Skupni predlog SKLEP SVETA o stališču Unije v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega z Evro-mediteranskim pridružitvenim sporazumom med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in kraljevino Maroko na drugi, glede sprejetja priporočila o izvajanju akcijskega načrta EU–Maroko o uveljavitvi prednostnega statusa (2013–2017) /* JOIN/2013/06 final - 2013/0107 (NLE) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM Maroko in EU zavezuje Evro-mediteranski pridružitveni sporazum, ki velja od marca 2000 in na podlagi katerega sta pogodbenici julija 2005 v okviru evropske sosedske politike (ESP) sprejeli akcijski načrt EU–Maroko za obdobje petih let. V tem okviru so se odnosi med EU in Marokom razvili in precej izboljšali. Sprejetje skupnega dokumenta/prednostnega statusa oktobra 2008 pomeni novo spodbudo in pomembno krepitev dejavnosti pogodbenic na področju političnih odnosov, varnosti, gospodarstva in trgovine ter v različnih sektorjih in pri medčloveških stikih[1]. Sedanji akcijski načrt v okviru ESP je prenehal veljati julija 2010, zato je primerno začeti pogajanja in skleniti nov akcijski načrt, ki bo temeljil na ciljih in ambicioznih načrtih skupnega dokumenta/prednostnega statusa. Vendar pa sta se pogodbenici dogovorili, da do sklenitve tega novega načrta še naprej uporabljata akcijski načrt iz leta 2005. Odnosi med EU in Marokom potekajo v okviru splošnih sprememb političnih razmer v regiji od začetka leta 2011. V skupnem sporočilu Parlamentu in Svetu z naslovom Nov odziv na spremembe v sosedstvu je bil opisan nov pristop, katerega cilj je večje razlikovanje, pri čemer bo lahko vsaka partnerica razvila svoje povezave z EU v skladu s svojimi željami, potrebami in zmogljivostmi, a tudi na podlagi vzajemne odgovornosti in ravni zavezanosti univerzalnim vrednotam na področju človekovih pravic, demokracije in pravne države ter sposobnosti izvajanja skupno dogovorjenih prednostnih nalog. V tem novem akcijskem načrtu so jasno navedeni prednostni cilji privilegiranega partnerstva med EU in Marokom, ki v celoti upoštevajo prednostni status in obsežne odnose med pogodbenicama. Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) je v tesnem sodelovanju s službami Evropske komisije in državami članicami EU opravila začetne pogovore z Marokom, ki so se zaključili z dogovorom glede osnutka akcijskega načrta, zlasti glede seznama prednostnih nalog, ki jih je treba uresničiti v tem okviru. Na zadnji seji Pridružitvenega sveta EU–Maroko, ki je potekala 23. aprila 2012, sta pogodbenici ugotovili, da bosta kmalu sklenili dogovor, kar se je zgodilo novembra 2012. Strani sta se medsebojno obvestili o zaključku posameznih tehničnih posvetovanj z izmenjavo dopisov z dne 28. novembra 2012 (Evropska služba za zunanje delovanje) in 10. januarja 2013 (Maroko). Novi akcijski načrt EU–Maroko o uveljavitvi prednostnega statusa (2013‑2017) bo ključno referenčno orodje, ki bo v prihodnjih letih usmerjalo dvostranske odnose z Marokom; zagotavlja torej časovni načrt za spodbujanje sodelovanja med Marokom in EU. ESP bo imela tudi v prihodnje spodbujevalno vlogo kot enotni strateški okvir, ki temelji zlasti na partnerstvu in skupni odgovornosti ter na razlikovanju na podlagi rezultatov in potrebam prilagojeni pomoči. Evropska komisija in Visoka predstavnica EU za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoka predstavnica) prilagata besedilo skupnega predloga sklepa Sveta o stališču Evropske unije v okviru Pridružitvenega sveta EU–Maroko glede sprejetja priporočila o izvajanju akcijskega načrta. Zato Evropska komisija in visoka predstavnica pozivata Svet, naj sprejme priloženi skupni predlog sklepa Sveta. 2013/0107 (NLE) Skupni predlog SKLEP SVETA o stališču Unije v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega z Evro-mediteranskim pridružitvenim sporazumom med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in kraljevino Maroko na drugi, glede sprejetja priporočila o izvajanju akcijskega načrta EU–Maroko o uveljavitvi prednostnega statusa (2013–2017) SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Sklepa Sveta in Komisije 2000/204/ES, ESPJ z dne 24. januarja 2000 o sklenitvi Evro-mediteranskega pridružitvenega sporazuma med državami članicami Evropske skupnosti na eni strani in kraljevino Maroko na drugi, zlasti člena 2(1) Sklepa, ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 29 Pogodbe, ob upoštevanju skupnega predloga Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, ob upoštevanju naslednjega: (1) Evro-mediteranski pridružitveni sporazum med med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in kraljevino Maroko na drugi je bil podpisan 26. februarja 1996 in je začel veljati 1. marca 2000. (2) Pogodbenici nameravata sprejeti nov akcijski načrt EU–Maroko v okviru evropske sosedske politike (ESP) o uveljavitvi prednostnega statusa (2013‑2017), pri čemer se bo upoštevalo privilegirano partnerstvo med pogodbenicama in podprlo izvajanje Evro-mediteranskega sporazuma z določitvijo in sprejetjem konkretnih ukrepov za doseganje ciljev Sporazuma – SPREJEL NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 Stališče Unije v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega z Evro-mediteranskim pridružitvenim sporazumom med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in kraljevino Maroko na drugi, glede izvajanja akcijskega načrta EU–Maroko v okviru ESP o uveljavitvi prednostnega statusa (2013‑2017) temelji na priporočilu Pridružitvenega sveta, priloženega temu sklepu. Člen 2 Ta sklep začne veljati na dan sprejetja. V Bruslju, Za Svet Predsednik Osnutek PRIPOROČILO o izvajanju akcijskega načrta EU–Maroko v okviru evropske sosedske politike o uveljavitvi prednostnega statusa (2013‑2017) Pridružitveni svet EU–Maroko je – ob upoštevanju Evro-mediteranskega pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in kraljevino Maroko na drugi, zlasti člena 80 Sporazuma, ob upoštevanju naslednjega: (1) Pridružitveni svet je na podlagi člena 80 Evro-mediteranskega sporazuma pristojen za pripravo ustreznih priporočil za namene doseganja ciljev Sporazuma. (2) Pogodbenici v skladu s členom 90 Evro-mediteranskega sporazuma sprejmeta vse splošne in posebne ukrepe, potrebne za izpolnjevanje svojih obveznosti iz navedenega sporazuma, ter poskrbita za doseganje ciljev iz Sporazuma. (3) Pogodbenici Evro-mediteranskega sporazuma sta odobrili besedilo akcijskega načrta EU–Maroko v okviru evropske sosedske politike (ESP) o uveljavitvi prednostnega statusa (2013‑2017). (4) Akcijski načrt EU–Maroko v okviru ESP bo podpiral izvajanje Sporazuma, pri čemer bosta pogodbenici v skupnem dogovoru določili in sprejeli konkretne ukrepe, ki bodo zagotovili praktične smernice za tako izvajanje. (5) Akcijski načrt ima dvojni namen, in sicer določitev konkretnih ukrepov za izpolnjevanje obveznosti pogodbenic, določenih v Evro-mediteranskem sporazumu, ter zagotavljanje širšega okvira za krepitev odnosov med EU in Marokom, da bi se v skladu s splošnimi cilji Evro-mediteranskega sporazuma okrepilo gospodarsko povezovanje in poglobilo politično sodelovanje – (6) SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO: Edini člen Pridružitveni svet priporoča, da pogodbenici izvajata akcijski načrt EU–Maroko v okviru ESP o uveljavitvi prednostnega statusa (2013‑2017) iz Priloge, če bodo z s njegovim izvajanjem doseženi cilji Evro-mediteranskega pridružitvenega sporazuma med državami članicami Evropske skupnosti na eni strani in kraljevino Maroko na drugi. V […] Za Pridružitveni svet Predsednik PRILOGA EVROPSKA SOSEDSKA POLITIKA OSNUTEK AKCIJSKEGA NAČRTA EU–MAROKO O UVELJAVITVI PREDNOSTNEGA STATUSA (2013–2017) I. Uvod Evropska sosedska politika (ESP) si je določila ambiciozne cilje, ki temeljijo na vzajemni odgovornosti in zavezanosti skupnim in medsebojno priznanim vrednotam na področju demokracije, pravne države, dobrega upravljanja in spoštovanja človekovih pravic. Poleg tega temelji na načelih tržnega gospodarstva, proste trgovine, trajnostnega razvoja, zmanjševanja revščine ter izvajanja političnih, gospodarskih, družbenih in institucionalnih reform. ESP zajema tudi vzpostavitev območja miru in stabilnosti, vključno s kriznim upravljanjem ter preprečevanjem in reševanjem sporov v regiji. Maroko se strinja s temi vrednotami in načeli, ki so usmerjali razvoj njegovih politik na državni in mednarodni ravni. Za partnerstvo med Evropsko unijo (EU) in Marokom, ki se je začelo s trgovinskim sporazumom iz leta 1969, sta bila prelomna Pridružitveni sporazum, ki je bil podpisan leta 1996, in ESP. To je omogočilo krepitev političnih, gospodarskih in trgovinskih odnosov ter trajnosten razvoj kulturnih izmenjav in medčloveških odnosov. Na podlagi tega pridružitvenega sporazuma so se odnosi med Marokom in EU postopno in vztrajno razvijali v pravo partnerstvo med EU in Marokom, zaradi česar je Maroko postal privilegirani partner. S sprejetjem skupnega dokumenta o krepitvi dvostranskih odnosov/prednostnem statusu oktobra 2008 se je začela nova faza dvostranskih odnosov. S tem dokumentom bo okrepljeno prednostno partnerstvo med EU in Marokom, saj so v njem določeni novi cilji na področju nadaljnjega razvoja političnih, gospodarskih in medčloveških odnosov. Na vrhu EU–Maroko, ki je marca 2010 potekal v Grenadi, so bili ti cilji potrjeni, hkrati pa so bile poudarjene posebnosti partnerstva med EU in Marokom. Danes si na podlagi dobro razvitih odnosov pogodbenici prizadevata za dodatno okrepitev tega zglednega in vzajemno koristnega partnerstva, da bi skupaj in solidarno reševali skupne politične, gospodarske in družbene izzive. Njun napredek v smeri dobrega upravljanja ter politične in socialno-gospodarske reforme predstavljajo skupna načela za uveljavitev prednostnega statusa. To partnerstvo zahteva krepitev zavez za izvajanje glavnih reform, ki jih je sprejel Maroko, in njihovo poglobitev tako na politični ravni, zlasti na področju demokracije, človekovih pravic in spoštovanja pravne države, kot tudi na gospodarski in družbeni ravni, zlasti za doseganje opaznega napredka na področju človekovega razvoja. Intenzivnost pomoči EU bo prilagojena ciljem in napredku reform, ki jih izvaja Maroko, ter potrebam in zmogljivosti države. EU in Maroko bosta še naprej delovala v tej smeri v okviru nove maroške ustave, sprejete 1. julija 2011, in novega pristopa EU, razvitega v okviru partnerstva za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja. EU priznava, da je zbliževanje z EU temeljna odločitev zunanje politike Maroka. Njegov cilj je doseči najustreznejše sosedske odnose z EU za utrjevanje in spremljanje dinamike politične modernizacije, gospodarske odprtosti in socialne kohezije. To poslanstvo razume tudi kot najboljši način za spodbujanje posvetovanja in usklajevanja z EU o strateških vprašanjih v skupnem interesu. Pogodbenici ocenjujeta, da bo koristi takega postopka še okrepilo regionalno magrebsko povezovanje, in potrjujeta svojo pripravljenost za skupno delovanje, ki bi ponovno spodbudilo to povezovanje. Pogodbenici sta se v skladu s členom 8 Pogodbe EU in željami Maroka, da bi bil sklenjen nov sporazum o medsebojnih odnosih, dogovorili o nadaljnjem razmisleku glede možne vsebine in oblike takšnega sporazuma. Akcijski načrt EU–Maroko v okviru ESP je omogočil bolj ciljno usmerjeno uporabo instrumentov, ki so na voljo na podlagi Pridružitvenega sporazuma, in podprl maroški cilj okrepljenega povezovanja maroških gospodarskih in družbenih struktur s strukturami Unije. Novi akcijski načrt o uveljavitvi prednostnega statusa je pomembna faza stalne krepitve odnosov med Marokom in EU, pri kateri bodo uporabljena vsa orodja, mehanizmi in instrumenti prednostnega statusa. Ta instrument bo podpiral oblikovanje ter izvajanje politik in ukrepov za spodbujanje krepitve pravne države, demokracije, človekovih pravic, gospodarske rasti, zaposlovanja, socialne kohezije, zmanjševanja revščine in varstva okolja, s čimer bo prispeval k uresničevanju dolgoročnega cilja trajnostnega razvoja. Pri izvajanju tega novega instrumenta se bo upoštevalo potrebno ravnovesje med pospeševanjem dinamike odprtosti in posodabljanjem maroškega gospodarstva ter zahtevo po trajnostnem družbeno-gospodarskem razvoju. Pogodbenici bosta poleg tega nadaljevali medsebojno gospodarsko povezovanje. Začeli bosta pogajanja o poglobljenem in celovitem sporazumu o prosti trgovini (DCFTA), s katerimi bosta poglobili sektorska pogajanja, ki so že končana ali še potekajo, zlasti pogajanja o