Priporočilo

PRIPOROČILO SVETA

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Nemčije za leto 2013 in mnenje Sveta o nemškem programu stabilnosti za obdobje 2012–2017

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 121(2) in 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije[2],

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[3],

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Evropske komisije, da začne izvajati novo strategijo za rast in delovna mesta Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

(2) Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic[4], ki skupaj tvorita integrirane smernice. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

(3) Voditelji držav oziroma vlad so 29. junija 2012 sprejeli Pakt za rast in delovna mesta, ki z uporabo vseh razpoložljivih vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen okvir za ukrepanje na nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja. Odločili so se, da morajo biti ukrepi sprejeti na ravni držav članic, in zlasti izrazili polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 ter izvajanju priporočil za posamezne države.

(4) Svet je 6. julija 2012 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim reformnim programom Nemčije za leto 2012 in dal mnenje o dopolnitvi nemškega programa stabilnosti za obdobje 2011-2016.

(5) Komisija je 28. novembra 2012 sprejela letni pregled rasti[5], ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2013. Poleg tega je 28. novembra 2012 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela drugo poročilo o mehanizmu opozarjanja[6], v katerem Nemčije ni opredelila kot ene od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljen pregled.

(6) Evropski svet je 14. marca 2013 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, fiskalne konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije, vrnitvi k normalnim posojilnim pogojem v gospodarstvu, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize ter modernizaciji javne uprave.

(7) Nemčija je 17. aprila 2013 predložila program stabilnosti za leto 2013, ki zajema obdobje 2012–2017, 12. aprila 2013 pa nacionalni reformni program za leto 2013. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

(8) Na podlagi ocene programa stabilnosti za leto 2013 v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97 Svet meni, da ima Nemčija na splošno zdrave javne finance in je izpolnila srednjeročni proračunski cilj. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu, je verjeten. Makroekonomske projekcije v programu stabilnosti so pretežno v skladu z napovedjo Komisije iz pomladi 2013 glede hitrosti in sestave gospodarske rasti v letih 2013 in 2014 ter z oceno Komisije glede srednjeročne potencialne stopnje rasti Nemčije. Cilj proračunske strategije, opisane v programu, je zagotoviti, da bo Nemčija tudi v prihodnje dosegala srednjeročni proračunski cilj. Program potrjuje prejšnji srednjeročni proračunski cilj v višini –0,5 % BDP. Srednjeročni proračunski cilj je v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Nemčija je v letu 2012 zabeležila strukturni proračunski presežek in s tem tudi srednjeročni proračunski cilj. V skladu s programom stabilnosti bo (preračunani)[7] strukturni saldo v letih 2013 in 2014 ostal pozitiven, kar je na splošno skladno z napovedjo Komisije in bo torej omogočilo prosto delovanje avtomatskih stabilizatorjev. Nemčija v letu 2012 prav tako ni presegla referenčne vrednosti za odhodke. Po podatkih, navedenih v programu stabilnosti, naj bi stopnja rasti javnofinančnih odhodkov brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov v letu 2013 presegla referenčno vrednost, v letu 2014 pa ne. V skladu s programom naj bi se bruto javni dolg v letu 2013 znižal na 80,5 % BDP ter se zniževal tudi v letih po tem. Po odpravi čezmernega primanjkljaja v letu 2011 je Nemčija v prehodnem obdobju, kar zadeva izpolnjevanja merila glede dolga, in je v letu 2012 na tem področju dosegla zadosten napredek. Če bo program izveden, kot je načrtovano, bo Nemčija tudi v letu 2013 dosegla zadosten napredek pri zmanjševanju dolga in leta 2014, tj. ob koncu prehodnega obdobja, izpolnila merilo glede deleža dolga. Na splošno je videti, da sta cilja glede primanjkljaja in dolga realistična.

(9) Nemčija si ni v zadostni meri prizadevala za izboljšanje učinkovitosti javne porabe pri zdravstvenem varstvu in dolgotrajni oskrbi. Kaže, da pretekle reforme zdravstvenega sektorja in letošnja reforma dolgotrajne oskrbe ne zadoščajo za zajezitev pričakovane rasti stroškov v prihodnosti. Nemčija pri nacionalnem cilju glede izdatkov za izobraževanje in raziskave sicer napreduje v skladu z načrti, vendar bi si morala zastaviti še ambicioznejše nadaljnje cilje, da bi dohitela najbolj inovativna gospodarstva.

(10) Nemčija ne izkorišča v zadostni meri rasti naklonjenih virov prihodkov. Uporaba nižje stopnje DDV (trenutno 7 %) za zdaj že precej široko paleto blaga in storitev bi se lahko omejila, upravljanje DDV pa bi se lahko pregledalo, da bi se poskusilo povečati njegovo učinkovitost, izboljšati pobiranje davkov in preprečiti goljufije. Prihodki iz periodičnih davkov na premoženje so v Nemčiji še zlasti nizki (0,5 % BDP leta 2011 v primerjavi z 1,3 % v EU-27), kar pušča prostor za povečanje prihodka iz občinskega davka na nepremičnine (Grundsteuer), zlasti z ponovno oceno davčne osnove.

