SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 24.6.2009 
SEC(2009) 791 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
 
Spremni dokument k 
SPOROČILU KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU 
 
o krepitvi jedrske,  radiološke, kemi čne in biološke (JRKB) var nosti v Evropski uniji – 
akcijski na črt EU na podro čju JRKB varnosti  
 
POVZETEK OCENE U ČINKA  
 
  
{COM(2009) 273 kon č.} 
{SEC(2009) 790}  
SL 2   SL DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
 
Spremni dokument k 
SPOROČILU KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU 
 
o krepitvi jedrske,  radiološke, kemi čne in biološke (JRKB) var nosti v Evropski uniji – 
akcijski na črt EU na podro čju JRKB varnosti  
 
POVZETEK OCENE U ČINKA  
1. SVEŽENJ  UKREPOV  POLITIKE  O JRKB  VARNOSTI 
Komisija namerava v skladu s sklepi Svet a iz decembra 2007 o jedr skih, radioloških, 
kemičnih in bioloških tveganjih te r pripravljenosti na biološke  grožnje, po katerih naj bi 
Komisija nadaljevala delo na podro čju JRKB varnosti in v kate rih se Svet strinja z njeno 
namero, da leta 2009 predlaga ustrezne ukrepe politike, sprejeti sv eženj predlogov glede 
JRKB varnosti v juniju 2009. 
Splošni cilji svežnja ukrepov na podro čju JRKB varnosti so boj proti terorizmu z 
dopolnjevanjem zadevnih ukrepov na ravni držav članic, odprava vrzeli na tem podro čju ter 
spodbujanje izmenjave informacij in  najboljših praks med državami članicami. Namenjen je 
tudi zagotavljanju pomo či pri dolo čanju ukrepov za ublažitev grožnje na kemi čnem, 
biološkem in radiološkem/jedrskem podro čju. 
Sveženj je nastal na podlagi dolgotrajnega in obsežnega posvetovalnega postopka. Glavna 
gonilna sila pri oblikovanju akcijskega na črta je bila delovna skupina za JRKB varnost. 
Ustanovljena je bila februarja 2008,  v njej pa je sodelovalo ve č kot 200 članov, ki so zastopali 
nacionalne organe in organizacije. V le tu 2008 je bilo organiziranih 15 sre čanj, ki so bila 
namenjena razli čnim podro čjem JRKB varnosti. Kon čno poročilo delovne skupine z 264 
priporočili je bilo objavljeno januarja 2009, ki potrjujej o, da je treba še veliko narediti in da so 
si strokovnjaki zelo enotni glede najboljših na činov reševanja odprtih vprašanj.  
Poleg tega so pri delu delovne skupine za JRKB varnost dejavno sodelovale tudi razli čne 
službe Komisije. Med sodelujo čimi generalnimi direktorati so GD ENTR, GD SANCO in GD 
TREN, skupaj z JRC, imeli zlasti dejavno vlogo na kemi čnem, biološkem in 
radiološkem/jedrskem podro čju. 
2. OPREDELITEV  TEŽAV 
Za opredelitev težav v EU na podro čju JRKB varnosti je treba upoštevati niz dejavnikov, med 
drugim skupno raven JRKB grožnje in morebitne stroške teroristi čnih ali drugih incidentov, ki 
bi vključevali JRKB materiale. 
SL 3   SL 2.1. Ocena posebnih težav 
Ocena težav na podro čju JRKB varnosti se osredoto ča na vprašanja v zvezi s prepre čevanjem, 
odkrivanjem in pripravljenostjo/odzivom na podro čju JRKB varnosti.  
2.1.1.  Težave v zvezi s prepre čevanjem, odkrivanjem in pr ipravljenostjo/odzivom na 
področju JRKB varnosti 
• Obstajajo številni akti mednarodnega prav a in prava EU ter sporazumov, vendar se ti 
v državah članicah razli čno izvajajo.  
• V obstoje či praksi izmenjave informacij in pobud gl ede sodelovanja so vrzeli, pa tudi 
podvajanje. 
• Za sodelovanje EU v boju proti teroristi čnim grožnjam z JRKB materiali obstajajo 
različne pravne in prakti čne omejitve. 
• Standardi glede varnosti  osebja se med državami članicami razlikujejo, saj imajo te 
različne postopke za preverjanje njihove pret eklosti in varnostno preverjanje. 
• Čeprav se na nekaterih podro čjih izvaja veliko raziskav, se nekaterim raziskovalnim 
