SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 18.1.2011 
SEC(2011) 68 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
  
Spremni dokument k 
  
SPOROČILU KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
 
„Razvijanje evropske razsežnosti v športu“ 
SEC(2011) 67 kon č. 
SEC(2011) 66 kon č. 
COM(2011) 12 kon č. 
SL 2   SL Ta ocena u činka spremlja sporo čilo Komisije o „razvijanju evrops ke razsežnosti v športu“. V 
nadaljevanju je predstavljen povzetek glavnih vidikov ocene u činka. 
Ozadje 
Člen 165 Pogodbe o delovanju evropske unije (P DEU) daje EU nove pristojnosti za podporo, 
uskladitev ali dopolnitev ukrepov držav članic na podro čju športa. Pogodba poziva EU, naj 
prispeva k spodbujanju športnih zadev in za gotovi ukrepe EU, kate rih cilj je razvijanje 
evropske razsežnosti v športu.  
Člen 165 PDEU vsebuje tudi skliceva nje na „spodbujevalne ukrepe na podro čju športa“, na 
podlagi katerih bi Komisija lahko predla gala novo shemo porabe v okviru teko čih finančnih 
perspektiv, kot je na primer na dve leti omejen š portni program EU Čeprav se Komisija 
zaveda visokih pri čakovanj zainteresiranih strani s podro čja športa glede finan čne podpore 
EU v skladu s pooblastilom iz Pogodbe, je anal iza trenutnega stanja  pripeljala do zaklju čka, 
da pomembne prora čunske in vsebinske omejitve naspro tujejo takšnemu predlogu na tej 
stopnji. Prvi č, preostala razlika v us treznem poglavju prora čuna EU je zelo omejena. Tako 
vrednosti, ki bi omogo čila prvi športni program EU, ki bi imel potencial za izpolnitev 
njegovih ciljev, ni bilo mogo če predlagati. Drugi č, tekoči pripravljalni ukrepi za leti 2009 in 
2010 na podro čju športa še niso bili predme t neodvisnega vrednotenja za upravi čenje dodane 
vrednosti EU programa. Ocena u činka za prihodnji športni progr am EU (od leta 2014), ki 
upošteva vrednotenje ustreznih pripravljalnih ukrepov na podro čju športa, se lahko zaklju či 
šele leta 2011. Na podlagi tega je Generalni direktorat za izobražev anje in kulturo ponovno 
preučil svoj prvotni na črt za pobudo za leto 2010 in združi l predlog politike s programom 
porabe. 
Ta ocena u činka se zato izvede samo za politi čno pobudo (Sporo čilo), da se izvede Lizbonska 
pogodba na podro čju športa Nadgrajuje nove dolo čbe Pogodbe in številne informacije iz 
neformalnega sodelovanja EU na podro čju športa v preteklih letih, zlasti iz izkušenj, 
pridobljenih z izvajanjem Bele knjige o šp ortu iz leta 2007 in z obsežnim postopkom 
posvetovanja iz leta 2010. 
Opredelitev problematike 
Ocena učinka z odkrivanjem glavnih splošnih in posebnih težav, s katerimi se sre čuje šport na 
ravni EU, najprej obravnava potrebo po ukrepan ju EU. Dokazi kažejo prostor za spodbujanje 
pozitivnih vrednosti in u činkov športa, nevarnosti, ki ogrožajo  potencial sektorja, da prispeva 
k družbi in gospodarstvu, ter pos ebne izzive, s katerimi se sre čuje razvoj športnega sektorja. 
Vendar do zdaj ni bilo strategije  za evropski pristop k športu, v sklopu katere bi Komisija in 
države članice na podlagi skupnega programa sodelovale  in ki bi celovito  obravnavala izzive. 
Celoten potencial športnega sektorja glede pris pevanja k strateškim ciljem EU na družbenem 
in gospodarskem podro čju doslej ostaja  neraziskan. 
Ob ugotavljanju posebnih težav in izzivov sta se upoštevala pooblastilo iz Pogodbe ter 
nujnost, da se obravnavajo samo težave, ki  so pomembne na ravni EU (subsidiarnost). 
