SL ECB-PUBLIC  
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE 
z dne 11. januarja 2018 
o trgu finan čnih instrumentov 
(CON/2018/3) 
 
Uvod in pravna podlaga 
Evropska centralna banka (ECB) je 1. decembra 2017 prejela zahtevo slovenskega ministrstva za finance 
za mnenje o predlogu zakona o trgu finan čnih instrumentov1 (v nadaljnjem besedilu: predlog zakona). 
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije 
ter iz tretje in šeste alinee člena 2(1) Odlo čbe Sveta 98/415/ES2, saj se predlog zakona nanaša na Banko 
Slovenije in na pravila v zvezi s finan čnimi institucijami, kolikor pomembno vplivajo na stabilnost finan čnih 
institucij in trgov. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje 
sprejel Svet ECB. 
 
1. Namen predloga zakona 1.1 Eden od namenov predloga zakona, s katerim se prenavlja zdaj veljavni Zakon o trgu finan čnih 
instrumentov
3, je, da se v slovensko pravo preneseta Direktiva 2014/65/EU4 in Delegirana direktiva 
(EU) 2017/593 o dopolnitvi Direktive 2014/65/EU5 ter uredi izvajanje Uredbe (EU) št. 600/20146 in 
Uredbe (EU) 2016/10117 in povezanih delegiranih aktov Komisije. 
1.2 Agencija za trg vrednostnih papirjev je imenovani pristojni organ, odgovoren za nadziranje 
skladnosti z Uredbo (EU) št. 600/2014 in predpisi, s katerimi se v slovensko pravo prenaša 
                                                 
1  Predlog zakona o trgu finan čnih instrumentov (ZTFI-1). 
2  Odločba Sveta 98/415/ES z dne 29. junija 1998 o posvetov anju nacionalnih organov z Evropsko centralno banko 
glede osnutkov pravnih predpisov (UL L 189, 3.7.1998, str. 42). 
3  Zakon o trgu finan čnih instrumentov (Uradni list RS, št. 108/10 – uradno pre čiščeno besedilo, 78/11, 55/12, 105/12 – 
ZBan-1J, 63/13 – ZS-K, 30/16 in 9/17). 
4  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finan čnih instrumentov ter 
spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349). 
5  Delegirana direktiva Komisije (EU) 2017/593 z dne 7. apr ila 2016 o dopolnitvi Direktive 2014/65/EU Evropskega 
parlamenta in Sveta v zvezi z zaš čito finančnih instrumentov in sredstev, ki pripadajo strankam, obveznostmi glede 
upravljanja produktov in pravili, ki se uporabljajo za zagotavljanje ali prejemanje pristojbin, provizij ali kakršnih koli 
denarnih ali nedenarnih koristi (UL L 87, 31.3.2017, str. 500). 
6  Uredba (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finan čnih instrumentov in 
spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 173, 12.6.2014, str. 84). 
7  Uredba (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o indeksih, ki se uporabljajo kot referenčne vrednosti v finan čnih instrumentih in finan čnih pogodbah ali za merjenje uspešnosti investicijskih skladov, 
in spremembi direktiv 2008/48/ES in 2014/17/EU ter Uredbe (EU) št. 596/2014 (UL L 171, 29.6.2016, str. 1). 
ECB-PUBLIC  
2 Direktiva 2014/65/EU8, ter imenovana kontaktna to čka v skladu s členom 79(1) Direktive 
2014/65/EU. 
1.3 Tudi Banka Slovenije ima nekatere nadzorniške naloge v zvezi s trgom finan čnih instrumentov, ki 
se nanašajo na kreditne institucije. Zlasti je Banka Slovenije odgovorna za izdajo in odvzem dovoljenj za opravljanje investicijskih storitev in  poslov, ki jih opravljajo kreditne institucije s 
sedežem v Sloveniji
9. Poleg tega predlog zakona dolo ča, katere njegove posamezne dolo čbe, s 
katerimi se prenaša Direktiva 2014/65/EU ali ki se nanašajo na Uredbo (EU) št. 600/2014, se 
smiselno uporabljajo za kreditne institucije in posebne finan čne institucije, ki opravljajo investicijske 
storitve in posle. Pri uporabi navedenih dolo čb se z nekaterimi izjemami sklicevanja na investicijska 
podjetja berejo kot sklicevanja na kreditne institucije in posebne finan čne institucije, sklicevanja na 
Agencijo za trg vrednostnih papirjev pa kot sklicevanja na Banko Slovenije10. V skladu s tem je 
Banka Slovenije med drugim odgovorna za: (i) izvajanje nalog pristojnega organa mati čne države 
članice v primerih, kadar nameravajo slovenske banke uporabiti vezane zastopnike s sedežem v 
Sloveniji ali drugi državi članici11; (ii) izvajanje nalog pristojnega organa mati čne države članice v 
primerih, kadar nameravajo slovenske banke, ki upravljajo ve čstranski sistem trgovanja (MTF) ali 
organizirani sistem trgovanja (OTF), omogo čiti oddaljeni dostop in uporabo tega sistema osebam s 
sedežem v drugi državi članici12; (iii) preverjanje skladnosti kreditnih institucij z obveznostmi, ki jih 
imajo kot udeleženci organiziranega trga13, ter (iv) izdajanje odlo čb o prekrških kreditnim 
institucijam zaradi kršitev dolo čb predloga zakona, vklju čno s kršitvami, ki jih v postopku nadzora 
ugotovi Agencija za trg vrednostnih papirjev14. 
1.4 Agencija za trg vrednostnih papirjev pa je odgovorna za nadzor kreditnih institucij in posebnih 
finančnih institucij ter izrekanje ukrepov nadzora15. Ta nadzor Agencija za trg vrednostnih papirjev 
opravlja v tesnem sodelovanju z Banko Slovenije16. Agencija za trg vrednostn ih papirjev je pristojna 
za opravljanje nadzora po predlogu zakona, za odvzem dovoljenja in izrekanje sankcij za kršitve 
določb predloga zakona v postopku o prekršku pa ostaja pristojna Banka Slovenije17. 
1.5 Agencija za trg vrednostnih papirjev je imenovana tudi za pristojni organ po Uredbi (EU) 
2016/1011. 
1.6 Poleg tega, da se s predlogom zakona v slovensko pravo prenaša in v njem izvaja zgoraj 
navedena zakonodaja Unije, se z njim tudi spreminjajo dolo čbe Zakona o trgu finan čnih 
instrumentov v zvezi s sistemom jamstva za terjatve vlagateljev. Banka Slovenije ima zdaj v tem sistemu upravno vlogo in obseg njenih nalog po predlogu zakona je podoben
18. 
                                                 
