2009
UKREPI ZA INFORMIRANJE 
O KMETIJSKIH PROIZVODIH  
IN NJIHOVO PROMOCIJOEVROPSKO 
RAČUNSKO SODIŠČE
Posebno poročilo  št. 10
SL
ISSN 1831-094X

UKREPI ZA INFORMIRANJE 
O KMETIJSKIH PROIZVODIH IN NJIHOVO PROMOCIJOPosebno poročilo št. 10   2009
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE(v skladu z drugim pododstavkom člena 248(4) Pogodbe ES)
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo2
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUKSEMBURG 
Tel.: +352 4398-45410
Faks: +352 4398-46410
E-naslov: euraud@eca.europa.eu
Spletni naslov: http://www.eca.europa.eu
Posebno poročilo št. 10   2009
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.
Dostop je mogoč na strežniku Europa (http://europa.eu).
Kataloški podatki so navedeni na koncu te publikacije.Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2009ISBN 978-92-9207-374-9doi:10.2865/53820
© Evropski skupnosti, 2009
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Belgium
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo3
KAZALO
Odstavki
 GLOSAR
I–XI POVZETEK
1–10  UVOD
1–4  SPLOŠNI OKVIR
5–7  NEDAVNI UKREPI ZA INFORMIRANJE IN PROMOCIJO
8–10  SPLOŠNI VTIS O SISTEMU UPRAVLJANJA
11–15  OBSEG REVIZIJE IN REVIZIJSKI PRISTOP
16–52  OPAŽANJA
16–29  UČINEK TE POLITIKE JE TRENUTNO TEŽKO MERITI
16–18 CILJI IN KAZALNIKI USPEŠNOSTI
19–23 OMEJITVE PRIČAKOVANEGA UČINKA TE POLITIKE
24–29 TEŽAVNOST OCENJEVANJA UČINKA RAZLIČNIH PROGRAMOV
30–40   STROGOST PRI IZBIRI IN ODOBRITVI PREDLOGOV PROGRAMOV SE JE IZBOLJŠALA, 
VENDAR JO JE TREBA ŠE KONSOLIDIRATI
31–33 PREDIZBOR PREDLOGOV PROGRAMOV S STRANI DRŽAV ČLANIC
34–40 KOMISIJA JE POSTALA STROŽJA
41–52  PREGLEDE IZVAJANJA PROGRAMOV NA KRAJU SAMEM JE TREBA ŠE IZBOLJŠATI
41–43 IZBIRA IZVAJALSKIH ORGANOV44–46 KOMISIJA JE OKREPILA SVOJE SPREMLJANJE ODHODKOV
47–52 V NEKATERIH DRŽAVAH ČLANICAH SO ŠE VEDNO SLABOSTI V PREGLEDIH
53–57  ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA
 PRILOGA I – POVZETEK VELJAVNIH UREDB V REVIDIRANEM OBDOBJU PRILOGA II – SEZNAM TEM, PROIZVODOV IN DRŽAV, KI SO LAHKO PREDMET UPRAVIČENIH UKREPOV
 ODGOVORI KOMISIJE
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo4
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo5
GLOSAR
Države, ki so lahko predmet ukrepov : Če je ukrep namenjen državi zunaj Skupnosti, mora 
biti ta država na seznamu upravičenih tretjih držav ali območij, ki ga Komisija določi v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 3/2008. Ta seznam je v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 501/2008.
Smernice : Komisija mora za promocijo na notranjem trgu za vse izbrane sektorje ali proizvode 
sprejeti smernice, ki jim je treba slediti in v katerih je jasno opredeljena strategija, ki mora 
biti upoštevana v predlogih programov. V teh smernicah morajo biti navedeni splošni cilji, ki jih je treba doseči, teme, vrste ukrepov, trajanje programov in okvirna razdelitev finančnega 
prispevka Skupnosti. Smernice so predstavljene v Prilogi I k Uredbi Komisije (ES) št. 501/2008 
(UL L 147, 6.6.2008, str. 3), okvirni proračun pa je v Prilogi III k tej uredbi.
Za promocijo v tretjih državah lahko Komisija sprejme smernice za vse izbrane sektorje ali 
proizvode.
Izvajalski organ : Organizacija predlagateljica po natečajnem postopku z ustreznimi sredstvi 
izbere organe, odgovorne za izvajanje programov (člen 11 Uredbe (ES) št. 3/2008).
Običajno so to agencije za komuniciranje in oglaševanje.
Spremljevalna skupina : Programe spremlja spremljevalna skupina, ki jo sestavljajo pred-
stavniki Komisije, zadevnih držav članic in organizacij predlagateljic.
Program : Različni ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo se 
izvajajo v okviru programa informiranja in promocije (člen 1 Uredbe (ES) št. 3/2008).
Organizacija predlagateljica : Ta izraz pomeni „organizacije, ki so odgovorne za izvajanje 
informiranja in promocijo“, kot je opredeljeno v členu 6 Uredbe Sveta (ES) št. 3/2008 (UL L 3, 5.1.2008, str. 1). To so trgovinske in/ali medtrgovinske organizacije, ki predstavljajo zadevni sektor ali sektorje v eni ali več državah članicah ali na ravni Skupnosti ter sestavijo predloge programov.
Teme in proizvodi, ki so lahko predmet ukrepov : Teme in proizvodi, ki jih lahko obsega 
sofinanciran program, so na splošno opredeljeni v členu 3 Uredbe (ES) št. 3/2008. Komisija 
v okviru tega določi sezname upravičenih tem in proizvodov, ki se revidirajo vsaki dve leti. Navedeni so v prilogah I in II k Uredbi (ES) št. 501/2008.
ODGOVORI
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo6
POVZETEK
I.
Evropska unija od začetka osemdesetih let 
prejšnjega stoletja izvaja in sofinancira  
ukrepe za promocijo kmetijskih proizvodov. 
Od leta 1999 so različne obstoječe ureditve 
združene v skupni sistem za vse zadevne  
kmetijske proizvode. Ukrepi za promocijo  se večinoma izvajajo v obliki programov, ki 
trajajo od enega do treh let in jih do največ 
50 % sofinancira Evropska unija, namenjeni 
pa so notranjemu trgu in tretjim državam.
II.
Komisija ta sistem trenutno poglobljeno pre-
učuje. Posledica tega bi lahko bila precejšnje povečanje proračuna za informiranje o kme-tijskih proizvodih in njihovo promocijo.
III.
Sodišče je revidiralo uspešnost ukrepov  
za informiranje o kmetijskih proizvodih in  
njihovo promocijo ter pravilnost odhodkov 
zanje. Revizija je bila izvedena v Komisiji in 
v treh državah članicah, ki jih je ta sistem  
najbolj zadeval.
IV.
Sodišče je ugotovilo, da Komisija že nekaj  
let izboljšuje upravljavske in nadzorne ure-
ditve za odhodke pri ukrepih za informiranje 
o kmetijskih proizvodih in njihovo promo-cijo. Ta proces je na nekaterih področjih že 
prinesel pozitivne rezultate, vendar ga je  
treba še dodatno okrepiti in razširiti.V.
Sodišče je tudi ugotovilo, da je učinek te  politike trenutno težko izmeriti, čeprav je  
verjetno pozitiven. Prav tako niso določeni 
nobeni natančnejši konkretni cilji, ki bi  
temeljili na izrecno določeni strategiji in po 
katerih bi bilo mogoče ocenjevati uspešnost te politike. Zato se zdi, da je za opredeli-
tev ustreznih kazalnikov, ki jih trenutno ni, 
najprej treba opredeliti podrobnejšo stra-
tegijo in cilje. Kljub temu je učinek, ki ga  je moč pričakovati od sistema promocije,  že v osnovi omejen, ker je proračun glede  
na veliko število proizvodov in geografskih območij, ki jih mora pokriti, relativno skro-men in ker ni ustreznega postopka, ki bi  zagotavljal dopolnjevanje z raznimi nacio-
nalnimi ali zasebnimi ukrepi za promocijo. 
In nazadnje, čeprav je glede na razpoložljive informacije mogoče pričakovati pozitiven  
učinek, je zaradi omejenosti teh informacij 
težko izmeriti uspešnost posameznih sofi-
nanciranih programov in še težje skupno  
uspešnost te politike.
VI.
Sodišče zato priporoča, da se jasno dolo-
čijo cilji politike, hkrati pa zagotovi, da so 
želje skladne s predvidenimi proračunskimi 
sredstvi. Te cilje bi bilo treba izraziti v obliki 
SMART, ki omogoča opredelitev in spremlja-nje ustreznih kazalnikov uspešnosti. Uvesti 
bi bilo treba formalni postopek za posve-
tovanje z vsemi zainteresiranimi stranmi, ki 
bi v celotnem procesu, torej od opredelitve 
strategije pa do izvajanja postopkov, zago-
tovil dopolnjevanje z raznimi že obstoječimi 
ukrepi za promocijo.
ODGOVORI
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo7
VII.
Ker ni uporabnega merjenja učinka ukrepov, 
njihova pričakovana uspešnost v veliki meri 
sloni na ustrezni izbiri predlaganih progra-
mov. Čeprav je nadzor, ki ga države članice 
izvajajo na tem področju, včasih še vedno  
preveč omejen, je Komisija postala veliko  zahtevnejša in selektivnejša. Ta napredek  
se mora še potrditi.
VIII.
Sodišče zato priporoča, da Komisija še naprej izboljšuje izbirni postopek, zlasti glede zah-
tevanih informacij o pričakovanem učinku  programa in načina merjenja tega učinka,  ter da države članice postajajo še bolj selek-tivne, med drugim s preverjanjem informacij, 
da se prepričajo o ustreznosti predlogov.
IX.
Izvedeni pregledi izbranih izvajalskih orga-
nov, ki imajo ključno vlogo pri izvajanju pro-
grama, so preveč omejeni, vendar je Komisija 
že močno okrepila svoje poznejše spremlja-
nje odhodkov. Za razliko od tega se v Španiji 
in Italiji še vedno pojavljajo bistvene sla-bosti pri nadzoru, ki so bile ugotovljene že 
v prejšnjih letih. Čeprav sta omenjeni državi 
končno začeli ukrepati, da bi odpravili te sla-
bosti, je bilo med revizijo še prezgodaj, da 
bi lahko potrdili uspešnost teh sprememb, zato bo treba to storiti v prihodnosti.POVZETEK
X.
Sodišče priporoča okrepitev pregledov izbra-nih izvajalskih organov in nadaljnje ukre-
panje glede slabosti pri nadzoru, ki so bile 
ugotovljene v eni državi članici, da se zago-
tovi hitra odprava teh pomanjkljivosti.
XI.
Možni učinek priporočil, podanih v tem poro-
čilu, je treba upoštevati glede na velikost  
proračuna, namenjenega ureditvam promo-cije. Komisija ta sistem trenutno poglobljeno preučuje. Posledica tega bi lahko bil predlog 
za precejšnje povečanje pororačuna za infor-miranje in promocijo. Sodišče zato pripo-roča, da se te izboljšave uvedejo čim prej.
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo8
UVOD
SPLOŠNI OKVIR
 1.  Evropska unija od začetka osemdesetih let prejšnjega stoletja izvaja in 
sofinancira ukrepe za promocijo kmetijskih proizvodov. Do leta 1999 
so se ti ukrepi izvajali po posameznih sektorjih na podlagi različnih 
uredbenih določb, ki so veljale za razne skupne tržne ureditve.
 2.  Leta 1999 so bile te določbe usklajene in nadomestil jih je sistem, v kate-
rem sta bili združeni dve uredbi Sveta1, od katerih je ena veljala za 
promocijo kmetijskih proizvodov v tretjih državah in druga na notra-njem trgu. Uredbi sta bili nato v začetku leta 2008 združeni v Uredbo Sveta (ES) št. 3/2008
2, ki je postala enotna uredba za vse politike  
o promociji kmetijskih proizvodov, ne da bi bistveno spremenila vse-bino prejšnjih dveh uredb.
