P9_TA(2022)0233

Raba zemljišč, sprememba rabe zemljišč in gozdarstvo (LULUCF) ***I

Spremembe (*1) Evropskega parlamenta, sprejete 8. junija 2022, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2018/841 glede področja uporabe, poenostavitve pravil o skladnosti, določitve ciljev držav članic za leto 2030 in zaveze skupnemu doseganju podnebne nevtralnosti do leta 2035 v sektorju rabe zemljišč, gozdarstva in kmetijstva ter Uredbe (EU) 2018/1999 glede izboljšanja spremljanja, poročanja, spremljanja napredka in pregleda (COM(2021)0554 – C9-0320/2021 – 2021/0201(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 493/24)

Sprememba 1

Osnutek zakonodajne resolucije

Sklicevanje 4 a (novo)

Osnutek zakonodajne resolucije Sprememba – ob upoštevanju načel subsidiarnosti, sorazmernosti in solidarnosti;

Sprememba 2

Predlog uredbe

Naslov

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Predlog Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Uredbe (EU) 2018/841 glede področja uporabe , poenostavitve pravil o skladnosti, določitve ciljev držav članic za leto 2030 in zaveze o skupnem doseganju podnebne nevtralnosti do leta 2035 v sektorju rabe zemljišč, gozdarstva in kmetijstva ter Uredbe (EU) 2018/1999 glede izboljšanja spremljanja, poročanja, spremljanja napredka in pregleda o spremembi Uredbe (EU) 2018/841 glede poenostavitve pravil o poročanju in skladnosti in določitve ciljev držav članic od leta 2026 do leta 2030 v sektorju rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva ter Uredbe (EU) 2018/1999 glede izboljšanja spremljanja, poročanja, spremljanja napredka in pregleda (Besedilo velja za EGP) (Besedilo velja za EGP)

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (1) Pariški sporazum, sprejet decembra 2015 v skladu z Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), je začel veljati novembra 2016 (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum) (36). Njegove pogodbenice so se dogovorile, da bodo dvig globalne povprečne temperature omejile na precej pod 2 oC glede na predindustrijske ravni in da bodo nadaljevale prizadevanja, da dvig temperature ne bi presegel 1,5 oC glede na predindustrijske ravni. (1) Pariški sporazum, sprejet decembra 2015 v skladu z Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), je začel veljati novembra 2016 (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum) (36). Njegove pogodbenice so se dogovorile, da bodo dvig globalne povprečne temperature omejile na precej pod 2 oC glede na predindustrijske ravni in da bodo nadaljevale prizadevanja, da dvig temperature ne bi presegel 1,5 oC glede na predindustrijske ravni. Pogodbenice Pariškega sporazuma so s sprejetjem glasgowskega podnebnega dogovora pripoznale, da bi znatno zmanjšali tveganja in vpliv podnebnih sprememb, če bi zvišanje globalne povprečne temperature omejili na 1,5 oC glede na predindustrijske ravni, ter se zavezale, da bodo do konca leta 2022 povečale svoje cilje do leta 2030, da bi zapolnile vrzel med zavezami, cilji in dejanskim stanjem, v skladu z ugotovitvami Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC). Glede na različne nacionalne posebnosti, bi bilo treba to storiti na pravičen način in ob upoštevanju načela skupnih, vendar različnih odgovornosti in individualnih zmožnosti. Revizija uredbe o rabi zemljišč, spremembi rabe zemljišč in gozdarstvu (LULUCF) je edinstvena priložnost za prispevek k pospešitvi podnebnih ukrepov Unije pred 27. zasedanjem Konference podpisnic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC COP 27) v Egiptu.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (1a) Ukrepi in politike Unije doslej niso zadostovali za zaustavitev izgubljanja biotske raznovrstnosti in doseganje ciljev glede biotske raznovrstnosti iz Aičija do leta 2020. Evropska agencija za okolje v svojem poročilu „The European environment – state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe“ (Evropsko okolje – stanje in napovedi za leto 2020: znanje za prehod v trajnostno Evropo) ugotavlja, da Evropa še naprej zaskrbljujoče hitro izgublja biotsko raznovrstnost in številni sprejeti politični cilji ne bodo doseženi. Ocene vrst in habitatov, zaščitenih na podlagi direktive o habitatih, kažejo, da je njihovo stanje ohranjenosti pretežno neugodno, in sicer znaša 60 % za vrste in 77 % za habitate (1 bis) . Poročilo Skupnega raziskovalnega središča iz leta 2021 kaže, da je v Evropi ohranjenih le 4,9 milijona hektarjev prvotnih gozdov in pragozdov, ki so bistveni za ohranjanje biotske raznovrstnosti in blažitev podnebnih sprememb, kar predstavlja le 3 % skupnih gozdnih površin Unije in 1,2 % kopenske mase Unije (1b) .

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 b (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (1b) Čeprav se gozdne površine povečujejo, se zmogljivost gozdov Unije za odstranjevanje ogljika od leta 2015 znatno zmanjšuje, ta trend pa naj bi se nadaljeval. Do leta 2015 je sektor zemljišč v Uniji uspel odstraniti približno 7 % skupnih emisij EU (okoli 300 milijonov ton ekvivalenta CO2) (1a) . Po podatkih Evropske agencije za okolje (EEA) (1b) bo na isti površini do leta 2030 odstranjenih 40 % manj ekvivalenta CO2 (padec na 185 milijonov ton leta 2030) (1c) . To zmanjšanje shranjevanja ogljika je deloma posledica povečanja sečnje. Poleg tega bi lahko podnebne spremembe v obdobju 2021–2030 zaradi motenj zmanjšale potencial evropskih gozdov za shranjevanje ogljika za 180 milijonov ton CO2 letno in tako zmanjšale pričakovani neto gozdni ponor za več kot 50 % (1d) .

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 c (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (1c) Komisija je v svojem sporočilu o evropskem zelenem dogovoru z dne 11. decembra 2019 določila novo strategijo, ki je prvi korak k temu, da bi se Unija najpozneje do leta 2050 preobrazila v gospodarstvo, ki bo okoljsko trajnostno, ogljično nevtralno, brez strupov in popolnoma krožno ter bo upoštevalo omejitve planeta. Cilj evropskega zelenega dogovora je tudi okrepiti svetovna prizadevanja za izvajanje pristopa „eno zdravje“, ki priznava neločljivo povezavo med zdravjem ljudi, zdravjem živali ter zdravim in odpornim okoljem, ter prispevati k uresničitvi ciljev Pariškega sporazuma in konvencije o biološki raznovrstnosti ter ciljev trajnostnega razvoja OZN.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 d (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (1d) Posebno poročilo Medvladnega panela za podnebne spremembe o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju vsebuje ugotovitev, da imajo oceani ključno vlogo pri absorpciji in prerazdeljevanju naravnega in antropogenega ogljikovega dioksida (CO2) in toplote ter pri podpiranju ekosistemov;

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (2) Spopadanje s podnebnimi in okoljskimi izzivi ter doseganje ciljev Pariškega sporazuma sta jedro sporočila o „evropskem zelenem dogovoru“, ki ga je Komisija sprejela 11. decembra 2019 (28). Nujnost in vrednost evropskega zelenega dogovora sta se le še povečali zaradi zelo hudih posledic pandemije COVID-19 za zdravje in gospodarsko blaginjo državljanov Unije. (2) Celostni pristop k spopadanju s podnebnimi in okoljskimi izzivi ter doseganje ciljev Pariškega sporazuma na pravičen in vključujoč način, pri čemer nihče ne bo zapostavljen, sta jedro sporočila o „evropskem zelenem dogovoru“, ki ga je Komisija sprejela 11. decembra 2019 (28) . Zato je treba zagotoviti, da se pri ukrepih za doseganje ciljev te uredbe upoštevajo načelo, da se ne škoduje bistveno, in minimalni zaščitni ukrepi v smislu člena 17 in 18 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (28a) , obenem pa se upoštevajo tudi načela iz evropskega stebra socialnih pravic. Nujnost in vrednost evropskega zelenega dogovora ter potreba, da se ta dogovor izvaja trajnostno, sta se le še povečali zaradi zelo hudih posledic pandemije COVID-19 za zdravje , socialno kohezijo in gospodarsko blaginjo državljanov Unije.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (2a) Sporočilo Komisije z dne 20. maja 2020 o Strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: Vračanje narave v naša življenja povečuje ambicije Unije glede varstva in obnove biotske raznovrstnosti ter dobro delujočih ekosistemov. Znanstveni dokazi, poročila in priporočila o zoonozah in pandemijah, vključno s poročilom z delavnice IPBES o izgubi biotske raznovrstnosti in pandemijah ter poročilom Programa Združenih narodov za okolje z dne 6. julija 2020 z naslovom Preventing the next pandemic – Zoonotic diseases and how to break the chain of transmission (Preprečevanje naslednje pandemije – zoonoze in kako prekiniti verigo prenosa), so pokazali, kako pomembno je pri oblikovanju politik zaustaviti izginjanje biotske raznovrstnosti in celovito uporabljati načelo „eno zdravje“, pri čemer se upošteva, da so zdravje ljudi, živali in okolje medsebojno povezani ter da so v vsej družbi nujno potrebne korenite spremembe.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2 b (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (2b) Cilj 8. okoljskega akcijskega programa Unije je na pravičen in vključujoč način pospešiti prehod na podnebno nevtralno, trajnostno, z viri gospodarno, krožno in odporno gospodarstvo brez strupov, ki bo temeljilo na energiji iz obnovljivih virov, ter varovati, obnoviti in izboljšati kakovost okolja, pa tudi zaustaviti in zaobrniti izgubljanje biotske raznovrstnosti. Zdravo okolje je temelj dobrega počutja vseh ljudi, biotska raznovrstnost je tako ohranjena, ekosistemi uspevajo, narava pa je zaščitena in obnovljena, s tem pa se bo povečala tudi odpornost proti podnebnim spremembam, naravnim nesrečam, povezanim z vremenom in podnebjem, ter proti drugim okoljskim tveganjem.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2 c (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (2c) V programu Združenih narodov za okolje in svetovnem forumu OECD za okolje je bilo poudarjeno, da okoljske spremembe ne vplivajo enako na oba spola. Vloge, razdeljene glede na spol, tudi povzročajo drugačne vrste ranljivosti žensk in moških za posledice podnebnih sprememb, podnebne spremembe pa zaostrujejo neenakosti med spoloma. V 8. okoljskem akcijskem programu je vključevanje načela enakosti spolov v vse podnebne in okoljske politike – vključno z vključevanjem vidika spola v vse faze procesa oblikovanja politik – določeno kot bistven pogoj za doseganje prednostnih ciljev programa, za to pa so potrebna prizadevanja Komisije, držav članic, regionalnih in lokalnih oblasti ter deležnikov, kot je ustrezno.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (3) Unija se je v posodobljeni nacionalno določeni obveznosti zmanjšanja, ki jo je 17. decembra 2020 predložila sekretariatu UNFCCC, zavezala, da bo do leta 2030 neto emisije toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu Unije zmanjšala za vsaj 55 % pod ravnmi iz leta 1990 (29). (3) Unija se je v posodobljeni nacionalno določeni obveznosti zmanjšanja, ki jo je 17. decembra 2020 (29) predložila sekretariatu UNFCCC, zavezala, da bo do leta 2030 neto emisije toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu Unije zmanjšala za vsaj 55 % pod ravnmi iz leta 199029 , Evropski parlament pa je pozval, naj se do leta 2030 bruto emisije toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu Unije zmanjšajo za vsaj 60 % v primerjavi z ravnmi iz leta 1990 .

