P6_TA(2006)0498

Boj proti trgovini z ljudmi - celosten pristop in predlogi za akcijski načrt

Priporočilo Evropskega parlamenta Svetu o boju proti trgovini z ljudmi - celostni pristop in predlogi za akcijski načrt (2006/2078(INI))

Evropski parlament,

- ob upoštevanju predloga priporočila Barbare Kudrycke v imenu skupin PPE-DE Svetu o boju proti trgovini z ljudmi - celostni pristop in predlogi za akcijski načrt (B6-0613/2005),

- ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, zlasti členov 4 in 5 Deklaracije, ki poudarjata, da je trgovina s sužnji v kakršni koli obliki prepovedana,

- ob upoštevanju Pekinške deklaracije Četrte svetovne konference ZN o ženskah, njenih nadaljevanj Peking +5 in +10 ter svoje resolucije z dne 10. marca 2005 o ukrepih po Četrti svetovni konferenci o ženskah - Izhodišča za ukrepanje (Peking +10) [1],

- ob upoštevanju Konvencije ZN o otrokovih pravicah iz leta 1989, zlasti členov 1, 7, 32, 34 in 35 Konvencije, in Izbirnega protokola h Konvenciji o otrokovih pravicah o prodaji otrok, otroški prostituciji in otroški pornografiji z leta 2000, zlasti člena 3 Protokola,

- ob upoštevanju Konvencije ZN z leta 1979 o odpravi vseh vrst diskriminacije žensk [2], zlasti členov 5 in 6 Konvencije,

- ob upoštevanju Protokola ZN iz Palerma iz leta 2000 o preprečevanju, zatiranju in kaznovanju trgovine z ljudmi, predvsem žensk in otrok, ki dopolnjuje Konvencijo ZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu,

- ob upoštevanju Konvencije Mednarodne organizacije dela št. 29 o prisilnem ali obveznem delu (1930) in št. 182 o prepovedi in takojšnjem ukrepanju za odpravo najhujših oblik otroškega dela, ki jo je konferenca sprejela na 87. zasedanju (1999),

- ob upoštevanju globalnega poročila Mednarodne organizacije dela (ILO) iz leta 2005 o spremljanju deklaracije ILO o temeljnih načelih in pravicah na delovnem mestu za leto 2005 z naslovom "Svetovno zavezništvo proti prisilnemu delu",

- ob upoštevanju letnega poročila ameriškega zunanjega ministrstva iz leta 2004 z naslovom "Povezava med prostitucijo in trgovino z ljudmi za spolne storitve" [3],

- ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah in biomedicini iz leta 1997 ter člena 22 Dodatnega protokola o presaditvi organov in tkiv človeškega izvora iz leta 2002,

- ob upoštevanju konvencije Sveta Evrope o ukrepih proti trgovini z ljudmi, ki jo je Odbor ministrov sprejel dne 3. maja 2005,

- ob upoštevanju Poročila Sveta Evrope o stanju organiziranega kriminala iz leta 2005 - Osredotočanje na nevarnost gospodarskega kriminala,

- ob upoštevanju Priporočila Sveta Evrope 1611/2003 o trgovini z organi v Evropi,

- ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah [4], zlasti členov 1, 3, 4, 5 in 6 Listine,

- ob upoštevanju Bruseljske deklaracije o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej, ki je bila sprejeta dne 20. septembra 2002 na evropski konferenci o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej — svetovni izziv za 21. stoletje,

- ob upoštevanju Haaškega programa [5] o svobodi, varnosti in pravici, ki poziva Svet in Komisijo, naj razvijeta načrt o najboljših praksah, standardih in mehanizmih v boju proti trgovini z ljudmi,

- ob upoštevanju zaključkov Sveta o trgovini z ljudmi z 2725. srečanja Sveta za pravosodje in notranje zadeve z dne 27. in 28. aprila 2006 [6],

- ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ z dne 19. julija 2002 o boju proti trgovini z ljudmi [7],

- ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2004/68/PNZ z dne 22. decembra 2003 o boju proti spolni zlorabi otrok in otroški pornografiji [8],

- ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/81/ES z dne 29. aprila 2004 o dovoljenju za prebivanje za državljane tretjih držav, ki so žrtve trgovine z ljudmi ali jim pomagali pri nezakoniti priselitvi in ki sodelujejo s pristojnimi organi [9],

- ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu na podlagi člena 10 Okvirnega sklepa Sveta z dne 19. julija 2002 o boju proti trgovini z ljudmi (KOM(2006)0187),

- ob upoštevanju načrta EU o najboljših praksah, standardih in postopkih za preprečevanje in boj proti trgovini z ljudmi [10] ("Akcijski plan"),

- ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 18. oktobra 2005 z naslovom "Boj proti trgovini z ljudmi - integrirani pristop in predlogi za akcijski načrt" (KOM(2005)0514),

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. januarja 2006 o strategijah za preprečevanje trgovanja z ženskami in otroki, ki so žrtve spolnega izkoriščanja [11],

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2000 o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom "Nadaljnji ukrepi v boju proti trgovini z ženskami" [12],

- ob upoštevanju poročila in priporočil z 22. decembra 2004 skupine strokovnjakov o trgovini z ljudmi, ki jo je Komisija ustanovila leta 2003,

- ob upoštevanju programov DAPHNE za boj proti nasilju nad otroki, mladimi in ženskami [13],

- ob upoštevanju poročil Europola o trgovini z ljudmi, zlasti njegovega poročila o organiziranem kriminalu v EU iz leta 2005 [14],

