SL    SL SL 
TRADE-2008-1-00-00 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 15.2.2008 
COM(2008) 86 kon č. 
  
Predlog 
UREDBA SVETA 
o uvedbi dokon čne protidampinške dajatve in o dokon čnem pobiranju za časne dajatve, 
ki velja za uvoz koksa iz premoga v kosi h s premerom nad 80 mm (koks 80+) s poreklom 
iz Ljudske republike Kitajske 
(predložila Komisija) 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1) OZADJE PREDLOGA  
 • Razlogi za predlog in njegovi cilji  
Ta predlog zadeva uporabo člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 
1995 o zaš čiti proti dumpinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, 
kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2117/2005 z dne 
21. decembra 2005 („osnovna uredba“).  
 • Splošno ozadje 
Ta predlog je oblikovan v okviru izvajanja osnovne  uredbe in je rezultat preiskave, ki 
je bila izvedena v skladu z vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami iz osnovne uredbe.
 • Obstoječe določbe na podro čju, na katero se nanaša predlog 
Se ne uporablja. 
 • Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije 
Se ne uporablja. 
2) POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANKAMI IN OCENA U ČINKA  
 • Posvetovanje z zainteresiranimi strankami  
 Zainteresirane stranke, ki jih posve tovanje zadeva, so v skladu z dolo čbami osnovne 
uredbe že imele možnost braniti svoje interese med preiskavo. 
 • Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj  
 Zunanje izvedensko mnenje ni bilo potrebno. 
 • Ocena učinka 
Ta predlog je rezultat iz vajanja osnovne uredbe.  
Osnovna uredba ne predvideva splošne ocene u činka, vendar pa vsebuje iz črpen 
seznam pogojev, ki jih je treba oceniti.  
3) PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA  
 • Povzetek predlaganih ukrepov 
Komisija je 20. decembra 2006 sprožila pr otidampinški postopek v zvezi z uvozom 
koksa iz premoga v kosih s premerom nad 80 mm (koks 80+) s poreklom iz Ljudske 
republike Kitajske.  
V preiskavi je bil ugotovljen damping zadevnega  izdelka, kar pa je  industriji Skupnosti 
povzročilo škodo. V preiskavi je b ilo ugotovljeno tudi, da pr oti uvedbi protidampinških 
ukrepov ni bilo tehtnih intere sov Skupnosti. Na podlagi tega so bili z Uredbo Komisije 
(ES) št. 1071/2007 uvedeni za časni ukrepi. Preiskava je v nadaljevanju potrdila glavne 
začasne ugotovitve.  
SL 3   SL Zato se predlaga, da Svet sprejme priložen i predlog uredbe, in sicer z namenom uvedbe 
dokončnih ukrepov za uvoz koksa iz premoga v kosih s premerom nad 80 mm (koks 
80+) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.  
 • Pravna podlaga 
Uredba Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaš čiti proti dumpinškemu 
uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, kakor je bila nazadnje spremenjena 
z Uredbo Sveta (ES) št. 2117/ 2005 z dne 21. decembra 2005.  
 • Načelo subsidiarnosti 
Predlog je v izklju čni pristojnosti Skupnosti. Na čelo subsidiarnosti se zato ne 
uporablja. 
 • Načelo sorazmernosti 
Predlog je skladen z na čelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov: 
 Oblika ukrepanja je opisana v zgoraj omenjeni osnovni uredbi in ne puš ča prostora za 
odločanje na nacionalni ravni.  
 Navedb o tem, kako se finan čno in upravno breme za Skupnost, nacionalne vlade, 
regionalne in lokalne organe, gospodarske subjekte in državljane zmanjša in je 
sorazmerno s ciljem predloga, ni.  
 • Izbira instrumentov  
 Predlagani instrument: uredba. 
 Druga sredstva ne bi bila prim erna iz naslednjega razloga: 
druga sredstva ne bi bila primerna, ker os novna uredba ne predvideva drugih možnosti. 
4) PRORAČUNSKE POSLEDICE  
 Predlog ne vpliva na prora čun Skupnosti. 
 
SL 4   SL Predlog 
UREDBA SVETA (ES) št. …/.. 
z dne […] 
o uvedbi dokon čne protidampinške dajatve in o dokon čnem pobiranju za časne dajatve, 
ki velja za uvoz koksa iz premoga v kosi h s premerom nad 80 mm (koks 80+) s poreklom 
iz Ljudske republike Kitajske 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaš čiti proti 
dumpinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti
1 („osnovna uredba“) in 
zlasti člena 9 Uredbe, 
ob upoštevanju predloga, ki ga je predlož ila Komisija po posvetovanju s Svetovalnim 
odborom, ob upoštevanju naslednjega: 
A. ZAČASNI UKREPI  
(1) Komisija je 20. decembra 2006 objavila obvestilo
2 o začetku protidampinškega 
postopka v zvezi z uvozom v Skupnost koksa iz  premoga v kosih s premerom nad 80 
mm (koks 80+) s poreklom iz Ljudske repu blike Kitajske („LRK“). Komisija je 
19. septembra 2007 z Uredbo (ES) št. 1071/20073 („začasna uredba“) za uvoz koksa 
80+ s poreklom iz LRK uvedla za časno protidampinško dajatev.  
(2) Ugotovi se, da je bil postopek sprožen po pritožbi treh proizv ajalcev Skupnosti, ki 
predstavljajo okoli 40 % vse proizvodnje koksa 80+ v Skupnosti. Ugotovi se, da je bil 
v uvodni opombi (2) za časne uredbe naveden podcenjen podatek „ve č kot 30 %“; po 
nadaljnji preiskavi je bilo ugotovljeno, da pr itožniki dejansko predstavljajo okoli 40 % 
celotne proizvodnje Skupnosti. 
(3) Kot je navedeno v uvodni izjavi (12) za časne uredbe, je preiskava dampinga in škode 
zajela obdobje od 1. oktobra 2005 do 30. se ptembra 2006 („obdobje preiskave“ ali 
„OP“). V zvezi z gibanji, pomembnimi za oceno škode, je Komisija analizirala 
podatke za obdobje od 1. januarja 2003 do konca OP („obravnavano obdobje“).  
B. NAKNADNI POSTOPEK  
(4) Po uvedbi za časnih protidampinških dajatev za uvoz  koksa 80+ s poreklom iz LRK je 
več zainteresiranih strank predložilo pisne pr ipombe. Stranke, ki so  to zahtevale, so 
prav tako lahko izrazile svoja mnenja.  
                                                 
1 UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo  (ES) št. 2117/2005 (UL 
L 340, 23.12.2005, str. 17). 
2 UL C 313, 20.12.2006, str. 15.  
3 UL L 244, 19.9.2007, str. 3.  
SL 5   SL (5) Komisija je še naprej iskala in preverjala vse informacije, za katere je menila, da so 
nujne za dokon čne ugotovitve. Komisija je zlasti okrepila preiskavo v zvezi z vidiki 
interesa Skupnosti. V povezavi s tem je bil po uvedbi za časnih ukrepov izveden 
dodatni preveritveni obisk, in sicer pri naslednjem podjetju: 
– La Fonte Ardennaise, Vivier-Au-Cour t, Francija – uporabnik v Skupnosti. 
(6) Poleg tega je bil izveden obisk za zbiranje  informacij, in sicer  pri Odboru združenj 
evropskih livarn (CAEF) v nemškem Düsse ldorfu. Z namenom razjasnitve nekaterih 
domnevnih izvedbenih problemov je bil iz veden tudi obisk carinskih organov v 
belgijskem Antwerpnu in nemškem Duisburgu.  
