[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 30.10.2009

COM(2009)606 konč.

Predlog

SKLEP SVETA

o podpisu Dogovora med Evropsko skupnostjo ter Republiko Islandijo, Kneževino Lihtenštajn, Kraljevino Norveško in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju teh držav pri delu odborov, ki Evropski komisiji pomagajo pri izvajanju njenih izvršilnih pristojnosti v zvezi z izvajanjem, uporabo in razvojem schengenskega pravnega reda

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

POLITIČNO IN PRAVNO OZADJE

Svet Evropske unije ter Republika Islandija in Kraljevina Norveška so 18. maja 1999 sklenili Sporazum o pridružitvi teh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda[1].

Evropska unija, Evropska skupnost in Švicarska konfederacija so 26. oktobra 2004 podpisale Sporazum o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda. Sporazum je začel veljati 1. marca 2008[2].

Dne 21. junija 2006 je bil parafiran Protokol med Svetom Evropske unije, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu, sklenjenemu med Svetom Evropske unije, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (v nadaljnjem besedilu: Pridružitveni protokol). Protokol je bil podpisan 28. februarja 2008.

S pridružitvenima sporazumoma je bil ustanovljen mešani odbor, ki ga sestavljajo predstavniki vlad pridruženih držav ter Sveta Evropske unije in Komisije Evropskih skupnosti.

Predstavniki pridruženih držav se torej udeležujejo sestankov mešanih odborov, ki se sestajajo v obliki delovnih skupin Sveta v razširjeni sestavi skupaj s predstavniki pridruženih držav. Na ravni Odbora stalnih predstavnikov ali ravni Sveta tem odborom po šest mesecev izmenično predsedujejo predstavniki Evropske unije in predstavniki vlad pridruženih držav.

Pridružene države imajo s sodelovanjem v mešanem odboru možnost, da pravočasno izrazijo kakršne koli pomisleke glede razvoja schengenskega pravnega reda, ki ga morajo sprejeti vse pridružene države, in izvajanja tega pravnega reda. Svet in Evropski parlament po razpravi v mešanem odboru na podlagi ustreznega postopka za sprejemanje odločitev, določenega v pogodbah, sprejmeta ukrepe za razvoj schengenskega pravnega reda. Pridružene države torej sodelujejo pri oblikovanju odločitev, ne pa tudi pri njihovem sprejemanju.

Svet je zaradi te pridružitve sui generis schengenskemu pravnemu redu sklenil sporazume v obliki izmenjave dopisov o odborih, ki Komisiji pomagajo pri izvajanju njenih izvršilnih pristojnosti v zvezi z izvajanjem, uporabo in razvojem schengenskega pravnega reda (v nadaljnjem besedilu: schengenski komitološki odbori).

V sporazumu z Norveško in Islandijo je poudarjena potreba po njuni vključitvi v delo teh odborov za zagotovitev, da sta ti državi vključeni v postopek odločanja na področju, na katero se nanašata pridružitvena sporazuma. Evropska skupnost se je zavezala, da bo začela pogajanja za sklenitev ustreznih dogovorov za vključitev teh držav v delo schengenskih komitoloških odborov, ko se bo pokazala potreba za to .

Kar zadeva Švicarsko konfederacijo, je v ustrezni izjavi Komisije in sporazumu v obliki izmenjave dopisov med Svetom in Švicarsko konfederacijo izrecno navedena zaveza Evropske skupnosti, da bo začela pogajanja za sklenitev ustreznega dogovora za vključitev Švice v delo schengenskih komitoloških odborov.

Kar zadeva Kneževino Lihtenštajn, je v ustrezni izjavi, priloženi Pridružitvenemu protokolu, predvideno sodelovanje Lihtenštajna v schengenskih komitoloških odborih.

Do sklenitve Dogovora, na katerega se nanaša ta dokument, pridružene države na podlagi zgoraj navedene ad hoc izmenjave dopisov sodelujejo pri delu schengenskih komitoloških odborov kot opazovalke .

Čeprav obstajata dva osnovna schengenska pridružitvena sporazuma, je treba skleniti en dogovor glede sodelovanja pridruženih držav pri delu schengenskih komitoloških odborov, da se zagotovita doslednost in enako obravnavanje vseh pridruženih držav.

