SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 12.5.2010 
SEC(2010) 595 kon č. 
  
Priporočilo 
MNENJE SVETA 
o posodobljenem programu Cipra za stabilnost, 2009–2013 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1. S PLOŠNO OZADJE  
Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje 
pogojev za stabilnost cen in za mo čno trajnostno rast, ki prispeva  k ustvarjanju delovnih mest. 
Reforma Pakta iz leta 2005 je sicer potrdila njegovo koristnost pri utrjevanju fiskalne 
discipline, je pa poskusila  tudi okrepiti njegovo u činkovitost in gospodarske temelje ter 
ohraniti dolgoro čno vzdržnost javnih financ. Uvedla je zlasti ve čjo prožnost pri uporabi 
pravil, ki urejajo postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, še zlasti glede opredelitve 
„izjemnih razmer“ in dolo čitve rokov za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja. 
Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad prora čunskim stanjem ter o nadzoru in 
usklajevanju gospodarskih politik1, ki je del Pakta za stabilnost in rast, dolo ča, da morajo vse 
države članice Svetu in Komisiji predložiti programe za stabilnost ali konvergen čne programe 
ter njihove letne posodobitve. Države članice, ki so že uvedle enotno valuto, predložijo 
(posodobljene) programe za stabilnost, države članice, ki je še niso uvedle, pa predložijo 
(posodobljene) konvergen čne programe. 
V skladu z Uredbo je Svet na podlagi priporo čila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-
finančnim odborom 4. marca 2008 podal mnenje o prvem programu Cipra za stabilnost. Kar 
zadeva posodobitve programov za stabilnost in konvergen čnih programov Uredba dolo ča, da 
jih oceni Komisija in preu či zgoraj navedeni Odbor , po potrebi pa jih preu či še Svet po istem 
postopku, kot je naveden zgoraj.  
2. O ZADJE OCENE POSODOBLJENEGA PROGRAMA  
Komisija je preu čila najnovejšo posodobitev programa Cipra za stabilnost, predloženo 
1. aprila 2010, in sprejela priporo čilo za zadevno mnenje Sveta. 
Kot ozadje za oceno prora čunske strategije v posodobljenem programu za stabilnost naslednji 
odstavki povzemajo: 
(1) sporočilo Komisije z dne 26. novembra 2008 („evropski na črt za oživitev 
gospodarstva“); 
(2) sklepe Sveta za ekonomske in finan čne zadeve z dne 20. oktobra 2009 o „izhodni 
strategiji“;   
(3) najnovejšo oceno stanja države v okviru preven tivnega dela Pakta za  stabilnost in rast 
(povzetek mnenja Sveta o predhodni  posodobitvi programa za stabilnost). 
                                                 
1 UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:  
http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm. 
SL 3   SL 2.1. Sporo čilo Komisije z dne 26. novembra 2008 („evropski na črt za oživitev 
gospodarstva“) 
Evropska komisija je zaradi do zdaj najve čje svetovne krize, ki je v obdobju 2008–2009 
prizadela finan čne trge in svetovno gospodarstvo, poz vala k sprejetju evropskega na črta za 
oživitev gospodarstva2. V načrtu je bil predlagan usklajen proticikli čni makroekonomski 
odziv na krizo, sestavljen iz  vrste ambicioznih ukrepov za podporo gospodars tvu, ki vsebujejo 
(i) takojšnjo prora čunsko spodbudo v višini 200 milijard EUR (1,5 % BDP EU), ki vklju čuje 
povečanje prora čunskih odhodkov držav članic v višini 170 milijard EUR (okoli 1,2 % BDP 
EU) in sredstva EU za podporo takojšnjim ukrepom  v višini približno 30 milijard EUR (okoli 
0,3 % BDP EU), ter (ii) ve č prednostnih ukrepov, ki izhajajo iz lizbonske strategije in so 
namenjeni prilagajanju na ših gospodarstev dolgoro čnim izzivom ob nadaljnjem izvajanju 
strukturnih reform, ka terih cilj je pove čati potencialno rast. Na črt je zahteval, da se fiskalna 
spodbuda po državah članicah razlikuje v skladu z njihovim stanjem glede vzdržnosti javnih 
financ in konkuren čnim položajem. Zlasti v državah članicah zunaj euroobmo čja, ki se 
soočajo z velikimi zunanjimi in notranjimi neravnovesji, mora biti prora čunska politika 
namenjena predvsem odpravljanju teh ne ravnovesij. Evropski svet je ta na črt sprejel 
11. decembra 2008.  
