[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 7.11.2008

COM(2008) 709 konč.

Predlog

UREDBA SVETA

o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2009 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

.

1. OZADJE PREDLOGA |

Razlogi za predlog in njegovi cilji Uredba o ribolovnih možnostih, ki se sprejme vsako leto, je glavni instrument ohranjevalne politike v okviru skupne ribiške politike. Zajema omejitve ulova in ribolovnega napora v zvezi z obnovitvenimi načrti in dolgoročnimi načrti ter vključuje tudi začasne ukrepe in odstopanja od drugih pravnih aktov (na primer od uredbe o tehničnih ukrepih, uredbe o omejitvi ribolovnega napora za globokomorske vrste itd.). Ozadje predloga je razloženo v Sporočilu Komisije (COM(2008) 331 konč.). Za številne staleže rib se svetuje, da se ulov zmanjša na nič ali na najnižjo možno raven. Mnogo staležev je zunaj varnih bioloških meja. Kljub ohranitvenim ukrepom, sprejetim v okviru skupne ribiške politike, se število staležev v ranljivih skupinah ne manjša. Navedena analiza potrjuje, da so v zvezi z izkoriščenimi staleži rib nujno potrebni strožji ohranitveni ukrepi. Mnenje sveta ICES in odbora STECF za leto 2009 ponovno poudarja slabo stanje mnogih ribolovnih virov v vodah Skupnosti. Večina staležev je izkoriščena do ravni, ki presegajo ravni največjega možnega donosa. Pri mnogih izkoriščenost presega previdnostno raven in številni ključni staleži, vključno z večino staležev trske, so izkoriščeni do ravni, ki pomenijo zelo veliko tveganje za obnovitev staleža. Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 od Komisije zahteva, da vsako leto predlaga omejitve ulova in ribolovnega napora, ki zagotavljajo, da je ribištvo Skupnosti ekološko, gospodarsko in družbeno trajnostno. |

Splošno ozadje Ribolovni viri so v številnih primerih preveč izkoriščeni. Svet vsako leto določi omejitve ulova, vendar dejanska raven ulova v veliko primerih ostaja višja od tiste, ki zagotavlja trajnostni donos. Razlog za to je, da so omejitve ulova včasih določene na ravneh, ki so previsoke za zagotovitev trajnosti, in da se v številnih primerih te omejitve ulova slabo izvršujejo. V zadnjih letih so bile pri nekaterih vrstah ribolova uvedene omejitve napora, da bi se okrepile omejitve ulova, za nekatere staleže pa so bili uvedeni večletni obnovitveni načrti, ki določajo letne omejitve ulova, da bi s postopnim zmanjšanjem ribolovne smrtnosti dosegli trajnost. Neučinkovit nadzor ulova in ribolovnega napora bo povzročil dodatno izčrpanost ribolovnih virov. Takšna izčrpanost se ne sklada s ciljem skupne ribiške politike, ki je doseganje trajnostnega ribolova v Skupnosti. |

Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog, prenehajo veljati 31. decembra 2008. |

Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Predlagani ukrepi so zasnovani v skladu s cilji skupne ribiške politike in se ujemajo s politiko Skupnosti na področju trajnostnega razvoja. |

2. POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UčINKA |

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi |

Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil vprašancev V predlogu so upoštevana posvetovanja z regionalnimi svetovalnimi sveti, Svetovalnim odborom za ribištvo in ribogojstvo („ACFA“, ki ga sestavljajo predstavniki iz strokovnih organizacij, ki zastopajo proizvodni sektor, predelovalno industrijo ter trgovino s proizvodi ribištva in ribogojstva, in nestrokovnih organizacij, ki zastopajo interese potrošnikov, okolja in razvoja) ter z Odborom za ribištvo in ribogojstvo. Ta posvetovanja so bila organizirana na podlagi Sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izboljšanju posvetovanja o upravljanju ribištva v Skupnosti (COM(2006) 246 konč.), v katerem so oblikovana načela za izboljšanje kakovosti odločitev, ter Sporočila Komisije Svetu o ribolovnih možnostih za leto 2009 (COM(2008) 331 konč.), v katerem so razložena mnenja in nameni Komisije v zvezi z njenimi predlogi za celotne dovoljene ulove in kvote, dokler ni podano znanstveno mnenje o stanju staležev za leto 2009. |

Povzetek odgovorov in njihovo upoštevanje Regionalni svetovalni sveti vztrajajo, da je treba zagotoviti postopnost vseh sprememb pri letnih celotnih dovoljenih ulovih in kvotah, da bi zmanjšali kratkoročne motnje gospodarske dejavnosti. Kot je pojasnjeno v podrobnejši obrazložitvi predloga v nadaljevanju, je v predlog vključeno načelo postopne prilagoditve in omejitve letnih sprememb pri ribolovnih možnostih, kadar je to možno brez poslabšanja stanja ranljivih virov. |

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj |

Zadevna strokovna področja in izvedenska mnenja Ribiška biologija in ekonomija ribištva. |

Uporabljena metodologija Posvetovanje z neodvisnim mednarodnim znanstvenim organom (ICES) in organizacija plenarnega zasedanja odbora STECF. |

Glavne organizacije/izvedenci, s katerimi so bila opravljena posvetovanja – Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES). – Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF). |

Povzetek prejetih in uporabljenih mnenj Omenjen je bil obstoj možnih resnih tveganj z nepopravljivimi posledicami. Mnenje glede obstoja takšnih tveganj je soglasno. |

STECF je nasvet, ki ga je dal ICES, potrdil in ga v nekaterih primerih razvil. |

Sredstva, uporabljena za javno objavo strokovnih nasvetov Vsa poročila STECF so po tem, ko jih Komisija uradno sprejme, na voljo na spletni strani GD MARE. |

Ocena učinka Kot zahteva člen 20 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002, morajo javni organi sprejeti ukrepe za omejitev ulova in napora. Predlagani ukrepi bodo, če se bodo izvajali, povzročili splošno zmanjšanje ribolovnih možnosti za plovila Skupnosti. Predlog ne zajema zgolj kratkoročnih odločitev, ampak je tudi del dolgoročnejšega pristopa, pri katerem se raven ribolova postopoma zmanjša na dolgoročne trajnostne ravni. Pristop, ki ga upošteva predlog, bo kratkoročno povzročil zmanjšanje celotnih dovoljenih ulovov, z obnovitvijo preveč izkoriščenih staležev pa se bodo možnosti ulova povečale. Srednje- do dolgoročne posledice pristopa bodo predvidoma zmanjšan vpliv na okolje kot posledica upada ribolovnega napora, zmanjšanja v ribolovnem sektorju v smislu števila plovil in/ali povprečnega ribolovnega napora na plovilo ter nespremenjena ali povečana iztovarjanja. |

3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA |

Povzetek predlaganih ukrepov Predlog določa omejitve ulova in napora, ki se uporabljajo za ribištvo Skupnosti in za mednarodni ribolov, pri katerem sodelujejo plovila Skupnosti, da bi dosegli cilj skupne ribiške politike, in sicer zagotovitev ribolova na ravni, ki je biološko, gospodarsko in družbeno trajnostna. |

Pravna podlaga Člen 20 Uredbe (ES) št. 2371/2002. |

Načelo subsidiarnosti Predlog je v izključni pristojnosti Skupnosti. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. |

Načelo sorazmernosti Predlog je skladen z načelom sorazmernosti iz naslednjega razloga: |

Skupna ribiška politika je skupna politika in se mora zato izvajati z uredbami Sveta. Zadevna uredba Sveta dodeljuje ribolovne možnosti državam članicam, ki pa imajo povsem proste roke pri dodelitvi takšnih možnosti regijam ali nosilcem dejavnosti, tako da imajo države članice na voljo dovolj velik manevrski prostor za odločitve v zvezi z družbenim/gospodarskim modelom za izkoriščanje dodeljenih ribolovnih možnosti, ki so ga same izbrale. |

Ta predlog za države članice nima novih finančnih posledic. Svet sprejme to uredbo vsako leto, javna in zasebna sredstva za njeno izvajanje pa že obstajajo. |

Izbira instrumentov |

Predlagani instrumenti: uredba. |

Druga sredstva ne bi ustrezala iz naslednjega razloga: To je predlog za upravljanje ribištva, ki se mora v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2371/2002 izvajati z uredbo, ki jo Svet sprejme vsako leto s kvalificirano večino. |

4. PRORAčUNSKE POSLEDICE |

Predlog nima posledic za proračun Skupnosti. |

5. DODATNE INFORMACIJE |

Poenostavitev |

S predlogom se bodo poenostavili upravni postopki za javne organe (EU ali nacionalne), zlasti glede zahtev za prenos podatkov o uporabi upravljanja napora. |

Klavzula o pregledu/reviziji/časovni omejitvi veljavnosti |

Predlog zadeva letno uredbo za leto 2009, zato ne vključuje klavzule o reviziji. |

Podrobna obrazložitev predloga Predlog je glede omejitev ulova in upravljanja napora v skladu z načeli tako imenovanega postopka izboljšanja kakovosti odločitev, ki so oblikovana v Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izboljšanju posvetovanja o upravljanju ribištva v Skupnosti (COM(2006) 246 konč.) in Sporočilu Komisije Svetu o ribolovnih možnostih za leto 2009 (COM(2008) 331 konč.), v katerem so razložena mnenja in nameni Komisije v zvezi z njenimi predlogi za celotne dovoljene ulove in kvote, dokler ni podano znanstveno mnenje o stanju staležev za leto 2009. V skladu z navedenim sporočilom so bile za vse večje število staležev, kot so na primer trska, oslič, morski list, morska plošča in škampi, ribolovne možnosti določene na podlagi pravil iz ustreznih večletnih načrtov. V skladu s postopkom izboljšanja kakovosti odločitev so med letom potekala posvetovanja med zainteresiranimi stranmi in državami članicami. Predlog je poleg tega v skladu s Sporočilom Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o zagotovitvi trajnosti v ribištvu EU z največjim trajnostnim donosom (COM(2006) 360 konč.), saj ne vpliva na povečanje ribolovne smrtnosti, ki bi bilo v nasprotju z obvezo, ki so jo prevzele Skupnost in države članice na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju v Johannesburgu, o ohranjanju in obnavljanju staležev do stopenj, ki omogočajo največji trajnostni donos, s čimer bi čim hitreje dosegli te cilje za izlovljene staleže, po možnosti najkasneje do leta 2015. V zvezi z upravljanjem napora se je z državami članicami od leta 2007 podrobneje razpravljalo o možnem alternativnem sistemu, ki bi temeljil na zgornjih mejah za kilovatne dni. Prejšnja uredba o „ribolovnih možnostih“ (za leto 2008) je ohranila upravljanje števila dni na morju glede na vrsto plovila, ki je izkazano prisotno v določeni vrsti ribištva, je pa omogočila alternativno upravljanje napora po kilovatnih dneh na ravni države članice, da bi se omogočila učinkovitejša uporaba ribolovnih možnosti in spodbudili postopki ohranjanja v soglasju z ribiškim sektorjem. Hkrati je bil sprejet dogovor, da si je treba od leta 2009 prizadevati za splošno izvajanje upravljanja napora po največjem številu kilovatnih dni po skupinah ribolovnega orodja. Ta dogovor je bil povezan z razpravo o učinkovitosti načrta za obnovitev staležev trsk. Združeno kraljestvo je v letu 2008 uporabilo možnost uvedbe alternativnega upravljanja napora po kilovatnih dneh za plovila z vlečnimi mrežami v Severnem morju in na zahodu Škotske. Ta predlog pomeni prehod na upravljanje po kilovatnih dneh za vse države članice, ki jih zadeva načrt za obnovitev staležev trsk, za ureditve ribolovnega napora za ribolov na morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu in južnega osliča (prilogi IIB in IIC) pa se bo ohranila možnost uvedbe takšnega sistema v letu 2009. Uvedba zgornjih mej za kilovatne dni v Prilogi IIA spodbuja preglednejše in učinkovitejše omejevanje ribolovnega napora ter zmanjšanje upravne obremenitve, če se bo število različnih primerov, v katerih se uporabljajo zgornje meje ribolovnega napora, znatno zmanjšalo. Predlog vključuje omejitve ulova, dogovorjene v okviru nekaterih regionalnih ribiških organizacij. Omejitve ulova in druga priporočila Organizacije za ribištvo jugovzhodnega Atlantika (SEAFO), Regionalne organizacije za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu (SPFO), Komisije za ohranitev južnega tuna (CCSBT), Medameriške komisije za tropske tune (IATTC), Komisije o ohranjanju živih morskih virov na Antarktiki (CCAMLR), Komisije za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC) in Mednarodne komisije za ohranitev atlantskega tuna (ICCAT) bodo sprejeti na letnih zasedanjih teh organizacij novembra in decembra 2008. Celotni dovoljeni ulovi za staleže v grenlandskih vodah ter za staleže, ki si jih delita Grenlandija in Norveška, bodo na voljo po koncu posvetovanj v novembru in decembru 2008. Ti celotni dovoljeni ulovi so predstavljeni kot promemorija (pm). Treba je tudi poudariti, da je v Prilogi II, ki zadeva omejitve ribolovnega napora za plovila v zvezi z obnovo nekaterih staležev, vključno s trsko, največji dovoljeni napor, ki se lahko meri v številu dni na morju na plovilo ali kilovatnih dneh na skupino napora, trenutno tudi naveden kot pm, saj Komisija še vedno analizira informacije in nasvete Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STECF) glede smernic v zvezi z ribolovnim naporom in ulovom do vključno leta 2007. Plenarno zasedanje STECF bo potekalo novembra 2008 in potem bo njegovo končno poročilo na voljo na spletni strani STECF. Tudi metodologija za določitev končnega ribolovnega napora za ribolov prave peščenke v conah IIIa in IV ter vodah ES cone IIa je v postopku analize. V zvezi z upravljanjem napora za globokomorske staleže je Svet decembra 2006 sprejel 10-odstotno zmanjšanje napora za globokomorske vrste v primerjavi z ravnmi iz leta 2005. Vendar je to zmanjšanje nižje od 35 %, ki jih zahteva Komisija za ribištvo severnovzhodnega Atlantika (NEAFC). Potrebno je dodatno zmanjšanje za 10 % od iste referenčne ravni, da bi izpolnili mednarodne obveznosti Skupnosti in zaščitili staleže, ki so izjemno ranljivi in zaradi zelo nizke stopnje razmnoževanja nujno potrebujejo zaščito, kot že vrsto let poudarja ICES. Sistemi upravljanja med letom se ohranijo za kratkožive vrste, kot so sardon v Biskajskem zalivu ter prava peščenka, norveški molič in papalina v Severnem morju. V teh primerih se lahko ribolovne možnosti, predlagane za začetek leta 2009, znova pregledajo med letom v skladu s posodobljenim znanstvenim mnenjem z uredbami Komisije, ki bodo omogočile hitro izvajanje predvidenih ukrepov za upravljanje. |

Predlog

UREDBA SVETA

o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2009 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike[1] in zlasti člena 20 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot iz leta v leto[2] ter zlasti člena 2 Uredbe,

[ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 423/2004 z dne 26. februarja 2004 o uvedbi ukrepov za obnovitev staležev trsk[3] ter zlasti členov 6 in 8 Uredbe],

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 811/2004 z dne 21. aprila 2004 o določitvi ukrepov za obnovitev staleža severnega osliča[4] in zlasti člena 5 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2166/2005 z dne 20. decembra 2005 o določitvi ukrepov za obnovitev staležev južnega osliča in škampa v Kantabrijskem morju in zahodno od Iberskega polotoka[5] ter zlasti členov 4 in 8 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 388/2006 z dne 23. februarja 2006 o določitvi večletnega načrta za trajnostno izkoriščanje staleža morskega lista v Biskajskem zalivu[6] in zlasti člena 4 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 509/2007 z dne 7. maja 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za trajnostno izkoriščanje staleža morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu[7] ter zlasti členov 3 in 5 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 676/2007 z dne 11. junija 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za ribištva, ki izkoriščajo staleže morske plošče in morskega lista v Severnem morju[8], ter zlasti členov 6 in 9 Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Člen 4 Uredbe (ES) št. 2371/2002 zahteva, da Svet sprejme ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev dostopa do voda in virov ter trajnostnega opravljanja ribolovnih aktivnosti ob upoštevanju razpoložljivega znanstvenega mnenja ter zlasti poročila, ki ga pripravi Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STEFC).

