[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 13.2.2007

SEC(2007) 190 konč.

Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s členom 9(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Litve za obdobje 2006–2009

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

SPLOšNO OZADJE

Pakt stabilnosti in rasti, ki je začel veljati 1. julija 1998, temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje razmer za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. Reforma Pakta iz leta 2005 je potrdila njegovo koristnost pri utrjevanju proračunske discipline, je pa poskusila okrepiti njegovo učinkovitost in gospodarsko podlago ter zavarovati dolgoročno vzdržnost javnih financ.

Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], ki je del Pakta stabilnosti in rasti, določa, da morajo države članice Svetu in Komisiji predložiti programe stabilnosti ali konvergenčne programe ter njihove letne dopolnitve (države članice, ki so že sprejele enotno valuto, predložijo programe stabilnosti ali njihove dopolnitve, države članice, ki je še niso sprejele, predložijo konvergenčne programe ali njihove dopolnitve). Prvi konvergenčni program Litve je bil predložen maja 2004. V skladu z Uredbo je Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom podal mnenje 5. julija 2004. V skladu z istim postopkom Komisija oceni dopolnitve programov stabilnosti in konvergenčnih programov, preuči jih prej navedeni odbor, po potrebi pa jih preuči še Svet.

Ozadje ocene dopolnitve programa

Komisija je preučila najnovejšo dopolnitev konvergenčnega programa Litve, predloženo 13. decembra 2006, in sprejela priporočilo za zadevno mnenje Sveta (glej okvir z glavnimi točkami ocene).

Kot ozadje za oceno proračunske strategije v novem programu stabilnosti naslednji odstavki povzemajo:

1. gospodarsko in proračunsko uspešnost zadnjih desetih let,

2. najnovejšo oceno stanja države pri preventivnem delu Pakta stabilnosti in rasti (povzetek mnenja Sveta o predhodni dopolnitvi konvergenčnega programa) in

3. oceno Komisije o nacionalnem programu reform iz oktobra 2006.

Nedavna ekonomska in proračunska uspešnost

Litva je uspešno opravila prehod na delujoče tržno gospodarstvo in trenutno beleži eno izmed najvišjih stopenj rasti proizvoda med državami EU. BDP na prebivalca je bil leta 2005 tik nad 50 % povprečja EU. Domače povpraševanje je v zadnjih letih zelo naraslo, delno zaradi dvigajoče se rasti posojil, ki postaja glavni dejavnik gospodarske rasti in vodi k višjemu zunanjemu primanjkljaju. Po obdobju neinflatorne rasti je inflacija od sredine leta 2004 narasla in odraža kombinacijo dejavnikov, vključno s povišanjem cen nepredelanih živil in energije ter znatnim povečanjem plač glede na zaostrovanje trga dela. Vlada je v zadnjih letih prikazala dobre rezultate pri doseganju proračunskih ciljev, čeprav bi lahko še bolje izkoristila čas ugodnih razmer v Litvi.

Ocena v mnenju Sveta o predhodnem programu

Svet je 14. marca 2006 sprejel mnenje o prejšnji dopolnitvi konvergenčnega programa, ki zajema obdobje 2005–2008. „V okviru dobrih možnosti za rast in za zagotavljanje trajnostne konvergence z EU“ je Svet pozval Litvo, da „(i) okrepi prizadevanja za strukturno prilagoditev proračuna, da se pospeši doseganje srednjeročnega cilja in (ii) si zlasti prizadeva za zahtevnejši javnofinančni ciljni primanjkljaj v letu 2006, pri čemer naj se zagotovi, da se bo proračunski rezultat za leto 2005, ki je boljši od napovedanega, prenesel v leto 2006 in naslednja leta“.

Ocena Komisije o nacionalnem programu reform iz oktobra 2006

Poročilo o izvajanju nacionalnega programa reform Litve, ki ga določa prenovljena lizbonska strategija za rast in delovna mesta, je bilo predloženo 13. oktobra 2006. Nacionalni program reform Litve kot ključne izzive ali prednostne naloge opredeljuje: ohranitev hitre gospodarske rasti in stabilnega makroekonomskega okolja, spodbujanje konkurenčnosti litvanskih podjetij, ter spodbujanje zaposlovanja in naložb v človeški kapital.

