[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 8.9.2008

COM(2008) 536 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

Kakovost storitev železniškega tovornega prometa

SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

Kakovost storitev železniškega tovornega prometa

1. PREDLOG UREDBE KOMISIJE IZ LETA 2004

Komisija je marca 2004 sprejela predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nadomestilih v primeru nespoštovanja pogodbenih zahtev v zvezi s kakovostjo storitev železniškega tovornega prometa (COM(2004) 144 konč., 3.3.2004). Predlog je bil oblikovan zaradi slabe kakovosti storitev prevoznikov tovora in potrebe po njenem izboljšanju v primernem roku, da bi se ohranila ustrezna vloga železniškega prometa v logističnem sistemu Unije.

Komisija je poleg tega menila, da je razvoj konkurence prepočasen, da bi se kakovost železniškega tovornega prometa izboljšala v zadostni meri. Zato je menila, da je primerno predlagati ukrepe, na podlagi katerih se bo zagotovilo, da bodo pogodbe med železniškimi prevozniki in njihovimi strankami vsebovale obvezne določbe o nadomestilih. Po njenem mnenju je bila ta vrsta ukrepov glede na stanje, za katerega sta bili značilni še precej majhna odprtost trga in še vedno prevladujoč položaj že uveljavljenih prevoznikov, primerna za spodbuditev železniških prevoznikov k znatnem izboljšanju svoje storilnosti.

Komisija je v svojem osnutku uredbe opredelila tri merila kakovosti, ki bi jih prevozniki tovora morali upoštevati: dogovorjeni rok dostave, obveščanje strank v primeru težav z dostavo in določena prožnost v zvezi z vrstnim redom prevoza.

Zakonodajalec je kljub temu, da podpira cilje Komisije, osnutek uredbe ocenil za neustreznega. Ob upoštevanju tega stališča in da bi se težave, ki jih je v svojem predlogu opredelila Komisija, še naprej skrbno proučevale, se je Komisija obvezala, da bo sestavila poročilo o doseženem napredku na področju železniškega tovornega prometa z vidika kakovosti storitev in o potrebi po pripravi zakonodaje na tem področju v letu 2008.

To sporočilo predstavlja analitične kazalnike kakovosti storitev železniškega tovornega prometa in njenega spreminjanja v zadnjih letih ter učinkovitosti sporazumov in prostovoljnih ukrepov, ki so bili v sektorju sprejeti. V sporočilu so navedena priporočila v zvezi z ukrepi Skupnosti na tem področju. Sestavljeno je bilo na podlagi podatkov, ki so jih predložili različni akterji (stranke v tovornem prometu, prevozniki, upravljavci infrastrukture) in združenja v sektorju.

2. TRENUTNE POTREBE Z VIDIKA KAKOVOSTI TOVORNEGA PROMETA

V zadnjih letih je prišlo do spremembe teženj na področju železniškega tovornega prometa. Zmogljivost te vrste prometa od leta 2004 dalje dejansko ne upada. Leta 2006 se je znatno povečala, s tem pa se je v navedenem letu bistveno povečal delež železniškega tovornega prometa v Evropi.

Vendar se zdi ta težnja še šibka, saj je odvisna bolj od zunanjih dejavnikov (kot so naraščanje cene nafte in cestni zastoji, pa tudi neugodne podnebne razmere za rečno plovbo) kot od občutno večje privlačnosti železniškega prometa. Železniški promet ima res določene ugodne priložnosti. Med njimi sta povečanje kombiniranega prometa in večje razdalje, ki jih je treba na področju tovornega prometa znotraj Unije premostiti. Da bi te priložnosti lahko izkoristili, mora železniški promet postati bolj konkurenčen, tj. prožnejši, hitrejši, zanesljivejši in/ali cenejši.

[pic]

Vir: Eurostat

Pojem kakovosti se lahko razloži na dva načina: kot kakovostno raven predlagane in ponujene storitve ali kot izpolnjevanje pogodbenih obveznosti. Osnutek uredbe Komisije je upošteval oba vidika kakovosti, z osredotočenjem na prožnost in obveščanje strank na eni strani ter točnost na drugi.

Pričakovanja industrijskih strank na področju železniškega prometa bi se lahko nanašala tudi na druge vidike storitve, tj. na razpoložljivost storitve in varnost. Glede na vrsto prevažanih proizvodov in tveganje, povezano s tem prevozom, je vsako od teh meril – poleg točnosti, obveščanja in prožnosti – za stranke bolj ali manj pomembno. Za zadovoljstvo tako sedanjih kot tudi prihodnjih strank na področju železniškega tovornega prometa je potrebno zagotavljati kakovostne storitve, pri katerih pa se kakovost razlikuje glede na vrsto prevažanega blaga. Zato je enotna razvrstitev meril kakovosti za vse te stranke težko izvedljiva.

