ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
70.

poziva etiopsko vlado, naj uradno potrdi sklep o razmejitvi med Eritrejo in Etiopijo, ki ga je sprejela komisija za mejo, kot dokončnega in obvezujočega v skladu z resolucijama Varnostnega sveta Združenih narodov 1907 (2009) in 2023 (2011) ter z ustreznimi resolucijami Afriške unije in Medvladnega organa za razvoj (IGAD); zato poziva eritrejsko vlado, naj pristane na sodelovanje v dialogu z Etiopijo, kar bi pripeljalo do odpoklica vojske z meja, do fizične razmejitve v skladu s sklepi komisije za mejo, ob upoštevanju pomena ohranjanja povezanosti skupnosti, ter do normalizacije odnosov z Etiopijo, vključno s ponovnim odprtjem meje; poziva mednarodno skupnost, naj sodeluje z Eritrejo ter zagovarja interese in potrebe eritrejskega ljudstva, pri čemer naj režim in vojsko prisili, da dovolijo dostop mednarodnih organizacij, pripravijo dolgo obljubljene volitve in odprejo politični prostor v državi; poudarja, da mora biti vsaka pomoč EU, ki ni namenjena uresničevanju humanitarnih ciljev, strogo pogojena z zavezo eritrejskih oblasti, da bodo spodbujale prehod k demokraciji, izboljšanje stanja človekovih pravic v državi s preglednimi in oprijemljivimi merili ter izpolnjevanje osnovnih potreb eritrejskega ljudstva; poziva Eritrejo, naj preneha zagotavljati vsakršno pomoč oboroženim skupinam, ki ogrožajo mir in spravo v Somaliji ter regionalno stabilnost na splošno; poziva k svobodi govora, tiska in veroizpovedi ter k uvedbi svobodnih in poštenih volitev in demokracije v državi; poziva k takojšnji izpustitvi političnih zapornikov, vključno z zaprtim novinarjem Dawitom Isaacom, ki je brez sojenja v zaporu že več kot 4 000 dni;
15.

meni, da je predlog Komisije glede združevanja sklepov o nepovratnih sredstvih in sporazumov o uporabi med Komisijo in državami članicami, potem ko Evropski parlament in Svet dasta na voljo finančna sredstva, zanimiv in ustrezen, saj bi omogočil prihranek časa in posledično hitrejši odziv;
F.

ker že obstaja več pogodb o območjih brez jedrskega orožja v drugih regijah sveta, in sicer v Latinski Ameriki in na Karibih, v južnem Tihem oceanu, v jugovzhodni Aziji, v Afriki in v srednji Aziji; ker je status Mongolije, ki se je sama razglasila za državo brez jedrskega orožja, priznala generalna skupščina ZN s sprejetjem resolucije o Mongoliji in njenem mednarodnem varnostnem statusu in statusu države brez jedrskega orožja; ker obstajajo druge pogodbe, ki ravno tako obravnavajo denuklearizacijo nekaterih območij, kot so pogodba o Antarktiki, pogodba o vesolju, pogodba o Mesecu in pogodba o morskem dnu;
A.

ker so vlagatelji peticije odločno izrazili svojo zaskrbljenost zaradi izjemno visokih ravni emisij dioksina iz jeklarne ILVA v Tarantu, ki so imele in še vedno imajo velik in trajen škodljiv učinek na zdravje prebivalstva na tistem območju, kjer ima 20 000 družin člana, ki dela ali je delal v jeklarski industriji ali v povezavi z njo, in kjer je stopnja kontaminacije lokalnega prebivalstva povzročila nesprejemljive in nevzdržne ravni bolezni in kroničnih bolezni;
9.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko ima ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela;
C.

