–obveznosti ponovnega sprejema iz sporazuma (členi 3 do 6) so določene tako, da popolnoma upoštevajo načelo vzajemnosti in zajemajo lastne državljane (člena 3 in 5) ter državljane tretjih držav in osebe brez državljanstva (člena 4 in 6);

–Sporazum vsebuje uvodno klavzulo, ki ponovno potrjuje, da se sporazum uporablja tako, da se zagotovi spoštovanje človekovih pravic ter obveznosti in odgovornosti zaprošene države in države prosilke v okviru relevantnih mednarodnih aktov, ki se zanje uporabljajo, ter ponovno poudarja, da zaprošena država zlasti zagotavlja varstvo pravic oseb, ki so bile ponovno sprejete na njeno ozemlje v skladu s temi mednarodnimi akti.

–sporazum je razdeljen v osem oddelkov s skupaj 24 členi. Sporazum vsebuje tudi 7 prilog, ki so njegovi sestavni deli, in 5 skupnih izjav;

Komisija meni, da so bili doseženi cilji, ki jih je Svet določil v pogajalskih smernicah, in da je osnutek sporazuma o ponovnem sprejemu sprejemljiv za Unijo.

Cilj sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Belorusijo o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja (v nadaljnjem besedilu: sporazum), je, da bi s tem sporazumom vzpostavili hitre in učinkovite postopke za identifikacijo ter varno in urejeno vračanje oseb, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več pogojev za vstop, prisotnost ali prebivanje na ozemlju Belorusije ali ene od držav članic Evropske unije, ter olajšali tranzit takih oseb v duhu sodelovanja,

Evropski parlament je bil 17. aprila 2019 obveščen o zaključku pogajanj o sporazumih o poenostavitvi vizumskih postopkov in o ponovnem sprejemu z dopisom, ki ga je generalni direktor GD za migracije in notranje zadeve poslal predsedniku Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve. Priložena sta bila osnutka obeh sporazumov.

Redno obveščanje držav članic in posvetovanje z njimi je potekalo v vseh fazah pogajanj v ustreznih delovnih skupinah Sveta. Končni osnutek besedila sporazuma je bil poslan svetovalcem za pravosodje in notranje zadeve (migracije, vključevanje in izgon) ter je bil potrjen 12. aprila 2019 po tihem postopku.

Medtem so Belorusija, Evropska unija in sedem sodelujočih držav članic (Bolgarija, Romunija, Litva, Poljska, Madžarska, Finska in Latvija) 13. oktobra 2016 podpisale skupno izjavo o partnerstvu za mobilnost.

Pogajanja so se uradno začela 30. januarja 2014, prvi krog uradnih pogajanj pa je bil 13. junija 2014 v Minsku. Sledili so trije krogi pogajanj, in sicer prvič v Bruslju 25. novembra 2014 ter nato 11. marca 2015 in 20. junija 2017 v Minsku. Glavni pogajalci so besedilo sporazuma parafirali 17. junija 2019 z izmenjavo elektronske pošte.

V okviru vrha vzhodnega partnerstva, ki je potekal maja 2009, je EU s sklenitvijo sporazumov o poenostavitvi vizumskih postopkov in sporazumov o ponovnem sprejemu z državami vzhodnega partnerstva ponovno potrdila svojo politično podporo popolni liberalizaciji vizumskega režima v varnem okolju in spodbujanju mobilnosti. V skladu s skupnim pristopom k razvoju politike EU v zvezi s poenostavitvijo vizumskih postopkov, o katerem so se države članice dogovorile v okviru odbora Coreper decembra 2005, sporazuma o poenostavitvi vizumskih postopkov ni mogoče skleniti brez sporazuma o ponovnem sprejemu.

–Poseben položaj Danske, Irske ter Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska je izražen v preambuli, členu 1(d), členu 22(2) in v zvezi z Dansko v ustrezni skupni izjavi. Tesno sodelovanje Islandije, Norveške, Švice in Lihtenštajna pri izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda je upoštevano in se odraža v relevantnih skupnih izjavah, priloženih sporazumu.

