Predlog SKLEP SVETA o sklenitvi, v imenu Evropske skupnosti, sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo v zvezi s sodelovanjem slednje v Evropski agenciji za okolje in Evropskem okoljskem informacijskem in opazovalnem omrežju

(predlozena s strani Komisije)

OBRAZLOITVENI MEMORANDUM

1. Uvod

Evropska agencija za okolje je bila ustanovljena na podlagi Uredbe Sveta (EGS) 1210/90 z dne 7. maja 1990, kot je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) 933/99 z dne 29. aprila 1999. Splosna naloga Agencije je, da predlozi nepristranske, zanesljive in primerljive informacije za zainteresirane z izvajanjem Evropske okoljske politike. Čezmejna narava okoljskih problemov pomeni, da mora Agencija tesno sodelovati s tretjimi drzavami v Evropi. Švica je edina večja drzava zahodne Evrope izven omrezja Agencije in bi bilo v obojestranskem interesu, da bi bili Švicarji člani Agencije, zlasti za poročanje o Alpah.

Člen 19 Uredbe omogoča članstvo tretjih drzav. Švica je uradno zaprosila za pristop k Agenciji julija 1999. Komisija se je s Švico pogajala v skladu s pooblastilom, ki ji ga je podelil Svet 20. julija 2000 in je zaključila pogajanja s parafiranjem sporazuma dne 25. junija 2004.

Komisija s tem predlaga dva sklepa Sveta v podpis in sklenitev, v imenu Evropske skupnosti, sporazuma o udelezbi Švice v Evropski agenciji za okolje in Evropskem okoljskem informacijskem in opazovalnem omrezju (Eionet).

2. Sklep Sveta pooblasča Komisijo, da opravi pogajanja o sodelovanju Švice v EGP

Na podlagi predloga Komisije [1], se je Svet 20. julija 2000 odločil, da pooblasti Komisijo, da opravi pogajanja o sodelovanju Švice v Evropski agenciji za okolje.

[1] SCC (1999) 2129 pravnomočen z 22. decembrom 1999.

Glavni cilj pogajanj naj bi zagotovil, da so praktična pravila za sodelovanje Švice kot opazovalke brez pravice glasovanja v Evropski agenciji za okolje v skladu s Pogodbo Unije, Uredba 1210/90, kakor je bila spremenjena z Uredbo 933/99 o ustanovitvi Evropske agencije za okolje in Eioneta in ustrezne zakonodaje Skupnosti.

Nadaljnji cilje je bil, da finančni prispevek Švice Agenciji predstavlja celotne stroske njene udelezbe. Za izračun tega letnega zneska je bil cilj, da bi bila letna subvencija te Agencije razdeljena na stevilo drzav članic.

Komisija je morala Svetu poročati o rezultatih pogajanj in, če je to potrebno, o vseh problemih, ki lahko nastanejo med pogajanji. Poleg tega je Svet zahteval od Komisije, da uposteva pogajanja, ki so v teku na drugih področjih.

Poleg pogajalskih direktiv je Svet sprejel deklaracijo, s katero je poudaril, da bi, medtem ko je pooblastil Komisijo, da se pogaja s Švico o njenem sodelovanju v Agenciji, istočasno upostevala rezultate pogajanj ne samo na podlagi svojih prednosti, ampak tudi glede na napredek, dosezen na drugih področjih, o katerih se je potrebno pogajati vzporedno s Švico, da bi dosegli splosno ravnovesje medsebojne koristi.

3. Pogajanja

Komisija je začela pogajanja leta 2001. V tem letu je bil dosezen splosni sporazum glede najbolj bistvenih vprasanj v skladu s pogajalskimi direktivami, ki jih je izdal Svet. Nadaljnja pogajanja so se osredotočila na horizontalna vprasanja, pomembna za splosne odnose med Švico in Evropsko unijo, kot je uporaba Protokola o posebnih pravicah in imunitetah.

4. Osnutek Sporazuma

Sporazum s Švico zagotovi drzavi pogoje za sodelovanje, ki so podobni tistim, ki urejajo udelezbo drzav Agencije, ki trenutno niso članice EU (Lihtenstajn, Islandija in Norveska), kot tudi tistih, ki so se s pogajanji uskladile za sodelovanje drzav kandidatk [2].

[2] Pri tem se opominja, da Priloga III k Protokolu o posebnih pravicah in imunitetah (PPI) vsebuje Dodatek o načinih uporabe v primeru Švice. Dodatek v točki 2 pojasnjuje določene praktične načine uporabe davčne oprostitve Agenciji, ob upostevanju značilnosti svicarskega davčnega sistema. Ta pristop je v skladu s primerljivimi pojasnili, sklenjenimi dvostransko med drzavami članicami EU za praktično uporabo PPI. Glede na preference, ki jih je izrazila Švica, točka 3 vsebuje odstop od svoji pravic iz člena 14 PPI: ne bo zahteval, da se za uradnike Agencije, ki imajo svicarsko drzavljanstvo, steje, kot da so domicil ohranili v Švici. Kot končno razjasnitev Dodatek opozarja na izključno pristojnost Sodisča Evropskih skupnosti glede vseh zadev med Agencijo in njenimi uradniki.

Glede na finančni prispevek Švice je bil dosezen sporazum po načelih pogajalske direktive Sveta o tem vprasanju.

Sporazum o vsebini izjavlja, da Švica v celoti sodeluje pri delovnem programu Agencije in uposteva obveznosti Uredbe Agencije.

Švica mora vzpostaviti infrastrukturo za zagotavljanje enotnih okoljskih podatkov in podatkov o stanju okolja na njenem ozemlju. Švica bo finančno prispevala k proračunu Agencije, da krije stroske svoje udelezbe. Imela bo tudi pravico sodelovanja v upravnem odboru Agencije brez pravice do glasovanja.

Ta sporazum se sklepa za nedoločen čas. Iz tega razloga je bil na podlagi člena 16 ustanovljen Skupni odbor, da omogoči tehnične prilagoditve, vključno s priključitvijo sporazuma prihodnje zakonodaje Skupnosti, ki spada k delovanju Agencije, k Prilogi I.

Pogodbenici podpiseta in nato ratificirata Sporazum v skladu s svojimi nacionalnimi postopki. Sporazum začne veljati, ko se obe pogodbenici uradno obvestita, da sta zaključili ustrezne postopke.

