[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 22.12.2009

COM(2009)695 konč.

POROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Poročilo o naknadni oceni programa Erasmus Mundus 2004–2008

KAZALO

POROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Poročilo o naknadni oceni programa Erasmus Mundus 2004–2008 1

1. Uvod 3

2. Ozadje zunanje ocene 3

3. Zunanja ocena 4

3.1 Pogoji ocene 4

3.2 Metodologija 4

3.3 Ugotovitve ocenjevalca 4

3.3.1 Kakovost študijskih programov Erasmus Mundus 4

3.3.2 Kakovost študentov in znanstvenikov, vključenih v program Erasmus Mundus 5

3.3.3 Vpliv visokošolskega izobraževanja v Evropi na ponudbo 5

3.3.4 Vpliv na mednarodno povpraševanje po evropskem visokošolskem izobraževanju 6

3.3.5 Vpliv na študente in znanstvenike 6

3.3.6 Trajnost 7

3.3.7 Oblika in struktura programa 7

3.3.8. Upravljanje programa 8

3.3.9 Uspešnost programa 8

4. Glavna priporočila zunanjega ocenjevalca in pripombe Komisije 8

4.1 Učinkovitost 8

4.2 Trajnost 9

4.3 Uspešnost – oblika in upravljanje programa 10

5. Sklepi Komisije 11

Statistične priloge o številu vloženih in izbranih predlogov 12

POROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Poročilo o naknadni oceni programa Erasmus Mundus 2004–2008

(Besedilo velja za EGP)

1. UVOD

To poročilo je predloženo na podlagi člena 12 Sklepa št. 2317/2003/ES[1] z dne 5. decembra 2003 o programu Erasmus Mundus, ki zahteva izvedbo naknadne ocene programa. V poročilu je predstavljeno stališče Komisije glede glavnih sklepov in priporočil naknadne ocene, ki je na voljo na: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm . Ti sklepi in priporočila temeljijo na izčrpnih anketah udeležencev programa Erasmus Mundus in glavnih zainteresiranih strani.

2. OZADJE ZUNANJE OCENE

Erasmus Mundus 2004–2008 je bil program za sodelovanje in mobilnost na področju visokošolskega izobraževanja, namenjen spodbujanju Evropske unije kot svetovnega središča odličnosti v izobraževanju. Njegov namen je bil podpreti razvoj evropskih podiplomskih študijskih programov najvišje kakovosti in povečati prepoznavnost in privlačnost evropskega visokošolskega izobraževanja v tretjih državah. Strateški cilj programa je bil izboljšati kakovost visokošolskega izobraževanja v Evropi in v sodelovanju s tretjimi državami spodbujati medkulturno razumevanje.

Posebni cilji programa so bili: spodbujati kakovost in odličnost evropskega visokošolskega izobraževanja; pospeševati prihajajočo mobilnost podiplomskih študentov in znanstvenikov iz tretjih držav; krepiti strukturirano sodelovanje z visokošolskimi ustanovami iz tretjih držav in izboljšati profil, prepoznavnost in dostopnost evropskega visokošolskega izobraževanja v svetu.

Program 2004–2008 je zajemal štiri glavne akcije. Te so bile: akcija 1 – podiplomski študijski programi Erasmus Mundus, ki zajemajo povezane študijske programe na podiplomski ravni in jih ponujajo vsaj tri univerze v treh različnih evropskih državah; akcija 2 – štipendije Erasmus Mundus za študente in znanstvenike iz tretjih držav; akcija 3 – partnerstva z visokošolskimi ustanovami iz tretjih držav, ki vključujejo štipendije za študente in znanstvenike iz držav EU za mobilnost v tretje države; akcija 4 – projekti za povečanje privlačnosti evropskega visokošolskega izobraževanja po vsem svetu.

3. ZUNANJA OCENA

3.1 Pogoji ocene

V skladu z okvirno pogodbo s Komisijo[2] je bilo k izvedbi ocene povabljeno podjetje ECOTEC Research and Consulting. Naknadno ocenjevanje je zajemalo obdobje 2004–2008, v katerem je bilo na voljo več razpisov za zbiranje predlogov, namenjenih izvajanju programa, pri čemer je bila posebna pozornost posvečena obdobju po vmesni oceni programa v letih 2006–2007. Medtem ko so se podiplomski študijski programi Erasmus Mundus, štipendije in „projekti za privlačnost“ (akcije 1, 2 in 4) začeli izvajati v šolskem letu 2004–2005, pa so se partnerstva (akcija 3) začela leto dni zatem, tj. v šolskem letu 2005–2006.