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (3a) Znižanje emisij metana je ključno za uresničitev cilja Pariškega sporazuma glede omejitve dviga globalne temperature na 1,5 oC pred koncem stoletja. V poročilu Programa Združenih narodov za okolje (UNEP) iz leta 2021 je ocenjeno, da bi s hitrim ukrepanjem glede emisij metana do leta 2045 dvig globalne temperature lahko znižali za 0,3 oC. Zato mora Unija nujno sprejeti cilj zmanjšanja teh emisij in spremljevalne zavezujoče ukrepe za hitro zmanjšanje emisij metana iz vseh virov, tudi biogenih.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (4) Unija je z Uredbo (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (30) cilj podnebne nevtralnosti v celotnem gospodarstvu do leta 2050 vključila v zakonodajo . Navedena uredba določa tudi zavezujočo zavezo Unije, da bo do leta 2030 neto emisije toplogrednih plinov (emisije, potem ko se odštejejo odvzemi) zmanjšala za vsaj 55 % pod ravnmi iz leta 1990. Pričakuje se, da bodo k doseganju navedenega cilja prispevali vsi gospodarski sektorji, vključno s sektorjema rabe zemljišč in spremembe rabe zemljišč ter gozdarskim sektorjem. Prispevek neto odvzemov k podnebnemu cilju Unije za leto 2030 je omejen na 225 milijonov ton ekvivalenta CO2. V okviru Uredbe (EU) 2021/1119 je Komisija v ustrezni izjavi potrdila, da namerava predlagati revizijo Uredbe (EU) 2018/841 Evropskega parlamenta in Sveta (31) v skladu s ciljem povečati odvzem neto ogljika v sektorju rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva na ravni nad 300 milijonov ton ekvivalenta CO2 do leta 2030. (4) Unija je z Uredbo (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (30) v zakonodajo vključila cilj , da je treba najpozneje do leta 2050 v celotnem gospodarstvu Unije doseči ravnovesje med viri antropogenih emisij toplogrednih plinov in med odvzemi v ponorih, po tem pa naj bi dosegli negativne emisije . Navedena uredba določa tudi zavezujočo zavezo Unije, da bo do leta 2030 neto emisije toplogrednih plinov (emisije, potem ko se odštejejo odvzemi) zmanjšala za vsaj 55 % pod ravnmi iz leta 1990. Pričakuje se, da bodo k doseganju navedenega cilja prispevali vsi gospodarski sektorji, vključno s sektorjem LULUCF . Da bodo do leta 2030 resnično uvedeni zadostni blažilni ukrepi, je prispevek neto odvzemov k podnebnemu cilju Unije za leto 2030 omejen na 225 milijonov ton ekvivalenta CO2.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (4a) Sektor LULUCF je od začetka poročevalnega obdobja leta 1990 pomemben ponor ogljika. Samo gozdarstvo je od leta 1990 v Uniji sekvestriralo približno 400 milijonov ton ekvivalenta CO2 letno.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 b (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (4b) Zgraditi je treba novo prometno infrastrukturo, da bi izboljšali povezave med mestnimi območji na eni strani ter podeželskimi in oddaljenimi območji v Uniji na drugi strani in med državami članicami. Ta gradnja pa lahko hkrati prispeva k artifikaciji zemljišč, kar lahko zmanjša sposobnost tal za absorpcijo toplogrednih plinov. Pri tovrstni rabi zemljišč bi bilo treba vedno upoštevati njen potencial za zmanjšanje emisij in učinek na podnebje ter potrebo po ohranjanju ravnovesja med gospodarsko, socialno in okoljsko razsežnostjo. Države članice bi bilo treba spodbujati, naj poskrbijo, da bodo pri načrtovanju, odobritvi in uporabi prometne in turistične infrastrukture prispevale k trajnostnemu izpolnjevanju ciljev te uredbe, ter zagotovijo dobro vzdrževanje obstoječe infrastrukture in učinkovito rabo zemljišč s podnebnega vidika, zlasti v omrežjih cestnega prometa.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (5) Za prispevek k doseganju povečanega cilja glede zmanjšanja neto emisij toplogrednih plinov, ki je bil z najmanj 40 % povečan na najmanj 55 % pod ravnmi iz leta 1990, bi bilo treba za vsako državo članico določiti zavezujoče letne cilje za odvzeme neto toplogrednih plinov v sektorju rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva v obdobju od leta 2026 do leta 2030 (po analogiji z dodeljenimi letnimi emisijami iz Uredbe (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta) (32), tako da bi bil cilj za celotno Unijo za leto 2030 neto odvzem v višini 310 milijonov ton ekvivalenta CO2. Metodologija, uporabljena za določitev nacionalnih ciljev za leto 2030, bi morala upoštevati povprečne emisije in odvzeme toplogrednih plinov v letih 2016, 2017 in 2018, ki jih je sporočila posamezna država članica, in odražati trenutno uspešnost sektorja rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva pri blažitvi ter delež površine zemljišč, s katerimi se gospodari, v Uniji, ki pripada posamezni državi članici, ob upoštevanju zmogljivosti zadevne države članice, da s praksami gospodarjenja z zemljišči ali spremembami rabe zemljišč, ki koristijo podnebju in biotski raznovrstnosti, izboljša svojo uspešnost v sektorju. (5) Da bi bil dolgoročni prispevek sektorja LULUCF k doseganju cilja podnebne nevtralnosti Unije najpozneje do leta 2050 in cilja glede doseganja negativnih emisij potem trajnosten in predvidljiv, bi bilo treba za vsako državo članico določiti zavezujoče letne cilje za odvzeme neto toplogrednih plinov v sektorju LULUCF v obdobju vsaj do leta 2050, z začetkom v obdobju od leta 2026 do leta 2030 (po analogiji z dodeljenimi letnimi emisijami iz Uredbe (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta) (32), tako da bi bil vmesni cilj za celotno Unijo za leto 2030 neto odvzem v višini vsaj 310 milijonov ton ekvivalenta CO2 v skladu s podnebnimi cilji Unije iz Uredbe (EU) 2021/1119 . Metodologija, uporabljena za določitev nacionalnih ciljev za leto 2030, bi morala upoštevati povprečne emisije in odvzeme toplogrednih plinov v letih 2016, 2017 in 2018, ki jih je sporočila posamezna država članica, in odražati trenutno uspešnost sektorja LULUCF pri blažitvi ter delež površine zemljišč, s katerimi se gospodari, v Uniji, ki pripada posamezni državi članici, ob upoštevanju zmogljivosti zadevne države članice, da z obnovo, praksami gospodarjenja z zemljišči ali spremembami rabe zemljišč, ki koristijo podnebju in biotski raznovrstnosti, izboljša svojo uspešnost v sektorju. Kadar so države članice pripravljene doseči višjo raven, bi jih bilo treba k temu spodbujati.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (5a) Krčenje in degradacija gozdov prispevata k svetovni podnebni krizi, saj z njo povezani gozdni požari povečujejo emisije toplogrednih plinov, obenem trajno odpravljata zmogljivosti ponorov ogljika, zmanjšujeta odpornost prizadetega območja na podnebne spremembe in znatno zmanjšujeta njegovo biotsko raznovrstnost. V boju proti podnebnim spremembam je zato bistvenega pomena, da se zaustavi in obrne trend krčenja gozdov, kot so potrdili voditelji EU na konferenci COP26 v Glasgowu. Predlog Komisije o prepovedi uvoza in izvoza primarnih in drugih proizvodov, povezanih s krčenjem in degradacijo gozdov (COM(2021)0366), bo zato pomembna spodbuda za nadaljnjo izboljšanje položaja evropskih lastnikov gozdov pri trajnostnem gospodarjenju z gozdovi in boju proti njihovem krčenju.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 b (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (5b) Uvesti bi bilo treba določbe o kartiranju in spremljanju, tako za spremljanje na terenu kot za daljinsko zaznavanje, v skladu s katerimi bodo morale imeti države članice natančne geografsko informacije za opredelitev prednostnih območij, ki jih je mogoče obnoviti in lahko prispevajo k podnebnim ukrepom. Kot del splošnega izboljšanja spremljanja, poročanja in preverjanja za izboljšanje evidenc toplogrednih plinov bo delo osredotočeno tudi na usklajevanje in izboljšanje podatkovnih zbirk o dejavnostih in dejavnikih emisij.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 c (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (5c) V številnih kategorijah poročanja sta za podnebne ukrepe in zaščito biotske raznovrstnosti zlasti pomembna organski ogljik v tleh in skladišča ogljika v odmrlem lesu, iz katerih se v veliki meri napaja skladišče ogljika v tleh. Obstajajo empirični dokazi, da podobno kot pri pridobljenih lesnih proizvodih odmrli les v obliki grobih lesenih odpadkov deluje kot ponor ogljika. Dodatno prispeva k ustvarjanju kopenskega ponora ogljika v gozdnih tleh, ki preprečuje mineralizacijo v CO2. Oba mehanizma bi bilo treba ustrezno upoštevati pri poročanju. Z raziskavami so bili še dodatno potrjeni sporočeni globalni vzorci vertikalnega organskega ogljika v tleh v evropskih gozdovih, pri čemer je približno 55–65 % shranjenega v zgornjih 30 cm tal, preostalih 40 % pa v večji globini, izmerjeni do 1 m, zlasti za organska tla. Uredbo bi bilo treba torej ustrezno spremeniti.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (6) Zavezujoče letne cilje za odvzeme neto toplogrednih plinov bi bilo treba za vsako državo članico določiti z linearno krivuljo. Krivulja bi se morala začeti leta 2022 s povprečjem emisij toplogrednih plinov, ki jih je zadevna država članica sporočila v letih 2021, 2022 in 2023, ter končati leta 2030 s ciljno vrednostjo, določeno za zadevno državo članico. Za države članice, ki izboljšajo metodologijo izračunavanja emisij in odvzemov, bi bilo treba uvesti koncept tehničnega popravka. Cilju zadevne države članice bi bilo treba dodati tehnični popravek, ki bi ustrezal učinku spremembe metodologije na cilje in prizadevanja države članice za njihovo doseganje, da bi se spoštovala okoljska celovitost. (6) Zavezujoče letne cilje za odvzeme neto toplogrednih plinov bi bilo treba za vsako državo članico določiti z linearno krivuljo. Krivulja bi se morala začeti leta 2022 s povprečjem emisij toplogrednih plinov, ki jih je zadevna država članica sporočila v letih 2021, 2022 in 2023, ter končati leta 2030 s ciljno vrednostjo, določeno za zadevno državo članico. Za države članice, ki izboljšajo metodologijo izračunavanja emisij in odvzemov, bi bilo treba uvesti koncept tehničnega popravka , ki bi se moral neodvisno znanstveno pregledovati . Cilju zadevne države članice bi bilo treba dodati tehnični popravek, ki bi ustrezal učinku izboljšane natančnosti uporabljene metodologije na cilje in prizadevanja države članice za njihovo doseganje, da bi se spoštovala okoljska celovitost.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (6a) Medvladna platforma o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES) je v svojem globalnem ocenjevalnem poročilu o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah iz leta 2019 zbrala najnovejše znanstvene dokaze o tem, da se po vsem svetu izgublja biotska raznovrstnost. Izgubljanje biotske raznovrstnosti pospešuje podnebne spremembe in močno povečuje občutljivost zanje. Svet je 11. oktobra 2021 pooblastil Komisijo, da v imenu Unije potrdi Kunminško izjavo, s čimer se je Unija zavezala, da bo obrnila sedanji trend izgubljanja biotske raznovrstnosti in zagotovila, da bo začela biotska raznovrstnost najpozneje leta 2030 okrevati. Gozdovi in zdrava tla so neverjetno pomembni za biotsko raznovrstnost, čiščenje zraka in vode, sekvestracijo in skladiščenje ogljika ter za zagotavljanje dolgoživih lesnih proizvodov iz trajnostnih virov. V novi strategiji EU za gozdove do leta 2030 in strategiji EU za tla do leta 2030 je upoštevano, da je treba zaščititi in izboljšati kakovost gozdov in ekosistemov tal v Uniji ter spodbujati okrepljene prakse trajnostnega gospodarjenja, ki lahko povečajo sekvestracijo ogljika in okrepijo odpornost gozdov in tal glede na izredne razmere na področju podnebja in biotske raznovrstnosti.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (7) V sporočilu o krepitvi evropskih podnebnih ambicij do leta 2030 z dne 17. septembra 2020 (33) je opisana možnost združitve emisij toplogrednih plinov iz kmetijstva , ki niso emisije CO2, z neto odvzemi v sektorju rabe zemljišč , spremembe rabe zemljišč in gozdarstva, s čimer bi nastal na novo urejen sektor zemljišč . S tako združitvijo se lahko spodbujajo sinergije med ukrepi za blažitev na zemljiščih ter omogočita bolj povezano oblikovanje in izvajanje politike na nacionalni ravni in ravni Unije . V ta namen bi bilo treba okrepiti obveznost držav članic , da predložijo celovite načrte za blažitev za sektor zemljišč . (7) V sporočilu o krepitvi evropskih podnebnih ambicij do leta 2030 z dne 17. septembra 2020 (33) so opisane različne poti in možnosti politike za uresničitev povečanega podnebnega cilja Unije do leta 2030. V njem je poudarjeno, da bo morala Unija za resnično podnebno nevtralnost povečati ukrepe v vseh gospodarskih sektorjih. Napredek v enem sektorju tudi ne bi smel nadomeščati premajhnega napredka v drugih. Prednostna naloga bi morala biti preprečevanje nastanka fosilnih emisij. Poleg tega so odvzemi toplogrednih plinov v naravnih ponorih ogljika krhki in potencialno reverzibilni , kar pomeni še večjo negotovost pri merjenju emisij in odvzemov v sektorju zemljišč v primerjavi z drugimi sektorji. Tveganje reverzibilnosti naravnih ponorov ogljika se povečuje tudi zaradi podnebnih sprememb. Podnebna znanost tudi ugotavlja, da se podnebje na emisije in odvzeme ne odziva simetrično, tako da ene tone toplogrednih plinov, izpuščenih v ozračje, ne moremo primerjati z eno tono odvzetih toplogrednih plinov (33a) . Poleg tega se kratkoživi toplogredni plini, kot je metan, razlikujejo od ogljikovega dioksida, ki lahko ostane v ozračju do 1 000 let. Zato bi bilo treba cilj, da je treba povečati odvzeme po naravnih ponorih ogljika, uresničevati strogo ločeno od cilja , da bi čim hitreje in čim bolj zmanjšali emisije toplogrednih plinov v drugih sektorjih, in tudi kmetijske emisije plinov, ki niso CO2 .

