Predlog IZVEDBENA UREDBA SVETA o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz semiš usnja s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 /* COM/2012/0634 final - 2012/0300 (NLE) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1) OZADJE PREDLOGA · Razlogi za predlog in njegovi cilji Ta predlog se nanaša na uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“), v pregledu zaradi izteka ukrepa glede veljavne protidampinške dajatve na uvoz semiš usnja s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. · Splošno ozadje Ta predlog je nastal pri izvajanju osnovne uredbe in je posledica preiskave, ki je bila izvedena v skladu z vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami iz osnovne uredbe. · Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog Dokončna protidampinška dajatev na uvoz semiš usnja, ki se uvršča pod oznako KN 4114 10 10 in 4114 10 90 s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, je bila uvedena z Uredbo Sveta (ES) št. 1338/2006 (UL L 251, 14.9.2006, str. 1). · Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Ni relevantno. 2) POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UČINKA · Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi Zainteresirane strani, na katere se nanaša postopek, so imele možnost, da med preiskavo zagovarjajo svoje interese v skladu z določbami osnovne uredbe. · Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Zunanje strokovno mnenje ni bilo potrebno. · Ocena učinka Ta predlog je posledica izvajanja osnovne uredbe. Osnovna uredba ne določa splošne ocene učinka, vendar vsebuje izčrpen seznam pogojev, ki jih je treba oceniti. 3) PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA · Povzetek predlaganih ukrepov Komisija je 13. septembra 2011 po prejemu utemeljenega zahtevka dveh proizvajalcev Unije začela pregled zaradi izteka ukrepa v zvezi z veljavno protidampinško dajatvijo na uvoz semiš usnja s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. V preiskavi v zvezi s pregledom je bilo ugotovljeno, da obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga in škode industriji Unije, če bi dovolili, da protidampinški ukrepi iztečejo. Ugotovljeno je bilo tudi, da nadaljevanje ukrepov ne bi bilo v nasprotju z interesom Unije. Zato se predlaga, da Svet sprejme priloženi predlog uredbe za podaljšanje obstoječih ukrepov, ki ga je treba objaviti v Uradnem listu Evropske unije najpozneje do 12. decembra 2012. · Pravna podlaga Uredba Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti. · Načelo subsidiarnosti Predlog je v izključni pristojnosti Evropske unije. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. · Načelo sorazmernosti Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov. Oblika ukrepanja je opisana v navedeni osnovni uredbi in ne dopušča odločanja na nacionalni ravni. Navedba o načinu zmanjšanja finančne in upravne obremenitve Unije, nacionalnih vlad, regionalnih in lokalnih organov, gospodarskih subjektov in državljanov ter njeni sorazmernosti z zastavljenim ciljem predloga ni relevantna. · Izbira instrumentov Predlagani instrumenti: uredba. Druga sredstva ne bi bila primerna iz naslednjega razloga: osnovna uredba ne določa drugih možnosti. 4) PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlog ne vpliva na proračun Unije. 2012/0300 (NLE) Predlog IZVEDBENA UREDBA SVETA o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz semiš usnja s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti[1] („osnovna uredba“), zlasti člena 9(4) in člena 11(2) Uredbe, ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija („Komisija“), ob upoštevanju naslednjega: A. POSTOPEK 1. Veljavni ukrepi (1) Svet je po protidampinški preiskavi („prvotna preiskava“) z Uredbo (ES) št. 1338/2006[2] uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz semiš usnja, ki se trenutno uvršča pod oznako KN 4114 10 10 in 4114 10 90, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „zadevna država“) („dokončni protidampinški ukrepi“). Ti ukrepi so bili v obliki dajatve ad valorem v višini 58,9 %. 2. Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa (2) Po objavi obvestila o bližnjem izteku[3] veljavnih dokončnih protidampinških ukrepov je Komisija 14. junija 2011 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek je vložila družba UK Leather Federation („vložnik“), ki predstavlja več kot 50 % celotne proizvodnje semiš usnja v Uniji. (3) Poslani zahtevek je temeljil na izhodišču, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje dampinga in škodil industriji Unije. 3. Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa (4) Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, in je 13. septembra 2011 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije[4] („obvestilo o začetku“), objavila začetek pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. 4. Preiskava 4.1. Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje (5) Preiskava nadaljevanja dampinga je zajela obdobje od 1. julija 2010 do 30. junija 2011 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Preučitev gibanja, pomembnega za oceno verjetnosti nadaljevanja škode, je zajelo obdobje od 1. januarja 2008 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“). 4.2. Strani, ki jih preiskava zadeva (6) Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnika, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike v zadevni državi, nepovezane uvoznike, uporabnike v Uniji, za katere je znano, da jih to zadeva, in predstavnike države izvoznice. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno predložijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. (7) Zaradi očitnega velikega števila proizvajalcev, proizvajalcev izvoznikov in nepovezanih uvoznikov Unije se je zdelo primerno, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe preuči, ali bi bilo treba uporabiti vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, naj se v skladu s členom 17 osnovne uredbe v 15 dneh po začetku pregleda javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku. (8) Uporabljeno je bilo vzorčenje za proizvajalce Unije in od treh znanih proizvajalcev Unije sta bili vzorčeni dve skupini proizvajalcev. (9) Kontaktiranih je bilo šest znanih proizvajalcev izvoznikov v LRK. Vendar pa nobena od teh družb ni sodelovala v preiskavi. (10) V zvezi z uvozniki je bilo identificiranih 35 nepovezanih uvoznikov semiš usnja v Uniji, ki so bili pozvani, da zagotovijo informacije za vzorčenje. Samo dva od njih sta se javila in bila pripravljena sodelovati v trenutnem pregledu. Zato za nepovezane uvoznike vzorčenje ni bilo potrebno. (11) Komisija je poslala vprašalnike vsem stranem, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, in tistim, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku. Prejeti so bili odgovori od vzorčenih skupin proizvajalcev Unije in dveh sodelujočih nepovezanih uvoznikov. Nobeden od proizvajalcev izvoznikov v LRK ni sodeloval v pregledu in nobeno ustrezno združenje potrošnikov Komisiji ni zagotovilo informacij ali se ji javilo med preiskavo. (12) Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja dampinga in posledične škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih zainteresiranih strani: Proizvajalci Unije – Hutchings&Harding Ltd, Cambridge, Združeno kraljestvo; in – Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Turin, Italija. B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK (13) Izdelek, ki ga zadeva ta pregled, je enak kot v prvotni preiskavi, tj. semiš usnje in kombinacija semiš usnja, vključno razrezano v oblike ali nerazrezano ter vključno s „crust“ semiš usnjem in kombinacijo „crust“ semiš usnja, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevni izdelek“), ki se trenutno uvršča pod oznaki KN 4114 10 10 in 4114 10 90. (14) S preiskavo je bilo tako kot s prvotno preiskavo potrjeno, da imajo zadevni izdelek, izdelki, ki se proizvajajo in prodajajo na domačem trgu v LRK, ter tisti, ki jih proizvajalci Unije proizvajajo in prodajajo v Unijo, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter se enako uporabljajo, zato se v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke. C. VERJETNOST NADALJEVANJA DAMPINGA (15) V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali bi bilo verjetno, da bi iztek obstoječih ukrepov povzročil nadaljevanje dampinga. 1. Uvodne opombe (16) Kot je navedeno v uvodni izjavi (9), nobeden od šestih kontaktiranih kitajskih proizvajalcev izvoznikov ni sodeloval v preiskavi in ugotovitve o verjetnosti nadaljevanja dampinga so morale temeljiti na razpoložljivih dejstvih, zlasti na informacijah, ki jih je predložil vložnik, vključno z informacijami v zahtevku za pregled, in na statistiki v skladu s členom 18 osnovne uredbe. 