Ugotovljeno je bilo naslednje: 
– izzivi v povezavi z zdravju koristno, družbeno in izobraževalno vlogo športa: 
SL 3   SL • tveganje za zdravje zaradi pom anjkanja telesne dejavnosti; 
• socialna izklju čenost prikrajšanih skupin in neizkoriš čene možnosti športa; 
• neprilagojeni sistemi za združevanje športa in izobraževanja; 
– izzivi v zvezi s trajnostnimi športnimi strukturami: 
• nezadostna podpora prostovoljstvu; 
• sedanji in prihodnji izzivi trajnostnega fina nciranja športa, tudi  glede na zakonodajne 
spremembe v državah članicah v sektorju iger na sre čo; 
• nezadostno varstvo pravic intelektualne lastnine; 
– nedovoljena poživila kot tveganje za teles no in moralno integriteto športnikov; 
– diskriminacija v športu na podlagi nacionalnosti; 
– neuporabljen obseg uporabe za izboljšanje dialoga na podro čju športa na ravni EU; 
– zaznano pomanjkanje pravne jasnosti glede uporabe prava EU na podro čju športa; 
– nezadostne informacije o športu za EU-27. 
Cilji 
Drugič, ocena učinka opredeli cilje na črtovane pobude. Na splošno mora biti cilj na črtovane 
pobude prispevati k najpomembnejšim ciljem EU, dolo čenim v strategiji Evropa 2020, tj. 
trajnostni rasti, boju proti brez poselnosti, okrepitvi socialne vklju čenosti in krepitvi Evrope 
državljanov. 
S strateškega vidika mora biti cilj na črtovane pobude zagotoviti Komisiji in državam 
članicam okvir za dejavnosti na podro čju športa na ravni EU s predvidenim izvajanjem 
ukrepov na podlagi člena 165 PDEU. 
V skladu z ugotovljenimi posebnimi izzivi ocena u činka obravnava posebne cilje , ki naj bi jih 
načrtovana pobuda uresni čila: 
– spodbujanje zdravju koristne, družbene  in izobraževalne vloge športa; 
– podpiranje športne strukture na podlagi prostovoljstva; 
– varovanje telesne in moralne integritete športnikov; 
– spodbujanje pravi čnosti in odprtosti na š portnih tekmovanjih; 
– krepitev dialoga in sodelovanje z zainteresiranimi stranmi s podro čja športa; 
– povečanje razumevanja uporabe prava EU na podro čju športa; 
– podpiranje baze podatkov na podro čju športa za EU-27. 
SL 4   SL V tem poglavju ocena u činka nadalje prou čuje, ali so ukrepi EU upravi čeni z vidika 
subsidiarnosti, ter opisuje dodano vrednost EU na črtovane pobude. 
V skladu s pooblastilom iz Pogodbe in ker imajo države članice popolno pristojnost na 
področju športa, pobuda EU ne bo nadomestila ukrepov držav članic, ampak predlagala 
dodatne ukrepe ob popolnem upoštevanju zahtev subsidiarnosti na podro čjih, na katerih 
države članice napredka pri ugotovljeni h izzivih po izkušnjah ne morejo zadovoljivo rešiti v 
okviru svojih nacionalnih ustavnih sistemov. Na črtovana pobuda bo zajemala samo to, kar je 
nujno, da doseže opredeljene cilje, vendar bo  upoštevala zahteve po sorazmernosti in 
pooblastilo iz Pogodbe, ki izklju čuje usklajevanje in zagotavlja samo „mehka orodja“ za 
ukrepe na ravni EU. Na črtovana pobuda EU se bo izvajala na podlagi obstoje čih nacionalnih 
in evropskih struktur.  
Razlog za evropsko dodano vrednost je, da bo EU delovala kot katalizator, da se pove ča 
učinek nacionalnih ukrepov v korist športu. Pobuda na ravni EU bo omogo čila razvoj 
dejavnosti, ki vzpostavlja jo povezave med razli čnimi organizacijami in akterji v športu in 
zunaj njega, vklju čno zlasti z javnimi organi na evrops ki, nacionalni, regionalni in lokalni 
ravni, športnimi organizacijami, organizacijami , povezanimi s športom, ter izobraževalnimi 
ustanovami. Ukrepi bodo povzro čili izmenjavo znanja in izkušenj ter dobrih praks na 
različnih podro čjih v zvezi s športom in telesno dejavnostjo (na primer na podro čjih zdravja, 
izobraževanja, socialne vklju čenosti). EU lahko tako ustvari možnosti za sodelovanje med 
zainteresiranimi stranmi, ki ne  bi obstajale brez ukrepov EU.  