Glavna cilja ocenjevanja sta bila oceniti učinek prvega programa Erasmus Mundus in podrobno proučiti pridobljena spoznanja, ki bodo podprla izvedbo naslednjega programa. Ocena je bila zato osredotočena na „učinkovitost“ programa Erasmus Mundus – v kolikšni meri so bili doseženi cilji, zastavljeni na začetku programa. Poleg proučitve kratkoročnih in dolgoročnih učinkov sta se v okviru ocene analizirali tudi „uspešnost“ doseganja teh učinkov[3] v okviru programa Erasmus Mundus in trajnost študijskih programov, ki jih je program podpiral.

3.2 Metodologija

Metodologija je vključevala pregled ustrezne literature; anketiranje sodelujočih ustanov v podiplomskih študijskih programih Erasmus Mundus, projektih partnerstva in projektih za privlačnost (akcije 1, 3 in 4) ter sodelujočih študentov in znanstvenikov iz tretjih držav in EU; intervjuje s ključnimi zainteresiranimi stranmi, vključno z nacionalnimi strukturami Erasmus Mundus ter udeleženci štirih akcij programa. Opravljeni so bili študijski obiski dvanajstih podiplomskih študijskih programov Erasmus Mundus. Med analizo sta se ves čas izvajala triangulacija in navzkrižno preverjanje zbranih dokazov.

3.3 Ugotovitve ocenjevalca

Razpoložljivi dokazi, zbrani za naknadno oceno programa Erasmus Mundus, kažejo, da je bil program učinkovit pri doseganju zastavljenih ciljev in je ustvaril pomembno dodano vrednost Skupnosti. Program Erasmus Mundus je uspešno združil nekatere najboljše visokošolske ustanove v EU in tako ponudil 103 nove in inovativne skupne podiplomske študijske programe, ki jih brez programa verjetno ne bi bilo. Akademsko osebje ter sedanji in nekdanji študenti programa Erasmus Mundus, s katerimi so bili med ocenjevanjem opravljeni pogovori, so menili, da so ti podiplomski študijski programi visokokakovostni in da jim je na splošno uspelo privabiti veliko vlog študentov iz tretjih držav.

3.3.1 Kakovost študijskih programov Erasmus Mundus

Iz dokazov, zbranih med oceno, je mogoče sklepati, da so bili podiplomski študijski programi, ki jih je program podpiral, resnično visokokakovostni. Odličnost sodelujočih ustanov in njihovega osebja ostaja glavno jamstvo za zagotovitev akademske kakovosti. Čeprav je bila geografska porazdelitev sodelujočih ustanov na splošno enakomerna, so bile ustanove iz novih držav članic še vedno sorazmerno premalo zastopane.

Visoka akademska raven in vsebina študijskih programov sta bili značilnosti, ki so ju koordinatorji študijskih programov najpogosteje zaznali kot dodano vrednost, ki presega „redne“ (domače) podiplomske študijske programe na istem strokovnem področju. Koordinatorji študijskih programov in diplomanti so kot pomembna dela dodane vrednosti zaznali tudi mobilnost, povezano s študijskimi programi Erasmus Mundus, in „medkulturno izkušnjo“, ki jo ti ponujajo.

Študenti so zelo dobro ocenili splošno raven podpore za študente in akademske zmogljivosti. Vendar pa je iz ocene razvidno, da bi bilo v nekaterih primerih mogoče storiti več za izboljšanje usklajenosti med učnimi načrti, ki jih izvajajo na različnih sodelujočih ustanovah, in različnimi potmi usposabljanja, ki so na voljo študentom. Bolj strukturirane oblike s skupnimi študijskimi programi in bolj omejeno število študijskih poti bi lahko olajšali povezovanje študijskih programov.

