[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 17.10.2007

COM(2007) 617 konč.

POROČILO KOMISIJE

Kakovost motornega bencina in dizelskih goriv, ki se uporabljajo v cestnem prometu v Evropski uniji: Četrto letno poročilo (Leto poročanja 2005)

1. Povzetek

Direktiva 98/70/ES[1] z vidika zdravja in okolja določa minimalne specifikacije za gorivo, ki ga uporabljajo vozila z motorji na prisilni vžig in motorji na kompresijski vžig. Kakovost goriva je pomembna za okolje, saj vpliva na emisije onesnaževal iz motorja, s tem pa na kakovost zraka. Od tega je odvisno tudi, koliko truda in sredstev morajo vložiti izdelovalci vozil, da bi izpolnili zahteve glede mejnih vrednosti emisij onesnaževal in toplogrednih plinov. Direktiva 2003/17/ES[2] o spremembi Direktive 98/70/ES zahteva dodatno zmanjšanje vsebnosti žvepla v motornem bencinu in dizelskih gorivih.

Neupoštevanje specifikacij za gorivo lahko povzroči povečanje emisij (presežne količine kisikovih spojin lahko na primer povečajo emisije NOx) ali celo poškodujejo motor in sisteme za naknadno obdelavo izpušnih plinov (presežne količine žvepla na primer škodujejo katalizatorjem), kar povečuje emisije onesnaževal zraka. Zaradi zagotavljanja skladnosti s standardi kakovosti goriva, ki so obvezni na podlagi navedene direktive, se od držav članic zahteva, da uvedejo monitoring kakovosti goriv.

Člen 8 Direktive 98/70/ES od Komisije zahteva, da letno objavi poročilo o kakovosti goriva v državah članicah. To četrto poročilo Komisije povzema ugotovitve držav članic o kakovosti motornega bencina in dizelskih goriv ter njihovih prodanih količinah v letu 2005. Vse države članice razen Francije so predložile nacionalna poročila za leto 2005.

Monitoring kakovosti goriv v letu 2005 kaže, da se specifikacije za motorni bencin in dizelska goriva, določene v Direktivi 98/70/ES, na splošno upoštevajo, ponovno je bilo ugotovljenih le nekaj prekoračitev. Pri motornem bencinu so bile ugotovljene prekoračitve predvsem pri parametrih oktansko število po raziskovalni metodi (RON)[3], parni tlak v poletnem obdobju[4] in destilacija/izparevanje pri 100/150 °C[5]. Pri dizelskem gorivu so bile prekoračitve ugotovljene predvsem pri parametrih vsebnost žvepla, destilacijska točka: 95 %, cetansko število in gostota.

Čeprav je več držav članic poročalo o vzorcih, ki niso v skladu z zahtevami, je v primerjavi s prejšnjim letom na splošno veliko manj vzorcev preseglo mejne vrednosti (in meje dovoljenega odstopanja preskusnih metod). Po drugi strani je precej držav članic EU-10 poročalo o znatnem številu vzorcev, v katerih so bile mejne vrednosti presežene. Belgija je poročala o deležu neskladnih vzorcev (~3,5 %), ki je bil večji kot v drugih državah članicah, kljub vsemu pa se je ta delež v primerjavi s prejšnjimi leti zmanjšal.

Precejšen problem v letu 2005 je bila zlasti vsebnost žvepla v dizelskem gorivu (predvsem v EU-10), ker od začetka leta 2005 veljajo nove obvezne ravni < 50 ppm. Mnoge države članice iz EU-10 so imele na začetku leta težave s prodajo goriva z večjo vsebnostjo žvepla, pa tudi število vzorcev dizelskega goriva in plinskega olja, onesnaženih z žveplom, je bilo večje, kakor v prejšnjih letih.