(2) Člen 20 Uredbe (ES) št. 2371/2002 nalaga Svetu, da določi celotne dovoljene ulove (TAC) po ribolovnih območjih ali skupinah ribolovnih območij. Ribolovne možnosti je treba dodeliti državam članicam in tretjim državam v skladu z merili iz člena 20 navedene uredbe.

(3) Zaradi zagotovitve učinkovitega upravljanja TAC in kvot je treba določiti posebne pogoje za ribolovne dejavnosti.

(4) Treba je določiti načela in nekatere postopke upravljanja ribištva na ravni Skupnosti, da bi države članice lahko zagotovile upravljanje plovil, ki plujejo pod njihovimi zastavami.

(5) Člen 3 Uredbe (ES) št. 2371/2002 določa opredelitve, ki so pomembne za dodelitev ribolovnih možnosti.

(6) Ribolovne možnosti je treba uporabljati v skladu z zadevno zakonodajo Skupnosti, zlasti z Uredbo Komisije (EGS) št. 2807/83 z dne 22. septembra 1983 o podrobnih pravilih za evidentiranje podatkov o ulovu rib držav članic[9], Uredbo Sveta (EGS) št. 2930/86 z dne 22. septembra 1986 o določanju značilnosti ribiških plovil[10], Uredbo Komisije (EGS) št. 1381/87 z dne 20. maja 1987 o določitvi podrobnih pravil za označevanje in dokumentacijo ribiških plovil[11], Uredbo Sveta (EGS) št. 3880/91 z dne 17. decembra 1991 o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki ribarijo v severovzhodnem Atlantiku[12], Uredbo Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike[13], Uredbo Sveta (ES) št. 1627/94 z dne 27. junija 1994 o splošnih določbah v zvezi s posebnimi ribolovnimi kartami[14], Uredbo Sveta (ES) št. 850/98 z dne 30. marca 1998 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov[15], Uredbo Sveta (ES) št. 1434/98 z dne 29. junija 1998 o opredelitvi pogojev, pod katerimi se lahko sled iztovarja za gospodarske namene, ki ne zajemajo neposredne človeške uporabe[16], Uredbo Sveta (ES) št. 2347/2002 z dne 16. decembra 2002 o določitvi posebnih pogojev dostopa in z njimi povezanih pravil za ribolov globokomorskih staležev[17], Uredbo Sveta (ES) št. 1954/2003 z dne 4. novembra 2003 o upravljanju ribolovnega napora v zvezi z nekaterimi ribolovnimi območji in viri Skupnosti[18], Uredbo Komisije (ES) št. 2244/2003 z dne 18. decembra 2003 o podrobnih pravilih v zvezi s satelitskimi sistemi za spremljanje plovil[19], Uredbo (ES) št. 423/2004, Uredbo Sveta (ES) št. 601/2004 z dne 22. marca 2004 o nekaterih nadzornih ukrepih, ki se uporabljajo za ribolovne aktivnosti na območju Konvencije o ohranjanju živih morskih virov na Antarktiki[20], Uredbo (ES) št. 811/2004, Uredbo Sveta (ES) št. 2115/2005 z dne 20. decembra 2005 o obnovitvenih načrtih za grenlandsko morsko ploščo v okviru Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika[21], Uredbo (ES) št. 2166/2005, Uredbo (ES) št. 388/2006, Uredbo Sveta (ES) št. 1967/2006 z dne 21. decembra 2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju[22], Uredbo (ES) št. 509/2007, Uredbo Sveta (ES) št. 520/2007 z dne 7. maja 2007 o nekaterih tehničnih ukrepih za ohranitev nekaterih staležev izrazito selivskih vrst[23], Uredbo (ES) št. 676/2007, Uredbo Sveta (ES) št. 1386/2007 z dne 22. oktobra 2007 o ukrepih za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo v območju upravljanja Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika[24], Uredbo Sveta (ES) št. [....]/2008 o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti ribiških plovil Skupnosti zunaj voda Skupnosti in dostopu plovil tretjih držav do voda Skupnosti[25] in Uredbo Sveta (ES) št. [....]/2008 o določitvi ribolovnih možnosti za ribiška plovila Skupnosti za nekatere staleže globokomorskih rib za leti 2009 in 2010[26].

(7) Treba je pojasniti, da se določbe te uredbe uporabljajo, kadar se morski organizmi, ulovljeni med ribolovnimi aktivnostmi, ki so se izvajale zgolj za namen znanstvenih raziskav, prodajo, uskladiščijo, razstavijo ali iz kakršnega koli razloga ponudijo za prodajo.

(8) V skladu z mnenjem Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) je treba še naprej uporabljati sistem za upravljanje omejitev ulova sardona v coni ICES VIII. Komisija določi omejitve ulova za stalež sardona v coni ICES VIII ob upoštevanju znanstvenih podatkov, zbranih v prvi polovici leta 2008, in razprav v okviru večletnega načrta za sardona.

(9) Ob upoštevanju nasveta ICES je treba ohraniti in popraviti sistem za upravljanje ribolovnega napora za pravo peščenko v conah ICES IIIa in IV ter vodah ES cone IIa.

(10) Kot prehoden ukrep je treba v skladu z najnovejšim znanstvenim mnenjem ICES dodatno zmanjšati ribolovni napor za določene globokomorske vrste.

(11) Člen 20 Uredbe (ES) št. 2371/2002 nalaga Svetu, da določi pogoje glede omejitev ulova in/ali omejitev ribolovnega napora. Znanstveno mnenje kaže, da ulovi, ki znatno presegajo TAC, posegajo v trajnost ribolovnih aktivnosti. Zato je primerno uvesti povezane pogoje, ki bodo omogočili boljše izvajanje dogovorjenih ribolovnih možnosti.

(12) Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO) je na letnem zasedanju leta 2008 sprejela številne tehnične in nadzorne ukrepe. Te ukrepe je treba izvajati.

(13) [Komisija o ohranjanju živih morskih virov na Antarktiki (CCAMLR) je na XXVI. letnem zasedanju leta 2007 sprejela ustrezne omejitve ulova za staleže, ki jih na vzpostavljenih ribolovnih območjih da na voljo katera koli članica CCAMLR. Poleg tega je CCAMLR odobrila sodelovanje plovil Skupnosti pri raziskovalnem ribolovu na Dissostichus spp. na podobmočjih FAO 88.1 in 88.2 ter razdelkih 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3(a) in 58.4.3(b) ter določila, da za ustrezne ribolovne aktivnosti veljajo omejitve ulova in prilova ter nekateri posebni tehnični ukrepi. Te omejitve in tehnične ukrepe je prav tako treba uporabljati.]

(14) [Zaradi izpolnjevanja mednarodnih obveznosti, ki jih je Skupnost prevzela kot pogodbenica CCAMLR, vključno z obvezno uporabo ukrepov, ki jih sprejme Komisija CCAMLR, je treba uporabljati TAC, ki jih je Komisija sprejela za sezono 2008–2009, in ustrezne sezonske roke.]

(15) V skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot iz leta v leto[27] je treba določiti, za katere staleže se uporabljajo posamezni ukrepi iz Uredbe.

(16) Skupnost je v skladu s postopkom, predvidenim v sporazumih ali protokolih o odnosih na področju ribištva, opravila posvetovanja o ribolovnih pravicah z Norveško[28], Ferskimi otoki[29] in Grenlandijo[30].

(17) Skupnost je pogodbenica več regionalnih ribiških organizacij. Te ribiške organizacije so priporočile določitev omejitev ulova in/ali omejitev napora ter druge predpise za ohranjanje nekaterih vrst. Skupnost torej mora izvajati navedena priporočila.

(18) Zaradi upoštevanja priporočila Komisije za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC), ki je bilo dogovorjeno novembra 2008, je treba za globokomorske vrste na območju upravljanja NEAFC sprejeti ohranitvene in upravljalne ukrepe, zlasti na ravneh ribolovnega napora.

(19) V letu 2008 so bili pod določenimi pogoji dovoljeni alternativni sistemi za upravljanje napora, temelječi na zgornjih mejah za kilovatne dni, z namenom poznejše uvedbe takšnega sistema kot splošnega pravila. Splošen prehod na upravljanje po zgornjih mejah za kilovatne dni se bo v letu 2009 izvedel za omejitve ribolovnega napora, povezane z načrtom za obnovitev staleža trske, medtem ko se bo v ostalih ureditvah napora v letu 2009 ohranil dosedanji sistem, države članice pa bodo imele možnost, da se po lastni presoji odločijo za sistem kilovatnih dni.

(20) Ohraniti je treba nekatere začasne določbe o uporabi podatkov sistema za spremljanje plovil (VMS), da se zagotovi večja uspešnost in učinkovitost pri spremljanju, nadzoru in obvladovanju upravljanja napora.

(21) Za prilagoditev omejitev ribolovnega napora za morskega lista, kot so določene v Uredbi (ES) št. 509/2007, se določijo nadomestni načini za upravljanje ribolovnega napora v skladu s TAC, kot je določeno v členu 5(2) navedene uredbe.

(22) Za prilagoditev omejitev ribolovnega napora za morsko ploščo in morskega lista, kot so določene v Uredbi (ES) št. 676/2007, se določijo nadomestni načini za upravljanje ribolovnega napora v skladu s TAC, kot je določeno v členu 9(2) navedene uredbe.

(23) Za staleže trske v Severnem morju, Skagerraku in zahodnem Rokavskem prelivu, v Irskem morju in na zahodu Škotske ter za staleže osliča in škampa v conah ICES VIIIc in IXa je treba prilagoditi ravni dopustnega napora v okviru programa upravljanja.

(24) Da bi prispevali k ohranjanju staležev rib, je treba v letu 2009 izvesti nekatere dopolnilne ukrepe glede nadzora in tehničnih pogojev za ribolov.

(25) Ob upoštevanju izjave Komisije na zasedanju Sveta ministrov za ribištvo decembra 2007 ter po nadaljnjih znanstvenih analizah in posvetovanjih z zainteresiranimi stranmi v letu 2008 je poleg omejitev ulova primerno sprejeti ukrepe za zaščito koncentracije drstenja modrega lenga, z namenom ureditve usmerjenega ribolova in prilova, da se zaščitijo koncentracije drstenja modrega lenga v coni ICES VIa.

(26) Znanstvene preiskave so pokazale, da ribolovne prakse pri ribolovu z zabodnimi mrežami in zapletnimi mrežami v conah ICES VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk, VIII, IX, X in XII pomenijo resno tveganje za globokomorske vrste. Vendar bi bilo treba pod določenimi pogoji izvajati prehodne ukrepe, ki omogočajo takšen ribolov, dokler se ne sprejmejo trajnejši ukrepi.

(27) [V skladu s Potrjenim zapisnikom o sklepih med Evropsko skupnostjo in Norveško z dne [..] novembra 2008 bi bilo treba v začetku leta 2009 testirati tehnične ukrepe za povečanje selektivnosti vlečnih orodij z namenom zmanjšanja zavržkov mola v Severnem morju.]

(28) Zaradi zagotovitve trajnostnega izkoriščanja staležev osliča in škampa ter zaradi zmanjšanja zavržkov bi morala biti dovoljena uporaba najnovejših dosežkov na področju selektivnih ribolovnih orodij v conah ICES VIIIa, VIIIb in VIIId.

(29) Uporaba orodij, ki ne lovijo norveškega škampa, bi morala biti dovoljena na določenih območjih, ki so namenjena zaščiti vrst, na katerih je ribolov prepovedan.

(30) Po mnenju Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STECF) ni nujno, da prepovedi ribolova na nekaterih drstitvenih območjih sleda zagotavljajo trajnostno izkoriščanje te vrste v coni ICES VIa.

(31) Treba je ohraniti nadzor iztovarjanj in pretovarjanj zamrznjenih rib, ki so jih ulovila ribiška plovila tretjih držav v pristaniščih Skupnosti, v skladu s priporočili NEAFC. V letu 2008 je NEAFC priporočila, da se več plovil ponovno uvrsti na seznam plovil, za katera je bilo potrjeno, da se ukvarjajo z nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovom. V pravnem redu Skupnosti bi bilo treba zagotoviti izvajanje priporočil.

