Bruselj, 14.7.2004

KOM(2004) 489 končno

2004/0164 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA

o financiranju skupne kmetijske politike

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Namen predloga je postaviti enkratni pravni okvir za financiranje skupne kmetijske politike.

V ta namen ta predlog ustanavlja dva sklada :

- Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS),

- Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP).

Ta osnutek uredbe ustvarja pravno podlago za financiranje različnih ukrepov, ki jih zadevata oba sklada, vključno s potrebno tehnično pomočjo za izvajanje in spremljanje SKP.

Financiranje ukrepov, potrebnih za SKP, se delno izvaja v okviru deljenega upravljanja. Potrebno je torej natančno določiti pogoje, ki Komisiji omogočajo prevzeti odgovornost za izvajanje splošnega proračuna Evropskih skupnosti in razjasniti obveznosti sodelovanja držav članic.

V največji možni meri bi moral podoben sistem financiranja obeh skladov prispevati k potrebni racionalizaciji za države članice in za Komisijo.

V tem okviru je predvideno, da države članice akreditirajo plačilne agencije in po potrebi usklajevalna telesa.

Oddaja letnih računovodskih izkazov mora vsebovati tudi zagotovilo odgovorne osebe pri plačilni agenciji in potrdilo o celovitosti, točnosti in verodostojnosti predloženih računov. Nadzor Komisije bo potekal po postopku potrditve obračunov na dveh nivojih (računovodsko in skladnostno).

Vendar pa bo vsak od obeh skladov ohranil tudi svoje specifične lastnosti, vključno z dejstvom, da EKJS razpolaga z nediferenciranimi sredstvi, medtem ko ima EKSRP diferencirana sredstva, za katere se ohrani pravilo n+2, ki mu sledi samodejno prenehanje prevzetih obveznosti. Način plačil za oba sklada je tudi različen (mesečni in četrtletni), kot tudi ravnanje z zneski, izterjanimi zaradi nepravilnosti. Dejansko lahko države članice te zneske v okviru EKSRP ponovno uporabijo v okviru istega programa za razvoj podeželja.

Ta osnutek uredbe vključuje tudi pravila o proračunski disciplini in upošteva reformo SKP, kot je predvidena z Uredbo (ES) št. 1782/2003. Ti predpisi zadevajo zlasti določitev zneskov, ki so letno na razpolago za izdatke EKJS, napovedi o upoštevanju plačilnih rokov držav članic, zmanjšanja in začasne odloge mesečnih ali trimesečnih plačil in specifikacije menjalnih tečajev dolarja, ki se bodo uporabljali v okviru izdelave proračuna.

Treba je navesti, da bo v primerih, ko so bile v zakonodaji Skupnosti določene finančne zgornje meje v evrih, povračilo državam članicam omejeno do te zgornje meje, razen v primeru morebitnih zmanjšanj, določenih v okviru finančne discipline, kot jih predvideva člen 11 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

V tem istem okvirju je tudi predvideno, da mora v primeru, če Svet ne bo uspel v predpisanih rokih določiti izravnav, predvidenih v navedenem členu, to storiti Komisija.

Načelo spoštovanja proračunske zgornje meje je obvezno v vsakem trenutku proračunskega postopka. Če pa zahtevki držav članic za plačilo na koncu proračunskega leta vseeno tvegajo, da bodo presegli razpoložljivo mejno vrednost, je uveden poseben postopek, ki jamči spoštovanje te omejitve.

Z upoštevanjem določil člena 180 Finančne uredbe ta osnutek uredbe definira prihodke, namenjene za EKJS in EKSRP. Končno, osnutek uredbe določa nujne prehodne predpise o prehodu med razvojem podeželja, ki ga financira Jamstveni oddelek EKUJS, ukrepi, ki jih financira Usmerjevalni oddelek EKUJS ter delovanjem EKSRP od 2007 dalje.

Sicer pa je natančno navedeno, da so na sestanku (AGRI-BUDG) z dne 24. junija 2004, GD za kmetijstvo in GD za proračun sprejeli načelo, da bo osnutek Medinstitucionalnega sporazuma vseboval obvezo Parlamenta in Sveta, da bosta spoštovala razporeditev odobrenih pravic za prevzem obveznosti, kot je predvideno v finančnem okviru strukturnih skladov, sklada za razvoj podeželja in sklada za ribištvo.

2004/0164 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA

o financiranju skupne kmetijske politike

SVET EVROPSKE UNIJE JE -

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti tretjega pododstavka člena 37(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča,

ob upoštevanju mnenja Evropskega gospodarskega in socialnega odbora,

ob upoštevanju naslednjega:

Skupna kmetijska politika vsebuje vrsto ukrepov, vključno z ukrepi za razvoj podeželja. Zato je pomembno zagotoviti financiranje, ki bo prispevalo k realizaciji ciljev skupne kmetijske politike. Glede na to, da imajo ti ukrepi določene skupne elemente, a vendar različne v več pogledih, je treba postaviti njihovo financiranje v ureditveni okvir, ki bo dovoljeval, če do tega pride, različne obravnave. Da bo možno upoštevati te razlike, je potrebno ustanoviti dva evropska kmetijska sklada, prvega, Evropski kmetijski jamstveni sklad, ki bo financiral tržne ukrepe in ostale ukrepe, ter drugi, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja, namenjen za financiranje programov za razvoj podeželja.

Proračun Skupnosti financira izdatke skupne kmetijske politike, vključno z izdatki za razvoj podeželja, preko obeh prej navedenih skladov na centraliziran način ali v okviru deljenega upravljanja med državami članicami in Skupnostjo, skladno s členom 53 Uredbe (ES) št. 1605/2002 Sveta z dne 25. junija 2002 o Finančni uredbi, ki se uporablja za glavni proračun Evropskih skupnosti[1]. Treba je podrobno opredeliti ukrepe, ki se financirajo iz obeh skladov.

Če ob potrditvi obračunov Komisija nima zadostnega zagotovila, da so nacionalne kontrole primerne in transparentne ter da plačilne agencije preverjajo zakonitost in sprejemljivost zahtevkov za plačilo, ki jim bodo ugodile, Komisija ne more v razumnem roku določiti skupnega zneska izdatkov, ki gredo na račun Evropskega kmetijskega sklada. Potrebno je torej predvideti določila, ki zadevajo akreditacijo plačilnih agencij s strani držav članic, uvedbo postopkov s strani le-teh, ki bodo omogočali pridobitev potrebnih zagotovil, ter potrdilo o sistemih upravljanja, spremljanja in nadzora, kot tudi potrdil o letnih računovodskih izkazih s strani neodvisnih organov.

Za zagotovitev medsebojne povezanosti med standardi, ki se nanašajo na akreditacijo v državah članicah, Komisija dostavi smernice za merila, ki se bodo uporabljala. Poleg tega je za zagotavljanje transparentnosti nacionalnih kontrol, zlasti kar zadeva postopke dovoljenj, veljavnosti in plačil, potrebno, če do tega pride, omejiti število organov oblasti in organizmov, ki so jim dodeljene te odgovornosti, z upoštevanjem ustavnih določil vsake države članice.

Če država članica akreditira več kot eno plačilno agencijo, mora določiti eno samo usklajevalno telo, zadolženo za zagotavljanje medsebojne povezanosti pri upravljanju skladov, za postavitev povezave med Komisijo in različnimi akreditiranimi plačilnimi agencijami, ter za skrb, da bodo Komisiji hitro sporočeni zahtevani podatki o dejavnosti različnih plačilnih agencij.

Za usklajeno sodelovanje med Komisijo in državami članicami na področju financiranja stroškov skupne kmetijske politike in zlasti, da države članice pobliže omogočijo Komisiji spremljanje upravljanja financiranja ter da se potrdijo obračuni izdatkov akreditiranih plačilnih agencij, je potrebno, da države članice Komisiji sporočijo določene informacije, ali pa jih hranijo, da ji bodo na razpolago. V ta namen je potrebno uporabiti najboljšo informacijsko tehnologijo.

Za pripravo podatkov Komisiji in za celoten in takojšen dostop Komisije do podatkov o izdatkih in do dokumentov, ki so v obliki listin ali v elektronski obliki, morajo biti zagotovljeni določeni pogoji sporočanja podatkov, njihovo pošiljanje in način sporočanja ter roki, ki se bodo za to uporabljali.

Financiranje ukrepov in dejavnosti, ki jih zahteva skupna kmetijska politika, se izvaja delno v okviru deljenega upravljanja. Za zagotavljanje spoštovanja pravilnega finančnega upravljanja skladov Skupnosti, Komisija izvaja nadzor nad pravilno uporabo upravljanja Skladov s strani organov oblasti držav članic, ki so zadolženi za izvajanje plačil. Treba je določiti vrsto nadzora, ki ga bo izvajala Komisija, navesti pogoje, ki bodo Komisiji omogočali, da bo prevzela odgovornost pri izvajanju proračuna, ter pojasniti obveznost sodelovanja držav članic.

Le plačilne agencije, ki so jih akreditirale države članice, ponujajo jamstvo, da je bil realiziran potrebni nadzor pred dodelitvijo pomoči Skupnosti upravičencu. Zato je treba natančno navesti, da bodo iz proračuna Skupnosti povrnjeni samo izdatki, ki so jih izvršile akreditirane plačilne agencije.

Potrebna finančna sredstva za kritje izdatkov s strani akreditiranih plačilnih agencij v zvezi z Evropskim kmetijskim jamstvenim skladom mora Komisija dati na razpolago državam članicam v obliki povračil po knjiženju izdatka s strani teh agencij. Medtem ko čakajo na povračilo v obliki mesečnih plačil, morajo države članice mobilizirati potrebna sredstva za potrebe svojih akreditiranih plačilnih agencij. Stroški osebja in administrativni stroški, ki nastanejo v državah članicah in pri upravičencih, zadolženih za izvajanje skupne kmetijske politike, so v njihovo breme.

