POVZETEK

I. Računsko sodišče je ocenilo, ali Komisija uspešno upravlja instrument finančne podpore turški skupnosti na Cipru, ki živi na severnem delu otoka [1]. Zlasti je preučilo, ali je Komisija pripravila program pomoči, ki je odražal cilje instrumenta, in vzpostavila ustrezne ureditve za izvajanje, ter ali posamezni projekti dosegajo svoje načrtovane rezultate.

II. Revizija je zajela obdobje od sprejetja Uredbe Sveta (ES) št. 389/2006 februarja 2006 do tretjega četrtletja leta 2011. Preučen je bil vzorec s 34 pogodbami v skupni vrednosti približno tretjine (97,5 milijona EUR) vseh proračunskih sredstev, dodeljenih instrumentu v obdobju 2006–2011.

III. Kljub težavnim političnim razmeram in zgoščenemu časovnemu načrtu je Komisiji uspelo vzpostaviti program, ki je odražal cilje iz uredbe. Prav tako ji je uspelo hitro ustanoviti urad za upravljanje programa in uvesti ustrezne mehanizme za izvajanje. Glavne slabosti so izvirale iz podpornega urada za program, ki ni deloval po bolj dekoncentriranih postopkih tako kot delegacije EU, in iz omejitve pogodb za nekatere ključne uslužbence na tri leta.

IV. Program je pomagal velikemu številu različnih upravičencev iz celotne turške skupnosti na Cipru in nekateri rezultati so že doseženi. Vendar načrtovane gradnje obrata za razsoljevanje morske vode, ki je največji projekt programa (27,5 milijona EUR), ni mogoče izvesti, kar predstavlja precejšen korak nazaj za program. Bolj na splošno je trajnost projektov pogosto vprašljiva zaradi omejene administrativne in finančne zmogljivosti organov turške skupnosti na Cipru in njihovega zamujanja pri sprejemanju zadevnih "zakonov".

V. Na podlagi navedenih opažanj Sodišče Komisiji podaja niz priporočil glede na različne možne scenarije tako na podlagi dogajanja v procesu ponovne združitve kot na ravni prihodnje pomoči EU:

- Če kratkoročno ne bo sprave in se odloči, da je treba turški skupnosti na Cipru zagotoviti precejšnje dodatno financiranje, bi morala Komisija sprejeti več korakov za okrepitev svojega upravljanja programa pomoči (glej odstavek 64).

- Če se odloči, da se ne bo podpiral nadaljnji obsežen program pomoči, je treba pripraviti akcijski načrt za zmanjšanje obsega ali postopno ukinitev dejavnosti delovne skupine Komisije (glej odstavek 65).

- Če pride do jasnega napredka pri procesu ponovne združitve, bi morala Komisija zgodaj začeti pripravljati program, da se celotni državi omogoči korist od financiranja EU po ponovni združitvi (glej odstavek 66).

UVOD

OZADJE

1. Ciper se je osamosvojil leta 1960. Garancijska pogodba, ki so jo istega leta podpisali Grčija, Turčija, Združeno kraljestvo ter predstavniki grške in turške skupnosti na Cipru, naj bi zajamčila osnovne ustavne določbe ter ozemeljsko celovitost in suverenost Cipra. Vendar so se kmalu pokazala nesoglasja pri prenovi ustave, ki so leta 1963 privedla do političnega zloma in porasta nasilja med obema skupnostma. Po resoluciji Varnostnega sveta Združenih narodov (ZN) št. 186 marca 1964 je bila ustanovljena mirovna misija ZN na Cipru (UNFICYP), ki je še vedno tam in trenutno šteje okoli 1000 vojakov.

2. Obstoječa dejanska razdelitev Cipra je posledica turškega vojaškega posega na severnem delu otoka julija 1974. Ta je sledil letom bojev med obema skupnostma in kratkotrajnemu vojaškemu udaru nekaterih oddelkov ciprske narodne garde, ki so ga vodili grški častniki.

3. Po turškem vojaškem posegu je Varnostni svet ZN povečal pooblastila UNFICYP, ki zdaj zajemajo nadziranje dejanskega premirja in ohranjanje nevtralnega območja ob "zeleni črti", ki ločuje severni in južni del otoka. Zaradi dogodkov leta 1974 grški in turški prebivalci Cipra večinoma živijo ločeno vsaki na svoji strani zelene črte. Vprašanje lastnine, ki se je s tem pojavilo, je eden največjih problemov, ki ga je treba rešiti v okviru tekočih prizadevanj za dosego dogovora (glej odstavek 32).

4. Samozvana "Turška republika Severni Ciper" je bila razglašena 15. novembra 1983, vendar jo priznava samo Turčija. V resoluciji Varnostnega sveta ZN št. 541 ( 18. november 1983) je navedeno, da je bil poskus ustanovitve "Turške republike Severni Ciper" nezakonit. ZN priznavajo suverenost Republike Ciper v skladu s pogoji njene neodvisnosti iz leta 1960.

5. Evropski svet se je na svojem zasedanju v Helsinkih decembra 1999 odločil, da politična sprava ne bo predpogoj za vstop Cipra v Evropsko unijo (EU), čeprav je poudaril, da bi sprava olajšala pristopni proces. Decembra 2002 je Evropski svet v Københavnu sklenil, da bo Ciper sprejet za novo državo članico EU, in ponovno poudaril, da si želi pristop združenega Cipra.

6. Vendar je na referendumu aprila 2004 Ananov mirovni načrt 76 % ciprskih Grkov, ki so glasovali, zavrnilo, 65 % ciprskih Turkov, ki so glasovali, pa ga je sprejelo. Tako je 1. maja 2004 Republika Ciper vstopila v EU z dejansko še vedno razdeljenim otokom. Čeprav je pravno cel otok del EU, se pravni red EU na severnem delu otoka, na katerem Republika Ciper ne izvaja dejanskega nadzora, začasno ne izvaja. To pomeni izjemne politične, pravne in diplomatske razmere.

7. Septembra 2008 se je začel nov krog pogovorov pod okriljem ZN, ki še vedno poteka. Generalni sekretar Združenih narodov ter voditelji grške in turške skupnosti na Cipru so se dogovorili, da se petič sestanejo januarja 2012.

FINANČNA POMOČ EU

8. Po referendumu leta 2004 je Svet (za splošne zadeve in zunanje odnose) teden dni pred vstopom Republike Ciper v Evropsko unijo od Komisije zahteval, da pripravi predlog programa pomoči. V svojih sklepih je navedel:

"Skupnost ciprskih Turkov je jasno izrazila željo po prihodnosti v Evropski uniji. Svet je odločen odpraviti izolacijo turške ciprske skupnosti in pospešiti združitev Cipra s spodbujanjem gospodarskega razvoja turške ciprske skupnosti. Svet je pozval Komisijo, da v ta namen predloži izčrpne predloge, s posebnim poudarkom na gospodarskem povezovanju otoka in izboljšanju stikov med dvema skupnostma in Evropsko unijo [2]."

9. Komisija je julija 2004 predlagala sklop dveh uredb: eno o instrumentu finančne podpore za spodbujanje gospodarskega razvoja skupnosti ciprskih Turkov in uredbo o "neposredni trgovini". Vendar je imel Svet pri sprejemanju tega sklopa težave in uredbi je bilo treba ločiti [3].

10. Uredba Sveta o instrumentu finančne podpore je bila nazadnje sprejeta 27. februarja 2006 [4] z začetno dodelitvijo 258,8 milijona EUR. To je bil dejansko znesek, namenjen turški skupnosti na Cipru za izvajanje politik EU na Cipru, če bi bila politična rešitev dosežena pred pristopom. V obdobju od leta 2009 do leta 2011 so bili dodeljeni manjši dodatni zneski v skupni vrednosti 33,5 milijona EUR. Dodelitev finančnih sredstev za doseganje ciljev instrumenta je prikazana v tabeli. Podroben seznam projektov, financiranih v okviru posameznih ciljev, je v Prilogi I. Komisija je do 30. septembra 2011 plačala približno 69 % skupnega zneska, za katerega so bile sklenjene pogodbe v okviru tega instrumenta.

TABELA

DODELITEV FINANČNIH SREDSTEV PO CILJIH (NA DAN 30. SEPTEMBRA 2011)

(v milijonih EUR) | Načrtovano | % načrtovanega | Sklenjene pogodbe | Plačano | Plačan delež skupne vrednosti sklenjenih pogodb v % |

Cilj 1 Razvoj in prestrukturiranje infrastrukture | 129,25 | 44,2 % | 135,02 | 76,49 | 56,6 % |

Cilj 2 Pospeševanje socialnega in gospodarskega razvoja | 84,65 | 29,0 % | 64,87 | 49,41 | 76,2 % |

Cilj 3 Spodbujanje sprave, ukrepi za krepitev zaupanja in podpiranje civilne družbe | 23,50 | 8,0 % | 19,90 | 17,61 | 88,5 % |

Cilj 4 Približevanje turške skupnosti na Cipru EU | 12,50 | 4,3 % | 8,62 | 7,49 | 87,0 % |

Cilj 5 [9999] Priprava turške skupnosti na Cipru na sprejetje in izvajanje pravnega reda EU | 21,35 | 7,3 % | 15,69 | 14,15 | 90,2 % |

Vmesni seštevek za operativni del | 271,25 | 92,8 % | 244,10 | 165,15 | 67,7 % |

Upravljanje (osebje in službena potovanja), logistika | 21,05 | 7,2 % | 15,30 | 13,64 | 89,1 % |

Skupaj | 292,30 | 100,0 % | 259,40 | 178,79 | 68,9 % |

OBSEG REVIZIJE IN REVIZIJSKI PRISTOP

11. Revizija je obravnavala naslednje vprašanje:

"Ali Komisija uspešno upravlja instrument finančne podpore EU turški skupnosti na Cipru?"

