[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 26.3.2009

COM(2009) 141 konč.

POROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

Četrto poročilo o spremljanju prestrukturiranja jeklarstva na Češkem in Poljskem

UVOD

To poročilo vključuje rezultate, dosežene v zadnjem letu prestrukturiranja češke in poljske jeklarske industrije. Pripravljeno je bilo v skladu z zahtevami za spremljanje iz posebnih protokolov 2[1] in 8[2] , vključenih v pristopni pogodbi Češke in Poljske.

Omenjena protokola opredeljujeta prehodno obdobje za zaključek prestrukturiranja jeklarskih sektorjev ter ključna merila za oceno njegove uspešnosti.

Komisija je sprejela poročila o spremljanju v letu 2004[3], 2005[4] in 2006[5]. To četrto in končno poročilo o spremljanju dopolnjuje prejšnja poročila Komisije in ocenjuje rezultate, dosežene v letu 2006, ki je bilo zadnje leto prehodnega obdobja, pri tem pa upošteva ustrezne informacije, ki so postale dosegljive leta 2007 in 2008.

PRESTRUKTURIRANJE ČEŠKE JEKLARSKE INDUSTRIJE

Podjetja, za katera veljajo določbe Protokola 2, so: Ispat Nova Hut (zdaj Mittal Steel Ostrava - MSO), Valcovny Plechu Fridek-Mystek (VPFM) in Vitkovice Steel (VS). Leta 2006 so imela ta podjetja 57-odstotni delež v proizvodnji surovega jekla na Češkem.

Državna pomoč za prestrukturiranje

Komisija je na podlagi razpoložljivih informacij ugotovila, da je Češka upoštevala svoje obveznosti v zvezi z državno pomočjo, določene v Protokolu. Končna ocena je pokazala, da je celoten znesek državne pomoči za prestrukturiranje, podeljene upravičenim podjetjem, znašal 8,3 milijarde čeških kron, kar je 59 % najvišje vsote po Protokolu, ki znaša 14,15 milijarde čeških kron. Ta pomoč se je zagotavljala do konca leta 2003. Poleg tega je Komisija ugotovila, da v resnici podeljeni znesek pomoči, ki je bil nižji od predvidenega, ni negativno vplival na finančno uspešnost podjetij.

Ta pomoč je bila namenjena predvsem za finančno prestrukturiranje. Zmanjšanje zadolženosti upravičenih podjetij je strateškim investitorjem olajšalo njihov prevzem ter jim omogočilo dostop do sredstev, potrebnih za financiranje programov modernizacije. Znesek dodeljene pomoči je bil določen na podlagi sprejetega nacionalnega programa prestrukturiranja (NRP) in posamičnih poslovnih načrtov (IBP), pri katerih so imela vlaganja osrednjo vlogo pri zmanjševanju stroškov in izboljševanju kakovosti končnih izdelkov zaradi povečanja prihodkov od poslovanja podjetij. V svoji končni oceni je Komisija posvetila posebno pozornost razmerju med dodeljeno državno pomočjo in uresničenimi vlaganji.

Rezultati analize za posamezna podjetja so:

a) podjetje MSO je prejelo 86 % najvišjega zneska pomoči za prestrukturiranje, dovoljenega v skladu s Protokolom, od katerega je bil največji delež dodeljen leta 2003, in sicer za odpis dolgov;

b) podjetje VPFM je prejelo 99 % najvišjega zneska državne pomoči, dovoljenega v skladu s Protokolom, ki je bil v celoti dodeljen leta 2003 in je bil porabljen predvsem za zamenjavo terjatve v lastniške deleže državnih agencij za privatizacijo. Del te pomoči je bil povrnjen (glej 3.4.2 v nadaljevanju);

c) podjetje VS je prejelo 37 % najvišjega zneska iz Protokola, v glavnem v letih od 1997 do 2001, po letu 2002 pa podjetje ni dobilo nobene pomoči za prestrukturiranje. Pomoč je bila namenjena poravnavi dolgov, ki jih je podjetje dolgovalo svojim glavnim upnikom, njen manjši del pa tudi kritju stroškov poslovanja.