(32) Da bi pripomogli k ohranjanju hobotnice in zaščitili zlasti nedorasle organizme, je treba v letu 2009 ohraniti minimalno velikost hobotnic iz morskih vod pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav in na območju Odbora za ribištvo za vzhodni srednji Atlantik (CECAF), dokler se ne sprejme uredba, ki bo spremenila Uredbo (ES) št. 850/98.

(33) Glede na mnenje STECF se v letu 2009 pod določenimi pogoji dovoli ribolov z vlečnimi mrežami z gredjo in z uporabo električnega toka v conah ICES IVc in IVb južno.

(34) [Medameriška komisija za tropske tune (IATTC) na letnem zasedanju leta 2008 ni uspela sprejeti omejitev ulova za rumenoplavutega tuna, veleokega tuna in črtastega tuna in, čeprav Skupnost ni članica IATTC, je treba sprejeti ukrepe za zagotovitev trajnostnega upravljanja virov v pristojnosti te organizacije.]

(35) [Komisija za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika (WCPFC) je na tretjem letnem zasedanju sprejela omejitve napora za rumenoplavutega tuna, veleokega tuna, črtastega tuna, mečarico in južnopacifiškega belega tuna ter tehnične ukrepe glede obravnave prilova. Skupnost je članica WCPFC od januarja 2005. Navedene ukrepe je zato treba vključiti v pravo Skupnosti in zagotoviti trajnostno upravljanje virov, ki so v pristojnosti te organizacije.]

(36) Generalna komisija za ribištvo v Sredozemlju (GFCM) je na letnih zasedanjih v letih 2007 in 2008 sprejela številna priporočila glede tehničnih ukrepov za nekatere vrste ribolova v Sredozemskem morju kot tudi sistem pomorske inšpekcije, ki določa sistem inšpekcijskih pregledov v pristaniščih, namenjenih boju proti ribolovu IUU v okviru posebnosti območja GFCM in preprečevanju uporabe pristanišč pogodbenic GFCM s strani plovil IUU. Da bi pripomogli k ohranitvi staležev rib in zaščiti okolja pred škodljivimi učinki ribolova, je treba te ukrepe v letu 2009 izvajati do sprejetja uredbe o spremembi Uredbe (ES) št. 1967/2006. Ob upoštevanju obveznosti, ki izhaja iz prava Skupnosti, za inšpekcijski pregled plovil, ki lovijo modroplavutega tuna, in za zagotovitev, da bodo inšpekcijski pregledi, ki se zahtevajo na podlagi priporočila GFCM, prinesli želene rezultate, je treba opraviti višji odstotek inšpekcijskih pregledov od minimalnega odstotka, ki ga predlaga GFCM.

(37) Organizacija za ribištvo jugovzhodnega Atlantika (SEAFO) je na svojem letnem zasedanju leta 2008 sprejela omejitve ulova za dva dodatna staleža rib na območju Konvencije SEAFO. Te ukrepe je treba izvajati v pravu Skupnosti.

(38) [Komisija za tune v Indijskem oceanu (IOTC) je na letnih zasedanjih v letih 2007 in 2008 sprejela številne upravljalne in nadzorne ukrepe. Te ukrepe je treba vključiti v pravo Skupnosti.]

(39) [Na tretjem mednarodnem zasedanju za ustanovitev nove regionalne organizacije za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu (SPFO) maja 2007 so udeleženci sprejeli začasne ukrepe za ureditev pelagičnih ribolovnih aktivnosti in pridnenega ribolova v južnem Tihem oceanu. Te ukrepe je treba vključiti v pravo Skupnosti.]

(40) [Mednarodna komisija za ohranitev atlantskega tuna (ICCAT) je na svojem letnem zasedanju leta 2008 sprejela kvote in prilagojene kvote, ki odražajo premalo in preveč izkoriščene ribolovne možnosti pogodbenic ICCAT. ICCAT je sprejela tudi tehnični ohranjevalni ukrep za sredozemsko mečarico za leto 2009. Da bi pripomogli k ohranitvi staležev rib, je treba ta ukrep izvajati.]

(41) Za zagotovitev pravilnega evidentiranja ulovov sinjega mola, ki so jih v vodah Skupnosti opravile tretje države, bi bilo treba ohraniti okrepljene določbe o nadzoru v zvezi s takšnimi plovili.

(42) Skupnost je sodelujoča nečlanica Komisije za ohranitev južnega tuna (CCSBT) od januarja 2007. Konvencija, ki ustanavlja to komisijo, določa okvir za tesnejše mednarodno sodelovanje, katerega namen je zagotoviti ohranjanje in optimalno izkoriščenost južnega tuna. Skupnost se je kot sodelujoča nečlanica zavezala, da bo izvajala ukrepe, ki jih je sprejela CCSBT. CCSBT je na svojem letnem zasedanju leta 2008 sprejela omejitve ulova za staleže rib na območju Konvencije CCSBT za plovila Skupnosti. Te ukrepe je treba vključiti v pravo Skupnosti.

(43) Ob upoštevanju člena 6(9) Akta o pristopu iz leta 2003 je Skupnost odgovorna za upravljanje sporazumov o ribolovu, ki so jih sklenile nove države članice s tretjimi državami. Poljska je članica Konvencije o ohranjanju staležev sajev in gospodarjenju z njimi v osrednjem delu Beringovega morja od leta 1994. Konvencija je na svojem letnem zasedanju leta 2008 sprejela upravljalne in ohranitvene ukrepe za staleže sajev v osrednjem delu Beringovega morja. Te ukrepe je treba vključiti v pravo Skupnosti.

(44) Da se ribičem Skupnosti zagotovi možnost preživljanja in da bi se izognili ogrožanju virov ter kakršnim koli možnim težavam zaradi izteka veljavnosti Uredbe Sveta (ES) št. 40/2008 z dne 16. januarja 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2008 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova[31], je nujno, da se ta ribolovna območja odprejo 1. januarja 2009 in da se januarja 2009 ohranijo v veljavi nekateri predpisi navedene uredbe. Glede na nujnost zadeve je treba odobriti izjemo od roka šestih tednov iz člena 3 naslova I Protokola o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in pogodbam o ustanovitvi Evropskih skupnosti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I Področje uporabe in opredelitve pojmov

Člen 1 Vsebina

Ta uredba določa ribolovne možnosti za leto 2009 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib ter s tem povezane pogoje, pod katerimi se lahko te ribolovne možnosti uporabljajo.

Določa pa tudi nekatere omejitve napora in s tem povezane pogoje za januar 2010 ter ribolovne možnosti in posebne pogoje za nekatere antarktične staleže za obdobja, določena v Prilogi IE.

Člen 2 Področje uporabe

1. Če ni določeno drugače, se ta uredba uporablja za:

(a) ribiška plovila Skupnosti („plovila Skupnosti“); in

(b) ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo tretjih držav in so v njih registrirana („ribiška plovila tretjih držav“) v vodah Skupnosti („vode ES“).

2. Z odstopanjem od odstavka 1 se določbe te uredbe, razen točke 4.2 Priloge III ter opombe 1 Priloge XI, ne uporabljajo za ribolovne dejavnosti, ki se izvajajo zgolj za namen znanstvenih raziskav, ki se izvajajo z dovoljenjem in pod nadzorom države članice, pod zastavo katere plovilo pluje, ter o katerih so vnaprej obveščene Komisija in države članice, v vodah katerih se raziskave izvajajo. Države članice, ki opravljajo ribolovne dejavnosti za namen znanstvenih raziskav, obvestijo Komisijo, države članice, v vodah katerih se izvajajo raziskave, ICES ter STECF o vseh ulovih, ki izvirajo iz takih ribolovnih dejavnosti.

Člen 3 Opredelitve pojmov

V tej uredbi se poleg opredelitev iz člena 3 Uredbe (ES) št. 2371/2002 uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a) „celotni dovoljeni ulov“ (TAC) pomeni količino, ki se lahko iz posameznega staleža ulovi in iztovori vsako leto;

(b) „kvota“ pomeni delež TAC, dodeljen Skupnosti, državam članicam ali tretjim državam;

(c) „mednarodne vode“ pomeni vode, ki so zunaj suverenosti ali jurisdikcije katere koli države.

Člen 4 Ribolovne cone

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve con:

(a) cone ICES (Mednarodnega sveta za raziskovanje morja), kakor so opredeljene v Uredbi (EGS) št. 3880/91;

(b) „Skagerrak“ pomeni območje, ki je na zahodu omejeno s črto od svetilnika Hanstholm do svetilnika Lindesnes in na jugu s črto od svetilnika Skagen do svetilnika Tistlarna in od te točke do najbližje točke na švedski obali;

(c) „Kattegat“ pomeni območje, ki je na severu omejeno s črto od svetilnika Skagen do svetilnika Tistlarna in od te točke do najbližje točke na švedski obali ter na jugu s črto od Hasenøre do Gnibens Spids, od Korshaga do Spodsbjerga in od Gilbjerg Hoveda do Kullena;

(d) „Cadiški zaliv“ pomeni območje v coni ICES IXa vzhodno od zemljepisne dolžine 7º23'48" Z;

(e) cona GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju), kakor je opredeljena v Sklepu Sveta 98/416/ES z dne 16. junija 1998 o pristopu Evropske skupnosti h Generalni komisiji za ribištvo v Sredozemlju[32];

(f) cone CECAF (vzhodni srednji Atlantik ali glavna ribolovna cona FAO 34), kakor so opredeljene v Uredbi Sveta (ES) št. 2597/95 z dne 23. oktobra 1995 o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki lovijo na določenih območjih izven Severnega Atlantika[33];

(g) „območje Konvencije NEAFC“ pomeni vode, kakor so opredeljene v členu 1 Konvencije, priložene Sklepu Sveta 81/608/EGS z dne 13. julija 1981 o sklenitvi Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju ribištev severovzhodnega Atlantika[34];

(h) „upravno območje NEAFC“ pomeni vode območja Konvencije NEAFC, ki ležijo zunaj voda pod jurisdikcijo pogodbenic NEAFC;

(i) cone NAFO (Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika), kakor so opredeljene v Uredbi Sveta (EGS) št. 2018/93 z dne 30. junija 1993 o predložitvi statističnih podatkov o ulovu in aktivnosti s strani držav članic, ki izvajajo ribolov v severozahodnem Atlantiku[35];

(j) „upravno območje NAFO“ pomeni del območja Konvencije Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO), ki ne spada pod suverenost ali jurisdikcijo obalnih držav;

(k) cone SEAFO (Organizacija za ribištvo jugovzhodnega Atlantika), kakor so opredeljene v Sklepu Sveta 2002/738/ES z dne 22. julija 2002 o sklenitvi Konvencije o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov v jugovzhodnem Atlantiku s strani Evropske skupnosti[36];

(l) cona ICCAT (Mednarodna komisija za ohranitev atlantskega tuna), kakor je opredeljena v Sklepu Sveta 86/238/EGS z dne 9. junija 1986 o pristopu Skupnosti k Mednarodni konvenciji za ohranitev tunov v Atlantiku, kakor je bila spremenjena s Protokolom, priloženim k Sklepni listini Konference pooblaščencev držav pogodbenic konvencije, ki je bila podpisana 10. julija 1984 v Parizu[37];

(m) cone CCAMLR (Konvencije o ohranjanju živih morskih virov na Antarktiki), kakor so opredeljene v Uredbi (ES) št. 601/2004;

(n) cona IATTC (Medameriška komisija za tropske tune), kakor je opredeljena v Sklepu Sveta 2006/539/ES z dne 22. maja 2006 o sklenitvi Konvencije o krepitvi Medameriške komisije za tropskega tuna, ustanovljene leta 1949 s konvencijo med Združenimi državami Amerike in Republiko Kostariko, v imenu Evropske Skupnosti[38];

(o) cona IOTC (Komisije za tune v Indijskem oceanu), kakor je opredeljena v Sklepu Sveta 95/399/ES z dne 18. septembra 1995 o pristopu Skupnosti k Sporazumu o ustanovitvi Komisije za tuna v Indijskem oceanu[39];

(p) „območje SPFO (Regionalna organizacija za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu)“ pomeni območje na odprtem morju južno od ekvatorja, severno od območja Konvencije CCAMLR, vzhodno od območja Konvencije SIOFA, kot je opredeljeno v Sklepu Sveta 2006/496/ES z dne 6. julija 2006 o podpisu Sporazuma o ribolovu v južnem Indijskem oceanu v imenu Evropske skupnosti[40], in zahodno od območij pod ribolovno jurisdikcijo držav Južne Amerike;

(q) cona WCPFC (Komisija za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika), kakor je opredeljena v Sklepu Sveta 2005/75/ES z dne 26. aprila 2004 o pristopu Skupnosti h Konvenciji o ohranjanju in upravljanju izrazito selivskih staležev rib v zahodnem in osrednjem delu Tihega oceana[41];

(r) „odprto morje Beringovega morja“ pomeni območje odprtega morja Beringovega morja več kakor 200 morskih milj od temeljnih črt, od katerih se meri širina teritorialnega morja obalnih držav Beringovega morja.

POGLAVJE IIRibolovne možnosti in s tem povezani pogojiza plovila Skupnosti

Člen 5 Omejitve ulova in dodelitve

1. Omejitve ulova za plovila Skupnosti v vodah Skupnosti ali v nekaterih vodah zunaj Skupnosti in dodelitev teh omejitev ulova državam članicam ter dodatni pogoji v skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 847/96 so določeni v Prilogi I.

2. Plovila Skupnosti imajo dovoljenje za ulov v okviru kvot iz Priloge I v vodah, ki spadajo pod ribolovno jurisdikcijo Ferskih otokov, Grenlandije, Islandije, Norveške in ribolovne cone okrog otoka Jan Mayen, ob upoštevanju pogojev iz členov 11, 20 in 21.

3. Komisija določi omejitve ulova za pravo peščenko v conah ICES IIIa in IV ter vodah ES cone ICES IIa v skladu s predpisi iz točke 6 Priloge IID.

4. Komisija določi omejitve ulova za kapelana v grenlandskih vodah con ICES V in XIV, ki so na voljo Skupnosti, v višini 7,7 % deleža TAC za kapelana, takoj ko je TAC določen.

5. Omejitve ulova za stalež norveškega moliča v coni ICES IIIa ter vodah ES con ICES IIa in IV ter za stalež papaline v vodah ES con ICES IIa in IV lahko Komisija ponovno prouči v skladu s postopkom iz člena 30(2) Uredbe (ES) št. 2371/2002 in ob upoštevanju znanstvenih podatkov, zbranih v prvi polovici leta 2009.