Kolikor jo to zadeva, bo Agencija Švico obravnavala kot drzavo članico, z enakim obravnavanjem določb okoljskih podatkov in informacij ter analiz, določb kadrov, pogodb s tretjimi strankami in imenovanja in sodelovanja v tematskih centrih.

Priloga III o Protokolu o posebnih pravicah in imunitetah (PPI) vsebuje Dodatek o načinih uporabe v Švici. Da bi Agenciji zagotovili, da bodo svicarski organi, zlasti tisti na ne zvezni ravni, pravilno uporabljali PPI za Agencijo in institucije Skupnosti, ki opravljajo svoje postopke, točka 1 v ta namen vključuje Švico k drzavam članicam EU. Točka 2 Dodatka razjasni določene praktične načine uporabe davčne oprostitve za Agencijo (na primer minimalna cena blaga ali storitev, ki so predmet razbremenitve), ob upostevanju značilnosti svicarskega davčnega sistema. Ta pristop je v skladu s primerljivimi rezimi za praktično uporabo PPI, ki so bili dvostransko sklenjeni med Komisijo ali Agencijo in drzavami članicami EU. Ker Švica ne samodejno sprejme sekundarne zakonodaje, ki zadeva PPI, točka 3 Dodatka podrobno določa pomen oprostitve iz člena 13(2) PPI. Razjasni tudi, da uradniki Agencije in njihovi druzinski člani, ki imajo svicarsko drzavljanstvo ali so drugače povezani s Švico, niso vezani na sodelovanje v svicarskem sistemu socialne varnosti. Poleg tega, zaradi preferenciala, ki ga je izrazila Švica in v skladu z razlago drzav članic, točka 3 razjasni, da razsiritev pravice obdavčitve iz člena 14 PPI velja samo znotraj Evropske unije in zato ne zahteva, da se za taksne uradniki steje, kot da so domicil ohranili v Švici. Kot končno razjasnitev Dodatek opozarja na izključno pristojnost Sodisča Evropskih skupnosti glede vseh pravnih sporov med Agencijo in njenimi uradniki v zvezi s kadrovskimi zadevami.

5. Podpis in sklenitev Sporazuma

5.1. Pravna podlaga

Pogajanja, ki Agenciji omogočajo, da je odprta do udelezbe Švice, so mogoča na podlagi člena 19 Uredbe Sveta (EGS) 1210/1990, spremenjene z Uredbo 933/1999 o ustanovitvi Evropske agencije za okolje in Eioneta.

Besedilo v zgoraj omenjenem členu zajema potrebna pravila o postopku za otvoritev Agencije v drzavah, ki niso članice Unije, a prav tako skrbijo glede Skupnosti in drzav članic za cilje Agencije. Za sklenitev taksnega sporazuma velja postopek člena 300 odstavka 2 in 3 Pogodbe.

Po tem postopku Komisija zdaj predlaga dva sklepa Sveta o podpisu in sklenitvi sporazuma, s ciljem omogočiti Švici, da sodeluje v Evropski agenciji za okolje.

5.2. Finančne posledice

V skladu s sporazumom bo Švica finančno prispevala k Evropski agenciji za okolje, da pokrije celotne stroske svoje udelezbe v EGP delovnem programu. V skladu s pogajalskimi direktivami, ki jih je izdal Svet, so ti celotni stroski, in tako prispevek Švice, izračunani kot letna subvencija Skupnosti, deljena s stevilom drzav članic EU.

Za Skupnost tako ni negativnih finančnih posledic.

6. Ugodnosti sporazuma

Obstaja več ugodnosti sodelovanja Švice v Agenciji:

- Sodelovanje bo Švici zagotovilo sisteme in metode spremljanja za zbiranje in obravnavanje podatkov v skladu s tistimi, ki jih uporabljajo druge drzave, ki sodelujejo v Agenciji, kar bo omogočilo opravljanje zanesljivih in primerljivih informacij o stanju okolja v Evropi.

- Udelezba Švice bo podpirala tudi integrirano ocenjevanje in okoljsko poročilo ekosistemov, ki si ga delijo Švica in njene sosednje drzave.

- Evropska agencija za okolje bo lahko poročala o stanju okolja večjega dela Evrope, vključno s Švico. Ker je Švica enklava znotraj ozemlja Evropske unije, je sodelovanje te drzave se posebej pomembno za skladno okoljsko poročanje.

- Vključitev Švice v vseh drugih poročanjih Agencije.

7. Priporočilo

Dosezen je bil sporazum s Švico o načinih in pogojih njenega sodelovanja v Evropski agenciji za okolje, v skladu s pogajalskimi direktivami, ki jih je izdal Svet Komisije.

Zatorej je mogoče, da bi Skupnost podpisala in sklenila sporazum s Švico v zvezi z njenim sodelovanjem v Evropski agenciji za okolje in Evropskem okoljskem informacijskem in opazovalnem omrezju.

2004/0233 (CNS)

Predlog SKLEP SVETA o sklenitvi, v imenu Evropske skupnosti, sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo v zvezi s sodelovanjem slednje v Evropski agenciji za okolje in Evropskem okoljskem informacijskem in opazovalnem omrežju

SVET EVROPSKE UNIJE JE -

ob upostevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti njenega člena 175(1) v zvezi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2), prvega stavka prvega pododstavka člena 300(3) in člena 300(4) Pogodbe,

ob upostevanju predloga Komisije [3],

[3] UL C [...], [...], str. [...].

ob upostevanju mnenja Evropskega parlamenta [4],

[4] UL C [...], [...], str. [...].

ob upostevanju naslednjega:

(1) Dejavnosti Evropske agencije za okolje in Evropskega okoljskega in informacijskega omrezja, določenega z Uredbo Sveta (EGS) st. 1210/90 z dne 7. maja 1990 [5], so se ze razsirile v druge evropske drzave z dvostranskimi sporazumi, ki jih je Evropska skupnost sprejela ob upostevanju čezmejne narave okoljskih problemov in pomembnosti okrepitve mednarodnega sodelovanja na področju okolja.

[5] UL L 120, 11.5.1990, str. 1.

(2) 20. julija 2000 je Svet pooblastil Komisijo za pogajanja s Švicarsko konfederacijo o sporazumu v zvezi s sodelovanjem Evropske agencije za okolje in Evropskega okoljskega informacijskega in opazovalnega omrezja.

