SL Uradni list Evropske unije C 228/3

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2016/C 228/03)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ENOTNI DOKUMENT

„POULARDE DU PÉRIGORD“

EU št.: FR-PGI-0005-01373 – 24.9.2015

ZOP ( ) ZGO ( X )

1. Ime

„Poularde du Périgord“

2. Država članica ali tretja država

Francija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.1 Sveže meso (in klavnični izdelki)

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Poularde du Périgord“ je rumena mlada kokoš, ki izvira iz počasi rastočih plemen golovrate linije.

„Poularde du Périgord“, ki se vzreja vsaj 120 dni, je mlada pitana kokoš. Gre za tolsto praznično perutnino z zelo razvitim in mesnatim mišičnim tkivom, ki obdaja nežno okostje. Koža je zelo tanka ter izrazito in enakomerno rumeno obarvana, pod njo pa je vidna zelo velika podkožna zamaščenost. Kar zadeva stopnjo zamaščenosti, celotno mišično tkivo prepreda tako imenovana „marmorirana“ medmišična maščoba.

Trži se lahko v obliki celih trupov ali v kosih, sveža ali zamrznjena. Lahko je pakirana v prozorno folijo, vakuumsko ali v zaščitni atmosferi.

Trupi mlade kokoši „Poularde du Périgord“ so lahko v obliki:

— trupa z odstranjenim črevesjem (oskubljena perutnina brez notranjih organov ter z glavo, nogami in drobovino),

— trupa, „pripravljenega za peko“ (oskubljena perutnina brez notranjih organov, brez glave in s stopalom ali brez njega),

— trupa z glavo (oskubljena perutnina brez notranjih organov, s stopalom ali brez njega in z glavo, upognjeno pod krilo).

Trupi, pripravljeni za peko, tehtajo najmanj 1,7 kg, trupi z odstranjenim črevesjem pa najmanj 2 kg.

Celi trupi so predstavljeni še posebno skrbno in brez nepravilnosti.

3.3 Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

V celotnem obdobju reje razdeljeno krmo sestavljajo izključno rastline, minerali in vitamini.

Od rastlin mešanica obvezno vsebuje:

— koruzo, katere delež se spreminja glede na starost;

— vsaj še eno vrsto žita, med drugim zlasti pšenico, ječmen, tritikalo, sirek in oves;

— stročnice za uravnoteženje obroka.

V obdobju reje je treba razlikovati med štirimi fazami, ki ustrezajo različnim fiziološkim potrebam, v skladu s katerimi se razdeljujejo različni deleži žit:

— začetno fazo od prvega do 28. dne: Začetno krmo sestavlja (v teži) najmanj 50 % mešanice žit (žita in njihovi stranski proizvodi). Od žit sta obvezna koruza in vsaj še ena vrsta drobnozrnatega žita (pšenica, ječmen, tritikala, oves) ali sirek. V tej žitni mešanici je najmanjši delež koruze (v teži) določen na 25 %.

— fazo rasti od 29. do 52. dne: Krmo za rast sestavlja (v teži) najmanj 70 % mešanice žit (žita in njihovi stranski proizvodi). Od žit sta obvezna koruza in vsaj še ena vrsta drobnozrnatega žita (pšenica, ječmen, tritikala, oves) ali sirek. V tej žitni mešanici je najmanjši delež koruze (v teži) določen na 30 %.

— faza dopitanja od 53. do 81. dne: Krmo za dopitanje sestavlja (v teži) najmanj 80 % mešanice žit (žita in njihovi stranski proizvodi). Od žit sta obvezna koruza in vsaj še ena vrsta drobnozrnatega žita (pšenica, ječmen, tritikala, oves) ali sirek. V tej žitni mešanici je najmanjši delež koruze (v teži) določen na 30 %.

— faza pitanja do najmanj 120 dni: Krmo sestavlja (v teži) najmanj 40 % koruze. Vsaki vrsti krme se dosledno dodaja glina (bentonit). Krmi se dodajata najmanj 2 kg gline na tono.

3.4 Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Reja in zakol mladih kokoši „Poularde du Périgord“ potekata na geografskem območju.

