[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 29.7.2009

COM(2009) 399 konč.

2009/0112 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA

o določitvi dolgoročnega načrta za stalež sardona v Biskajskem zalivu in ribištvo, ki izkorišča ta stalež {SEC(2009) 1076 final}{SEC(2009) 1077 final}

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA |

110 | Razlogi za predlog in njegovi cilji Ta predlog uredbe določa dolgoročni načrt za upravljanje staleža sardona v Biskajskem zalivu in ribištva, ki izkorišča ta stalež. Cilj načrta je ohranjati biomaso staleža sardona v Biskajskem zalivu na ravni, ki dopušča trajnostno izkoriščanje v skladu z največjo dovoljeno ravnjo biološkega izkoriščanja, določeno na podlagi znanstvenega mnenja, pri čemer se zagotavljata čim večja možna stabilnost in dobičkonosnost ribiškega sektorja. Ti cilji so v skladu s cilji skupne ribiške politike, kot je določena v členu 2 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike[1] in odstavku 30 Načrta za izvajanje, sprejetega na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju v Johannesburgu leta 2002. Glavni elementi novega načrta so: Potreba po določitvi dolgoročnega načrta za upravljanje namesto letnih začasnih ukrepov za določitev ribolovnih možnosti Ribolov na sardona v Biskajskem zalivu je trenutno zaprt. Komisija se strinja z znanstvenim mnenjem in stališči zainteresiranih strani, da bi bilo ponovno odprtje ribolova mogoče le na podlagi dolgoročne strategije, oblikovane v okviru ustreznega pravila o ulovu. Predlog ustreznega pravila o nadzoru ulova, da bi se zagotovila stabilnost ribištva Ta dolgoročni načrt upošteva pravilo o nadzoru ulova, s katerim naj bi se zagotovili visoka raven izkoriščanja staleža sardona in stabilnost ribištva ter zmanjšalo tveganje izčrpanja staleža. Ocenjena so bila različna možna pravila. Rezultati ocenjevanja kažejo, da je ustrezno pravilo, na podlagi katerega se bo izračunal letni celotni dovoljeni ulov (TAC), naslednje: [pic] pri čemer je: TACy celotni dovoljeni ulov za leto upravljanja y, ki traja od julija do junija naslednje leto; TAC min najmanjši TAC; TAC max največji dovoljeni TAC; Bpa previdnostna raven drstitvene biomase za ta stalež; gama γ stopnja ulova; SSBy dejanska drstitvena biomasa, ocenjena maja vsako leto. Na podlagi znanstvenega mnenja bi se morali za upravljanje staleža sardona v Biskajskem zalivu v zgornji enačbi uporabljati naslednji parametri: TAC min = 7 000 ton; TAC max = 33 000 ton; Bpa = 33 000 ton; γ = 0,3. Krepitev nadzora in izvrševanja V dolgoročni načrt je treba vključiti tudi določbe o nadzoru. Te bi morale biti podlaga za okrepljen sistem nadzora in tako predstavljati dodatne zahteve poleg zahtev, določenih v splošnem sistemu nadzora skupne ribiške politike, ki se trenutno pregleduje. Nova uredba o nadzoru bi morala po svojem sprejetju razveljaviti ustrezno poglavje te uredbe. |

120 | Splošno ozadje Z reformo skupne ribiške politike se je leta 2002 določila podlaga za izvajanje dolgoročnih načrtov namesto kratkoročnega pristopa, ki je temeljil na letnih odločitvah, o katerih se je bilo mogoče javno pogajati. Med reformo skupne ribiške politike leta 2002 sta se Komisija in Svet dogovorila tudi o postopnem izvajanju večletnih načrtov in načrtov za obnovitev ribolovnih virov, ki so v interesu Skupnosti. Upravljanje virov na podlagi dolgoročnih načrtov je najbolj prilagojeno za zagotovitev, da izkoriščanje živih vodnih virov ustvarja trajnostne gospodarske, okoljske in socialne pogoje. Načrti so bili pripravljeni za večino staležev trske v vodah Skupnosti, dva staleža osliča, dva staleža škampov (nephrops), dva staleža morskega lista ter staleže morske plošče in lista v Severnem morju. |

130 | Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog – Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike, ki določa splošen okvir za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov. – Uredba Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike. – Uredba Sveta (ES) št. 1198/2006 z dne 27. julija 2006 o Evropskem skladu za ribištvo. |

40 | Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Cilj predloga v zvezi s trajnostnim razvojem je v skladu z okoljsko politiko Skupnosti, zlasti s tistimi deli te politike, ki obravnavajo varstvo naravnih habitatov in ohranjanje naravnih virov. |