2. Damping uvoza v OPP 2.1. Primerljiva država (17) V skladu z določbami člena 2(7)(a) osnovne uredbe je bilo treba normalno vrednost določiti na podlagi cene ali konstruirane normalne vrednosti, pridobljene v ustrezni tretji državi s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“), ali cene izvoza iz primerljive države v druge države, vključno z Unijo, kadar to ni mogoče, pa na kateri koli drugi razumni podlagi, vključno s ceno, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje v Uniji za podoben izdelek in je po potrebi ustrezno prilagojena, da vključuje razumno stopnjo dobička. (18) V prvotni preiskavi so bile kot primerljiva država za določitev normalne vrednosti uporabljene ZDA. Edini proizvajalec semiš usnja v ZDA v času prvotne preiskave je odtlej zaprl svoj proizvodni obrat. Od takrat se semiš usnje uvaža iz skupnega podjetja v Turčiji. Ker v Združenih državah ni več znatne proizvodnje semiš usnja, so bile v obvestilu o začetku iz tega pregleda kot primerljive države predvidene druge države, in sicer Nova Zelandija, Turčija in Indija. Kontaktirani so bili proizvajalci iz možnih primerljivih držav Indije, Turčije in Nove Zelandije, vendar sodelovanja ni bilo mogoče vzpostaviti. (19) Normalna vrednost je bila zaradi nesodelovanja proizvajalca v primerljivi državi določena na podlagi informacij o povprečni ceni uvoza iz Indije v Unijo, kot so na voljo v uvozni statistiki Eurostata za OPP. (Indija je država z največjim obsegom uvoza v Unijo.) Izvozna cena je zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov iz LRK temeljila na informacijah o povprečni ceni kitajskega uvoza v Unijo, kot so na voljo v uvozni statistiki Eurostata za OPP. Na tej podlagi je bila stopnja dampinga določena kot razlika med povprečno ceno indijskega uvoza v Unijo, uporabljeno kot normalna vrednost, in povprečno ceno kitajskega uvoza, uporabljeno kot izvozna cena. Rezultat izračuna dampinga je bila stopnja dampinga 64 %. 2.2. Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov (20) Poleg analize obstoja dampinga v OPP je bila preučena verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru razveljavitve ukrepov. Ker v tej preiskavi ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik v LRK, spodaj navedeni sklepi temeljijo na dostopnih dejstvih, ki so na voljo v skladu s členom 18 osnovne uredbe, tj. na informacijah iz zahtevka za pregled, podatkih vložnika ter Eurostatovih podatkih. (21) V zvezi s tem so bili analizirani naslednji dejavniki: razvoj uvoza iz LRK, proizvodnja in neizkoriščene zmogljivosti proizvajalcev izvoznikov ter privlačnost trga Unije v smislu cen in obsega. (22) Kot je navedeno v uvodni izjavi (32), primerjava cen uvoza iz LRK v OPP in cen industrije Unije kaže znatno nelojalno nižanje cen (51,6 %). Trg Unije ostaja privlačen za kitajske proizvajalce izvoznike v smislu cen in obsega. To je podkrepljeno še z dejstvom, da so v LRK po uvedbi ukrepov, ko se je uvoz iz LRK zmanjšal, na razpolago znatne proizvodne zmogljivosti. Že pred uvedbo ukrepov je LRK potrojila svoj tržni delež Unije za ta izdelek – z 10,7 % tržnega deleža Unije leta 2001 na 31,7 % leta 2004. Poleg tega so kitajske izvozne cene za Unijo še vedno višje od cen na trgih nekaterih drugih tretjih držav, zaradi česar je trg Unije privlačnejši za kitajske proizvajalce izvoznike. (23) Navedena analiza kaže, da je kitajski izvoz na trg Unije še vedno potekal po dampinških cenah z zelo visokimi stopnjami dampinga. Zlasti glede na analizo ravni cen v Uniji ter glede na razpoložljive zmogljivosti v LRK je mogoče ugotoviti, da obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga, če bi se ukrepi odpravili. D. ŠKODA 1. Industrija Unije (24) V Uniji podobni izdelek proizvajajo tri družbe (skupine družb). Dve izmed njih zastopa vložnik, sedež pa imata v Združenem kraljestvu oziroma Italiji ter nekaj obratov na Poljskem in v Romuniji. Tretji proizvajalec ima sedež v Italiji in podpira zahtevek. Vsi drugi proizvajalci semiš usnja so sporočili, da so svoje proizvodne obrate zaprli leta 2006, ko so bili uvedeni prvotni ukrepi. (25) Celotna proizvodnja Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe je bila določena na podlagi izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije in osnovnih makro podatkov, ki jih je predložil tretji proizvajalec pri preverjanju zastopanosti/vzorčenju. Navedene družbe predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe ter se v nadaljevanju imenujejo „industrija Unije“. Dva vzorčena proizvajalca predstavljata 80 % proizvodnje Unije. (26) Ker mikroekonomski kazalniki škode temeljijo samo na podatkih iz dveh družb, so izraženi v obliki indeksa, da se v skladu s členom 19 osnovne uredbe ohrani zaupnost. 