V perigordskih klavnicah so namreč razvili in ohranili posebno znanje in spretnosti pri izbiranju trupov, kar pripomore k slovesu proizvoda in končni kakovosti predstavitve proizvodov.

Postopke oparjanja, skubljenja, odstranjevanja drobovja, prevezovanja in odcejanja je treba izvajati z največjo skrbnostjo, saj se celi tržijo samo trupi brez nepravilnosti. S tem namenom prebiranje poteka dvakrat, pred prevezovanjem in po odcejanju.

Pri trupih z glavo se odstranjevanje drobovja in končna obdelava izvajata ročno.

3.5 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Razsek in pakiranje potekata v kraju zakola. To omogoča zveznost postopkov in preprečuje poslabšanje kakovosti mesa ob stiku z zrakom. Ker mora biti sveže in tudi zamrznjeno meso predstavljeno brez nepravilnosti, mora biti ravnanje z njima omejeno, sploh ker je koža mlade kokoši „Poularde du Périgord“ zelo tanka. Meso je treba zamrzniti najpozneje v 24 urah po zakolu. Zaradi teh različnih zahtev je treba meso hitro zapakirati, in sicer na geografskem območju, da se zagotovi upoštevanje meril za predstavitev.

3.6 Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Na nalepki je ime ZGO „Poularde du Périgord“.

Na nalepkah in v prodajni dokumentaciji je obvezen skupni logotip:

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje obsega departmaje:

— Charente, omejen na kantone: Aubeterre-sur-Dronne, Chalais, Montbron, Montembœuf, Montmoreau-Saint-Cybard in Villebois-Lavalette;

— Charente-Maritime, omejen na kanton Montguyon;

— Corrèze, omejen na kantone: Argentat, Ayen, Beaulieu-sur-Dordogne, Beynat, Brive-la-Gaillarde-Centre, Brive-la-Gaillarde-Nord-Est, Brive-la-Gaillarde-Nord-Ouest, Brive-la-Gaillarde-Sud-Est, Brive-la-Gaillarde-Sud-Ouest, Corrèze, Donzenac, Égletons, Juillac, Larche, Lubersac, Malemort-sur-Corrèze, Meyssac, Seilhac, Treignac, Tulle-Campagne-Nord, Tulle-Campagne-Sud, Tulle-Urbain-Nord, Tulle-Urbain-Sud, Uzerche in Vigeois;

— Dordogne;

— Gironde, omejen na kantone: Castillon-la-Bataille, Coutras, Lussac, Pujols in Sainte-Foy-la-Grande;

— Haute-Vienne, omejen na kantone: Aixe-sur-Vienne, Ambazac, Châlus, Châteauneuf-la-Forêt, Eymoutiers, Laurière, Limoges-Beaupuy, Limoges-Isle, Limoges-Landouge, Limoges-Couzeix, Limoges-Cité, Limoges-Le Palais, Limoges-Condat, Limoges-Panazol, Limoges-Corgnac, Limoges-Puy-las-Rodas, Limoges-Grand-Treuil, Limoges-Vigenal, Limoges-Émailleurs, Limoges-Carnot, Limoges-Centre, Limoges-La Bastide, Nexon, Nieul, Oradour-sur-Vayres, Pierre-Buffière, Rochechouart, Saint-Germain-les-Belles, Saint-Junien-Est, Saint-Junien-Ouest, Saint-Laurent-sur-Gorre, Saint-Léonard-de-Noblat, Saint-Mathieu in Saint-Yrieix-la-Perche;

— Lot, omejen na kantone: Bretenoux, Cahors-Nord-Est, Cahors-Nord-Ouest, Cahors-Sud, Cajarc, Castelnau-Montratier, Catus, Cazals, Gourdon, Gramat, Labastide-Murat, Lacapelle-Marival, Lalbenque, Lauzès, Limogne-en-Quercy, Livernon, Luzech, Martel, Montcuq, Payrac, Puy-l’Évêque, Saint-Céré, Saint-Germain-du-Bel-Air, Saint-Géry, Salviac, Souillac in Vayrac;

— Lot-et-Garonne, omejen na kantone: Cancon, Castelmoron-sur-Lot, Castillonnès, Duras, Fumel, Lauzun, Marmande-Est, Marmande-Ouest, Monclar, Monflanquin, Sainte-Livrade-sur-Lot, Seyches, Tonneins, Tournon-d’Agenais, Villeneuve-sur-Lot-Sud, Villeréal in Le Mas-d’Agenais.

