Objava enotnega dokumenta iz člena 94(1)(d) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter sklic na objavo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju

(2020/C 58/09)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„DELLE VENEZIE“/„BENEŠKIH OKOLIŠEV“

PDO-IT-02360

Datum vloge: 10. april 2017

1. Ime za registracijo

„delle Venezie“/„Beneških okolišev“

2. Država članica

Italija

3. Vrsta geografske označbe

ZOP

4. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Peneče vino

5. Kakovostno peneče vino

8. Biser vino

5. Opis vina

Pinot grigio „delle Venezie“/„Beneških okolišev“ – kategorija: vino

Barva: od slamnato rumene do zlatorumene, tudi bakrene ali rožnate.

Vonj: značilen za pinot grigio, in sicer saden s pridihom belomesnatega sadja, kot so hruške in jabolka, ali tropskega sadja, intenziven, včasih z rahlimi aromatičnimi notami belega cvetja.

Okus: svež in harmoničen, suh do polsuh.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola (v vol. %): 11 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež skupnega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Pinot grigio frizzante „delle Venezie“/„Beneških okolišev“ (biser vino)

Barva: od slamnato rumene do zlatorumene, tudi bakrene ali rožnate.

Pena: nežna in neobstojna.

Vonj: značilen za pinot grigio, in sicer saden s pridihom belomesnatega sadja, kot so hruške in jabolka, ali tropskega sadja, intenziven, včasih z rahlimi aromatičnimi notami belega cvetja.

Okus: svež, z uravnoteženo vsebnostjo kislin, harmoničen, suh do polsuh.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola (v vol. %): 11 %.

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež skupnega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Pinot grigio spumante „delle Venezie“/„Beneških okolišev“ (peneče vino)

Barva: od slamnato rumene do zlatorumene, tudi bakrene ali rožnate.

Pena: nežna in obstojna.

Vonj: značilen za pinot grigio, in sicer saden s pridihom belomesnatega sadja, kot so hruške in jabolka, in celo tropskega sadja, intenziven, včasih z rahlimi aromatičnimi notami belega cvetja in oreškov zaradi postopka avtoklaviranja.

Okus: svež, z uravnoteženo vsebnostjo kislin, harmoničen, od popolnoma suh do polsuh.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola (v vol. %): 11,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež skupnega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Pinot grigio „delle Venezie“/„Beneških okolišev“ (kakovostno peneče vino)

Barva: od slamnato rumene do zlatorumene, tudi bakrene ali rožnate.

Pena: nežna in obstojna.

Vonj: značilen za pinot grigio, in sicer saden s pridihom belomesnatega sadja, kot so hruške in jabolka, in celo tropskega sadja, intenziven, včasih z rahlimi aromatičnimi notami belega cvetja in oreškov zaradi postopka avtoklaviranja.

Okus: svež, z uravnoteženo vsebnostjo kislin, harmoničen, od popolnoma suh do polsuh.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola (v vol. %): 11,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež skupnega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Bianco „delle Venezie“/„Beneških okolišev“ (belo) – kategorija: vino

Barva: od zelenkasto rumene do zlatorumene.

Vonj: saden, s pridihom belomesnatega in zrelega sadja, odvisno od sortne sestave, intenziven, včasih z rahlimi aromatičnimi notami belega cvetja.

Okus: suh do polsuh, harmoničen, strukturiran, včasih s svežimi notami, povezanimi z vsebnostjo kislin.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola (v vol. %): 11,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež skupnega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

6. Enološki postopki

a. Osnovni enološki postopki

Noben.

b. Največji donosi

Bianco (kategorija: vino); pinot grigio (kategorije: vino, peneče vino, kakovostno peneče vino, biser vino)

18 000 kilogramov grozdja na hektar

Bianco (kategorija: vino); pinot grigio (kategorije: vino, peneče vino, kakovostno peneče vino, biser vino)

126 hektolitrov na hektar

7. Razmejeno geografsko območje

Razmejeno območje za proizvodnjo vin z ZOP „delle Venezie“/„Beneških okolišev“ zajema avtonomno pokrajino Trento ter deželi Furlanijo - Julijsko krajino in Benečijo.

8. Glavne sorte vinske trte

Chardonnay B.