liberalizaciji trgovine s storitvami in liberalizaciji ustanavljanja, ter preučili možnosti za obojestransko izboljšanje preferencialnih koncesij, sprejetih v okviru sporazuma o prosti trgovini s kmetijskimi proizvodi, predelanimi kmetijskimi proizvodi in ribiškimi proizvodi, ob upoštevanju okoliščin, ki veljajo za pogodbenici. Ta novi instrument združuje predhodni akcijski načrt in skupni dokument o prednostnem statusu. Vključuje sprejete reforme in predvidene ukrepe v okviru akcijskega načrta, ki še niso bili izvedeni, ter nove elemente, določene v skupnem dokumentu. Poleg tega novi instrument odraža načeli razlikovanja in prevzemanja odgovornosti v skladu s programom reform Maroka. Omogoča izvajanje časovnega načrta za prednostni status. Tako novi dokument določa, da mora maroška vlada uvesti strategijo za zbliževanje zakonodaj na podlagi ocene obstoječih neskladnosti, opredelitve prednostnih nalog za konvergenco in časovnega razporeda izvedbe. Ta strategija bo podprta s programi pomoči EU. Ta instrument med drugim predvideva postopno in zaporedno zbliževanje zakonodaje z evropskim pravnim redom z namenom postopnega vključevanja maroškega gospodarstva na notranji trg EU ter spodbujanja trgovine, naložb in rasti. V ta namen se pogodbenici zavezujeta, da bosta začeli izvajati sistematično analizo neskladnosti med maroško zakonodajo in evropskim pravnim redom na podlagi sklicevanj, navedenih v akcijskem načrtu. Ocena prednostnih nalog in potrebnih sredstev za zagotavljanje te konvergence bo izvedena za vsakega od sektorjev iz akcijskega načrta. Zbliževanje zakonodaje bo lahko potekalo v obliki (i) postopnega kratkoročnega ali dolgoročnega popolnega prevzema pravnega reda v nekaterih sektorjih, (ii) prenosa dela pravnega reda ali (iii) prevzema glavnih načel pravnega reda ali dobrih praks na določenem področju. Po prvih dveh letih izvajanja akcijskega načrta bo maroška vlada sprejela nacionalni program za zbliževanje zakonodaje z EU, da bo določila njegove prednostne naloge, obseg in časovni razpored, kot je bilo zahtevano v prestolnem govoru iz leta 2010. Novi akcijski načrt bo omogočal načrtovanje, izvajanje in spremljanje pomoči EU ob upoštevanju izraženih potreb in pridobljenih vmesnih rezultatov. V tem okviru bosta sredstva za izvajanje sprejetih prednostnih nalog zagotovila Maroko in EU. EU bo to podporo zagotovila večinoma prek okvirnih nacionalnih programov, sklenjenih z Marokom, ki določajo prednostne naloge pomoči in dodeljeni finančni okvir. Pri dodeljevanju podpore se bodo dosledno spoštovala pravila in ustrezni postopki za dodeljevanje pomoči državam zunaj EU. Pri dodeljevanju podpore EU Maroku bo dovoljena uporaba različnih instrumentov, vključno s tistimi, ki izhajajo iz razmisleka o novi strategiji do sosednjih držav. Ti instrumenti zajemajo izmenjavo nasvetov, tehničnega znanja, dobrih praks in strokovnega znanja, podporo razvoju zmogljivosti in institucionalni krepitvi, podporo sektorskim reformam, podporo spodbujanju vključevanja ter socialni in gospodarski koheziji, podporo zmanjševanju razlik v razvoju med regijami ter podporo civilni družbi. Tudi posojila evropskih finančnih institucij bodo imela ključno vlogo pri izvajanju novega akcijskega načrta. Za ta namen bosta morala Sklad za spodbujanje naložb v sosedstvo in Sklad za evro-sredozemske naložbe in partnerstvo (FEMIP), ki ju financira EU, imeti pomembno vlogo vzvoda pri pripravi posojil za vzpostavitev infrastruktur ter za razvoj in partnerstvo z zasebnim sektorjem. To bo med drugim omogočilo popolno črpanje sredstev Evropske investicijske banke (EIB), ki so zagotovljena v okviru FEMIP. Pogodbenici sta se dogovorili tudi, da bosta skupaj razmislili o najustreznejši uporabi novih instrumentov za izvajanje finančnega sodelovanja, kot so instrumenti, ki so bili za sosednje države uvedeni na podlagi nove strategije, in o dostopu do ustreznih finančnih sredstev za pomoč Maroku pri izvajanju teh reform in pri njegovem zbliževanju z EU; cilj je izboljšati učinkovitost in ustreznost na ravni povezovanja, ki ga lahko dosežeta Maroko in EU. Izvajanje akcijskega načrta zajema na obdobje petih let (2013–2017). Posebna pozornost bo namenjena prednostnim nalogam, opredeljenim v matriki, ki je sestavni del akcijskega načrta (glej Prilogo III). Pogodbenici lahko akcijski načrt med njegovim izvajanjem posodobita glede na nove prednostne naloge maroške vlade in/ali EU, pri čemer jima ni treba sprejeti novega akcijskega načrta. Izvajanje reform v številnih ključnih sektorjih zahteva natančno opredelitev ciljev in zagotavljanje ustreznih sredstev. Pridružitveni odbor in pododbori, ustanovljeni v okviru Pridružitvenega sporazuma, bodo redno spremljali izvajanje akcijskega načrta, zlasti glede doseženega napredka in zagotovljene pomoči. Poročila o napredku bosta lahko oblikovali tudi pogodbenici. Civilni družbi bi moralo biti omogočeno, da dejavno prispeva k temu spremljanju. Akcijski načrt v okviru postopka uveljavljanja prednostnega statusa je pomembna faza razvoja odnosov med pogodbenicama v privilegirano partnerstvo. Na tej podlagi bo ad hoc delovna skupina za prednostni status še naprej razmišljala o določanju novih perspektiv za to novo partnerstvo ter o opredelitvi njegove vsebine, instrumentov in ciljev. II. Akcijski načrt A. RAZVOJ OBMOČJA SKUPNIH VREDNOT 1. Politični in strateški dialog 1.1 Sodelovanje na področju zunanje in varnostne politike Krepitev dialoga in sodelovanja na področju zunanje in varnostne politike za zagotavljanje rednega posvetovanja o mednarodnih vprašanjih, upoštevanje interesov pogodbenic ter krepitev varnosti in stabilnosti, zlasti v Magrebu. Razvoj dvostranskega političnega dialoga, zlasti z: · organizacijo ad hoc vrhov Maroko–EU, · organizacijo ad hoc srečanj med maroškim ministrom za zunanje zadeve in visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter podpredsednico Evropske komisije (VP/PP), · organizacijo neuradnih ad hoc srečanj med maroškim ministrom za zunanje zadeve in evropskimi ministri za zunanje zadeve, · ad hoc sodelovanjem maroških ministrov za različna področja z ustreznimi evropskimi ministri na srečanjih ob rednih zasedanjih Sveta ministrov EU, · organizacijo ad hoc srečanj med visokimi uradniki Maroka ter člani odborov in delovnih skupin Sveta EU, zlasti Političnega in varnostnega odbora (PVO), Delovne skupine Magreb/Mašrek (MAMA), Delovne skupine za Afriko (COAFR), Delovne skupine za področje terorizma (COTER) in Delovne skupine za človekove pravice (COHOM), · izjavami in sklepi Sveta EU na področju skupne zunanje in varnostne politike (SZVP), ki jih posamezno podpre Maroko v skladu s postopkom, ki ga je določila EU. Okrepljeno posvetovanje v okviru večstranskih forumov · Organizacija srečanj med maroškim ministrom za zunanje zadeve ter visoko predstavnico/podpredsednico v New Yorku za zagotovitev boljšega usklajevanja stališč obeh partneric. · Sprejemanje skupnih pobud v okviru Sveta Združenih narodov za človekove pravice in tretjega odbora generalne skupščine ter drugih mednarodnih organizacij na podlagi prednostnih nalog, ki sta jih določili in sprejeli pogodbenici, ter oblikovanje časovnega razporeda posvetovalnih srečanj v Ženevi in New Yorku pred srečanji organov Združenih narodov za človekove pravice. · Uvajanje neformalnih mehanizmov za posvetovanje in s tem izboljšanje izvajanja večstranskih konvencij. · Priprava posvetovalnih in usklajevalnih srečanj o pobudah na področju preprečevanja groženj mednarodni, regionalni in podregionalni varnosti. · Posvetovanje med Marokom in EU o boju proti podnebnim spremembam. Krepitev sodelovanja na področju preprečevanja sporov in kriznega upravljanja · Krepitev sodelovanja in dialoga v okviru skupne varnostne in obrambne politike (SVOP). · Načrtovanje sklenitve okvirnega sporazuma o varovanju podatkov. · Sklenitev okvirnega sporazuma o sodelovanju Maroka v (civilnih in vojaških) operacijah EU za krizno upravljanje. · Po potrebi sodelovanje v izobraževalnih dejavnostih na področju preprečevanja sporov in kriznega upravljanja, ki jih organizira Evropska akademija za varnost in obrambo (EAVO). · Iskanje možnosti za posvetovanja o povojnem upravljanju in obnovi v okviru utrjevanja miru. · Razvoj partnerstva za mir in varnost v Afriki ob upoštevanju interesov obeh pogodbenic. · Prispevanje k prizadevanjem OZN za reševanje sporov. · Dejavno sodelovanje v pobudi regionalnih centrov odličnosti na kemičnem, biološkem, radiacijskem in jedrskem področju za krepitev institucionalnih zmogljivosti v primeru kemičnih, bioloških, radiacijskih in jedrskih tveganj, ne glede na to, ali gre za kazniva dejanja, naravne nevarnosti ali nesreče (v Maroku je predviden Sekretariat centra za zahodno Afriko/atlantsko obalo). Poglabljanje sodelovanja na področju neširjenja orožja za množično uničevanje in na področju nadzora nad izvozom orožja in blaga z dvojno rabo · Prispevek k oblikovanju sklepnega dokumenta na konferenci za pregled pogodbe o neširjenju orožja (NPT) iz leta 2010. · Dejavno sodelovanje v postopku pogajanj o Pogodbi o trgovini z orožjem (PTO). · Organizacija seminarjev in tečajev o izvajanju načel Svetovne pobude za boj proti jedrskemu terorizmu (GICNT). · Krepitev dialoga o neširjenju orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev, v okviru katerega bodo obravnavane posebne nevarnosti tega orožja za regionalno varnost, zlasti z: – izvajanjem veljavnih mednarodnih obveznosti na nacionalni ravni, zlasti resolucij 1540/04 in 1977/2011 Varnostnega sveta Združenih narodov; – pristopom k ustreznim mednarodnim instrumentom s tega področja in z njihovim izvajanjem na nacionalni ravni na podlagi okrepljenega sodelovanja s pristojnimi mednarodnimi organizacijami, kot je Mednarodna agencija za atomsko energijo (MAAE); – okrepljenim sodelovanjem na področju preprečevanja nedovoljenega prometa s snovmi, opremo in strokovnim znanjem, ki so povezani z izdelavo orožja za množično uničevanje ali z njegovimi nosilci, ter boja proti temu prometu; – spodbujanjem univerzalizacije in izvajanja Haaškega kodeksa ravnanja proti širjenju balističnih izstrelkov (HKR) in Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBT). · Vzpostavitev učinkovitega nacionalnega sistema za nadzor nad izvozom orožja in blaga z dvojno rabo, ki bo omogočal spremljanje izvoza in tranzita orožja in blaga, povezanega z izdelavo orožja za množično uničevanje, zlasti: – s sprejetjem zakonodaje za nadzor izvoza, ki zajema predvsem končno uporabo orožja in blaga z dvojno rabo ter učinkovite in prilagojene sankcije v primeru kršitev; – z razvojem partnerstva med upravo in zasebnimi subjekti, da se zagotovita razširjanje obveznosti na področju nadzora nad izvozom orožja in blaga z dvojno rabo ter spoštovanje teh obveznosti. · Krepitev dialoga o temah, povezanih z nadzorom izvoza osebnega in lahkega orožja ter nadzorom pretovarjanja in tranzita, vključno z organizacijo regionalnih seminarjev za usposabljanje in ozaveščanje. · Sodelovanje na področju preprečevanja nedovoljenega prometa s konvencionalnim orožjem, vključno z osebnim in lahkim orožjem, in boja proti takemu prometu. 1.2 Sodelovanje na področju civilne zaščite · Nadaljnje regionalno sodelovanje pri preprečevanju naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, ter pri pripravi in odzivu na take nesreče. · Priprava delovnih dogovorov med maroškimi organi in organi Evropske komisije o sodelovanju s Centrom za spremljanje in informiranje v okviru mehanizma Skupnosti za civilno zaščito (MIC) med uporabo mehanizma Skupnosti za civilno zaščito. · Olajšanje krepitve sodelovanja in povečanja njegove raznovrstnosti na področju civilne zaščite, vključno s preprečevanjem naravnih nesreč in tehnoloških tveganj, pripravo ter odzivom na take nesreče in tveganja, vzpostavitvijo sistema za opozarjanje na naravne nesreče ter ustreznimi dejavnostmi na področju usposabljanja in specializacije. 1.3 Regionalno sodelovanje Podpiranje izvajanja pobud in projektov regionalnega povezovanja · Dejavno zavzemanje za zagotavljanje čim boljšega delovanja Unije za Sredozemlje, da bi ta skupnost postala okvir splošnega in solidarnega partnerstva. · Zavzemanje za krepitev mehanizmov za podregionalno posvetovanje in usklajevanje v okviru skupine 5+5 in sodelovanja Unija arabskega Magreba (UMA)–EU, zlasti z razvojem projektov spremenljive geometrije na področjih skupnega interesa. · Spodbujanje medregionalnega povezovanja, zlasti v UMA, med drugim na gospodarskem in trgovinskem področju. · Spodbujanje učinkovitega izvajanja Sporazuma iz Agadirja za krepitev gospodarskega povezovanja med arabskimi državami, ki ležijo ob Sredozemskem morju. · Krepitev dvostranskih posvetovanj o partnerstvu med Afriko in EU. 2. Demokracija, pravna država in upravljanje Cilja ukrepov iz tega poglavja sta doseči spoštovanje demokratičnih načel in človekovih pravic ter upravljanje, zlasti v okviru izvajanja maroške ustave, sprejete 1. julija 2011. 