(7) Vse stranke so bile obveš čene o glavnih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je 
bila načrtovana priporo čitev uvedbe dokon čne protidampinške dajatve na uvoz koksa 
80+ s poreklom iz LRK in dokon čnega pobiranja zneskov, zavarovanih z za časno 
dajatvijo. Strankam je bilo dolo čeno tudi obdobje, v okviru katerega so lahko po tem 
razkritju podale svoje pripombe.  
(8) Ustne in pisne pripombe, ki so jih pred ložile zainteresirane stranke, so bile 
obravnavane, ugotovitve pa so bile, kjer je bilo to primerno, ustr ezno spremenjene.  
C. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK  
(9) Ker ni pripomb v zvezi z zadevnim izde lkom in podobnim izdelkom, se potrdijo 
uvodne izjave (13) do (17) za časne uredbe.*  
(10) Glede zgoraj navedenega se dokon čno sklene, da sta zadevni  izdelek in koks 80+, 
proizveden in prodan v primerljivi državi, v ZDA, ter tudi proizveden in prodan s 
strani industrije Skupnosti na tr gu Skupnosti, enaka, v smislu člena 1(4) osnovne 
uredbe.  
D. DAMPING  
(11) Ker ni pripomb v zvezi z ravnjo sodelovanja,  se potrdita izbira primerljive države in 
določitev normalne vrednosti, tj. uvodne izjave (18) do (28) za časne uredbe.  
(12) V zvezi s primerjavo cen je edini sodelujo či izvoznik nasprotoval zavrnitvi Komisije, 
ki je zavrnila njegov zahtevek v zv ezi z dodatnim prebiranjem pri izra čunu dampinga, 
svoje nasprotovanje pa je utemeljeval z dejstvom, da je bil podoben zahtevek 
upoštevan za namen izra čunov škode. Zahtevek je bil zat o sprejet, normalna vrednost 
pa je bila dodatno prilagojena.  
(13) Ocena vrednosti prilagoditve, narejene za razlike v fizika lnih lastnostih v predhodni 
fazi, je bila ponovno pregledana, da bi ods evala vrednost razlik v kazalcih kalori čne 
vrednosti in velikosti med izdelkom, proizv edenim v primerljivi državi, in kitajskim 
izvoženim izdelkom.  
(14) Ker v zvezi s tem ni bilo pripomb, se uvodne izjave za časne uredbe (29) do (31) 
potrdijo. 
(15) Dokončna stopnja dampinga je bila dolo čena na podlagi primerjave tehtanega 
povprečja normalne vrednosti franko tovarna s tehtanim povpre čjem izvozne cene 
franko tovarna, in sicer v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe. Po uporabi 
prilagoditev iz uvodnih izjav (12) in (13) znaša revidirana dokon čna stopnja dampinga 
                                                 
* Zaradi jasnosti se ugotovi, da je bil izraz „isolation industries“ v uvodni izjavi 14 angleške razli čice 
začasne uredbe napaka v pisavi in bi se moral gl asiti „insulation industries“ (industrija izolacij). 
SL 6   SL na ravni države, izražena kot odstote k cene CIF meja Skupnosti, brez pla čane dajatve, 
61,8 %.  
E. ŠKODA 
1. Proizvodnja Skupnosti in industrija Skupnosti 
(16) Ker ni pripomb v zvezi z opr edelitvijo proizvodnje S kupnosti in industrije Skupnosti, 
se potrdijo uvodne izjave (34) do (35) za časne uredbe.  
2. Potrošnja Skupnosti 
(17) Kot je navedeno v uvodni izjavi (36) za časne uredbe, je Ko misija nadaljevala 
preiskavo zlasti v zvezi z enim elemento m potrošnje Skupnosti, in sicer z obsegom 
uvoza v obravnavanem obdobju. Vendar pa v zvezi  s tem ni prejela nobenih novih in 
utemeljenih informacij. In ker ni pripom b zainteresiranih strank, ki bi pod vprašaj 
postavile metodo, s katero se dolo či potrošnja Skupnosti, se potrdita uvodni izjavi (36) 
in (37) za časne uredbe.  
3. Uvoz iz zadevne države 
(a) Obseg in tržni delež zadevnega uvoza; uvozne cene  
(18) Kot je navedeno v uvodnih iz javah (36) in (41) za časne uredbe, je Komisija v 
obravnavanem obdobju nadaljevala preiskavo o obsegu uvoza in cenah. Ugotovi se, da 
je v uvodni izjavi (42) za časne uredbe prišlo do napake pri pisanju, saj so se cene med 
letom 2004 in OP znižale za 43 % in ne 35 %, kot je navedeno v omenjeni uvodni 
izjavi.  
(19) Vendar pa v zvezi z obsegom uvoza in cenami ni bilo novih in utemeljenih informacij. In ker ni pripomb zainteresiranih strank, ki  bi pod vprašaj postavile metodo, s katero 
se določijo obseg in cene zadevnega uvoza, se uvodne izjave (38) do (42) za časne 
uredbe potrdijo.  
(b) Nelojalno nižanje cen 
(20) Sodelujoči proizvajalec izvoznik in en uporab nik sta navedla, da je treba, če naj se pri 
primerjavi cen industrije Skupnosti za podobni izdelek in uvoznih cen zadevnega 
izdelka izra čun nelojalnega nižanja cen izvede na  ustrezni osnovi, izvesti prilagoditev 
za razlike v fizikalnih last nostih. Nekateri proizvajalci  industrije Skupnosti pa so 
navedli, da čeprav v hipoteti čni situaciji koks 80+ nekate rih proizvajalcev Skupnosti 
morda zagotavlja višjo ceno zaradi posebnih kakovostnih zna čilnosti, podatki, ki jih 
ima na voljo Komisija, kažejo na to, da uporabniki ne pla čujejo višje cene za tako 
imenovane boljše kakovostne zna čilnosti, zlasti v okolju z znižanimi cenami, ki so 
posledica plenilskega dampinga. Po beseda h teh proizvajalcev industrije Skupnosti 
odločitve o nakupu, ki jih sprejme indus trija uporabnikov, temeljijo izklju čno na ceni 
kitajskega izdelka. Zato prilagoditve za r azlike v fizikalnih lastnostih niso upravi čene. 
A ker preverjene informacije, ki so jih posre dovale zainteresirane stranke, nakazujejo, 
da obstajajo razlike med vlažnostjo, pepe lom, hlapnim materialom in vsebnostjo 
žvepla v podobnem izdelku in zad evnem izdelku, kar bi pod obi čajnimi tržnimi pogoji 
lahko imelo vpliv na ceno, je bil zahtevek sodelujo čega kitajskega proizvajalca in 
uporabnika sprejet, narejena pa je bila tudi dodatna prilagoditev, ki je upoštevala te 
razlike.  
(21) Za namen jasnosti se navede , da je bila z namenom prim erjave zadevnega izdelka in 
koksa 80+, ki ga proizvaja indus trija Skupnosti na enaki trg ovinski ravni, v predhodni 
fazi pri izra čunu nižanja cen že narejena prilagoditev za stopnjo dobi čka nepovezanih 
SL 7   SL uvoznikov, čeprav to ni posebej omenjeno v uvodni izjavi (43) za časne uredbe. Ta 
prilagoditev je temeljila na podlagi prev erjene donosnosti, ki jo je sodelujo či 
nepovezani uvoznik sporo čil v OP in se giblje med 5 in 10 odstotki4.  