ker Libijo čaka porevolucionarno obdobje, polno izzivov, ki segajo od varnost (razorožitev, demobilizacija in reintegracija revolucionarnih milic ter reforma narodne vojske, policije, obmejnih in drugih državnih varnostnih sil), narodna sprava, prehodna pravosodna ureditev in izvrševanje pravne države ter spoštovanje človekovih pravic, vse do številnih drugih reform, ki so osrednjega pomena za izgradnjo demokratičnih institucij in demokratične države;
A.

ker je haaška Konvencija o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok z dne 25. oktobra 1980 zelo pomembna, saj uveljavlja sistem, ki državam pogodbenicam omogoča sodelovanje pri iskanju rešitev v primerih mednarodnih ugrabitev otrok in določa, katera sodišča so pristojna in katero pravo se uporablja pri odločanju o prebivališču otroka;
6.

poziva beloruske oblasti, naj ponovno presodijo svoja dejanja, izboljšajo in dopolnijo volilno zakonodajo in organizirajo nove svobodne in poštene parlamentarne volitve v skladu z mednarodnimi standardi; poziva jih tudi, naj takoj in brezpogojno izpustijo in rehabilitirajo vse politične zapornike, ne da bi jih silile k podpisu lažnih priznanj in prošenj za pomilostitev, in naj spoštujejo svoje prebivalce, tako da varujejo njihove temeljne svoboščine in jim omogočijo uveljavljanje temeljnih pravic; je zelo zaskrbljen zaradi ponavljajočih se poročil o namernem ustvarjanju nehumanih razmer v zaporih, zlasti kar zadeva Alesa Bjaljackega, Mikolaja Statkeviča in Zmicerja Daškeviča;
42.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe, s katerimi bodo spodbudile in zagotovile večje pravno in družbeno priznavanje dela žensk v ribiškem sektorju ter ženskam, ki polni ali polovični delovni čas delajo za družinska podjetja ali pomagajo zakoncem, s čimer prispevajo k njihovi gospodarski stabilnosti in stabilnosti svojih družin, zagotovile pravno priznanje ali socialne ugodnosti, enake tistim, ki jih prejemajo samozaposlene osebe, zlasti z uporabo Direktive št. 2010/41/EU, ter zagotovile socialne in ekonomske pravice, vključno z enakim plačilom, pravico do nadomestila za brezposelnost ob izgubi službe (začasni ali trajni), pravico do pokojnine, ravnovesjem med poklicnim in zasebnim življenjem, možnostjo porodniškega dopusta, dostopom do socialnega varstva in brezplačnega zdravstvenega varstva, zdravjem in varnostjo na delovnem mestu, pa tudi druge socialne in ekonomske pravice, vključno z zavarovanjem, ki bo krilo tveganja na morju;
78.

je zaskrbljen glede negativnih kazalnikov v zvezi s podjetniškim in naložbenim okoljem v Ukrajini, ki so posledica različnih institucionalnih in sistemskih pomanjkljivosti, kot so ovire za vstop na trg, upravna dovoljenja, pretirano število upravnih inšpekcij, nepregledna sistema davkov in carin ter njuno slabo upravljanje, nestabilen in nepregleden ter slabo delujoč pravni sistem, šibka in skorumpirana javna uprava in sodstvo, neprimerno izvajanje pogodb in nezadostna zaščita premoženjskih pravic ter nerazvitost in monopolizacija infrastrukture; poziva ukrajinsko vlado, naj pospeši proces reform in tako odpravi omenjene ovire za prosto in pravično poslovanje in trgovanje;
69.

vztraja, da mora prometna infrastruktura biti taka, da invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo omogoči neoviran in nediskriminatoren dostop do vseh prevoznih sredstev in povezanih storitev ter mora zagotavljati dostopne oblike (npr. v braillovi ali lahko berljivi pisavi), v skladu z zahtevami "oblikovanja za vse", vključno s prehodom z ene vrste prevoza na drugo in na vseh stopnjah potovanja, od možnosti za rezervacijo vozovnice, dostopa do platforme in vstopa v vozilo do možnosti vložitve pritožbe, če je to potrebno;
40.

