[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 14.7.2008

COM(2008) 456 konč.

Predlog

UREDBA SVETA

o razveljavitvi protidampinških dajatev, uvedenih z Uredbo Sveta (ES) št. 437/2004 na uvoz velike amerikanke s poreklom iz Norveške

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Ozadje predloga |

Razlogi za predlog in njegovi cilji Ta predlog zadeva uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2117/2005 z dne 21. decembra 2005 („osnovna uredba“), v postopkih v zvezi z uvozom velike amerikanke s poreklom iz Norveške. |

Splošno ozadje Ta predlog je nastal v okviru izvajanja osnovne uredbe in je posledica preiskave, ki je bila izvedena v skladu z vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami iz osnovne uredbe. |

Obstoječe določbe na področju predloga Uredba Sveta (ES) št. 437/2004 z dne 8. marca 2004 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz velike amerikanke s poreklom iz Norveške. |

Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Se ne uporablja. |

Posvetovanje z zainteresiranimi strankami in ocena učinka |

Posvetovanje z zainteresiranimi strankami |

Zainteresiranim strankam, ki jih zadeva postopek, je že bila dana možnost, da zagovarjajo svoje interese med preiskavo v skladu z določbami osnovne uredbe. |

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj |

Zunanje izvedensko mnenje ni bilo potrebno. |

Ocena učinka Ta predlog je posledica izvajanja osnovne uredbe. Osnovna uredba ne predvideva splošne ocene učinka, pač pa vsebuje izčrpen seznam pogojev, ki jih je treba oceniti. |

Pravni elementi predloga |

Povzetek predlaganih ukrepov Svet je z Uredbo Sveta (ES) št. 437/2004 z dne 8. marca 2004 uvedel dokončno protidampinško dajatev in dokončno pobiranje začasne dajatve, uvedene na uvoz velike amerikanke s poreklom iz Norveške. Komisija je 15. maja 2007 začela vmesni pregled zgoraj navedenih ukrepov v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe. S preiskavo je bilo ugotovljeno, da se v OP proizvod ni uvažal po dampinških cenah in da ni verjetno, da bi se damping ponovil, če bi se ukrepi odpravili. Zato se predlaga, da Svet sprejme priloženi predlog uredbe. |

Pravna podlaga Uredba Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2117/2005 z dne 21. decembra 2005. |

Načelo subsidiarnosti Predlog je v izključni pristojnosti Skupnosti. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. |

Načelo sorazmernosti Predlog upošteva načelo sorazmernosti iz naslednjih razlogov: |

Oblika ukrepanja je opisana v zgoraj navedeni osnovni uredbi in ne daje možnosti za sprejemanje odločitev na nacionalni ravni. |

Navedba o tem, kako je zmanjšana finančna in upravna obremenitev Skupnosti, nacionalnih vlad, regionalnih in lokalnih oblasti, gospodarskih subjektov in državljanov ter sorazmerna z zastavljenim ciljem predloga, se ne uporablja. |

Izbira instrumentov |

Predlagani instrument: uredba. |

Druga sredstva ne bi bila primerna iz naslednjega razloga: Zgoraj navedena osnovna uredba ne predvideva drugih možnosti. |

Proračunske posledice |

Predlog ne vpliva na proračun Skupnosti. |

Predlog

UREDBA SVETA

o razveljavitvi protidampinških dajatev, uvedenih z Uredbo Sveta (ES) št. 437/2004 na uvoz velike amerikanke s poreklom iz Norveške

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti[1] („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 in člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

A. POSTOPEK

1. Veljavni ukrepi

(1) Svet je po protidampinški preiskavi („prvotna preiskava“) z Uredbo (ES) št. 437/2004[2] uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz velike amerikanke („zadevni proizvod“, kakor je opredeljeno v uvodni izjavi (19)) s poreklom iz Norveške. Dokončna dajatev je bila uvedena v obliki ad valorem dajatve za celo državo na ravni 19,9 % („veljavni ukrepi“).

2. Zahtevek za pregled in njegov začetek

(2) Komisija je 12. marca 2007 prejela zahtevek za delni vmesni pregled, ki ga je v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe vložilo več proizvajalcev in izvoznikov velike amerikanke; tj. Sjøtroll Havbruk AS, Lerøy Fossen AS, Firda Sjøfarmer AS, Coast Seafood AS, Hallvard Leroy AS in Sirena Norway AS („vložniki“).

(3) Vložniki so predložili prima facie dokaze, da so se okoliščine, na podlagi katerih so bili uvedeni ukrepi, spremenile, in da so te spremembe trajne. Vložniki so trdili in predložili prima facie dokaze, da so se njihove izvozne cene v Skupnost znatno in bistveno bolj zvišale kot domače cene in proizvodni stroški na Norveškem. Vložniki so tudi trdili, da bo to privedlo do zmanjšanja dampinga na raven, ki bo znatno nižja od ravni sedanjih ukrepov in zato nadaljevanje izvajanja ukrepov na obstoječih ravneh ni več potrebno za izravnavanje dampinga. Ocenjeno je bilo, da ti dokazi zadostujejo za začetek postopka.

(4) V skladu s tem je Komisija 15. maja 2007, po posvetovanju s svetovalnim odborom, z objavo obvestila v Uradnem listu Evropske unije [3] začela delni vmesni pregled veljavnih protidampinških ukrepov na uvoz velike amerikanke s poreklom iz Norveške v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe („obvestilo o začetku“).

(5) Ta pregled je bil po obsegu omejen na damping, njegov namen pa je bil oceniti potrebo po nadaljevanju, odpravi ali spremembi obstoječih ukrepov.