(22) Začasna stopnja nelojalnega nižanja cen za LRK je bila v skladu s tem spremenjena in 
sklene se, da se je v obravnavanem obdobj u zadevni izdelek s poreklom iz LRK v 
Skupnosti prodajal po cenah, ki so nižje od prodajnih cen industrije Skupnosti, 
izraženo v odstotkih to pomeni za 5,7 %.  
4. Stanje industrije Skupnosti 
(23) Ker ni novih in utemeljenih informacij ali pripomb v zvezi s proi zvodnjo, proizvodno 
zmogljivostjo in stopnjami izkoriš čenosti zmogljivosti, obsegom prodaje, tržnim 
deležem, rastjo, zalogami, naložbami in višino stopnje dampinga, se ugotovitve iz 
uvodnih izjav (46) do (50), (53) do (54) in (60) do (61) za časne uredbe potrdijo.  
(a) Prodajne cene v Skupnosti 
(24) Prodajne cene v Skupnosti iz uvodne izjave (51) za časne uredbe so bile popravljene in 
so prikazane v spodnji preglednici. Majhni popravki ne vplivajo na sklepne ugotovitve 
v zvezi s prodajnimi cenami v Skupnosti iz uvodnih izjav (51) in (52) za časne uredbe.  
 2003 2004 2005 OP
Cena na enoto na trgu ES (EUR/tono)  154 191 243  198 
Indeks (2003 = 100)  100 124 158 129 
 
(g) Dobičkonosnost, donosnost naložb, denarni tok in sposobnost zbiranja kapitala 
(25) Izračun dobičkonosnosti iz za časne uredbe je bil revidiran, napaka pa je bila 
popravljena. Pravilni podatki, ki so predstavljen i v spodnji preglednic i, ne vplivajo na 
sklepne ugotovitve o splo šnem gibanju razvoja dobi čkonosnosti industrije Skupnosti, 
pa čeprav podajajo še bolj žalostno s liko stanja industrije Skupnosti: dobi čkonosnost 
industrije Skupnosti se je od 16,2 % v letu 2005 znatno zmanjšala na -3,8 % v 
obravnavanem obdobju. Po popravku so bile pril agojene tudi številke glede donosnosti 
naložb (DN), izražene kot dobi ček v odstotkih neto knjig ovodske vrednosti naložb. 
Številke glede denarnega toka ostajajo enake, kot so v za časni uredbi, vendar pa so v 
spodnji preglednici predstav ljene zaradi jasnosti.  
 2003 2004 2005 OP
Dobičkonosnost prodaje ES nepovezanim 
strankam (% neto prodaje)  8,1 % 15,0 % 16,2 % -3,8 % 
Indeks (2003 = 100)  100 185 200 -47 
DN (dobi ček v % čiste knjigovodske 
vrednosti naložb)  2,2 % 19,2 % 13,3 % -13,3 % 
Indeks (2003 = 100)  100 460 340 -180 
                                                 
4 Zaradi zaupnosti je ta podatek naveden le v razponu. 
SL 8   SL Denarni tok (v 1 000 EUR)  17 641 13 633 34 600 4 669 
Indeks (2003 =100)  100 77 196 26 
 
(26) Ker ni novih pripomb v zvezi s tem, se  sklepne ugotovitve iz uvodne izjave (58) 
začasne uredbe o sposobnosti zbiranja ka pitala industrije Skupnosti potrdijo.  
(c) Zaposlenost, produktivnost in pla če 
(27) Popravljeni so bili tudi poda tki o produktivnosti delovne sile industrije Skupnosti iz 
uvodne izjave (59) za časne uredbe in so prikazani v spodnji preglednici. Ti popravljeni 
podatki kažejo, da se je produktivnost delovne  sile industrije Skupnos ti, ki jo merimo 
kot donos na (tono) na zaposleno osebo na le to, od leta 2003 v primerjavi z OP rahlo 
povečala. Poleg tega so zaradi jasnosti v pr eglednici navedeni tudi podrobnejši podatki 
kot v začasni uredbi o letnih strošk ih dela na zaposlenega.  
 2003 2004 2005 OP
Število zaposlenih  680 754 734 767 
Indeks (2003 = 100)  100 111 108 113 
Produktivnost (ton/zaposlenega)  1 211 1 348 1 299 1 266 
Indeks (2003 = 100)  100 111 107 105 
Letni stroški dela na zaposlenega (v 
EUR)  28 096 27 784 29 453 30 502 
Indeks (2003 = 100)  100 99 105 109 
 
5. Sklepna ugotovitev o škodi 
(28) Po razkritju za časne uredbe je en uporabnik navedel, sklicujo č se na uvodni izjavi (64) 
in (67) za časne uredbe, da je Komisija svoje za časne sklepne ugotovitve o škodi – in 
posledično tudi vzro čno zvezo – osnovala izklju čno na domnevno negativnem razvoju 
nekaterih tržnih kaza lnikov v zelo kratkem časovnem obdobju, namesto da bi škodo 
ocenila v obdobju treh do štirih let, kot je obi čajna praksa. Uporabnik je ta argument 
utemeljil na domnevi, da industrija Skupnosti ni utrpela nobene škode do konca leta 
2005, saj so prejšnji ukrepi konec 2005 prenehali veljati. Ker se je OP kon čalo 
septembra 2006, bi to pomenilo, da bi se  škodljiv položaj v industriji Skupnosti 
pokazal le v obdobju nekaj mesecev leta 2006.  
(29) V zvezi s tem se najprej ugotovi, da je treba uvodno izjavo (64) za časne uredbe, v 
kateri je naveden razvoj dolo čenih kazalnikov škode od leta 2005 do OP, brati v 
povezavi s predhodno uvodno izjavo (63), v kateri  je opisan razvoj kazalnikov škode 
do leta 2005. Iz te h uvodnih izjav za časne uredbe glede kazaln ikov škode je razvidno, 
da je Komisija sledila svoji obi čajni praksi in preverila razvoj kazalnikov škode v 
obdobju skoraj štirih let, tj. od za četka leta 2003 do septembra 2006. Kot je navedeno 
v uvodni izjavi (63), je bilo leto 2004 izje mno leto na trgu koksa 80+, in sicer zaradi 
majhne ponudbe na trgu, ki je bila posledi ca majhnega uvoza iz LRK in zaprtja drugih 
obratov, ki so proizvajali koks  80+ v Skupnosti. Izjemni nara vi tržnih razmer v letu 
SL 9   SL 2004, ki se je odražala tudi v kazalnikih za naslednje leto, ni nasprotovala nobena 
zainteresirana stranka. Ra vno zato, ker se vrhunci v letih 2004 in 2005 štejejo za 
izjemne, je morala Komisija v tem primeru posebno pozornost nameniti razvoju 
kazalnikov škode med 2003 in OP. O pozoriti je treba, da so klju čni finančni kazalniki, 
zlasti dobi čkonosnost, znatno upadli ne le v obdobju 2005 do OP, temve č tudi v 
obdobju 2003 do OP.  
(30) Poleg tega je treba opozoriti na to, da bi bilo sklepanje o stanju industrije Skupnosti 
konec leta 2005 na podlagi  dejstva, da proizvaj alci Skupnosti niso dokon čali pregleda 
zaradi izteka prejšnjih uk repov, popolna špekulacija.  