(3) V skladu s Sklepom Sveta .../.../ES z dne ... 2004 in ob upostevanju kasnejse sklenitve sklepa je bil Sporazum podpisan v imenu Evropske skupnosti dne ... 2004.

(4) Skupnost mora potrditi Sporazum -

SKLENIL:

Člen 1

Skupnost odobri sporazum med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju slednje v Evropski agenciji za okolje in Evropskem okoljskem informacijskem in opazovalnem omrezju.

Besedilo Sporazuma je prilozeno temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta v imenu Evropske skupnosti izda uradno obvestilo, kot predvideva člen 20 Sporazuma [6].

[6] Datum začetka veljavnosti Sporazuma bo v Uradnem listu Evropske unije objavil Generalni sekretariat Sveta.

Člen 3

Skupnost zastopa Komisija v Skupnem odboru, določenem v členu 16 Sporazuma.

Svet na predlog Komisije s kvalificirano večino sprejme stalisče, ki ga zavzame Skupnost v zvezi z odločbami Skupnega odbora, za zadeve, ki se nanasajo na finančno sodelovanje Švice in za kakrsno koli znatno odstopanje v zvezi z vključenostjo pravnih aktov Skupnosti k Prilogi I in za kakrsne koli spremembe k Prilogi III.

Za vse druge odločitve Skupnega odbora, vključno z rednim vključevanjem aktov zakonodaje Skupnosti k Prilogi I, ob upostevanju potrebnih tehničnih prilagoditev in zadev, ki se nanasajo na notranje delovanje Skupnega odbora, Komisija sprejme stalisče Skupnosti.

Člen 4

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA

SPORAZUM

med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju Švice v Evropski agenciji za okolje in Evropskem okoljskem informacijskem in opazovalnem omrezju

EVROPSKA SKUPNOST, v nadaljnjem besedilu ,Skupnost", in

ŠVICARSKA KONFEDERACIJA, v nadaljnjem besedilu ,Švica",

v nadaljnjem besedilu ,pogodbenici", STA SE

OB UPOŠTEVANJU čezmejne narave okoljskih problemov in pomembnosti okrepitve mednarodnega sodelovanja na področju okolja,

OB UPOŠTEVANJU Uredbe Sveta (EGS) st. 1210/90 o ustanovitvi Evropske agencije za okolje in Evropskega okoljskega informacijskega in opazovalnega omrezja, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) st. 933/1999 in Uredbo (ES) st. 1641/2003 Evropskega parlamenta in Sveta,

OB UPOŠTEVANJU, da so se dejavnosti Evropske agencije za okolje in Evropskega okoljskega informacijskega in opazovalnega omrezja ze razsirile na druge evropske drzave z dvostranskimi sporazumi, ki jih je sprejela Evropska skupnost,

DOGOVORILI NASLEDNJE:

Člen 1

Švica v celoti sodeluje v Evropski agenciji za okolje, v nadaljnjem besedilu ,Agencija", in Evropskem okoljskem informacijskem in opazovalnem omrezju (Eionet) in uporablja akte, nastete v Prilogi I tega sporazuma.

Člen 2

Švica bo finančno prispevala k dejavnostim iz člena 1 (Agenciji in Eionetu) v skladu z naslednjim:

Letni prispevek za določeno leto se izračunava na podlagi subvencije Skupnosti proračunu agencije za tisto dano leto, deljeno s stevilom drzav članic Evropske unije.

Nadaljnji pogoji o finančnem prispevku Švice so določeni v Prilogi II k temu sporazumu.

Člen 3

Švica v celoti sodeluje, brez pravice do glasovanja, v upravnem odboru Agencije in je povezana z delom znanstvenega odbora Agencije.

Člen 4

Švica v sestih mesecih od začetka veljavnosti tega sporazuma Agencijo obvesti o glavnih sestavnih elementih svojih nacionalnih informacijskih omrezij, kot je določeno v aktih, nastetih v Prilogi I.

Člen 5

Švica predvsem izmed institucij, na katere se nanasa člen 4, ali izmed drugih organizacij, ustanovljenih na njenem ozemlju, določi ,nacionalno kontaktno točko" za koordiniranje in/ali posredovanje informacij, ki se morajo na nacionalni ravni posiljati Agenciji in institucijam ali organom, ki so del Eioneta, vključno s tematskimi centri iz člena 6.

Člen 6

Švica lahko poleg tega v obdobju iz člena 4 opredeli institucije ali druge organizacije, ustanovljene na njenem ozemlju, ki bi se jim lahko posebej zaupala naloga sodelovanja z Agencijo, kar zadeva nekatere teme posebnega pomena. Tako določena institucija mora biti sposobna skleniti sporazum z Agencijo, da bi lahko delovala kot tematski center omrezja za posebne naloge. Taksni centri sodelujejo z drugimi institucijami, ki so del omrezja.

Člen 7

V sestih mesecih po prejetju informacij iz členov 4, 5 in 6 upravni odbor Agencije revidira glavne elemente omrezja, tako da se uposteva sodelovanje Švice.

Člen 8

Švica naj bi, pod pogojem, da je zaupnost zasčitena, zagotovila podatke v skladu z obveznostmi in prakso v delovnem programu Agencije.

Člen 9

Agencija se lahko strinja z institucijami ali organi, ki jih določi Švica in ki tvorijo del omrezja, kakor navajajo členi 4, 5 in 6, o potrebnih dogovorih, zlasti pogodbah, za uspesno izvajanje nalog, ki jim jih lahko zaupa.

Člen 10

Okoljski podatki, ki so poslani Agenciji ali izhajajo od nje, so lahko objavljeni in so dostopni javnosti, pod pogojem, da so zaupne informacije v Švici delezne enake stopnje zasčite kakor v Skupnosti.

Člen 11

Agencija je v Švici pravna oseba in tam uziva pravno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava njena nacionalna zakonodaja.

Člen 12

Švica uporabi za Agencijo Protokol o posebnih pravicah in imunitetah Evropskih skupnosti, ki je naveden v Prilogi III k temu sporazumu.

Člen 13

Z odstopanjem od člena 12(2)(a) Uredbe Sveta st. 259/68 o kadrovskih predpisih za uradnike in pogojih za zaposlitev za druge usluzbence Evropskih skupnosti lahko drzavljani Švice, ki uzivajo vse drzavljanske pravice, z izvrsnim direktorjem Agencije sklenejo pogodbo o zaposlitvi.