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (8) Sektor zemljišč lahko do leta 2035 hitro in stroškovno učinkovito postane podnebno nevtralen ter nato ustvari več odvzemov kot emisij toplogrednih plinov. Skupna zaveza, katere cilj je leta 2035 doseči podnebno nevtralnost v sektorju zemljišč na ravni EU, lahko zagotovi potrebno gotovost pri načrtovanju za kratkoročno spodbujanje ukrepov za blažitev na zemljiščih, saj lahko traja več let, da taki ukrepi prinesejo želene rezultate blažitve. Poleg tega naj bi sektor zemljišč leta 2050 po napovedih postal največji sektor v profilu tokov toplogrednih plinov v EU. Zato je zlasti pomembno, da se za navedeni sektor določi krivulja, na podlagi katere bo mogoče do leta 2050 učinkovito doseči neto ničelne emisije toplogrednih plinov. Države članice bi morale v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta do sredine leta 2024 predložiti posodobljene celovite nacionalne energetske in podnebne načrte (34). Načrti bi morali vsebovati ustrezne ukrepe, s katerimi vsaka država članica najbolje prispeva k doseganju skupnega cilja podnebne nevtralnosti v sektorju zemljišč na ravni EU za leto 2035 . Komisija bi morala na podlagi teh načrtov predlagati nacionalne cilje in pri tem zagotoviti, da bodo emisije in odvzemi toplogrednih plinov po vsej Uniji v sektorju rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva ter emisije iz kmetijskih sektorjev, ki niso emisije CO2, do leta 2035 vsaj uravnoteženi. V nasprotju s ciljem podnebne nevtralnosti za sektor zemljišč na ravni EU do leta 2035 bodo taki nacionalni cilji zavezujoči za vsako državo članico in zoper njo izvršljivi . (8) Sektor zemljišč naj bi leta 2050 po napovedih postal največji sektor v profilu tokov toplogrednih plinov v EU. Pričakuje se, da bodo sektorji iz stebra zemljišč k cilju podnebne nevtralnosti prispevali na drugačen način. Zlasti njivske površine, travinje in mokrišča so v tem trenutku na ravni Unije neto povzročitelji emisij toplogrednih plinov, imajo pa potencial, da bi lahko postali vir neto odvzemov, zlasti če bi jih podprli z okrepljenimi kmetijsko-gozdarskimi sistemi, ekološkim kmetijstvom ter obnovo mokrišč in šotišč. Zato je zlasti pomembno, da se za navedeni sektor določi krivulja, na podlagi katere bo mogoče do leta 2050 učinkovito doseči neto ničelne emisije toplogrednih plinov. Države članice bi morale v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta do sredine leta 2024 predložiti posodobljene celovite nacionalne energetske in podnebne načrte (34). Načrti bi morali vsebovati ustrezne ukrepe, s katerimi vsaka država članica najbolje prispeva k doseganju cilja , da se zagotovi pravičen prispevek vseh k temu cilju . Komisija bi morala na podlagi teh načrtov ter ob upoštevanju nasvetov Evropskega znanstvenega svetovalnega odbora za podnebne spremembe in proračuna Unije za emisije toplogrednih plinov iz Uredbe (EU) 2021/1119 predlagati posebne cilje in ukrepe za zagotovitev pravične porazdelitve bremena med vsemi posameznimi sektorji zemljišč in državami članicami .

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (8a) Šotišča so največje kopensko skladišče organskega ogljika, če pa se posušijo, bi lahko postala potencialni vir toplogrednih plinov in prispevala k podnebni krizi. Na svetovni ravni izsušena šotišča vsako leto sprostijo okoli dve gigatoni ogljikovega dioksida, kar ustreza približno 5 % antropogenih emisij. Zato bi morali izboljšanje upravljanja in varstva šotišč šteti za prednostno nalogo, da bi povečali absorpcijo toplogrednih plinov ter s tem prispevali k blaženju podnebnih sprememb, varstvu biotske raznovrstnosti in preprečevanju erozije tal.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8 b (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (8b) Gozdovi ustvarjajo pomembne koristi za biotsko raznovrstnost, stabilizacijo tal, čiščenje zraka in vode, sekvestracijo in skladiščenje ogljika ter lahko zagotavljajo lesne proizvode z dolgo življenjsko dobo. Vendar sta narava in funkcija gozdov v Uniji zelo raznoliki, pri čemer so zlasti velike razlike med severom, kjer prevladuje proizvodnja lesa, in jugom, kjer ima prednost ohranjanje tal, poleg tega pa obstajajo druge posebne večfunkcionalne vrste gozdov (na primer sredozemski gozd ali gozdnati pašniki), v katerih so pogosto potrebni posebni varstveni in ekološki ukrepi, za zajemanje CO2 v ponore pa je potrebnega več časa. Sredozemski gozdovi so bolj ranljivi za podnebne spremembe zaradi neposrednih učinkov, kot so suša, odmiranje gozdov zaradi temperature ali izsuševanje. V zvezi s tem bi bilo treba kot eno od orodij za okrepitev odpornosti gozdov v Uniji uporabljati indeks izsušenosti.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8 c (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (8c) Pri uporabi te uredbe bi bilo treba upoštevati določbe člena 349 PDEU, ki priznava posebno ranljivost najbolj oddaljenih regij zaradi njihove majhnosti, otoške lege, oddaljenosti od celinskih regij, težavne topografije in podnebja ter ekonomske odvisnosti od maloštevilnih proizvodov, kar skupaj močno otežuje njihov razvoj in ustvarja znatne dodatne stroške na številnih področjih, zlasti pri prevozu. Prizadevanja in cilje za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, opredeljene za države članice z najbolj oddaljenimi regijami – Portugalska, Španija in Francija – bi bilo treba prilagoditi težavnim razmeram teh regij, uravnotežiti bi bilo treba okoljske cilje z visokimi socialnimi stroški ter po drugi strani upoštevati, da predstavljajo približno 80 % biotske raznovrstnosti Unije. Te države članice bi morale zato v pripravo svojih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov vključiti organe najbolj oddaljenih regij in tako zagotoviti pravičen prehod.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (10) Za povečanje odvzemov toplogrednih plinov je treba posamezne kmete ali upravljavce gozdov neposredno spodbujati k shranjevanju več ogljika na njihovih zemljiščih in v njihovih gozdovih . Do leta 2030 je treba vse bolj uvajati nove poslovne modele , ki temeljijo na spodbudah za sekvestracijo ogljika v kmetijske površine in certificiranju odvzemov ogljika . Take spodbude in poslovni modeli bodo okrepili podnebno blažitev v biogospodarstvu, tudi z uporabo trajnih pridobljenih lesnih proizvodov, ob polnem spoštovanju ekoloških načel, ki spodbujajo biotsko raznovrstnost in krožno gospodarstvo. Zato bi bilo treba poleg pridobljenih lesnih proizvodov uvesti nove kategorije proizvodov, ki shranjujejo ogljik . Nastajajoči poslovni modeli, kmetijske prakse in prakse gospodarjenja z zemljišči za povečanje odvzemov prispevajo k uravnoteženemu teritorialnemu razvoju in gospodarski rasti na podeželju. Ustvarjajo tudi priložnosti za nova delovna mesta in zagotavljajo spodbude za ustrezno usposabljanje, preusposabljanje in strokovno izpopolnjevanje. (10) Za povečanje odvzemov toplogrednih plinov bi bilo treba posamezne kmete , lastnike zemljišč in gozdov ali upravljavce gozdov spodbujati k shranjevanju več ogljika na njihovih zemljiščih in v njihovih gozdovih , pri čemer bi bilo treba prednost nameniti ekosistemskim pristopom ter biotski raznovrstnosti prijaznim praksam , kot so prakse sonaravnega gozdarstva, optimalno gozdarstvo, obnova zalog ogljika v gozdovih, širitev kmetijsko-gozdarskih sistemov, sekvestracija ogljika v tla in obnova mokrišč, ter tudi drugim inovativnim rešitvam . Take spodbude bi morale okrepiti tudi podnebno blažitev in splošno zmanjšanje emisij v vseh sektorjih v biogospodarstvu, tudi z uporabo trajnih pridobljenih lesnih proizvodov, ob polnem spoštovanju ekoloških načel, ki spodbujajo biotsko raznovrstnost in krožno gospodarstvo. Pridobljeni dolgoživi lesni proizvodi iz trajnostnih virov in biološki proizvodi, ki shranjujejo ogljik, lahko prispevajo h krožnemu biogospodarstvu, tako da nadomestijo fosilne rešitve, vendar je interes za shranjevanja ogljika v teh proizvodih odvisen od življenjske dobe teh proizvodov. Koristi uporabe lesa za nadomestitev konkurenčnih virov energije ali materialov z večjim ogljičnim odtisom so odvisne tudi od metod sečnje, prevoza in predelave. Zato se lahko nove kategorije proizvodov, ki shranjujejo ogljik , uvedejo le, če so dolgožive, imajo neto pozitiven učinek sekvestracije ogljika na podlagi ocene življenjskega cikla , vključno z vplivom na rabo zemljišč in spremembo rabe zemljišč v zvezi s povečano sečnjo, če so razpoložljivi podatki znanstveno utemeljeni, pregledni in preverljivi . Komisija mora upoštevati, da življenjski cikel teh proizvodov ne sme bistveno škodovati okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (10a) Javno financiranje v skupni kmetijski politiki (SKP) in drugih programih EU lahko že zdaj podpre sekvestracijo ogljika in biotski raznovrstnosti prijazne pristope v gozdovih in na kmetijskih zemljiščih. Da bi lastnikom in upravljavcem zemljišč in gozdov zagotovili potrebno in prilagojeno finančno podporo za doseganje povečanih ciljev za LULUCF, bi bilo treba mobilizirati nacionalne strateške načrte SKP ter druge javne ali zasebne vire financiranja.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 b (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (10b) Za stalni napredek pri doseganju ciljev te uredbe bi morale države članice, ki dve leti zaporedoma ne dosežejo svojih letnih ciljev, spremeniti svoje nacionalne energetske in podnebne načrte in dolgoročne strategije ter sprejeti dodatne ukrepe, s katerimi bi okrepile vse ponore in zbiralnike in čim bolj zmanjšale ranljivost tal in zemljišč za naravne motnje.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 c (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (10c) Da bi ohranili in okrepili družbeno povezanost, je treba evropski zeleni dogovor izvajati ekonomsko vzdržno in socialno občutljivo, da se zagotovi pošten in pravičen prehod, pri katerem ne bo nihče zapostavljen in ki bo spodbujal enakost spolov. Večje ambicije v sektorju rabe zemljišč in gozdarstva imajo lahko socialne in ekonomske učinke ter učinke na delo. Ustvarjajo lahko tudi priložnosti za nova delovna mesta in zagotavljajo spodbude za ustrezno usposabljanje, preusposabljanje in strokovno izpopolnjevanje. Zato je pomembno, da se učinek politik na delovna mesta in rezultate, povezane z delovnimi mesti, predvidi z oceno učinka na zaposlovanje, kot je na primer določeno v referenčnem priročniku Mednarodne organizacije dela za oceno učinka na zaposlovanje, da bi zagotovili pravičen prehod za sektor rabe zemljišč in gozdarstva, da bi postal bolj trajnosten, pri tem pa v celoti vključili socialne partnerje in ustrezne organizacije civilne družbe v fazi načrtovanja in izvajanja, kar bo koristilo upravljavcem gozdov in tal, kmetom, delavcem, okolju in družbi na splošno. To bi bilo treba ustrezno upoštevati tudi v nacionalnih politikah.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 d (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (10d) Potencial za shranjevanje ogljika v lesnih proizvodih je odvisen od življenjske dobe teh proizvodov, ki je lahko nekaj dni pri letaku do desetletij ali stoletij pri leseni stavbi. Čeprav lesni proizvod predstavlja zalogo ogljika, pa je dejanska korist sečnje drevesa odvisna od življenjske dobe narejenega proizvoda, ki jo je treba primerjati z življenjsko dobo lesa v ekosistemu, če drevesa ne bi posekali.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 e (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (10e) Nadalje bi bilo treba razpravljati o paludikulturi (ali uporabi močvirja za kmetijske in gozdarske namene), da bi hitro prešli na bolj podnebju prijazno kmetovanje na organskih tleh ter ustavili osuševanje in obnovili naravni nivo vode.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 f (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (10f) V skladu s ciljem Unije o neto ničelnem izkoriščanju zemljišč do leta 2050 bi se bilo treba izogibati preoblikovanju naravnih in kmetijskih zemljišč v pozidana območja. Zato bi morale države članice v svoje načrte rabe zemljišč vključiti ukrepe za izravnavo vsakršnega krčenja zemljišč zaradi urbanizacije.