(12) Od lanskega priporočila je bil dosežen določen napredek pri izvajanju ustavnega pravila o uravnoteženem proračunu („zavora za dolg“), vendar je videti, da v večini zveznih dežel še vedno niso bili sprejeti izvedbeni predpisi, ki bi zagotovili učinkovito uporabo tega pravila v letnem proračunskem postopku.

(13) Nemčija je izvedla znatno prilagoditev finančnega sektorja ter okrepila regulativni in nadzorni okvir. Odločitve Komisije o državnih pomočeh so še naprej poganjale prestrukturiranje deželnih bank (Landesbanken). Zdi pa se, da še vedno obstajajo upravne ovire za tržno konsolidacijo bančnega sektorja, kar vpliva na splošno učinkovitost finančnega sektorja.

(14) Nemčija ni sprejela ukrepov za odpravo pomembnih odvračilnih ukrepov za osebe z drugim virom dohodka v gospodinjstvu, napredek pri povečevanju razpoložljivosti otroškega varstva za poln delovni čas in celodnevnih šol pa je še vedno skromen. Nemčija je dosegla določen napredek pri izboljšanju uspešnosti prikrajšanih oseb na področju izobraževanja, vendar bi zvezne dežele morale nadaljevati z ambicioznimi prizadevanji za oblikovanje šolskega sistema, ki bo vsem zagotavljal enake možnosti. Rezultati ukrepov politike za zmanjšanje velike davčne obremenitve oseb z nizkimi dohodki in za izboljšanje vključevanja dolgotrajno brezposelnih na trg dela so zaenkrat omejeni. Nemčija bi morala storiti več, da bi zmanjšala visoke davke in prispevke za socialno varnost, s katerimi obdavčuje nizke dohodke. Potrebna so nadaljnja prizadevanja za izboljšanje prehoda z določenih oblik pogodb o delu, kot je malo delo, na trajnejše oblike pogodb, da bi tako preprečili segmentacijo trga dela. Čeprav so realne plače še vedno pod ravnijo iz leta 2000, kar je prispevalo k strukturnemu znižanju stopnje brezposelnosti z 8 % na 5,5 %, so od takrat začele dinamično rasti, ne da bi to negativno vplivalo na konkurenčnost. Hkrati so se povečala tudi plačna nesorazmerja.

(15) Nemčija želi zagotoviti čim manjše skupne ekonomske stroške pretvorbe energetskega sistema. To še ni privedlo do oprijemljivih rezultatov, še vedno pa obstajajo velika tveganja in potencialne neučinkovitosti. V Nemčiji potekajo pomembna prizadevanja za hitrejšo širitev energetskih omrežij. Koordinacija njene nacionalne energetske politike s politikami sosednjih držav je nezadostna.

(16) Stanje v sektorju storitev se od lanskega leta ni pomembneje spremenilo in še vedno obstajajo omejitve za vstop v in opravljanje nekaterih poklicev. Nemčija bi morala okrepiti prizadevanja za odpiranje storitvenega sektorja, in sicer z odpravo neupravičenih omejitev in ovir za vstop, kar bi omogočilo znižanje cen in povečalo dostopnost storitev nižjim dohodkovnim skupinam. V mnogih obrtniških sektorjih, vključno z gradbenim, se še vedno zahteva mojstrsko spričevalo (Meisterbrief) ali enakovredna kvalifikacija, da se lahko posluje. V gradbeništvu poleg tega veljajo tudi omejitve glede komercialnih sporočil in upravnih postopkov. Za številne strokovne storitve se uporabljajo tudi zahteve glede pravne oblike in lastniških deležev. Nemčija bi lahko presodila, ali se enaki cilji v javnem interesu ne bi mogli doseči z blažjimi predpisi. Razlike v zakonodajnih ureditvah med zveznimi deželami kažejo tudi na to, da obstaja prostor za nadaljnja prizadevanja za opredelitev regulativnih pristopov, ki predstavljajo najmanjšo obremenitev in ki bi se lahko razširili po vsej državi, s tem pa bi se odpravile birokratske ovire za poslovanje. Stopnja dejanske konkurence v železniškem sektorju ostaja nespremenjena. Na področju javnih naročil je vrednost razpisov, ki jih nemški organi objavijo v skladu z zakonodajo EU o javnem naročanju, izrazito nizka. Zakonodajni postopek, ki vključuje revizijo zakona proti omejevanju konkurence, še ni zaključen. V maloprodajnem sektorju zakonodaja o prostorskem načrtovanju močno omejuje vstop novih podjetij na trg.