 3.  V skladu s trenutno veljavnimi uredbami morajo predvideni ukrepi pokri-
vati obdobje od enega do treh let in jih lahko sestavljajo akcije na 
področju odnosov z javnostjo, promocijski ukrepi ali oglaševanje, pri katerih je treba poudariti prednosti proizvodov EU, predvsem glede 
njihove kakovosti, higiene, varnosti hrane, hranilne vrednosti, označe-
vanja živil, dobrega počutja živali ali spoštovanja okolja. Ukrepi lahko 
prav tako obsegajo udeležbo na prireditvah in sejmih, informacijske 
kampanje o sistemu Skupnosti za zaščitene označbe porekla, zaščitene geografske oznake, zajamčene tradicionalne posebnosti, kakovostno 
vino, pridelano na določenem pridelovalnem območju („kakovostno 
vino pdpo“) ali informiranje o sistemih EU za kakovost in označevanje 
ter o ekološkem kmetijstvu. V zvezi s tretjimi državami lahko takšni 
ukrepi obsegajo tudi študije za iskanje novih trgov.
 4.  Te programe, razen izjemoma, Evropska unija financira do največ 50 %, 
preostanek pa plačajo trgovinske in/ali medtrgovinske organizacije, 
ki so jih predlagale (najmanj 20 %) in zadevne države članice.1 Uredba Sveta (ES) št. 2702/1999 
z dne 14. decembra 1999 o ukrepih 
za informiranje in za promocijo 
kmetijskih proizvodov v tretjih 
državah (UL L 327, 21.12.1999, 
str. 7) in Uredba Sveta (ES) št. 2826/2000 z dne 19. decembra 
2000 o akcijah informiranja 
in promocije za kmetijske 
proizvode na notranjem trgu 
(UL L 328, 23.12.2000, str. 2).
2 Uredba Sveta (ES) št. 3/2008 
z dne 17. decembra 2007 o ukrepih 
za informiranje o kmetijskih 
proizvodih in njihovo promocijo na 
notranjem trgu in v tretjih državah 
(UL L 3, 5.1.2008, str. 1).
Glej Prilogo I  o zaporedju različnih 
izvedbenih uredb, ki so veljale med revizijo.
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo9
NEDAVNI UKREPI ZA INFORMIRANJE IN PROMOCIJO
 5.  Odobrena letna proračunska sredstva za ukrepe za informiranje o kmetij-
skih proizvodih in za njihovo promocijo so se v preteklih nekaj letih 
krepko povečala, saj so se zvišala s 17 milijonov EUR v letu 2002 na 
50 milijonov EUR od leta 2007 (glej diagram 1 ).
 6.  Večina odhodkov ustreza deležu EU k sofinanciranju programov. V obdo-
bju 2007-2008 se je izvedlo okoli 200 programov, v katerih je sode-lovalo 23 različnih držav članic, včasih tudi v okviru večdržavnih  programov, ki jih hkrati sofinancira več držav članic.
 7.  Komisija zdaj med drugim kot odgovor na zahtevo poslancev Evrop-
skega parlamenta poglobljeno preučuje ta sistem, predvsem v zvezi 
s tretjimi državami. Posledici tega bi lahko bili povečanje proračuna 
za informiranje in promocijo ter prednostna obravnava programov, 
namenjenih tretjim državam.
ODOBRENA LETNA PRORAČUNSKA SREDSTVA (PLAČILA)  
ZA UKREPE INFORMIRANJA IN PROMOCIJEDIAGRAM 1
0102030405060
2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009V milijonih EUR
Sofinancirani programi Neposredna plačila
Vir: Splošni proračuni Evropske unije v obdobju 2002–2009.
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo10
SPLOŠNI VTIS O SISTEMU UPRAVLJANJA
 8.  Programe običajno predložijo „organizacije predlagateljice“. Ko države 
članice ocenijo primernost predlogov programov, njihovo skladnost 
z uredbenimi določbami in razmerje med kakovostjo in ceno, Komisiji 
posredujejo predloge, ki so jih pripravljene sofinancirati. Komisija  
predloge preuči, morda zahteva spremembe, nato pa izbere programe, 
ki bodo sofinancirani.
 9.  Programe izvajajo „izvajalski organi“, ki jih izbere organizacija predla-
gateljica po „natečajnem postopku z ustreznimi sredstvi“. Države  
članice so odgovorne za nadziranje pogojev, pod katerimi se izberejo 
ti programi, in za obveščanje Komisije o tem postopku.
 10.  Države članice so v okviru deljenega upravljanja odgovorne tudi za spre-
mljanje pravilnega izvajanja programov, plačil upravičencem in s tem 
povezanih pregledov. Spremljevalna skupina, ki ji predseduje zadevna 
država članica in ki ji v praksi pomaga tudi predstavnik Komisije, se redno sestaja, da bi spremljala napredek pri raznih programih.
Vir: Association 5 al día.
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo11
 11.  Glavni razlog za to revizijo je, da se je proračun za ukrepe za informiranje 
o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo v zadnjih nekaj letih  
stalno povečeval, čeprav je trenutno še vedno relativno skromen.  Poleg tega bi ga bilo mogoče v prihodnosti še povečati, predvsem 
zato, ker ukrepi za promocijo sodijo v „zeleni paket“ pri pogajanjih 
s STO. Nenazadnje je ob koncu leta 2007 zahtevo v tem smislu podal 
Evropski parlament
3.
 12.  Revizija Sodišča je zajela uspešnost ukrepov za informiranje in promocijo 
ter pravilnost odhodkov. Revizijska vprašanja so bila naslednja:
Ali vzpostavljeni upravljavski in nadzorni sistem Komisiji omogoča (a) 
izkazovanje ali merjenje uspešnosti ukrepa?
Ali vzpostavljeni upravljavski in nadzorni sistem omogoča pridobi- (b) 
tev razumnega zagotovila, da je izbira programov pravilna in pre-
gledna ter izvedena na podlagi ustreznih meril in informacij?
Ali vzpostavljeni upravljavski in nadzorni sistem omogoča pridobi- (c) 
tev razumnega zagotovila o zakonitosti/pravilnosti odhodkov?
 13.  Revizija je bila izvedena med junijem in oktobrom 2008 v službah Komisije 
ter v Španiji, Franciji in Italiji. Kot je prikazano v diagramu 2 , so to 
tri od petih držav članic, ki jih ta sistem najbolj zadeva. Predstavljajo skoraj 45 % odhodkov, Italija pa je največja upravičenka.3 Glej obrazložitveni 
memorandum dokumenta 
„Poročilo o predlogu uredbe 
Sveta o ukrepih za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo 
promocijo na notranjem trgu in 
v tretjih državah (COM(2007)0268 – 
C6-0203/2007 – 2007/0095(CNS))“.OBSEG REVIZIJE 
IN REVIZIJSKI PRISTOP
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo12
 14.  Revizija je zajela predvsem obdobje od leta 2006 do konca prve polo-
vice leta 2008. Ker so programi promocije večletni, je bilo treba pri 
pregledu programov, izbranih v tem obdobju, včasih preučiti doku-mentacijo iz prejšnjega obdobja.
 15.  Revizijski pristop je zajemal oceno postopkov, ki so jih Komisija in države 
članice vzpostavile za izvajanje te politike. Revizijsko delo je teme-ljilo predvsem na analizi, dokumentaciji in vrednotenju postopkov  
in sistemov, ki so jih v glavnih fazah izvajale:
Komisija (izbor programov, spremljanje in preverjanje odhodkov,  –
spremljanje izvajanja in učinkov programov) in
države članice (razpisi za oddajo predlogov, predizbor programov,  –
preverjanje izbire izvajalskih organov, upravljanje in spremljanje izvajanja programov in izvršenih plačil).
  Revizorji so v okviru revizije v vseh državah članicah obiskali vsaj eno 
organizacijo predlagateljico, ki je bila upravičenka te politike, in njen izvajalski organ.
GLAVNE DRŽAVE ČLANICE UPRAVIČENKE ( 2007–2008)DIAGRAM 2
ItalijaFrancijaŠpanijaDruge
Nemčija
Grčija
Vir: Evropska komisija.
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo13
UČINEK TE POLITIKE JE TRENUTNO TEŽKO MERITI
CILJI IN KAZALNIKI USPEŠNOSTI
 16.  Zastavljeni cilj ukrepov za informiranje o kmetijskih proizvodih in nji-
hovo promocijo je promovirati evropske kmetijske proizvode. Vendar 
so sedanje ureditve posledica združitve prejšnjih določb iz različnih skupnih tržnih ureditev, pri čemer ni bila določena skupna strategija 
niti niso bili opredeljeni cilji SMART
4.
 17.  Ker ni ciljev SMART, ki bi bili posledica jasne strategije in s katerimi bi 
lahko ocenili uspešnost politike, so kazalniki, ki jih Komisija spremlja in posreduje (glej okvir 1 ), le statistični podatki o „prisotnosti“, ki ne 
merijo rezultatov ali učinka politike.
 18.  Takšni statistični podatki v svoji sedanji obliki niso zadovoljivi, vendar 
se zdi, da je težko določiti ustreznejše, dokler cilji ne bodo bolje  opredeljeni.4 Člen 27(3) Uredbe Sveta 
(ES, Euratom) št. 1605/2002 
z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni 
proračun Evropskih skupnosti 
(UL L 248, 16.9.2002, str. 1), določa: 
„Za vse sektorje dejavnosti, ki 
jih zajema proračun, se določijo  
specifični, merljivi, dosegljivi, 
ustrezni in časovno opredeljeni cilji “, torej tako imenovani cilji 
SMART(iz angleščine).
STATISTIČNI PODATKI, KI JIH SPREMLJA KOMISIJA
Število zajetih proizvodov.• 
Število pokritih držav ali geografskih območij.• 
Število Komisiji predloženih predlogov programov in odstotek odobrenih programov.• OKVIR 1OPAŽANJA
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo14
OMEJITVE PRIČAKOVANEGA UČINKA TE POLITIKE
 19.  Čeprav se je proračun Skupnosti za ukrepe za informiranje in promocijo 
od leta 2002 krepko povečal, je še vedno relativno majhen glede na 
veliko število proizvodov, geografskih območij in tem, ki jih pokriva. 
Komisijine smernice v bistvu pokrivajo večino kmetijske proizvo-
dnje in vsebujejo seznam držav, ki predstavljajo večino svetovnega 
trga (glej Prilogo II ). Poleg tega je za promocijske ukrepe primernih 
veliko zaščitenih označb porekla, zaščitenih geografskih oznak in  
drugih oznak kakovosti. Glede na te cilje je primerjava z odhodki za promocijo, ki jih imajo druge nacionalne ali zasebne zainteresirane strani, potrdila, da so temu namenjena sredstva precej skromna (glej 
okvir 2 ).
 20.  Sprejeti ukrepi ob upoštevanju tega omejenega proračuna ne morejo 
sami po sebi bistveno vplivati na doseganje ciljev.
PRIMERJAVA PRORAČUNA EU ZA INFORMIRANJE IN PROMOCIJO  
Z DRUGIMI PODOBNIMI PRORAČUNI
Proračun EU za informiranje in promocijo
2002: 17 milijonov EUR.• 
2005: 32 milijonov EUR.• 
2008: 50 milijonov EUR.• 
Primeri drugih proračunov za promocijo
V Švici je bilo v letu 2008 samo iz zveznega proračuna zagotovljenih 36 milijonov EUR pomoči za • 
promocijo prodaje raznih švicarskih kmetijskih proizvodov, istovrstni odhodki pa obstajajo tudi 
v kantonih.
Proračun za promocijo medstrokovnega sveta za bordojsko vino (v fr. • Conseil Interprofessionnel du 
Vin de Bordeaux, CIVB ) je v letu 2008 presegel 21 milijonov EUR.
Italijanske oblasti nameravajo v letu 2013 zgolj za promocijo italijanskega vina porabiti več kot • 
100 milijonov EUR.OKVIR 2
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo15
 21.  Za dosego teh ciljev bi morali biti ti programi v skladu z uvodnimi izja-
vami Uredbe (ES) št. 3/2008 (glej okvir 3 ) vsaj del širšega okvira  
nacionalnih in zasebnih ukrepov, zlasti za namen dopolnjevanja in pomnoževalnega učinka.