Protokol določa, da se podjetjem, ki niso vključena v NRP, ne sme dodeliti pomoč za prestrukturiranje. Komisija je sprožila preiskavo v zvezi s češkim jeklarskim podjetjem Trinecke, ki ni vključeno v Protokol, vendar je ugotovila, da mu nezakonita državna pomoč ni bila dodeljena[6].

Zmanjšanje zmogljivosti

Kot izravnavo za primerjalno prednost, ki so jo upravičena podjetja pridobila s pomočjo za prestrukturiranje, je v Prilogi 2 Protokola zahtevano, da se zapre več proizvodnih obratov. Določeno je bilo, da mora Češka republika v obdobju 1997–2006 zmanjšati zmogljivosti za proizvodnjo končnih izdelkov za 590 000 ton neto.

Ti obrati so bili zelo zastareli, zato je bilo njihovo zaprtje koristno za finančni rezultat podjetij in je prispevalo k zmanjšanju porabe energije in emisij onesnaževal v okolje. Spremljanje in nadzorovanje je pokazalo, da je bilo zaprtje v vseh primerih skladno z ustrezno odločbo Komisije[7].

Obrata za toplo valjanje št. 1 in 2 v VPFM, katerih zaprtje je bilo po navedbah v tretjem poročilu o napredku[8] prestavljeno za šest mesecev, sta bila dokončno zaprta v prvem polletju 2006.

MSO je spremenila zmogljivosti valjarne za profilirano jeklo v skladu z odločbo Komisije[9]. To je dosegla s posodobitvijo obstoječe valjarne namesto z gradnjo nove, za kar je bilo potrebnega veliko manj kapitala, kot je bilo predvideno. Komisija je ugotovila, da je ta sprememba nevtralna glede na državno pomoč, ker je podjetje dobilo manj državne pomoči, kot je bilo predvideno.

Druga ključna merila uspešnosti prestrukturiranja

Sposobnost preživetja in finančna uspešnost

Po koncu obdobja prestrukturiranja leta 2006 so vsa podjetja uspešno prestala Komisijin preskus sposobnosti preživetja, opisan v Protokolu[10]. Ciljna vrednost za EBITDA je znašala 10,0 %, dosežena pa od 20,2 % do 23,4 %, med tem ko je bila ciljna vrednost za EBIT 1,5 %, dosežena pa od 17,1 % do 23,0 %. Rezultati so boljši od pričakovanih v prejšnjem poročilu o napredku[11].

Produktivnost in zaposlenost

Leta 2006 so upravičena podjetja ukinila večje število delovnih mest, kot je bilo predvideno (povprečna letna raven zaposlenosti je znašala 11 905 v primerjavi s ciljno vrednostjo iz NRP v višini 12 222). To je bilo doseženo predvsem z oddajanjem del zunanjim izvajalcem, predčasnim upokojevanjem in programom spodbud za delavce, ki se odločijo za prostovoljno prekinitev delovnega razmerja. Vendar pa dve upravičeni podjetji zaradi zamud pri svojih investicijskih programih nista dosegli ciljne ravni zaposlenosti do konca leta 2006, ampak šele do konca leta 2007.

Zmanjšanje zaposlenosti v obdobju spremljanja in povečana proizvodnja upravičenih podjetij sta privedla do višjih ravni produktivnosti. Čeprav končna produktivnost (približno 365 ton na osebo) ostaja malce pod povprečjem EU, pa razen v VPFM močno presega napovedi v IBP.

Zniževanje stroškov

Proizvodni procesi so bili racionalizirani, dobri primeri poslovodenja, npr. ustanovitev timov za zniževanje stroškov in vlaganja v novo informacijsko tehnologijo, pa so prispevali k znižanju stroškov. Veliko drobnih pobud v zvezi z vzdrževanjem in popravili je prispevalo k uresničitvi tega cilja prestrukturiranja. Potem ko so novi strateški zasebni investitorji prevzeli podjetja, ki so bila prej v državni lasti, je bilo opaziti temeljito izboljšanje, ker je zniževanje stroškov postalo v veliki meri del kulture podjetij.

Poleg tega je boljša stopnja izkoriščenosti naprav prispevala k nižjim stroškom energije na enoto proizvoda. To je pomemben stroškovni dejavnik, ki je bistven za okoljsko in gospodarsko uspešnost podjetij.

Druge zahteve iz Protokola

Poslovne/tržne strategije

Dosežena je bila pomembna sprememba poslovne strategije upravičenih podjetij. Pomemben dosežek je bila ukinitev kompenzacijskih poslov. Privatizacija je upravičena podjetja spodbudila, da so ob zelo ugodnem razvoju dogodkov na trgu ponovno preučila svoje proizvodne programe, izboljšala kakovost končnih izdelkov in se vključila na trge z večjo dodano vrednostjo, tako da so lahko konkurirala na podlagi kakovosti in ne cene. Ta prizadevanja je treba nadaljevati in jih okrepiti z modernizacijo linij za končno obdelavo ter tako izboljšati kakovost končnih izdelkov.

Vlaganja

Nobeno izmed podjetij, vključenih v Protokol, ni moglo uresničiti vseh vlaganj, predvidenih v svojih IBP. Nazadnje so podjetja do konca leta 2006 uresničila ali nepreklicno dodelila samo od 22 % do 71 % ciljnih zneskov. Ker pa je bil znesek izkoriščene državne pomoči nižji od odobrenega, je Komisija sklenila, da je bila intenzivnost državne pomoči za prestrukturiranje ustrezna in da prejeta državna pomoč v nobenem primeru ni presegala potrebnega minimuma.

Samo za VPFM je Komisija zaradi razmerja med višino vlaganj in prejetim zneskom pomoči za prestrukturiranje uvedla preiskavo in zahtevala delno povračilo pomoči[12]. Upravičenec je tako vrnil 24,88 milijona čeških kron.

Komisija je še naprej spremljala potek vlaganj, za katera sredstva še niso bila porabljena, čeprav so že bila nepreklicno dodeljena, ki jih je bilo treba dokončati v letih 2007 in 2008. Ker je bil začetek nekaterih vlaganj predviden za leto 2008, si Komisija pridržuje pravico sprejeti ustrezne ukrepe, če vlaganja ne bodo izvedena.

Varstvo okolja

Protokol od upravičenih podjetij zahteva, da ob pristopu dosežejo skladnost z ustrezno zakonodajo Skupnosti glede varstva okolja. Integralna dovoljenja v skladu z Direktivo IPPC[13] so že bila izdana za vse jeklarske obrate v sektorju.

PRESTRUKTURIRANJE POLJSKE JEKLARSKE INDUSTRIJE

Podjetja, za katera veljajo določbe Protokola 8, so: Polskie Huty Stali (zdaj Mittal Steel Poland - MSP), Huta Andrzej, Huta Bankowa, Huta Batory, Huta Buczek (zdaj Technologie Buczek), Huta L.W. (zdaj Arcelor Huta Warszawa - AHW), Huta Labedy in Huta Pokoj. V tem času sta bili dve podjetji izključeni iz ustreznega nacionalnega programa prestrukturiranja (NRP), in sicer Huta Andrzej in Huta Batory, ker sta šli v stečaj. Upravičena podjetja so imela 70-odstotni delež v proizvodnji surovega jekla na Poljskem.

Državna pomoč za prestrukturiranje

Komisija je na podlagi razpoložljivih informacij ugotovila, da je Poljska upoštevala svoje obveznosti v zvezi z državno pomočjo, določene v Protokolu. Plačala je 2,73 milijarde zlotov pomoči za prestrukturiranje, kar je samo 82 % od zgornje meje, ki po Protokolu znaša 3,38 milijarde zlotov. V skladu s Protokolom je bila ta pomoč dodeljena pred koncem leta 2003. Ocena je tudi pokazala, da manjši znesek ni negativno vplival na finančno uspešnost podjetij. Podobno kot na Češkem je bila finančna pomoč, dodeljena poljskim jeklarskim podjetjem, namenjena predvsem finančnemu prestrukturiranju.

Podrobna razporeditev državne pomoči med posamezna podjetja je bila določena v sprejetih poljskih NRP. Na podlagi posredovanih podatkov je Komisija ugotovila, da sta bila znesek in intenziteta pomoči omejena na tisto najnižjo vrednost, ki je bila potrebna za obstoj podjetij. Rezultati za posamezna upravičena podjetja so:

a) Podjetje MSP je prejelo 85 % najvišjega mogočega zneska v višini 3,14 milijarde zlotov, največji del katerega je bil povezan z odpisom dolgov ali jamstvi za posojila. Njegovo hčerinsko podjetje Huta Bankowa, ki se je leta 2006 ločilo od skupine Arcelor-Mittal (na podlagi Odločbe Komisije glede združitve[14]), je prejelo 92 % najvišjega dogovorjenega zneska.

b) Podjetje AHW je prejelo 63 % najvišjega mogočega zneska državne pomoči. To je bilo potrjeno na podlagi postopka za državno pomoč, ki ga je uvedla Komisija zaradi preiskave možne zlorabe pomoči v AHW[15]. Komisija je med preiskavo ugotovila, da je prišlo do delne zlorabe garancije v višini 31,2 milijona evrov, in je zahtevala delno povračilo. Novembra 2007 je podjetje AHW prostovoljno vrnilo 2,09 milijona evrov.

c) Podjetji Huta Labedy in Huta Pokoj sta prejeli 40 % oziroma 66 % najvišjega možnega zneska. Zaradi tega je Komisija lahko ugotovila, da sta bila kljub nizkemu vlaganju znesek in intenziteta pomoči omejena na najnižjo vrednost potrebnih stroškov prestrukturiranja.

d) Technologie Buczek je prejelo 41 % odobrenega najvišjega mogočega zneska državne pomoči. Zaradi stečajnega postopka, razglašenega leta 2006, je Komisija izdala odločbo[16] o zlorabi državne pomoči in odredila vračilo.

Zmanjšanje zmogljivosti

Protokol določa, da je treba v povezavi z dodeljeno pomočjo za prestrukturiranje zapreti nekatere linije za končno obdelavo, da se doseže izravnava za morebitno primerjalno prednost ter s tem povezane izkrivljajoče učinke. Določeno je bilo, da mora Poljska v obdobju 1997–2006 zmanjšati zmogljivosti za proizvodnjo končnih izdelkov za 1 231 000 ton neto.

V skladu z določbami ustrezne odločbe[17] je Komisija kontrolirala zmanjšanje zmogljivosti s pregledom potrdil o zaprtju in preverjanjem, ki ga je opravil neodvisni svetovalec. V skladu s sprejeto spremembo poslovnega načrta MSP[18] se bo obstoječa topla valjarna za tračno jeklo zaprla, šele ko bo v obratu v Krakovu postavljena nova topla valjarna za tračno jeklo, kar je bilo načrtovano za konec leta 2008.

Na podlagi zagotovljenih informacij je Komisija ugotovila, da so bila v skladu z odobrenimi načrti a izvedena vsa zaprtja.

Poljska jeklarska podjetja so se odločila, da bodo dodatno k obveznostim iz Protokola prostovoljno likvidirala nekatere neučinkovite obrate, med katere spadajo koksarne, obrati za proizvodnjo bram in blokov ter linija za elektrogalvanizacijo.

Druga ključna merila uspešnosti prestrukturiranja

Po stečaju podjetja Technologie Buczek je Komisija sklenila, da podjetje ni izpolnilo ciljev prestrukturiranja, in zato izdala odločbo o zlorabi državne pomoči ter odredila vračilo.

Sposobnost preživetja in finančna uspešnost

Na koncu obdobja prestrukturiranja leta 2006 so vsa podjetja razen Huta Bankowa zlahka prestala Komisijin prekus sposobnosti preživetja. Ciljna vrednost za EBITDA je znašala 10,0 %, dosežena pa od 10,1 % do 21,6 %, medtem ko je bila ciljna vrednost za EBIT 1,5 %, dosežena pa od 5,2 % do 16,6 %.

Zaradi nepredvidenih tehničnih težav podjetje Huta Bankowa leta 2006 ni prestalo Komisijinega preskusa sposobnosti preživetja. Vendar pa je bilo na podlagi pozitivnih rezultatov, doseženih najprej leta 2005 in potem spet leta 2007, ugotovljeno, da so prednosti, ki so posledica prestrukturiranja, podjetju Huta Bankowa omogočajo trajno sposobnost za obstoj.