2.1 Demokracija, pravna država in upravljanje Krepitev institucij, ki zagotavljajo demokracijo, pravno državo, načelo delitve oblasti ter načelo zavor in ravnovesij · Krepitev vloge Parlamenta in vlade. · Krepitev vloge političnih strank v okviru demokratičnega pluralizma ter krepitev izmenjav med političnimi strankami in poslanskimi skupinami. · Krepitev sodelovanja parlamentarne opozicije in njene ključne vloge pri parlamentarnem delu ter jamstvo glede njenih pravic. · Krepitev vloge civilne družbe, zlasti s krepitvijo posvetovanj z akterji civilne družbe in zainteresiranimi stranmi pri oblikovanju osnutkov zakonov; v ta namen je potrebna ustanovitev organov za posvetovanje, da se spodbudi njihova vključenost v pripravo, izvajanje in ocenjevanje javnih politik. · Krepitev sodelovanja državljanov pri usmerjanju javnega življenja, zlasti v obliki peticij in zakonodajnih predlogov. · Krepitev prizadevanj za povečanje deleža volivcev, vpisanih v volilne imenike, in udeležbe na volitvah. · Utrjevanje ukrepov in upravnih organov, namenjenih spodbujanju demokracije in pravne države, zlasti ustanovitev ustavnega sodišča. · Nadaljnja organizacija demokratičnih volitev v skladu z mednarodnimi standardi. · Nadaljnje izvajanje zakona o neodvisnem in nepristranskem opazovanju volitev, vključno s sodelovanjem zadevne civilne družbe. · Nadaljnje izvajanje zakonodajnih ukrepov za spodbujanje enakih možnosti žensk in moških pri dostopu do mandatov in voljenih funkcij ter prizadevanj za večjo udeležbo žensk v politiki. · Spodbujanje izvajanja ukrepov Maroka, na podlagi katerih lahko maroški državljani, ki živijo v tujini, uveljavljajo svojo pravico, da sodelujejo na volitvah kot volivci ali kot kandidati. · Spodbujanje in krepitev zmogljivosti in neodvisnosti Narodnega sveta za človekove pravice (CNDH) in institucije varuha človekovih pravic. Posodobitev javne uprave · Zagotavljanje dostopnosti javnih storitev na podlagi enakopravnosti, enakomerne pokritosti ozemlja in neprekinjenosti storitev ter zagotavljanje, da javne službe izpolnjujejo standarde kakovosti, preglednosti, obveznosti in odgovornosti. V ta namen se sprejme in izvaja listina o javni upravi, ki določa vsa pravila o dobrem upravljanju v zvezi z delovanjem javne uprave. · Krepitev sistema za sprejem, usmerjanje reklamacij in upravljanje z njimi v javni upravi ter priprava programov usposabljanja za sprejemno osebje. · Posodobitev upravljanja s človeškimi viri v javnih službah. · Poenostavitev upravnih postopkov. · Izobraževanje o politikah Skupnosti. · Spodbujanje enakosti spolov v javnih službah in zlasti dostopa žensk do odgovornih položajev. · Sodelovanje na področju ocenjevanja javnih politik. 2.2 Prenos pristojnosti, decentralizacija in regionalizacija Krepitev postopka decentralizacije ter prenosa upravnih in proračunskih pristojnosti · Izvajanje postopka prenosa upravnih pristojnosti. · Krepitev vodstvenih in tehničnih zmogljivosti ozemeljskih skupnosti ter njihove zmogljivosti na področju usposabljanja in upravljanja s človeškimi viri. · Izvajanje zakona o financah ozemeljskih skupnosti in njihovih združenj. · Poenostavitev lokalnega davčnega sistema in povečanje njegove učinkovitosti. · Krepitev zmogljivosti lokalnih skupnosti za oceno in poln izkoristek njihovega davčnega potenciala. · Spodbujanje pobud za partnerstvo in sodelovanje med maroškimi in evropskimi lokalnimi skupnostmi. · Izvajanje postopka razširjene regionalizacije s sprejetjem in izvajanjem sistemskega zakona, ki določa okvir in način delovanja ozemeljskih skupnosti. · Krepitev zmogljivosti uprav, ki sodelujejo pri projektu regionalizacije ali ga usmerjajo, zlasti pri določanju modela financiranja in sorazmerne porazdelitve, ustrezne upravne organizacije ter razvoja zmogljivosti partnerstva in pogodbenega urejanja. · Profesionalizacija lokalnih storitev in krepitev upravljanja projektov. · Spodbujanje dejavnosti sodelovanja med maroškimi lokalnimi organi in Odborom regij EU. 2.3 Reforma pravosodnega sistema Reforma pravosodnega sistema in krepitev njegove neodvisnosti · Krepitev neodvisnosti in učinkovitega delovanja sodnikov ter ustanovitev vrhovnega sodnega sveta. · Izvajanje potrebnih reform za zagotavljanje neodvisnosti sodnikov, zlasti pri njihovem imenovanju, napredovanju, upokojitvi in disciplinskih ukrepih zoper njih. · Sprememba zakona o sodniški službi in sodnem tajništvu ter pravnega okvira, ki ureja različne pravosodne poklice. · Izboljšanje dostopa do sodnega varstva za vse in zagotavljanje brezplačnega dostopa do njega za ljudi, ki nimajo zadostnih finančnih sredstev, kadar je to predvideno z zakonom. · Zagotavljanje pravice do poštenega sojenja, načela domneve nedolžnosti in pravice do učinkovitega pravnega sredstva. · Dokončanje novega kazenskega zakonika, sprememba zakonika o kazenskem postopku in civilnega zakonika v skladu z mednarodnimi standardi. · Ustanovitev nacionalnega centra za spremljanje kriminala. · Razvoj alternativnega reševanja sporov, kot so mediacija, arbitraža in sprava, ter izrekanje nadomestnih kazni z uporabo sistema za spremljanje obtožencev. · Nadaljnji prenos pristojnosti sodišč ter sprememba načrta in organizacije sodišč. · Poenostavitev in izboljšanje sodnih postopkov, vključno s skrajšanjem trajanja postopkov in sojenj, da se zagotovi izrek sodb v razumnem roku in izvršitev izrečenih sodb. · Izboljšanje pravne pomoči za pridržane osebe v skladu z zakonom. · Izpopolnitev usposabljanja sodnikov in drugih delavcev v pravosodju na naslednjih področjih: človekove pravice, mednarodne pogodbe, pravice obtožencev, gospodarsko pravo. · Krepitev oddelkov za družinsko sodstvo na sodiščih prve stopnje, da bi se zagotovila podpora izvajanju družinskega zakonika. · Povečanje števila sodnikov za mladoletnike in pravosodnih policistov za mladoletnike. · Krepitev zmogljivosti in podporne socialne infrastrukture – socialnih delavcev ter ustanov za opazovanje ali prevzgojo mladoletnikov. · Zagotavljanje izvajanja mednarodnih standardov v zvezi s pravnim varstvom mladoletnih oseb, zlasti minimalnih predpisov Združenih narodov glede upravljanja pravnega varstva mladoletnih oseb iz leta 1985 (predpisi iz Pekinga) in osrednjih smernic Združenih narodov pri preprečevanju mladoletniškega prestopništva iz leta 1990 (smernice iz Rijada). Izboljšanje razmer v priporu · Zagotavljanje popolnega spoštovanja pravic zapornikov v vseh fazah njihovega pridržanja. · Krepitev Generalne delegacije za upravo zaporov in resocializacijo, zlasti glede usposabljanja, varovanja pravic zapornikov (za izboljšanje razmer v priporu), boja proti prenatrpanosti zaporov in resocializacije zapornikov. · Zagotavljanje fizične in moralne celovitosti vseh ljudi ter okrepljen boj proti nekaznovanosti v primeru poseganja v njihovo celovitost, tudi v okviru obveznosti iz mednarodne Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju. · Izobraževanje osebja in paznikov s krepitvijo njihovih sposobnosti na pedagoškem področju, na področju varnosti in človekovih pravic. · Urejanje novih učnih središč v zaporih. · Sodelovanje pri izboljševanju resocializacije zapornikov. · Izboljšanje razmer v priporu z zmanjšanjem prenatrpanosti zaporov s pomočjo programa za izgradnjo in obnovo zaporov. · Prenos pristojnosti z vzpostavitvijo devetih regionalnih direktoratov za decentralizirano upravljanje zaporov na lokalni ravni. 2.4 Spodbujanje in varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin Zagotavljanje spoštovanja, spodbujanja in varstva človekovih pravic in temeljnih svoboščin v skladu z mednarodnimi standardi · Nadaljnja prizadevanja za usklajevanje maroških pravnih instrumentov z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic. · Zagotavljanje, da imajo ustrezno ratificirane in objavljene mednarodne pogodbe prednost pred nacionalnim pravom ter usklajevanje nacionalnega prava s temi pogodbami (preambula Ustave). · Dokončanje postopka prenosa Opcijskega protokola h Konvenciji o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in začetek njegovega izvajanja. · Izvajanje priporočil Odbora za odpravo rasne diskriminacije (CEDR), sprejetih na 77. seji v Ženevi avgusta 2010 po proučitvi rednega poročila Maroka. · Predložitev Organizaciji združenih narodov instrumentov, s katerimi Maroko pristopa k prvemu fakultativnemu protokolu k Mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah (MPDPP) v zvezi s postopki pritožb, k Opcijskemu protokolu h Konvenciji o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in k Opcijskemu protokolu h Konvenciji proti mučenju. · Ratifikacija Mednarodne konvencije o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem. · Nadaljnje izvajanje priporočil, sprejetih med splošnim rednim pregledom sveta Združenih narodov za človekove pravice, v Maroku. · Proučitev primernosti predložitve stalnega vabila Maroku za sodelovanje pri posebnih postopkih. · Nadaljnja posvetovanja za ratifikacijo Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča. · Povečanje zakonskega varstva pravice do življenja in vzdrževanje dejanskega moratorija na smrtno kazen ter hkrati nadaljevanje dialoga o reviziji določb kazenskega zakonika o odpravi smrtne kazni in o pristopu k drugemu fakultativnemu izbirnemu protokolu k MPDPP. · Nadaljnje izvajanje vseh priporočil Komisije za enakost in spravo, zlasti izvajanje nacionalne strategije za boj proti nekaznovanosti. · Sprejetje in izvajanje nacionalnega akcijskega načrta za demokracijo in človekove pravice. · Krepitev dialoga in sodelovanja na področju boja proti rasizmu in ksenofobiji. · Sprejetje in izvajanje sistemskega zakona, v skladu s katerim bi berberski jezik postal uradni jezik v državi poleg arabskega jezika. · Krepitev prizadevanj za spodbujanje in ohranjanje kulturnih pravic različnih delov maroškega naroda (zlasti pravic, ki že veljajo na avdiovizualnem področju) ter zagotavljanje zaščite maroških narečij: za ta namen bi bil ustanovljen Nacionalni svet za maroške jezike in kulturo. · Zagotavljanje svobodnega opravljanja bogoslužja. · Spodbujanje boja proti vsem oblikam diskriminacije v skladu s členom 26 MPDPP. 2.5 Svoboda izražanja, vključno z avdiovizualnim področjem, ter svoboda združevanja in zbiranja Zagotavljanje varstva temeljnih svoboščin v skladu z mednarodnimi standardi · Krepitev zaščitnih ukrepov v zvezi s svobodo izražanja v skladu z mednarodnimi standardi. · Sprejetje novega zakona o medijih v skladu z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic ter podpiranje razvoja in izvajanja etičnega kodeksa novinarjev, proučitev možnosti omejevanja ali celo ukinitve ukrepov, ki vključujejo odvzem prostosti novinarjem, in zagotavljanje zaščite virov pri opravljanju njihovih dolžnosti. · Učinkovito izvajanje samourejanja medijev in zagotavljanje strogega spoštovanja demokratične možnosti ter etičnih in deontoloških pravil v skladu z mednarodnimi standardi. · Dokončna ustanovitev nacionalnega tiskovnega sveta. · Izvajanje reform za pluralnost medijev in njihovo neodvisnost, zlasti finančno, vključno z liberalizacijo trga na področju medijev in oglaševanja. · Krepitev vloge visoke oblasti za avdiovizualno komunikacijo pri nadaljnjem izvajanju postopka liberalizacije avdiovizualnega področja ter spodbujanje pluralnosti medijev in pluralističnega izražanja mnenj in razmišljanj. · Okrepitev zunanje (pluralnost operaterjev) in notranje (pluralnost vsebin) avdiovizualne pluralnosti z namenom zagotavljanja potrebnih sredstev za zagotavljanje raznolikih vsebin in zlasti za vzpostavitev profesionalnega in učinkovitega avdiovizualnega informacijskega sistema. · Sprejetje in izvajanje zakonskih ukrepov v zvezi s pravico dostopa do informacij, ki jih imajo v lasti javna uprava ter izvoljene institucije in organi, ki opravljajo javne storitve. · Vzpostavitev mehanizmov za mediacijo v primeru tiskovnih deliktov pred vključevanjem sodnih organov. · Učinkovito izvajanje obstoječe zakonodaje o pravici do združevanja in krepitev sredstev, s katerimi je mogoče vložiti pritožbe proti odločitvam ali opustitvam javne uprave. · Sprememba zakona o protestih na javnih površinah in javnem zbiranju v smislu ravnovesja med spoštovanjem javnega reda ter varovanjem pravic in temeljnih svoboščin. · Sprejetje in izvajanje sistemskega zakona o načinih uveljavljanja pravice do stavke v dogovoru s socialnimi partnerji. 