3. Stranke v postopku

(6) Komisija je o začetku postopka uradno obvestila vse znane proizvajalce/izvoznike na Norveškem in združenja, za katera je znano, da jih to zadeva ter predstavnike Kraljevine Norveške. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

4. Vzorčenje

(7) V skladu s točko 5(a) obvestila o začetku se lahko Komisija odloči, da bo uporabila vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Informacije iz točke 5 (a)(i) obvestila o začetku je v določenem roku zagotovilo 298 družb, katerih dovoljenja za proizvodnjo so v OPP predstavljala več kot 70 % celotnega števila dovoljenj za proizvodnjo. Med temi družbami je bilo 123 izvoznikov in/ali proizvajalcev velike amerikanke. Uvoz se je izvajal neposredno ali posredno prek povezanih in samostojnih trgovcev.

(8) Zaradi velikega števila udeleženih podjetij je bilo odločeno, da se bo uporabilo določbe o vzorčenju, zaradi česar je bil v posvetovanju s predstavniki norveške industrije izbran vzorec družb proizvajalk z največjim obsegom izvoza v Skupnost (proizvajalci izvozniki).

(9) Izbrani vzorec je v skladu s členom 17 osnovne uredbe zajel največji reprezentativni obseg izvoza, ki ga je bilo možno ustrezno preiskati v razpoložljivem času.

(10) Družbe, ki niso bile izbrane v vzorec, so predložile zahteve za določitev individualnih stopenj dampinga. Vendar je zaradi velikega števila zahtevkov in podjetij, vključenih v vzorec, prevladalo mnenje, da bi bile takšne individualne preiskave preobremenjujoče v smislu člena 17(3) osnovne uredbe in bi preprečile pravočasni zaključek preiskave. Zahteve za določitev individualnih stopenj dampinga so bile zato zavrnjene.

(11) Eden od proizvajalcev izvoznikov, izbranih v vzorec, je izjavil, da ni uspel izpolniti protidampinškega vprašalnika. Ta proizvajalec izvoznik je bil zato izključen iz vzorca in ugotovitve v zvezi z njim so temeljile na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

(12) S preiskavo je bilo tudi ugotovljeno, da dva druga proizvajalca izvoznika, vključena v vzorec, zadevnega proizvoda, ki sta ga proizvajala sama ali ki so ga proizvajale njune povezane družbe, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ali („OPP“) nista izvažala v Skupnost. Ker torej izvozna cena ni bila na voljo, ni bilo možno ugotoviti stopnje dampinga za ta proizvajalca izvoznika.

(13) Trije proizvajalci izvozniki, vključeni v končni vzorec, so predstavljali približno 33 % norveškega izvoza velike amerikanke v Skupnost in 31 % obsega proizvodnje na Norveškem v OPP, kar se je še štelo za reprezentativno.

(14) Da bi Komisija lahko v zvezi z uvozniki odločila, ali je vzorčenje potrebno, so uvozniki v Skupnosti morali predložiti informacije iz točke 5(a)(ii) obvestila o začetku. Le trije uvozniki v Skupnosti so izpolnili obrazec za vzorčenje. Zaradi majhnega števila sodelujočih uvoznikov vzorčenje v tem primeru ni bilo potrebno.

(15) Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev dampinga. V ta namen je Komisija vse stranke, za katere se ve, da jih to zadeva, in vse druge stranke, ki so se javile v rokih iz obvestila o začetku, povabila k sodelovanju v tem postopku in jih pozvala, naj odgovorijo na ustrezne vprašalnike.

(16) Komisija je opravila preveritvene obiske v naslednjih družbah:

1. Proizvajalci na Norveškem

2. Marine Harvest AS, Bergen, Norveška

3. Hallvard Leroy AS, Bergen, Norveška

4. Sjotroll Havbruk AS, Bekkjarvik, Norveška

5. Svanoy Havbruk AS, Svanoybukt, Norveška

6. Hyen Laks AS, Hyen, Norveška

7. Povezani trgovci na Norveškem

8. Coast Seafood AS, Maloy, Norveška

9. Skaar Norway AS, Floro, Norveška

(17) Vsem zainteresiranem strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno.

5. Obdobje preiskave

(18) Preiskava dampinga je zajela obdobje od 1. aprila 2006 do 31. marca 2007 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“).

B. ZADEVNI PROIZVOD IN PODOBNI PROIZVOD

1. Zadevni proizvod

(19) Proizvod, ki se pregleduje, je enak proizvodu iz prvotne preiskave, tj. velike amerikanke (Oncorhynchus Mykiss), sveže, ohlajene ali zamrznjene, cele (z glavo in škrgami, brez drobovja, mase več kakor 1,2 kg posamezno ali brez glave, škrg in drobovja, mase več kakor 1 kg posamezno) ali v obliki filetov (mase več kakor 0,4 kg posamezno) s poreklom iz Norveške („zadevni proizvod“).

(20) Proizvod je trenutno uvrščen pod oznake KN 0302 11 20, 0303 21 20, 0304 19 15, 0304 29 15, ki ustrezajo različnim oblikam proizvoda (sveža ali ohlajena riba, sveži ali ohlajeni fileti, zamrznjena riba ali zamrznjeni fileti).

2. Podobni proizvod

(21) Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi in potrjeno s to preiskavo, imata zadevni proizvod in proizvod, proizveden in prodan na norveškem notranjem trgu, iste osnovne fizikalne značilnosti in isto uporabo. Zato se štejeta za podobna proizvoda v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. Ker je bil ta pregled omejen na ugotavljanje dampinga, niso bile v zvezi s proizvodom, ki ga industrija Skupnosti proizvaja in prodaja na trgu Skupnosti, sprejete nobene sklepne ugotovitve.

