ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.2.2

Vendar je, kot je že bilo navedeno, nujno, da se podjetniška kultura spodbuja pri mladih že v zgodnjih letih. V ciljnih skupinah obstaja vzročno-posledično razmerje, s čimer se spodbujajo podjetništvo in inovacije. Mladi so motivirani in se pozitivno odzivajo na spodbude za podporo kulture in okolja, ki jim omogočata, da „nekaj ustvarijo“ na podlagi lastne pobude in odgovornosti, pri čemer so ponosni na lastne dosežke. Čim bolj zgodaj so mladi vključeni v projekte, pri katerih se lahko na praktičen način učijo podjetništva in se izkažejo kot dober primer za podjetništvo in sodelovanje med posamezniki s skupnimi cilji in vrednotami, boljši bodo rezultati v prihodnosti. Vloga učiteljev je ključna pri spremembi miselnosti, zato EESO zagovarja pobude, ki jim pomagajo pri razširjanju in spodbujanju koncepta. Dober primer programa mobilizacije za podjetništvo, pri katerem sodelujejo učitelji, je „F1 in schools“ (3). EESO opozarja tudi na sklepe iz poročila Entrepreneurship in education (Podjetništvo v izobraževanju), ki vsebuje pregled različnih strategij v Evropi, ki so namenjene spodbujanju izobraževanja za podjetništvo (4).
2.3.2

Uredba predlaga naslednja pravna pravila za doseganje teh ciljev: — Dostop do obstoječe fizične infrastrukture: Vsak omrežni operater (lastnik telekomunikacijske ali druge infrastrukture: v uredbi "omrežni operater" pomeni ponudnika omrežja za elektronske komunikacije ali podjetje, ki ponuja fizično infrastrukturo za: storitve proizvodnje, prenosa ali distribucije plina, električne energije, vključno z javno razsvetljavo, ogrevanja, vode, vključno z odstranjevanjem ali čiščenjem odpadnih voda ter odplak, in prevozne storitve, ki vključujejo železnice, ceste, pristanišča in letališča) ima pravico, da ponuja dostop do svoje fizične infrastrukture, in obveznost, da sprejme vse razumne zahtevke za ta dostop za namene izgradnje visokohitrostnih elektronskih komunikacijskih omrežij, bodisi fiksnih bodisi brezžičnih. — Informacije o obstoječi infrastrukturi: Širokopasovni ponudniki bodo imeli pravico prek enotne informacijske točke dostopati do sklopa nujnih informacij, ki se nanašajo na obstoječo fizično infrastrukturo, in pravico do izvedbe pregledov obstoječe infrastrukture na kraju samem. — Uskladitev gradbenih del: Vsak omrežni operater ima pravico, da se s podjetji, pooblaščenimi za zagotavljanje visokohitrostnih širokopasovnih omrežij, pogaja o dogovorih, ki se nanašajo na usklajevanje gradbenih del. Da se zagotovi boljše usklajevanje del, omrežni operater na prošnjo dá na voljo nujne informacije o tekočih ali načrtovanih gradbenih delih na svoji fizični infrastrukturi. — Izdaja dovoljenj: Vsak operater širokopasovnega omrežja lahko po elektronski poti prek enotne informacijske točke dostopa do vseh informacij o pogojih in postopkih, ki se uporabljajo za izdajo dovoljenj za gradbena dela, in prek iste enotne točke elektronsko vlaga zahtevke. Pristojni organi odobrijo ali zavrnejo izdajo dovoljenj v šestih mesecih od prejema zahtevka. — Oprema v stavbah: Vse novogradnje in stavbe, na katerih se opravljajo velika prenovitvena dela, morajo biti do omrežnih priključnih točk opremljene z visokohitrostno stavbno fizično infrastrukturo.
4.4.9