Pinot bianco B. – pinot

Garganega B. – garganego

Müller thurgau B. – riesling x sylvaner

Verduzzo friulano B. – verduzzo

Verduzzo trevigiano B. – verduzzo

Tocai friulano B. – friulano

Tocai friulano B. – tai

Pinot grigio – pinot

Pinot grigio – pinot gris

9. Opis povezave

„delle Venezie“/„Beneških okolišev“ – kategorije: vino, peneče vino, kakovostno peneče vino, biser vino

Naravni dejavniki, pomembni za povezavo: Območje za ZOP „delle Venezie“/„Beneških okolišev“ zajema upravna ozemlja avtonomne pokrajine Trento ter dežel Furlanije - Julijske krajine in Benečije. Za ozemlje je značilna gorska veriga na severu, ki obdaja območje proizvodnje in ga varuje pred hladnimi severnimi in severovzhodnimi vetrovi. Po njem teče več velikih rek in potokov s stalnim pretokom. Območje je znano tudi kot zibelka vinogradništva. Glavne reke so: Adiža, Brenta, Piava, Tilment in Soča. Za podnebje so značilne povprečne letne temperature med 10 in 14 °C. Najhladnejša meseca sta december in januar, najtoplejša pa julij in avgust s povprečno temperaturo med 20 in 25 °C. Povprečna letna količina padavin na tem območju znaša med 700 in 1 300 mm. Kljub veliki količini padavin sestava tal omogoča ustrezno odtekanje vode. Zaradi padavin in zadostnih vodnih zalog na tem območju ni težav s pomanjkanjem vode. Drugi dejavniki, ki so značilni za podnebje na ozemlju ZOP „delle Venezie“/„Beneških okolišev“, so blažilni učinki alpske regije in alpskega predgorja na severu ter Jadranskega morja na jugu, ki skupaj znatno vplivajo na temperaturo, saj blažijo ekstremne poletne in zimske temperature. Dodaten element je učinek premikanja zračnih mas pod vplivom Jadranskega morja in gorskega sistema, ki uravnavata njihov pretok in s tem tudi količino padavin. Zlasti spreminjanje smeri vetra čez dan v avgustu in septembru povzroča optimalna nihanja temperature za zorenje grozdja. Trije sestavni deli območja, in sicer alpska regija in alpsko predgorje, Jadransko morje in omrežje rek, ki prečkajo celotno območje od severa do juga, oblikujejo razmejeno geografsko območje v enovito celoto.

Z vidika tal so alpsko predgorje in hribi sestavljeni predvsem iz apnenčastih tvorb ali apnenčasto-dolomitnih tvorb iz mezozoika, pri čemer tekstura tal omogoča ustrezno odtekanje vode.

Za nižinska območja so značilne aluvialne naplavine materialov, ki jih prenašajo različne reke, ki prečkajo celotno območje, in tla z različno teksturo, od peščene ilovice do peščeno-meljaste ilovice, včasih z debelimi plastmi glinasto-meljastih usedlin, pri čemer je za takšna tla na splošno značilno, da omogočajo dobro odtekanje vode in so zlasti primerna za vinogradništvo.

Zgodovinski in človeški dejavniki, pomembni za povezavo: Na severovzhodu Italije so se vinogradi začeli pojavljati med sedmim in petim stoletjem pr. n. št. Povezovalni dejavnik v zgodovini pridelave vina „delle Venezie“/„Beneških okolišev“ pa je obstoj Beneške republike. Korenine sodobnega vinogradništva izvirajo iz šol San Michele all’Adige in Conegliano, ki sta izvajali usposabljanja ter razširjali nove vinogradniške in enološke tehnike. K temu so bistveno prispevali vinogradniki z razmejenega geografskega območja, ki so uvedli inovativne postopke in metode upravljanja, ki so bili hkrati okoljsko trajnostni in ekonomsko vzdržni. Pomemben je tudi obstoj zadrug za izboljšanje zemljišč, ki so bile dolgo zadolžene za upravljanje pomembnih omrežij za distribucijo vode, s katerimi so se reševale težave v primeru izjemnega pomanjkanja padavin.

Ob koncu 19. stoletja, ko sta bili uvedeni sorti chardonnay in pinot, je to območje postalo glavno središče gojenja in proizvodnje za mirna vina, biser vina in peneča vina v državi. Na območju „delle Venezie“/„Beneških okolišev“ so idealni pogoji zlasti za gojenje sorte pinot grigio, saj se kakovostne in posebne enološke lastnosti grozdja najbolje izrazijo v tem okolju. Vinogradniki od leta 1977 zadevna vina tržijo predvsem z geografsko označbo „delle Venezie“, vinogradniki iz slovenske manjšine pa z označbo „Beneških okolišev“.