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UčINKA |

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi |

211 | Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil vprašancev Predlog upošteva izide posvetovanja, v katerega je Komisija vključila države članice ter predstavnike zainteresiranih strani v regionalnih svetovalnih svetih. Komisija je novembra 2007 predložila tehnični delovni dokument za države članice. V tem dokumentu so bili predstavljeni različni možni elementi načrta za upravljanje, vključno z alternativnimi pristopi: Različne možnosti glede pravil o nadzoru ulova Številne možnosti so bile ocenjene z vidika možnega prispevka k učinkovitosti upravljanja, vpliva na izkoriščanje in tveganj, ki jih predstavljajo. Možno upravljanje zmogljivosti/napora Za ustrezno upravljanje tega ribištva je treba določiti načrt, ki bo zagotovil, da letni ribolovni napor ustreza razpoložljivemu možnemu ulovu. Tehnični ukrepi Vzpostavitev območja za varovanje nedoraslih organizmov, ki bo večjemu delu obnovljenega staleža omogočilo drstitev, in/ali možnost vzpostavitve območij za varovanje odraslih organizmov. Nadzorni ukrepi Potreba po strogem sistemu nadzora, vključno z obveznostjo držav članic, da razvijejo nacionalne načrte za nadzor. Tržni ukrepi Različne možnosti glede tržnih ukrepov na podlagi dovoljenega števila posameznih rib na kg. Raziskave Potreba po razvoju nadaljnjih znanstvenih metodologij, ki bi omogočile trdnejše ocene obnove staleža v danem letu, predvsem z raziskavami v jesenskem delu ribolovne sezone, ki bi omogočile določitev TAC v naslednji (pozni) pomladi. Posvetovalni dokument je bil naslovljen tudi na Regionalni svetovalni svet za jugovzhodne vode (SWWRAC). Ta organ je ustanovila Evropska skupnost, da predstavnikom ribolovnega sektorja in sektorja predelave rib, okoljskih nevladnih organizacij, športnih ribičev in različnih drugih skupin omogoči, da zagotavljajo povratne informacije in svetujejo Evropski komisiji glede razvoja politike ter predlaganih ukrepov za jugovzhodne vode, v katerih se lovi ta stalež. S SWWRAC se je posvetovalo o različnih poročilih, ki jih je pripravila skupina znanstvenih in tehničnih strokovnjakov (glej naslednji oddelek) v zvezi z možnostmi za upravljanje tega staleža. Njegov prispevek je bil pomemben in nekaj točk, izpostavljenih na tem področju, se upošteva tudi v sedanjem predlogu. |

212 | Sinteza prejetih odgovorov SWWRAC se je strinjal s potrebo po vzpostavitvi dolgoročnega načrta za upravljanje sardona v Biskajskem zalivu. Strinjal se je tudi s pravilom o nadzoru ulova, ki je zelo podobno pravilu iz tega predloga. Vendar regionalni svetovalni svet podpira povečanje stopnje izkoriščanja (gama) na 0,4 (namesto predlaganega 0,3). To bi pomembno zvišalo raven tveganja ter tako povečalo verjetnost zmanjšanja staleža pod Blim in zaprtje ribolova. Opomniti je treba, da se je Komisija pod vplivom posvetovanja v svojem predlogu osredotočila na pravila o nadzoru ulova in določbe o nadzoru, medtem ko se bodo drugi možni elementi, obravnavani v tehničnem delovnem dokumentu, lahko upoštevali v okviru drugih ureditvenih instrumentov (kot so regionalni tehnični ukrepi in/ali raziskave v okviru svetovalnih organov Komisije). |

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj |

221 | Zadevna strokovna področja in strokovno znanje Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) Komisije je bil zaprošen, da pripravi strokovno mnenje glede dolgoročnega upravljanja sardona. Organizirani sta bili dve srečanji začasne skupine strokovnjakov, prvo je potekalo v Hamburgu od 14. do 18. aprila 2008, drugo pa v San Sebastianu od 2. do 6. junija 2008. STECF je svoje mnenje predstavil na plenarnem zasedanju, ki je potekalo od 2. do 4. julija 2008. Novo pravilo z višjim Blim, ki ga je predlagal regionalni svet, pa se je analiziralo med 20. in 24. aprilom 2009. |

2249 | Povzetek prejetih in uporabljenih mnenj Glavne točke so: STECF in SWWRAC menita, da bo prehod z obstoječega sistema, ki temelji na začasnih letnih ukrepih, na dolgoročen načrt prinesel precejšnje koristi. STECF predstavlja rezultate posameznih pravil o nadzoru ulova na podlagi analize tveganja naslednjih scenarijev izkoriščanja: možnost A: ulov stalnega deleža nad ciljnim številom rib, ki prek ribolovnih območij dospejo na drstišča (biomasa drstitvenega staleža); možnost B: ulov stalnega deleža na ravni biomase drstitvenega staleža; možnost C: ulov stalnega deleža nad ciljnim številom rib, ki prek ribolovnih območij dospejo na drstišča, pri slabi obnovitvi staleža. To možnost je predlagal regionalni svetovalni svet; možnost D: ulov stalnega deleža na ravni biomase drstitvenega staleža, vendar z določenimi omejitvi glede minimalne ravni biomase. Tudi to možnost je predlagal regionalni svetovalni svet. Analiza je temeljila na simulacijskem modelu, pri katerem sta se ocenili možnost zmanjšanja staleža pod Blim in verjetnost zaprtja ribolova v desetletnem obdobju. Sedanji predlog temelji na možnosti D. |

225 |

226 | Sredstva, uporabljena za javno objavo mnenj strokovnjakov Mnenje STECF je na voljo javnosti na njegovi spletni strani (fishnet.jrc.it/web/stecf). |