C. DAMPING

1. Splošno

(22) Norveški proizvajalci velike amerikanke so zadevni proizvod prodajali v Skupnost neposredno ali prek povezanih in nepovezanih trgovcev. Pri izračunu izvozne cene je bila upoštevana samo prodaja za trg Skupnosti, ki jo je bilo možno določiti in ki je bila izvedena neposredno ali prek povezanih družb proizvajalcev izvoznikov s sedežem na Norveškem, vključenih v vzorec.

2. Normalna vrednost

(23) Za določitev normalne vrednosti je Komisija za vsakega proizvajalca izvoznika, vključenega v vzorec, najprej ugotavljala, ali je njegova celotna domača prodaja zadevnega proizvoda reprezentativna v primerjavi z njegovim celotnim izvozom v Skupnost. V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se je domača prodaja štela za reprezentativno, če je celotni obseg domače prodaje vsakega posameznega proizvajalca izvoznika predstavljal vsaj 5 % obsega njegovega celotnega izvoza v Skupnost.

(24) Pri ugotavljanju reprezentativnosti domače prodaje se prodaja nepovezanim trgovcem s sedežem na Norveškem v OPP ni upoštevala, saj ni bilo možno z gotovostjo določiti končne destinacije te prodaje. Dejansko je bilo s preiskavo ugotovljeno, da je bil večji del te prodaje namenjen izvozu na trge tretjih držav in ne domači potrošnji.

(25) Komisija je nato ugotavljala, katere vrste proizvodov, ki so jih družbe s popolnoma reprezentativno domačo prodajo prodajale na notranjem trgu, so bile enake ali neposredno primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Skupnost.

(26) Za domačo prodajo posamezne vrste proizvoda se je štelo, da je dovolj reprezentativna, kadar je obseg navedene vrste proizvoda, prodanega na notranjem trgu v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, predstavljal 5 % ali več celotnega obsega primerljive vrste proizvoda, prodanega za izvoz v Skupnost.

(27) Prav tako se je z ugotavljanjem deleža dobičkonosne prodaje zadevne vrste neodvisnim kupcem v preiskavi ugotavljalo, ali se domača prodaja posamezne vrste zadevnega proizvoda, prodanega na notranjem trgu v reprezentativnih količinah, lahko šteje za prodajo v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je Komisija izvedla z določitvijo deleža dobičkonosne domače prodaje neodvisnim kupcem za vsako posamezno vrsto izvoženega proizvoda na notranjem trgu v obdobju preiskave v zvezi s pregledom:

(28) Kadar je obseg prodaje določene vrste proizvoda, prodanega po neto prodajni ceni, enaki ali višji od izračunanih proizvodnih stroškov, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste enaka ali višja od proizvodnih stroškov, je normalna vrednost temeljila na dejanskih domačih cenah. Ta cena je bila izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste v OPP, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne.

(29) Kadar je obseg dobičkonosne prodaje določene vrste proizvoda predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od proizvodnih stroškov, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje izključno navedene vrste, če je ta prodaja predstavljala 10 % ali več celotnega obsega prodaje navedene vrste.

(30) Kadar je obseg dobičkonosne prodaje katere koli vrste proizvoda predstavljal manj kot 10 % celotnega obsega prodaje navedene vrste, se je štelo, da domača cena te določene vrste ni primerna podlaga za določitev normalne vrednosti.

(31) Kadar domačih cen določene vrste proizvoda, ki ga je prodal proizvajalec izvoznik, ni bilo možno uporabiti za določitev normalne vrednosti, je bilo treba uporabiti drugo metodo.

(32) Proučeno je bilo, ali je v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe normalno vrednost možno določiti na podlagi domačih cen drugih proizvajalcev na Norveškem. Zaradi zelo zapletenih in med seboj različnih podjetniških struktur družb, izbranih v vzorec, ki so zelo verjetno vplivale na prodajne cene proizvajalca izvoznika na notranjem trgu, se je štelo, da v tem primeru uporaba prodajnih cen drugih proizvajalcev ni primerna, saj rezultati ne bi bili zanesljivejši, kot če bi bili uporabljeni podatki proizvajalcev izvoznikov samih. Zato je bilo treba normalno vrednost konstruirati v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe:

(33) Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da so se po potrebi popravljenim proizvodnim stroškom izvoženih vrst proizvoda proizvajalca izvoznika prišteli primerni zneski za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA-stroški“) ter primerna stopnja dobička.

(34) V vseh primerih so bili PSA-stroški ter dobiček določeni v skladu z metodami iz člena 2(6) osnovne uredbe. V ta namen je Komisija proučila, ali so PSA-stroški ter dobiček, ki ga je ustvaril vsak posamezen zadevni proizvajalec izvoznik na notranjem trgu, zanesljivi.

(35) Nobeden od treh zadevnih proizvajalcev izvoznikov, za katere je bilo treba normalno vrednost konstruirati, ni imel reprezentativne domače prodaje. Zato metode iz uvoda člena 2(6) ni bilo možno uporabiti.

(36) Ker so drugi proizvajalci izvozniki imeli reprezentativno domačo prodajo v običajnem poteku trgovine, so bili PSA-stroški in dobiček za tega proizvajalca izvoznika določeni v skladu s členom 2(6)(a) osnovne uredbe, tj. na podlagi tehtanega povprečja dejanskih zneskov, ugotovljenih za druge izvoznike ali proizvajalce, za katere je bila narejena preiskava v zvezi s proizvodnjo in prodajo podobnega proizvoda na notranjem trgu države porekla.