Produktivnost in zaposlenost

Dve podjetji sta dosegli končne ravni zaposlenosti pod predvidenimi, eno je bilo z načrtovanimi ravnmi zaposlenosti na pravi poti, dve pa sta dosegli ravni, ki so bile močno nad predvidenimi. Splošno število zaposlenih je ostalo višje od predvidenega (povprečna letna raven zaposlenosti je znašala 15 564 v primerjavi s ciljno vrednostjo iz NRP v višini 13 702), kar je bilo v glavnem posledica odloženega zaprtja obratov in dokončanja glavnih vlaganj. Potekajoče posodabljanje pa bi moralo omogočiti prilagoditev položaja v bližnji prihodnosti.

Čeprav se je splošna raven produktivnosti upravičencev izboljšala, pa kljub temu močno zaostaja za povprečjem EU, navedenem v Protokolu. Konec leta 2006 je bila ugotovljena povprečna raven produktivnosti v višini približno 321 ton na osebo. Rezultati posameznih podjetij se močno razlikujejo, in sicer dosega AHW veliko višje ravni od predvidenih, MSP pa veliko nižjo raven od ciljne ravni v IBP.

Zniževanje stroškov

Upravičena podjetja so jasno dokazala spremembo v kulturi podjetja, kar jim je omogočilo, da so znižala stroške. Rezultati posameznih podjetij kažejo, da so bili izvedeni številni ukrepi za znižanje obratovalnih stroškov. Posebna pozornost je bila posvečena novim orodjem IT za spremljanje in nadzor stroškov v celotnem proizvodnem procesu. Izvedena so bila vlaganja v tehnologijo zaradi posodobitve in nadomestitve obstoječih naprav, kar je močno prispevalo k zmanjšanju stroškov. V zvezi s finančnim poslovanjem so bili dogovorjeni novi bančni stroški, revidirane pa so bile tudi pogodbe za nakup surovin.

Druge zahteve iz Protokola

Poslovne/tržne strategije

Doseženi so bili cilji v zvezi z reorganizacijo proizvodnih naprav in izboljšano organizacijsko strukturo, določeni v IBP. Podjetja so preverila tudi svoje prodajne strukture ter dosegla višje ravni neposredne prodaje. Proizvodni programi so bili spremenjeni, podjetja pa so se vključila na trg proizvodov z večjo dodano vrednostjo.

Vlaganja

Dve upravičeni podjetji, Huta Pokoj in Huta Bankowa, sta dosegli svoje cilje glede vlaganj. Podjetje Huta Labedy je uspešno izvedlo približno 75 % odobrenih vlaganj. Podjetje AHW je doseglo 37 % prvotno odobrenega načrta, po prevzemu leta 2005 pa je podjetje vlagalo v nov obrat in tako doseglo 170 % prvotno predvidenega zneska.

MSP je v skladu s Protokolom izvedlo vlaganja v zvezi s spremembo proizvodnega programa in izboljšavo kakovosti proizvodov. Vendar pa zaradi sprememb IBP leta 2006 ni bilo sposobno doseči ciljev v zvezi z energetsko učinkovitostjo in donosi. Uresničitev teh ciljev je predvidena za leto 2008.

Varstvo okolja

V nasprotju s češko jeklarsko industrijo Protokol od upravičenih podjetij ne zahteva, da bi ob pristopu dosegla skladnost z ustrezno zakonodajo Skupnosti glede varstva okolja. Kot določa pristopna pogodba[19], za Poljsko prehodna ureditev v zvezi z okoljsko zakonodajo Skupnosti določa seznam odstopanj od zahtev Direktive IPPC za jeklarske obrate. Z odstopanjem od Direktive IPPC se zahteve za izdajo dovoljenj za obstoječe obrate do decembra 2010 ne uporabljajo za Huta Sendzimira (zdaj del MSP), Huta Andrzej, Huta Czestochowa, Huta Batory, Huta Jednosc in Huta Laziska. Za te obrate so bila izdana prehodna dovoljenja, ki vsebujejo individualno zavezujoče časovne razporede za doseganje popolne usklajenosti.

SKLEPI

To je zadnje poročilo o spremljanju prestrukturiranja jeklarske industrije na Češkem in Poljskem. Glede na dosežene rezultate Komisija meni, da so bile določbe protokolov 2 in 8 k pristopni pogodbi upoštevane, saj:

– je bila skupna pomoč za prestrukturiranje, dodeljena upravičenim podjetjem, nižja od zgornjih mej,

– je bilo doseženo zmanjšanje neto zmogljivosti,

– so bila dosežena merila uspešnosti iz Priloge 3 k protokolom (sposobnost preživetja, produktivnost in znižanje stroškov).