- ob upoštevanju Smernic Unicefa za zaščito pravic otrok, žrtev trgovanja (2003) in Priročnika o zaščiti pravic otrok, ki so žrtve trgovanja v Evropi (2006),

- ob upoštevanju členov 114(3) in 94 svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0368/2006),

A. ker je trgovina z ljudmi sodobna oblika suženjstva, resen zločin in huda kršitev temeljnih človekovih pravic, saj spravlja ljudi v podrejen položaj s pomočjo groženj, nasilja in poniževanja,

B. ker je trgovina z ljudmi svetovni problem, ki se pojavlja znotraj nacionalnih meja in sega čeznje, ne glede na to, ali gre za državo izvora, tranzitno ali namembno državo, in velja za eno najbolj donosnih oblik mednarodnega organiziranega kriminala,

C. ker po mnenju Sveta Evrope predstavlja trgovina z ljudmi tretji največji vir dohodka organiziranega kriminala [15],

D. ker doslej sprejeti ukrepi za zmanjšanje trgovine z ljudmi niso dali rezultatov v obliki zmanjšanja števila žrtev; ker je prav nasprotno trgovina z ljudmi dejavnost, ki je v najhitrejšem porastu v primerjavi z drugimi oblikami organiziranega kriminala [16] v EU,

E. ker je zaradi tega treba sprejeti jasne in natančne cilje, kot na primer, da se v naslednjih desetih letih število žrtev trgovine z ljudmi zmanjša za polovico, čeprav bi moral biti glavni cilj takojšnja popolna odprava tega kaznivega dejanja,

F. ker pet držav članic še ni ratificiralo Mednarodne konvencije Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu, pet držav članic ni ratificiralo Dodatnega protokola za preprečevanje, zatiranje in kaznovanje trgovine z ljudmi, zlasti žensk in otrok, deset držav članic ni ratificiralo Izbirnega protokola ZN h konvenciji o otrokovih pravicah o prodaji otrok, otroški prostituciji in otroški pornografiji in ker je samo ena država članica ratificirala Konvencijo Sveta Evrope o ukrepih proti trgovini z ljudmi,

G. ker se trgovina z ljudmi ne izvaja le zaradi spolnega izkoriščanja, ampak tudi zaradi izkoriščanja delovne sile, nezakonitih posvojitev, suženjstva v gospodinjstvih in prodaje organov, kar pomeni, da mora biti boj proti trgovini zastavljen veliko širše kot boj proti prisilni prostituciji in mora upoštevati vse s tem povezane oblike izkoriščanja in zatiranja,

H. ker trgovina z ljudmi ni nujno vezana na spol, saj so tudi moški in zlasti dečki žrtve spolnega izkoriščanja in izkoriščanja delovne sile; ker pa je med žrtvami še vedno največ žensk in deklic,

I. ker so ženske in otroci posebej ranljivi in zato v večji nevarnosti, da postanejo žrtve trgovine;

J. ker so žrtve trgovine, med katerimi je veliko mladoletnikov, izpostavljeni fizičnemu in psihičnemu nasilju in zlorabi; ker so oropane dostojanstva in svobode, trpijo v suženjskem odnosu, so podvržene mučenju ali drugemu nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju, so oropane osebne varnosti, svobode gibanja in delovnih pravic ter so mnogokrat v prisilnem in neželenem odnosu odvisnosti od trgovcev z ljudmi,

K. ker kljub dejstvu, da bi moral biti v skladu s konvencijo ZN o otrokovih pravicah vsak otrok vpisan v matično knjigo takoj po rojstvu, je po Unicefovih [17] podatkih v svetu v razvoju (z izjemo Kitajske) več kot polovica vseh rojstev neprijavljenih (več kot 50 milijonov otrok); ker so ti nevidni otroci, skupaj z milijoni sirot in otroci z ulice, najbolj izpostavljeni trgovini z ljudmi, in postanejo lahek plen za nezakonite posvojitve ali za uporabo pri trgovini s človeškimi organi; ker so otroci zaradi vojn, naravnih nesreč in razmer po vojnah in naravnih nesrečah v še večji nevarnosti, da postanejo žrtve izkoriščanja in trgovine z ljudmi,

L. ker so vzroki za nezakonito priseljevanje drugačni od tistih, ki privedejo do trgovine z ljudmi, zaradi česar bi bilo treba ti dve vprašanji obravnavati ločeno,

M. ker je poročilo ameriškega zunanjega ministrstva "Trgovanje z ljudmi v letu 2005" pokazalo, da je med 600000 do 800000 ljudmi, kolikor naj bi bilo po ocenah žrtev trgovine, približno 80 % žensk in deklet,

N. ker je večina žensk in deklet, s katerimi se trguje, žrtev različnih oblik izkoriščanja, zlasti spolnega izkoriščanja, ki je glavni namen trgovine, prisilnega dela in trgovine s človeškimi organi,

O. ker poročilo ILO iz leta 2005 [18] ocenjuje, da je 80 % žrtev trgovine žensk in deklet; ker poročilo ocenjuje tudi, da otroci predstavljajo od 40 do 50 % vseh žrtev; ker po navedbah iz poročila ženske in dekleta predstavljajo 56 % žrtev na področju prisilnega dela; ker je 98 % oseb, ki so žrtve trgovine za namene spolnega izkoriščanja, žensk in deklet,

