OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. ozadje predloga

· Razlogi za predlog in njegovi cilji

Dolgotrajna finančna in gospodarska kriza povečuje pritisk na nacionalna finančna sredstva, medtem ko države članice zmanjšujejo proračune. V takih okoliščinah je izredno pomembno zagotoviti nemoteno izvajanje programov za razvoj podeželja, ki pomenijo sredstva za finančno pomoč realnemu gospodarstvu.

Vendar je izvajanje programov pogosto zahtevno zaradi težav z likvidnostjo, ki so posledica proračunskih omejitev. To velja predvsem za tiste države članice, ki jih je kriza najbolj prizadela in so prejele finančno pomoč v okviru programa iz mehanizma za plačilne bilance držav nečlanic euroobmočja ali iz Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo za države članice euroobmočja. Do zdaj je šest držav zaprosilo za finančno pomoč v okviru navedenih mehanizmov in se s Komisijo dogovorilo za program za makroekonomsko prilagoditev. Madžarska je prejemala finančno pomoč od leta 2009, vendar je bila iz mehanizma pomoči izvzeta leta 2010. Preostalih pet držav, ki so v nadaljevanju poimenovane „države z dogovorjenim programom“ so Romunija in Latvija v okviru mehanizma za plačilne bilance ter Portugalska, Grčija in Irska v okviru Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo.

Da bi tem državam članicam zagotovili pomoč pri nadaljevanju uresničevanja programov na njihovem ozemlju, in izplačilo sredstev za projekte, ta predlog zajema določbe, ki EKSRP omogočajo povečanje deleža prispevkov, ki se uporablja za programe razvoja podeželja teh držav članic, na največ 95 % upravičenih javnih odhodkov v regijah, upravičenih po konvergenčnem cilju, za najbolj oddaljene regije in manjše Egejske otoke ter 85 % upravičenih javnih odhodkov v drugih regijah, dokler so vključene v mehanizme pomoči. To bo zagotovilo dodatne finančne vire državam članicam in jim olajšalo nadaljnje izvajanje programov na njihovem ozemlju.

· Splošno ozadje

Nadaljnja zaostritev finančne krize v nekaterih državah članicah nedvomno znatno vpliva na realno gospodarstvo zaradi višine dolgov in težav, s katerimi se srečujejo vlade pri pridobivanju posojil na trgu.

Komisija je bila zelo dejavna pri predložitvi predlogov o najboljših odzivih na trenutno finančno krizo in na njene socialno-ekonomske posledice. Komisija je predvsem v okviru svojega svežnja za gospodarsko okrevanje decembra 2008 predlagala številne regulativne spremembe, da bi povečala delež prispevkov EKSRP, ki se uporablja za odhodke v okviru programov za razvoj podeželja v letu 2009. Grčija, Latvija in Madžarska so med zgoraj naštetimi državami, ki so bile deležne tovrstne pomoči.

· Obstoječe določbe na področju, na katerega se nanaša predlog

Uredba Sveta (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) določa splošne predpise, ki se uporabljajo v postopkih načrtovanja in dogovarjanja glede upravljanja programov, nadzora in ocene projektov.

Programe za razvoj podeželja se ponovno pregleda in prilagodi za preostalo programsko obdobje, če bi to bilo potrebno za zagotovitev skladnosti s strateškimi smernicami Skupnosti, nacionalnim strateškim načrtom in Uredbo (ES) št. 1698/2005, v skladu s členoma 18 in 19 navedene uredbe.

Člen 26(1) Uredbe Sveta (ES) 1290/2005 določa, da se vmesna plačila izračunajo z uporabo stopnje sofinanciranja vsake prednostne naloge za potrjene javne odhodke v zvezi s to nalogo.

· Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije

Ni relevantno.

2. Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi in ocena učinka

· Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Predlog je v skladu z drugimi predlogi in pobudami, ki jih je Evropska komisija sprejela za odziv na finančno krizo.

· Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj

Zunanje izvedensko mnenje ni bilo potrebno.

· Analiza učinka

Predlog Komisiji omogoča, da sprejme povečanje deleža prispevkov EKSRP za zadevne države, dokler so vključene v mehanizem pomoči.

Dodatni proračun ni potreben, saj se skupni znesek finančne pomoči iz sklada za države in programe v programskem obdobju 2007–2013 ne spremeni.