Osredotočeno je bilo na to, ali:

(a) je Komisiji uspelo pripraviti program pomoči, ki je odražal cilje instrumenta, in vzpostaviti ustrezne ureditve za njegovo izvajanje;

(b) posamezni projekti, financirani v okviru programa, dosegajo svoje načrtovane rezultate in ali obstaja verjetnost, da bodo trajnostni.

Revizija ni imela za cilj oceniti, ali program prispeva k doseganju ponovne združitve, ki je politični cilj instrumenta.

12. Med revizijo so bili dokazi za oceno zbrani s pregledom dokumentacije, pogovori in tremi revizijskimi obiski na Cipru leta 2011. Preučen je bil vzorec s 34 pogodbami, izbranimi iz devetih glavnih projektov od 24 projektov, ki so bili financirani prek programa in zajemajo vseh pet ciljev politike instrumenta. Skupna vrednost revidiranih pogodb je bila 97,5 milijona EUR ali tretjina vseh proračunskih sredstev, dodeljenih instrumentu (292,3 milijona EUR). Popoln seznam pogodb, zajetih v revizijo, je naveden v Prilogi II.

OPAŽANJA

KOMISIJA SE JE SOOČALA S PRECEJŠNJIMI OMEJITVAMI PRI VZPOSTAVLJANJU IN IZVAJANJU PROGRAMA

13. Pri reviziji je bilo ocenjeno, ali je Komisija uspešno vodila vzpostavitev programa. V ta namen je bilo preučeno, ali je določila jasne, logične in časovno ustrezne prednostne naloge in dejavnosti, ki so osredotočene na glavne cilje instrumenta in temeljijo na potrebah turške skupnosti na Cipru. Prav tako je bilo preučeno, ali je Komisija pri vzpostavljanju posebnih izvajalskih struktur in postopkov za ta program upoštevala svoje prejšnje izkušnje, ovrednotila različne možnosti in poskrbela, da ima ustrezno strokovno znanje za izvajanje programa.

INTERVENCIJE SO ODRAŽALE CILJE PROGRAMA, KLJUB TEMU DA JE BILO TREBA ZAJETI ŠIROK RAZPON SEKTORJEV, DA JE BILA UREDBA SPREJETA POZNO IN DA NI BILO VEČLETNE PERSPEKTIVE

14. V skladu s členom 1 Uredbe Sveta je skupni cilj pomoči, financirane s tem instrumentom, pomoč za olajšanje ponovne združitve Cipra. To naj bi bilo izvedeno "tako da spodbuja gospodarski razvoj turške skupnosti na Cipru, pri čemer namenja posebno pozornost gospodarskemu povezovanju otoka, izboljšanju stikov med obema skupnostma in z EU ter spodbuja pripravo na prevzem pravnega reda Skupnosti". V členu 2 Uredbe je naštet širok razpon podrobnejših ciljev, ki jih mora zajeti pomoč (glej okvir 1). Ta široka ubeseditev ciljev je pomenila, da je bilo treba pomoč financirati po številnih sektorjih, kar je Komisiji predstavljalo precejšen izziv pri izvajanju, vključno v zvezi z dodeljevanjem potrebnih človeških virov. Pristop, osredotočen na manjše število ciljev, bi Komisiji omogočil boljše ciljno usmerjanje pomoči.

15. Vse revidirane intervencije so v različnem obsegu prispevale k doseganju ciljev iz člena 2 Uredbe. Osredotočenost na infrastrukturo in gospodarski razvoj turške skupnosti na Cipru naj bi zagotovila, da stopnja gospodarske razvitosti turške skupnosti na Cipru v primerjavi z grško skupnostjo na Cipru ne bi bila ovira za politično rešitev. Največje finančne dodelitve so bile namenjene vodnemu in sanitarnemu sektorju ter sektorju razvoja podeželja. To je odražalo prednostne potrebe, zmogljivosti črpanja v različnih sektorjih ter rezultate posebnih študij izvedljivosti, ki so bile opravljene (glej tabelo in Prilogo I).

OKVIR 1

CILJI IZ UREDBE SVETA (ES) ŠT. 389/2006

Člen 1

Splošni cilj in upravičenci

Skupnost zagotovi pomoč za olajšanje ponovne združitve Cipra, tako da spodbuja gospodarski razvoj turške skupnosti na Cipru, pri čemer namenja posebno pozornost gospodarskemu povezovanju otoka, izboljšanju stikov med obema skupnostma in z EU ter spodbuja pripravo na prevzem pravnega reda Skupnosti.

Člen 2

Cilji

Pomoč se uporablja med drugim za doseganje naslednjih ciljev:

(a) pospeševanje socialnega in gospodarskega razvoja, vključno s prestrukturiranjem, zlasti v zvezi z razvojem podeželja, razvojem človeških virov in regionalnim razvojem,

(b) razvoj in prestrukturiranje infrastrukture, zlasti na področjih energije in prometa, okolja, telekomunikacij in oskrbe z vodo,

(c) sprava, ukrepi za krepitev zaupanja in podpiranje civilne družbe,

(d) približevanje turške skupnosti na Cipru Uniji, med drugim z informacijami o političnem in pravnem redu Evropske unije, spodbujanjem medsebojnih stikov med ljudmi in štipendijami Skupnosti,

(e) priprava pravnih besedil, usklajenih s pravnim redom Skupnosti, s čimer bo zagotovljena njihova neposredna uporaba po začetku veljavnosti celovite ureditve ciprskega vprašanja,

(f) priprava na izvajanje pravnega reda Skupnosti po koncu odloga njegove uporabe v skladu s členom 1 Protokola št. 10 k Aktu o pristopu.

16. Cilj "sprava in krepitev zaupanja" je bil tudi pomembno dopolnilno sredstvo za podporo skupnemu cilju ponovne združitve. Vendar je bil dejanski znesek iz sklepa o financiranju iz decembra 2006 za 35 % nižji od prvotnega predloga iz julija 2004. Ta premik je bil odraz rezultata posvetovanj z voditelji turške skupnosti na Cipru, ki so menili, da sta glavna cilja instrumenta infrastruktura in gospodarski razvoj turške skupnosti na Cipru.

17. Komisija v svojih programih pomoči ob projektih na splošno veliko uporablja podporo za krepitev zmogljivosti zaradi okrepitve nacionalnih administracij in izboljšanja trajnosti financiranih projektov. Vendar so bile možnosti Komisije za razvoj takšnih pristopov pri tem programu močno zmanjšane, ker administracija turške skupnosti na Cipru mednarodno ni uradno priznana. Komisija tako na primer ni mogla uporabiti pogodb o tesnem medinstitucionalnem sodelovanju (twinning), ki so njen najljubši instrument za krepitev zmogljivosti v državah, ki se pripravljajo na prevzem pravnega reda EU [5]. V primerih, ko je Komisija uporabila tehnično pomoč svetovalnih podjetij za krepitev zmogljivosti, je bil obseg sodelovanja takšne tehnične pomoči z organi turške skupnosti na Cipru prav tako omejen zaradi političnih razmer (glej tudi odstavek 45).

18. Za sprejetje uredbe Sveta je bilo potrebnega veliko časa (glej odstavek 9), zato je bilo treba sklepe o financiranju za začetno dodelitev v višini 259 milijonov EUR pripraviti in odobriti v roku samo enega leta. Vrste pripravljalnih dejavnosti, načrtovanih za obdobje 2004–2005, ni bilo mogoče izvesti in Komisija je morala pomembne študije izvedljivosti financirati s proračunom samo 2 milijona EUR, ki ji je bil na voljo v okviru posebnega paketa pomoči za severni del Cipra iz leta 2003 [6]. Časovni pritisk v pripravljalni fazi projekta je bil eden od razlogov za velike težave, nastale pri projektu obrata za razsoljevanje morske vode (glej odstavke 38 do 40).

19. Zamujanje pri odobritvi je negativno vplivalo tudi na pripravo pogodb o izvajanju projektov, zlasti tehničnih specifikacij za ponudbe, ki so morale biti dokončane v treh letih pred iztekom roka za sklepanje pogodb, namesto da bi bile porazdeljene na štiri leta in pol, med julijem 2004 in decembrom 2009. To je zlasti predstavljalo izziv za infrastrukturne projekte v vodnem sektorju (glej okvir 2 (c)). Zaradi tega so bile za približno 62 % celotnih dodeljenih sredstev, ki jih je zajela revizija, pogodbe sklenjene šele leta 2009, za celo 44 % pa pogodbe niso bile sklenjene niti decembra 2009, ko se je iztekel rok.