Pomembno je, da je pomoč Skupnosti upravičencem plačana pravočasno, da jo lahko učinkovito uporabijo. Nespoštovanje plačilnih rokov s strani držav članic, določenih v zakonodaji Skupnosti, lahko povzroči resne probleme pri upravičencih, in ogrozi letni proračun Skupnosti. Zato je pravilno, da se iz financiranja Skupnosti izključijo izdatki, nastali zaradi nespoštovanja plačilnih rokov. Za upoštevanje načela proporcionalnosti je potrebno, da Komisija lahko uvede določila, ki določajo izjeme iz tega splošnega pravila.

Treba je predvideti upravni postopek, ki bo Komisiji omogočal, da odloči o zmanjšanju ali začasnem odlogu mesečnih plačil, če ji podatki, ki jih sporočajo države članice, ne zagotavljajo, da so bili upoštevani veljavni predpisi Skupnosti, ter odkrije očitno zlorabo pri uporabi skladov Skupnosti. V točno določenih primerih bi bila zmanjšanje ali odlog možna tudi brez uporabe tega postopka. V obeh primerih Komisija o tem obvesti državo članico, ki jo to zadeva, in ji natančno navede, da bo vsaka odločitev o zmanjšanju ali odlogu mesečnih plačil ustavljena brez vpliva na odločitve, ki bodo sprejete ob potrditvi obračunov.

V okviru proračunske discipline je potrebno definirati letno zgornjo mejo izdatkov, ki jih financira Evropski kmetijski jamstveni sklad z upoštevanjem maksimalnih zneskov, ki so bili za ta sklad določeni v Finančni perspektivi, in vsote, ki jih je določila Komisija z uporabo člena 10(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003 Sveta z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ter o spremembi uredb (EGS) št. 2019/93, (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001, (ES) št. 1454/2001, (ES) št° 1868/94, (ES) št. 1251/1999, (ES) št. 1254/1999, (ES) št. 1673/2000, (EGS) št. 2358/71 in (ES) št. 2529/2001[2], in zneske, določene v členih 143d in 143e navedene uredbe.

Proračunska disciplina prav tako predpisuje, da se mora letna zgornja meja, ki jo financira Evropski kmetijski jamstveni sklad, upoštevati v vseh okoliščinah in na vseh stopnjah proračunskega postopka in izvajanja proračuna. V ta namen je potrebno, da se nacionalno zgornjo mejo neposrednih plačil s strani države članice, ustrezno prilagojeno v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 1782/2003, razume kot finančno zgornjo mejo za ta neposredna plačila za zadevno državo članico in da povračila teh plačil ne presegajo omenjene finančne zgornje meje. Proračunska disciplina poleg tega tudi predpisuje, da vsi zakonodajni ukrepi, ki jih je predlagala Komisija ali sta jih določila Svet ali Komisija v okviru skupne kmetijske politike in proračuna Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada, ne presežejo letne zgornje meje izdatkov, ki jih ta sklad financira. Prav tako je potrebno Komisijo pooblastiti za določanje prilagoditev iz člena 11(1) Uredbe (ES) št. 1782/2003, če jih Svet ne določi pred 30. junijem koledarskega leta, v katerem se prilagoditve uporabijo.

Ukrepi, sprejeti za določanje finančnega prispevka EKJS in EKSRP, ki se nanašajo na izračun finančne zgornje meje, ne vplivajo na pristojnosti proračunskih organov, določenih s pogodbo. Zato morajo biti ti ukrepi osnovani na referenčnih zneskih, določenih v skladu z Medinstitucionalnim sporazumom z dne [...], in na Finančni perspektivi, določenih v Prilogi I k temu sporazumu.

Proračunska disciplina vključuje tudi neprekinjeno preverjanje srednjeročnega proračunskega stanja. Zaradi tega je pomembno, da ob predložitvi predhodnega predloga proračuna Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi svoja predvidevanja in analizo, ter Svetu eventualno predlaga ustrezne ukrepe. Poleg tega je potrebno, da Komisija v polni meri in v vsakem trenutku uporabi svoja pooblastila pri upravljanju, da zagotovi spoštovanje predlagane letne zgornje meje, ter Svetu predlaga, če je potrebno, ustrezne ukrepe za izravnavo proračunskega stanja. Če na koncu proračunskega leta zahtevki po povračilu, ki jih predložijo države članice, ne omogočajo spoštovanja letne zgornje meje, mora Komisija imeti možnost sprejeti ukrepe ter, na eni strani, zagotoviti začasno razdelitev razpoložljivih proračunskih sredstev med države članice v sorazmerju z njihovo zahtevo za neporavnano povračilo, na drugi strani pa spoštovanje zgornje meje, določene za zadevno leto. Potrebno je, da so plačila za zadevno leto izvedena v naslednjem proračunskem obdobju, in da se dokončno določi skupni znesek financiranja Skupnosti s strani države članice, kot tudi kompenzacijo med državami članicami, s ciljem spoštovanja določenega zneska.

V času izvajanja proračuna mora Komisija uvesti mesečni sistem pripravljenosti in spremljanja kmetijskih izdatkov, da bo v primeru nevarnosti prekoračitve letne zgornje meje lahko kar najhitreje ukrepala, določila primerne ukrepe v okviru dodeljenih upravnih pooblastil in, če se ukrepi izkažejo kot nezadostni, predlagala Svetu uvedbo drugih ukrepov v najkrajšem roku. Da bo tak sistem izvedljiv, mora omogočati primerjavo dejanskih izdatkov z oceno izdatkov, določeno na podlagi izdatkov iz predhodnih let. Komisija mora Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti mesečno poročilo s primerjavo poteka izvedenih izdatkov do datuma poročila z oceno predvidenih izdatkov ter predviden potek izvajanja v preostalem proračunskem obdobju.

Pomembno je, da menjalni tečaj, ki ga uporablja Komisija pri izdelavi proračunskih dokumentov za Svet, odraža zadnje podatke, ki so na voljo, in upošteva rok, ki preteče od izdelave dokumentov do predaje dokumentov.

Financiranje programov za razvoj podeželja se izvaja iz proračuna Skupnosti na podlagi obveznosti po letnih obrokih. Državam članicam se mora omogočiti razpolaganje s predvidenimi skladi Skupnosti, takoj ko začnejo izvajati program za razvoj podeželja. Zaradi tega je treba uvesti predhodno financiranje, da se zagotovi enakomeren pretok sredstev, ki omogoča primeren način izvedbe plačil upravičencem, ter določa omejitev takega ukrepa.

Ne glede na predhodno financiranje je treba razlikovati med plačili Komisije akreditiranim plačilnim agencijam, vmesnimi plačili in izplačilom preostanka ter določiti način njihovega nakazila.

Za zaščito finančnih interesov Skupnosti mora imeti Komisija možnost, da v primeru neupravičenih izdatkov odloži ali zmanjša vmesna plačila. Uveden mora biti postopek, ki bo državam članicam omogočal dokazovanje upravičenosti svojih plačil.

Predpis o samodejnem prenehanju prevzetih obveznosti mora prispevati k pospeševanju izvajanja programov in k pravilnemu finančnemu upravljanju.

Za vzpostavitev finančnega razmerja med akreditiranimi plačilnimi agencijami in proračunskimi sredstvi Skupnosti mora Komisija letno izvesti potrditev obračunov teh agencij. Odločitev o potrditvi obračunov mora zadevati celovitost, točnost in verodostojnost predloženih računov, ne pa skladnosti izdatkov z zakonodajo Skupnosti.

Pomembno je, da Komisija, ki je zadolžena za pravilno uporabo zakonodaje Skupnosti, v skladu s členom 211 Pogodbe odloči, ali so izdatki držav članic v skladu z zakonodajo Skupnosti. Državam članicam je treba dati pravico, da upravičijo svoje odločitve o plačilih in da se v primeru neskladja med njimi in Komisijo zatečejo k poravnavi. Da države članice dobijo pravna in finančna zagotovila glede izdatkov, izvedenih v preteklem obdobju, je potrebno določiti maksimalno obdobje, v katerem bo Komisija lahko ocenila, da nespoštovanje povzroča finančne posledice.

Za zavarovanje finančnih interesov proračunskih sredstev Skupnosti morajo države članice določiti ukrepe, ki bodo zagotovili, da bodo finančne operacije Skladov resnično in pravilno izvedene. Prav tako je potrebno, da države članice preprečijo in učinkovito obravnavajo vsako nepravilnost, ki jo naredijo upravičenci.

V primeru izterjatve nakazanih zneskov s strani Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada, morajo biti izterjane vsote povrnjene Skladu, če gre za izdatke, ki niso v skladu z zakonodajo Skupnosti in tako niso upravičeni. Potrebno je predvideti sistem finančne odgovornosti, če so bile narejene nepravilnosti, in skupni znesek ni bil izterjan. V ta namen je potrebno uvesti postopek, ki bo Komisiji omogočal varovanje interesov proračunskih sredstev Skupnosti z odločitvami, da bremeni račun zadevne države članice za del sredstev, ki so bila izgubljena zaradi nepravilnosti, in niso bila izterjana v razumnem roku. V določenih primerih malomarnosti s strani države članice je opravičljivo državo članico bremeniti za celoten znesek. Vendar pa, če država članica spoštuje svoje obveznosti, ki jih ima v internih postopkih, je potrebno po določenem roku najti način za poračun računov države članice, ki jih ima do proračuna Skupnosti, z enakomerno razdelitvijo finančnega bremena med Skupnost in državo članico, opirajoč se na dejansko realizirane terjatve v pretečenih letih.

Postopki izterjave, ki jih izvajajo države članice, lahko povzročijo večletno zamudo pri izterjavah, brez zagotovila, da bo izid uspešen. Stroški uvedenega postopka so lahko tudi nesorazmerni glede na izvedeno ali izvedljivo izterjavo. Zato je potrebno v nekaterih primerih državam članicam omogočiti zaustavitev postopkov izterjav.

Kar zadeva Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja, morajo biti zneski, izterjani ali anulirani zaradi nepravilnosti, na razpolago za odobrene programe razvoja podeželja v zadevni državi članici, ker so bili dodeljena tej državi. Za ohranitev finančnega interesa proračunskih sredstev Skupnosti je potrebno predvideti določbe za primere, ko država članica, ki bo zaznala nepravilnosti, ne bo izvedla potrebnih ukrepov.

