OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Sedanji nenadni množični pritok beguncev in migrantov v Evropo je povzročil izredne razmere, v katerih veliko število oseb potrebuje nujno humanitarno pomoč, ki presega organizacijske zmogljivosti organov ene ali več držav članic Unije. Evropski svet z dne 18. in 19. februarja 2016 je pozval k nujnemu ukrepanju in konkretnim predlogom Komisije za vzpostavitev zmogljivosti Unije za zagotavljanje humanitarne pomoči v EU na podlagi izkušenj službe Komisije za humanitarno pomoč in civilno zaščito. Glede na takojšnje potrebe, ki izhajajo iz sedanje migracijske in begunske krize, bo ta pomoč prednostno namenjena podpori držav, ki se soočajo z velikim številom beguncev in migrantov, vendar se lahko uporabi tudi za druge nujne potrebe, ki bi nastale.

Migracijska in begunska kriza v Uniji je izrazit primer situacije, ki je kljub prizadevanjem Unije, da bi pomagala državam, ki so bile prvotno prizadete, pri odpravi temeljnih vzrokov za takšne izjemne okoliščine, neposredno prizadela tudi Unijo in njene države članice.

Nazorno prikazuje tudi posledice, ki jih lahko imajo krize in nesreče za Unijo in njene države članice, ter potrebo po boljši pripravljenosti slednjih za odziv nanje ob upoštevanju prevladujočih gospodarskih razmer v prizadetih državah članicah in gospodarskih posledic teh nesreč za države članice.

Posledice nesreč, ki jih povzroči človek, in naravnih nesreč v Uniji so vse hujše, kar gre pripisati številnim dejavnikom, kot so podnebne spremembe, h katerim lahko neposredno resno prispevajo zunanji dejavniki in okoliščine v sosedstvu Unije in drugih državah po svetu. Nesreče, ki jih povzroči človek, in naravne nesreče imajo lahko takšen obseg in posledice, da lahko povzročijo resne gospodarske težave v eni ali več državah članicah; do njih lahko pride tudi v eni ali več državah članicah, ki se iz drugih razlogov že zdaj spopadajo z resnimi gospodarskimi težavami, kar bi še dodatno otežilo in poslabšalo splošne gospodarske razmere zadevnih držav članic. V vsakem primeru bi to negativno vplivalo na odzivne zmogljivosti zadevne države članice in posledično tudi na nudenje pomoči ljudem v stiski.

Določbe Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) o humanitarni pomoči (člen 214) omogočajo le uvedbo ukrepov za pomoč prizadetim ljudem v tretjih državah; zato je treba ugotoviti, ali obstoječi instrumenti Unije, veljavni v EU, omogočajo izpolnitev navedenih izjemnih potreb, in če temu ni tako, kako bi lahko drugače omogočili ukrepanje Unije.

Eden od instrumentov je mehanizem Unije na področju civilne zaščite. Mehanizem Unije na področju civilne zaščite je bil aktiviran za begunsko in migracijsko krizo. Vendar pa zaradi zelo podobnih potreb v številnih sodelujočih državah prostovoljne ponudbe pomoči na prošnjo zlasti Grčije, Slovenije in Hrvaške še vedno ne zadoščajo.

Številni drugi instrumenti EU, kot so Solidarnostni sklad EU, Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost (v okviru migracijske krize) in Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim, lahko zagotovijo znatna finančna sredstva za pomoč v Evropi, s čimer pomagajo državam članicam. Vendar pa ti instrumenti niso posebej namenjeni reševanju velikih humanitarnih potreb. Zlasti se opirajo predvsem na upravne in operativne zmogljivosti vlad, ki so morda že pod pritiskom v finančnem in gospodarskem smislu.

Zato je primerno, da Unija v duhu solidarnosti uvede ukrepe za zadovoljitev osnovnih potreb ljudi, ki so jih prizadele nesreče, v Uniji, in hkrati čim bolj zmanjša ekonomske posledice za prizadete države članice, ki se soočajo z resnimi gospodarskimi težavami. Zato je podan predlog za zagotavljanje nujne pomoči humanitarne narave v Uniji na podlagi člena 122(1) PDEU.