[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 08.09.2005

SEK(2005) 1083 končno

PREDHODNI PREDLOG SPREMEMBE PRORAČUNA št. 6 K PRORAČUNU ZA LETO 2005 SPLOŠNI IZKAZ PRIHODKOV

IZKAZ PRIHODKOV IN ODHODKOV PO ODDELKIHOddelek III – Komisija

(predložila Komisija)

PREDHODNI PREDLOG SPREMEMBE PRORAČUNA št. 6 K PRORAČUNU ZA LETO 2005 SPLOŠNI IZKAZ PRIHODKOV

IZKAZ PRIHODKOV IN ODHODKOV PO ODDELKIHOddelek III – Komisija

Ob upoštevanju:

- Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 272 Pogodbe,

- Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 177 Pogodbe,

- Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[1], in zlasti člena 37 Uredbe,

Evropska komisija iz razlogov, navedenih v obrazložitvenem memorandumu, proračunskemu organu predloži predhodni predlog spremembe proračuna št. 6 k proračunu za leto 2005.

***

VSEBINA

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 4

PREGLEDNA TABELA PO RAZDELKIH FINANČNE PERSPEKTIVE 8

SPLOŠNI IZKAZ PRIHODKOV TER IZKAZ PRIHODKOV IN ODHODKOV PO ODDELKIH

Splošni izkaz prihodkov ter izkaz prihodkov in odhodkov za oddelek III – Komisija – se posredujeta ločeno prek sistema SEI-BUD. Različica v angleškem jeziku je za ponazoritev priložena kot priloga k proračunu.

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

8. januarja 2005 je močno neurje prizadelo večje predele severne Evrope in v številnih državah povzročilo veliko škodo. Švedska, Estonija, Latvija in Litva so v roku desetih tednov, določenem v členu 4 Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002[2], v zvezi z neurjem zaprosile za finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada EU.

Službe Komisije so temeljito proučile vloge v skladu z Uredbo (ES) št. 2012/2002 in zlasti členi 2, 3 in 4 Uredbe.

Povzetek najpomembnejših elementov ocene:

Švedska

1. Vloga je bila predložena 10. marca 2005 v roku 10 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 8. januarja 2005. Na zahtevo služb Komisije so švedski organi predložili dodatne podatke, ki jih je Komisija prejela 26. maja 2005.

2. Gre za naravno nesrečo. Švedska je skupno neposredno škodo ocenila na 2,297 milijarde EUR. Ker je ta znesek nad pragom 0,6 % BND Švedske (1,603 milijarde EUR), se nesreča opredeli kot „večja naravna nesreča“ in tako spada v glavno področje uporabe Uredbe št. 2012/2002.

3. Neurje je povzročilo znatno škodo na gozdovih in infrastrukturi, predvsem na jugu Švedske. Ocenjuje se, da je nevihta podrla 75 milijonov kubičnih metrov lesa (kar je enako skupni količini posekanega lesa na Švedskem v enem letu). 450 000 gospodinjstev je ostalo brez elektrike in 250 000 telefonskih naročnikov brez telekomunikacij. Železniške povezave so bile prekinjene po vsem jugu Švedske, cestna omrežja pa so ovirale velike količine podrtih dreves in električnih kablov. Neposredno zaradi neurja je umrlo devet ljudi. Švedski organi ocenjujejo, da je v primerjavi z vsemi naravnimi nesrečami v zadnjih desetletjih škoda, ki jo je povzročilo neurje, največja.

4. Švedska je stroške bistvenih nujnih ukrepov ocenila na 85,858 milijona EUR in jih razčlenila po vrstah ukrepov. Ta znesek vsebuje ukrepe, ki jih je mogoče zavarovati, v višini 1,177 milijona EUR. Ker so plačila iz Sklada načeloma omejena na financiranje ukrepov, ki blažijo učinke škode, za katero se ni mogoče zavarovati, znaša celoten znesek upravičenih ukrepov v skladu s členom 3(2) Uredbe št. 2012/2002 84,682 milijona EUR.

5. Švedski organi so sporočili, da na prizadetih območjih zaradi neurja ne nameravajo predlagati kakršnih koli sprememb programov cilja 2. Švedski program za razvoj podeželja je načeloma popolnoma razporejen v okviru predloženega proračunskega okvira. Nekaj možnosti za fleksibilnost imajo upravni organi okrožij pri ukrepih, ki spodbujajo trajnostni razvoj na podeželju (npr. nove prednostne naloge v okviru ukrepa usposabljanja).

6. Švedski organi so potrdili, da zavarovanje ni vključeno med upravičene ukrepe v višini 84,682 milijona EUR, navedene v točki 4 zgoraj.

Iz zgoraj navedenih razlogov se predlaga, da se vloga, ki jo je predložila Švedska, sprejme na podlagi merila o „večji nesreči“ in da se da predlog za uporabo Solidarnostnega sklada.

Estonija

7. Vloga je bila predložena 14. marca 2005 v roku 10 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 8. januarja 2005. Na zahtevo služb Komisije so estonski organi predložili dodatne podatke, ki jih je Komisija prejela 6. junija 2005.

8. Gre za naravno nesrečo. Estonija je skupno neposredno škodo ocenila na 47,868 milijona EUR. Ker je ta znesek nad pragom 0,6 % BND Estonije (45,209 milijona EUR), se nesreča opredeli kot „večja naravna nesreča“ in tako spada v glavno področje uporabe Uredbe št. 2012/2002.

9. Neurje je prizadelo približno 39 % ozemlja Estonije in okoli 18 % celotnega prebivalstva Estonije. Okrožij na območju zahodne obale ni prizadel le močan veter, temveč je prišlo tudi do poplav. Neurje je povzročilo hujšo škodo na infrastrukturi in gozdovih (ocenjuje se, da je bilo podrtega več kot 1,1 milijona kubičnih metrov lesa). Prebivalstvo je bilo prizadeto zlasti zaradi večjih motenj pri oskrbi z elektriko in zaradi nedelujočega telefonskega omrežja, kar so povzročila padajoča drevesa.

10. Estonija je stroške bistvenih nujnih ukrepov, do katerih je upravičena po členu 3(2) Uredbe št. 2012/2002, ocenila na 19,644 milijona EUR in jih razčlenila po vrstah ukrepov. Ta znesek vključuje 5,752 milijona EUR za popolno obnovo pomola Narva-Jõesuu, kar prekoračuje ukrepe, ki so še sprejemljivi kot bistveni nujni ukrepi. Ocena se mora zato popraviti na največ 16,768 milijona EUR.

11. Estonija je navedla, da pri odpravljanju neposrednih posledic te naravne nesreče niso bila uporabljena nobena druga sredstva Skupnosti. Načrtuje se, da bi se sredstva iz strukturnih skladov prerazporedila v okviru ukrepa 4.2 „Razvoj okoljske infrastrukture (ESRR)“ cilja 1 EPD za odpravo škode, ki jo je povzročilo neurje, v omejenem obsegu.

12. Po navedbah estonskih organov zavarovanje ni vključeno med upravičene ukrepe, navedene v točki 4 zgoraj.

Iz zgoraj navedenih razlogov se predlaga, da se vloga, ki jo je predložila Estonija, sprejme na podlagi merila o „večji nesreči“ in da se da predlog za uporabo Solidarnostnega sklada.

Latvija

13. Vloga je bila predložena 10. marca 2005 v roku 10 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 8. januarja 2005. Na zahtevo služb Komisije so latvijski organi predložili dodatne podatke, ki jih je Komisija prejela 20. junija 2005.

14. Gre za naravno nesrečo. Latvija je skupno neposredno škodo ocenila na 192,590 milijona EUR. Ker je ta znesek trikrat večji od praga, ki znaša 0,6 % BND Latvije (59,092 milijona EUR), se nesreča opredeli kot „večja naravna nesreča“ in tako spada v glavno področje uporabe Uredbe št. 2012/2002.

15. Latvijo je neurje med tremi baltskimi državami najhuje prizadelo, zlasti na obalnem območju, kjer so dodatno škodo povzročile poplave. Neurje je povzročilo veliko škodo kmetijstvu, gozdarstvu, na električnem omrežju in ostalih infrastrukturnih omrežjih ter prometnem in komunikacijskem omrežju. V gozdarstvu se ocenjuje, da je neurje podrlo okoli 6,9 milijona kubičnih metrov lesa, kar je povzročilo destabilizacijo trga lesa, ki predstavlja okoli 40 % latvijskega izvoza. Prebivalstvo je bilo prizadeto zlasti zaradi večjih motenj pri oskrbi z elektriko ter zaradi nedelujočega telefonskega, vodnega omrežja in omrežja odpadnih vod. Pričakuje se, da bo imelo neurje negativne posledice na fiskalno politiko države, predvsem v zvezi s proračunskim primanjkljajem.

16. Latvija je stroške bistvenih nujnih ukrepov, do katerih je upravičena po členu 3(2) Uredbe št. 2012/2002, ocenila na 57,191 milijona EUR in jih razčlenila po vrstah ukrepov.

17. Latvija je navedla, da pri odpravljanju neposrednih posledic te naravne nesreče niso bila uporabljena nobena druga sredstva Skupnosti. Zaradi obnove gozdov, ki jih je prizadelo neurje, je bil spremenjen program strukturnih skladov.

18. Po navedbah latvijskih organov zavarovanje ni vključeno med upravičene ukrepe, navedene v točki 4 zgoraj.

Iz zgoraj navedenih razlogov se predlaga, da se vloga, ki jo je predložila Latvija, sprejme na podlagi merila o „večji nesreči“ in da se da predlog za uporabo Solidarnostnega sklada.

Litva

19. Vloga je bila predložena 16. marca 2005 v roku 10 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 8. januarja 2005. Na zahtevo služb Komisije so litovski organi predložili dodatne podatke, ki jih je Komisija prejela 15. junija 2005.

20. Gre za naravno nesrečo. Litva je skupno neposredno škodo ocenila na 15,156 milijona EUR. Ker je ta znesek pod pragom 0,6 % BND Litve (94,261 milijona EUR), se nesreča ne opredeli kot „večja naravna nesreča“ v skladu z Uredbo št. 2012/2002. Vendar je Litvo v noči z 8. na 9. januar 2005 prizadelo isto neurje z vetrom, ki je v Latviji povzročilo večjo nesrečo. Zato je bilo ugotovljeno, da je izpolnjen pogoj za prejemanje pomoči iz Sklada v izjemnih primerih, kakor je določeno v drugem pododstavku člena 2(2), Uredbe št. 2012/2002, po katerem lahko dobi pomoč iz Sklada tudi sosednja država, ki jo je prizadela „ista nesreča“.

21. Najhuje prizadete regije so Klaipėda, Šiauliai, Telšiai, Panevėžys in Tauragė. Neurje je povzročilo veliko škodo na zasebnih stanovanjih, javnih zgradbah, turističnim krajem, na zaščitnih peščenih nasipih na obali, bolnišnicah ter električnem in prometnem omrežju. V gozdarstvu se ocenjuje, da je neurje podrlo več kot milijon kubičnih metrov lesa, kar je povzročilo destabilizacijo trga lesa in dodatne stroške za zaščito gozdov proti mrčesu in za čiščenje gozdnih cest. Neurje je poškodovalo tudi kulturne objekte (večinoma cerkve in podeželska posestva).

22. Litva je stroške bistvenih nujnih ukrepov, do katerih je upravičena po členu 3(2) Uredbe št. 2012/2002, ocenila na 9,296 milijona EUR in jih razčlenila po vrstah ukrepov.

23. Litva je navedla, da pri odpravljanju neposrednih posledic te naravne nesreče niso bila uporabljena nobena druga sredstva Skupnosti. Litva ne namerava uporabiti sredstev iz strukturnih skladov, da bi odpravila posledice naravne nesreče.

24. Po navedbah litovskih organov zavarovanje državnega premoženja ni obvezno, zato upravičeni ukrepi tudi niso bili zavarovani.

Iz zgoraj navedenih razlogov se predlaga, da se vloga, ki jo je predložila Litva, sprejme na podlagi merila o „isti nesreči, ki je prizadela sosednjo državo“ in da se da predlog za uporabo Solidarnostnega sklada.

Gozdarstvo

Precejšnji del skupne škode v vseh štirih državah je bil zabeležen v gozdarstvu. Službe Komisije so v vsakem primeru proučile izračun škode v gozdarstvu in ugotovile nekatere razlike v pristopu ocenjevanja škode in izbranih predpostavkah, na katerih so ocene temeljile. Vendar je treba omeniti, da pogoji v gozdarstvu v zadevnih državah niso popolnoma primerljivi in obstajajo razlike na trgih lesa v posameznih državah. Izračun ocenjenih skupnih stroškov temelji na podatkih, ki so jih predložile zadevne države članice prosilke. Na splošno je izračun ocenjene skupne škode, predložen v vlogi, sprejemljiv.

Financiranje

Skupni letni proračun, ki je na voljo za Solidarnostni sklad, znaša 1 000 milijonov EUR. V letu 2005 je za prejšnje vloge že bil namenjen znesek v višini 5,667578 milijona EUR, na voljo je ostalo še 994,332422 milijona EUR.

Ker je bila solidarnost osrednji razlog za ustanovitev tega sklada, Komisija meni, da bi morala biti pomoč iz tega sklada progresivna. To pomeni, da bi moral biti v skladu z dosedanjo prakso delež škode, ki presega prag (0,6 % BND ali 3 milijarde EUR v cenah iz leta 2002, pri čemer se upošteva nižji znesek), upravičen do višje intenzivnosti pomoči kot škoda do praga. Stopnja, uporabljena za opredelitev dodelitev sredstev za večje nesreče v preteklosti, znaša 2,5 % skupne neposredne škode pod pragom in 6 % nad pragom. Predlaga se, da se tudi tokrat uporabijo enaki odstotki.

Dodelitev sredstev, ki jo predlaga Komisija v okviru Sklada, temelji na podatkih, ki so jih dale na voljo prosilke.

Komisija predlaga dodelitev naslednjih zneskov:

(EUR) |

Neposredna škoda | Znesek, ki temelji na 2,5 % | Znesek, ki temelji na 6 % | Skupni znesek predlagane pomoči |

Švedska | 2 297 313 252 | 40 081 300 | 41 643 675 | 81 724 975 |

Estonija | 47 868 000 | 1 130 225 | 159 540 | 1 289 765 |

Latvija | 192 590 000 | 1 477 300 | 8 009 880 | 9 487 180 |

Litva | 15 156 395 | 378 910 | 378 910 |

Skupaj | 92 880 830 |

Po dodelitvi tega zneska nadomestila bo ostalo na voljo vsaj še 25 % Solidarnostnega sklada Evropske unije za dodelitev sredstev v zadnjem četrtletju leta, kakor to zahteva člen 4(2) Uredbe št. 2012/2002.

PREGLEDNA TABELA PO RAZDELKIH FINANČNE PERSPEKTIVE

Finančna perspektiva Razdelek/podrazdelek | Finančna perspektiva 2005 | Proračun za leto 2005, vključno s SP 1 in 2/2005, PPSP 3–5/2005 | PPSP 6/2005 | Proračun za leto 2005, vključno s SP 1 in 2/2005, PPSP 3–6/2005 |

|Odobritve za prevzem obveznosti |Odobritve plačil |Odobritve za prevzem obveznosti |Odobritve plačil |Odobritve za prevzem obveznosti |Odobritve plačil |Odobritve za prevzem obveznosti |Odobritve plačil | |1. KMETIJSTVO | | | | | | | | | |- Odhodki za kmetijstvo |44 598 000 000 | |42 835 450 000 |42 835 450 000 | | |42 835 450 000 |42 835 450 000 | |- Razvoj podeželja in spremljevalni ukrepi |6 841 000 000 | |6 841 000 000 |6 279 400 000 | | |6 841 000 000 |6 279 400 000 | |Skupaj |51 439 000 000 | |49 676 450 000 |49 114 850 000 | | |49 676 450 000 |49 114 850 000 | | Odstopanje | | |1 762 550 000 | | | |1 762 550 000 | | | 2. STRUKTURNI UKREPI | | | | | | | | | |- Strukturni skladi |37 247 000 000 | |37 291 564 455 |29 390 527 704 | | |37 291 564 455 |29 390 527 704 | |- Kohezijski sklad |5 194 000 000 | |5 131 932 989 |3 005 500 000 | | |5 131 932 989 |3 005 500 000 | |Skupaj |42 441 000 000 | |42 423 497 444 |32 396 027 704 | | |42 423 497 444 |32 396 027 704 | | Odstopanje | | |17 502 556 | | | |17 502 556 | | | 3. NOTRANJE POLITIKE[3]

|9 012 000 000 | |9 057 667 578 |7 923 781 439 |92 880 830 |92 880 830 |9 150 548 408 |8 016 662 269 | | Odstopanje | | |-40 000 000 | | | |-40 000 000 | | | 4. ZUNANJI UKREPI |5 119 000 000 | |5 219 000 000 |5 476 162 603 | | |5 219 000 000 |5 476 162 603 | | Odstopanje | | |-100 000 000 | | | |-100 000 000 | | | 5. UPRAVA |6 360 000 000 | |6 292 367 368 |6 292 367 368 | | |6 292 367 368 |6 292 367 368 | | Odstopanje | | |67 632 632 | | | | 67 632 632 | | | 6. REZERVE | | | | | | | | | |- Rezerva za jamstva |223 000 000 | |223 000 000 |223 000 000 | | |223 000 000 |223 000 000 | |- Rezerva za nujno pomoč[4] |223 000 000 | |223 000 000 |223 000 000 | | |223 000 000 |223 000 000 | |Skupaj |446 000 000 | |446 000 000 |446 000 000 | | |446 000 000 |446 000 000 | | Odstopanje | | |0 | | | |0 | | | 7. PREDPRISTOPNA POMOČ |3 472 000 000 | |2 081 000 000 |3 286 990 000 | | |2 081 000 000 |3 286 990 000 | | Odstopanje | | | 1 391 000 000 | | | | 1 391 000 000 | | |8. NADOMESTILO |1 305 000 000 | |1 304 988 996 |1 304 988 996 | | |1 304 988 996 |1 304 988 996 | | Odstopanje | | | 11 004 | | | | 11 004 | | | SKUPAJ | 119 594 000 000 |114 235 000 000 |116 500 971 386 | 106 241 168 110 | 92 880 830 | 92 880 830 | 116 593 852 216 | 106 334 048 940 | | Odstopanje | | |3 098 696 192 | | | |3 098 696 192 | | |

[1] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[2] Uredba Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije, UL L 311, 14.11.2002.

[3] Znesek Solidarnostnega sklada EU se vstavi kot prekoračitev zgornjih mej nad ustreznimi razdelki, kakor je predvideno v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 7. novembra 2002 (UL C 283, 20.11.2002).

[4] Vključno s 100 milijoni EUR, ki so bili prerazporejeni v proračunsko vrstico za nujno pomoč. Nadaljnjih 70 milijonov EUR je treba prerazporediti kot posledico sporazuma, ki je bil sprejet na usklajevanju z dne 15. julija 2005 med razpravami o PPSP 3/2005.