Komisiji v zvezi s temi prekoračitvami niso znani nikakršni negativni učinki na emisije vozila ali delovanje motorja, vendar od držav članic še naprej zahteva, naj ukrepajo, da bi zagotovile popolno skladnost. Večina ukrepe že izvaja in podrobnosti o ukrepih držav članic v zvezi z neskladnostjo z zahtevami so, če so bile sporočene, vključene v poglavja podrobnega poročila o posameznih državah za leto 2005[6]. Komisija bo še naprej spremljala skladnost z zahtevami o kakovosti goriva iz Direktive in si prizadevala zboljšati svojo analizo podatkov, pridobljenih po letu 2006.

Glede zmanjšanja onesnaževanja zraka in uvedbe nove tehnologije motorjev je treba opozoriti, da se je delež goriv z vsebnostjo žvepla < 10 ppm in < 50 ppm od leta 2001 do leta 2005 v EU-15 znatno povečal. Od leta 2005 dalje velja za vse vrste goriva obvezna mejna vrednost žvepla < 50 ppm, v vseh državah članicah pa morajo biti uvedena goriva z vsebnostjo žvepla < 10 ppm. Kot je razvidno iz tabele 1, je povprečna vsebnost žvepla v letu 2005 bistveno nižja od vsebnosti, sporočene za leto 2004.

Tabela 1: Letno spreminjanje povprečne vsebnosti žvepla v motornem bencinu in dizelskih gorivih v EU

Povprečna vsebnost žvepla (ppm) | EU-15 | EU-10 |

Gorivo/leto | 2001 | 2002 | 2003* | 2004* | 2005* | 2005* | 2005 |

Motorni bencin | 68 | 51 | 37 | 38 | 19 | 19 | 23 |

Dizel | 223 | 169 | 125 | 113 | 25 | 24 | 37 |

Vključuje podatke iz EU-10 po letu 2004. *Izključuje Francijo, ki ni poročala v letih od 2003 do 2005.

Nacionalni monitoringi kakovosti goriv se še vedno zelo razlikujejo, vendar je mogoče pričakovati, da bodo zahteve iz Direktive spodbudile njihovo večjo enotnost in zboljšale kakovost poročanja.

2. Uvod

Specifikacije za motorni bencin in dizelska goriva, ki se prodajajo v Evropski uniji, so določene v prilogah k Direktivi 98/70/ES, po 1. januarju 2005 pa se uporablja samo en niz specifikacij za gorivo. Direktiva od držav članic tudi zahteva, da v obliki povzetka poročajo o kakovosti goriv, prodanih na svojih ozemljih. Od leta 2004 morajo države članice poročati o svojih monitoringih v skladu z evropskim standardom EN 14274[7] ali sistemi enake zanesljivosti. Člen 8 Direktive 98/70/ES, kakor je bil spremenjen s členom 1(5) Direktive 2003/17/ES, od Komisije zahteva, da posreduje rezultate poročanja držav članic o kakovosti goriva. V skladu z navedeno zahtevo povzema to četrto poročilo Komisije podatke o kakovosti motornega bencina in dizelskih goriv ter količini, prodani v Skupnosti leta 2005. Poročila iz prejšnjih let so na voljo na spletnih straneh Komisije[8].