3.3.2 Kakovost študentov in znanstvenikov, vključenih v program Erasmus Mundus

Študijski programi Erasmus Mundus so razen z nekaj izjemami uspešno privabili veliko prosilcev iz tretjih držav. Vendar pa so se pogosto pojavile težave pri vpisovanju pričakovanega števila študentov iz EU. Te so bile predvsem posledica višine šolnin za študijske programe (ki so bile lahko višje kot za „nacionalne“ programe) in nedodeljevanja štipendij študentom iz EU v programu 2004–2008.

Iz dokazov, zbranih med oceno, je mogoče sklepati, da so bili za študijske programe Erasmus Mundus izbrani študenti z visoko splošno akademsko ravnijo. 55 % koordinatorjev in partnerjev, ki so odgovorili na spletni vprašalnik, je izjavilo, da je bila povprečna akademska raven študentov programa Erasmus Mundus „znatno nad“ povprečjem študentov na podiplomski ravni v njihovih oddelkih.

Uporaba dodatnih sredstev za ciljno izbiranje študentov s posebnih geografskih območij in držav v okviru akcije 2 („okna“) ni bila vedno skladna z osnovno usmeritvijo programa v akademsko odličnost. V omejenem številu primerov obstajajo dokazi, da je osnovno geografsko merilo, uvedeno z „okni“, povzročilo izbiranje študentov s podpovprečno ravnijo.

Dokazi, zbrani med oceno, kažejo na visoko splošno akademsko raven znanstvenikov, podprtih z akcijo 2. Vendar pa je bilo več kot 75 % podprtih znanstvenikov moških. Ta raven se zdi nesorazmerna, tudi če se upošteva mogoča razlika v zastopanosti ženskih in moških v akademskem osebju na različnih strokovnih področjih.

3.3.3 Vpliv visokošolskega izobraževanja v Evropi na ponudbo

Program Erasmus Mundus je že obstoječo ponudbo izobraževanja na podiplomski ravni v EU količinsko in kakovostno dopolnil. Novi podprti študijski programi so bili večinoma dodani obstoječi ponudbi visokošolskega izobraževanja, saj so se vzporedno z njimi ohranili tudi „domači“ študijski programi. Program je povečal tudi splošno kakovost z ustvarjanjem nove vrste visokokakovostnih študijskih programov, ki so bili pred uvedbo programa redko na voljo.

Iz dokazov, zbranih med oceno, je razvidno, da je imel program Erasmus Mundus poleg neposrednega učinka, ustvarjanja novih študijskih programov, tudi dodatne posredne učinke na sodelujoče oddelke in ustanove. Zlasti se zdi, da je proces ustanavljanja in izvajanja skupnih študijskih programov okrepil dvojni proces „evropeizacije“ na strani ponudbe (saj so sodelovale visokošolske ustanove iz različnih držav) in „internacionalizacije“ na strani povpraševanja (saj so ustanove poskušale privabiti več študentov iz tujine in se odzvati na njihove potrebe).

V oceni je bilo ugotovljeno, da je program Erasmus Mundus na splošno pozitivno prispeval k strateškim ciljem EU na področju visokošolskega izobraževanja. Zaradi povezane nadnacionalne narave študijskih programov so se morale sodelujoče ustanove neposredno seznaniti s podrobnimi vidiki izvajanja bolonjskega procesa, zlasti z evropskim sistemom prenašanja kreditnih točk. Povečala se je tudi vzajemna ozaveščenost akademske skupnosti o značilnostih in delovanju visokošolskih sistemov v drugih državah članicah.

Izkušnje številnih študijskih programov so pokazale, da je vprašanje skupnih diplom še vedno področje, na katerem so potrebna nadaljnja prizadevanja za odpravo ovir v nacionalni zakonodaji, ki preprečujejo akreditacijo skupnih diplom. Višja raven skupnega zagotavljanja kakovosti in vzajemnega priznavanja, povezana s skupnimi diplomami, bo verjetno dodatno prispevala k razvoju evropskega visokošolskega prostora.