6. Komisija lahko določi omejitve ulova za stalež sardona v coni ICES VIII v skladu s postopkom iz člena 30(2) Uredbe (ES) št. 2371/2002 ter ob upoštevanju znanstvenih podatkov, zbranih v prvi polovici leta 2009.

7. Zaradi revizije staleža norveškega moliča v skladu z odstavkom 5 lahko omejitve ulova za staleže mola v coni ICES IIIa, coni ICES IV in vodah ES cone ICES IIa ter za staleže vahnje v coni ICES IIIa, vodah ES con ICES IIIb, IIIc in IIId, coni ICES IV in vodah ES con ICES IIa revidira Komisija v skladu postopkom iz člena 30(2) Uredbe (ES) št. 2371/2002, da bi tako upoštevali industrijski prilov norveškega moliča.

Člen 6 Prepovedane vrste

Za plovila Skupnosti se prepove ribolov naslednjih vrst, njihovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje, in sicer v vseh vodah Skupnosti in vodah zunaj Skupnosti:

- morski pes orjak ( Cetorhinus maximus ),

- beli morski volk ( Carcharodon carcharias ).

Člen 7 Posebne določbe o dodelitvah

1. Dodelitev ribolovnih možnosti državam članicam, kot je določena v Prilogi I, ne posega v:

(a) izmenjave v skladu s členom 20(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002;

(b) ponovne dodelitve na podlagi členov 21(4), 23(1) in 32(2) Uredbe (EGS) št. 2847/93, člena 23(4) Uredbe (ES) št. 2371/2002 ali člena 10(4) Uredbe (ES) št. […]/2008;

(c) dodatne iztovore, dovoljene na podlagi člena 3 Uredbe (ES) št. 847/96;

(d) zadržane količine v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 847/96;

(e) odbitke na podlagi člena 5 Uredbe (ES) št. 847/96.

2. Za namen zadržanja kvot, ki se prenesejo v leto 2010, se z odstopanjem od Uredbe (ES) št. 847/96 uporablja člen 4(2) navedene uredbe za vse staleže, za katere velja analitski TAC.

Člen 8 Omejitve ribolovnega napora in s tem povezani pogoji za upravljanje staležev

1. Od 1. februarja 2009 do 31. januarja 2010 se omejitve ribolovnega napora in s tem povezani pogoji, določeni v:

(a) Prilogi IIA, uporabljajo za upravljanje nekaterih staležev v Kattegatu, Skagerraku in conah ICES IV, VIa, VIIa, VIId in VIIe do k ter vodah ES con ICES IIa in Vb;

(b) Prilogi IIB, uporabljajo za upravljanje staležev osliča in škampa v conah ICES VIIIc in IXa z izjemo Cadiškega zaliva;

(c) Prilogi IIC, uporabljajo za upravljanje staleža morskega lista v coni ICES VIIe;

(d) Prilogi IID, uporabljajo za upravljanje staleža prave peščenke v conah ICES IIIa in IV ter vodah ES cone ICES IIa.

2. Od 1. januarja 2009 do 31. januarja 2009 se za staleže, navedene v odstavku 1, še naprej uporabljajo ribolovni napor in z njim povezani pogoji, določeni v prilogah IIA, IIB, IIC in IID k Uredbi (ES) št. 40/2008.

3. Komisija za leto 2009 določi ribolovni napor za ribolov prave peščenke v conah ICES IIIa in IV ter vodah ES cone ICES IIa v skladu s predpisi iz točk 4 in 5 Priloge IID.

4. Države članice zagotovijo, da ravni ribolovnega napora plovil z dovoljenji za globokomorski ribolov, merjene v kilovatnih dnevih odsotnosti iz pristanišča, v letu 2009 ne bodo presegale 65 % povprečnega letnega ribolovnega napora, ki so ga plovila zadevne države članice zabeležila v letu 2003 pri potovanjih na podlagi dovoljenj za globokomorski ribolov in/ali pri ulovu globokomorskih vrst s seznamov v prilogah I in II k Uredbi (ES) št. 2347/2002. Ta odstavek se uporablja samo za ribolovna potovanja, kjer se ujame več kot 100 kilogramov globokomorskih vrst z izjemo velike srebrenke.

Člen 9 Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova

1. Ribe iz staležev, za katere so določene omejitve ulova, se smejo obdržati na krovu ali iztovarjati le, če:

(a) so ulov opravila plovila države članice, ki ima kvoto in ta kvota ni izčrpana, ali

(b) je ulov sestavljen iz dela deleža Skupnosti, ki ni bil dodeljen državam članicam s kvotami in ni bil izčrpan.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko naslednje ribe obdržijo na krovu in iztovorijo, tudi če država članica nima kvot ali so kvote ali deleži izčrpani:

(a) vrste, ki niso sled ali skuša, kadar

(i) so ulovljene pomešano z drugimi vrstami z mrežo z očesom, ki je manjše od 32 mm, v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 850/98, in

(ii) ulov ni razvrščen na krovu ali ob iztovarjanju;

ali

(b) skuša, kadar

(i) je ulovljena pomešano s šurom ali sardelo;

(ii) ne presega 10 % skupne mase skuše, šura in sardele na krovu ter

(iii) ulov ni razvrščen na krovu ali ob iztovarjanju.

3. Vsa iztovarjanja se vštevajo v kvoto ali, če delež Skupnosti ni dodeljen državam članicam s kvotami, v delež Skupnosti, razen ulovov na podlagi določb odstavka 2.

4. Odstotek prilova in njegova namenska uporaba se določita v skladu s členoma 4 in 11 Uredbe (ES) št. 850/98.

Člen 10 Nerazvrščeno iztovarjanje v conah ICES IIIa, IV in VIId ter vodah ES cone ICES IIa

1. Člen 2(1) Uredbe (ES) št. 1434/98 o prepovedi obdržanja sleda na krovu pod določenimi pogoji se ne uporablja za sleda, ulovljenega v conah ICES IIIa, IV in VIId ter vodah ES cone ICES IIa.

2. Kadar so omejitve ulova države članice za sleda v conah ICES IIIa, IV in VIId ter vodah ES cone ICES IIa izčrpane, plovila, ki plujejo pod zastavo te države članice, so registrirana v Skupnosti in se ukvarjajo z ribolovom, za katerega se uporabljajo ustrezne omejitve ulova, ne smejo iztovarjati ulova, ki ni razvrščen in vsebuje sleda.

3. Države članice zagotovijo ustrezen program vzorčenja, ki omogoča učinkovito spremljanje nerazvrščenega iztovarjanja po posameznih vrstah, ulovljenih v conah ICES IIIa, IV in VIId ter vodah ES cone ICES IIa.

4. Nerazvrščen ulov v conah ICES IIIa, IV in VIId ter vodah ES cone ICES IIa se iztovarja samo v pristaniščih in na mestih iztovarjanja, ki imajo program razvrščanja iz odstavka 3.

Člen 11 Omejitve dostopa

Plovila Skupnosti ne lovijo v Skagerraku znotraj 12 morskih milj od norveških temeljnih črt. Vendar je dovoljeno, da plovila, ki plujejo pod dansko ali švedsko zastavo, lovijo do štiri morske milje od norveških temeljnih črt.

Člen 12 Določitev velikosti mrežnega očesa in debeline vrvice ribiških mrež

Velikost mrežnega očesa in debelina vrvice ribiških mrež iz te uredbe se določita v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 129/2003 z dne 24. januarja 2003 o podrobnih pravilih za določanje velikosti očesa in debeline vrvice ribiških mrež[42], kadar ribiška plovila Skupnosti pregledajo inšpektorji Skupnosti, inšpektorji Komisije in nacionalni inšpektorji.

Člen 13 Prehodni tehnični in nadzorni ukrepi

Prehodni tehnični in nadzorni ukrepi za plovila Skupnosti so določeni v Prilogi III.

POGLAVJE IIIOmejitve ulova in s tem povezani pogojiza ribiška plovila tretjih držav

Člen 14 Dovoljenje

Ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Venezuele ali Norveške, in ribiška plovila, ki so registrirana na Ferskih otokih, imajo dovoljenje za ribolov v vodah Skupnosti v okviru omejitev ulova iz Priloge I ter ob upoštevanju pogojev iz poglavja III Uredbe (ES) št. [...]/2008 in členov 15 do 18 ter členov 22 do 27 te uredbe.

Člen 15 Prepovedane vrste

Za ribiška plovila tretjih držav se prepove ribolov naslednjih vrst, njihovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje v vseh vodah Skupnosti:

- morski pes orjak ( Cetorhinus maximus ),

- beli morski volk ( Carcharodon carcharias ).

Člen 16 Geografske omejitve

1. Ribolov z ribiškimi plovili, ki plujejo pod zastavo Norveške ali so registrirana na Ferskih otokih, se omeji na tiste dele cone 200 morskih milj, ki ležijo 12 morskih milj od temeljnih črt držav članic proti odprtemu morju v coni ICES IV, Kattegatu in Atlantskem oceanu severno od 43°00' S, razen območja iz člena 18 Uredbe (ES) št. 2371/2002.

2. Ribolov v Skagerraku z ribiškimi plovili, ki plujejo pod zastavo Norveške, se dovoli štiri morske milje od temeljnih črt Danske in Švedske proti odprtemu morju.

3. Ribolov z ribiškimi plovili, ki plujejo pod zastavo Venezuele, se omeji na tiste dele cone 200 morskih milj, ki ležijo 12 morskih milj od temeljnih črt Francoske Gvajane proti odprtemu morju.

Člen 17 Tranzit skozi vode Skupnosti

Ribiška plovila tretjih držav, ki opravljajo tranzit skozi vode Skupnosti, v skladu z naslednjima pogojema pospravijo svoje mreže tako, da jih ne morejo takoj uporabiti:

(a) mreže, obtežilniki in podobno orodje morajo biti ločeni od širilk in vrvi za vlečenje;

(b) mreže na palubi ali nad njo morajo biti varno privezane na del zgornje konstrukcije.

Člen 18 Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova

Ribe iz staležev, za katere so določene omejitve ulova, se ne smejo obdržati na krovu ali iztovarjati, razen ulovov ribiških plovil tretjih držav, ki imajo kvoto in ta kvota ni izčrpana.

Člen 19 Prehodni tehnični in nadzorni ukrepi

Prehodni tehnični in nadzorni ukrepi za plovila tretjih držav so določeni v Prilogi III.

POGLAVJE IVDOVOLJENJA ZA RIBOLOV ZA PLOVILA SKUPNOSTI

Člen 20 Dovoljenja za ribolov in s tem povezani pogoji

1. Naslednja plovila Skupnosti so oproščena obveznosti, da morajo imeti dovoljenje za ribolov iz člena 3 Uredbe (ES) št. […]/2008, kadar izvajajo ribolovne aktivnosti v norveških vodah v Severnem morju:

(a) plovila s tonažo 200 BT ali manj;

(b) plovila, ki lovijo vrste, ki niso skuša, za prehrano ljudi; ali

(c) plovila, ki plujejo pod zastavo Švedske, v skladu z ustaljeno prakso.

3. Največje število dovoljenj za ribolov in drugi s tem povezani pogoji za plovila Skupnosti, ki lovijo v vodah tretje države, so določeni v delu I Priloge IV.

4. Če ena država članica prenese kvoto na drugo državo članico (zamenjava) na ribolovnih območjih iz dela I Priloge IV na podlagi člena 20(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002, prenos vključuje ustrezen prenos dovoljenj za ribolov in se sporoči Komisiji. Vendar se ne preseže skupno število dovoljenj za ribolov za posamezno ribolovno območje, določeno v delu I Priloge IV.

5. Plovila Skupnosti ravnajo v skladu z ohranitvenimi in nadzornimi ukrepi ter drugimi določbami, ki veljajo za cono, v kateri lovijo.

Člen 21 Ferski otoki

Plovila Skupnosti z dovoljenjem za izvajanje usmerjenega ribolova ene vrste v vodah Ferskih otokov lahko opravljajo usmerjen ribolov drugih vrst, če o tem predhodno obvestijo organe Ferskih otokov.

POGLAVJE VDOVOLJENJE ZA RIBOLOV ZA RIBIŠKA PLOVILA TRETJIH DRŽAV

Člen 22 Obveznost imetja dovoljenja za ribolov

1. Ribiška plovila z manj kot 200 BT, ki plujejo pod zastavo Norveške, so oproščena obveznosti, da morajo imeti dovoljenje za ribolov, iz člena 18 Uredbe (ES) št. […]/2008, kadar izvajajo ribolovne aktivnosti v vodah Skupnosti.

2. Dovoljenje za ribolov, ki je bilo izdano ribiškemu plovilu tretje države, ki izvaja ribolovne aktivnosti v vodah Skupnosti, se hrani na krovu. Vendar so ribiška plovila, registrirana na Ferskih otokih ali Norveškem, oproščena te obveznosti.

Člen 23 Zahtevek za dovoljenje za ribolov

Brez poseganja v člen 19(2) Uredbe (ES) št. XX/2008 zahtevek za dovoljenje za ribolov, ki ga Komisiji predloži organ tretje države, vsebuje naslednje informacije:

(a) ime plovila;

(b) registrska številka;

(c) zunanje identifikacijske črke in številke;

(d) pristanišče registracije;

(e) ime in naslov lastnika ali zakupnika;

(f) bruto tonaža in skupna dolžina;

(g) moč motorja;

(h) klicni znak in radijska frekvenca;

(i) nameravani način ribolova;

(j) nameravano območje ribolova;

(k) vrste, ki jih plovilo namerava loviti;

(l) obdobje, za katero se zahteva dovoljenje.

Člen 24 Število dovoljenj za ribolov

Največje število dovoljenj za ribolov in drugi s tem povezani pogoji za plovila tretjih držav, ki lovijo v vodah Skupnosti, so določeni v delu II Priloge IV.

Člen 25 Razveljavitev

Brez poseganja v poglavje III Uredbe (ES) št. [….]/2008 se lahko dovoljenja za ribolov razveljavijo z namenom izdaje novih dovoljenj za ribolov. Te razveljavitve začnejo veljati na dan pred datumom, ko Komisija izda nova dovoljenja za ribolov. Nova dovoljenja za ribolov začnejo veljati z dnem izdaje.