Možnosti politike 
Tretjič, ocena učinka opredeljuje tri možnosti politike, ki predstavljajo možne mehanizme za 
uresničitev opredeljenih ciljev: 
• možnost A : sodelovanje na podlagi Bele knjige o š portu iz leta 2007 (osnovni scenarij); 
• možnost B : opredelitev strateškega srednjero čnega okvira za sode lovanje na podro čju 
športa na podlagi novega programa EU za šport (okvir + novi program); 
• možnost C : opredelitev strateškega dolgoro čnega politi čnega okvira na podlagi 
vzpostavitve odprte metode koordinacije na podro čju športa (dolgoro čni okvir + odprta 
metoda koordinacije). 
Ocena učinkov 
V naslednjem poglavju je vsaka od treh možnosti politike ocenjena glede na:  
(1) pričakovane gospodarske, družbene in okoljske u činke, vklju čno z oceno 
najpomembnejših u činkov glede na verj etnost in razsežnost; 
(2) učinkovitost, ki upošteva odnos med vložkom in želenimi u činki, ocenjuje pa tudi 
zmožnost Komisije, da doseže zastavljene cilje; 
(3) uspešnost, ki upošteva verjetnost uresni čitve ciljev, ki jih pobuda namerava dose či; 
(4) usklajenost glede na najpomembnejše cilje politike EU. 
SL 5   SL a) Skupna vsem možnostim so pozitivni družbeni  in, v manjši meri, gospodarski u činki, ki bi 
jih na splošno lahko pri čakovali od ukrepov na ravni EU, na menjenih spodbujanju družbene 
vloge športa prek ukrepov na klju čnih podro čjih, tj. zdravju koristna telesna dejavnost, 
socialna vklju čenost, izobraževanje in uspos abljanje ter prostovoljstvo (ki na primer 
ustvarjajo bolj zdrave in vklju čujoče družbe ter pove čano zaposljivost). Strateško usmerjena 
in usklajena pristopa k politiki, kot ju dolo čata možnosti B in C, zlasti odprta metoda 
koordinacije (možnost C), bosta ve rjetno okrepila te pozitivne u činke. Nadaljnja politi čna 
prizadevanja zadevnih zainteresi ranih strani na nacionalni, ev ropski in mednarodni ravni za 
boj proti nedovoljenim poživilom  bodo verjetno imela neposreden pozitiven u činek na 
izboljšano podobo športa v družbi in verodostojnost športnih tekmovanj. 
Novi ukrepi, namenjeni usklaj evanju politike na drugih podro čjih, na primer podpori športnih 
struktur (kot so ukr epi za zagotavljanje trajnostnega financiranja množičnega športa), imajo 
potencialno pozitiven gospodarski u činek z vidika bolj stabilnih in prilagojenih športnih 
struktur na vse bolj konkuren čnih trgih, kar lahko morebiti pove ča kakovost športnih storitev, 
to pa lahko posledi čno prispeva k temu, da se ljudem za gotovi dostop do lokalnih športnih 
struktur. Politi čni pristopi k reševanju diskrimin acije v športu (npr. ukrepi na podro čju 
prostega gibanja športnikov ) imajo lahko pozitiven u činek na delovanje notranjega trga in 
lahko prispevajo tudi k prepre čevanju diskriminacije državljanov EU. Ukrep politike, 
katerega cilj je ve čja pravna jasnost glede športnih pravil s pove čanjem razumevanja uporabe 
prava EU na podro čju športa zaradi uporabe posebnih smernic na ravni EU, bo verjetno imel 
pozitiven u činek na delovanje notranjega trga, sa j potencialno pomaga športnemu sektorju 
razviti svoje dejavnosti znotraj trdnega pr avnega okvira. Prav tako lahko prispeva k 
preprečevanju napetosti med razli čnimi akterji ali pravnih spor ov. Podpora, katere cilj je 
izboljšanje struktur dialoga in sodelovanja na ravni EU , lahko omogo či boljše sodelovanje z 
zainteresiranimi stranmi ter vklju čujoče in pregledne procese. Izkušnje iz drugih sektorjev, na 
primer izobraževanja, kulture, mladih, kažejo, da lahko politi čna podpora za razvoj baze 
podatkov za EU-27 omogoči bolj utemeljeno oblikovanje naciona lnih in evropskih politik na 
podlagi ekonomsko utemeljenih argumentov, na  primer v zvezi z javno porabo ali 
naložbenimi odlo čitvami. Dostop do informacij zadostne kakovosti lahko prav tako koristi 
drugim akterjem, na primer športnim organi zacijam, ki morajo zagotoviti dobro gospodarsko 
upravljanje svojih dejavnosti.  