Da se omogoči ponovna uporaba sredstev v okviru EKJS ali EKSRP, je treba določiti predpise za dodelitev vsot, ki so jih države članice izterjale v okviru potrditve skladnosti ali po postopkih zaradi ugotovljenih nepravilnostih in malomarnostih. Ti predpisi bi morali pokrivati tudi dodatne prelevmane v mlečnem sektorju in sektorju mlečnih proizvodov.

Za izpolnjevanje obveznosti pri zagotavljanju obstoja in pravilnega delovanja sistemov upravljanja in nadzora izdatkov Skupnosti v državah članicah je treba ne glede na nadzor, ki ga izvajajo države članice, predvideti preverjanje s strani pooblaščenih oseb Komisije, ki lahko države članice zaprosijo za pomoč.

Za pripravo podatkov, poslanih Komisiji, se je v največji možni meri treba zatekati k informacijski tehnologiji. V času preverjanja je pomembno, da ima Komisija celoten in takojšen dostop do podatkov o izdatkih, ki so v obliki listin ali elektronski obliki.

Potrebno je določiti datum za zadnja plačila za programe za razvoj podeželja, ki so odobreni za obdobje 2000-2006 in financirani iz Jamstvenega oddelka EKUJS. Da se državam članicam omogoči pridobitev povračil izvedenih plačil po tem datumu, je potrebno predvideti posebne prehodne ukrepe. Ti ukrepi morajo prav tako vključevati določila, ki se nanašajo na izterjave predplačil, ki jih je nakazala Komisija na podlagi drugega pododstavka člena 5(1) Uredbe (ES) št. 1258/1999, in na zneske, ki so bili predmet prostovoljne modulacije, navedene v členih 4 in 5 Uredbe (ES) št. 1259/1999.

Potrebno je določiti datum, od katerega dalje lahko Komisija odstopi od prevzete obveznosti za zneske, ki so bili prevzeti, toda neporabljeni v okviru programov razvoja podeželja, ki ga financira Jamstveni oddelek EKUJS, če dokumenti, potrebni za zaključek dejavnosti, do tega datuma niso prispeli do Komisije. Treba je definirati dokumente, ki jih Komisija potrebuje za ugotavljanje, če so bili ukrepi zaključeni.

Komisija je odgovorna za upravljanje obeh skladov; tesno sodelovanje med njima samima in med državami članicami je predvideno znotraj Odbora za kmetijske sklade.

Obseg financiranja Skupnosti terja redno obveščanje Evropskega parlamenta in Sveta v obliki finančnih poročil.

Ob upoštevanju, da se v okviru uporabe sistemov nacionalnih nadzorov in potrditve skladnosti sporočajo tudi osebni podatki in komercialne skrivnosti, morajo države članice in Komisija zagotoviti zaupnost informacij, prejetih v tem kontekstu.

Za zagotovitev pravilnega finančnega upravljanja proračunskih sredstev Skupnosti z upoštevanjem načel pravičnosti na nivoju držav članic in kmetovalcev morajo biti natančno navedene določbe za uporabo evra.

Z upoštevanjem določil te uredbe je potrebno razveljaviti Uredbo Sveta št. 25 o financiranju skupne kmetijske politike[3], Uredbo (ES) št. 723/97 Sveta z dne 22. aprila 1997 o izvajanju delovnih programov držav članic za kontrolo izdatkov Jamstvenega oddelka EKUJS[4] in Uredbo (ES) št. 1258/1999 o financiranju skupne kmetijske politike[5]. Potrebno je črtati določene člene Uredbe (EGS) št. 595/91, saj ta uredba predvideva njihovo ureditev.

Potrebno je določiti ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe v skladu z odločbo 1999/468/ES Sveta z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil [6].

Zamenjava določil, predvidenih v razveljavljenih uredbah, z določili, ki jih predvideva ta uredba, predstavlja tveganje za nastanek nekaterih praktičnih in specifičnih težav, zlasti v povezavi s prehodom na nove ureditve, ki jih ta uredba ne obravnava. Da se bo možno soočiti s to možnostjo, je potrebno Komisiji omogočiti sprejem potrebnih in upravičenih ukrepov. Ti ukrepi lahko odstopajo od določb te uredbe, toda le če je potrebno in za omejeno obdobje.

Glede na to, da se obdobje načrtovanja programov razvoja podeželja, financiranih na podlagi te uredbe, začne 1. januarja 2007, se mora ta uredba uporabljati od tega datuma dalje. Vendar pa je pomembno, da se določena določila uporabljajo že pred tem datumom -

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Naslov ISplošne določbe

Člen 1Predmet in področje uporabe

Ta uredba določa pogoje in posebne določbe, ki se uporabljajo pri financiranju izdatkov, ki izhajajo iz skupne kmetijske politike, vključno z izdatki za razvoj podeželja brez ribiških proizvodov.

Člen 2Skladi za financiranje kmetijskih izdatkov

1. Za dosego ciljev skupne kmetijske politike, kot jo določa pogodba, in za zagotavljanje financiranja različnih ukrepov te politike, vključno z ukrepi razvoja podeželja, sta ustanovljena:

a) Evropski kmetijski jamstveni sklad, v nadaljevanju EKJS,

b) Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja, v nadaljevanju EKSRP.

2. EKJS in EKSRP spadata pod splošni del proračunskih sredstev Evropskih skupnosti.

Člen 3Izdatki EKJS

1. EKJS z deljenim upravljanjem med državami članicami in Komisijo financira naslednje izdatke, izvedene v skladu z zakonodajo Skupnosti :

a) povračila za izvoz kmetijskih proizvodov v tretje države;

b) intervencijske ukrepe za ureditev kmetijskih trgov;

c) neposredna plačila kmetovalcem, predvidena v okviru skupne kmetijske politike;

d) ukrepe za informiranje in spodbujanje glede kmetijskih proizvodov na notranjem trgu Skupnosti in v tretjih državah, ki jih realizirajo države članice na podlagi drugih programov Komisije, ki niso omenjeni v členu 4.

2. EKJS na centraliziran način financira naslednje izdatke, izvedene v skladu z zakonodajo Skupnosti :

a) finančni prispevek Skupnosti za posebne veterinarske ukrepe, ukrepe za nadzor na področju veterine, na področju živil in hrane za živali, za programe izkoreninjenja in nadzora bolezni živali (veterinarski ukrepi) in za fitosanitarne ukrepe;

b) promocijo kmetijskih proizvodov, ki jo izvaja Komisija neposredno ali preko mednarodnih organizacij;

c) ukrepe, sprejete v skladu z zakonodajo Skupnosti, namenjene za zagotavljanje ohranjanja, označevanja, zbiranja in uporabe genetskih virov v kmetijstvu;

d) uvedbo in vzdrževanje računovodskih informacijskih sistemov za področje kmetijstva;

e) sisteme raziskav za kmetijstvo, vključno z raziskavami o strukturi kmetijskih posestev.

Člen 4Izdatki EKSRP

EKSRP financira, z deljenim upravljanjem med državami članicami in Komisijo, programe razvoja podeželja, izpeljane v skladu z Uredbo (ES) št. .../... Sveta[7].

Člen 5Financiranje tehnične pomoči

EKJS in EKSRP lahko na pobudo Komisije in/ali lastno pobudo financirata na centraliziran način pripravljalne dejavnosti, spremljanje, administrativno in tehnično pomoč, ocenjevanje, revizijo in nadzor, ki so potrebni za izvajanje skupne kmetijske politike, vključno z razvojem podeželja. Ti ukrepi zajemajo zlasti:

a) ukrepe, potrebne za analizo, upravljanje, spremljanje, izmenjavo informacij in izvajanje skupne kmetijske politike, kot tudi ukrepe za izvajanje sistemov nadzora ter tehnične in administrativne pomoči;

b) ukrepe za vzdrževanje in razvoj metod in tehničnih informacijskih sredstev, sredstev medsebojne povezave, spremljanja in nadzora upravljanja s finančnimi skladi, ki se uporabljajo za financiranje skupne kmetijske politike;

c) zagotavljanje informacij o skupni kmetijski politiki, ki jo izvaja Komisija;

d) študije o skupni kmetijski politiki in ocenjevanje finančnih ukrepov EKJS in EKSRP, vključno z izboljšavo metod ocenjevanja in izmenjavo informacij o praksi na tem področju;

e) če je potrebno, izvajalske agencije, ustanovljene v skladu z Uredbo (ES) št. 58/2003 Sveta[8], ki delujejo v povezavi s skupno kmetijsko politiko;

f) ukrepe za širjenje, osveščanje, promocijo sodelovanja in izmenjavo izkušenj na nivoju Skupnosti, ki se izvajajo v okviru razvoja podeželja, vključno z vključitvijo potrebnih izvajalcev v omrežje.

Člen 6Akreditacija in odvzem akreditacije plačilnim agencijam in usklajevalnim telesom

1. Plačilne agencije so oddelki ali organi držav članic, ki glede izvedbe plačil, posredovanja in hranjenja podatkov zagotavljajo, da:

a) bodo upravičenost zahtevkov in njihova skladnost z določbami Skupnosti pregledani pred dovoljenjem za izplačilo;

b) bodo izvedena plačila natančno in izčrpno knjižena;

c) bodo zahtevani dokumenti predloženi v rokih in v obliki, kot jo predvidevajo določbe Skupnosti;

d) bodo dokumenti dostopni in se bodo hranili na način, ki bo zagotavljal njihovo celovitost, veljavnost in čitljivost v teku časa, vključno z dokumenti v elektronski obliki v smislu določb Skupnosti.

2. Države članice akreditirajo kot plačilne agencije službe ali organe, ki izpolnjujejo pogoje iz odstavka 1.

Vsaka država članica, upoštevajoč svoje ustavne določbe in svojo ustavno strukturo, omeji število akreditiranih plačilnih agencij na potrebni minimum, da se bodo izdatki, navedeni v členu 3(1) in v členu 4, izvedli pod pravilnimi administrativnimi in računovodskimi pogoji.