(31) Zato je treba argument, da je Komisija ana lizirala sliko škode le v zvezi z nekaj meseci 
v letu 2006, zavrniti.  
(32) Zgornji pregledani dejavniki, tj. dobi čkonosnost, donosnost naložb in produktivnost 
industrije Skupnosti, ne vplivajo na gibanja iz za časne uredbe. Prav tako je preverjena 
stopnja nelojalnega nižanja cen  ostala precej nad ravnjo de minimis . Zato se sklepne 
ugotovitve glede znatne škode, ki jo je ut rpela industrija Skupnosti in je navedena v 
začasni uredbi, ne spremenijo. Ker ni novih in utemeljenih inform acij ali pripomb, se 
te ugotovitve dokon čno potrdijo.  
F. VZROČNA ZVEZA 
1. Učinek dampinškega uvoza  
(33) Kot je navedeno v zgornji uvodni izjavi (22), se dokon čno sklene, da so v OP 
povprečne cene uvoza iz LRK znižale povpre čne cene industrije Skupnosti za 5,7 %. 
Revizija stopnje nelojalneg a nižanja cen ne vpliva na  sklepne ugotovitve glede u činka 
dampinškega uvoza iz uvodnih izjav (67) do (69) za časne uredbe.  
2. Nihanje menjalnega te čaja 
(34) En uporabnik je navedel, da razvojni dogodki na trgu po OP kažejo, da je bilo stanje v 
OP izjemno in da so se cene po OP spet za čele zviševati. Ta uporabnik je trdil, da je 
bilo začasno znižanje cen v OP predvsem posledica neugodnega menjalnega te čaja 
med USD in EUR, dejstva, da so cene za koks 80+ na svetovnih trgih izražene v USD, 
in težav pri prilagaj anju cen, ki se ve činoma dogovorijo na letni osnovi, novemu stanju 
valut. V zvezi s tem se ugotovi, da je preiskava pokazala, da so prodajne cene 
proizvajalcev industrije Skupnos ti znotraj EU na splošno izražene v EUR ali kateri 
drugi evropski valuti in ne v USD. Poleg te ga pa razvoj višjih cen po OP, ki ga je 
navedel ta uporabnik in ki bi sovpadal s šibkejšim US D v primerjavi z EUR, ne 
podpira logike argumenta , da so bile padajo če cene koksa 80+ posle dica negativnega 
gibanja menjalnega te čaja med USD in EUR.  
3. Samopovzro čena škoda 
(35) En uporabnik je navedel, da je mogo če domnevno škodo industrije Skupnosti, ki je 
bila posledica nižjih cen, predvsem pripisati agresivni cenovni politiki nekaterih 
evropskih proizvajalcev, ki so prodajali po cenah, nižjih od kitajskih uvoznih cen. 
Vendar pa preiskava ni dala dokazov o sp lošni „agresivni cenovni politiki“ nekaterih 
evropskih proizvajalcev. Ugotovljeno je  bilo, da konkurenca med evropskimi 
proizvajalci poteka predvsem na regionaln ih trgih in ne na ravni Skupnosti, saj 
proizvajalci zaradi znatnih stroškov prevoza izdelek ponava di prodajajo v geografski 
bližini. Morebitne nižje cene nekate rih proizvajalcev torej niso povzro čile škode 
drugim evropskim proizvajalcem. Še ve č, obstoj konkurence med nekaterimi 
evropskimi proizvajalci ne pomeni, da kitajske dampinške uvozne cene teh 
SL 10   SL proizvajalcev niso prisilile  v ugodnejše ponudbe od tistih, ki  bi jih dosegli v primeru 
poštene konkurence s strani kita jskih proizvajalcev, in v pr odajo po neustreznih cenah.  
(36) Ta uporabnik je navede l tudi, da gre najve čji delež pove čanja potrošnje  od leta 2003 
do OP pripisati proizvajalcem Sk upnosti in ne kitajskemu uvozu. Čeprav je temu 
lahko tako v absolutnem smislu, pa je  stanje v relativnem smislu druga čno: preiskava 
je pokazala, da je kitajski uvoz, ki je v letu 2003 imel 24-odstotni tržni delež, 
odgovoren za skoraj polovi čno rast potrošnje od leta 2003 do OP.  
(37) Isti uporabnik je tudi trdil,  da industrija v okolju naraš čajoče potrošnje svojega tržnega 
deleža ni bila zmožna pove čati zato, ker ni pove čala proizvodnih zmogljivosti. Zato je 
moral pove čanju potrošnje v Skupnosti zadostiti kitajski uvoz. Vendar pa je mogo če 
dejstvo, da industrija Skupnosti sv ojih zmogljivosti ni uspela pove čati v skladu z 
naraščajočo potrošnjo, obravnavati kot posledico  negotovega naložbenega okolja, ki 
ga je ustvaril pritisk na cene dampinškega kitajskega uvoza, in ne kot vzrok za škodo 
industrije Skupnosti.  
(38) Ugotovi se, da je imela industrija S kupnosti v OP okoli 120 000 ton prostih 
zmogljivosti, katerih uporaba pa zaradi pritiska na cene dampinškega kitajskega uvoza 
ni bila ekonomsko izvedljiva. Poleg tega  je en proizvajalec Skupnosti proizvodnjo 
med letom 2005 in OP znatno zmanjšal in po OP prenehal s proizvodnjo koksa 80+. 
Posebna narava te industrije pomeni, da za časna ukinitev proizvodnega procesa uni či 
proizvodno opremo (pe či), ponovni zagon pa bi zahteval ogromne dodatne naložbe. V 
razmerah na trgu, za katere je bilo zna čilno bistveno znižanje  cen, z ekonomskega 
vidika ni bilo smiselno inve stirati v ponovni zagon ugasnjenih pe či ali gradnjo novih 
peči.  
(39) Ena zainteresirana stranka je tudi navedla,  da so bili pomemben razlog za domnevno 
škodo industrije Skupnosti tudi višji stroški dela. Vendar pa  je preiskava pokazala, da 
gre splošno pove čanje števila zaposlenih v industr iji Skupnosti pripisati le enemu 
proizvajalcu, ki pa je pove čal tudi svojo produktivnost. Drugi proizvajalci industrije 
Skupnosti so zaposlenost ohranjali na stabilni ravni, čeprav so se soo čali z manjšo 
proizvodnjo. To lahko pojasnimo z naravo proi zvodnega procesa v te j industriji, kjer 
se število zaposlenih, potrebnih za ohranjanje obratovanja proizvodnih zmogljivosti, 
ne spremeni, ne glede na to, ali podjetje obratuje s polno ali manjšo zmogljivostjo, kar 
pa povzro či manjšo produktivnost glede na proizvodnjo.  
(40) V vsakem primeru tudi morebitni nepotrebno vi šji stroški dela neka terih proizvajalcev 
industrije Skupnosti ob manjši proizvodnji ne morejo biti pomemben vzrok škode, in 
sicer zaradi minimalnega u činka, ki so ga spremembe v stroških dela imele na celotno 
dobičkonosnost industrije Skupnosti. Če ponazorimo, je pove čanje stroškov dela 
(1,8 mio EUR) vzrok za manj kot 1 odstotno to čko izgube skupne dobi čkonosnosti 
industrije Skupnosti, ki se je s 16,2 % v letu  2005 zmanjšala na - 3,8 % v OP (za okoli 
39 mio EUR manjši dobi ček).  