poziva države članice, naj na osnovi programov EU, npr. ESRR in ESS, razvijejo izobraževalne tečaje, namenjene omogočanju lažjega dostopa žensk do novih "zelenih" delovnih mest in nastajajočih tehnologij z majhnim okoljskim vplivom v zasebnem in javnem sektorju; poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo delavke bolj vključene v izobraževalne projekte in programe ekoloških sprememb, na primer v sektorju obnovljivih virov energije, v znanosti ter na tehnološko intenzivnih delovnih mestih, ter naj se osredotočijo na izobraževanje in usposabljanje za ženske, da bi te pridobile potrebna znanja in spretnosti in bi se lahko enakovredno kosale z moškimi pri zaposlovanju in razvoju osebne poklicne poti; ugotavlja, da moški lažje dostopajo do naprednih tehnologij kmetijske proizvodnje in podjetniških dejavnosti, potrebnih za zasedbo visoko kvalificiranih položajev v zelenem gospodarstvu;
73.

poudarja izreden pomen čezatlantskih odnosov; meni, da bi bila redna vrhovna srečanja med EU in ZDA priložnost za opredelitev skupnih ciljev in usklajevanje strategij o grožnjah in izzivih svetovnega pomena, med drugim tudi o gospodarskem upravljanju in razvoju skupnega pristopa do sil v vzponu; pozdravlja poročilo delovne skupine na visoki ravni za zaposlovanje in rast; meni, da morata čezatlantski ekonomski svet in čezatlantski dialog zakonodajalcev premisliti o strateškem sodelovanju EU in ZDA z državami BRICS in drugimi pomembnimi državami v vzponu, pa tudi z ASEAN, Afriško unijo, Mercosurjem, Andsko skupnostjo in CELAC, ter o tem, kako doseči zbliževanje pravnih ureditev s temi državami; poudarja pomen čezatlantskega ekonomskega sveta kot organa, odgovornega za krepitev gospodarskega povezovanja in regulativnega sodelovanja, in čezatlantskega dialoga zakonodajalcev kot foruma za parlamentarni dialog in usklajevanje parlamentarnega dela z obeh strani v zvezi z vprašanji skupnega interesa, zlasti zakonodajo, ki je pomembna za čezatlantski trg; opozarja, da bi bilo treba nemudoma ustanoviti čezatlantski politični svet, priložnostni organ za sistematično posvetovanje in usklajevanje na visoki ravni na področju zunanje in varnostne politike med EU in ZDA, ki bi deloval sočasno z Natom;
10.

opozarja, da mora biti v skladu s programom za pametno zakonodajo Komisije zakonodaja jasnejša in dostopnejša; meni, da bi morala Komisija kodificirati pravo družb EU, da bi uporabnikom ponudila prijazne predpise ter zagotovila doslednost zakonodaje EU; priznava prednosti enega samega instrumenta o pravu družb EU, vendar meni, da je treba v prvem koraku združiti direktive o pravu družb; predlaga, da se jih združi po kategorijah, ki bi zajemale oblikovanje in uporabo (npr. prva in druga direktiva ter računovodska in revizijska direktiva), mobilnost (npr. tretja (13), šesta (14), deseta (15), enajsta (16) in trinajsta (17) direktiva ter prihodnja štirinajsta direktiva) in oblike prava družb EU (npr. SE, SCE, EIGZ); poudarja, da ta projekt kodifikacije seveda ne sme povzročiti zastoja potrebnih reformnih dejavnosti;
36.

