Priporočilo

PRIPOROČILO SVETA

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Avstrije za leto 2014 in mnenje Sveta o avstrijskem programu stabilnosti Avstrije za leto 2014

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije[2],

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[3],

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Evropske komisije, da začne izvajati novo strategijo za rast in delovna mesta, Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

(2) Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic, ki skupaj tvorita integrirane smernice. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

(3) Voditelji držav oziroma vlad so 29. junija 2012 sprejeli Pakt za rast in delovna mesta, ki z uporabo vseh razpoložljivih vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen okvir za ukrepanje na nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja. Odločili so se, da morajo biti ukrepi sprejeti na ravni držav članic, in zlasti izrazili polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 ter izvajanju priporočil za posamezne države.

(4) Svet je 9. julija 2013 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim reformnim programom Avstrije za leto 2013 in dal mnenje o posodobljenem programu stabilnosti Avstrije za obdobje 2012–2017. Komisija je 15. novembra 2013 predložila mnenje o osnutku proračunskega načrta Avstrije za leto 2014[4] v skladu z Uredbo (EU) št. 473/2013[5].

(5) Komisija je 13. novembra 2013 sprejela letni pregled rasti[6], ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2014. Istega dne je na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja[7], v katerem Avstrije ni opredelila kot države članice, za katero je treba opraviti poglobljen pregled.

(6) Evropski svet je 20. decembra 2013 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, konsolidacije javnih financ in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne konsolidacije javnih financ, ponovni vzpostavitvi normalnih pogojev kreditiranja gospodarstva, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize ter modernizaciji javne uprave.

(7) Avstrija je 8. aprila 2014 predložila nacionalni reformni program za leto 2014, 29. aprila 2014 pa še program stabilnosti za leto 2014. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

(8) Cilj proračunske strategije iz programa stabilnosti za leto 2014 je, da se v letu 2016 doseže srednjeročni cilj strukturnega primanjkljaja, ki ne bo večji kot 0,45 % BDP, kar je v skladu z določbami Pakta za stabilnost in rast. Javnofinančni primanjkljaj se je v letu 2013 vzdržno znižal pod 3 % BDP. Načrtuje se, da bo (ponovno izračunano) strukturno ravnotežje v letu 2014 ostalo nespremenjeno in da se bo v letu 2015 izboljšalo za 0,3 odstotne točke BDP, kar je bistveno manj, kot je zahtevana prilagoditev za obe leti. Tudi rast odhodkov bo bistveno odstopala od referenčnih vrednosti za odhodke za leti 2014 in 2015. Avstrija je 12. maja 2014 napovedala dodatne ukrepe na strani prihodkov in odhodkov. Če bodo ti ukrepi dosledno in pravočasno izvedeni, v avstrijski proračunski strategiji ne pomeni več načrtovanega bistvenega odstopanja od poteka prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja v letu 2014. Hkrati pa načrtovana prilagoditev za doseganje srednjeročnega cilja še vedno predstavlja tveganja glede skladnosti z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Glede na program stabilnosti naj bi se bruto dolg države bistveno povečal, s skoraj 74,5 % BDP v letu 2013 na 79 % BDP v letu 2014, zaradi ustanovitve likvidacijskega organa za premoženje Hypo Alpe Adrie, od leta 2015 pa se bo začel zmanjševati. Makroekonomski scenarij, ki je podlaga za proračunske napovedi v programu in ga je pripravil neodvisni organ Avstrijski inštitut za ekonomske raziskave (WIFO), je izvedljiv. Po napovedi Komisije iz pomladi 2014 naj bi primanjkljaj v letih 2014 in 2015 ostal pod 3 %. Vendar napoved omenja tudi poslabšanje strukturnega salda v letu 2014 in njegovo izboljšanje za zgolj 0,1 % BDP v letu 2015. Na podlagi ocene programa, napovedi Komisije in ocene dodatnih ukrepov, napovedanih 12. maja, je Svet v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97 mnenja, da je Avstrija vzdržno odpravila svoj čezmerni primanjkljaj, vendar tveganje znatnega odstopanja od poteka prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja v letih 2014 in 2015 še vedno obstaja.