2.2. Sklepi Sveta za ekonomske in finan čne zadeve z dne 20. oktobra 2009 o „izhodni 
strategiji“ 
Svet je 20. oktobra 2009 na podlagi prvih znak ov okrevanja po krizi, zlasti po prenehanju 
strmega upadanja gospodarske de javnosti, stabilizaciji finan čnih trgov in krepitvi zaupanja 
sklenil, da je zaradi nestabilnosti okrevanj a še prezgodaj za umik podpore, ki so jo vlade 
zagotovile gospodarstvu in finan čnemu sektorju, in da je treba oblikovati usklaj eno strategijo 
za prenehanje izvajanja široko zastavljenih politik spodbud. S takš no strategijo bi bilo treba 
najti ravnovesje med vprašanji st abilizacije in vzdržnosti ter upoštevati medsebojno vplivanje 
različnih politi čnih instrumentov in razprave na sv etovni ravni. Zaupanje v srednjero čne 
politike bi se pove čalo in pri čakovanja utrdila, če bi bila takšna strategija pravo časno 
zasnovana in bi se o njej obveš čalo. Poleg umika spodbujevalni h ukrepov, ki so navedeni v 
evropskem na črtu za oživitev gospodarstva, je bila  potrebna tudi znatna fiskalna 
konsolidacija, da bi ustavili rast dolga in ga s časoma zmanjšali ter ponovno dosegli stabilen 
fiskalni položaj. Pove čanje učinkovitosti in uspešnosti javnih fi nanc ter pospešitev strukturnih 
reform sta zaželena tudi v kratkoro čnem smislu, saj bosta prispevala k potencialni rasti 
proizvodnje in zmanjšanju dolga. Sv et se je dogovoril  o naslednjih na čelih za fiskalne izhodne 
strategije: (i) države bi morale strategijo uskl aditi, in sicer z doslednim izvajanjem Pakta za 
stabilnost in rast; (ii)  ob upoštevanju specifi čnih razmer v posameznih državah je treba 
fiskalne spodbude pravo časno umakniti; (iii) dinamika konsolidacije bi morala biti 
ambiciozna, v ve čini držav bi morala v strukturnem smislu znatno prese či merilo 0,5 % BDP 
na leto; in (iv) verodostojnost strategije bi mo rala temeljiti na ukrepih za izboljšanje kakovosti 
javnih financ ter ambicioznih priz adevanjih strukturnih reform za pove čanje zaposlovanja in 
potencialne rasti.  
                                                 
2 Sporo čilo Komisije Evropskemu Svetu z dne 26. novembra 2008. 
SL 4   SL 2.3. Ocena v mnenju Sveta o predhodni posodobitvi programa 
Svet je v svojem mnenju z dne 3. apri la 2009 povzel svojo oceno predhodne posodobitve 
programa za stabilnost, ki obravnava obdobje 2008–2012. Svet je bil mnenja, da „bo fiskalna 
naravnanost leta 2009 ekspanzivna, ker so  bili leta 2009 v sk ladu z Evropskim na črtom za 
oživitev gospodarstva sprejeti pomembni spodbujeval ni ukrepi. V nasledn jih letih naj bi se 
fiskalni saldo še naprej slabšal. Napovedana omilitev fiskalne politike se glede na razmeroma 
dobre gospodarske napovedi in veli ko zunanje neravnovesje ne zdi upravi čena. Glede na 
bistveno poslabšanje svetovnega gospodarskega okolja je prora čunska strategija izpostavljena 
velikim negativnim tveganjem, pri čemer pa makroekonomski scenarij temelji na ugodnih 
predpostavkah o rasti. Zaradi velikih zunanjih neravnovesij mora biti ohranjanje preudarnih politik in krepitev fiskalne vzdržnosti glavna prednostna naloga. Omejevanje teko čih 
odhodkov in izogibanje procikli čnim prora čunskim politikam je tako velik izziv za fiskalno 
politiko Cipra. Poleg tega je spodbujanje  kakovosti javnih financ pomembno tudi zaradi 
zagotavljanja podpore ustreznemu pr ilagajanju gospodarstva zarad i neravnovesij, s katerimi 
se sooča“. Ob upoštevanju te ocene je Svet Ciper poz val, naj „(i) izvaja  fiskalno politiko, kot 
je načrtovano, v skladu z Evropskim na črtom za oživitev gospodars tva in v okviru programa 
Pakta stabilnosti in rast, ter si še  naprej prizadeva, da bi prepre čil nadaljnje slabšanje javnih 
financ v letu 2009 glede na cilj; (ii) prepre či napovedano pove čanje fiskalnega primanjkljaja v 
obdobju od leta 2010 naprej z omejitvijo pove čanja odhodkov, da se zagotovi srednjero čno 
stabilno fiskalno stanje; (iii) gl ede na predviden vpliv staranja  prebivalstva na javne odhodke 
okrepi dolgoro čno vzdržnost javnih financ, tako da nadaljuje reforme pokojninskega sistema 
in sistema zdravstvenega varstva“. 
SL 5   SL Priporočilo 
MNENJE SVETA 
o posodobljenem programu Cipra za stabilnost, 2009–2013 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad 
proračunskim stanjem ter o nadzoru in us klajevanju gospod arskih politik
3 in zlasti člena 5(3) 
(za PS) Uredbe, 
ob upoštevanju priporo čila Komisije, 
po posvetovanju z Ekonomsko-finan čnim odborom – 
PODAL NASLEDNJE MNENJE: (1) Svet je dne [DD. meseca 2010] preu čil posodobljeni program Ci pra za stabilnost, ki 
zajema obdobje od leta 2009 do leta 2013. 