poziva Komisijo, naj izboljša razpoložljivost statistično reprezentativnih podatkov o stroških kibernetskih napadov v EU, državah članicah in gospodarstvu (zlasti v sektorjih finančnih storitev in IKT), tako da okrepi zmogljivosti zbiranja podatkov predvidenega evropskega centra za kibernetsko kriminaliteto, ki naj bi bil ustanovljen do leta 2013, skupin CERT in drugih pobud Komisije, kot je evropski sistem za izmenjavo informacij in opozarjanje, da se zagotovita sistematično poročanje in izmenjava podatkov o kibernetskih napadih in drugih oblikah kibernetske kriminalitete, ki prizadene evropsko gospodarstvo in države članice, ter okrepi kazenski pregon;
E.

ker potek delnih volitev 1. aprila 2012, na katere so bili povabljeni in so jim prisostvovali tuji opazovalci in novinarji, tudi predstavnik Evropskega parlamenta, dokazuje, da je vlada Burme/Mjanmara pripravljena nadaljevati proces reform, ki bi moral biti trajen in nepreklicen;
58.

poziva Komisijo in države članice, naj pri centralnih in lokalnih državnih organih spodbujajo model predkomercialnih razpisov (pre-commercial procurement, PCP), ki javnim naročnikom omogoča delitev tveganj in ugodnosti načrtovanja z dobavitelji, oblikovanje prototipov in preskušanje novih proizvodov in storitev, zbiranje virov več naročnikov in ustvarjanje optimalnih pogojev za široko zasnovano trženje in širjenje rezultatov dejavnosti na področju raziskav in razvoja, omogočajo pa jim tudi, da takšne projekte ohranijo v mejah operativnega proračuna, ki jim je dodeljen;
39.

pozdravlja nedavno sodelovanje Evropske banke za obnovo in razvoj na sredozemskem območju ter dodatna sredstva, ki so jih za izvajanje dejavnosti te banke namenile Evropska unija in številne posamezne države članice; poziva Evropski svet in Evropski parlament, naj hitro ratificirata spremembe Sporazuma o ustanovitvi Evropske banke za obnovo in razvoj, ki ji bodo omogočile celovito delovanje v sredozemski regiji; meni, da se morajo skupna sredstva za naložbe v to regijo, ki so na voljo Evropski banki za obnovo in razvoj, še povečati in da morajo biti mala in srednja podjetja glavni upravičenci tovrstnih naložb; spodbuja države južnega Sredozemlja, naj svojo zavezanost dokažejo z izvajanjem načel demokracije, pluralizma in tržnega gospodarstva, da bodo lahko pridobile dostop do naložb v skladu s statutom Evropske banke za obnovo in razvoj;
24.

poudarja, da so otroci in mladi, ki vse bolj trpijo za posledicami premalo gibanja in prekomerne telesne teže, bolj dojemljivi za reklame za živila z visoko vsebnostjo maščob, soli in sladkorjev; pozdravlja samoregulativne spodbude in kodekse ravnanja, ki so jih uvedla podjetja, da bi omejila izpostavljenost otrok in mladine reklamam za živila (kot so pobude v okviru platforme Evropske komisije za ukrepanje glede prehrane, telesne dejavnosti in zdravja), ter poziva vse zainteresirane strani, naj otroke in mladino dejavno vzgajajo in obveščajo o pomenu uravnotežene prehrane in aktivnega življenjskega sloga; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj opravi poglobljeno analizo, ali so potrebna strožja pravila za reklame, namenjene otrokom in mladini; poziva Komisijo, naj zaščito otrok vključi med glavne prednostne naloge potrošniške politike, pri čemer naj posebno pozornost nameni agresivnemu ali zavajajočemu televizijskemu in spletnemu oglaševanju;
44.