–končne določbe (členi 22 do 24) določajo potrebna pravila o ozemeljski uporabi, začetku veljavnosti, trajanju, morebitnih spremembah, odložitvi izvajanja, odpovedi in pravnem statusu prilog k sporazumu;

–za lažje izvajanje tega sporazuma člen 20 določa možnost, da Belorusija in posamezne države članice sklenejo dvostranske protokole o izvajanju. Razmerje med dvostranskimi sporazumi ali dogovori in tem sporazumom je pojasnjeno v členu 21;

–sestava, naloge in pooblastila Skupnega odbora za ponovni sprejem so določene v členu 19;

–členi 16, 17 in 18 določajo potrebna pravila o stroških, varstvu osebnih podatkov in razmerju do drugih mednarodnih obveznosti;

–v členu 7(3) sporazuma je določen tako imenovani pospešeni postopek, ki je bil dogovorjen za osebe, prijete na območju, ki se razteza do 30 kilometrov od skupne kopenske meje med državo članico in Belorusijo, ter na ozemljih mednarodnih letališč držav članic in Belorusije. V pospešenem postopku je treba prošnje za ponovni sprejem vložiti v 2 delovnih dneh in nanje odgovoriti v 2 delovnih dneh, medtem ko je v normalnem postopku rok za odgovor 10 koledarskih dni (člen 11(2));

–oddelek III Sporazuma (členi 7 do 13 v povezavi s Prilogami 1 do 5) vsebuje potrebne tehnične določbe o postopku ponovnega sprejema (prošnja za ponovni sprejem, dokazila, roki, načini premestitve in vrste prevoza) ter „ponovni sprejem v zmoti“ (člen 13). Procesna prožnost je zagotovljena z dejstvom, da prošnja za ponovni sprejem ne bo potrebna, če je oseba, ki jo je treba ponovno sprejeti, imetnik veljavne potne listine (člen 7(2));

–za lastne državljane v primeru izteka navedene zamude in za državljane tretjih držav ali osebe brez državljanstva Belorusija za vrnitev sprejema uporabo evropske potne listine (člena 3(5) in 4(3)). Enakovreden standardni dokument Republike Belorusije je v Prilogi 7;

–obveznost ponovnega sprejema državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva (člena 4 in 6) je povezana z naslednjima predpogojema: (a) zadevna oseba ima ob vstopu dovoljenje za prebivanje, ki ga je izdala zaprošena država, ali veljaven vizum, ki ga je izdala zaprošena država in mu je priloženo dokazilo o vstopu na ozemlje zaprošene države, ali (b) je zadevna oseba nezakonito in neposredno vstopila na ozemlje države prosilke po tem, ko se je zadrževala na ozemlju zaprošene države ali potovala čez njeno ozemlje. Taka obveznost ponovnega sprejema se ne uporablja za osebe, ki so bile samo v letališkem tranzitu ali ki jim je država prosilka izdala vizum ali dovoljenje za prebivanje, razen če i) ima vizum ali dovoljenje za prebivanje, ki ga je izdala zaprošena država, daljše obdobje veljavnosti, ii) je bil vizum ali dovoljenje za prebivanje, ki ga je izdala država prosilka, pridobljen z goljufijo ali (iii) zadevna oseba ne spoštuje katerega od pogojev, povezanih z vizumom;

Predlog ne pomeni dodatnih stroškov za proračun EU.

5.SKLEPNE UGOTOVITVE

Komisija glede na navedene rezultate predlaga, naj Svet po odobritvi Evropskega parlamenta odobri sklenitev priloženega sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Belorusijo o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja.

2019/0181 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo

in Republiko Belorusijo o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 79(3) v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)V skladu s Sklepom Sveta XXXX/XXX je Komisija dne […] podpisala Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Belorusijo o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), s pridržkom njegove poznejše sklenitve.

(2)V okviru srečanja na vrhu o vzhodnem partnerstvu maja 2009 so Unija in partnerske države ponovno potrdile svojo politično podporo popolni liberalizaciji vizumskega režima v varnem okolju in spodbujanju mobilnosti s sklenitvijo sporazumov o poenostavitvi vizumskih postopkov in sporazumov o ponovnem sprejemu z državami vzhodnega partnerstva.

(3)Namen Sporazuma je vzpostaviti hitre in učinkovite postopke za identifikacijo ter varno in urejeno vračanje oseb, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več pogojev za vstop, navzočnost ali prebivanje na ozemlju Belorusije ali ene od držav članic Evropske unije, ter olajšanje tranzita takih oseb v duhu sodelovanja.

(4)Komisija bi morala zastopati Unijo v Skupnem odboru za ponovni sprejem, ustanovljenem s členom 19 Sporazuma.

(5)V skladu s [členoma 1 in 2] členom 3 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, [in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola] [Združeno kraljestvo ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanj ni zavezujoč in se v njem ne uporablja, [razen če v skladu z navedenim protokolom uradno sporoči, da želi pri njem sodelovati] / je Združeno kraljestvo [ z dopisom z dne …] uradno sporočilo, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi tega sklepa].

(6)V skladu s [členoma 1 in 2] členom 3 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, [in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola] [Irska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja, [razen če v skladu z navedenim protokolom uradno sporoči, da želi pri njem sodelovati] / je Irska [ z dopisom z dne …] uradno sporočila, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi tega sklepa].

(7)V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

(8)Zato bi bilo treba Sporazum odobriti v imenu Evropske unije –