Ocena Komisije tega programa (sprejeta kot del letnega poročila o napredku[2] iz decembra 2006) je pokazala, da Litva dobro napreduje pri izvajanju nacionalnega programa reform na večini glavnih področij politik v sektorjih makroekonomije, mikroekonomije in zaposlovanja. Vendar kljub številnim pomembnim ukrepom v fazi zasnove v smislu izvedbe ostaja še veliko dela.

Glede na ugotovljene močne in šibke točke se Litvi priporoča, da sprejme ukrepe na področju raziskav in razvoja ter ponudbe kvalificirane delovne sile.

Okvir: glavne točke za oceno Kot določata člen 5(1) (za programe stabilnosti) in člen 9(1) (za konvergenčne programe) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97, ocena upošteva naslednje točke: ali so ekonomske predpostavke, na katerih temelji program, verjetne; srednjeročni proračunski cilj, ki ga je predložila država članica, in ali so postopki prilagajanja za njegovo dosego ustrezni; ali ukrepi, sprejeti in/ali predlagani za upoštevanje teh postopkov prilagajanja, zadoščajo za uresničitev srednjeročnega cilja v okviru konjunkturnega cikla; ali so pri oceni postopkov prilagajanja za dosego srednjeročnega proračunskega cilja prizadevanja za usklajevanje večja v času dobrih gospodarskih razmer, medtem ko so lahko prizadevanja v času slabih gospodarskih razmer manjša, in ali si za države članice euroobmočja in MDT II zadevna država članica prizadeva za letno izboljšanje svojega proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov, z 0,5 % BDP kot merilom za dosego srednjeročnega proračunskega cilja; izvajanje večjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoročne učinke na prihranek pri izdatkih (vključno s spodbujanjem potencialne rasti) in torej preverljiv učinek na dolgoročno vzdržnost javnih financ (pod pogojem, da se glede referenčne vrednosti 3 % BDP ohrani ustrezna varnostna rezerva in se pričakuje vrnitev proračunskega stanja v programskem obdobju na srednjeročni proračunski cilj), in sicer pri določanju postopkov prilagajanja za dosego srednjeročnega proračunskega cilja (za države članice, ki ga še niso dosegle) ali pri odobritvi začasnega odklona od srednjeročnega proračunskega cilja (za države članice, ki so ga dosegle), pri tem pa se nameni posebna pozornost pokojninskim reformam, ki uvajajo večstebrni sistem, ki vključuje obvezen, v celoti naložbeni pokojninski steber; ali so ekonomske politike zadevne države članice skladne s širšimi smernicami ekonomskih politik. Verjetnost makroekonomskih predpostavk programa se oceni glede na napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 in tudi z uporabo skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih rezultatov in ciklično prilagojenih saldov. Skladnost s širšimi smernicami ekonomskih politik se oceni na podlagi širših smernic ekonomskih politik na področju javnih financ, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Pri oceni se preučijo tudi: razvoj deleža dolga in obeti za dolgoročno vzdržnost javnih financ, ki jim je treba posvečati „zadostno pozornost pri nadzoru proračunskih stanj“ v skladu s poročilom Sveta z dne 20. marca 2005 o „Izboljšanju izvajanja Pakta stabilnosti in rasti“. Sporočilo Komisije z dne 12. oktobra 2006 določa pristop k oceni dolgoročne vzdržnosti javnih financ[3]; stopnja integracije z nacionalnim programom reform, ki ga predložijo države članice v skladu z lizbonsko strategijo za rast in delovna mesta. V spremni opombi Evropskemu svetu z dne 7. junija 2005 o širših smernicah ekonomskih politik za obdobje 2005–2008 je Svet Ecofin navedel, da morajo biti nacionalni programi reform skladni s programi stabilnosti in konvergenčnimi programi; skladnost s kodeksom ravnanja[4], ki med drugim določa skupno strukturo in vrsto razpredelnic s podatki za programe stabilnosti in konvergenčne programe. |

- Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s členom 9(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Litve za obdobje 2006–2009

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[5] in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju s Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

4. Dne [27. februarja 2007] je Svet proučil dopolnitev konvergenčnega programa Litve, ki obravnava obdobje od 2006 do 2009. Dopolnitev je bila predložena skoraj dva tedna po roku 1. decembra, določenem v kodeksu ravnanja glede na spremembo v odobritvenem postopku za program, ki zdaj vključuje Parlament.

5. Makroekonomski scenarij, ki podpira program, predvideva, da bo realna rast BDP postopoma upadla, in sicer z 7,8 % v letu 2006 na 4,5 % v letu 2009. Ta scenarij je bil ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov in videti je, da temelji na previdnih predpostavkah o rasti od leta 2007 dalje. Programske napovedi o inflaciji so za zadnja leta glede na nedavni razvoj nizke.

6. Za leto 2006 je bil javnofinančni primanjkljaj v jesenski napovedi služb Komisije leta 2006 ocenjen na 1 % BDP, pri čemer je bila napoved iz predhodne dopolnitve konvergenčnega programa 1,4 % BDP. Primanjkljaj je v dopolnitvi programa ocenjen na 1,2 % BDP. Vendar prvi podatki za celo leto 2006 napovedujejo še boljši rezultat primanjkljaja do položaja blizu ravnovesja. To je zaradi veliko bolj ugodne od predvidene gospodarske dejavnosti in zaposlovanja, hitrejše rasti plač in izboljšanja pobiranja davkov in je bilo doseženo kljub spremembi proračuna julija 2006, s katero so se odhodki povečali za 0,5 % BDP.

7. Glavni cilj programa je skozi vse programsko obdobje postopno zmanjšati javnofinančni primanjkljaj za dosego srednjeročnega cilja (srednjeročni cilj, glej spodaj) do leta 2008 in uravnotežen proračun v letu 2009. Primarni primanjkljaj naj bi se uravnovesil do leta 2007 in ob koncu programskega obdobja zabeležil presežek v višini 0,8 % BDP. V primerjavi s prejšnjo dopolnitvijo je načrtovana prilagoditev bolj ambiciozna, vendar se ob manj ugodnem makroekonomskem scenariju osredotoča na konec programskega obdobja. Predvidena javnofinančna konsolidacija temelji na povečanju deleža prihodkov v razmerju do BDP, ki je višji od povečanja deleža prihodkov v razmerju do BDP (2,6 odstotne točke v primerjavi z 1,4 odstotne točke). Na strani prihodkov je samo 0,5 odstotne točke posledica povečanja deleža davkov, ki je nastalo zlasti zaradi izboljšanja pri pobiranju davkov. Preostalo povečanje prihodkov ni določeno v programu, vendar se zdi, da je povezano z dotokom sredstev EU. Na strani odhodkov so spremembe posledica povečanja javnih naložb, socialnih transferjev in „drugih“ primarnih odhodkov, kar je manj kot popolnoma izravnano z znatnim zmanjšanjem javne porabe v odstotku BDP (za več kot 2 odstotni točki).

8. Za strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, se načrtuje postopno izboljšanje od primanjkljaja v višini 1,75 % BDP v letu 2006 na presežek v višini 0,5 % v letu 2009. V tem programu, tako kot tudi v predhodni dopolnitvi konvergenčnega programa, je srednjeročni cilj za proračunsko stanje strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP, ki ga se s programom želi doseči do leta 2008. Ker srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 2 % BDP), bi moral pri doseganju izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa se nahaja v obsegu, določenem za države članice euroobmočja in MDT II v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja in ustrezno odraža delež dolga in dolgoročno povprečno rast.

