EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 5.2.2019 COM(2019) 50 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o delovanju Uredbe (EU) št. 1337/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o evropski statistiki trajnih nasadov



POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o delovanju Uredbe (EU) št. 1337/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o evropski statistiki trajnih nasadov 1. OZADJE Uredba (EU) št. 1337/2011 (v nadaljnjem besedilu: Uredba) o evropski statistiki trajnih nasadov je začela veljati 1. januarja 2012. Z njo sta bila razveljavljena dva pravna akta: Uredba Sveta (EGS) št. 357/79 z dne 5. februarja 1979 o „statističnih raziskovanjih vinogradov“ in Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2001/109/ES z dne 19. decembra 2001 „o statističnih raziskovanjih, ki jih izvedejo države članice, da ugotovijo pridelovalno zmogljivost intenzivnih sadovnjakov nekaterih vrst sadnega drevja“. Uredba (EU) št. 1337/2011 zajema dve zbiranji strukturnih podatkov o trajnih nasadih: ·zbiranje podatkov o sadovnjakih v zvezi z jabolki, hruškami, breskvami, nektarinami, pomarančami, limonami, drobnoplodnimi agrumi in oljkami ter vinskimi trtami za pridelavo namiznega grozdja in ·zbiranje podatkov o vinogradih v zvezi z vinogradi za proizvodnjo grozdja za vino, rozin in grozdja za dvojno uporabo. Doslej so bila organizirana tri zbiranja podatkov: dve o sadovnjakih (2012 in 2017) in eno o vinogradih (2015). Člen 13 Uredbe določa, da Komisija „[d]o 31. decembra 2018 in nato vsakih pet let [...] pregleda izvajanje te uredbe. V okviru tega pregleda Komisija oceni, ali je nujna priprava vseh podatkov iz člena 4. Kadar Komisija oceni, da nekateri podatki niso več potrebni, se jo pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 11, s katerimi se izbrišejo nekateri podatki iz prilog I in II.“ V tem poročilu so povzete glavne ugotovitve pregleda delovanja Uredbe. Poročilo se nanaša na strategijo za evropsko kmetijsko statistiko do leta 2020, ki jo je potrdil Odbor za evropski statistični sistem na svojem 27. sestanku 19. novembra 2015, in predstavlja nov pravni okvir za strukturno statistiko trajnih nasadov, s katerim se razveljavlja Uredba (EU) št. 1337/2011, katere delovanje je predmet tega poročila. 2. GLAVNE UGOTOVITVE IN OCENA Izvajanje Uredbe (EU) št. 1337/2011 je v določeni meri problematično, kar kažejo izkušnje iz zbiranj podatkov o sadovnjakih iz let 2012 in 2017 ter zbiranja podatkov o vinogradih iz leta 2015, povratne informacije s sestankov različnih strokovnih skupin ter poročila o kakovosti, ki so jih predložile države članice. Tudi potrebe uporabnikov so se v zadnjem desetletju spremenile. 2.1 Vprašanja, povezana z zbiranjem podatkov Na podlagi analize podatkov in poročil o kakovosti je jasno, da zbiranje podatkov o sadovnjakih in zbiranje podatkov o vinogradih prinašata nekatere neizogibne izzive. 2.1.1 Zbiranje podatkov o sadovnjakih Navzkrižno tabeliranje spremenljivk podatkov (skupina vrst, barva sadja, čas obiranja, starost, gostota) ima dve posledici. Prvič, države članice morajo uporabiti zelo visoke stopnje vzorčenja. Med državami, ki niso imele registra sadovnjakov, je bila povprečna stopnja vzorčenja zelo visoka (54 %). Zato je med njimi pet držav moralo organizirati popis, da so zbrale podatke o sadovnjakih. Drugič, podrobna razčlenitev podatkov privede do dragih in dolgotrajnih zbiranj podatkov. Povprečni stroški zbiranja podatkov o sadovnjakih (na referenčno leto) so približno 220 000 EUR na državo, gibljejo pa se od 2 500 EUR do 900 000 EUR. Vložek dela statističnih organov se giblje med 0,1 in 6,2 ekvivalenta polnega delovnega časa. Zaradi zelo velikih vzorcev in dolgih vprašalnikov, ki zahtevajo veliko merjenj površin, so zelo obremenjeni tudi dajalci podatkov.