(2) Leta 2009 se je gospodarska dejavnost zmanjšala za 1,7 %. Ciper je tako prvi č v 
zadnjih petintridesetih letih dož ivel negativno rast. Slabo doma če povpraševanje in 
poslabšanje zunanjega okolja sta mo čno otežila rast. Zlasti visoka zadolženost 
gospodinjstev skupaj z ostrimi kreditnimi pogoji, slabšimi napovedmi za trg dela in 
učinkom negativnega zaupanja je povzro čila zmanjšanje zasebne potrošnje. Hkrati je 
bilo pri naložbah ugotovljeno mo čno izboljšanje prav med upadanjem tujega 
povpraševanja v stanovanjskem sektorju, nizko izkoriš čenostjo zmogljivosti in 
prestrukturiranjem bilanc stanja gospoda rskih družb. Javna poraba je bil edini 
element povpraševanja, ki je podpiral gospoda rsko dejavnost, deloma zaradi svežnja 
spodbud v višini 1,5 % BDP, ki so se  izvajale v skladu z evropskim na črtom za 
oživitev gospodarstva. Poleg teh diskreci jskih ukrepov so bile  javne finance pod 
precejšnjim priti skom zaradi kr čenja gospodarske dejavnosti, upo časnitve mo čne 
rasti vrednosti sredstev in  vzorca rasti z manj prihodki iz davkov. Zato so javne 
finance presežek iz leta 2008 v višini 0,9 % BDP spremenile v primanjkljaj v višini 
6,1 % BDP. Kriza je izpostavi la tudi akumulacijo velik ega zunanjega neravnovesja, 
ki se odraža ne le v nizkih neto prihrankih zasebnega sektorja, temve č tudi v 
poslabšanju neto položaja javnofinan čne izgube in padcu konkuren čnosti. Šibko 
domače povpraševanje in po časno zunanje okrevanje naj bi po pri čakovanjih 
poslabšala obete za izboljšanje. Predvideva se nadaljnje zmanjšanje rasti BDP v letu 
2010, čeprav v manjšem obsegu, in rahlo izbo ljšanje v letu 2011. Ciper se torej v 
srednjeročnem obdobju spopada z izzivom pove čanja rasti na podlagi rahle oživitve 
                                                 
3 UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: 
 http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm. 
SL 6   SL svetovnega gospodarstva, pri čemer obstoje ča makroekonomska neravnovesja rešuje 
z ohranjanjem preudarnih fiskalnih politik. Dolgoro čno se država soo ča s potrebo po 
okrepitvi vzdržnosti javnih financ  zaradi staranja prebivalstva.  
(3) Čeprav je velik del ugotovljenega zman jšanja dejanskega BDP v okviru krize 
ciklične narave, se negativne posledice odr ažajo tudi na ravni potencialne 
proizvodnje. Kriza lahko vpliva tudi  na potencialno rast v srednjero čnem obdobju, in 
sicer z nižjimi naložbami, omejeno razpoložljivostjo kreditov in vse ve čjo strukturno 
brezposelnostjo. Poleg tega u činek gospodarske krize sovpada z negativnimi u činki 
staranja prebivalstva na pr oizvodni potencial in vzdržnos t javnih financ. Glede na 
navedeno je klju čnega pomena, da se pospešijo strukturne reforme za okrepitev 
potencialne rasti. Za Ciper je predvsem pomembno, da izvede reforme na trgu dela, 
zlasti za okrepitev priložnosti za vseživljenjsko u čenje, in sicer predvsem za manj 
kvalificirane in starejše delavce ter br ezposelne, pa tudi za zagotovitev pravo časnega 
in učinkovitega izvajanja na črtovanih reform na podro čju tehničnega in poklicnega 
izobraževanja. Poleg tega je potr ebna boljša uskladitev rasti pla č s produktivnostjo, 
rastjo zaposlovanja in konkuren čnostjo.  
(4) Makroekonomski scenarij v programu predvi deva, da se bo realna rast BDP dvignila 
z –1,7 % v letu 2009 na 0,5 % v le tu 2010, preden bo dosegla povpre čno stopnjo 
2,6 % v preostalem programskem obdobju. Po trenutno razpoložljivih podatkih4 se 
zdi, da ta scenarij temelji na ugodnih pr edpostavkah o rasti v celotnem programskem 
obdobju. Ugoden razvoj se pri čakuje predvsem pri zasebni potrošnji, ki je 
spodbujena z nekoliko optimisti čno rastjo zaposlovanja in pla č. Program napoveduje, 
da bo realna rast naložb  v gradbeništvu kratkoro čno ostala negativna in se bo v drugi 
polovici programskega obdobja okrepila. Vend ar v prihodnost usmerjeni kazalniki 
nakazujejo intenzivnejše srednjero čno prilagajanje v gradbenem sektorju v 
primerjavi z napovedmi v programu. Pole g tega se kljub boljšim gospodarskim 
obetom v nestabilnosti okrev anja glavnih trgovinskih pa rtnerjev Cipra skrivajo 
nezanemarljiva negativna tveganja za ma kroekonomski scenarij v programu. Zaradi 
krčenja gospodarske dejavnosti v letu 2009 je bil izveden pomemben, čeprav le delen 
popravek zunanjega primanjkljaja, ki klj ub temu še vedno znaša kar 8,5 % BDP, 
program pa napoveduje, da bo do leta 2013 sp et strmo narasel na 12,9 % BDP, saj se 
pričakuje pove čanje uvoza. Zunanje neravnovesj e bo verjetno obremenilo 
gospodarsko rast v srednjero čnem obdobju. Visoko negativno var čevanje v javnem 
sektorju bi bilo treba financirat i z zunanjim zadolževanjem ali iz doma čega 
zasebnega var čevanja. Tako bi prilagoditev neravnovesja teko čega računa zahtevala 
bodisi višje stroške posojil bodisi višje prih ranke iz zasebnega sektorja. Slednje bi 
pomenilo nižjo rast proizvodnje zaradi nižj e zasebne potrošnje al i naložb (t. i. u činek 
izrinjanja). Napovedi programa gled e inflacije se zdijo realne.  