20. Zaradi zapoznelega sprejetja uredbe Komisija ni mogla izkoristiti predvidenega večletnega programskega okvira za obdobje 2004–2006. Poleg tega je bilo financiranje od leta 2006 dano na voljo samo priložnostno in v omejenih količinah (glej odstavek 10).

21. To pomanjkanje večletnega programskega okvira ni pripomoglo k uspešnemu upravljanju programa. Predvsem je pomenilo, da Komisija svojih intervencij ni mogla vnaprej načrtovati in razporediti tako, da bi dosegle kar največji učinek, ter razporejati financiranja po različnih sektorjih v skladu z njihovo uspešnostjo in pridobljenimi izkušnjami. Pomoč telekomunikacijskemu sektorju (glej odstavek 35) in programi štipendiranja (glej odstavek 53) sta dve področji, ki sta se v tem pogledu soočali s posebnimi težavami. Zaradi pomanjkanja večletne perspektive je oteženo tudi upravljanje s človeškimi viri (glej odstavek 27).

USPEŠNOST LOKALNEGA PODPORNEGA URADA KOMISIJE JE SLABILO VEČ DEJAVNIKOV

22. Komisija se je pri iskanju primerne strukture za izvajanje programa znašla pred velikim izzivom. Financiranje v državah članicah običajno izvaja prek nacionalnih organov, pri tem programu pa to ni bilo mogoče, glede na to, da Republika Ciper ne izvaja dejanskega nadzora nad severnim delom Cipra. Hkrati pa prav tako ni bilo mogoče ustanoviti delegacije EU za izvajanje pomoči, ker se lahko delegacije ustanovijo samo zunaj EU, pravno pa je ves otok del EU (glej odstavek 6). V uredbi je bilo prvotno predvideno, da bo pomoč izvajala Evropska agencija za obnovo (EAR), prek katere je Komisija od leta 2000 izvedla veliko svoje pomoči na Zahodnem Balkanu, vendar je odločitev o zaprtju EAR pomenila, da tudi to ne bo mogoče [7].

23. Ob soočenju s tem izzivom je Komisija izkoristila svoje velike izkušnje in opredelila najustreznejšo alternativno institucionalno strukturo. Izbrani model je bil kombinacija delovne skupine na sedežu Komisije in lokalnega podpornega urada za program – podpornega urada za program Evropske unije (v nadaljevanju: EUPSO) – na severnem delu Cipra. Podlaga za to so bili uradi za tehnično pomoč, ki jih Komisija uporablja na Zahodnem bregu, upoštevani pa so bili stroški in koristi različnih pristopov ter politične razmere [8]. Lokacija EUPSO na severnem delu Cipra je programu pomoči omogočila tesnejše spremljanje izvajanja in boljše odzivanje na potrebe upravičencev projektov.

24. Komisija je lahko hitro ustanovila EUPSO prek pogodbe o storitvah, podpisane decembra 2006 z GTZ [9]. Ta pogodbenik bi moral logistično podporo za tehnično pomoč na severnem delu Cipra zagotavljati že v skladu z obstoječim sporazumom [10].

25. Kljub temu je EUPSO pri upravljanju programa omejevalo to, da ne more delovati na enak način kot delegacije EU, ki običajno upravljajo programe pomoči EU. Ker ni vodje delegacije, se vse ključne odločitve sprejemajo na sedežu Komisije. To velja tudi za postopke javnega naročanja, sklepanja pogodb in plačevanja, saj pooblastila za to niso bila prenesena na EUPSO, tako kot so na delegacije EU, kar upočasnjuje dejavnosti. Poleg tega pri odobritvah pogodb in plačil v GD za širitev sodelujejo štiri različne enote. Vrednotenje programa leta 2009 je pokazalo tudi dolgotrajne postopke preverjanja, ki so posledica centraliziranosti postopka odobritve.

26. EUPSO za razliko od delegacij EU nima svojega oddelka za stike z javnostmi in obveščanje, zato ne more izdajati svojih sporočil za javnost. Namesto tega se o vsem gradivu, pripravljenem za objavo v okviru projektov EU, posvetuje s predstavništvom EK v Republiki Ciper, ki se nahaja v delu Nikozije pod dejanskim nadzorom Republike Ciper. Čeprav ima takšna ureditev glede na politično občutljive razmere potencialne prednosti, pa ni nobenega podrobnega operativnega dogovora o postopkih za takšno posvetovanje, preden predstavništvo EK odobri dokumente, pa nastajajo tudi do dvomesečne zamude (glej tudi odstavek 55).

27. Dodatna omejitev, s katero se sooča EUPSO, je tudi v tem, da so lahko v skladu s kadrovskimi predpisi [11] Evropske unije pogodbeni uslužbenci, zaposleni na sedežu, zaposleni za največ tri leta. To je v nasprotju s petletnimi pogodbami, včasih z možnostjo podaljšanja, ki se uporabljajo za pogodbene uslužbence v delegacijah. Zaradi teh krajših pogodb je delovna skupina izgubila sposobne in izkušene uslužbence, čeprav projekti, ki so jih upravljali, še niso bili dokončani. Poleg tega ima EUPSO trenutno precejšnje težave s pritegnitvijo uslužbencev z ustreznim profilom, da bi jih nadomestil, saj lahko Komisija zaradi negotovosti glede financiranja instrumenta v prihodnosti ponudi le enoletne pogodbe (glej tudi odstavek 20).

POSTOPKI ZA IZVAJANJE PROGRAMA NISO BILI VEDNO USPEŠNI

28. Komisija je sprejela ustrezne korake za ovrednotenje najprimernejših metod za izvajanje posameznih projektov. Ker sporazumov o financiranju ne more skleniti z organi turške skupnosti na Cipru, saj jih mednarodna skupnost uradno ne priznava, je v glavnem izvajala pomoč z neposrednim sklepanjem pogodb in kot edini organ za sklepanje pogodb. Poleg tega je nekatere intervencije upravljala skupaj s Programom Združenih narodov za razvoj (UNDP) in ta pristop se je izkazal za ustreznega za začetek izvajanja pomoči EU, ker ji je omogočil, da se opre na prejšnje dejavnosti ZN. Kljub temu je treba pred financiranjem novih intervencij EU prek ZN pregledati, ali so te začetne prednosti še relevantne glede na izkušnje, ki si jih je Komisija doslej pridobila.

29. Ureditve za spremljanje, ki jih je vzpostavila Komisija, so bile na splošno ustrezne. Nosilci projektov in vodje oddelkov v EUPSO so spremljali projekte, ki jih je zajela revizija, in zanje izvajali popravne ukrepe s partnerji in pogodbeniki. EUPSO so po potrebi podpirali enote za upravljanje programa in strokovnjaki za tehnično pomoč. Vendar je njegovo sodelovanje na področju spremljanja projektov, ki so se izvajali v okviru skupnega upravljanja z UNDP, povzročalo težave. Med revizijo so bile ugotovljene precejšnje pomanjkljivosti v sporazumih o prispevkih, sklenjenih z UNDP, za lokalno in mestno infrastrukturo ter za skupni odbor za pogrešane osebe in dejavnosti razminiranja, kjer kazalniki pogosto niso bili primerni ali pa se o njih ni dosledno poročalo.

30. Komisija je že na začetku priznala, da prinaša zagotavljanje pomoči turški skupnosti na Cipru precejšnja finančna in operativna tveganja. Pri vrednotenju, izvedenem leta 2009, so bila opredeljena najpomembnejša tveganja za relevantnost, učinkovitost, uspešnost, učinek in trajnost programa za vsak cilj instrumenta.

31. To vrednotenje je delovni skupini zagotovilo trdno podlago za obvladovanje tveganja in izvajanje strategije za pridobitev zagotovila. Komisija je sprejela več ukrepov za zmanjšanje potrebe po popravnih kontrolah in izpostavljenosti dodatnim zahtevam ali kaznim s strani pogodbenih strank. Še vedno ostaja tveganje po projektu, ki se nanaša na to, kako so obveznosti povezane z občutkom lastništva in kako so naložbe v infrastrukturo prenesene upravičencem, ki niso uradno priznani [12].

32. Posebno tveganje se nanaša na dejstvo, da po ocenah 78 % zemljišč v zasebni lasti na severnem delu Cipra pravno pripada ciprskim Grkom [13], katerih soglasja so potrebna za naložbe v infrastrukturo na njihovih zemljiščih, ki jih financira EU. Komisija je vzpostavila postopke za preverjanje lastništva posesti v sodelovanju z oddelkom za zemljišča in raziskave Republike Ciper. Čeprav so se pri tem procesu na začetku pojavili pravni izzivi in precejšnje zamude, pa se je čas obdelave od takrat skrajšal.

33. Komisija kljub precejšnjim prizadevanjem ni uspešno obvladovala tveganj pri izvajanju pri 27,5 milijona EUR vredni pogodbi za gradnjo obrata za razsoljevanje morske vode v Sirijanohoriju/Kumkeju (glej okvir 2).

