EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 7.12.2011 
SEC(2011) 1467 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
K UREDBI EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o vzpostavitvi evropskega sosedskega instrumenta 
{COM(2011) 839 kon č.} 
{SEC(2011) 1466 kon č.}  
 
SL 2   SL V členu 8 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) je dolo čeno, da mora Evropska unija (EU) razviti 
posebne odnose z državami v svojem sosedstvu, da ustvari obmo čje blaginje in dobrega 
sosedstva na mejah EU, ki temelji na vrednotah Unije in za katero so zna čilni tesni in 
miroljubni odnosi na podl agi sodelovanja. Ta člen je bil s tem namenom uveden z Lizbonsko 
pogodbo, poudarja pa vse ve čji pomen odnosov, ki jih ima EU s svojimi sosedami.  
Evropska sosedska politika (ESP)  je nastala leta 2004 in vklju čuje 16 partneric vzhodno in 
južno od meja EU, in sicer Alžirijo, Armen ijo, Azerbajdžan, Belorusijo, Egipt, Gruzijo, 
Izrael, Jordanijo, Libanon, Libijo, Moldavijo, Maroko, Zasedeno palestinsko ozemlje, Sirijo, 
Tunizijo in Ukrajino. V okviru ESP ponuja EU sosedam privilegiran odnos, ki temelji na 
vzajemni zavezanosti vrednotam, kot so demokracija in človekove pravice, pravna država, 
dobro upravljanje, na čela tržnega gospodarstva in trajnostni razvoj. Drugi cilji politike so še 
politično združevanje in globlje  gospodarsko povezovanje, pove čana mobilnost in okrepljeni 
osebni stiki. ESP se izvaja prek posebnega in strumenta – Evropskega instrumenta sosedstva in 
partnerstva, ki zajema 16  navedenih partnerskih držav ter Rusko federacijo. 
1. OPREDELITEV PROBLEMA  
Po uvedbi evropske sosedske politike se je zvrstilo ve č pomembnih dogodkov, vklju čno s 
poglobitvijo odnosov s partnericami, uvedbo re gionalnih pobud in procesi demokrati čnega 
prehoda v južnem sosedstvu. Zaradi  razvoja odnosov ter spreminjajo če se politi čne situacije je 
bilo treba ESP revidirati. Zato je bila zas novana nova vizija ESP, kot je opisano v skupnem 
sporočilu visoke predstavnice EU za zunanje zadeve in varnos tno politiko ter Evropske 
Komisije „Nov odziv na spremembe v soseds tvu“, sprejetem 25. maja 2011. Novi pristop v 
skladu z na čeloma „ve č za več“ in „vzajemne odgovornosti“ zlasti omogo ča večjo podporo 
partnericam, ki so zavezane oblikovanju demokrati čne družbe in izvajanju reform. 
2. ANALIZA SUBSIDIARNOSTI  
EU je najprimernejša partneri ca za zagotavljanje te pomo či v sosedskih državah, v katerih je 
prilagajanje pravilom in standardom EU eden klju čnih ciljev politike. Dolo čene vrste 
podpore, kot so spodbujanje postopnega gospodarskega vklju čevanja na notranji trg EU, 
dostop do schengenskega obmo čja ali sodelovanje v programih EU, lahko zagotovi le EU.  
Zato je EU vodilna partnerica v sodelovanju z ve čino držav ESP, to vlogo pa splošno 
priznavajo države članice, mednarodne finan čne institucije in drugi donatorji. Pomo č sosedam 
EU, da se približajo politikam, pravilom in standardom EU, je klju čno gonilo za reforme v 
državah partnericah ESP.  
27 držav članic, ki delujejo v skladu s skupnimi  politikami in strategijami EU omogo ča 
edinstven vpliv pri odzivanju na svetovne izzive. Ukrepanje držav članic je lahko omejeno in 
razdrobljeno, njihovi projekti pa pogosto prem ajhni, da bi trajnostno spremenili razmere na 
določenem podro čju. EU racionalizira delo držav članic in tako omogo ča boljšo koordinacijo 
in učinkovitejše izvaja nje dejavnosti.  
V času prora čunskih omejitev, ko se je ve č držav članic odlo čilo za izstop iz celotnih 
posameznih sektorjev sodelovanja in umik podpore dolo čenim državam, lahko EU dejavno 
spodbuja demokracijo, mir, stabilnost,  blaginjo in zmanjševanje revš čine v svoji soseš čini. V 
takih razmerah je bolj kot kda j koli prej iz popolnoma gospodars kega vidika smiselno, da se 
pomoč izvaja na ravni EU, saj se tako lahko doseže dejanski vpliv. Sodel ovanje z EU je tudi 
 
