delavcev.

2.2. Izvajanje programa prek prednostnih ukrepov in finančnih mehanizmov

V skladu s členom 168 PDEU Unija spodbuja sodelovanje med državami članicami in podpira njihovo delovanje, med drugim s pripravo smernic in kazalnikov, organizacijo izmenjave najboljše prakse ter podporo za spremljanje in vrednotenje. Odgovornost držav članic za opredelitev njihove zdravstvene politike ter za organizacijo in zagotavljanje zdravstvenih storitev in medicinske oskrbe je treba spoštovati.

Ukrepi v okviru programa so bili v skladu z vlogo EU na področju zdravstvene politike, kot je določena v členu 168 Pogodbe in v mejah, ki jih ta določa. Ukrepi so bili zasnovani za sledenje strateškemu pristopu, s poudarkom na tistih posebnih pobudah, ki povečujejo dodano vrednost EU. Posledično je izvajanje osredotočeno na prednostne naloge, ki so ključnega pomena za gospodarski razvoj in rast. Navedeni prednostni ukrepi prispevajo k bolj zdravemu prebivalstvu, delujočim zdravstvenim sistemom ter tehnološkemu in znanstvenemu razvoju.

Splošna zasnova programa je bila podobna 1. programu javnega zdravja, vendar se je področje uporabe razširilo onkraj „klasičnih“ javnih zdravstvenih vprašanj, kot so spodbujanje zdravja in zaščita pred nalezljivimi boleznimi, tako da zajema tudi nove pristope, kot so e-zdravje, ocenjevanje zdravstvene tehnologije in zdravila. Znotraj širokega razpona vprašanj, ki jih je bilo treba obravnavati, so se prednostne naloge programa od leta 2010 bolj osredotočile na strategijo Evropa 2020, z izhodiščno točko, ki pojmuje zdravje kot predpogoj za okrevanje gospodarstva in „vključujočo rast“, ter dejstvom, da zdravstveni sektor privablja interes za inovacijo in „pametne“ naložbe.

Na podlagi Sklepa št. 1350/2007/ES je Komisija določila prednostne naloge v letnih delovnih programih v tesnem sodelovanju z zdravstvenimi organi držav članic, ki delajo v okviru odbora programa. Za izvajanje programa je bila zadolžena Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano (CHAFEA), ki je organizirala razpise in nadzirala ocenjevanje postopkov, ki vodijo k dodelitvi sredstev sofinanciranja za najboljše ukrepe. CHAFEA še naprej upravlja nepovratna sredstva in pogodbe, ki se še izvajajo, in širi podatke v zvezi z ukrepi in rezultati programa.

Ustanovljena je bila neformalna mreža nacionalnih kontaktnih točk za pomoč CHAFEA pri spodbujanju programa in širjenju rezultatov. Z njihovo podporo so bili organizirani nacionalni informativni dnevi in konference o širjenju rezultatov ter prevedeno tiskano informativno gradivo.

Poleg nepovratnih sredstev za projekte in razpise so bili uvedeni novi mehanizmi financiranja od začetka programa v obliki skupnih ukrepov, nepovratnih sredstev za poslovanje, konferenc in neposrednih nepovratnih sredstev mednarodnim organizacijam.

Projekti se uporabljajo za raziskovanje številnih področjih in mehanizmov izvajanja ter za dosego napredka pri pobudah zdravstvene politike na inovativen način, skoraj v smislu „pilotov“. Predstavljajo največji delež razpoložljivega proračuna programa. V času trajanja programa pa je bil delež proračuna, namenjen projektom, zmanjšan v korist skupnih ukrepov in razpisov. To je bila tudi posledica prizadevanja za osredotočenje programa na nekaj pomembnih ukrepov, ki vključujejo čim večje število partnerjev, po možnosti iz vseh držav članic, da se ustvari zagon za večji učinek.