pozdravlja sedanje predsedovanje države pobudi „Desetletje vključevanja Romov“ in upa, da bo to dodatno navdahnilo napredek pri vključevanju Romov v politično, družbeno in gospodarsko življenje; pozdravlja napredek pri vključevanju Romov v izobraževalni sistem in povečan vpis v srednješolsko in univerzitetno izobraževanje ter boljšo zastopanost Romov v državni upravi; vseeno opozarja na sklep Komisije, da so potrebna stalna prizadevanja za pospeševanje zaupanja, zlasti v povezavi z izobraževanjem, kulturo in jezikom; ponovno izraža zaskrbljenost zaradi zelo težkih življenjskih pogojev, v katerih živi romska skupnost, in zaradi dejstva, da se Romi še naprej soočajo z diskriminacijo pri dostopu do izobraževanja, trga dela, zdravstvenega varstva in socialnih storitev; opozarja na posebej težaven položaj romskih žensk in otrok, ki živijo pod mejo revščine, in poziva oblasti, naj takoj začnejo reševati to vprašanje;
41.

poudarja, da so svobodni, nepristranski, močni in neodvisni mediji, skladni z mednarodnimi medijskimi standardi, ki zagotavljajo svobodo govora in dostop do informacij, temelj demokracije; zato poziva vlado, naj vzpostavi ustrezen zakonodajni okvir in zagotovi njegovo učinkovito izvajanje, vključno z dekriminalizacijo razžalitve časti; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se politika še naprej vmešava v delo medijev, in poziva oblasti, naj nemudoma zaščitijo novinarje pred grožnjami in drugimi pritiski pri njihovem delu, vključno s selektivno uporabo državnega oglaševanja, z namenom spodbujanja neodvisnih in pluralnih medijev, da se tako kosovskim državljanom zagotovi dostop do informacij; poziva k zaščiti novinarjev in k zagotovitvi minimalnih delovnih pravic in pogojev za novinarje; poziva k ukrepom za zagotovitev preglednosti v zvezi z lastništvom medijev in zagotavljanje finančne in uredniške neodvisnosti javne radiotelevizije, med drugim tako, da ustrezen delež njenega programa, npr. 20 %, prispevajo neodvisni producenti, vključno z aktualnimi informativnimi oddajami;
A.

ker je položaj nevladnih organizacij v Egiptu zaskrbljujoč; ker je bilo oktobra 2011 napovedano oblikovanje odbora za pregled civilnih institucij in nevladnih organizacij, da bi okrepili pravni nadzor nad tujim financiranjem organizacij civilne družbe in političnih fundacij, nato pa je bila centralna banka zaprošena, naj spremlja vse bančne transferje v vladne organizacije in iz njih; ker so bile pisarne 10 organizacij, financiranih iz tujine, preiskane, te organizacije pa je preiskoval vrhovni svet oboroženih sil in nato 29. decembra 2011 prepovedal njihovo delovanje; ker je 5. februarja 2012 egiptovska vojaška vlada objavila, da bo sodila 19 ameriškim državljanom in še 24 drugim osebam v okviru kriminalne preiskave tujega financiranja neprofitnih organizacij, ki delujejo v Egiptu; ker egiptovski sodniki preiskujejo domnevno nezakonito tuje financiranje prodemokratičnih nevladnih organizacij in političnih fundacij in ker so bili primeri 44 obtožencev, med njimi je 19 Američanov, 14 Egipčanov, pet Srbov, dva Nemca, dva Libanonca, Jordanec in Palestinec, posredovanih kazenskemu sodišču v Kairu, njim pa je prepovedano zapustiti državo;
31.