5. Povezava z geografskim območjem

Posebnosti geografskega območja

Geografsko območje leži v jugozahodnem delu Francije, s središčem v departmaju Dordogne.

Tako opredeljeni Périgord zajema obširen predgorski svet, ki se spušča od severovzhoda proti jugozahodu. Številni vodni tokovi so s prečkanjem različno trdnih kamnin na tem območju izoblikovali mrežo dolinic, ki potekajo v različnih smereh in so različno oblikovane, ta mreža pa je ena od glavnih strukturnih značilnosti izoblikovanosti reliefa v pokrajini Périgord. Za pridelavo žit so dejansko primerne samo doline, bogate z aluvialnimi naplavinami. Griči, ki so pogosto strmi in gozdnati, so bolj namenjeni živinoreji.

Zaradi geološke pestrosti so tu nastala številna rudna nahajališča (železa, zlata, apnenca in kaolina). Nekatera med njimi se izkoriščajo za proizvodnjo suknjarske gline, vrste bentonit in montmorilonit, ki ima posebne lastnosti.

Podnebje je večinoma zmerno, tipa „spremenjeno oceansko“, to pomeni, da je pod vplivom severnoatlantskega podnebnega sistema, vendar z izrazitimi celinskimi in sredozemskimi vplivi.

Pridelava koruze je zelo razširjena na celotnem geografskem območju. Na veliko se pridelujejo drobnozrnata žita; prevladujeta navadna pšenica in tritikala.

Kar zadeva človeške dejavnike, se je perutninarstvo v Périgordu začelo opazneje razvijati v 14. stoletju.

Šele v 19. stoletju je Périgord v celoti postal dežela perutninarstva, ki pa še vedno ostaja tradicionalno, kot družinska dejavnost.

Prvi sindikat „Syndicat de défense du Poulet Fermier du Périgord“ (sindikat za zaščito perigordskega domačega piščanca) je bil ustanovljen leta 1953. V njegovem tehničnem predpisu iz tistega obdobja je opredeljen način reje perutnine „po domači metodi, ki se uporablja v Périgordu“.

Razvoj in pridobljeni sloves piščanca sta perigordske perutninarje spodbudila k razvoju proizvodnje praznične perutnine na podlagi tradicionalnega znanja in spretnosti, ki so se ohranili v Périgordu.

Reja mladih kokoši se je razvila na podlagi istih praks kot reja piščancev. Znanje in spretnosti na področju krme so se izkazali kot še posebno primerni za podaljšano rejo teh kokoši in njihovo pitanje. Kot nekdaj perigordski rejec vsak dan na steljo v objektu razdeli nekaj pesti žita v obliki celih zrn. Poleg tega žitnemu obroku doda bentonit, glino, ki je v Périgordu dobro poznana po svojih ugodnih učinkih na prebavo pri perutnini.

Posebnosti proizvoda

„Poularde du Périgord“ je tolsta praznična perutnina z zelo razvitim in mesnatim mišičnim tkivom. Kar zadeva stopnjo zamaščenosti, celotno medmišično tkivo prepreda tako imenovana „marmorirana“ medmišična maščoba, značilna pa je tudi zelo velika podkožna zamaščenost.

Celi trupi so predstavljeni še posebno skrbno in brez nepravilnosti.

Zaradi teh posebnosti je mlada kokoš „Poularde du Périgord“ pridobila trden sloves.

Vzročna povezava

Povezava s poreklom mlade kokoši „Poularde du Périgord“ izhaja iz njene kakovosti in slovesa.

Geografsko območje je zaradi blagega oceanskega podnebja in nizke do srednje nadmorske višine ugodno za perutninarstvo.

V dolinah, bogatih z aluvialnimi naplavinami, se pridelujejo žita, griči, ki so pogosto strmi in gozdnati, pa so namenjeni perutninarstvu.