3. Izvozna cena

(37) V vseh primerih, v katerih se je zadevni proizvod izvozil neodvisnim strankam v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo.

(38) Kadar je bil izvoz izveden prek povezanih trgovcev, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe konstruirana na podlagi cene, po kateri so bili uvoženi proizvodi najprej nadalje prodani neodvisnemu kupcu in ki je bila ustrezno prilagojena glede na vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, ter glede na primerno stopnjo PSA-stroškov in dobička. V zvezi s tem so bili uporabljeni dejanski PSA-stroški povezanih uvoznikov v OPP. V zvezi z dobičkom je bilo na podlagi razpoložljivih informacij in zaradi nerazpoložljivosti drugih zanesljivejših informacij določeno, da je 2-odstotni dobiček primeren za uvoznika v tem poslovnem sektorju.

(39) Kadar je bila prodaja izvedena prek nepovezanih trgovcev, ni bilo možno z gotovostjo določiti končne destinacije izvoženega proizvoda, kot je navedeno v uvodni izjavi (24). Zato ni bilo možno ugotoviti, ali je bil določen proizvod prodan stranki v Skupnosti ali kateri drugi tretji državi, zaradi česar je bilo sklenjeno, da se prodaje nepovezanim trgovcem ne upošteva.

4. Primerjava

(40) Primerjava normalne vrednosti z izvoznimi cenami je bila narejena na podlagi cene franko tovarna.

(41) V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so se za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene, in primerljivost cen. Ustrezne prilagoditve so bile odobrene v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so upravičene, pravilne in podprte s preverjenimi dokazi. Na podlagi tega so bile izvedene prilagoditve za razlike v popustih, provizijah, stroških za prevoz, zavarovanje, pretovarjanje, manipulativnih stroških, stroških nakladanja in tozadevnih stroških, stroških pakiranja, stroških kreditov in uvoznih dajatev.

5. Stopnje dampinga

5.1. Vzorčene družbe

(42) Za proizvajalce izvoznike, ki so bili vključeni v vzorec, je bila izračunana individualna stopnja dampinga. Za te družbe je bila v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe narejena primerjava tehtane povprečne normalne vrednosti posamezne vrste zadevnega proizvoda, izvoženega v Skupnost, s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega proizvoda.

(43) Na podlagi zgoraj navedenega so dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek neto cene franko meja Skupnosti, brez plačane dajatve:

Marine Harvest AS | -12,1 % |

Hallvard Leroy AS | -3,3 % |

Sjotroll Havbruk AS | 0,6 % |

5.2. Stopnja dampinga na ravni države

(44) Glede na to, da so stopnje dampinga, ugotovljene za vse družbe iz vzorca, bile na ravni de minimis in da je sodelovanje pri tej preiskavi bilo zelo močno, se je štelo, da je stopnja dampinga na ravni države prav tako na ravni de minimis.

D. TRAJNOST SPREMENJENIH OKOLIŠČIN

1. Splošno

(45) Nato se je v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe proučevalo, ali so razmere v OPP, tj. stopnje dampinga, kot so navedene zgoraj, trajne. V zvezi s tem so bili še zlasti proučeni naslednji vidiki: (i) verjetno gibanje normalne vrednosti, (ii) gibanje obsega proizvodnje na Norveškem in (iii) gibanje potrošnje velike amerikanke na trgu Skupnosti, (iv) gibanje izvoznih cen in obsega izvoza na trge tretjih držav in (v) gibanje izvoznih cen in obsega izvoza v Skupnost.

2. Gibanje normalne vrednosti

(46) Za določitev verjetnega gibanja normalne vrednosti in ker je normalna vrednost v OPP v skladu s členom 2(3) in 2(6) osnovne uredbe morala biti konstruirana na podlagi proizvodnih stroškov proizvajalca izvoznika z največjim obsegom izvoza v ES, se je štelo za ustrezno, da se prouči verjetno gibanje proizvodnih stroškov na Norveškem kot nadomestilo za domače cene.

(47) V tem okviru so bili proučeni različni dejavniki, ki vplivajo na raven stroškov na enoto, kot so stroški za krmo, stroški proizvodnje dveletne velike amerikanke, vpliv procesa konsolidacije norveške industrije velike amerikanke. Najprej je s preiskavo bilo ugotovljeno, da sta se dva glavna sestavna dela stroškov, strošek za krmo in strošek proizvodnje dveletne velike amerikanke, ki predstavljata 60 % celotnih stroškov, od začetka prvotne preiskave zmanjšala in od začetka OPP stabilizirala. Ni bilo podatkov, iz katerih bi bilo možno sklepati o znatnem nihanju teh stroškov v predvidljivi prihodnosti. Ta sklepna ugotovitev je bila potrjena s ceniki za krmo za prvo četrtletje leta 2008, preverjenimi med preiskavo. Poleg tega je zaradi ekonomije obsega na zmanjšanje stroškov prav tako vplival proces konsolidacije v industriji. Med prvotno preiskavo in v OPP so se tako proizvodni stroški v celoti zmanjšali za približno 12 %. Pričakuje se, da se bodo celotni stroški sedaj stabilizirali na ravneh, ugotovljenih v OPP.