3. NAPREDEK NA PODROčJU žELEZNIšKEGA TOVORNEGA PROMETA

a) Kvalitativni elementi

Na ravni Skupnosti so se na področju domačega in mednarodnega železniškega tovornega prometa trgi odprli konkurenci relativno pred kratkim. Trg mednarodnih storitev se je postopoma odpiral konkurenci od 15. januarja 2003 dalje, trg notranjih storitev pa od 1. januarja 2007. Nekatere države članice pa so svoje trge odprle že pred temi datumi, in sicer že pred mnogimi leti.

Odprtje konkurenci tako v EU-12 kot tudi v EU-15 že uveljavljenim prevoznikom v tovornem prometu predstavlja glavno spodbudo za prestrukturiranje dejavnosti, da bi izboljšali svojo storilnost. Prestrukturiranje že uveljavljenega prevoznika v tovornem prometu je največje tam, kjer se trg že zgodaj odpre konkurenci.

Trg železniškega tovornega prometa je razdeljen na več posebnih trgov, katerih potrebe se lahko razlikujejo. Med te trge se pogosto uvrščajo tisti za področje železarstva, kemije, avtomobilizma, papirja, agroživilstva, surovin in intermodalnega prevoza. Številni železniški prevozniki so začeli izvajati reforme, da bi bili bolje seznanjeni s potrebami teh posebnih trgov in da bi svojo ponudbo storitev tem potrebam prilagodili (ponudba storitev velikih prevoznikov danes obsega od prevoza posameznega vagona do zabojnikov in celotne vlakovne kompozicije, z bolj ali manj dolgoročnimi možnostmi načrtovanja).

Za odnose s strankami so uvedena nova sredstva in postopki: zlasti skupine trgovskega osebja, ki se ukvarjajo s posebnimi trgi ali pomembnimi strankami, in računalniška orodja, ki omogočajo neovirane in enostavnejše stike s strankami. Na splošno se obveščanje strank in sposobnost tržnega odziva prevoznikov v železniškem tovornem prometu že več let stalno izboljšujeta.

Hkrati so že uveljavljeni železniški prevozniki začeli s prestrukturiranjem svoje proizvodnje. Tudi tu se napredek med državami članicami zelo razlikuje; eden od odločilnih dejavnikov pri tem je razvoj konkurence. Razvoj konkurence spodbuja racionalizacijo proizvodnje in stroškov prevoznikov, uvedbo novih metod in načinov proizvodnje, pestrejšo ponudbo prevoznikov ter tudi uporabo novih, zmogljivejših orodij.

Kljub napredku pa se zdi, da stranke v železniškem tovornem prometu kakovost storitev, ki jih nudijo železniški prevozniki, na splošno zelo različno ocenjujejo. Poleg tega se zdi, da je kakovost storitev v železniškem prometu še vedno slabša od tiste, ki jo lahko trenutno nudi sektor cestnega prometa, zlasti na delih trga, na katerih ima železniški promet v bistvu pomembno prednost v primerjavi s cestnim.

b) Upravljanje in določbe v zvezi s kakovostjo

Z vidika upravljanja kakovosti je mogoče opaziti več izboljšav. Kot prvo so se v sektorju k izboljšanju kakovosti tovornega prometa s podpisom listine julija 2003 skupno zavezali UIC[1], CER[2] in CIT[3] (glej Prilogo I), s skupno izjavo UIC/CER na eni strani in FIATA[4]/CLECAT[5] na drugi aprila 2005 o kakovosti konvencionalnega in kombiniranega mednarodnega tovornega prometa, pa tudi s smernicami za pripravo in izvajanje sporazumov v zvezi s kakovostjo za nekatera področja konvencionalnega mednarodnega tovornega prometa, ki so jih oktobra 2006 oblikovali UIC/FIATA/CIT.

Kot drugo so številni že uveljavljeni prevozniki začeli izvajati politiko potrjevanja kakovosti svojih storitev (glej Prilogo II) in tako pokazali pripravljenost, da izboljšajo svojo storilnost in svojim strankam dajo dodatno jamstvo. Namen teh pobud v bistvu ni bil spodbujati uvedbe zavezujočih določb v pogodbah, temveč prevoznike spodbuditi, da bi prostovoljno povečali kakovost svojih storitev ter strankam posvetili več pozornosti.