3. Če je potrjenih več plačilnih agencij kot ena sama, država članica Komisiji sporoči podrobne podatke o službi ali organu, zadolženem za naslednje naloge:

a) centraliziranje informacij, ki bodo dane na razpolago Komisiji, ter pošiljanje teh informacij Komisiji

b) spodbujanje usklajene uporabe predpisov Skupnosti.

Službo ali telo, v nadaljevanju "usklajevalno telo", države članice posebej akreditirajo.

4. Če akreditirana plačilna agencija ne izpolni ali več ne izpolnjuje enega ali več pogojev, predvidenih v odstavku 1, ji država članica odvzame akreditacijo, razen če plačilna agencija uvede potrebne spremembe v roku, določenem glede na resnost problema.

Člen 7Certifikacijski organi

Certifikacijski organ je javni ali zasebni pravni subjekt, ki ga določi država članica, in je odgovoren za certificiranje sistemov upravljanja, spremljanja in nadzora, ki jih uvedejo akreditirane plačilne agencije, ter za certificiranje letnih računovodskih izkazov zadevnih agencij.

Certifikacija iz prvega pododstavka se izvaja po standardih in v časovnih obdobjih, določenih v skladu s postopkom iz člena 41(2).

Člen 8Sporočanje informacij in dostop do dokumentov

1. Poleg določb iz sektorskih uredb države članice Komisiji v rokih, določenih v skladu s postopkom iz člena 41(2), pošljejo naslednje informacije, izjave in dokumente:

a) za akreditirane plačilne agencije in akreditirana usklajevalna telesa:

i) dokumente o akreditaciji agencije;

ii) njihovo funkcijo (akreditirana plačilna agencija ali akreditirano usklajevalno telo);

iii) če je potrebno, dokument o odvzemu akreditacije.

b) za certifikacijske organe:

i) naziv;

ii) podatke o naslovu.

c) za ukrepe v zvezi z dejavnostmi, ki jih financirata EKJS in EKSRP:

i) izjave o izdatkih, ki jih potrdijo akreditirane plačilne agencije ali akreditirana usklajevalna telesa, skupaj z zahtevanimi podatki;

ii) oceno finančnih zahtev za EKJS in, kar zadeva EKSRP, aktualizacijo ocene predvidenih zahtevkov za plačila, ki bodo predloženi v teku leta, in oceno predvidenih zahtevkov za plačila za naslednje proračunsko obdobje;

iii) letni računovodski izkazi akreditiranih plačilnih agencij, skupaj s potrebnimi informacijami za njihovo potrditev, zagotovilo, ki ga podpiše odgovorna oseba potrjene agencije za plačilni promet, ter potrdilo o celovitosti, točnosti in verodostojnosti posredovanih računov.

Letni računovodski izkazi akreditiranih plačilnih agencij, ki zadevajo izdatke sklada EKSRP, se predložijo na vsaki ravni programa.

2. Akreditirane plačilne agencije hranijo dokazila o izvedenih plačilih in dokumente, ki se nanašajo na izvajanje administrativnega in fizičnega nadzora, ki ga predpisuje zakonodaja Skupnosti, ter dajo te dokumente in informacije na razpolago Komisiji.

Če te dokumente hranijo organi, zadolženi za naloge za plačilo, predajo akreditirani plačilni agenciji poročila o številu izvedenih preverjanj, o njihovi vsebini ter o ukrepih, sprejetih za doseganje rezultatov.

3. Komisija v skladu s postopkom iz člena 41(2) določi:

a) način predložitve podatkov o nazivu in funkcijah akreditiranih plačilnih agencij, akreditiranih usklajevalnih teles ter certifikacijskih organov;

b) vrsto informacij, ki jih je potrebno predložiti;

c) predpise o oddaji in certifikaciji računov iz odstavka 1 c) iii);

d) ureditve in roke za sporočanje informacij.

Člen 9Zaščita finančnih interesov Skupnosti in zagotovil glede vodenja skladov Skupnosti

1. Države članice :

a) v okviru skupne kmetijske politike sprejmejo vse zakonodajne in upravne določbe, potrebne za zagotavljanje učinkovite zaščite finančnih interesov Skupnosti, zlasti za:

i) zaščito pristnosti in pravilnosti operacij, ki jih financirata EKJS in EKSRP;

ii) preprečevanje in sledenje nepravilnostim;

iii) izterjavo sredstev, izgubljenih zaradi nepravilnosti ali malomarnosti.

b) uvedbo učinkovitega sistema upravljanja, spremljanja in nadzora, ki bo zajemal certificiranje računov in zagotovilo, ki ga podpiše odgovorna oseba akreditirane plačilne agencije.

2. Komisija zagotovi, da države članice preverijo zakonitost in pravilnost izdatkov iz člena 3(1) in člena 4, in da spoštujejo načela pravilnega finančnega upravljanja; v ta namen Komisija izvaja naslednje ukrepe in v zvezi s tem:

a) se prepriča o obstoju in pravilnem delovanju sistemov upravljanja, spremljanja in nadzora v državah članicah;

b) delno ali v celoti zmanjša ali odloži vsa vmesna plačila in uporabi potrebne finančne korekcije, zlasti v primeru slabih sistemov upravljanja in nadzora;

c) se prepriča o povračilu predhodnega financiranja in če je potrebno, samodejno odstopi od prevzetih proračunskih obveznosti.

3. Države članice v ta namen obvestijo Komisijo o sprejetih ukrepih v smislu odstavka 1 in o izvedenih ukrepih v skladu s členom 75 Uredbe (ES) št. .../...[razvoj podeželja], kar zadeva programe razvoja podeželja, pod pogoji, določenimi v skladu s postopkom iz člena 41(2).

Člen 10Dopustnost plačil, ki jih izvedejo akreditirane plačilne agencije

Izdatki iz člena 3(1) in 4 se lahko financirajo iz Skupnosti, le če plačila izvedejo akreditirane plačilne agencije, ki jih določijo države članice.

Člen 11Celotno plačilo upravičencem

Razen če je določeno drugače, so plačila upravičencem, ki se nanašajo na financiranje, predvideno s to uredbo, ali zneske, ki se nanašajo na javni finančni prispevek v programu razvoja podeželja, izvedejo v celoti.

Naslov II - EKJS

Poglavje IFinanciranje Skupnosti

Člen 12Zgornja meja proračunskih sredstev

1. Letno zgornjo mejo izdatkov EKJS sestavljajo maksimalni zneski, določeni z večletnim finančnim okvirom, predvidenim v Medinstitucionalnem sporazumu z dne [...], zmanjšani za zneske iz odstavka 2.

2. Komisija določi zneske, ki so na razpolago EKJS z uporabo členov 10(2), 143d in 143e Uredbe (ES) št. 1782/2003.

3. Komisija na podlagi podatkov iz odstavkov 1 in 2 določi poravnalni znesek, ki je na razpolago za izdatke EKJS.

Člen 13Stroški administracije in osebja

Izdatki, ki zadevajo stroške administracije in osebja, ki jih nosijo države članice in upravičenci pomoči iz EKJS, niso v breme EKJS, razen v izjemah, predvidenih v skladu s postopkom iz člena 41(2).

Člen 14Mesečna plačila

1. Odobrena proračunska sredstva, potrebna za financiranje izdatkov iz člena 3(1), da Komisija na razpolago državam članicam v obliki mesečnih povračil, v nadaljevanju "mesečnih plačil", na podlagi izdatkov, ki so jih izvedle akreditirane plačilne agencije v določenem referenčnem obdobju.

2. Do nakazila mesečnih plačil s strani Komisije države članice mobilizirajo sredstva, potrebna za izdatke svojih akreditiranih plačilnih agencij.

Člen 15Način nakazovanja mesečnih plačil

1. Komisija izvede mesečna plačila za izdatke akreditiranih plačilnih agencij držav članic v teku referenčnega meseca, kar ne vpliva na odločitve iz členov 30 in 31.

2. Komisija s postopkom iz člena 41(3) odloči o mesečnih plačilih, ki jih izvede na podlagi izjave o izdatkih držav članic in podatkov, pridobljenih v skladu s členom 8(1), ob upoštevanju zmanjšanj ali odlogov, uporabljenih skladno s členom 17.

3. Mesečna plačila se nakažejo državi članici najkasneje tretji delovni dan meseca, ki sledi mescu, v katerem so bili izvedeni izdatki.

4. Izdatki držav članic, izvedeni od 1. do 15. oktobra, so vključeni v mesec oktober. Izdatki, izvedeni od 16. do 31.oktobra, so vključeni v mesec november.

5. Komisija lahko odloči o dodatnih plačilih ali odbitkih. O tem je Odbor o kmetijskih skladih obveščen na svoji naslednji seji.

Člen 16Spoštovanje plačilnih rokov

Kadar so plačilni roki predvideni z zakonodajo Skupnosti, vsaka prekoračitev navedenih rokov s strani plačilnih agencij pomeni neupravičenost plačila do financiranja Skupnosti, razen kadar so pogoji in omejitve po načelu proporcionalnosti v skladu s postopkom iz člena 41(2).

Toda neposredna plačila v nobenem primeru ne smejo biti izvedena po 15. oktobru zadevnega proračunskega leta.

Člen 17Zmanjšanje in odlog mesečnih plačil

1. Če izjave o izdatkih ali podatki iz člena 15(2) Komisiji ne omogočajo, da bi ugotovila, da je poraba sredstev v skladu z veljavnimi predpisi Skupnosti, Komisija državo članico zaprosi za predložitev dodatnih podatkov v roku, ki ga Komisija določi glede na resnost problema, in ki na splošno ne sme biti krajši od tridesetih dni.