V zvezi z okoljskimi u činki poročilo priznava, da lahko šport, zl asti veliki športni dogodki, do 
določene mere negativno vpliva na okolje. Vs e možnosti lahko spodbuj ajo okolju prijazne 
pristope, čeprav v razli čni meri. 
Vsaka možnost je nato ocenjena z vidika verjetnosti, da bo dosežen najpomembnejši in 
najbolj želeni pozitivni u činek, ter njene razsežnosti. Ugotovljeno je bilo, da so 
najpomembnejši u činki trije: izboljšanje javnega zdra vja, socialna vklju čenost prikrajšanih 
skupin ter prispevek k zaposljivost i in novim delovnim mestom.  Zaradi strateškega politi čnega 
okvira in novih ukrepov, ki jih v primerjavi z osnovo predvidevata ti možnosti, sta verjetnost 
in razsežnost obi čajno večja pri možnostih B in C kot pri možnosti A. 
b) Učinkovitost možnosti A je ocenjena ze lo nizko kljub pozitivno ocenjenim u činkom 
človeških virov ter kljub dejstvu, da bi Ko misija imela sistemsko zmogljivost za dosego 
zastavljenih ciljev. Razlog za to oceno je zelo ve lika verjetnost, da ta možnost ne bi dosegla 
želenih učinkov, ter dejstvo, da je zgolj nadaljevanje teko čih dejavnosti težko utemeljiti glede 
na novo pooblastilo iz Pogodbe, ki izrecno poziva k ukrepom EU na podro čju športa. V 
nasprotju z možnostjo A zahteva možnos t C sorazmerno velik vložek z vidika človeških 
virov, pri čemer je verjetnost te mo žnosti, da doseže želene u činke, visoka do zelo visoka. 
SL 6   SL Izboljšanje u činkovitosti je zato treba pr edvideti za možnost C v primerjavi z osnovo. V zvezi 
z zmožnostjo doseganja zastavljenih ciljev dos lej nimamo nobene izkušnje z odprto metodo 
koordinacije na novem horizontalnem politi čnem podro čju, kot je šport. Na tej zgodnji stopnji 
uradnega sodelovanja EU na podro čju športa zadostnih dokazov za oblikovanje soglasja glede 
odprte metode koordinacije še ni. Zmožnost mo žnosti C da doseže zastav ljene cilje je bila 
zato ocenjena negativno v primerjavi z osnovo. Ocena u činkovitosti možnosti B ima bolj 
uravnotežen izid glede odnosa med u činki (velika verjetnost, da se dosežejo želeni u činki) in 
vložkom (potrebni niso nobeni dodatni človeški viri). Poleg tega je bila zmožnost doseganja 
zastavljenih ciljev ocenjena zelo visoko v prim erjavi z osnovo glede na izraženo podporo vlad 
in zainteresiranih strani pristopu iz možnosti B. Na splošno je u činkovitost možnosti B 
dosegla najboljši rezultat med vsemi možnostmi. 
c) V zvezi z uspešnostjo  je bila vsaka možnost ocenjena gl ede na strateški ci lj (nov strateški 
pristop k sodelovanju na ravni EU na podro čju športa) in sedem pose bnih ciljev, ki jih pobuda 
namerava dose či. Možnost A ne izpolnjuje stratešk ega cilja, njen prispevek k uresni čevanju 
posebnih ciljev pa je zelo omejen. Z vzposta vitvijo okvira EU za šport lahko možnosti B in C 
izpolnita strateški cilj. Glede doseganja ciljev v zvezi z glavnimi podro čji, na katerih je lahko 
odprta metoda koordinacije najverjetneje uporablje na, je uspešnost možnosti C ocenjena višje 
kot pri možnosti B. Podobno mora biti možnost B ocenjena višje kot mo žnost C zaradi ciljno 
usmerjenih ukrepov, predvidenih v programu EU, ki  so namenjeni doseganju ciljev v zvezi s 
pravičnostjo in odprtostjo tekmovanj, dialogom in sodelovanjem v športu, ter glede na ve čjo 
jasnost pri uporabi prava EU na podro čju športa. Skupaj je verjetnost možnosti C, da doseže 
cilje, ocenjena nekoliko višje kot pri možnosti B. 
d) Usklajenost  možnosti je ocenjena glede na najpom embnejše cilje strategije Evropa 2020, 
zdravstvene strategije EU ter delovanja notr anjega trga. Glede na pomanjkanje vsakršnih 
novih ukrepov se možnost A ne šteje za usklajen o z najpomembnejšimi cilji. Možnosti B in C 
pa prispevata k rasti in novim delovnim mestom, javnemu zdravju ter notranjemu trgu. 