3. Nacionalni monitoringi

V EU so bili uporabljeni številni različni pristopi za izvajanje monitoringa kakovosti goriv (FQMS). Ti segajo od monitoringov na podlagi evropskega standarda EN 14274, ki predvideva vzorčenje na bencinskih črpalkah, do nacionalnih monitoringov. Pri monitoringih na Švedskem ali v Združenem kraljestvu sta na primer vzorčenje in analiza vseh šarž iz rafinerij ali uvoza vključena v predpise o distribuciji goriva v državi. Vse leto se opravljajo tudi naključna vzorčenja v distribucijski verigi. Monitoringi, ki se uporabljajo v nekaterih državah članicah, so bili prvotno oblikovani za druge namene, kar pojasni nekatere razlike glede njihovega obsega in uporabe v celotni EU. Po letu 2004 je bilo mogoče pričakovati večjo enotnost, saj je spremenjena Direktiva zahtevala, da države članice od 1. januarja 2004 „vzpostavijo sistem nadzora kakovosti goriv v skladu z zahtevami ustreznega evropskega standarda“ (EN 14274 & EN 14275[9]). Po letu 2001 je bilo uvedenih veliko sprememb monitoringa. Od držav članic iz EU-15 jih je šest prilagodilo svoje sisteme tistim, ki temeljijo na standardu EN 14274, prav tako tudi šest držav članic iz EU-10. Portugalska je navedla, da postopek spremembe monitoringa v skladu s standardom EN 14274 še ni dokončan. Direktiva dopušča uporabo drugega možnega sistema pod pogojem, da sistem zagotavlja rezultate enake zanesljivosti. Do zdaj so samo Ciper, Danska in Malta sporočili podatke, ki upravičujejo uporabo nacionalnih sistemov z zmanjšanim vzorčenjem. Združeno kraljestvo je sporočilo podatke o statistični zanesljivosti svojega monitoringa. Slika 2 povzema frekvenco vzorčenja v EU v letu 2005.

4. Leto poročanja 2005

4.1 Kakovost in količina goriva

Medtem ko je bila leta 2005 v Evropi na voljo široka ponudba motornih bencinov z različnimi oktanskimi vrednostmi in vsebnostmi žvepla, je bil v prodaji večinoma motorni bencin z RON 95 (84 % celotne prodane količine, od tega je 66 % imelo nizko vsebnost žvepla, 34 % pa je bilo brez žvepla[10]); glede podrobnosti po državah članicah glej sliko 1 in tabelo v Prilogi (Francija v obdobju 2003–2005 ni predložila podatkov o monitoringu kakovosti goriva). V celotni prodani količini motornega bencina je imelo 61 % nizko vsebnost žvepla (< 50 ppm), 39 % pa je bilo brez žvepla (< 10 ppm). Za dizelsko gorivo so ustrezne vrednosti znašale 67 % oziroma 33 %. V primerjavi z letom 2001 se je količina goriva z vsebnostjo žvepla < 50 ppm in < 10 ppm izredno povečala, saj je njegov delež tedaj znašal približno 20 % vsega prodanega motornega bencina in dizelskih goriv v EU, medtem ko so danes v prodaji skoraj samo takšne vrste motornega bencina in dizelskega goriva.

V državah članicah iz EU-10 je bilo prodanega 10,5 % oziroma 11,3 % celotne količine prodanega motornega bencina in dizelskih goriv v EU (nekaj več kot leta 2004). V EU-10 je bil delež prodanega motornega bencina brez žvepla precej manjši kot v EU-15 (15,5 %), nekaj večji pa je bil delež prodanih dizelskih goriv brez žvepla (36 %).

Slika 1: Deleži prodaje goriv v EU glede na vrsto goriva (%)

Prodaja motornega bencina | 2005 | Prodaja dizelskega goriva | 2005 |

[pic] | [pic] |

Vrsta goriva | % | Vrsta goriva | % |

1 | Neosvinčeni motorni bencin min. RON = 91 | 0,0 % | 13 | Dizel | 0,1 % |

2 | Neosvinčeni motorni bencin min. RON = 91 (< 50 ppm S) | 0,3 % | 14 | Dizel (< 50 ppm žvepla) | 66,5 % |

3 | Neosvinčeni motorni bencin min. RON = 91 (< 10 ppm S) | 7,7 % | 15 | Dizel (< 10 ppm žvepla) | 33,5 % |

