Priporočilo

SKLEP SVETA

o razveljavitvi Sklepa 2010/289/EU o obstoju čezmernega primanjkljaja v Sloveniji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(12) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)Svet je v skladu s členom 126(6) Pogodbe 2. decembra 2009 na podlagi priporočila Komisije s Sklepom 2010/289/EU sklenil, da v Sloveniji obstaja čezmerni primanjkljaj. Svet je ugotovil, da naj bi javnofinančni primanjkljaj leta 2009 predvidoma dosegel 5,9 % BDP in tako presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. Bruto javni dolg naj bi leta 2009 dosegel 34,2 % BDP, kar je pod referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe.

(2)Svet je istega dne v skladu s členom 126(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 na podlagi priporočila Komisije na Slovenijo naslovil priporočilo, v skladu s katerim naj bi ta odpravila čezmerni primanjkljaj najpozneje do konca leta 2013. To priporočilo Sveta je bilo objavljeno.

(3)Svet je 21. junija 2013 sklenil, da je Slovenija sprejela učinkovite ukrepe v skladu s priporočilom Sveta z dne 2. decembra 2009, izdanim na podlagi člena 126(7) Pogodbe, vendar so po sprejetju prvotnega priporočila nastopili nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne finance. Zato je Svet na podlagi priporočila Komisije sklenil, da so bili pogoji iz člena 3(5) Uredbe (ES) št. 1467/97 izpolnjeni, in Sloveniji izdal novo priporočilo na podlagi člena 126(7) Pogodbe, v skladu s katerim naj bi čezmerni primanjkljaj odpravila najpozneje do konca leta 2015. To novo priporočilo Sveta je bilo objavljeno.

(4)Komisija je 5. marca 2014 v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) št. 473/2013 zaradi obstoja tveganj za trajno odpravo čezmernega primanjkljaja do konca leta 2015 na Slovenijo naslovila priporočilo, naj sprejme potrebne ukrepe, s katerimi bo zagotovila, da v celoti izpolni priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013, in sicer z doseganjem fiskalnega napora, ki ga je priporočil Svet.

(5)V skladu s členom 4 Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbama, podatke za izvajanje postopka zagotovi Komisija. Države članice morajo v okviru uporabe tega protokola v skladu s členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 dvakrat na leto sporočiti podatke o javnofinančnih primanjkljajih in javnem dolgu ter drugih povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom.

(6)Svet bi moral na podlagi sporočenih podatkov sprejeti sklep o razveljavitvi sklepa o obstoju čezmernega primanjkljaja. Poleg tega bi moral sklep o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljaviti le, če primanjkljaj po napovedih Komisije v obdobju, ki ga zajemajo napovedi, naj ne bi presegal referenčne vrednosti 3 % BDP.

(7)Na podlagi podatkov, ki jih je predložila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 479/2009 po uradnem obvestilu, ki ga je Slovenija poslala aprila 2016, ter na podlagi programa stabilnosti za leto 2016 in pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 je ugotovljeno naslednje:

–Primanjkljaj sektorja država je leta 2013 dosegel najvišjo raven pri 15,0 % BDP, nato pa se je leta 2014 znižal na 5,0 % BDP in leta 2015 na 2,9 % BDP. Zmanjšanje primanjkljaja v letu 2015 je bilo predvsem posledica enkratnih ukrepov, ki se niso ponovili in so vplivali na primanjkljaj v letu 2014 (1,1 % BDP) ter znatnega povečanja tekočih prihodkov (za 1,4 % BDP), ki je več kot izravnalo povišanje tekočih odhodkov (za 0,2 % BDP) in odhodkov za bruto investicije v osnovna sredstva (za 0,2 % BDP), ki ga lahko pojasnimo z višjo stopnjo črpanja sredstev EU.

–V programu stabilnosti za obdobje 2016–2019, ki ga je slovenska vlada predložila 28. aprila 2016, je načrtovano zmanjšanje primanjkljaja sektorja država na 2,2 % BDP v letu 2016 in nato na 1,6 % BDP v letu 2016. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 naj bi se primanjkljaj zmanjšal na 2,4 % BDP v letu 2016 in 2,1 % BDP v letu 2017. Primanjkljaj naj bi torej v obdobju, ki ga zajema napoved, ostal pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 3 % BDP.

–Strukturni saldo, tj. saldo sektorja država, prilagojen za gospodarski cikel in brez upoštevanja učinkov enkratnih in drugih začasnih ukrepov, se je v obdobju 2013–2015 poslabšal za 0,7 % BDP.