230 | Ocena učinka Ocena učinka temelji predvsem na dveh možnostih politike, pri čemer ima druga tri podmožnosti: nespremenjena politika (obstoječe stanje); določitev dolgoročnega načrta na podlagi treh možnosti, ki jih je predlagal STECF. Po oceni učinka je regionalni svetovalni svet predlagal dodatno možnost (možnost D zgoraj). Ocena, ki jo je opravil STECF, je pokazala, da je ta možnost primerljiva z možnostjo C, ki je bila po oceni učinka izbrana za najprimernejšo, saj bi zagotovila enake koristi za stalež in hkrati omejila tveganje njegovega izčrpanja. Ker je regionalni svetovalni svet to možnost najbolj podprl, je bila izbrana za predlagano uredbo. Ocena učinka je na voljo na naslovu: http://ec.europa.eu/governance/impact/practice_en.htm |

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA |

310 | Pravna podlaga Pravna podlaga za pripravo dolgoročnih načrtov je člen 37 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. |

329 | Načelo subsidiarnosti Predlog je v izključni pristojnosti Skupnosti. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. |

Načelo sorazmernosti Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti. |

331 |

PRORAčUNSKE POSLEDICE |

409 | Predlog ne vpliva na proračun Skupnosti. |

DODATNE INFORMACIJE |

Klavzula o ponovnem pregledu/reviziji/časovni omejitvi veljavnosti |

531 | Predlog vključuje določbo, ki določa ocenjevanje načrta vsaka tri leta od datuma začetka veljavnosti Uredbe. |

532 | Predlagani načrt na podlagi znanstvenega mnenja STECF in ICES določa minimalno raven drstitvene biomase, pod katero bi moral ribolov ostati zaprt. Predlog vsebuje klavzulo o reviziji, s čimer se zagotovi, da se ta vrednost lahko po potrebi spremeni na podlagi novih znanstvenih informacij in mnenj. |

2009/0112 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA

o določitvi dolgoročnega načrta za stalež sardona v Biskajskem zalivu in ribištvo, ki izkorišča ta stalež

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 37 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[2],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[3],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Na podlagi Načrta za izvajanje, sprejetega na svetovnem vrhu ZN o trajnostnem razvoju v Johannesburgu leta 2002, se Evropska skupnost med drugim zavezuje, da bo vzdrževala ali obnavljala ribolovne staleže na ravneh, ki lahko zagotovijo največjo dovoljeno raven biološkega izkoriščanja, pri čemer je cilj čim prej, kjer je to mogoče najpozneje do leta 2015, uresničiti te cilje za izčrpane staleže.

(2) Ribolov na sardona v Biskajskem zalivu je zaradi slabega stanja tega staleža zaprt od leta 2005.

(3) Za izboljšanje staleža sardona v Biskajskem zalivu na ravni, ki omogoča njegovo trajnostno izkoriščanje v skladu z največjo dovoljeno ravnjo biološkega izkoriščanja, je treba določiti ukrepe za dolgoročno upravljanje staleža, s katerimi bi se dosegla visoka raven izkoriščanja tega staleža, ki je skladna z največjo dovoljeno ravnjo biološkega izkoriščanja, ter, če je mogoče, zagotovila stabilnost ribištva in ohranilo majhno tveganje izčrpanja staleža.

(4) Sezona ribolova na sardona v Biskajskem zalivu traja od 1. julija vsako leto do 30. junija naslednje leto. Zaradi poenostavitve je ustrezno, da se posebni ukrepi za določitev celotnega dovoljenega ulova (TAC) za posamezno ribolovno sezono ter dodelitev ribolovnih možnosti med države članice določijo na način, ki je v skladu s tem obdobjem upravljanja, ter na podlagi mnenja Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STECF). Pri tem je treba torej upoštevati postopek, ki je drugačen od postopka iz člena 20 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike[4].

(5) Iz mnenja STECF izhaja, da bi ulov stalnega deleža biomase drstitvenega staleža zagotovil trajnostno upravljanje staleža. STECF tudi meni, da je treba minimalno raven drstitvene biomase, pri kateri bi se stalež lahko začel loviti, določiti na 24 000 ton, previdnostne ravni biomase pa na 33 000 ton. Poleg tega bi morala primerna letna stopnja ulova ob upoštevanju ustreznih omejitev predstavljati 30 % biomase drstitvenega staleža. S tako stopnjo bi bila tveganje zmanjšanja staleža pod minimalno raven drstitvene biomase in verjetnost zaprtja ribolova manjša, hkrati pa bi se ohranila visoka raven izkoriščanja.

(6) Kadar STECF ne more zagotoviti mnenja glede TAC zaradi pomanjkanja dovolj točnih in reprezentativnih informacij, je treba uvesti določbe za zagotovitev, da se lahko TAC dosledno določi.

(7) Kadar bi ocena pokazala, da minimalna raven drstitvene biomase ali stopnje TAC, določene v načrtu, niso več ustrezne, je treba zagotoviti prilagoditev načrta. Glede na to, da sta določitev in dodelitev ribolovnih možnosti ukrepa največjega pomena v skupni ribiški politiki ter imata neposreden vpliv na družbeno-gospodarski položaj ribolovnega ladjevja držav članic, je ustrezno, da si Svet pridrži pravico do neposrednega izvajanja pooblastil v zvezi s temi specifičnimi vprašanji.