Z vidika pogodb in oblikovanja določb v zvezi s kakovostjo se zdi, da se je prisotnost te vrste določb v zadnjih štirih letih bistveno povečala, zlasti na področju trga kombiniranega prometa. Vendar se zdi, da je delež pogodb, ki vsebujejo navedene določbe, v primerjavi z vsemi pogodbami v zadnjih letih začel stagnirati. Poleg tega naj bi bilo povečanje vstopa novih udeležencev na trg in njihovega tržnega deleža ugoden dejavnik za oblikovanje določb o kakovosti, saj se zdi, da jih je ta vrsta prevoznikov v pogodbah najbolj pripravljena sprejeti in jih po potrebi izvajati z zaračunavanjem višje cene za storitev.

Delež pogodb, ki vsebujejo določbe o kakovosti

[pic]Vir: CER

c) Kvantitativni elementi v zvezi z izboljšanjem kakovosti

Učinki različnih pobud v sektorju (glej poglavje 3) niso dobro vidni. Podatki o kakovosti storitev na področju tovornega prometa so v najboljšem primeru sporadični in niso dovolj reprezentativni za zanesljivo oceno učinkovitosti izvedenih prostovoljnih pobud.

Najpogostejše so informacije o točnosti vlakov. Vendar je v zvezi s tem na voljo le malo podatkov, ki niso zelo zanesljivi. Če pogledamo podatke, ki jih je objavila UIRR[6] (glej Prilogo III), so bili vlaki v mednarodnem kombiniranem prometu v zadnjih letih vedno manj točni. Vozni redi so bili upoštevani v manj kot 60 % (53 % v letu 2006, nekaj odstotkov več v letu 2007).

Glede na podatke, ki jih je objavila CER (glej Prilogo IV), se točnost tovornih vlakov na splošno rahlo izboljšuje. V Avstriji, na Danskem, Finskem, Nizozemskem, Švedskem in v Španiji je glede na podatke združenja prevoznikov v domačem prometu točnih več kot 90 % tovornih vlakov, v večini preostalih držav članic pa najmanj 80 %.

Poleg dejstva, da točnost vlakov predstavlja le enega od vidikov kakovosti, ki jo pričakujejo stranke, se ugotavlja, da:

- dostop do podatkov in njihova zanesljivost ostajata omejena;

- je točnost v domačem prometu zadovoljiva. Nasprotno pa se zdi, da je točnost majhna, če že ne zelo majhna, v mednarodnem prometu, ki predstavlja 50 % železniškega tovornega prometa v Uniji in ki ima tudi največji potencial za rast v prihodnjih letih (zlasti po zaslugi povečanja števila zabojnikov, ki jih je treba prepeljati);

- je bil na splošno dosežen napredek, vendar ne v zadostni meri.

4. TVEGANJA, POVEZANA Z INFRASTRUKTURO IN PODPORNIMI SLUžBAMI

Ta analiza se je do zdaj osredotočala na dejavnost prevoznikov, njihov napredek z vidika reorganizacije njihove dejavnosti, upravljanja kakovosti in odnosov s strankami. Vzrokov za zamude tovornih vlakov oziroma na splošno za njihovo nespoštovanje obveznosti iz pogodb ni vedno lahko opredeliti. Glede na ERFA[7] se najmanj 60 % odgovornosti, povezane s slabo kakovostjo storitve, ne more pripisati prevozniku. Včasih se lahko pripiše strankam, zelo pogosto pa upravljavcem infrastrukture in/ali podpornim službam (terminali in ranžirne postaje).

V tem pogledu pogoji dostopa do infrastrukture in služb ter kakovost storitev, ki jih službe nudijo, niso primerljivi v celotni Uniji. Politike upravljanja železniške infrastrukture in naložb na tem področju se po državah članicah zelo razlikujejo. Vendar je jasno, da morajo v zvezi s tem različni upravljavci infrastruktur v širšem smislu doseči precejšen napredek. Izboljšave je treba doseči predvsem na področjih, povezanih z upravljanjem železniškega prometa, da bi se kar najbolj zmanjšal učinek nepredvidenih dogodkov na delovanje vlakov. Za to sta potrebna zlasti večja uporaba novih inovativnih tehnologij in izboljšanje vzdrževanja infrastruktur. Pri mednarodnih storitvah sta za to zlasti potrebna okrepitev sodelovanja med nacionalnimi upravljavci infrastrukture in veliko hitrejši razvoj tehnične in upravne interoperabilnosti. Ponekod so naložbe v nove infrastrukture edina rešitev za izboljšanje zmogljivosti infrastrukture.