Člen 14

Določbe, ki se nanasajo na finančni nadzor Skupnosti v Švici v zvezi z udelezenci v dejavnostih Agencije ali Eioneta, so določene v Prilogi IV.

Člen 15

Pogodbenici sprejmeta vse splosne in posebne ukrepe za izpolnjevanje svojih obveznosti iz tega sporazuma. Poskrbita, da se dosezejo cilji, določeni s tem sporazumom.

Člen 16

1. Skupni odbor, sestavljen iz predstavnikov pogodbenic, zagotovi dobro uporabo Sporazuma. Sestane se na zahtevo pogodbenice.

2. Skupni odbor izmenja mnenja o posledicah nove zakonodaje Skupnosti, ki spreminja Uredbo st. 1210/90, ali kateri koli drugi pravni predpis v tem sporazumu, vključno z, če je to primerno, kakrsnih koli pričakovanih zapletih, ki se nanasajo na finančni prispevek, določen v členu 2 tega sporazuma in Priloge II Sporazuma.

3. V skladu z notranjimi postopki pogodbenic lahko Skupni odbor sprejme sklep o spremembah Prilog k temu sporazumu ali določi druge ukrepe za zasčito pravilnega delovanja Sporazuma.

4. Skupni odbor ukrepa sporazumno.

Člen 17

Priloge k temu sporazumu, vključno z dodatkom k Sporazumu, so sestavni del Sporazuma.

Člen 18

Ta sporazum velja na eni strani za ozemlja, na katerih velja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti in pod pogoji, določenimi v tej pogodbi, ter na drugi strani za ozemlje Švice.

Člen 19

Ta sporazum se sklepa za nedoločen čas. Vsaka pogodbenica lahko odpove ta sporazum s tem, da uradno obvesti drugo pogodbenico. Ta sporazum preneha veljati sest mesecev po dnevu uradnega obvestila o notifikaciji.

Člen 20

Pogodbenici odobrita ta sporazum v skladu s svojimi nacionalnimi notranjimi postopki. Protokol začne veljati prvi dan drugega meseca, ki sledi dnevu, ko se pogodbenici uradno obvestita, da so končani za to potrebni postopki.

Člen 21

Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v českem, danskem, nizozemskem, angleskem, estonskem, finskem, francoskem, nemskem, grskem, madzarskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, poljskem, slovaskem, slovenskem, spanskem, svedskem in portugalskem jeziku, od katerih je vsak enako verodostojen.

V (...), dne (...)

Za Evropsko skupnost Za Švicarsko konfederacijo

PRILOGA I

VELJAVNI AKTI

Kadar akti iz te priloge vsebujejo sklicevanje na drzave članice Evropske skupnosti ali zahtevo po povezavi s slednjo, se za namen Sporazuma razume, da se sklicevanja enako nanasajo na Švico ali na zahtevo po povezavi s Švico.

- Uredba Sveta (EGS) st. 1210/90 z dne 7. maja 1990 o ustanovitvi Evropske agencije za okolje in Evropskega okoljskega informacijskega in opazovalnega omrezja (UL L 120, 11.5.1990, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

- Uredbo Sveta (ES) st. 933/1999 z dne 29. aprila 1999 (UL L 117, 5.5.1999, str. 1);

- Uredbo (ES) st. 1641/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2003 (UL L 245, 29.9.2003, str. 1).

PRILOGA II

FINANČNI PRISPEVEK ŠVICE K EVROPSKI AGENCIJI ZA OKOLJE

1. Finančni prispevek, ki ga mora plačati Švica v proračun Evropske unije za udelezbo v Agenciji, se izračuna z delitvijo letne subvencije Skupnosti Agenciji za določeno leto s stevilom drzav članic Evropske unije.

2. Prispevek Švice bo upravljan v skladu s finančno uredbo, ki se uporablja za splosni proračun Evropske unije.

Potne stroske in dnevnice, ki jih imajo predstavniki in strokovnjaki iz Švice za namen sodelovanja v dejavnostih Agencije ali na sestankih, povezanih z izvajanjem delovnega programa Agencije, povrne Agencija na isti podlagi in v skladu s trenutno veljavnimi postopki za drzave članice Evropske unije.

3. Po začetku veljavnosti tega sporazuma in na začetku vsakega naslednjega leta bo Komisija Evropskih skupnosti, v nadaljnjem besedilu ,Komisija", Švici poslala zahtevek za sredstva, ki ustreza njenemu prispevku Agenciji po tem sporazumu. Za prvo koledarsko leto svojega sodelovanja bo Švica plačala prispevek, preračunan sorazmerno od datuma začetka sodelovanja do konca leta. Njen prispevek za naslednja leta je v skladu s tem sporazumom.

4. Ta prispevek se izrazi v evrih in plača na bančni račun Komisije.

5. Švica bo plačala svoj prispevek v skladu s prejemom zahtevka za sredstva do 1. maja pod pogojem, da Komisija poslje zahtevek za sredstva pred 1. aprilom ali najpozneje v obdobju 30 dni po poslanem zahtevku za sredstva.

6. Ob vsakrsni zamudi pri plačilu prispevkov mora Švica plačati obresti na neplačani znesek od roka plačila. Obrestna mera je enaka visini obrestne mere, ki jo na datum zapadlosti uporablja Evropska centralna banka za svoje poslovanje v evrih, povečana za 1,5 odstotne točke.

PRILOGA III

PROTOKOL O POSEBNIH PRAVICAH IN IMUNITETAH EVROPSKIH SKUPNOSTI

VISOKE POGODBENICE SO SE,

UPOŠTEVAJOČ, da v skladu s členom 28 Pogodbe o ustanovitvi enotnega Sveta in enotne Komisije Evropskih skupnosti te skupnosti in Evropska investicijska banka na ozemljih drzav članic uzivajo take posebne pravice in imunitete, kakor so potrebne za izvajanje njihovih nalog,

SPORAZUMELE o naslednjih določbah, ki se prilozijo tej pogodbi.

POGLAVJE I

PREMOENJE, SREDSTVA, IMETJE IN POSTOPKI EVROPSKIH SKUPNOSTI

Člen 1

Prostori in stavbe Skupnosti so nedotakljivi. Oprosčeni so preiskav, zasegov, zaplemb ali razlastitev.

Za lastnino in imetje Skupnosti ne velja noben upravni ali pravni omejevalni ukrep brez odobritve Sodisča Evropskih skupnosti.

Člen 2

Arhiv Skupnosti je nedotakljiv.