(9) V skladu s Pogodba o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju je Avstrija v letu 2012 okrepila svoj fiskalni okvir z reformo avstrijskega pakta za notranjo stabilnost. Pooblastila avstrijskega fiskalnega sveta so bila novembra 2013 razširjena v skladu z določbami fiskalnega pakta. Temeljita reforma razmerij med različnimi ravnmi vlade za boljše združevanje njihovih pristojnosti pa je še vedno potrebna, kar je navedeno tudi v koalicijski pogodbi.

(10) Srednjeročni in dolgoročni odhodki za pokojnine in zdravstveno varstvo in do neke mere odhodki za dolgotrajno oskrbo predstavljajo tveganje za vzdržnost javnih financ. V letu 2014 so začeli veljati nekateri ukrepi, ki omejujejo dostop do shem za predčasno upokojevanje in povečujejo spodbude za podaljšanje delovne dobe. Še vedno pa je bila dejanska povprečna starost ob upokojitvi v letu 2012 58,4 let, kar je bistveno pod povprečjem EU. Ta ostaja znatno pod zakonsko predpisano upokojitveno starostjo (5,6 leta pri moških in 2,6 leta pri ženskah). Nacionalni reformni program določa razmeroma ambiciozne srednjeročne cilje, in sicer dvig dejanske upokojitvene starosti za 1,6 leta med letoma 2012 in 2018, pri čemer bo treba izvajanje teh ciljev podrobno spremljati. Nedavne reforme pokojninskega sistema bodo najverjetneje nekoliko zmanjšale tveganja za vzdržnost, če jih bodo spremljale izboljšave pogojev na trgu dela, ki bi omogočile, da bi starejši delavci ostali dlje časa zaposleni. Vendar pa ni nobenih načrtov za ukrepe z večjim strukturnim in dolgoročnim učinkom, kot sta na primer pospeševanje usklajevanja zakonsko predpisane upokojitvene starosti za moške in ženske in njena navezava na pričakovano življenjsko dobo, kar bi dodatno pripomoglo k daljši delovni dobi in finančni vzdržnosti pokojninskega sistema.

(11) Učinkovito dodeljevanje virov v avstrijskem zdravstvenem sistemu je oteženo zaradi kompleksne upravne strukture in sorazmerno velike usmerjenosti v obsežen in drag bolnišnični sektor. Sprejeti so bili nekateri ukrepi za izvedbo reforme zdravstvenega varstva in za povečanje stroškovne učinkovitosti javne porabe. Vendar ti morda ne bodo zadostovali za odpravo strukturnih pomanjkljivosti v sektorju, zato je treba določiti bolj ambiciozne cilje za premeščanje pacientov iz bolnišničnega v ambulantno zdravljenje ter okrepitev preventivnega zdravstvenega varstva, katerega javna poraba je pod povprečjem EU. Napovedani ukrepi za krepitev sistema osnovnega zdravstvenega varstva in razvoj programov za celostno zdravstveno oskrbo pri kroničnih boleznih so dobrodošli. Sklad za dolgotrajno oskrbo, ki je bil podaljšan do leta 2016 z dodatnimi 650 milijoni EUR in ob načrtovanem novem podaljšanju do leta 2018 z dodatnimi 700 milijoni EUR, zagotavlja vmesno rešitev za financiranje storitev zdravstvenega varstva. Finančni vzdržnosti dolgotrajne oskrbe pa bo treba nameniti pozornost tudi po tem obdobju.