3.3.4 Vpliv na mednarodno povpraševanje po evropskem visokošolskem izobraževanju

Iz dokazov je razvidno, da je program Erasmus Mundus vplival na povečanje števila študentov iz tretjih držav, vpisanih na sodelujoče oddelke in ustanove, čeprav se o tem vzorcu ni na splošno poročalo in je mogoče, da so se za študijske programe Erasmus Mundus odločili nekateri študenti iz tretjih držav, ki bi tudi sicer prišli študirat v Evropo. V oceni za nobenega od proučenih primerov ni bilo na voljo konsolidiranih podatkov o številu študentov iz tretjih držav, vpisanih v posamezne ustanove, čeprav bi bili taki podatki pomembno sredstvo za proučitev kvantitativnih učinkov programov, kot je Erasmus Mundus.

Številni predstavniki študijskih programov, s katerimi so bili opravljeni pogovori med ocenjevanjem, so poudarili, da so lahko zaradi programa Erasmus Mundus na svoje oddelke privabili študente iz večjega števila tretjih držav in tako prekinili tradicionalne vzorce pridobivanja študentov.

3.3.5 Vpliv na študente in znanstvenike

Dokazi, zbrani med raziskavo vpliva na diplomante, kažejo, da diplomanti programa Erasmus Mundus na splošno menijo, da so v študijskih programih pridobili pomembno in ustrezno znanje in izkušnje. Čeprav so dokazi o dolgoročni akademski ali poklicni poti diplomantov po koncu študijskega programa na splošno pozitivni, pa za zdaj še niso zadostni.

Rezultati spletnega vprašalnika za znanstvenike, ki so sodelovali v akciji 2, kažejo, da jim je program Erasmus Mundus omogočil, da okrepijo svoje (raziskovalne) mreže ter izboljšajo svoje znanje o visokošolskem izobraževanju v EU in njegovo razumevanje. Zdi se, da je osebni učinek sodelovanja v programu ter vpliv na oddelke in študijske programe gostiteljev večji, kadar znanstveniki neposredno sodelujejo v izvajanju študijskih programov – to pa se v preteklosti ni pogosto dogajalo.

3.3.6 Trajnost

Ocena je pokazala, da večina koordinatorjev in partnerjev, ki trenutno sodelujejo v programu Erasmus Mundus, ne verjame, da bi se študijski programi, v katerih sodelujejo, lahko v sedanji obliki nadaljevali brez financiranja s sredstvi EU.

Te ugotovitve verjetno niso presenetljive, glede na to, da prihajajo od upravičencev do evropskih sredstev, zlasti v državah, v katerih se sistemi visokošolskega izobraževanja srečujejo s precejšnjimi omejitvami glede financiranja. Ker pa bo za dolgoročnejšo trajnost programa Erasmus Mundus verjetno treba znižati raven financiranja s sredstvi EU za štipendije za posamezne študijske programe, je jasno, da je treba poiskati rešitve, ki ne bi pomenile ohranjanja nespremenjenega stanja, da bi se lahko številni študijski programi Erasmus Mundus še naprej izvajali.

Načeloma naj bi odlična kakovost študijskih programov na mednarodni ravni omogočila, da se v najboljše med temi programi vpisujejo visokokakovostni študenti iz tretjih držav, ki se sami financirajo, zlasti ker je tradicija plačevanja visokokakovostnega izobraževanja bolj uveljavljena zunaj EU kot v njej. Čeprav je program Erasmus Mundus verjetno podprl številne študente, ki si sicer ne bi mogli privoščiti študija v Evropi, pa je prav tako verjetno podprl tudi študente, ki bi lahko plačali vsaj del stroškov študija.

Čeprav je proces diverzifikacije virov financiranja za študente že vključen v zasnovo novega programa Erasmus Mundus, pa je ocena pokazala, da je treba pri študijskih programih povečati ozaveščenost o potrebi po krepitvi samofinanciranja in drugih virih financiranja.

3.3.7 Oblika in struktura programa

Čeprav je bilo v oceni ugotovljeno, da sta bili akcija 1 – podiplomski študijski programi in akcija 2 – štipendije za študente očitno komplementarni ter da sta skupaj učinkovito delovali, so dokazi glede učinkovitosti akcije 2 – štipendije za študente, akcije 3 – partnerstva in akcije 4 – projekti manj prepričljivi.