Za učinkovito izvajanje varstva okolja pa je potrebna tudi aktivna vključenost civilne družbe, ki državljanom omogoča, da prevzamejo aktivno vlogo nadzornikov. Instrumenti v ta namen so bili v evropsko okoljsko zakonodajo uvedeni zlasti z Aarhuško konvencijo, na primer pravica do dostopa do informacij o okolju, udeležba organizacij civilne družbe v postopku odločanja o okoljski zakonodaji ter dostop do pravnega varstva. V predlogu 7. OAP so ti instrumenti omenjeni, ne vsebuje pa opisa vloge civilne družbe pri izvajanju okoljske zakonodaje in nadaljnjih predlogov. Za skoraj ves pozitiven razvoj z vidika narave in okolja je dala pobudo civilna družba. Po mnenju EESO so organizacije civilne družbe eden glavnih akterjev pri izvajanju 7. OAP. Njihovo vlogo je treba v tem programu jasno poudariti in okrepiti v obliki dodatnega prednostnega cilja. Katalog ukrepov je treba dopolniti z rešitvami za spodbujanje aktivne udeležbe civilne družbe (na primer z lokalnimi partnerstvi v okviru Agende 21 ali podobnimi forumi), oblikovanje partnerstev in večje vključevanje organizirane civilne družbe v okoljske ali trajnostne svete.
4.3.3

EESO ceni pozornost, ki je v sporočilu namenjena varstvu potrošnikov in ranljivim skupinam, tudi v zvezi z oglaševanjem in bolezenskimi pojavi, povezanimi z igrami na srečo. Kljub temu vztraja, da je treba sprejeti ukrepe za visoko raven varstva, in ugotavlja, da so predvideni instrumenti prešibki, zaradi česar predlaga sprejetje bolj obvezujočih ukrepov. Razpoložljiva ponudba nezakonitih iger na srečo, ki je že po svoji naravi nevarna in je ni mogoče nadzorovati, predstavlja največjo grožnjo za potrošnike in od vsake države članice zahteva opredelitev premišljenih ukrepov za boj proti nezakonitim ponudnikom, ki ne spoštujejo nacionalne zakonodaje, kar je najpomembnejše in najboljše zagotovilo za varstvo potrošnikov.
1.2

Za zagotovitev pogojev za ponoven zagon konkurenčnosti varnostne industrije (izraz zajema klasično varnostno industrijo, obrambno industrijo, usmerjeno v varnost, pa tudi nova podjetja na tržišču, tj. številna podjetja, ki svoje civilne tehnologije razširijo na varnostne naprave, in ponudnike varnostnih storitev), ki je z vidika zaposlovanja in uporabe obsežna in obetavna, je treba po mnenju EESO nujno omogočiti oblikovanje: — notranje razsežnosti, ki bo zagotavljala popolno interoperabilnost enotnega trga: ta bi s pomočjo zakonodajnega, tehnično-pravnega in postopkovnega okvira podpirala ustrezno raven namenskih virov, enotno razvojno strategijo in znatne naložbe za raziskave in inovacije; — prednostnih ukrepov za posamezne vrste proizvodov in storitev glede na njihovo sposobnost odzivanja na usklajene predpise in postopke; — razsežnosti za zanesljiv dostop do mednarodnih trgov, ki ga je mogoče doseči z večjo zaščito pravic industrijske lastnine na mednarodni ravni, liberalizacijo tako komercialnih trgov kot tudi trgov javnih naročil in s celostno strategijo za industrijsko politiko; — enakopravnega dostopa do morskih plovnih poti za vse evropske proizvajalce, ki svoje proizvode izvažajo na mednarodne trge; — celovitih in skupnih ukrepov na različnih področjih varnosti in civilne zaščite; — družbene in etične razsežnosti pri uporabi varnostnih tehnologij vse od njihove zasnove, da bi zagotovili družbeno sprejemanje teh tehnologij, obenem pa v celoti zavarovali zasebnost državljanov; — vidika usposabljanja in poklicnega vidika človeških virov, ki se posvečajo zasnovi, nameščanju, vzdrževanju in namenskemu delovanju varnostnih tehnologij, ki morajo biti osredotočene na spoštovanje dostojanstva in svoboščin človeškega bitja in na pravico do varovanja njegovega dostojanstva.
4.3

EESO priznava, da časovni roki za vključitev nove države članice niso konkurenčni in niso v skladu s časovnimi roki, ki so opredeljeni v členu 7 in predvideni za II. del ocene, ki jo opravi zadevna država članica. Druga država članica, če je zadevna stranka, se lahko z ugotovitvami države članice poročevalke glede I. dela ne strinja le na podlagi naslednjih razlogov: a) pomembne razlike v običajni klinični praksi med zadevno državo članico in državo članico poročevalko, zaradi katerih bi prišlo do slabšega zdravljenja udeleženca kot pri običajni praksi; b) kršitev nacionalne zakonodaje iz člena 86. Ta ocena bi morala biti možna tudi v manj kot predlaganih 10/20 dneh, tj. v desetih dneh, možnost za začasno prekinitev ustreznega roka za pridobitev navedenih dodatnih pojasnil pa bi morala biti v skladu s časovnimi roki, ki so opredeljeni v členih 7 in 14(8) in ki so predvideni za II. del ocene, ki jo opravi zadevna država članica.
SL Uradni list Evropske unije C 351/90