(12) Za avstrijski davčni sistem so še naprej značilni visoki davki in obremenitve dela s stroški za socialno zavarovanje, zlasti pri prejemnikih nizkih dohodkov. Obdavčitev dela je v letu 2012 predstavljala 24,7 % BDP, kar je med najvišjimi v EU. Prispevki za socialno zavarovanje in davki na izplačane plače skupaj predstavljajo skoraj 50 % bruto plač. Visoki socialni prispevki in začetni davki na dohodnino najverjetneje znižujejo spodbude za delo za posameznike z nizkimi dohodki ter za prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu. Nedavno sprejeti davčni sveženj vključuje nekatere ukrepe za zmanjšanje obremenitve dela, vendar ne izkorišča možnosti za prehod na obdavčenje, ki bi manj zaviralo gospodarsko rast, kot so na primer periodični nepremičninski davki, ki temeljijo na zastarelih ocenah obdavčljivih vrednosti.

(13) Avstrijski trg dela še naprej dobro deluje z eno najnižjih stopenj brezposelnosti v EU (4,9 % v letu 2013). Kljub temu pa bo zaradi staranja prebivalstva in potencialnega zmanjševanja števila zaposlenih v prihodnosti treba bolje izkoristiti vključevanje starejših, žensk in priseljencev na trg dela. Stopnja zaposlenosti starejših delavcev še vedno ostaja pod povprečjem EU (44,9 % proti 50,3 %), čeprav se je stopnja njihove vključenost od leta 2000 bistveno povečala za skoraj 15 odstotnih točk in je v letu 2013 znašala 44,9 %. Ukrepi za zmanjševanje predčasnega upokojevanja so začeli dajati rezultate v letu 2014, pripravljajo pa se tudi drugi ukrepi za krepitev spodbud za kasnejše upokojevanje. Kljub temu pa se delavci, ki želijo delati dlje ali se ponovno zaposliti, še naprej soočajo s težavami. Priseljenci se še naprej soočajo z ovirami pri polni integraciji na trg dela in bistveno višjo stopnjo brezposelnosti, kar je delno posledica še vedno prisotnih ovir pri priznavanju njihovih kvalifikacij, kljub temu pa predstavljajo vedno večji delež zaposlenih. Zaposlenost žensk je razmeroma visoka (70,8 % v letu 2013), vendar je bistveno manj ugodna, če jo pretvorimo v ekvivalent polnega delovnega časa (55,6 % v letu 2012). Odstotek žensk, zaposlenih s skrajšanim delovnim časom, je v Avstriji med najvišjimi, visoka pa je tudi koncentracija žensk na nižje plačanih delovnih mestih. To pa pomeni, da je razlika pri plačah in pokojninah med spoloma med najvišjimi v EU. Čeprav so bili sprejeti nekateri ukrepi za izboljšanje otroškega varstva in storitev dolgotrajne oskrbe, je njihova dostopnost še vedno omejena.

(14) Na področju izobraževanja je Avstrija izboljšala rezultate v vseh kategorijah, ki jih je meril OECD v svoji raziskavi o znanju učencev za leto 2012, kljub temu pa so njeni rezultati na področju bralne pismenosti pod povprečjem EU, družbenoekonomsko okolje pa še naprej bistveno vpliva na izobraževalne rezultate. Čeprav je bil splošni cilj na področju predčasnega opuščanja šolanja dosežen, pa je bila njegova stopnja za vse številčnejše učence iz priseljenskih družin trikrat višja kot za učence, ki ne prihajajo iz priseljenskih družin (21,5 % proti 6,0 % v letu 2012). Premalo je poudarka na preprečevanju predčasnega opuščanja šolanja, razviti pa je treba tudi nacionalni strateški pristop za visokokakovostno izobraževanje v predšolskem obdobju. Nekatere reforme različnih področij šolskega sistema, na primer izvajanje programa za novo srednjo šolo, se izvajajo ali pa so bile nedavno sprejete. Redno je treba spremljati potencial programa nove srednje šole za zmanjševanje negativnih posledic zgodnjega razvrščanja učencev na druge šole po štirih letih osnovne šole („zgodnjega razvrščanja“) za socialno prikrajšanje ter za izboljšanje učnih dosežkov. Na področju visokošolskega izobraževanja pomeni povečevanje števila vpisanih študentov pritisk na njegovo financiranje in organizacijo, odstotek študentov, ki uspešno zaključijo svoje programe, pa je še vedno pod povprečjem EU. Izboljševanje rezultatov izobraževanja je še naprej zelo pomembno za lažji prehod od izobraževanja k zaposlitvi.