2. Potrošnja na trgu Unije (27) Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije ter Eurostatovih podatkov o uvozu. (28) Opozoriti je treba tudi, da so se od leta 2010 prek Španije uvažale znatne količine poceni semiš usnja v druge dele Unije (okrog 31 % v smislu tržnega deleža). Opozoriti je treba, da Španija ne proizvaja več podobnega izdelka ter da prodaja semiš usnja iz Španije v druge dele Unije presega uvoz. Navedene količine so se dodale podatku o potrošnji. Med letom 2008 in OPP se je potrošnja Unije povečala za 26 %, večinoma leta 2009 in 2010. Tabela 1 || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Skupna potrošnja Unije (v 1 000 kvadratnih čevljev)* || 22 107 || 22 300 || 28 434 || 27 827 Indeks (2008 = 100) || 100 || 101 || 129 || 126 * Podatki Eurostata in iz izpolnjenih vprašalnikov 3. Uvoz iz LRK (a) Obseg in tržni delež (29) Po uvedbi ukrepov leta 2006 se je kitajski uvoz znatno zmanjšal in je še vedno precej omejen, v OPP je tako predstavljal tržni delež v višini približno 4 %. Ne glede na to se je v obravnavanem obdobju obseg uvoza s poreklom iz LRK povečal za 9 odstotnih točk in v OPP dosegel raven 1 103 330 kvadratnih čevljev. Vendar se kitajski uvoz ni povečal enako hitro kot potrošnja Unije in tržni delež uvoza iz Kitajske se je v obravnavanem obdobju zmanjšal. Tabela 2 || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Obseg uvoza iz zadevne države (v 1 000 kvadratnih čevljev)* || 1 010,00 || 786,67 || 883,33 || 1 103,33 Indeks (2008 = 100) || 100 || 78 || 87 || 109 Tržni delež uvoza iz zadevne države* || 5 % || 4 % || 3 % || 4 % * Podatki Eurostata (b) Cene (i) Razvoj cen (30) Povprečna cena kitajskega uvoza se je v obravnavanem obdobju spreminjala. Leta 2009 se je cena v primerjavi z letom 2008 sprva povečala in nato padla za 13 % leta 2010, nato pa se je v OPP vrnila na raven iz leta 2008. Tabela 3 || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Cena uvoza iz zadevne države (EUR/kvadratni čevelj)* || 0,45 || 0,61 || 0,39 || 0,46 Indeks (2008 = 100) || 100 || 136 || 87 || 102 * Podatki Eurostata (ii) Nelojalno nižanje prodajnih cen (31) Za analizo nelojalnega nižanja prodajnih cen so bile tehtane povprečne prodajne cene industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije primerjane z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami CIF izvoznikov iz LRK. Zato so bile prodajne cene industrije Unije prilagojene zlasti za stroške kreditov, stroške dostave in pakiranja ter provizije na ravni franko tovarna. Cene CIF izvoza iz LRK so bile pridobljene od Eurostata in prilagojene tako, da zajemajo vse stroške v zvezi s carinjenjem, tj. carinsko tarifo in stroške po uvozu (cena z vsemi stroški, vključno z raztovarjanjem). (32) Primerjava je pokazala, da je v OPP uvoz zadevnega izdelka nelojalno nižal cene industrije Unije za približno 51,6 %. 4. Gospodarski položaj industrije Unije (33) V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preučitev učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov in kazalnikov, ki vplivajo na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. (34) Za analizo škode so bili določeni kazalci škode na naslednjih dveh ravneh: – makroekonomski kazalniki (proizvodnja, zmogljivost, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlovanje, produktivnost, povprečne cene na enoto in višina stopenj dampinga ter okrevanje od učinkov preteklega dampinga) so bili ocenjeni na ravni celotne industrije Unije na podlagi informacij, zbranih iz pravilno izpolnjenih vprašalnikov za vzorčene družbe, in makro podatkov, ki jih je predložil tretji proizvajalec Unije; – analiza mikroekonomskih kazalcev (zaloge, plače, dobičkonosnost, donosnost naložb, denarni tok, zmožnost zbiranja kapitala in naložbe) je temeljila na informacijah iz ustrezno preverjenih izpolnjenih vprašalnikov, ki so jih predložile vzorčene družbe. Za te informacije se šteje, da so reprezentativne za celotno industrijo Unije. Glede na to da se ti kazalniki nanašajo na samo dve družbi, absolutnih številk zaradi zaupnosti v skladu s členom 19 osnovne uredbe ni mogoče razkriti, zato so v nadaljevanju navedeni samo indeksi. (a) Makroekonomski kazalniki 4.1. Proizvodnja (35) Od leta 2008 se je proizvodnja Unije nenehno zmanjševala in je bila na koncu v OPP za 12 % nižja od ravni iz leta 2008, kljub temu da se je potrošnja v istem obdobju povečala za 26 %. Tabela 4 || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Proizvodnja (v 1 000 kvadratnih čevljev)* || 7 659 || 7 223 || 7 100 || 6 753 Indeks (2008 = 100) || 100 || 94 || 93 || 88 * Podatki iz izpolnjenih vprašalnikov 4.2. Proizvodna zmogljivost in stopnje izkoriščenosti zmogljivosti (36) Proizvodna zmogljivost je med letom 2008 in OPP ostala stabilna. Ker je bila izkoriščenost zmogljivosti že na nizki ravni leta 2008, je zmanjšanje proizvodnje med letom 2008 in OPP povzročilo dodatno znatno zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti, in sicer za 7 odstotnih točk med letom 2008 in OPP. Tabela 5 || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Proizvodna zmogljivost (v 1 000 kvadratnih čevljev)* || 13 290 || 13 290 || 13 290 || 13 290 Indeks (2008 = 100) || 100 || 100 || 100 || 100 Izkoriščenost zmogljivosti* || 58 % || 54 % || 53 % || 51 % Indeks (2008 = 100) || 100 || 94 || 93 || 88 * Podatki iz izpolnjenih vprašalnikov 4.3. Obseg prodaje (37) Prodaja industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije se je med letoma 2008 in 2009 povečala za 5 %, leta 2010 se je zmanjšala za 2 %, v OPP pa je zopet narasla. Na splošno se je obseg prodaje v obravnavanem obdobju povečal za 9 %. Tabela 6 || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Obseg prodaje Unije nepovezanim strankam (v 1 000 kvadratnih čevljev)* || 5 144 || 5 393 || 5 324 || 5 627 Indeks (2008 = 100) || 100 || 105 || 103 || 109 * Podatki iz izpolnjenih vprašalnikov 4.4. Tržni delež (38) Med letoma 2008 in 2009 je industriji Unije uspelo ponovno povečati tržni delež za 1 % z že tako nizke stopnje 23 % leta 2008, nato pa se je v OPP njen tržni delež zmanjšal za 4 odstotne točke in je tako znašal le 20 %. Tabela 7 || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Tržni delež industrije Unije* || 23 % || 24 % || 19 % || 20 % Indeks (2008 = 100) || 100 || 104 || 80 || 87 * Podatki Eurostata in iz izpolnjenih vprašalnikov 4.5. Rast (39) Med letom 2008 in OPP, ko se je potrošnja Unije povečala za 26 %, se je obseg prodaje proizvajalcev Unije na trgu Unije povečal samo za 9 %, njihov tržni delež pa se je zmanjšal za 3 odstotne točke. Zato se ugotavlja, da so proizvajalci Unije le malo izkoristili rast trga. 4.6. Zaposlenost (40) Potem ko se je zaposlenost prvič znatno zmanjšala za 9 % med letoma 2008 in 2009, se je raven zaposlenosti v industriji Unije še naprej zmanjševala. Od 74 zaposlenih leta 2008 jih je v OPP ostalo zaposlenih samo 59, kar pomeni skupno zmanjšanje za 19 %. Tabela 8 || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Zaposlenost na področju zadevnega izdelka (število oseb)* || 74 || 67 || 62 || 59 Indeks (2008 = 100) || 100 || 91 || 84 || 81 * Podatki iz izpolnjenih vprašalnikov 4.7. Produktivnost (41) Produktivnost delovne sile v industriji Unije, merjena s proizvodnjo na zaposleno osebo na leto, se je med letom 2008 in OPP povečala za 9 %. To kaže na dejstvo, da se je zaposlovanje zniževalo hitreje kot proizvodnja. Tabela 9 || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Produktivnost (kvadratnih čevljev na zaposlenega) || 104 031 || 107 536 || 114 512 || 113 655 Indeks (2008 = 100) || 100 || 103 || 110 || 109 * Podatki iz izpolnjenih vprašalnikov 4.8. Prodajne cene in dejavniki, ki vplivajo na domače cene (42) Prodajne cene industrije Unije na enoto so ostale stabilne med letom 2008 in OPP. Kot je bilo navedeno, je dampinški kitajski uvoz znatno nelojalno nižal cene industrije Unije. Vendar so se ravni cen ohranile na račun tržnega deleža industrije Unije. Tabela 10 || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Cena na enoto na trgu Unije (EUR/kvadratni čevelj)* || 1,01 || 0,97 || 1,01 || 1,01 Indeks (2008 = 100) || 100 || 96 || 100 || 100 * Podatki iz izpolnjenih vprašalnikov 4.9. Višina stopnje dampinga (43) Glede na obseg, tržni delež in cene uvoza iz LRK učinka dejanske stopnje dampinga na industrijo Unije ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega. 4.10. Okrevanje od učinkov preteklega dampinga (44) Preučeni kazalniki kažejo, da je gospodarski in finančni položaj industrije Unije kljub uvedbi protidampinških ukrepov leta 2006 ostal zelo ranljiv in oslabljen. Zato dejanskega okrevanja po preteklem dampingu ni bilo mogoče ugotoviti in šteje se, da industrija Unije ostaja ranljiva za škodljive učinke kakršnega koli dampinškega uvoza na trg Unije. (b) Mikroekonomski kazalniki 4.11. Zaloge (45) Raven končnih zalog industrije Unije se je med letom 2008 in OPP znatno povečala za 31 %. Nadaljnja analiza je omogočila bolj natančno oceno razvoja števila mesecev proizvodnje, ki ustrezajo zalogi. V tem smislu je zaloga vzorčenih proizvajalcev leta 2008 ustrezala približno petmesečni proizvodnji (43 %), vendar jih je pritisk dampinškega uvoza prisilil k povečanju zalog na raven, ki ustreza več kot sedmim mesecem proizvodnje (kar ustreza 63 % celotne letne proizvodnje) v OPP. Zato se sklepna ugotovitev, da gibanje zalog kaže na stanje škode, potrdi. Tabela 11 || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Končne zaloge (v kvadratnih čevljev)* || Zaupne poslovne informacije Indeks (2008 = 100) || 100 || 116 || 135 || 131 * Podatki iz izpolnjenih vprašalnikov 4.12. Plače (46) Povprečna plača na zaposlenega je bila stabilna med letoma 2008 in 2009 ter med letom 2010 in OPP. Razlog za občutno povečanje za 20 % med letoma 2009 in 2010 je znatno povečanje stroškov dela v dveh vzorčenih družbah kljub zmanjšanju