(48) Ker normalne vrednosti, določene v OPP, niso bile vedno konstruirane, se je proučevalo, ali obstaja verjetnost, da bi domače prodajne cene ostale na isti ravni kot v OPP. Informacij v zvezi z domačimi cenami na Norveškem po OPP ni bilo na voljo. Čeprav je bilo na podlagi javno dostopnih statističnih podatkov o gibanju cen v zadnjih letih možno ugotoviti, da so bile domače cene na Norveškem in izvozne cene v Skupnost na podobnih ravneh in je bil trend njihovih gibanj v splošnem podoben, na tej podlagi ni bilo možno sprejeti utemeljenih sklepnih ugotovitev. Zato je bilo gibanje domačih cen v prihodnosti težko predvideti, je pa bilo možno sklepati, da bo trend njihovega gibanja podoben trendu gibanja izvoznih cen v Skupnost.

(49) Na podlagi zgoraj navedenega se šteje, da se normalna vrednost, kadar bo temeljila na proizvodnih stroških, v predvidljivi prihodnosti verjetno ne bo znatno povečala. Iz analize normalne vrednosti, kadar je ta temeljila na domačih cenah, prav tako ni bilo možno dovolj zanesljivo predvideti prihodnjih gibanj. Čeprav ni bilo možno sprejeti dokončnih splošnih sklepnih ugotovitev, je možno sklepati, da se normalna vrednost v predvidljivi prihodnosti verjetno ne bo znatno povečala.

(50) Po razkritju je industrija Skupnosti („IS“) trdila, da sklepne ugotovitve v zvezi s stroški za krmo in stroški proizvodnje dveletne velike amerikanke niso točne. IS je trdila, da se je cena krme na Finskem med letoma 2001 in 2008 zvišala za 36 % in da je bil trend gibanja norveške cene krme enak. IS je tudi trdila, da se je cena sestavnih delov krme močno zvišala v OPP in po OPP, kar kaže na povečanje proizvodnih stroškov velike amerikanke na Norveškem.

(51) Trditve v zvezi s ceno krme na Finskem niso bile potrjene z javno dostopnimi ali preverljivimi informacijami, zato jih je bilo treba zavrniti. Zvišanje cene sestavnih delov krme ni izključeno. Vendar pa se zaradi možnosti nadomestitve različnih sestavnih delov krme dražji sestavni deli običajno lahko nadomestijo s cenejšimi, zato tudi v primeru povečanja stroškov nekaterih sestavin krme vpliv na celotne stroške za krmo (in torej celotne proizvodne stroške) predvidoma ne bo neposreden in enakomeren, tj. če bi se stroški nekaterih sestavin krme povečali, bo povečanje stroškov v celoti bistveno manjše.

(52) IS je tudi trdila, da je iz norveških statistik razvidno povečanje stroškov na enoto dveletne velike amerikanke, in sicer za 15,7 % med letoma 2003 in 2006. Iz istih statistik pa je tudi razvidno, da so stroški proizvodnje dveletne velike amerikanke, če se jih spremlja daljše obdobje, v zadnjih desetih letih sicer nihali, vendar se v celoti niso bistveno povečali. Prav tako je treba opozoriti, da iz povprečnih stroškov proizvodnje dveletne velike amerikanke, ki jih je predložila IS, niso bili razvidni podatki o povprečni masi dveletne velike amerikanke, ki pa so za zanesljivo oceno teh stroškov nujni. Glede na zgoraj navedeno trditve industrije Skupnosti v zvezi s stroški za krmo in stroški proizvodnje dveletne velike amerikanke niso bile upoštevane, sklepne ugotovitve iz uvodne izjave (49) pa so bile potrjene.

3. Gibanje obsega proizvodnje na Norveškem

(53) V nasprotju s trditvami norveških zainteresiranih strank je bilo s preiskavo ugotovljeno, da se bo obseg proizvodnje zadevnega proizvoda na Norveškem v bližnji prihodnosti verjetno še bolj povečal. Čeprav izgleda, da sta se dva največja norveška proizvajalca zadevnega proizvoda dejansko odločila ustaviti proizvodnjo zadevnega proizvoda, je bilo s preiskavo ugotovljeno, da tudi drugi proizvajalci velike amerikanke in lososa načrtujejo ustavitev proizvodnje lososa, da bi se osredotočili na proizvodnjo velike amerikanke.

(54) Dovoljenja za proizvodnjo, ki jih izdaja norveška vlada, zajemajo proizvod, ki ga zadeva ta pregled (velika amerikanka), in lososa, ter določajo zgornje meje obsega proizvodnje teh dveh proizvodov. Čeprav nova dovoljena predvidoma ne bodo izdana pred letom 2009, se lahko posamezni proizvajalci odločijo, da v okviru enega in istega dovoljenja proizvodnjo lososa preusmerijo v proizvodnjo velike amerikanke (in obratno). Vendar bi bil zaradi razmerja med obsegom proizvodnje lososa in velike amerikanke (v povprečju predstavlja proizvodnja lososa 90 % dovoljenega obsega proizvodnje v okviru enega dovoljenja, proizvodnja velike amerikanke pa samo 10 %) vpliv preusmeritve z lososa na veliko amerikanko veliko večji kot vpliv preusmeritve v obratni smeri.