Lihtenštajn je bil zaradi učinkovitosti in da bi se izognili potrebi po ločenih pogajanjih, v pogajanja o njegovem sodelovanju v schengenskih komitoloških odborih vključen pred končno sklenitvijo Pridružitvenega protokola. Dogovor o sodelovanju pri delu schengenskih komitoloških odborov se za Lihtenštajn ne bo uporabljal, dokler pridružitveni protokol ne bo začel veljati.

Komisija je dovoljenje za pogajanja o dogovoru dobila 15. maja 2006; pogajanja z vsemi pridruženimi državami pa so se začela šele 17. oktobra 2008, ker je Norveška pooblastilo za pogajanja dobila šele leta 2008, Švica pa je zaprosila, naj se pogajanja ne začnejo pred začetkom veljavnosti njenega pridružitvenega sporazuma. Pogajanja so se končala 30. junija 2009 in osnutek dogovora je bil parafiran.

Države članice so bile obveščene in so se posvetovale v delovni skupini za meje in delovni skupini za Evropsko združenje za prosto trgovino (EFTA) v okviru Sveta.

Pravna podlaga za Dogovor so člen 62, točka 3 prvega pododstavka člena 63, člen 66 in tretja alinea člena 202 v povezavi s členom 300(2) in (3) Pogodbe ES.

IZID POGAJANJ

Komisija meni, da so bili cilji, ki jih je Svet določil v pogajalskih smernicah, doseženi in da je osnutek dogovora med Evropsko skupnostjo ter Republiko Islandijo, Kneževino Lihtenštajn, Kraljevino Norveško in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju teh držav pri delu odborov, ki Evropski komisiji pomagajo pri izvajanju njenih izvršilnih pristojnosti v zvezi z izvajanjem, uporabo in razvojem schengenskega pravnega reda, sprejemljiv za Skupnost.

Končna vsebina osnutka dogovora se lahko povzame na naslednji način:

Namen in področje uporabe

Dogovor določa, da bodo pridružene države kot opazovalke vključene v delo sedanjih in prihodnjih komitoloških odborov, ki Komisiji pomagajo pri schengenskih zadevah. Komisija bo redno posodabljala seznam schengenskih komitoloških odborov in ga objavljala v Uradnem listu Evropske unije .

Dogovor torej določa jasne pravice in obveznosti za zagotovitev učinkovitega sodelovanja pridruženih držav v schengenskih komitoloških odborih. V njem je predvideno, da predstavniki pridruženih držav prejmejo vse ustrezne dokumente za sestanek, ko je sestanek odbora sklican, lahko predložijo pripombe k predlaganemu ukrepu, ki pomeni razvoj schengenskega pravnega reda, ali opozorijo na kakršne koli težave pri uporabi teh ukrepov; vendar pa predstavniki teh držav ne sodelujejo pri glasovanju teh odborov in se med glasovanjem odborov umaknejo.

Komisija bo v skladu z Dogovorom pridružene države obvestila o aktih in ukrepih, ki pomenijo razvoj schengenskega pravnega reda.

Dogovor določa, da bodo pridružene države samostojno odločale o izvajanju vseh ukrepov, sprejetih s postopki schengenskih komitoloških odborov v zvezi z uporabo in razvojem schengenskega pravnega reda, s katerima se potrjujejo pravila, določena v osnovnih pridružitvenih sporazumih.

Dogovor določa tudi finančni prispevek pridruženih držav k upravnim stroškom njihovega sodelovanja v schengenskih komitoloških odborih. Potni stroški predstavnikov, ki bodo sodelovali na sestankih teh odborov, ne bodo povrnjeni.

Poudariti je treba, da je sodelovanje Republike Islandije, Kraljevine Norveške in Kneževine Lihtenštajn v odboru, ki Komisiji pomaga pri izvajanju njenih izvršilnih pristojnosti, ustanovljenem z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov[3], določeno v Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru, medtem ko je sodelovanje Švicarske konfederacije v tem odboru določeno v izmenjavi dopisov, ki so priloženi Pridružitvenemu sporazumu s Švico.

Posebni položaji Danske, Združenega kraljestva in Irske so izraženi v preambuli.

Izjava

V Skupni izjavi o posebni pridružitvi Republike Islandije, Kneževine Lihtenštajn, Kraljevine Norveške in Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda je poudarjeno, da se ta ne šteje za pravni ali politični precedenčni primer za nobeno drugo področje sodelovanja med Evropsko skupnostjo in navedenimi državami.