P. ker spolna industrija temelji na načelu ponudbe in povpraševanja; ker poročilo Mednarodne organizacije za migracije za leto 2003 priznava, da je "naraščajoče povpraševanje potrošnikov strank nedvomno eden od dejavnikov, ki prispevajo k pojavu prisilnega dela v spolni industriji",

Q. ker poročilo posebnega poročevalca ZN za vidike človekovih pravic pri žrtvah trgovine z ljudmi, zlasti ženskami in otroki, z naslovom "Integracija človekovih pravic žensk in pogled s stališča enakosti spolov" navaja, da "medtem ko se človekove pravice žensk in otrok kršijo pri različnih oblikah trgovine, je trgovina za spolne storitve posebna oblika trgovine, pri kateri se človekove pravice žensk in otrok kršijo kot ženskam in otrokom",

R. ker je dostop do trga dela v EU kljub očitnem povpraševanju po delovni sili zapleten ali celo omejen in pretirano reguliran, kar ima za posledico nezakonito preseljevanje, tihotapljenje in trgovino z ljudmi,

S. ker je obravnava vprašanja opravljanja storitev prednostna politična naloga; ker je javno mnenje pogosto zelo strpno do pojava izkoriščanja delovne sile,

T. ker v EU povpraševanje po delavcih, ki malo stanejo, so pokorni in nimajo dokumentov, prispeva k nezakoniti trgovini iz ljudmi; ker obstoj take delovne sile morda znižuje stroške, vendar le na račun človekovega dostojanstva, in ker so zaradi neplačevanja davkov in socialnih prispevkov ogroženi delovni standardi, zdravstveni in varnostni ukrepi, pravične plače ter lokalni in/ali državni prihodki;

U. ker so visoki zaslužki iz trgovine z ljudmi pogosto predmet pranja denarja, kar omogoča druge kriminalne dejavnosti, med njimi podkupovanje in goljufije, in storilcem omogoča pridobitev nezakonite ekonomske, družbene in celo politične moči,

V. ker je povpraševanje po storitvah, ki jih nudijo ljudje, ki so predmet trgovine, na primer povpraševanje moških, ki želijo koristiti ali koristijo spolne storitve žensk in otrok, ob revščini, socialni izključenosti in pomanjkanju drugih možnosti za dostojno delo, glavna gonilna sila trgovine z ljudmi, in ker brez okrepitve politične volje in skupnega prizadevanja, da se jo odpravi, ne bo možno trgovine z ljudmi zaustaviti ali je vsaj znatno zmanjšati [19],

W. W ugotavlja, da pomanjkanje trajnostnih gospodarskih in socialnih perspektiv, visoka stopnja nezaposlenosti in grožnja stalno naraščajoče revščine v nekaterih državah izvora, ter raven gospodarskega in družbenega razvoja v Evropi prispevata k razmeram, ki kriminalnim organizacijam olajšujejo izkoriščanje trgovine z ljudmi,

X. ker je ključni vidik boja proti trgovini z ljudmi izvajanje predpisov in kaznivost trgovcev z ljudmi in posrednikov; ker bi moral kazenski pregon vključevati tudi možnost zasega premoženjskih koristi iz kaznivega dejanja; ker je treba okrepiti inšpekcijo dela in poostriti kazni za izkoriščanje delovne sile in nezakonito delo, ker bi k omejitvi teh kaznivih dejanj lahko pripomogli oblikovanje mreže nacionalnih delovnih inšpekcij in usklajene kazni za izkoriščanje delovne sile; ker bi bilo za učinkovitost preiskav in pregona primerov trgovine z ljudmi koristno, da bi vzpostavili posebno opremljene in izurjene enote nacionalne policije in javnega tožilstva,

Y. ker je hitro ugotavljanje istovetnosti žrtev ključno pri boju proti trgovini z ljudmi,

1. Naslavlja naslednja priporočila Svetu:

Pravni okvir in izvrševanje zakonov

a) trgovine z ljudmi se je treba lotiti z usklajenim političnim pristopom k preseljevanju, zaposlovanju, socialni, razvojni, zunanji, sosedski in vizumski politiki ter s posledično kriminalizacijo, ki bi dosegla vsaj merila zakonodaje EU, v skladu z Okvirnim sklepom št. 2002/629/PNZ,

b) poziva Evropsko skupnost, naj čim prej podpiše in ratificira Konvencijo Sveta Evrope o ukrepih proti trgovini z ljudmi; poziva Komisijo, naj nemudoma sproži notranji postopek in tako omogoči Evropski skupnosti, da podpiše in ratificira to konvencijo; prav tako poziva Svet, naj sprejme odločitev o podpisu in ratifikaciji Konvencije,

c) Komisija in države članice bi morale sprejeti strategijo za izvajanje Akcijskega načrta,

d) Svet in države članice bi pri izvrševanju Akcijskega načrta morale okrepiti pristop, ki temelji na človekovih pravicah, enakosti med spoloma in se osredotoča na žrtve,

e) meni, da je poleg pristopa, ki upošteva človekove pravice, pri problematiki trgovine z ljudmi potreben protidiskriminacijski pristop, zato so navedbe o enakosti in nediskriminaciji bistvene,