(55) Norveške zainteresirane stranke so trdile, da največji norveški proizvajalci velike amerikanke čedalje bolj preusmerjajo svojo proizvodnjo v proizvodnjo lososa, in sicer zaradi bioloških razlik med veliko amerikanko in lososom (npr. pogostejša letina, krajše obdobje za izpustitev dveletnih postrvi), kar naj bi povečalo učinkovitost proizvodnje lososa in s tem njeno donosnost. Poleg tega, da te trditve niso bile podprte z dokazi, tudi niso upoštevale dejstva, da se velika amerikanka na Norveškem uspešno proizvaja že vrsto let, biološke razlike med lososom in veliko amerikanko pa so vedno obstajale. Zainteresirane stranke niso pojasnile, zaradi katerih spremenjenih okoliščin naj bi bile sedaj spremembe v strategijah proizvodnje verjetnejše kot v preteklosti. Poleg tega je bila trditev v nasprotju s pričakovanji norveških proizvajalcev velike amerikanke, da se bo potrošnja na svetovnem trgu povečala (glej uvodno izjavo (63)). To trditev je bilo zato treba zavrniti.

(56) Poleg tega je iz javno dostopnih statistik razvidno, da se je število dveletnih amerikank za proizvodnjo zadevnega proizvoda v letu 2008 znatno povečalo, tj. za najmanj 20 % v primerjavi z letom 2007. Naraščajoč trend v proizvodnji je razviden tudi iz drugih statistik (SSB – Statistics Norway), ki kažejo na znatno povečanje proizvodnje (+42 %) in prodaje (+53 %) mlade velike amerikanke v obdobju 2003−2006.

(57) Nenazadnje so bili dokazi, ki so jih predložile norveške zainteresirane stranke v podporo svojim trditvam, tj. da se je raven biomase znižala in je na podlagi proizvodnje iker možno sklepati o zmanjšanju proizvodnje v prihodnosti, nepopolni in so temeljili na številnih domnevah. Zato se niso šteli za odločilne.

(58) Glede na zgornje navedbe je bilo treba trditve norveških zainteresiranih strank o zmanjšanju celotnega obsega proizvodnje na Norveškem zavrniti.

(59) IS je trdila, da se bo proizvodnja na Norveškem po predvideni izdaji novih dovoljenj za proizvodnjo v letu 2009 verjetno še bolj povečala. Kot je navedeno v uvodni izjavi (54), nova dovoljenja predvidoma ne bodo izdana pred letom 2009. V zvezi s tem se je štelo, da je izdaja novih dovoljenj v letu 2009 sicer možna, vendar pa njihovo število in zato tudi obseg dodatne proizvodnje sedaj še nista znana. Poleg tega dovoljenja veljajo hkrati za proizvodnjo lososa in proizvodnjo postrvi, zaradi česar na tej stopnji ni možno dovolj zanesljivo predvideti, kolikšen del vsakega posameznega novega dovoljenja se bo uporabljal za proizvodnjo lososa in kolikšen del za proizvodnjo postrvi. Poleg tega je treba opozoriti, da se proizvodnja tudi v primeru izdaje novih dovoljenj zaradi sorazmerno dolgega proizvodnega cikla ne bo takoj povečala. To trditev je bilo zato treba zavrniti.

(60) Norveška zveza in združenje za ribe in morske sadeže (The Norwegian Seafood Federation and Association) sta nasprotovala trditvi, da se je obseg proizvodnje postrvi povečal in da se bo v prihodnosti še naprej povečeval ter trdila, da sta celotna biomasa in število rib aprila 2008 bila znatno nižja v primerjavi z aprilom 2007. Vendar teh trditev ni bilo možno preveriti in jih je zato bilo treba zavrniti.

(61) Na podlagi zgoraj navedenega se šteje, da se bo obseg proizvodnje velike amerikanke na Norveškem v predvidljivi prihodnosti verjetno povečal.

4. Gibanje potrošnje Skupnosti

(62) Treba je opozoriti, da je bila preiskava omejena na damping in da zato natančnih podatkov o proizvodnji industrije Skupnosti in prodaji velike amerikanke na trgu Skupnosti v OPP ni bilo na voljo.

(63) Vendar so različni viri potrdili, da se pričakuje 5-odstotno letno povečanje povpraševanja po proizvodih iz rib, vključno z veliko amerikanko, na svetovnem trgu. Ta naraščajoč trend se lahko pričakuje tudi za Skupnost, čeprav povečano povpraševanje predvidoma ne bo v celoti absorbiralo dodatnega obsega proizvodnje velike amerikanke na Norveškem.

(64) Po razkritju je Finsko združenje ribogojcev (Finnish Fish Farmers' Association − „FFFA“) nasprotovalo zgornji sklepni ugotovitvi in trdilo, da se kljub pričakovanemu povečanju povpraševanja po ribah na svetovnem trgu povpraševanje po norveških velikih amerikankah v Skupnosti ne bo povečalo. FFFA je nadalje trdil, da bo dodatno povpraševanje povezano z novimi, eksotičnimi ribjimi vrstami in ne s postrvjo. Opozoriti je treba, da so, kot je navedeno v uvodni izjavi (63), nekateri viri navedli povečanje potrošnje velike amerikanke, ki so ga potrdile tudi druge zainteresirane stranke, ki zastopajo ribogojce nekaterih držav članic in tudi Norveške. Ker FFFA ni predložil informacij ali dokazov, ki bi potrdili njegove trditve, je te bilo treba zavrniti.

5. Gibanje cen in obsega izvoza na trge tretjih držav

(65) S preiskavo je bilo ugotovljeno, da sta glavna izvozna trga Norveške Rusija in v manjši meri Japonska, kamor je bilo v letu 2007 v celoti odpravljenega 57 % norveškega izvoza velike amerikanke, na trg Skupnosti pa samo 13 %. Približno 14 % celotnega norveškega izvoza velike amerikanke je bilo v istem letu odpravljenega tudi v Ukrajino in na Tajvan.