SKLEPNE UGOTOVITVE

Glede na navedene izide Komisija predlaga, naj Svet:

- odloči, da se Dogovor podpiše v imenu Skupnosti, in pooblasti predsednika Sveta, da imenuje osebe, ki bodo pooblaščene za podpis v imenu Skupnosti;

- po posvetovanju z Evropskim parlamentom odobri priloženi Dogovor med Evropsko skupnostjo ter Republiko Islandijo, Kneževino Lihtenštajn, Kraljevino Norveško in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju teh držav pri delu odborov, ki Evropski komisiji pomagajo pri izvajanju njenih izvršilnih pristojnosti v zvezi z izvajanjem, uporabo in razvojem schengenskega pravnega reda.

- Predlog

SKLEP SVETA

o podpisu Dogovora med Evropsko skupnostjo ter Republiko Islandijo, Kneževino Lihtenštajn, Kraljevino Norveško in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju teh držav pri delu odborov, ki Evropski komisiji pomagajo pri izvajanju njenih izvršilnih pristojnosti v zvezi z izvajanjem, uporabo in razvojem schengenskega pravnega reda, v imenu Skupnosti

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti člena 62, točke 3 prvega pododstavka člena 63, člena 66 in tretje alinee člena 202 v povezavi z drugim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

1. Na podlagi pooblastil, ki jih je Komisija dobila 15. maja 2006, so bila pogajanja z Republiko Islandijo, Kneževino Lihtenštajn, Kraljevino Norveško in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju teh držav pri delu odborov, ki Komisiji pomagajo pri izvajanju njenih izvršilnih pristojnosti v zvezi z izvajanjem, uporabo in razvojem schengenskega pravnega reda, končana.

2. Dogovor, ki je bil parafiran 30. junija 2009, je treba s pridržkom njegove poznejše sklenitve podpisati in odobriti priloženo Skupno izjavo.

3. Ta sklep ne vpliva na stališče Združenega kraljestva na podlagi Protokola o vključitvi schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, ter na podlagi Sklepa Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda[4].

4. Ta sklep ne vpliva na stališče Irske na podlagi Protokola o vključitvi schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, ter na podlagi Sklepa Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda[5].

5. Ta sklep ne vpliva na stališče Danske na podlagi Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti –

SKLENIL:

Člen 1

Podpis Dogovora med Evropsko skupnostjo ter Republiko Islandijo, Kneževino Lihtenštajn, Kraljevino Norveško in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju teh držav pri delu odborov, ki Evropski komisiji pomagajo pri izvajanju njenih izvršilnih pristojnosti v zvezi z izvajanjem, uporabo in razvojem schengenskega pravnega reda, in priložene skupne izjave se odobri v imenu Skupnosti, s pridržkom sklenitve Dogovora.

Besedili Dogovora in Skupne izjave sta priloženi temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebe, pooblaščene za podpis Dogovora v imenu Skupnosti, s pridržkom njegove sklenitve.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA

DOGOVOR

med Evropsko skupnostjo ter Republiko Islandijo, Kneževino Lihtenštajn, Kraljevino Norveško in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju teh držav pri delu odborov, ki Evropski komisiji pomagajo pri izvajanju njenih izvršilnih pristojnosti v zvezi z izvajanjem, uporabo in razvojem schengenskega pravnega reda

EVROPSKA SKUPNOST

ter

REPUBLIKA ISLANDIJA (v nadaljnjem besedilu: Islandija),

KNEŽEVINA LIHTENŠTAJN (v nadaljnjem besedilu: Lihtenštajn),

KRALJEVINA NORVEŠKA (v nadaljnjem besedilu: Norveška) in

ŠVICARSKA KONFEDERACIJA (v nadaljnjem besedilu: Švica)

(v nadaljnjem besedilu skupaj: pridružene države) SO –

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma, sklenjenega 18. maja 1999 med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (v nadaljnjem besedilu: Pridružitveni sporazum z Islandijo in Norveško),

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma, podpisanega 26. oktobra 2004 med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (v nadaljnjem besedilu: Pridružitveni sporazum s Švico),

OB UPOŠTEVANJU Protokola, podpisanega 28. februarja 2008 med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (v nadaljnjem besedilu: Pridružitveni protokol z Lihtenštajnom),

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma v obliki izmenjave dopisov, sklenjenega 18. maja 1999 med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o odborih, ki pomagajo Evropski komisiji pri izvajanju njenih izvršilnih pristojnosti,

