SL Uradni list Evropske unije C 318/84

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 1672/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa Skupnosti za zaposlovanje in socialno solidarnost – Progress

(COM(2009) 340 konč. – 2009/0091 (COD))

2009/C 318/16

Glavna poročevalka: ga. BISCHOFF

Evropski svet je 17. julija 2009 sklenil, da v skladu s členom 152 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

„Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 1672/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa Skupnosti za zaposlovanje in socialno solidarnost – Progress“

Predsedstvo Odbora je 14. julija 2009 strokovno skupino za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo zadolžilo za pripravo tega mnenja.

V skladu s členom 20 poslovnika je Evropski ekonomsko-socialni odbor na 456. plenarnem zasedanju 30. septembra in 1. oktobra 2009 (seja z dne 1. oktobra 2009) za glavno poročevalko imenoval go. BISCHOFF ter mnenje soglasno sprejel.

1. Povzetek sklepov in priporočil Odbora

1.1 Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) poudarja pomen programa Progress za krepitev socialne Evrope, ustvarjanje več in boljših delovnih mest, zmanjševanje revščine in doseganje večje socialne kohezije. Poleg Evropskega socialnega sklada (ESS) je program eden ključnih elementov financiranja v podporo programu socialne politike. Ena od ključnih nalog programa Progress je tudi, da zagotovi pomoč za nadaljnji razvoj socialne razsežnosti.

1.2 EESO pozdravlja dejstvo, da se vse sile osredotočajo na obvladovanje krize in da se v tem okviru razišče, v kolikšni meri lahko proračunske postavke prispevajo k obvladovanju krize ter še zlasti k zagotavljanju delovnih mest in ustvarjanju novih delovnih mest.

1.3 Prav brezposelne in prikrajšane skupine potrebujejo učinkovito podporo in nasvete, če želijo postati samostojne. V ta namen je med drugim na voljo tudi ESS. Odbor zato priporoča natančnejšo pojasnitev povezav med ESS in instrumentom za mikrofinanciranje programa Progress, da bi tako zagotovili ponudbe in dostope do posojil, prilagojene ciljnim skupinam, in da bi se izognili podvajanju.

1.4 Kot je prikazano v mnenju EESO INT/494, EESO načelno podpira zamisel, da se mikroposojila pod ugodnimi pogoji dajo na voljo tudi najmanjšim podjetjem socialne ekonomije, pod pogojem, da zaposlujejo brezposelne in prikrajšane ljudi. Vendar je treba natančneje opredeliti, kaj je s tem mišljeno.

1.5 Vendar odbor izraža dvom, ali prerazporeditev sredstev in s tem povezano vsakoletno zmanjšanje sredstev za 25 milijonov eurov ne bosta pomembno vplivala na učinkovitost in domet programa v letih 2010–2013, tudi kar zadeva nadaljnji razvoj in strateške usmeritve programa. Zato Odbor Komisijo poziva, naj natančneje pojasni učinke in prouči možne alternative. Poleg tega bi bilo treba prikazati možne učinke na druge proračunske postavke in programe, zlasti na ESS in samostojne proračunske postavke, npr. v zvezi s socialnim dialogom.

1.6 Ker Odbor dvomi v to, da prerazporeditev proračuna ne vpliva na učinkovitost programa Progress na področju evropske socialne politike in politike zaposlovanja, zaproša Komisijo, naj utemeljeno pojasni, da je mogoče cilje programa Progress bolje doseči s sredstvi, ki naj bi jih prerazporedili, kot pa na doslej predvideni način. Treba je tudi pokazati, kako je mogoče zagotoviti nadaljnji razvoj socialne Evrope, in to zlasti ob upoštevanju razvoja, komuniciranja in izvajanja postlizbonske strategije po letu 2010.

1.7 Odbor tudi priporoča, da se natančneje razčleni, kako doseči učinkovitejše izvajanje programa Progress ter bolj strateško načrtovanje in bolj usmerjene ukrepe, ter na katerih področjih in s katerimi ukrepi je mogoče doseči prihranke, ne da bi ogrožali cilje in strateško usmeritev programa v preostalem času izvajanja.

1.8 Prosi tudi za informacije o tem, katere tržne spodbude bi bilo treba ustvariti, da bi bančništvo tudi dejansko izvajalo nalogo, ki mu je med drugim zaupana, tj. dajanje posojil.

2. Uvod in povzetek predloga Komisije

2.1 Na podlagi sporočila Komisije o spodbujanju okrevanja evropskega gospodarstva (1) in izmenjave mnenj na „vrhu o zaposlovanju“7. maja 2009 je Komisija 3. junija 2009 v svojem sporočilu o skupni zavezi za zaposlovanje (2) predlagala več prednostnih ukrepov, med drugim:

— boljšo uporabo ureditve skrajšanega delovnega časa;

— boljše predvidevanje in upravljanje prestrukturiranja;

— pospešeno ustvarjanje novih delovnih mest;

— pomoč mladim.