Člen 26 Obveznosti imetnika dovoljenja za ribolov

1. Poleg tega, da ravnajo v skladu s kakršno koli zahtevo za prenos podatkov, določeno v skladu s členom 23(1) Uredbe (ES) št. […]/2008, ribiška plovila tretjih držav vodijo ladijski dnevnik, v katerega vpisujejo informacije, določene v delu I Priloge V.

2. Pri prenosu informacij v skladu s členom 23 Uredbe (ES) št. […]/2008 ribiška plovila tretjih držav posredujejo Komisiji informacije, določene v Prilogi VI, v skladu s predpisi iz navedene priloge.

3. Odstavek 2 se ne uporablja za plovila, ki plujejo pod zastavo Norveške in lovijo v coni ICES IIIa.

Člen 27 Posebne določbe v zvezi s Francosko Gvajano

1. Poleg pogojev iz poglavja III Uredbe (ES) št. […]/2008 se mora za odobritev dovoljenj za ribolov v vodah Francoske Gvajane lastnik zadevnega ribiškega plovila tretje države obvezati, da bo na zahtevo Komisije dovolil, da pride na plovilo opazovalec.

2. Poleg tega, da ravnajo v skladu s kakršno koli zahtevo za prenos podatkov, določeno v skladu s členom 23 Uredbe (ES) št. […]/2008, ribiška plovila tretjih držav, ki lovijo v vodah Francoske Gvajane, vodijo ladijski dnevnik v skladu z vzorcem iz dela II Priloge V. Podatki o ulovu se na zahtevo pošljejo Komisiji, in sicer preko francoskih organov.

POGLAVJE VI Posebne določbe za plovila Skupnosti, ki lovijo na območju GFCM

Oddelek 1Ohranitveni ukrepi

ČLEN 28 DOLOčITEV SEZONE, V KATERI JE PREPOVEDAN RIBOLOV DELFINK Z UPORABO NAPRAV ZA ZBIRANJE RIB (FAD)

1. Da se zaščiti delfinke ( Coryphaena hippurus ), zlasti majhne, je ribolov delfink z uporabo naprav za zbiranje rib (FAD) prepovedan od 1. januarja 2009 do 14. avgusta 2009 na vseh geografskih podobmočjih območja iz Sporazuma GFCM, kakor je določeno v Prilogi VII.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 lahko država članica, če lahko dokaže, da zaradi slabega vremena ribiška plovila, ki plujejo pod njeno zastavo, niso mogla izkoristiti svojih običajnih ribolovnih dni, izgubljene dni prenese na ribolov FAD do 31. januarja naslednjega leta. Države članice, ki želijo koristiti to možnost prenosa, Komisiji pred 1. januarjem 2010 predložijo vlogo za dodatno število dni, ko bo imelo plovilo dovoljenje za ribolov na delfinko z uporabo FAD med obdobjem prepovedi od 1. januarja 2010 do 31. januarja 2010. Tej vlogi se priložijo naslednje informacije:

(a) poročilo, ki vsebuje podrobnosti o ukinitvi zadevnih ribolovnih aktivnosti, vključno z ustreznimi meteorološkimi podatki;

(b) ime plovila;

(c) registracijska številka;

(d) zunanje identifikacijske oznake, kakor so opredeljene v Prilogi I k Uredbi Komisije (ES) št. 26/2004 z dne 30. decembra 2003 o registru ribolovne flote Skupnosti[43].

Komisija podatke, ki jih je dobila od držav članic, posreduje izvršilnemu sekretarju GFCM.

3. Države članice pred 1. novembrom 2009 Komisiji predložijo poročilo za leto 2008 o izvajanju ukrepov iz odstavka 2.

4. Države članice do 15. januarja 2010 poročajo Komisiji o skupnem iztovarjanju in pretovarjanju delfink, ki so ga v letu 2009 izvedla ribiška plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo, v vseh geografskih podobmočjih območja iz Sporazuma GFCM, kakor je to določeno v Prilogi VII.

Komisija podatke, ki jih je prejela od držav članic, posreduje izvršilnemu sekretarju GFCM.

Člen 29Vzpostavitev restriktivnih območij za ribolov z namenomzaščite občutljivih globokomorskih habitatov

1. Ribolov z vlečnimi strgačami in pridnenimi vlečnimi mrežami je prepovedan na območjih, omejenih s črtami, ki povezujejo naslednje koordinate:

(a) območje omejenega globokomorskega ribolova „morski greben Lophelia pri rtu Santa Maria di Leuca“

- 39° 27,72' S, 18° 10,74' V

- 39° 27,80' S, 18° 26,68' V

- 39° 11,16' S, 18° 32,58' V

- 39° 11,16' S, 18° 04,28' V;

(b) območje omejenega globokomorskega ribolova „hladni ogljikovodikovi izvirki območja delte Nila“

- 31° 30,00' S, 33° 10,00' V

- 31° 30,00' S, 34° 00,00' V

- 32° 00,00' S, 34° 00,00' V;

- 32° 00,00' S, 33° 10,00' V;

(c) območje omejenega globokomorskega ribolova „Eratosthemes Seamount“

- 33° 00,00' S, 32° 00,00' V;

- 33° 00,00' S, 33° 00,00' V;

- 34° 00,00' S, 33° 00,00' V;

- 34° 00,00' S, 32° 00,00' V.

2. Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zaščito občutljivih globokomorskih habitatov na območjih iz odstavka 1, in zlasti zagotovijo zaščito teh območij pred vplivi drugih ribolovnih aktivnosti, ki bi ogrozile ohranitev značilnosti teh habitatov.

Člen 30Najmanjša velikost mrežnega očesa vlečnih mrež pri nekaterih krajevnihin sezonskih vrstah ribolova s pridnenimi vlečnimi mrežami v Sredozemskem morju

1. Z odstopanjem od členov 8(1)(h) in 9(3)(2) Uredbe (ES) št. 1967/2006 lahko države članice ribiškim plovilom, ki plujejo pod njihovo zastavo, še naprej dovoljujejo uporabo vreč z rombastim mrežnim očesom, ki je manjše od 40 mm, za nekatere krajevne in sezonske vrste ribolova s pridnenimi vlečnimi mrežami, ki izkoriščajo staleže rib, ki si jih države članice ne delijo s tretjimi državami.

2. Odstavek 1 se uporablja le za ribolovne aktivnosti, ki so jih države članice uradno odobrile v skladu z nacionalnim pravom, veljavnim na dan 1. januarja 2007, in ne vključujejo kakršnega koli prihodnjega povečanja ribolovnega napora v primerjavi z letom 2006.

3. Države članice pred 15. januarjem 2009 in z uporabo običajnega sistema obdelave podatkov Komisiji predložijo seznam plovil, ki imajo dovoljenje za ribolov v skladu z odstavkom 1.

4. Seznam plovil z dovoljenjem vključuje naslednje podatke:

(a) ime plovila;

(b) številko plovila v registru ribolovne flote Skupnosti (CFR) in zunanjo oznako, kot sta opredeljeni v Prilogi I k Uredbi Komisije (ES) št. 26/2004;

(c) dovoljene vrste ribolova, ki jih opravlja posamezno plovilo, skupaj s ciljnim(-i) staležem(-i), ribolovnim območjem, kakor je opredeljeno v Prilogi VII, in tehnične značilnosti velikosti mrežnega očesa uporabljene ribolovne opreme;

(d) obdobje, v katerem je dovoljen ribolov.

5. Kadar seznam pooblaščenih plovil iz odstavka 4 ne vsebuje sprememb glede na to, kar je bilo sporočeno v letu 2008, države članice do 15. januarja 2009 obvestijo Komisijo, da ni bilo sprememb.

6. Komisija informacije, ki jih je dobila od držav članic, posreduje izvršilnemu sekretariatu GFCM.

Oddelek 2Regionalna shema ukrepov države pristanišča

ČLEN 31 Opredelitve pojmov

Za izvajanje tega oddelka se uporabljajo naslednje opredelitve:

(1) „ribolov“ pomeni:

(i) dejansko iskanje, ulov, odvzem ali nabiranje rib ali poskus tega na območju GFCM in

(ii) opravljanje kakršne koli dejavnosti, pri kateri se lahko razumljivo pričakuje, da bo njen rezultat iskanje, ulov, odvzem ali nabiranje rib na območju GFCM;

(2) „z ribolovom povezana dejavnost“ pomeni katero koli dejavnost, povezano s podporo ali pripravo na ribolov, vključno s predelavo, pretovarjanjem ali prevozom rib, ki se niso predhodno iztovorile v pristanišču, ter zagotavljanje osebja, goriva, orodja in drugih sredstev za oskrbo na morju;

(3) „plovilo, ki je zajeto v Sporazumu GFCM“ pomeni ribiško plovilo ali katero koli drugo plovilo, ki se uporablja, je opremljeno ali namenjeno za uporabo za ribolov ali z ribolovom povezane dejavnosti na območju GFCM;

(4) „pristanišče“ pomeni pristanišče na območju GFCM, vključno s predobalnimi terminali in drugimi napravami za iztovarjanje, pretovarjanje, predelavo, oskrbo z gorivom ali obnovitvijo zalog;

(5) opredelitev nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega (IUU) ribolova iz člena 2(1) Uredbe Sveta (ES) št. […]/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova[44].

Člen 32 Področje uporabe

1. Ta oddelek se uporablja za plovila tretjih držav, ki so zajeta v Sporazumu GFCM in so zaprosila za dostop do pristanišča države članice ali so v njem prisotna, ter za plovila Skupnosti, ki so zajeta v Sporazumu GFCM in so zaprosila za dostop do pristanišča tretje države, ki je pogodbenica GFCM, ali so v njem prisotna.

2. Države članice lahko sprejmejo dodatne ukrepe za okrepitev učinkovite jurisdikcije in nadzora nad ribolovom in z ribolovom povezanimi dejavnostmi plovil, ki plujejo pod njihovimi zastavami in so zaprosila za dostop do njihovih pristanišč ali so v njih prisotna, vključno z merili iz tega oddelka.

Člen 33 Povezava z drugimi določbami Skupnosti

Če ni v tem oddelku drugače določeno, se ta oddelek uporablja brez poseganja v Uredbo (EGS) št. 2847/93 in Uredbo Sveta (ES) št. 1093/94 z dne 6. maja 1994 o določitvi pogojev, pod katerimi lahko ribiška plovila tretje države neposredno iztovarjajo in prodajajo svoj ulov v pristaniščih Skupnosti[45].

Člen 34 Sodelovanje in izmenjava informacij

1. Komisija in države članice sodelujejo z izvršilnim sekretarjem GFCM, pogodbenicami GFCM in mednarodnimi organizacijami ter si z njimi izmenjujejo informacije, zlasti:

(a) zahtevajo informacije iz ustreznih zbirk podatkov in jih vanje vnašajo;

(b) zahtevajo in zagotavljajo sodelovanje, namenjeno spodbujanju učinkovitega izvajanja tega oddelka.

2. Države članice zagotovijo, da njihovi nacionalni informacijski sistemi, povezani z ribištvom, omogočajo neposredno elektronsko izmenjavo informacij o pomorski inšpekciji iz tega oddelka med njimi samimi in s sekretariatom GFCM, ob upoštevanju ustreznih zahtev glede zaupnosti.

3. Države članice sprejmejo ukrepe za elektronsko izmenjavo informacij med ustreznimi nacionalnimi agencijami in za uskladitev dejavnosti teh agencij pri izvajanju ukrepov iz tega oddelka.

4. Države članice pripravijo seznam kontaktnih točk za namene tega oddelka ter ta seznam najpozneje do 15. februarja 2009 elektronsko posredujejo Komisiji, izvršilnemu sekretarju GFCM in pogodbenicam GFCM.

Člen 35 Določitev pristanišč

1. Z odstopanjem od člena 3 Uredbe (ES) št. 1093/94 države članice določijo pristanišča, v katera se dovoli dostop plovilom tretjih držav, ki so zajeta v Sporazumu GFCM, in zagotovijo, da ima vsako od določenih pristanišč zadostne inšpekcijske zmogljivosti za izvajanje inšpekcijskih pregledov in za sprejetje drugih ukrepov države pristanišča v skladu s tem oddelkom.

2. Države članice do 15. februarja 2009 obvestijo Komisijo in izvršilnega sekretarja GFCM o pristaniščih, ki so jih določila na podlagi odstavka 1, ter te informacije objavijo na svoji spletni strani.

Člen 36 Predhodno obvestilo o prihodu v pristanišče in dovoljenje za uporabo pristanišča

1. Z odstopanjem od člena 28e(1) Uredbe (EGS) št. 2847/93 poveljnik plovila tretje države, ki je zajeto v Sporazumu GFCM, ki želi uporabiti določeno pristanišče iz člena 35, ravna v skladu z zahtevo sheme določenih pristanišč, ki jo je določila država članica pristanišča v skladu s tem oddelkom, in pristojne organe navedene države članice obvesti o svoji nameri vsaj 72 ur pred predvidenim časom prihoda. Država pristanišča lahko določi drug rok, pri čemer upošteva zlasti razdaljo med ribolovnimi območji in svojimi pristanišči.

2. Obvestilo iz odstavka 1 vključuje vsaj informacije iz dela A Priloge VIII.

3. Pristojni organi države članice poveljniku plovila tretje države, ki je zaprosilo za dostop do njenega pristanišča, v pisni obliki posredujejo dovoljenje za uporabo pristanišča za iztovarjanje, pretovarjanje ali predelavo. Poveljnik ob prihodu v pristanišče in pred začetkom odobrenih dejavnosti dovoljenje predloži pristojnim pristaniškim organom.

4. Države članice v elektronski obliki in na papirju evidentirajo dovoljenja, ki so bila izdana na podlagi tega člena, ali prepoved dostopa v skladu s členom 37 ali 38.

Člen 37 Prepoved uporabe pristanišča

Države članice plovilu tretje države, ki je zajeto v Sporazumu GFCM, ne odobrijo uporabe svojih pristanišč, ki so bila določena v skladu s členom 35, za iztovarjanje, pretovarjanje ali predelavo ribiških proizvodov, ulovljenih na območju GFCM, in mu ne odobrijo dostopa do pristaniških storitev, zlasti storitev oskrbe z gorivom in obnovitve zalog, če:

(a) poveljnik plovila ni izpolnil svojih obveznosti iz člena 36(1);

(b) plovilo ne pluje pod zastavo pogodbenice GFCM; ali

(c) je plovilo na seznamu plovil, ki se ukvarjajo z ribolovom IUU ali ga podpirajo, ki ga je sprejela regionalna organizacija za upravljanje ribištva, katere pogodbenica je Skupnost;

(d) obstajajo razumni razlogi za domnevo, da plovilo nima veljavnega dovoljenja za opravljanje ribolova ali z ribolovom povezanih dejavnosti na območju GFCM, in poveljnik po obvestilu o navedenih razlogih ni predložil dokaza o takšnem dovoljenju.