f) države članice, ki tega še niso storile, bi morale podpisati in izvajati vse ustrezne mednarodne konvencije, med drugim Konvencijo ZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu, njen dopolnilni protokol za preprečevanje, zatiranje in kaznovanje trgovine z ljudmi, zlasti ženskami in otroki, ter Protokol proti tihotapljenju migrantov po kopnem, morju in zraku, Izbirni protokol h konvenciji ZN o otrokovih pravicah o prodaji otrok, otroški prostituciji in otroški pornografiji, Konvencijo ZN o zaščiti pravic delavcev migrantov in njihovih družin, Konvencijo Sveta Evrope o ukrepih proti trgovini z ljudmi, konvencije mednarodne organizacije dela, pa tudi poglavitne delovne standarde, zlasti standard št. 29 o prisilnem delu, št. 182 o prepovedi in takojšnjem ukrepanju za odpravo najhujših oblik otroškega dela ter standarde, ki obravnavajo svobodo združevanja, inšpekcijo dela ter urade za zaposlovanje,

g) države članice bi morale čim prej začeti izvajati Okvirni sklep 2002/629/PNZ in Direktivo 2004/81/EC ter žrtvam trgovine z ljudmi, ne glede na to, ali sodelujejo s pristojnimi organi med preiskavo in kot priče v kazenskih postopkih, ali ne, zagotoviti vsaj status kratkoročnega rezidenta, vključno z obdobjem razmisleka/okrevanja za žrtve, ki naj ne bo krajše od 30 dni, dostop do informacij o sodnih in upravnih postopkih v jeziku, ki ga žrtve razumejo, ter brezplačno pravno pomoč,

h) države članice bi morale kot del boja proti trgovini z ljudmi v celoti uporabiti Okvirni sklep Sveta 2005/212/PNZ z dne 24. februarja 2005 o zaplembi premoženjske koristi, pripomočkov in premoženja [20], zlasti člen 3 Okvirnega sklepa,

i) države članice bi morale prevzeti odgovornost za žrtve trgovine z ljudmi in jim omogočiti pomoč bodisi pri vračanju v njihovo državo, če to želijo, bosisi pri njihovi nastanitvi v Uniji [21]; prav tako bi morale žrtve prejeti pomoč in spodbudo za sodelovanje s pristojnimi organi med preiskavo in kot priče v kazenskih postopkih,

j) države članice bi morale pretehtati uvedbo mehanizmov za spodbujanje, podporo in zaščito vseh, ki prijavijo primere nedovoljene trgovine, saj so te osebe lahko žrtve povračilnih ukrepov,

k) države članice bi morale sprejeti ukrepe za zagotovitev, da bo identifikacijo žrtev trgovanja z ljudmi, zlasti otrok, izvajalo osebje organov pregona, ki bo usposobljeno za preprečevanje trgovine z ljudmi in sposobno bolje razlikovati med tihotapljenjem ljudi in trgovanjem z njimi; vladni organi bi morali pripraviti smernice, da bi njihovo osebje pri zasliševanju migrantov brez listin znalo zastaviti prava vprašanja, s katerimi bi lahko prepoznali žrtve trgovine z ljudmi,

l) države članice bi morale zmanjšati tveganje za trgovino z organi v Evropi, med drugim z zmanjšanjem povpraševanja, z bolj učinkovitim spodbujanjem darovanja organov, z ohranjanjem stroge zakonodaje glede živečih darovalcev, ki niso sorodniki, z zagotavljanjem preglednosti nacionalnih registrov in čakalnih list ter z vzpostavitvijo pravne odgovornosti za nepravilnosti,

m) države članice bi morale izboljšati analizo sedanjega stanja z izvajanjem enotnih metod za zbiranje primerljivih podatkov, ki so vezani predvsem na poti trgovine z ljudmi in na profiliranje žrtev in so v skladu z obstoječimi protokoli in zakonodajo Skupnosti s področja varovanja podatkov,

n) države članice bi morale z doslednim izvrševanjem člena 4 Okvirnega sklepa 2002/629/PNZ zagotoviti, da so pravne osebe lahko odgovorne za kazniva dejanja, ki so storjena v njihovo korist in jih zagreši katera koli oseba, ki deluje posamezno ali kot del organa pravne osebe in ima vodilni položaj znotraj pravne osebe, ki je povezana s trgovino z ljudmi ali izrablja storitve žrtev te trgovine,

o) države članice morajo sprejeti ukrepe, da se ugrabitev in prevoz oseb, vključno z namestitvijo in zadrževanjem ter prenosom nadzora nad njimi, v zakonu opredeli kot kaznivo dejanje in da se šteje kot kršitev, ki se kaznuje z zaporno kaznijo,

p) meni, da ima dobra praksa podjetij, ki vključuje zahtevo, da podizvajalci izpolnijo svoje pogodbe in pravne obveznosti (spoštovanje obveznosti v dobavni verigi) pomembno vlogo pri zmanjševanju povpraševanja, in da je vloga podjetij, pa tudi drugih družbenih subjektov, bistvena za zagotavljanje izvajanja obstoječega socialnega in delovnega prava, zlasti pa za zagotavljanje, da delavci dobivajo prejemke, do katerih so zakonsko upravičeni; pozdravlja Atensko deklaracijo, ki si prizadeva zagotoviti, da podjetja ne bi dopuščala prisilnega dela,

q) meni, da je treba podjetja, ki prek trgovine z ljudmi zaposlujejo ceneno delovno silo, najstrožje kaznovati, zlasti če ravnajo goljufivo,

r) države članice morajo sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da bodo kazenske in upravne denarne kazni, naložene pravnim osebam, spoznanim za odgovorne za ta kazniva dejanja, vključevale zaseg in zaplembo zaslužka, pridobljenega s trgovino z ljudmi, z namenom, da se žrtvam prednostno izplača odškodnina za materialno, telesno in duševno škodo, ki so jo utrpele,

