SL ECB-PUBLIC  
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE 
z dne 13. decembra 2016 
o revidiranju poslovanja Banke Slovenije 
(CON/2016/59) 
 
Uvod in pravna podlaga 
Evropska centralna banka (ECB) je 11. novembra 2016 prejela zahtevo slovenskega ministrstva za 
finance za mnenje o predlogu zakona o dopolnitvah Zakona o Banki Slovenije (v nadaljnjem besedilu: 
predlog zakona). 
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije 
ter iz tretje alinee člena 2(1) Odlo čbe Sveta 98/415/ES1, saj se predlog zakona nanaša na Banko 
Slovenije. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel 
Svet ECB. 
 
1. Namen predloga zakona 
1.1 Za Banko Slovenije zdaj velja obveznost revizije ra čunovodskih izkazov v skladu s členom 27.1 
Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: 
Statut ESCB). Namen predloga zakona je dolo čiti pravila za revidiranje Banke Slovenije s strani 
nacionalnega ra čunskega sodiš ča2 tako, da bodo združljiva z na čelom neodvisnosti centralnih 
bank3. 
1.2 V skladu s predlogom zakona mora ra čunsko sodiš če revidirati pravilnost in „u činkovitost“ 
poslovanja Banke Slovenije. Vendar je v opombi k besedilu predloga zakona navedeno, da je 
računsko sodiš če v postopku priprave zakona predlagalo, naj ra čunsko sodiš če po predlogu 
zakona revidira pravilnost in „smotrnost“, ne pa u činkovitosti poslovanja Banke Slovenije. Zakon o 
računskem sodiš ču opredeljuje revidiranje „pravilnosti“, „u činkovitosti“ in „smotrnosti“ poslovanja4. 
V skladu s členom 20(3) Zakona o ra čunskem sodiš ču (i) „revidiranje pravilnosti poslovanja“ 
pomeni pridobivanje ustreznih in zadostnih podatkov za izrek mnenja o skladnosti poslovanja s 
predpisi in usmeritvami, ki jih mora upoštevati uporabnik javnih sredstev pri svojem poslovanju, in 
                                                 