pozdravlja pripravo strategije, namenjene žrtvam vojnih zločinov spolnega nasilja, da bi žrtvam neposredno zagotovili ustrezno odškodnino, finančno, socialno in psihološko podporo ter tudi najboljše dosegljive podporne storitve za duševno in telesno zdravje; poziva oblasti Bosne in Hercegovine, naj razvijejo programe za zaščito prič in za to dodelijo zadostna sredstva; glede tega poudarja, da je treba izboljšati usklajevanje med različnimi pravosodnimi organi in pospešiti postopke pregona v primerih spolnih vojnih zločinov, storjenih med vojno; poziva Komisijo in druge mednarodne donatorje, naj ta prizadevanja oblasti Bosne in Hercegovine podprejo s finančnimi sredstvi in strokovnim znanjem, namenjenimi žrtvam vojnih zločinov spolnega nasilja; ugotavlja, da je ministrstvo BIH za človekove pravice in begunce, ki ga podpira Sklad ZN za demografsko dejavnost, dobil nalogo, da razvije omenjeno strategijo z oblikovanjem strokovne delovne skupine; ugotavlja, da je bila Republika Srbska pozvana, naj imenuje predstavnike iz svojih pristojnih ministrstev, ki bi sodelovali v tej skupini, ampak do zdaj tega še ni storila; poziva oblasti Republike Srbske, naj dejavno sodelujejo pri teh bistvenih prizadevanjih za sprejetje in izvajanje strategije;
G.

ker so se zunanji ministri EU dogovorili o dodatnih omejevalnih ukrepih proti Iranu v energetskem sektorju, vključno s postopnim embargom na uvoz iranske surove nafte v EU, v finančnem sektorju, vključno z ukrepi proti iranski centralni banki, in v prometnem sektorju ter o nadaljnjih omejitvah pri izvozu, zlasti zlata in občutljivega blaga in tehnologije z dvojno rabo, pa tudi o vpisu dodatnih oseb in subjektov, med drugim več takih, ki jih nadzoruje Islamska revolucionarna garda, na seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi;
34.

ugotavlja, da Komisija poleg prispevka k posrednim stroškom (do 7 % proračuna za dejavnost), torej k stroškom, ki niso neposredno povezani z izvajanjem določenega projekta, financira tudi različne stroške, ki so neposredno povezani (neposredni stroški) s projektom, vključno s stroški podpore za lokalne urade, zaposlene in prevoz, ki so neposredno povezani z dejavnostmi; poudarja, da se višina stroškov podpore, na primer prevoza, skladiščenja in pretovarjanja (npr. pomoči v hrani) med posameznimi primeri zelo razlikuje; priznava, da so razlogi za to lahko odvisni od razmer v posamezni državi, lahko pa so tudi posledica potrebe po uskladitvi operacij za zagotavljanje večje stroškovne učinkovitosti; predlaga, naj Komisija oceni višino stroškov podpore glede na običajno ali referenčno za tovrsten projekt, da bi ugotovila, ali so razumni;
9.

je zaskrbljen zaradi poročil drugih revizorjev, kot so posebni generalni inšpektor ZDA za afganistansko obnovo (SIGAR), urad ZDA za vladno odgovornost (GAO), komisija za sklepanje pogodb v vojnem času in generalni inšpektor Agencije ZDA za mednarodni razvoj (USAID), ki so ugotovili naslednje pomanjkljivosti: — visoko tveganje korupcije in goljufij v državi, kot je nedavno pokazal škandal na Kabulski banki in kot je razvidno iz končnega poročila komisije za sklepanje pogodb v vojnem času, ki ocenjuje, da je bilo 5 do 9 odstotkov celotne pomoči ZDA, porabljene v Iraku in Afganistanu, podvrženih goljufiji; tudi poročilo organizacije Integrity Watch, v katerem se poroča, da se je od več kot milijarde dolarjev, ki jo je leta 2009 Afganistan plačal za podkupnine, tretjina porabila za plačevanje različnih javnih storitev (dokumentacija, izobraževanje, zdravstveno varstvo), policija pa naj bi bila najbolj podkupljiv organ; — pomanjkanje sposobnosti večine afganistanskih ministrstev za pripravo razpisov in upravljanje s pogodbami, kar je posledica visoke stopnje nepismenosti in slabe usposobljenosti osebja; — nezanesljive podatkovne zbirke afganistanske nacionalne policije (ANP), saj podatki nihajo od 111 774 do 125 218 policistov, kar sproža dvom o zakonitosti in pravilnosti plač, izplačanih afganistanskim policistom, ki je glavni cilj največjega posamičnega projekta, ki ga financira EU, skrbniškega sklada za javni red in mir (LOTFA); — visoko tveganje izgube sredstev, kot je razvidno iz končnega poročila komisije za sklepanje pogodb v vojnem času, ki ocenjuje, da je bilo 10 do 20 odstotkov celotne pomoči ZDA, porabljene v Iraku in Afganistanu, izgubljenih; — številni zaporedni podizvajalci, kar povzroča kopičenje zamud in splošnih stroškov ter omejuje izvajanje nadzora nad glavnim izvajalcem, pa tudi zmanjšuje delež afganistanskih prebivalcev, ki imajo koristi od projektov; — financirajo se kratkoročni projekti, katerih možnosti za dolgoročno vzdržnost so omejene; — neobstoj popolne neodvisnosti afganistanskega nadzornega in revizijskega urada od vlade Islamske republike Afganistan;
63.