9. Tveganja glede proračunskih napovedi v programu se zdijo v glavnem uravnotežena do leta 2007, toda od leta 2008 bi lahko bili proračunski rezultati slabši od napovedanih v programu. Proračunska strategija temelji na povečanju deleža prihodkov v razmerju do BDP in znatnim zmanjšanjem javne porabe v razmerju do deleža BDP, ki bi bila lahko bolj utemeljena, ob upoštevanju sednjeročnega okvira za načrtovanje in nadzor javnih financ, ki ni dovolj zavezujoč. Medtem ko verjetni prenos od rezultata primanjkljaja v letu 2006, ki je v nižji od pričakovanega, pomeni, da se cilj za leto 2007 lahko doseže, pa pomanjkanje natančnih informacij o predvidenih ukrepih predstavlja precejšnjo negotovost pri doseganju proračunskih ciljev od leta 2008 dalje.

10. Glede na to oceno tveganja je mogoče, da proračunska naravnanost v programu ne bo zadostna za zagotovitev, da se bo do leta 2008 dosegel srednjeročni cilj, kot je predvideno v programu. Zagotavlja tudi dovolj varnostne rezerve, da se v programskem obdobju prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih. Glede na program je ritem prilagoditve za dosego srednjeročnega cilja v skladu s Paktom stabilnosti in rasti, ki določa, da mora biti prilagoditev višja v obdobju ugodnih gospodarskih razmer in je lahko nižja v obdobju slabih gospodarskih razmer. Vendar je treba ob upoštevanju zgoraj navedenega tveganja načrtovano strukturno prilagoditev okrepiti in podpreti z ukrepi, ki zagotavljajo, da bo za države članice v euroobmočju in MDT II kot merilo veljalo letno izboljšanje strukturnega salda za 0,5 % BDP.

11. Ocenjuje se, da je bruto javni dolg v letu 2006 dosegel 18,5 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da bo delež dolga znašal okoli 19 % BDP v letih 2007–2008, preden se bo leta 2009 zmanjšal na 17,75 %.

12. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva v Litvi je nižji od povprečja v EU z omejenim povečanjem odhodkov za pokojnine v prihodnjih desetletjih, na katere vplivajo izvedene pokojninske reforme. Trenutna stopnja bruto javnega dolga je v Litvi zelo nizka, zato bi izboljšanje proračunskega položaja, kot predvideva program, prispevalo k omejevanju tveganja za dolgoročno vzdržnost javnih financ. Na splošno se zdi, da je Litva izpostavljena nizkemu tveganju kar zadeva vzdržnost javnih financ.

13. Konvergenčni program ne vsebuje kvalitativne ocene splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru srednjeročne davčne strategije. Vendar pa zagotavlja sistematske informacije glede neposrednih proračunskih stroškov bistvenih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, in zdi se, da proračunske napovedi upoštevajo učinek na javne finance, ki ga imajo vsi ukrepi, navedeni v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v konvergenčnem programu, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Zlasti programa poudarjata trenutne pokojninske, zdravstvene in davčne reforme. Vendar so ciljni javnofinančni primanjkljaji, ki so predstavljeni v konvergenčnem programu, znatno nižji od tistih, ki so predstavljeni v nacionalnem programu reform.

14. Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008.

15. Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov[6].

Splošni zaključek je, da na podlagi dobrih možnosti za rast, program predvideva napredek k doseganju srednjeročnega cilja do leta 2008. Toda obstajajo tveganja, ki so povezana z doseganjem proračunskih ciljev od leta 2008 dalje.

Ob upoštevanju zgornje ocene se Litvo poziva, da:

(i) izkoristi čas ugodnih gospodarskih razmer in si prizadeva za zahtevnejši javnofinančni ciljni primanjkljaj v letu 2007 ob upoštevanju verjetnega boljšega rezultata primanjkljaja v letu 2006 in podpre ritem prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja z ukrepi, ki bodo zagotovili, da bo za države članice v euroobmočju in MDT II kot merilo veljalo letno izboljšanje strukturnega salda za 0,5 % BDP.