1  Odlo čba Sveta 98/415/ES z dne 29. junija 1998 o posvetovanju nacionalnih organov z Evropsko centralno banko 
glede osnutkov pravnih predpisov (UL L 189, 3.7.1998, str. 42). 
2  V skladu s 1. členom Zakona o ra čunskem sodiš ču je računsko sodiš če najvišji revizijski organ za kontrolo državnih 
računov, državnega prora čuna in celotne javne porabe v Republiki Sloveniji. V razmerju do drugih državnih organov 
je samostojen in neodvisen državni organ. 
3  Predlog zakona predvideva, da se ta pravila uvedejo tako, da se doda nov člen v Zakon o Banki Slovenije (ZBS-1) 
(Uradni list RS, št. 72/06 – uradno pre čiščeno besedilo in 59/11). 
4  Glej odstavek 4.2 Mnenja CON/2015/57 in odstavek 2.2 Mnenja CON/2016/24. Vsa mnenja ECB so objavljena na 
spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu .  
ECB-PUBLIC  
2 (ii) „revidiranje smotrnosti poslovanja“ pomeni pridobivanje ustreznih in zadostnih podatkov za izrek 
mnenja o gospodarnosti, mnenja o u činkovitosti ali mnenja o uspešnosti poslovanja5. „Revidiranje 
učinkovitosti“ je torej ena od treh vrst revidiranja, uvrš čenih v revidiranje smotrnosti poslovanja6. 
1.3 Predlog zakona iz obsega revidiranja izrecno izklju čuje vsa dejanja, ki predstavljajo dolo čanje in 
izvajanje denarne politike, v skladu s pravili, ki so jih dolo čili organi odlo čanja ECB. 
1.4 Predlog zakona tudi dolo ča, da pri revidiranju nadzorniških nalog revidiranje ne zajema uporabe in 
razlage prava in praks nadzora, ki jih Banka Slovenije izvaja na podlagi Zakona o Banki Slovenije 
ali drugih predpisov ter v okviru enotnega mehanizma nadzora (EMN) na podlagi Uredbe Sveta 
(EU) št. 1024/20137. Vendar je v opombi k besedilu predloga zakona navedeno, da je ra čunsko 
sodišče v postopku priprave zakona predlagalo, naj se iz tega izvzetja črta sklicevanje na Zakon o 
Banki Slovenije in druge predpise, tako bi se izvzetje nanašalo samo na uporabo in razlago prava in praks nadzora, ki jih Banka Slovenije izvaja na podlagi Uredbe (EU) št. 1024/2013. Poleg tega 
predlog zakona dolo ča, da pri revidiranju nadzorniških nalog revidiranje ne posega v in ne vklju čuje 
pristojnosti Banke Slovenije, ki jih ta izvršuje kot sestavni del Evropskega sistema centralnih bank 
(ESCB) ali Eurosistema ali kot članica Evropskega sistema finan čnega nadzora, pri dejavnostih 
Evropskega ban čnega organa, Evropskega odbora za sistemska tveganja in Enotnega mehanizma 
za reševanje. Predlog zakona tudi dolo ča, da pri revidiranju nadzorniških nalog revidiranje ni tako 
široko, da bi pomenilo posredno revidiranje ECB, drugih članic ESCB ali Eurosistema. 
1.5 Predlog zakona dolo ča, da Banka Slovenije ne glede na dolo čbe Zakona o ra čunskem sodiš ču ni 
zavezana ra čunskemu sodiš ču predložiti poro čila o odpravljanju razkritih nepravilnosti in 
nesmotrnosti. Predlog zakona nadalje dolo ča, da mora Banka Slovenije obrazložiti vsako 
odstopanje od priporo čil ali zahtev, ki jih v revizijskem poro čilu predlaga ra čunsko sodiš če. Vendar 
je v besedilu predloga zakona sklicevanje na „zahteve“ v oglatem oklepaju in v opombi je navedeno, da je bil ta pojem vklju čen na predlog ra čunskega sodiš ča. 
1.6 Predlog zakona dolo ča, da lahko ra čunsko sodiš če pridobi zaupne podatke iz člena 37 Statuta 
ESCB v skladu s pravili, ki urejajo delovanje ESCB. Nadalje dolo ča, da lahko druge zaupne 
podatke, vklju čno s statisti čnimi podatki in podatki nadzora, katerih izmenjavo urejajo pravila Unije, 
računsko sodiš če pridobi v skladu s temi pravili. Predlog zakona tudi dolo ča, da morajo revizorji in 
funkcionarji ra čunskega sodiš ča ter druge osebe, ki so z ra čunskim sodiš čem v kakršnem koli 
pravnem razmerju, kot zaupne varovati vse podatke, za katere so izvedeli pri opravljanju revizije Banke Slovenije. Če se od ra č
unskega sodiš ča zahteva informacija po zakonu, ki ureja dostop do 
informacij javnega zna čaja, lahko ra čunsko sodiš če informacije razkrije pod pogoji za razkritje 
informacij, ki veljajo za Banko Slovenije. 
1.7 Predlog zakona pojasnjuje, da ra čunsko sodiš če ne glede na dolo čbe Zakona o ra čunskem 
sodišču nima pristojnosti predlagati razrešitev članov Sveta Banke Slovenije. Poleg tega predlog 
zakona dolo ča, da računsko sodiš če pri izvrševanju svoje revizijske pristojnosti ne sme posegati v 
                                                 