4. Cene surovin; naravna prikrajšan ost v smislu dostopa do surovin  
(41) V zvezi s cenami surovin, kot je podr obneje opisano v uvodni izjavi (75) za časne 
uredbe, se ugotovi, da  so revidirani izra čuni pokazali, da je v obravnavanem obdobju 
osnovna surovina, ki se uporablja pri proizvodnji koksa 80+, tj. koksni premog, 
predstavljala okoli 60 % stroš kov za proizvodnjo koksa 80+.  
(42) Ena zainteresirana stranka je navedla, da so pove čani stroški glavne surovine, 
koksnega premoga, na industrijo Skupnosti bolj vplivali kot na kita jsko industrijo, saj 
ima Kitajska lažji dostop do surovin, zaradi česar je industrija Skupnosti celo brez 
SL 11   SL dampinškega uvoza nekonkuren čna. V zvezi s tem se na jprej ugotovi, da zaradi 
omejenega sodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov ni mogo če priti do sklepnih 
ugotovitev v zvezi z dostopom teh do surovin. Treba je tudi navesti, da eden izmed 
proizvajalcev industrije Skupnosti, ki ima velik del celotne pr oizvodnje industrije 
Skupnosti, uporablja koksni premog, ki ga pridob iva v svoji okolici. Poleg tega pa, kot 
je navedeno že v uvodni izjavi (76) za časne uredbe, bi lahko industrija Skupnosti do 
OP zvišanje cen surovin prenesla na prodajne cene. Ugotovi se še, da se po 
razpoložljivih informacijah na trgu tudi Kitajska delno zateka k uvoženim surovinam, 
saj trenutno velike koli čine koksnega premoga uvaža iz Avstralije.  
(43) Druga zainteresirana stranka je  navedla, da je analiza vzro čne zveze napa čna, saj 
dvomi v to, kako je industrija S kupnosti, ki je bila leta 2003 dobi čkonosna, lahko v OP 
utrpela izgubo in ni bila ve č sposobna pokrivati visoki h stroškov surovin, pa čeprav je 
bilo pove čanje prodajnih cen industrije Skupnosti med letom 2003 in OP precej ve čje 
od vpliva pove čanja cen surovin.  
(44) V zvezi s tem se ugotovi, da so bile proda jne cene industrije Skupnosti v OP sicer res 
višje (glej uvodno izjavo (51) za časne uredbe), a so bile ce ne surovin, ki so glavni 
sestavni del stroška proizvodnje, sorazmer no gledano še višje (g lej uvodno izjavo (75) 
začasne uredbe in tudi uvodno izjavo (41) zgoraj). Argument je torej zavrnjen. 
5. Sklepna ugotovitev o vzro čni zvezi 
(45) Ker ni drugih novih in utemeljenih info rmacij ali argumentov, se potrdijo uvodne 
izjave (67) do (80) za časne uredbe, razen revizij uvodnih izjav (67) in (75), kot je 
navedeno zgoraj.  
(46) Ob upoštevanju zgoraj navedenega se za časne ugotovitve obstoja vzro čne zveze med 
znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, in dampinškim kitajskim uvozom 
potrdijo.  
G. INTERES SKUPNOSTI 
1. Dogodki po obdobju preiskave 
(47) Pripombe v zvezi s potrebo po upoštevanj u nekaterih pomembnih dogodkov po OP so 
poslali nekateri proizvajalci industrije Skupnosti in sodelujo či proizvajalci izvozniki in 
uporabniki. Te pripombe se nanašajo zlasti na znatno zvišanje tržne cene koksa 80+, in 
sicer v zvezi s cenami kitajskega uvoza in tudi prodajnimi cenami industrije 
Skupnosti.  
(48) Omenjene zainteresirane stranke so višje uvozne cene pripisale predvsem nekaterim 
ukrepom, ki jih je v zadnjem času kitajska vlada uvedla z namenom zmanjšanja izvoza 
energetsko intenzivnih materialov, vklju čno s koksom. Ti ukrepi zajemajo pove čanje 
izvoznih dajatev in restrik tivno razdeljevanje izvoznih dovoljenj. En uporabnik je 
navedel, da bodo ti ukrepi verjetno dolgotrajni,  in sicer zaradi st rukturnih sprememb v 
kitajski politiki, pri čemer se polsurovi energetski izde lki, kot je koks 80+, ohranijo za 
domači trg, da ustvarijo lokalno dodano vrednos t. Po drugi strani so proizvajalci 
industrije Skupnosti izjavili, da so trenutne cene za časne in predmet sprememb, do 
katerih lahko pride kadar koli po izklju čni presoji vlade LRK.  Isti uporabnik je 
navedel tudi, da je trenutna dobi čkonosnost proizvajalcev Skupnosti visoka, in sicer 
zaradi znatno višjih prodajnih cen po obdobj u preiskave. Po bese dah tega uporabnika 
so prodajne cene industrije Skupnosti dolo čene za dolgoro čni naraščajoči trend zaradi 
znatnega pove čanja potrošnje v industriji kamene volne, neobstoja pove čanja 
proizvodnih zmogljivosti v EU in še zlasti zaradi dramati čnih sprememb v kitajski 
politiki, saj je Kitajska zelo zmanjšala izvoz.  
SL 12   SL (49) Ta uporabnik je navedel, da domnevna dolgo trajnost (i) omejenega izvoza iz Kitajske 
in (ii) domnevne visoke ravni dobi čkonosnosti industri je Skupnosti oporeka 
upravičenosti uvedbe protidampinških ukrepov ter se najprej ugotovi, da je kitajska 
vlada sicer res uvedla ukrepe za zmanjšanje  izvoza energetsko intenzivnih materialov, 
a na voljo ni informacij, na podlagi katerih bi bilo mogo če sklepati o trajanju teh 
ukrepov. Nasprotno pa so izkušnje iz pret eklosti, predvsem v letih 2004 in 2005, 
pokazale, da je mogo če politiko glede izvoza zelo hitro spremeniti. Drugi č, v skladu s 
členom 6(1) osnovne uredbe se informacije v zvezi z dampingom in škodo, povezane z 
obdobjem po obdobju preiskave, obi čajno ne upoštevajo.  
(50) Znatno pove čanje cen kitajskega uvoza koksa 80+  je bilo navedeno v uvodni izjavi 
(112) začasne uredbe in je bilo  upoštevano pri izbiri minimalne uvozne cene („MIP“) 
kot oblike ukrepa. Trend visokih uvoznih cen  preko škodljivih ra vni tudi po potrditvi 
začasne uredbe z objavljenimi tržnimi poro čili in Komisiji razpoložljivimi 
informacijam v zvezi z uvozom koksa 80+ iz LRK se je po uvedbi za časnih ukrepov 
nadaljeval. Ta okoliš čina je spet razvidna iz izbire predlaganega dokon čnega ukrepa, 
minimalne uvozne cene, kot je dolo čeno v uvodni izjavi (75) v nadaljevanju.  
(51) Nekateri proizvajalci indus trije Skupnosti so navedli, da gre visoke uvozne cene, 
opažene po OP, pripisati tudi ladijskim prevoznim stroškom za razsuti tovor, ki so se 
po OP znatno povišali, kar je zvišalo ceno CI F zadevnega izdelka. Navedli so, da ker 
je minimalna izvozna cena dolo čena na osnovi CIF, to ne obravnava vprašanja uvoza 
po dampinški ceni, saj uvozne cene izpolnijo MIP, ko vklju čujejo ladijski prevoz. V 
zvezi s tem se najprej ugotovi, da se v skladu s členom 6(1) osnovne uredbe 
informacije po OP v zvezi z dampingom obi čajno ne upoštevajo. Poleg tega 
proizvajalci industrije Skupnosti niso pojasnili, kako naj bi se domnevno pove čanje 
prevoznih stroškov po njihovem mnen ju upoštevalo v tej zvezi.  