(ii) izboljša srednjeročni okvir za načrtovanje in nadzor javnih financ.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Realni BDP (spremembe v %) | KP dec. 2006 | 7,6 | 7,8 | 6,3 | 5,3 | 4,5 |

COM nov. 2006 | 7,6 | 7,8 | 7,0 | 6,5 | ni podatkov |

KP dec. 2005 | 7,0 | 6,0 | 5,3 | 6,8 | ni podatkov |

Inflacija po HICP (%) | KP dec. 2006 | 2,7 | 3,9 | 4,7 | 3,4 | 3,1 |

COM nov. 2006 | 2,7 | 3,8 | 4,6 | 3,3 | ni podatkov |

KP dec. 2005 | 2,7 | 2,7 | 2,7 | 2,5 | ni podatkov |

Proizvodna vrzel (v % potencialnega BDP) | KP dec. 20061 | 1,9 | 2,4 | 1,6 | 0,1 | -1,9 |

COM nov. 20065 | 1,2 | 1,4 | 0,7 | -0,6 | ni podatkov |

CP dec. 20051 | 2,9 | 2,1 | 0,5 | 0,6 | ni podatkov |

Javnofinančni saldo (v % BDP) | KP dec. 2006 | -0,5 | -1,2 | -0,9 | -0,5 | 0,0 |

COM nov. 2006 | -0,5 | -1,0 | -1,2 | -1,3 | ni podatkov |

KP dec. 2005 | -1,5 | -1,4 | -1,3 | -1,0 | ni podatkov |

Primarni saldo (v % BDP) | KP dec. 2006 | 0,3 | -0,4 | 0,0 | 0,4 | 0,8 |

COM nov. 2006 | 0,3 | -0,2 | -0,4 | -0,5 | ni podatkov |

KP dec. 2005 | -0,9 | -0,8 | -0,7 | -0,4 | ni podatkov |

Ciklično prilagojeni saldo (v % BDP) | KP dec. 20061 | -1,0 | -1,8 | -1,3 | -0,5 | 0,5 |

COM nov. 2006 | -0,8 | -1,4 | -1,4 | -1,2 | ni podatkov |

CP dec. 20051 | -2,3 | -2,0 | -1,4 | -1,2 | ni podatkov |

Strukturni saldo2 (v % BDP) | KP dec. 20063 | -1,0 | -1,8 | -1,3 | -0,5 | 0,5 |

COM nov. 20064 | -0,8 | -1,4 | -1,4 | -1,2 | ni podatkov |

KP dec. 2005 | -2,3 | -2,0 | -1,4 | -1,2 | ni podatkov |

Bruto javni dolg (v % BDP) | KP dec. 2006 | 18,7 | 18,4 | 19,2 | 19,0 | 17,7 |

COM nov. 2006 | 18,7 | 18,9 | 19,6 | 19,8 | ni podatkov |

KP dec. 2005 | 19,2 | 19,9 | 19,8 | 18,9 | ni podatkov |

Opombe: 1 Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa. 2 Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. 3V programu ni enkratnih in drugih začasnih ukrepov. 4V napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 ni enkratnih in drugih začasnih ukrepov. 5 Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 7,9%, 7,7%, 7,8% in 7,9% v tem zaporedju v obdobju 2005–2008. Vir: Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije. |

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Sporočilo Komisije spomladanskemu zasedanju Evropskega sveta, „Izvajanje prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta – Leto uresničevanja“, 12.12.2006, COM(2006) 816.

[3] Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu „Dolgoročna vzdržnost javnih financ v EU“, 12.10.2006, COM(2006) 574 konč. in Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve pri Evropski komisiji (2006), „The long-term sustainability of public finances in the European Union“, European Economy, št. 4/2006.

[4] „Posebnosti izvajanja Pakta stabilnosti in rasti ter smernice za obliko in vsebino programov stabilnosti in konvergence “, ki jih je 11. oktobra 2005 potrdil Svet Ecofin.

[5] UL L 209, 02.08.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[6] Manjkajo zlasti podatki o podkomponentah usklajevanja stanj in tokov in prispevkih k potencialni rasti BDP, dela, kapitala in skupne produktivnosti .