Končno je treba navesti, da ta analiza zadeva tako železniško infrastrukturo v ožjem pomenu besede kot tudi terminale in druge podporne službe, ki predstavljajo bistven element proizvodne verige železniškega tovornega prometa in ki včasih železniškim prevoznikom ne morejo nuditi zadostne storitve.

5. SMERNICE IN PREDLOGI KOMISIJE

Iz predhodnih poglavij je razvidno, da so v sektorju predvsem prevozniki (na novo ustanovljeni in že uveljavljeni) sicer dosegli napredek in si zelo prizadevali izboljšati kakovost svojih storitev, vendar je kakovost storitev še vedno slabša od tiste, ki si jo želijo stranke. Zdi se, da pobud v sektorju še ni dovolj, čeprav storilnost prevoznikov ni edina spremenljivka, ki vpliva na kakovost železniškega tovornega prometa, ter zmogljivost infrastrukture in podporne službe prav tako igrajo pomembno vlogo v proizvodnem procesu železniškega prometa.

Ob upoštevanju te ugotovitve in vztrajnega nasprotovanja zakonodajalca in sektorja vsakršni zakonski obveznosti v pogodbenih odnosih med prevozniki, upravljavci infrastrukture in strankami Komisija šteje za primerno, da umakne svoj predlog uredbe v zvezi z nadomestili v primeru nespoštovanja pogodbenih zahtev glede kakovosti, ki se uporabljajo za storitve železniškega tovornega prometa. Komisija bo za rešitev težav, ki jih navaja v svojem predlogu in za katere v sektorju ni prišlo do ustreznega prostovoljnega odziva, nadaljevala in po potrebi okrepila svojo dejavnost v zvezi z razvojem konkurence in svoje pobude, da bo imel tovorni promet na voljo kakovostne infrastrukture in podporne službe, ob tem pa bo ohranila možnost oblikovanja novega predloga, če bi bilo to potrebno za razvoj železniškega tovornega prometa.

a) Nadaljevati in okrepiti dejavnosti za razvoj konkurence

Razvoj konkurence je bistven element za izboljšanje kakovosti storitev. V osnutku uredbe Komisije je navedeno, da se konkurenca razvija prepočasi. Da bi pospešili učinkovito izvajanje na ravni Skupnosti sprejetih smernic za spodbujanje konkurence v železniškem sektorju, se bo Komisija kratkoročno osredotočila na naslednje dejavnosti:

- učinkovito uporabo pravil v zvezi s konkurenco iz prvega in drugega železniškega paketa[8];

- prenovitev prvega železniškega paketa.

Spremljanje izvajanja smernic Skupnosti o državnih pomočeh za prevoznike v železniškem prometu [9] bo prav tako predstavljalo pomemben element za izboljšanje delovanja trgov železniškega prometa.

b) Nadaljevati in okrepiti dejavnosti za izboljšanje infrastruktur in razvoj interoperabilnosti

Da bi prevozniki v železniškem tovornem prometu v prihodnosti imeli na voljo dovolj kakovostnih infrastruktur in podpornih služb, bo Komisija okrepila svojo dejavnost za optimizacijo uporabe infrastruktur, sodelovanja med upravljavci infrastruktur in naložb v železniško infrastrukturo. Svojo pozornost bo še naprej posvečala upravljanju, na podlagi katerega bo doseženo uravnoteženo in učinkovito razmerje med potniškim in tovornim železniškim prometom. Te smernice bodo sestavni del zlasti naslednjih pobud:

- vzpostavitev evropskega železniškega omrežja, namenjenega predvsem tovornemu prometu[10];

- spodbujanje in spremljanje uvajanja ERTMS[11] in tehnične specifikacije za interoperabilnost za telematske aplikacije v tovornem prometu (TSI TAF)[12];

- spodbujanje najboljših praks v zvezi z upravljanjem infrastrukture prek kar največjega razširjanja in izvajanja načel iz sporočila o večletnih pogodbah[13], na primer:

- program TEN-T[14], zlasti delo evropskih koordinatorjev;

- nadaljevanje programa Marco Polo, ki spodbuja zlasti integracijo logistične verige.

c) Nadaljevati in okrepiti dejavnosti za večjo preglednost informacij in upravljanja zmogljivosti železniškega sistema

Da bi povečali preglednost v zvezi s kakovostjo storitev v železniškem tovornem prometu in spodbudili celotni sektor (zlasti upravljavce infrastrukture in prevoznike) k zagotavljanju še učinkovitejših storitev, bo Komisija še naprej spodbujala in nadzorovala:

- vzpostavitev sistemov za izboljšanje kakovosti izvedbe[15];

- razvoj orodij za merjenje učinkovitosti železniškega tovornega prometa[16];

- objavo kazalnikov kakovosti.