2.6 Spodbujanje pravic žensk Spodbujanje civilnih, političnih, socialnih in ekonomskih pravic žensk ter enakosti spolov na vseh področjih · Izvajanje Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk ter načela enakosti pravic in svoboščin na civilnem, političnem, ekonomskem, socialnem, kulturnem, izobraževalnem in okoljskem področju. · Prizadevanje za zagotavljanje enakosti spolov, za ustanovitev organa za enakost spolov ter za boj proti vsem oblikam diskriminacije. · Izvajanje „vladnega programa za enakost 2011–2015“ za moške in ženske kot vladnega akcijskega načrta za vzpostavitev enakosti med spoloma v javni politiki. · Izvajanje sklepov evro-mediteranskega srečanja o vlogi žensk v družbi (Marakeš, november 2009). · Vzpostavitev ter krepitev mehanizmov in struktur za spodbujanje in zaščito pravic žensk. · Nadaljevanje vzpostavljanja mehanizmov in sredstev za splošnejšo uporabo družinskega zakonika s strani zadevnih akterjev, nadaljevanje prizadevanj za ozaveščanje in izobraževanje sodnikov o načelih in ciljih družinskega zakonika ter zagotavljanje ustreznih materialnih in človeških virov družinskim sodiščem. · Vzpostavitev in delovanje solidarnostnega sklada za družino. · Dokončanje zakonskega okvira na področju boja proti nasilju nad ženskami (v okviru reforme kazenskega prava in sprejetja zakona o nasilju nad ženskami). · Splošnejša uporaba ukrepov za enakost iz zakonika o delovnih razmerjih. 2.7 Spodbujanje pravic otrok in ranljivih oseb, zlasti invalidov Zagotavljanje varstva pravic otrok in invalidov v skladu z mednarodnimi standardi · Krepitev mehanizmov za nadzor učinkovite uporabe zakonika o delovnih razmerjih, ki prepoveduje delo otrok, mlajših od 15 let, v skladu s Konvencijama 182 in 138 Mednarodne organizacije dela (MOD). · Sprejetje in izvajanje zakona o pogojih zaposlovanja in dela v zvezi z delavci v gospodinjstvih. · Posplošitev programa zdravstvenega varstva za revne (RAMED). · Sprejetje in izvajanje zakona o pravicah invalidov. · Ustanovitev svetovalnega sveta za družino in otroke ter svetovalnega sveta za mlade in dejavnosti združevanja. 2.8 Sodelovanje med Marokom, EU in Svetom Evrope Razvoj sodelovanja med Marokom in Svetom Evrope, zlasti na področjih strokovnega znanja in izkušenj Sveta Evrope, ter iskanje sinergij med osmi tega sodelovanja in ukrepi, sprejetimi v okviru partnerstva med Marokom in EU. · Začetek sodelovanja med Narodnim svetom za človekove pravice (CNDH) v Maroku in komisarjem za človekove pravice Sveta Evrope na področju spodbujanja človekovih pravic. · Postopni pristop Maroka k ustreznim konvencijam Sveta Evrope na področju varstva temeljnih pravic, h katerim lahko pristopijo države, ki niso članice Sveta Evrope, v skladu s postopki za pristop Sveta Evrope, zlasti pristop h: – Konvenciji o kibernetski kriminaliteti in njenemu dodatnemu protokolu; – Konvenciji o ukrepanju proti trgovini z ljudmi; – Konvenciji o uresničevanju pravic otrok; – Konvenciji o zaščiti otrok pred spolnim izkoriščanjem in spolnim zlorabljanjem; – Konvenciji o pranju denarja, odkrivanju, zasegu in zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, ter o financiranju terorizma; – konvencijam v zvezi z bojem proti korupciji in njihovem dodatnem protokolu; – Konvenciji o preprečevanju terorizma; – Konvenciji o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah in njenem drugem dodatnem protokolu; – Konvenciji o preprečevanju mučenja in nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja; – Konvenciji o varstvu posameznika glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov; – konvencijam v zvezi s področjem avdiovizualne komunikacije in podporo pristopa Maroka k Evropskemu avdiovizualnemu observatoriju. · Izvajanje programa tristranskega sodelovanja. · Nadaljevanje uresničevanja statusa „partnerja za demokracijo“ v Parlamentarni skupščini Sveta Evrope. · Spodbujanje dejavnosti sodelovanja med maroškimi lokalnimi organi in Kongresom lokalnih in regionalnih oblasti Sveta Evrope. · Uporaba strokovnega znanja in izkušenj Komisije za demokracijo skozi pravo (Beneška komisija), katere član je Maroko od leta 2007. · Zbliževanje pravnega okvira Maroka s pravnim okvirom Sveta Evrope na področju človekovih pravic. 2.9 Boj proti korupciji Sodelovanje na področju boja proti korupciji · Izvajanje konvencije Združenih narodov in drugih ustreznih instrumentov na področju preprečevanja korupcije in boja proti njej. · Nadaljevanje sodelovanja z Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) na področju preprečevanja korupcije in boja proti njej. · Nadaljevanje posodabljanja in usklajevanja maroške zakonodaje na področju preprečevanja korupcije in boja proti njej. · Izvajanje akcijskega načrta nacionalne strategije za preprečevanje korupcije in boj proti njej. · Krepitev javnih zmogljivosti za objektivno oceno politik na področju preprečevanja korupcije in boja proti njej. · Razvoj kartiranja tveganj korupcije v skladu z dvojnim pristopom, tj. regionalnim in sektorskim. · Povečanje preglednosti, poenostavitev in dematerializacija postopkov na ravni javne uprave ter uresničevanje ciljev e-uprave. · Krepitev institucij za pregledovanje, nadzor, sledenje in predložitev računov, zlasti za zagotavljanje preglednosti njihovih sklepov in razvoj povezav za usklajevanje med njimi. · Krepitev pravil o celovitosti in preglednosti pri upravljanju z javnimi financami, prenesenem upravljanju javnih služb ter oddajanju in izvajanju javnih naročil. · Ustanovitev nacionalne komisije za integriteto in boj proti korupciji ter krepitev njene vloge, neodvisnosti in pristojnosti. · Krepitev sodelovanja civilne družbe pri preprečevanju korupcije. · Podpiranje vzpostavitve centrov za pravno pomoč v zvezi z bojem proti korupciji. · Krepitev finančnih sodišč, vključno z Računskim sodiščem. · Izvajanje zakona o zaščiti žrtev in prijaviteljev korupcije. Za uresničitev vseh ciljev v okviru „OBMOČJA SKUPNIH VREDNOT“ bo Maroko nadaljeval prizadevanja za ozaveščanje vseh nacionalnih akterjev in udeležencev o pomembnosti zgledovanja po načelih in vrednotah iz Evropske konvencije o človekovih pravicah Sveta Evrope, Listine EU o temeljnih pravicah, delnih sporazumov Sveta Evrope in evropskih direktiv s tega področja. Okvirni seznam evropskih pravnih določb, ki jih je pri tem treba upoštevati, je priložen temu dokumentu (glej Prilogo I). Za ozaveščanje si mora prizadevati tudi nacionalni zakonodajalec, ki mora ta načela in vrednote upoštevati pri pripravi nacionalne zakonodaje. 3. Sodelovanje na področju pravosodja in varnosti 3.1 Pravosodno sodelovanje v civilnih in kazenskih zadevah Sprejetje zakonodaje za pravosodno sodelovanje med državami · Izvajanje najpomembnejših mednarodnih konvencij, kot so: – Haaška konvencija o vročitvi sodnih in zunajsodnih listin v civilnih ali gospodarskih zadevah v tujini iz leta 1965; – Haaška konvencija o pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah v tujini iz leta 1970; – Haaška konvencija o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok iz leta 1980; – Haaška konvencija o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju, uveljavljanju in sodelovanju glede starševske odgovornosti in ukrepov za varstvo otrok iz leta 1996. · Krepitev dialoga o mednarodni zaščiti otrok in vprašanjih na področju družinskega prava v okviru sodelovanja Maroka na sodniški konferenci o vprašanjih mednarodnih družin, ti. „malteškem procesu“, ki se je začel na Haaški konferenci o mednarodnem zasebnem pravu. · Vzpostavitev konkretnih rešitev za preprečevanje, obravnavo in reševanje sporov v zvezi s starševsko odgovornostjo in zlasti ugrabitvami otrok. · Sklenitev sporazuma o sodelovanju med Marokom in Uradom za evropsko pravosodno sodelovanje (EUROJUST), pri čemer se upoštevajo zahteve v zvezi z varstvom osebnih podatkov. 3.2 Policijsko sodelovanje Nadaljnji razvoj sodelovanja med policijskimi organi Maroka in držav članic · Spodbujanje policijskega sodelovanja na področju dobre prakse. · Sklenitev sporazuma o strateškem sodelovanju med pristojnimi organi Maroka in Evropskim policijskim uradom (EUROPOL). · Sklenitev sporazuma o sodelovanju med Marokom in Evropsko policijsko akademijo (CEPOL) ter sodelovanje Maroka pri usposabljanju v okviru CEPOL. · Ustanovitev Višjega inštituta za boj proti kriminalu. 3.3 Sodelovanje na področju boja proti terorizmu Nadaljevanje razvoja in krepitve sodelovanja na področju preprečevanja terorizma in boja proti njem · Krepitev sodelovanja na področju preprečevanja terorizma in boja proti njem, načrtov za preprečevanje, zbiranja informacij ter sodelovanja policije in pravosodnih organov. · Nadaljevanje izvajanja resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov 1988/11, 1989/11 in 1373/01 ter ratifikacija vseh ustreznih mednarodnih konvencij in protokolov. · Nadaljevanje sodelovanja v okviru Delovne skupine za področje terorizma. · Izvajanje zakonodaje na področju boja proti terorizmu, vključno z zakonodajo za preprečevanje financiranja terorizma in boj proti njem ter hkrati zagotavljanje spoštovanja človekovih pravic. 3.4 Sodelovanje na področju boja proti organiziranemu kriminalu Ratifikacija in izvajanje mednarodnih instrumentov za boj proti organiziranemu kriminalu · Izvajanje Konvencije Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu in protokolov, ki to konvencijo dopolnjujejo, tj. Protokola proti tihotapljenju migrantov po kopnem, morju in zraku, Protokola o nedovoljeni proizvodnji strelnega orožja, njegovih sestavnih delov in streliva ter trgovini z njimi ter Protokola za preprečevanje, zatiranje in kaznovanje trgovine z ljudmi, zlasti ženskami in otroki. · Razvoj zakonodaje v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi in instrumenti. · Razvoj zakonodaje za preprečevanje boja proti trgovini z ljudmi v skladu z mednarodnimi standardi in instrumenti. · Krepitev ukrepov za najranljivejše skupine (ženske in otroci). · Usposabljanje na področju mehanizmov za preprečevanje organiziranega kriminala in boj proti njemu, zlasti na področju trgovine z ljudmi, vključno s prepoznavanjem, zaščito in pomočjo žrtvam trgovine. · Izboljšanje instrumentov za analizo značaja kaznivih dejanj, načinov prometa, trgovine in izkoriščanja. · Izmenjava informacij in praks pri preprečevanju kibernetske kriminalitete in boju proti njej. Razvoj načinov za boj proti trgovini z ljudmi · Krepitev celovite strategije za osebe, ki novačijo migrante, osebe, ki skrbijo za prevoz in nastanitev migrantov, izkoriščevalce ter druge posrednike, stranke in osebe, ki imajo od tega koristi. · Začetek specializiranega usposabljanja sodnikov, policijskih organov in osebja za nadzor meja. 3.5 Preprečevanje drog, vključno s trgovino z narkotiki, ter boj proti njim Krepitev boja proti trgovini z narkotiki, vključno z nadzorom tranzita in izvoza, ter proti zasvojenosti z drogami, zlasti s preprečevanjem, in sicer v okviru izvajanja različnih vidikov nacionalne strategije za boj proti drogam · Krepitev nacionalne strategije za preprečevanje drog in boj proti njim, vključno z ukrepi za zmanjševanje povpraševanja in ponudbe, ukrepi za preprečevanje ter ukrepi za razvoj regij. · Nadaljevanje dialoga o preprečevanju drog in boju proti njim. · Začetek dejavnosti sodelovanja z Evropskim centrom za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA), zlasti z namenom sodelovanja z nacionalnim centrom za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami. · Začetek dejavnosti specializiranega usposabljanja za agencije in osebje, zadolženo za izvajanje zakonodaje (zlasti policijske organe), prevzem in obravnavanje. · Razširitev pooblastil Nacionalne komisije za narkotike. · Sodelovanje v okviru nadaljevanja postopka za izkoreninjenje gojenja konoplje in izvajanja programov za alternativni razvoj. · Razvoj programov za preprečevanje, obravnavanje in rehabilitacijo oseb, zasvojenih z drogami, v Maroku, vključno s sodelovanjem pristojnih organov Sveta Evrope. · Krepitev posebnih struktur, ki omogočajo zdravstveno in socialno oskrbo oseb, zasvojenih z drogami. · Sodelovanje za razvoj standardov na področju zlorabe predhodnih kemičnih sestavin in drugih substanc, ki se uporabljajo za proizvodnjo drog. 3.6 Pranje denarja ter gospodarski in finančni kriminal Krepitev prizadevanj in sodelovanja na področju preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma · Izvajanje člena 61 Pridružitvenega sporazuma. · Izmenjava informacij o zakonodaji, praksah, evropskih tipologijah in mednarodnih instrumentih (zlasti priporočilih Projektne skupine za finančno ukrepanje (FATF) na področju preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma ter boja proti njima). · Nadaljnji razvoj pravnega in regulativnega okvira na področju preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma ter boja proti njima v skladu z načeli priporočil FATF. · Krepitev nacionalnega mehanizma za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter boj proti njima. · Krepitev izmenjave informacij med evropskimi sistemi finančnih obveščevalnih enot (Financial Intelligence Unit – FIU) in maroškim sistemom, zlasti v okviru skupine Egmont. · Razvoj programa za usposabljanje sodnikov, tožilcev, policijskih organov in vseh drugih zadevnih organov na tem področju. · Krepitev zmogljivosti maroške enote FIU in utrjevanje njene vloge pri preprečevanju. · Nadaljnje izvajanje kampanj za ozaveščanje davčnih zavezancev. · Razvoj postopkov za nadzor in kontrolo davčnih zavezancev. 