OKVIR 2

OBVLADOVANJE TVEGANJ PRI IZVAJANJU:

Gradnja obrata za razsoljevanje morske vode

(a) Komisija se je zavedala tveganja, da bodo v primeru, če dobi javno naročilo podjetje, v katerem delajo ciprski Grki, slednji lahko imeli težave pri izvajanju javnega naročila zaradi potencialnih omejitev pri njihovi pravici do dostopa do severnega dela Cipra. To tveganje se je uresničilo pri največji pogodbi, ki naj bi se financirala iz programa, pri obratu za razsoljevanje slane vode v Sirijanohoriju/Kumkeju.

(b) V obvestilu o naročilu za pogodbo o delih za obrat za razsoljevanje morske vode je navedeno, da mora ponudnik predložiti garancijo za dobro izvedbo del v višini 10 % pogodbene vrednosti najpozneje 30 dni po prejetju podpisane pogodbe ali pa ta postane nična. Vendar ni pogodbenik te garancije nikoli predložil. V skladu z obvestilom o naročilu bi torej morala Komisija pogodbo prekiniti že 17. januarja 2010 in v tem primeru bi bilo razveljavljenih 27,5 milijona EUR.

(c) S sklenitvijo pogodbe o delih v zadnjem hipu (rok za sklepanje pogodb se je iztekel 18. decembra 2009) je Komisija tudi zamudila priložnost, da bi pogodbo ponudila drugemu ponudniku. V obvestilu o naročilu je bilo navedeno, da bo pogodba nična, če izbrani ponudnik v tem roku ne predloži zahtevane garancije, in da se lahko sestavi nova pogodba, ki se pošlje ponudniku, ki je oddal naslednjo najcenejšo skladno ponudbo. Ker je rok za sklenitev pogodbe potekel, ni bilo več te možnosti.

(d) Komisija je dialog na visoki ravni s političnimi voditelji turške skupnosti na Cipru začela šele junija 2010, sedem mesecev po podpisu pogodbe decembra 2009. Voditelj turške skupnosti na Cipru je sicer odgovoril 17. junija 2010 in izrazil svojo politično zavezanost projektu, vendar so bile omejitve glede dostopa delno umaknjene šele avgusta 2010. Če bi Komisija dialog začela že decembra 2009, bi to omogočilo več časa za reševanje vprašanja dostopa.

(e) Komisija je kot blažilni ukrep junija 2010 uvedla dodatek k pogodbi, ki bi ji pravno omogočil prekinitev pogodbe brez kazni, če od upravičenca ne bi mogla dobiti zagotovil glede pogodbenikovih pravic do dostopa. Nato je 22. decembra 2011 prekinila pogodbo.

KLJUB NEKATERIM REZULTATOM JE TRAJNOST PROJEKTOV OGROŽENA

34. Sodišče je revidiralo vzorec s pogodbami (glej odstavek 12 in Prilogo II), ki se nanašajo na pet ciljev instrumenta, da bi ocenilo, ali dosegajo svoje načrtovane rezultate in ali je verjetno, da bodo doseženi rezultati trajni.

CILJ 1: RAZVOJ IN PRESTRUKTURIRANJE INFRASTRUKTURE

TELEKOMUNIKACIJSKI SEKTOR

35. Cilj podpore EU za razvoj in prestrukturiranje telekomunikacijske infrastrukture je v končni fazi uskladiti telekomunikacijski sektor na severnem delu Cipra s standardi EU v skladu s pravnim redom EU. Podpora naj bi zagotovila omrežje, kjer ima lahko vsak dostop do sodobnih telekomunikacijskih storitev in ki ga je mogoče zlahka povezati s telekomunikacijskim omrežjem na območjih, ki so pod dejanskim nadzorom Vlade Republike Ciper. Večina opreme je bila kljub zamudam dostavljena do 30. junija 2011. Spremljajoča pogodba o tehnični pomoči se je soočala s precejšnjimi zamudami, predvsem zato, ker "zakoni in predpisi" turške skupnosti na Cipru niso bili sprejeti v skladu s časovnim načrtom.

36. Kar zadeva ostale sektorje (glej v nadaljevanju), je Komisija zaradi pomanjkanja sporazumov o financiranju program izvajala, ne da bi bil upravičenec pred podpisom pogodb o dobavi opreme obvezan izvesti potrebne reformne ukrepe. Zato obstaja tveganje, da kljub precejšnjim vlaganjem programa v opremo sektorske reforme ne bodo izvedene. Na prvotne napovedi vodstva turške skupnosti na Cipru iz maja 2011 o prestrukturiranju sektorja so se zaposleni v "uradu turške skupnosti na Cipru za telekomunikacije" odzvali s stavko in demonstracijami.

37. Na podlagi izkušenj z reformami telekomunikacijskih sektorjev v drugih državah, vključno z državami članicami EU, se je mogoče tudi vprašati, ali je bilo 18 mesecev stvaren rok za ta projekt. Poleg tega finančno trajnost "urada turške skupnosti na Cipru za telekomunikacije" kot ponudnika storitev ogroža to, da finance urada upravlja centralna administracija turške skupnosti na Cipru.

VODNI SEKTOR

38. Gradnja obrata za razsoljevanje morske vode v Sirijanohoriju/Kumkeju ni le glavni projekt v vodnem sektorju, ampak tudi največja intervencija, financirana v okviru instrumenta, ki znaša približno 10 % vsega financiranja v okviru sklenjenih pogodb. Obrat naj bi zagotovil 23000 m3 čiste pitne vode na dan in s tem pokril potrebe okoli 100000 ljudi. Zasnova obrata se je med procesom priprave projekta precej spremenila. Po prvotnem predlogu naj bi zgradili obrat za čiščenje somornice, vendar je bil ta pristop opuščen zaradi pomislekov o skladnosti z okvirno direktivo o vodah.

39. Kljub pomembnosti te pogodbe je bil napredek pri njenem izvajanju zelo omejen, predvsem zaradi tega, ker turške oborožene sile delavcem iz grške skupnosti na Cipru, zaposlenim pri enem od pogodbenikov v konzorciju, niso dovolile dostopa do gradbišča in ker vprašanje garancije za dobro izvedbo del ni bilo rešeno (glej okvir 2). V skladu s pogoji iz pogodbe je Komisija kot organ za sklepanje pogodb odgovorna za zagotavljanje dostopa do gradbišča, vendar je to v praksi zunaj njenega nadzora.

40. Neuspeh pri izvajanju tega projekta predstavlja precejšen korak nazaj pri celotnem programu pomoči. Oskrba z vodo postaja za otok vedno bolj pereče vprašanje, saj se je povprečna letna količina padavin v zadnjih 30 letih zmanjšala za 40 %. Poleg tega je bil eden od namenov projekta ustaviti ekološko netrajnostno rabo rezerv podtalnice, zato ukinitev projekta pomeni, da to resno okoljsko vprašanje ne bo rešeno. Vodonosnik vedno bolj ogroža vdiranje slane vode zaradi prekomernega črpanja in onesnaževanja, ki ga povzročajo človeške in kmetijske dejavnosti.

41. Dva manjša projekta vodne infrastrukture sta bila uspešnejša.

(a) Po pogodbi, ki jo je financirala EU in predstavlja 50 % večjega projekta za obnovo omrežja za distribucijo vode v Nikoziji, je bilo prenovljenih 87 km omrežja na severu Nikozije. Vendar ni Komisija vzpostavila nobenega kazalnika za ocenjevanje uspešnosti projekta z vidika, na primer, zmanjšanja puščanja ali letnih stroškov za popravila.

(b) Gradnja nove komunalne čistilne naprave v Mija Miliji/Haspolatu je namenjena posodobitvi čiščenja komunalnih voda v celotni Nikoziji in na območju okoli nje. Zaradi obstoječe dvoskupnostne organizacije čistilne naprave projekt podpira tudi spravo in gradnjo zaupanja. Z graditeljem komunalne čistilne naprave je sklenjena pogodba za vzdrževanje in obratovanje naprave za deset let po primopredaji, da se zagotovi zadovoljevanje potreb po zmogljivosti. Vendar "skupni subjekt", ki naj bi ga ustanovili obe skupnosti za upravljanje in nadziranje te pogodbe, še ni bil ustanovljen, kar povzroča tveganje za trajnost projekta.

42. Financirana je bila tudi oprema za jemanje vzorcev vode, analize in upravljanje laboratorijskih informacij, da se zagotovi dodatna zmogljivost za izvajanje kakovostnih analiz vode za vse službe za oskrbo s pitno vodo in čiščenje komunalne vode na severnem delu Cipra v skladu z zadevnimi direktivami EU. Čeprav je bila vsa oprema dobavljena po načrtih, ni jasno, ali bodo cilji projekta doseženi, saj laboratorij trenutno ne dela v skladu s standardi EU. Čeprav je bilo v okviru pogodbe o podpori za gradnjo zmogljivosti načrtovano dodatno usposabljanje uslužbencev upravičenca, da bi se zagotovila redna uporaba dobavljene opreme, v času revizije ni bilo jasno, kdaj bo to usposabljanje zagotovljeno in ali bodo temu dodeljeni potrebni človeški viri.

CILJ 2: POSPEŠEVANJE SOCIALNEGA IN GOSPODARSKEGA RAZVOJA

SEKTOR RAZVOJA PODEŽELJA

43. Pričakovani rezultati programa za sektor razvoja podeželja so zajemali pripravo načrta za razvoj podeželja, povečano administrativno zmogljivost za programsko načrtovanje in izvajanje politike, usklajene z EU, izvajanje shem donacij za naložbe v kmetije in diverzifikacijo kmetij v skladu s temi novimi politikami ter izboljšanje pogojev v vaseh.