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma v obliki izmenjave dopisov, podpisanega 26. oktobra 2004 med Svetom Evropske unije in Švicarsko konfederacijo o odborih, ki pomagajo Evropski komisiji pri izvajanju njenih izvršilnih pristojnosti,

OB UPOŠTEVANJU Izjave k Pridružitvenemu protokolu z Lihtenštajnom, podpisane 28. februarja 2008, o sodelovanju v odborih, ki pomagajo Evropski komisiji pri izvajanju njenih izvršilnih pristojnosti,

GLEDE NA TO, da se novi akti ali ukrepi schengenskega pravnega reda, ki jih sprejme Komisija Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu: Komisija), pri izvajanju svojih izvršilnih pristojnosti in za katere so bili uporabljeni postopki, določeni v tem dogovoru, uporabljajo sočasno za Evropsko unijo, Evropsko skupnost in njene zadevne države članice ter pridružene države,

GLEDE NA potrebo, da se zagotovita uporaba in enotno izvajanje novih aktov ali ukrepov schengenskega pravnega reda, ki zahtevata sodelovanje pridruženih držav pri delu odborov, ki Komisiji pomagajo pri izvajanju njenih izvršilnih pristojnosti, kadar se sprejemajo odločitve o aktih ali ukrepih, ki pomenijo razvoj schengenskega pravnega reda,

KER se v pridružitvenih sporazumih ne obravnavajo podrobna pravila za sodelovanje pridruženih držav pri delu odborov, ki Komisiji pomagajo pri izvajanju njenih izvršilnih pristojnosti, kadar se sprejemajo odločitve o aktih ali ukrepih, ki pomenijo razvoj schengenskega pravnega reda,

KER je sodelovanje Republike Islandije, Kraljevine Norveške in Kneževine Lihtenštajn v odboru, ki Komisiji pomaga pri izvajanju njenih izvršilnih pristojnosti, ustanovljenem z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov[6], trenutno določeno v Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru, medtem ko je sodelovanje Švicarske konfederacije v tem odboru določeno v izmenjavi dopisov, ki so priloženi Pridružitvenemu sporazumu s Švico –

SE DOGOVORILE O NASLEDNJEM:

Člen 1

Ta dogovor se uporablja za akte ali ukrepe, s katerimi se spreminja ali dopolnjuje schengenski pravni red in jih je Komisija sprejela pri izvajanju svojih izvršilnih pristojnosti v zvezi z izvajanjem, uporabo in razvojem schengenskega pravnega reda.

Člen 2

1. Pridružene države se kot opazovalke vključijo v delo odborov, ki Komisiji pomagajo pri izvajanju njenih izvršilnih pristojnosti v zvezi z izvajanjem, uporabo in razvojem schengenskega pravnega reda (v nadaljnjem besedilu: schengenski komitološki odbori), iz Priloge 1 k temu dogovoru.

2. Ko je z novim aktom, s katerim se spreminja ali dopolnjuje schengenski pravni red, ustanovljen nov odbor, ki Komisiji pomaga pri izvajanju njenih izvršilnih pristojnosti, se pridružene države vključijo v delo tega odbora, ko začne veljati akt, s katerim je odbor ustanovljen.

3. Komisija redno posodablja seznam schengenskih komitoloških odborov in ga objavlja v Uradnem listu Evropske unije .

Člen 3

1. Predstavniki pridruženih držav se vključijo v delo schengenskih komitoloških odborov, kot je opisano v tem členu.

2. Pridružene države imajo v schengenskih komitoloških odborih možnost:

- pojasniti težave, s katerimi se srečujejo pri določenem aktu ali ukrepu v zvezi z izvajanjem, uporabo ali razvojem schengenskega pravnega reda, ali odzvati se na težave, s katerimi se srečujejo druge delegacije,

- izraziti svoja stališča do kakršnih koli vprašanj v zvezi s pripravo in razvojem predpisov, ki jih zadevajo, ali njihovim izvajanjem.

3. Pridružene države imajo v schengenskih komitoloških odborih pravico dajati predloge. Komisija lahko po razpravi take predloge prouči, da bi oblikovala predlog ali prevzela pobudo.

4. Pridružene države ne sodelujejo pri glasovanju schengenskih komitoloških odborov in se med glasovanjem odborov umaknejo.

5. Ko se skličejo sestanki schengenskih komitoloških odborov, pridružene države prejmejo dnevni red, osnutke ukrepov, glede katerih so zaprošene za mnenje, in kakršne koli druge ustrezne delovne dokumente, in sicer sočasno z državami članicami EU.