Komisija meni, da je proces prestrukturiranja iz prehodnega obdobja na splošno uspešno končan. Od leta 2007 proizvajalci jekla na Poljskem in Češkem poslujejo pod enakimi pogoji kot druga jeklarska podjetja na evropskem trgu.

Proces prestrukturiranja sta zlasti olajšala dva dejavnika: privatizacija in splošni pogoji na trgu v prehodnem obdobju (2003 – 2006). V tem obdobju se je močno spremenilo lastništvo v jeklarski industriji na Češkem in Poljskem. Medtem ko so bila jeklarska podjetja leta 2002 še vedno pretežno v javni lasti, pa je bila do leta 2008 njihova privatizacija končana s prenosom delnic strateškim investitorjem. Poleg tega Komisija meni, da sta sprememba notranje kulture podjetij in dosledno izvajanje poslovnih načrtov imela glavno vlogo pri pripravi teh podjetij na prihodnje izzive.

Po drugi strani pa sta podjetjem močno pomagala cvetoč jeklarski trg in z njim povezan porast prodajnih cen, kar jim je od leta 2003 pa do srede leta 2008 omogočalo, da so močno izboljšala svojo uspešnost. Posebno visoke stopnje rasti na domačih trgih z jeklom v obeh državah članicah so imele glavno vlogo pri tem, da so upravičena podjetja postala sposobna za preživetje.

Spremljanje prestrukturiranja jeklarskega sektorja je omogočilo tesno in redno sodelovanje med Komisijo, nacionalnimi organi in podjetji. To je prispevalo k ustreznemu izpolnjevanju obveznosti iz Protokola.

[1] UL L 236, 23.9.2003, str. 934.

[2] UL L 236, 23.9.2003, str. 948.

[3] COM(2004) 443 konč.

[4] COM(2005) 359 konč.

[5] COM(2006) 814 konč.

[6] 2007/319/ES: Odločba Komisije z dne 8. septembra 2006 o državni pomoči C 45/04 (prej NN 62/04) v korist češkega proizvajalca jekla Třinecké železárny a.s., UL L 119 z dne 9.5.2007, str. 37–44.

[7] Odločba 3010/91/ESPJ, UL L 286, 16.10.1991, str. 20.

[8] COM(2006) 814 konč.

[9] Zadeva v zvezi z državno pomočjo št. N 350/06 – Sprememba načrta prestrukturiranja MSO – Češka republika z dne 13.9.2006, UL C 280 z dne 18.11.2006, str. 4.

[10] Podjetja bi morala dosegati:– bruto izid iz rednega poslovanja, to je dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo (EBITDA), v višini vsaj 10 % od prometa za samostojne jeklarne in 13,5 % za združena podjetja),– donos kapitala kot % dobička pred obrestmi in davki (EBIT) v višini vsaj 1,5 %.

[11] COM(2006) 814 konč.

[12] Zadeva v zvezi z državno pomočjo št. N 350b/06 – Sprememba načrta prestrukturiranja VPFM z dne 8.6.2007, UL C 200 z dne 28.8.2007, str. 1.

[13] Direktiva 96/61/ES, UL L 257, 10.10.1996, str. 26.

[14] Zadeva št. COMP/M.4137 - Mittal/Arcelor, razglasitev z dne 7.4.2006 v skladu s členom 4 Uredbe Sveta št. 139/20041.

[15] Odločba Komisije z dne 11. decembra 2007 o državni pomoči C 51/06 (ex N 748/06) Poljske za podjetje Arcelor Huta Warszawa, UL L 143 z dne 3.6.2008.

[16] Odločba Komisije z dne 23. oktobra 2007 o državni pomoči C 23/06 (ex NN 35/06), ki jo je Poljska izvršila za proizvajalca jekla Technologie Buczek Group, UL L 116 z dne 30.4.2008.

[17] Odločba 3010/91/ESPJ, UL L 286, 16.10.1991, str. 20.

[18] Zadeva v zvezi z državno pomočjo št. N 186/05 – Sprememba poslovnega načrta MSP z dne 20.7.2005, UL C 12 z dne 18.1.2006, str. 2.

[19] UL L 236, 23.9.2003, str. 875–905.