 22.  Vendar ni nobenega instrumenta, s katerim bi bilo na eni strani mogoče 
zagotoviti ali meriti skladnost ali dopolnjevanje z različnimi nacional-nimi in zasebnimi politikami za promocijo, na drugi strani pa pomno-
ževalni učinek na državne in zasebne pobude. Poleg tega Komisija  še nima celotnih in zanesljivih informacij o različnih proračunih ali podobnih ukrepih, ki se izvajajo v posameznih državah članicah.
Vir: Fancy Food Show (New York, julij 2006).
IZVLEČKI IZ DRUGE IN ČETRTE UVODNE IZJAVE UREDBE (ES) ŠT. 3/2008
„[…] razvijati skupno povezano informacijsko in promocijsko politiko […]“.• 
„Taka politika dopolnjuje in krepi ukrepe držav članic […]“.• 
„Taka dejavnost, s katero se pomagajo odpirati novi trgi v tretjih državah, bo verjetno imela pomno-• 
ževalni učinek na državne in zasebne pobude“.OKVIR 3
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo16
IZVLEČKI IZ OCENJEVALNIH POROČIL O OMEJITVAH  
PRI USKLAJEVANJU IN SINERGIJAH
Uredbe ne spodbujajo jasno in izrecno sinergij med sofinanciranimi programi bodisi znotraj ene • 
države bodisi med državami. Enako je bilo ugotovljeno za sinergije med sofinanciranimi programi 
in programi držav članic ali zasebnega sektorja.
V uredbah in programskih dokumentih ni navedeno, kako je mogoče vzpostaviti sinergije, poleg • 
tega pa tudi ni dokazov o tem, da bi katera koli kampanja dejansko spodbujala sodelovanje na ravni 
EU. […] Med sofinanciranimi programi niso bile ugotovljene nobene sinergije ali posebni mehanizmi 
sodelovanja […].
Dopolnjevanje evropskih, nacionalnih in zasebnih promocijskih pobud lahko zagotovijo le nacionalne • 
oblasti in organizacije predlagateljice. Čeprav so bili odvečni vidiki in nasprotja preprečeni, je bilo 
mogoče ugotoviti le malo sinergij […] Raznovrstnost podprtih programov ne spodbuja dopolnje-vanja evropskih programov.OKVIR 4 23.  V razpoložljivih ocenjevalnih poročilih5 se sicer priznava, da je sofinan-
ciranje Skupnosti lahko imelo nekatere pozitivne učinke, vendar je 
tudi poudarjeno, da ni mehanizma za usklajevanje in da so sinergije oziroma vidiki dopolnjevanja omejeni (glej okvir 4 ).
TEŽAVNOST OCENJEVANJA UČINKA RAZLIČNIH PROGRAMOV
 24.  Revizorji Sodišča so preučili vzorec 30 programov, ki so bili zaključeni 
v obdobju 2006–2007, da bi ugotovili, v kolikšni meri v uredbah6 
določena razpoložljiva poročila o dejavnostih Komisiji omogočajo  izkazovanje ali merjenje učinka posameznih programov.
 25.  Ta preučitev je pokazala, da Komisija dejansko nima formalnega postopka 
za analizo teh poročil. Pri preučenih primerih ni bilo vedno sledi  
takšne analize in nekateri med njimi niso vsebovali vseh poročil ali 
drugih predpisanih elementov.5 Komisija je v obdobju 
2006–2007 naročila sedem 
zunanjih ocenjevanj različnih 
tem ali geografskih območij. Ta ocenjevanja so med drugim 
temeljila na preučitvi vzorcev 
programov, ki so se začeli izvajali 
v letu 2002 ali 2003.
6 Členi 13 in 14 Uredbe 
Komisije (ES) št. 1071/2005 
(UL L 179, 11.7.2005, 
str. 1) ter 14 in 15 Uredbe 
Komisije (ES) št. 1346/2005 
(UL L 212, 17.8.2005, str. 16) 
določajo, da morajo upravičenci pripraviti poročila, ki med drugim 
vsebujejo „povzetek opravljenega 
dela in […] oceno doseženih 
rezultatov […]“.
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo17
 26.  V večini primerov7 „povzetek opravljenega dela“ vsebuje dovolj podrob-
nih informacij, da je mogoče razumeti, kako se je denar porabil in  
kateri ukrepi so bili izvedeni ter se prepričati, ali so bili ti ukrepi  skladni s cilji promocije. Nasprotno pa lahko navedemo, da kakovost 
razpoložljivih informacij o „oceni doseženih rezultatov“ še vedno ni 
zadovoljiva (glej okvir 5 ), čeprav je bilo opaženo izboljšanje:
Skoraj vsa poročila vsebujejo kvalitativno oceno učinka, ki pa  (a) 
v večini primerov ni dokumentirana, včasih niti ni utemeljena,  zato ni mogoče izmeriti učinka ukrepov.7 V preučenem vzorcu je bilo kljub 
temu odkritih šest primerov, kjer 
so revizorji menili, da ni bilo tako.
PRIMER NEDOKUMENTIRANE KVALITATIVNE OCENE  
V ENEM OD PREUČENIH POROČIL O DEJAVNOSTIH
V oddelku Ocena učinka projekta enega od preučenih poročil je bilo navedeno naslednje: „Čeprav 
nimamo povsem natančnih kazalnikov, vam lahko s popolno gotovostjo in zaupanjem zatrdimo, da so 
bili v triletni kampanji, ki jo je vodilo podjetje XX, doseženi odlični rezultati, ki so vsaj tako dobri kot 
tisti, predvideni v odobrenem programu, če ne celo boljši […]“.
PRIMER KAZALNIKA, KI NE USTREZA POVSEM CILJEM, DOLOČENIM V PROGRAMU
Cilj enega od programov je bil informiranje potrošnikov o posebnih lastnostih mlečnih izdelkov z zašči-teno označbo porekla. Čeprav je v poročilu o izvajanju navedeno, koliko odnosov je bilo vzpostavljenih 
v okviru raznih ukrepov, poročilo ne vsebuje nobene analize učinka teh odnosov na stopnjo informiranja potrošnikov.
Je bila pa takšna analiza del poročila o izvajanju programa v zvezi s perutninskim mesom, ki je bil 
preučen.
PRIMER KAZALNIKOV, KI SI BILI NAPOVEDANI V PROGRAMIH, VENDAR SE NISO SPREMLJALI
V enem programu o sadju in zelenjavi so bili določeni jasni številčno opredeljeni cilji (doseči povprečno porabo 6,2 kosa sadja in zelenjave na dan in na osebo; doseči povprečno tedensko stopnjo porabe štirih 
jabolk na osebo; kivi: doseči 60-odstotni tržni delež), v njem pa je bilo celo navedeno, da se bo napredek 
pri doseganju teh ciljev spremljal na letni osnovi.
Vendar v preučenih poročilih ni bilo nobenega kazalnika, ki bi ustrezal temu načrtovanemu 
spremljanju.
Pri enem programu o vinu je bila predvidena vzpostavitev 10 milijonov odnosov, vendar v pripadajočih 
poročilih ni bilo nobenega spremljanja tega kazalnika.OKVIR 5
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo18
Večina poročil vsebuje kvantitativne kazalnike, ki pa so večinoma (b) 
podobni kazalnikom, kot je „število vzpostavljenih odnosov“.  
Čeprav tovrstni kazalnik lahko prispeva k vrednotenju učinka  ukrepov, pogosto ni zadosten glede na dejanske cilje programov, 
zasnovane za povečanje prodaje ali ozaveščenosti potrošnikov.
Določena poročila (c) 
8 ne vsebujejo kazalnikov učinka, ki so bili napo-
vedani ob odobritvi programa.
 27.  Opažanje Sodišča o težavnosti ocenjevanja učinka različnih programov na 
podlagi razpoložljivih informacij je delno podprto z raznimi ocenami, 
ki so bile že omenjene.
 28.  Čeprav večina ocen potrjuje pozitiven učinek različnih ukrepov (glej 
odstavek 29), je v njih poudarjeno, da uspešnost na splošno ni izmer-
jena oziroma jo je težko izmeriti in da je, na primer, težko določiti 
neposredno povezavo med programi in spremembami v prodaji in  
povpraševanju, ki jih je mogoče zaslediti. Prav tako omenjajo (glej okvir 6 ) težavnost merjenja učinkovitosti programov (razmerje med 
stroški in učinkom).8 V preučenem vzorcu so bili 
odkriti trije takšni primeri.
IZVLEČKI IZ OCENJEVALNIH POROČIL, KI PONAZARJAJO  
OMEJITVE PRI MERJENJU USPEŠNOSTI
Trenutno za večino programov ni mogoče sprejeti sklepa o razmerju med stroški in učinki ukrepov ali • 
akcij. […] Zaradi vpliva številnih zunanjih dejavnikov na povpraševanje ni mogoče ugotoviti nobene 
vzročne povezave med programi za informiranje in promocijo ter razvojem povpraševanja po sadju in zelenjavi na ravni Skupnosti, poleg tega pa je težko vzpostaviti povezavo s povpraševanjem po sadju in zelenjavi na splošno.
Metode, ki se uporabljajo za ocenjevanje razmerja med stroški in učinkom, so pogosto subjektivne 
• 
(nezanesljive in verjetno pristranske) in niso stroge […], dobra presoja učinkovitosti posameznih 
akcij ali razmerja med stroški in učinkom programov ni možna, ker med izvajanjem ni podrobnih 
kvantitativnih podatkov […]. Izvedena ni bila nobena poglobljena ocena rezultatov ali učinka pro-gramov, ki bi zagotovila informacije o ciljnih skupinah.
Na splošno ni merjenja uspešnosti ukrepov za izboljševanje podobe proizvodov in tem Skupnosti ter 
• 
povpraševanje po ekološko pridelani hrani. Poleg tega tudi ni standardov, s katerimi bi bilo mogoče 
oceniti razvoj dogodkov.OKVIR 6
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo19
 29.  Vendar te ocene kljub tem težavam zaključujejo, da je učinek različnih 
ukrepov pozitiven predvsem v smislu podobe ali razvoja poklicnih  
stikov v tretjih državah. Razmerje med stroški in učinkovitostjo raznih ukrepov glede na standarde sektorja je prav tako ocenjeno kot pozi-
tivno, zlasti kar zadeva notranji trg.
STROGOST PRI IZBIRI IN ODOBRITVI 
PREDLOGOV PROGRAMOV SE JE IZBOLJŠALA, VENDAR JO JE TREBA ŠE KONSOLIDIRATI
 30.  Ker ni ciljev in kazalnikov, ki bi omogočali potrditev in merjenje učinka 
politike, je uspešnost sistema v veliki meri odvisna od ustreznosti  programov, izbranih za sofinanciranje.
PREDIZBOR PREDLOGOV PROGRAMOV 
S STRANI DRŽAV ČLANIC
 31.  Države članice v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 3/2008 ocenijo primernost 
predlogov programov, njihovo skladnost s pravili in „razmerje med 
kakovostjo in ceno programa“ ter Komisiji posredujejo predloge, ki 
so jih pripravljene sofinancirati.
DELEŽ PREDLOGOV, KI SO JIH DRŽAVE ČLANICE POTRDILE,  
VENDAR PO MNENJU KOMISIJE NISO IZPOLNJEVALI POGOJEV
V vzorcu 30 preučenih predlogov v Komisiji, ki so ji jih države članice posredovale v letu 2007, je Komisija 
zaradi neizpolnjevanja pogojev zavrnila 10 predlogov.OKVIR 7
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo20
 32.  Vendar so številne države članice, potem ko so opravile le omejeno pred-
izbirno delo, do nedavnega Komisiji posredovale večino predlogov, ki 
so jih prejele. To pomanjkanje selektivnosti ponazarjajo maloštevilni predlogi, ki niso bili posredovani Komisiji, ter dejstvo, da so države 
članice posredovale številne predloge, ki jih je Komisija na koncu  
zavrnila, ker niso izpolnjevali pogojev (glej okvir 7 ). Poleg tega države 
članice pri pripravi svojih ocen včasih uporabijo podatke, ki jih zago-tovijo organizacije predlagateljice, ne da bi jih ustrezno preverile.