Sprememba 35

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (11) Glede na posebnosti sektorja rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva v vsaki državi članici ter dejstvo, da morajo države članice povečati svojo uspešnost, da bi dosegle nacionalne zavezujoče cilje, bi morale biti državam članicam še naprej na voljo različne prilagodljivosti, vključno s trgovanjem s presežki in razširitvijo posebnih prilagodljivosti za gozdna zemljišča, ob spoštovanju okoljske celovitosti ciljev. (11) Glede na posebnosti sektorja LULUCF v vsaki državi članici ter dejstvo, da morajo države članice povečati svojo uspešnost, da bi dosegle nacionalne zavezujoče cilje, bi morale biti državam članicam še naprej na voljo različne prilagodljivosti, vključno s trgovanjem s presežki po najnižji ceni in razširitvijo posebnih prilagodljivosti za gozdna zemljišča, ob spoštovanju okoljske celovitosti ciljev.

Sprememba 36

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (12) Zaradi ukinitve sedanjih pravil za obračunavanje po letu 2025 bodo potrebne alternativne določbe za naravne motnje, kot so požari, škodljivi organizmi in nevihte, da bi se odpravile negotovosti zaradi naravnih procesov ali podnebnih sprememb v sektorju rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva . Leta 2032 bi moral biti državam članicam na voljo mehanizem prilagodljivosti, povezan z naravnimi motnjami, če bodo pred tem izčrpale vse druge prilagodljivosti, ki so jim na voljo, in vzpostavile ustrezne ukrepe za zmanjšanje ranljivosti svojih zemljišč za take motnje ter če bo Unija dosegla cilj za sektor rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in kmetijstva za leto 2030. (12) Zaradi ukinitve sedanjih pravil za obračunavanje po letu 2025 bodo potrebne alternativne določbe za naravne motnje, kot so požari, škodljivi organizmi in nevihte, da bi se odpravile negotovosti zaradi naravnih procesov ali motenj v ekosistemih zaradi podnebnih sprememb v sektorju LULUCF, če jih ni bilo mogoče predvideti ali preprečiti, zlasti z izvajanjem ukrepov za prilagajanje . Leta 2032 bi moral biti državam članicam na voljo mehanizem prilagodljivosti, povezan z naravnimi motnjami, če bodo pred tem izčrpale vse druge prilagodljivosti, ki so jim na voljo, in dokazale, da je preostali presežek neposredno povezan s posledicami naravnih motenj ali motenj v ekosistemih zaradi podnebnih sprememb, vzpostavile ustrezne ukrepe za okrepitev naravnih ponorov, tako da bodo lahko prispevali h krepitvi biotske raznovrstnosti, in zmanjšanje ranljivosti svojih zemljišč za take motnje ter če bo Unija dosegla cilj za sektor LULUCF za leto 2030.

Sprememba 37

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (13) Zaradi določitve zavezujočih nacionalnih letnih ciljev za odvzeme toplogrednih plinov na podlagi sporočenih emisij in odvzemov toplogrednih plinov od leta 2026 bi bilo treba določiti pravila za skladnost s cilji. Načela iz Uredbe (EU) 2018/842 bi bilo treba smiselno uporabljati, pri čemer se kazen za neskladnost izračuna na naslednji način: 108 % vrzeli med dodeljenim ciljem in neto odvzemi, sporočenimi v zadevnem letu, se bo prištelo k emisijam toplogrednih plinov, ki jih država članica sporoči v naslednjem letu. (13) Zaradi določitve zavezujočih nacionalnih letnih ciljev za odvzeme toplogrednih plinov na podlagi sporočenih emisij in odvzemov toplogrednih plinov od leta 2026 bi bilo treba določiti pravila za skladnost s cilji. Načela iz Uredbe (EU) 2018/842 bi bilo treba smiselno uporabljati, pri čemer se kazen za neskladnost izračuna na naslednji način: 108 % vrzeli med dodeljenim ciljem in neto odvzemi, sporočenimi v zadevnem letu, se bo prištelo k emisijam toplogrednih plinov, ki jih država članica sporoči v naslednjem letu. Komisija bi morala sprejeti vse potrebne ukrepe v skladu s Pogodbama in tako zagotoviti, da države članice spoštujejo določbe iz te uredbe.

Sprememba 38

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (13a) Javni nadzor in dostop do pravnega varstva sta ključni del demokratičnih vrednot Unije in orodje za zaščito pravne države. Civilna družba ima ključno nadzorno vlogo v državah članicah in pomembno podpira doseganje ciljev evropskega zelenega dogovora. Da bi zaščitile svoje pravice in spodbudile pritožbe zoper kršitve izvajanja te uredbe na nacionalni ravni, bi države članice morale svojim državljanom in nevladnim organizacijam zagotoviti dostop do pravnega varstva. Tej uredbi bi bilo treba dodati člen o dostopu do pravnega varstva, da bi poskrbeli za enake možnosti uveljavljanja te pravice v vseh državah članicah Unije.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (14) Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja določb Uredbe (EU) 2018/841 glede določitve dodeljenih letnih ciljev za države članice bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila . Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št . 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (37). (14) Da se natančno opredelijo zahteve iz te uredbe , bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte za dopolnitev te uredbe glede določitve dodeljenih letnih ciljev za države članice v sektorju LULUCF in metode za določitev tehničnega popravka, ki se doda ciljem držav članic, ter za neodvisni strokovni pregled, pri čemer določi minimalna merila za vključitev spremljanja biotske raznovrstnosti v sisteme za spremljanje zemljišč ter sprejme metodologijo za oceno motenj v ekosistemih zaradi podnebnih sprememb . Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, tudi s strokovnjaki, in da se navedena posvetovanja izvedejo v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (36a) . Za enakopravno sodelovanje pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (15a) V Evropi se za informacije za ocene ekosistemskih storitev gozdov uporabljajo nacionalne evidence gozdov. Sistem spremljanja evidence gozdov se med posameznimi državami razlikuje, saj ima vsaka svoj sistem evidence z lastno metodologijo. Evropska komisija in države članice bi morale uskladiti kazalnike, opredelitev in različne sisteme evidenc ter vzpostaviti usklajen sistem spremljanja gozdov v celotni Uniji.

Sprememba 41

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (16) Zaradi spremembe ciljev, ki temeljijo na poročanju, je treba emisije in odvzeme toplogrednih plinov oceniti natančneje. Poleg tega bo v skladu s sporočilom Komisije o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 (38), strategijo „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (39), strategijo EU za gozdove (40), revidirano Direktivo (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (41) ter sporočilom Komisije z naslovom „Oblikovanje Evrope, odporne proti podnebnim spremembam – nova strategija EU za prilagajanje podnebnim spremembam“ (42) potrebno okrepljeno spremljanje zemljišč, kar bo prispevalo k zaščiti in povečanju odpornosti sonaravnih odvzemov ogljika po vsej Uniji. Spremljanje emisij in odvzemov ter poročanje o njih je treba nadgraditi z uporabo naprednih tehnologij, ki so na voljo v okviru programov Unije, kot je Copernicus, in digitalnih podatkov, zbranih v okviru skupne kmetijske politike, ob izvajanju dvojnega prehoda na zelene in digitalne inovacije. (16) Zaradi spremembe ciljev, ki temeljijo na poročanju, je treba emisije in odvzeme toplogrednih plinov oceniti in izmeriti natančneje. Poleg tega bo v skladu s sporočilom Komisije o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 (38), strategijo „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (39), strategiji EU za tla (39a) , strategijo EU za gozdove (40), sporočilom Komisije o trajnostnih ogljikovih krogih (40a) , posodobljeno strategijo EU za biogospodarstvo (40b) , revidirano Direktivo (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (41) ter sporočilom Komisije z naslovom „Oblikovanje Evrope, odporne proti podnebnim spremembam – nova strategija EU za prilagajanje podnebnim spremembam“ (42) potrebno okrepljeno spremljanje zemljišč, kar bo prispevalo k zaščiti in povečanju odpornosti sonaravnih odvzemov ogljika po vsej Uniji ter k spodbujanju sinergij med politikami Unije o podnebju in biotski raznovrstnosti . Satelitsko spremljanje emisij in odvzemov in spremljanje na kraju samem ter poročanje o njih je treba nadgraditi z uporabo naprednih tehnologij, ki so na voljo v okviru programov Unije, kot je Copernicus, ter celovito uporabo že obstoječih orodij, kot je LUCAS (statistično raziskovanje rabe in pokrovnosti tal), in digitalnih podatkov, zbranih v okviru skupne kmetijske politike, ob izvajanju dvojnega prehoda na zelene in digitalne inovacije. V zvezi s tem bi morala Komisija državam članicam zagotoviti pomoč pri uporabi metodologije tretjega reda po letu 2026, da bi zagotovili doslednost in preglednost podatkov, ter nadaljevati delo na področju geoprostorskih podatkov GIS na ravni Unije.

Sprememba 42

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (16a) Da bi izpolnili zaveze iz strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in nove strategije EU za gozdove do leta 2030, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte za spremembo Priloge V k Uredbi (EU) 2018/1999, da bi dodali nove kategorije zemljišč h kategorijam zemljišč, zajetim v sistem za spremljanje zaščitenih enot rabe zemljišč in sistem za spremljanje enot rabe zemljišč, ki se obnavljajo.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (17) Pričakovane antropogene spremembe pri rabi morskega in sladkovodnega okolja , na primer z načrtovanim širjenjem proizvodnje energije na morju, potencialno povečanje proizvodnje v akvakulturi in naraščajoča raven varstva narave za dosego ciljev strategije EU za biotsko raznovrstnost bodo vplivali na emisije toplogrednih plinov in njihovo sekvestracijo . Te emisije in odvzemi trenutno niso vključeni v standardne tabele za poročanje UNFCCC. Po sprejetju metodologije za poročanje bo Komisija v okviru pregleda v skladu s členom 17(2) te uredbe preučila poročanje o napredku , analizo izvedljivosti in vpliv razširitve poročanja na morsko in sladkovodno okolje na podlagi najnovejših znanstvenih dokazov o teh tokovih. (17) Antropogene spremembe pri emisijah in odvzemih toplogrednih plinov v morskih, obalnih in sladkovodnih ekosistemih so lahko precejšnje in naj bi v prihodnosti zaradi sprememb v rabi predvidoma nihale , na primer zaradi načrtovanega širjenja proizvodnje energije na morju, potencialnega povečevanja proizvodnje v akvakulturi in naraščajoče ravni varstva narave , ki je potrebno za dosego ciljev strategije EU za biotsko raznovrstnost . Obalna mokrišča so posebej pomembna za biotsko raznovrstnost Unije, pa tudi za najbolj oddaljene regije in ekosisteme, ki jih zadevajo zunanji ukrepi Unije, in lahko pomembno prispevajo k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov, saj so tako imenovani ekosistemi modrega ogljika. Te emisije in odvzemi trenutno niso vključeni v standardne tabele za poročanje UNFCCC. Po sprejetju metodologije za poročanje bo Komisija v okviru pregleda v skladu s členom 17(2) te uredbe preučila razširitev področja uporabe te uredbe , tako da bi zajelo tudi emisije in odvzeme toplogrednih plinov v morskih, obalnih, vključno z mokrišči v deltah, in sladkovodnih ekosistemih na podlagi najnovejših znanstvenih dokazov o teh tokovih in njihovih vzrokih, ter bo zanje in za odvzeme uporabila specifične cilje .

Sprememba 44

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (17a) Uredbo o LULUCF bi bilo treba spremeniti, da bi bila skladna s členom 6 Pariškega sporazuma in rezultati glasgowskega podnebnega vrha, ter preprečiti dvojno štetje. Unija in države članice bi morale hkrati na prihodnjih konferencah OZN o podnebnih spremembah ter drugih mednarodnih prizoriščih spodbujati mednarodne partnerje in tretje strani, naj prav tako dodatno ukrepajo v sektorju LULUCF.

Sprememba 47

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1

Uredba (EU) 2018/841

Člen 1 – odstavek 1 – točka d b (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (db) zavezah ustreznih institucij Unije in držav članic, da bodo sprejele potrebne ukrepe za povečanje neto odvzemov toplogrednih plinov v sektorju LULUCF od leta 2031 naprej, da bi prispevale k členu 5(1) Pariškega sporazuma ter zagotovile trajnosten in predvidljiv dolgoročni prispevek naravnih ponorov k cilju podnebne nevtralnosti Unije najpozneje do leta 2050, kot je določeno v Uredbi (EU) 2021/1119;

Sprememba 48

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1

Uredba (EU) 2018/841

Člen 1 – odstavek 1 – točka e

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (e) zavezah držav članic, da bodo sprejele potrebne ukrepe, namenjene skupnemu doseganju podnebne nevtralnosti v Uniji do leta 2035 v sektorju rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva, vključno z emisijami iz kmetijstva, ki niso emisije CO2.“; črtano

Sprememba 49

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Uredba (EU) 2018/841

Člen 2 – odstavek 3

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 3. Ta uredba se uporablja tudi za emisije in odvzeme toplogrednih plinov, ki so navedeni v Prilogi I, oddelek A, sporočeni na podlagi člena 26(4) Uredbe (EU) 2018/1999 ter nastanejo na ozemljih držav članic od leta 2031 v kateri koli od kategorij zemljišč iz odstavka 2, točka (a) do (j), in v katerem koli od naslednjih sektorjev: črtano (a) črevesna fermentacija; (b) ravnanje z gnojem; (c) pridelava riža; (d) kmetijska zemljišča; (e) predpisano požiganje savan; (f) sežig kmetijskih ostankov na poljih; (g) apnenje; (h) uporaba sečnine; (i) druga gnojila, ki vsebujejo ogljik; (j) drugo.