(52) Omenjeni proizvajalci industrije Skupnosti so tudi navedli, da MIP, ki temelji na 
strošku surovin v OP, ustrezno ne odstrani škode, ki jo je povzro čil dampinški uvoz, 
saj bi znatno povišanje ladijskih prevozni h stroškov po OP vplivalo na stroške 
najpomembnejše surovine, koksnega pr emoga, ki ga industrija Skupnosti ve činoma 
uvaža iz čezmorskih držav. V zvezi s tem je treba ponoviti, da se v skladu s 
členom 6(1) osnovne uredbe informaci je po OP v zvezi z dampingom obi čajno ne 
upoštevajo. Poleg tega proizvajalci i ndustrije Skupnosti niso kvantificirali u činka, ki bi 
ga domnevno povišanje ladijskega prevoza im elo na stroške proizvodnje koksa 80+ za 
industrijo Skupnosti, predložili so le  nekaj objavljenih tržnih poro čil o ladijskih 
prevoznih stroških. Ta pa ne omogo čajo dovolj podrobnih izra čunov glede vpliva za 
industrijo Skupnosti kot celoto, ob upoštevanju zlasti, da proizvajalci industrije 
Skupnosti surovine pridobivajo iz ve č različnih virov, eden izmed ve čjih proizvajalcev 
industrije Skupnosti pa pove čanja cen ladijskega prevoza ne bi ob čutil, saj uporablja 
surovine v svoji bližini. Zato je treb a argument proizvajal cev industrije Skupnosti 
zavrniti.  
2. Interes industrije Skupnosti 
(53) Poleg pripomb v zvezi z dogodki po OP, obr avnavanimi zgoraj v uvodnih izjavah (47) 
do (50), je en uporabnik tudi navedel, da  analiza interesa industrije Skupnosti za 
uvedbo ukrepov sloni izklju čno na ugotovitvah v zvezi z OP, brez upoštevanja 
celotnega obdobja preiskave v zvezi s škodo. V zvezi s tem se ugotovi, da analiza 
možnih posledic za industrijo Skupnosti v primeru uvedbe protidampinških ukrepov 
ali njihove neuvedbe izhaja iz analize škode , ki jo je Komisija, kot je pojasnjeno v 
SL 13   SL uvodnih izjavah (28) in (29), izvedla v zvezi z razvojem kazalnikov škode v celotnem 
obravnavanem obdobju. Argument je torej zavrnjen. 
(54) Ker v zvezi s tem ni novih in utemeljeni h informacij ali argumentov, se sklep iz 
uvodnih izjav (82) do (84) za časne uredbe glede interesa industrije Skupnosti potrdi.  
3. Interes nepovezanih uvoznikov/trgovcev v Skupnosti 
(55) Ker v zvezi s tem ni bilo pripomb uvoz nikov/trgovcev, se sk lepne ugotovitve iz 
uvodnih izjav (85) do (87) za časne uredbe potrdijo. 
4. Interes uporabnikov 
(a) Proizvajalci kamene volne 
(56) Ker v zvezi s tem ni bilo novih in utemeljenih informacij ali pripomb, se uvodne izjave 
(89) do (91) za časne uredbe potrdijo. Posledi čno se potrdi tudi, da bi dajatev na ravni 
stopnje nelojalnega nižanja cen imela zelo omejen vpliv na stroške proizvodnje 
sodelujočih proizvajalcev kamene  volne, saj bi hipoteti čno največje povišanje znašalo 
okoli 1 %, kot je navedeno v uvodni izjavi (98) za časne uredbe.  
(b) Livarne 
(57) Po predhodni fazi je Komisija okrepila preiskavo glede možnega vpliva ukrepov na 
uporabnike, zlasti livarne. V ta namen je od CAEF in združenj nacionalnih livarn 
zahtevala dodatne informacije. Prejete informacije potrjujejo za časne ugotovitve, ki 
temeljijo na odgovorih uporabnikov v vprašalni kih, kot je navedeno v uvodnih izjavah 
(93) in (94) za časne uredbe, in sicer, da je vpliv koksa 80+ v vseh stroških proizvodnje 
livarne precej skromen. Medtem ko je de lež koksa 80+ v stro ških proizvodnje 
uporabnikov odvisen od izdelka, pa je bi lo ugotovljeno, da je njegov razpon na 
splošno med 2 in 5 odstotki. 
(58) Glede dobi čkonosnosti livarn, omenjene v uvodni izjavi (93) za časne uredbe, pa je 
bilo ugotovljeno, da se giblje med 2 in 6 odstotki. To je v sk ladu z informacijami 
CAEF, ki temeljijo na študiji dobi čkonosnosti 93 livarn v letu 2006, v skladu s katero 
je povpre čna dobičkonosnost livarske industrije 4,4 % (povpre čna stopnja za livarne, 
ki proizvajajo za avtomobilski sektor, je 2,8 %, za livarne, ki proizvajajo za sektor 
strojništva, pa ta znaša 6,4 %).  
(59) Zgoraj omenjene dodatne informacije so tudi potrdile za časne ugotovitve, da bi 
dajatev na ravni stopnje nelojalnega nižanja  cen imela zelo omejen vpliv na stroške 
proizvodnje livarn, najve čje hipoteti čno povišanje bi znašalo okoli 1 %. Ugotovi se, da 
bi pri velikem delu livarn, vklju čenih v analizo iz uvodne izjave (93) za časne uredbe, 
ta odstotek znašal celo manj kot 1 %.  
(60) Nekatere zainteresirane stranke so  navedle, da zaradi nizke povpre čne stopnje dobi čka 
evropske livarne ne morejo vzdržati znatnih povišanj cen koksa 80+, ki pa jih tudi ne 
morejo prenesti na stranke. V zv ezi s tem se ugot ovi, da ni mogo če izključiti dejstva, 
da nekatere livarne morda ne bodo prenesle  trenutnih cen koksa 80+. A ker kaže, da 
povišanja cen po OP ne gre prip isati protidampinškim ukrepom , saj je MIP, ki jo je 
naložila za časna uredba, veliko nižja od trenutne tržne cene, višanje cen pa se je za čelo 
že pred uvedbo za časnih ukrepov.  
(c) Varnost oskrbe 
(61) Nekateri uporabniki se že ve čkrat ponovili svoje prejšnje trditve v zvezi z varnostjo 
oskrbe s koksom 80+ in navedli, da bi ukrepi zelo vplivali na  industrijo uporabnikov 
ES, za katero je koks 80+ surovi na strateškega pomena. Hkrati  pa so tudi izjavili, da 
SL 14   SL bo uvedba protidampinških ukrepov le malo, če sploh, vplivala na kitajski izvoz. Še 
več, oblika in raven protidampinških ukrepov, sprejetih v tem primeru, sta namenjeni 
kot varnostna ukrepa za industr ijo Skupnosti, ki pa umetno ne izkrivljata trga v škodo 
industrije uporabnikov. Preisk ava je pokazala, da lahko tv eganje pomanjkanja zalog, 
če sploh, izhaja iz možnega pove čanega doma čega povpraševanja na Kitajskem in iz 
trenutne kitajske politike za zmanjšanje en ergetsko intenzivnega izvoza, ne pa iz 
protidampinških ukrepov.  