Če država članica ne odgovori na zahtevo Komisije iz prvega pododstavka ali če je odgovor ocenjen kot nezadosten ali kaže na to, da veljavna pravila Skupnosti niso bila upoštevana ali so bili skladi Skupnosti uporabljeni nepravilno, lahko Komisija državi članici zmanjša ali začasno odloži mesečna plačila. O tem obvesti državo članico in ji natančno navede, da ta zmanjšanja ali odlogi ne vplivajo na odločitve iz členov 30 in 31.

2. Če izjave o izdatkih ali podatki iz člena 15(2) Komisiji omogočajo ugotovitev, da je bila presežena finančna zgornja meja, ki jo določa zakonodaja Skupnosti, ali da očitno niso bili spoštovani veljavni predpisi Skupnosti, lahko Komisija uporabi zmanjšanje ali odlog iz drugega pododstavka odstavka 1, po tem, ko je dala državi članici možnost, da predloži svoje pripombe.

3. Zmanjšanja in odlogi se uporabljajo v skladu z načelom proporcionalnosti v okviru odločitve o mesečnih plačilih iz člena 15(2).

Poglavje IIProračunska disciplina

Člen 18Spoštovanje zgornje meje

1. Odobrena proračunska sredstva za izdatke EKJS v nobenem trenutku proračunskega postopka in izvajanja proračuna ne smejo prekoračiti poravnalnega zneska iz člena 12(3).

Vsi pravni akti, ki jih je predlagala Komisija ali sta jih sprejela Svet ali Komisija, in vplivajo na proračun EKJS, upoštevajo poravnalni znesek iz člena 12(3).

2. Ker je za kmetijske izdatke za vsako državo članico po zakonodaji Skupnosti predvidena finančna zgornja meja v evrih, so ji ti izdatki povrnjeni do te določene zgornje meje v evrih, s morebitnimi prilagoditvami, če se uporablja člena 11 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

Nacionalna zgornja meja neposrednih plačil, ki jih določa zakonodaja Skupnosti, vključno s plačili iz člena 41(1) Uredbe (ES) št. 1782/2003, prilagojenimi za odstotke iz člena 10(1) navedene uredbe, se šteje za finančno zgornjo mejo v evrih.

4. Če do 30. junija zadevnega leta Svet ni določil prilagoditev iz člena 11(1) Uredbe (ES) št. 1782/2003, te prilagoditve določi Komisija po postopku iz člena 41(3) in o tem nemudoma obvesti Svet.

Člen 19Postopek proračunske discipline

1. Komisija istočasno s predhodnim osnutkom proračuna za proračunsko leto N predstavi Evropskemu parlamentu in Svetu svoje napovedi za proračunska leta N - 1, N in N + 1. Istočasno predstavi analizo ugotovljenih razlik med začetnimi napovedmi in dejanskimi izdatki za proračunska leta N - 2 in N - 3.

2. Če se ob pripravi predhodnega osnutka proračuna za proračunsko leto N zdi, da obstaja tveganje, da bo poravnalni znesek iz člena 12(3)za proračunsko leto N presežen, Komisija predlaga Svetu potrebne ukrepe, vključno s tistimi iz člena 11(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003.

3. Če Komisija oceni, da obstaja tveganje, da bo poravnalni znesek iz člena 12(3) presežena in nima možnosti za izvedbo zadostnih ukrepov za sanacijo situacije v okviru svojih pooblastil upravljanja, Svetu predlaga druge ukrepe, da se zagotovi spoštovanja tega zneska.

Svet odloči o teh ukrepih v roku dveh mesecev po prejemu predloga Komisije in sicer po postopku iz člena 37 Pogodbe. Evropski parlament izrazi svoje mnenje pravočasno, tako da se lahko Svet z njim seznani in sprejme odločitev v navedenem obdobju.

4. Če ob koncu proračunskega leta N zahtevki za povračila držav članic presegajo, ali bi lahko presegli poravnalni znesek, določen v skladu s členom 12(3), Komisija:

a) upošteva zahtevke v sorazmerju z zahtevki, ki so jih države članice predložile v mejah razpoložljivih proračunskih sredstev in določi začasen znesek plačil za zadevni mesec;

b) za vse države članice najkasneje do 28. februarja naslednjega leta določi njihov položaj glede financiranja Skupnosti za preteklo proračunsko leto;

c) po postopku iz člena 41(3) na podlagi enotne stopnje financiranja Skupnosti določi skupni znesek financiranja Skupnosti v mejah proračunskih sredstev, ki so bila na razpolago za mesečna plačila, znesek se razdeli po državah članicah;

d) izvede morebitne kompenzacije med državami članicami najkasneje v času mesečnih plačil za mesec marec leta N + 1.

Člen 20Sistem zgodnjega opozarjanja

Da se proračunska zgornja meja ne preseže, Komisija uvede sistem zgodnjega opozarjanja in mesečnega spremljanja izdatkov EKJS.

Pred začetkom vsakega proračunskega leta Komisija v ta namen določi oceno mesečnih izdatkov, ki imajo podlago v povprečnih mesečnih izdatkih zadnjih treh let, če ti podatki obstajajo.

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi mesečno poročilo s pregledom razvoja izdatkov, izvedenih glede na oceno, vključno z oceno predvidene izvedbe za tekoče proračunsko leto.

Člen 21Referenčni menjalni tečaj

1. Ko Komisija sprejme predhodni osnutek proračuna ali spremembe predhodnega osnutka proračuna, ki zadeva kmetijske izdatke, Komisija za izdelavo ocen proračunskih sredstev za EKJS uporabi menjalni tečaj med evrom in ameriškim dolarjem po ugotovljeni srednji tržni vrednosti v zadnjem četrtletju, ki se konča najmanj dvajset dni preden Komisija sprejme proračunski dokument.

2. Ko Komisija sprejme predhodni in dopolnilni osnutek proračuna ali spremembe, v okviru teh dokumentov, ki zadevajo odobrena proračunska sredstva ukrepe iz člena 3(1) a) in b), uporabi:

a) prvič, menjalni tečaj med evrom in ameriškim dolarjem po dejanski srednji tržni vrednosti od 1. avgusta v predhodnem proračunskem obdobju do izteka zadnje četrtine proračunskega leta, ki se konča najmanj dvajset dni preden Komisija sprejme proračunski dokument, ter najkasneje do 31. julija tekočega proračunskega leta;

b) drugič, za napoved preostanka proračunskega leta srednji menjalni tečaj zadnjega četrtletja, ki se konča najmanj dvajset dni pred sprejetjem proračunskega dokumenta s strani Komisije.

Naslov III - EKSRP

Poglavje 1Način financiranja

Člen 22Finančni prispevek EKSRP

Finančni prispevek EKSRP za izdatke programov razvoja podeželja je določen za vsak program, v okviru zgornje meje, definirane iz člena 70(1) Uredbe (ES) št. .... [razvoj podeželja], povečan za zneske, ki jih določi Komisija z uporabo člena 12(2) te uredbe.

Izdatki, ki so financirani po tej uredbi, ne morejo biti predmet nobenega drugega financiranja iz proračunskih sredstev Skupnosti.

Člen 23Proračunske obveznosti

Proračunske obveznosti Skupnosti, ki se nanašajo na programe razvoja podeželja, (v nadaljevanju "proračunske obveznosti") se izvajajo po anuitetah od 1. januarja do 31. decembra 2013.

Odločba Komisije, sprejeta v skladu s členom 17(4) Uredbe (ES) št. .... [razvoj podeželja] odobrava, da vsak programrazvoja podeželja tvori finančno odločitev v smislu člena 75(2) Uredbe (ES) 1605/2002, in pravno obveznost, kadar se odločitev sporoči zadevni državi članici.

Po sprejemu programa s strani Komisije sledi proračunska obveznost za prvo anuiteto. Proračunske obveznosti za kasnejše anuitete Komisija realizira na podlagi odločbe iz drugega pododstavka do 1. maja vsakega leta.

Poglavje IIFinančno upravljanje

Člen 24Skupne določbe za plačila

1. Plačilo prispevka Komisije EKSRP je izvedeno v skladu s proračunskimi obveznostmi. Izvede se v korist akreditirane plačilne agencije, ki jo država članica določi za odgovarjajoči program razvoja podeželja.

2. Odobrena proračunska sredstva za pokrivanje izdatkov iz člena 4 da Komisija na razpolago državi članici v obliki predhodnega financiranja, vmesnih plačil in plačila preostanka. Ta odobrena proračunska sredstva se nakažejo pod pogoji iz členov 25 do 28.

3. Plačila se namenijo za najstarejšo odprto proračunsko obveznost.

4. Kumulativna vsota plačila predhodnega financiranja in vmesnih plačil znaša največ 95 % prispevka EKSRP za vsak program razvoja podeželja.

Člen 25Načini nakazovanja predhodnega financiranja

1. Komisija po sprejemu programa razvoja podeželja v skladu s členom 17(4) Uredbe (ES) št. ... [razvoj podeželja] nakaže enkratno predhodno financiranje akreditirani plačilni agenciji, ki jo določi država članica za zadevni program. To predhodno financiranje predstavlja 7 % prispevka EKSRP za zadevni program. Lahko je razdeljeno na dve proračunski leti, glede na razpoložljivost proračunskih sredstev.

2. Skupno vsoto, nakazano kot predhodno financiranje, Komisiji akreditirana plačilna agencija povrne, če v roku štiriindvajset mesecev od datuma nakazila prvega dela predhodnega financiranja ni poslana nobena zahteva po plačilu iz naslova programa razvoja podeželja.

3. Obresti, ki nastanejo s predhodnim financiranjem, se porabijo za program zadevnega razvoja podeželja in se odštejejo od zneska javnih izdatkov, ki nastopajo v končni izjavi o izdatkih.

4. Skupni znesek predhodnega financiranja se poračuna ob zaključku programa razvoja podeželja.

Člen 26Načini nakazil vmesnih plačil

1. Vmesna plačila so izvedena na nivoju vsakega programa razvoja podeželja. Izračunajo se z uporabo odstotka sofinanciranja vsake prednostne naloge za javne izdatke, certificirane za to nalogo.

2. Če so proračunska sredstva na razpolago, Komisija izvaja vmesna plačila za povračilo izdatkov akreditiranim plačilnim agencijam, ki so nastali zaradi izvajanja dejavnosti.