(17) V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo nemške ekonomske politike. Ocenila je program stabilnosti in nacionalni reformni program. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Nemčiji, ampak tudi upoštevanje pravil in smernic EU. Njena priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih iz točk 1 do 4 spodaj.

(18) Svet je ob upoštevanju te ocene preučil nemški program stabilnosti, njegovo mnenje[8] pa je izraženo zlasti v priporočilu v točki 1 spodaj –

(19) V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla tudi analizo ekonomske politike euroobmočja kot celote. Na tej podlagi je Svet izdal posebna priporočila za države, katerih valuta je euro. Nemčija bi morala tudi zagotoviti, da se ta priporočila izvedejo v celoti in pravočasno.

PRIPOROČA, naj Nemčija v obdobju 2013–2014 izvede naslednje ukrepe:

1. Ohrani naj trden fiskalni položaj, kot je predvidela, kar bo zagotovilo izpolnjevanje srednjeročnega proračunskega cilja v celotnem obdobju, ki ga zajema program. Izvaja naj rasti prijazno fiskalno politiko, tako da okrepi prizadevanja za izboljšanje stroškovne učinkovitosti javne porabe za zdravstveno varstvo in dolgotrajno oskrbo z boljšim vključevanjem opravljanja teh storitev in večjim poudarkom na preprečevanju, rehabilitaciji in samostojnem življenju. Izboljša naj učinkovitost davčnega sistema, zlasti z razširitvijo osnove za DDV in ponovno oceno osnove za občinski davek na nepremičnine; izkoristi naj manevrski prostor za večjo in učinkovitejšo porabo sredstev, ki spodbuja rast, na področju izobraževanja in raziskav na vseh ravneh državne uprave. Dokonča naj uvajanje zavore dolga na usklajen način v vseh zveznih deželah, pri čemer naj zagotovi pravočasne in ustrezne postopke spremljanja in korekcijske mehanizme.

2. Ohranja naj razmere, ki omogočajo tako rast plač, ki podpira domače povpraševanje. V ta namen naj zniža visoke davke in prispevke za socialno varnost, zlasti za delavce z nizkimi dohodki, in poviša uspešnost prikrajšanih oseb na področju izobraževanja. Ohrani naj ustrezne ukrepe za aktivacijo in vključevanje, zlasti za dolgotrajno brezposelne. Olajša naj prehod z nestandardnih oblik dela, kot je malo delo, na trajnejše oblike zaposlitve. Sprejme naj ukrepe za izboljšanje spodbud za delo in zaposljivosti delavcev, zlasti oseb z drugim virom prihodka v gospodinjstvu, tudi da se bodo izboljšali njihovi dohodki. V ta namen naj postopoma odpravi odvračilne ukrepe za osebe z drugim virom dohodka v gospodinjstvu ter poveča razpoložljivost otroškega varstva za poln delovni čas in celodnevnih šol.

3. Izboljša naj usklajevanje energetske politike s sosednjimi državami in zagotovi čim nižje stroške prenove energetskega sistema, zlasti s pregledom stroškovne učinkovitosti instrumentov energetske politike, zasnovanih za doseganje ciljev v zvezi z obnovljivo energijo, ter z nadaljnjimi prizadevanji za hitrejšo širitev nacionalnih in čezmejnih električnih in plinskih omrežij.

4. Sprejme naj ukrepe za nadaljnje spodbujanje konkurence v storitvenih sektorjih, vključno z nekaterimi obrtmi (zlasti v gradbeništvu) in strokovnimi storitvami, da bi spodbudila domače vire rasti. Nemudoma naj sprejme ukrepe za znatno povečanje vrednosti javnih razpisov za javna naročila. Sprejme in izvede naj napovedano zakonodajno reformo za izboljšanje izvrševanja konkurenčnega prava v zvezi z omejevanjem konkurence. Odpravi naj omejitve na področju prostorskega načrtovanja, ki neupravičeno omejujejo vstop novih podjetij na trg v maloprodajnem sektorju. Sprejme naj nadaljnje ukrepe, s katerimi bo odpravila preostale ovire za konkurenco na železniških trgih. Nadaljuje naj s prizadevanji za konsolidacijo bančnega sektorja, vključno z izboljšanjem okvira upravljanja.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

[2] COM(2013) 355 final.

[3] P7_TA(2013)0052 in P7_TA(2013)0053.

[4] Sklep Sveta 2013/208/EU z dne 22. aprila 2013.

[5] COM(2012) 750 final.

[6] COM(2012) 751 final.

[7] Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in začasnih ukrepov, ki so ga službe Komisije preračunale na podlagi informacij, navedenih v programu, po skupno dogovorjeni metodologiji.

[8] V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.