Spremembi 97 in 50cp2

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Uredba (EU) 2018/841

Člen 4 – odstavek 2

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 2. Cilj Unije za odvzem neto toplogrednih plinov za leto 2030 je 310 milijonov ton ekvivalenta CO2 kot vsota ciljev držav članic, določenih v skladu z odstavkom 3 tega člena, in temelji na povprečju podatkov iz evidenc toplogrednih plinov za leta 2016, 2017 in 2018. 2. Cilj Unije za odvzem neto toplogrednih plinov v sektorju LULUCF za leto 2030 je vsaj 310 milijonov ton ekvivalenta CO2 kot vsota ciljev držav članic, določenih v skladu z odstavkom 3 tega člena, in temelji na povprečju podatkov iz evidenc toplogrednih plinov za leta 2016, 2017 in 2018. Ta cilj bo še okrepljen z dodatnimi ukrepi in pobudami na ravni Unije in držav članic, ki bodo podprli sekvestracijo ogljika v kmetijske površine. Takšni ukrepi in pobude ter metodologija za izračun in porazdelitev ciljev med državami članicami dopolnijo to uredbo eno leto po začetku veljavnosti te zakonodaje. Vsaka država članica zagotovi, da letna vsota njenih emisij in odvzemov toplogrednih plinov na njenem ozemlju in v vseh kategorijah poročanja zemljišč iz člena 2(2), točke (a) do (j), vsako leto v obdobju od leta 2026 do leta 2030 ob upoštevanju prilagodljivosti iz členov 12 , 13 in 13b ne presega mejne vrednosti, določene z linearno krivuljo, ki se konča leta 2030 s ciljem, določenim za zadevno državo članico v Prilogi IIa. Linearna krivulja države članice se začne leta 2022. Vsaka država članica zagotovi, da letna vsota njenih emisij in odvzemov toplogrednih plinov na njenem ozemlju in v vseh kategorijah poročanja zemljišč iz člena 2(2), točke (a) do (j), vsako leto v obdobju od leta 2026 do leta 2030 ob upoštevanju prilagodljivosti iz členov 12 in 13b ne presega mejne vrednosti, določene z linearno krivuljo, ki se konča leta 2030 s ciljem, določenim za zadevno državo članico v Prilogi IIa. Linearna krivulja države članice se začne leta 2022.

Sprememba 51

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Uredba (EU) 2018/841

Člen 4 – odstavek 3

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 3. Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih na podlagi linearne krivulje za odvzeme neto toplogrednih plinov za vsako državo članico za vsako leto v obdobju od leta 2026 do leta 2029 določi letne cilje, izražene v tonah ekvivalenta CO2. Te nacionalne krivulje temeljijo na povprečjih podatkov iz evidenc toplogrednih plinov za leta 2021, 2022 in 2023, ki jih sporoči vsaka država članica. Vrednost neto odvzemov v višini 310 milijonov ton ekvivalenta CO2 kot vsota ciljev držav članic iz Priloge IIa je lahko predmet tehničnega popravka zaradi spremembe metodologije držav članic. Metoda za določitev tehničnega popravka, ki se doda ciljem držav članic, je določena v teh izvedbenih aktih. Komisija za namene navedenih izvedbenih aktov opravi celovit pregled najnovejših podatkov iz nacionalnih evidenc za leta 2021, 2022 in 2023, ki jih države članice predložijo v skladu s členom 26(4) Uredbe (EU) 2018/1999. 3. Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 16 za dopolnitev te uredbe , v katerih na podlagi linearne krivulje za odvzeme neto toplogrednih plinov za vsako državo članico za vsako leto v obdobju od leta 2026 do leta 2029 za sektor LULUCF določi letne cilje, izražene v tonah ekvivalenta CO2. Te nacionalne krivulje temeljijo na povprečjih podatkov iz evidenc toplogrednih plinov za leta 2021, 2022 in 2023, ki jih sporoči vsaka država članica. Vrednost neto odvzemov v višini vsaj 310 milijonov ton ekvivalenta CO2 kot vsota ciljev držav članic iz Priloge IIa je lahko predmet tehničnega popravka zaradi spremembe metodologije držav članic , pri čemer se izvede neodvisen strokovni pregled, v katerem se potrdita potrebnost in sorazmernost tehničnega popravka na podlagi izboljšane natančnosti podatkov, ki se spremljajo in sporočajo . Metoda za določitev tehničnega popravka, ki se doda ciljem držav članic, in za neodvisni strokovni pregled je določena v teh delegiranih aktih in se javno objavi . Komisija za namene navedenih delegiranih aktov opravi celovit pregled najnovejših podatkov iz nacionalnih evidenc za leta 2021, 2022 in 2023, ki jih države članice predložijo v skladu s členom 26(4) Uredbe (EU) 2018/1999. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 16a.

Sprememba 108

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Uredba (EU) 2018/841

Člen 4 – odstavek 3 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 3a. Kadar so države članice pri ciljih pripravljene doseči višjo raven, se jih k temu spodbuja.

Sprememba 53

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Uredba (EU) 2018/841

Člen 4 – odstavek 3 b (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 3b. Ustrezne institucije Unije in države članice sprejmejo potrebne ukrepe na ravni Unije ali na nacionalni ravni za nadaljnje povečanje odvzemov neto toplogrednih plinov v sektorju LULUCF od leta 2031 naprej, da bi tako prispevale k izvajanju člena 5(1) Pariškega sporazuma ter zagotovile trajnosten in predvidljiv dolgoročni prispevek naravnih ponorov k cilju podnebne nevtralnosti Unije najpozneje do leta 2050 in cilju negativnih emisij po njem, kot je določeno v Uredbi (EU) 2021/1119. Komisija do 1. januarja 2025 ob upoštevanju nasvetov Evropskega znanstvenega svetovalnega odbora za podnebne spremembe in proračuna Unije za emisije toplogrednih plinov iz Uredbe (EU) 2021/1119 ter na podlagi celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov, ki jih države članice predložijo do 30. junija 2024 v skladu s členom 14(2) Uredbe (EU) 2018/1999, predloži predlog za spremembo te uredbe, da se določijo cilji Unije in držav članic za odvzeme neto toplogrednih plinov zaradi rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva vsaj za leta 2035, 2040, 2045 in 2050.

Sprememba 54

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Uredba (EU) 2018/841

Člen 4 – odstavek 4

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 4. Cilj je do leta 2035 doseči neto ničelne emisije toplogrednih plinov po vsej Uniji v sektorjih iz člena 2(3), točke (a) do (j), nato pa bo Unija dosegala negativne emisije. Unija in države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da omogočijo skupno doseganje cilja za leto 2035. Komisija do 31. decembra 2025 na podlagi celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov, ki jih vsaka država članica v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2018/ 1999 predloži do 30. junija 2024 , predlaga prispevek vsake države članice k zmanjšanju neto emisij.“; 4. Komisija do 31. decembra 2024 na podlagi celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih poročil o napredku ter celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov, ki jih vsaka država članica v skladu s členoma 14 in 17 Uredbe ( EU ) 2018/1999 predloži do tega datuma , in ob upoštevanju nasvetov Evropskega znanstvenega svetovalnega odbora za podnebne spremembe in proračuna Unije za emisije toplogrednih plinov iz Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o doseženem napredku pri povečanju neto odvzema toplogrednih plinov iz njivskih površin, travinja in mokrišč s področja uporabe te uredbe ter pri zmanjšanju emisij toplogrednih plinov iz kmetijstva s področja uporabe Uredbe (EU) 2018/ 842, ter oceni , ali so sedanji trendi in prihodnje napovedi skladne s ciljem doseganja dolgoročnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v vseh sektorjih v skladu s ciljem Unije glede podnebne nevtralnosti in njenimi vmesnimi podnebnimi cilji iz Uredbe (EU) 2021/1119 . To poročilo vključuje oceno učinka s preučitvijo možnosti, vključno z nacionalnimi cilji, da se zagotovi pravičen prispevek vsakega sektorja in vsake države članice k ciljem Unije glede podnebne nevtralnosti in njenim vmesnim podnebnim ciljem iz Uredbe (EU) 2021/1119, pri čemer se upoštevajo cilji posodobljene strategije za biogospodarstvo iz leta 2018, trajnostna lokalna pridelava hrane in prehranska varnost, strategija „od vil do vilic“, strategija za biotsko raznovrstnost in prihodnja zakonodaja o trajnostnem prehranskem sistemu, ocenijo sinergije in kompromisi pri pospešitvi nadomeščanja fosilnih goriv s proizvodi na biološki osnovi ter učinki vse do ravni kmetij. Komisija po tem poročilu predloži zakonodajne predloge, če meni, da je to ustrezno, da zagotovi prispevek vseh sektorjev v skladu s ciljem Unije glede podnebne nevtralnosti in njenimi vmesnimi podnebnimi cilji iz Uredbe (EU) 2021/1119.

Sprememba 55

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Uredba (EU) 2018/841

Člen 4 – odstavek 4 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 4a. Države članice pri sprejemanju ukrepov za doseganje nacionalnih ciljev iz odstavka 2 upoštevajo načelo, da se ne škoduje bistveno, in minimalne zaščitne ukrepe v smislu členov 17 in 18 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (1a) , pri čemer upoštevajo načela iz evropskega stebra socialnih pravic. Komisija objavi smernice za opredelitev skupnih pravil in metodologij za doseganje cilja iz tega odstavka. Na Komisijo se prenese tudi pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16, s katerimi se lahko ta uredba dopolni z določitvijo minimalnih meril za vključitev spremljanja biotske raznovrstnosti v sisteme za spremljanje zemljišč.

Sprememba 57

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 a (novo)

Uredba (EU) 2018/841

Člen 4 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (3a) vstavi se naslednji člen: „Člen 4a Finančna podpora in pravični prehod za okrepitev blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja v sektorju LULUCF 1. Komisija … [štiri mesece po začetku veljavnosti te uredbe] predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, v katerem oceni razpoložljivost in skladnost vseh obstoječih instrumentov financiranja Unije za okrepitev blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja v sektorju LULUCF, da bi prispevali k ciljem, določenim v skladu s členom 4(3) v skladu s členom 4(4a). V tem poročilu Komisija po potrebi izda priporočila državam članicam o tem, kako spremeniti strateške načrte SKP v skladu s členom 120 Uredbe (EU) 2021/2115 Evropskega parlamenta in Sveta, da se zagotovi potrebna in prilagojena finančna podpora lastnikom ali upravljavcem zemljišč in gozdov za doseganje ciljev, določenih v skladu s členom 4(3) v skladu s členom 4(4a), pri čemer se prednost nameni spodbujanju ekosistemskih pristopov v gozdovih, na kmetijskih zemljiščih in v kmetijsko-gozdarskih sistemih. Pri teh priporočilih se upošteva, da je treba zagotoviti trajnost odvzemov, ki se izvedejo s tako finančno podporo, in tveganje, da se ti odvzemi kadar koli nenamerno ali namerno izpustijo v ozračje. 2. Kadar države članice uporabljajo javnofinančne prihodke, ustvarjene s trgovanjem s pravicami iz EU ETS v skladu z Direktivo 2003/87/ES za podpiranje ukrepov za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje, ki jih sprejmejo lastniki ali upravljavci zemljišč in gozdov, da bi dosegli cilje, določene v skladu s členom 4(3), v skladu s členom 4(4a), se prednost nameni spodbujanju ekosistemskih pristopov v gozdovih in na kmetijskih zemljiščih. Projekti se izberejo na podlagi objektivnih, znanstveno utemeljenih in preglednih skupnih meril ter nagrajujejo prakse, katerih podnebne in okoljske koristi so znanstveno dokazane in vodijo k trajnostnemu in dolgoročnemu povečanju sekvestracije ogljika v tleh in biomasi, hkrati pa zagotavljajo družbene koristi. 3. Komisija bi morala za namene odstavka 3 sprejeti smernice za opredelitev skupnih meril za izbiro projektov, ki bi med drugim temeljile na obstoječih smernicah, ki jih je sprejela Komisija. Komisija se pred sprejetjem teh smernic posvetuje z Evropskim znanstvenim svetovalnim odborom za podnebne spremembe iz člena 3 Uredbe (EU) 2021/1119 ter s civilno družbo in ustreznimi deležniki. 4. Komisija po potrebi do 31. decembra 2022 predloži zakonodajni predlog za vzpostavitev regulativnega okvira za certificiranje znanstveno utemeljenih, trajnostnih, zanesljivih in trajnih odvzemov ogljika, vključno s praksami sekvestracije ogljika v kmetijske površine, ki zagotavljajo okoljsko celovitost in upoštevajo ekološka načela, ki so v prid biotski raznovrstnosti. 5. Države članice … [dve leti po začetku veljavnosti te uredbe] in nato vsaki dve leti ocenijo socialne učinke in učinke na delo, vključno z enakostjo spolov in delovnimi pogoji, tako na nacionalni kot regionalni ravni, ki jih imajo obveznosti iz te uredbe v kateri koli kategoriji zemljišč in katerem koli sektorju iz člena 2.“;