Člen 3

Skupnosti, njihovo imetje, prihodki in druga lastnina so oprosčeni vseh neposrednih davkov.

Vlade drzav članic, kjer koli je to mogoče, sprejmejo ustrezne ukrepe za odpustitev ali povračilo zneska posrednih davkov ali prometnih davkov, vključenih v ceno premičnega ali nepremičnega premozenja, kjer Skupnosti za svojo uradno rabo izvajajo večje nakupe, katerih cena vključuje tovrstne davke. Te določbe pa se ne uporabljajo, če motijo konkurenco znotraj Skupnosti.

Za davke in takse, ki znasajo komajda kolikor pristojbine za storitve zagotavljanja javnih dobrin, se ne podelijo oprostitve.

Člen 4

Skupnosti so oprosčene vseh carinskih dajatev, prepovedi in omejitev za uvoz in izvoz v zvezi z izdelki, namenjenimi za njihovo uradno uporabo: tako uvozeni izdelki se ne prodajajo, proti plačilu ali ne, na ozemlju drzave, v katero so bili uvozeni, razen pod pogoji, ki jih odobri vlada te drzave.

Skupnosti so poleg tega oprosčene vseh carinskih dajatev, prepovedi in omejitev za uvoz in izvoz v zvezi z njihovimi publikacijami.

Člen 5

Evropska skupnost za premog in jeklo ima lahko katero koli valuto in vodi račune v kateri koli valuti.

POGLAVJE II

KOMUNIKACIJE IN PREPUSTNICA

Člen 6

Za svoje uradne komunikacije in prenos vseh svojih dokumentov so institucije Skupnosti na ozemlju vsake drzave članice delezne obravnave, ki jo ta drzava podeljuje diplomatskim misijam.

Uradna korespondenca in druga uradna sporočila institucij Skupnosti niso predmet cenzure.

Člen 7

1. Prepustnice v obliki, ki jo predpise Svet, ki jih oblasti drzav članic priznavajo kot veljavne potne listine, lahko članom in usluzbencem institucij Skupnosti izdajo predsedniki teh institucij. Te prepustnice se izdajo uradnikom in drugim usluzbencem pod pogoji Kadrovskih predpisov za funkcionarje in Pogoji za zaposlitev drugih usluzbencev Skupnosti.

Komisija lahko sklene, da se pogodbe za te prepustnice priznavajo kot veljavne potne listine na ozemlju tretjih drzav.

2. Določbe člena 6 Protokola o posebnih pravicah in imunitetah Evropske skupnosti za premog in jeklo pa veljajo za člane in usluzbence institucij, ki imajo ob začetku veljavnosti te pogodbe prepustnico, določeno v navedenem členu, do uporabe določb iz odstavka 1 tega člena.

POGLAVJE III

ČLANI EVROPSKEGA PARLAMENTA

Člen 8

Za prosto gibanje članov Evropskega parlamenta, ki potujejo v kraj zasedanja Evropskega parlamenta ali iz njega, ne velja nobena upravna ali druga omejitev.

Članom Evropskega parlamenta v zvezi s carinskim in deviznim nadzorom podelijo:

a. njihova lastna vlada enake ugodnosti kot tiste, ki jih podeli visjim uradnikom, ki potujejo v tujino na začasne uradne misije;

b. vlada drugih drzav članic enake ugodnosti kot tiste, ki jih podeli predstavnikom tujih vlad na začasnih uradnih misijah.

Člen 9

Člani Evropskega parlamenta niso predmet nobene oblike zaslisanja, pridrzanja ali pravnega postopka v zvezi s svojimi mnenji ali oddanimi glasovi pri izvajanju njihovih dolznosti.

Člen 10

Med zasedanji Evropskega parlamenta njegovi člani uzivajo:

a na ozemlju svoje lastne drzave imunitete, ki so podeljene njihovim poslancem;

b. na ozemlju katere koli druge drzave članice imunitete, pred katerim koli ukrepom pridrzanja in pred pravnimi postopki.

Imuniteta se prav tako uporablja za člane, ki potujejo v kraj zasedanja Evropskega parlamenta in iz njega.

Na imuniteto se ni mogoče sklicevati, ko se člana zaloti pri kaznivem dejanju, in Evropskemu parlamentu ne preprečuje izvajanja pravice, da odreče imuniteto enemu od svojih članov.

POGLAVJE IV

PREDSTAVNIKI DRAV ČLANIC, KI SODELUJEJO PRI DELU INSTITUCIJ EVROPSKIH SKUPNOSTI

Člen 11

Predstavniki drzav članic, ki sodelujejo pri delu institucij Skupnosti, njihovi svetovalci in tehnični izvedenci pri opravljanju svojega dela in med potovanjem v kraj zasedanja ali iz njega uzivajo običajne posebne pravice, imunitete in ugodnosti.

Ta člen se uporablja tudi za člane svetovalnih teles Skupnosti.

POGLAVJE V

URADNIKI IN DRUGI USLUBENCI EVROPSKIH SKUPNOSTI

Člen 12

Na ozemlju vsake drzave članice in ne glede na njihovo drzavljanstvo uradniki in drugi usluzbenci Skupnosti:

a. ob upostevanju določb pogodb, povezanih po eni strani s pravili o odgovornosti uradnikov in drugih usluzbencev do Skupnosti in po drugi strani z jurisdikcijo Sodisča v sporih med Skupnostmi in njihovimi uradniki in drugimi usluzbenci, uzivajo imuniteto pred sodnimi postopki v zvezi z dejanji, ki jih izvedejo pri opravljanju svoje funkcije, skupaj z njihovimi izrečenimi ali napisanimi izjavami. To imuniteto uzivajo tudi po preteku svoje funkcije;

b. skupaj s svojimi zakonci in odvisnimi druzinskimi člani niso predmet omejitev pri priseljevanju ali formalnostih za registriranje tujcev;

c. so v zvezi z valutnimi ali deviznimi predpisi delezni enakih ugodnosti, kot so običajne za uradnike mednarodnih organizacij;

d. uzivajo pravico do prostega uvoza svojega pohistva in premozenja ob zasedbi polozaja v zadevni drzavi in pravico do prostega ponovnega izvoza svojega pohistva in premozenja ob izteku svojih dolznosti v navedeni drzavi, v obeh primerih z upostevanjem pogojev, ki se zdijo potrebni vladi drzave, v kateri se izvaja njihova pravica;

e. imajo pravico do prostega uvoza motornega vozila za svojo osebno uporabo, kupljenega bodisi v drzavi njihovega zadnjega bivalisča bodisi v drzavi, katere drzavljani so, pod pogoji, ki vladajo na domačem trgu v tej drzavi, in do njegovega prostega ponovnega izvoza, v obeh primerih z upostevanjem pogojev, ki se zdijo potrebni vladi drzave, v kateri se izvaja njihova pravica.