(66) Norveškemu izvozu na svetovnem trgu konkurira čilski izvoz; Čile je največji svetovni proizvajalec izvoznik zadevnega proizvoda, obseg njegove proizvodnje in izvoza presegata obseg proizvodnje in izvoza Norveške.

(67) Vendar pa se je zaradi povečanega povpraševanja norveški izvoz v Rusijo in tudi v Ukrajino v zadnjih letih znatno povečal, tj. z 8 600 ton v letu 2002 na skupaj 31 500 ton v letu 2007. Ta trend potrjujejo najnovejše statistike, ki kažejo, da se v Rusijo izvaža znatno povečan obseg čilske in norveške velike amerikanke.

(68) Kot je navedeno v uvodni izjavi (65), je bilo s preiskavo ugotovljeno, da je Rusija postala glavni izvozni trg norveških proizvajalcev. Poleg znatnega povečanja obsega izvoza v Rusijo je bilo v letu 2007 možno opaziti tudi preusmeritev z zamrznjene postrvi k sveži postrvi. Ta preusmeritev odraža prizadevanja norveških proizvajalcev za upoštevanje povpraševanja svojih ruskih kupcev, ki imajo raje sveže proizvode iz rib, in torej močan interes norveških proizvajalcev izvoznikov za hitro rastoč ruski trg.

(69) V zvezi z norveškim izvozom na Japonsko je bil za obdobje med letoma 2006 in 2007 ugotovljen nazadujoč trend, tj. izvoz se je zmanjšal za 39 %, in sicer z 10 877 na 6 661 ton. Kot v primeru Rusije, norveškemu izvozu na japonskem trgu konkurira čilski izvoz. Čilu je uspelo znatno povečati obseg svojega izvoza na Japonsko. Vendar bi za sprejetje dokončnih sklepnih ugotovitev gibanje izvoza bilo treba spremljati daljše obdobje. Na podlagi podatkov, ki so jih imele na voljo službe Komisije, takšnih sklepnih ugotovitev ni bilo možno sprejeti.

(70) Ugotovljeno je bilo, da so bile v OPP norveške izvozne cene višje za trge tretjih držav kot za Skupnost (v povprečju za 8,6 %). Vendar statistike v zvezi z obdobjem po OPP kažejo na nazadujoč trend cen tudi na norveških tradicionalnih izvoznih trgih. Povprečne izvozne cene z Norveške v Rusijo so se med letoma 2006 in 2007 znižale s 34,70 NOK/kg na 24,22 NOK/kg, kar je v veliki meri možno razložiti s preusmeritvijo z zamrznjene postrvi k sveži postrvi, ki je bila cenejša, in tudi z mednarodno konkurenco. Podobno so se izvozne cene na Japonsko znižale s povprečno 33,26 NOK/kg na 29,79 NOK za kg. Kljub temu znižanju so bile izvozne cene v ES v letu 2007 še zmeraj v povprečju za 4 % nižje od izvoznih cen na Japonsko in v Rusijo. Ta trend je bilo možno potrditi tudi za začetek leta 2008.

(71) Zaradi naraščanja svetovnega povpraševanja je zaradi privlačnosti (višje cene) glavnih rastočih trgov (Rusija) in zaradi stalnega naraščanja povpraševanja drugih trgov, kot so Ukrajina in države Daljnega Vzhoda, kjer izvoz velike amerikanke s poreklom iz Norveške zadnjih deset let narašča, se pričakuje, da bodo dodaten obseg proizvodnje velike amerikanke v glavnem uvozili in absorbirali ti trgi.

(72) Po razkritju je IS trdila, da so ravni zalog zamrznjene velike amerikanke na Norveškem visoke, kar je treba upoštevati pri analizi verjetnega gibanja obsega izvoza v Skupnost. Vendar IS ni predložila dokazov, iz katerih bi bile razvidne visoke ravni zalog. Zato se je to trditev štelo za nezanesljivo. Treba je tudi opozoriti, da so bili izvedeni preveritveni obiski v prostorih največjih proizvajalcev izvoznikov velike amerikanke na Norveškem in da tako visoke ravni zalog niso bile ugotovljene. Trditev je bila zato zavrnjena.

(73) IS je tudi trdila, da se je ruska proizvodnja velike amerikanke povečala in da bodo ruski organi verjetno uvedli dodatne carinske dajatve na norveško veliko amerikanko, da bi zaščitili rusko proizvodnjo velike amerikanke. Drugi proizvajalci velike amerikanke so trdili, da so norveški proizvajalci odvisni od ruskega trga in da bi bile v primeru morebitne omejitve dostopa do tega trga zaradi njegove nepredvidljivosti znatne količine velike amerikanke usmerjene v Skupnost.

(74) Tudi te trditve niso bile potrjene z dokazi in se jih je zaradi tega štelo za nezanesljive. Zato ni bilo razlogov za sklepanje o omejitvi dostopa norveškega izvoza do ruskega trga. Treba je tudi opozoriti, da se, kot je navedeno v uvodni izjavi (65), širijo tudi trgi drugih tretjih držav, kot so Ukrajina ali države Daljnega Vzhoda in da se je izvoz z Norveške v te države povečal. Trditev, da je Norveška odvisna samo od izvoza v Rusijo, je bilo zato treba zavrniti.

6. Gibanje cen in obsega izvoza v Skupnost

(75) Iz razpoložljivih podatkov o cenah izvoza v Skupnost je razvidno, da so se med letoma 2006 in 2007 povprečne izvozne cene znižale s povprečno 4,02 EUR/kg v letu 2006 na povprečno 2,87 EUR/kg v letu 2007. Vendar pa je iz statistik v zvezi z obdobjem od zadnjega četrtletja leta 2007 do začetka leta 2008 razvidno, da se je ta trend ustavil in da so se cene stabilizirale.