3.7 Upravljanje meja, mobilnost oseb ter migracijska politika, mednarodna zaščita in azil Nadaljevanje dialoga o vprašanjih migracije, mobilnosti in varnosti, zlasti z namenom: · boljše organizacije zakonitih migracij; · zagotavljanja najboljšega možnega vpliva migracij na razvoj; · učinkovitega boja proti nezakonitim migracijam in trgovini z ljudmi, vključno s sodelovanjem na področju ponovnega sprejema in boljšega nadzora meja; · zavzemanja za mednarodno zaščito in krepitev azilne politike; · spodbujanja in spoštovanja pravic migrantov iz Maroka, ki prebivajo v EU, in migrantov iz tretjih držav, ki prebivajo v Maroku; · spodbujanja pobud za vključevanje zakonitih maroških migrantov, ki vstopajo v EU, ter ponovno socialno in poklicno vključevanje Maročanov, ki se vračajo v svojo domačo državo. Cilj dialoga je sklenitev Partnerstva za mobilnost, v okviru katerega bosta obe strani sprožili in izvajali veliko pobud na področju migracij, mobilnosti in varnosti. Ukrepi, ki bodo sprejeti na podlagi dialoga, bodo med drugim vključevali boljši dostop do zakonitih poti migracije, poenostavitev vizumskih postopkov (med drugim ob upoštevanju vizumskega zakonika EU), ponovni sprejem v državo, iz katere migrant prihaja, ter ponovno socialno in poklicno vključitev v primeru prostovoljne vrnitve. To partnerstvo za mobilnost je zasnovano kot okvir za dolgoročno sodelovanje v skladu z globalnim pristopom k vprašanju migracij in mobilnosti ter maroško politiko na tem področju, pri čemer temelji na političnem dialogu in sodelovanju, ki se bo sčasoma razvilo na podlagi obstoječih odnosov med Marokom in EU. Razvoj mednarodne zaščite in azilna politika na podlagi: · krepitve maroškega zakonodajnega in institucionalnega okvira na področju pravice do azila v skladu z mednarodnimi standardi in določili maroške ustave; · nadaljnjega izvajanja načel Ženevske konvencije iz leta 1951 in njenega protokola iz leta 1967, na primer v zvezi z načini prepoznavanja migrantov, ki potrebujejo mednarodno zaščito, z načelom nevračanja in s posledicami pridobitve statusa begunca; · krepitve javnih migracijskih politik ob upoštevanju potreb mednarodne zaščite in nujnosti zagotavljanja trajnostnih rešitev beguncem, kar bo omogočalo tudi njihovo vključitev v družbo; · nadaljnjega sodelovanja z Uradom visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR) v okviru izvajanja njegovih nalog v Maroku in razvoj nacionalnih struktur za celovito obravnavanje azilnega postopka. 3.8 Varstvo osebnih podatkov Zagotavljanje visoke ravni varstva osebnih podatkov v okviru razvoja aplikacij informacijske družbe, baz javnih podatkov in elektronskih izmenjav · Krepitev sodelovanja med nacionalno komisijo za nadzor varstva osebnih podatkov in podobnimi evropskimi organi za nadzor obdelave osebnih podatkov. · Varstvo osebnih podatkov v okviru razvoja elektronskega poslovanja (elektronsko podpisovanje, upravljanje z domenskimi imeni). 4. Zbliževanje narodov 4.1 Parlamentarno sodelovanje · Krepitev dejavnosti skupnega parlamentarnega odbora EU-Maroko. · Krepitev tehničnih, organizacijskih in zakonodajnih pristojnosti parlamenta. · Sodelovanje med maroškim in evropskim parlamentom z namenom krepitve partnerstva med Marokom in EU, zlasti prek izvajanja tega akcijskega načrta. 4.2 Spodbujanje mrež za izmenjavo in posvetovanje med akterji civilne družbe ter vpliv novih akterjev · Krepitev organizacijskih, vodstvenih in zagovorniških sposobnosti akterjev civilne družbe v Maroku. · Spodbujanje izmenjav med maroškimi in evropskimi nevladnimi organizacijami. · Olajšanje dostopa civilne družbe, zlasti mladinskih združenj in domov, do novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij. · Krepitev vloge agencij za regionalni razvoj pri izvajanju programov za sodelovanje, izmenjavo izkušenj in krepitev pristojnosti akterjev civilne družbe. · Vzpostavitev okrepljenega dialoga med EU (vključno z Agencijo za temeljne pravice) in Narodnim svetom za človekove pravice (CNDH) v Maroku. 4.3 Vzpostavitev odnosov med lokalnimi organi v Maroku in v EU ter Odborom regij · Krepitev izmenjav med maroškimi in evropskimi ozemeljskimi skupnostmi v okviru Evro-sredozemske skupščine lokalnih in regionalnih oblasti (ARLEM). · Zavzemanje ozemeljskih skupnosti za razvoj projektov sodelovanja, zlasti prek agencij za razvoj. · Spodbujanje upravljanja na več ravneh in sodelovanja na različnih institucionalnih ravneh. · Krepitev teritorialnih organov ter priprava programov za posodabljanje in usposabljanje lokalnih in regionalnih uprav. 4.4 Sodelovanje med Maroškim ekonomsko-socialnim svetom in Evropskim ekonomsko-socialnim odborom Krepitev povezav in spodbujanje strukturiranega sodelovanja med Maroškim ekonomsko-socialnim svetom in Evropskim ekonomsko-socialnim odborom · Vzpostavitev strukturiranega sodelovanja in rednega dialoga med organoma. · Spodbujanje socialnega dialoga med socialnimi partnerji in organizacijami maroške civilne družbe ter organizacijami EU. · Izmenjava informacij, publikacij in zbirk podatkov, kar prispeva k izpopolnjevanju dejavnosti in bogatenju razprav v okviru obeh institucij. · Organizacija skupnih konferenc o temah skupnega interesa. 4.5 Sodelovanje med maroško institucijo za varovanje človekovih pravic in evropskim varuhom človekovih pravic Vzpostavitev strukturiranega sodelovanja in rednega dialoga med organoma · Izboljšanje strokovnega znanja na področju mediacije. · Razvoj akcijskega programa v zvezi s konvencijo, ki je predmet pogajanj, zlasti: – mehanizmov za krepitev pravic državljanov v zvezi z javno upravo; – mehanizmov za vzpostavljanje etike v javnem sektorju; – mehanizmov za širjenje spoštovanja človekovih pravic in načel dobrega upravljanja. · Usklajevanje ukrepov obeh institucij v okviru mednarodnih organov. 4.6 Kulturno sodelovanje · Dokončanje postopka ratifikacije in izvajanje Konvencije Unesca o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov iz leta 2005. · Krepitev kulturnega sodelovanja z namenom spodbujanja medkulturnega dialoga. · Delovanje v okviru mednarodnih forumov, kot je Unesco, za spodbujanje in zaščito kulturne raznolikosti. · Spodbujanje dialoga in sodelovanja na področju ohranjanja in vrednotenja zgodovinske dediščine ter dediščine in razvoja kulturnih industrij. · Krepitev sodelovanja Maroka v programih za kulturno sodelovanje v sredozemski regiji (Euromed Heritage in Euromed Audiovisual), vključno z zadevnimi maroškimi organi, kot so Visoka oblast za avdiovizualno komunikacijo (HACA), Kraljevi inštitut za kulturo Berberov (IRCAM), Svet za maroško skupnost v tujini (CCME) itd. · Posodobitev in izboljšanje upravljanja kulturnega sektorja (javnega in zasebnega). · Povečanje vloge Maroka pri spodbujanju medkulturnega dialoga, in sicer s krepitvijo kulturnih industrij z namenom povečanja proizvodnje in širjenja avdiovizualnih vsebin, zlasti tistih, ki odražajo skupne vrednote in cilje Maroka ter EU. · Sodelovanje s Centrom Sever-Jug Sveta Evrope. · Sodelovanje na področju ponovne sestave maroškega državnega načrta za Zavezništvo civilizacij. B. RAZVOJ SKUPNEGA GOSPODARSKEGA PROSTORA 5. Gospodarska in socialna reforma 5.1 Makroekonomski okvir Utrditev doseženega napredka z namenom izboljšanja makroekonomske učinkovitosti ter spodbujanja rasti, zaposlovanja in razvoja · Nadaljnje utrjevanje makroekonomskega okvira, vključno s spodbujanjem ugodne bilance tekočih računov ter razvojem zunanje trgovine in gospodarstva. · Nadaljnje izvajanje preudarne proračunske politike z namenom srednjeročne proračunske konsolidacije za zagotavljanje stabilnosti in vzdržnosti javnih financ. · Nadaljnje izvajanje politike za zmanjšanje javnega dolga. · Krepitev operativnih zmogljivosti centralne banke pri izvajanju politike za nadzor bančnega sistema in obvladovanje inflacije. · Krepitev sistema za upravljanje s financami, zlasti z izmenjavo strokovnega znanja in izkušenj. · Povečanje raznolikosti virov gospodarske rasti. · Nadaljevanje reforme javne uprave. · Nadaljevanje prizadevanj za reformo sistema subvencioniranja cen energije in nekaterih živil, da bi se zmanjšala proračunska obremenitev in zagotovila vzdržnosti javnih financ in njihovo primerno usmerjanje, zlasti za osebe z nizkimi prihodki. 5.2 Obdavčenje Nadaljnje izvajanje politike in davčne uprave v skladu z mednarodnimi in evropskimi standardi Zagotavljanje ravni javnih prihodkov in krepitev pravičnosti davčnega sistema · Nadaljnje reforme izjem in omejitev ustvarjanja novih oprostitev davkov. · Povečanje davčne osnove. · Nadaljevanje reforme DDV, in sicer s poenostavitvijo in izboljšanjem gospodarske nevtralnosti tega davka. · Nadaljevanje reforme davka na dohodek. · Razvoj davčne pokorščine in postopno obdavčenje neformalnega sektorja. Posodobitev davčne uprave · Nadaljnja dematerializacija storitev Generalnega direktorata za davke (DGI). · Nadaljevanje postopka za poenostavitev davčnega sistema, zlasti uskladitev rokov za davčno napoved in za pritožbe ali sankcije. · Izboljšanje učinkovitosti in zmogljivosti davčnega nadzora, ki bo temeljilo zlasti na novih pristopih, kot je pristop k usmerjanju s kombiniranim tveganjem, in razvoj načina samodejnega programiranja davčne revizije, ki jo izvaja DGI. · Izboljšanje sistemov za notranji nadzor: sledljivost odločitev, notranji postopki upravljanja, revizija in nadzor upravljanja, instrument za sledenje kazalcev učinkovitosti, pregled stanja itd. · Izboljšanje splošne kakovosti storitev in zlasti sprejema. Davčno sodelovanje in postopno približevanje evropskemu sistemu na področju davka na družbe · Nadaljevanje in poglobitev dialoga o izvajanju načel dobrega upravljanja na področju davkov, vključno s kodeksom ravnanja EU za obdavčenje podjetij. · Izvajanje Evro-sredozemske listine za podjetja z vidika naložbam ugodnega obdavčenja. · Usposabljanje vodstvenega osebja DGI. 5.3 Upravljanje in nadzor javnih financ Povečanje preglednosti in učinkovitosti načinov načrtovanja, upravljanja, izvajanja in nadzora javnih odhodkov Nadaljnje izvajanje racionalnega upravljanja z javnimi financami · Sprejetje novega sistemskega zakona v zvezi z zakonom o financah, ki je v pripravi, pri čemer bo novi sistemski zakon vzpostavil načela: – večletnega načrtovanja; – upravljanja, osredotočenega na učinkovitost; – proračunske preglednosti s prenovo proračunske strukture, osredotočene na programe; – fiskalne vzdržnosti z uvedbo novih pravil; – večje in jasnejše vloge parlamenta pri proračunskem postopku. Nadaljnje posodabljanje javnega računovodstva s postopnim vključevanjem načela nastanka poslovnega dogodka · Posplošitev informacijskega sistema za upravljanje javnih odhodkov. · Krepitev zmogljivosti uprav, zlasti decentraliziranih, in organov, odgovornih za proračunsko upravljanje. · Posodabljanje sistema za upravljanje z lokalnimi javnimi financami. Posodobitev sistema za notranji nadzor javnih odhodkov · Nadaljnje širjenje pooblastil odgovornih organov (Generalna komisija za nadzor financ, Generalna komisija za nadzor ministrov, Generalna komisija za območno upravo) za revizijo in nadzor pravilnosti ter učinkovitosti javnih odhodkov. · Nadaljevanje postopnega približevanja mednarodnim standardom in metodologijam (Mednarodna zveza računovodskih strokovnjakov (IFAC), Inštitut notranjih revizorjev (IIA), Mednarodna organizacija vrhovnih revizijskih institucij (INTOSAI)) ter najboljšim praksam EU na področju nadzora in revizije javnih prihodkov in odhodkov. · Izvajanje zakonodaje o odgovorni upravi (uradnikih), nadzornikih in računovodjih za javne finance. · Povečevanje zmogljivosti za učinkovitejše izvajanje zakonodaje o finančnem nadzoru države nad javnimi podjetji. · Izmenjava izkušenj in strokovnega znanja med maroškimi institucijami za nadzor in revizijo javnih financ ter ustreznimi evropskimi institucijami. Krepitev sistema za zunanji nadzor javnih odhodkov · Razširitev zmogljivosti Računskega sodišča. · Izmenjava strokovnega znanja in izkušenj med maroškim računskim sodiščem in institucijami za zunanji nadzor držav članic EU. · Širjenje proračunske demokracije s krepitvijo pooblastil parlamenta in njegove sposobnosti analize v fazi sprejetja in izvajanja zakonov o letnih financah. 