Sprememba 58

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 b (novo)

Uredba (EU) 2018/841

Člen 5 – odstavek 1

Veljavno besedilo Sprememba (3b) v členu 5 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: 1. Vsaka država članica pripravi in vodi obračune, ki točno prikazujejo emisije in odvzeme iz obračunskih kategorij zemljišč iz člena 2. Države članice zagotovijo, da so njihovi obračuni in drugi podatki na podlagi te uredbe točni, popolni, dosledni, primerljivi in pregledni. Države članice emisije označijo s pozitivnim znakom (+), odvzeme pa z negativnim znakom (–). „1. Vsaka država članica pripravi in vodi obračune, ki točno prikazujejo emisije in odvzeme iz obračunskih kategorij zemljišč iz člena 2. Države članice zagotovijo, da so njihovi obračuni in drugi podatki na podlagi te uredbe točni, popolni, dosledni , javno dostopni , primerljivi in pregledni. Države članice emisije označijo s pozitivnim znakom (+), odvzeme pa z negativnim znakom (–).“;

Sprememba 59

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 c (novo)

Uredba (EU) 2018/841

Člen 5 – odstavek 4

Veljavno besedilo Sprememba (3c) v členu 5(4) se prvi odstavek nadomesti z naslednjim: 4. Države članice v svoje obračune za vsako obračunsko kategorijo zemljišč vključijo vse spremembe zalog ogljika v skladiščih ogljika, navedenih v oddelku B Priloge I. Države članice se lahko odločijo, da v obračune ne vključijo sprememb zalog ogljika za skladišča ogljika, pod pogojem, da skladišče ogljika ni vir. Vendar pa se ta možnost, da se spremembe zalog ogljika ne vključijo v obračune, ne uporablja v zvezi s skladišči ogljika v nadzemni biomasi, odmrlem lesu in pridobljenih lesnih proizvodih v obračunski kategoriji zemljišč „gozdna zemljišča, s katerimi se gospodari“. „4. Države članice v svoje obračune za vsako obračunsko kategorijo zemljišč vključijo vse spremembe zalog ogljika v skladiščih ogljika, navedenih v oddelku B Priloge I. Države članice se lahko odločijo, da v obračune ne vključijo sprememb zalog ogljika za skladišča ogljika, pod pogojem, da skladišče ogljika ni vir. Vendar pa se ta možnost, da se spremembe zalog ogljika ne vključijo v obračune, ne uporablja v zvezi s skladišči ogljika v nadzemni biomasi , mineralnem in organskem ogljiku v tleh , odmrlem lesu in pridobljenih lesnih proizvodih v obračunski kategoriji zemljišč ‚gozdna zemljišča, s katerimi se gospodari‘.“;

Sprememba 60

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 d (novo)

Uredba (EU) 2018/841

Člen 5 – odstavek 4 – pododstavek 1 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (3d) v člen 5(4) se doda naslednji pododstavek: „Najpozneje eno leto po … [datum začetka veljavnosti te uredbe o spremembi] Komisija sprejme delegirani akt, s katerim na podlagi izmerjenih podatkov določi popravljeno vrednost ogljikovih zalog za glavne kategorije primarnih in staroraslih gozdov Unije v kategoriji gozdnih zemljišč, s katerimi se gospodari. Komisija uporabi nabore podatkov, pridobljene pri dokončanih ali tekočih raziskovalnih projektih za ustrezne primarne in starorasle vrste gozdov, z drugimi instrumenti Unije pa financira projekte za vrste gozdov, o katerih ni dovolj podatkov. Če je ustrezno, se lahko v ta namen odpre poseben razpis v misijah EU v okviru programa Obzorje Evropa v zvezi z blaženjem podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje.“;

Sprememba 61

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 e (novo)

Uredba (EU) 2018/841

Člen 5 – odstavek 5 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (3e) v člen 14(5) se vstavi naslednja točka: „5a. Zbiranje podatkov se še okrepi z usklajenim spremljanjem razvoja vsebnosti organskega ogljika v tleh in dejavnikov, ki vplivajo na stanje tal in njihove zaloge ogljika, na ravni celotne Unije, in sicer z letnim raziskovanjem LUCAS (statistično raziskovanje rabe in pokrovnosti tal), ki ga izvajajo pristojne službe Evropske komisije.“;

Sprememba 62

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7 – točka a

Uredba (EU) 2018/841

Člen 9 – naslov

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Proizvodi, ki shranjujejo ogljik Proizvodi, ki trajnostno shranjujejo ogljik

Sprememba 63

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7 – točka b

Uredba (EU) 2018/841

Člen 9 – odstavek 2

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 2. Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 16 za spremembo odstavka 1 tega člena in Priloge V, pri čemer doda nove kategorije proizvodov, ki shranjujejo ogljik , vključno s pridobljenimi lesnimi proizvodi , ki imajo učinek sekvestracije ogljika, kar temelji na smernicah IPCC, ki jih sprejme Konferenca pogodbenic UNFCCC ali Konferenca pogodbenic v vlogi skupščine pogodbenic Pariškega sporazuma, in zagotavlja okoljsko celovitost.“; 2. Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 16 za spremembo odstavka 1 tega člena in Priloge V, pri čemer doda nove kategorije pridobljenih lesnih proizvodov, ki imajo učinek sekvestracije ogljika, če so metodologije za nove kategorije znanstveno utemeljene , pregledne in preverljive ter preprečujejo dvojno štetje in temeljijo na smernicah IPCC, ki jih sprejme Konferenca pogodbenic UNFCCC ali Konferenca pogodbenic v vlogi skupščine pogodbenic Pariškega sporazuma, in zagotavlja okoljsko celovitost.“;

Sprememba 64

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7 – točka b a (novo)

Uredba (EU) 2018/841

Člen 9 – odstavek 2 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (ba) vstavi se naslednji odstavek: „2a. V šestih mesecih po začetku veljavnosti zakonodajnega akta glede regulativnega okvira Unije za certificiranje odvzemov ogljika na podlagi znanstveno utemeljenih zahtev in pravil za obračunavanje v zvezi s kakovostjo meritev, standardi spremljanja, protokoli poročanja in sredstvi preverjanja za zagotovitev okoljske celovitosti in preprečitev negativnih učinkov na biotsko raznovrstnost in ekosisteme in kadar Konferenca pogodbenic UNFCCC ali Konferenca pogodbenic v vlogi skupščine pogodbenic Pariškega sporazuma sprejme nove smernice IPCC, Komisija predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o morebitnih koristih in kompromisih v zvezi z blažitvijo podnebnih sprememb, prilagajanjem in zaščito biotske raznovrstnosti, ki bi jih imela vključitev dolgoživih proizvodov iz trajnostnih virov na biološki osnovi, ki shranjujejo ogljik, ki imajo neto pozitiven učinek sekvestracije ogljika na podlagi ocene življenjskega cikla, vključno z učinkom na rabo zemljišč in spremembo rabe zemljišč, povezano s povečano sečnjo, če so razpoložljivi podatki znanstveno utemeljeni, pregledni in preverljivi. Komisija lahko poleg poročila predloži zakonodajni predlog za spremembo te uredbe v skladu s tem, kadar je to ustrezno, pri čemer se zagotovi okoljska celovitost, prepreči dvojno štetje in zagotovi, da se naravni viri uporabljajo in reciklirajo čim dlje ter da se na vsaki stopnji uporabijo za namene z najvišjo vrednostjo. Komisija upošteva tudi, da življenjski cikel proizvodov, ki shranjujejo ogljik, ne sme bistveno škodovati drugim okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852.“;

Sprememba 65

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 – točka a a (novo)

Uredba (EU) 2018/841

Člen 11 – odstavek - 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (aa) pred odstavkom 1 se vstavi naslednji odstavek: „-1. Kadar Komisija ugotovi, da država članica dve leti zapored ni dosegla svojega letnega cilja iz člena 4(3), tej državi članici izda priporočila z opredelitvijo ustreznih dodatnih ukrepov v sektorju LULUCF za odpravo tega stanja. Komisija ta priporočila da na voljo javnosti. Komisija lahko tej državi članici zagotovi tudi dodatno tehnično podporo. Kadar se priporočila izdajo v skladu s prvim pododstavkom, zadevna država članica v šestih mesecih od prejema priporočil spremeni svoj nacionalni energetski in podnebni načrt ter dolgoročno strategijo iz členov 3 in 15 Uredbe (EU) 2018/1999, da sprejme ustrezne dodatne ukrepe, pri čemer upošteva priporočila, ki jih je sprejela Komisija. Ti ukrepi se ustrezno obrazložijo in utemeljijo. Zadevna država članica Komisijo uradno obvesti o revidiranem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu ter dolgoročni strategiji, obvestilu pa priloži izjavo, v kateri navede, kako bo predlagana revizija odpravila nedoseganje letnih ciljev in kako so bila upoštevana priporočila Komisije. Če zadevna država članica ne obravnava priporočil Komisije, Komisija preuči sprejetje potrebnih ukrepov v skladu s Pogodbama.“;

Sprememba 66

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 – točka b

Uredba (EU) 2018/841

Člen 11 – odstavek 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 1. Država članica lahko uporabi: 1. Brez poseganja v odstavek - 1 država članica lahko uporabi: (a) splošne prilagodljivosti iz člena 12 in (a) splošne prilagodljivosti iz člena 12 in (b) zaradi izpolnjevanja obveznosti iz člena 4 prilagodljivost za gozdna zemljišča, s katerimi se gospodari, iz členov 13 in 13b. (b) zaradi izpolnjevanja obveznosti in ciljev iz člena 4 prilagodljivost za gozdna zemljišča, s katerimi se gospodari, iz člena 13 in mehanizem iz člena 13b. Finska lahko poleg prilagodljivosti iz prvega pododstavka, točki (a) in (b), v skladu s členom 13a uporabi dodatne kompenzacije. Finska lahko poleg prilagodljivosti iz prvega pododstavka, točki (a) in (b), v skladu s členom 13a uporabi dodatne kompenzacije.

Sprememba 67

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 – točka b a (novo)

Uredba (EU) 2018/841

Člen 11 – odstavek 2

Veljavno besedilo Sprememba (ba) odstavek 2 se nadomesti z naslednjim: 2. Če država članica ne izpolnjuje zahtev glede spremljanja iz točke (da) člena 7(1) Uredbe (EU) št. 525/2013, centralni administrator, določen v skladu s členom 20 Direktive 2003/87/ES (v nadaljnjem besedilu: centralni administrator), zadevni državi članici začasno prepove prenose ali hrambo na podlagi člena 12(2 ) in (3 ) te uredbe, ali uporabo prilagodljivosti za gozdna zemljišča, s katerimi se gospodari, na podlagi člena 13 te uredbe. „2. Če država članica ne izpolnjuje zahtev glede spremljanja iz točke (da) člena 7(1) Uredbe (EU) št. 525/2013, centralni administrator, določen v skladu s členom 20 Direktive 2003/87/ES (v nadaljnjem besedilu: centralni administrator), zadevni državi članici začasno prepove prenose na podlagi člena 12(2) te uredbe, ali uporabo prilagodljivosti za gozdna zemljišča, s katerimi se gospodari, na podlagi člena 13 te uredbe.“;

Sprememba 68

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 – točka -a (novo)

Uredba (EU) 2018/841

Člen 12 – odstavek 2

Veljavno besedilo Sprememba (-a) odstavek 2 se nadomesti z naslednjim: 2. V obsegu, v katerem skupni odvzemi v državi članici presegajo skupne emisije , in po odštetju vseh količin, upoštevanih na podlagi člena 7 Uredbe ( EU ) 2018/842 , lahko navedena država članica preostalo količino odvzemov prenese na drugo državo članico. Prenesena količina se upošteva pri oceni, ali država članica prejemnica izpolnjuje svoje zaveze na podlagi člena 4 te uredbe. „2. V obsegu, v katerem skupni odvzemi v državi članici za obdobje 2021–2025 presegajo skupne emisije ali v katerem neto odvzemi toplogrednih plinov v državi članici presegajo letni cilj iz člena 4 ( 3 ), lahko navedena država članica preostalo količino odvzemov prenese na drugo državo članico , če država članica prejemnica plača prispevek vsaj v višini povprečnih končnih cen pravic v EU ETS v skupnem dražbenem sistemu v letu, v katerem je bil prenos izveden . Prenesena količina se upošteva pri oceni, ali država članica prejemnica izpolnjuje svoje zaveze in cilje na podlagi člena 4 te uredbe.“;

Sprememba 69

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 – točka b

Uredba (EU) 2018/841

Člen 12 – odstavek 5

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 5. Države članice lahko uporabijo prihodke, ustvarjene s prenosi v skladu z odstavkom 2, za boj proti podnebnim spremembam v Uniji ali v tretjih državah, Komisijo pa obvestijo o vseh takih sprejetih ukrepih. 5. Države članice uporabijo vse prihodke, ustvarjene s prenosi v skladu z odstavkom 2 za financiranje ukrepov za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje v sektorju LULUCF v Uniji ali v tretjih državah, vključno z ekosistemskim pristopom, pri čemer upoštevajo načelo, da se ne škoduje bistveno, in minimalne zaščitne ukrepe v smislu členov 17 in 18 Uredbe (EU) 2020/852. Države članice Komisijo v poročilih iz člena 19 Uredbe (EU) 2018/1999, obvestijo o uporabi navedenih prihodkov in o sprejetih ukrepih.