zaposlovanja. Tabela 12 || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Letni stroški dela na zaposlenega (v 1 000 EUR)* || Zaupne poslovne informacije Indeks (2008 = 100) || 100 || 100 || 120 || 120 * Podatki iz izpolnjenih vprašalnikov 4.13. Naložbe (47) Letne naložbe vzorčenih družb v proizvodnjo podobnega izdelka so bile namenjene predvsem vzdrževanju in so se med letom 2008 in OPP povečale za 21 %. Občutno povečanje med letom 2010 in OPP je posledica nakupa nekaj opreme s strani ene od vzorčenih družb leta 2011. Tabela 13 || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Neto naložbe (EUR)* || Zaupne poslovne informacije Indeks (2008 = 100) || 100 || 102 || 72 || 121 * Podatki iz izpolnjenih vprašalnikov 4.14. Dobičkonosnost in donosnost naložb (48) Industrija Unije je imela izgube v celotnem obravnavanem obdobju. Med letom 2008 in OPP so se izgube več kot podvojile (tako v absolutnem smislu kot izraženo v odstotku prometa). (49) Podobno je bila donosnost naložb v celotnem obravnavanem obdobju negativna in se je med letom 2008 in OPP zmanjšala za –131 odstotnih točk. Tabela 14 || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Neto dobiček prodaje nepovezanim strankam v EU (v % neto prodaje)* || Zaupne poslovne informacije Indeks (2008 = 100) || –100 || –95 || –73 || –203 Donosnost naložb (neto dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb)* || Zaupne poslovne informacije Indeks (2008 = 100) || –100 || –95 || –73 || –231 * Podatki iz izpolnjenih vprašalnikov 4.15. Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala (50) Neto denarni tok iz poslovanja je ostal negativen v celotnem obravnavanem obdobju in se je med letom 2008 in OPP zmanjšal za skoraj –300 odstotnih točk. Tabela 15 || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Denarni tok (EUR)* || Zaupne poslovne informacije Indeks (2008 = 100) || –100 || –115 || –77 || –398 * Podatki iz izpolnjenih vprašalnikov (51) Nobenih znakov ni bilo, da bi imela industrija Unije težave pri zbiranju kapitala. (c) Vpliv dampinškega uvoza in drugih dejavnikov 4.16. Učinek dampinškega uvoza (52) Po uvedbi ukrepov se je kitajski uvoz znatno zmanjšal in je še vedno precej omejen, v OPP je tako predstavljal tržni delež v višini približno 4 %. Vendar je primerjava cen tega uvoza in cen industrije Unije pokazala znatno nelojalno nižanje cen (51,6 %). Glede na to, da je semiš usnje standardiziran izdelek, da je obseg izdelka zelo omejen in da je kitajsko blago z vidika kakovosti zelo podobno evropskemu, relativno majhen tržni delež kitajskega uvoza skupaj z znatnim nelojalnim nižanjem cen kaže na znaten učinek tega uvoza na položaj industrije Unije. 4.17. Uvoz iz drugih držav (53) Uvoz iz Indije, Turčije in Nove Zelandije je znaten, kot tudi nekaj uvoza iz drugih držav, ki skupaj v OPP predstavlja tržni delež v višini 46 % (v primerjavi s 60 % leta 2008). (54) V zvezi z uvozom iz Indije je treba opozoriti, da je njegov obseg znaten in da se je njegov tržni delež povečal z 11 % leta 2008 na 16 % v OPP. Hkrati so povprečne cene indijskega uvoza nekoliko nižje od povprečnih cen proizvajalcev Unije. Glede na velik obseg in cenovne razlike se šteje, da uvoz iz Indije do neke mere prispeva k negativnemu gospodarskemu položaju industrije Unije. Hkrati je treba opozoriti, da so cene indijskega uvoza za več kot 60 % višje od dampinškega kitajskega uvoza. Zato se šteje, da ta omejeni učinek na trenutni položaj industrije Unije po vsej verjetnosti v primeru razveljavitve ukrepov ne bo prekinil vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo v primeru verjetnega povečanja dampinškega kitajskega uvoza in posledičnega nadaljnjega poslabšanja položaja industrije Unije. Tabela 16 || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Obseg uvoza iz Indije (v 1 000 kvadratnih čevljev)* || 2 330,00 || 2 123,33 || 4 276,67 || 4 436,67 Tržni delež uvoza iz Indije* || 11 % || 10 % || 15 % || 16 % Povprečna cena uvoza iz Indije (EUR/kvadratni čevelj) || 0,79 || 0,82 || 0,66 || 0,75 * Podatki Eurostata in iz izpolnjenih vprašalnikov (55) Znaten je tudi uvoz iz Turčije, ki v OPP predstavlja 10-odstotni tržni delež (v primerjavi z 18 % leta 2008). V istem obdobju so povprečne cene tega uvoza veliko višje od semiš usnja iz LRK in zelo blizu ravni cen industrije Unije. Glede na padajoč trend uvoza iz Turčije in njegove relativno visoke cene se šteje, da v primeru razveljavitve ukrepov ne bi prekinil vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo v primeru verjetnega povečanja dampinškega kitajskega uvoza in posledičnega nadaljnjega poslabšanja položaja industrije Unije. Tabela 17 || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Obseg