5. Sklepna ugotovitev o interesu Skupnosti 
(62) Zgornja dodatna analiza v zvezi z inte resom uporabnikov v Skupnosti ni spremenila 
začasnih sklepnih ugotovitev v zvezi s tem. Tudi če bi v nekaterih primerih breme 
moral v celoti nositi uporabnik/uvo znik, bi bile negativne finan čne posledice zanj v 
vsakem primeru zanemarljive. Zato se sklepne ugotovitve glede interesa Skupnosti, 
kot so navedene v za časni uredbi, ne spremenijo. Ker ni drugih pripomb, se te 
dokončno potrdijo. 
H. DOKON ČNI UKREPI  
1. Stopnja odprave škode 
(63) Stopnja dobi čka pred obdav čitvijo, ki je bila v za časni uredbi upor abljena za izra čun 
stopnje odprave škode, je temeljila na povpre čni stopnji dobi čka, ki ga je industrija 
Skupnosti dosegla med letoma 2003 in 2005. Za časen izračun je pokazal 15,3 % 
prihodka od prodaje. To se je štelo kot stopnja dobi čka pred obdav čitvijo, ki jo 
industrija te vrste lahko razumno doseže v tem sektorju pod obi čajnimi konkuren čnimi 
pogoji, tj. brez obstoja dampinškega uvoza.  
(64) Več zainteresiranih strank je izpodbijalo za časno uporabljeno stopnjo dobi čka. En 
uporabnik je navedel, da je 15,3-odstoten dobi ček pretiran, ker je bil dobi ček, ki ga je 
industrija Skupnosti dose gla v letih 2004 in 2005, izje men, saj se je ustvaril v času, ko 
je bilo pomanjkanje kitajskega koksa 80+ tako veliko, da so bili tedaj veljavni 
protidampinški ukrepi ukinjeni . Ta uporabnik je navedel, da  ni utemeljenega razloga 
za uporabo stopnje dobi čka, ki je znatno višja od stopnje, uporabljene v prejšnji 
preiskavi. Ugotovi se, da je stopnja dobi čka, uporabljena v kon čni fazi prejšnje 
preiskave, znašala 10,5 %.  
(65) Sodelujoči kitajski proizvajalec izvozn ik je ponovil argument, da za časno uporabljeno 
stopnjo dobi čka izkrivljajo visoki dobi čki v letih 2004 in 2005, ki  so bili ustvarjeni 
zaradi izjemnih tržnih pogojev. Ta proizvajal ec izvoznik je navedel, da je koks 80+ 
izdelek, podoben splošnemu blagu, in da bi bila stopnja dobi čka v višini 5 % bolj v 
skladu s stopnjami dobi čka, prej uporabljenimi za izde lke, podobne splošnemu blagu.  
(66) Nekateri proizvajalci industrije Skupnosti pa so navedli, da 15,3-odstotna stopnja 
dobička ni primerna za odpravo škode, saj so  omenjeni proizvajalci v preteklosti 
dosegli še višje stopnje dobi čka, in sicer v okolju brez nižanja cen, ki ga povzro či 
dampinški izvoz. Izjavili so, da 15,3-odstotna stopnja dobi čka ne bi zadostovala za to, 
da bi proizvajalci Skup nosti lahko investirali v obse gu, potrebnem za izpolnjevanje 
obveznih okoljskih standardov in za obnovo ali ponovni zagon zaprtih proizvodnih 
zmogljivosti. Navedeno je bilo, da bi takšna prenovitev proizvodnje Skupnosti 
proizvajalcem Skupnosti omogo čila zadostitev pove čanega povpraševanja po koksu 
80+. Zadevni proizvajalci Skupnos ti pa niso predstavili natan čne vrednosti stopnje 
dobička, ki bi zanje bila razumna.  
(67) Najprej se ugotovi, da je bilo ob upoš tevanju revidirani h ugotovitev glede 
dobičkonosnosti, omenjenih v uvodni izjavi (25), ugotovljeno, da je tehtana povpre čna 
SL 15   SL dobičkonosnost v obdobju 2003 do 2005 znašala deja nsko 13,1 % in ne 15,3 %, kot je 
navedeno v uvodni izjavi (107) za časne uredbe.  
(68) Drugič, metodologija, uporabljena za dolo čitev stopnje odprave škode, je bila po 
prejetih pripombah ponovno prever jena. Ocenjeno je bilo, da  bi leta, uporabljena kot 
merilo, morda res lahko bila nereprezentativna v obi čajnih okoliš činah, če je bilo leto 
2004 izjemno dobro leto v smislu dobi čkov (15 %) zaradi velikega pomanjkanja 
kitajskega koksa 80+ na trgu. Ta izjemna situacija se je spet pojavila leta 2005 
(16,2 %). Na drugi strani pa  je bila industrij a Skupnosti v letu 2003 verjetno še vedno 
v procesu okrevanja od prejšnjega dampinga, kar se je pokazalo v nižji stopnji dobi čka 
(8,1 %). Ciljni dobi ček v višini 10,5 %, uporabljen v prej šnji preiskavi, je temeljil na 
treh zaporednih le tih (1995 do 1997) v času pred ve čjo uveljavitvijo kitajskega uvoza 
na trgu. Zato se zdi, da primerneje odseva dobi čkonosnost, ki jo ta vrsta industrije 
lahko doseže v okolju brez dampinškega uvoza.  
(69) V zvezi s trditvami nekaterih proi zvajalcev Skupnosti gl ede stopnje dobi čka, potrebne 
za naložbe, se ugotovi, da to merilo pri dolo čitvi stopnje odprave škode ni pomembno. 
Dejansko mora biti stopnja dobi čka pri izra čunu ciljne cene, ki  bo odpravila zadevno 
škodo, omejena na stopnjo dobi čka, ki bi jo industrija Skupnosti lahko razumno 
dosegla pod obi čajnimi konkuren čnimi pogoji, tj. v okolju brez dampinškega uvoza.  
(70) Na podlagi navedenega se sklene, da  bi industrija Skupnosti v okolju brez 
dampinškega uvoza lahko razumno pri čakovala stopnjo dobi čka pred obdav čitvijo v 
višini 10,5 %, ta stopnja dobi čka pa je bila uporabljena v dokon čnih ugotovitvah.  
(71) Kitajske uvozne cene, prilagojene za izra čun stopnje nelojalnega nižanja cen (glej 
uvodne izjave (20) do (21)), so bile za OP primerjane z neškodljivo ceno podobnega 
izdelka, ki ga industrija Skupnosti prodaja na trgih Skupnosti. Neškodljiva cena je 
rezultat prilagoditve prodajnih cen industr ije Skupnosti z namenom odražanja stopnje 
dobička, kot je zdaj revidi rana (glej uvodno izjavo (70)). Razlika, ki izhaja iz te 
primerjave, izražena kot odstotek celotne uvoz ne vrednosti CIF, je znašala 23,0 %, tj. 
manj od ugotovljene stopnje dampinga.  
(72) Ker noben proizvajalec izvoznik iz LRK ni zahteval individu alne obravnave, se je za 
vse izvoznike v LRK izra čunala enotna stopnja odprav e škode za celo državo.  
2. Dokončni ukrepi 
(73) Na podlagi sklepnih ugotovitev v zvezi z dampingom, škodo, vzro čno zvezo in 
interesom Skupnosti ter v skladu s členom 9(4) osnovne ure dbe je treba uvesti 
dokončno protidampinško dajatev na najnižji st opnji ugotovljene stopnje dampinga in 
škode v skladu s pravilom nižje dajatv e. V tem primeru se dajatev dolo či na 
ugotovljeni stopnji škode.  