„delle Venezie“/„Beneških okolišev“ – kategorije: peneče vino (4), kakovostno peneče vino (5), biser vino (8)

Informacije o kakovosti/lastnostih vin, ki jih je mogoče pripisati predvsem geografskemu okolju:

Barva vin pinot grigio „delle Venezie“ v kategorijah penečega vina, kakovostnega penečega vina in biser vina je predvsem od slamnato rumene do zlatorumene, včasih z bakrenimi do rožnatimi odsevi (v tipičnem tonu sorte). Pena pri biser vinih je nežna in neobstojna, pri penečih vinih pa nežna in obstojna, kar je odvisno tudi od različnih ravni tlaka.

Vonj vina je značilen za to sorto, in sicer je saden s pridihom belomesnatega sadja, kot so hruške in jabolka, in celo tropskega sadja, intenziven, včasih z rahlimi aromatičnimi notami belega cvetja in oreškov zaradi postopka avtoklaviranja.

Okus tako penečih vin kot biser vin je harmoničen, s svežimi notami in uravnoteženo vsebnostjo kislin; poleg tega so glede na vsebnost sladkorja vina iz kategorij penečih vin popolnoma suha do polsuha, medtem ko so vina v kategoriji biser vina suha do polsuha.

Vzročna povezava med elementi geografskega območja in kakovostjo/lastnostmi proizvoda, ki jih je mogoče pripisati predvsem geografskemu okolju:

Navedene posebne lastnosti penečih vin, kakovostnih penečih vin in biser vin izhajajo iz pedoklimatskih razmer na območju proizvodnje in človeških dejavnikov, ki so v preteklosti in do danes skupaj vplivali na enološki potencial grozdja in tehnologije predelave.

Za geografsko okolje proizvodnega območja je zlasti značilno zmerno, sveže in vetrovno podnebje, tla, ki omogočajo dobro odtekanje vode, ter zadostna in enakomerno porazdeljena oskrba z vodo, ki omogoča enakomerno zorenje grozdov. Poleg tega izrazito nihanje med dnevnimi in nočnimi temperaturami med zorenjem grozdov omogoča izoblikovanje ter ohranjanje kisle in aromatične strukture grozdja, s tem pa tudi svežine vina.

Zaradi občutljivosti sorte pinot grigio na kritosemenke ter okoljske in podnebne dejavnike, kot so čezmerno visoke temperature in nihanja oskrbe z vodo, morajo pridelovalci vložiti veliko truda, da jim uspe pridelati grozdje, ki je predvsem zdravo in za katerega je značilno pravo ravnovesje med vsebnostjo sladkorja in aromatičnimi sestavinami, pri čemer morajo upoštevati nadaljnjo predelavo v peneča vina, kakovostna peneča vina in biser vina z ustrezno vsebnostjo kislin. Ključnega pomena je, kako pridelovalci upravljajo vinograd, kar med drugim zajema izbiro podlage, metodo gojenja, ravnanje z listjem in upravljanje vodnih zalog.

Vse to je bistveno za pridelavo grozdja, ki ustreza pogojem za vključitev v serije za predelavo v peneče vino, kakovostno peneče vino ali biser vino, da bi se proizvedla vina s tipičnimi organoleptičnimi lastnostmi sorte.

Peneča vina, kakovostna peneča vina in biser vina „delle Venezie“/„Beneških okolišev“ so tudi rezultat tehnoloških inovacij v postopku avtoklaviranja, ki je pripomogel k večji učinkovitosti procesa preobrazbe kvasovk, s čimer se je okrepil aromatični profil in prijetna narava proizvedenih vin. To omogoča, da pridejo do izraza posebne organoleptične lastnosti vin, pri čemer so poudarjene zlasti sveže in cvetlične note, ki izhajajo predvsem iz grozdja in gojenja v idealnem okolju za proizvodnjo vin pinot grigio.

Edinstvenost in drugačnost penečih vin in biser vin pinot grigio z območja s kontrolirano označbo porekla (DOC) torej temeljita na uravnoteženi kislosti, ki poudari prijetno aromo in s tem tudi splošno eleganco vin, ti pa sta končni rezultat ustreznih postopkov proizvodnje vina.

„delle Venezie“/„Beneških okolišev“ – kategorija: vino

Informacije o kakovosti/lastnostih vina, ki jih je mogoče pripisati predvsem geografskemu okolju:

Barva vin pinot grigio „delle Venezie“/„Beneških okolišev“ je od bledo slamnato rumene do odtenkov, ki imajo zaradi postopka fermentacije včasih bakrene ali rožnate odseve (v tipičnem tonu sorte). Za vonj vina so značilne note sorte, in sicer sadne note, ki med drugim spominjajo na pridih belomesnatega sadja, kot so hruške in jabolka, in celo tropskega sadja, vonj je intenziven, včasih z rahlimi aromatičnimi notami belega cvetja. Okus vina je svež in harmoničen, njegove različice pa so lahko suhe do polsuhe; odlikuje ga prijetna svežina, za katero je značilna kiselkasta nota, značilna za sorto.