3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

· Povzetek predloga

· Predlaga se sprememba člena 70 Uredbe Sveta 1698/2005, da se omogoči povečanje deleža prispevkov EKSRP, ki se uporablja za programe razvoja podeželja za zadevne države članice, in sicer na 95 % upravičenih javnih odhodkov v regijah, upravičenih po konvergenčnem cilju, za najbolj oddaljene regije in manjše Egejske otoke ter na 85 % upravičenih javnih odhodkov v drugih regijah, dokler so vključene v mehanizme pomoči.

Po sprejetju sklepa Sveta, ki omogoča pomoč državam članicam v okviru mehanizma pomoči, država članica Komisiji predloži predlog spremembe svojega programa za razvoj podeželja s povečanim odstotkom sofinanciranja EKSRP. Po sprejetju te spremembe bodo izplačila upravičena do večje pomoči. To bo začasni ukrep, ki bo veljal, dokler država članica ne bo izvzeta iz mehanizma pomoči.

V skladu s splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 1698/2005 se povečani delež sofinanciranja lahko uporablja zgolj za izplačila po tem, ko Komisija potrdi ustrezne programe razvoja podeželja, vključno z novimi finančnimi načrti.

· Pravna podlaga

Uredba Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) določa splošne predpise, ki se uporabljajo v postopkih načrtovanja in dogovarjanja glede upravljanja programov, nadzora in ocene projektov. Predlog o spremembi Uredbe (ES) št. 1698/2005 mora biti na podlagi členov 42 in 43 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

· Načelo subsidiarnosti

Predlog je v skladu z načelom subsidiarnosti, saj poskuša zagotoviti povečanje pomoči prek EKSRP za nekatere države članice, ki se soočajo z resnimi težavami v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo ali obstaja nevarnost, da bi v tovrstne težave zašle, predvsem v povezavi z gospodarsko rastjo in finančno stabilnostjo ter s povečanjem njihovega primanjkljaja in dolga, ki so povezani tudi z mednarodnim gospodarskim in finančnim okoljem. Zato je potrebno na ravni Evropske unije vzpostaviti mehanizem, ki Evropski komisiji z uporabo večjega deleža sofinanciranja omogoča povračila upravičenih odhodkov v okviru EKSRP.

· Načelo sorazmernosti

Predlog je skladen z načelom sorazmernosti:

Ta predlog je dejansko sorazmeren, saj občutno razširja pomoč v okviru EKSRP za države članice, ki imajo težave ali obstaja nevarnost, da bi v tovrstne težave zašle zaradi izrednih okoliščin, na katere ne morejo vplivati in so zajete v pogojih Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 (o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo), ali pa so jih prizadele oziroma jim grozijo težave s plačilno bilanco, ki so zajete v pogojih Uredbe Sveta (ES) 332/2002. Za Grčijo je bil sporazum med upnicami sklenjen istočasno s sporazumom o finančni pomoči med članicami euroobmočja, ki je začel veljati 11. maja 2010. Ta predvideva, da se obdobje razpoložljivosti zaključi tri leta od datuma sporazuma.

· Izbira instrumentov

Predlagani instrument: uredba.

Zaradi naslednjih razlogov drugi instrumenti ne bi bili primerni :

Komisija je pregledala manevrski prostor, ki ga omogoča pravni okvir, in meni, da je glede na dosedanje izkušnje potrebno predlagati spremembe Uredbe Sveta 1698/2005. Cilj revizije tega akta je dodatno olajšati sofinanciranje izvajanja projektov, s čimer bi se zagotovila hitrejše izvajanje teh projektov in večji vpliv naložb na realno gospodarstvo.

4. Proračunske posledice

Posledic za odobritev za prevzem obveznosti ni, ker za najvišje zneske financiranja EKSRP iz operativnih programov za programsko obdobje 2007–2013 ni predlagana nobena sprememba. Za zadevno obdobje bo Komisija izplačala povračila upravičenih odhodkov z večjim deležem sofinanciranja. To se bo takoj pokazalo v dodatnih plačilih zadevnim državam članicam za upravičene odhodke, ki so jih države članice prijavile Komisiji po datumu začetka veljavnosti te uredbe, po pregledu programov za razvoj podeželja.