s) države članice bi morale izvajati mehanizme, ki bodo policiji omogočili celostno reševanje problema mednarodne trgovine z ženskami in otroki za namene spolnega izkoriščanja, z ukrepi preprečevanja in ozaveščanja, izobraževanja in usposabljanja, pomoči žrtvam in njihove zaščite ter z oceno sredstev, potrebnih za izvedbo zadevnih ukrepov,

t) meni, da bi bilo treba v vseh državah članicah okrepiti mehanizme inšpekcije in izvajanja delovnega prava; meni tudi, da bi morale države članice izdelati potreben pravni okvir in zagotoviti ustrezne mehanizme, usposabljanje in ustrezna tehnična sredstva, potrebna za izpolnjevanje svojih pravnih obveznosti, ter v tem okviru naložiti odgovornost uradnikom inšpekcijskih organov ter jim zagotoviti informacije in programe ozaveščanja, kar bi jim omogočilo prepoznavanje žrtev trgovine z ljudmi, katerih delo je predmet izkoriščanja; meni, da bi lahko mednarodna mreža inšpektoratov na področju zaposlovanja igrala koristno vlogo pri izmenjavi najboljših praks in preprečevanju izkoriščanja delovne sile; države članice bi na tem področju morale okrepiti sodelovanje in usklajevanje na ravni EU,

u) države članice bi morale boljše nadzorovati dejavnosti agencij za posredovanje dela in agencij za zaposlovanje sezonskih delavcev; Svet bi moral pretehtati možnost o vzpostavitvi mreže nacionalnih inšpekcij dela,

v) države članice bi morale podpreti službe za posredovanje dela, tako da bi nadzorovale zasebne agencije za zaposlovanje, ki se pogosto izdajajo za ženitne ali turistične agencije in lahko privedejo do zlorab pri zaposlovanju in posledično do trgovanja,

w) države članice bi morale poskrbeti za izmenjavo izkušenj in ustrezno usposobljenost konzularnega osebja v zvezi s prepoznavanjem vizumskih vlog, ki bi bile lahko povezane s trgovino z ljudmi; Svet in Komisija naj čimprej dokončata razvoj skupnega vizumskega informacijskega sistema,

x) Svet in Komisija bi morala pripraviti smernice EU za boj proti trgovini z ljudmi kot dodatni instrument izvajanja usklajene politike EU s področja človekovih pravic in pravic otrok,

Preprečevanje in zmanjševanje povpraševanja

y) pogovori o trgovini z ljudmi bi morali biti sestavni del šolskega pouka ter obravnavati zmanjševanje neenakosti na socialnem področju in področju enakopravnosti med spoloma; informiranje in ozaveščanje javnosti, da je trgovina z ljudmi nesprejemljiv zločin, bi moralo dobiti ključno vlogo v boju proti tovrstni trgovini; države članice bi morale podpreti uvedbo poučevanja življenjskih znanj pri vseh predmetih kot metodo za preprečevanje trgovine z otroki,

z) Komisija bi morala najkasneje do leta 2007 začeti s študijo tako o vzročni povezavi med različno zakonodajo držav članic v zvezi s prostitucijo in trgovino z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja kot o vzročni povezavi med različno zakonodajo in politiko v državah članicah o priseljevanju ter trgovini z ljudmi, ki jo je komisar Frattini napovedal dne 8. marca 2006; študija mora temeljiti na primerljivih številkah, da se zagotovi njena znanstvena verodostojnost; zato bi bilo treba čim prej razviti in uporabiti standardizirano metodo zbiranja podatkov; rezultate je nato treba uporabiti pri izvajanju najboljših praks v boju proti trgovini z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja,

aa) Komisija, Svet in države članice bi morale podpirati pobude vlad in civilne družbe proti trgovini z ljudmi, zlasti kampanje za povečanje ozaveščenosti,

ab) Komisija bi morala oceniti in razširiti najboljše prakse za zmanjševanje povpraševanja v državah članicah po storitvah, ki jih nudijo ljudje, s katerimi se trguje za namene dela ali spolnega izkoriščanja ali česarkoli drugega,

ac) države članice bi morale izvajati ukrepe za zmanjševanje povpraševanja in za odpravo drugih vzrokov, kot sta marginalizacija in pomanjkanje enakih možnosti za zaposlitev in dostojno delo na podlagi najboljših praks in spodbujati poslovni sektor, zlasti turistično panogo in ponudnike storitev na svetovnem spletu, k pripravi in spoštovanju kodeksa ravnanja s ciljem preprečevanja trgovine z ljudmi,

ad) Komisija bi morala od leta 2007 določiti 25. marec kot dan boja proti trgovini z ljudmi in tako obeležiti ukinitev trgovanja s sužnji v številnih državah po svetu,

ae) sprejeti bi bilo treba ukrepe za izboljšanje zakonskih mehanizmov za varno migracijo, da se zagotovi dostop do podatkov o priložnostih za varno migracijo in da se zagotovi preglednost postopkov, saj so to najboljši načini za zmanjšanje obsega trgovine z ljudmi,

af) Komisija in države članice bi v svoji notranji politiki ter sosedskih in razvojnih politikah ter v politikah pomoči morale preučiti ukrepe, ki obravnavajo temeljne vzroke trgovine z ljudmi v državah izvora, vključno z ukrepi za krepitev nacionalnih sistemov za zaščito otrok, spodbujanje vpisovanja otrok v matične knjige, da se zmanjša njihova izpostavljenost nezakonitim posvojitvam, prisilnim zakonskim zvezam, trgovini s človeškimi organi in trgovanju z otroki iz kakršnih koli razlogov, vključno za namene spolnega izkoriščanja,