Člen 13

Uradniki in drugi usluzbenci Skupnosti so zavezani davku v korist Skupnosti na plače, mezde in prejemke, ki jim jih izplačujejo Skupnosti, v skladu s pogoji in postopkom, ki jih določi Svet na predlog Komisije.

Izvzeti so od nacionalnih davkov na plače, mezde in prejemke, ki jih izplačajo Skupnosti.

Člen 14

Pri uporabi dohodnine, davka na premozenje in davka od dedisčine ter pri uporabi konvencij o izogibanju dvojnega obdavčevanja, sklenjenih med drzavami članicami Skupnosti, uradniki in drugi usluzbenci Skupnosti, ki zgolj zaradi izvajanja svojih dolznosti v sluzbi Skupnosti prebivajo na ozemlju drzave članice, ki ni njihova drzava davčnega domicila, ob zaposlitvi pri Skupnostih tako v drzavi svojega dejanskega prebivalisča kot v drzavi svojega davčnega domicila veljajo, kot da so domicil ohranili v slednji drzavi, pod pogojem, da je ta članica Skupnosti. Ta določba velja tudi za zakonca, če ta ločeno ne opravlja pridobitne dejavnosti, in na otroke, odvisne od in v skrbi oseb iz tega člena.

Premičnine, ki pripadajo osebam iz prejsnjega odstavka, ki se nahajajo v drzavi, kjer te prebivajo, so izvzete od davka na dedisčino v tej drzavi; taka lastnina se pri ocenjevanju takega davka steje, kot da je v drzavi davčnega domicila, ob upostevanju pravic tretjih drzav in morebitne uporabe določb mednarodnih konvencij o dvojnem obdavčevanju.

Vsako stalno bivalisče, pridobljeno izključno zaradi opravljanja dolznosti v sluzbi drugih mednarodnih organizacij, se ne uposteva pri uporabi določb tega člena.

Člen 15

Svet na predlog Komisije soglasno določi sistem socialnovarnostnih dajatev za uradnike in druge usluzbence Skupnosti.

Člen 16

Svet na predlog Komisije po posvetu z drugimi vpletenimi institucijami določi kategorije uradnikov in drugih usluzbencev Skupnosti, za katere veljajo določbe člena 12, drugega odstavka člena 13 in člena 14, delno ali v celoti.

Imena, razredi in naslovi uradnikov in drugih usluzbencev, vključenih v take kategorije, se redno sporočajo vladam drzav članic.

POGLAVJE VI

POSEBNE PRAVICE IN IMUNITETE MISIJ TRETJIH DRAV, AKREDITIRANIH PRI EVROPSKIH SKUPNOSTIH

Člen 17

Drzava članica, na ozemlju katere imajo Skupnosti svoj sedez, podeli običajne diplomatske imunitete in posebne pravice misijam tretjih drzav, akreditiranim pri Skupnostih.

POGLAVJE VII

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 18

Posebne pravice, imunitete in ugodnosti se uradnikom in drugim usluzbencem Skupnosti podelijo izključno v interesu Skupnosti.

Vsaka institucija Skupnosti mora odreči imuniteto, podeljeno uradniku ali drugemu usluzbencu, kadar koli ta institucija meni, da odrekanje take imunitete ni v nasprotju z interesi Skupnosti.

Člen 19

Institucije Skupnosti za namen uporabe tega protokola sodelujejo s pristojnimi organi vpletenih drzav članic.

Člen 20

Členi 12 do 15 in člen 18 se uporabljajo za člane Komisije.

Člen 21

Členi 12 do 15 in člen 18 se uporabljajo za sodnike, generalne pravobranilce, sodnega tajnika in namestnike poročevalce Sodisča Evropskih skupnosti, brez poseganja v določbe člena 3 protokolov o Statutu Sodisča Evropskih skupnosti, ki zadevajo imuniteto pred pravnimi postopki za sodnike in generalne pravobranilce.

Člen 22

Ta protokol se uporablja tudi za Evropsko investicijsko banko, člane njenih organov, njene kadre in za predstavnike drzav članic, ki sodelujejo pri njenih dejavnostih, brez poseganja v določbe Protokola o statutu banke.

Evropska investicijska banka je poleg tega izvzeta od vsakrsne oblike obdavčitve ali dajatve enake narave ob vsakem povečanju njenega kapitala in od različnih formalnosti, ki so lahko povezane s tem v drzavi, kjer ima banka svoj sedez. Podobno njena razpustitev ali likvidacija ne povzroči nobene dajatve. Ne nazadnje, dejavnosti Banke in njenih organov, izvajane v skladu z njenim Statutom, niso zavezane prometnemu davku.

Člen 23

Ta protokol se uporablja tudi za Evropsko centralno banko, člane njenih organov, njene usluzbence, brez poseganja v določbe Protokola o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke.

Evropska centralna banka je poleg tega izvzeta od vsakrsne oblike obdavčitve ali dajatve enake narave ob vsakem povečanju njenega kapitala in od različnih formalnosti, ki so lahko povezane s tem v drzavi, kjer ima banka svoj sedez. Dejavnosti banke in njenih organov, izvajane v skladu s Statutom Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, niso zavezane prometnemu davku.

Zgornje določbe se uporabljajo tudi za Evropski monetarni institut. Njegova razpustitev ali likvidacija ne povzroči nobene dajatve.

V POTRDITEV NAVEDENEGA so spodaj podpisani pooblasčenci podpisali ta protokol.

V Bruslju, osmega aprila tisoč devetsto petinsestdeset.

DODATEK K PRILOGI III

Pravila o uporabi Protokola o posebnih pravicah in imunitetah v Švici

1. Razsiritev uporabe na Švico

Vsako sklicevanje na drzave članice v Protokolu o posebnih pravicah in imunitetah Evropskih skupnosti (v nadaljevanju : ,Protokol") vključuje tudi Švico, razen če sledeča določila ne navajajo drugače.