Sprememba 70

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11

Uredba (EU) 2018/841

Člen 13

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Člen 13 Člen 13 Prilagodljivost za gozdna zemljišča, s katerimi se gospodari Prilagodljivost za gozdna zemljišča, s katerimi se gospodari 1. Kadar skupne emisije v državi članici v obdobju od leta 2021 do leta 2025 presegajo skupne odvzeme v obračunskih kategorijah zemljišč iz člena 2(1), [kakor se obračunajo v skladu s to uredbo,] lahko zadevna država članica za izpolnitev določb člena 4(1) uporabi prilagodljivost za gozdna zemljišča, s katerimi se gospodari, iz tega člena. 1. Kadar skupne emisije v državi članici v obdobju od leta 2021 do leta 2025 presegajo skupne odvzeme v obračunskih kategorijah zemljišč iz člena 2(1), [kakor se obračunajo v skladu s to uredbo,] lahko zadevna država članica za izpolnitev določb člena 4(1) uporabi prilagodljivost za gozdna zemljišča, s katerimi se gospodari, iz tega člena. 2. Kadar je rezultat izračuna iz člena 8(1) v obdobju od leta 2021 do leta 2025 pozitiven, lahko zadevna država članica kompenzira emisije, ki so rezultat izračuna, če sta izpolnjena naslednja pogoja : 2. Kadar je rezultat izračuna iz člena 8(1) v obdobju od leta 2021 do leta 2025 pozitiven, lahko zadevna država članica kompenzira emisije, ki so rezultat izračuna, če so izpolnjeni naslednji pogoji : (a) država članica je v svojo strategijo, predloženo v skladu s členom 15 Uredbe (EU) 2018/1999, vključila obstoječe ali načrtovane konkretne ukrepe za zagotovitev ohranitve ali povečanja, kot je ustrezno, ponorov in zbiralnikov iz gozdov ter (a) država članica je v svojo strategijo, predloženo v skladu s členom 15 Uredbe (EU) 2018/1999, vključila obstoječe ali načrtovane konkretne ukrepe za zagotovitev ohranitve ali povečanja, kot je ustrezno, ponorov in zbiralnikov iz gozdov na način, ki prispeva k povečanju biotske raznovrstnosti ter zmanjšanju ranljivosti zemljišč za naravne motnje ter (aa) država članica izpolnjuje Direktivo Sveta 92/43/EGS (*) in Direktivo 2009/147/ES (**) Evropskega parlamenta in Sveta ter (b) skupne emisije v Uniji ne presegajo skupnih odvzemov v obračunskih kategorijah zemljišč iz člena 2(1) te uredbe za obdobje od leta 2021 do leta 2025. (b) skupne emisije v Uniji ne presegajo skupnih odvzemov v obračunskih kategorijah zemljišč iz člena 2(1) te uredbe za obdobje od leta 2021 do leta 2025. Komisija pri ocenjevanju, ali skupne emisije v Uniji presegajo skupne odvzeme, kot je navedeno v prvem pododstavku, točka (b), poskrbi za izogibanje dvojnemu štetju držav članic, zlasti pri izvajanju prilagodljivosti, določenih v členu 12 te uredbe in členu 7(1) ali 9(2) Uredbe (EU) 2018/842. Komisija pri ocenjevanju, ali skupne emisije v Uniji presegajo skupne odvzeme, kot je navedeno v prvem pododstavku, točka (b), poskrbi za izogibanje dvojnemu štetju držav članic, zlasti pri izvajanju prilagodljivosti, določenih v členu 12 te uredbe in členu 7(1) ali 9(2) Uredbe (EU) 2018/842. 3. Kompenzacija iz odstavka 2 lahko vključuje samo ponore, obračunane kot emisije na podlagi referenčne vrednosti zadevne države članice za gospodarjenje z gozdovi, in ne sme presegati 50 % najvišjega zneska kompenzacije za zadevno državo članico iz Priloge VII za obdobje od leta 2021 do leta 2025. 3. Kompenzacija iz odstavka 2 lahko vključuje samo ponore, obračunane kot emisije na podlagi referenčne vrednosti zadevne države članice za gospodarjenje z gozdovi, in ne sme presegati 50 % najvišjega zneska kompenzacije za zadevno državo članico iz Priloge VII za obdobje od leta 2021 do leta 2025. 4. Države članice Komisiji predložijo dokaze v zvezi z vplivom naravnih motenj, izračunanim v skladu s Prilogo VI, da bi bile upravičene do kompenzacije za preostale ponore, obračunane kot emisije na podlagi referenčne vrednosti za gospodarjenje z gozdovi, do celotnega zneska neuporabljenih kompenzacij drugih držav članic iz Priloge VII za obdobje od leta 2021 do leta 2025. Če zahtevana kompenzacija presega razpoložljivi znesek neuporabljenih kompenzacij, se kompenzacija sorazmerno razdeli med zadevne države članice.“; 4. Države članice Komisiji predložijo dokaze v zvezi z vplivom naravnih motenj, izračunanim v skladu s Prilogo VI, in v zvezi z ukrepi, ki jih nameravajo sprejeti za prihodnje preprečevanje tovrstnih dogodkov oziroma za ublažitev njihovih posledic, da bi bile upravičene do kompenzacije za preostale ponore, obračunane kot emisije na podlagi referenčne vrednosti za gospodarjenje z gozdovi, do celotnega zneska neuporabljenih kompenzacij drugih držav članic iz Priloge VII za obdobje od leta 2021 do leta 2025. Če zahtevana kompenzacija presega razpoložljivi znesek neuporabljenih kompenzacij, se kompenzacija sorazmerno razdeli med zadevne države članice. Komisija zagotovi javni dostop do dokazov, ki so jih predložile države članice. “;

Spremembi 94 in 98

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 13

Uredba (EU) 2018/841

Člen 13 b

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Člen 13b Člen 13b Mehanizem prilagodljivosti glede rabe zemljišč za obdobje 2026–2030 Mehanizem za primere naravnih motenj za obdobje 2026–2030 1. V registru Unije, vzpostavljenem na podlagi člena 40 Uredbe (EU) 2018/1999, se vzpostavi mehanizem prilagodljivosti glede rabe zemljišč , ki ustreza količini do 178 milijonov ton ekvivalenta CO2, če se izpolni cilj Unije iz člena 4(2). Mehanizem prilagodljivosti je na voljo poleg prilagodljivosti iz člena 12. 1. V registru Unije, vzpostavljenem na podlagi člena 40 Uredbe (EU) 2018/1999, se vzpostavi mehanizem, ki ustreza količini do 178 milijonov ton ekvivalenta CO2, za upoštevanje vpliva naravnih motenj, če teh ni bilo mogoče predvideti ali preprečiti, zlasti z izvajanjem prilagajanja, če se izpolni cilj Unije iz člena 4(2). Mehanizem je na voljo poleg prilagodljivosti iz člena 12. 2. Če je razlika med letno vsoto emisij in odvzemov toplogrednih plinov na ozemlju države članice in v vseh kategorijah poročanja zemljišč iz člena 2(2), točke (a) do (j), ter ustreznim ciljem v obdobju od leta 2026 do leta 2030 pozitivna, obračunana in sporočena v skladu s to uredbo, lahko zadevna država članica uporabi prilagodljivost iz tega člena, da bi izpolnila svoj cilj, določen v skladu s členom 4(2). 2. Če je razlika med letno vsoto emisij in odvzemov toplogrednih plinov na ozemlju države članice in v vseh kategorijah poročanja zemljišč iz člena 2(2), točke (a) do (j), ter ustreznim ciljem v obdobju od leta 2026 do leta 2030 pozitivna, obračunana in sporočena v skladu s to uredbo, lahko zadevna država članica uporabi mehanizem iz tega člena, da bi izpolnila svoj cilj, določen v skladu s členom 4(2). 3. Kadar je rezultat izračuna iz odstavka 2 v obdobju od leta 2026 do leta 2030 pozitiven, lahko zadevna država članica kompenzira presežne emisije, če so izpolnjeni naslednji pogoji : 3. Kadar je rezultat izračuna iz odstavka 2 v obdobju od leta 2026 do leta 2030 pozitiven, lahko država članica uporabi mehanizem iz tega člena, če so izpolnjeni naslednji pogoji: (-a) država članica je Komisiji predložila zadostne dokaze, da je pozitiven rezultat neposredno povezan z vplivom naravnih motenj, izračunanim v skladu s Prilogo VI. Komisija zagotovi javni dostop do dokazov, ki so jih predložile države članice, in lahko zavrne dokaze, ki jih je predložila država članica, če po pregledu prejetih informacij držav članic meni, da niso dovolj utemeljeni ali da so nesorazmerni; (a) država članica je v posodobljeni celoviti nacionalni energetski in podnebni načrt , predložen v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2018/1999, vključila obstoječe ali načrtovane konkretne ukrepe za zagotovitev ohranitve ali povečanja, kot je ustrezno, vseh ponorov in zbiralnikov na zemljiščih ter zmanjšanje ranljivosti zemljišč za naravne motnje; (a) država članica je učinkovito revidirala svoj celovit nacionalni energetski in podnebni načrt ter dolgoročno strategijo v skladu s členom 11(-1) in je sprejela nove ukrepe za izboljšanje vseh ponorov in zbiralnikov na način, ki prispeva k povečanju biotske raznovrstnosti, ter za zmanjšanje ranljivosti zemljišč za naravne motnje in vpliva podnebnih sprememb ; (b) država članica je izčrpala vse druge prilagodljivosti, ki so ji na voljo v skladu s členom 12 te uredbe ali členom 7(1) Uredbe (EU) 2018/842; (b) država članica je izčrpala vse druge prilagodljivosti, ki so ji na voljo v skladu s členom 12 te uredbe ali členom 7(1) Uredbe (EU) 2018/842; (ba) država članica izpolnjuje direktivi 92/43/EGS in 2009/147/ES in (c) razlika v Uniji med letno vsoto vseh emisij in odvzemov toplogrednih plinov na njenem ozemlju in v vseh kategorijah poročanja zemljišč člena 2(2), točke (a) do (j), ter ciljem Unije [glede neto odvzemov v višini 310 milijonov ton ekvivalenta CO2] je v obdobju od leta 2026 do leta 2030 negativna. (c) razlika v Uniji med letno vsoto vseh emisij in odvzemov toplogrednih plinov na njenem ozemlju in v vseh kategorijah poročanja zemljišč iz člena 2(2), točke (a) do (j), ter ciljem Unije iz člena 4(2), potem ko so izčrpane vse druge prilagodljivosti iz člena 12, je v obdobju od leta 2026 do leta 2030 negativna.( Komisija pri ocenjevanju, ali skupne emisije v Uniji presegajo skupne odvzeme, kot je navedeno v prvem pododstavku, točka (c), na podlagi vpliva naravnih motenj in informacij, ki so jih države članice predložile v skladu z odstavkom 5 tega člena, odloči, ali naj se vključi 20 % neto odvzemov, ki jih države članice niso shranile, iz obdobja od leta 2021 do leta 2025. Komisija pri navedenem ocenjevanju poskrbi tudi za izogibanje dvojnemu štetju držav članic, zlasti pri izvajanju prilagodljivosti iz člena 12 te uredbe in člena 7(1) Uredbe (EU) 2018/842. Komisija pri ocenjevanju, ali skupne emisije v Uniji presegajo skupne odvzeme, kot je navedeno v prvem pododstavku, točka (c), na podlagi vpliva naravnih motenj in informacij, ki so jih države članice predložile v skladu z odstavkom 5 tega člena, odloči, ali naj se vključi 20 % neto odvzemov, ki jih države članice niso shranile, iz obdobja od leta 2021 do leta 2025. Komisija pri navedenem ocenjevanju poskrbi tudi za izogibanje dvojnemu štetju držav članic, zlasti pri izvajanju prilagodljivosti iz člena 12 te uredbe in člena 7(1) Uredbe (EU) 2018/842. 4. Znesek kompenzacije iz odstavka 3 tega člena lahko zajema samo ponore, obračunane kot emisije na podlagi cilja države članice iz Priloge IIa k tej uredbi, in ne sme presegati 50 % najvišjega zneska kompenzacije za zadevno državo članico iz Priloge VII za obdobje od leta 2026 do leta 2030. 4. Znesek kompenzacije iz odstavka 3 tega člena lahko zajema samo ponore, obračunane kot emisije na podlagi cilja države članice iz Priloge IIa k tej uredbi, in ne sme presegati 50 % najvišjega zneska kompenzacije za zadevno državo članico iz Priloge VII za obdobje od leta 2026 do leta 2030. 5. Države članice Komisiji predložijo dokaze v zvezi z vplivom naravnih motenj, izračunanim v skladu s Prilogo VI, da bi bile upravičene do kompenzacije za preostale ponore, obračunane kot emisije na podlagi cilja zadevne države članice iz Priloge IIa, do celotnega zneska neuporabljenih kompenzacij drugih držav članic iz Priloge VII za obdobje od leta 2026 do leta 2030. Če zahtevana kompenzacija presega razpoložljivi znesek neuporabljenih kompenzacij , se kompenzacija sorazmerno razdeli med zadevne države članice.“; 5. Če zahtevana kompenzacija presega znesek 178 milijonov ton ekvivalenta CO2, ki je razpoložljiv v okviru mehanizma, se kompenzacija sorazmerno razdeli med zadevne države članice. 5a. Države članice so upravičene do kompenzacije neto ponorov ali odvzemov, ki se upoštevajo kot emisije glede na cilje, določene za navedene države članice v členu 4(2) za obdobje 2026–2030, v višini do 50 milijonov ton ekvivalenta CO2 za celotno Unijo iz neuporabljene kompenzacije drugih držav članic, določene v Prilogi VII za obdobje 2021–2025, po upoštevanju odstavka 3 tega člena, če: (a) so države članice izčrpale vse druge prilagodljivosti, ki so na voljo v skladu s členom 12 te uredbe, členom 7(1) Uredbe (EU) 2018/842 ter odstavka 3 tega člena; (b) so te države članice Komisiji predložile zadostne dokaze o vplivu motenj v ekosistemih zaradi podnebnih sprememb, ki povzročajo presežne emisije ali zmanjšujejo neto odvzeme na način, na katerega države članice nimajo vpliva in tega niso mogle predvideti ali preprečiti, zlasti z izvajanjem zadostnih prilagoditvenih ukrepov za zagotovitev odpornosti prizadetega območja na podnebne spremembe. Komisija zagotovi javni dostop do dokazov, ki so jih predložile države članice, in lahko zavrne dokaze, ki jih je predložila država članica, če po pregledu prejetih informacij držav članic meni, da niso dovolj utemeljeni ali da so nesorazmerni; (c) so države članice v najnovejši celoviti nacionalni energetski in podnebni načrt, predložen v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2018/1999, vključile konkretne ukrepe za zagotovitev ohranitve ali povečanja, kot je ustrezno, vseh ponorov in zbiralnikov na zemljiščih ter zmanjšanje ranljivosti zemljišč za motnje ekosistema zaradi podnebnih sprememb; (d) je razlika v Uniji med letno vsoto vseh emisij in odvzemov toplogrednih plinov na njenem ozemlju in v vseh kategorijah poročanja zemljišč iz člena 2(2), točke (a) do (j), ter ciljem Unije iz člena 4(2), potem ko so izčrpane vse druge prilagodljivosti iz člena 12, v obdobju od leta 2026 do leta 2030 negativna. Kadar zahtevana kompenzacija presega najvišji razpoložljivi znesek kompenzacij, se kompenzacija sorazmerno razdeli med zadevne države članice. 5b. Komisija do … [6 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe] sprejme delegirane akte v skladu s členom 16 za dopolnitev te uredbe s sprejetjem metodologije za oceno vpliva motenj v ekosistemih zaradi podnebnih sprememb iz točke (b) odstavka 5a.“;