Učinek financiranja za znanstvenike v okviru akcije 2 na kakovost študijskih programov ni bil vedno očiten. Zdi se verjetno, da se prispevek financiranja v okviru te akcije okrepi, kadar so znanstveniki posebej zaposleni z namenom, da prispevajo k zadevnemu študijskemu programu (predvsem s pedagoškim delom).

Čeprav je akcija 3 v več primerih prispevala pomembno dodatno razsežnost študijskim programom Erasmus Mundus, partnerske dejavnosti pogosto niso bile dovolj vključene v študijske programe, s katerimi so povezane, in akcija je na splošno privabila manj udeležencev, kot je bilo pričakovano. Z novim programom Erasmus Mundus naj bi to pomanjkljivost odpravili, tako da naj bi ustanovam iz tretjih držav omogočili, da postanejo polnopravni partnerji konzorcija.

Ocenjevalci menijo, da je akcija 4 sicer podprla nekatere zanimive in potencialno učinkovite projekte, vendar so bila sredstva za akcijo preveč razpršena med številne projekte z različnimi cilji. Akcija 4 bi lahko bila učinkovitejša, če bi bila sredstva osredotočena na manjše število večjih projektov.

3.3.8. Upravljanje programa

Ugotovljeno je bilo, da so bili postopki za upravljanje programa Erasmus Mundus ustrezni in večinoma učinkoviti. Zlasti upravičenci programa niso poročali o večjih težavah pri postopkih izbire in spremljanja v okviru programa. Vendar pa ocenjevalci menijo, da bi se lahko kakovost konsolidiranih podatkov o spremljanju programa izboljšala brez večjih dodatnih naporov. Zlasti koristni bi bili popolnejši podatki o številu študentov in deležu diplomantov/študentov, ki dokončajo študijski program, saj so ti podatki enostavni, vendar pomembni kazalniki „rezultata“.

3.3.9 Uspešnost programa

Ocenjevalci menijo, da je program na splošno dosegel visoko stopnjo uspešnosti. Zlasti se zdi, da so imeli primerljivo skromni zneski, dodeljeni konzorcijem Erasmus Mundus za upravljanje študijskih programov, učinek finančnega vzvoda, saj so bila za njihovo izvajanje namenjena precejšnja dodatna sredstva (predvsem čas, ki ga je porabilo upravno osebje).

Glede na velik delež študentov programa Erasmus Mundus v posameznih študijskih programih, ki so prejemali polno štipendijo, se zdi verjetno, da bi se lahko uspešnost na splošno izboljšala, če bi si prizadevali zagotoviti, da bi v študijskih programih sodelovalo več študentov, ki prejemajo podporo iz drugih virov financiranja.

4. GLAVNA PRIPOROčILA ZUNANJEGA OCENJEVALCA IN PRIPOMBE KOMISIJE

Glavna priporočila ocenjevalca so navedena v odebeljenem tisku, odgovori Komisije pa v poševnem tisku.

4.1 Učinkovitost

Priporočilo 1

Dodatno je treba proučiti dejavnike, ki pojasnjujejo stalno premajhno zastopanost ustanov iz novih držav članic v programu Erasmus Mundus, in sprejeti ustrezne ukrepe za reševanje ugotovljenih vprašanj v okviru pristojnosti EU na tem področju.

Komisija se strinja s tem priporočilom. Za okrepitev sodelovanja manj zastopanih držav EU v programu podpira projekt v okviru akcije 3 (ki ga koordinira slovaška nacionalna struktura), namenjen širjenju informacij o načinu sodelovanja in zagotavljanju podpore morebitnim udeležencem iz novih držav članic. Učinek tega projekta bo mogoče oceniti poleti 2010.

Priporočilo 2

Pri tekočem spremljanju študijskih programov Erasmus Mundus je treba posebno pozornost posvetiti ravni povezovanja v učnih načrtih in ponujenih študijskih poteh.

Komisija pozdravlja to priporočilo kot način nadaljnje promocije pomena povezovanja. V prihodnosti je treba od prosilcev zahtevati, naj pojasnijo in nazorneje predstavijo raven povezovanja svojega študijskega programa, od ocenjevalcev pa zahtevati, naj posebno pozornost posvetijo analizi mehanizmov povezovanja in mobilnosti.