2. Oprostitev posrednih davkov (vključno z DDV) za Agencijo

Blago in storitve, izvozene iz Švice, niso podvrzene svicarskemu davku na dodano vrednost (DDV). Če gre za blago in storitve, dobavljene Agenciji v Švici za njeno uradno rabo, se oprostitev DDV-ja v skladu s členom 3, alineo 2 Protokola izvrsi s plačilom odskodnine. Oprostitev plačila DDV-ja je dodeljena, če je dejanska nakupna cena blaga in dajatev za storitve na računu ali podobnem dokumentu od najmanj 100 svicarskih frankov dalje (vključno z davkom).

Odskodnina za DDV je dodeljena po predlozitvi svicarskih obrazcev, predvidenih za ta namen Glavnemu oddelku za DDV Zvezne davčne uprave. Zahtevki so v principu obravnavani v roku treh mesecev po vlozitvi zahtevka za odskodnino in potrebnih dokazil.

3. Postopki uporabe pravil za osebje Agencije

Kar zadeva člen 13, alineo 2 Protokola, Švica po principih svojega notranjega prava in v smislu člena 2 Uredbe st. 549/69 z dne 25. marca 1969 (UL L 74, 23.7.1969, str. 1) oprosti uradnike in druge usluzbence Agencije zveznih, kantonskih in občinskih davkov na plačo in honorar, prejete od Skupnosti in v njeno korist tudi podvrzene notranjemu davku.

Za uporabo člena 14 Protokola Švica ni upostevana kot drzava članica v smislu zgornjega odstavka 1.

Uradniki in drugi usluzbenci Agencije tako kot njihovi druzinski člani, ki so vključeni v sistem socialnega zavarovanja za uradnike in druge usluzbence Skupnosti, niso nujno zavezani svicarskemu sistemu socialnega zavarovanja.

Sodisče Evropskih skupnosti ima izključno pristojnost za vsa vprasanja o odnosih med Agencijo ali Komisijo in njunim osebjem, kar zadeva uporabo Uredbe Sveta (ESPJ/ES/Euratom) st. 259/68 in drugih določil skupnostnega prava, ki določajo pogoje dela.

PRILOGA IV

FINANČNI NADZOR ZA ŠVICARSKE UDELEENCE PRI DEJAVNOSTIH EVROPSKE AGENCIJE ZA OKOLJE IN EIONETA

1. Neposredna komunikacija

Agencija in Komisija neposredno komunicirata z vsemi osebami in pravnimi subjekti v Švici, ki sodelujejo pri dejavnostih Agencije ali Eioneta kot pogodbeniki, udelezenci programov Agencije, kot osebe prejemnice plačil iz proračuna Agencije ali Skupnosti ali kot poddobavitelji. Te osebe lahko Komisiji ali Agenciji neposredno posredujejo vsako ustrezno informacijo in dokumentacijo, ki jo morajo sporočiti na osnovi dokumentov, na katere se nanasa ta sporazum, in sklenjenih pogodb ali konvencij ter odločitev, sprejetih v njihovih okvirih.

2. Revizije

1. V skladu z Uredbo (ES, Euratom) st. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 in finančno uredbo, sprejeto na Upravnem svetu Agencije 26. marca 2003, v skladu z določbami Uredbe (ES, Euratom) st. 2343/2002 z dne 23. decembra 2002 ter z drugimi uredbami, na katere se nanasa ta sporazum, lahko sprejete pogodbe ali konvencije ter odločitve, sprejete z upravičenci v Švici, predvidijo moznost znanstvenih, finančnih, tehnoloskih ali drugih revizij, ki jih pri njih ali pri njihovih poddobaviteljih kadar koli opravijo uradniki Agencije ali Komisije ali druge pooblasčene osebe.

2. Zastopniki Agencije ali Komisije ter od njiju pooblasčene osebe imajo ustrezen dostop do lokacij, del in dokumentov ter do vseh potrebnih informacij, tudi v elektronski obliki, ki jih potrebujejo, da lahko opravijo te revizije. Ta pravica dostopa je ponovno eksplicitno navedena v sprejetih pogodbah ali konvencijah o uporabi dokumentov, na katere se nanasa ta sporazum.

3. Računsko sodisče ima enake pravice kot Komisija.

4. Revizije se bodo lahko opravile pet let po izteku veljavnosti tega sporazuma ali glede na roke, predvidene v pogodbah ali konvencijah ter v zvezi s tem sprejetimi odločitvami.

5. Švicarska zvezna finančna inspekcija je vnaprej obvesčena o revizijah, opravljenih na svicarskem območju. To obvesčanje ni legalni pogoj za izvrsitev teh revizij.

3. Nadzor na mestu samem

1. V okviru tega sporazuma je Komisija (OLAF) pooblasčena za izvajanje nadzora in preverjanj na mestu na svicarskem teritoriju v skladu s pogoji in pravili Uredbe Sveta (ES, Euratom) st. 2185/96 z dne 11. novembra 1996.

2. Nadzore in preverjanja na mestu pripravlja in izvaja Komisija v tesnem sodelovanju s Švicarsko zvezno finančno inspekcijo ali drugimi pristojnimi svicarskimi organi, ki jih določi Zvezna finančna inspekcija in ki so v ustreznem času obvesčeni o predmetu, namenu in pravni osnovi nadzora in preverjanj, tako da lahko nudijo vso potrebno pomoč. S tem namenom lahko uradniki pristojnih svicarskih organov sodelujejo pri kontrolah in preverjanjih na mestu samem.

3. Če to zelijo pristojni svicarski organi, lahko nadzor in preverjanje izvajajo skupno s Komisijo.

4. Če udelezenci programov nasprotujejo nadzoru in preverjanju na mestu, svicarski organi v skladu z nacionalnimi določili nudijo inspektorjem Komisije vso potrebno pomoč, da lahko ti opravijo svojo nalogo nadzora in preverjanja na mestu.

5. Komisija Švicarsko zvezno finančno inspekcijo v najkrajsem moznem roku obvesti o vsakem dejstvu ali sumu na nepravilnost, ki jo je odkrila v okviru izvajanja nadzora in preverjanja na mestu. Komisija mora zgoraj omenjene organe v vsakem primeru obvestiti o rezultatih nadzora in preverjanj.

4. Obvesčanje in posvetovanje

1. Za dobro izvrsevanje določil iz te priloge se pristojni svicarski in organi Skupnosti redno medsebojno obvesčajo in, na zahtevo ene od strani, tudi začnejo s posvetovanji.