Na podlagi napovedi za odhodke, ki so jih zadevne članice že poslale Komisiji, bi bilo v primeru pravočasne potrditve predloga potrebnih dodatnih 90 milijonov EUR iz proračuna 2011 in 470 milijonov EUR iz proračuna 2012 za izplačilo, če se države članice odločijo, da bodo uporabile najvišji dovoljeni delež sofinanciranja.

Glede na zahteve držav članic, da izkoristijo ugodnosti ukrepa in ob upoštevanju razvoja v zvezi z zahtevki za vmesna plačila, bo Komisija za leto 2012 pregledala potrebe po dodatnih sredstvih za plačila in po potrebi proračunskim organom predlagala ustrezne ukrepe.

2011/0209 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 glede nekaterih določb v zvezi s finančnim upravljanjem za nekatere države članice, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 42 in 43 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[1],

ob upoštevanju mnenja Odbora regij[2],

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Doslej najhujša finančna kriza in gospodarski upad sta močno prizadela gospodarsko rast in finančno stabilnost ter povzročila hudo poslabšanje finančnega in gospodarskega položaja držav članic. Nekatere države članice se soočajo z resnimi težavami v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo ali obstaja nevarnost, da bi v tovrstne težave zašle, predvsem s težavami povezanimi z gospodarsko rastjo in finančno stabilnostjo ter s povečanjem njihovega primanjkljaja in dolga, ki so povezani tudi z mednarodnim gospodarskim in finančnim okoljem.

(2) Čeprav so bili sprejeti že številni pomembni ukrepi za uravnavanje negativnih učinkov krize, vključno s spremembami zakonodajnega okvira, se vpliv finančne krize na realno gospodarstvo, trg dela in državljane širše občuti. Pritisk na nacionalne finančne vire se povečuje in potrebni so dodatni koraki za olajšanje takega pritiska prek čim večje in čim boljše uporabe finančnih sredstev Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (v nadaljnjem besedilu „EKSRP“).

(3) Na podlagi člena 122(2) Pogodbe, ki zagotavlja možnost finančne pomoči Unije državi članici, ki je v težavah ali ji zaradi izjemnih dogodkov resno grozijo hude težave, je Uredba Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo[3] vzpostavila tak mehanizem z namenom ohranjanja finančne stabilnosti Unije.

(4) Z Izvedbenim sklepom Sveta 2011/77/EU z dne 7. decembra 2010[4] in 2011/344/EU z dne 30. maja 2011[5] se je Irski in Portugalski dodelila taka finančna pomoč Unije. Grčija se je soočala z resnimi težavami glede finančne stabilnosti že pred začetkom veljavnosti Uredbe (EU) št. 407/2010 in je prejela finančno pomoč med drugim od drugih držav članic euroobmočja.

(5) Uredba Sveta (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic[6] je vzpostavila instrument, ki Svetu omogoča odobritev vzajemne pomoči, kadar ima država članica plačilno-bilančne težave ali obstaja velika nevarnost, da bi v tovrstne težave zašla.

(6) S Sklepi Sveta 2009/102/ES z dne 4. novembra 2008[7], 2009/290/ES z dne 20. januarja 2009[8] in 2009/459/ES z dne 26. junija 2009[9] se je dodelila taka finančna pomoč Madžarski, Latviji in Romuniji.

(7) Obdobje razpoložljivosti pomoči za Irsko, Madžarsko, Latvijo, Portugalsko in Romunijo je določeno v ustreznih sklepih Sveta. Pomoč za Madžarsko je potekla 4. novembra 2010.

(8) Za Grčijo je bil sporazum med upnicami sklenjen istočasno s sporazumom o finančni pomoči med članicami euroobmočja, ki je začel veljati 11. maja 2010. Ta predvideva, da se obdobje razpoložljivosti zaključi tri leta od datuma sporazuma.

(9) 11. julija 2011 so finančni ministri 17 držav članic euroobmočja podpisali Pogodbo o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost. Pogodba izhaja iz sklepa Evropskega sveta z dne 25. marca 2011. Predvideno je, da bo do leta 2013 evropski mehanizem za stabilnost prevzel naloge, ki jih trenutno opravljata evropski instrument za finančno stabilnost in evropski mehanizem za finančno stabilizacijo.