(15) Še vedno so prisotne precejšnje zakonodajne ovire, ki ovirajo podjetja in posameznike pri ponudbi storitev v Avstriji. Zakonodaja, ki ureja posamezne poklice, omejuje različne oblike podjetij in določa zahteve glede lastništva delnic, medtem ko je dostop do posameznih poklicev omejen z ustreznimi poklicnimi kvalifikacijami, oteženo pa je tudi ustanavljanje podjetij, ki ponujajo storitve na različnih področjih. Kombinacija teh zahtev povzroča ovire za vstop na trg in izvajanje strokovnih storitev, kar ovira konkurenco. Avstrija sodeluje v vseevropskem medsebojnem ocenjevanju na področju zahtev za poklicne kvalifikacije in je kot prvi korak pri ocenjevanju upravičenosti in sorazmernosti zahtev za poklicne kvalifikacije posodobila svoje podatkovne zbirke reguliranih poklicev.

(16) Zakonodaja EU določa objavljanje javnih naročil za boljšo informiranost glede možnih javnih naročil, s čimer si prizadeva zaščititi konkurenco in omogočiti enakopravno obravnavo, kar je ključen pogoj za dostop dostopa do trga. Višja konkurenca med ponudniki večinoma pripelje do ugodnejših in bistveno cenejših ponudb za naročnika. Kljub temu pa je bila vrednost javnih naročil, ki so jih avstrijski organi in subjekti objavili v okviru zakonodaje EU o javnem naročanju, zgolj 1,5 % BDP in 6,6 % celotnih javnih odhodkov za izvedbo del ter nabavo blaga in storitev v letu 2012, kar je daleč pod povprečjem EU, ki je 3,4 % in 17,7 %. To povzroča nezanemarljive stroške za avstrijske davkoplačevalce in podjetja v smislu neizkoriščenih poslovnih priložnosti.

(17) Kljub povečanju proračuna za avstrijski zvezni urad za varstvo konkurence, ima ta v primerjavi z organi v podobno velikih ali manjših državah članicah še vedno bistveno premalo osebja. Avstrijska trga železniški tovornega in potniškega prometa bi imela od nadaljnjih prizadevanj za krepitev konkurence koristi, kar je navedeno tudi v priporočilih Sveta iz leta 2013.

(18) Gledano v celoti se je kapitalizacija bančnega sektorja v letu 2013 izboljševala, glede na profile tveganja bank pa se zdi, da bodo potrebna dodatna prizadevanja za krepitev kapitalskih bančnih rezerv. Svet je v svojih priporočilih iz leta 2013 navedel, da mora Avstrija pospešiti prestrukturiranje nacionaliziranih in delno nacionaliziranih bank. Trenutno je v pripravi pravni okvir za likvidacijo banke Hypo Alpe Adria, ki bo do poletja predložen v parlamentarno proceduro. Trenutno potekajo organizacijske priprave za ustanovitev družbe za upravljanje teh terjatev (DUT). DUT naj bi začela delovati jeseni. Banka Österreichische Volksbanken AG in KA Finanz, ki je slaba banka banke Kommunalkredit, nadaljujeta s prestrukturiranjem ali likvidacijo v skladu s sklepi EU o državnih pomočeh. Transparentni in odločni ukrepi za dokončanje prestrukturiranja nacionaliziranih bank bodo ključni za zaščito finančne stabilnosti in zmanjšanje negativnih učinkov na javne finance.