44. Vzpostavljeni so bili načrt razvoja podeželja in strategije za lokalni razvoj, kakršni se uporabljajo v programu EU-Leader. Več kot 200 posameznih kmetov ali podjetnikov je dobilo donacije, ki so jim omogočile posodobitev njihovih operativnih zmogljivosti in približevanje standardom EU. Poleg tega je bilo lokalnim organom in nevladnim organizacijam (NVO) dodeljenih skoraj 40 donacij za razvoj skupnosti. Upravičenci do donacij so pri pripravi in izvajanju svojih projektov dobili tehnično pomoč, ki jo je financirala Komisija, in se prek shem donacij seznanili s sodobnimi praksami na področju računovodstva, javnega naročanja in spremljanja.

45. Kljub temu je treba zmogljivosti lokalnih uprav in končnih upravičencev še naprej krepiti. Prenos znanja iz tehnične pomoči, zagotovljene organom turške skupnosti na Cipru, odgovornim za razvoj podeželja, je oviralo dejstvo, da se tehnična pomoč zaradi političnih razmer ne izvaja v prostorih organov turške skupnosti na Cipru. Hkrati je občutek lastništva novega načrta razvoja podeželja in zlasti strategij za lokalni razvoj, ki naj bi jih države članice uporabljale v okviru programa EU-Leader, še vedno šibak. Zato ni verjetno, da bo trajnost dosežena brez dodatne podpore v prihodnjih letih. Čeprav se trenutno res pripravljajo dodatne intervencije EU, pa se te soočajo s konkurenčnim turškim financiranjem v tem sektorju, pri čemer neposredno usklajevanje s Turčijo v sedanjih razmerah ni mogoče.

LOKALNA IN MESTNA INFRASTRUKTURA

46. Podpora EU za posodobitev lokalne in mestne infrastrukture je namenjena pomoči pri revitalizaciji severnega dela Cipra, vključno z odpiranjem novih mejnih prehodov na zeleni črti. V dveh fazah programa je bilo prek UNDP financiranih približno 40 posameznih intervencij, vključno z nekaterimi zelo odmevnimi, ki so imele pomemben učinek, kot sta odprtje dveh ključnih mejnih prehodov (na ulici Ledra v Nikoziji ter Kato Pirgos in Karavostasi – znan tudi kot Limnitis/Ješilirmak) ter obnova Bedestana, ki je ena najpomembnejših kulturnih dediščin in turističnih krajev na severu Nikozije (glej okvir 3). Pri večini posameznih dejavnosti je prišlo do zamud, čeprav so bile te v številnih primerih povezane s političnimi težavami in problemi s preverjanjem lastnine, ki so v veliki meri zunaj nadzora Komisije in UNDP.

47. Trajnost intervencij je potencialno ogrožena zaradi omejenega sodelovanja turške skupnosti na Cipru. Na ravni projektov, tudi v usmerjevalnem odboru za projekte, ni nobenega uradnega mehanizma, kjer bi bila zastopana turška skupnost na Cipru. Na ravni intervencij je UNDP sicer tesno sodeloval z lokalnimi organi na občinski ravni, da bi jih pritegnil k upravljanju projektov, vendar je še vedno edini pogodbenik, kar pomeni, da te lokalne uprave niso pridobile izkušenj kot organi za sklepanje pogodb. Vprašanje trajnosti v poročilih UNDP ni izrecno obravnavano, razen pri projektu v Bedestanu (glej okvir 3).

OKVIR 3

REZULTATI: POSODOBITEV LOKALNE IN MESTNE INFRASTRUKTURE

Odpiranje mejnih prehodov

V skladu s členom 2 uredbe o zeleni črti se lahko črta prečka samo na mejnih prehodih, ki so jih odobrili pristojni organi Republike Ciper. Danes obstaja sedem takšnih mejnih prehodov, od katerih sta bila prehoda na ulici Ledra ter Kato Pirgos in Karavostasi (znan tudi kot Limnitis/Ješilirmak) odprta v okviru projekta aprila 2008 in oktobra 2010.

Odpiranje novih mejnih prehodov lajša stike med obema skupnostma in spodbuja medsebojno razumevanje. V zadnjih osmih mesecih obdobja poročanja je bilo zabeleženih skupno 1,6 milijona prečkanj: 26 % so bili ciprski Grki, ki so prečkali mejo z območij pod vladnim nadzorom na severni del Cipra, 46 % so bili ciprski Turki, ki so prečkali mejo s severnega dela Cipra na območja pod vladnim nadzorom, 28 % pa državljani EU, ki niso Ciprčani, in državljani držav, ki niso članice EU [14].

Obnovitev Bedestana

Bedestan je bil prvotno zgrajen kot bizantinska cerkev, vendar je bil v 16. stoletju spremenjen v zaprti trg. Do leta 1930 se je zgradba nehala uporabljati. Na začetku projekta, ki ga je financirala EU, je bila v zelo slabem stanju, s podrto streho in različnimi drugimi poškodbami na konstrukciji. Dela so bila končana v dveh fazah: strukturna dela med letoma 2004 in 2006, konzervatorska in obnovitvena dela pa med letoma 2005 in 2009.

Bedestan so novembra 2009 ponovno odprli za javnost kot kulturni center, otvoritvene slovesnosti pa so se udeležili predstavniki obeh skupnosti. Projekt je prejel nagrado Evropske unije za kulturno dediščino/nagrado Europa Nostra v kategoriji raziskav.

CILJ 3: SPODBUJANJE SPRAVE, UKREPI ZA KREPITEV ZAUPANJA IN PODPIRANJE CIVILNE DRUŽBE

48. Podporo je prejel skupni odbor za pogrešane osebe, da bi poskusil zapreti to boleče poglavje zgodovine Cipra in s tem prispeval k doseganju sprave med grško in turško skupnostjo na Cipru. V obdobju, ki ga je zajel prvi sporazum v vrednosti 1,5 milijona EUR (od marca 2007 do maja 2009), so bili identificirani posmrtni ostanki 155 od ocenjenih 1958 pogrešanih oseb, ki so bili tudi vrnjeni njihovim družinam. Sredstva za prihodnje dejavnosti bodo še naprej odvisna od razpoložljivosti financiranja, ki ga bodo prispevali donatorji, med katerimi je EU največja. Na tej stopnji ni bil oblikovan noben jasen končni cilj ali izhodna strategija za podporo skupnemu odboru za pogrešane osebe.

49. Komisija je instrument uporabila tudi za financiranje seminarjev, ki jih je organiziral Svet evropske akademije za politične študije, da bi udeležencem iz grške in turške skupnosti na Cipru nudili boljši vpogled v nekatere skupne izzive, s katerimi se bo otok soočal v prihodnosti. Ti seminarji so prispevali k boljši integraciji voditeljev turške skupnosti na Cipru, čeprav udeležba ni bila vedno velika. Komisija ni sprejela nobenih posebnih ukrepov za zagotavljanje trajnosti "Evropskega foruma o Cipru", ki je mreža za poznejše povezovanje udeležencev teh seminarjev.

50. Programa "Civilna družba v akciji "in "Skupina za podporo civilni družbi" sta se začela s ciljem krepitve organizacij civilne družbe in razvoja kulture civilne družbe v turški skupnosti na Cipru. Oba programa sta pripomogla h graditvi zmogljivosti, vendar je potrebna dodatna podpora za krepitev operativne zmogljivosti in zmogljivosti finančnega upravljanja v organizacijah civilne družbe v turški skupnosti na Cipru.

51. Pomoč EU je veliko prispevala k razminiranju Cipra. Skoraj vsa minska polja na območju zelene črte so bila očiščena in EU je od leta 2007 financirala 6,5 milijona EUR od skupno 9 milijonov EUR, vloženih v ta prizadevanja. Med koristmi razminiranja je bilo tudi lajšanje trgovine in gibanja prebivalstva kot rezultat odprtja novih mejnih prehodov (glej okvir 3). Pripomoglo je tudi h krepitvi zaupanja zaradi sodelovanja turških oboroženih sil in oboroženih sil Republike Ciper med razminiranjem.

CILJ 4: PRIBLIŽEVANJE TURŠKE SKUPNOSTI NA CIPRU EU

52. Program štipendij EU je eno od področij pomoči EU, ki ga turška skupnost na Cipru najbolj pozna in ceni. Koristno je prispeval k zmanjšanju osamitve turške skupnosti na Cipru, saj je 400 študentom in učiteljem omogočil, da eno leto živijo in študirajo v drugi državi članici [15].

53. Vendar uspešnost in trajnost programa ovira pomanjkanje večletne perspektive. Pozivi za zbiranje predlogov se ne objavljajo glede na operativne potrebe, ampak v skladu s sprejemanjem sklepov Komisije o financiranju. Dejstvo, da ni nobenega jamstva, da se bo program iz leta v leto nadaljeval, pomeni, da potencialni prosilci ne morejo načrtovati vnaprej (zlasti tisti, ki ne morejo preživeti enega leta v tujini brez štipendije).