Glede na pedoklimatske razmere na območju proizvodnje vina izkazujejo značilne „sveže“ note, ki so predvsem posledica znatne vsebnosti kislin in uravnoteženih aromatičnih sestavin grozdja in s tem proizvedenega vina.

Barva belega vina „delle Venezie“/„Beneških okolišev“ je od zelenkasto rumene do zlatorumene. Vino ima sadno aromo s pridihi belomesnatega in zrelega sadja, odvisno od sortne sestave; vonj je intenziven, včasih z rahlimi aromatičnimi notami belega cvetja. Okus je harmoničen, sega od suhega do polsuhega, vino je strukturirano, včasih s svežimi notami, povezanimi z vsebnostjo kislin.

Vzročna povezava med elementi geografskega območja ter kakovostjo in lastnostmi proizvoda, ki jih je mogoče pripisati predvsem geografskemu okolju:

Navedene posebne lastnosti vin pinot grigio in bianco „delle Venezie“/„Beneških okolišev“ izhajajo iz pedoklimatskih razmer na območju proizvodnje ter človeških dejavnikov, ki so v preteklosti in do danes skupaj vplivali na enološki potencial grozdja in tehnologije predelave.

Za geografsko okolje proizvodnega območja so zlasti značilni zmerno, sveže in vetrovno podnebje, tla, ki omogočajo dobro odtekanje vode, ter dobra in enakomerno porazdeljena oskrba z vodo, ki omogoča enakomerno zorenje grozdov in s tem pridelavo grozdja s precejšnjo vsebnostjo kislin. Izrazito nihanje med dnevnimi in nočnimi temperaturami med zorenjem grozdov omogoča izoblikovanje ter ohranjanje kisle in aromatične strukture grozdja, s tem pa tudi svežine vin.

Poleg tega je zaradi občutljivosti sort, ki se uporabljajo za proizvodnjo zadevnih vin, na kritosemenke ter okoljske in podnebne dejavnike, ključnega pomena to, kako pridelovalci z upravljanjem vinogradov, kar med drugim zajema izbiro podlag, metodo gojenja in ravnanje z listjem, prispevajo h končnemu rezultatu, in sicer da bi pridelali zdravo grozdje s pravim ravnovesjem med vsebnostjo sladkorja, kislinami in aromatičnimi sestavinami.

Posebne spretnosti vinogradnikov vplivajo na to, kakšno grozdje pride v klet in kako se izvajajo postopki proizvodnje vina, ki so bistvenega pomena za ohranitev posebnih organoleptičnih lastnosti vin, kar omogoča proizvodnjo harmoničnih vin s svežimi notami, ki so značilne za vina z razmejenega geografskega območja „delle Venezie“/„Beneških okolišev“.

Pinot grigio ni razširjena sorta; v okoljih, kjer so obdobja visokih temperatur daljša in kjer v obdobju rasti ni dovolj vode, se značilne organoleptične lastnosti sorte dejansko ne izrazijo v celoti.

Kar zadeva posebne organoleptične lastnosti grozdja, naj bo to pinot grigio ali nekatere druge sorte, iz katerih se prideluje cuveé sorte bianco, je namen ciklov stiskanja grozdja, temperature in trajanja fermentacije pridobivanje vin z zgoraj opisanimi značilnostmi.

Zlasti organoleptične lastnosti vina pinot grigio „delle Venezie“/„Beneških okolišev“, ki danes poosebljajo referenčni organoleptični slog in s tem dejavnik, zaradi katerega je ta pinot grigio edinstven in drugačen od vin pinot grigio z drugih območij, so posledica medsebojnega vplivanja teh okoljskih dejavnikov in kombinacije človeških dejavnikov, ki izhajajo iz dolgoletnih izkušenj in znanja vinogradnikov.

Celo pri vinu bianco „delle Venezie“/„Beneških okolišev“ so posebne kakovostne in organoleptične lastnosti ter uravnotežen profil kislin in arom, ki poudari prijetno aromo in s tem splošno eleganco vin, rezultat medsebojnega vplivanja teh okoljskih dejavnikov in kombinacije človeških dejavnikov.

10. Bistveni dodatni pogoji

Noben.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/12853

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.