(19) V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo avstrijske ekonomske politike. Ocenila je program stabilnosti in nacionalni reformni program. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Avstriji, ampak tudi njuno skladnost s pravili in smernicami EU. Njena priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih iz točk 1 do 5 spodaj.

(20) Svet je ob upoštevanju te ocene proučil avstrijski program stabilnosti, njegovo mnenje[8] pa je izraženo zlasti v priporočilu iz točke 1 v nadaljevanju.

(21) V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na podlagi te analize je Svet izdal posebna priporočila za države članice, katerih valuta je euro. Avstrija bi morala ta priporočila izvesti pravočasno in v celoti –

PRIPOROČA, da Avstrija v obdobju 2014–2015 ukrepa, tako da:

1. Po odpravi čezmernega primanjkljaja okrepi proračunske ukrepe za leto 2014 v luči nastajajoče vrzeli v višini 0,5 % BDP, ki temelji na napovedi Komisije iz pomladi 2014, kar kaže na tveganje bistvenega odstopanja od zahtev Pakta za stabilnost in rast. Bistveno okrepi proračunsko strategijo v letu 2015 za doseganje in ohranjanje srednjeročnega cilja in zagotovi spoštovanje pravila glede dolga za vzdržno zmanjševanje deleža javnega dolga. Nadalje racionalizira fiskalna razmerja med različnimi vladnimi ravnmi, tako da na primer poenostavi organizacijski okvir in uskladi pristojnosti na področju financiranja in porabe.

2. Izboljša dolgoročno vzdržnost pokojninskega sistema, zlasti z uvedbo usklajene zakonsko predpisane upokojitvene starosti za ženske in moške in z navezavo zakonsko predpisane upokojitvene starosti na pričakovano življenjsko dobo. Spremlja izvajanje nedavno sprejetih reform, ki omejujejo dostop do predčasnega upokojevanja. Nadalje izboljša stroškovno učinkovitost in vzdržnost zdravstvenega varstva ter storitev dolgotrajne oskrbe. Zmanjša primež visokega obdavčenja dela za prejemnike nizkih dohodkov z obdavčenjem virov, ki ne zavirajo gospodarske rasti, na primer s periodičnimi nepremičninskimi davki, vključno s posodobitvijo davčne osnove.

3. Okrepi ukrepe za izboljšanje možnosti priseljencev, žensk in starejših delavcev na trgu dela. To vključuje nadaljnje izboljšanje storitev varstva otrok in dolgotrajne oskrbe ter priznavanje kvalifikacij priseljencev. Izboljša rezultate izobraževanja, zlasti pri mladih iz priseljenskih družin, s spodbujanjem predšolskega izobraževanja in zmanjševanjem negativnih učinkov zgodnjega razvrščanja učencev glede na njihove dosežke. Nadalje izboljša strateško načrtovanje v visokem šolstvu in okrepi ukrepe za zmanjšanje osipa v šolah.

4. Odpravi prekomerne ovire za ponudnike storitev, vključno z določbami o pravni obliki podjetij in lastništvu delnic ter določbami glede ustanavljanja podjetij, ki ponujajo storitve na različnih področjih. Preveri, ali so omejitve za vstop v regulirani poklic in njegovo opravljanje sorazmerne in skladne z javnim interesom. Poišče razloge za nizko vrednost javnih naročil v sistemu javnega naročanja v okviru zakonodaje EU. Znatno poveča vire, namenjene zveznemu uradu za varstvo konkurence.

5. Še naprej podrobno nadzira in pospešuje učinkovito in urejeno prestrukturiranje nacionaliziranih in delno nacionaliziranih bank.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

[2] COM(2014) 421 final.

[3] P7_TA(2014)0128 in P7_TA(2014)0129.

[4] UL L 140, 27.5.2013, str. 11.

[5] C(2013) 8009 final.

[6] COM(2013) 800 final.

[7] COM(2013) 790 final.

[8] V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.