54. Ni možno oceniti, v kakšnem obsegu je bil skupni cilj projekta dosežen, ker naknadna anketa med posameznimi upravičenci še ni bila izvedena. Pri sklepanju pogodb za zadnji poziv za študijsko leto 2011/2012 je prišlo do resnih zamud, ki so bile predvsem posledica začasnega pomanjkanja osebja v EUPSO (glej odstavek 27). Komisija ni mogla podpisati nobene pogodbe do konca avgusta 2011, kar je tik pred začetkom študijskega leta.

55. Informacijski projekt o političnem in pravnem redu Evropske unije ("infotočka") si prizadeva približati turško skupnost na Cipru EU z informativnimi dejavnostmi ter izboljšanjem razumevanja EU in prizadevanj za rešitev in ponovno združitev. Projekt je že dosegel nekatere pomembne rezultate, vključno z ustanovitvijo "infotočke" s prostim dostopom in oblikovanjem spletne strani [16] v angleščini in turščini. Kljub temu so različni pogledi predstavništva EK v Nikoziji in delovne skupine na številne zadeve v okviru usmerjevalnega odbora projekta privedli do odložitve odločitev in posledično do zamud pri izvajanju. Tako je na primer zaradi takšnih težav zagon spletne strani projekta zamujal 16 mesecev.

CILJ 5: PRIPRAVA NA IZVAJANJE PRAVNEGA REDA UNIJE

56. Komisija je financirala tudi projekte za pripravo na izvajanje pravnega reda Unije. Sodišče je preučilo enega od največjih projektov na tem področju, in sicer projekt za spremljanje kakovosti zraka. Kljub težavam (glej okvir 4), ki ponazarjajo izzive, s katerimi se soočajo tudi drugi projekti, sta bili dostavljeni tako tehnična pomoč kot oprema.

57. Z vključitvijo 12 mesecev "poprodajnega servisa" v pogodbo o dobavi si je Komisija prizadevala obravnavati vprašanje trajnosti projekta. Odločitev lokalnih organov za uporabo pogodbenika za tehnično pomoč zaradi zagotavljanja redne podpore pri obratovanju in vzdrževanju prav tako predstavlja poskus zagotavljanja trajnosti. Sprejet je bil nov "okoljski zakon", ki je skladen z zakonodajo EU, upravičenec iz turške skupnosti na Cipru pa je pripravil konceptualni dokument, v katerem so bile navedene proračunske in kadrovske posledice izvajanja "zakona". Kljub temu je splošna trajnost ogrožena zaradi hudih proračunskih omejitev, s katerimi se sooča "oddelek za varstvo okolja" turške skupnosti na Cipru.

OKVIR 4

IZVEDBENE TEŽAVE PRI PROJEKTU ZA SPREMLJANJE KAKOVOSTI ZRAKA

V končnem poročilu tehnične pomoči za projekt spremljanja kakovosti zraka so bili obravnavani naslednji problemi pri izvajanju, ki predstavljajo tveganje za rezultate projekta in njihovo trajnost:

(a) začetek projekta je zamujal za štiri mesece po podpisu pogodbe, ker je bilo treba čakati na namestitev štirih novih postaj za spremljanje kakovosti zraka v okviru prvih dveh pogodb o dobavi;

(b) dva druga projekta tehnične pomoči, ki ju je financirala EU, sta hkrati sodelovala z "oddelkom za varstvo okolja" turške skupnosti na Cipru, kar je pomenilo, da je bilo potrebno tesno sodelovanje, da se je preprečilo, da bi štirje strokovnjaki poskušali hkrati delati s samo dvema uslužbencema "oddelka za varstvo okolja". Kljub temu je prišlo do takšnega stanja, ki je trajalo nekaj tednov;

(c) zaradi omejitev proračuna "oddelka za varstvo okolja" se je usposabljanja udeležilo manj uslužbencev, kot je bilo načrtovano.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

ZAKLJUČKI

58. Komisiji je uspelo pripraviti program, pri katerem so se v financiranih intervencijah odražali cilji instrumenta, vzpostavljene pa so bile tudi zelo ustrezne ureditve za izvajanje. Program je že dosegel nekaj pozitivnih rezultatov, vendar je njihova trajnost pogosto vprašljiva, zlasti zaradi negotovosti glede prihodnjega financiranja EU.

59. Komisija je morala delovati v težkih političnih razmerah in se soočati z izzivi, ki so jih prinesli ohlapno oblikovanje ciljev uredbe, njeno pozno sprejetje in negotov časovni okvir. Kljub temu je zmogla pripraviti program, ki obravnava in ustrezno prednostno določa vse sektorje, navedene v ciljih uredbe. Prav tako je kljub precejšnjim omejitvam našla način za hitro ustanovitev urada za upravljanje programa na severnem delu Cipra ter uporabo v veliki meri primernih metod izvajanja in ukrepov za ublažitev tveganja. Glavne slabosti v upravljanju programa so izhajale iz tega, da lokalni podporni urad ni deloval po bolj dekoncentriranih postopkih, tako kot delujejo delegacije EU, in iz tega, da so bile pogodbe uslužbencev o zaposlitvi prekratke, da bi lahko financirane projekte upravljali od začetka do konca. Poleg tega spremljanje v okviru skupnega upravljanja z ZN ni bilo zadostno.

60. Program je pomagal številnim različnim upravičencem iz celotne turške skupnosti na Cipru, vključno s kmeti, študenti in uporabniki novih mejnih prehodov, prav tako pa so že doseženi nekateri pomembni rezultati. Vendar največjega projekta, gradnje obrata za razsoljevanje morske vode (27,5 milijona EUR), ni bilo mogoče izvesti. To je precejšen korak nazaj za program in ima lahko tudi resne okoljske posledice. Bolj na splošno je trajnost projektov pogosto vprašljiva zaradi omejene administrativne zmogljivosti, zamujanja pri sprejemanju zadevnih "zakonov in predpisov" ter negotovosti glede prihodnjega financiranja s strani organov turške skupnosti na Cipru.

61. V času revizije še vedno ni bilo jasno, ali bo na voljo precejšnje nadaljnje financiranje za program pomoči EU ali ne. Zaradi te negotovosti je upravljanje programa težje, prav tako pa negativno vpliva na njegovo uspešnost in trajnost.

62. Kljub prizadevanjem EU pri vzpostavljanju in izvajanju pomoči turški skupnosti na Cipru je mogoče končni cilj instrumenta, to je ponovna združitev Cipra, doseči samo, če imata obe skupnosti politično voljo za to.

PRIPOROČILA

63. Specifična priporočila o tem, kako naj Komisija upravlja pomoč EU turški skupnosti na Cipru so nujno odvisna od poteka pogajanj o ponovni združitvi in politike EU na tem področju. Priporočila si prizadevajo upoštevati različne možne scenarije.

64. V sedanjih razmerah, ko dogovor o ponovni združitvi Cipra ni dosežen in če bo sprejeta odločitev za nadaljnje financiranje programa pomoči EU, bi morala Komisija izvesti naslednje ukrepe:

(a) vzpostaviti mehanizem z večletno perspektivo, da se zagotovijo boljše načrtovanje, izvajanje in trajnost;

(b) opredeliti načine za zagotavljanje ustrezne prožnosti v trajanju zaposlitve uslužbencev, ki delajo za delovno skupino;

(c) prenesti upravljavska pooblastila s sedeža Komisije na EUPSO, kjer bo to povečalo učinkovitost programa;

(d) pripraviti formalne postopke za zagotavljanje boljšega usklajevanja med predstavništvom EK v Nikoziji in delovno skupino, da bodo informacije iz EUPSO in o projektih lažje na voljo javnosti;

(e) bolje opredeliti prihodnje sporazume o prispevkih s partnerskimi organizacijami, predvsem UNDP, da se zagotovi pravilno finančno in operativno poročanje, vključno z bolj relevantnimi in sodobnejšimi kazalniki uspešnosti;

(f) upoštevati ne samo nove projekte, ampak tudi potrebo po zagotovitvi trajnosti obstoječih projektov, ko se odloča o razporejanju morebitnega prihodnjega financiranja;

(g) dati posebno prednost temeljiti pripravi novega projekta, da se reši najpomembnejše vprašanje omejene oskrbe z vodo;

(h) od upravičencev iz turške skupnosti na Cipru zahtevati, da vzpostavijo potreben pravni okvir, kadrovske in finančne vire, ter reforme javne uprave in finančnega upravljanja zaradi podpiranja uspešnega in trajnostnega izvajanja pomoči.

65. Če bo sprejeta odločitev, da se ne bo podpiral nadaljnji obsežen program pomoči EU, je treba pripraviti akcijski načrt za zmanjšanje obsega ali postopno ukinitev dejavnosti delovne skupine.

66. Za pripravo na scenarij, ko bi politična rešitev prinesla konec dejanske razdelitve otoka, bi morala Komisija pripraviti predlog programa, ki bi omogočil, da bo lahko imela celotna država koristi od financiranja EU po ponovni združitvi.

To poročilo je sprejel senat III, ki ga vodi g. Karel PINXTEN, član Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na svojem zasedanju 6. marca 2012.