5.4 Strukturne reforme na področju konkurenčnosti maroškega gospodarstva Strukturna reforma in napredek pri doseganju funkcionalnega in konkurenčnega tržnega gospodarstva · Nadaljnje izvajanje reform za izboljšanje poslovnega okolja, vključno z nastajajočo listino o naložbah in fizičnih infrastrukturah, z namenom podpiranja naložb ter povečevanja konkurenčnosti in števila delovnih mest. · Vzpostavitev mehanizma zgodnjega opozarjanja in posvetovanja o ukrepu, ki vpliva na trgovino in naložbe. · Izvajanje načrta celostnih industrijskih platform in komercialnih območij v okviru nacionalnega pakta za industrijski razvoj ter načrta Rawaj za trgovino in distribucijo. · Izboljšanje ponudbe industrijskih in trgovinskih zemljišč. · Nadaljnje izvajanje ukrepov za povečanje produktivnosti in usposabljanje delovne sile v rastočih gospodarskih sektorjih, zlasti ukrepov, predvidenih v nacionalnem paktu za industrijski razvoj (na področju letalstva, avtomobilizma, elektronike, delokalizacije, tekstilne industrije in agroživilskega sektorja). · Izvajanje strateških in trgovinskih študij, ki bodo omogočale razvoj industrijskih sektorjev in novih poslovnih niš. 5.5 Zaposlovanje (vključno s temeljnimi socialnimi pravicami in delovnimi standardi) in socialna politika Krepitev dialoga in sodelovanja na področju zaposlovanja, socialne politike in enakosti spolov Spodbujanje enakosti spolov · Aktivno spodbujanje enakosti spolov na vseh ravneh (zaposlovanje, izobraževanje, usposabljanje, podjetništvo in sprejemanje odločitev). · Spodbujanje politike enakosti in politike boja proti stereotipom v zvezi z ženskami in moškimi. · Krepitev varstva nosečnic na delovnem mestu. Krepitev temeljnih socialnih pravic in delovnih standardov · Ustvarjanje ugodnih pogojev za ratifikacijo Konvencije št. 87 MOD o sindikalni svobodi in varstvu sindikalnih pravic. · Krepitev nadzora nad izvajanjem in učinkovito uporabo zakonskih določb v skladu s konvencijami št. 29, 87, 98, 100, 105, 111, 138 in 182 MOD. · Krepitev mehanizmov za nadzor nad uporabo zakonskih določb o delu, vključno z določbami o delu otrok. · Nadaljevanje pogajanj z gospodarskimi in socialnimi partnerji glede sprejetja sistemskega zakona o uveljavljanju pravice do stavke. · Krepitev ustreznih struktur, neodvisnih od socialnega dialoga (dvostranskega in tristranskega), vključno z zmogljivostjo socialnih partnerjev. · Spodbujanje družbene odgovornosti podjetij in razvoja podjetniških praks v skladu z globalnim dogovorom Združenih narodov (UN Global Compact) ter tristranske izjave MOD o večnacionalnih podjetjih in socialni politiki ter o praksah OECD na tem področju. · Krepitev političnega okvira za spodbujanje in nadzor zdravja, higiene in varnosti na delovnem mestu, vključno z ukrepi za usposabljanje na teh področjih, institucionalizacijo previdnostnega načela, preprečevanjem poklicnih tveganj, povezanih z ravnanjem z nevarnimi ali strupenimi snovmi, ter izmenjavo dobrih praks in analizo tega področja, da bi se zmanjšalo število poklicnih nesreč in bolezni. · Približevanje nacionalne zakonodaje splošnim načelom evropskih direktiv o preprečevanju poklicnih tveganj ter varovanju zdravja in varnosti, odpravi dejavnikov tveganja in nesreč, obveščanju, posvetovanju, uravnoteženi zastopanosti ter usposabljanju delavcev in njihovih predstavnikov[2] ter spremljanje njenega izvajanja s strani Nacionalnega inštituta za življenjske pogoje pri delu. · Krepitev metod preglednega in skladnega zajemanja in obdelave vseh statističnih podatkov o nesrečah pri delu. Izvajanje politik zaposlovanja, zaposljivosti in dostojnega dela za rast zaposlovanja in boj proti brezposelnosti. Spodbujanje dostopa do dostojne in produktivne zaposlitve v smislu formalnega gospodarstva · Razvoj politike zaposlovanja, zaposljivosti in dostojnega dela v Maroku ob upoštevanju smernic evropske strategije zaposlovanja in okvira za ukrepe, določenega na evro-sredozemski ministrski konferenci o zaposlovanju v Marakešu novembra 2008, v skladu z načeli sodnega varstva in socialne pravičnosti, in zlasti: – povečanje stopnje delovno aktivnega prebivalstva v formalnem produktivnem sektorju ter povečanje udeležbe žensk na trgu dela in deleža samozaposlenih oseb med aktivnim prebivalstvom; – razvoj strokovnega usposabljanja (predvsem pripravništva in dualnega sistema poklicnega šolanja), zlasti med mladimi, da bi se izboljšala njihova zaposljivost; – boljše prilagajanje kvalifikacij ob upoštevanju potreb na trgu dela ter zlasti olajšanje vključevanja mladih in žensk v formalna in produktivna delovna mesta; – uvedba sistema ocenjevanja in nadzora ukrepov aktivnega spodbujanja zaposlovanja, da bi se povečali njihova učinkovitost in ustreznost glede na potrebe trga dela. Krepitev zmogljivosti Nacionalne agencije za spodbujanje zaposlovanja in strokovnega znanja (ANAPEC); – izvajanje celostnega programa dostojnega dela po njegovem sprejetju v Maroku in s strani MOD ter spremljanje njegovih ciljev in kazalnikov. Spodbujanje sprejetja in izvajanja splošnih mehanizmov politike socialnega varstva in socialnega vključevanja. · Sprejetje in izvajanje sistema denarnega nadomestila za primer brezposelnosti. · Nadaljnje postopno zmanjševanje stopnje prebivalstva v absolutni ali relativni revščini ali ranljivem položaju. · Nadaljnje postopno zmanjševanje stopnje socialne izključenosti (npr. odstotek prebivalstva, ki živi v revnih četrtih). · Nadaljnje sodelovanje za uresničitev maroških ciljev zmanjšanja revščine in izboljšanja socialne kohezije. · Zagotavljanje aktivnega socialnega vključevanja vseh ob spodbujanju udeležbe na trgu dela, zlasti za najranljivejše skupine. · Uvedba konkretnih upravnih in ureditvenih ukrepov za socialno in poklicno vključevanje invalidov. · Razširitev obveznega zdravstvenega zavarovanja na vse socialno in poklicne kategorije (zlasti samozaposlene delavce, svobodne poklice in študente). · Izmenjava dobrih praks za razširitev kritja in povečanje ravni socialnega varstva, zlasti za najrevnejši del prebivalstva. · Zagotavljanje finančne vzdržnosti sistema socialne zaščite. Dopolnitev zdravstvene oskrbe ali zdravstvenega zavarovalnega kritja, da bo vanju zajeto celotno prebivalstvo (zlasti socialno ogroženi prebivalci), in sicer na področju kakovostne osnovne zdravstvene oskrbe · Zmanjšanje neposrednih povprečnih gospodinjskih odhodkov (dejanskih odhodkov), zlasti za socialno najbolj ogrožene kategorije. · Povečanje odstotka prebivalstva, dejansko zajetega v enega od sistemov zdravstvenega varstva ali zdravstvene pomoči. Konvergenca: Maroko bo za izvajanje teh reform na področju zbliževanja zakonodaje ob podpori EU upošteval ustrezne evropske direktive na področjih varnosti in zdravja pri delu (priprava novega pravnega in regulativnega okvira v zvezi z preprečevanjem poklicnih tveganj), enakosti spolov, zaščite pred diskriminacijo, delovnega prava ter Listine temeljnih pravic EU. 5.6 Regionalni in lokalni razvoj · Utrditev procesa lokalnega razvoja: – krepitev institucionalnih in finančnih sredstev občin, zlasti na podeželju („Občine 2015“); – posplošitev občinskih razvojnih načrtov (priprava, sprejetje, redna revizija); – spodbujanje sodelovanja med občinami; – posodobitev občinske uprave prek informatizacije, dematerializacije postopkov in izboljšanja kakovosti storitev za državljane; – krepitev partnerstva med ozemeljskimi skupnostmi, zasebnim sektorjem in nevladnimi organizacijami za izvedbo in upravljanje infrastruktur in opreme na lokalni in regionalni ravni; – uporaba fiskalnega potenciala ozemeljskih skupnosti. · Pospešitev zmanjševanja razlik med regijami ter med podeželjem in mesti: – opredelitev in izvajanje politik regionalnega razvoja in politik, ki so usmerjene v posebna območja (npr.: gorata območja); – priprava in izvajanje načrtov za regionalni razvoj na ravni 16 regij; – zmanjšanje razlik na področju dostopa do osnovne socialne in gospodarske infrastrukture; – krepitev zmogljivosti akterjev regionalnega in lokalnega razvoja; – po prihodnjih skupnih ocenah (Maroka in Komisije) izvajanja Evro-sredozemske listine za podjetja in v skladu z razpoložljivimi sredstvi se ugotovi, ali je Listina poznana in upoštevana v celotni državi, tudi zunaj centrov gospodarskega razvoja, ter kakšni so njeni vplivi v različnih regijah ter na končne upravičence; – krepitev sodelovanja prek regionalnih in čezmejnih programov med Marokom in EU za zmanjšanje neravnovesja v razvoju regij ter povečanje njihove blaginje. 5.7 Vlaganje v ljudi · Iskanje večje učinkovitosti projektov Nacionalne pobude za človeški razvoj (INDH). · Krepitev nadzora in ocenjevanja projektov INDH. · Spodbujanje mikroprojektov, ki ustvarjajo delovna mesta, in omogočajo stabilne prihodke. · Krepitev udeležbe žensk, mladih in oseb s posebnimi potrebami v upravnih organih INDH. 5.8 Trajnostni razvoj · Izvajanje elementov v zvezi s trajnostnim razvojem Nacionalne listine za okolje in trajnostni razvoj prek dokončnega oblikovanja zakonodajnega okvira. · Nadaljnja vzpostavitev struktur in postopkov, povezanih s strateškim načrtovanjem na področju trajnostnega razvoja, ter usklajevanje med različnimi akterji. 6. Trgovina, trg in zakonodajna reforma 6.1 Zbliževanje zakonodajnega okvira Maroka z zakonodajnim okvirom EU na teh področjih · Vzpostavitev mehanizma za opredelitev vrzeli med maroško zakonodajo in pravnim redom Evropske unije, da bi se omogočila vzpostavitev nacionalnega programa za konvergenco. · Določitev prednostnih področij za zbliževanje zakonodaje ter potrebnih nacionalnih sredstev in zaporedja njegovega izvajanja. 6.2 Trgovinski odnosi, vključno s sklenitvijo poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini Skladno s priporočili časovnega načrta evro-sredozemskega partnerstva in cilji skupnega dokumenta o prednostnem statusu si bosta obe strani najprej prizadevali za sklenitev poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini (DCFTA) in nato za vzpostavitev skupnega gospodarskega prostora. Izvajanje zavez, sprejetih v naslovu II Pridružitvenega sporazuma (Prost pretok blaga) · Spremljanje izvajanja vprašanj v zvezi s trgovinskim vidikom pridružitvenega sporazuma EU–Maroko, zlasti z namenom vzajemne odprave vseh tarifnih in netarifnih omejitev pri uvozu in izvozu blaga. · Nadaljevanje in poglobitev liberalizacije trgovine z blagom v skladu s sektorsko politiko. · Izvajanje in spremljanje sporazuma o liberalizaciji trgovine s kmetijskimi proizvodi, predelanimi kmetijskimi proizvodi, ribami in ribiškimi proizvodi. · Usposabljanje osebja in krepitev upravnih zmogljivosti na področju mednarodne trgovine. Prispevanje k zagotavljanju vzpostavitve območja evro-sredozemske proste trgovine · Nadaljnje izvajanje sporazuma o prosti trgovini s sredozemskimi partnerji na regionalni, medregionalni in dvostranski ravni. · Uporaba in spremljanje izvajanja sporazuma o reševanju trgovinskih sporov, vključno s pomočjo pri usposabljanju ključne skupine maroških arbitrov za mednarodno trgovino, ki bodo lahko izvrševali vlogo arbitra v okviru postopka reševanja sporov. · Spremljanje izvajanja Sporazuma iz Agadirja na vseh področjih, ki so trenutno zajeta v zadevnem sporazumu; prizadevanje za povečanje števila področij, na primer z vključevanjem storitev in naložb, ter spodbujanje širitev Sporazuma iz Agadirja z vključitvijo drugih držav v tej regiji. · Izvajanje pobud za krepitev evro-sredozemskega partnerstva in zlasti za vzpostavitev evro-sredozemskega mehanizma za poenostavitev trgovine in naložb, pri čemer bo eden od njegovih sestavnih delov mehanizem zgodnjega opozarjanja in posvetovanja o ukrepih, ki vplivajo na trgovino in naložbe. · Krepitev sodelovanja in dialoga pri opredelitvi in uporabi instrumentov trgovinske zaščite. · Nadaljevanje dvostranskih pogajanj, ki se že izvajajo, o liberalizaciji trgovine s storitvami in ustanavljanju. Sklenitev DCFTA · Začetek pogajanj za sklenitev DCFTA med Marokom in EU, ki bo prispeval k postopnemu povezovanju njunih trgov. · Pogajanja za sklenitev DCFTA bodo zajemala naslednje sektorje (neizčrpen seznam ob upoštevanju izbora prednostnih sektorjev v okviru zbliževanja zakonodaje): – strokovna zakonodaja o industrijskih proizvodih, standardih in ocenjevanju skladnosti; – javna naročila; – pretok kapitala in plačila; – varstvo pravic intelektualne lastnine; – sanitarni in fitosanitarni ukrepi; – politika konkurence; – carina in olajševanje trgovine; – dialog o instrumentih trgovinske zaščite; – poglobitev liberalizacije trgovine s storitvami ter zaščita naložb; – trgovina in trajnostni razvoj; – obravnava možnosti za izboljšavo preferencialnih koncesij, odobrenih v okviru sporazuma o prosti trgovini s kmetijskimi proizvodi, predelanimi kmetijskimi proizvodi in ribiškimi proizvodi, ob upoštevanju kmetijske politike, občutljivosti in posebnosti zadevnih proizvodov obeh strani. 