Priporočilo 3

Čeprav so z novim programom Erasmus Mundus uvedene štipendije za študente iz EU, da bi se povečal delež študentov iz EU v študijskih programih Erasmus Mundus , je treba med izvajanjem programa pozorno spremljati dejanske deleže vlog in število izbranih študentov iz EU.

Komisija se strinja s tem priporočilom in bo pozorno spremljala deleže vlog in izbranih študentov iz EU, kakor je to doslej počela v zvezi z neevropskimi študenti. Te informacije so pomembne za čim učinkovitejše izvajanje programa v prihodnosti.

Priporočilo 4

V okviru novega programa Erasmus Mundus je treba od konzorcijev zahtevati, naj večjo pozornost posvetijo uravnoteženi zastopanosti moških in žensk med znanstveniki, ki sodelujejo v njihovih podiplomskih visokošolskih programih.

Komisija se načeloma strinja s tem priporočilom in si bo po najboljših močeh prizadevala, da bi med udeleženci programa povečala ozaveščenost o tem vprašanju.

Priporočilo 5

Za spremljanje učinka programa Erasmus Mundus na število visokokakovostnih študentov iz tretjih držav, ki prihajajo v Evropo, so potrebni boljši podatki. Sodelujoče ustanove je zato treba pozvati, naj zagotovijo podatke o celotnem številu vpisanih študentov iz tretjih držav, da bi se omogočila bolj sistematična analiza učinka programa Erasmus Mundus na tem področju.

Komisija pozdravlja to priporočilo, ki ga bo uporabila, da bi sodelujoče ustanove spodbudila k predložitvi bolj ažurnih in točnih statističnih podatkov o številu in uspešnosti njihovih študentov. Te podatke je treba zagotavljati prek obstoječe zbirke podatkov o študentih (ki jo upravlja i zvajalska agencija ), ki mora biti čim bolj enostavna za uporabo.

Priporočilo 6

Raziskavo vpliva na diplomante je treba v prihodnjih letih nadaljevati in pri tem uporabiti bolj sistematičen, vendar krajši vprašalnik, prilagojen za merjenje dolgoročnejšega vpliva programa na sodelujoče študente.

Komisija se strinja s tem priporočilom. Raziskava vpliva na diplomante je pomembno orodje za razumevanje in razlaganje preteklega in prihodnjega razvoja programa. Trenutno potekajo razprave z izvajalcem, odgovornim za raziskavo vpliva na diplomante, glede dogovora o učinkovitejšem vprašalniku za študente in diplomante.

4.2 Trajnost

Priporočilo 7

Da se zagotovi trajnost najboljših študijskih programov Erasmus Mundus in čim bolj poveča učinek financiranja s sredstvi EU, bi se moral program Erasmus Mundus oddaljiti od sedanjega položaja, ko velika večina študentov iz tretjih držav, ki sodelujejo v študijskih programih Erasmus Mundus, prejema polno štipendijo. V obstoječih študijskih programih je treba močno spodbujati prehod na bolj raznolik sistem študentske podpore, v katerem bi se večji delež študentov financiral iz drugih virov, kot so štipendije Erasmus Mundus.

Komisija se strinja, da je treba zagotoviti trajnost študijskih programov Erasmus Mundus, in je to močno poudarila že v prvem razpisu za novi program. Vendar pa meni, da je treba še razmisliti o prihodnosti sistema štipendij. Na primer, v prihodnosti se lahko štipendije ločijo od podpore za odlične študijske programe, pri čemer bi bile štipendije namenjene privabljanju študentov v študijske programe.

Priporočilo 8

Akcija 3 novega programa Erasmus Mundus bi morala imeti bolj strateški pristop, kot ga je imela akcija 4 prejšnjega programa, in financirati omejeno število projektov na jasno opredeljenih prednostnih področjih ter spodbujati dejavnosti „grozdenja“ . Izvajati je treba okrepljeno in ciljno usmerjeno trženje študijskih programov, zlasti na vrhunskih visokošolskih ustanovah v tretjih državah z visokimi in srednjimi dohodki in v Evropi, da se poveča povpraševanje (s samofinanciranjem) po študijskih programih Erasmus Mundus.

