OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Agencija Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust) usklajuje preiskave in pregon hudih čezmejnih kaznivih dejanj v Evropi in širše. Eurojust kot vozlišče Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah podpira nacionalne organe za preiskovanje in pregon pri hudih kaznivih dejanjih, za obravnavo katerih je Eurojust pristojen v skladu z Uredbo (EU) 2018/1727 (v nadaljnjem besedilu: uredba o Eurojustu). Med drugim je pristojen za obravnavo genocida, hudodelstev zoper človečnost in vojnih zločinov (imenovanih tudi „osrednja mednarodna kazniva dejanja“).

Rusija je 24. februarja 2022 začela vojaško agresijo proti Ukrajini. Utemeljeno je mogoče domnevati, da so se v Ukrajini dogajali in se še dogajajo hudodelstva zoper človečnost in vojni zločini. Tožilec Mednarodnega kazenskega sodišča je 2. marca 2022 naznanil, da je začel preiskavo razmer v Ukrajini. Preiskave osrednjih mednarodnih kaznivih dejanj ob podpori in usklajevanju Eurojusta so začela tudi tožilstva v več državah članicah in Ukrajini. Eurojust ima strokovno znanje in izkušnje za podporo preiskavam in pregonu osrednjih mednarodnih kaznivih dejanj, tudi z omogočanjem lažjega izvajanja dejavnosti skupnih preiskovalnih skupin, kot je skupina, ki so jo ustanovile nekatere države članice in Ukrajina ob sedanjih sovražnostih. Eurojust sodeluje tudi s tožilcem Mednarodnega kazenskega sodišča.

Nacionalni organi zbirajo dokaze o morebitnih mednarodnih kaznivih dejanjih, storjenih v Ukrajini. Zaradi trenutnih sovražnosti dokazov ni mogoče varno shraniti v Ukrajini, zato mora Unija nujno zagotoviti rezervno mesto / mesto za hrambo. Da bi uskladili sedanja prizadevanja držav članic za zbiranje dokazov, je torej treba hitro vzpostaviti centralno mesto za hrambo, v kateri bi se lahko hranili dokazi, ki jih zberejo agencije in organi Unije ter nacionalni in mednarodni organi ali tretje strani, kot so organizacije civilne družbe. Čeprav uredba o Eurojustu določa, da Eurojust podpira ukrepe držav članic pri preiskovanju in pregonu hudih kaznivih dejanj, Eurojustu izrecno ne dovoljuje zbiranja, zavarovanja in analiziranja takih dokazov za ta namen.

Eurojust je za opravljanje svojih nalog vzpostavil sistem vodenja zadev, ki vsebuje neosebne podatke in osebne podatke iz Priloge II k uredbi o Eurojustu. Sistem vodenja zadev je namenjen predvsem podpiranju upravljanja in usklajevanju preiskav in pregona, pri katerih Eurojust zagotavlja pomoč. Uredba o Eurojustu omejuje vzpostavitev sistema vodenja zadev na začasne delovne datoteke, s katerimi se podpira spremljanje odprtih zadev, in na seznam. Obdelava osebnih podatkov zunaj sistema vodenja zadev je prepovedana. Eurojust lahko pri usklajevanju in podpiranju preiskav in pregona začasno hrani in izmenjuje dokaze v skladu s pravili iz uredbe.

Komisija je že predlagala razširitev sedanje ureditve sistema Eurojusta za vodenje zadev v zvezi z dejavnostmi Eurojusta na področju preiskav in pregona terorističnih kaznivih dejanj. 1. decembra 2021 je sprejela predlog za izboljšanje delovanja evropske pravosodne protiteroristične evidence pri Eurojustu. V okviru tega predloga sta predvidena posodobitev sistema vodenja zadev in digitalizacija izmenjave informacij med pristojnimi nacionalnimi organi in Eurojustom.

Nedavni dogodki, povezani z rusko agresijo proti Ukrajini, so še dodatno pokazali, da je treba obstoječi Eurojustov sistem vodenja zadev nujno preseči. Sedanja arhitektura za obdelavo podatkov v Eurojustu zaradi razsežnosti dogodkov in velike količine dokazov, ki jih je treba shraniti, kadar so storjena taka kazniva dejanja, Eurojustu ne omogoča zbiranja, zavarovanja in analiziranja dokazov v zvezi z osrednjimi mednarodnimi kaznivimi dejanji, vključno s tistimi, ki so verjetno storjena v Ukrajini.

Glede na navedeno je namen tega predloga Eurojustu omogočiti, da zbira, zavaruje in analizira dokaze v zvezi z genocidom, hudodelstvi zoper človečnost, vojnimi zločini in povezanimi kaznivimi dejanji ter po potrebi omogoči njihovo izmenjavo ali jih kako drugače da na voljo pristojnim nacionalnim ali mednarodnim pravosodnim organom. Z zbiranjem dokazov se Eurojustu ne bi podelila izvršilna vloga preiskovalnega organa, ki ne bi bila zajeta v mandatu Eurojusta, zagotovilo pa naj bi se, da lahko Eurojust prejema in centralno shranjuje dokaze iz različnih virov. S tem bo lahko Eurojust učinkoviteje podpiral pripravo zadev v nacionalnih in mednarodnih preiskavah ter zagotavljal dodatno podporo pristojnim tožilstvom. V ta namen ta predlog predvideva vzpostavitev avtomatizirane zmogljivosti za upravljanje in hrambo podatkov zunaj sistema vodenja zadev. Glede na občutljivost zadevnih osebnih podatkov mora biti njihova obdelava, vključno z zbiranjem, zavarovanjem, analizo in izmenjavo, skladna z najvišjimi standardi varstva podatkov in kibernetske varnosti.

Ključni dokazi o osrednjih mednarodnih kaznivih dejanjih so običajno med drugim na voljo v obliki zvočnih posnetkov, videoposnetkov in fotografij. Tudi satelitski posnetki se lahko izkažejo za koristne pri dokazovanju, da so bila storjena ta kazniva dejanja. Zato je namen tega predloga tudi razširiti kategorije podatkov, ki jih lahko zakonito obdeluje Eurojust, na videoposnetke, zvočne posnetke in satelitske posnetke ter vse relevantne fotografije. Da bi nacionalnim in mednarodnim pravosodnim organom omogočili, da izkoristijo vso podporo, ki jo lahko Eurojust zagotovi pri tekočih preiskavah osrednjih mednarodnih kaznivih dejanj v okviru agresije proti Ukrajini, je treba nujno izvesti spremembe uredbe o Eurojustu, predvidene v tem predlogu.