Člen 38 Domnevni ribolov IUU

1. Kadar ima država članica pristanišča razloge za domnevo, da je plovilo tretje države, ki je zaprosilo za dostop do enega od njenih pristanišč, izvajalo ali podpiralo ribolov IUU na območju GFCM, lastnika in po potrebi upravitelja ribiškega plovila obvesti s podrobno navedbo razlogov, v kateri opozori na pravico do zahteve po ali zagotovitve dodatnih informacij, in mu da možnost obrazložitve.

2. Kadar ima na podlagi informacij, pridobljenih v skladu z odstavkom 1, država članica razumne razloge za domnevo, da je plovilo izvajalo ali podpiralo ribolov IUU, navedenemu plovilu ne dovoli uporabe svojih pristanišč za iztovarjanje, pretovarjanje ali predelavo ribiških proizvodov, ulovljenih na območju GFCM, in mu prepove dostop do pristaniških storitev, med drugim zlasti storitev oskrbe z gorivom in obnovitve zalog.

Člen 39 Sporočanje in umik prepovedi

1. Kadar država članica ne odobri uporabe svojih pristanišč v skladu s členom 37 ali členom 38(2) o tem nemudoma obvesti lastnika in po potrebi upravitelja ribiškega plovila, državo zastave, Komisijo, izvršilnega sekretarja GFCM in ostale pogodbenice GFCM ter priloži podrobno navedbo razlogov.

2. Kadar razlogi za prepoved iz člena 37 in 38 ne veljajo več, država članica svojo prepoved umakne in o tem obvesti vse, ki jim je izdala obvestilo v skladu z odstavkom 1.

Člen 40 Višja sila ali stiska

Določbe členov 37 in 38 ne vplivajo na dostop plovil do pristanišča, ki ga ureja mednarodno pravo, v primeru višje sile ali stiske, in zagotovitev storitev plovilom, ki so nujno potrebne za varnost, zdravje in dobro počutje posadke.

Člen 41 Nedovoljen vstop

Države članice zagotovijo, da se na vsakem plovilu tretje države, ki je izvajalo ribolov ali z ribolovom povezane dejavnosti na območju GFCM in ki vstopa v njihova pristanišča brez predhodnega dovoljenja, opravi inšpekcijski pregled v skladu s tem oddelkom.

Člen 42 Inšpekcijski pregledi

1. Vsaka država članica v skladu s postopki inšpekcijskih pregledov iz dela B Priloge VIII pregleda najmanj 50 % plovil tretjih držav, ki vstopijo v njena pristanišča v letu 2009.

2. Pri določanju, katera plovila je treba pregledati, da država članica prednost:

(a) plovilom, ki jim je bila pred tem že prepovedana uporaba pristanišča s strani druge države članice v skladu s tem oddelkom ali druge pogodbenice GFCM v skladu z določbami GFCM, ali

(b) zahtevam drugih držav članic ali pogodbenic GFCM ali regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, da je treba določeno plovilo pregledati.

3. Države članice določijo pogoje za potrditev usposobljenosti inšpektorjev za izvajanje inšpekcijskih pregledov na podlagi tega člena. Takšni pogoji vključujejo elemente usposabljanja inšpektorjev iz dela C Priloge VIII.

4. Inšpekcijski pregledi se izvedejo tako, da se prepreči neupravičeno zadrževanje plovil in zagotovi, da so plovila izpostavljena najmanjšim možnim motnjam in težavam, ter da se prepreči poslabšanje kakovosti rib.

5. Rezultati inšpekcijskega pregleda se navedejo v poročilu o inšpekcijskem pregledu, ki ga izpolni in podpiše inšpektor in ki vključuje vsaj informacije iz dela D Priloge VIII.

6. Rezultati inšpekcijskega pregleda se predložijo v pregled lastniku in po potrebi upravitelju ribiškega plovila, ki imata možnost izraziti svoje pripombe glede poročila in stopiti v stik z ustreznimi organi države zastave, zlasti v primeru resnih težav z razumevanjem vsebine poročila.

7. Poveljnik pregledanega plovila prejme kopijo poročila o inšpekcijskem pregledu, ki se hrani na krovu plovila.

Člen 43 Standardizirane informacije o inšpekcijskih pregledih v pristanišču

Države članice evidentirajo in obdelajo informacije o inšpekcijskih pregledih v pristanišču v standardizirani obliki v skladu z določbami iz dela E Priloge VIII.

Člen 44 Vloga države zastave

1. Države članice zagotovijo, da plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo, iztovarjajo, pretovarjajo in predelujejo ribe ter uporabljajo druge pristaniške storitve v pristaniščih drugih držav članic ali pogodbenic GFCM, ki delujejo v skladu s tem oddelkom.

2. Kadar ima država članica razumne razloge za domnevo, da je plovilo, ki pluje pod njeno zastavo, opravljalo ali podpiralo ribolov IUU ter je zaprosilo za dostop do pristanišča druge države članice ali pogodbenice GFCM ali se v njem nahaja, po potrebi od navedene države članice ali pogodbenice GFCM zahteva, da pregleda plovilo in jo obvesti o rezultatih.

3. Poveljnik plovila med inšpekcijskim pregledom:

(a) sodeluje in pomaga pri inšpekcijskem pregledu plovila, ki se opravlja v skladu s postopki iz tega oddelka, ter inšpektorjev ne ovira, ustrahuje ali moti pri opravljanju njihovih dolžnosti;

(b) zagotovi dostop do vseh območij, krovov in prostorov plovila, ulova in ribiških proizvodov na krovu, mrež ali drugega orodja, opreme ter vseh informacij ali dokumentov, ki se zdijo inšpektorju potrebni za izvedbo inšpekcijskega pregleda;

(c) zagotovi dostop do registracijskih dokumentov, dovoljenj za ribolov ali kakršnih koli drugih dokumentov, ki jih zahteva inšpektor.

4. Če poveljnik plovila pooblaščenemu inšpektorju ne dovoli izvedbe inšpekcijskega pregleda v skladu s tem oddelkom, mora navesti razloge za takšno odločitev. Pristaniški inšpekcijski organi zadevne države članice nemudoma obvestijo organe države zastave, Komisijo in izvršilnega sekretarja GFCM o poveljnikovi odločitvi za zavrnitev inšpekcijskega pregleda in razlogih zanjo.

5. Če poveljnik plovila, ki pluje pod zastavo države članice, ne izpolnjuje svojih obveznosti iz odstavka 3 in se pojasnitev razlogov za zavrnitev iz odstavka 4 ne more šteti za upravičeno zaradi višje sile ali stiske, država članica zastave glede zadevnega plovila ustrezno ukrepa, zlasti plovilu začasno odvzame dovoljenje za ribolov in tako plovilo zadrži v pristanišču ali sprejme druge ukrepe, ki se ji zdijo primerni. Država članica zastave o ukrepih, ki jih je v teh okoliščinah sprejela, nemudoma obvesti pristaniške inšpekcijske organe, Komisijo in izvršilnega sekretarja GFCM.

ODDELEK 3Poročanje o statističnih matrikah

ČLEN 45 Prenos podatkov

1. Države članice izvršilnemu sekretarju GFCM do 30. junija 2009 predložijo podatke naloge 1.1 in naloge 1.2 statistične matrike GFCM, kot je določeno v Prilogi IX.

2. Države članice izvršilnemu sekretarju GFCM do 30. junija 2009 v največji možni meri predložijo podatke nalog 1.3, 1.4 in 1.5 statistične matrike GFCM, kot je določeno v Prilogi IX.

3. Države članice za prenos podatkov iz odstavkov 1 in 2 uporabijo sistem GFCM za vnos podatkov, ki je na voljo na spletni strani GFCM[46].

4. Države članice obvestijo Komisijo o podatkih, ki so jih predložile na podlagi tega člena.

POGLAVJE VIIPosebne določbe za plovila Skupnosti, ki lovijona upravnem območju NAFO

Člen 46 Poročila o ulovu

1. Poveljnik plovila z dovoljenjem za ribolov grenlandske morske plošče pošlje pristojnim organom države članice zastave v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 2115/2005 poročilo o ulovu v elektronski obliki, v katerem je navedena količina grenlandske morske plošče, ki jo je ujelo njegovo plovilo, vključno z ničelnim ulovom.

2. Poročilo iz odstavka 1 se prvič pošlje najpozneje ob koncu desetega dneva po datumu vstopa plovila na upravno območje NAFO ali po začetku ribolovnega potovanja. Poročilo se pošlje vsakih pet dni. Kadar se šteje, da so ulovi grenlandske morske plošče, ki so sporočeni v skladu z odstavkom 1, izčrpali 75 % dodeljene kvote države članice zastave, poveljnik plovila pošlje poročilo vsak tretji dan.

3. Vsaka država članica po prejemu poročil o ulovu ta posreduje Komisiji. Komisija te informacije nemudoma posreduje sekretariatu NAFO.

Člen 47 Dodatni nadzorni ukrepi

1. Plovila z dovoljenjem za ribolov grenlandske morske plošče v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 2115/2005 lahko vstopijo na upravno območje NAFO, da bi lovila grenlandsko morsko ploščo, le, če imajo na krovu manj kot 50 ton kakršnega koli ulova ali če je dostop dovoljen v skladu z odstavki 2, 3 in 4 tega člena.

2. Kadar ima plovilo z dovoljenjem za ribolov grenlandske morske plošče v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 2115/2005 na krovu ulov z območij zunaj upravnega območja NAFO, ki obsega 50 ton ali več, sekretariatu NAFO preko elektronske pošte ali telefaksa najpozneje 72 ur pred vstopom (ENT) na upravno območje NAFO sporoči količino ulova, obdržanega na krovu, položaj (zemljepisna dolžina/širina), kadar poveljnik plovila oceni, da bo plovilo začelo z ribolovom, in predvideni čas prihoda na položaj.

3. Če inšpekcijsko plovilo po obvestilu iz odstavka 2 naznani, da namerava izvesti inšpekcijski pregled, ribiškemu plovilu sporoči koordinate kontrolne točke, kjer se bo inšpekcijski pregled izvedel. Kontrolna točka ne leži več kot 60 morskih milj od položaja, kjer poveljnik plovila ocenjuje, da bo plovilo začelo loviti.

4. Če ribiško plovilo z dovoljenjem za ribolov grenlandske morske plošče v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 2115/2005 pred vstopom na upravno območje NAFO od sekretariata NAFO ali inšpekcijskega plovila ne prejme sporočila, da namerava inšpekcijsko plovilo izvesti inšpekcijski pregled v skladu z odstavkom 3, lahko začne z ribolovom. Ribiško plovilo lahko začne z ribolovnimi aktivnostmi tudi brez predhodnega inšpekcijskega pregleda, če inšpekcijsko plovilo ne začne z inšpekcijskim pregledom v treh urah po prihodu ribolovnega plovila na kontrolno točko.]

POGLAVJE VIIIPosebne določbe za iztovarjanje alipretovarjanje zamrznjenih rib, ki so jih ulovilaplovila tretjih držav naobmočju Konvencije NEAFC

Člen 48 Pomorska inšpekcija

Brez poseganja v Uredbo (EGS) št. 2847/93 in Uredbo (ES) št. 1093/94 se postopki, določeni v tem poglavju, uporabljajo za iztovarjanje ali pretovarjanje zamrznjenih rib, ki so jih ulovila ribiška plovila tretjih držav na območju Konvencije NEAFC, v pristaniščih držav članic.

Člen 49 Določena pristanišča

Iztovarjanje in pretovarjanje v vodah Skupnosti sta dovoljena le v določenih pristaniščih.

Države članice določijo kraj za iztovarjanje ali kraj v bližini obale (določena pristanišča), kjer je dovoljeno iztovarjanje ali pretovarjanje rib iz člena 48. Države članice obvestijo Komisijo o vseh spremembah v seznamu določenih pristanišč za leto 2007 najmanj petnajst dni pred začetkom veljavnosti spremembe.

Komisija objavi seznam določenih pristanišč in z njimi povezanih sprememb v seriji „C“ Uradnega lista Evropske unije ter ga da na voljo na svoji spletni strani.

Člen 50 Predhodno obvestilo o prihodu v pristanišče

1. Z odstopanjem od člena 28e(1) Uredbe (EGS) št. 2847/93 poveljniki vseh ribiških plovil ali njihovi zastopniki, ki prevažajo ribe iz člena 48 te uredbe in se nameravajo zasidrati v pristanišču zaradi iztovarjanja ali pretovarjanja, o nameravani uporabi pristanišča obvestijo pristojne organe države članice najmanj tri delovne dni pred pričakovanim časom prihoda.

2. Obvestilu iz odstavka 1 tega člena je priložen obrazec iz dela I Priloge X, pri čemer je del A pravilno izpolnjen, kot sledi:

(a) obrazec PSC 1 se uporabi, če ribiško plovilo iztovarja lastni ulov;

(b) obrazec PSC 2 se uporabi, če ribiško plovilo izvaja dejavnosti pretovarjanja. V takšnih primerih se uporabi ločen obrazec za vsako plovilo dajalca.

3. Poveljniki plovil ali njihovi predstavniki lahko prekličejo predhodno obvestilo tako, da obvestijo pristojne organe v pristanišču, ki ga želijo uporabiti, najmanj 24 ur pred sporočenim predvidenim časom prihoda v pristanišče. Obvestilu mora biti priložena kopija originalnega obvestila PSC 1 ali 2, pri čemer je treba čez del B napisati besedo „PREKLICANO“.

4. Pristojni organi države članice pristanišča nemudoma posredujejo kopijo obrazca iz odstavkov 2 in 3 državi zastave ribiškega plovila in državi(-am) plovil dajalca, kadar so plovila pričela z dejavnostmi pretovarjanja, ter sekretarju NEAFC.