4 | Neosvinčeni motorni bencin min. RON = 95 | 0,0 % |

5 | Neosvinčeni motorni bencin min. RON = 95 (< 50 ppm S) | 55,4 % |

6 | Neosvinčeni motorni bencin min. RON = 95 (< 10 ppm S) | 28,0 % |

7 | Neosvinčeni motorni bencin 95 =< RON < 98 | 0,0 % |

8 | Neosvinčeni motorni bencin 95 =< RON < 98 (< 50 ppm S) | 4,1 % |

9 | Neosvinčeni motorni bencin 95 =< RON < 98 (< 10 ppm S) | 0,00 % |

10 | Neosvinčeni motorni bencin RON >= 98 | 0,0 % |

11 | Neosvinčeni motorni bencin RON >= 98 (< 50 ppm S) | 0,9 % |

12 | Neosvinčeni motorni bencin RON >= 98 (< 10 ppm S) | 3,5 % |

Podobno kot v letih 2001–2004 je bilo leta 2005 največ goriva (glede na prejete podatke) prodanega v Nemčiji, Italiji, Španiji in Združenem kraljestvu (slika 3). Prodaja dizelskega goriva v mnogih državah članicah prevladuje, vendar se relativni deleži prodanega motornega bencina in dizelskega goriva razlikujejo.

Glede na poročila, je bilo po letu 2001 manj odstopanj glede števila različnih vrst goriva, ki so na voljo v EU (slika 4). Leta 2005 so bile na splošno na voljo 2–3 vrste motornega bencina, ki so se razlikovale predvsem po oktanskem številu (RON), ponekod pa so se vrste razlikovale tudi glede na raven vsebnosti žvepla (v Estoniji imajo na primer za vsako vrsto goriva na voljo različico brez žvepla). V desetih državah članicah iz EU-15 (leta 2001 samo v eni) in štirih državah članicah iz EU-10 so se leta 2005 prodajale posebej označene vrste goriva brez žvepla (< 10 ppm) (v drugih državah članicah je bilo na voljo gorivo, pri katerem so bile upoštevane mejne vrednosti za žveplo, vendar na prodajnem mestu to ni bilo posebej označeno.

Slika 2: Frekvenca vzorčenja pri monitoringu kakovosti goriva v EU leta 2005 (povprečno število vzorcev na vrsto goriva)

Povprečno število vzorcev/vrsta goriva | [pic] |

Motorni bencin | Dizel | Motorni bencin | Dizel |

Avstrija | 4/205 | 3/100 |

Belgija | 232/4957 | 232/3748 | 1/18 | < 6 mesecev | (3) |

Ciper | 19/155 | 7/18 | < 1 mesec | (4) |

Češka | 45/1381 | 64/1653 |

Danska |

Estonija | 10/300 | 1/114 | < 4 meseci | (7) |

Finska | 2/257 |

Grčija | 1/289 | 6/18 | < 2 meseca | (4) |

Madžarska | 7/120 |

Irska | 3/118 | 6/18 | < 2 meseca | (5) |

Italija | 3/318 | 6/309 |

Latvija | 1/251 | 9/438 | < 1 mesec | (8) |

Litva | 8/192 | 20/268 |

Luksemburg | < 6 mesecev |

Malta | 13/51 | 23/31 | 1/5 | < 5 mesecev | (9) |

Nizozemska | 1/106 |

Poljska | 16/392 | 15/204 |

Portugalska | 7/18 | (4) (6) |

Slovaška | 7/236 | 1/102 |

Slovenija | 22/136 | 25/152 |

Španija | < 1 mesec |

Švedska | 6/18 | (4) |

UK | < 3 meseci |

Št. držav | 17 | 13 | 6 | 1 | 12 |

Opombe:

Kadar so bili podatki poročanja nepopolni, ni bilo mogoče potrditi, ali so bile mejne vrednosti upoštevane pri vseh vzorcih. Kadar iz podatkov ni bilo mogoče ugotoviti števila vzorcev, v katerih je bila mejna vrednost presežena, znamenje „>“ označuje najmanjše število vzorcev s preseženo mejno vrednostjo, pravo število pa je lahko večje. |

Direktiva 98/70/ES določa, da države članice vsako leto do 30. junija predložijo poročila o nadzoru. |