5   Glej tretji odstavek 20. člena Zakona o ra čunskem sodiš ču. 
6  Glej odstavek 2.2 Mnenja CON/2016/24. 
7  Uredba Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 201 3 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike 
bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (UL L 287, 29.10.2013, str. 5). 
ECB-PUBLIC  
3 dejavnosti neodvisnih zunanjih revizorjev, ki so izbrani skladno z 52. členom Zakona o Banki 
Slovenije.  
2. Pripombe 2.1 ECB ugotavlja, da so jo slovenski organi v zadnjih letih trikrat zaprosili za mnenje o predlogih 
predpisov, ki se nanašajo na revidiranje poslovanja Banke Slovenije s strani ra čunskega sodiš ča
8. 
ECB razume, da prejšnje zakonodajne pobude niso bile sprejete in da je predlog zakona rezultat 
nadaljnjih posvetovanj in sprememb. Predlog zakona med drugim upošteva pomisleke, ki jih je 
ECB izrazila zlasti v zvezi z varstvom neodvisnost i centralnih bank. ECB ugotavlja, da so nekatere 
določbe predloga zakona odziv na prejšnja mnenja ECB, zlasti na Mnenje CON/2016/24. ECB 
ponavlja stališ ča, izražena v Mnenju CON/2016/24, in ima v zvezi s predlogom zakona naslednje 
dodatne pripombe.  
2.2 ECB pripominja, da državna revizijska služba ali podoben organ za nadzor nad porabo javnih 
financ, kot je ra čunsko sodiš če, načeloma lahko revidira dejavnosti NCB in njeno porabo javnih 
financ. Vendar morajo za državno revizijsko službo ali podoben organ, ki bi imel take pristojnosti, 
veljati številna varovala, zasnovana za zagotovitev skladnosti z na čelom neodvisnosti centralnih 
bank: (a) obseg nadzora bi moral biti jasno opredeljen v pravnem okviru; (b) v dejavnosti 
neodvisnih zunanjih revizorjev NCB se ne bi smelo posegati; (c) v skladu z na čelom institucionalne 
neodvisnosti, kot ga dolo čata člen 130 Pogodbe in člen 7 Statuta ESCB, taka revizija: (i) bi morala 
spoštovati prepoved dajanja navodil NCB in njenim organom odlo čanja, (ii) ne bi smela posegati v 
naloge NCB, povezane z ESCB, in (iii) bi se morala izvajati na nepoliti čni, neodvisni in izklju čno 
strokovni osnovi9. 
2.3 ECB ugotavlja, da predlog zakona iz obsega revidiranja izklju čuje vsa dejanja, ki predstavljajo 
določanje in izvajanje denarne politike, v skladu s pravili, ki so jih dolo čili organi odlo čanja ECB. 
2.4 Ni jasno, ali se želi s predlogom zakona dolo čiti tudi to, da revidiranje ra čunskega sodiš ča ne sme 
posegati v pristojnosti Banke Slovenije, ki jih ima ta kot del ESCB ali Eurosistema, niti vklju čevati 
teh pristojnosti. Dolo čba, ki uvaja to izvzetje, je povezana samo z revidiranjem nadzorniških nalog. 
Vendar pa bi moralo izvzetje obsegati tudi pristojnosti, ki jih ima Banka Slovenije kot del ESCB ali Eurosistema. Če namre č namen zakonodajalca ni dolo čiti izvzetje iz revidiranja ra čunskega 
sodišča v zvezi s pristojnostmi, ki jih ima Banka Slovenije kot del ESCB ali Eurosistema, razen 
glede opredelitve in izvajanja monetarne politike, bi to pomenilo kršitev zahtev glede neodvisnosti 
centralnih bank iz člena 130 Pogodbe in člena 7 Statuta ESCB. Kakor je navedeno v zgornjem 
odstavku 2.2 in v prejšnjih mnenjih ECB, neodvisnost centralnih bank pomeni, da revizija ne sme 
posegati v naloge Banke Slovenije, povezane z ESCB
10. 
                                                 