 33.  Komisija je želela države članice spodbuditi k večji selektivnosti, zato je 
postopoma določala merila, ki jih je treba uporabiti pri ocenjevanju 
predlogov programov. V teh merilih so podrobno določeni pričako-
vana stopnja podrobnosti v predlogih, vrsta pregledov, ki jih je treba opraviti, in več dejavnikov uspeha, ki izhajajo predvsem iz zaključkov različnih že omenjenih postopkov ocenjevanja. Vendar ta proces še vedno poteka, kar pomeni, da bo njegovo dejansko uspešnost možno 
oceniti šele čez čas.
ODOBRENI PROGRAMI, KI JIH NI BILO MOGOČE IZVESTI
Pri 17 od 81 programov, ki so bili zaključeni v obdobju 2006–2007 (odobreni med letoma 2003 in 2006), je bila stopnja izvajanja manjša od 70 % prvotnega proračuna, pri 11 od teh programov pa je bila stopnja 
izvajanja manjša od 40 %.
V Italiji je bil nek program po enem letu ustavljen, porabljenih pa je bilo manj kot 20 % proračuna, saj 
so pri načrtovanih ukrepih že od samega začetka nastajali pravni problemi v ciljnih tretjih državah.
V Španiji je stopnja izvajanja za največji program, ki je bil kadar koli odobren, znašala le 34 % začetnega 
proračuna, ker je združenje zaradi pomanjkanja potrebnih sredstev zašlo v finančne težave.OKVIR 8
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo21
KOMISIJA JE POSTALA STROŽJA
 34.  Naknadni pregled, ki so ga opravili revizorji, kaže, da pomembno število 
programov, ki jih je Komisija odobrila v obdobju 2003–2005, ni bilo 
izvedenih do konca, kar vzbuja dvom o ustreznosti njihove izbire.  Pri reviziji v državah članicah je bilo odkritih več primerov, kjer bi  bilo vzroke za te neuspehe skoraj zagotovo mogoče predvideti že na 
začetku, če bi države članice ali Komisije predloge temeljiteje pre-
gledale ( okvir 8 ).
 35.  Vendar Sodišče ugotavlja, da je Komisija veliko bolj selektivna pri odo-
britvi predlogov, kot je bila na začetku izvajanja tega sistema. Stopnja odobritev je tako padla s 100 % v obdobju 2001–2002 na manj kot  50 % v obdobju 2006–2008, medtem ko se je število prejetih predlo-gov povečalo (glej diagram 3 ).
ŠTEVILO PROGRAMOV, KI JIH JE KOMISIJA ODOBRILA/ZAVRNILADIAGRAM 3
2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 20080255075100125150
Odobreni Zavrnjeni
Vir: Evropska komisija.
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo22
 36.  Da bi pregledali razpoložljivo dokumentacijo o izvršenih izbirah, so revi-
zorji Sodišča poleg te analize izbrali vzorec 30 predlogov, od katerih 
jih je bilo 15 v obdobju 2006–2007 odobrenih, 15 pa zavrnjenih.
 37.  Revizorski pregled tega vzorca je najprej pokazal, da se predlogi od leta 
2006 naprej izbirajo po resnem uradnem postopku, ki je na splo-šno dobro dokumentiran. Vendar so kljub temu potrebne določene izboljšave:
Vzpostavljeni postopek ne omogoča, da bi lahko vse prejete pre- (a) 
dloge med seboj primerjali na podlagi enotnega niza objektivnih 
meril. Komisija tako sama ne uporablja načela, ki ga zahteva od 
držav članic pri njihovem predizboru.
Pregled je tudi pokazal, da pri ocenjevanju dosjejev nadaljnje  (b) 
spremljanje ugotovljenih problemov in vseh prejetih odgovorov 
ni dovolj formalizirano. Nekateri predlogi so zato lahko zavrnjeni, 
ne da bi bila nezadovoljiva narava prejetih odgovorov ustrezno 
dokumentirana, drugi predlogi pa so lahko odobreni, ne da bi bili 
prejeti odgovori dokumentirani
9, zaradi česar je končna izbira  
izpostavljena tveganju. Vendar so bila med revizijo izdana nova 
navodila za odpravo teh težav.9 V treh primerih iz preučenega 
vzorca je bila tako odkrita ena od 
teh dveh točk.
IZVLEČKI CILJEV IZ PREUČENIH PROGRAMOV
Za program ekološko kmetijstvo so bili določeni naslednji splošni cilji:
[…] informirati širšo javnost in predvsem občasne potrošnike ter pri njih vzbuditi zanimanje. Glavni 
cilji so: povečati stopnjo poznavanja posebnih značilnosti in koristi; prispevati k večji porabi ekološko 
pridelane hrane; izboljšati prepoznavnost logotipov.
Pri programu mlečni izdelki so bili določeni cilji, kot so spremeniti prehranjevalne navade in uvesti več 
mlečnih izdelkov v prehranjevanje mladih.
V nobenem od obeh primerov niso bili določeni nobeni kvantitativni cilji, prav tako pa ni bilo nobenega 
opisa začetnega stanja.OKVIR 9
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo23
 38.  Komisija je hkrati postala veliko zahtevnejša glede podrobnosti, ki jih 
je treba navesti v predlogih programov. Kljub temu so še vedno pri-
sotne slabosti glede zahtevanih informacij o pričakovanem učinku  programov in načinu njegovega merjenja. Dejansko večina preučenih 
odobrenih predlogov ni vsebovala zadovoljivih ciljev in/ali kazalnikov 
za merjenje učinka programov (glej okvir 9 ). To opažanje na ravni  
programov je povezano z že podanim opažanjem na ravni politike, za katero je bilo ugotovljeno (glej odstavke 16 do 18), da nima kon-kretnih ciljev ali primernih kazalnikov.
 39.  Dejstvo je, da je uspešnost posameznih programov tako kot uspešnost 
politike v celoti težko meriti, če natančni cilji in kazalniki niso vnaprej 
določeni ob upoštevanju jasno opredeljenega prvotnega stanja.
 40.  Poleg tega so bile v nekaterih prej omenjenih poročilih o ocenjevanju 
že izpostavljene slabosti v zvezi s pomanjkanjem strategije ter kon-
kretnih in merljivih ciljev za različne programe (glej okvir 10 ).
IZVLEČKI IZ OCENJEVALNIH POROČIL GLEDE SLABOSTI PROGRAMOV V ZVEZI  
Z OPREDELITVIJO STRATEGIJE TER KONKRETNIH IN MERLJIVIH CILJEV
Programi iz vzorca so skladni z zakonodajo. […] Vendar imajo nekatere pomanjkljivosti v zasnovi, saj • 
so cilji le redko količinsko opredeljeni in niso hierarhično razvrščeni; poleg tega so z njimi povezane 
strategije slabo opisane.
[…] v več primerih se zdi, da oblikovanje ciljev programa za organizacijo pomeni zgolj formalni • 
postopek in ne resničen poskus zasnove ustrezne strategije.OKVIR 10
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo24
PREGLEDE IZVAJANJA NA KRAJU SAMEM 
JE TREBA ŠE IZBOLJŠATI
IZBIRA IZVAJALSKIH ORGANOV
 41.  Izvajalski organ ima ključno vlogo pri izvedbi programa, kar pomeni, 
da lahko vsaka slabost pri pregledu izbirnega postopka vpliva tudi 
na pravilnost, uspešnost in gospodarnost. To tveganje je še toliko  pomembnejše, kadar je minimalni delež organizacije predlagate-
ljice pri sofinanciranju majhen in so zato s tem povezani neposredni 
finančni izzivi za upravičence, ki izberejo izvajalski organ, omejeni.
 42.  Za preverjanje, kako organizacija predlagateljica izbere izvajalski organ, 
je odgovorna država članica. Vendar postopki, ki so se pri pregledih 
uporabljali v treh obiskanih državah članicah, zlasti v Španiji in Italiji, 
niso bili dovolj formalni in sistematični, da bi bilo mogoče ugotoviti, 
ali je izbira tudi resnično temeljila na „natečajnem postopku z ustre-
znimi sredstvi“. Sodišče je pri četrti državi članici odkrilo tudi primer, pri katerem so razpoložljive informacije pokazale, da organizacija  
predlagateljica ni upoštevala izbirnih pogojev, ki jih je sprejela, zaradi 
česar je bila preglednost končne izbire vprašljiva. Vendar nobena od 
teh zadev ni bila odkrita med obravnavo dosjeja.
PONAZORITEV POGOJEV ZA IZBOR NEKATERIH IZVAJALSKIH ORGANOV
V Italiji so revizorji opazili, da je med razpisom za oddajo predlogov, ki je bil poslan možnim izvajalskim organom, in končnim izborom izvajalskega organa povprečno preteklo manj kot 10 delovnih dni.
Španska zakonodaja v okviru javnih razpisov določa standardni rok 15 dni za prejem ponudb od ponu-
dnikov storitev.
Pri več preučenih programih v različnih državah članicah je bil izvajalski organ izbran na podlagi pre-
gleda samo ene ponudbe storitev.OKVIR 11
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo25
 43.  Glede postopkov za izbor izvajalskega organa so bili v nekaterih primerih 
pri razpisih za oddajo ponudb opaženi zelo kratki roki, kar bi lahko 
oteževalo predložitev dobro pripravljenih ponudb. V določenih pri-merih je mogoče izvajalski organ izbrati celo na podlagi ene same  
prejete ponudbe (glej okvir 11 ).
KOMISIJA JE OKREPILA SVOJE SPREMLJANJE ODHODKOV
 44.  Komisija je v zadnjih dveh letih uvedla ali okrepila postopke in orodja 
za tekoče spremljanje programov in zahtevkov za plačila držav čla-
nic. Zato je lahko odkrila in začela popravljati številne administra-
tivne nepravilnosti, ki so bile prisotne v preteklosti: bolj sistematično pridobivanje dokumentov, ki jih zahtevajo uredbe, administrativno zaključevanje programov, ki so se iztekli pred leti, odkrivanje napak, zaradi katerih so nekatere države članice pri določenih programih  
knjižile zahtevke za plačilo, višje od odobrenih zneskov.
 45.  Vzpostavljena orodja so kljub doseženemu napredku trenutno še vedno 
v procesu izboljševanja, zato so bili med revizijo še vedno odkriti  
nekateri problemi, podobni tistim iz prejšnjega odstavka. Poleg tega 
načelo odobritve letnih proračunov na podlagi istega datuma za vsak 
posamezni program10 ovira uspešne letne (proračunske) preglede  
knjiženih odhodkov.
PRIMERI SUBJEKTIVNIH DEJAVNIKOV, KI JIH JE TREBA UPOŠTEVATI  
PRI NARAVI SPOROČIL
Pri enem programu perutnine je bil uporabljen promocijski material, v katerem so bile navedene infor-
macije, ki jih določajo uredbe, vendar je bila večina nastalih odhodkov namenjena za radijske ali tele-
vizijske oglase, ki niso imeli nobene zveze z resničnimi lastnostmi ali značilnostmi proizvoda ali s cilji 
in glavnimi sporočili smernic za perutninsko meso.
V dveh zaporednih programih vina so bili predstavljeni slogani in podobe, ki so bili zelo komercialno 
naravnani in niso imeli nikakršne zveze z resničnimi lastnostmi ali značilnostmi proizvoda.OKVIR 1210 Na primer, pri dveletnem 
programu, ki se je začel 17. aprila 
leta N, bodo njegovi odhodki odobreni za dve obdobji, in sicer 
od 17. aprila leta N do 16. aprila 
leta N+1 (1. leto) in od 17. aprila 
leta N+1 do 16. aprila leta N+2 
(2. leto); ti obdobji ne sovpadata 
s proračunskima letoma EKJS 
ne s proračunskimi leti drugih programov.
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo26
 46.  Glede dejanske vsebine programov si je v uredbah določene pogoje 
za upravičenost včasih mogoče različno razlagati. To natančneje  
pomeni, da uredbe11 določajo, da vsa informativna ali promocijska  
sporočila […] temeljijo na resničnih lastnostih ali značilnostih pro-
izvoda, to merilo pa dopušča veliko možnosti za razlago. Zato je  
včasih težko vzpostaviti sprejemljivo ravnovesje med sporočili, ki  neposredno izpolnjujejo merila iz uredbe, in bolj komercialnimi načini promocije (glej okvir 12 ).