(10) V sklepih Evropskega sveta z dne 23. in 24. julija 2011 se pozdravlja namen Komisije, da bi se okrepilo sodelovanje med programom posojil za Grčijo in sredstev Unije, s podpiranjem prizadevanj za povečanje sposobnosti Grčije pri sprejemanju sredstev Unije z namenom spodbujanja rasti in zaposlovanja prek preusmerjanja na konkurenčnost in ustvarjanje delovnih mest. Poleg tega se v sklepih pozdravlja in podpira priprave celovitega programa tehnične podpore Grčiji, ki jih izvaja Komisija v sodelovanju z državami članicami. Ta Uredba prispeva k prizadevanjem za sodelovanje.

(11) Za olajšanje upravljanja s sredstvi Unije, ki bi pomagala pospeševati naložbe v državah članicah in zadevnih regijah ter za povečanje vpliva uporabe sredstev na gospodarstvo, je treba omogočiti povišanje deleža prispevkov EKSRP na 95 % upravičenih javnih odhodkov v regijah, upravičenih po konvergenčnem cilju in na 85 % upravičenih javnih odhodkov v drugih regijah, ki se soočajo z resnimi težavami v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo.

(12) V skladu s splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 1698/2005 se povečani delež sofinanciranja lahko uporablja zgolj za izplačila po tem, ko Komisija ustrezne programe razvoja podeželja, vključno z novimi finančnimi načrti, potrdi. Zato je potrebno določiti postopke, po katerih lahko države članice uporabijo navedene možnosti kot tudi mehanizem, s katerim bodo zagotovljene.

(13) Uredbo Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 11. julija 2006 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP)[10] je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V člen 70 Uredbe (ES) št. 1698/2005 se naslednji odstavek 4c vstavi za odstavkom 4b:

„4c. Ne glede na zgornje meje, določene v odstavku 3, 4 in 5 se lahko prispevek EKSRP poveča na največ 95 % upravičenih javnih odhodkov v regijah, upravičenih po konvergenčnem cilju, v najbolj oddaljenih regijah in za manjše Egejske otoke ter na 85 % upravičenih javnih odhodkov v drugih regijah. Ti deleži se nanašajo na upravičene odhodke, ki bodo na novo prijavljeni v posameznih potrjenih izjavah o odhodkih, predloženih v obdobju, v katerem država članica izpolnjuje enega od naslednjih pogojev:

(a) Finančna podpora je državi članici na razpolago v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo* ali jo da na razpolago druga država članica euroobmočja pred začetkom veljavnosti navedene uredbe,

(b) srednjeročna finančna pomoč je državi članici na razpolago v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic**,

(c) finančna pomoč je na razpolago v skladu s Pogodbo o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost.

Država članica, ki želi uporabiti odstopanje, predvideno v prvem pododstavku, pri Komisiji vnaprej predloži zahtevo za ustrezno spremembo programa razvoja podeželja. Odstopanje se uporablja, ko Komisija potrdi spremembe programa, in preneha veljati, ko država članica ne izpolnjuje več pogojev iz točk (a), (b) ali (c) prvega pododstavka. Država članica nato Komisiji pošlje predlog za spremembe programa, vključno z novimi finančnimi načrti, skladno z največjim deležem, ki je bil v uporabi pred odstopanjem.

Če država članica Komisiji do predvidenega datuma ne predloži predloga za spremembo programa za razvoj podeželja, vključno z novimi finančnimi načrti, ne izpolnjuje več pogojev iz točk (a), (b) ali (c) prvega pododstavka tega odstavka ali če spremenjeni finančni načrt ni v skladu z največjim deležem iz odstavkov 3, 4 in 5 tega člena, navedeni deleži samodejno postanejo primerni za uporabo od navedenega datuma.

* UL L 118, 12.5.2010, str. 1.

** UL L 53, 23.2.2002, str. 1.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

OCENA FINANČNIH POSLEDIC || AGRI/I1/Ares/2011/880294 Rev 1 (JGS/dz) 6.20.2011.6

|| DATUM: 26/07/2011

1. || PRORAČUNSKA POSTAVKA: 05 04 05 01 || ODOBRENA PRORAČUNSKA SREDSTVA 2011: OPO: 14 407 971 311 EUR OP: 11 900 560 340 EUR

2. || NASLOV: Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) glede finančnega prispevka sklada za nekatere države članice

3. || PRAVNA PODLAGA: -

4. || CILJI: Spremeniti Uredbo št. 1698/2005, da bi nekaterim državam članicam omogočili soočanje z resnimi težavami v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo s povečanjem deleža prispevka EKSRP na največ 95 % upravičenih javnih odhodkov.

5. || FINANČNE POSLEDICE (1) || 12-MESEČNO OBDOBJE (v milijonih EUR) || TEKOČE PRORAČUNSKO LETO 2011 (v milijonih EUR) || NASLEDNJE PRORAČUNSKO LETO 2012 (v milijonih EUR)

5.0 || ODHODKI - V BREME PRORAČUNA ES (tekoče cene) - DRŽAVNI ORGANI - DRUGO || - || OPO: - OP: + 90 || OPO: - OP: + 470

5.1 || PRIHODKI - LASTNA SREDSTVA ES (DAJATVE/CARINE) - NACIONALNI || - || - || -

|| || 2011 || 2012 || 2013

5.0.1 || OCENJENI ODHODKI (sedanje cene) OPO: OP: || - +90 || - +470 || - -

5.1.1 || OCENJENI PRIHODKI || - || - || -

5.2 || METODA IZRAČUNA: -

6.0 || ALI SE PROJEKT LAHKO FINANCIRA IZ ODOBRENIH PRORAČUNSKIH SREDSTEV, VPISANIH V USTREZNO POGLAVJE SEDANJEGA PRORAČUNA? || DA NE

6.1 || ALI SE PROJEKT LAHKO FINANCIRA IZ PRENOSA MED POGLAVJI SEDANJEGA PRORAČUNA? || DA NE

6.2 || ALI BO POTREBNA DOPOLNITEV PRORAČUNA? || DA NE

6.3 || ALI BO TREBA ODOBRENA PRORAČUNSKA SREDSTVA VNESTI V PRIHODNJE PRORAČUNE? || DA NE

6.4 || DRUGO ||

PRIPOMBE: (1) Spremembe Uredbe 1698/2005 ne bodo imele nobenega finančnega vpliva v zvezi z odobrenimi proračunskimi sredstvi za prevzem obveznosti, saj celotni obseg sredstev za razvoj podeželja ostaja nespremenjen, tako kot tudi njegova letna razčlenitev. Povečanje sofinanciranja za plačila lahko pomeni večja povračila zadevnim državam članicam. V primeru, da je predlog sprejet pravočasno za uporabo novih deležev pri plačilu zahtevkov za tretje četrtletje leta 2011, so dodatna odobrena proračunska sredstva, potrebna za plačilo v tem letu, ocenjena na 90 milijonov EUR. Za leto 2011 se bodo po potrebi razmere reševale v okviru globalne prerazporeditve. Dodatna plačila so ocenjena na 470 milijonov EUR za leto 2012. Glede na zahteve držav članic, da izkoristijo ugodnosti ukrepa in ob upoštevanju razvoja dogodkov glede zahtevkov za vmesna plačila, bo Komisija za leto 2012 pregledala potrebe po dodatnih sredstvih za plačila in po potrebi proračunskim organom predlagala ustrezne ukrepe. Za leto 2013 še ni nobene ocene. V primeru nadaljevanja izjemnih okoliščin, ki bi opravičile povečan delež sofinanciranja, pa se bodo posledice upoštevale v proračunskem postopku. Skupna sredstva EKSRP se ne spremenijo, zato se bodo dodatna plačila v letu 2011 in 2012 enakovredno zmanjšala pri plačilu ob koncu obdobja.

[1] UL L, , str. .

[2] UL L, , str. .

[3] UL L 118, 12.5.2010, str. 1.

[4] UL L 30, 4.2.2011, str. 34.

[5] UL L 159, 23.2.2002, str. 88.

[6] UL L 53, 23.2.2002, str. 1.

[7] UL L 37, 6.2.2009, str. 5.

[8] UL L 79, 25.3.2009, str. 39.

[9] UL L 150, 13.6.2009, str. 8.

[10] UL L 210, 31.7.2006, str. 25.