8  Glej mnenja CON/2015/8, CON/2015/57 in CON/2016/24. 
9   Glej odstavek 4.4 Mnenja CON/2015/8, odstavek 4.2 Mnenja CON/2015/57 in odstavek 2.1 Mnenja CON/2016/24; 
glej tudi Konvergen čno poročilo ECB iz junija 2016, str. 25. 
10  V skladu z 2. členom Zakona o Banki Slovenije bi bilo treba na čelo neodvisnosti centralnih bank spoštovati ne samo 
v primerih, ko Banka Slovenije opravlja naloge, povezane z ESCB, ampak tudi v primerih, ko opravlja nacionalne naloge. Glej opombo 6 v Mnenju CON/2016/24, opombo 19 v Mnenju CON/2015/8 in opombo 7 v Mnenju 
CON/2014/25. 
ECB-PUBLIC  
4 2.5 ECB opaža, da je v predlogu zakona upoštevano na čelo neodvisnosti iz člena 19 Uredbe (EU) 
št. 1024/2013, v skladu s katerim morajo ECB in pristojni nacionalni organi, kadar delujejo v okviru EMN, ravnati neodvisno in morajo vlade držav članic in vsi drugi organi to neodvisnost spoštovati, 
ter izkazano spoštovanje omejitev iz člena 27.2 Statuta ESCB in člena 20(7) Uredbe (EU) 
št. 1024/2013 glede nadzorniških nalog, prenesenih na ECB z navedeno uredbo. ECB ugotavlja, 
da naj revidiranje, ki bi ga ra čunsko sodiš če izvajalo v Banki Slovenije, (a) ne bi zajemalo uporabe 
in razlage prava in praks nadzora v okviru EMN; (b) ne bi posegalo v naloge, prenesene na ECB z 
Uredbo (EU) št. 1024/2013, in ne bi vklju čevalo teh nalog ter (c) ne bi bilo tako široko, da bi 
pomenilo posredno revidiranje ECB. Kakor je ECB že izpostavila, bi bilo treba revizijo izvajati tudi na nepoliti čni, neodvisni in izklju čno poklicni osnovi
11. ECB razume, da revidiranje prav tako ne bi 
smelo biti tako široko, da bi pomenilo posredno revidiranje ECB, drugih članic ESCB ali 
Eurosistema. Vendar bi lahko sedanje besedilo predloga zakona oblikovali jasneje, tako da bi 
izrecno pojasnjevalo, da revidiranje ne obsega posrednega revidiranja ECB, drugih članic ESCB ali 
Eurosistema. 
2.6 ECB priznava, da je v predlogu zakona izrecno dolo čeno, da Banka Slovenije ra čunskemu sodiš ču 
ni dolžna predložiti poro čila o odpravljanju razkritih nepravilnosti in nesmotrnosti, mora pa 
obrazložiti vsak odstop od njegovih priporo čil. Kakor je bilo navedeno v prejšnjem mnenju, ECB 
razume, da bi predlog zakona s tem, ko govori zgolj o priporo čilih računskega sodiš ča in načelu 
„upoštevaj ali pojasni“, zagotovil, da mnenje ra čunskega sodiš ča Banke Slovenije ne bi zavezovalo 
in tako ra čunsko sodiš če Banki Slovenije ne bi smelo dajati navodil12. Določbe predloga zakona, ki 
bi poleg priporo čil navajale „zahteve“ ra čunskega sodiš ča, pa ne bi bile skladne s prepovedjo 
dajanja navodil Banki Slovenije in Svetu Banke Slovenije. 
2.7 ECB ugotavlja, da se dolo čbe predloga zakona o dostopu ra čunskega sodiš ča do zaupnih 
podatkov sklicujejo na člen 37 Statuta ESCB in na veljavne predpise Unije, vklju čno s tistimi, ki 
urejajo izmenjavo statisti čnih in nadzorniških informacij. Te dolo čbe so koristne z vidika pravne 
varnosti13. Toda če se s predlogom zakona želi dolo čiti izvzetje iz podro čja revidiranja ra čunskega 
sodišča v zvezi s pristojnostmi, ki jih ima Banka Slovenije kot del ESCB, Eurosistema in EMN, ter 
zagotoviti zgoraj navedena varovala, si je težko zamisliti, do katerih vrst zaupnih informacij iz 
člena 37 Statuta ESCB ter drugih statisti čnih in nadzorniških podatkov, katerih izmenjavo urejajo 
člen 27 Uredbe (EU) št. 1024/2013 in drugi predpisi Unije, bi lahko ra čunsko sodiš če dostopalo14.
                                                 
11   Glej odstavek 2.2 Mnenja CON/2016/24 in odstavek 4.3 Mnenja CON/2015/57. 
12  Glej odstavek 2.2 Mnenja CON/2016/24. 
13   Glej odstavek 2.3 Mnenja CON/2016/24. 
14  Glej odstavek 3.1.6 Mnenja CON/2016/52. 
ECB-PUBLIC  
5  
2.8 Kon čno, če se ta predlog zakona v primerjavi s prejeto razli čico, na katero se nanaša to mnenje, 
bistveno spremeni in spremembe niso tehni čne narave, bi se bilo treba v zvezi z njimi posvetovati z 
ECB15. 
 
To mnenje bo objavljeno na spletni strani ECB. 
 V Frankfurtu na Majni, 13. decembra 2016 
 
[podpis] 
 
Predsednik ECB Mario DRAGHI 
                                                 
15  Glej Priro čnik za posvetovanje nacionalnih organov z Evropsko ce ntralno banko glede osnutkov pravnih predpisov iz 
oktobra 2015. Priro čnik je dostopen na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu .