Revizija akcijskega načrta EU za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami

Ozadje

December 2022 bo odločilen trenutek za ohranjanje svetovne biotske raznovrstnosti. Podpisnice Konvencije o biološki raznovrstnosti se bodo sestale v Montrealu, kjer se bo zaključila 15. konferenca pogodbenic Konvencije. Na srečanju bodo podpisnice poskušale oblikovati globalna prizadevanja za opredelitev ukrepov za zaustavitev in obrnitev trenda nadaljnjega uničevanja biotske raznovrstnosti ter za zavezanost takim ukrepom. Mesec dni prej se bodo v Panami sestale pogodbenice Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES), da bi pregledale ukrepe za zagotovitev, da mednarodna trgovina s prostoživečimi živalmi in rastlinami ne ogroža preživetja vrst. Boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami je ključni del prizadevanj za zaustavitev izgube biotske raznovrstnosti. Kot je poudarila Medvladna platforma o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah, je trajnostna uporaba prostoživečih vrst bistvenega pomena za zadovoljitev potreb sedanjih in prihodnjih generacij. Trajnostna uporaba prostoživečih vrst lahko pomaga ustaviti pojav novih pandemij, zagotavlja trajnostne možnosti za preživljanje lokalnim in domorodnim ljudstvom ter prispeva k obnovi in ohranjanju biotske raznovrstnosti. Nasprotno pa to trajnostno rabo ogroža nezakonita ali neučinkovito urejena trgovina s prostoživečimi vrstami. Globalni okvir za biotsko raznovrstnost po letu 2020, ki naj bi bil sprejet decembra na 15. konferenci pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti, naj bi določal konkretne cilje in naloge za zagotovitev, da so nabiranje, uporaba in trgovanje s prostoživečimi, kopenskimi, sladkovodnimi in morskimi vrstami zakoniti in trajnostni. Namen tega posodobljenega akcijskega načrta je prispevati k temu, da Evropska unija in njene države članice v celoti izpolnijo to zavezo.

Nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami je še vedno resna in razširjena. Glede na poročilo Urada Združenih narodov za droge in kriminal o kriminalu, povezanem s prostoživečimi vrstami, po svetu za leto 2020 ni države na svetu, ki ne bi bila prizadeta zaradi nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami, pri čemer gre za najrazličnejše vrste, od jegulj do luskavcev in rožnega lesa. Od začetka pandemije COVID-19 se je na svetovni ravni zmanjšalo število zasegov prostoživečih vrst, s katerimi se nezakonito trguje, s strani organov, vendar ni dokazov, da bi se sama nezakonita trgovina omejila.

Nezakonita trgovina z vrstami je eden od povzročiteljev svetovne izgube biotske raznovrstnosti. Nezakonito izkoriščanje vrst lahko močno oslabi prostoživeče populacije in v nekaterih primerih povzroči njihovo izumrtje. Vpliva lahko tudi na vrste, ki niso neposredna tarča nezakonite trgovine, na primer prek prilova ali izčrpavanja habitata. Nezakonito odstranjevanje ključnih vrst iz ekosistemov ima lahko tudi kaskadne učinke z vplivanjem na ekosistemske storitve, uničevanjem pomembnih ponorov ogljika ter rušenjem zdravja in ravnovesja zemlje in vode. Poleg tega lahko izpust tujerodnih vrst, s katerimi se nezakonito trguje, v naravo v namembnih državah ogrozi lokalne habitate, kar ima lahko uničujoče posledice za avtohtone vrste.

Nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami ima tudi zelo uničujoče socialno-ekonomske učinke. Razširjena nezakonita trgovina s prostoživečimi živalskimi vrstami lahko poveča tveganje prenosa zoonotskih bolezni (tj. bolezni, ki izvirajo iz živali in nato okužijo ljudi), kar ima lahko uničujoče posledice za javno zdravje. Zaradi uničevanja ekosistemov, ki je lahko posledica divjega lova in nezakonite trgovine, so lokalne skupnosti pogosto prikrajšane za zakonite in trajnostne oblike dohodka. Te zakonite in trajnostne oblike dohodka vključujejo turizem v naravi, dobro upravljan trofejni lov in trajnostno trgovino s prostoživečimi vrstami. Dobro upravljana trgovina s prostoživečimi vrstami lahko dejavno koristi ohranjanju vrst, saj lokalne skupnosti spodbuja, da varujejo prostoživeče vrste v svojem okolju in si hkrati zagotovijo zadostno in trajnostno preživetje. Vendar je nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami ekonomsko zelo donosna. Privlačnost nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami zaradi narave kaznivega dejanja z nizkim tveganjem in visoko nagrado resno ogroža javno varnost. Slabi pravno državo in legitimne institucije. Nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami ima koristi od korupcije in prispeva k njej, hkrati pa podpira nadaljnje kriminalne dejavnosti. Obstajajo jasni dokazi o povezavah med nezakonito trgovino s prostoživečimi vrstami, organiziranim kriminalom (vključno z nedovoljeno trgovino z orožjem) in terorizmom.

Ključna vloga EU

EU deluje kot vozlišče svetovne nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami, zato ima ključno vlogo v boju proti njej. Sporočena vrednost nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami v EU je leta 2019 znašala najmanj 4,7 milijona EUR, vendar je verjetno precej višja.

EU je zato na svetovni ravni v dobrem položaju za vodenje boja proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami. Predpisi EU o trgovini s prostoživečimi vrstami omogočajo, da se pri zaščiti ogroženih vrst pred netrajnostnim izkoriščanjem presežejo zahteve iz Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES). Sedanji predpisi EU o trofejnem lovu na primer razširjajo obveznosti glede dovoljenj na vrste, ki niso uvrščene na najstrožji seznam Konvencije CITES, in povečujejo nadzor nad njimi.

EU lahko izkoristi svoje dolgoletne izkušnje v boju proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami

Novi akcijski načrt temelji na prejšnjem akcijskem načrtu EU za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami (2016–2020). Pri oceni akcijskega načrta iz leta 2016 je bilo ugotovljeno, da je od leta 2016 nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami kot prednostno vprašanje zasedla višje mesto na dnevnem redu številnih oblikovalcev politik, organov kazenskega pregona ter deležnikov v EU in po svetu. EU in njene države članice so zdaj okrepile izvršilne ukrepe, na primer z okrepljenimi čezmejnimi preiskavami z dejavnim sodelovanjem Europola, Eurojusta in organov kazenskega pregona. To je privedlo do več zasegov in kazenskih pregonov, vključno prek dejavnosti Evropske večdisciplinarne platforme proti grožnjam kriminala (EMPACT). Poleg tega je Evropska komisija povečala podporo ustreznim nacionalnim organom in evropskim mrežam strokovnjakov s področja kazenskega pregona na področju boja proti okoljski kriminaliteti ter sodelovanje z njimi. Komisija je sprejela tudi predlog nove direktive EU za preprečevanje okoljske kriminalitete.

EU je vodila tudi ukrepe proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami v večstranskih forumih, zlasti v okviru Konvencije CITES. Da bi izpolnila svojo zavezo glede nadaljnjega ukrepanja proti divjemu lovu na slone in nezakoniti trgovini s slonovino po vsem svetu, je posodobila svoja pravila, s katerimi je odpravila večino oblik trgovine s slonovino v EU.

Mobilizirane so bile tudi diplomatske mreže EU in držav članic, ki dejavno sodelujejo v dvostranskih in regionalnih dialogih. Ne nazadnje EU od leta 2016 zagotavlja tudi znatna finančna sredstva za gradnjo zmogljivosti in mednarodno ukrepanje proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami, med drugim za: (i) zavzemanje za vključevanje lokalnih skupnosti v državah izvora nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami in (ii) zagotavljanje alternativnih načinov preživljanja in alternativnih virov dohodka tem lokalnim skupnostim.

Stalni izzivi in nove priložnosti

Kljub tem prizadevanjem nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami skupaj s podnebnimi spremembami in degradacijo okolja še naprej resno ogroža prostoživeče vrste ter preživetje in varnost ljudi. Sčasoma so se spremenile trgovske poti in vrste, s katerimi se trguje. Poleg tega so zaradi povečane uporabe spletnih platform za nezakonito trgovanje s prostoživečimi vrstami ter s tem povezane uporabe storitev pošiljanja majhnih pošiljk nastali novi izzivi pri odkrivanju in preiskovanju tovrstnih kaznivih dejanj, zaradi česar so potrebne nove rešitve in več sredstev. Povečanje števila zasegov prostoživečih vrst, s katerimi se nezakonito trguje, v EU od leta 2016 ni vodilo v sorazmerno povečanje števila kazenskih pregonov in obsodb. Pomanjkanje specializiranega osebja, virov in usposabljanja v številnih državah članicah in državah, ki niso članice EU, je še naprej velika težava. Obstaja tudi možnost za izboljšanje sodelovanja: (i) v državah članicah EU, (ii) med državami članicami EU, (iii) med EU in državami, ki niso članice EU, ter (iv) z deležniki in civilno družbo.

Nadaljnji koraki

Namen tega revidiranega akcijskega načrta je usmerjati ukrepe EU za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami v obdobju do leta 2027. Ta načrt temelji na akcijskem načrtu iz leta 2016 in je namenjen celovitemu odzivu na sedanje izzive. Osredotoča se na nezakonito trgovino s prostoživečimi vrstami, vendar ustvarja potrebne povezave z uredbami EU o trgovini s prostoživečimi vrstami ter drugimi povezanimi politikami.