(5) V skladu s programom se je javnofinan čni primanjkljaj v letu 2009 izrazito poslabšal 
in s presežka v višini 0,9 % BDP v letu 2008 padel na 6,1 % BDP, kar je predvsem 
posledica vpliva krize na javne finance, pa tudi spodbujevalnih ukrepov v višini 
1,5 % BDP, ki jih je vlada spre jela v skladu z evropskim na črtom za oživitev 
gospodarstva. V skladu s programom se na črtuje restriktivna fiskalna politika z 
                                                 
4 V oceni so upoštevane zlasti napoved služb Komisije iz pomladi 2010 in tudi druge informacije, ki so 
od takrat na voljo.  
SL 7   SL namenom, da se do leta 2013 zmanjša čezmerni primanjkljaj v skladu s predvidenim 
scenarijem rasti. 
(6) Posodobitev programa kot prora čunski cilj za leto 2010 dolo ča primanjkljaj v višini 
6 % BDP. Zakon o prora čunu za leto 2010, ki ga je parlament sprejel 24. decembra 
2009, je imel za cilj primanjkljaj v višini 4,5 % BDP na podlagi dejanskega primanjkljaja za leto 2009, ki je po oceni zn ašal približno 3 % BDP. Glede na to, da 
je dejanski primanjkljaj ob koncu leta 2009 znašal 6 % BDP, bi zakon o prora čunu 
zahteval še ve čji primanjkljaj. Vendar progra m vsebuje ukrepe za zaustavitev 
nadaljnjega prora čunskega poslabševanja in stabilizacijo primanjkljaja na stopnjah iz 
leta 2009. Posodobitev programa napoveduje, da  se bo v letu 2010 v primerjavi z 
rezultatom iz leta 2009 delež prihodkov v razmerju do BDP pove čal za okoli 1,25 
odstotne to čke. Pričakuje se, da se bodo javni odhodki pove čali za 1,25 odstotne 
točke BDP. Primarni odhodki se bodo po na črtih še naprej pove čevali zaradi 
nadaljnjega zviševanja socialnih transferjev, subvencij in pla č v javnem sektorju. V 
skladu s posodobitvijo programa bodo pla čila obresti še naprej  padala za približno 
0,25 odstotne to čke BDP kljub pove čevanju dolga. Javne nalo žbe naj bi ostale na 
stopnjah iz leta 2009. Na splošno se bo na ravnanost fiskalne politike, vsebovana v 
programu in merjena s strukt urnim saldom (tj. v cikli čno prilagojenem smislu brez 
enkratnih in drugih za časnih ukrepov), v letu 2010 zao strovala do višine 0,5 % BDP.  
(7) Glavni cilj srednjero čne proračunske strategije program a je znižati javnofinan čni 
saldo pod referen čno vrednost 3 % BDP do leta 2013. Po programu naj bi se 
nominalni prora čunski primanjkljaj v letu 2011 znižal na 4,5 % BDP (s 6,1 % v 
prejšnjem letu) in na 3,4 % v le tu 2012, dokler ne bi leta 2013 kon čno dosegel 2,5 % 
BDP. Pri čakovati je, da bo primarni saldo sledil podobnemu vzorcu in od 
primanjkljaja v višini 3,7 % BDP leta  2010 do konca obdobja dosegel uravnoteženo 
stanje. Strukturni primanjkljaj, izra čunan po skupno dogovorjeni metodologiji, naj bi 
se po letu 2010 še naprej zmanjševal in dosegel približno 3,5 % BDP v letu 2011, 
nekaj manj kot 3 % v letu 2012 in 2,25 % v letu 2013. Povpre čna letna fiskalna 
prizadevanja bi v obdobju 2010–2013 znašala 0,75 % BDP na leto. Zdi se, da je 
prilagoditev izrazitejša na za četku, čeprav bo celoten u činek ukrepov, sprejetih leta 
2010, viden šele leta 2011. Poleg tega se bodo ukrepi, sprejeti v okviru evropskega 
načrta za oživitev gospodarstva, za čeli postopno opuš čati šele konec leta 2010. 