Člen 51 Dovoljenje za iztovarjanje ali pretovarjanje

1. Iztovarjanje ali pretovarjanje lahko pristojni organi države članice pristanišča dovolijo le, če so država zastave ribiškega plovila, ki namerava iztovarjati ali pretovarjati, ali, če je plovilo pričelo z dejavnostmi pretovarjanja zunaj pristanišča, država ali države zastave plovila dajalca z vrnitvijo kopije poslanega obrazca v skladu s členom 50(3) s pravilno izpolnjenim delom B, potrdile da:

(a) so ribiška plovila, ki so navedla, da so ulovila ribe, imela za prijavljene vrste zadostno kvoto;

(b) so bile količine rib na krovu pravilno sporočene in upoštevane pri izračunu vseh omejitev ulova ali napora, ki se uporabljajo;

(c) so ribiška plovila, ki so navedla, da so ulovila ribe, imela dovoljenje za ribolov na prijavljenih območjih;

(d) je bila prisotnost plovila na sporočenem območju ulova potrjena v skladu s podatki VMS.

Dejavnosti iztovarjanja ali pretovarjanja se lahko začnejo šele po tem, ko so dovoljenje izdali pristojni organi države članice pristanišča.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 lahko pristojni organi države članice pristanišča dovolijo celotno ali delno iztovarjanje brez potrditve iz odstavka 1, vendar v tem primeru zadevne ribe obdržijo v skladišču pod svojim nadzorom. Ribe je dovoljeno prodati, prevzeti ali pretovoriti šele po prejemu potrditve iz odstavka 1. Če potrditev ni prejeta v 14 dneh po iztovarjanju, lahko pristojni organi države članice pristanišča ribe zasežejo in jih prodajo v skladu z nacionalnimi predpisi.

3. Pristojni organi države članice pristanišča Komisiji in sekretarju NEAFC nemudoma sporočijo svojo odločitev glede dovoljenja za iztovarjanje ali pretovarjanje s predložitvijo kopije obrazca iz dela I Priloge X s pravilno izpolnjenim delom C, če so bile ribe, ki se iztovarjajo ali pretovarjajo, ujete na območju Konvencije NEAFC.

Člen 52 Inšpekcijski pregledi

1. Pristojni organi držav članic v svojih pristaniščih vsako leto izvedejo inšpekcijske preglede najmanj 15 % iztovarjanj ali pretovarjanj ribiških plovil tretjih držav iz člena 48.

2. Inšpekcijski pregledi zajemajo spremljanje celotnega raztovarjanja ali pretovarjanja in vključujejo navzkrižno primerjavo količin vrst rib, ki so bile sporočene pred iztovarjanjem, in količin vrst rib, ki so bile iztovorjene ali pretovorjene.

3. Inšpektorji si po najboljših močeh prizadevajo preprečiti neupravičeno zadrževanje ribiških plovil in zagotoviti, da je ribiško plovilo izpostavljeno najmanjšim možnim motnjam in težavam, ter se izogniti poslabšanju kakovosti rib.

Člen 53 Poročila o inšpekcijskih pregledih

1. Vsak inšpekcijski pregled je dokumentiran tako, da se izpolni poročilo o inšpekcijskem pregledu, kot je določeno v delu II Priloge X.

2. Kopija vsakega poročila o inšpekcijskem pregledu se nemudoma pošlje državi zastave pregledanega ribiškega plovila in državi ali državam zastave plovil dajalcev, če je ribiško plovilo pričelo z dejavnostmi pretovarjanja, ter Komisiji in sekretariatu NEAFC, če so bile ribe, ki se iztovarjajo ali pretovarjajo, ujete na območju Konvencije NEAFC.

3. Izvirnik ali overjena kopija vsakega poročila o inšpekcijskem pregledu se na zahtevo posreduje državi zastave pregledanega ribiškega plovila.

[POGLAVJE IXPosebne določbe za plovila Skupnosti,ki lovijo na območju Konvencije CCAMLR

Oddelek 1Omejitve in zahteve po informacijah o plovilu

ČLEN 54 Prepovedi in omejitve ulova

1. Neposredni ribolov vrst iz Priloge XI je prepovedan v conah in obdobjih, določenih v navedeni prilogi.

2. Za nov in raziskovalni ribolov se omejitve ulova in prilova, določene v Prilogi X, uporabljajo v podobmočjih iz navedene priloge.

Oddelek 2Raziskovalni ribolov

ČLEN 55 Pravila ravnanja za raziskovalni ribolov

Brez poseganja v člen 4 Uredbe (ES) št. 601/2004 države članice zagotovijo, da so vsa plovila Skupnosti opremljena z:

(a) ustrezno komunikacijsko opremo (vključno z radiem MF/HF in vsaj eno 406 MHz radijsko napravo za samodejni klic v sili (EPIRB)), usposobljenim osebjem na krovu in, če je mogoče, z vgrajenim sistemom GMDSS;

(b) zadostno število potopljivih oblek za preživetje za vse osebe na krovu;

(c) ustrezne postopke za obravnavanje nujnih zdravstvenih primerov, ki bi lahko nastali med potovanjem;

(d) zaloge hrane, sveže vode, goriva in rezervnih delov za ključno opremo za primere nepredvidenih zamud in zajetij;

(e) potrjen načrt nujnih ukrepov ob onesnaženju ladje z nafto (SOPEP), ki vsebuje dogovore o omilitvah onesnaževanja morja (vključno z zavarovanjem), če bi prišlo do izlitja goriva ali odpadkov.

Člen 56 Sodelovanje v raziskovalnem ribolovu

1. Ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Španije in so bila tam registrirana ter je bila o njih CCAMLR obveščena v skladu z določbami člena 7 in člena 7a Uredbe (ES) št. 601/2004, lahko sodelujejo v raziskovalnem ribolovu s parangalom na Dissostichus spp. na podobmočjih FAO 88.1 in 88.2 ter v razdelkih 58.4.1, 58.4.2 in 58.4.3b) zunaj območij nacionalne jurisdikcije.

2. V razdelku 58.4.3b) sme loviti ribe le eno ribiško plovilo naenkrat.

3. Kar zadeva podobmočji 88.1 in 88.2 ter razdelka 58.4.1 in 58.4.2, so skupne omejitve ulova in prilova po podobmočjih in razdelkih ter njihova razporeditev med manjše raziskovalne enote (MRE) v vsakem izmed njih navedene v Prilogi XII. Z ribolovom v kateri koli manjši raziskovalni enoti se preneha, ko sporočeni ulov doseže določeno omejitev ulova, in navedena manjša raziskovalna enota preneha z ribolovom do konca sezone.

4. Ribolov se odvija na čim večjem geografskem in globinskem obsegu, da bi dobili informacije, potrebne za določitev ribolovnega potenciala, ter se izognili preveliki koncentraciji ulova in ribolovnega napora. Vendar je ribolov v razdelkih 58.4.1 in 58.4.2 prepovedan v globinah, manjših od 550 m.

Člen 57 Sistemi poročanja

Za ribiška plovila, ki sodelujejo v raziskovalnem ribolovu iz člena 55, veljajo naslednji sistemi poročanja o ulovu in naporu:

(a) petdnevni sistem poročanja o ulovu in naporu, določen v členu 12 Uredbe (ES) št. 601/2004, z izjemo, da države članice Komisiji predložijo poročila o ulovu in naporu najpozneje dva delovna dneva po vsakem obdobju poročanja, da se poročila takoj posredujejo CCAMLR. V podobmočjih 88.1 in 88.2 ter v razdelkih 58.4.1 in 58.4.2 poročajo manjše raziskovalne enote;

(b) mesečni podrobni sistem poročanja o ulovu in naporu, določen v členu 13 Uredbe (ES) št. 601/2004;

(c) sporočata se skupno število in masa zavrženih Dissostichus eleginoides in Dissostichus mawsoni , vključno s tistimi v „želatinastem“ stanju.

Člen 58 Opredelitev izvlekov

1. V tem oddelku izvlek zajema namestitev enega ali več parangalov na isti lokaciji. Natančen geografski položaj izvleka se določi po središčni točki parangala ali parangalov, zabeleženi v poročilih o ulovu in naporu.

2. Da izvlek velja za raziskovalnega:

(a) je vsak raziskovalni izvlek ločen najmanj pet morskih milj od katerega koli drugega raziskovalnega izvleka, razdalja se izmeri od geografske sredine vsakega raziskovalnega izvleka;

(b) vključuje vsak izvlek najmanj 3 500 trnkov in največ 10 000 trnkov; to lahko vključuje več ločenih parangalov, postavljenih na isti lokaciji;

(c) je čas nastavljanja pri vsakem izvleku parangala najmanj šest ur, merjeno od konca postopka namestitve do začetka postopka izvleka.

Člen 59 Raziskovalni načrti

Ribiška plovila, ki sodelujejo v raziskovalnem ribolovu iz člena 55, izvajajo raziskovalne načrte v vsaki od manjših raziskovalnih enot, na katere so razdeljeni podobmočji FAO 88.1 in 88.2 ter razdelka 58.4.1 in 58.4.2. Raziskovalni načrt se izvaja na naslednji način:

(a) ob prvem vstopu v manjšo raziskovalno enoto se prvih 10 izvlekov, imenovanih „prva serija“, določi za „raziskovalne izvleke“ in ti morajo izpolnjevati merila iz člena 58(2);

(b) naslednjih 10 izvlekov ali 10 ton ulova – kateri koli od sprožitvenih pragov je prej dosežen – se imenuje „druga serija“. Izvleki v drugi seriji se lahko po presoji poveljnika opravijo kot del običajnega raziskovalnega ribolova. Vendar se lahko ti izvleki, če izpolnjujejo zahteve člena 58(2), štejejo tudi za raziskovalne izvleke;

(c) po končani prvi in drugi seriji izvlekov plovilo izvede „tretjo serijo“, če želi poveljnik nadaljevati z ribolovom v manjši raziskovalni enoti, tako da je v vseh treh serijah skupaj opravljenih 20 raziskovalnih izvlekov. Tretja serija izvlekov se tako kot prva in druga konča med istim obiskom manjše raziskovalne enote;

(d) po končanih 20 raziskovalnih izvlekih po tretji seriji lahko plovilo nadaljuje z ribolovom v manjši raziskovalni enoti;

(e) v manjših raziskovalnih enotah A, B, C, E in G ter v podobmočjih 88.1 in 88.2, kjer je območje ribolovnega morskega dna manjše od 15 000 km2, se točke (b), (c) in (d) ne uporabljajo in plovilo lahko po končanih 10 raziskovalnih izvlekih nadaljuje z ribolovom v manjši raziskovalni enoti.

Člen 60 Načrti zbiranja podatkov

1. Ribiška plovila, ki sodelujejo v raziskovalnem ribolovu iz člena 56, izvajajo načrte zbiranja podatkov v vsaki od manjših raziskovalnih enot, na katere so razdeljeni podobmočji FAO 88.1 in 88.2 ter razdelka 58.4.1 in 58.4.2. Načrt zbiranja podatkov vsebuje naslednje podatke:

(a) položaj in morsko globino na koncu vsakega parangala v izvleku;

(b) čas namestitve, nastavljanja in izvleka;

(c) število in vrste rib, izgubljenih na površini;

(d) število nastavljenih trnkov;

(e) vrsto vabe;

(f) uspeh natikanja vab (%);

(g) vrsto trnka; in

(h) razmere morja in oblakov ter lunino meno v času namestitve parangalov.

2. Vsi podatki iz odstavka 1 se zberejo za vsak raziskovalni izvlek; zlasti se izmerijo vse ribe v raziskovalnem izvleku do 100 rib, pri bioloških študijah pa se vzame vzorec vsaj 30 rib. Kadar se ujame več kakor 100 rib, se uporabi metoda naključnega podvzorčenja rib.

Člen 61 Program označevanja

Brez poseganja v člen 7b Uredbe (ES) št. 601/2004 vsa plovila s parangalom označijo in izpustijo Dissostichus spp. in to neprekinjeno med ribolovom in po stopnjah, določenih v ohranitvenem ukrepu za navedeni ribolov v skladu s protokolom označevanja CCAMLR.

Člen 62 Znanstveni opazovalci

1. Vsako ribiško plovilo, ki sodeluje v raziskovalnem ribolovu iz člena 56, ima na krovu ves čas ribolovnih aktivnosti v ribolovnem obdobju najmanj dva znanstvena opazovalca, eden od njiju pa je opazovalec, imenovan v skladu s programom mednarodnega znanstvenega opazovanja CCAMLR.

2. Vsaka država članica ob upoštevanju ter v skladu z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi, vključno s predpisi, ki urejajo dopustnost dokazov pred domačimi sodišči, prouči in sprejme ukrepe glede poročil inšpektorjev pogodbenice CCAMLR v skladu s tem programom, enako kot glede poročil lastnih inšpektorjev, tako država članica kot zadevna pogodbenica CCAMLR pa sodelujeta z namenom pospeševanja sodnih ali drugih postopkov, ki izhajajo iz takšnega poročila.

Člen 63 Obvestila o nameri sodelovanja pri ribolovu krila

1. Z odstopanjem od člena 5a Uredbe (ES) št. 601/2004 države članice, ki nameravajo na območju Konvencije CCAMLR loviti kril, o svoji nameri obvestijo sekretariat CCAMLR in Komisijo, in sicer najmanj štiri mesece pred letnim zasedanjem Komisije CCAMLR ter neposredno pred sezono, v kateri nameravajo loviti, pri čemer uporabijo obrazec iz Priloge XIII k tej uredbi, da bi tako zagotovile ustrezen pregled s strani Komisije CCAMLR še preden plovila začnejo z ribolovom.

2. Obvestilo iz odstavka 1 vključuje tudi informacije iz člena 3 Uredbe (ES) št. 601/2004 za vsako plovilo, kateremu država članica dovoli ribolov krila.

3. Države članice, ki nameravajo na območju Konvencije CCAMLR loviti kril, o tem obvestijo samo plovila, ki v času obveščanja plujejo pod njihovo zastavo.

4. Z odstopanjem od odstavka 3 lahko države članice dovolijo sodelovanje pri ribolovu krila plovilom, ki niso plovila, o katerih je bila obveščena CCAMLR v skladu z odstavki 1 do 3, če sporočeno plovilo ne more sodelovati zaradi operativnih razlogov ali višje sile. V takšnih primerih zadevna država članica takoj obvesti sekretariat CCAMLR in Komisijo ter pri tem navede:

(i) vse podatke o nameravanem nadomestnem(-ih) plovilu(-ih) iz odstavka 2;

(ii) podroben opis razlogov, ki utemeljujejo nadomestitev, in katera koli ustrezna dokazila ali sklicevanja.