uvoza iz Turčije (v 1 000 kvadratnih čevljev)* || 4 063,33 || 2 623,33 || 2 933,33 || 2 700,00 Tržni delež uvoza iz Turčije* || 18 % || 12 % || 10 % || 10 % Povprečna cena uvoza iz Turčije (EUR/kvadratni čevelj) || 0,77 || 0,89 || 1,05 || 1,20 * Podatki Eurostata in iz izpolnjenih vprašalnikov (56) Znaten je tudi uvoz iz Nove Zelandije, ki v OPP predstavlja 7-odstotni tržni delež in se je povečal s 3 % leta 2008. Vendar so povprečne cene tega uvoza veliko višje od cen semiš usnja iz LRK in celo višje od ravni cen industrije Unije. Glede na razmeroma visoke cene uvoza iz Nove Zelandije se šteje, da v primeru razveljavitve ukrepov tudi ta ne bi prekinil vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo v primeru verjetnega povečanja dampinškega kitajskega uvoza in posledičnega nadaljnjega poslabšanja položaja industrije Unije. Tabela 18 || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Obseg uvoza iz Nove Zelandije (v 1 000 kvadratnih čevljev)* || 716,67 || 2 426,67 || 1 966,67 || 1 883,33 Tržni delež uvoza iz Nove Zelandije* || 3 % || 11 % || 7 % || 7 % Povprečna cena uvoza iz Nove Zelandije (EUR/kvadratni čevelj) || 1,29 || 1,43 || 1,43 || 1,48 * Podatki Eurostata in iz izpolnjenih vprašalnikov (57) Uvoz iz preostalega dela sveta predstavlja 13-odstotni tržni delež v OPP (v primerjavi s 27 % leta 2008). V istem obdobju so povprečne cene tega uvoza veliko višje od semiš usnja iz LRK in blizu ravni cen industrije Unije. Glede na padajoči trend uvoza iz preostalega dela sveta in njegove razmeroma visoke cene v primerjavi z uvozom semiš usnja iz LRK se šteje, da tudi ta v primeru razveljavitve ukrepov ne bi prekinil vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo v primeru verjetnega povečanja dampinškega kitajskega uvoza in posledičnega nadaljnjega poslabšanja položaja industrije Unije. Tabela 19 || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Obseg uvoza iz preostalega dela sveta (v 1 000 kvadratnih čevljev)* || 5 896,67 || 4 013,33 || 4 480,00 || 3 556,67 Tržni delež uvoza iz preostalega dela sveta* || 27 % || 18 % || 16 % || 13 % Povprečna cena uvoza iz preostalega dela sveta (EUR/kvadratni čevelj) || 0,63 || 0,84 || 0,81 || 0,84 * Podatki Eurostata in iz izpolnjenih vprašalnikov (58) Uvoz iz vseh drugih tretjih držav skupaj predstavlja 46-odstotni tržni delež v OPP (v primerjavi s 60 % leta 2008). V istem obdobju so povprečne cene tega uvoza veliko višje od semiš usnja iz LRK in zelo blizu ravni cen industrije Unije. Glede na padajoči trend uvoza iz tretjih držav in njegove relativno visoke cene se šteje, da tudi ta uvoz skupaj v primeru razveljavitve ukrepov ne bi prekinil vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo v primeru verjetnega povečanja dampinškega kitajskega uvoza in posledičnega nadaljnjega poslabšanja položaja industrije Unije. Tabela 20 || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Obseg uvoza iz drugih držav (v kvadratnih čevljev)* || 13 006,67 || 11 186,67 || 13 656,67 || 12 576,67 Indeks (2008 = 100) || 100 || 86 || 105 || 97 Tržni delež uvoza iz drugih držav* || 60 % || 51 % || 49 % || 46 % || || || || Povprečna cena uvoza iz drugih držav (EUR/kvadratni čevelj) || 0,74 || 0,98 || 0,91 || 0,98 5. Sklepi o položaju industrije Unije (59) V Uniji so samo še trije proizvajalci (vsi trije MSP). Vsi drugi proizvajalci semiš usnja so sporočili, da so svoje proizvodne obrate zaprli leta 2006, ko so bili uvedeni prvotni ukrepi. To je mogoče posledica vse večjega pritiska dampinškega kitajskega uvoza na trg Unije, tudi ob čedalje večji potrošnji. (60) Analiza škode je pokazala, da se je položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju poslabšal. Zlasti je upadla proizvodnja, in sicer za približno 12 %, in čeprav je prodaja rahlo narasla, je bila manjša od povečanja potrošnje in zato se je tržni delež proizvajalcev Unije zmanjšal za 3 odstotne točke. (61) Hkrati analiza mikroekonomskih kazalnikov kaže, da so dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju ostali negativni in se vedno bolj slabšali s približevanjem OPP. (62) Analiziran je bil uvoz iz Indije, Turčije, Nove Zelandije in preostalega dela sveta. Za vsak tak uvoz in celoten uvoz skupaj velja, da v primeru razveljavitve ukrepov vzročna zveza med dampinškim uvozom in škodo v primeru verjetnega povečanja dampinškega kitajskega uvoza in posledičnega nadaljnjega poslabšanja položaja industrije Unije ne bi bila prekinjena. (63) Glede na navedeno se sklepa, da je industrija Unije še naprej trpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe in da je ta položaj zelo nestabilen, ranljiv in daleč od stopenj, ki bi se lahko