Konsolidacija naj bi se dosegla predvsem na prihodkovni strani prora čuna, ki naj bi 
se povečala za 2,6 odstotne to čke BDP med letoma 2010 in 2013, medtem ko bi 
omejevanje odhodkov prispevalo k dodatni odstotni to čki BDP. Ukrepi v podporo 
prihodkom zajemajo boj proti dav čnim utajam, amnestijo za prostorsko na črtovanje, 
uskladitev minimalnih trošarin za naftne proizvode in znižane stopnje DDV za živila 
in farmacevtske izdelke ter prihodke od di vidend iz polvladnih organizacij. Program 
pri ukrepih v zvezi z odhodki ve čji del prilagoditev namenja nadzoru nad odhodki iz 
poslovanja in zmanjšanju teko čih transferjev. Program navaja ciljno usmerjanje 
socialnih transferjev ter omejitev obsega in stopnje rasti pla č v javnem sektorju kot 
kategorije odhodkov za konsolidacijo, ko bi bil enkrat dosežen sporazum med 
socialnimi partnerji. Posodobite v potrjuje zavezo za srednjero čni proračunski cilj, 
specifičen za vsako državo članico, ki je uravnoteženo prora čunsko stanje v 
strukturnem smislu (tj. v cikli čno prilagojenem smislu ter brez enkratnih in drugih 
začasnih ukrepov). Ta srednjero čni proračunski cilj ustrezno odraža cilje Pakta. 
Strukturni saldo, ki ustr eza ciljnemu primanjkljaju programa, nakazuje, da 
srednjeročni proračunski cilj v tem programskem obdobju ne bo dosežen.  
SL 8   SL (8) Prora čunski rezultati bi lahko bili slabši od na črtovanih v programu. Zdi se, da zlasti 
makroekonomski scenarij, predviden v posodobitvi programa, temelji na ugodnih 
predpostavkah o rasti v celotnem progr amskem obdobju. Na strani prihodkov so 
tveganja za javne financ e zlasti v obdobju 2010–2011 ve čja kot v preteklih letih ter 
povezana z morebitnim ve čjim zmanjšanjem in uravnoteženjem gospodarske rasti v 
smeri sestave rasti, ki prinaša manj dav čnih prihodkov. Glede na pri čakovano 
zmerno oživitev gospodarstva in pritiske za spodbujanje doma čega povpraševanja s 
povečanimi javnimi odhodki, tveganja potencialnih prekora čitev niso zanemarljiva. 
Ta tveganja so ve činoma povezana s prakso predložitve dodatnih prora čunov za 
povečanje odhodkov med letom, ki poleg namera vane prerazporeditve sredstev vodi 
k povečanju teko čih odhodkov. Prav tako bi lahko bili socialni transferji višji od 
pričakovanih glede na zadnje dosežene rezultate in odsotnost mehanizma ciljnega 
usmerjanja ter nekoliko optimisti čne napovedi rasti zaposlovanja oziroma 
zmanjševanja brezposelnosti.  
(9) Delež bruto državnega dolga v BDP bo po ocenah leta 2009 znašal 56,2 % BDP, kar 
pomeni pove čanje z 48,4 % v preteklem letu. K ve čjemu deležu dolga je poleg 
večjega primanjkljaja in manjše rasti BDP prispevalo tudi usklajevanje stanj in 
tokov, ki znaša eno odstotno to čko BDP. Slednje odraža akumulacijo javnofinan čnih 
sredstev zaradi prekomernega financ iranja ob koncu leta 2009, ki je omogo čalo 
izpolnjevanje obveznosti z za četka januarja 2010. Delež dolga se bo v programskem 
obdobju predvidoma pove čal, in sicer predvsem zaradi stalnega primarnega 
primanjkljaja, ki pa se zmanjšuje. De lež dolga bo leta 2010 presegel referen čno 
vrednost 60 % BDP in bo predvidoma ostal nad referen čno vrednostjo v celotnem 
programskem obdobju. Napoveduje se, da  se bo leta 2011 in leta 2012 pove čal na 
okoli 63 % BDP, nato pa bo rahlo upadal. Glede na negativna tveganja za makroekonomski scenarij in prora čunske cilje bi bil razvoj  deleža dolga lahko manj 
ugoden od predvidenega v programu.   