Ni poročil o vsebnosti kisika. |

Ni poročil o kisikovih spojinah (razen etrov z več kot 5 atomi ogljika v molekuli). Načeloma se vse snovi s seznama izmerijo hkrati s preskusnimi metodami za kisikove spojine. Vendar je treba sistem umeriti z uporabo vzorca za umerjanje, ki vsebuje enake kisikove spojine v podobnem razmerju, kot so v preskusnem vzorcu. Večinoma ni jasno, ali je bilo to opravljeno, vendar je Portugalska navedla, da gorivu niso bile dodane nobene druge kisikove spojine. Skupna količina organsko vezanega kisika se izračuna iz masnih deležev posameznih komponent po njihovi določitvi. |

Ni poročil o kisikovih spojinah (razen etrov z več kot 5 atomi ogljika v molekuli) (za več podrobnosti glej opombo 4). |

Poleg tega Portugalska letos ni izvedla tudi meritev o vsebnosti svinca. |

Estonija je poročala o 5 vzorcih motornega bencina brez žvepla in 4 vzorcih dizelskega goriva brez žvepla, v katerih je bila presežena mejna vrednost žvepla 10 ppm, ki je določena v nacionalnih specifikacijah za ta razred goriva. Ti neskladni vzorci niso vključeni v podatke o skupnem številu, ker so bili v skladu z obvezno mejno vrednostjo < 50ppm za motorni bencin in dizel. |

Kot kaže, je bilo ob začetku leta 2005 v Latviji prodanega nekaj navadnega dizla z vsebnostjo < 350ppm, kar je v neskladju z mejno vrednostjo <50 ppm, ki je postala obvezna ob začetku leta 2005. |

Namesto cetanskega števila je bil izmerjen cetanski indeks. |

1. 5. Sklepne ugotovitve

Kakovost goriva je pomembna za okolje, saj vpliva na emisije onesnaževal iz motorja, s tem pa na kakovost zraka, od tega pa je odvisno tudi, koliko truda in sredstev morajo vložiti izdelovalci vozil, da bi izpolnili zahteve glede mejnih vrednosti emisij onesnaževal in toplogrednih plinov. Monitoring kakovosti goriv v letu 2005 kaže, da se specifikacije za motorni bencin in dizelska goriva, določene v Direktivi 98/70/ES, na splošno upoštevajo, ugotovljenih je bilo le nekaj prekoračitev. Komisiji niso znani nikakršni negativni učinki na emisije vozila ali delovanje motorja zaradi teh prekoračitev. Komisija je še vedno zaskrbljena zaradi podatkov o prekoračitvah in bo še naprej spremljala skladnost z zahtevami o kakovosti goriva iz Direktive. Zato namerava od leta poročanja 2006 dalje izvajati podrobnejšo statistično analizo sporočenih podatkov.

Delež goriv z < 10 in < 50 ppm se je v letih od 2001 do 2004 povečeval. Deleži so se zelo povečali v letu 2005, ko sta postali obvezna mejna vrednost žvepla < 50 ppm in uvedba goriva z vsebnostjo žvepla < 10 ppm v EU. Goriva brez žvepla so bila leta 2005 na voljo v večini držav članic (v Združenem kraljestvu, na Malti in Cipru morajo biti še uvedena). Kot kaže, pa v nekaterih državah članicah obstajajo primeri, ko takšne vrste goriva niso označene.

Vozila, pri katerih je zaradi tehnoloških zahtev obvezna uporaba goriva brez žvepla, bi bilo zaradi tega neoznačevanja težko uvesti pred letom 2009, ko bodo takšna goriva postala obvezna, saj brez takšnih oznak porabniki ne morejo izbrati ustreznega goriva. To je zlasti pomembno za lastnike vozil, izdelanih za goriva brez žvepla, zelo pa zmanjšuje smisel uvedbe goriva, ki izpolnjuje ta merila. Zato možnosti zmanjševanja emisij CO2, ki nastaja v cestnem prometu, ne bodo povsem izkoriščene. V Belgiji, na Češkem, Irskem, v Latviji, Luksemburgu in Sloveniji bi bilo treba v prihodnosti sprejeti nekatere ukrepe za zagotavljanje označevanja goriva brez žvepla. Poročanje o označevanju bi pomagalo avtomobilski industriji pridobiti zaupanje v razpoložljivost takšnega goriva, to pa bi spodbudilo uvajanje vozil, ki bi lahko najbolj izkoristila prednosti ničelne vsebnosti žvepla, kar bi prek zmanjšanja emisij onesnaževal in toplogrednih plinov koristilo okolju. Države članice na splošno niso predložile veliko podatkov o geografski razpoložljivosti goriva brez žvepla na svojem ozemlju. Večina držav članic je samo navedla, da so splošno dostopna, pri tem pa niso predložile nikakršnih dodatnih podatkov, na podlagi katerih bi bilo mogoče ugotoviti geografsko razpoložljivost.