6.3 Poenostavitev dostopa na trg za industrijske proizvode 6.3.1 Prost pretok industrijskih proizvodov (usklajena področja z EU) Poenostavitev dostopa na trg za industrijske proizvode. Nadaljnje usklajevanje maroške zakonodaje o industrijskih proizvodih z mednarodno in evropsko zakonodajo in praksami · V okviru prednostnega statuta, nadaljnje usklajevanje ustrezne zakonodaje s pravnim redom Evropske unije in njeno izvajanje z zvišanjem ravni kakovostnih infrastruktur. · Nadaljnje zbliževanje zakonodaje na področju standardov, strokovne zakonodaje in ugotavljanja skladnosti za postopno uskladitev z evropskim pravnim okvirom na horizontalni ravni ter v prednostnih sektorjih. · Krepitev institucij, pristojnih za standardizacijo (IMANOR), akreditacijo (COMAC), ugotavljanje skladnosti, meroslovje in nadzor trga, zlasti prek izmenjav informacij in strokovnega znanja ter prek njihovega vključevanja v evropske in mednarodne strukture, vključno s pristopom k Evropskem združenju za akreditacijo (EA). · Pogajanje o sporazumu o ugotavljanju skladnosti in prevzemanju industrijskih proizvodov (ACAA) v sektorjih skupnega interesa, v katerih so zakonodaja in standardi enaki kot v EU. 6.3.2 Odprava omejitev (neusklajena področja z EU) Poenostavitev pretoka blaga in izboljšanje upravnega sodelovanja · Nadaljnje preprečevanje diskriminatornih ukrepov in zagotavljanje, da imajo zainteresirane strani priložnost predstaviti ugotovljene težave. · Okrepitev osrednje kontaktne in informacijske točke, vzpostavljene v okviru Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini, za lažjo izmenjavo informacij in sodelovanje med EU in Marokom ter z gospodarskimi subjekti. · Nadaljnja analiza maroške zakonodaje v zvezi z označevanjem, sestavo, proizvodnjo in opisom proizvodov, da bi se približala obstoječim splošnim načelom EU. · Opredelitev in proučitev vseh netarifnih ovir in poenostavitev njihove odprave z evro-sredozemskim mehanizmom za poenostavitev trgovine. 6.4 Sanitarna in fitosanitarna vprašanja Izboljšanje zdravstvenega varstva živali in rastlin ter zagotavljanje zdravstvene varnosti živil in krme ter poenostavitev trgovine med Marokom in EU · Nadaljnje izvajanje sporazuma STO o izvajanju zdravstvenih in fitosanitarnih ukrepov (SPS) ter mednarodnih standardov Svetovne organizacije za zdravje živali (OIE), mednarodne konvencije o varstvu rastlin (IPPC) ter Codex Alimentarius. · Nadgradnja pravil na področju zdravstvenega varstva živali in rastlin, zdravstvene varnosti živil in krme ter dobrega počutja živali za zbliževanje ravni zaščite in pravil EU, vključno s pravili higiene, identifikacije in sledljivosti živih živali, živil, krme, ribiških proizvodov itd., zlasti: – sprejetje zakonov in drugih predpisov, oblikovanih in potrjenih v okviru projekta sodelovanja, ki ga je financirala EU v obdobju 2007–2009; – sprejetje izvedbenih aktov zakona št.°28-07 o zdravstvenem varstvu živil. · Spodbujanje nadgradnje živilskopredelovalne industrije, vključno z ribiško industrijo, glede higienskih in zdravstvenih standardov v skladu z zakonom št.°28-07. · Sodelovanje na področju registracije pesticidov, nadzora ostankov in onesnaževal v živilih in krmi ter ukrepov za zaščito pred vnosom organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode. · Sodelovanje z Nacionalnim uradom za zdravstveno varstvo živil (ONSSA) z namenom: – izboljšanja preprečevanja in odpravljanja nalezljivih živalskih bolezni; – izvajanja nove zakonodaje na področju zdravstvenega varstva živil (zakon št.°28-07); – usklajevanja s predpisi kontrolnih točk na državnih mejah; – nadgradnje laboratorijev za njihovo akreditacijo. · Nadaljnje sodelovanje z ONSSA, zlasti za vzpostavitev sistema za regionalizacijo na področju zdravstvenega varstva živali za poenostavitev izvoza iz Maroka v okviru sporazuma o prostem pretoku blaga med Marokom in Evropsko unijo. · Nadaljnje sodelovanje na področju zdravstvenega obveščanja in sodelovanje pri sistemu hitrega obveščanja (RASFF) v skladu z določbami EU. · Nadaljnje sodelovanje Maroka pri sistemu TRACES (Trade Control and Expert System) · Sodelovanje z ONSSA z namenom vzpostavitve sistema za potrjevanje živilskopredelovalnih obratov (živila živalskega izvora) v Maroku. Sistem mora: a) zagotavljati varovanje zdravja potrošnikov v Maroku; b) biti orodje za povečanje preglednosti, predvidljivosti in zaupanja v nadzor, s čimer se olajša trgovina; c) temeljiti na oceni učinkovitosti uradnih sistemov inšpekcije in izdajanja dovoljenj v državah izvoznicah (in ne na proizvodih ali določenih ustanovah) v skladu z direktivami in načeli mednarodnih standardov ter zlasti standardom Codex Alimentarius CAC/GL 26-1997; d) zagotavljati učinkovitost in uspešnost uporabe sredstev ONSSA. Konvergenca: Maroko bo za uresničitev ciljev določil prednostne naloge ter sprejel potrebne zakone in druge predpise (na primer izvedbene akte zakona št.°28-07 v zvezi z zdravstvenim varstvom živil ter osnutki besedil, pripravljenimi in potrjenimi v okviru projekta sodelovanja, ki ga je financirala EU v obdobju 2007–2009). Maroko bo na področju zbliževanja zakonodaj ob podpori EU upošteval ustrezno evropsko zakonodajo na področjih veterine in zdravstvenega varstva rastlin. 6.5 Kmetijstvo in ribištvo Kmetijstvo Posodobitev in krepitev zmogljivosti v kmetijskem sektorju v okviru liberalizacije trgovine in v skladu s perspektivami maroškega zelenega načrta (Plan Maroc Vert – PMV): · Razvoj solidarnega kmetijstva (steber II PMV), zlasti kmetovanja manjšega obsega v občutljivih regijah in regijah, ki se soočajo s težavami. Vrste prednostnih ukrepov, ki se izvajajo v okviru krepitve predlaganih partnerskih programov, so: – razvoj sredozemske arborikulture v goratih območjih za boj proti revščini; – razvoj lokalnih proizvodov, usmerjen v področja v interesu obeh strank; – izboljšanje gospodarskega okvira v kmetijskem sektorju, zlasti na področjih mehanizacije, trženja, storitev za male kmete, tehnoloških inovacij, raziskav za izboljšanje produktivnosti in kakovosti itd.); – razvoj kakovostne proizvodnje, vključno z biološkim sektorjem; – sodelovanje na področju geografskih označb; – ohranjanje naravnih virov in biotske raznovrstnosti. · Spodbujanje kakovostne proizvodnje in krepitev trgovine prek sektorjev. · Poenostavitev, krepitev in spodbujanje vzpostavitve partnerstev med panožnimi organizacijami maroških kmetov in evropskimi panožnimi organizacijami. · Začetek pogajanja za dvostranski sporazum o zaščiti geografskih označb tri mesece po začetku veljavnosti sporazuma o liberalizaciji trgovine v kmetijskem, živilskopredelovalnem in ribiškem sektorju. · Zagotovitev pomoči Maroku, da kratkoročno izpolni pogoje za udeležbo v pilotnih projektih za razvoj podeželja (ENPARD) in srednjeročno zagotovi možnost za večletni razvoj pobude ENPARD. Ureditev in standardizacija nezdravstvene skladnosti in zakonikov o dobri praksi kmetijskih in ribiških proizvodov · Zbliževanje zakonodaj na področju standardizacije nezdravstvene skladnosti in kodeksov ravnanja za kmetijske in ribiške proizvode za postopno uskladitev z evropskim pravnim okvirom. · Krepitev in ureditev institucij, pristojnih za zgoraj navedene vidike v zvezi s kmetijskimi in ribiškimi proizvodi (Neodvisna ustanova za nadzor in usklajevanje izvoza/EACCE, ONSSA in druge), zlasti prek izmenjave informacij in njihovega vključevanja v evropske in mednarodne strukture. · Usposabljanje strokovnjakov na področju izvajanja zakonodaje in standardov nezdravstvene skladnosti. Poenostavitev trgovine z odpravo obstoječih netarifnih ovir za kmetijske in ribiške proizvode · Posodobitev maroške zakonodaje v zvezi z označevanjem, sestavo, proizvodnjo, predstavitvijo živil ter opisom kmetijskih in ribiških proizvodov. · Zbliževanje obstoječih splošnih načel EU v zvezi z označevanjem za proizvode, ki vsebujejo meso, npr. vsebnost maščobe itd. Izboljšanje izvajanja zbliževanja ureditve PMV v skladu s ciljem konvergence · Krepitev zakonskih zmogljivosti in kmetijske sektorske politike: predstavitev notranje in zunanje ureditve EU, zlasti različnih mehanizmov skupnih organizacij za trge kmetijskih proizvodov ter SKP. · Nadgradnja na področju strateškega nadzora proizvodov in trgov v podporo novi politiki posodobitve kmetijstva. Ribištvo Zagotavljanje izvajanja okvira upravljanja ribištva v skladu z vsebino in cilji strategije Halieutis in skupne ribiške politike na področju trajnostnega ohranjanja in izkoriščanja ribolovnih virov in področij skupnega interesa · Zagotavljanje trajnosti virov (os 1 načrta Halieutis–PH): – krepitev znanstvenih raziskav; – posplošitev sistema urejanja ribjih lovišč s celotnim dovoljenim ulovom (TAC); – posodobitev ladjevja in prilagoditev ribolovnega napora; – nadaljevanje boja proti dejavnostim nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova (IUU); – spodbujanje razvoja akvakulture. · Izboljšanje proizvodnje (os 2 PH): – posodobitev pristaniške infrastrukture in mest iztovarjanja, namenjenih ribištvu; – zagotavljanje učinkovitega upravljanja pristaniških območij. · Izboljšanje vrednosti ribiških proizvodov in pogojev njihovega trženja (osi 2 in 3 PH): – olajšanje dostopa industrije do kakovostnih surovin; – spodbujanje povečanja raznovrstnosti in usmeritve industrijske proizvodnje na najdonosnejše trge; – ureditev in izboljšanje notranjega trga; – olajšanje trgovine z ribiškimi proizvodi in tako prispevanje k vzpostavitvi območja svobodne trgovine. · Vključevanje medsektorskih vprašanj: – javno upravljanje: krepitev posvetovalne vloge profesionalnih združenj in spodbujanje dialoga med različnimi segmenti verige; – pravna ureditev: utrjevanje, razjasnitev in posodobitev; – spremljanje in nadzor: krepitev sredstev v celotni verigi; – kakovost in higiena: pridobitev sredstev in orodij, ki omogočajo sledljivost v celotni verigi [povezava s točko 5.4]; – človeški viri in zaposlovanje: ustanovitev centra za spremljanje zaposlovanja v ribiškem sektorju (delovni pogoji, priznavanje dela poslovnih žensk, ukrepi za prilagoditev gospodarskemu okolju); – uvedba polov konkurenčnosti. Konvergenca: Maroko bo za uresničitev teh ciljev ob podpori EU upošteval uredbo o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (ES št.°2371/2002 in povezanih aktov) ter posebnih določb skupne ribiške politike na področjih skupnega interesa, tj.: – vključevanje okoljske razsežnosti; – nadzor, sledenje in spremljanje stanja – pomoč pri raziskavah. Izvajanje strategije Halieutis v skladu s ciljem zbliževanja zakonodaje, ki temelji zlasti na trajnostni ribolovnih virov. · Nadaljnje sprejemanje in izvajanje novega ustreznega pravnega okvira, na podlagi katerega se v nacionalno zakonodajo prenesejo evropska pravila, ki se uporabljajo za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, ter zlasti Uredba (ES) št.