potrebam trenutno ne posve ča ustrezna pozornost. 
• Pri javnem objavljanju znanstveni h ugotovitev in v praksi na podro čju financiranja 
raziskav se premalo upoštevajo varnostna vprašanja. 
2.1.2.  Preprečevanje na podro čju JRKB varnosti 
• Veliko JRKB materiala je re lativno enostavno pridobiti in ga  spremeniti v orožje. To 
se predvsem nanaša na kemi čne snovi ter manj na biološ ke agense in radioaktivne 
materiale. 
• Nadzor na trgih z JRKB material om je nezadovoljivo usklajen, države članice pa 
imajo razli čne pristope in standarde za spremlja nje in nadzor JRKB materialov in 
transakcij na tem podro čju. 
2.1.3.  Odkrivanje na podro čju JRKB varnosti 
• Nacionalne ravni zmogljivosti za odkriva nje in pripravljenosti so razli čne. 
• Ni usklajenih minimalnih standardov za odkrivanje, na katere bi se lahko države 
članice oprle, prav tako še ni evropske sheme za preskušanje v dejanskih razmerah, 
laboratorijsko preskušanje in certificiranje.  
2.1.4.  Pripravljenost in odziv na podro čju JRKB  varnosti  
• Med državami članicami so znatne razlike v kakovosti na črtov za delovanje v sili in 
odzivanje na podro čju JRKB varnosti, ki jih imajo akterji v dobavni verigi, so na 
voljo za lokacije visokega tveganja ali jih imajo upravljavci kriti čne infrastrukture. 
Varnostni vidiki pogostno niso izr ecno navedeni ali niso dobro vklju čeni v načrte. 
SL 4   SL • V usposabljanju reševalnih organov, ki  se odzivajo na dogodke v zvezi z JRKB 
varnostjo v državah članicah, so velike vrzeli. Varnostni ukrepi v zvezi s 
sodnoizvedensko preiskavo ali dekontaminacijo so prepogosto izpuš čeni. 
• Obseg in pokritost obstoje čih medicinskih protiu krepov se med državami članicami 
razlikujeta.  
2.2. Načeli subsidiarnosti in sorazmernosti 
Načelo subsidiarnosti  je spoštovano, saj ukrepov iz svež nja ukrepov politike o JRKB varnosti 
ne more izvesti ena sama država članica EU in jih je zato treba obravnavati na ravni EU. 
Čeprav so varnostna vprašanja ve činoma v nacionalni pristojnosti, je ve č razlogov, zakaj je 
nekatera izmed njih treba reševati na ravni EU: 
• Jedro problema ima mednarodno  razsežnost. Številne obstoje če pobude in 
zakonodaja na podro čju varnosti so mednarodnega zna čaja. 
• Države članice izvajajo razli čne varnostne ukrepe. Ker ni  notranjih meja, bi nižji 
varnostni standardi v eni državi članici morebiti lahko omogo čili zlonamerno 
uporabo JRKB materialov v drugi. 
• S prepoznavanjem in širjenjem dobrih prak s na mednarodni ravni in na ravni EU se 
bi lahko ustvarile ekonomije obsega. Zlasti se  je treba na ravni EU lotiti dobrih praks 
pri izvajanju in izvrševanju zakonodaje EU. 
EU ima dobro izhodiš če, da bi vodila in delovala kot  pospeševalec tega sodelovanja, 
predvidene dejavnosti na podro čju JRKB varnosti pa so v skladu z na čelom subsidiarnost.  
Ocenjevanje sorazmernosti  politike za boj proti terorizmu je izjemno zahtevno. Arbitrarnost 
in navidezno neracionalna narava terorizma pomenita, da je njegove  grožnje in posledice 
težko predvideti. Po drugi strani pa so negativne posledice teroristi čnega napada z JRKB 
materiali lahko zelo hude, in sicer v smislu finan čnih izgub, dolgoro čnih gospodarskih 
posledic, izgube človeških življenj in žrtev, motenj v delovanju družbe in splošnega upada 
blaginje. Dobro usmerjene in ustrezne dejavnosti na tem podro čju, ki so namenjene 
preprečevanju takih napadov, odkrivanju na črtovanih napadov in ustreznemu odpravljanju 
posledic napada, so zato utemeljene. 
3. CILJI   
Glede na težave iz oddelka 2 tega dokumenta je akcijski na črt na podro čju JRKB varnosti 
namenjen doseganju splošnih in  posebnih ciljev iz preglednice 3. 
 