ag) Komisija in države članice bi morale posebno pozornost nameniti preprečevanju zlorabe novih komunikacijskih in informacijskih tehnologij za trgovanje z ženskami in otroki ter spodbujati spoštovanje vseh pravnih in tehnoloških pobud, potrebnih za reševanje tega problema,

ah) za uradnike institucij in organov EU, še zlasti ko so na misijah EU v tretjih državah, bi morala Komisija sprejeti predlog kodeksa ravnanja, ki bi bil podoben kodeksu ravnanja ZN in bi moral jasno izražati neodobravanje kupovanja spolnih storitev ter drugih oblik spolnega izkoriščanja in s spolom povezanega nasilja, določati pa bi moral tudi nujne kazni za primer kršitve; pred odhodom na službeno pot bi bilo treba uradnike podrobno obvestiti o vsebini kodeksa,

ai) Svet in Komisija bi morala vprašanje trgovine z ljudmi redno uvrščati na dnevni red v političnem dialogu s tretjimi državami (zlasti tistimi, iz katerih prihaja največ žrtev trgovine z ljudmi [22]), pri čemer bi se morala sklicevati na klavzulo o temeljnih človekovih pravicah, vključeno v sporazume EU s temi državami,

aj) Komisija in države članice bi morale obravnavati vprašanje trgovine z ljudmi znotraj Unije in znotraj posameznih držav članic ter podpreti raziskave za krepitev razumevanja tega pojava in za obveščanje o razvoju in izvajanju učinkovitih ukrepov politike,

ak) Svet in Komisija bi morala v okviru dialoga o človekovih pravicah EU s tretjimi državami spremljati vse domnevne primere trgovine s človeškimi organi,

Zaščita žrtev

al) Komisija in države članice bi morale vzpostaviti večjezično telefonsko linijo pomoči z enotno evropsko številko, da bi se žrtvam nudila prva pomoč,

am) države članice bi morale sprejeti ukrepe proti trgovini z ljudmi, ob tem pa spoštovati prostitutke in preprečevati njihovo diskriminacijo, dodatno odrivanje na rob družbe ali stigmatizacijo, ki povečujejo njihovo izpostavljenost trgovini z ljudmi in drugim oblikam nasilja in zlorabe,

an) Svet bi moral v tesnem sodelovanju z nacionalnimi koordinatorji spodbuditi pripravo evropske spletne strani, na kateri bi se objavljali podatki in slike pogrešanih oseb,

ao) potrebni so ukrepi, ki bodo zagotavljali zaščito žrtev ne le spolnega izkoriščanja, temveč tudi izkoriščanja delovne sile in drugih oblik tovrstne trgovine z ljudmi,

ap) Komisija in države članice bi morale vzpostaviti in izvajati jasna evropska merila in smernice o pomoči žrtvam in njihovi zaščiti, ne glede na njihovo sposobnost ali pripravljenost pričati, vključno s posebnimi merili za zaščito pravic otrok, ter mehanizem vračanja žrtev, ki bi zagotavljal, da je ugotavljanje istovetnosti žrtev sestavni del podpore in pomoči,

aq) države članice bi morale žrtvam zagotoviti dostop do kratkoročne in/ali dolgoročne pomoči; ta podpora bi med drugim morala vključevati posebna zavetišča na začetni stopnji, z možnostjo kasnejšega dostopa do nastanitve, zdravstvene storitve in svetovanje, pravno pomoč, informacije o pravicah žrtev in o njihovi vključitvi med priče, tečaje poklicnega usposabljanja in jezikovne tečaje, tečaje kulturnega uvajanja, finančno pomoč in pomoč pri iskanju zaposlitve, vključno s posebnim zakonskim skrbnikom za otroke,

ar) podpora žrtvam trgovine z ljudmi bi morala biti prilagojena njihovim posebnim potrebam, saj žrtve trgovine z ljudmi ne tvorijo homogene skupine; pri tem se izpostavlja vprašanje enakosti spolov, pravic otrok, domorodnega prebivalstva in manjšin, saj so mnoge žrtve ali potencialne žrtve trgovine z ljudmi ženske, otroci in posamezniki, ki pripadajo etničnim skupinam in manjšinam in so bili v domačem kraju lahko že izpostavljeni diskriminaciji,

as) države članice bi morale žrtvam zagotoviti dostop do izobraževanja, usposabljanja in trga dela, kot tudi zaščito pravic med civilnimi, kazenskimi in upravnimi postopki ter dostop do pravnih sredstev,

at) žrtev trgovine z ljudmi ne bi smeli vračati v države izvora, če je mogoče razumno sumiti, da bodo lahko dodatno oškodovane zaradi stigmatizacije in diskriminacije, ali če jim grozijo povračilni ukrepi ali obstaja nevarnost, da bodo ponovno žrtve trgovine z ljudmi; pri tem je treba izpostaviti velik pomen varne vrnitve, programov za ponovno vključitev žrtev v družbo in polnega spoštovanja pravice žrtev do varnosti in zasebnosti, vključno z odgovornostjo države, v kateri so bile žrtve razkrite, da za vsak posamezen primer opravijo oceno tveganja pred, med in po vrnitvi žrtve,