PRILOGE

Priloga I : listina kakovosti UIC, CER in CIT

Priloga II : potrjevanje kakovosti glavnih železniških prevoznikov (vir: CER)

Priloga III : točnost vlakov v mednarodnem kombiniranem prometu (vir: UIRR)

Priloga IV : točnost vlakov v tovornem prometu (vir: CER)

PRILOGA I : LISTINA KAKOVOSTI UIC, CER IN CIT

[pic]

[pic]

[pic]

PRILOGA II : POTRJEVANJE KAKOVOSTI GLAVNIH žELEZNIšKIH PREVOZNIKOV

(VIR: CER)

ISO 9001 | SQAS[17] | ISO 14001[18] | OHSAS 18001[19] | VDA 6.2[20] |

BDZ | (X)[21] |

BLS Cargo | X |

CFL Cargo | (X) |

CFR Marfa | X | (X) |

Green cargo | X | X | (X) |

GYSEV | X |

MAV Cargo | X | X |

PKP Cargo | X | X | (X) |

RCA | X | (X) | (X) | X | X |

Railion Deutschland | X | X | X |

Railion Nederland | X | X |

RENFE | X | X |

SBB Cargo | X | X | (X) | (X) |

SZ | X | X |

SNCB | X | X | X |

SNCF Fret | X | X |

Trenitalia Logistica | X | X | X |

VR | X | X |

ZSSK Cargo | X | (X) | (X) |

PRILOGA III : TOčNOST VLAKOV V MEDNARODNEM KOMBINIRANEM PROMETU – 2006

(VIR: UIRR)

[pic]

PRILOGA IV : TOčNOST VLAKOV V TOVORNEM PROMETU

(VIR: CER)

Avstrija

Točnost Rail Cargo Austria 2006

[pic]

Belgija

Točnost B-Cargo 2005–2007[pic]

Danska

Točnost Railion Denmark 2006

[pic]

Finska

Točnost VR 2003–2007

[pic] Nizozemska

Točnost na Nizozemskem 2004–2005

[pic]

Švedska

Točnost Green Cargo 2001–2007

[pic] Španija

[pic]

[1] Mednarodna železniška zveza.

[2] Skupnost Evropskih železnic.

[3] Mednarodni odbor za železniški promet.

[4] Mednarodno združenje špediterjev.

[5] Evropsko združenje špediterskih, transportnih, logističnih in carinskih agentov.

[6] Mednarodno združenje družb za kombinirani železniško-cestni promet.

[7] Evropsko združenje železniškega tovornega prometa.

[8] Ukrep, sprejet na podlagi poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru Regij o izvajanju prvega železniškega paketa (COM(2006) 189 konč., 3.5.2006).

[9] Smernice Skupnosti o državnih pomočeh za prevoznike v železniškem prometu (SEC(2008) 512, 30.4.2008).

[10] Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu „K železniškemu omrežju, namenjenemu predvsem tovornemu prometu“ (COM(2007) 608 konč., 18.10.2007).

[11] Evropski sistem železniške signalizacije.

[12] Uredba Komisije (ES) št. 62/2006 z dne 23. decembra 2005 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s telematskimi aplikacijami za tovorni podsistem vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti.

[13] Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu „Večletne pogodbe o kakovosti železniške infrastrukture“ (COM(2008) 54 konč., 6.2.2008).

[14] Vseevropsko prometno omrežje.

[15] Člen 11 („Načrt izvedbe“) Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2001/14/ES z dne 26. februarja 2001 o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in podeljevanju varnostnega spričevala.

[16] Glej točko 2.3 Sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu „K železniškemu omrežju, namenjenemu predvsem tovornemu prometu“ (COM(2007) 608 konč., 18.10.2007).

[17] Sistem potrjevanja kakovosti in varnosti.

[18] Postopek potrjevanja okoljske kakovosti.

[19] Potrjevanje postopkov v zvezi z varnostjo in zdravjem pri delu.

[20] Posebno potrjevanje na področju avtomobilske industrije.

[21] V pripravi.