3. Komisija izvrši vsako vmesno plačilo ob upoštevanju naslednjih pogojev:

a) akreditirana plačilna agencija preda Komisiji izjavo o izdatkih in zahtevek za plačilo, skladno s členom 8(1) c);

b) treba je upoštevati skupni znesek prispevka EKSRP, dodeljenega za vsako prednostno nalogo za celotno obdobje, ki ga pokriva zadevni program;

c) organ upravljanja Komisiji predloži zadnje letno poročilo o izvajanju, in sicer v rokih, predvidenih v členu 86 Uredbe (ES) št. ... [razvoj podeželja].

4. Komisija akreditirano plačilno agencijo pravočasno obvesti, če kateri od pogojev iz odstavka 3 ni izpolnjen, saj je zaradi tega zahtevek za plačilo nesprejemljiv.

5. Komisija izvrši vmesno plačilo v roku, ki ni daljši od dveh mesecev, in začne teči od vknjižbe zahtevka za plačilo, ki izpolnjuje pogoje iz odstavka 3.

6. Akreditirane plačilne agencije skrbijo za to, da so zahtevki za vmesna plačila za razvoj podeželja predloženi Komisiji po skupinah, če je mogoče trikrat na leto. Ti zahtevki za plačila pokrivajo izdatke, ki so jih imele akreditirane plačilne agencije do konca meseca pred mesecem predložitve zahtevka za plačilo in niso bili pokriti s predhodnimi zahtevki.

Zahtevki za vmesna plačila za izdatke, izvedene od 16. oktobra dalje, se upoštevajo v naslednjem proračunskem obdobju.

7. Komisija izvede vmesna plačila brez vpliva na odločitve iz členov 30 in 31 za izdatke, ki so jih imele akreditirane plačilne agencije držav članic v referenčnem obdobju.

8. Roki za oddajo zahtevkov za plačila so določeni skladno s postopkom iz člena 41(2).

Člen 27 Odlog ali zmanjšanje vmesnih plačil

1. Komisija izvede vmesna plačila pod pogoji iz člena 81 Uredbe (ES) št. 1605/2002 na podlagi izjav o izdatkih in finančnih podatkov, ki jih predloži država članica.

2. Če izjave o izdatkih ali podatki, ki jih sporoči država članica, Komisiji ne omogočajo, da bi ugotovila, ali je izjava o izdatkih skladov v skladu z veljavnimi določbami Skupnosti, Komisija prosi zadevno državo članico, da ji dostavi dodatne podatke v roku, ki ji ga določi glede na resnost problema in ki ne sme biti krajši od trideset dni.

3. Če država članica ne odgovori na zahtevo Komisije iz odstavka 2 ali če je odgovor ocenjen kot nezadosten ali kaže na to, da veljavna pravila Skupnosti niso bila upoštevana ali so bili skladi Skupnosti uporabljeni nepravilno, lahko Komisija državi članici zmanjša ali začasno odloži vmesna plačila. O tem obvesti državo članico in ji natančno navede, da ta zmanjšanja ali odlogi ne vplivajo na odločitve iz členov 30 in 31.

4. Komisija odloži plačila ali jih zmanjša ob upoštevanju načela proporcionalnosti, kot je navedeno v členu 26.

Člen 28Izplačilo preostanka inzaključitev programa

1. Po prejemu končnega izvedbenega poročila iz člena 86 Uredbe [razvoj podeželja] Komisija izvede izplačilo preostanka na podlagi odstotka sofinanciranja po prednostnih nalogah, letnih računovodskih izkazov zadnjega obračunskega obdobja izvajanja zadevnega programa razvoja podeželja in s tem odločitve o potrditvi obračunov. Ti obračuni so Komisiji predloženi najkasneje do 30. junija 2016 in veljajo za izdatke, ki jih je imela akreditirana plačilna agencija do 31. decembra 2015.

2. Plačilo preostanka se izvede najkasneje 6 mesecev po prejemu podatkov in dokumentov iz odstavka 1. Preostale zneske, ki še morajo biti plačani po plačilu preostanka Komisija sprosti najkasneje v roku šestih mesecev brez vpliva na določbe člena 29(6).

3. Če Komisiji najkasneje do 30.junija 2016 niso predani zadnje letno izvedbeno poročilo in dokumenti, potrebni za potrditev obračunov zadnjega leta izvajanja programa, to povzroči samodejno prenehanje prevzete obveznosti do preostanka v skladu s členom 29.

Člen 29Samodejno prenehanje prevzete obveznosti

1. Komisija samodejno odstopi od delov prevzete proračunske obveznosti za program razvoja podeželja, ki se niso uporabili za plačilo predhodnega financiranja ali za vmesna plačila ali pa zanje Komisiji do 31. decembra drugega leta po letu proračunske obveznosti ni bila predložena nobena zahteva za plačilo, ki bi izpolnjevala pogoje iz člena 26(3).

2. Del proračunskih obveznosti, ki je še odprt 31. decembra 2015 in za katerega ni bil predložen zahtevek za plačilo najkasneje do 30. junija 2016 postane predmet prenehanja prevzete obveznosti.

3. Če je po odločitvi o potrditvi programa razvoja podeželja potrebna naknadna odločitev Komisije za odobritev pomoči ali režima pomoči, začne teči rok samodejnega prenehanja prevzete obveznosti od datuma naknadne odločitve. Zadevni zneski so določeni na osnovi načrta, ki ga pripravi država članica.

4. V primeru pravnega postopka ali upravne pritožbe z odložilnim učinkom se rok iz odstavkov 1 in 2, po katerem lahko nastopi samodejno prenehanje prevzete obveznosti za znesek za zadevne operacije, prekine za čas trajanja navedenega postopka ali navedene upravne pritožbe, pod pogojem da Komisija od države članice prejme utemeljeno obrazložitev najkasneje do 31. decembra leta N + 2.

5. Za samodejno prenehanje prevzete obveznosti se ne more šteti:

a) del proračunskih obveznosti, za katerega je bil predložen zahtevek za plačilo, toda je bilo povračilo predmet zmanjšanja ali odloga s strani Komisije na 31. december leta N + 2;

b) del proračunskih obveznosti, ki ga plačilna agencija ni mogla izplačati zaradi višje sile in ima resne posledice za izvajanje programa razvoja podeželja. Nacionalne oblasti, ki se sklicujejo na višjo silo, morajo prikazati njene neposredne posledice na izvajanje celote ali dela programa.

6. Komisija pravočasno obvesti državo članico in zadevne oblasti, če obstaja tveganje samodejnega prenehanja prevzetih obveznosti. Komisija obvesti državo članico in zadevne oblasti o znesku prenehanja prevzetih obveznosti, ki izhaja iz informacij v njeni lasti. Država članica ima na razpolago dva meseca od prejema te informacije, da poda soglasje o zadevnem znesku ali predloži svoja opažanja. Komisija izvede samodejno prenehanje prevzetih obveznosti najkasneje 9. mesecev po roku iz odstavkov 1 do 4.

7. V primeru samodejnega prenehanja prevzete obveznosti se prispevek EKSRP za zadevni program razvoja podeželja za zadevno leto zmanjša za znesek samodejnega prenehanja prevzete obveznosti. Država članica naredi revidiran finančni načrt, da lahko razdeli zmanjšanje zneska med prednostne naloge programa. Če država članica tega ne stori, Komisija proporcionalno zmanjša odobrene zneske za vsako prednostno nalogo.

8. Če ta uredba začne veljati po 1. januarju 2007, se podaljša rok, v katerem lahko nastopi prvo samodejno prenehanje prevzetih obveznosti iz odstavka 1, in sicer za prvo obveznost za število mesecev med 1. januarjem 2007 in datumom, ko Komisija sprejeme program za razvoj podeželja skladno s členom 17(4) Uredbe (ES) št. ... [razvoj podeželja].

Naslov IVPotrditev obračunov in nadzor Komisije

Poglavje 1Potrditev

Člen 30Potrditev obračunov

1. Pred 30. aprilom v letu, ki sledi zadevnemu proračunskemu obdobju, Komisija sprejme odločitev glede potrditve obračunov akreditiranih plačilnih agencij skladno s postopkom iz člena 41(3) na podlagi informacij, sporočenih skladno s členom 8(1) c) iii).

2. Odločitev o potrditvi obračunov zajema celovitost, točnost in verodostojnost predloženih letnih računovodski izkazov. Odločitev ne vpliva na odločitve, sprejete naknadno v smislu člena 31.

Člen 31Potrditev skladnosti

1. Če Komisija ugotovi, da izdatki iz člena 3(1) in člena 4 niso bili izvedeni skladno z določbami Skupnosti, se Komisija odloči, kateri zneski se izločijo iz financiranja Skupnosti.

2. Komisija oceni zneske, ki se izločijo iz financiranja, na podlagi teže ugotovljene neskladnosti. Komisija upošteva vrsto in težo kršitve ter finančne posledice za Skupnost.

3. Pred vsako odločitvijo o zavrnitvi financiranja Komisija pisno seznani državo članico z ugotovitvami preiskave in država članica prav tako pisno sporoči svoje pripombe. Po tem obe stranki skušata doseči sporazum o sprejetih ukrepih.

Če ne pride do sporazuma lahko država članica v roku štirih mesecev zahteva pričetek postopka za uskladitev medsebojnih stališč. Poročilo o izidu se pošlje Komisiji, ki ga prouči, preden se izreče o morebitni zavrnitvi financiranja.

4. Financiranje se ne zavrne za:

a) izdatke iz člena 3(1), ki so bili izvedeni več kot šestintrideset mesecev preden je Komisija pisno obvestila zadevno državo članico o rezultatih ugotovitev;

b) izdatke za večletne ukrepe, ki tvorijo del izdatkov iz člena 3(1), za katere poteče zadnja obveznost upravičenca več kot šestintrideset mesecev preden Komisija pisno obvesti zadevno državo članico o rezultatih ugotovitev;

c) izdatke za programe iz člena 4, za katere je bilo izplačilo preostanka izvedeno več kot šestintrideset mesecev preden je Komisija pisno obvestila zadevno državo članico o rezultatih ugotovitev;

5. Odstavek 4 se ne uporabi za:

a) nepravilnosti, navedene v členih 32 in 33;

b) državne pomoči ali prekrške, za katere je bil sprožen postopek, naveden v členu 88 ali členu 226 Pogodbe.

