„Evropska prihodnost je bila vselej zaznamovana s spominom na preteklost. To je še toliko opazneje zdaj, ko se je na našo celino vrnilo nepredstavljivo. Očitni poskusi Rusije, da bi na novo izrisala zemljevide in na novo zapisala tudi najbolj tragične dele naše zgodovine, so nas opomnili na nevarnosti, ki bi jih prinesli odsotnost razmisleka o preteklosti in prihodnosti. Življenje zgolj in samo v sedanjem trenutku ter prepričanost, da ni mogoče ničesar spremeniti. Da ni mogoče ravnati bolje. In še slabše: da bodo stvari ostale enake, če se le ne bomo spremenili. To je popolnoma zgrešeno! Obstati na mestu pomeni nazadovati.“

Predsednica von der Leyen,

9. maja 2022, zaključna slovesnost Konference o prihodnosti Evrope

1.UVOD

Že dolgo je znano, da Evropska unija napreduje hitreje in dlje, kadar je v to primorana. Pogosto citirano stališče Jeana Monneta, da se bo Unija „kalila v krizah in bo delovala kot seštevek rešitev, sprejetih za te krize“, velja za velik del zgodovine EU – tudi v zadnjih dveh letih, ko smo se skupaj soočili s svetovno pandemijo in kruto, agresivno vojno na našem pragu. Hkrati evropski državljani in državljanke vse bolj pozivajo k spremembam in reformam ter k prizadevanjem za izboljšanje Evrope pod njihovimi pogoji. Zato je predsednica Ursula von der Leyen v svojih političnih usmeritvah julija 2019 pozvala k organizaciji Konference o prihodnosti Evrope kot delu vizije za novo spodbudo za evropsko demokracijo in se zavezala, da bo upoštevala njene zaključke.

Konferenca o prihodnosti Evrope, ki se je začela ob dnevu Evrope 2021 in je trajala eno leto, je bila doslej največji in najobsežnejši projekt vseevropske posvetovalne demokracije. Povezala je ljudi vseh starosti, iz vseh držav in okolij, od katerih se številni nikoli niso udejstvovali v Evropi ali niso poznali institucionalne strukture Evropske unije. Vsi so predstavili svoje zgodbe in poglede, različne jezike in identitete, da bi izrazili svoja pričakovanja glede Evrope in skupaj ustvarili vizijo njene prihodnosti.

Pri tem so Konferenca in njeni udeleženci pokazali na vrednost in potrebo po boljšem vključevanju državljanov v oblikovanje politik, ki vplivajo na njihovo življenje. Vnovič je navdahnila delovanje večplastne demokracije v Evropi in pokazala potencial resničnega evropskega javnega prostora, ki ljudem po vsej Uniji omogoča, da sodelujejo pri temah, ki so zanje najpomembnejše.

To je bilo ponazorjeno z načinom, kako so državljani in institucije, zakonodajalci in laiki razpravljali o temeljnih vprašanjih našega časa in predlagali številne rešitve na področjih, ki bodo opredelila prihodnost Evrope: od podnebnih sprememb in okolja do digitalizacije in demokracije, zdravja, socialne pravičnosti in enakosti, gospodarstva in varnosti, vrednot in kulture – in še veliko več. Na izid so neizogibno vplivale tudi današnje razmere in zlasti trčenje kriz, s katerima se je morala Evropa soočiti v zadnjih dveh letih. Vpliv pandemije COVID-19 na naše zdravje in gospodarstvo se je odražal v vseh temah, medtem ko je Rusija z neizzvano in neupravičeno vojno proti Ukrajini močno poudarila potrebo po močnejši Evropi v svetu, ki je pripravljena ohranjati mir in vrednote, na katerih temelji že več kot 70 let.

Čeprav je Konferenca zagotovila veliko kakovostnih predlogov, bo njen uspeh na koncu odvisen od sprememb, ki jih lahko prinese. V tem duhu so se Evropska komisija, Evropski parlament in Svet v skupni izjavi iz marca 2021 zavezali, da bodo ukrepali na podlagi predlaganega – vsak v okviru svojih pristojnosti in v skladu s Pogodbama. Predsednica von der Leyen je to zavezo ponovila na zaključni slovesnosti Konference 9. maja 2022.

To sporočilo je prvi korak k izpolnitvi te zaveze ter vključuje oceno tega, kaj je potrebno za ukrepanje na podlagi predlogov Konference. Ponuja pregled nadaljnjih ukrepov in določa, kako najbolje izkoristiti spoznanja Konference, ter vgraditi participativno demokracijo v pripravo politik in zakonodaje EU.

2.NADALJNJE UKREPANJE: OD PREDLOGOV K UKREPOM

Predlogi Konference, predstavljeni v končnem poročilu, predloženem predsednikom Evropskega parlamenta, Sveta in Evropske komisije, so najrazličnejši, ambiciozni in usmerjeni v prihodnost. Razdeljeni so v devet širših tematskih področij, pri čemer se nekateri predlagani ukrepi prekrivajo.