Predvideva se, da je dolgoro čni pristop k politiki, ki zagot avlja odprto metodo koordinacije, 
nekoliko bolj usklajen pristop k doseganju splošn ih ciljev politike EU, zlasti tistih v zvezi s 
strategijo Evropa 2020 (s tem da športnemu se ktorju pomaga razviti vse njegove možnosti za 
rast in nova delovna mesta), kar je izra ženo v nekoliko višji vrednosti možnosti C v 
primerjavi z možnostjo B. 
Primerjava možnosti/izbira najprimernejše možnosti 
Naslednje poglavje poro čila povzema primerjavo možnosti gled e na štiri merila, ki temeljijo 
na oceni u činkov, učinkovitosti, uspešnosti in usklajenosti. 
• Pozitivni gospodarski in družbeni u činki možnosti B in C so verjetno podobni, pri čemer se 
zdi nov program EU, ki ga dolo ča možnost B, še posebej spodbuden za njihov razvoj. 
Stopnja u činka bo predvidoma nekoliko višja pri mo žnosti C, ki bi vzpostavila odprto 
metodo koordinacije na nekaterih klju čnih podro čjih sodelovanja na ravni EU v športu (na 
primer zdravju koristni telesni dejavnosti). 
• Glede učinkovitosti  mora biti možnost A ocenjena zelo nizko. Kljub bistveno ve čji stopnji 
vložka bi bila možnost C verjetno u činkovitejša v primerjavi z osnovo, vendar težavnejša 
pri doseganju zastavljenih ciljev. Možnost B je u činkovitejša od osnove in možnosti C. 
Poleg tega je zmožnost Komisije, da doseže želene u činke, najbolje ocenjena pri možnosti 
B. 
SL 7   SL • V zvezi z uspešnostjo  ni mogo če zagotoviti izpolnitve ciljev pri možnosti A, pri čemer 
možnosti B in C dosegata strateški cilj in pos ebne cilje. Možnost C bo verjetno dosegla 
nekoliko ve čje učinke. 
• Glede na merilo usklajenosti  možnost A ni ugodna za doseganje najpomembnejših 
družbenih in gospodarskih ciljev EU, pri čemer lahko možnosti B in C k temu dragoceno 
prispevata. Za najprimernejši instru ment se šteje možnost C, ki omogo ča odprto metodo 
koordinacije. 
V oceni u činka je ugotovljeno, da je mo žnost B najprimernejši na čin za reševanje izzivov, s 
katerimi se sre čuje šport v EU, ter za izvajanje športnih dolo čb v členu 165 PDEU. Možnost 
B je najbolj uravnotežena možnost in bo verjetno zagotovila najve čje neto koristi na tej 
stopnji razvoja razsežnosti EU v športu. 
Na tej podlagi bo Komisija predlagala sporočilo, ki bo opredelilo politi čni okvir za 
sodelovanje na ravni EU na podro čju športa, vklju čno z novim programom EU za šport . 
Sporočilo mora prav tako objaviti oceno u činka za morebitni program EU na podro čju športa 
od leta 2014 dalje, da se dopolni okvir za sodelovanje. 
Nadzor in presoja 
Nenazadnje predstavlja ocena u činka pregled na črtovanih ukrepov v zvezi s spremljanjem in 
ocenjevanjem, zlasti z navedbo prvega niza klju čnih kazalnikov napredka pri izpolnjevanju 
splošnih in posebnih ci ljev, ki jih želi dose či predlagana pobuda (možnost B). Del 
predlaganega okvira EU za sodelovanje na podro čju športa bo ocena leta 2015, kar bi morala 
biti priložnost za presojo morebitne uvedbe odpr te metode koordinacije za nekatere vidike 
sodelovanja na ravni EU na podro čju športa.