SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Akcijski načrt EU za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami

1. Ozadje

Nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami je postala ena od najdonosnejših organiziranih kriminalnih dejavnosti na svetu. Natančen obseg nezakonite trgovine je težko oceniti, različni viri pa ocenjujejo, da dobički pri tej nezakoniti trgovini znašajo med 8 in 20 milijardami EUR letno. Nezakonita trgovina zajema širok razpon zaščitenih vrst, vključno s sloni in nosorogi, koralami, luskavci, tigri in velikimi opicami.

Vse večji globalni problem ...

Nezakonita trgovina s slonovino se je od leta 2007 več kot podvojila. Njen obseg je zdaj trikrat večji kot leta 1998. V Južni Afriki se je divji lov na nosoroge med letoma 2007 in 2013 povečal za 7 000 %, kar močno ogroža preživetje te živalske vrste. Samo med novembrom 2013 in aprilom 2014 so oblasti v različnih tranzitnih in namembnih državah zasegle več kot 4 000 ton zelo ogroženih dalbergij, za katere so sumili, da so bile nezakonito izvožene z Madagaskarja.

EU ima pomembno vlogo v boju proti tej nezakoniti trgovini, saj je Evropa namembni trg in tranzitno središče nezakonite trgovine za druge regije. Evropa pa je tudi regija, iz katere izhajajo nekatere vrste, ki so predmet nezakonite trgovine. V zadnjih letih so države članice poročale zlasti o zasegih slonovine in nosorogove roževine v tranzitu ter o nezakonitem uvozu živih plazilcev in eksotičnih ptic, več ton zelo ogroženih jegulj iz EU pa je bilo nezakonito prodanih v Azijo.

… z velikimi posledicami za vladavino prava, kriminal in varnost

Nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami precej negativno vpliva na biotsko raznovrstnost, saj vodi do izkoreninjenja nekaterih vrst. Poleg tega ustvarja spodbude za koruptivne prakse, te pa jo hkrati omogočajo, kar ogroža vladavino prava. Predvsem v nekaterih regijah Afrike zelo škodljivo vpliva na možnost gospodarskega razvoja.

Nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami je za kriminal zelo privlačna, saj je zelo donosna, v večini držav pa je v primerjavi z drugimi oblikami nezakonite trgovine precej nizko na seznamu kaznivih dejanj, ki se preganjajo, zato je nevarnost, da bodo storilci odkriti in kaznovani, zelo majhna. Države članice redno poročajo o povezavah s pranjem denarja in drugimi oblikami organiziranega kriminala, kot sta trgovanje z mamili in nedovoljena trgovina s strelnim orožjem. Varnostni svet Združenih narodov je potrdil, da nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami v srednji Afriki povzroča spore ter ogroža regionalno in nacionalno varnost, saj jo skupine milic uporabljajo za financiranje svojih dejavnosti.

Večja mednarodna prepoznavnost …

Na mednarodni politični ravni se nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami v zadnjih letih zaradi njenega čedalje večjega obsega in učinka namenja vse več pozornosti. Generalna skupščina ZN je julija 2015 v zvezi s to posebno tematiko sprejela prvo resolucijo, katere sopredlagateljice so bile tudi vse države članice EU. To vprašanje je bilo tudi posebej obravnavano na drugih nedavnih pomembnih mednarodnih dogodkih, kot na primer na konferenci na visoki ravni, ki je marca 2015 potekala v mestu Kasane v Bocvani, in na vrhu skupine G7 junija 2015. Mednarodna skupnost, vključno z EU in njenimi državami članicami, je zato oblikovala skupne zaveze za okrepljen boj proti nezakoniti trgovini.

Veliko ukrepov za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami je bilo sprejetih že s Konvencijo o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES), ki je ključna mednarodna pogodba za zakonsko ureditev mednarodne trgovine s prostoživečimi vrstami in katere pogodbenica je EU postala leta 2015. Združene države Amerike so ustanovile predsedniško projektno skupino in sprejele nacionalno strategijo za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami. Ključni trgi, kot je Kitajska, kažejo večjo zavzetost, predvsem z okrepljenimi prizadevanji za izvrševanje, in pripravljenost za tesnejše sodelovanje z EU pri teh vprašanjih. Afriška unija je začela izvajati strategijo za vso celino.

... ki jo je treba prenesti v ukrepanje na terenu

EU se je s sprejetjem velikopoteznih politik za les in ribiške proizvode že izkazala kot vodilna v boju proti nezakoniti trgovini z naravnimi viri. Ta akcijski načrt EU dokazuje, da je EU pripravljena izpolniti mednarodna pričakovanja in zaveze ter da si postavlja višje cilje v boju proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami. To bo prav tako pomagalo zagotoviti, da kriminalne dejavnosti ne bodo ogrozile precejšnjih naložb, ki jih je EU v zadnjih desetletjih namenila razvojni pomoči za ohranjanje prostoživečih vrst po vsem svetu.

Akcijski načrt je velik prispevek k doseganju ciljev trajnostnega razvoja iz agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki so jo voditelji držav in vlad potrdili na vrhu ZN septembra 2015. Cilj 15, ki se nanaša na biotsko raznovrstnost, določa, da je treba „sprejeti nujne ukrepe za odpravo divjega lova in trgovine z zaščitenimi živalskimi in rastlinskimi vrstami ter se spoprijeti s ponudbo nezakonitih izdelkov iz njih in povpraševanjem po njih“.

Evropski parlament je v resoluciji, sprejeti januarja 2014, pozval k oblikovanju akcijskega načrta. Akcijski načrt EU je na posvetovanju deležnikov o pristopu EU k boju proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami, ki ga je Evropska komisija začela februarja 2014, podprlo tudi veliko držav članic EU, mednarodnih organizacij, nevladnih organizacij in zainteresiranih podjetij.

EU in države članice morajo to vprašanje obravnavati skupaj. Pravila, ki veljajo za vso EU in urejajo trgovino s prostoživečimi vrstami, veljajo v vseh državah članicah že od leta 1983 in z njimi se izvaja konvencija CITES, Komisija pa je priporočilo za izvrševanje izdala leta 2007.