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje

(COM(2012) 332 final – 2012/0162 (COD))

2012/C 351/21

Evropski parlament in Svet sta 2. julija 2012 oziroma 10. julija 2012 sklenila, da v skladu s členom 43 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje

COM(2012) 332 final – 2012/0162 (COD).

Odbor se strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 483. plenarnem zasedanju 18. in 19. septembra 2012 (seja z dne 18. septembra) s 141 glasovi za, brez glasov proti in 7 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
4.6

Odbor pozdravlja stopnjo zrelosti in razvoja azilne politike, ki se je pokazala v primeru Grčije. Orodja za kaznovanje kršitev evropske zakonodaje bi morali spremljati podporni ukrepi. Odbor poziva Komisijo in druge specializirane agencije, naj sprejmejo proaktivni in preventivni pristop do držav članic, ki morajo izboljšati delovanje svojih azilnih sistemov. Program pomoči Grčiji je sicer pomemben korak naprej, vendar ga je treba še naprej ustrezno financirati. Primera Grčije in Malte predstavljata preizkus azilne politike. Če države članice in evropske institucije ne bodo uspele pokazati prave solidarnosti z državami, ki se soočajo z velikimi tokovi beguncev, bo skupna azilna politika neuspešna, kar bo imelo zelo hude posledice za številne ljudi v kritičnih razmerah. Pomoč mora biti raznolika, okrepljena in usklajena.
4.1

Organizacije civilne družbe so na podlagi podpore s foruma v Akri, ki je bil septembra 2010, sprejele „istanbulska načela“ za učinkovitost razvoja, ki so sad dolgega posvetovalnega procesa, opravljenega v več kot 70 državah in sektorjih. Ta načela so temelj mednarodnega okvira za učinkovitost razvoja, ki je bil sprejet junija 2011 in ki uvaja merila za razlago in uskladitev prakse organizacij civilne družbe glede istanbulskih načel z njihovim prilagajanjem na lokalne in sektorske okoliščine. Komisija je ob upoštevanju navedenega Odbor zaprosila za pripravo raziskovalnega mnenja, s katerim bi opredelili, kako bi lahko civilna družba v okviru strukturiranega dialoga sodelovala pri razvojnih politikah in politikah sodelovanja pri razvoju. (8)
2.2

Glede na nesrečo na ploščadi Deepwater Horizon v Mehiškem zalivu aprila 2010 in precejšnjo nevarnost večje nesreče, ki lahko doleti evropske dejavnosti na morju, kakor se je izrazila Komisija, ni nikakršnega dvoma, da se je treba nujno lotiti vprašanj, ki jih Komisija obravnava v oceni učinka (priloženi predlogu), in sprejeti ustrezne ukrepe. Ta vprašanja so: — pripravljenost za primere grozečih nesreč in – kolikor je razumno možno – njihovo preprečevanje, — omejevanje in zadrževanje posledic večje nesreče, — povečana zaščita morskega okolja in obalnih gospodarstev pred posledicami onesnaženja, — potreba po izboljšanju razpona in učinkovitosti skupnih ukrepov držav članic v nujnih primerih, — potreba po čimprejšnjem oblikovanju jasnih smernic glede odgovornosti pogodbenikov, ki izvajajo dejavnosti na morju, za neposredne ali posredne izgube, ki so jih utrpele tretje strani, — potreba po zasnovi in uskladitvi okvirnih pogojev, ki so odločilni za varno delovanje naprav in obratov na morju, ter — povrnitev zaupanja javnosti v varno, zanesljivo vodeno in regulirano industrijo za pridobivanje nafte in plina na morju.
1.2

Potrebni so torej novi ukrepi EU, če ta želi uresničiti cilj, ki si ga je zadala v okviru digitalne strategije za Evropo, in sicer najpozneje do leta 2015 odpraviti razlike med tarifami za gostovanje in nacionalnimi tarifami.
5.8