Konferenca: številni predlogi, ena vizija Razprave v okviru državljanskih forumov in ideje, zbrane na spletu, so se skozi leto oblikovale v 49 predlogov in 326 posebnih ukrepov, ki so bili razdeljeni v devet tem: ‣podnebne spremembe in okolje, ‣zdravje, ‣močnejše gospodarstvo, socialna pravičnost in delovna mesta, ‣EU v svetu, ‣vrednote in pravice, pravna država, varnost, ‣digitalna preobrazba, ‣evropska demokracija, ‣migracije, ‣izobraževanje, kultura, mladina in šport. Za številkami in temi konkretnimi predlogi je vizija Evrope, ki bo olajšala vsakdanje življenje ljudi, na podeželju in v mestih, se pogumno spoprijela z generacijskimi izzivi in navsezadnje prispevala k temu, kar je za ljudi najpomembnejše. Od hrane, ki jo zaužijemo, do zraka, ki ga dihamo, in narave, v kateri uživamo. Od dostopa do cenovno dostopnega zdravstvenega varstva, izobraževanja in stanovanj do občutka varnosti v šolah in domovih. Predlogi na splošno pozivajo Evropo, naj se osredotoči na zagotavljanje socialne zaščite in pravičnosti, pri čemer naj spoštuje svoje vrednote in pravno državo. Poudarjajo, da mora Evropa združiti svojo moč in raznolikost ter se spoprijeti z največjimi izzivi naše generacije – od pandemij in vojne do dvojnega zelenega in digitalnega prehoda ter demografskih sprememb. Pomembna ponavljajoča se tema na različnih področjih je tudi potreba, da postane Evropa bolj neodvisna in se lahko bolje preživlja na ključnih področjih, od energije, trajnostne prehrane, materialov in zdravil do digitalnih čipov in zelenih tehnologij, kibernetske varnosti, varnosti in obrambe. Ukrepi, ki jih je predlagala Konferenca, v svoji celoti zahtevajo, da postane Evropa dejavnejša na področjih, ki so za ljudi pomembna skupaj ali posamično.

Ocena predlogov

Da bi na podlagi predlogov Konference ukrepali čim bolj pregledno in neposredno, je najprej potrebna analiza, da se ugotovi, kaj je potrebno za njihovo izvajanje. Da bi bila ta ocena verodostojna, se je treba držati duha in črke predlaganega, brez naknadnih razlag ali izbora. To je navedeno v Prilogi k temu sporočilu. 49 predlogov je razdeljenih v ista tematska področja, ki jih je izbrala Konferenca, Komisija pa za vsako področje pripravi oceno.

V Prilogi so navedene štiri kategorije odgovorov: obstoječe pobude, ki obravnavajo predloge, tiste, ki jih je Komisija že predložila ter v njih pozvala Evropski parlament in Svet, naj jih sprejmeta, načrtovani ukrepi za uresničitev zamisli, ki bodo temeljili na novih razmislekih s Konference, ter nove pobude ali področja dela, ki izhajajo iz predlogov in spadajo v pristojnost Komisije.

V prvi kategoriji Komisija že izvaja pobude, ki so neposreden odziv na predloge. To bi lahko na primer vključevalo evropska podnebna pravila, kjer je zakonodaja za vključitev podnebnih ciljev EU v zakonodajo že začela veljati. Ali uredbo o enotnem trgu digitalnih storitev, ki bo zagotovila, da bo spletno okolje ostalo varno ter bo ohranjalo svobodo izražanja in omogočalo priložnosti za digitalna podjetja. Vključuje tudi ustanovitev organa HERA za pripravljenost in odzivanje na izredne zdravstvene razmere, ki bo Evropi pomagal pri boljši pripravi in odzivanju na čezmejne nevarnosti za zdravje. Ali zgodovinske sporazume, ki so bili doseženi o minimalnih plačah in ženskah v upravnih odborih. Vključuje tudi konkretne pobude za krepitev mednarodnih partnerstev in vloge Evrope v svetu, na primer s strategijo povezljivosti Global Gateway za naložbe v pametno, čisto in varno infrastrukturo po svetu, v skladu z vrednotami EU.

V drugi kategoriji je Komisija pripravila predloge, sozakonodajalca pa jih trenutno obravnavata. V nekaterih primerih je Konferenca zagotovila dodaten zagon za pospešitev zakonodajnega dela, na primer v zvezi z novim paktom o migracijah in azilu, aktom o umetni inteligenci ali pobudami za krepitev krožnega gospodarstva na področjih, kot so baterije ali trajnostni izdelki. Vključuje tudi predloge v okviru svežnja „Pripravljeni na 55“, ki so bistveni za doseganje podnebnih ciljev in zmanjšanje energetske odvisnosti Evrope. Ali našo pobudo za krepitev odpornosti in tehnološke suverenosti EU z ukrepi, kot je akt o čipih.