Monitoringi kakovosti goriva, vzpostavljeni na nacionalni ravni, se precej razlikujejo in bi jih bilo treba zaradi zagotavljanja preglednih in primerljivih rezultatov dodatno poenotiti. Izvajanje Direktive 2003/17/ES je povečalo kakovost poročanja, saj se od držav članice zahteva, da poročajo o monitoringu v skladu z novim evropskim standardom EN 14274 ali sistemi enake zanesljivosti. Kadar države članice ne poročajo v skladu z obliko iz EN 14274, morajo to utemeljiti.

PRILOGA: Prodaja goriva v EU leta 2005 glede na vrsto goriva (v milijonih litrov)*

Št. ID | V milijonih litrov | Avstrija | Belgija | Danska | Finska | Francija | Nemčija | Grčija | Irska | Italija | Luksemburg | Nizozemska | Portugalska | Španija | Švedska | UK | EU-15 | EU-15 | | |Vrsta goriva | AU |BE | DK |FI |FR |DE |EL |IE |IT |LU | NL |PT |ES |SE |UK |EU-15 | Skupni delež v % | |1 |Neosvinčeni motorni bencin min. RON = 91 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0 % | |2 |Neosvinčeni motorni bencin min. RON = 91 (< 50 ppm S) |- |- |- |- |- |- |- |- |- |3 |- |- |- |- |- |3 |0,0 % | |3 |Neosvinčeni motorni bencin min. RON = 91 (< 10 ppm S) |738 |- |525 |- |- |8,884 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |10,147 |8,6 % | |4 |Neosvinčeni motorni bencin min. RON = 95 |- |- |- |- |0 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0 % | |5 |Neosvinčeni motorni bencin min. RON = 95 (< 50 ppm S) |- |1,055 |- |- |- |- |4,229 |1,646 |16,461 |524 |7,089 |- |8,066 |- |24,082 |63,151 |53,4 % | |6 |Neosvinčeni motorni bencin min. RON = 95 (< 10 ppm S) |1,986 |659 |1,951 |2,232 |- |21,849 |- |669 |979 |- |- |- |- |5,104 |- |35,429 |30,0 % | |7 |Neosvinčeni motorni bencin 95 =< RON < 98 |- |- |- |- |0 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0 % | |8 |Neosvinčeni motorni bencin 95 =< RON < 98 (< 50 ppm S) |- |- |- |- |- |- |735 |- |- |- |- |1,919 |575 |- |1,273 |4,502 |3,8 % | |9 |Neosvinčeni motorni bencin 95 =< RON < 98 (< 10 ppm S) |- |- |- |- |- |- |- |1 |- |- |- |- |- |- |- |1 |0,0 % | |10 |Neosvinčeni motorni bencin RON >= 98 |- |- |- |- |0 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0 % | |11 |Neosvinčeni motorni bencin RON >= 98 (< 50 ppm S) |- |276 |- |- |- |- |136 |- |- |131 |310 |- |- |- |- |854 |0,7 % | |12 |Neosvinčeni motorni bencin RON >= 98 (< 10 ppm S) |83 |395 |16 |269 |- |992 |268 |- |- |- |1 |495 |1,190 |384 |- |4,094 |3,5 % | | | Motorni bencin (navadni) | 0 |0 | 0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 | 0 |0 |0 |0 |0 |0 | 0,0 % | | | Motorni bencin (< 50 ppm žvepla) | 0 |1,331 | 0 |0 |0 |0 |5,100 |1,646 |16,461 |659 | 7,399 |1,919 |8,641 |0 |25,355 |68,510 | 58,0 % | | | Motorni bencin (< 10 ppm žvepla) | 2,807 |1,055 | 2,492 |2,501 |0 |31,725 |268 |670 |979 |0 | 1 |495 |1,190 |5,488 |0 |49,671 | 42,0 % | | | Skupaj motorni bencin | 2,807 |2,386 | 2,492 |2,501 |0 |31,725 |5,369 |2,315 |17,440 |659 | 7,400 |2,413 |9,831 |5,488 |25,355 |118,181 | 100,0 % | | 13 | Dizel |- |- |- |- |0 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0 % | |14 | Dizel (< 50 ppm žvepla) |976 |7,269 |- |- |- |- |2,446 |1,801 |27,081 |2,139 |9,000 |5,476 |27,840 |- |23,389 |107,418 |66,9 % | |15 | Dizel (< 10 ppm žvepla) |6,535 |168 |2,782 |2,383 |- |34,206 |9 |890 |1,467 |- |- |403 |0 |4,270 |- |53,113 |33,1 % | | |Skupaj dizel | 7,511 |7,437 | 2,782 |2,383 |0 |34,206 |2,455 |2,691 |28,549 |2,139 | 9,000 |5,879 |27,840 |4,270 |23,389 |160,530 | 100,0 % | |