au) države članice bi morale v svoji zakonodaji kot tudi upravni praksi upoštevati opredelitev ZN glede pojma otroka [23], to je vsak človek, ki je mlajši od 18 let; odločitev o dolgoročni rešitvi v zvezi s trgovino z otroki bi zato moral sprejeti organ, ki je zakonsko odgovoren za dobrobit otrok, ali pravosodni organ, katerega glavna odgovornost je, da tekom celotnega postopka sprejemanja odločitve deluje v najboljšem interesu otroka; pri vseh ukrepih, ki se nanašajo na otroke in jih izvajajo javni ali zasebni socialnovarstveni zavodi, sodišča, upravni ali zakonodajni organi, se upoštevajo predvsem koristi otroka; države članice zagotovijo, da ima otrok, ki je sposoben izoblikovati svoje lastno mnenje, pravico do svobodnega izražanja tega mnenja v vseh zadevah, ki vplivajo nanj, in da se izražena mnenja ustrezno upoštevajo v skladu z otrokovo starostjo in zrelostjo,

av) države članice bi morale zagotoviti, da so otroci, ki so žrtve trgovine, zaščiteni pred kazenskim pregonom ali sankcijami za kazniva dejanja, ki so jih storili v povezavi s svojim statusom žrtve trgovine; otrokom, ki so žrtve, prostost praviloma ne bi smela biti odvzeta niti takrat, kadar so brez spremstva ali ločeni od staršev niti zaradi njihovega statusa migranta ali rezidenta ali zato, ker tega statusa nimajo,

aw) države članice bi morale zagotoviti, da imajo otroci, ki so žrtve in priče trgovine, korist od ukrepov za zaščito njihovih človekovih pravic, da imajo posebno varstvo, podporo in pomoč, zato da se prepreči dodatna obremenjenost zaradi njihove udeležbe v kazenskem postopku in da se na vseh stopnjah zagotovi popolno spoštovanje njihovih človekovih pravic, njihovih najboljših interesov ter dostojanstva; države članice bi morale otroke prav tako zavarovati pred posledicami, ki jih ima javno pričanje na sodišču (člen 8(4) Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ z dne 15. marca 2001 o položaju žrtev v kazenskem postopku [24]),

ax) posebne ukrepe in politiko za zaščito otrok v skladu z zgoraj navedenimi smernicami Unicefa in priročnikom, bi bilo treba izvajati tako v državi izvora kot v namembni državi, vključno s socialnim delom na ulici, podporo družini, izgradnjo varnostne mreže za otroke, več informacijami o tveganju nezaščitenega preseljevanja in podporo pri vračanju ob upoštevanju želje otroka in tega, kar je najbolje zanj,

ay) države članice bi morale v celoti izvrševati Haaško konvencijo o varstvu otrok in sodelovanju pri meddržavnih posvojitvah, da se preprečijo nezakonite posvojitve,

az) države članice bi morale okrepiti partnerstvo med zasebnim in javnim sektorjem na področju zaščite žrtev, vključno s trajnostnim financiranjem njunih dejavnosti,

Uskladitev ukrepov na nacionalni in EU ravni

ba) države članice bi morale vzpostaviti in okrepiti nacionalne koordinacijske strukture za boj proti trgovini z ljudmi in si prizadevati za vključitev teh struktur v mednarodno mrežo,

bb) poudarja pomen, da institucije EU in države članice kot ključni element v boju proti trgovini z ženskami in deklicami spodbujajo po spolu ločene strategije preprečevanja, da uporabljajo načela enakosti spolov in odpravljajo povpraševanje po vseh oblikah izkoriščanja, vključno s spolnim izkoriščanjem in izkoriščanjem dela v gospodinjstvu,

bc) Komisija bi morala spodbujati in podpirati pripravo in izvajanje nacionalnih načrtov boja proti trgovini z ljudmi,

bd) države članice bi morale zagotoviti finančno podporo za posebne enote, ki preiskujejo primere trgovine z ljudmi,

be) zelo pomembno je usklajevanje in sodelovanje med državami izvora, tranzita in namembnimi državami; Svet, Komisija in države članice bi morali usklajevati strategije proti trgovini z ljudmi in tako dopolniti delo Organizacije Združenih narodov, Sveta Evrope, OVSE, Mednarodne organizacije za migracije, revidirane pekinške deklaracije, Pakta stabilnosti za jugovzhodno Evropo in G8,

bf) Svet, Komisija in države članice bi morali tudi v prihodnje spodbujati regionalne pobude, ki dopolnjujejo in navdihujejo vseevropsko sodelovanje, kot so nordijsko baltska projektna skupina proti trgovini z ljudmi, pobuda za sodelovanje v jugovzhodni Evropi, vseevropski budimpeštanski proces, "dialog 5+5" med državami zahodnega Sredozemlja, mediteranski dialog za tranzitne migracije ter regionalni akcijski načrti v Afriki in na Bližnjem vzhodu in gospodarska skupnost zahodnoafriških držav,

bg) čeprav priznavata potrebo po posebnem poročilu o trgovini s človeškimi organi in tkivi, bi morala Komisija in Svet trgovino s človeškimi organi zajeti v splošno strategijo obravnave trgovine z ljudmi tako z vidika notranje kot tudi zunanje politike,

bh) Komisija in njena ekspertna skupina bi morali sprožiti, spodbujati in ovrednotiti raziskave o novih trendih pri tovrstni trgovini, povezave med trgovino in povpraševanjem po ceneni delovnih sili, trgovino in migracijami ter raziskavami, da bi ocenili učinkovitost programov za boj proti trgovini, vključno z njihovim vplivom na spodbujanje in uveljavljanje pravic otrok, zlasti glede na Akcijski plan EU proti trgovini z ljudmi,