8  Drugi odstavek 49. člena predloga zakona. 
9  Šesti odstavek 61. člena predloga zakona.  
10  Četrti odstavek 61. člena in 62. člen predloga zakona. 
11  Četrta točka prvega odstavka 61. člena predloga zakona. 
12  Peta točka prvega odstavka 61. člena predloga zakona.  
13  Osma to čka prvega odstavka 61. člena predloga zakona.  
14  Deseta to čka prvega odstavka 61. člena predloga zakona.  
15  Sedmi odstavek 61. člena predloga zakona. 
16  Šesti in sedmi odstavek 61. člena predloga zakona. 
17  Šesti odstavek 61. člena predloga zakona.  
18  Štirinajsto poglavje predloga zakona.  
ECB-PUBLIC  
3 1.7 Predlog zakona dolo ča, da v primeru ste čaja investicijskega podjetja, ki je član sistema jamstva, 
vključno s članom, ki je kreditna institucija, drugi člani sistema jamstva sorazmerno s svojo 
velikostjo z vidika števila strank jam čijo za izpla čilo upravi čenih terjatev vlagateljev, ki so stranke 
podjetja v ste čaju, do višine 22 000 EUR za posameznega vlagatelja. Na podlagi seznama 
upravičenih terjatev, ki ga ste čajni upravitelj predloži Agenciji za trg vrednostnih papirjev, ta pa 
preveri in potrdi in pošlje pristojnemu sodiš ču, Agencija za trg vrednostnih papirjev od članov 
sistema jamstva zahteva, da vpla čajo potrebne zneske na poseben ra čun, ki ga odpre Banka 
Slovenije. Banka Slovenije sredstva, ki jih prejme od članov sistema jamstva, prenese na ra čun 
banke, ki jo imenuje za izvedbo izpla čil posameznim vlagateljem, ki so stranke podjetja v ste čaju. 
Do poteka šestih mesecev od dneva za četka izpla čevanja se sredstva pri imenovani banki v 
razmerju med njo in vlagatelji, ki so stranke podjetja v ste čaju, štejejo kot brezobrestni depozit 
vlagatelja in banka je v tem obdobju upravi čena zara čunati stroške vodenja najve č v višini, ki jo je 
določila Banka Slovenije. Po poteku šestih mesecev banka za obravnavo depozita uveljavi pogoje 
glede obrestovanja in stroškov vodenja, ki jih ponuja na trgu. 
1.8 Če Banka Slovenije ugotovi, da člani sistema jamstva niso pravo časno vpla čali potrebnih zneskov 
na račun pri njej ali druga če zagotovili teh zneskov, v skladu s predlogom zakona o tem obvesti 
Agencijo za trg vrednostnih papirjev in ministrstvo, pristojno za finance. Predlog zakona dodatno 
določa, da nastali primanjkljaj v sistemu za časno krije Republika Slovenija. Država zagotovi 
kratkoročno posojilo Banki Slovenije, ki deluje kot zastopnik članov sistema jamstva, ki v sistem 
niso vpla čali ustreznih zneskov. Pogodbo o posojilu z Republiko Slovenijo sklene Banka Slovenije 
za račun članov sistema jamstva. Člani, ki v sistem niso vpla čali zahtevanega zneska, morajo 
državi odpla čati sorazmerni znesek posojila. Banka Slovenije je tudi pooblaš čena, da izterja 
preostale zapadle obveznosti ter obresti in stroške od tistih članov, ki niso pravo časno vpla čali ali 
drugače zagotovili potrebnih sredstev in so s tem povzro čili primanjkljaj v sistemu. Sredstva, 
pridobljena v postopku izterjave, se uporabijo za odpla čilo posojila države, skupaj z obrestmi in 
stroški. 
1.9 Zajam čene terjatve vlagateljev do ste čajne mase se z aktiviranjem sistema jamstva prenesejo na 
člane sistema jamstva. Sredstva iz ste čajne mase se izpla čajo Banki Slovenije za ra čun članov 
sistema jamstva. Banka Slovenije prejeta sredstva prenakaže članom sorazmerno z njihovim 
deležem v sistemu. 
 