(10) Dolgoro čni proračunski vpliv staranja prebiv alstva je precej nad povpre
čjem EU, kar 
je predvsem posledica razmeroma velikega pove čanja odhodkov za pokojnine kot 
deleža BDP v prihodnjih desetletjih, na ka r delno vpliva dejstvo, da je pokojninski 
sistem še vedno v fazi razvoja. Prog ram obravnava pokojninsko reformo, uvedeno 
aprila 2009, za katero se predvideva, da bo nekoliko zaustavila pove čevanje 
odhodkov za pokojnine in, kar je še pomembn ejše, povišala stopnje prispevkov za 
socialno varnost. Reforma bi izboljšala dolgoro čni saldo pokojninskega sistema in 
zmanjšala tveganja za vzdržnost, venda r brez vplivanja na celovito oceno. S 
proračunskim stanjem leta 2009, kakor je ocenjeno v programu, se pove čuje 
proračunski učinek staranja prebivalstva na  vrzel v vzdržnosti. Srednjero čno 
izboljšanje primarnega salda in izvajanje nadaljnjih ukrepov, katerih cilj je omejitev 
precejšnjega pove čevanja odhodkov zaradi staranja pr ebivalstva, zlasti odhodkov za 
pokojnine in zdravstveno varst vo, bi prispevalo k zmanjšanju tveganja za vzdržnost 
javnih financ, ki ga je Komisija v svojem poro čilu o vzdržnosti za leto 20095 ocenila 
kot visokega. Srednjero čne napovedi glede dolga, v skladu s katerimi naj bi se 
                                                 
5 Svet v svojih sklepih z dne 10. novembra 2009 o vzdržnosti javnih financ „poziva države članice, naj se 
v prihodnjih programih za stabilnost in konvergenco posvetijo predvsem strategijam za doseganje 
vzdržnosti“ in poleg tega „poziva Komisijo , naj skupaj z Odborom za ekonomsko politiko in 
Ekonomsko-finan čnim odborom še pred objavo naslednjega poro čila o vzdržnosti dodatno razvije 
metodologijo za ocenjevanje dolgoro čne vzdržnosti javnih financ“. Naslednje poro čilo je predvideno za 
leto 2012. 
SL 9   SL stopnje rasti BDP postopo ma vrnile na vrednosti, ki so bile predvidene pred krizo, 
deleži davkov pa na ravni pred krizo, in ki vklju čujejo načrtovano pove čanje 
odhodkov zaradi staranja prebivalst va kažejo, da bi prora čunska strategija, 
predvidena v programu, v nom inalni vrednosti in brez nadaljnje spremembe politike 
domala zadostovala za stabilizacijo deleža dolga v BDP do leta 2020. 
(11) V zadnjih letih je Ciper presegel svoje prora čunske cilje, čeprav v okviru cveto čega 
gospodarstva in sestave rasti, ki temelji na obdav čenju. Prora čunski okvir je bil 
nedavno izboljšan s sprejetjem ra čunovodskega sistema za finan čno upravljanje 
(FIMAS), triletnim srednjero čnim prora čunskim okvirom, ki se je sprejemal 
postopoma, ter uvedbo priprave prora čuna na podlagi progr amov in rezultatov. 
Vendar je praksa sprejemanja dodatnih prora čunov med letom povzro čila povečanje 
tekočih odhodkov, ki presega na črtovano prerazporeditev sredstev. V skladu s 
programom naj bi se z novim prora čunskim okvirom, ko bo v celoti izveden, ta 
praksa kon čala, postopek na črtovanja prora čuna pa z njim postal u činkovitejši in 
uspešnejši, kar bi prispevalo k omejevanju odhodkov. Hkrati bi nov postopek načrtovanja prora čuna zagotovil trdno podlago za prerazporeditev odhodkov v korist 
dejavnostim za pove čanje rasti v skladu s prednostnimi nalogami, opredeljenimi v 
nacionalnem programu reform. Vendar je  novi okvir še vedno v zgodnji fazi 
izvajanja, v celoti pa naj bi bil vzpostavljen šele leta 2012. Njegov u činek bi bil torej 
lahko zaznaven šele v srednjero čnem obdobju. Pravo časna izvedba novega okvira bi 
bila odločilna za uspešno in dolgotraj no konsolidacijo javnih financ. 
(12) Kar zadeva kakovost javnih financ, progr am potrjuje njeno pome mbnost kot sredstvo 
za podporo potencialni rasti in zagotovitev dolgoro čne vzdržnosti javnih financ. 
Program poudarja predvsem vpliv, ki ga bosta imela triletni srednjero
čni proračunski 
okvir in priprava prora čuna na podlagi programov in rezultatov na po lno uveljavitev 
boljšega razporejanja sred stev za prednostna podro čja, ki spodbujajo rast, v povezavi 
z boljšim nadzorom nad neproduktivni mi odhodki. Na strani odhodkov program 
vključuje pregled zadnjih projek tov, katerih cilj je pove čanje infrastrukture v okviru 
javno-zasebnih partnerstev, in ukrepe  za izboljšanje izobraževanja s pove čano 
uporabo ra čunalnikov v osnovnošolskem in sre dnješolskem izobraževanju ter z 
izboljšavami v raziskovalnih in akademskih institucijah. Posodobitev programa vsebuje tudi dodelitev sredstev za prestruktur iranje javnih bolnišnic v samostojne 
enote in sprejetje nacionalne zdra vstvene sheme s ciljem izboljšati u činkovitost z 
urejanjem konkurence in omejitvijo stroškov. Zdi se, da je to bistveno pri nadzoru 
pričakovanega pove čanja odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva. Na strani 
prihodkov program poudarja pozitiven u činek, ki bi ga im ela uvedba triletnega 
srednjeročnega prora čunskega okvira na izboljšanje to čnosti in ob čutljivosti 
napovedi glede prihodkov v srednjero čnem obdobju. Pristojni organi ugotavljajo, da 
so bile glede na nestabilnost elasti čnosti davkov v zadnjih letih zaradi mo čne rasti 
vrednosti sredstev napovedi glede prihodkov prilagojene tako, da sta bila upoštevana 
vpliv cene sredstev in sestava rasti BDP. Pr ogram predvideva tudi stalno spremljanje 
sistema dav čnih olajšav s strani pristojnih or ganov, da se zagotovi nadaljnje pla čilo 
za delo ob hkratni pomo či ranljivim socialnim skupinam.  
