2013/0437 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o obstoju čezmernega primanjkljaja na Hrvaškem

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 126(6) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju pripomb, ki jih je predložila Hrvaška,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s členom 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.

(2) Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest.

(3) Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz člena 126 PDEU, kot je pojasnjen v Uredbi Sveta (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem[1] (ki je del Pakta za stabilnost in rast), določa odločitev o obstoju čezmernega primanjkljaja. Protokol o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi, vsebuje dodatne določbe glede izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Uredba Sveta (ES) št. 479/2009[2] določa podrobna pravila in opredelitve za uporabo določb navedenega protokola.

(4) Če Komisija, kakor je določeno v členu 126(5), meni, da v neki državi članici obstaja čezmerni primanjkljaj ali da bi do njega lahko prišlo, na zadevno državo članico naslovi svoje mnenje in o tem obvesti Svet. Komisija je na podlagi svojega poročila v skladu s členom 126(3) PDEU in mnenja Ekonomsko-finančnega odbora v skladu s členom 126(4) PDEU ugotovila, da na Hrvaškem obstaja čezmeren primanjkljaj. Komisija je zato 10. decembra 2013 na Hrvaško naslovila zadevno mnenje in o tem obvestila Svet[3].

(5) V skladu s členom 126(6) PDEU bi moral Svet upoštevati morebitne pripombe, ki jih želi predložiti zadevna država članica, preden odloči, po opravljeni splošni oceni, ali čezmerni primanjkljaj obstaja. V primeru Hrvaške je Svet na podlagi te splošne ocene ugotovil naslednje.

(6) Glede na revidirani proračun za leto 2013 in osnutek proračuna za leto 2014[4], ki ga je vlada sprejela in poslala parlamentu 14. novembra 2013, hrvaški organi za leto 2013 načrtujejo primanjkljaj sektorja država v višini 5,5 % BDP (po primanjkljaju v višini 5 % BDP leta 2012) ter pričakujejo da bo ta v letu 2014 ostal nespremenjen in da se bo v letih 2015 in 2016 samo postopoma manjšal. Skladno z napovedjo Komisije iz jeseni 2013, ki je bila objavljena 5. novembra, naj bi bil primanjkljaj sektorja država že v letu 2013 znatno nad 3 % BDP, kar je referenčna vrednost iz Pogodbe, in se ob odsotnosti izravnalnih ukrepov v obdobju 2013–2015 povečal na več kot 6 % BDP. Kot je navedeno v poročilu Komisije na podlagi člena 126(3) PDEU, so načrtovani in napovedani primanjkljaji nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, in ne blizu nje. Preseganje referenčne vrednosti se lahko v smislu Pakta za stabilnost in rast šteje kot izjemno. Deloma je to zlasti posledica resnega upada gospodarske rasti v smislu Pakta za stabilnost in rast. Po ocenah naj bi se gospodarska aktivnost od vrhunca leta 2008 zmanjšala za skoraj 12 %. Realni BDP naj bi se v letu 2013 še naprej krčil, manjše okrevanje pa se pričakuje šele leta 2014. Potencialna rast proizvodnje, kot so jo službe Komisije ocenile na podlagi skupno dogovorjene metode, je v letu 2009 stagnirala, v letu 2010 pa postala negativna in je še vedno negativna. Izračunana proizvodna vrzel, ki je bila negativna od leta 2009, naj bi se v obdobju, ki ga zajema napoved, postopoma manjšala, vendar bo verjetno ostala negativna vse do leta 2015, kar potrjuje intenzivnost in obsežnost recesije. Sicer pa ni mogoče trditi, da je načrtovano preseganje referenčne vrednosti v smislu Pakta za stabilnost in rast začasno. Glede na napovedi hrvaških organov in napoved Komisije iz jeseni 2013 bo primanjkljaj sektorja država v letih 2014 in 2015 še naprej znatno nad referenčno vrednostjo. Zahteva v zvezi z merilom glede primanjkljaja iz Pogodbe torej ni izpolnjena.

(7) Hrvaška vlada v osnutku proračuna za leto 2014 predvideva povečanje deleža dolga v razmerju do BDP z 58,1 % leta 2013 na 62 % leta 2014 in nato v letih 2015 in 2016 še dodatno povečanje na 64,1 % oziroma 64,7 %. Te številke so nekoliko višje od tistih iz usmeritev ekonomske in fiskalne politike iz septembra 2013, v katerih je vlada napovedovala, da bo delež dolga v letu 2013 dosegel 56,6 %, v letih 2014, 2015 in 2016 pa 60,6 %, 63,4 % oziroma 65,3 %. V napovedi Komisije iz jeseni 2013 znaša bruto javni dolg za leto 2013 59,7 % BDP. V primeru nespremenjenih politik naj bi se delež dolga leta 2014 dvignil nad 60 % in s tem presegel referenčno vrednost 60 % BDP iz Pogodbe. Glede na trenutno razpoložljive informacije bi izdaja dolarskih državnih obveznic novembra 2013 bruto javni dolg povišala nad prag 60 % že do konca leta 2013. V členu 2(1a) Uredbe 1467/97 je določeno, da se zahteva v zvezi z merilom glede višine dolga šteje za izpolnjena tudi, če proračunske napovedi Komisije kažejo na to, da bo do potrebnega zmanjšanja razlike glede na referenčno vrednost prišlo v triletnem obdobju, ki zajema dve leti, ki sledita zadnjemu letu, za katerega so na voljo podatki. Napovedi hrvaških organov in Komisije kažejo, da delež dolga narašča zaradi nadaljnjih visokih primanjkljajev in šibke gospodarske aktivnosti, tako pa naj bi tudi ostalo v obdobju, ki ga zajemajo napovedi. Zato referenčna vrednost za dolg in s tem zahteva iz Pogodbe v zvezi z merilom glede dolga nista izpolnjeni.

(8) Komisija je v skladu z določbami Pogodbe v poročilu na podlagi člena 126(3) PDEU analizirala tudi „pomembne dejavnike“. Kot je določeno v členu 2.4 Uredbe (ES) št. 1467/97, se lahko za države z deležem dolga, ki je nad referenčno vrednostjo, ti dejavniki pri korakih, ki so podlaga za sklep o izpolnjevanju merila glede primanjkljaja, upoštevajo samo v primeru, ko primanjkljaj sektorja država ostaja blizu referenčne vrednosti in je preseganje referenčne vrednosti začasno, kar pa za Hrvaško ne velja. Pri oceni, ali je merilo glede dolga izpolnjeno, so se upoštevali pomembni dejavniki, zlasti globoka in dolgotrajna recesija, ki jo spremljajo neugodni zunanji pogoji. Navedeni dejavniki ne spreminjajo zaključka, da merilo glede dolga iz Pogodbe ni izpolnjeno –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Iz splošne ocene izhaja, da na Hrvaškem obstaja čezmerni primanjkljaj.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Republiko Hrvaško.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

[2] UL L 145, 10.6.2009, str. 1–9.

[3] Vsi dokumenti o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Hrvaško so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/croatia_en.htm.

[4] Osnutek proračuna ni pripravljen v skladu z metodologijo ESA95. Primanjkljaji za obdobje 2009–2012, ocenjeni na podlagi metodologije ESA95, znašajo med 1,5 in 3,3 odstotne točke več kot sporočeni primanjkljaji, ocenjeni na podlagi nacionalne metodologije. Do razlik prihaja predvsem zaradi dejstva, da primanjkljaji po metodologiji ESA95 vključujejo nekatera izplačila v okviru poroštev, prevzeme dolga in povračilo dolga upokojencem.