2. Pristojni svicarski organi brez odloga obvestijo Agencijo in Komisijo, če obstaja kakrsen koli sum na nepravilnosti v zvezi s sprejetjem in izvajanjem pogodb in konvencij, sprejetih za uporabo dokumentov, na katere se nanasa ta sporazum.

5. Zaupnost

Vse sporočene informacije v zvezi s to prilogo, v kakrsni koli obliki, so poslovna skrivnost in morajo biti varovane tako, kot za podobne informacije določa svicarsko pravo in ustrezna določila Skupnosti. Ti podatki se ne smejo sporočati drugim osebam kot tistim, ki jih morajo poznati zaradi svoje funkcije v Skupnostnih institucijah, drzavah članicah ali v Švici, niti se jih ne sme uporabljati v drug namen kot za zagotavljanje učinkovite varnosti finančnih interesov pogodbenic.

6. Upravni ukrepi in sankcije

Brez poseganja v izvajanje svicarskega kazenskega prava lahko Agencija ali Komisija predpise ukrepe in upravne sankcije v skladu z Uredbo (ES, Euratom) st. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 in Uredbo (ES, Euratom) st. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002, tako kot z Uredbo Sveta (ES, Euratom) st. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o varovanju finančnih interesov Evropskih skupnosti.

7. Izterjava in izvrsitev

Odločitve Agencije ali Komisije, ki so sprejete v okviru izvajanja tega sporazuma in ki vsebujejo finančne obveznosti za druge osebe kot drzave, se izvajajo v Švici. Potrdilo o izvrsljivosti je prilozeno brez druge kontrole kot preverjanja avtentičnosti listine od organov, ki jih določi svicarska vlada, in ki nato svojo ugotovitev sporoči Agenciji ali Komisiji. Prisilna izvrsitev se izvaja po pravilih svicarskega postopka. O zakonitosti odločitve o izvrsitvi odloča Sodisče Evropskih skupnosti.

Sklepi Sodisča evropskih skupnosti, izrečeni v skladu z razsojevalno klavzulo, imajo izvrsilno moč pod istimi pogoji.

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

Policy area(s): Environment

Activit(y/ies): Environment policy development

Title of action: Participation of Switzerland in the European Environment Agency

1. BUDGET LINE(S) + HEADING(S)

07 04 01 01 and 07 04 01 02 (For information)

6033 (income)

2. OVERALL FIGURES

The revenues accruing from the participation of Switzerland will be channelled directly through to the Agency via the Community budget (see table below under point 2, section "Financial Impact on Revenue"). .The amount channelled through is calculated as the annual Community subvention to the Agency divided by the number of Member States.

Period of application:

The period of application is in principle unlimited and starts when the procedures for ratification have been finalised (Articles 19 and 20 of the draft Agreement).

Overall multiannual estimate on expenditure:

a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations (financial intervention) (see point 6.1.1)

The period is unlimited. The table below shows the estimate amounts for the years 2005 and 2006 in line with current financial perspectives. The amounts for subsequent years will increase or decrease in proportion to the Community subvention to the Agency as long as the number of EU Member States remains unchanged at 25.

Compatibility with the financial programming and the financial perspective

[X] Proposal compatible with the existing financial programming

[ ] This proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective

[ ] This may entail application of the provisions of the Interinstitutional Agreement.

Financial impact on revenue:

[ ] No financial implications (involves technical aspects regarding implementation of a measure)

OR

[X] Financial impact - the effect on revenue is as follows:

>TABELPOSITION>

The revenues will be entered as earmarked revenues into the Community budget (item 6033).

For explanation see above tables on expenditure.

3. BUDGET CHARACTERISTICS

>TABELPOSITION>

(1) But applicant countries do participate in core funding for the Agency.

4. LEGAL BASIS

* Article 19 of the Council Regulation (EEC) 1210/1990 modified by Regulation 933/1999 on the establishment of the European Environment Agency, which opens the membership of the Agency up to non-EU countries.

* The proposed Council Decision on the conclusion of the agreement between the European Community and the Switzerland concerning Switzerland's participation in the European Environment Agency and the European Environment Information and Observation Network, to which this legislative financial statement is annexed.

5. DESCRIPTION AND GROUNDS

Need for Community intervention: objectives pursued

Participation of Switzerland in the Agency will help to bring Swiss monitoring systems and methods for data collection and data treatment in line with those used by the other countries participating in the Agency, which will facilitate the provision of reliable and comparable information on the state of environment in Europe. It will also support integrated assessment and environmental reporting of the ecosystems that are shared by Switzerland and its neighbouring countries. The Agency will be able to report on the state of the environment of a larger part of Europe, including Switzerland, and Switzerland will also be included in all other reporting activities of the Agency.

Methods of implementation

The Commission will pass on the contribution from Switzerland to the Agency as part of the annual subsidy. The Agency is responsible for implementation of the actions and management of the resources involved.

6. FINANCIAL IMPACT

Swiss membership of the Agency as proposed will have no overall financial impact on the Commission.

7. IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITURE

Swiss membership of the Agency will have no impact on human resources in the Commission. It will have an impact on the human resources in the Agency, as adopted in the annual EEA establishment plan.

8. FOLLOW-UP AND EVALUATION

Follow-up arrangements

All the procedures for the implementation and the follow-up of this programme will be in compliance with the provisions of Commission Regulation (EC, Euratom) No 2343/2002 of 23 December 2002 on the framework Financial Regulation for the bodies referred to in Article 185 of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities

9. ANTI-FRAUD MEASURES

Anti-fraud measures are included in the conventions and contracts agreed between the European Environment Agency and the beneficiaries: these measures include the possibility to carry out financial, scientific or other specific audits. Moreover, the EEA has an internal auditing function, which shall advise on dealing with risks, by issuing independent opinions on the quality of management and control systems. The Commission's internal auditor shall also exercise the same powers with respect to the EEA as with respect to Commission departments.

Furthermore, the Court of Auditors shall scrutinise the accounts of the European Environment Agency in accordance with Article 248 of the EC Treaty. Moreover, this scrutiny shall be governed by Articles 139 to 144 of the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities.

In addition, the European Anti Fraud Office may carry out on-the-spot checks and inspections in accordance with the Council Regulation (Euratom, EC) No 2185/96 and Parliament and Council Regulation (EC) no 1073/1999 from signature of the Contract up to five years after payment of the balance.