6. Načela in pogoji glede dostopa javnosti do dokumentov schengenskih komitoloških odborov so enaki kot načela in pogoji, ki se uporabljajo za dokumente Komisije[7].

7. Za namen uporabe tega dogovora in pri določitvi postopkovnih vidikov schengenskih komitoloških odborov se navede sklicevanje na ta člen.

Člen 4

Komisija pri oblikovanju predlogov, s katerimi se spreminjajo ali dopolnjujejo določbe schengenskega pravnega reda, neformalno zaprosi za nasvet izvedence pridruženih držav, tako kakor pri oblikovanju predlogov zaprosi za nasvet izvedence držav članic Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: države članice).

Člen 5

1. Nove akte ali ukrepe, ki pomenijo razvoj schengenskega pravnega reda, sprejemajo pristojne institucije Evropske unije[8].

Ob upoštevanju odstavka 3

- akti ali ukrepi iz odstavka 1 začnejo veljati sočasno za Evropsko unijo, Evropsko skupnost in njene zadevne države članice ter pridružene države, razen če je v teh aktih ali ukrepih izrecno drugače navedeno,

- s sprejetjem aktov ali ukrepov iz odstavka 1 v vsaki pridruženi državi nastanejo pravice in obveznosti med navedeno pridruženo državo na eni strani ter Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in tistimi njenimi državami članicami, ki jih ti akti in ukrepi zavezujejo, na drugi strani.

2. Sprejetje aktov ali ukrepov iz odstavka 1, za katere so bili uporabljeni postopki, določeni v tem dogovoru, se sporoči pridruženim državam.

O sprejetju aktov ali ukrepov iz odstavka 1 pridružene države obvesti generalni sekretariat Komisije s sklicevanjem na ta člen, če so o sprejetju teh aktov ali ukrepov uradno obveščene države članice.

Če generalni sekretariat Komisije držav članic ne obvesti uradno o sprejetju aktov ali ukrepov iz odstavka 1, o sprejetju teh aktov ali ukrepov pridružene države obvesti generalni direktorat Komisije, pristojen za sprejetje zadevnih aktov ali ukrepov, s sklicevanjem na ta člen.

3. Vsaka pridružena država samostojno odloči, ali bo sprejela vsebino aktov ali ukrepov iz odstavka 1 in jih prenesla v svoj notranji pravni red. O teh odločitvah je Komisija uradno obveščena v 30 dneh od dneva, ko Komisija sporoči zadevne akte ali ukrepe.

Za sprejetje aktov in ukrepov iz odstavka 1 s strani pridruženih držav in posledice njihovega nesprejetja se uporabljajo naslednje določbe:

- Islandija in Norveška: člen 8 Pridružitvenega sporazuma z Islandijo in Norveško,

- Švica: člen 7 Pridružitvenega sporazuma s Švico,

- Lihtenštajn: člen 5 Pridružitvenega protokola z Lihtenštajnom.

Člen 6

1. Kar zadeva upravne stroške, povezane z izvajanjem tega dogovora, pridružene države plačajo letni prispevek v splošni proračun Evropskih skupnosti v skladu z deležem bruto domačega proizvoda svoje države glede na bruto domači proizvod vseh sodelujočih držav v znesku 500 000 EUR, ob upoštevanju letne uskladitve glede na stopnjo inflacije v Evropski uniji.

Znesek 500 000 EUR se uskladi z izmenjavo dopisov, če tako zahteva razvoj števila schengenskih komitoloških odborov, v katerih sodelujejo pridružene države, ali pogostnost sestankov.

2. Potni stroški predstavnikov, ki sodelujejo na sestankih schengenskih komitoloških odborov, se ne povrnejo.

Člen 7

1. Depozitar tega dogovora je generalni sekretar Sveta Evropske unije.

2. Evropska skupnost in pridružene države odobrijo ta dogovor v skladu s svojimi postopki.

3. Ta dogovor začne veljati, če ga odobrita Evropska skupnost in vsaj ena pridružena država.

4. Ta dogovor začne veljati med Evropsko skupnostjo in zadevno pridruženo državo prvi dan drugega meseca po deponiranju zadevne listine o odobritvi ali ratifikaciji pri depozitarju.

5. Za Lihtenštajn začne ta dogovor veljati šele, ko začne veljati Pridružitveni protokol z Lihtenštajnom.

Člen 8

1. Za Norveško in Islandijo ta dogovor preneha veljati, ko preneha veljati zadevni pridružitveni sporazum z Islandijo ali Norveško.