(76) Kot je razvidno iz zgoraj navedene analize v uvodni izjavi (71) zaradi širitve ni verjetno, da bi bil povečan obseg proizvodnje velike amerikanke na Norveškem v celoti usmerjen v Skupnost, če bi se ukrepi odpravili. Povpraševanje se vendar povečuje tudi na svetovnem trgu, norveški izvoz je že dobro uveljavljen na trgih tretjih držav in pričakuje se, da se bo še povečal. Kljub konkurenci s čilskim izvozom in kljub temu, da je, sorazmerno gledano, Čile od Norveške prevzel tržne deleže na nekaterih trgih, se je izvoz Norveške v večino teh držav absolutno gledano povečal in se pričakuje, da se bo glede na položaj svetovnega trga še naprej povečeval.

(77) Kot je navedeno v uvodni izjavi (63), je v zvezi s trgom Skupnosti verjetno, da se bo potrošnja velike amerikanke povečala, zato bo ta trg lahko absorbiral povečano količino uvoza, ne da bi to nujno povzročilo močan cenovni pritisk. Opozarja se tudi, da konkurenca med norveškim in čilskim uvozom ni močna samo na trgih tretjih držav ampak tudi na trgu Skupnosti. Ni jasnih znakov za dejansko znatno povečanje obsega uvoza iz Norveške v Skupnost, če bi se ukrepi odpravili.

(78) Zaradi pričakovanega povečanja potrošnje in položaja svetovnega trga, kot je opisan zgoraj, ni možno skleniti, da obstaja tveganje presežka ponudbe na trgu Skupnosti in torej znatnega padca cen.

(79) Zato je bilo sklenjeno, da je položaj v zvezi z izvoznimi cenami in obsegom proizvodnje, ugotovljen v OPP, trajen.

(80) Po razkritju je IS trdila, da so izvozne cene na Finsko znatno padle v OPP in po OPP in da je bila izvozna cena velike amerikanke na Finsko nižja od proizvodnih stroškov od julija 2007.

(81) Najprej je treba opozoriti, da je IS stroške velike amerikanke, proizvedene na Norveškem, ocenila previsoko in da ti niso ustrezali dejanskim preverjenim ribogojnim in proizvodnim stroškom preiskanih družb. V zvezi z ravnijo izvoznih cen se ugotavlja, da čeprav izvoz na Finsko predstavlja znaten del norveškega izvoza v Skupnost, znatne količine uvažata tudi Švedska in Danska, kjer je bila povprečna izvozna cena višja. Ker je treba narediti oceno na osnovi Skupnosti, je treba upoštevati povprečne izvozne cene v vse države v Skupnosti. Na podlagi tega je sklepna ugotovitev iz uvodne izjave (75) o stabilizaciji izvoznih cen v Skupnost kot celoto na začetku leta 2008 potrjena.

7. Sklepna ugotovitev

(82) S preiskavo je bilo ugotovljeno, da je bil damping na ravni de minimis .

(83) S preiskavo je bilo ugotovljeno tudi, da se bo proizvodna zmogljivost za zadevni proizvod na Norveškem verjetno povečala. Vendar je iz rezultatov preiskave prav tako razvidno, da bodo v primeru povečanja izvoza v Skupnost zaradi predvidenega povečanja potrošnje povečan obseg proizvodnje v veliki meri verjetno lahko absorbirali trgi drugih tretjih držav. Ker se bo potrošnja na trgu Skupnosti zelo verjetno tudi povečala, bo ta trg sposoben absorbirati morebitno povečanje uvoza in zato se znatnega presežka ne pričakuje.

(84) Poleg tega, čeprav je pri cenah v Skupnost bil ugotovljen nazadujoč trend, ta ni bil potrjen po OPP, saj so se cene takrat stabilizirale. Na podlagi zgoraj navedenega, tj. povečanje potrošnje in zelo nizka verjetnost tveganja za presežek ponudbe, se povečanja cenovnega pritiska v Skupnosti ne pričakuje.

(85) Zato se sklene, da so okoliščine, na podlagi katerih so bile izračunane stopnje dampinga v OPP, trajne.

(86) Ta vmesni pregled je zato treba zaključiti in odpraviti dokončne protidampinške dajatve.

F. RAZKRITJE

(87) Zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih namerava Komisija zaključiti ta vmesni pregled. Vsem strankam je bila dana možnost, da predložijo pripombe. Njihove pripombe so bile upoštevane, če so bile upravičene in podprte z dokazi –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Edini člen

Delni vmesni pregled protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz velikih amerikank (Oncorhynchus mykiss), svežih, ohlajenih ali zamrznjenih, celih (z glavo in škrgami, brez drobovja, mase več kakor 1,2 kg posamezno ali brez glave, škrg in drobovja, mase več kakor 1 kg posamezno) ali v obliki filetov (mase več kakor 0,4 kg posamezno) s poreklom iz Norveške, ki so sedaj uvrščene pod oznake KN 0302 11 20, 0303 21 20, 0304 19 15 in 0304 29 15, začet v skladu s členom 11(3) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96, se s tem zaključi, ukrepi, ki veljajo za uvoz s poreklom iz Norveške, pa se odpravijo.

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, […]

Za Svet

Predsednik […]

[1] UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

[2] UL L 72, 11.3.2004, str. 23.

[3] UL C 109, 15.5.2007, str. 23.