°1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega,neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje. · Razvoj zmogljivosti sledenja in nadzora izvajanja ribolova in zakonitega pretoka ribiških proizvodov v celotni verigi. Te zmogljivosti so povezane: – z ustrezno usposobljenimi človeškimi viri za to novo nalogo; – s sredstvi, ki omogočajo elektronsko upravljanje podatkov v skladu s standardi EU, glavne prejemnice maroških ribiških proizvodov; – s satelitskim sledenjem lokacije ribiških plovil. · Nadaljnje sprejemanje in izvajanje pravnega okvira za ohranjanje morskega okolja in preprečevanje njegovega onesnaževanja. · Nacionalnemu inštitutu za ribolovne raziskave (INRH), pristojnemu za nadzor kakovosti morskega okolja, se da na voljo raziskovalno opremo in ustrezna sredstva za raziskave in spremljanje. · Razvoj akvakulture in podpiranje institucije za akvakulturo (Nacionalna agencija za razvoj akvakulture) s sprejetjem pravnega okvira, ki spodbuja in spoštuje mednarodne standarde na področju varstva okolja, je sredstvo za spodbujanje naložb na tem področju. · Nadaljnja posodobitev ribiškega ladjevja brez povečanja ribolovne zmogljivosti. · Zagotovitev izvajanja in splošnega spoštovanja standardov, sprejetih v okviru mednarodnih in regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, zlasti Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT) in Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju (GFCM). · Prispevanje k ureditvi ribolovnega napora glede na raven izkoriščanja virov. · Spodbujanje uporabe selektivnega ribolovnega orodja. · Prispevanje k preprečevanju onesnaževanja s plovili. · Izvajanje standardov in zahtev na področju usposabljanja in zdravja pomorščakov. · Krepitev raziskav in reševanja človeških življenj na morju. 6.6 Pravica do ustanavljanja, pravo gospodarskih družb, knjigovodstvo in revizija Ustanavljanje Olajšanje ustanavljanja in izboljšanje poslovnega okolja · Spodbujanje okolja, primernega za družbe, zlasti s poudarkom na reformi pravosodnega sistema, poenostavitvi postopkov in zmanjšanju upravnih obremenitev. · Vzpostavitev ukrepov, ki omogočajo zagotavljanje uvedbe „spletnih“ podjetij. · Krepitev maroške agencije za razvoj naložb kot informacijske točke za tuje naložbe. · Zagotovitev rednega dialoga s predstavniki tujih vlagateljev za izboljšanje pogojev ustanavljanja. · Krepitev sodelovanja z agencijami evro-sredozemskega partnerstva za spodbujanje naložb. Konvergenca: Maroko bo za uresničevanje teh ciljev namenil pozornost zlasti: – poenostavitvi upravnih postopkov (pri čemer bo zagotovil, da so upravni postopki na področju dostopa in izvajanja dejavnosti storitev pregledni, sorazmerni in temeljijo na objektivnih merilih za zagotovitev predvidljivosti in pravne varnosti ponudnikom storitev); – spremljanju ponudnikov storitev pri uresničevanju njihovih upravnih postopkov (s krepitvijo razpoložljivih informacij ali uvedbo enotnih kontaktnih točk za ponudnike storitev); – posplošitvi vzpostavitve sistema „e-uprave“ v vseh regionalnih centrih za naložbe v Maroku. Pravo gospodarskih družb: Uskladitev prava gospodarskih družb za zagotavljanje zaščite vseh strani in lažje izvajanje dejavnosti podjetij · Izboljšanje zaščite delničarjev in drugih strani v skladu z evropskimi standardi in praksami na tem področju. · Dokončanje kodeksa dobrega upravljanja za različne tipe podjetij in javnih subjektov v skladu z evropskimi in mednarodnimi standardi ter spremljanje izvajanja vseh obstoječih kodeksov. · Nadaljnje spremljanje Maroškega inštituta upravnih uslužbencev (IMA) za ozaveščanje, prenos in širjenje načel dobrega upravljanja podjetij (srečanja, razpravljalni forumi, spletne strani …), da se zagotovijo strateški nadzor in raziskave na področju upravljanja podjetij (publikacije, študije, center za spremljanje upravljanja podjetij). · Dokončanje posodobitve trgovinskega registra in oglaševalskega sistema v uradnem listu za obveščanje tretjih oseb. Konvergenca: Maroko bo na področju zbliževanja zakonodaj ob podpori EU upošteval evropske standarde prava gospodarskih družb. Knjigovodstvo in revizija Izvajanje evropskih in mednarodnih standardov na področju knjigovodstva in revizije, zlasti za družbe, ki kotirajo na borzi · Nadaljnje prizadevanje za spodbujanje kakovosti poklica revizorja.. · Nadaljnje izvajanje ukrepov za spodbujanje sprejetja in izvajanja mednarodnih in evropskih standardov na področju knjigovodstva in revizije za družbe, ki kotirajo na borzi, zlasti: – Četrte direktive Sveta z dne 25. julija 1978 o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe (78/660/EGS); – Sedme direktive Sveta z dne 13. junija 1983 o konsolidiranih računovodskih izkazih, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe (83/349/EGS); – Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov; – Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze. 6.7 Storitve, finančne storitve in poštne storitve Nadaljnji razvoj storitvenih sektorjev v Maroku · Zbliževanje maroške zakonodaje z zakonodajo EU na področju ureditve splošnega ali sektorskega izvajanja z namenom zbliževanja maroške zakonodaje z zakonodajo EU. · Spodbujanje razvoja e-trgovine. · Krepitev zmogljivosti za ocenjevanje trgovine s storitvami. · Olajšanje razprav o medsebojnem priznavanju poklicnih kvalifikacij za spodbujanje mobilnosti ponudnikov storitev na podlagi okvira, ki se predvidi v protokolu o trgovini s storitvami in ustanavljanju. Konvergenca: Maroko bo za uresničevanje ciljev upošteval: – Direktivo 2000/31/ES o elektronskem poslovanju; – Direktivo 2006/123/ES o storitvah na notranjem trgu (dela na področju enotnih kontaktnih točk, redna uporaba načel upravne poenostavitve in elektronskih upravnih postopkov, ki se izvajajo v okviru prenosa Direktive 2006/123/ES). Finančne storitve Nadaljnja reforma finančnih storitev (banke, zavarovanje in kapitalski trg) na področju ureditve in nadzora prek zbliževanja z evropskimi standardi (finančni sektor je opredeljen kot prednostni sektor za konvergenco) · Nadaljnje izvajanje okvira Basel II ter njegovih sprememb (Basel III). · Vzdrževanje ustreznega sistema zajamčenih bančnih vlog. · Nadaljnja krepitev bonitetnega regulativnega okvira za finančne trge, ki se zbližujejo s finančnimi trgi EU. · Nadaljnja krepitev posebnih pravic, učinkovitosti in neodvisnosti nadzornih organov finančnih ustanov, finančnih trgov in zavarovalnic v skladu z mednarodnimi standardi ter razvoj makrobonitetnega nadzora. · Krepitev institucionalnega in regulativnega okvira za razvoj zavarovalniških trgov in trgov vrednostnih papirjev. · Nadaljnja krepitev učinkovitosti in verodostojnosti finančnega nadzora v skladu s priporočili Mednarodnega denarnega sklada (MDS) v poročilu Programa za oceno finančnega sektorja (FSAP). Konvergenca: Maroko bo za uresničitev teh ciljev upošteval pravni red EU (glede na analizo razlik in oceno prednostnih nalog, ki temeljijo na analizi stroškov in koristi konvergence, ter glede na sredstva, ki so potrebna za zagotovitev take konvergence; glej Prilogo II) Poštne storitve Nadaljnji proces razvoja poštnega sektorja v Maroku · Izmenjava izkušenj in strokovnega znanja na področju poštne sektorske ureditve, vključno s perspektivo zbliževanja regulativnega okvira z regulativnim okvirom EU. · Izmenjava izkušenj za spodbujanje kakovostnih storitev. · Izmenjava izkušenj in strokovnega znanja za krepitev zmogljivosti za oceno poštnih trgov ter perspektive rasti, ki jo zagotavlja elektronsko poslovanje. · Določitev jasnih pravil v zvezi s pooblastili, podeljenimi nekemu ponudniku storitev, ki izvaja storitve v poštnem segmentu, odprtemu za konkurenco. · Prizadevanje za določitev jasnih pravil v zvezi z „univerzalno storitvijo“: ponudba poštnih storitev določene kakovosti, trajno zagotovljenih na vseh delih ozemlja neke stranke, po ceni, ki je dosegljiva za vse uporabnike, z določitvijo načinov njenega financiranja. · Zagotavljanje, da so odločitve in postopki regulativnega organa nepristranski do vseh udeležencev na trgu, in preprečevanje vseh protikonkurenčnih praks na poštnih trgih. · Prizadevanje za čim hitrejšo določitev regulativnega organa, ki je pravno ločen od vseh ponudnikov poštnih storitev in ne spada med te ponudnike. Konvergenca: Direktiva 97/67/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 1997 o skupnih pravilih za razvoj notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti in za izboljšanje kakovosti storitve, kakor je bila spremenjena z direktivama 2002/39/ES in 2008/06/ES. 6.8 Pretok kapitala in tekoča plačila Napredek v smeri postopnega odprtja kapitalskega računa · Nadaljevanje postopnega odprtja kapitalskega računa. · Izmenjava dobrih praks o prehodu k popolnem odprtju kapitalskega računa. · Vzpostavitev mehanizma za nadzor nad gibanjem kapitala. 6.9 Javna naročila Izboljšanje preglednosti in učinkovitosti postopkov oddaje javnih naročil in koncesij · Nadaljnje zbliževanje maroške zakonodaje z evropskimi standardi za zagotovitev odpiranja, preglednosti, enakosti dostopa do informacij in konkurence. · Vzpostavitev učinkovitega sistema, neodvisnega od reševanja sporov, ki so povezani s postopkom oddaje naročil. · Nadaljnje posodobitev upravnih postopkov ter postopkov upravljanja in spremljanja izvajanja javnih pogodb ter zlasti nadaljnja dematerializacija postopkov. · Standardizacija postopkov oddaje javnih naročil v javnih ustanovah in podjetjih, ki so bili ustanovljeni za zadovoljitev točno določenih potreb splošnega interesa, ki niso industrijske ali tržne narave. · Izboljšanje ureditev za nakupe, ki jih opravijo omrežni operaterji v vodnem, energetskem in prevoznem sektorju ter sektorju poštnih storitev. · Uvedba učinkovitega usposabljanja kupcev/uradnikov na državni in lokalni ravni ter zastopnikov, odgovornih za nadzor oddaje in izvajanja javnih naročil. Konvergenca: · Za postopke oddaje javnih naročil in koncesij veljata direktivi 2004/17/ES in 2004/18/ES. · Za izboljšanje učinkovitosti revizijskih postopkov oddaje javnih naročil in koncesij veljata direktivi 89/665/EGS in 92/13/EGS, kakor sta bili spremenjeni z Direktivo 2007/66/ES. 6.10 Politika konkurence Vzpostavitev sodobnega okvira za politiko konkurence in okrepitev zmogljivosti organov, pristojnih za konkurenco, za njegovo izvajanje · Reforma zakona št.°06/99 v smislu krepitve sedanje institucionalne ureditve na področju konkurence tako, da se eni sami instituciji (Svet za konkurenco, nova ustavna institucija) podelijo vsa pooblastila za izvajanje politike konkurence, status, ki zagotavlja upravno neodvisnost in moč ukrepanja na lastno pobudo z možnostjo preiskave pod sodnim nadzorom in prisilnimi ukrepi odločanja z možnostjo odobritve mnenj, ki so zavezujoča in ne le posvetovalna. · Krepitev upravnih zmogljivosti za izvajanje konkurenčnega prava in opredelitev možnih ukrepov za sodelovanje (tehnika analize trgov, preiskava konkurence, nadzor koncentracij, obravnavanje sporov). · Uskladitev in sodelovanje med organom za konkurenco in sektorskimi regulatorji, pri čemer Svet za konkurenco ohrani izključno pristojnost za boj proti protikonkurenčnim praksam in nadzor združevanja podjetij. · Zagotovitev specializiranega usposabljanja sodnikov za reševanje zadev in pritožb na področju konkurence. · Spodbujanje postopnega izvajanja zakonodajnega okvira, veljavnega v Maroku, zlasti spoštovanja načel nediskriminacije, preglednosti in enakosti postopkov. 6.10.1 Državne pomoči Določitev skupne opredelitve državnih pomoči, izjem in njihove vloge pri konkurenci · Redno posodabljanje poročil. · Poudarek na izboljšanju opredelitve in metodologije izračunavanja državnih pomoči. · Poglobitev izmenjav informacij o državnih pomočeh in neposrednih proračunskih podporah ter določitev njihovega vpliva na konkurenco. · Priprava skupne opredelitve vrste pomoči in njihove skladnosti z načeli konkurence. 6.11 Intelektualna in industrijska lastnina Zagotovitev postopnega približevanja varstvu na ravni EU in krepitev učinkovitega izvajanja teh določb, pri čemer se upošteva uskladitev nacionalne zakonodaje s sporazumom STO o mednarodnih sporazumih o zaščiti intelektualnih pravic (TRIP) Posebni cilji · Približevanje maroške zakonodaje zakonodaji EU[3]: – določitev obstoječih odstopanj na področju pravic intelektualne lastnine (patenti, modeli, znamke); – priprava in uvedba zakonodaje, ki vključuje zbliževanja zakonodaje, zlasti na področju patentov, modelov in znamk (glej trenutno sodelovanje z Evropskim patentnim uradom (EPU)); – analiza obstoječih odstopanj na področju avtorskih in sorodnih pravic ter priprava in uvedba zakonodaje, ki vključuje ta potrebna zbliževanja zakonodaj. · Krepitev upravnih in pravosodnih zmogljivosti: – krepitev uveljavljanja pravic intelektualne lastnine z uvajanjem učinkovitih odvračalnih in represivnih ukrepov (pravosodje, carina); – nadaljnje izvajanje in krepitev ciljev razvoja OMPIC za leto 2015; – določitev potreb in izvedba usposabl