bi) Komisija in Svet bi morala upoštevati pomen zgodnjega ugotavljanja istovetnosti žrtev trgovine z ljudmi pri pripravi skupnega vizumskega informacijskega sistema in se istočasno boriti proti tej nedovoljeni trgovini znotraj meja vsake posamezne države članice in EU kot celote,

bj) države članice bi morale okrepiti sodelovanje v EU pri boju proti trgovini z ljudmi tako, da bi redno vključevale organe EU, kot so Europol, Eurojust in Frontex,

bk) Komisija, Svet in države članice bi morali preveriti uporabo klavzule o demokratičnosti in spoštovanju človekovih pravic v okviru sporazumov s tretjimi državami, tudi v povezavi z zahtevano prilagoditvijo zakonodaje na področju pregona trgovine z ljudmi in boja proti njej,

bl) finančna skupina za ukrepanje, predvsem delovna skupina za tipologije, bi morala nadaljevati z delom v zvezi z metodami pranja denarja, povezanimi s trgovino z ljudmi,

bm) vzpostaviti bi bilo treba evropsko mrežo proti trgovini z ljudmi, temelječo na kontaktnih točkah, ki bi jih vzpostavile države članice in Komisija, in bi vključevale tudi vladne in nevladne agencije, z namenom preprečevanja trgovine z ljudmi, zagotavljanja pomoči žrtvam, izvrševanja zakonov ter sodelovanja policije in sodstva,

bn) Komisija in nemška vlada bi morali zbrati in analizirati podatke, pridobljene v zvezi s prisilno prostitucijo in drugimi oblikami izkoriščanja, povezanega s trgovino z ljudmi, v času svetovnega nogometnega prvenstva 2006, in predstaviti ugotovitve, da bi na ta način prispevali k oblikovanju najboljše prakse za prihodnost,

bo) Komisija bi morala problem trgovine z otroki na področju športa obravnavati v okviru Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ, in posvetiti posebno pozornost primerom, ko bi nekateri klubi lahko dali pogodbe zelo mladim otrokom z namenom, da bi se izognili pravilu vzgajanja domačih igralcev,

bp) poziva države članice, da se posvetujejo z nevladnimi organizacijami in združenji s tega področja v državah izvora, državah tranzita ali namembnih državah in da delujejo skupaj z njimi, zlasti kar zadeva dolgoročno financiranje njihovih dejavnosti,

bq) Svet in države članice bi morali spodbujati sodelovanje z nevladnimi organizacijami iz izvornih dežel s ciljem zbiranja podatkov, izvajanja dejavnosti, usposabljanja socialnih delavcev in dela z množičnimi mediji z namenom ozaveščanja javnega mnenja o trgovini z ljudmi,

2. naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu in v vednost Komisiji, ter vladam držav članic in držav pristopnic.

[1] UL C 320 E, 15.12.2005, str. 247.

[2] http://www.un.org/Overview/rights.html.

[3] Ministrstvo za zunanje zadeve ZDA (2004), http://www.humantrafficking.org/countries/eap/united_states/news/ 2005_05/tip_factsheet_response.html.

[4] UL C 364, 18.12.2000, str. 1.

[5] Haaški program, ki ga je Evropski svet podprl novembra 2004.

[6] http://www.consilium.europa.eu.

[7] UL L 203, 1.8.2002, str. 1.

[8] UL L 13, 20.1.2004, str. 44.

[9] UL L 261, 6.8.2004, str. 19.

[10] UL C 311, 9.12.2005, str. 1.

[11] Sprejeta besedila, P6_TA(2006)0005.

[12] UL C 59, 23.2.2001, str. 307.

[13] Sklep št. 293/2000/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. januarja 2000 o sprejetju programa ukrepov Skupnosti (program Daphe) (2000 do 2003) o preventivnih ukrepih za boj proti nasilju nad otroki, mladimi in ženskami (UL L 34, 9.2.2000, str. 1) in Sklep št. 803/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o sprejetju akcijskega programa Skupnosti (2004 do 2008) za preprečevanje naslijua nad otroki, mladimi in ženskami in boj proti njemu ter za zaščito žrtev in ogroženih skupin (program Daphne II) (UL L 143, 30.4.2004, str. 1).

[14] www.europol.eu.int.

[15] Konvencija Sveta Evrope o ukrepanju proti trgovini z ljudmi - obrazložitveno poročilo, 2005.

[16] "Izgubljeni otroci, izgubljena prihodnost", odziv EU na trgovino z otroki, 2004.

[17] "Položaj otrok na svetu 2006: izključen in neviden", Unicef 2005.

[18] Mednarodna organizacija dela (2005), "A global alliance against forced labour" ["Svetovno zavezništvo proti prisilnemu delu"]. http://www.ilo.org/dyn/declaris/DECLARATIONWEB.GLOBALREPORTSLIST?var_language=EN.

[19] Gabal, I. Potírání obchodu s lidmi v ČR a možnosti optimalizace bezpečnostní politiky státu., politični dokument Ministrstva za notranje zadeve Češke republike, 2006, Praga.

[20] UL L 68, 15.3.2005, str. 49.

[21] Usklajeno z mnenjem PE 362.828 Odbora državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve.

[22] Glej seznam držav, ki ga je pripravil ameriški State Department's Trafficking in Persons Report z dne 5. junija 2006.

[23] Člen 1 Konvencije o otrokovih pravicah, OZN, 1989.

[24] UL L 82, 22.3.2001, str. 1.

--------------------------------------------------