(8) Poleg ukrepov iz Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike[5] je treba vključiti nadzorne ukrepe, da se zagotovi skladnost z ukrepi iz te uredbe. Ob upoštevanju velikega števila plovil z dolžino manj od 15 metrov, ki izvajajo ribolov na sardona, je ustrezno, da se obveznosti iz Uredbe Komisije (ES) št. 2244/2003 z dne 18. decembra 2003 o podrobnih pravilih v zvezi s satelitskimi sistemi za spremljanje plovil[6] razširijo na vsa plovila, ki lovijo sardona.

(9) Zagotoviti je treba redno ocenjevanje načrta in prilagoditev načrta, če bi ocena pokazala, da pravila za nadzor ulova ne zagotavljajo več previdnostnega pristopa k upravljanju staleža.

(10) Za namene točk (i) in (iv) člena 21(a) Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 z dne 27. julija 2006 o Evropskem skladu za ribištvo[7] mora načrt biti načrt za obnovitev v smislu člena 5 Uredbe (ES) št. 2371/2002, kadar je stalež pod previdnostno ravnjo drstitvene biomase, v vseh ostalih primerih pa načrt za upravljanje v smislu člena 6 navedene uredbe –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I VSEBINA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITVE POJMOV

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa dolgoročni načrt za ohranjanje in upravljanje staleža sardona v Biskajskem zalivu (v nadaljnjem besedilu: načrt).

Člen 2

Področje uporabe

Ta uredba se uporablja za stalež sardona v coni ICES VIII.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a) „ribolovna sezona“ pomeni obdobje od 1. julija do 31. junija naslednje leto;

(b) „celotni dovoljeni ulov“ (TAC) pomeni količino rib iz staleža sardona, ki se lahko v vsaki ribolovni sezoni ulovi in raztovori ali uporabi kot živa vaba v coni iz člena 2;

(c) „kvota“ pomeni delež TAC, dodeljen državam članicam;

(d) „previdnostna raven biomase“ pomeni raven drstitvene biomase 33 000 ton;

(e) „obstoječa biomasa“ pomeni povprečno vrednost biomase staleža sardona v ribolovni sezoni.

POGLAVJE IICILJ ZA DOLGOROČNO UPRAVLJANJE

Člen 4

Cilj načrta

Cilja načrta sta:

(a) zagotoviti visoko raven izkoriščanja staleža sardona, ki je skladna z največjo dovoljeno ravnjo biološkega izkoriščanja, ter

(b) če je mogoče, zagotoviti stabilnost ribištva in hkrati ohraniti majhno tveganje izčrpanja staleža.

POGLAVJE III

PRAVILA O ULOVU

Člen 5

TAC in dodelitev med države članice

1. Pri določitvi TAC in njegovi dodelitvi med države članice se za vsako ribolovno sezono upošteva raven v tonah iz Priloge I, ki ustreza obstoječi biomasi, kot jo je ocenil STECF.

2. Kadar zaradi pomanjkanja dovolj točnih in reprezentativnih informacij STECF ne more podati mnenja v zvezi z obstoječo biomaso, so TAC in kvote naslednji:

(a) kadar STECF meni, da je treba ulov sardona zmanjšati na najnižjo možno raven, TAC in kvote ustrezajo 25-odstotnemu znižanju v primerjavi s TAC in kvotami iz prejšnje ribolovne sezone;

(b) v vseh drugih primerih TAC in kvote ustrezajo ravni v tonah iz prejšnje ribolovne sezone.

3. Komisija vsako leto obvesti zadevne države članice o mnenju STECF ter v skladu z določbami iz Priloge I potrdi TAC in ustrezne kvote, ki se uporabljajo v ribolovni sezoni, ki se začne 1. julija navedenega leta, ter jih objavi v seriji C Uradnega lista Evropske unije in na spletni strani Komisije.

Člen 6

Prilagoditev ukrepov

Če STECF meni, da previdnostna raven biomase iz člena 3 ali ravni TAC iz Priloge I, ki ustrezajo ustreznim ravnem biomase, niso več primerne za omogočanje trajnostnega izkoriščanja staleža sardona, Svet odloči o novih vrednostih za te ravni v skladu s postopkom iz člena 20 Uredbe (ES) št. 2371/2002.

Člen 7

Povezanost z Uredbo (ES) št. 847/96

Člen 5(2) Uredbe (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot iz leta v leto[8] se uporablja za TAC in kvote, ki veljajo za vsako ribolovno sezono v skladu s tem poglavjem.

POGLAVJE IV

SPREMLJANJE, INŠPEKCIJSKI PREGLEDI IN NADZOR

Člen 8

Povezanost z Uredbo (EGS) št. 2847/93

Nadzorni ukrepi iz tega poglavja se uporabljajo poleg ukrepov iz Uredbe (EGS) št. 2847/93 in poglavja V Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 ter njihovih izvedbenih določb.

Člen 9

Posebno ribolovno dovoljenje

1. Za ribolov na sardona v Biskajskem zalivu morajo imeti plovila posebno ribolovno dovoljenje, izdano v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1627/94 z dne 27. junija 1994 o splošnih določbah v zvezi s posebnimi ribolovnimi kartami[9].