pričakovale v primeru njenega okrevanja po škodi, ugotovljeni v prvotni preiskavi. (64) Prav tako je bilo ugotovljeno, da je oslabljen položaj industrije Unije nastal predvsem zaradi nadaljnjega obstoja (čeprav v manjših količinah) dampinškega in poceni uvoza iz LRK. E. VERJETNOST NADALJEVANJA ŠKODE 1. Učinek predvidenega obsega uvoza in cen v primeru razveljavitve ukrepov (65) Čeprav se je obseg uvoza iz LRK po uvedbi ukrepov v letu 2006 znatno zmanjšal, se šteje, da v LRK obstajajo precejšnje zmogljivosti (glej uvodno izjavo (22)). Te neizkoriščene zmogljivosti je mogoče v primeru razveljavitve ukrepov zlahka preusmeriti na trg Unije. (66) V primeru razveljavitve ukrepov velja, da bi si kitajski proizvajalci izvozniki po vsej verjetnosti prizadevali za ponovno pridobitev izgubljenega tržnega deleža v Uniji. Znatno nelojalno nižanje prodajnih cen, ugotovljeno s preiskavo, res kaže, da je Unija zaradi ravni cen zelo zanimiv trg za kitajski uvoz (glej uvodno izjavo (22)). 2. Zaključek o nadaljevanju škode (67) Na podlagi tega se sklepa, da bi razveljavitev ukrepov v zvezi z uvozom iz LRK po vsej verjetnosti privedla do ponovitve škode za industrijo Unije. F. INTERES UNIJE 1. Uvod (68) V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo preučeno, ali ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov ne bi bila v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na presoji različnih vključenih interesov, tj. interesov industrije Unije na eni strani ter interesov uvoznikov in uporabnikov na drugi strani. (69) Opozoriti je treba, da je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da sprejetje ukrepov ni v nasprotju z interesom Unije. Ker je sedanja preiskava pregled in analizira položaj, v katerem že veljajo protidampinški ukrepi, je mogoče oceniti kakršen koli nesorazmeren negativen učinek trenutno veljavnih protidampinških ukrepov na zadevne strani. (70) Na podlagi navedenega je bilo preučeno, ali bi bilo mogoče v tem posebnem primeru kljub ugotovitvam o verjetnosti nadaljevanja škodljivega dampinga nedvoumno ugotoviti, da ohranitev ukrepov ne bi bila v interesu Unije. 2. Interes industrije Unije (71) Industrija Unije, ki jo sestavljajo MSP, je nenehno izgubljala tržni delež in je v obravnavanem obdobju utrpela znatno škodo. V primeru razveljavitve ukrepov bi bila industrija Unije verjetno v še slabšem položaju. 3. Interes uvoznikov (72) V preiskavi sodelujeta dva nepovezana uvoznika. Dejavnosti v zvezi s semiš usnjem so le omejen del njunega prometa. Ni dokazov, da bi nadaljevanje ukrepov imelo znaten negativen učinek na njune dejavnosti. 4. Interes uporabnikov in potrošnikov (73) V roku iz obvestila o začetku se ni javilo nobeno združenje uporabnikov ali potrošnikov, kakor se je zgodilo tudi v prvotni preiskavi. Glede na to, da je v prvotni preiskavi veljalo, da zadevni ukrepi ne bi negativno vplivali na interese teh strani, in ob upoštevanju njihovega nenehnega nesodelovanja, je mogoče sklepati, da ohranitev ukrepov ne bo vplivala na njihove interese. Obstoj znatnega uvoza iz drugih virov in po konkurenčnih cenah bo dejansko zagotovil, da bodo uporabniki in potrošniki še naprej imeli široko izbiro različnih dobaviteljev zadevnega izdelka in to po razumnih cenah. 5. Sklep (74) Ob upoštevanju vseh navedenih dejavnikov je bilo ugotovljeno, da ni prepričljivih razlogov proti ohranitvi sedanjih protidampinških ukrepov. G. PROTIDAMPINŠKI UKREPI (75) Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti ohranitev veljavnih ukrepov. Odobreno jim je bilo tudi obdobje za predložitev pripomb po navedenem razkritju. Stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani, kjer je bilo to upravičeno. (76) Kot je določeno v členu 11(2) osnovne uredbe, iz navedenega sledi, da je treba ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz semiš usnja s poreklom iz LRK. Opozoriti je treba, da te ukrepe sestavlja dajatev ad valorem v višini 58,9 % – SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 1. Na uvoz semiš usnja in kombinacije semiš usnja, vključno razrezanega v oblike ali nerazrezanega ter vključno s „crust“ semiš usnjem in kombinacijo „crust“ semiš usnja, ki se trenutno uvršča pod oznaki KN 4114 10 10 in 4114 10 90 in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, se uvede dokončna protidampinška dajatev. 2. Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelke iz odstavka 1, znaša 58,9 %. 3. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi. Člen 2 Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Svet Predsednik [1] UL L 343, 22.12.2009, str. 51. [2] UL L 251, 14.9.2006, str. 1. [3] UL C 19, 20.1.2011, str. 9. [4] UL C 270, 13.9.2011, str. 6.