Poglavje 2Nepravilnosti

Člen 32Posebne določbe za EKJS

1. Izterjane vsote zaradi nepravilnosti ali malomarnosti in pripadajoče obresti se nakažejo plačilnim agencijam in se vknjižijo kot prihodki, namenjeni za EKJS, za mesec, ko je bil denar dejansko prejet.

2. Ob nakazilu proračunskih sredstev Skupnosti lahko država članica za pavšalno povračilo stroškov izterjave zadrži 20% izterjanih vsot iz odstavka 1, razen za stroške, ki nastanejo zaradi nepravilnosti ali malomarnosti upravnih organov ali drugih uradnih organov.

3. Ob predložitvi letnih računovodskih izkazov iz člena 8(1) c) iii) države članice predajo Komisiji poročilo o postopkih izterjave, ki so jih začele zaradi nepravilnosti. Prav tako ob še neizterjanih zneskih navedejo začete upravne in/ali sodne postopke in leto, v katerem so bile prvič upravno ali sodno odkrite nepravilnosti.

Države članice hranijo Komisiji na razpolago podrobno stanje posameznih postopkov izterjave in posamezne, še ne izterjane vsote.

4. Po spremljanju postopka iz člena 31(3) se Komisija lahko odloči, da za izterjane vsote bremeni državo članico v naslednjih primerih:

a) če država članica ni začela z vsemi upravnimi ali sodnimi postopki, predvidenimi v nacionalni zakonodaji in zakonodaji Skupnosti v enem letu od prve upravne ali sodne ugotovitve nepravilnosti;

b) če prva upravna ali sodna ugotovitev ni bil narejena ali je bil narejena z zamudo, tako da je zaradi tega ogrožena izterjava, ali nepravilnost ni bila vključena v poročilo iz prvega pododstavka odstavka 3 zgoraj, za leto prve upravne ali sodne ugotovitve.

5. Če do izterjatve ni prišlo v štirih letih po datumu prve upravne ali sodne ugotovitve ali v šestih let, če se terjatev obravnava pred nacionalnimi sodnimi oblastmi, nosi finančne posledice zaradi neizvedene izterjave, po odbitku sredstev iz odstavka 2, 50 % zadevna država članica in 50 % proračun Skupnosti.

Zadevna država članica v poročilu stanja iz prvega pododstavka odstavka 3 ločeno navede zneske, za katere izterjava ni bila izvedena v rokih iz prvega pododstavka tega odstavka.

Razdelitev finančnega bremena zaradi izterjave v skladu s prvim pododstavkom ne vpliva na obveznost, da mora zadevna država članica izvajati postopke izterjave v skladu s členom 9(1) te uredbe. 50 % tako zbranega zneska se nakaže EKJS-u.

Če je v postopku izterjave z upravnimi ali sodnimi ugotovitvami končnega značaja bilo ugotovljeno, da ni bilo nepravilnosti, zadevna država članica kot izdatek prijavi finančno breme EKJS, ki ga je imela v skladu s prvim pododstavkom.

6. Če obstajajo dokazi za to, se lahko države članice odločijo, da ne bodo izvajale postopka izterjave. Ta odločitev se lahko sprejme le v naslednjih primerih:

a) če je celota začetih stroškov in predvidenih stroškov izterjave višja od zneska izterjave;

b) če se izterjava izkaže za neizvedljivo zaradi insolventnosti dolžnika ali oseb, sodno odgovornih za nepravilnost, ki jo priznava nacionalna zakonodaja zadevne države članice.

Zadevna država članica v poročilu iz odstavka 3 ločeno navede zneske, za katere se je odločila, da ne bo sprožila postopkov izterjave, kot tudi razloge za svojo odločitev.

7. Finančne posledice v breme države članice, ki izhajajo iz uporabe odstavka 5, zadevna država članica navede v letnih računovodskih izkazih, ki jih preda Komisiji skladno s členom 8(1) c) iii). Komisija preveri njihovo pravilno uporabo in naredi prilagoditve pri sprejemu odločitve iz člena 30(1).

8. Po spremljanju postopka iz člena 31(3) se Komisija lahko odloči, da iz financiranja Skupnosti izloči vsote, ki so bile dane v breme proračuna Skupnosti, v naslednjih primerih:

a) z uporabo odstavkov 5 in 6 tega člena, če ugotovi, da je nepravilnosti ali odsotnost izterjave rezultat nepravilnosti ali malomarnosti upravnih organov ali drugih organov države članice;

b) z uporabo odstavka 6 tega člena, če oceni, da utemeljitev s strani države članice ne zadošča za zagovor njene odločitve za zaustavitev postopka izterjave.

Člen 33Posebne določbe za EKSRP

1. Države članice naredijo finančne popravke zaradi nepravilnosti in malomarnosti med operacijami ali programi razvoja podeželja, tako da v celoti ali delno črtajo zadevno financiranje Skupnosti. Države članice upoštevajo vrsto in težo ugotovljenih nepravilnosti, kot tudi stopnjo finančne izgube za EKSRP.

2. Če so sredstva Skupnosti že bila izplačana upravičencu, jih akreditirana plačilna agencija izterja po svojih lastnih postopkih izterjave in jih ponovno uporabi skladno z odstavkom 3 c).

3. Finančne korekcije in ponovno uporabo sredstev države članice izvedejo z upoštevanjem naslednjih pogojev:

kjer so ugotovljene nepravilnosti, države članice razširijo svoje poizvedbe, da zajamejo vse operacije, ki bi jih lahko zadele te nepravilnosti;

države članice o popravkih obvestijo vodstvo zadevnega programa;

c) akreditirana plačilna agencija ponovno uporabi zneske, črtane iz financiranja Skupnosti in izterjane vsote s pripadajočimi obrestmi. Vendar pa črtana ali izterjana sredstva Skupnosti država članica lahko ponovno uporabi le za operacijo, predvideno v istem programu razvoja podeželja pod pogojem, da ta sredstva ne bodo ponovno uporabljena za operacije, ki so bile predmet finančnih korekcij.

4. Ob predložitvi letnih računovodskih izkazov iz člena 8(1) c) iii) države članice predajo Komisiji poročilo o postopkih izterjave, ki so jih začele zaradi nepravilnosti. Prav tako ob še neizterjanih zneskih navedejo začete upravne in/ali sodne postopke in leto, v katerem so bile prvič upravno ali sodno odkrite nepravilnosti.

Komisijo obvestijo, kako so se odločile ali še načrtujejo uporabiti preklicana sredstva in če je potrebno spremeniti finančni načrt za zadevni program razvoja podeželja.

5. Po spremljanju postopka iz člena 31(3) se Komisija lahko odloči, da za izterjane vsote bremeni državo članico v naslednjih primerih:

a) če država članica ni začela z vsemi upravnimi ali sodnimi postopki, predvidenimi v nacionalni zakonodaji in zakonodaji Skupnosti, za izterjavo izplačanih sredstev upravičencu;

b) če država članica ni spoštovala svojih obveznosti iz odstavka 2 a) in c).

6. Če je bila izterjava iz odstavka 2 lahko izvedena po zaključku programa razvoja podeželja, država članica prenakaže izterjane vsote v proračun Skupnosti.

7. Država članica se lahko v skladu s pogoji iz člena 32(6) odloči, da bo po zaključku programa razvoja podeželja ustavila postopek izterjave.

8. Če do izterjatve ni prišlo v štirih letih po datumu zaključka programa razvoja podeželja ali v šestih let, če se terjatev obravnava pred nacionalnimi sodnimi oblastmi, nosi finančne posledice zaradi neizvedene izterjave 50 % zadevna država članica in 50 % proračun Skupnosti.

9. V primerih iz odstavka 8 država članica 50 % znesek nakaže v proračun Skupnosti.

10. Če Komisija izvede finančno korekcijo, ta ne zadeva obveznosti države članice pri izterjavi vsot, plačanih iz svojega lastnega finančnega prispevka v smislu člena 14 Uredbe (ES) št. 659/1999 Sveta[9].

Člen 34Razporeditev prejemkov iz držav članic

1. V smislu člena 18 Uredbe (ES) št. 1605/2002 se za nemenske prejemke štejejo:

a) vsote, ki morajo biti v skladu s členi 31, 32 in 33 vplačane v proračun Skupnosti, vključno s pripadajočimi obrestmi,

b) vsote, ki so zbrane ali izterjane v skladu z Uredbo (ES) št. 1788/2003 Sveta[10].

2. Vsote iz odstavka 1 a) in b) se vplačajo v proračun Skupnosti in se v primeru ponovne uporabe uporabijo izključno za financiranje izdatkov EKJS ali EKSRP.

Člen 35Opredelitev uprav ugotovitve

V smislu tega poglavja je primarna upravna ali sodna ugotovitev prva uradna pisna ocena, tudi notranja, pristojnega organa, upravnega ali sodnega, ki na osnovi konkretnih dejstev poda sklep o obstoju nepravilnosti, ne da bi vplivala na možnost, da bo ta sklep kasneje spremenjen ali umaknjen zaradi razvoja upravnega ali sodnega postopka.

Poglavje 3Nadzor Komisije

Člen 36Dostop do informacij

1. Države članice nudijo Komisiji na voljo vse informacije, potrebne za dobro delovanje EKJS in EKSRP ter sprejmejo vse ukrepe, ki bi Komisiji lahko olajšali preglede, za katerega bi menila, da jih je koristno izvesti v okviru upravljanja financiranja Skupnosti, vključno s pregledi na kraju samem.

2. Na zahtevo Komisije države članice posredujejo nacionalne zakone in druge predpise, ki so jih sprejele za uporabo predpisov Skupnosti v zvezi s skupno kmetijsko politiko, če imajo ti predpisi finančni učinek za EKJS in EKSRP.