Sprememba 72

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14

Uredba (EU) 2018/841

Člen 13 c

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Člen 13c Člen 13c Upravljanje ciljev Upravljanje ciljev Če pregledane emisije in odvzemi toplogrednih plinov države članice leta 2032 ob upoštevanju prilagodljivosti, uporabljenih v skladu s členoma 12 in 13b , presegajo letne cilje te države članice za katero koli leto v obdobju 2026–2030, se uporabi naslednji ukrep: Če Komisija na podlagi obsežnega pregleda, ki ga v skladu s členom 14(2) izvede leta 2032, ugotovi, da cilji in zaveze države članice , določeni v skladu s členom 4, niso doseženi za katero koli leto v obdobju 2026–2030, se uporabi naslednji ukrep: znesek, enak količini presežnih neto emisij toplogrednih plinov v tonah ekvivalenta CO2, pomnoženi s faktorjem 1,08 , se prišteje emisijam toplogrednih plinov, ki jih zadevna država članica sporoči v naslednjem letu, v skladu z ukrepi, sprejetimi v skladu s členom 15.“; znesek, enak količini presežnih neto emisij toplogrednih plinov v tonah ekvivalenta CO2, pomnoženi s faktorjem 1,08 , se prišteje emisijam toplogrednih plinov za tiste kategorije zemljišč , ki jih zadevna država članica sporoči v naslednjem letu, v skladu z ukrepi, sprejetimi v skladu s členom 15. Kadar Komisija ugotovi, da države članice ne izpolnjujejo te uredbe, sprejme potrebne ukrepe v skladu s Pogodbama.

Sprememba 73

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 a (novo)

Uredba (EU) 2018/841

Člen 13 d (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (14a) vstavi se naslednji člen: „Člen 13d Mednarodno sodelovanje Kadar se država članica odloči, da bo odobrila uporabo ogljikovih dobropisov iz sektorja LULUCF za izravnavo s strani javnih ali zasebnih subjektov, tudi prek členov 6.2 in 6.4 Pariškega sporazuma, se količina prenesenih ali uporabljenih odvzemov ne upošteva pri doseganju letnih ciljev te države članice, kot je določeno v členu 4(3) te uredbe.“;

Sprememba 74

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 15

Uredba (EU) 2018/841

Člen 14 – odstavek 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba „1. Države članice do 15. marca 2027 za obdobje od leta 2021 do leta 2025 oziroma do 15. marca 2032 za obdobje od leta 2026 do leta 2030 Komisiji predložijo poročilo o skladnosti, ki vsebuje bilanco skupnih emisij in skupnih odvzemov za zadevno obdobje za vsako obračunsko kategorijo zemljišč iz člena 2(1), točke (a) do (f), za obdobje od leta 2021 do leta 2025 oziroma iz člena 2(2), točke (a) do (j), za obdobje od leta 2026 do leta 2030, pri čemer uporabijo pravila za obračunavanje iz te uredbe. „1. Države članice do 15. marca 2027 za obdobje od leta 2021 do leta 2025 oziroma do 15. marca 2032 za obdobje od leta 2026 do leta 2030 Komisiji predložijo poročilo o skladnosti, ki vsebuje bilanco skupnih emisij in skupnih odvzemov za zadevno obdobje za vsako obračunsko kategorijo zemljišč iz člena 2(1), točke (a) do (f), za obdobje od leta 2021 do leta 2025 oziroma iz člena 2(2), točke (a) do (j), za obdobje od leta 2026 do leta 2030, pri čemer uporabijo pravila za obračunavanje iz te uredbe. Poročilo o skladnosti vključuje oceno: Poročilo o skladnosti vključuje oceno: (a) politik in ukrepov v zvezi s kompromisi; (a) politik in ukrepov v zvezi z morebitnimi kompromisi z drugimi okoljskimi cilji in strategijami Unije, na primer tistimi, ki so navedeni v 8. okoljskem akcijskem programu ter v strategijah Unije za biotsko raznovrstnost in biogospodarstvo ; (aa) ukrepov, ki so jih države članice sprejele za uskladitev s členom 4(4a); (b) sinergij med blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje; (b) sinergij med blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje , vključno s politikami in ukrepi za zmanjšanje ranljivosti zemljišč za naravne motnje in podnebje ; (c) sinergij med blažitvijo podnebnih sprememb in biotsko raznovrstnostjo. (c) sinergij med blažitvijo podnebnih sprememb in biotsko raznovrstnostjo. To poročilo po potrebi vsebuje tudi podrobnosti glede nameravane uporabe prilagodljivosti iz člena 11 in povezanih zneskov ali uporabe takih prilagodljivosti in povezanih zneskov.“; To poročilo po potrebi vsebuje tudi podrobnosti glede nameravane uporabe prilagodljivosti iz člena 11 in povezanih zneskov ali uporabe takih prilagodljivosti in povezanih zneskov. Takšna poročila so dostopna javnosti v lahko dostopni obliki. Poročilo o skladnosti temelji na letnih naborih podatkov, vključno z informacijami, pridobljenimi iz sistemov za spremljanje tal, kot so raziskovanja LUCAS, z uporabo vzorcev, katerih globina znaša najmanj 30 cm, ter vključitvijo vseh ustreznih parametrov, ki vplivajo na potencial tal za sekvestracijo ogljika.“;

Sprememba 75

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 16 a (novo)

Uredba (EU) 2018/841

Člen 15 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (16a) vstavi se naslednji člen: „Člen 15a Dostop do pravnega varstva 1. Države članice v skladu s svojim nacionalnim pravnim sistemom zagotovijo, da imajo člani zadevne javnosti, ki izpolnjujejo pogoje iz odstavka 2, dostop do revizijskega postopka pred sodiščem ali drugim neodvisnim in nepristranskim organom, ustanovljenim z zakonom, da izpodbijajo neupoštevanje pravnih obveznosti iz členov 4 do 10. 2. Člani zadevne javnosti imajo dostop do revizijskega postopka iz odstavka 1, če: (a) imajo zadosten interes ali (b) če prijavijo kršeno pravico, kadar jo upravno postopkovno pravo države članice zahteva kot predpogoj. Kaj predstavlja zadosten interes, določijo države članice v skladu s ciljem, da se članom zadevne javnosti omogoči širok dostop do pravnega varstva, in v skladu z Aarhuško konvencijo o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah. Zato se šteje, da za namen tega odstavka zadošča interes katere koli nevladne organizacije, ki se zavzema za varstvo okolja in izpolnjuje vse zahteve nacionalne zakonodaje. 3. Odstavka 1 in 2 ne izključujeta možnosti priziva k predhodnemu revizijskemu postopku pred upravnim organom in ne vplivata na zahtevo izčrpanja upravnih revizijskih postopkov pred prizivom k sodnim revizijskim postopkom, kjer taka zahteva obstaja po nacionalnem pravu. Vsak tak postopek je pošten, nepristranski, pravočasen in ne pretirano drag. 4. Države članice zagotovijo, da so javnosti enostavno dostopni praktični podatki o dostopu do upravnih in sodnih revizijskih postopkov.“;

Sprememba 76

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 17

Uredba (EU) 2018/841

Člen 16 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (17) vstavi se naslednji člen 16a: črtano „Člen 16a Postopek v odboru 1. Komisiji pomaga Odbor za podnebne spremembe, ustanovljen s členom 44(3) Uredbe (EU) 2018/1999. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (44) . 2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Sprememba 77

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 18

Uredba (EU) 2018/841

Člen 17 – odstavek 2

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 2. Komisija najpozneje šest mesecev po […] pregledu globalnega stanja iz člena 14 Pariškega sporazuma Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju te uredbe , po potrebi tudi o oceni učinka prilagodljivosti iz člena 11, ter o prispevku te uredbe k izpolnjevanju cilja zmanjšanja celotnih emisij toplogrednih plinov Unije do leta 2030 in njenem prispevku k ciljem Pariškega sporazuma, zlasti kar zadeva potrebo po dodatnih politikah in ukrepih Unije, zaradi potrebe po obsežnejšem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in povečanju odvzemov v Uniji. 2. Komisija leta 2025, 2027 in 2032 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o napredku pri izvajanju te uredbe ter o napredku pri doseganju ciljev iz člena 4 . 2a. Komisija najpozneje šest mesecev po vsakem pregledu globalnega stanja iz člena 14 Pariškega sporazuma Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o prispevku te uredbe k izpolnjevanju cilja podnebne nevtralnosti in vmesnih podnebnih ciljev iz Uredbe (EU) 2021/1119, k ciljem Pariškega sporazuma, drugim okoljskim ciljem Unije in ciljem evropskega zelenega dogovora ter z njim povezanim ustreznim strategijam in zakonodajo, vključno z oceno učinka prilagodljivosti iz člena 11 o doseganju ciljev te uredbe. V poročilu se oceni potreba po dodatnih politikah in ukrepih Unije, zaradi potrebe po obsežnejšem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in povečanju odvzemov v Uniji ter potrebe po doseganju okoljskih ciljev Unije, ob upoštevanju prihodnjega razvoja sistema spremljanja, zbiranja podatkov in poročanja o gozdovih in tleh. V poročilu se upoštevajo najboljši in najnovejši znanstveni dokazi, tudi najnovejša poročila Medvladnega panela za podnebne spremembe, Medvladne platforme o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah ter Evropskega znanstvenega svetovalnega odbora za podnebne spremembe, kot je navedeno v členu 3 Uredbe (EU) 2021/1119. Komisija po predložitvi por