podpira prizadevanja Komisije, da bi olajšala komunikacijo med trgovci in državami članicami; predlaga pa še nekaj izboljšav: zlasti poziva Komisijo, naj objavi vse pomembne informacije in gradivo o srečanjih z nacionalnimi strokovnjaki takoj, ko so na voljo, in s tem omogoči neposreden dostop, do razprav za predstavnike trgovine in vse državljane, ki se zanimajo za dogajanje na področju carine; je prepričan, da bi to še posebej koristilo malim in srednjim podjetjem, omogočilo preglednost in javno ozaveščenost o zadevah, povezanih s carino;
9.

je seznanjen s tem, da želi Komisija do konca leta 2012 in pravočasno do naslednjega evropskega semestra zagotoviti nov sklop kazalnikov in z njimi povezanih pragov za finančni sektor; poziva Komisijo, naj pojasni razmerje med kazalniki za finančni sektor in prikazom, predvidenim v ureditvi evropskega odbora za sistemska tveganja;
E.

ker so nemški organi od leta 1996 izražali zaskrbljenost v zvezi z varnostjo pripomočka (inhalator) ter so Komisijo seznanili s tem, da bi začela postopek v zvezi z varnostjo, vendar se Komisija ni posvetovala s proizvajalcem in nikoli ni o zadevi odločila; posledica tega je, da je zadeva še odprta, vlagalec peticije pa nima na razpolago nobenega pravnega mehanizma,
E.

ker so se na zasedanju Evropskega sveta 24. junija 2011 predsedniki držav in vlad dogovorili, da je treba odločitev o pridružitvi Bolgarije in Romunije sprejeti najkasneje v septembru 2011;
D.

ker zakon Združenih držav Amerike o internetni davčni svobodi, ki je začel veljati leta 1998 in je bil nato razširjen ter ki prepoveduje zveznim in lokalnim vladam, da bi za spletno prodajo uporabljale diskriminatorne stopnje prometnega davka, pomembno vpliva na e-trgovino in prispeva k ustanavljanju podjetij, ki sedaj prevladujejo na svetovnih trgih;
57.

spodbuja države članice, naj pripravijo informativne kampanje za javnost in posebne skupine, kot so šolski otroci, zaposleni v zdravstvu in socialni delavci, v katerih bodo primerjali podporne ukrepe za družinske negovalce, združenja bolnikov in nevladne organizacije ter si o teh ukrepih izmenjali izkušnje, s spodbujanjem izdajanja in distribucije letakov, tudi na spletu, z informacijami glede usposabljanja in organizacije prostovoljnih delavcev ter pravnih, psiholoških in zdravstvenih pomočnikov na domu in v dnevnih centrih s spodbujanjem ali ustanavljanjem združenj za Alzheimerjevo bolezen, da bi prizadetim omogočili izmenjavo izkušenj; poudarja, kako pomembna je zmožnosti prepoznavanja simptomov demence v vseh kampanjah za ozaveščanje;