2.1.1 Sprejeto je bilo priporočilo, da morajo države članice „s podporo socialnih partnerjev in ESS pomagati brezposelnim in mladim pri ustanavljanju njihovih podjetij na trajnostni osnovi, npr. z omogočanjem poslovnega usposabljanja in začetnim kapitalom“ (3).

2.1.2 K obvladovanju krize bi morale več prispevati vse razpoložljive proračunske postavke, zlasti ESS. Finančno pomoč ESS bi morali med drugim osredotočiti na spodbujanje podjetništva in samostojnosti, npr. z ustanavljanjem podjetij ali z zmanjšanjem stroškov za najemanje posojil.

2.1.2.1 V sporočilu Komisija predlaga tudi, naj bi predlagali nov instrument EU mikrofinanciranja za zaposlovanje, da bi brezposelnim in prikrajšanim ponudili nove možnosti in prikrajšanim skupinam, med drugim mladim, olajšali pot do ustanavljanja podjetij.

2.1.2.2 Ustanovitelje mikropodjetij naj bi poleg tega razen s subvencioniranimi obrestnimi merami ESS podpirali tudi z mentorstvom, usposabljanjem, svetovanjem in krepitvijo zmogljivosti (4).

2.2 Končno je Komisija 2. julija 2009 predlagala nov mikrofinančni instrument za zaposlovanje in socialno vključenost – Progress (5), ki naj bi pomagal pri vzpostavljanju mikropodjetij brezposelnih in prikrajšanih skupin ter pri nadaljnjem razvoju socialne ekonomije. Komisija predlaga, da iz obstoječega proračuna prerazporedi 100 milijonov EUR in jih nameni programu za zaposlovanje in socialno solidarnost Progress.

2.3 Program Skupnosti za zaposlovanje in socialno solidarnost – Progress (2007–2013) je instrument financiranja, s katerim bi spodbujali uresničevanje ciljev EU na področjih zaposlovanja, sociale in enakih možnosti. Progress je poleg tega namenjen konkretnemu izvajanju in oblikovanju evropske socialne agende. Naloga programa je tudi krepitev podpore dejavnostim in prizadevanjem držav članic za ustvarjanje več in boljših delovnih mest ter za graditev bolj solidarne družbe (6).

2.3.1 Iz sredstev programa Progress se doslej financirajo — analize in politično svetovanje; — nadzor izvajanja zakonodaje in strategij Skupnosti; — spodbujanje strateške izmenjave različnih akterjev; — platforme za izmenjavo izkušenj med državami članicami.

2.3.2 V skladu z logiko strateškega okvira ima Progress za to na voljo naslednje produkte (7): — usposabljanje in učenje pripadnikov pravniških poklicev in političnih akterjev; — natančna nadzorna oz. ocenjevalna poročila o izvajanju in učinkih zakonodaje in politik EU; — ugotavljanje in razširjanje najboljših praks; — informativne in komunikacijske dejavnosti, oblikovanje mrež akterjev in prireditve; — ustrezna statistična orodja, metode in kazalce; — ustrezno politično svetovanje, raziskave in analize; — podporo za nevladne organizacije in mreže.

2.3.3 Z uvedbo programa Progress je bilo nadomeščenih več prejšnjih programov Skupnosti, s ciljem, da se dosežejo sinergije ter z združitvijo več transparentnosti in koherentnosti.

2.4 EESO je leta 2005 v svojem mnenju 2005 SOC/188 izrecno pozdravil predlog Evropske komisije, naj bo Progress v prihodnje poleg ESS eden osrednjih elementov pomoči v podporo socialnopolitičnemu programu.

2.4.1 Vendar je EESO v istem mnenju opozoril, da je treba za Progress zagotoviti zadostna proračunska sredstva. Podvomil je, da sredstva, ki jih je predlagala Komisija, zadoščajo. Poleg tega bi bilo treba zagotoviti, da „uradno objavljena upravna poenostavitev ne bo privedla zgolj do boljšega strokovnega vodenja programa, ampak tudi do ustrezne strukturiranosti vsebin, ki bo prijazna do ciljnih skupin. “

2.4.2 Odbor je tudi priporočil, naj bi poleg ustreznih mrež nevladnih organizacij EU spodbujali tudi izmenjavo nacionalnih akterjev civilne družbe.