Št. ID | V milijonih litrov | Ciper | Češka | Estonija | Madžarska | Latvija | Litva | Malta | Poljska | Slovaška | Slovenija | EU-10 | EU-10 | | Evropska unija | Evropska unija | | |Vrsta goriva | CY |CZ |EE |HU |LV |LT |MT |PL |SK |SI |EU-10 |Skupni delež v % | |EU | Skupni delež v % | |1 |Neosvinčeni motorni bencin min. RON = 91 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0 % | |0 |0,0 % | |2 |Neosvinčeni motorni bencin min. RON = 91 (< 50 ppm S) |- |280 |14 |- |21 |80 |- |- |28 |- |423 |3,0 % | |426 |0,3 % | |3 |Neosvinčeni motorni bencin min. RON = 91 (< 10 ppm S) |- |- |5 |- |- |- |- |- |73 |- |78 |0,6 % | |10,225 |7,7 % | |4 |Neosvinčeni motorni bencin min. RON = 95 |- |- |- |- |- |- |- |9 |5 |- |14 |0,1 % | |14 |0,0 % | |5 |Neosvinčeni motorni bencin min. RON = 95 (< 50 ppm S) |355 |2,762 |176 |1,801 |350 |355 |66 |4,130 |94 |- |10,088 |72,4 % | |73,239 |55,4 % | |6 |Neosvinčeni motorni bencin min. RON = 95 (< 10 ppm S) |- |- |121 |- |- |2 |- |912 |562 |- |1,596 |11,5 % | |37,025 |28,0 % | |7 |Neosvinčeni motorni bencin 95 =< RON < 98 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0 % | |0 |0,0 % | |8 |Neosvinčeni motorni bencin 95 =< RON < 98 (< 50 ppm S) |- |- |- |- |- |- |24 |- |- |833 |857 |6,2 % | |5,359 |4,1 % | |9 |Neosvinčeni motorni bencin 95 =< RON < 98 (< 10 ppm S) |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0 % | |1 |0,0 % | |10 |Neosvinčeni motorni bencin RON >= 98 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0 % | |0 |0,0 % | |11 |Neosvinčeni motorni bencin RON >= 98 (< 50 ppm S) |55 |27 |43 |175 |36 |1 |- |- |2 |53 |393 |2,8 % | |1,246 |0,9 % | |12 |Neosvinčeni motorni bencin RON >= 98 (< 10 ppm S) |- |- |36 |4 |10 |7 |- |404 |18 |- |478 |3,4 % | |4,572 |3,5 % | | | Motorni bencin (navadni) | 0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |9 |5 |0 |14 |0,1 % | |14 | 0,0 % | | | Motorni bencin (< 50 ppm žvepla) | 410 |3,069 |233 |1,976 |408 |436 |90 |4,130 |124 |886 |11,760 |84,4 % | |80,270 | 60,8 % | | | Motorni bencin (< 10 ppm žvepla) | 0 |0 |162 |4 |10 |9 |0 |1,316 |652 |0 |2,152 |15,5 % | |51,823 | 39,2 % | | | Skupaj motorni bencin | 410 |3,069 |394 |1,980 |418 |444 |90 |5,455 |781 |886 |13,927 |100,0 % | |132,108 | 100,0 % | | 13 | Dizel |- |- |- |- |49 |- |- |45 |45 |- |139 |0,7 % | |139 |0,1 % | |14 | Dizel (< 50 ppm žvepla) |414 |5,003 |118 |2,901 |716 |888 |116 |1,273 |443 |1,010 |12,882 |63,0 % | |120,299 |66,5 % | |15 | Dizel (< 10 ppm žvepla) |- |- |227 |59 |0 |65 |- |6,875 |215 |- |7,441 |36,4 % | |60,553 |33,5 % | | |Skupaj dizel | 414 |5,003 |345 |2,960 |765 |953 |116 |8,193 |703 |1,010 |20,461 |100,0 % | |180,991 | 100,0 % | |