2. Vsem ribiškim plovilom brez ribolovnega dovoljenja iz odstavka 1 je prepovedano loviti ali na krovu zadrževati kakšne koli količine sardona, ko je plovilo na ribolovnem potovanju, med katerim se je nahajalo v eni od con ICES iz člena 2.

3. Pred začetkom ribolovnih dejavnosti v posamezni ribolovni sezoni države članice določijo seznam plovil s posebnim ribolovnim dovoljenjem iz odstavka 1 ter ga na svoji uradni spletni strani dajo na voljo Komisiji in drugim državam članicam tako, da jim posredujejo internetno povezavo do zadevne spletne strani. Države članice seznam stalno posodabljajo ter Komisijo in druge države članice takoj obvestijo o kakršnih koli spremembah originalne povezave na spletno stran.

Člen 10 Sistemi za spremljanje plovil

Poleg člena 22(1)(b) Uredbe (ES) št. 2371/2002 se od 1. julija 2010 za plovila iz člena 9, katerih skupna dolžina ne presega 15 metrov, uporabljajo tudi obveznosti iz Uredbe Komisije (ES) št. 2244/2003.

Člen 11 Navzkrižno preverjanje

1. Države članice izvajajo v zvezi s sardonom upravna navzkrižna preverjanja in preverjanje podatkov v skladu s členom 19 Uredbe (EGS) št. 2847/93. Poseben poudarek je na možnosti, da so ulovi vrst, ki niso sardon, sporočani kot ulovi sardona, in obratno.

2. Države članice preverijo, ali informacije, prejete na centru za spremljanje ribištva (FMC), ustrezajo dejavnostim, navedenim v ladijskem dnevniku, z uporabo podatkov VMS. Taka navzkrižna preverjanja so v računalniško berljivi obliki zabeležena za obdobje treh let.

3. Vsaka država članica vzdržuje in na svoji uradni spletni strani objavi kontaktne podatke za predložitev ladijskih dnevnikov in deklaracij o iztovarjanju.

Člen 12

Tehtanje sardona

Kapitan ribiškega plovila zagotovi, da se vsaka količina sardona, ulovljenega na območju iz člena 2, obdržanega na krovu ali iztovorjenega v pristanišču Skupnosti, stehta na krovu ali v pristanišču iztovarjanja pred prodajo ali prevozom iz pristanišča. Tehtnice, ki se uporabljajo za tehtanje, odobrijo pristojni nacionalni organi. Masa, ugotovljena pri tehtanju, se uporabi za deklaracijo iz člena 8 Uredbe (EGS) št. 2847/93.

Člen 13

Prepoved pretovarjanja

Pretovarjanje sardona na morju je prepovedano na območju iz člena 2.

Člen 14

Predhodno obveščanje

1. Kapitan ribolovnega plovila Skupnosti z več kot eno tono sardona na krovu ali njegov zastopnik pred vsakim vplutjem v pristanišče ali kateri koli kraj iztovarjanja države članice sporoči pristojnim organom te države članice najmanj štiri ure pred takšnim vplutjem:

(a) ime pristanišča ali kraj iztovarjanja;

(b) predvideni čas prihoda v to pristanišče ali kraj iztovarjanja;

(c) količine v kg žive mase vseh vrst, ki jih je na krovu več kot 50 kg.

2. Pristojni organi države članice, v kateri se namerava iztovoriti več kot ena tona sardona, lahko zahtevajo, da se iztovarjanje ulova, ki je na krovu, ne začne, dokler tega ne dovolijo.

3. Kapitan ribolovnega plovila Skupnosti ali njegov zastopnik, ki želi pretovoriti ali iztovoriti na morju kakršno koli količino, ki je na krovu, ali iztovoriti v pristanišču ali kraju iztovarjanja tretje države, sporoči pristojnim organom države članice zastave najmanj 24 ur pred pretovarjanjem ali iztovarjanjem na morju ali iztovarjanjem v tretji državi informacije iz odstavka 1.

Člen 15

Določena pristanišča

1. Kadar je za iztovor v Skupnosti namenjena več kot ena tona sardona z ribiškega plovila Skupnosti, kapitan plovila zagotovi, da se takšno iztovarjanje opravi samo v določenih pristaniščih.

2. Vsaka država članica določi pristanišča, kjer se opravlja iztovarjanje več kot ene tone sardona.

3. Vsaka država članica na svoji uradni spletni strani v roku 15 dni od datuma začetka veljavnosti te uredbe javno objavi seznam določenih pristanišč in v roku 30 dni še s tem povezane postopke inšpekcijskega pregleda in nadzorne postopke za ta pristanišča, vključno s pogoji za evidentiranje in poročanje o količinah sardona pri vsakem iztovoru.

Člen 16

Dovoljena meja odstopanja v ocenjeni količini rib, navedeni v ladijskem dnevniku

Z odstopanjem od člena 5(2) Uredbe Komisije (EGS) št. 2807/83 z dne 22. septembra 1983 o podrobnih pravilih za evidentiranje podatkov o ulovu rib držav članic[10] znaša dovoljena meja odstopanja pri oceni količin rib na krovu v kg 5 % količine, ki je evidentirana v ladijskem dnevniku.