2.5 V okviru medinstitucionalnega sporazuma iz leta 2006 in pod pritiskom Evropskega parlamenta so bila sredstva za Progress povečana za 114 milijonov EUR. Zato se je program začel s celotnim proračunom 743 250 000 EUR za obdobje sedmih let (2007–2013) in je bil ustrezno zasnovan. Ta proračun naj bi porabili za spodbujanje sprememb ali posodobitev na petih področjih Progressa: zaposlovanja, socialne vključenosti in socialne zaščite, delovnih razmer, nediskriminacije in enakosti spolov.

2.6 Progress je na voljo za 27 držav članic EU, za države kandidatke in države EFTA/EGP. Ciljne skupine so države članice, oblasti na lokalni in regionalni ravni, javni zavodi za zaposlovanje in nacionalni statistični uradi. Sodelujejo lahko tudi univerze, raziskovalni inštituti ter socialni partnerji in nevladne organizacije.

2.6.1 Komisija izbira projekte, ki naj bi jih financirali, na podlagi javnih razpisov ali razpisov za zbiranje ponudb.

2.7 Komisija meni, da prerazporeditev dela proračunskih sredstev ne bo ogrozila ciljev programa Progress.

2.7.1 Prispevek v znesku 100 milijonov EUR naj bi namenili novemu evropskemu instrumentu za mikrofinanciranje zaposlovanja in socialne vključenosti Progress; tj. za preostalo obdobje izvajanja Progressa, od leta 2010 do 2013, je vsako leto na voljo 25 milijonov EUR manj (8).

2.7.2 Komisija zato predlaga, da se člen 17(1) Sklepa št. 1672/2006/ES o uvedbi programa Progress spremeni tako: — „Finančna sredstva za izvajanje dejavnosti Skupnosti iz tega sklepa za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 znašajo 643 250 000 EUR. “ (9)

3. Splošne ugotovitve

3.1 EESO načelno pozdravlja, da bodo vsi evropski programi pregledani z vidika svojega prispevka k obvladovanju krize ter predvsem k zagotavljanju delovnih mest in ustvarjanju novih.

3.1.1 Prav najbolj prikrajšane skupine – naj bodo to brezposelni, mladi, samski starši, priseljenci ali ženske – potrebujejo učinkovito podporo. Vendar ni dovolj zagotoviti možnost jemanja posojil, temveč potrebujejo posebno vnaprejšnje svetovanje, usposabljanje in podporo, zlasti za vzpostavitev dobrega poslovnega načrta. Pri tem bi bilo treba predstaviti vmesnike za financiranje ESS, tudi zato, da se proučijo možna tveganja in priložnosti podjetniške ideje.

3.2 Načeloma bi bilo treba pri oblikovanju mikrofinančnega instrumenta programa Progress bolj razlikovati med ciljnimi skupinami, in sicer

a) obstoječimi mikropodjetji socialne ekonomije in

b) prosilci posamezniki.

3.3 Kot je prikazano v mnenju EESO INT/494, EESO načeloma podpira idejo, da se posameznikom in mikropodjetjem socialne ekonomije zagotavljajo mikroposojila pod ugodnimi pogoji, pod pogojem, da se s tem ohranjajo ali ustvarjajo delovna mesta. Vendar ima Odbor pomisleke, da bi prerazporeditev sredstev in posledično zmanjšanje sredstev lahko pomembno vplivala na učinkovitost in domet programa Progress (10). Vprašljivo je zlasti, kako v zadostni meri izpolniti nalogo Progressa, da zagotovi podporo za nadaljnji razvoj socialne Evrope, tudi z vidika postlizbonske strategije. Komisija je zato zaprošena, naj to čim prej pojasni. Ni dovolj – kot v predhodni oceni (11) – o primernosti proračunskih postavk Progressa sklepati predvsem na podlagi tega, da je treba sredstva realno vzeti iz obstoječe proračunske postavke.

3.3.1 Končno obstajajo še druge – v nekaterih primerih še veliko obsežnejše – proračunske postavke in programi, zlasti ESS, ki že predvideva možnosti, da države članice lahko uporabijo sredstva za mikroposojila, česar pa države članice doslej niso uporabile.

3.3.2 Poleg bi bilo treba predstaviti možne učinke na samostojne proračunske postavke, na primer v zvezi s socialnim dialogom.

3.4 Na splošno še vedno ni jasno, kakšno spodbudo ima bančni sektor za to, da prevzame konkretno nalogo dajanja posojil, ki mu je bila med drugim namenjena. Sam odtok sredstev iz programa Progress, da bi zagotovili denar za ukrepanje, ne pomeni dodane vrednosti za spodbujanje ciljev programa Progress. Odbor zato poziva Komisijo, naj predlaga ustrezne tržne spodbude, da na strani ponudbe zagotovi trg za mikroposojila za te ciljne skupine.