V NEKATERIH DRŽAVAH ČLANICAH 
SO ŠE VEDNO SLABOSTI V PREGLEDIH
 47.  Sodišče je lahko z revizijami v Španiji in Italiji spremljalo težave pri 
upravljanju in nadzoru, ki jih Komisija ugotavlja že več let in so že povzročile finančne popravke po postopkih, začetih leta 2005. V obeh državah članicah se je pokazalo, da administrativne prakse še vedno ne zadoščajo za zagotavljanje skladnosti upravljanja in nadziranja pro-gramov z uredbenimi zahtevami. Odkrite so bile predvsem podobne pomanjkljivosti, kot jih je Komisija ugotovila leta 2005 (bistvene  slabosti v pregledih, neupoštevanje v uredbah določenih rokov, pri-
meri preseganja največjega dovoljenega prispevka Skupnosti v višini 
50 %).
 48.  V Španiji naloge administrativnega preverjanja niso bile dovolj dobro 
dokumentirane, da bi jih lahko priznali, roki pa so bili pogosto pre-koračeni. Španski organi oblasti so sami večkrat ugotovili, da vzpo-stavljeni sistem pregledov ni mogel zagotoviti skladnosti odhodkov 
z uredbami.
 49.  V Italiji organi oblasti pogosto niso izvajali pregledov, ki jih zahtevajo 
uredbe Skupnosti, administrativne prakse pa niso zagotavljale spošto-vanja sprejemljivih plačilnih rokov. V organizacijah predlagateljicah in izvajalskih organih so bile odkrite slabosti v notranjem kontroli-ranju, in sicer glede njihovih zmožnosti za zagotavljanje sledljivosti 
odhodkov in zadovoljive stopnje informiranja.11 Člena 4 Uredbe (ES) 
št. 1071/2005 in Uredbe (ES) 
št. 1346/2005.
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo27
 50.  V obeh državah je bilo prav tako ugotovljeno, da bi bila lahko uspešnost 
pregledov dodatno omejena v primerih, kjer so v večji meri sodelo-
vali podizvajalci ali posredniki. V nekaterih od teh primerov revizorji Sodišča niso mogli pridobiti vseh dokazil, za katera so zaprosili.
 51.  Tako v Španiji kot Italiji so šele sedaj začeli ukrepati, da bi odpravili 
težave, ki so bile odkrite pred več kot štirimi leti. Kljub temu je bilo 
med revizijo še vedno prezgodaj, da bi lahko preverili, ali so bile te spremembe uspešne, zato bo na potrditev treba še počakati.
 52.  Med revizijo v Franciji so bile opažene prakse, ki jih je sicer v določenih 
pogledih še treba izboljšati ali sistematično uporabljati, vendar so bile veliko skladnejše s pričakovano prakso.
Vir: Centre d’information des viandes (CIV).
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo28
 53.  Komisija že nekaj let izboljšuje upravljavske in nadzorne ureditve za 
odhodke v zvezi z ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in 
njihovo promocijo. Ta proces je na nekaterih področjih že prinesel pozitivne rezultate, vendar ga je treba še dodatno konsolidirati in raz-
širiti, zlasti ker se bo proračun za ta sistem verjetno kmalu povečal.
 54.  Sodišče je ugotovilo, da vzpostavljeni sistem ne omogoča merjenja 
uspešnosti ukrepov. Učinek politike, ki je sicer verjetno pozitiven,  je trenutno težko izmeriti, ker med drugim ni konkretnih ciljev, ki bi 
temeljili na izrecno določeni strategiji in bi jih lahko uporabili kot 
merilo za ocenjevanje uspešnosti politike ter za spremljanje ustre-
znih kazalnikov (glej odstavke 16 do 18). Kljub temu je pričakovani 
učinek omejen, ker je proračun glede na veliko število proizvodov  in geografskih območij, ki jih mora pokriti, relativno skromen in ker 
ni ustreznega postopka za zagotavljanje dopolnjevanja z različnimi 
nacionalnimi ali zasebnimi ukrepi za promocijo (glej odstavke 19  
do 23). Sodišče zato za te zadeve podaja naslednja priporočila :
Cilji politike morajo biti jasno določeni, hkrati pa je treba zago- (a) 
toviti, da so želje sorazmerne z dodeljenimi proračunskimi  sredstvi.
Ti cilji bi morali biti oblikovani v obliki SMART, tako da je mogoče (b) 
opredeliti ustrezne kazalnike uspešnosti in jih spremljati.
Uvesti bi bilo treba formalni postopek za posvetovanje z vsemi (c) 
zainteresiranimi stranmi, ki bi v celotnem procesu, torej od opre-delitve strategije do izvajanja postopkov, zagotovil dopolnjevanje z različnimi že obstoječimi ukrepi za promocijo. Komisija bi morala 
ob upoštevanju tega države članice spodbujati predvsem k temu, 
da jo sistematično obveščajo o različnih podporah in ukrepih za 
promocijo, ki se izvajajo na nacionalni ravni.
 55.  Pri izboru programov za sofinanciranje je Komisija v zadnjih letih postala 
bistveno bolj selektivna (glej odstavke 34 do 38). Vendar se mora  
ta napredek nadaljevati tako v Komisiji (glej odstavke 37 do 40) kot 
v državah članicah (glej odstavke 31 do 33). Sodišče zato podaja  naslednji priporočili :
Treba bi bilo še naprej izboljševati izbirni postopek Komisije, zlasti (a) 
glede zahtevanih informacij o pričakovanem učinku programa in 
načinu njegovega merjenja.
Države članice bi morale biti še naprej bolj selektivne, med drugim (b) 
tudi s preverjanjem informacij, ki jim omogočajo, da se prepričajo 
o ustreznosti predlogov.ZAKLJUČKI 
IN PRIPOROČILA
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo29
 56.  Glede izvajanja programov in zakonitosti/pravilnosti odhodkov je nadzor 
nad izborom izvajalskih organov, ki imajo ključno vlogo, še vedno pre-
več omejen (glej odstavke 41 do 43). Komisija je sicer okrepila svoje poznejše spremljanje odhodkov (glej odstavke 44 do 46), vendar se 
v določenih državah članicah še naprej pojavljajo bistvene slabosti 
pri nadzoru (glej odstavke 47 do 52). Sodišče zato podaja naslednji 
priporočili :
Preglede postopkov izbiranja izvajalskih organov bi bilo treba  (a) 
okrepiti.
Glede slabosti v kontroliranju, odkritih v eni državi članici, bi  (b) 
bilo treba nadalje ukrepati, da se zagotovi hitra odprava teh  
pomanjkljivosti.
 57.  Pri obravnavi pričakovanega učinka izvajanja priporočil Sodišča je treba 
upoštevati velikost proračuna, namenjenega za sistem promocije.  
Komisija ta sistem trenutno poglobljeno preučuje. Posledica tega bi 
lahko bil predlog za precejšnje povečanje pororačuna za informiranje 
in promocijo. Sodišče zato priporoča, da se te izboljšave uvedejo čim prej.
  To poročilo je sprejelo Računsko sodišče v Luxembourgu na svojem 
 zasedanju dne 11. junija 2009.
Za Računsko sodišče
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Predsednik
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo30
PRILOGA I
POVZETEK VELJAVNIH UREDB V REVIDIRANEM OBDOBJU
 Vrsta ukrepa Svet Komisija
2008Notranji trg Uredba Sveta (ES) št. 3/2008 
z dne 17. decembra 2007 o ukrepih za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo na  
notranjem trgu in v tretjih državah 
(UL L 3, 5.1.2008, str. 1).
Opomba: združitev prejšnjih dveh 
uredb brez vsebinskih sprememb.Uredba Komisije (ES) št. 501/2008 
z dne 5. junija 2008 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 3/2008 o ukrepih za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo na notranjem trgu in v tretjih državah (UL L 147, 6.6.2008, str. 3).Tretje države
Pred 2008Notranji trgUredba Sveta (ES) št. 2826/2000 
z dne 19. decembra 2000 o akcijah informiranja in promocije za kmetijske proizvode na  notranjem trgu 
(UL L 328, 23.12 2000, str. 2),kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2060/2004 (UL L 357, 2.12.2004, str. 3) in Uredbo Sveta (ES) št. 1182/2007 (UL L 273, 17.10.2007, str. 1).Uredba Komisije (ES) št. 1071/2005 
z dne 1. julija 2005 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2826/2000 o akcijah informiranja in promocije za kmetijske proizvode na  notranjem trgu 
(UL L 179, 11.7.2005, str. 1).
Uredba Komisije (ES) 
št. 94/2002 z dne 18. januarja 
2002 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2826/2000 o informacijskih in promocijskih ukrepih za kmetijske proizvode na notranjem trgu  
(UL L 17, 19.1.2002, str. 20).
Tretje državeUredba Sveta (ES) št. 2702/1999 
z dne 14. decembra 1999 o ukrepih za informiranje in za promocijo kmetijskih proizvodov v  tretjih državah 
(UL L 327, 21.12.1999, str. 7),kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2060/2004.Uredba Komisije (ES) št. 1346/2005 
z dne 16. avgusta 2005 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2702/1999 o ukrepih za informiranje in za promocijo kmetijskih proizvodov v  tretjih državah 
(UL L 212, 17.8.2005, str. 16).
Uredba Komisije (ES) št. 2879/2000 
z dne 28. decembra 2000 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2702/1999 o ukrepih za informiranje in promocijo kmetijskih proizvodov v  tretjih državah 
(UL L 333, 29.12.2000, str. 63).
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo31
SEZNAM TEM, PROIZVODOV IN DRŽAV,  
KI SO LAHKO PREDMET UPRAVIČENIH UKREPOV
SEZNAM TEM IN PROIZVODOV NA NOTRANJEM TRGU
(Vir: Priloga I k Uredbi (ES) št. 1071/2005)
Sveže sadje in zelenjava• 
Predelano sadje in zelenjava• 
Lan za vlakna• 
Žive rastline in proizvodi okrasnega vrtnarstva• 
Oljčno olje in namizne oljke• 
Semenska olja• 
Mleko in mlečni izdelki• 
Sveže, ohlajeno ali zamrznjeno meso, pridobljeno v skladu s shemo kakovosti skupnosti ali države• 
Označevanje jajc za prehrano ljudi• 
Med in čebelarski proizvodi• 
Kakovostna vina, pridelana znotraj določenega pridelovalnega območja, namizna vina z geografsko • 
označbo
Grafični simbol za najbolj oddaljene regije, kot je določeno v kmetijski zakonodaji• 
Zaščitena označba porekla (ZOP), zaščitena geografska označba (ZGO) ali zajamčena tradicionalna • 
posebnost (ZTP)Ekološko kmetijstvo
• 
Perutninsko meso• 
SEZNAM TRGOV TRETJIH DRŽAV, NA KATERIH SE LAHKO IZVAJAJO  
PROMOCIJSKI UKREPI
(Vir: Priloga I k Uredbi (ES) št. 1346/2005)
A.  D RŽAVE
Avstralija• 
Bolgarija• 
Bosna in Hercegovina• 
Hrvaška• 
Indija• 
Japonska• 
Južna Afrika• 
Južna Koreja• 
Kitajska• 
Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija• 
Norveška• 
Nova Zelandija• 
Romunija• 
Rusija• 
Srbija in Črna gora, vključno s Kosovom• 
Švica• 
Turčija• 
Ukrajina• PRILOGA II
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo32
B.  G EOGRAFSKA  OBMOČJA
Severna Afrika• 
Severna Amerika• 
Latinska Amerika• 
Jugovzhodna Azija• 
Bližnji in Srednji vzhod• 
SEZNAM PROIZVODOV, KI SO LAHKO PREDMET PROMOCIJSKIH UKREPOV  
V TRETJIH DRŽAVAH
(Vir: Priloga I k Uredbi (ES) št. 1346/2005)
Sveže, ohlajeno ali zamrznjeno goveje, telečje in prašičje meso; živila na osnovi teh proizvodov• 
Kakovostno perutninsko meso• 
Mlečni proizvodi• 
Oljčno olje in namizne oljke• 
Namizna vina z geografsko označbo. Kakovostna vina, pridelana znotraj določenega pridelovalnega • 
območja
Žgane pijače z zaščiteno geografsko ali tradicionalno označbo• 
Sveže in predelano sadje in zelenjava• 
Proizvodi iz žit in riža• 
Lan za vlakna• 
Žive rastline in proizvodi okrasnega vrtnarstva• 
Proizvodi z zaščiteno označbo porekla (ZOP), zaščiteno geografsko označbo (ZGO) ali zajamčeno • 
tradicionalno posebnostjo (ZTP)Proizvodi ekološkega kmetijstva
• PRILOGA II
ODGOVORI
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo33
ODGOVORI KOMISIJE
POVZETEK
I.