(13) Na splošno se lahko ob upoštevanj u tveganja za zgor aj navedene prora čunske cilje 
strategija za ohranitev podpor nih fiskalnih politik tudi v letu 2010 šteje za skladno z 
evropskim na črtom za oživitev gospodarstva. Vendar se predvideva, da bo zaradi 
negativnih vplivov gospodarske krize javnofinan čni primanjkljaj v letu 2010 ostal pri 
6 % BDP, nato pa se bo postopoma spustil pod referen čno vrednost 3 %. Čeprav 
SL 10   SL strategija programa v obdobju 2010–2013 predvideva povpre čna letna fiskalna 
prizadevanja v viši ni 0,75 odstotne to čke BDP, je to izpostavljeno negativnim 
tveganjem. Zato je glede na tveganja ve rjetno, da fiskalna prizadevanja ne bodo 
zadostovala za zmanjšanje primanjkljaja pod referen čno vrednost 3 % BDP do leta 
2013, kot je na črtovano. Poleg tega se zdi, da temelji sestava strategije programa za 
konsolidacijo predvsem na ukrepih za pove čanje prihodkov z minimalnim 
omejevanjem odhodkov. Program dejansko predvideva, da se bo delež odhodkov v 
razmerju do BDP v letu 2013 v primerjavi z rezultati iz leta 2009 stabiliziral na višji 
stopnji. O ukrepih, ki bi lahko spremenili to stanje, še vedno razpravljajo socialni partnerji, zato so izpostavljeni tveganjem glede na činov in časovne uskladitve 
njihovega izvajanja. Posledi čno je lahko tudi delež dolga,  ki naj bi po letu 2010 
predvidoma presegel 60 % BDP, ma nj ugoden od predvidenega v posodobitvi 
programa. 
(14) Kar zadeva zahteve po podatkih, dolo čene v kodeksu ravnanja za programe 
stabilnost in konvergen čne programe, vsebuje program vse obvezne in neobvezne 
podatke. 
Splošni zaklju ček je, da so se javne finance Cipra bistveno poslabšale kot posledica upada 
gospodarske rasti in ekspanzivne prora čunske naravnanosti zaradi sprejetja pomembnih 
ukrepov spodbud v skladu z evropskim na črtom za oživitev gospoda rstva. Zato se je 
proračunski saldo s presežka v viši ni 0,9 % BDP leta 2008 obrnil v primanjkljaj v višini 6,1 % 
BDP v letu 2009. V programu je opi sana pot konsolidacije z za četkom leta 2010, njen cilj pa 
je znižanje javnofinan čnega salda pod referen čno vrednost 3 % BDP do leta 2013. Vendar naj 
bi se prilagoditev po na črtih dosegla v glavnem na strani prora čunskih prihodkov, medtem ko 
bi delež odhodkov v razmerju do BDP ostal na na jvišjih vrednostih do zdaj. Glede na rahlo 
oživitev svetovnega gospodarstva je prora čunska strategija izpostav ljena velikim negativnim 
tveganjem, medtem ko makroekonomski scenarij  programa temelji na ugodnih predpostavkah 
o rasti. Zaradi velikih notranjih in zunanjih  neravnovesij mora biti ohranjanje preudarnih 
politik in krepitev fiskalne vz držnosti glavna prednostna naloga. Zato bi bilo nadzorovanje 
tekočih odhodkov z izvajanjem u činkovitega ve čletnega prora čunskega okvira bistven 
instrument za podporo doseganju konsolidacijskih na črtov in prora čunskih ciljev. Poleg tega 
je spodbujanje kakovosti javnih financ pomembno tudi zaradi zagotavljanja podpore 
nemotenemu prilagajanju gospodarstva za radi neravnovesij, s katerimi se soo ča, zlasti z 
dviganjem potencialnega BDP, spodbujanjem konkuren čnosti in nadaljnjim zmanjševanjem 
zunanjega neravnovesja. 