Za Računsko sodišče

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Predsednik

[1] Izraz "severni del Cipra" je geografski termin, ki označuje območja Republike Ciper, na katerih Vlada Republike Ciper ne izvaja dejanskega nadzora.

[2] Sklepi Sveta o Cipru, DG E I 8907/04. Bruselj: Svet Evropske unije, 27.4.2004.

[3] Pri sprejemanju uredbe o "neposredni trgovini" ni bilo nobenega napredka. Pretok oseb, blaga in storitev med severnim in južnim delom Cipra ureja "Uredba o zeleni črti", ki je začela veljati 1. 5. 2004 (Uredba Sveta (ES) št. 866/2004 z dne 29. aprila 2004 o režimu na podlagi člena 2 Protokola št. 10 k Aktu o pristopu (UL L 161, 30.4.2004, str. 128)).

[4] Uredba Sveta (ES) št. 389/2006 z dne 27. februarja 2006 o oblikovanju instrumenta finančne podpore za spodbujanje gospodarskega razvoja turške skupnosti na Cipru in o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 2667/2000 z dne 5. decembra 2000 o Evropski agenciji za obnovo (UL L 65, 7.3.2006, str. 5).

[9999] "Cilj 5" tukaj zajema nedodeljeno tehnično pomoč in rezervni instrument za program, v katerega je bilo dodeljenih 1,74 milijona EUR.

[5] Pri pogodbah o tesnem medinstitucionalnem sodelovanju strokovnjaki iz administracij držav članic delajo skupaj z javnimi uradniki v državah upravičenkah, da se prenese strokovno znanje.

[6] Glej opombo 1.

[7] Uredba Sveta (ES) št. 1756/2006 z dne 28. novembra 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 2667/2000 o Evropski agenciji za obnovo (UL L 332, 30.11.2006, str. 18). Komisija je v poročilu Svetu in Parlamentu decembra 2005 predlagala ukinitev Evropske agencije za obnovo in hkrati podaljšanje njenega obstoja do 31.12.2008.

[8] Delovno skupino vodi vodja enote v Generalnem direktoratu Komisije za širitev. EUPSO vodi uradnik za program, ki poroča svojemu vodji enote. Delovno skupino sestavlja 8 uradnikov in 26 pogodbenih uslužbencev, pri čemer so 2 uradnika in 20 pogodbenih uslužbencev na dolgoročnem službovanju v EUPSO. Pomaga jim 12 podpornih uslužbencev iz GTZ (glej odstavek 24).

[9] GTZ (Gesellschaft für Technische Zusammenarbeit) je bil 1. januarja 2011 preimenovan v GIZ (Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit). To je zasebni pogodbenik, vendar združuje strokovno znanje in izkušnje nemških vladnih agencij.

[10] Ta je bil o Uradu EU za izmenjavo informacij o tehnični pomoči (TAIEX). TAIEX nudi javno kratkoročno tehnično pomoč in strokovno znanje ter uporabnikom pomaga razumeti in pripravljati zakonodajo, ki je skladna z zakonodajo EU. Organizacijsko je del GD za širitev in se nahaja na sedežu Komisije. TAIEX podpira turško skupnost na Cipru pri prevzemanju in izvajanju pravnega reda EU prek mehanizma za tehnično pomoč v vrednosti 13,7 milijona EUR, ki se financira iz instrumenta (glej Prilogo I).

[11] Kadrovski predpisi za uradnike in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije.

[12] Opažanje oddelka za notranjo revizijo v GD za širitev.

[13] COM(2007) 536 konč. z dne 18. septembra 2007: Letno poročilo za leti 2006–2007 o izvajanju pomoči Skupnosti v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 389/2006 z dne 27. februarja 2006 o oblikovanju instrumenta finančne podpore za spodbujanje gospodarskega razvoja turške skupnosti na Cipru.

[14] COM(2011) 284 konč. z dne 30 maja 2011: Sedmo poročilo o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 866/2004 z dne 29. aprila 2004 in razmerah, ki izvirajo iz njene uporabe – ki zajema obdobje od 1. maja do decembra 2010.

[15] To je približno 1 od 450 ljudi, ki živijo na severnem delu Cipra.

[16] Glej spletno stran infotočke EU v Nikoziji http://www.abbilgi.eu.

--------------------------------------------------

PRILOGA I

RAZČLENITEV VSEH POSAMEZNIH PROJEKTOV/SEKTORSKIH PROGRAMOV NA DAN 30. SEPTEMBRA 2011

Cilji in projekti | Načrtovano (v EUR) [9999] | Sklenjene pogodbe (v EUR) | Plačano (v EUR) | Plačano/ prispevki (%) |

Cilj 1: Razvoj in prestrukturiranje infrastrukture

Podcilj 1 – Varstvo okolja

Projekt 1.1 – Sektorski program za izboljšanje kakovosti in upravljanja storitev za oskrbo z vodo in sanitarnih storitev | 71400000 | 83852225 | 40619611 | 48 % |

Projekt 1.2 – Podpora turški skupnosti na Cipru glede upravljanja in varstva potencialnih območij Natura 2000 v severnem delu Cipra | 5000000 | 5176480 | 3855268 | 74 % |

Projekt 1.3 – Sektorski program trdnih odpadkov za turško skupnost na Cipru | 21200000 | 19367570 | 10750517 | 56 % |

Projekt 1.4 – Študija izvedljivosti za sanacijo rudarskega območja Lefke | 900000 | 906500 | 906500 | 100 % |

Podcilj 2 – Izboljšanje upravljanja energetskega sektorja

Projekt 1.5 – Izboljšanje upravljanja energetskega sektorja | 5000000 | 6035972 | 5841195 | 97 % |

Projekt 1.6 – Razvoj in prestrukturiranje energetske infrastrukture – del II | 8750000 | 5341486 | 5135356 | 96 % |

Podcilj 3 – Izboljšanje prometne varnosti

Projekt 1.7 – Izboljšanje prometne varnosti | 3000000 | 2724511 | 2266958 | 83 % |

Podcilj 4 - Telekomunikacije

Projekt 1.8 – Razvoj in prestrukturiranje telekomunikacijske infrastrukture | 14000000 | 11617413 | 7113606 | 61 % |

Vmesni seštevek | 129250000 | 135022157 | 76489010 | 57 % |

|

Cilj 2: Pospeševanje socialnega in gospodarskega razvoja

Projekt 2.1 – Sektorska programa za razvoj podeželja I in II | 37350000 | 29837192 | 19941407 | 67 % |

Projekt 2.2 – Izboljšanje lokalne in mestne infrastrukture | 7000000 | 7000000 | 7000000 | 100 % |

Projekt 2.3 – Izboljšanje lokalne in mestne infrastrukture – del II | 8000000 | 9784225 | 8850803 | 90 % |

Projekt 2.4 – Sektorski program za razvoj človeških virov | 9200000 | 8080948 | 6542745 | 81 % |

Projekt 2.5 – Program posojil za mikro podjetja in mala podjetja – ukinjen leta 2009 (sredstva iz tega projekta so bila predodeljena projektu TAIEX, IKT/MSP, projektom za vodo/komunalno vodo) [7777] | 9000000 | 0 | 0 | 0 |

Projekt 2.6 – Sektorski program za trajnostni gospodarski razvoj | 6000000 | 6971860 | 3913291 | 56 % |

Projekt 2.7 – Podpora razvoju zasebnega sektorja v okviru turške skupnosti na Cipru | 8100000 | 3198200 | 3160000 | 99 % |

Vmesni seštevek | 84650000 | 64872425 | 49408246 | 76 % |

Cilj 3: Spodbujanje sprave, ukrepi za krepitev zaupanja in podpiranje civilne družbe

Projekt 3.1 – Sprava, ukrepi za krepitev zaupanja in podporo civilni družbi | 14000000 | 13404835 | 11115091 | 83 % |

Projekt 3.2 – Program pomoči za odstranjevanje min | 6500000 | 6495894 | 6495894 | 100 % |

Projekt 3.3 – Podpora razvoju novih smernic pri poučevanju zgodovine za spravo in stabilnost na Cipru – ukinjen leta 2008 (sredstva iz tega projekta so bila predodeljena projektom civilne družbe) | 1000000 | 0 | 0 | 0 |

Podpora za znamenitosti kulturne dediščine, ki so velikega pomena za obe skupnosti na Cipru | 2000000 | 0 | 0 | 0 |

Vmesni seštevek | 23500000 | 19900729 | 17610985 | 88 % |

|

Cilj 4: Približevanje turške skupnosti na Cipru Evropski uniji

Projekt 4.1 – Program štipendij Skupnosti | 8000000 | 6256875 | 5536216 | 88 % |

Projekt 4.2 – Spodbujanje izmenjave mladih in drugih medčloveških odnosov | 3000000 | 1047892 | 904893 | 86 % |

Projekt 4.3 – Obveščanje o političnem in pravnem redu Evropske unije | 1500000 | 1313100 | 1053100 | 80 % |

Vmesni seštevek | 12500000 | 8617867 | 7494209 | 87 % |

|

Cilj 5: Priprava turške skupnosti na Cipru na uvedbo in izvajanje pravnega reda Skupnosti