5. Z odstopanjem od odstavkov 3 in 4 države članice plovilom, ki so navedena na enem od seznamov plovil IUU CCAMLR, ne dovolijo sodelovanja pri ribolovu krila.

Člen 64 Previdnostne omejitve pri ribolovu krila za določena podobmočja

1. Skupni kombinirani ulov krila v statističnih podobmočjih 48.1, 48.2, 48.3 in 48.4 je omejen na 3,47 milijona ton v kateri koli ribolovni sezoni. Skupni ulov krila v statističnem razdelku 58.4.2 je omejen na 2,645 milijona ton v kateri koli ribolovni sezoni.

2. Dokler se ne določi dodelitve skupne omejitve ribolova med manjše upravne enote, ki temelji na priporočilu znanstvenega odbora, je skupni kombinirani ulov v statističnih podobmočjih 48.1, 48.2, 48.3 in 48.4 nadalje omejen na 620 000 ton v kateri koli ribolovni sezoni. Skupni ulov v razdelku 58.4.2 je omejen na 260 000 ton zahodno od 55º V in 192 000 ton vzhodno od 55º V v kateri koli ribolovni sezoni.

3. Ribolovna sezona se začne 1. decembra in konča 30. novembra naslednjega leta.

4. Vsako plovilo, ki sodeluje pri ribolovu krila v razdelku 58.4.2, ima v skladu s programom mednarodnega znanstvenega opazovanja CCAMLR na krovu najmanj enega znanstvenega opazovalca ali domačega znanstvenega opazovalca, ki izpolnjuje zahteve iz tega programa, in po možnosti dodatnega znanstvenega opazovalca, in sicer pri vseh ribolovnih aktivnostih v ribolovnem obdobju.

Člen 65 Sistem za sporočanje podatkov za ribolov krila

1. Ulovi krila se sporočajo v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 601/2004.

2. Kadar je skupni prijavljeni ulov v kateri koli ribolovni sezoni večji ali enak 80 % sprožitvenega praga 620 000 ton v podobmočjih 48.1, 48.2, 48.3 in 48.4 ter 260 000 ton zahodno od 55° V in 192 000 ton vzhodno od 55° V v podobmočju 58.4.2, se ulov sporoči v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 601/2004.

3. V ribolovni sezoni, ki sledi tisti, v kateri je bil skupni ulov večji ali enak 80 % sprožitvenega praga, določenega v odstavku 2, se ulovi sporočajo v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 601/2004, kadar je skupni ulov večji ali enak 50 % navedenega sprožitvenega praga.

4. Na koncu vsake ribolovne sezone države članice od vsakega svojega plovila pridobijo podatke o ulovu, ki so potrebni za izpolnitev obrazca o ulovu in ribolovnem naporu CCAMLR. Te podatke na obrazcu C1 CCAMLR za ribolov z vlečno mrežo sporočijo najkasneje do 1. aprila naslednjega leta izvršilnemu sekretarju CCAMLR in Komisiji.

Člen 66 Nekatere omejitve pri raziskovalnem ribolovu na Dissostichus spp.

1. Celotni ulov Dissostichus spp. na bregu BANZARE (statistični razdelek 58.4.3b) zunaj območij pod nacionalno jurisdikcijo v ribolovni sezoni 2008/09 ne presega:

(i) previdnostne omejitve 150 ton, in sicer:

MRE A – 150 ton,

MRE B – 0 ton;

(ii) dodatne omejitve ulova 50 ton za znanstvene raziskave v MRE A in B za leto 2008/09.

2. Skupni ulov v MRE A iz odstavka 1(i) se ne lovi v obdobju od 16. marca 2009 do zaključka znanstvene raziskave ali do 1. junija 2009, kar je prej.

Člen 67 Začasna prepoved globokomorskega ribolova z zabodnimi mrežami

1. V tem členu se uporablja naslednja opredelitev:

Zabodne mreže so navpični nizi enojnih, dvojnih ali trojnih mrežnih sten, v katerih se blizu gladine, v srednji globini ali pri morskem dnu ribe zabodejo, zapletejo ali omrežijo. Zabodne mreže imajo plovce na zgornjem robu (glavni vrvi) in, na splošno, uteži na spodnjem robu (vzpenjalni vrvi). Zabodne mreže so sestavljene iz enojne ali – redkeje – dvojne ali trojne mreže (t. i. „tislojna mreža“), nameščene na iste okvirne vrvi. Več vrst mrež se lahko sestavi v eno orodje (na primer trislojna mreža skupaj z zabodno mrežo). Te mreže se lahko uporabljajo samostojno ali, kar je bolj običajno, v večji skupini mrež, povezanih v vrsto („lote“ mrež). Orodje se lahko namesti oz. zasidra na dno (t. i. „stoječe mreže“) ali se jih pusti viseti, prosto ali povezano s plovilom (t. i. „viseče mreže“).

2. Uporaba zabodnih mrež je na območju Konvencije CCAMLR za namene, ki niso znanstvene narave, prepovedana, dokler znanstveni odbor ne razišče možnega vpliva tega orodja in o njem ne poroča ter dokler se Komisija na podlagi mnenja znanstvenega odbora ne strinja, da je na območju Konvencije CCAMLR dovoljeno uporabljati takšno metodo.

3. Predlog uporabe zabodnih mrež za znanstvene raziskave v vodah, globljih od 100 metrov, se vnaprej sporoči znanstvenemu odboru in Komisija jo odobri pred začetkom takšne raziskave.

4. Vsako plovilo, ki namerava opraviti tranzit čez območje Konvencije CCAMLR z zabodnimi mrežami na krovu, mora to namero vnaprej sporočiti sekretariatu, vključno s pričakovanimi datumi prehoda območja Konvencije CCAMLR. Vsako plovilo, ki ima na območju Konvencije CCAMLR na krovu zabodne mreže in tega ni vnaprej sporočilo, krši te določbe.

Člen 68 Zmanjšanje naključne smrtnosti morskih ptic

1. Brez poseganja v člen 8 Uredbe (ES) št. 601/2004 plovila, ki uporabljajo španski način ribolova s parangali, spustijo uteži, preden se parangal napne.

2. Za namene ribolova s parangali iz odstavka 1, se lahko uporabljajo naslednje uteži:

(a) tradicionalne uteži iz kamna ali betona, katerih masa znaša vsaj 8,5 kg, in se nahajajo v razmakih, ki ne presegajo 40 m;

(b) tradicionalne uteži iz kamna ali betona, katerih masa znaša vsaj 6 kg, in se nahajajo v razmakih, ki ne presegajo 20 m; ali

(c) čvrste jeklene uteži, ki niso narejene iz členkov verige, katerih masa znaša vsaj 5 kg, in se nahajajo v razmakih, ki ne presegajo 40 m.

Člen 69 Prenehanje vsega ribolova

1. Države članice po prejetju obvestila sekretariata CCAMLR o prenehanju ribolova zagotovijo, da vsa plovila, ki plujejo pod njihovimi zastavami in lovijo na območju, upravnem območju, podobmočju, razdelku, manjši raziskovalni enoti ali drugi upravni enoti ter jih obvestilo o prenehanju zadeva, do datuma in ure prenehanja iz vode odstranijo vse svoje ribolovno orodje.

2. Ko plovilo prejme tako obvestilo, se v 24 urah po datumu in uri prejetja parangali ne nastavljajo več. Če je navedeno obvestilo prejeto manj kot 24 ur pred datumom in uro prenehanja, se takoj po prejetju obvestila parangali ne nastavljajo več.

3. Ob prenehanju ribolova vsa plovila zapustijo ribolovno območje, takoj ko iz vode odstranijo vse ribolovno orodje.

4. Če plovilo do obveščenega datuma in ure prenehanja iz vode ne more odstraniti vsega ribolovnega orodja in to zaradi razlogov, ki se nanašajo na:

(i) varnost plovila in posadke;

(ii) omejitve, ki nastanejo zaradi neugodnih vremenskih pogojev;

(iii) zaledenelo morje; ali

(iv) potrebo po zaščiti morskega okolja Antarktike,

plovilo o razmerah obvesti zadevno državo članico. Država članica o tem takoj obvesti sekretariat CCAMLR in Komisijo. Plovilo si vseeno prizadeva, da čim prej iz vode odstrani vse ribolovno orodje.

5. Če se uporabi odstavek 4, države članice izvedejo preiskavo o delovanju plovila ter v skladu s svojimi notranjimi postopki sekretariatu CCAMLR in Komisiji poročajo o svojih dognanjih ter vseh pomembnih zadevah in to najkasneje do naslednjega zasedanja CCAMLR. V končnem poročilo je ocenjeno, ali si je plovilo ustrezno prizadevalo za odstranitev vsega ribolovnega orodja iz vode, in sicer:

(i) do sporočenega datuma in ure prenehanja ter

(ii) kakor hitro je mogoče po obvestilu iz odstavka 4.

6. Če plovilo po odstranitvi vsega ribolovnega orodja iz vode ne zapusti zaprtega območja, mora država članica zastave ali plovilo o tem obvestiti sekretariat CCAMLR in Komisijo.]

POGLAVJE XPosebne določbe za plovila Skupnosti,ki lovijo na območju SEAFO

Oddelek 1Pooblastitev plovil

ČLEN 70 Pooblastitev plovil

1. Države članice Komisiji, kadar je to mogoče, v elektronski obliki do 1. junija 2009 predložijo seznam svojih plovil, ki so na podlagi izdanega dovoljenja za ribolov pooblaščena za delovanje na območju Konvencije SEAFO.

2. Lastniki plovil, vključenih na seznam iz odstavka 1, so državljani ali pravne osebe Skupnosti.

3. Ribiška plovila so lahko pooblaščena za ribolov na območju Konvencije SEAFO le, če lahko izpolnjujejo zahteve in obveznosti na podlagi Konvencije SEAFO ter njene ohranitvene in upravljalne ukrepe.

4. Plovilom, ki so v preteklosti izvajala nezakonite, neprijavljene in neregulirane (IUU) ribolovne aktivnosti, se dovoljenje za ribolov ne izda, razen če so novi lastniki predložili zadostne dokaze, da prejšnji lastniki in upravljavci nimajo več zakonskega ali finančnega interesa ali koristi in nadzora nad plovili, ali da se ob upoštevanju ustreznih dejstev plovila ne ukvarjajo z ribolovom IUU niti pri njem ne sodelujejo.

5. Seznam iz odstavka 1 vključuje naslednje podatke:

(a) ime plovila, registracijsko številko, prejšnja imena (če so znana) in pristanišče registracije;

(b) prejšnjo zastavo (če obstaja);

(c) mednarodni radijski klicni znak (če obstaja);

(d) ime in naslov lastnika ali lastnikov;

(e) vrsto plovila;

(f) dolžino;

(g) ime in naslov upravljavca (upravitelja) ali upravljavcev (upraviteljev) (če obstajajo);

(h) bruto registrsko tonažo; ter

(i) moč glavnega motorja ali motorjev.

6. Države članice po sestavi prvotnega seznama pooblaščenih plovil Komisijo nemudoma obvestijo o kakršnih koli dodatkih, izbrisih in/ali spremembah, in sicer takoj, ko se ti zgodijo.

Člen 71 Obveznosti za pooblaščena plovila

1. Plovila spoštujejo vse pomembne ohranitvene in upravljalne ukrepe SEAFO.

2. Pooblaščena plovila hranijo na krovu veljavna dokazila o registraciji plovila in veljavno dovoljenje za ribolov in/ali pretovarjanje.

Člen 72 Nepooblaščena plovila

1. Države članice sprejmejo ukrepe za prepoved ribolova, obdržanja na krovu, pretovarjanja in iztovarjanja vrst rib, ki so zajete v Konvenciji SEAFO, in sicer za plovila, ki niso na seznamu pooblaščenih plovil SEAFO.

2. Države članice Komisijo obvestijo o vseh dejanskih informacijah, iz katerih so razvidni razumni razlogi za sum, da se plovila, ki niso na seznamu pooblaščenih plovil SEAFO, ukvarjajo z ribolovom in/ali pretovarjanjem vrst, ki so zajete v Konvenciji SEAFO, na območju Konvencije SEAFO.

3. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da se lastniki plovil, ki so na seznamu pooblaščenih plovil SEAFO, na območju Konvencije SEAFO ne ukvarjajo z ribolovnimi aktivnostmi, ki jih izvajajo plovila, ki niso na seznamu pooblaščenih plovil, in s temi aktivnostmi niso povezani.

Oddelek 2Pretovarjanje

ČLEN 73 PREPOVED PRETOVARJANJA NA MORJU

Vsaka država članica prepove pretovarjanje na morju za plovila, ki plujejo pod njeno zastavo, na območju Konvencije SEAFO za vrste, ki so zajete v Konvenciji SEAFO.

Člen 74Pretovarjanje v pristaniščih

1. Ribiška plovila Skupnosti, ki ujamejo vrste rib, ki so zajete v Konvenciji SEAFO, na območju Konvencije SEAFO, ribe pretovarjajo v pristanišču pogodbenice SEAFO le, če imajo predhodno dovoljenje pogodbenice, v katere pristanišču bo pretovarjanje potekalo. Ribiškim plovilom Skupnosti je dovoljeno pretovarjati le, če so takšno predhodno dovoljenje za pretovarjanje prejela od države članice zastave in države pristanišča.

2. Vsaka država članica zagotovi, da ribiška plovila, ki jih je pooblastila, dobijo predhodno dovoljenje za pretovarjanje v pristaniščih. Države članice prav tako zagotovijo, da je pretovarjanje skladno s sporočeno količino ulova vsakega plovila, in zahtevajo poročila o pretovarjanju.

3. Poveljnik ribiškega plovila Skupnosti, ki na drugo plovilo, v nadaljnjem besedilu: prejemno plovilo, pretovarja kakršno koli količino ulova vrst rib, ki so zajete v Konvenciji SEAFO in so bile ulovljene na območju Konvencije SEAFO, v času pretovarjanja obvesti državo zastave plovila prejemnika o vrstah rib in njihovih količinah, o datumu pretovarjanja in o lokaciji ulova ter svoji državi članici zasta