Evropska unija je od leta 1999 razvijala  
skupno povezano informacijsko in pro-
mocijsko politiko glede kmetijskih proi-
zvodov in metod njihove proizvodnje ter  tudi prehrambnih proizvodov iz kmetijskih proizvodov. Sofinancirane promocijske in  informacijske kampanje se lahko izvajajo na 
notranjem trgu EU ali v tretjih državah.
V.
Komisija je v prid urejenemu finančnemu  poslovodenju in v prizadevanju za nadalj-
nje izboljšanje izvajanja te politike v letih  
2006–2008 naročila skupno osem zunanjih  ocenjevalnih študij, iz katerih je dobila ope-
rativne zaključke in priporočila.
V teh osmih ocenjevalnih študijah promo-
cijskih programov za notranji trg in tretje  države ter v dveh z njimi povezanih pov-
zetkih sta bila poudarjena tudi pozitivni  
učinek promocijskih programov glede na  
spodaj opisane cilje (glej točko 28) in pomen 
mehanizma.
Uredba Sveta (ES) št. 3/2008 razvija skupno 
povezano informacijsko in promocijsko poli-
tiko glede kmetijskih proizvodov. V uvodni 
izjavi 4 te uredbe so določeni štirje jasni  
cilji:
dopolnjevati in krepiti ukrepe držav   –
članic;
promovirati podobo proizvodov pri   –
potrošnikih v Skupnosti in tretjih drža-
vah, zlasti glede kakovosti, hranil-
nih vidikov in varnosti živil ter metod  proizvodnje;
ODGOVORI
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo34
pomagati pri odpiranju novih trgov   –
v tretjih državah;
imeti pomnoževalni učinek na državne   –
in zasebne pobude.
Poleg tega so v Prilogi I k Uredbi Komisije  
(ES) št. 501/2008 razviti posebni in ustre-zni cilji za vsakega od različnih zadevnih  proizvodov.
Glede omejenega proračuna je treba opo-
zoriti, da ta na podlagi načela subsidiarno-
sti samo dopolnjuje in krepi ukrepe držav  
članic.
VI.
Štirje cilji iz Uredbe Sveta (ES) št. 3/2008 in cilji iz Uredbe Komisije (ES) št. 501/2008 so cilji, ki jih Komisija šteje za „SMART“ in jih je 
treba upoštevati v vseh programih.
Komisija se opira tudi na osem zunanjih  
ocenjevanj promocijske politike, ki se še  izvajajo. Dokument AGRI/63454/2007 je bil 
sprejet in poslan državam članicam 2. okto-bra 2007, da bi te ocenile rezultate, ki jih  morajo v prihodnosti doseči vsi programi.
Komisija že ima redne stike z vsemi zain-
teresiranimi stranmi, ki jih zadeva promo-cijska politika, in sicer v svetovalni skupini 
„Promocija kmetijskih proizvodov“. Komi-
sija odgovarja na prošnje delovnih skupin  
ter se udeležuje konferenc in seminarjev, ki jih organizirajo glavne zainteresirane strani. 
Poleg tega tudi dejavno sodeluje pri delu  
različnih spremljevalnih skupin
1. Razprava  
o promociji kmetijskih proizvodov, ki poteka 
v Komisiji, bo nedvomno dodatno prispevala 
v tej smeri.
1 Te spremljevalne skupine so določene v členu 12(1) 
Uredbe (ES) št. 3/2008.VII.
Promocijski programi so imeli in imajo dejan-
ski vpliv na promocijo evropskih kmetijskih 
proizvodov, kot je razvidno iz osmih ocenje-valnih študij, ki jih je naročila Komisija.
Pomanjkanje selektivnosti in nadzora pri  
predizboru v državah članicah je razlog, da se Komisiji predložijo neučinkoviti programi. 
Vendar strogost, s katero službe Komisije  
uporabljajo Uredbo
2, močno zmanjšuje  
tveganje, da bi Komisija lahko izbrala take 
programe.
Komisija spodbuja države članice, naj povi-
šajo raven zahtev pri ocenjevanju in izboru 
predlogov programov.
VIII.
Službe Komisije so za nadaljnje izboljšanje, 
zlasti glede zahtev za informacije o priča-
kovanem učinku programa in načina mer-
jenja tega učinka, pripravile naslednje tri  
dokumente:
smernice, ki jih je treba upoštevati   –
pri ocenjevanju in vodenju progra-mov sofinanciranja za promocijo kme-tijskih proizvodov Skupnosti (dok.  AGRI/60787/2007);
dokument o vprašanjih ocenjevanja (dok.  –
AGRI/63454/2007);
enotno lestvico ocenjevanja, ki Komi- –
siji omogoča, da objektivizira in kvan-tificira ocenjevanje programov (dok.  AGRI/64046/2008).
2 Člen 11(2) Uredbe (ES) št. 501/2008.
ODGOVORI
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo35
IX.
Komisija je v zvezi s ponavljajočimi se  
pomanjkljivostmi v Španiji in Italiji po prei-
skavah, ki jih je opravila v letih 2004 in 2005 ter na podlagi katerih so bili izvedeni veliki finančni popravki, v letih 2007 in 2008 začela 
preiskave za spremljanje teh pomanjkljivo-
sti. Tretja preiskava na kraju samem je pred-videna v Italiji leta 2009.
Komisija za ti državi članici revidira vsa pro-
računska leta od leta 2003, v katerih se je  
ukrep izvajal, in kako ti državi zdaj decen-tralizirano vodita ta ukrep. Prav tako se na 
podlagi preiskav za potrditev obračuna ana-
lizirajo popravni ukrepi, ki sta jih sprejeli ti 
državi članici.
Opažanja Računskega sodišča se bodo upo-
števala tudi pri potrditvi obračuna.
X.
Nadzor nad izborom izvajalskih organov je 
bil posebno okrepljen za tiste organe, ki so 
bili izbrani po sprejetju odločitve Komisije o sprejetih programih.
V točkah 1.4 in 2 priročnika o postopkih za 
spremljanje programov je namreč zdaj dolo-čeno okrepljeno preverjanje dokumentacije, ki jo morajo države članice poslati v zvezi  
z nacionalnimi izbirnimi postopki.
XI.
Ko bo končana notranja razprava o strategiji 
promocijske politike, ki jo sofinancira Evrop-ska unija, bodo službe Komisije uporabile  delovne usmeritve, sprejete na podlagi te  razprave.OPAŽANJA
16.
Uredba Sveta (ES) št. 3/2008 razvija skupno 
povezano informacijsko in promocijsko poli-
tiko glede kmetijskih proizvodov. V uvodni izjavi 4 te uredbe so določeni štirje cilji, ki jih Komisija opredeljuje kot „SMART“:
dopolniti in okrepiti ukrepe držav članic; –
promovirati podobo proizvodov pri   –
potrošnikih v Skupnosti in tretjih drža-
vah, zlasti glede kakovosti, hranil-
nih vidikov in varnosti živil ter metod  proizvodnje;
pomagati pri odpiranju novih trgov   –
v tretjih državah;
imeti pomnoževalni učinek na državne   –
in zasebne pobude.
Poleg tega so v Prilogi I k Uredbi Komi-
sije (ES) št. 501/2008 za notranji trg razviti 
posebni in ustrezni cilji za vsakega od raz-
ličnih zadevnih proizvodov.
17.
Komisija se opira tudi na osem zunanjih oce-njevanj promocijske politike, ki še potekajo. Dokument AGRI/63454/2007 je bil sprejet in 
poslan državam članicam 2. oktobra 2007, da 
bi se ocenili rezultati, ki jih morajo v priho-dnosti doseči vsi programi.
ODGOVORI
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo36
18.
Dokument AGRI/63454/2007, ki ga je Komi-
sija pripravila na podlagi rezultatov zuna-njih ocenjevalnih študij, pokriva pet glavnih 
tem
3. Sistematična uporaba kazalnikov  
v vseh programih, ki jih je Komisija odobrila, bo omogočila večjo usklajenost celotne pro-mocijske politike in povečanje merljivosti  
zastavljenih ciljev.
19.
Dejstvo, da proračun Skupnosti za promo-
cijske in informacijske ukrepe ostaja razme-
roma majhen, je mogoče delno upravičiti  
s tem, da le koristno dopolnjuje in krepi  ukrepe držav članic.
Promocijske in informacijske programe  
sofinancirajo organizacije predlagateljice,  
države članice in Evropska unija. Ta sistem 
sofinanciranja omogoča, da se odgovornost 
učinkovito razdeli med zadevne zainteresi-rane strani in da se načelo subsidiarnosti  
koristno uporabi za to politiko.
Odgovor na celoten okvir 2.
V predlagani primerjavi bi bilo treba upo-števati, da cilji in mehanizmi navedenih pro-
mocijskih programov niso primerljivi s cilji promocijske politike Skupnosti.
3 Usklajenost med izvedenimi ukrepi in cilji Uredbe; ukrepi 
in uporabljeni informacijski kanali ter njihova donosnost; obseg in vsebina programov; posledice in učinkovitost 
ukrepov; dopolnjevanje med programi držav članic in 
programi, ki jih predložijo trgovinske organizacije.20.
Od uvedbe te promocijske in informacij-
ske politike (1999) so številne trgovinske  organizacije, ki predstavljajo proizvode in  
sektorje, opazile določen učinek svojih ukre-
pov glede na cilje. To je mogoče preveriti  v osmih ocenjevalnih študijah, ki jih je naro-čila Komisija.
22.–23.
Službe Komisije vedo za pomanjkljivosti, na katere je opozorilo Računsko sodišče in ki so navedene v ocenjevalnih študijah. V Komisiji potekajo notranje razprave, da bi se izbolj-šala opredelitev in izvajanje programov, kar zadeva sinergije in dopolnjevanje promocij-
skih ukrepov, pa tudi reševanje drugih težav, 
na katere so opozorili zunanji ocenjevalci.
Promocijske in informacijske programe  
sofinancirajo organizacije predlagateljice,  
države članice in Evropska unija. Države čla-nice morajo na podlagi člena 9 Uredbe (ES) 
št. 501/2008 zagotavljati usklajenost z dru-
gimi programi in pobudami v okviru svo-
jih pristojnosti za dobro izvedbo izbranih  
programov.
Odgovor na okvir 4
Prva in druga alineaČlen 8 Uredbe Sveta (ES) št. 3/2008 daje  prednost programom, ki jih predlaga več  
držav članic, Komisija pa bo še naprej spod-
bujala reprezentativne trgovinske organiza-cije, naj predlagajo „večdržavne“ programe, 
ki ustvarjajo sinergije.
ODGOVORI
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo37
Tretja alinea 
Da bi dosegli večjo sinergijo med programi, 
je bilo na srečanju svetovalne skupine za  promocijo 12. januarja 2009 postavljeno  
vprašanje delovne skupine. To delovno  
skupino bi lahko sestavljali reprezentativne organizacije na evropski ravni in predstav-niki držav članic.
25.
Velika večina programov, ki jih je Računsko sodišče navedlo kot primer, so programi, ki so jih države članice izbrale pred letom 2005. Za te programe torej niso bile uporabljene različne izboljšave, uvedene v podrobnih  pravilih za uporabo.
4
Še preden je bila napovedana revizija Račun-skega sodišča, je Komisija opozorila države članice na vse dokumente, med drugim tudi na poročila, ki jih je treba analizirati.
Po notranjem preverjanju v Komisiji je bil  
priročnik o postopkih za upravljavce, ki  
analizirajo prejete programe, izpopolnjen  
tako in celo bolj, kot je predlagalo Računsko 
sodišče.