SL 5   SL Preglednica 3: cilji na podro čju JRKB varnosti  
Splošni horizontalni cilj  
1. Izboljšanje sposobnosti EU za boj proti JRKB grožnjam  
Posebni horizontalni cilji  
1.1 Povečanje dejanskega 
mednarodnega sodelovanja, usklajevanja in dialoga na 
področju JRKB varnosti 1.2 Ozaveš čanje ter izboljšanje 
poznavanja in izmenjave informacij o JRKB varnosti 1.3 Zmanjšanje, kjer je to mogoče, sodnih, pravnih in 
pristojnostnih ovir in omejitev 1.4 Izboljšanje varnosti osebja 1.5 Krepitev in razvrščanje raziskav na 
JRBK podro čju po 
prednosti 1.6 Ozaveš čanje o 
posledicah glede varnosti pri sprejemanju 
odločitev o financiranju 1.7 Ozaveš čanje o 
varnostnih vidikih objavljanja 
Cilj – prepre čevanje  Cilji – odkrivanje  Cilja – pripravljenost in odziv  
Splošno  Posebno  Splošno  Posebno  Splošno  Posebno  
4.1 Izboljšanje na črtovanja za 
odzivanje in delovanje v sili ter s 
tem povezanih protokolov, tudi na 
ravni EU  2.1 Prepre čevanje dostopa 
teroristom in drugim kriminalcem 
do zakonito izdelanih in 
uporabljanih JRKB materialov  3.1 Izboljšanje zmogljivosti in 
sposobnosti odkrivanja in 
identifikacije  
4.2 Razvijanje pristopa EU za 
načrtovanje za odzivanje in 
delovanje v sili  
2.2 Izboljšanje spremljanja in 
nadzora JRKB materialov  4.3 Zagotavljanje pretoka 
informacij ob JRKB nesre čah 
4.4 Povečanje možnosti izsleditve 
in pregona teroristov in drugih 
kriminalcev  2. Povečanje varnosti JRKB 
materialov in izboljšanje 
varovanja državljanov in 
morebitnih tar č napadov  
2.3 Izboljšanje splošne 
ozaveščenosti o potencialnih 
nevarnostih in tveganjih, s čimer 
se prispeva h kulturi visoke ravni 
varnosti  3. Izboljšanje možnosti za 
odkrivanje in identifikacijo 
JRKB materialov pred 
terorističnimi incidenti in po 
njih 
3.2 Razvijanje pristopa EU za 
odkrivanje in identifikacijo  4. Minimiziranje u činkov 
terorističnih incidentov z JRKB 
materiali  
4.5 Izboljšanje protiukrepov na 
nacionalni ravni in ravni EU ter 
zmogljivosti za odzivanje na 
terenu 
 
 
SL 6   SL 4. MOŽNOSTI 
Posebni pristop ocene u činka se osredoto ča na dve glavni možnosti, in sicer na: 
• oceno stanja, • oceno ustreznih ukrepov na podro čju JRKB varnosti za prednostno možnost. 
Opredeljenih je bil 147 možnih ukrepov, od katerih: • jih 99 ni spornih, 
• jih je 34 potencialno spornih in se zato podrobno ocenijo, 
• jih je 14, ki štejejo za neizvedl jive in se zato izklju čijo iz prednostne možnosti. 
5. PREDNOSTNA
 MOŽNOST   
Po pregledu in podr obni oceni razli čnih možnosti politik je bilo v prednostno možnost 
vključenih 133 ukrepov, ki  so razdeljeni na  štiri glavna podro čja: horizontalno, prepre čevanje, 
odkrivanje ter pripra vljenost in odziv. 
Preglednica 4: Ukrepi glede na podro čje in vrsto  
 Horizontalno  K B R/J Skupaj 
Preprečevanje 13 17 7 21 58
Odkrivanje 10 1 7 2 20
Pripravljenost in odziv 15  3 6 24
Ukrepi, ki se lahko 
uporabijo v zvezi s preprečevanjem, 
odkrivanjem in pripravljenostjo/odzivom 19 5 6 1 31
Skupaj 57 23 23 30 133
5.1. Glavni učinki prednostne možnosti 
5.1.1.  Finančni in gospodarski u činki 
Po pričakovanjih naj bi bili finan čni stroški za razli čne zainteresirane strani v zvezi z ve čino 
od 133 ukrepov, vklju čenih v prednostno možnost, ve č let nizki tako na ravni EU kot na 
nacionalni ravni. Taki stroški bi na primer pokrivali študije, popi s dejavnosti, id entifikacijo in 
razširjanje dobrih praks, sodelovanje v mrežah, na sre čanjih in drugih dogodkih.  
Ocenjuje se, da bi 18 ukrepov lahko zahtevalo vi soke stroške, in sice r zaradi financiranja 
novih raziskav, vzpostavitve celovitega si stema zgodnjega opozarjanja in pripadajo čih 
zmogljivosti, oblikovanje varnostnih na črtov/sistemov za upravljanje varnosti ter vzpostavitve 
shem za preskušanje v dejanskih razmerah, laborat orijsko preskušanje in certificiranje po vsej 
EU za sisteme odkrivanja in pripadajo čo opremo. Natan čno višino stroškov je težko oceniti, 
 
SL 7   SL ker bi številni izmed teh ukrepov zahtevali dodatno prou čitev njihove izvedljivosti, da bi se 
pridobilo bolj natan čno oceno njihovih stro škov in koristi.  
Natančno višino pri čakovanih stroškov izva janja akcijskega na črta je težko ocen iti, ker so ti 
odvisni od ve č dejavnikov, kot je na primer dolžina seznamov EU. Omeniti je treba, da bi se 
morebitni skupni stroški v znesku ve č deset milijonov eurov razdelili na razli čne izvajalske 
ravni (tj. Komisijo, agencije EU in 27 držav članic) in na ve č let. Nekateri ukrepi bi se lahko 
začeli izvajati takoj, drugi pa od leta 2011. To bo zagotovilo dovolj časa za ustrezno 
načrtovanje takih stroškov. Obstoje či finančni programi za obdobje do leta 2013, zlasti 
posebni program „Prepre čevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi 
s terorizmom ter drugimi tveganji, poveza nimi z varnostjo“ ter posebni program 
„Preprečevanje kriminala in boj proti njemu“, bodo lahko zagotovili finan čno podporo za 
izvajanje ukrepov.  
5.1.2.  Družbeni u činki 
Ni pričakovati, da bi ve čina ukrepov iz prednostne možnosti imela resne družbene posledice. 
Jasni skupni pozitivni u činek, ki ga ima na družbo uspešno odvra čanje JRKB groženj, je 
izboljšano javno zdravje in varnost, in sicer  v smislu zmanjšanja žrtev in dolgoro čnih 
zdravstvenih težav, zman jšana raven strahu in ob čutek večje varnosti. 
Več ukrepov bi pozitivno vplivalo tudi na upr avljanje, saj bi okrepili institucionalno 
sodelovanje in komunikacijo, izboljšali organizacijo pretoka informacij ali pomagali pri vzpostavitvi protokolov itn. 
Približno deset ukrepov bi lahko imelo negativne družbene posledice. Mogo či negativni 
učinki se nanašajo na morebitno navzkrižje s temeljnima pravicama do zasebnega življenja in 
varovanja osebnih podatkov. Vendar pa se vseb ino in dejansko izvajanje ukrepov lahko 
oblikuje tako, da se tem u činkom izogne. 
5.1.3.  
Učinki na temeljne pravice 
Ugotovljeno je bilo, da bi bilo lahko pet ukre pov v navzkrižju s temeljn imi pravicami. Od teh 
sta dva ukrepa namenjena pove čanju varnosti glede gostujo čega osebja iz tretjih držav. Ob 
nesmotrnem ravnanju bi lahko prišlo do negativnih u činkov na na čelo nediskriminacije in 
akademsko svobodo. Preverjanje pret eklosti in zahteve glede va rnostnega preverjanja lahko 
negativno vplivajo na svobodo izbire poklica in na  pravico do dela. Po drugi strani pa bi 
vzajemno priznavanje postopkov varnostnega preverjanja po vsej EU lahko olajšalo 
nadaljevanja dela na podobnih podro čjih v drugih državah članicah. 
Trije ukrepi se nanašajo na priglasitev sumljivih transakcij in poro čanje o njih. Ti bi lahko bili 
v navzkrižju z zasebnim življenjem posamezni kov in pravico do varova nja njihovih osebnih 
podatkov. Če se zagotovi ustrezno varovanje ose bnih podatkov, je vsebino in dejansko 
izvajanje ukrepov mogo če oblikovati tako, da se tem u činkom izogne. 
5.2. Ocena prednostne možnosti 
5.2.1.  Povečanje dejanskega mednarodnega sodelov anja, usklajevanja in dialoga na 
področju JRKB varnosti 
Prednostna možnost bo pozitivno prispevala k pove čanju učinkovitosti mednarodnega 
sodelovanja, usklajevan ja in dialoga na podro čju JRKB varnosti. Ve č ukrepov bi tudi: 
 