Člen 17

Ločeno shranjevanje sardona

Na krovu ribiškega plovila Skupnosti je prepovedano v kakršnem koli zabojniku hraniti kakršno koli količino sardona, pomešanega s katero koli drugo vrsto morskih organizmov. Zabojniki s sardonom so shranjeni v podpalubju, tako da so ločeni od drugih zabojnikov.

Člen 18

Prevoz sardona

1. Pristojni organi države članice lahko zahtevajo, da se vsaka količina sardona, ulovljenega na katerem koli območju iz člena 2 in prvič iztovorjenega v tej državi članici, stehta v prisotnosti nadzornikov, preden se ga iz pristanišča prvega iztovarjanja prepelje drugam. V primeru sardona, ki se prvič iztovori v določenem pristanišču iz člena 15, se v prisotnosti nadzornikov, ki jih pooblastijo države članice, stehtajo reprezentativni vzorci, ki predstavljajo vsaj 20 % iztovorjenih količin, preden se jih prvič ponudi v prodajo in proda. V ta namen države članice v enem mesecu od dne začetka veljavnosti te uredbe Komisiji pošljejo podrobnosti o režimu vzorčenja, ki ga bodo uporabljale.

2. Z odstopanjem od člena 13 Uredbe (EGS) št. 2847/93 se vsem količinam sardona, ki so večje od 50 kg in se prepeljejo na kraj, ki ni kraj prvega iztovarjanja ali uvoza, priloži kopija ene od deklaracij iz člena 8(1) navedene uredbe, ki se nanaša na prepeljane količine sardona. Izjema iz člena 13(4)(b) navedene uredbe se ne uporablja.

Člen 19

Akcijski programi za nacionalni nadzor

1. Države članice s plovili, za katera velja ta uredba, opredelijo akcijski program za nacionalni nadzor v skladu s Prilogo II in zagotovijo, da načrti vzorčenja iz člena 6(6) Uredbe (ES) št. 2847/93 poseben poudarek namenijo spremljanju dejavnosti navedenih plovil.

2. Države članice s plovili, za katera velja ta uredba, vsako leto pred 30. septembrom dajo na svoji uradni spletni strani Komisiji in drugim državam članicam, ki jih zadeva ta uredba, na voljo akcijske programe za nacionalni nadzor in časovni načrt za njihovo izvedbo ter tudi načrte vzorčenja iz odstavka 1.

3. Komisija najmanj enkrat letno skliče sejo Odbora za ribištvo in ribogojstvo, da se ocenijo izvajanje in rezultati akcijskih programov za nacionalni nadzor.

Člen 20

Referenčna merila za inšpekcijske preglede

Akcijski programi za nacionalni nadzor iz člena 21 določijo specifična referenčna merila za inšpekcijske preglede. Ta referenčna merila se redno preverjajo na podlagi analiz doseženih rezultatov. Referenčna merila za inšpekcijske preglede se oblikujejo postopoma, dokler se ne dosežejo ciljna referenčna merila, opredeljena v Prilogi III.

Člen 21

Posebni programi za nadzor in inšpekcijske preglede

Z odstopanjem od člena 34c(1) Uredbe (EGS) št. 2847/93 lahko posebni program za nadzor in inšpekcijske preglede za stalež sardona traja več kot tri leta od začetka njegove veljavnosti.

POGLAVJE VNADALJNJE UKREPANJE

Člen 22

Ocena načrta

Komisija na podlagi mnenja STECF in po posvetovanju z zadevnim regionalnim svetovalnim odborom oceni vpliv načrta na stalež sardona in ribištvo, ki izkorišča ta stalež, najpozneje v tretjem letu uporabe te uredbe in nato vsako tretje leto uporabe te uredbe ter, po potrebi, predlaga ustrezne ukrepe za spremembo načrta.

POGLAVJE VIIKONČNE DOLOČBE

Člen 23

Pomoč iz Evropskega sklada za ribištvo

1. Za ribolovne sezone, ko je stalež pod previdnostno ravnjo biomase, se šteje, da je načrt načrt za obnovitev v smislu člena 5 Uredbe (ES) št. 2371/2002 in za namene člena 21(a)(i) Uredbe (ES) št. 1198/2006.

2. Za ribolovne sezone, ko je stalež na previdnostni ravni biomase ali nad njo, se šteje, da je načrt načrt za upravljanje v smislu člena 6 Uredbe (ES) št. 2371/2002 in za namene člena 21(a)(iv) Uredbe (ES) št. 1198/2006.

Člen 24

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA I

Ravni TAC iz spodnje razpredelnice so bile izračunane v skladu z naslednjim pravilom:

[pic]

pri čemer je:

TAC y celotni dovoljeni ulov za leto upravljanja y , ki traja od julija do junija naslednje leto;

TAC min najmanjši TAC;

TAC max največji dovoljeni TAC;

B pa previdnostna raven drstitvene biomase za ta stalež;

gama γ stopnja ulova;

SSB y dejanska drstitvena biomasa, ocenjena maja vsako leto.