Velika naložba, ki jo na nacionalni ravni predstavlja zbiranje zelo podrobnih podatkov, žal ne prinaša vseh koristi uporabnikom podatkov, saj nekaterih zbranih podatkov zaradi statistične zaupnosti ni mogoče objaviti. Skupine vrst, opredeljene v Prilogi I k Uredbi, zlasti jabolka in hruške, ne odražajo dobro porazdelitve skupin vrst v EU. Za namizna jabolka je 34 % drevesne površine uvrščene v skupino „drugo“, v primeru hrušk pa 18 %. Težava je še večja v severnih in vzhodnih delih Evrope, kjer v nekaterih državah skoraj vsi sadovnjaki spadajo v skupino „drugo“. Težko je zbirati prostovoljne podatke o jabolkih, hruškah in breskvah, ki se zasadijo za industrijsko predelavo, saj vreme, tržni pogoji in kakovostni vidiki v številnih primerih bolj kot sorta sadnega drevesa vplivajo na letne odločitve kmetov o tem, ali naj prodajajo sadje za prehrano ali za industrijsko predelavo. 2.1.2 Zbiranje podatkov o vinogradih Člen 3(4) Uredbe določa, da se statistika o vinskih trtah, razen o trtah za namizno grozdje (Priloga II k Uredbi), „predloži z uporabo razpoložljivih podatkov v registru vinogradov, uvedenem v skladu s členom 185a Uredbe (ES) št. 1234/2007 za vsa kmetijska gospodarstva, vključena v ta register, kakor je opredeljeno v točki (a) člena 3(1) Uredbe (ES) št. 436/2009“. Obvezna povezava med registrom vinogradov in zbiranjem podatkov o vinogradih na podlagi Uredbe predstavlja težave v več državah članicah, saj register ni vedno posodobljen in ne vsebuje vseh spremenljivk iz Uredbe. Obveznost uporabe registra kot edinega vira podatkov je problematična tudi z vidika Kodeksa ravnanja evropske statistike. To pa zato, ker je v členu 6.2 navedeno, da bi morala biti izbira statističnih virov statistično utemeljena, medtem ko se s členom 12.1 zahteva, da se izvirni podatki redno ocenjujejo in potrjujejo. 2.2. Potrebe uporabnikov V posvetovanju z generalnimi direktorati na področju zadevne politike je bilo potrjeno, da je treba Komisijo natančno obveščati o pridelovalni zmogljivosti intenzivnih sadovnjakov nekaterih vrst trajnih nasadov v EU. Za zagotovitev ustreznega upravljanja skupne kmetijske politike Komisija zahteva redno zagotavljanje podatkov o trajnih nasadih. Vendar je pregled podatkov pokazal, da je mogoče izvesti znatne ukrepe za zmanjšanje bremena, zlasti za zbiranje podatkov o sadovnjakih.

Naslednje spremenljivke v okviru strukturnih statističnih podatkov, ki se zagotavljajo za potrebe spremljanja politike, niso več potrebne: •skupine vrst za jabolka in hruške; •barva sadja za breskve, nektarine in namizno grozdje ter •čas obiranja za breskve, nektarine, marelice, pomaranče in drobnoplodne agrume. Hkrati ni več treba navzkrižno tabelirati spremenljivk za starost in gostoto, čeprav se lahko zbirajo ločeno. Ker je struktura sadovnjakov in vinogradov razmeroma stabilna, se lahko podatki redno zbirajo v šest- do sedemletnih obdobjih. Na podlagi Uredbe so morale zbiranje podatkov izvesti države članice, ki pridelujejo vinske trte na vsaj 500 ha. Za sadovnjake je bil prag 1 000 ha na nacionalni ravni za katero koli posamezno sorto sadnega drevesa. Da bi prag uskladili z drugimi ukrepi in registri v vinskem sektorju, bi tudi za vinograde moral biti pri 1 000 ha. Politika potrebuje podatke, v katerih so bolje predstavljena regionalna območja. Na podlagi Uredbe so se podatki o sadnih drevesih zbirali na ravni NUTS 1, podatki o vinogradih za proizvodnjo vina pa na ravni NUTS 2. Ker so ti podatki pomembni za analiziranje regijske zmogljivosti sadovnjakov in vinogradov tako v okviru upravljanja trga kot v primeru krize, so vsi strukturni podatki o sadovnjakih in vinogradih potrebni na ravni NUTS 2. 3. STRATEGIJA ZA EVROPSKO KMETIJSKO STATISTIKO DO LETA 2020 IN NOVA GENERACIJA KMETIJSKE STATISTIKE: POSLEDICE ZA UREDBO (EU) št. 1337/2011 Eurostat od leta 2014 intenzivno sodeluje z uporabniki podatkov (večinoma drugimi službami Komisije in institucijami EU) in nacionalnimi statističnimi inštituti pri „Strategiji za kmetijsko statistiko do leta 2020 in pozneje“. Cilj strategije za kmetijsko statistiko je: ·učinkovito pripravljati statistike, ki ustrezajo potrebam uporabnikov; ·ne povečati pretirano bremena za dajalce podatkov in za statistične sisteme ter povečati razpoložljivost statističnih podatkov; ·izboljšati skladnost med podpodročji kmetijske statistike;