3.5 Obenem Odbor Komisijo poziva, naj pojasni, ali programa za instrumente mikrofinanciranja ne bi bilo mogoče financirati iz drugih proračunskih sredstev oz. programov. Šele tedaj bi lahko govorili o porabi dodatnih sredstev za spodbujanje zaposlovanja in socialne vključenosti. Posledica krize bo, da se bo Evropa soočila z velikimi izzivi, naraščajočo brezposelnostjo, upadajočimi davčnimi dohodki in velikimi proračunskimi primanjkljaji. Program Progress mora tudi v tem pogledu zagotoviti pomembne prispevke. Zato je treba zagotoviti, da je na voljo dovolj sredstev.

3.6 Če bo novi instrument za mikrofinanciranje financiran s prerazporeditvijo sredstev za Progress, bi bilo treba bolj konkretno razčleniti, katere projekte oz. produkte naj bi črtali oz. zmanjšali, če bo v proračunu za Progress letno na voljo 25 milijonov EUR manj. Zmanjšanje, ki bi – preračunano na celotno obdobje (2007–2013) – pomenilo nekoliko več kot 13 %, vendar v resnici veliko več, saj se 100 milijonov EUR odvzame in prerazporedi in preostalega proračuna 2010–2013, ne sme pripeljati do tega, da bi npr. ustrezno zmanjšali podporo za evropske mreže nevladnih organizacij, ki se financirajo iz Progressa. Kazalec uspešnosti za Progress je – podobno kot za strateški okvir Progressa – obseg finančnih sredstev, dodeljenih nevladnim organizacijam in mrežam.

3.6.1 Tako se v strateškem okviru 2009 poudarja, da se želi na tem področju več vlagati, povečati zmogljivost nacionalnih mrež in mrež EU, jih vključiti v postopke odločanja in izvajanja politik na ravni EU in nacionalni ravni ter tako vplivati na te postopke (12).

3.7 Obenem Odbor ugotavlja, da tudi nikakor ni priporočljivo zmanjšati financiranje dejavnosti na področju vzajemnega učenja (Mutual Learning/Peer-Reviews), ki je osrčje odprte metode usklajevanja. Te ukrepe bi bilo treba razširiti, da bi tako lahko bolje podpirali krizno upravljanje v državah članicah, tudi z močnejšo vključenostjo socialnih partnerjev in ustreznih nevladnih organizacij.

3.8 Odbor je prepričan, da bi pavšalno zmanjšanje posameznih področij Progressa ogrozilo cilje in resno vplivalo na učinek programa. Odbor zato priporoča, da se v primeru, da bi novi instrument za mikrofinanciranje vzpostavili s sredstvi Progressa, skliče programski odbor Progressa in obravnava koncept za zmanjšanje ob sodelovanju civilne družbe.

3.9 V preostalem obdobju programa Progress gre tudi za vprašanje dogovora o novi postlizbonski strategiji, za zagotovitev komunikacije in izvajanja ter za vključitev vseh zainteresiranih strani. To bo zahtevalo veliko podporo, v glavnem financirano iz sredstev Progressa. V letnem delovnem načrtu Progressa za leto 2009 so za to že predvideni ukrepi. Po letu 2010 bi bilo treba za to namenjati več sredstev Progressa.

V Bruslju, 1. oktobra 2009 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Mario SEPI

(1) COM(2009) 114 konč., 4.3.2009.

(2) COM(2009) 257.

(3) COM(2009) 257, str. 7.

(4) Prav tam, str. 14.

(5) COM(2009) 333 in COM(2009) 340.

(6) Glej Evropska komisija: zagotoviti da bo Progress prinašal rezultate – strateški okvir za izvajanje programa Progress, programa EU za zaposlovanje in socialno solidarnost (2007–2013), str. 5.

(7) Prav tam, str. 9.

(8) Do konca leta 2009 bo v skladu s posodobljeno finančno oceno Komisije porabljenih nekaj več kot 280 milijonov EUR od 745 milijonov EUR celotnega proračuna. To pomeni, da bo od preostalega zneska potem odtegnjenih oz. prerazporejenih 100 milijonov EUR.

(9) COM(2009) 340.

(10) V predhodni oceni svojega predloga Komisija navaja, da je resda zaželeno, da se porabi več kot 100 milijonov EUR za nove mikrofinančne instrumente, da pa bi odvod sredstev več kot 100 milijonov EUR imel negativne učinek na cilje in prednostne naloge programa Progress. Vendar manjka utemeljitev, zakaj to velja samo za znesek več kot 100 milijonov EUR.

(11) „The only realistic possibility would therefore be to reallocate funding from an existing budget line. The Progress budget line seems to be the most appropriate in this regard“. SEC(2009) 907, str. 12.

(12) Glej Evropska komisija: zagotoviti da bo Progress prinašal rezultate – strateški okvir za izvajanje programa Progress, programa EU za zaposlovanje in socialno solidarnost (2007-2013), str. 18.