2. Splošne pripombe 2.1 To mnenje ne obravnava vprašanja, ali se s predlogom zakona v slovensko pravo dejansko 
prenašata Direktiva 2014/65/EU in Delegirana direktiva (EU) 2017/593 ali ureja izvajanje Uredbe 
(EU) št. 600/2014, Uredbe (EU) 2016/1011 in povezanih delegiranih aktov Komisije. ECB bo ocenila samo tiste dolo čbe predloga zakona, ki bi lahko vplivale na vlogo in naloge Banke Slovenije 
kot centralne banke ter članice Eurosistema in Evropskega sistema centralnih bank (ESCB). 
2.2 Banka Slovenije je že zdaj odgovorna za izdajo in odvzem dovoljenj za opravljanje investicijskih 
storitev in poslov, ki jih opravljajo kreditne institucije s sedežem v Sloveniji, ter za opravljanje zgoraj 
navedenih nalog in sodelovanje z Agencijo za trg vrednostnih papirjev v zvezi z nadziranjem 
ECB-PUBLIC  
4 skladnosti investicijskih podjetij, vklju čno s kreditnimi institucijami in posebnimi finan čnimi 
institucijami, z dolo čbami, ki urejajo trg finan čnih instrumentov19. Predlog zakona tako ne spreminja 
sedanje vloge Banke Slovenije in nanjo ne prenaša resni čno novih nalog v zvezi s trgom finan čnih 
instrumentov. 
2.3 Poleg tega predlog zakona na Banko Slovenije ne prenaša resni čno novih nalog v zvezi z 
delovanjem sistema jamstva za terjatve vlagateljev, kakor je opisano v odstavkih 1.7 do 1.9. 
 
3. Posebne pripombe 
3.1 V zvezi z nalogami Banke Slovenije ECB ugotavlja, da bi bilo z vidika pravne varnosti priporo čljivo 
poenostaviti zakonsko besedilo. Predlog zakona vsebuje številna sklicevanja ter ureja smiselno 
uporabo nekaterih členov predloga zakona in drugih zakonov v odvisnosti od vrste zadevnega 
podjetja, tudi v zvezi z opisom odgovornosti Agencije za trg vrednostnih papirjev in Banke 
Slovenije. Poleg tega bi bilo koristno, če bi jasneje dolo čili razdelitev odgovornosti po predlogu 
zakona med Banko Slovenije in Agencijo za trg vrednostnih papirjev. 
3.2 V zvezi s sistemom jamstva za terjatve vlagat eljev ECB ugotavlja, da se želi s predlogom zakona 
bolje in natan čneje opredeliti delovanje sistema, vklju čno s tem, kako se krije morebiten 
primanjkljaj v sistemu. ECB razume, da je v tej zvezi namen dolo čiti izrecno pravno podlago, ki bo 
omogočala in dejansko zahtevala, da primanjkljaj financira Republika Slovenija. Predlog zakona 
določa, da mora morebiten primanjkljaj financirati Republika Slovenija, in s tem pojasnjuje, da ga 
ne financira Banka Slovenije. ECB pozdravlja to pojasnilo v predlogu zakona, pri tem pa razume, 
da bo morebitna neusklajenost med zapadlostjo kratkoro čnega posojila, ki ga da država Banki 
Slovenije za ra čun članov sistema jamstva, ki niso vpla čali zadostnih sredstev v sistem ali druga če 
zagotovili teh sredstev, in dnem, ko Banka Slovenije od teh članov izterja preostale zapadle 
obveznosti, obravnavana tako, da bo zagotovljeno, da Banka Slovenije ne bo nosila nikakršnega 
finančnega tveganja v sistemu. Morebitno izgubo zaradi neuspešne izterjave zapadlih zneskov od 
posameznih članov bi morala nositi država. 
 
To mnenje bo objavljeno na spletni strani ECB.  
 
V Frankfurtu na Majni, 11. januarja 2018 
 
[podpis]  
Predsednik ECB 
Mario DRAGHI 
                                                 
19  Glej šesti in sedmi odstavek 33. člena Zakona o trgu finan čnih instrumentov.