1.Evropska jeklarska industrija in glavni izzivi, s katerimi se sooča

Trdna industrijska osnova je ključnega pomena za gospodarsko rast Evrope, ohranitev trajnostnih delovnih mest in našo konkurenčnost na svetovnih trgih.

Močan jeklarski sektor je podlaga za številne industrijske vrednostne verige. Jeklarski sektor v Evropi ima letni promet v višini 166 milijard EUR in predstavlja 1,3 % BDP EU. Leta 2015 je zagotavljal 328 000 neposrednih in še večje število posrednih delovnih mest. Za evropski jeklarski sektor so značilni sodobni, energijsko in CO2-učinkoviti obrati, ki za svetovni trg proizvajajo izdelke z visoko dodano vrednostjo ali specializirane proizvode, ki temeljijo na izvrstni mreži raziskav in razvoja. Evropska unija je takoj za Kitajsko drugi največji proizvajalec jekla in letno proizvede povprečno 170 milijonov ton surovega jekla. Evropska jeklarska industrija je še vedno vodilna na svetu v segmentu visoko tehnološko specializiranih izdelkov.

Kljub velikemu potencialu se je konkurenčni položaj Evrope na svetovnem trgu jekla v zadnjih nekaj letih poslabšal. Svetovno povpraševanje po jeklu je po gospodarski in finančni krizi ostalo močno, od leta 2014 pa se je zaradi upočasnitve gospodarske rasti na Kitajskem in v drugih hitro rastočih gospodarstvih zmanjšalo. Poleg tega so se močno povečale neizkoriščene proizvodne zmogljivosti v nekaterih tretjih državah, zlasti na Kitajskem. Presežna zmogljivost na Kitajskem je bila ocenjena na približno 350 milijonov ton , kar je skoraj dvakratnik letne proizvodnje Unije.

Presežna proizvodnja jekla je nedavno pripeljala do močnega povečanja izvoza, kar je destabiliziralo svetovni trg jekla in znižalo cene jekla po vsem svetu. Uvoz jekla iz Kitajske v EU se je v zadnjih treh letih močno povečal. Tržne cene za nekatere jeklene izdelke so zaradi povečanja obsega padle za do 40 %. Nekatere tretje države so se odzvale z uvedbo trgovinskih omejitev in drugih oblik trgovinskih ovir. Poleg tega je presežna zmogljivost povzročila doslej največji val nepoštenih trgovinskih praks, ki izkrivljajo konkurenčne pogoje na svetovni ravni. Te trgovinske prakse nesorazmeren del bremena globalne presežne zmogljivost nalagajo evropskim proizvajalcem in njihovim zaposlenim. Samo leta 2015 in v začetku leta 2016 je morala Komisija uvesti deset novih preiskav proti nepoštenim trgovinskim praksam v zvezi z jeklom.

Te okoliščine so prinesle več dodatnih dolgoročnih izzivov, ki zahtevajo odločen odziv na evropski ravni za pomoč jeklarskemu sektorju pri prilagajanju, uvajanju inovacij in izkoriščanju svojega potenciala v smislu kakovosti, sodobne tehnologije in visoko usposobljenih delavcev. Potreben je celovit odziv industrije, držav članic in institucij EU.

2.Soočanje z izzivi

Za odziv na navedene dogodke so potrebni kratkoročni in dolgoročni ukrepi. Nekateri so že bili sprejeti, vendar so potrebna stalna in okrepljena skupna prizadevanja, da se ob večjem zavedanju nujnosti razmer zagotovi ustrezne odzive na različne izzive. Treba je kar najbolje izkoristiti vse instrumente, ki so na voljo na evropski in nacionalni ravni za pomoč sektorju in za pospešitev njegove modernizacije.

Položaj jeklarske industrije v Evropi je ena izmed prednostnih nalog Komisije. Komisija je februarja 2016 zato gostila konferenco na visoki ravni o energetsko intenzivnih industrijskih panogah, da bi ocenila sprejete ukrepe glede na trenutne razmere, vključno z izvajanjem akcijskega načrta za jeklo iz leta 2013. O tem vprašanju so potekale razprave s Svetom za konkurenčnost (novembra 2015 in februarja 2016) ter z Evropskim parlamentom (v okviru resolucije „Razvoj trajnostne evropske industrije navadnih kovin iz decembra 2015). Skupina na visoki ravni za energetsko intenzivne industrijske panoge predstavlja forum za razpravo med zadevnimi deležniki.

Komisija izvaja in krepi ukrepe, ki so ključni za takojšnjo pomoč industriji in za ponovno vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev. Vendar so za nadaljnji napredek potrebna skupna prizadevanja. Samo kratkoročni ukrepi ne bodo dovolj za zagotovitev dolgoročne konkurenčnosti in trajnosti energetsko intenzivnih industrijskih panog, kot je jeklarstvo. Prihodnost teh panog je odvisna od njihove zmožnosti za modernizacijo in uvajanje inovacij. Pretekla prizadevanja so bila poplačana, saj je jeklarska industrija EU postala bolj dinamična, bolj inovativna in bolj usmerjena v potrošnika. Če želimo rešiti izzive današnjega časa, je treba ta prizadevanja podpreti in okrepiti.

Evropska unija in države članice lahko jeklarski industriji in drugim energetsko intenzivnim industrijskim panogam pomagajo s spodbujanjem naložb in ustvarjanjem ugodnega poslovnega okolja. Močna osredotočenost Komisije na rast in delovna mesta ter strateške pobude, kot so naložbeni načrt in unija kapitalskih trgov, strategija za enotni trg, strategija za enotni digitalni trg, energetska unija ali krožno gospodarstvo, prispevajo k temu cilju. Poleg tega je na voljo več finančnih instrumentov, ki lahko pomagajo pri izvajanju potrebnih reform in blažitvi težav, ki se pojavljajo pri neizogibnem preoblikovanju industrije navadnih kovin. Tudi te bi bilo treba čim bolj in čim hitreje izkoristiti.

A.Učinkovita in odgovorna trgovinska politika

Skupno ukrepanje za okrepitev zaščite pred nepoštenimi trgovinskimi praksami

Da bi preprečila škodljive učinke dampinga na evropsko jeklarsko industrijo, je Komisija sprejela rekordno število ukrepov trgovinske zaščite. Vendar je uspešnost in učinkovitost našega ukrepanja mogoče znatno okrepiti, pospešiti in nadalje izboljšati, če države članice podprejo prizadevanja Komisije.

Trenutna prizadevanja za krepitev trgovinske zaščite

Število ukrepov trgovinske zaščite za jeklarske izdelke se je povzpelo na skupaj 37, od tega jih je 16 povezanih z uvozom iz Kitajske. Hitrost sprejemanja ukrepov se je povečala, saj jih je bilo leta 2014 sprejetih pet, leta 2015 pa sedem. Komisija uporablja tudi dodatna orodja – prav zdaj na primer začenja s preiskavami na podlagi grožnje ali škode. Poleg tega Komisija zagotavlja, da industrija konkretno pomoč prejme že precej pred sprejetjem začasnih ukrepov. To je mogoče doseči z registracijo uvoza pred sprejetjem začasnih ukrepov. Če so izpolnjeni ustrezni zakonski pogoji, lahko Komisija tako protidampinške dajatve retroaktivno naloži tri mesece pred sprejetjem začasnih ukrepov.