(74) Na podlagi zgoraj navedenega znaša dokon čna dajatev 23,0 %.  
3. Oblika ukrepov 
(75) Začasna uredba je protidampinško dajate v uvedla v obliki minimalne uvozne cene. 
Glede na to, da premisleki za izbiro MIP kot oblike ukrepa iz uvodne izjave (112) 
začasne uredbe še vedno veljajo in da proti tej izbiri ni pripomb, se MIP kot oblika 
ukrepa potrdi.  
(76) Kot je navedeno v uvodni izjavi (117) za časne uredbe, je Komisija nadalje analizirala 
izvedljivost sistema indeksaci je za minimalno uvozno ceno. V ta namen je Komisija 
preverila razli čne možnosti indeksacije, zlasti razvoj cene koks nega premoga, glavne 
surovine koksa 80+. Nekateri proizvajalci industrije Skupnosti so tudi navedli, da 
SL 16   SL mora biti MIP povezana s stroškom koksnega premoga. Vendar pa je bilo ugotovljeno, 
da razvoj cene koksnega premoga ali druge pomembne sestavine nihanja cene koksa 
80+ ne pojasni v zadostni meri. Zato je bilo odlo čeno, da se MIP ne indeksira.  
(77) Višina minimalne uvozne cene je posledica uporabe stopnje škode pri izvoznih cenah, 
uporabljenih pri izra čunu stopnje odprave škode v OP. Tako izra čunana dokon čna 
minimalna uvozna cena torej znaša 215 EUR na tono.  
4. Izvajanje 
(78) Ker v zvezi z izvajanjem ukrepov ni bilo  pripomb, se uvodne iz jave (114) do (116) 
začasne uredbe potrdijo. 
(79) Obstajali so pomisleki gled e uporabe teh ukrepov v zvezi z metodo merjenja koksa za 
določitev deležev koksa 80+ in koksa 80- pri mešanih pošiljkah. Preiskava je 
pokazala, da uvozniki koksa 80+ nalagajo str oga merila med drugim tudi za velikost in 
vlažnost in da uvoznik po prihodu kupljenega izdelka v Skupnost izvede kontrolne 
meritve, s katerimi preveri, ali so ta me rila upoštevana. Glavni uporabniki koksa v ES 
so certificirani po ISO 9001:2000 ali podobnih sistemih uprav ljanja kakovosti, ki za 
vsako pošiljko nalagajo certifikate o porek lu in certifikat o skladnosti. Takšne 
certifikate o skladnosti, ki pot rjujejo tudi dimenzijske sp ecifikacije, lahko zahtevajo 
tudi odgovorni carinski organi za namen preverja nja pravilnosti podrobnosti, 
vsebovanih v deklaraciji.  
(80) Dva standarda ISO, ki ju uporablja indus trija, sta ISO 728:1995 in ISO 18238:2006, ki 
določata metodo merjenja in metodo vzor čenja koksa za merjenje. Dejstvo, da 
industrija uvoza že uporablja ta dva standarda, kaže na to, da sta standarda uporabna in 
zato pomembna za izvajanje teh ukrepov.  
I. DOKON ČNO POBIRANJE ZA ČASNE DAJATVE  
(81) Glede na obseg ugotovljene stopnje damp inga in glede na raven škode, povzro čene 
industriji Skupnosti, se zdi nujno, da se znes ki, zavarovani z za časno protidampinško 
dajatvijo, ki jo je uvedla za časna uredba, dokon čno pobirajo v obsegu višine uvedenih 
dokončnih dajatev. Ker je dokon čna dajatev nižja od za časne dajatve, se zneski, ki so 
začasno zavarovani in presegajo dokon čno stopnjo protidampinške dajatve, sprostijo –  
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: 
Člen 1 
1. Uvede se dokon čna protidampinška dajatev na uvoz koksa iz premoga v kosih s 
premerom ve č kot 80 mm (koks 80+) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, uvrš čenega 
pod oznako KN ex 2704 00 19 (oznaka TARIC 2704 00 19 10). Premer kosov se dolo či v 
skladu s standardom ISO 728:1995. 
2. Znesek dokon čne protidampinške dajatv e, ki se uporablja za izde lke iz odstavka 1, je 
razlika med minimalno uvozno ceno 215 EUR za tono in neto ceno franko meja Skupnosti 
pred plačilom dajatve v vseh primerih, ko je sl ednja nižja od minimalne uvozne cene. 
3. Protidampinška dajatev se sorazmerno uporablja tudi za koks iz premoga v kosih s premerom ve č kot 80 mm, kadar je odpremljen v mešani cah, ki vsebujejo koks iz premoga v 
kosih s premerom ve č kot 80 mm in koks iz premoga v kosih z manjšim premerom, razen če 
je določeno, da koli čina koksa iz premoga v kosih s premerom ve č kot 80 mm ne predstavlja 
več kot 20 % neto suhe teže  mešane pošiljke. Koli čina koksa iz premoga v kosih s premerom 
več kot 80 mm v mešani cah se lahko dolo či na podlagi vzorcev v skladu s členi 68 do 70 
SL 17   SL Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/925, kjer je med drugim navedeno, da lahko carinski organi od 
deklaranta zahtevajo, da predloži dr uge dokumente za namene preverjanja to čnosti navedb v 
deklaraciji, in pregledajo blago ter vzamej o vzorce blaga zaradi an alize ali podrobnega 
preverjanja. Kadar se koli čina koksa iz premoga v kosih s premerom ve č kot 80 mm dolo či na 
podlagi vzorcev, se vzorci izberejo  v skladu s standardom ISO 18238:2006.  
4. Če je bilo blago poškodovano pred vstopom v prosti promet in je torej dejansko 
plačana ali pla čljiva cena porazdeljena za dolo čitev carinske vrednosti v skladu s členom 145 
Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/936, se zgoraj dolo čena minimalna uvozna cena zmanjša za 
odstotek, ki ustreza porazdelitvi dejansko pla čane ali pla čljive cene. Pla čljiva dajatev bo tako 
enaka razliki med znižano minimalno uvozno  ceno in znižano neto ceno franko meja 
Skupnosti pred carinjenjem. 
5. Če ni določeno druga če, se uporabljaj o veljavne dolo čbe o carinskih dajatvah.  
Člen 2 
Zneski, zavarovani z za časno protidampinško dajatvijo po Uredbi Komisije (ES) 
št. 1071/2007 o uvedbi za časne protidampinške dajatve na uvoz koksa iz premoga v kosih s 
premerom ve č kot 80 mm (koks 80+) s poreklom iz  Ljudske republike Kitajske, se dokon čno 
pobirajo po stopnji dokon čne dajatve, ki jo nalaga člen 1. Zavarovani zn eski, ki presegajo 
višino dokon čne dajatve, se sprostijo.  
Člen 3 
Ta uredba za čne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije . 
Ta uredba je v celoti zavezujo ča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. 
V Bruslju,  
 Za Svet 
 Predsednik  […] 
                                                
 
5 UL L 302, 19.10.1992, str. 1. Uredba, kakor je  bila nazadnje spremenjen a z Uredbo Sveta (ES) 
št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).  
6 UL L 253, 11.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) 
št. 214/2007 (UL L 62, 1.3.2007, str. 6).