V novih določbah tega priročnika o postop-
kih je posebna pozornost namenjena ana-lizi prejetih odgovorov držav članic v zvezi s promocijskim gradivom za proizvode,  
četrtletnimi in letnimi poročili, letnimi in  
končnimi ocenami, pogodbami, „template  actions“, vmesnimi in končnimi plačili ter  
spletnimi stranmi.
4 Po pripravi dokumentov AGRI/60787/2007 in 
AGRI/63454/2007.26.
Te težave so bile ugotovljene po analizi  
prvih zunanjih ocenjevalnih študij, ki jih je naročila Komisija.
Komisija je za rešitev teh težav 2. okto-
bra 2007 vsem državam članicam poslala  vrsto kazalnikov za ocenjevanje vseh pro-mocijskih programov v prihodnosti.
5
(a)Učinek ukrepov bo mogoče analizirati na  
programih, odobrenih od decembra 2008.
Večina programov, ki jih je Računsko sodišče 
v zvezi s tem navedlo kot primer, so pro-
grami, izbrani pred letom 2005. Za te pro-
grame torej niso bile uporabljene različne  
izboljšave, uvedene v podrobnih pravilih za 
uporabo.
6
(b)Glej odgovor na točko 26.
(c)
Službe Komisije so 2. oktobra 2007 že upo-
števale pripombe Računskega sodišča. Nove določbe priročnika o postopkih gredo v tej 
smeri, odslej pa bo posebna pozornost  namenjena analizi informacij, prejetih od  držav članic.
5 Dokument AGRI/63454/2007.
6 Dokumenta AGRI/60787/2007 in AGRI/63454/2007.
ODGOVORI
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo38
Odgovor na celoten okvir 5
Večina programov, ki jih je Računsko sodišče 
v zvezi s tem navedlo kot primer, so pro-grami, izbrani pred letom 2005. Za te pro-
grame torej niso bile uporabljene različne  
izboljšave, uvedene v podrobnih pravilih za uporabo.
7
Komisija je po analizi poročil, ki so jih poslale države članice, ugotovila te različne težave in se takoj lotila njihovega reševanja, pri  
čemer je upoštevala načelo subsidiarnosti, 
ki se uporablja za to politiko
8.
Poleg tega bo v novih določbah priročnika 
o postopkih posebna pozornost namenjena 
analizi informacij, prejetih od držav članic.
Primer kazalnika, ki ne ustreza povsem  
ciljem, določenim v programu
V novih določbah priročnika o postopkih  
Komisije bo odslej posebna pozornost name-njena analizi informacij, prejetih od držav  
članic.
Primer kazalnikov, ki so bili napovedani  
v programih, vendar se niso spremljaliV novih določbah priročnika o postopkih  
Komisije bo odslej posebna pozornost name-njena analizi informacij, prejetih od držav  članic.
7 Dokumenta AGRI/60787/2007 in AGRI/63454/2007.
8 Zato je bil v upravljalnem odboru „Promocija kmetijskih 
proizvodov“, ki se je sestal 2. oktobra 2007, dokument 
AGRI/63454/2007 razdeljen vsem državam članicam kot 
pomoč za boljše izbiranje in ocenjevanje učinkovitosti 
programov, ki so jih države članice vodile, nadzirale 
in sofinancirale. V zvezi s tem se je treba sklicevati na točko 17 tega dokumenta.28. in 29.
Pomen in pozitivni učinek te politike je  
mogoče zlahka ponazoriti z nekaj odlomki iz samih poglavij navedenih ocen, na primer:
„Sofinanciranje EU omogoča organizaci-
jam predlagateljicam, da obsežno izvajajo  velikopotezne programe, namenjene široki javnosti, in hkrati predvidijo obsežne posle-
dice teh programov […]. Brez sofinancira-nja EU se nekatere kampanje ne bi izvajale,“ 
in „Sofinanciranje EU ima pomnoževalne  
učinke predvsem tako, da olajšuje izvajanje 
ali druge kampanje in […] tako, da spod-
buja sodelovanje med državami članicami  na evropski ravni.“
9
V drugem odlomku piše: „Posledica teh kam-
panj je bilo izboljšanje podobe (promovi-
ranih proizvodov) med oblikovalci javnega 
mnenja in seznanjanje široke javnosti z večjo 
ponudbo proizvodov kot prej,“ in „[…] Sofi-nanciranje EU je bilo jasna spodbuda za  
združevanje strokovnjakov in izboljšanje  
povezovanja sektorja […]. Predvsem mali  
proizvajalci so se čutili opogumljene, da  
organizirajo promocijske kampanje zunaj  svoje regije proizvodnje.“
10
Poleg tega „[…] izjavljajo tudi, da brez sofi-
nanciranja programi ne bi bili izvedeni ali bi bili še bolj okrnjeni“
11.
9 Sektor sadja in zelenjave, november 2007.
10 Vinski sektor, april 2007.
11 Proizvodi ekološkega sektorja, november 2006.
ODGOVORI
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo39
Še več, pred samim začetkom revizije Račun-
skega sodišča (4. april 2008) in pred koncem cikla zunanjih ocenjevalnih študij, ki jih je 
naročila Komisija (december 2008), so službe 
Komisije na podlagi zaključkov in priporočil v razpoložljivih ocenjevalnih študijah pri-pravile dokument AGRI/63454/2007 v zvezi 
z vprašanji ocenjevanja.
Odgovor na okvir 6
Podrobnosti smernic iz Uredbe (ES)   –
št. 501/2008
12 glede sadja in zelenjave  
kažejo, da so cilji informacijske in pro-
mocijske politike Skupnosti dosti obse-žnejši in bolj zapleteni ter da zanesljivo presegajo zgolj količinsko opredelitev  porabe.
  Kot očiten primer te raznovrstne in  
zapletene razsežnosti sofinanciranih  
programov je treba navesti program  „Food Dudes“, ki je leta 2006 prejel  
nagrado Svetovne zdravstvene organiza-
cije za prizadevanje v boju proti otroški 
debelosti.
12 Smernice iz Uredbe (ES) št. 501/2008 določajo, da 
so glavni cilji sofinanciranih informacijskih programov 
v sektorju svežega sadja in zelenjave „izboljšati podobo 
proizvodov kot ,svežih‘ in ,naravnih‘ ter spodbuditi njihovo 
redno uživanje in znižati povprečno starost potrošnikov. Slednji cilj je mogoče doseči s spodbujanjem mladih, zlasti 
otrok in mladostnikov v šolah, k uživanju teh proizvodov“.
 Za predelano sadje in zelenjavo pa smernice iz Uredbe 
(ES) št. 501/2008 določajo, da so glavni cilji sofinanciranih 
informacijskih programov „posodobiti in pomladiti [podobo 
proizvoda] ob zagotavljanju informacij, ki so potrebne za 
spodbujanje porabe“.Službe Komisije so ob prejemu teh poro- –
čil predlagale rešitve za kritike, ki so jih izrazile družbe za zunanje ocenjevanje.
  Službe Komisije so posebno pozornost  
namenile vprašanju metod za ocenitev  razmerja med stroški in opravljenim  delom na podlagi ocene programov za  
notranji trg
13.
  Sistem spremljanja je bil zelo okrepljen, 
Komisija pa je ob prejemu letnih poro-
čil za vsak program posebno pozornost 
namenila ocenam, ki so jih države članice pripravile o uvedenih ukrepih.
Službe Komisije so ob prejemu teh poro- –
čil predlagale rešitve za kritike, ki so jih 
izrazile družbe za zunanje ocenjevanje.
30. 
Učinek ukrepov bo mogoče izmeriti na pro-
gramih, odobrenih od decembra 2008.
Glej odgovor na točko 26(a).32.
Pomanjkanje selektivnosti in nadzora pri  predizboru v državah članicah je razlog, da 
se Komisiji predložijo neučinkoviti programi. Vendar strogost, s katero službe Komisije  uporabljajo Uredbo
14, močno zmanjšuje  
tveganje, da bi Komisija lahko izbrala take programe.
13 Z dne 15. februarja 2009.
14 Člen 11(2) Uredbe (ES) št. 501/2008.
ODGOVORI
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo40
Komisija si prizadeva, da bi države članice  
povišale raven zahtev pri ocenjevanju in  izboru predlogov programov.
33.
Računsko sodišče se sklicuje na dokument  AGRI/63454/2007 z dne 2. oktobra 2007.  Od takrat so bili programi med drugim oce-
njeni na podlagi meril, navedenih v tem  dokumentu.
Kot je bilo navedeno že v točki 18, dokument 
AGRI/63454/2007, ki ga je Komisija pripravila 
na podlagi rezultatov zunanjih ocenjevalnih študij, pokriva usklajenost med izvedenimi ukrepi in cilji Uredbe, ukrepe in uporabljene informacijske kanale ter njihovo donosnost, 
obseg in vsebino programov, posledice in  
učinkovitost ukrepov ter dopolnjevanje med 
programi držav članic in programi, ki jih pre-
dložijo trgovinske organizacije.
Ta proces se je začel uporabljati za leto 2009, 
od takrat, ko je Komisija opravila izbor pro-
gramov za notranji trg, za katerega so države 
članice predizbrane programe poslale Komi-
siji 15. februarja 2009.
34.
Službe Komisije so 5. septembra 2006 teme-ljito preverile vse programe, ki so se izvajali na ta dan. Komisija je tako lahko ugotovila, 
da veliko programov ni bilo zaključenih.  Komisija je takoj ukrepala pri državah čla-
nicah in uvedla potrebne popravne ukrepe.Odgovor na celoten okvir 8
Nekateri programi, ki niso bili zaključeni,  
so ob predložitvi Komisiji v celoti izpolnje-vali izbirna merila, ki so jih določile države 
članice. Komisija v dokumentaciji, ki so jo  
poslale države članice – in zlasti v obrazcu s podatki –, ni našla zadostnih razlogov za zavrnitev navedenih programov ob upošte-
vanju veljavnih predpisov.
Nekatere težave, ki jih je ugotovilo Račun-
sko sodišče, se nanašajo na težave, ki jih ni 
bilo mogoče predvideti ob izboru programov 
v državah članicah ali v času, ko jih je Komi-
sija odobrila.
Vendar je treba poudariti, da se večina ugo-
tovitev Računskega sodišča nanaša na že  
končane programe. Zdaj je povprečna sto-
pnja izvajanja programov 85 % od začetka  
izvajanja ukrepa.
To zvišanje odstotka izvajanja je predvsem 
posledica novih določb in orodij, ki jih je  
Komisija uvedla za spremljanje programov  
od junija 2006, zlasti računalniškega pro-
grama za spremljanje MPP (Management  Promotion Programme) ter vzorcev, posla-
nih državam članicam za redno obveščanje o ukrepih, ki jih je treba izvesti, in z njimi  povezanih plačil.
37.
(a)Službe Komisije so od 7. novembra 2008  
pripravile enotno lestvico ocenjevanja
15, ki 
je del priročnika o postopkih. Ta lestvica je 
omogočila, da Komisija objektivno ocenjuje vse programe.
15 Dokument AGRI/64046/2008.
ODGOVORI
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo41
(b)
Kot priznava Računsko sodišče, so bila nova 
navodila v zvezi s spremljanjem ugotovljenih težav in odgovorov, ki bi jih lahko prejele  
države članice, dokončana po reviziji z dne 
2. oktobra 2008.
38.
Izboljšanje opredelitve in izvajanja promo-
cijskih programov ostaja mogoče
16.
Glej odgovor na točko 17.39. 
Informacijski in promocijski programi se od 15. februarja 2009 ocenjujejo na podlagi nji-
hove učinkovitosti, ki se preverja na podlagi 
nove lestvice ocenjevanja.
40.
Službe Komisije vedo za pomanjkljivosti,  
navedene v ocenjevalnih študijah. Potekajo notranje razprave, da bi se izboljšala opre-
delitev in izvajanje programov, kar zadeva 
sinergije in dopolnjevanje promocijskih  
ukrepov, pa tudi odpravile druge težave, na 
katere so opozorili zunanji ocenjevalci.
41.
Odobritev in nadzor nad izborom izva-jalskega organa je v pristojnosti države  članice
17.