Projekt 5.1 – Tehnična pomoč v podporo prenosa prava ter izvajanja pravnega reda Skupnosti na podlagi instrumenta TAIEX – del II (Element A – pomoč prek TAIEX); (Element B – instrument za manjšo opremo) + del I | 17150000 | 13699997 | 12911242 | 94 % |

Projekt 5.2 – Izboljšanje usposobljenosti v okoljskem sektorju | 2460000 | 1140690 | 1117554 | 98 % |

Nedodeljena tehnična pomoč in rezervni instrument za program (in napačno pripisan pri Sklepu 2006/018-150) [8888] | 1740000 | 850203 | 621579 | 73 % |

Vmesni seštevek | 21350000 | 15690890 | 14650375 | 93 % |

|

Skupaj 1 | 271250000 | 244104068 | 165152825 | 68 % |

|

Skupna tehnična pomoč za izvajanje programa

Vmesni seštevek a (študije, strokovno znanje, logistika pri upravljanju urada) | 11400000 | 8436605 | 6776955 | 80 % |

Vmesni seštevek b (osebje in stroški službenih potovanj) Sklep 2006/018-621, Sklep 2006/018-316, Sklep 2006/018-317 | 9650000 | 6865323 | 6858993 | 100 % |

|

Skupaj 2 | 21050000 | 15301928 | 13635948 | 89 % |

|

Skupni seštevek | 292300000 | 259405996 | 178788773 | 69 % |

[9999] Načrtovani zneski, kot so navedeni v finančnih predlogih, priloženih sklepom Komisije.

[7777] Projekt se ni mogel nadaljevati zaradi težav pri doseganju sporazuma z banko Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW) v posebnih razmerah, ki prevladujejo na severnem delu Cipra.

[8888] To je v finančnih poročilih delovne skupine navedeno kot "Cilj 6". Sredstva iz rezervnega instrumenta za program so bila prenesena na podlagi Sklepa Komisije (2009)2928 naslednjima projektoma: odbor za pogrešane osebe (2 milijona EUR), razminiranje (1,5 milijona EUR). 1,2 milijona EUR je bilo prerazporejenih iz nedodeljene tehnične pomoči projektu TAIEX.

--------------------------------------------------

PRILOGA II

PREGLED REVIDIRANIH POGODB

WKS = pogodba o delih | PMU = enota za upravljanje projektov |

SUP = pogodba o dobavi | UNDP = program Združenih narodov za razvoj |

SER = javno naročilo storitev | CoE = Svet Evrope |

C.A. = sporazum o prispevku | GRS = shema donacij |

Vrsta pogodbe | Pogodbeno obdobje | Naslov pogodbe | Znesek, za katerega je bila sklenjena pogodba [9999] (v EUR) | Plačani znesek [9999] (v EUR) |

Projekt 1.1 – Sektorski program za izboljšanje kakovosti in upravljanja storitev za oskrbo z vodo in sanitarnih storitev

PMU/SUP | nov. 2009–maj 2010 | Dobava opreme za jemanje vzorcev vode, analize in upravljanje laboratorijskih informacij | 580500 | 580500 |

PMU/WKS | feb. 2009–nov. 2010 | Obnova omrežja za distribucijo vode v severnem delu Nikozije | 2640000 | 2375624 |

PMU/WKS | dec. 2009–feb. 2012 | Gradnja obrata za razsoljevanje morske vode | 27517814 | 0 |

UNDP/C.A. | jan. 2010–julij 2013 | Gradnja nove komunalne čistilne naprave v Mili Miliji/Haspolatu | 8192242 | 4657046 |

|

Projekt 1.8 – Razvoj in prestrukturiranje telekomunikacijske infrastrukture

-/SUP | okt. 2009–okt. 2012 | Nadgradnja telekomunikacijskega infrastrukturnega omrežja | 9828453 | 5897072 |

-/SER | dec. 2008–dec. 2011 | Razvoj in prestrukturiranje telekomunikacijske infrastrukture | 1598750 | 1098750 |

|

Projekt 2.1 – Sektorski program za razvoj podeželja

PMU/SER | maj 2008–julij 2011 | Tehnična pomoč v podporo politiki razvoja podeželja | 2868200 | 2265878 |

-/SER | sept. 2008–sept. 2012 | Tehnična pomoč v podporo izvajanja sektorskega programa za razvoj podeželja | 1994080 | 1595264 |

PMU/SUP | dec. 2009–jun. 2011 | Dobava opreme za veterinarske laboratorije | 422154 | 422154 |

PMU/GRS | nov. 2009–jan. 2011 | Adatas (1. poziv za shemo donacij za razvoj podeželja, št. 127937) | 15192 | 15192 |

| okt. 2009–okt. 2010 | Andas (1. poziv za shemo donacij za razvoj podeželja, št. 127937) | 52435 | 52435 |

PMU/GRS | dec. 2009–avg. 2011 | Džatalkoj – boj proti žuželkam | 144098 | 72049 |

| dec. 2009–dec. 2011 | Kulturna hiša v Bujukonuku | 158400 | 126720 |

| dec. 2009–dec. 2011 | Hiša kulture in umetnosti v Serdarliju | 85998 | 68798 |

|

Projekta 2.2 in 2.3 – Izboljšanje lokalne in mestne infrastrukture

UNDP/C.A. | nov. 2006–sep. 2010 | Izboljšanje lokalne in mestne infrastrukture | 8249869 | 7424869 |

| dec. 2007–okt. 2011 | Izboljšanje lokalne in mestne infrastrukture, del II | 9784225 | 8850803 |

|

Projekt 3.1 – Sprava, ukrepi za krepitev zaupanja in podporo civilni družbi

UNDP/C.A. | marec 2007–maj 2009 | Podpora odboru za pogrešane osebe | 1469566 | 1469566 |

CoE/C.A. | avg. 2007–maj 2011 | Akademija za politične študije pri Svetu Evrope | 600000 | 351000 |

-/SER | feb. 2008–feb. 2011 | Tehnična pomoč v podporo priprave ukrepov za spravo in v podporo civilni družbi v turški skupnosti na Cipru: "Skupina za podporo civilni družbi" | 1499000 | 1349631 |

-/GRS | avg. 2009–dec. 2010 | Raziskovalni inštitut POST: Izobraževanje za mir III (poziv za oddajo vlog št. 126199 v okviru programa "Civilna družba v akciji") | 89310 | 82437 |

maj 2009–maj 2011 | KYTD: Praznovanje raznolikosti in prostovoljstva na Cipru (poziv za oddajo vlog št. 126199 v okviru programa "Civilna družba v akciji") | 166909 | 133528 |

maj 2009–maj 2011 | MRG-KISA: Pravice manjšin: prispevek k ciprskemu problemu (poziv za oddajo vlog št. 126199 v okviru programa "Civilna družba v akciji") | 197313 | 157851 |

Projekt 3.2 – Program pomoči za odstranjevanje min

UNDP/C.A. | jan. 2007–feb. 2009 | Odstranjevanje min in ubojnih sredstev na Cipru IV | 3995894 | 3995894 |

jan. 2010–dec. 2011 | Odstranjevanje min in ubojnih sredstev na Cipru V | 2500000 | 2500000 |

|

Projekt 4.1 – Program štipendij Skupnosti

-/GRS | jan. 2007–apr. 2007 | Poziv za prijavo interesa – Program štipendij Skupnosti 2007/2008 (Poziv 1) | 396160 | 396160 |

okt. 2007–apr. 2008 | Poziv za prijavo interesa – Program štipendij Evropske skupnosti 2008/2009 (Poziv 2) | 1564919 | 1537988 |

nov. 2008–feb. 2009 | Program štipendij Evropske unije III za študijsko leto 2009/2010, lokalna shema donacij (Poziv 3) | 2346580 | 2271597 |

dec. 2009–feb. 2010 | Program štipendij za turško skupnost na Cipru za študijsko leto 2010/2011 (Poziv 4) | 1313440 | 1051796 |

feb. 2011– apr. 2011 | Program štipendij za turško skupnost na Cipru za študijsko leto 2011/2012 (Poziv 5) | - | - |

|

Projekt 4.3 – Obveščanje o političnem in pravnem redu Evropske unije

|

-/SER | feb. 2009–feb. 2012 | Ustanovitev prosto dostopne informacijske točke o Evropski uniji | 1300000 | 1040000 |

|

Projekt 5.2 – Izboljšanje usposobljenosti v okoljskem sektorju

-/SUP | jun. 2009–feb. 2011 | Dobava opreme za spremljanje kakovosti zraka | 645450 | 645450 |

-/SER | jun. 2009–sep. 2010 | Tehnična pomoč za dejavnosti spremljanja kakovosti zraka na severnem delu Cipra | 197983 | 183121 |

|

Pogodbi GTZ za podporo EUPSO

-/SER | jul. 2006-jun. 2008 | Tehnična pomoč pri vodenju podpornega urada za projekte na severnem delu Cipra (GTZ.A) | 3476000 | 2836524 |

-/SER | jun. 2008–jun. 2012 | Ustanovitev podpornega urada za projekte na severnem delu Cipra (GTZ.B) | 1496795 | 1496795 |

|

Skupaj | | | 97387729 | 57474492 |

[9999] Od 30. septembra 2011, izjema za pogodbe o donacijah: 31. marec 2011.

--------------------------------------------------