Kombinacija teh žit v krmnem obroku izhaja iz dejstva, da so se na perigordskih kmetijskih gospodarstvih že od nekdaj redno in dokazano uporabljala pri kolobarjenju ter imajo posebno hranilno sestavo, ki je še posebno dobro uravnotežena za razvoj in pitanje perutnine.

Med žiti, ki se uporabljajo, ima posebno mesto koruza, katere pridelava prevladuje: ker njeno zrno nima zaščitne ovojnice, je lažje prebavljiva in se tako bolje asimilira; zaradi velike vsebnosti maščob in škroba je še posebno nasitna, kar je primerno za pitanje mladih kokoši.

Dosledno dodajanje gline (bentonita) krmnemu obroku zagotavlja zelo dobro zdravstveno stanje in najboljše okoljske razmere v objektu, kar spodbuja skladnejšo in enakomernejšo rast perutnine. Taka izbira perigordskih rejcev se izkaže kot še posebno pomembna in upravičena za razvoj mišičnega tkiva in pitanje mlade kokoši „Poularde du Périgord“, saj gre za počasi rastočo pasmo perutnine, katere reja je še posebno dolgotrajna.

Dodajanje bentonita vsaki krmi povzroči boljšo asimilacijo obroka skozi celotno življenjsko dobo živali. Boljša asimilacija spodbuja boljši razvoj vseh tkiv, zlasti mišičja, in boljšo porazdeljenost maščobe. Zaradi tega imajo trupi mladih kokoši „Poularde du Périgord“ enakomerno porazdeljeno trebušno, podkožno in medmišično maščevje.

Navedena praksa je povezana s podedovano tradicijo, da se na steljo v objektu vsak dan razdeli nekaj pesti žita v obliki celih zrn. Ta stara navada, ki je kmetici nekdaj omogočala, da je perutnino zbrala skupaj, krepi vez med rejcem in živalmi ter pri piščančkih spodbuja zobanje in raziskovanje površin. To se kaže v večji fizični aktivnosti, ki spodbuja razvoj večjega mišičja in boljšo porazdelitev maščobe v mišicah.

Pripomore tudi k temu, da se že pri mladičih spodbuja delovanje mlinčka, in tako prispeva k boljši asimilaciji sestavin iz obroka, s čimer pripomore k razvoju mišičnega tkiva.

Poleg tega pri piščančkih spodbuja nenehno praskanje po stelji, ki je tako glede na trajanje reje te perutnine bolj zračna in ostane dlje časa suha.

Ta vsakodnevna navada praskanja in obračanja stelje je še posebno pomembna pri mladih kokoših, saj je reja te praznične perutnine dolgotrajna in na koncu določeno obdobje poteka v zaprtem prostoru. Zadrževanje mladih kokoši v objektu na zelo čisti stelji na koncu obdobja pitanja namreč spodbuja močno operjenost. S tem se zelo olajša skubljenje in zagotovi brezhibna kakovost predstavitve celih trupov, zlasti v tradicionalni lokalni različici trupov z glavami (t. i. méti-fait).

Tudi prosta reja na površinah, ki so pogosto strme in gozdnate, vpliva na posebnosti mlade kokoši „Poularde du Périgord“: to se kaže s trdnejšim okostjem, ki omogoča večji razvoj mišičnega tkiva (filejev in beder).

Medmišična maščoba, ki mesu mlade kokoši „Poularde du Périgord“ daje posebno „marmorirano“ teksturo, pa nastane v zadnji fazi pitanja, ki se izvaja v objektu.

Na vse to je leta 1929 v svoji zbirki lokalnih receptov opozorila La Mazille, slavna kuharica s tega območja: „Eden od glavnih razlogov za odličnost perigordske perutnine je način njenega hranjenja in pitanja s koruzo“.

Sloves mlade kokoši „Poularde du Périgord“ je bil že v 19. stoletju potrjen tudi na razstavah, ki so jih najprej prirejali v departmaju Dordogne (1862) in nato še v vseh sosednjih departmajih (Limoges 1862, Agen 1863, Niort 1866), na katerih so perigordski rejci osvojili večino nagrad. Mlada kokoš „Poularde du Périgord“ zmeraj bolj slovi po dobrem okusu praznične perutnine tradicionalnega tipa.

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-15f16403-8e36-4a51-876e-f644ae3d7e36

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.