3. Države članice nudijo Komisiji na voljo vse informacije o ugotovljenih nepravilnostih v skladu s členi 32 in 33, kakor tudi informacije o ukrepih za izterjavo vsot, ki so bile neupravičeno plačane v zvezi s temi nepravilnosti.

Člen 37Pregledi na kraju samem

1. Ne glede na preglede, ki jih izvajajo države članice v skladu z nacionalnimi zakoni in drugimi predpisi iz člena 248 Pogodbe in ne glede na vsak pregled, ki se ga izvede v skladu s členom 279 Pogodbe, lahko Komisija izvede preglede na kraju samem, da preveri zlasti:

a) skladnost upravne prakse s pravili Skupnosti;

b) obstoj potrebnih dokazil ter njihovo povezavo z aktivnostmi, ki jih financirata EKJS in EKSRP;

c) pogoje, pod katerimi so izvaja in nadzoruje aktivnosti, ki jih financirata EKJS in EKSRP.

Osebe, ki jih Komisija pooblasti za nadzor na kraju samem, ali zastopniki Komisije, ki delujejo v okviru dodeljenih pristojnosti, imajo dostop do knjig ter do vseh ostalih dokumentov, vključno s podatki, ki so pripravljeni ali se hranijo v elektronski obliki in ki zadevajo izdatke, ki jih financirata EKJS ali EKSRP.

2. Komisija pred preverjanjem pravočasno obvesti zadevno državo članico ali državo članico, na ozemlju katere se mora preverjanje izvesti. Zastopniki zadevne države članice lahko sodelujejo pri pregledu.

Na zahtevo Komisije in s soglasjem države članic pristojni organi države članice izvedejo dodatne preglede in preiskave v zvezi z aktivnostmi iz te uredbe. Zastopniki Komisije in njene pooblaščene osebe lahko pri tem sodelujejo.

Za izboljšanje preverjanj lahko Komisija, s soglasjem zadevnih držav članic, vključi v določene preglede ali preiskave upravne organe teh držav članic.

Naslov VPrehodne in končne določbe

Člen 38Izdatki Jamstvenega oddelka EKUJS, z izjemo izdatkov za razvoj podeželja

1. Jamstveni oddelek Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) financira izdatke, ki so jih države članice izvedle v skladu s členom 2 in 3(2) in (3) Uredbe (ES) št. 1258/1999 do15. oktobra 2006.

2. Za izdatke, ki so jih države članice izvedle po 16. oktobru 2006, veljajo predpisi, določeni s to uredbo.

Člen 39Izdatki za razvoja podeželja Jamstvenega oddelka EKUJS

1. Za države, ki so bile članice Evropske unije pred 1. majem 2004, se uporabljajo naslednji predpisi za programe razvoja podeželja v obdobju 2000-2006, ki jih financira Jamstveni oddelek EKUJS v skladu s členom 3(1):

a) plačila upravičencem se ustavijo najkasneje 15. oktobra 2006 in Komisija jim povrne s tem povezane izdatke držav članic najkasneje ob izjavi za izdatke za mesec oktober 2006.

b) predplačila, dodeljena državam članicam za obdobje izvajanja programov v skladu z drugim pododstavkom člena 5(1) Uredbe (ES) št. 1258/1999, Komisija izterja najkasneje do 15. oktobra 2006.

c) z odstopanjem od člena 72(1) Uredbe (ES) št. .../... [razvoj podeželja] in na zahtevo držav članic, proračun EKUJS pri načrtovanju razvoja podeželja v obdobju 2007-2013 upošteva izdatke, ki so za ukrepe za razvoj podeželja nastali pri akreditiranih plačilnih agencijah med 16. oktobrom in 31. decembrom 2006.

d) v skladu s členoma 4 in 5 Uredbe (ES) št. 1259/1999 ter z ukrepi za lažji prehod s te uredbe na določbe Uredbe (ES) št. 1782/2003 v smislu člena 155 Uredbe (ES) št. 1782/2003 lahko država članica uporabi za financiranje ukrepov razvoja podeželja iz člena 4 te uredbe razpoložljive finančne vire v državi članici 1. januarja 2007 po zmanjšanju zneskov plačil, ki jih je le-ta izvedla prostovoljno.

e) če države članice ne uporabijo finančnih virov iz odstavka 4 v roku, ki mora biti določen po postopku iz člena 41(2), se ustrezne zneske povrne v proračun EKUJS, najkasneje do 31. decembra 2009.

2. V državah članicah, ki so vstopile v Evropsko unijo 1. maja 2004, Komisija v skladu s členom 3(1) sprosti zneske za financiranje dejavnosti razvoja podeželja, ki jih je določila za obdobje med 1. januarjem 2004 in 31. decembrom 2006 in za katere so bili potrebni dokumenti za zaključek pomoči predani Komisiji do roka za predajo končnega poročila, najkasneje do 31. decembra 2010; države članice morajo povrniti neupravičeno prejete zneske.

Člen 40Izdatki Usmerjevalnega oddelka EKUJS

1. Vsote, ki jih Usmerjevalni oddelek EKUJS nameni za financiranje dejavnosti razvoja podeželja, v smislu odločbe Komisije, sprejete med 1. januarjem 2000 in 31. decembrom 2006, za katere dokumenti, ki so potrebni za zaključek pomoči, niso bili posredovani Komisiji do roka za predajo končnega poročila, Komisija odstopi od prevzetih obveznosti najkasneje do 31. decembra 2010 in države članice povrnejo neupravičeno prejete zneske. Dokumenti, ki so potrebni za zaključek pomoči: zahtevek za izplačilo preostanka, končno izvedbeno poročilo ter izjava, ki jo sestavi oseba ali služba, neodvisna od organa upravljanja.

2. Zneski za dejavnosti ali programe, ki so v skladu z zakonodajo Skupnosti v sodnem postopku ali upravni pritožbi in imajo odločilni učinek, se izključijo iz izračunavanja zneska, od katerega Komisija samodejno odstopi, kot je določeno v odstavku 1.

Člen 41Odbor skladov

1. Komisiji pomaga Odbor za kmetijske sklade (v nadaljevanju "odbor").

2. V primeru sklicevanja na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

Obdobje iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES se določi na en mesec.

3. V primeru sklicevanja na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

4. Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 42Podrobna pravila

Podrobna pravila za uporabo te uredbe sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 41(2).

Člen 43Letno finančno poročilo

Do 1. septembra vsakega leta, ki sledi vsakemu proračunskemu letu, Komisija pripravi finančno poročilo o upravljanju EKJS in EKSRP v preteklem proračunskem letu.

Člen 44Zaupnost

Države članice in Komisija sprejmejo vse potrebne ukrepe, da se zagotovi zaupnost informacij, posredovanih ali pridobljenih v okviru dejavnosti pregledov in potrditev obračunov, izvedenih z uporabo te uredbe.

Za te informacije se uporabljajo načela iz člena 8 Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96[11].

Člen 45Uporaba eura

Zneski, ki se pojavljajo v odločbah Komisije o sprejetju programov za razvoj podeželja v skladu s členom 17(4) Uredbe (ES) št. .../... [razvoj podeželja], zneski obveznosti in plačil Komisije, kakor tudi zneski akreditiranih izdatkov ter zahtevkov za plačila držav članic, so izraženi in izplačani v eurih, v skladu s pravili iz postopka iz člena 41(2).

Člen 46Sprememba Uredbe (EGS) št. 595/91

Uredba (EGS) št. 595/91 se spremeni:

a) člen 5(2) se črta;

b) člen 7(1) se črta.

Člen 47Razveljavitve

1. Uredbe št. 25, (ES) št. 723/97 in (ES) št. 1258/1999 se razveljavijo.

Vendar pa Uredba (ES) št. 1258/1999 ostaja v veljavi za izdatke, izvedene do 15. oktobra 2006.

2. Sklicevanja na razveljavljeni uredbi se razume kot sklicevanje na to uredbo in se berejo v skladu s primerjalno tabelo v Prilogi.

Člen 48Prehodni ukrepi

1. Za izvajanje te uredbe Komisija sprejme ukrepe, ki so hkrati nujno potrebni in upravičeni za rešitev praktičnih in posebnih problemov, zlasti problemov, povezanih s prehodom z določb Uredb št. 25, (ES) št. 723/97 in (ES) št. 1258/1999 na to uredbo. Ti ukrepi lahko v nekaterih delih odstopajo od te uredbe, vendar le če je to potrebno in za določeno obdobje.

2. Ukrepi, sprejeti v smislu tega člena, so sprejeti v skladu s postopkom iz člena 41(2).

Člen 49Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske Unije.

Uporablja se od 1. januarja 2007 dalje.

Vendar pa se naslednje določbe uporabljajo od 16. oktobra 2006:

- člena 30 in 31 za izdatke, ki so nastali od 16.oktobra 2006 naprej;

- člen 31 za primere, ki so bili posredovani v okviru člena 3 Uredbe (EGS) št. 595/91 in za katere še ni prišlo do celotne izterjave do16. oktobra 2006;

- členi 38 do 41, 44 in 45 za izdatke, prijavljene v letu 2006 za proračunsko leto 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju

Za Svet

Predsednik

PRILOGA

Primerjalna tabela

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

[1] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[2] UL L 270, 21.10.2003, str. 1. Uredba, zadnjič spremenjena z uredbo (ES) št. 864/2004 (UL L 161, 30.4.2004, str. 18).

[3] UL L 30, 20.4.1962, str. 991/62. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 728/70 (UL L 94 od 28.4.1970, str. 9).

[4] UL L 108, 25.4.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2136/2001, UL L 288, 1.11.2001, str. 1.

[5] UL L 160, 26.6.1999, str. 103.

[6] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

[7] UL L [...], [...], str.

[8] UL L 11, 16.1.2003, str. 1.

[9] UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

[10] UL L 270, 21.10.2003, s. 123.

[11] UL L 292, 15.11.1996, s. 2.