Komisija je tako kot ocenjevalci zaskrbljena zaradi pomanjkanja natančnega strateškega pristopa pri opredelitvi posebnih ciljev v okviru akcije 3. Komisija se je letos odločila, da se bo izognila javnemu razpisu za zbiranje predlogov, in bo prvič objavila razpis za „grozde“, da bi kar najbolje izkoristila projekte iz prejšnje akcije 4 . Poleg tega bodo prihodnji razpisi za zbiranje predlogov osredotočeni na omejeno število prednostnih področij. Komisija bo še naprej financirala tudi nekatere akcije iz projekta svetovne promocije programa Erasmus Mundus (Erasmus Mundus Global Promotion Project), da bi podprla promocijo evropskega visokošolskega izobraževanja po vsem svetu.

4.3 Uspešnost – oblika in upravljanje programa

Priporočilo 9

V okviru novega programa Erasmus Mundus bi bilo treba od gostujočih znanstvenikov zahtevati, naj neposredno prispevajo k študijskemu programu, za katerega prejemajo štipendijo programa Erasmus Mundus, da bi se izboljšala kakovost zadevnega študijskega programa.

Komisiji se zdi to priporočilo zanimivo . Do zdaj je bil namen štipendij za znanstvenike predvsem omogočiti pedagoško delo in raziskovalne dejavnosti, povezane s študijskim programom. Neposredno prispevanje k študijskemu programu lahko pomeni določeno predhodno udeležbo znanstvenikov v opredelitvi učnega načrta. Za nekatere študijske programe se lahko že zdaj zahteva neposredno prispevanje, in v tem primeru bi lahko to dobro prakso predstavili drugim konzorcijem.

Priporočilo 10

Pregledati je treba oblike poročil o napredku in končnih poročil za študijske programe Erasmus Mundus za zagotovitev, da so zbrani vsi podatki o številu študentov (iz EU in tretjih držav) in deležu diplomantov teh študijskih programov.

Tako kot pri priporočilu 5 se Komisija strinja, da je treba sodelujoče ustanove spodbuditi k predložitvi bolj ažurnih in točnih statističnih podatkov o številu in uspešnosti njihovih študentov. Zlasti je treba jasno navesti delež diplomantov, ki končajo študijski program, da se omogoči preglednejša analiza uspešnosti študijskega programa.

5. SKLEPI KOMISIJE

Komisija se strinja s celovito oceno ocenjevalcev, da je program Erasmus Mundus pomembno prispeval k internacionalizaciji evropskega visokošolskega izobraževanja. Program je še vedno ustrezen glede na izzive, s katerimi se spopadajo evropske visokošolske ustanove, zlasti v sedanjih gospodarskih razmerah po svetu, in ohranja visoko raven navdušenja med koordinatorji, partnerji, študenti in znanstveniki. Rezultati ocene kažejo, da program Erasmus Mundus še naprej dosega svoje politične in operativne cilje ter cilje člena 149 Pogodbe.

Temeljna kakovost podiplomskih študijskih programov Erasmus Mundus, ustanov, ki jih izvajajo, ter študentov in akademikov, ki jih privabljajo, je bistvenega pomena za prihodnji razvoj in uspeh programa. Komisija pozdravlja pozitivne ugotovitve ocenjevalca na tem področju in je v novem programu Erasmus Mundus zagotovila okrepljeno vlogo zagotavljanja kakovosti.

Namen novega programa je odpraviti nekatere strukturne pomanjkljivosti, ugotovljene v programu 2004–2008, tako da se na primer zagotavljajo štipendije za študente iz EU in da se ustanovam iz tretjih držav omogoči, da kot polnopravni partnerji sodelujejo v skupnih programih. Komisija se je seznanila z ugotovitvami te ocene glede mogočih dodatnih izboljšav in jih bo ustrezno upoštevala pri izvajanju programa v preostanku obdobja 2009–2013.