Na podlagi znanstvenega mnenja bi se morali za upravljanje staleža sardona v Biskajskem zalivu v zgornji enačbi uporabljati naslednji parametri:

TAC min = 7 000 ton;

TAC max = 33 000 ton;

B pa = 33 000 ton;

γ = 0,3.

Raven obstoječe biomase ter ustrezne stopnje TAC in kvot

Ocenjena obstoječa biomasa (v tonah) | Ustrezni TAC (v tonah) | Kvote (v tonah) |

Francija | Španija |

24 000 ali manj | 0 | 0 | 0 |

24 001 – 33 000 | 7 000 | 700 | 6 300 |

33 001 – 34 000 | 10 200 | 1 020 | 9 180 |

34 001 – 35 000 | 10 500 | 1 050 | 9 450 |

35 001 – 36 000 | 10 800 | 1 080 | 9 720 |

36 001 – 37 000 | 11 100 | 1 110 | 9 990 |

37 001 – 38 000 | 11 400 | 1 140 | 10 260 |

38 001 – 39 000 | 11 700 | 1 170 | 10 530 |

39 001 – 40 000 | 12 000 | 1 200 | 10 800 |

40 001 – 41 000 | 12 300 | 1 230 | 11 070 |

41 001 – 42 000 | 12 600 | 1 260 | 11 340 |

42 001 – 43 000 | 12 900 | 1 290 | 11 610 |

43 001 – 44 000 | 13 200 | 1 320 | 11 880 |

44 001 – 45 000 | 13 500 | 1 350 | 12 150 |

45 001 – 46 000 | 13 800 | 1 380 | 12 420 |

46 001 – 47 000 | 14 100 | 1 410 | 12 690 |

47 001 – 48 000 | 14 400 | 1 440 | 12 960 |

48 001 – 49 000 | 14 700 | 1 470 | 13 230 |

49 001 – 50 000 | 15 000 | 1 500 | 13 500 |

50 001 – 51 000 | 15 300 | 1 530 | 13 770 |

51 001 – 52 000 | 15 600 | 1 560 | 14 040 |

52 001 – 53 000 | 15 900 | 1 590 | 14 310 |

53 001 – 54 000 | 16 200 | 1 620 | 14 580 |

54 001 – 55 000 | 16 500 | 1 650 | 14 850 |

55 001 – 56 000 | 16 800 | 1 680 | 15 120 |

56 001 – 57 000 | 17 100 | 1 710 | 15 390 |

57 001 – 58 000 | 17 400 | 1 740 | 15 660 |

58 001 – 59 000 | 17 700 | 1 770 | 15 930 |

59 001 – 60 000 | 18 000 | 1 800 | 16 200 |

60 001 – 61 000 | 18 300 | 1 830 | 16 470 |

61 001 – 62 000 | 18 600 | 1 860 | 16 740 |

62 001 - 63 000 | 18 900 | 1 890 | 17 010 |

63 001 – 64 000 | 19 200 | 1 920 | 17 280 |

64 001 – 65 000 | 19 500 | 1 950 | 17 550 |

65 001 – 66 000 | 19 800 | 1 980 | 17 820 |

66 001 – 67 000 | 20 100 | 2 010 | 18 090 |

67 001 – 68 000 | 20 400 | 2 040 | 18 360 |

68 001 – 69 000 | 20 700 | 2 070 | 18 630 |

69 001 – 70 000 | 21 000 | 2 100 | 18 900 |

70 001 – 71 000 | 21 300 | 2 130 | 19 170 |

71 001 – 72 000 | 21 600 | 2 160 | 19 440 |

72 001 – 73 000 | 21 900 | 2 190 | 19 710 |

73 001 – 74 000 | 22 200 | 2 220 | 19 980 |

74 001 – 75 000 | 22 500 | 2 250 | 20 250 |

75 001 – 76 000 | 22 800 | 2 280 | 20 520 |

76 001 – 77 000 | 23 100 | 2 310 | 20 790 |

77 001 – 78 000 | 23 400 | 2 340 | 21 060 |

78 001 – 79 000 | 23 700 | 2 370 | 21 330 |

79 001 – 80 000 | 24 000 | 2 400 | 21 600 |

80 001 – 81 000 | 24 300 | 2 430 | 21 870 |

81 001 – 82 000 | 24 600 | 2 460 | 22 140 |

82 001 – 83 000 | 24 900 | 2 490 | 22 410 |

83 001 – 84 000 | 25 200 | 2 520 | 22 680 |

84 001 – 85 000 | 25 500 | 2 550 | 22 950 |

85 001 – 86 000 | 25 800 | 2 580 | 23 220 |

86 001 – 87 000 | 26 100 | 2 610 | 23 490 |

87 001 – 88 000 | 26 400 | 2 640 | 23 760 |

88 001 – 89 000 | 26 700 | 2 670 | 24 030 |

89 001 – 90 000 | 27 000 | 2 700 | 24 300 |

90 001 – 91 000 | 27 300 | 2 730 | 24 570 |

91 001 – 92 000 | 27 600 | 2 760 | 24 840 |

92 001 – 93 000 | 27 900 | 2 790 | 25 110 |

93 001 – 94 000 | 28 200 | 2 820 | 25 380 |

94 001 – 95 000 | 28 500 | 2 850 | 25 650 |

95 001 – 96 000 | 28 800 | 2 880 | 25 920 |

96 001 – 97 000 | 29 100 | 2 910 | 26 190 |

97 001 – 98 000 | 29 400 | 2 940 | 26 460 |

98 001 – 99 000 | 29 700 | 2 970 | 26 730 |

99 001 – 100 000 | 30 000 | 3 000 | 27 000 |

Več od 100 000 | 33 000 | 3 300 | 29 700 |

PRILOGA II

Vsebina akcijskih programov za nacionalni nadzor

V akcijskih programih za nacionalni nadzor je med drugim določeno naslednje:

1. SREDSTVA NADZORA

Človeški viri

1.1. Število inšpektorjev na kopnem in morju ter obdobja in območja njihove napotitve.

Tehnični viri

1.2. Število patruljnih čolnov in letal ter obdobja in območja njihove napotitve.

Finančna sredstva

1.3. Proračunska dodelitev sredstev za napotitve človeških virov, patruljnih čolnov in letal.

2. ELEKTRONSKO ZAPISOVANJE IN SPOROČANJE PODATKOV V ZVEZI Z RIBOLOVNIMI DEJAVNOSTMI

Opis sistemov, ki se uporabljajo za zagotovitev skladnosti s členi 11, 12, 15 in 17.

3. DOLOČITEV PRISTANIŠČ

Kadar je to potrebno, seznam pristanišč, določenih za iztovarjanje sardona v skladu s členom 16.

4. OBVESTILO PRED IZTOVARJANJEM

Opis sistemov, ki se uporabljajo za zagotovitev skladnosti s členom 14.

5. NADZOR NAD IZTOVORI

Opis zmogljivosti in sistemov, ki se uporabljajo za zagotovitev skladnosti z določbami iz členov 12, 14, 15, 16 in 18.

6. POSTOPKI INŠPEKCIJSKEGA PREGLEDA

Akcijski programi za nacionalni nadzor določijo postopke, ki se bodo uporabljali:

(a) pri izvajanju inšpekcijskih pregledov na morju in kopnem;

(b) za komunikacijo s pristojnimi organi, ki jih druge države članice določijo kot pristojne za akcijski program za nacionalni nadzor nad sardonom;

(c) za skupni nadzor in izmenjavo inšpektorjev, vključno z navedbo pristojnosti in pooblastil inšpektorjev, ki delujejo v vodah drugih držav članic.

PRILOGA III

POSEBNA REFERENČNA MERILA ZA INŠPEKCIJSKE PREGLEDE

Cilj

1. Vsaka država članica določi posebna referenčna merila za inšpekcijske preglede v skladu s to prilogo.

Strategija

2. Inšpekcijski pregled in nadzor ribolovnih dejavnosti sta osredotočena na plovila, ki bodo verjetno lovila sardona. Kot dopolnilni mehanizem navzkrižnega preverjanja za preskušanje učinkovitosti inšpekcijskega pregleda in nadzora se uporabijo naključni inšpekcijski pregledi prevoza in trženja sardona.

Prednostne naloge

3. Za različne vrste opreme veljajo različne prednostne stopnje glede na to, v kolikšni meri je ladjevje prizadeto zaradi omejitev ribolovnih možnosti. Zato vsaka država članica določi posebne prednostne naloge.

Ciljna referenčna merila

4. Države članice najpozneje v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe začnejo izvajati razporede inšpekcijskih pregledov, da bi dosegle spodnje cilje.

Države članice navedejo in opišejo, katero strategijo vzorčenja bodo uporabile.

Komisija ima lahko na zahtevo dostop do načrta vzorčenja, ki ga uporablja država članica.

(a) Pogostost inšpekcijskih pregledov v pristaniščih

Točnost, ki jo je treba doseči, mora biti najmanj enakovredna temu, kar bi se dobilo z enostavno naključno metodo vzorčenja, pri kateri inšpekcijski pregledi zajemajo 20 % vseh iztovorov sardona v številu v državi članici.

(b) Pogostost inšpekcijskih pregledov trženja

Pregleda se 5 % količin sardona, ki so na voljo za prodajo na dražbi.

(c) Pogostost inšpekcijskih pregledov na morju

Prilagodljivo referenčno merilo: določi se po natančni analizi ribolovnih dejavnosti na vsakem območju. Referenčna merila za inšpekcijske preglede na morju se izrazijo kot število obhodnih dni na morju na območjih upravljanja sardona, po možnosti skupaj z ločenim referenčnim merilom za obhodne dni na posameznih območjih.

(d) Pogostost zračnega nadzora

Prilagodljivo referenčno merilo: določi se po podrobni analizi ribolovnih dejavnosti na vsakem območju ob upoštevanju virov, ki jih ima na voljo država članica.

[1] UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

[2] UL C, str.

[3] UL ...

[4] UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

[5] UL L 261, 20.10.1993, str. 1.

[6] UL L 333, 20.12.2003, str. 17.

[7] UL L 223, 15.8.2006, str. 1.

[8] UL L 115, 9.5.1996, str. 3.

[9] UL L 171, 6.7.1994, str. 7.

[10] UL L 276, 10.10.1983, str. 1.