16 Dokument AGRI/63454/2007 je začel veljati.
17 Uvodna izjava 8 in člen 12 Uredbe (ES) št. 501/2008.Komisija meni, da strogost, s katero njene  službe izbirajo programe, zmanjšuje tvega-nje, da bi kakršna koli pomanjkljivost nad-
zora nad izborom izvajalskih organov lahko 
ogrozila pravilnost in/ali učinkovitost ter  gospodarnost sofinanciranih programov.
42.
Za posebni primer izvajalskih organov,  izbranih po sprejetju odločitve Komisije, je 
v točkah 1.4 in 2 zdaj veljavnega priročnika 
o postopkih določena okrepitev nadzora  
nad izborom izvajalskih organov, saj bodo  
morale države članice Komisiji poslati vso  dokumentacijo v zvezi s postopkom izbora 
izbranih izvajalskih organov.
43. in 44.
Natečajni postopek za izbor izvajalskih orga-
nov se preveri, ko službe Komisije izberejo 
programe. To je točka na kontrolnem listu  uradnikov, zadolženih za preverjanje, da  
poslani predlogi izpolnjujejo pogoje.
Komisija je med preiskavami odkrila nepra-
vilnosti v natečajnih postopkih za izbor izva-jalskih organov. Države članice morajo na  
podlagi načela subsidiarnosti zagotavljati  upoštevanje določb o natečajnih postop-kih iz Uredbe. Komisija je naložila finančni popravek državam članicam, v katerih je bilo ugotovljeno neupoštevanje teh določb.
ODGOVORI
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo42
45.
V Komisiji potekajo notranje razprave o pri-
merni rešitvi, po kateri bi se vsaka faza pro-grama ujemala s proračunskim letom EKUJS, 
ne da bi to vneslo preveč strogosti v sistem 
ali čezmerno omejilo možnosti izvajanja  programov.
46. in okviri
Ne da bi to vplivalo na pravilno uporabo  načela subsidiarnosti, službe Komisije name-
njajo posebno pozornost izbiri sporočil, da 
bi se zagotovilo primerno ravnovesje med  
informacijskimi in komercialnimi konotaci-
jami promocijskih kampanj.
Izbirni postopek, ki ga uporabljajo
18 službe 
Komisije, zagotavlja enotno in nepristransko 
obravnavanje vseh programov.
Komisija je med preiskavami ugotovila neu-
poštevanje določb o promociji proizvodov  in informiranju o teh proizvodih glede na  
resnične lastnosti ali značilnosti zadevnega 
proizvoda. Države članice morajo na podlagi 
načela subsidiarnosti zagotavljati upošte-
vanje določb o skladnosti promocijskega  sporočila, kot ga odobri Komisija. Komisija 
je naložila finančni popravek državam čla-nicam, v katerih je bilo ugotovljeno neupo-števanje teh določb.
18 Za vsak program se imenuje prvi in drugi bralec, vse 
programe prouči ocenjevalni odbor, v izbirnem postopku pa 
sodelujejo od Komisije neodvisni strokovnjaki.47.–52.
Komisija je leta 2007 in leta 2008 začela pre-
iskave za spremljanje zaradi velikih poprav-kov, ki so bili naloženi Španiji in Italiji po  
preiskavah leta 2005. Italija je znova pred-
met analize tveganja, ki jo opravlja Komisija, tretja preiskava (misija na kraju samem) pa je predvidena za leto 2009
19 in bo pokrila  
odhodke, izvedene v letih 2008 in 2009 ter 
tudi pozneje, če bo potrebno.
Komisija za ti državi članici revidira vsa pro-
računska leta od leta 2003, v katerih se je  
ukrep izvajal, in kako ti državi zdaj decen-
tralizirano vodita ta ukrep.
Komisija je na podlagi teh revizij za spre-
mljanje, ki jih opravlja v zvezi z Italijo20 in  
Španijo21, od teh držav članic med drugim  
zahtevala, naj ji sporočita sprejete popravne 
ukrepe, strukturo nadzorov in navodila,  
ki sta jih poslali udeleženim nadzornim  organom.
Resničnost in učinek sprememb, ki sta jih  
napovedali ti državi članici, se zdaj analizi-
rata na podlagi preiskav za spremljanje, ki se 
opravljajo zaradi potrditve obračuna.
Komisija je poleg naloženih popravkov tema 
državama članicama priporočila, naj okrepita ključne nadzore in odpravita pomanjkljivosti podizvajanja.
Čeprav se Komisija strinja z Računskim sodi-
ščem, da so bile prakse Francije dosti bolj  
skladne, vseeno poudarja, da ji je poslala  
vrsto priporočil za njihovo izboljšanje.
Opažanja Računskega sodišča se bodo upo-
števala tudi pri potrditvi obračuna.
19 LA/2009/006/IT.
20 LA/2007/020/IT.
21 LA/2008/007/ES.
ODGOVORI
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo43
ZAKLJUČKI 
IN PRIPOROČILA
54.
Evropska unija je od leta 1999 razvijala  
skupno povezano informacijsko in pro-mocijsko politiko glede kmetijskih proi-zvodov in metod njihove proizvodnje ter  
tudi prehrambnih proizvodov iz kmetijskih 
proizvodov. Sofinancirane promocijske in  informacijske kampanje se lahko izvajajo na 
notranjem trgu EU ali v tretjih državah.
Komisija je v prid urejenemu finančnemu  
poslovodenju in v prizadevanju za nadalj-nje izboljšanje izvajanja te politike v letih  2006–2008 naročila skupno osem zuna-njih ocenjevalnih študij, s katerimi je bilo  
mogoče dokazati pomen in pozitivne učinke 
mehanizma (glej točko 28). Iz teh študij je že 
dobila operativne zaključke in priporočila.
V osmih ocenjevalnih študijah informacijskih 
in promocijskih programov in v dveh z njimi 
povezanih povzetkih, ki jih je naročila Komi-
sija, je bil poudarjen tudi pozitiven učinek 
promocijskih programov za štiri konkretne 
cilje strategije, določene v predpisih. Glede 
omejenega proračuna se je treba zavedati, da koristno dopolnjuje in krepi ukrepe držav 
članic.
(a)
Štirje cilji promocijske politike, navedeni  v točki V, so jasno določeni.Poleg tega so v Prilogi I k Uredbi Komisije
22 
razviti posebni cilji za vsakega od različ-nih zadevnih proizvodov. Te cilje spremlja  splošna analiza stanja, ki je bila razlog za  
vzpostavitev promocijskih in informacijskih 
ukrepov za zadevni proizvod, ciljne skupine, glavna sporočila, glavne instrumente ter  
trajanje in obseg programov. Razprava, ki  
poteka v Komisiji, bo omogočila naknadne  
izboljšave v tej smeri.
(b)
Štirje cilji iz Uredbe Sveta (ES) št. 3/2008 in 
cilji iz Uredbe Komisije (ES) št. 501/2008 so 
cilji, ki jih Komisija šteje za „SMART“ in jih je 
treba upoštevati v vseh programih.
Dokument AGRI/63454/2007, ki ga je Komi-
sija pripravila na podlagi rezultatov zunanjih 
ocenjevalnih študij, pokriva pet glavnih tem. 
Sistematična uporaba kazalnikov v vseh pro-
gramih, ki jih je Komisija odobrila, bo omo-
gočila večjo usklajenost celotne promocijske politike in povečanje merljivosti zastavljenih 
ciljev.
22 Uredba Komisije (ES) št. 501/2008 o določitvi podrobnih 
pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 3/2008.
ODGOVORI
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo44
(c)
Komisija že ima redne stike z vsemi zain-
teresiranimi stranmi, ki jih zadeva promo-cijska politika, in sicer v svetovalni skupini 
„Promocija kmetijskih proizvodov“. Komi-
sija odgovarja na prošnje delovnih skupin  ter se udeležuje konferenc in seminarjev, ki jih organizirajo glavne zainteresirane strani. 
Komisija poleg tega dejavno sodeluje pri  
delu različnih spremljevalnih skupin.
23
Razprava, ki poteka v Komisiji, bo omogočila naknadne izboljšave v tej smeri.
55.
(a)Službe Komisije bodo še naprej izbolj-
ševale izbirni postopek, tako da bodo  
poudarjale obstoj dobre metodologije oce-
njevanja v vsakem programu, pri čemer  
se bodo močno zgledovale po dokumentu  
AGRI/63454/2007.
(b)
Službe Komisije se strinjajo s temi priporočili.
56.
Komisija pripisuje velik pomen upošteva-
nju postopkov za izbor izvajalskih organov, tako da preverja pravilno uporabo člena 11 
Uredbe Sveta (ES) št. 3/2008 o razpisih.
Komisija meni, da strogost, s katero njene  
službe izbirajo programe, zmanjšuje tvega-nje, da bi kakršna koli pomanjkljivost nad-
zora nad izborom izvajalskih organov lahko 
ogrozila pravilnost in/ali uspešnost ter  
gospodarnost sofinanciranih programov.
23 Te skupine so določene v členu 12(1) Uredbe (ES) 
št. 3/2008.Pri izboru programov in če je bil izvajalski  
organ že izbran, se opravi pregled. Isti pre-gled se opravi v poznejši fazi izbora izvajal-
skega organa in v spremljevalnih skupinah.
(a)
Za posebni primer izvajalskih organov,  izbranih po sprejetju odločitve Komisije, je v točkah 1.4 in 2 zdaj veljavnega priročnika o postopkih predvidena okrepitev nadzora nad izborom izvajalskih organov, saj bodo  morale države članice Komisiji poslati vso  dokumentacijo v zvezi s postopkom izbora izbranih izvajalskih organov.
(b)
Za države članice, v katerih so bile ugo-
tovljene pomanjkljivosti nadzora, zaradi  
katerih je Komisija naložila velike finančne 
popravke, služba za potrditev obračuna  
izvaja stalno spremljanje.
57.
Ko bo končana notranja razprava o strate-
giji promocijske politike, ki jo sofinancira  
Evropska unija, bodo službe Komisije upo-
rabile smernice za delo, ki bodo sprejete na 
podlagi te razprave.
ODGOVORI
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo45

ODGOVORI
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 10/2009 – Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo47
Evropsko računsko sodišče
Posebno poročilo št. 10/2009
Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije2009 – 44 str. – 21 × 29,7 cmISBN 978–92–9207–374-9doi:10.2865/53820

Kako do publikacij EU
Publikacije, ki so naprodaj:
• prek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);• z naročilom v knjigarni, z navedbo naslova, založnika in/ali številke ISBN;•  z vzpostavitvijo neposrednega stika z našimi pooblaščenimi prodajalci.
Njihovi kontaktni podatki so na voljo na povezavi http://bookshop.europa.eu ali po faksu +352 2929-42758.
Brezplačne publikacije:• prek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);•  na predstavništvih ali delegacijah Evropske komisije. 
Njihovi kontaktni podatki so na voljo na povezavi http://ec.europa.eu ali po faksu +352 2929-42758.
SODIŠČE V TEM POROČILU ANALIZIRA UPRAVLJANJE UKREPOV ZA 
INFORMIRANJE O KMETIJSKIH PROIZVODIH IN NJIHOVO PROMOCIJO, DA BI PREVERILO UČINKOVITOST TE POLITIKE IN PRAVILNOST 
ODHODKOV ZANJO.
V POROČILU UGOTAVLJA, DA JE BIL PRI UPRAVLJANJU TEGA SISTEMA DOSEŽEN NAPREDEK, VENDAR SO POTREBNE ŠE DOLOČENE IZBOLJŠAVE. OPAŽANJA SE NANAŠAJO PREDVSEM NA TEŽAVE PRI MERJENJU UČINKA TEGA SISTEMA IN NA SLABOSTI V KONTROLI, KI SO BILE OPAŽENE V DOLOČENIH DRŽAVAH ČLANICAH.ZATO JE V POROČILU PODAN NIZ PRIPOROČIL, KATERIH UČINEK BO LAHKO ŠE PRECEJ VEČJI, ČE BO KOMISIJA, KI SISTEM TRENUTNO PREUČUJE, PREDLAGALA POVEČANJE PRORAČUNA ZA UKREPE ZA INFORMIRANJE O KMETIJSKIH PROIZVODIH IN NJIHOVO PROMOCIJO 
IN BO TO SPREJETO.
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČEQJ-AB-09-009-SL-C
eQb:IQiIQiqbIhbAIQ