SL 3   SL cenejše. Upravni stro ški so nižji od povpre čnih upravnih stroškov glavnih donatorjev 
dvostranske pomo či. 
3. CILJI POBUDE EU 
Namen evropske sosedske politike je vzpostaviti obmo čje blaginje in dobrega sosedstva na 
mejah Unije, zlasti prek okrepljenega politi čnega združevanja, gospodarskega povezovanja in 
tesnega sodelovanja na številnih podro čjih. V obdobju 2014–2020 bo EU prek posebnega 
finančnega instrumenta, tj. evropskega sosedskega  instrumenta, te cilje podpirala še naprej. 
Evropski sosedski instrument bo zagotavljal ve čji del financiranja partnericam iz 
proračuna EU.  
Da se bodo lahko prek tega instrumenta dosegli cilji nove vizije ESP,  bo treba izpolniti ve č 
posebnih ciljev uredbe, ki izhajajo iz spreminjajo čih se razmer, izkušenj in ocen. Med njimi je 
treba izpostaviti zlasti naslednje: 
• uporabiti je treba na čeli „več za več“ in „vzajemne odgovornosti“ v skladu s 
prenovljeno ESP, ki spodbujat a sosednje države, naj še na prej izvajajo reforme. 
Načrtovanje programov pomo či EU bi bilo treba poenostaviti, skrajšati in ga bolje 
usmeriti na cilj; 
• racionalizirati je treba podro čje uporabe instrume nta in pri tem skrbeti za ustrezno 
ravnovesje med njegovo pr ožnostjo ter osredoto čenostjo na cilje politike in klju čna 
področja sodelovanja; 
• prilagoditi je treba izvedbene dolo čbe in izboljšati skladnost instrumentov za zunanje 
ukrepanje; 
• izboljšati je treba dolo čbe za čezmejno sodelovanje, da se omogo či učinkovito in 
hitro izvajanje programov; 
• spodbujati je treba tesnejše povezave z notra njimi instrumenti in  politikami EU, med 
drugim prek okrepljenega sodelovanja z us treznimi službami Komisije med fazo 
načrtovanja programov, in po potre bi prek mehanizmov, ki omogo čajo združevanje 
sredstev iz razdelkov za notranje politike in zunanje ukrepe prora čuna EU;  
• zaradi sprememb v odnosu z Rusijo je treba spremeniti dolo čbe o upravi čenosti 
Rusije do sredstev evropskega sosedske ga instrumenta, da bodo odražale poseben 
status Rusije kot sosede in  strateške partnerice EU. 
4. MOŽNOSTI POLITIKE  
V oceni u činka so bile preu čene štiri možnosti:  
• Možnost 0:  „neukrepanje EU “; EU ukine finan čno podporo prek posebnega 
instrumenta za sosedsko regijo. 
• Možnost 1:  „brez sprememb “; sodelovanje z zadevnimi državami ostane strogo v 
okviru obstoje če uredbe o Evropskem instrumentu sosedstva in partnerstva, pri 
analizi se uporablja kot osnovni scenarij . 
 
SL 4   SL • Možnost 2:  „prilagoditev sedanje ureditve “; prihodnji zakonodajni predlog mora 
nastati na podlagi sedanje uredbe o Evrops kem instrumentu sosedstva in partnerstva 
in uvesti nekaj sprememb, ki bodo upoštevale nov okvir politike in opredeljene posebne cilje, poleg tega pa možnost 2 vsebuje tudi ve č drugih podmožnosti v zvezi 
z posebnimi problemi, ki so bili izpostavljeni.  
• Možnost 3:
 „Priprava popolnoma novega instrumenta “ z drugačnim geografskim 
področjem uporabe in cilji, ki so širši ali pa se razlikujejo od tistih iz ESP.  
5. OCENA U ČINKOV  
Trenutna ureditev (možnost 1 – „o snovni scenarij“) zagotavlja pomo č na številnih podro čjih, 
ki ima v partnerskih državah veliko poziti vnih gospodarskih, socialnih in okoljskih u činkov. 
Vendar je mogo če te vplive v zgoraj navedenih sekt orjih še izboljšati s prožnejšimi 
mehanizmi in inovativnejšimi pristopi, na prim er v zvezi z zbiranje m sredstev ali uporabo 
inovativnih finan čnih instrumentov. S prekinitvijo ukrepan ja EU (možnost 0) bi se znatno 
zmanjšali vplivi na vseh treh podro čjih, poleg tega bi bila ogrožena trajnost u činkov, 
doseženih do zdaj. Prav tako bi to negativno vplivalo na splošne odnose EU s partnericami ESP. S spremenjenim instrumentom (možnost 2)  bi se pozitivni gos podarski, socialni in 
okoljski u činki, doseženi s sedanjo ureditvijo, še okr epili. Poleg tega bi se pokazali dodatni 
pozitivni u činki, zlasti na podro čju upravljanja z uporabo na čela „več za več“. Možnost 2 ima 
zato najve č pozitivnih u činkov. Priprava popolnoma novega instrumenta (možnost 3) bi 
negativno vplivala zlasti na skladnost ukrepov EU s cilji ESP, s tem pa bi na čela 
verodostojnost EU v regiji. 
Poleg tega je ocena u činka obravnavala tudi nujnost in  dodano vrednost ukrepanja EU v 
primerjavi z ukrepanjem posameznih držav članic. 
6. P
RIMERJAVA MOŽNOSTI  
Na podlagi analize in ponderiranja razli čnih vplivov (svetovnih, gos podarskih, socialnih, 
okoljskih) je bilo ugotovljeno, da z možnostma 0 in 3 ne bi bilo mogo če doseči kar najbolj 
pozitivnih u činkov ter izpolniti ciljev prenovljene ESP.  Možnost 2 bi imela najbolj pozitiven 
učinek in najboljše mož nosti za prilagoditev obstoje čega okvira sodelo vanja novemu okviru 
politike, ciljem ESP in izzivom, ki so bili opred eljeni na podlagi ocen in izkušenj. Možnost 1 
je druga najboljša možnost,  s katero se pozitivni u činki ohranjajo, ne omogo ča pa izpolnitve 
ciljev nove vizije ESP niti  obravnave izzivov in posebni h problemov, ugotovl jenih v okviru 
sedanje ureditve. Zato bi bila najprimernejša možnost 2.  
7. SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE  
Ker bo novi evropski sosedski instru ment pooblastitvena uredba, ki bo dolo čala bistvene 
elemente in podlago za intervencije EU, bodo po samezni cilji in ukrep i sodelovanja, vklju čno 
s pričakovanimi rezultati, za vsako državo in regijo opredeljeni v fazah na črtovanja 
programov in njihovega izvajanja, . Takrat bodo ob upoštevanju posebnosti zadevnega ukrepa 
določeni posebni kazalniki.