[1] Direktiva 98/70/ES o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive 93/12/EGS UL L 350, 28.12.1998, str. 58.

[2] Direktiva 2003/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. marca 2003 o spremembi Direktive 98/70/ES o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva, UL L 76, 22.3.2003, str. 10.

[3] Oktansko število po raziskovalni metodi (RON) je kvantitativna mera največjega kompresijskega razmerja, pri katerem se lahko v motorju uporabi motorni bencin, ne da bi se del zmesi v motorju samodejno vžgal. Samodejni vžigi povečujejo porabo goriva, emisije hlapnih organskih spojin in ogljikovega monoksida.

[4] Parni tlak je mera za hlapljivost goriva. Uravnava se poleti, ker so zaradi temperatur v tem letnem času tudi emisije hlapnih organskih spojin največje, te pa so predhodniki prizemnega ozona. Prekoračitve pomenijo povečanje emisij hlapnih organskih spojin.

[5] Destilacijski parameter določa delež goriva, ki izpari pri 100 ˚C in 150 ˚C. Tako je omejen delež hlapljivih sestavin, ki jih je mogoče primešati motornemu bencinu. Prekoračitve povzročajo nastanek parnih mehurčkov v motorju in otežujejo vožnjo.

[6] Glej http://ec.europa.eu/environment/air/pdf/fqm_summary_2005.pdf

[7] EN 14274:2003 – Goriva za motorna vozila – Ocena kakovosti motornih bencinov in dizelskih goriv – Monitoring kakovosti goriv (FQMS) (Automotive fuels - Assessment of petrol and diesel quality - Fuel quality monitoring system (FQMS)).

[8] http://europa.eu.int/comm/environment/air/fuel_quality_monitoring.htm

[9] EN 14275:2003 – Goriva za motorna vozila – Ocena kakovosti motornih bencinov in dizelskih goriv – Vzorčenje na bencinskih servisih in v distribucijskih skladiščih (Automotive fuels - Assessment of petrol and diesel fuel quality -Sampling from retail site station pumps and commercial site fuel dispensers).

[10] Izraz „nizka vsebnost žvepla“ ustreza vsebnosti žvepla 50 ppm; izraz „brez žvepla“ pomeni vsebnost žvepla 10 ppm.

[11] Glej http://europa.eu.int/comm/environment/air/fuel_quality_monitoring.htm

114 ppm