Dodajmo še, da je Komisija dodala nov člen, ki naj bi zagotovil „okoljsko pravičnost“, pojem, ki je nastal v ZDA v 80. letih prejšnjega stoletja na podlagi gibanja za državljanske pravice 20 let pred tem, kjer so bili barva polti, revščina in pomanjkanje državljanskih pravic, in torej tudi „pravičnosti“, tesno povezani. Ista načela so bila vključena v Aarhuško konvencijo iz leta 1998. Leta 2006 je bila sprejeta uredba, ki je določila obveznosti institucij EU. Ustrezno mnenje EESO, objavljeno v Uradnem listu Evropske unije C 117, str. 52, z dne 30. aprila 2004, je predlog podprlo, vendar je izrazilo skrb zaradi ozke opredelitve „organizacije, ki spodbuja varstvo okolja“, saj „druge neprofitne organizacije, kot so sindikati, organizacije socialne ekonomije in socialno-poklicne organizacije, zveze potrošnikov itd., prav tako igrajo pomembno vlogo pri varstvu okolja na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni“. To velja še danes, saj so vsi akterji organizirane civilne družbe zares vključeni v informirano presojo o zadevah, pomembnih za to zakonodajo, in v zagotavljanje ustreznega varovanja zdravja in varnosti delavcev in okoliške splošne javnosti ob dejanski večji nesreči. Glede na spletna poročila Komisije o izvajanju uredbe iz leta 2006 so sicer redke zahteve za informacije podprle sprotne vseevropske kampanje, ne pa take o konkretnih obratih. Zato ni jasno, zakaj je bila zdaj dodana ta zahteva, ne pa na primer predlogi za izmenjavo, priznavanje in nagrajevanje najboljših načinov ravnanja. Na tem področju EU močno zaostaja za ZDA in prav tu je mogoč resničen napredek pri varnosti postopkov in oseb v skladu z izraženimi cilji tega predloga.
1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) poudarja, da sta evropska skupna kmetijska politika in njeno dobro upravljanje pomembna za celotno verigo preskrbe s hrano in za kmete. Kmete zelo pogosto bremenijo zapleteni in okorni upravni postopki SKP. Če bosta predlagani reforma in poenostavitev SKP izboljšali upravno učinkovitost in povečali število možnosti za ukrepanje oblasti, sta upravičeni.
4.26

Ukrepi Komisije bi morali biti tudi prednostno usmerjeni v obveščanje in usposabljanje nacionalnih javnih organov, zlasti tistih, ki so neposredno pristojni za uporabo prava Skupnosti v državah članicah. Pri tem je treba na splošno izboljšati obveščanje in usposabljanje sodnikov in drugih javnih tožilcev, ki so na koncu odgovorni za tolmačenje in uporabo prava v konkretnih sporih.
6.11

Razmerje med inovacijami in industrijsko politiko je samoumevno. Inovacije so zelo široko področje in vključujejo tudi netehnične vidike. Povsem upravičeno imajo vodilne pobude na področju inovacij in industrijske politike v veliki meri enako usmeritev in enake cilje kot inovacijska partnerstva. To bo povečalo učinkovitost in prepoznavnost.
1.1

Uskladitev uredb št. 73/2009 (neposredne podpore) in št. 1698/2005 (razvoj podeželja) z Lizbonsko pogodbo predvideva nadomestitev sedanjega postopka v odborih (t. i. komitologije) z razlikovanjem med delegiranimi akti in izvedbenimi akti. EESO podpira postopke posvetovanja z zainteresiranimi stranmi in državami članicami pri pripravi zakonodaje EU in se zavzema za njihovo ohranitev.
1.10

Zamenjave kreditnega tveganja na podlagi državnih obveznic so ob izbruhu krize zaradi državnih dolgov na območju eura povzročile največ strahu. EESO je močno zaskrbljen zaradi gospodarskih in socialnih razsežnosti te krize. Meni tudi, da so nekrite zamenjave kreditnega tveganja zaostrile krizo, zato pozdravlja predlog uredbe. Odbor podpira stališče Komisije, navedeno v uvodnih izjavah (16) in (17) obrazložitvenega memoranduma k uredbi, da se „nekrita kratka prodaja delnic in državnih dolžniških instrumentov […] včasih obravnava kot dejavnik, ki povečuje potencialno tveganje nezmožnosti poravnave in nestanovitnosti. Ukrepi v zvezi z državnimi dolžniškimi instrumenti in zamenjavami državnega kreditnega tveganja, vključno z ukrepi za večjo preglednost in omejitvami za nekrito prodajo na kratko, morajo določati zahteve, ki so sorazmerne ter s katerimi se hkrati prepreči negativni učinek na likvidnost trgov državnih obveznic in trgov začasnih prodaj državnih obveznic (trg repo)“.
SL Uradni list Evropske unije C 107/77

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic

COM(2011) 6 konč. – 2011/0007 (CNS)

2011/C 107/20

Svet je 26. januarja 2011 sklenil, da v skladu s členom 148 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic

COM(2011) 6 konč. – 2011/0007 (CNS).

Odbor se strinja z vsebino predloga, poleg tega je to vprašanje že obravnaval v svojem prejšnjem mnenju CESE 763/2010, sprejetem 27. maja 2010 (1), zato je na 469. plenarnem zasedanju 16. in 17. februarja 2011 (seja z dne 16. februarja) s 119 glasovi za in 3 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje in zavzeti enako stališče kot v zgoraj navedenem dokumentu.

V Bruslju, 16. februarja 2011 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Staffan NILSSON

(1) Mnenje Odbora o smernicah za politike zaposlovanja, UL C 21 z dne 21.1.2011, str. 66.
5.5

Stopnje aktivnosti so se v EU-15 v obdobju 1998–2008 povečale v vseh starostnih skupinah, vendar z razlikami, ki se gibljejo med eno (15–19 let) in 10 odstotnimi točkami (60–64 let). Stopnje aktivnosti moških se dejansko niso spreminjale, razen v starostni skupini od 50 do 70 let, kjer so se najbolj – za skoraj 10 odstotnih točk – povečale za starostno skupino od 60 do 65 let. Stopnje aktivnosti žensk so se povečale v vseh starostnih skupinah ter zlasti v skupini od 30 do 65 let, s povečanjem za več kot 10 odstotnih točk med 50. in 65. letom starosti.
3.2

27 držav članic EU je leta 2008 proizvedlo okoli 40,5 milijona hl etilnega alkohola kmetijskega porekla, zlasti iz žit, sladkorne pese/melase, vina, krompirja, sadja in drugih pridelkov. Glavne proizvajalke kmetijskega alkohola so Francija (15,4 milijona hl), Nemčija (5,9 milijona hl), Španija (5,4 milijona hl) in Poljska (1,9 milijona hl). Države članice so leta 2008 poleg tega uvozile 13 milijonov hl etilnega alkohola iz tretjih držav. Etilni alkohol kmetijskega porekla se uporablja v prehrani ljudi (pijače in kis), sektorju biogoriv in v druge industrijske namene. Do velikega porasta uporabe je nazadnje prišlo v sektorju goriv.
4.9

Za pravilno upravljanje podatkov bo bistvena prav izbira strukture sistema. Komercialno izkoriščanje mora vedno vsebovati tudi prispevek k izdatkom, morda po primernem obdobju prilagajanja trga, kot se že dogaja pri določenih spletnih storitvah, ki so bile doslej brezplačne, zdaj pa zanje postopoma uvajajo uporabniške pristojbine. Za javne uprave morajo biti podatki načeloma brezplačni in dostopni, obseg platform pa odvisen od zahtev glede zaupnosti in varnosti. Pomembne aplikacije za satelitsko spremljanje so na voljo od nedavnega. Višinomerski sateliti programa My Ocean so zaznali ponovitve pojava El Niño v letu 2009; program MACC (Monitoring Atmosphere Composition and Climate – Spremljanje sestave ozračja in podnebja), sestavni del storitev GMES, je zagotovil podatke za izvedbo simulacij o možnem širjenju islandskega vulkanskega pepela; SAFER (Services and Applications For Emergency Responses – Storitve in aplikacije za ukrepanje ob nesreči), druga storitev programa GMES, ima nalogo, da v šestih urah po naravnih nesrečah, kot so potresi, poplave in zemeljski plazovi, zagotovi podrobne zemljevide, ki bi bili zelo dragoceni za posege civilne zaščite; storitve G-MOSAIC (Pilot services for security – Pilotske storitve za varfnost) pa bodo nadzorovale ozemlje iz varnostnih razlogov, od nadzora jedrskih elektrarn do poti nezakonitega priseljevanja, nadzora meja ter analize vojne škode in potreb.
SL Uradni list Evropske unije C 44/142

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov o storitvah informacijske družbe

(kodificirana različica)

COM(2010) 179 konč. – 2010/0095(COD)

2011/C 44/23

Svet in Evropski parlament sta 20. maja 2010 oziroma 6. maja 2010 sklenila, da v skladu s členom 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov o storitvah informacijske družbe

COM(2010) 179 konč. – 2010/0095(COD)

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 464. plenarnem zasedanju 14. in 15. julija 2010 (seja z dne 14. julija) s 149 glasovi za, 2 glasovoma proti in 3 vzdržanimi glasovi o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.
SL Uradni list Evropske unije C 18/114

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih prispevkih Evropske unije v Mednarodni sklad za Irsko (2007–2010)

COM(2010) 12 konč. – 2010/0004 (COD)

2011/C 18/21

Glavni poročevalec: g. SMYTH

Svet (19. februarja 2010) in Evropski parlament (18. februarja 2010) sta sklenila, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih prispevkih Evropske unije v Mednarodni sklad za Irsko (2007–2010)

COM(2010) 12 konč. – 2010/0004 (COD).

Predsedstvo Odbora je 16. februarja 2010 strokovno skupino za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo zadolžilo za pripravo dela na tem področju.

Zaradi nujnosti postopka je Evropski ekonomsko-socialni odbor na 462. plenarnem zasedanju 28. in 29. aprila 2010 (seja z dne 28. aprila 2010) za glavnega poročevalca imenoval g. SMYTHA ter mnenje sprejel s 103 glasovi za, 1 glasom proti in 3 vzdržanimi glasovi.

1. Sklepne ugotovitve

1.1 EESO ugotavlja, da predlog Komisije za uredbo o finančnih prispevkih Evropske unije v Mednarodni sklad za Irsko (2007–2010) zdaj v skladu s sklepom Evropskega sodišča z dne 3. septembra 2009 v zadevi C-166/07 temelji na členih 175 in 352(1) PDEU.

1.2 EESO podpira ta predlog.

2. Utemeljitev in priporočila

2.1 Mednarodni sklad za Irsko sta leta 1986 ustanovili vladi Velike Britanije in Irske, da bi „spodbujali socialni in gospodarski napredek ter spravo med nacionalisti in unionisti na irskem otoku“. EU je poleg ZDA, Kanade, Avstralije in Nove Zelandije ena od glavnih donatorjev, ki so v več kot 20 letih prispevali 849 milijonov EUR, namenjenih podpori za več kot 5 700 projektov na Severnem Irskem in mejnih okrožjih Irske.

2.2 EESO je v mnenju na lastno pobudo o vlogi EU v severnoirskem mirovnem procesu (1) poudaril pomen Mednarodnega sklada za Irsko in se zavzema za to, da se glede na sodbo Evropskega sodišča, zadeva C-166/07, hitro spremeni pravna podlaga za finančne prispevke EU v sklad za obdobje 2007–2010.

V Bruslju, 29. aprila 2010 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Mario SEPI

(1) UL C 100, 30.4.2009, str. 100, točka 6.4.8.
SL Uradni list Evropske unije C 317/132

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o spremenjenem predlogu direktive Sveta o čistopasemskem plemenskem govedu (kodificirana različica)

(COM(2009) 235 konč. – 2006/0250 (CNS))

(2009/C 317/25)

Svet je 26. junija 2009 sklenil, da v skladu s členoma 37 in 94 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Spremenjen predlog direktive Sveta o čistopasemskem plemenskem govedu (kodificirana različica)

COM(2009) 235 konč. – 2006/0250 (CNS).

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga, poleg tega je to vprašanje že obravnaval v svojem prejšnjem mnenju, sprejetem 15. februarja 2007 (1), zato je na 455. plenarnem zasedanju 15. in 16. julija 2009 (seja z dne 15. julija) s 185 glasovi za, 1 glasom proti in 4 vzdržanimi glasovi o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje in zavzel enako stališče kot v zgoraj navedenem mnenju.

V Bruslju, 15. julija 2009 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Mario SEPI

(1) Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Sveta o čistopasemskem plemenskem govedu (kodificirana različica) UL C 97, 28.4.2007, str. 13.