SL 8   SL • izboljšalo popisovanje obstoje čih mehanizmov za mednarodno sodelovanje in 
koordinacijo, posve čenih vprašanjem na podro čju JRKB varnosti, 
• pove čalo sodelovanje z zadevnimi agencijami na mednarodni in nacionalni ravni ter 
na ravni EU, 
• izboljšalo identifikacijo in  izmenjavo dobrih praks z mednarodnimi, evropskimi in 
nacionalnimi partnerji, 
• izboljšalo komuniciranje z javnostjo. 
5.2.2.  Zmanjšanje, kjer je to mogo če, sodnih, pravnih in pristojnostnih ovir in omejitev 
Več ukrepov, vklju čenih v prednostno možnost bi prispeva lo k izboljšanju varnosti osebja z: 
• uvedbo skupnih meril, prilagojenih preverja nju preteklosti in postopkov varnostnega 
preverjanja, 
• izboljšanjem identifikacije in izmenjave dobrih praks na podro čju varnostnega 
preverjanja, 
• okrepitvijo upravljavskih st ruktur v JRKB obratih, da se osebje ustrezno in redno 
ocenjuje in nadzoruje. 
5.2.3.  Izboljšanje spremljanja in nadzora JRKB materialov 
Prednostna možnost vklju čuje številne ukrepe za izboljšanje  spremljanja in nadzora JRKB 
materialov v smislu vodenja evidenc o njihovih zalogah, izmenjave informacij in poro čanja o 
grožnjah, izgubah in drugih incide ntov, prevozu ter uvozu in izvozu: 
• boljše izpolnjevanje mednarodni h obveznosti in uporabo obstoje čih mehanizmov 
spremljanja in nadzora, 
• izboljšanje izdaje licenc, registracijo in nadzor dobave, da se zagotovi pravilno 
evidentiranje in spremljanje JRKB snovi, 
• izboljšanje komunikacije in izmenjave in formacij o ravni groženj, krajah, izgubah in 
incidentih, 
• okrepitev nadzora nad prevozom JRKB materialov, • posve čanje večje pozornosti JRKB virom visokega tveganja. 
5.3. Dodana vrednost na ravni EU 
Terorizem ima mednarodni zna čaj, zaradi skupnih meja EU pa se lahko teroristi nemoteno 
gibajo znotraj EU. Sodelovanje,  kot je predlagano s prednost no možnostjo, sega od izmenjave 
izkušenj in dobrih praks pri nekaterih ukrepih do izmenjave informacij in obveš čevalnih 
podatkov operativnega zna čaja pri drugih. Ti ukrepi bi lahko vsi pomagali okrepiti kanale za 
dvo- in ve čstransko sodelovanje med državami članicami.  
 
SL 9   SL 5.3.1.  Pričakovani odziv zadevnih zainteresiranih strani 
Pričakuje se, da bo odziv zadevnih zainteresiranih stra ni zelo visok, saj so vs i akterji, ki naj bi 
izvajali akcijski na črt dejavno sodelovali pri njegovi prip ravi med posvetovanjem v vsej EU, 
zlasti pa delovna skupina za JRKB varnost . 
Tak pristop je zagotovil, da čutijo vse zadevne zainteresirane strani lastništvo na ukrepih , ki 
se bodo izvajali. Za zagotovitev najve čjega možnega odziva se bo delo predvidoma 
nadaljevalo prek skupnosti, ki jo je ob likovala delovna skupina za JRKB varnost . 
5.3.2.  Celostni / okvirni pristop na ravni EU 
Prednostna možnost je namenjena vzpostavitvi za četnega horizontalnega okvira , ki bo 
izhodišče za usmerjene pobude v prihodnos ti. Izbira instrumenta (133  ukrepov) je rezultat leta 
in pol posvetovanj  s strokovnjaki iz držav članic, služb Komisije, akademskih krogov in 
industrije. 
Dodatna prednost enega izbran ega pristopa je, da omogo ča prepoznavanje sinergij.  Številni 
ukrepi, za katere strokovnjaki menijo, da so potrebni, se lahko uporabijo za vse zajete 
materiale, tj. podobnosti v metodologiji  se lahko uporabijo za nada ljnje izvajanje nekaterih 
ukrepov in izboljšanje u činkovitosti.