Glede na zgornjo oceno naj Ciper: (i) omeji primanjkljaj v letu 2010 na najve č 6 % BDP, po potreb i tudi z okrepitvijo 
konsolidacijskih ukrepov, zlasti če se izkaže, da je makroekonomski razvoj manj 
ugoden kot ga predvideva scenarij programa, in pravo časno opredeli konsolidacijsko 
strategijo, ki bo v ve čji meri temeljila na odhodkih; izkoristi priložnosti zunaj okvira 
napovedanih finan čnih prizadevanj za pospešitev fisk alne konsolidacije in znižanje 
bruto javnega dolga pod referen čno vrednost; 
(ii) izvaja, kot je na črtovano, u činkovit ve čletni prora čunski okvir, da se zagotovi 
skladnost s prora čunskimi cilji in mo čno omejijo odhodki v srednjero čnem obdobju;  
SL 11   SL (iii) izboljša dolgoro čno vzdržnost javnih financ z izva janjem ukrepov reform za nadzor 
odhodkov za pokojnine in zdravstveno vars tvo, da se omeji napovedano pove čanje 
odhodkov zaradi staranja prebivalstva. 
SL 12   SL Primerjava klju čnih makroekonomskih in prora čunskih napovedi  
    2008 2009 2010 2011 2012 2013 
PS apr. 2010  3,6 –1,7 0,5 1,5 3,0 3,2 
KOM maj 2010  3,6 –1,7 –0,4 1,3 / / Realni BDP 
(sprememba v %)  PS feb. 2009  3,8 2,1 2,4 3,0 3,2 / 
PS apr. 2010  4,4 0,2 2,7 2,0 2,0 2,0 
KOM maj 2010  4,4 0,2 2,7 2,5 / / Inflacija po HICP 
(v %)  PS feb. 2009  4,4 2,0 2,5 2,5 2,5 / 
PS apr. 2010  2,9 –1,3 –2,4 –2,5 –1,6 –0,5 
KOM maj 2010  3,4 –0,7 –2,1 –1,6 / / Proizvodna vrzel1 
(v % potencialnega BDP)  PS feb. 2009  0,8 –0,1 –0,6 –0,5 –0,2 / 
PS apr. 2010  –17,7 –8,5 –11,5 –12,2 –12,6 –12,9 
KOM maj 2010  –17,6 –8,2 –6,8 –6,7 / / Neto posojanje/izposojanje 
glede na preostali svet 
(v % BDP)  PS feb. 2009  –12,4 –12,1 –11,5 –10,9 –10,2 / 
PS apr. 2010  43,5 40,3 41,6 42,8 43,6 44,2 
KOM maj 2010  43,5 40,3 41,2 41,3 /  / Javnofinan čni prihodki 
(v % BDP)  PS feb. 2009  45,3 43,8 44,0 44,4 44,8 /  
PS apr. 2010  42,6 46,4 47,6 47,2 47,0 46,7 
KOM maj 2010  42,6 46,4 48,3 49,0 /  / Javnofinan čni odhodki 
(v % BDP)  PS feb. 2009  44,3 44,6 45,5 46,3 47,1 /  
PS apr. 2010  0,9 –6,1 –6,0 –4,5 –3,4 –2,5 
KOM maj 2010  0,9 –6,1 –7,1 –7,7 / / Javnofinan čni saldo 
(v % BDP)  PS feb. 2009  1,0 –0,8 –1,4 –1,9 –2,2 / 
PS apr. 2010  3,7 –3,6 –3,7 –2,1 –1,0 0,1 
KOM maj 2010  3,7 –3,6 –4,4 –4,8 / / Primarni saldo 
(v % BDP)  PS feb. 2009  3,9 1,5 0,8 0,2 –0,2 / 
PS apr. 2010  –0,2 –5,6 –5,1 –3,5 –2,8 –2,3 
KOM maj 2010  –0,4 –5,8 –6,3 –7,1 / / Ciklično prilagojeni saldo1 
(v % BDP)  PS feb. 2009  0,7 –0,8 –1,2 –1,7 –2,1 / 
PS apr. 2010  –0,2 –5,6 –5,2 –3,6 –2,9 –2,3 
KOM maj 2010  –0,4 –5,8 –6,3 –7,1 / / Strukturni saldo3 
(v % BDP)  PS feb. 2009  0,7 –0,8 –1,2 –1,7 –2,1 / 
PS apr. 2010  48,4 56,2 61,0 63,2 63,1 62,3 
KOM maj 2010  48,4 56,2 62,3 67,6 / / Bruto državni dolg 
(v % BDP)  
PS feb. 2009  49,3 46,8 45,4 44,2 44,2 / 
Opombe : 
1Proizvodne vrzeli in cikli čno prilagojeni saldi iz pr ogramov glede na ponovne izra čune služb Komisije na podlagi 
podatkov v programih.  
2Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 2,0 %, 2,8 %, 2,8 %, 2,8 % oziroma 2,8 % v tem zaporedju v obdobju 
2009–2013.  
3Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih za časnih ukrepov. Glede na najnovejš i program znašajo enkratni in 
drugi začasni ukrepi 0,1 % BDP v letih 2010, 2011 in 2012 (vsi za zmanjšanje primanjkljaja). V napovedi služb Komisije iz 
pomladi 2010 ni enkratnih in drugih za časnih ukrepov.  
Vir: 
Program za stabilnost (PS); napovedi služ b Komisije iz pomladi 2010 (KOM); izra čuni služb Komisije.