2. Za Švico ta dogovor preneha veljati, ko preneha veljati zadevni pridružitveni sporazum s Švico.

3. Za Lihtenštajn ta dogovor preneha veljati, ko preneha veljati zadevni pridružitveni protokol z Lihtenštajnom.

4. O prenehanju veljavnosti je uradno obveščen depozitar.

Člen 9

Ta dogovor in Skupna izjava sta sestavljena v enem izvirniku v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem, islandskem in norveškem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna.

V Bruslju,

Za Evropsko skupnost

Za Republiko Islandijo

Za Kneževino Lihtenštajn

Za Kraljevino Norveško

Za Švicarsko konfederacijo

PRILOGA 1

Seznam obstoječih odborov, ki Evropski komisiji pomagajo pri izvajanju njenih izvršilnih pristojnosti v zvezi z izvajanjem, uporabo in razvojem schengenskega pravnega reda:

- odbor, ustanovljen z Uredbo Sveta (ES) št. 1683/95 z dne 29. maja 1995 o enotni obliki za vizume[9];

- odbor, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1987/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II)[10] in Sklepom Sveta 2007/533/PNZ z dne 12. junija 2007 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II)[11]; ta odbor Komisiji pomaga tudi pri uporabi naslednjih pravnih instrumentov:

- Uredbe (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje (Uredba VIS)[12],

- Uredbe Sveta (ES) št. 1104/2008 z dne 24. oktobra 2008 o migraciji s schengenskega informacijskega sistema (SIS 1+) na drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II)[13],

- Sklepa Sveta 2008/839/PNZ z dne 24. oktobra 2008 o migraciji s schengenskega informacijskega sistema (SIS 1+) na drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II)[14];

- odbor, ustanovljen s Sklepom Sveta 2004/201/PNZ z dne 19. februarja 2004 o postopkih za spremembo Priročnika Sirene in Uredbo Sveta (ES) št. 378/2004 z dne 19. februarja 2004 o postopkih za spremembo Priročnika Sirene[15] – za pomoč Evropski komisiji pri spremembi Priročnika Sirene;

- odbor, ustanovljen z Odločbo Sveta z dne 16. marca 2005 o vzpostavitvi varnega spletno podprtega informacijskega in usklajevalnega omrežja, namenjenega službam držav članic za migracije (2005/267/ES)[16];

- odbor, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah)[17] – za pomoč Evropski komisiji na področju zunanjih meja;

- odbor za „solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“, ustanovljen z Odločbo št. 574/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o ustanovitvi Sklada za zunanje meje za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“[18];

- [p.m. odbor, ustanovljen z Uredbo (ES) št. …/… Evropskega parlamenta in Sveta z dne … o Vizumskem zakoniku Skupnosti[19] – „Vizumski odbor“].

- SKUPNA IZJAVA PODPISNIC DOGOVORA O POSEBNI PRIDRUžITVI K IZVAJANJU, UPORABI IN RAZVOJU SCHENGENSKEGA PRAVNEGA REDA

Podpisnice Dogovora skupno izjavljajo, da se posebna pridružitev Republike Islandije, Kneževine Lihtenštajn, Kraljevine Norveške in Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda ne šteje za pravni ali politični precedenčni primer za nobeno drugo področje sodelovanja med Evropsko skupnostjo in navedenimi državami.

[1] UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

[2] UL L 53, 27.2.2008, str. 52.

[3] UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

[4] UL L 131, 1.6.2000, str. 43.

[5] UL L 64, 7.3.2002, str. 20.

[6] UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

[7] Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

[8] Ob podpisu tega dogovora se ti akti ali ukrepi sprejemajo v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (UL L 184, 17.7.1999, str. 23), kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom 2006/512/ES z dne 17. julija 2006 (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

[9] UL L 164, 14.7.1995, str. 1–4.

[10] UL L 381, 28.12.2006, str. 4.

[11] UL L 205, 7.8.2007, str. 63.

[12] UL L 218, 13.8.2008, str. 60.

[13] UL L 299, 8.11.2008, str. 1.

[14] UL L 299, 8.11.2008, str. 43.

[15] UL L 64, 2.3.2004, str. 5 in 45.

[16] UL L 83, 1.4.2005, str. 48.

[17] UL L 105, 13.4.2006, str. 1.

[18] UL L 144, 6.6.2007, str. 22.

[19] UL L […], […], str. […].