STATISTIčNE PRILOGE O šTEVILU VLOžENIH IN IZBRANIH PREDLOGOV

Države EU + Efte/EGP | Število VŠU, ki so vložile predlog podiplomskih študijskih programov EM (1) | Število VŠU, katerih predlog podiplomskih študijskih programov EM je bil izbran (1) | Število VŠU, ki so sodelovale v izbranih podiplomskih študijskih programih EM |

Avstrija | 32 | 7 | 4 |

Belgija | 133 | 21 | 7 |

Bolgarija | 2 | 0 | 0 |

Ciper | 1 | 0 | 0 |

Češka republika | 56 | 9 | 4 |

Danska | 72 | 14 | 7 |

Estonija | 25 | 3 | 2 |

Finska | 59 | 11 | 5 |

Francija | 465 | 65 | 49 |

Nemčija | 320 | 54 | 33 |

Grčija | 43 | 5 | 4 |

Madžarska | 74 | 10 | 4 |

Irska | 44 | 6 | 5 |

Italija | 361 | 44 | 26 |

Latvija | 21 | 0 | 0 |

Litva | 35 | 2 | 2 |

Luksemburg | 7 | 1 | 1 |

Malta | 17 | 1 | 1 |

Nizozemska | 162 | 29 | 14 |

Poljska | 123 | 16 | 8 |

Portugalska | 170 | 26 | 11 |

Romunija | 14 | 0 | 0 |

Slovaška | 14 | 1 | 1 |

Slovenija | 24 | 3 | 2 |

Španija | 464 | 62 | 27 |

Švedska | 140 | 22 | 11 |

Združeno kraljestvo | 257 | 42 | 28 |

Islandija | 5 | 0 | 0 |

Lihtenštajn | 0 | 0 | 0 |

Norveška | 63 | 14 | 9 |

Skupaj | 3 195 | 468 | 265 |

Države EU + Efte/EGP | Število VŠU, ki so vložile predlog projekta v okviru Akcije 4 EM (1) | Število VŠU, katerih predlagani projekti so bili izbrani v okviru Akcije 4 EM (1) | Število VŠU, ki so sodelovale v predlaganih projektih v okviru Akcije 4 EM |

Avstrija | 41 | 8 | 6 |

Belgija | 84 | 18 | 16 |

Bolgarija | 18 | 2 | 2 |

Ciper | 5 | 2 | 2 |

Češka republika | 27 | 4 | 3 |

Danska | 22 | 6 | 4 |

Estonija | 20 | 5 | 5 |

Finska | 53 | 17 | 12 |

Francija | 135 | 26 | 20 |

Nemčija | 108 | 16 | 10 |

Grčija | 27 | 5 | 3 |

Madžarska | 41 | 4 | 2 |

Irska | 11 | 3 | 3 |

Italija | 144 | 15 | 12 |

Latvija | 11 | 3 | 2 |

Litva | 23 | 4 | 3 |

Luksemburg | 2 | 0 | 0 |

Malta | 9 | 3 | 1 |

Nizozemska | 73 | 14 | 9 |

Poljska | 60 | 12 | 9 |

Portugalska | 55 | 10 | 7 |

Romunija | 31 | 3 | 3 |

Slovaška | 30 | 6 | 3 |

Slovenija | 17 | 1 | 1 |

Španija | 133 | 32 | 18 |

Švedska | 51 | 11 | 8 |

Združeno kraljestvo | 99 | 22 | 15 |

Islandija | 2 | 2 | 1 |

Lihtenštajn | 1 | 1 | 1 |

Norveška | 24 | 11 | 9 |

Skupaj | 1357 | 266 | 190 |

Število prejetih študentskih vlog | Število dodeljenih štipendij Erasmus Mundus | Število dodeljenih štipendij v okviru „oken“ | Skupno število dodeljenih štipendij |

2004–05 | ni podatkov | 140 | 0 | 140 |

2005–06 | 3 030 | 455 | 353 | 808 |

2006–07 | 5 500 | 741 | 636 | 1 377 |

2007–08 | 12 766 | 1 196 | 629 | 1 825 |

2008–09 | 18 820 | 1 957 | 74 | 2 031 |

Skupaj | 40 116 | 4 489 | 1 692 | 6 181 |

[1] UL L 345, 31.12.2003.

[2] Okvirno naročilo za ocenjevanje, storitve, povezane z ocenjevanjem, in podporo oceni vpliva (EAC/03/06 – 1. podaljšanje).

[3] V kolikšni meri so bili ob sprejemljivih stroških doseženi učinki programa.