SL    SL  
 EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 6.6.2012  
SWD(2012) 163 final 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ 
Energija iz obnovljivih vi rov: glavni akter na evropskem energetskem trgu  
{COM(2012) 271 final} 
{SWD(2012) 149 final} {SWD(2012) 164 final} 
 
 
SL 2   SL DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARL AMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
Energija iz obnovljivih virov: glavni akter na evropskem energetskem trgu  
1. O PREDELITEV PROBLEMA  
Na podro čju obnovljivih virov energije je bilo v za dnjih nekaj letih zaradi ekonomije obsega 
in tehnoloških izboljšav doseženega ve č napredka, kot je bilo sprva predvideno, kar je 
dobrodošlo in kaže na pozitivne posledice politike EU na podro čju energije iz obnovljivih 
virov. Države članice zaradi teh trendov vse bolj reformirajo sheme podpore za obnovljive 
vire energije, da bi  zagotovile stroškovno u činkovitost in tržno integracijo. V časih način 
izvajanja teh reform ni upošteval najboljših evropskih praks, kar je pri vlagateljih po Evropi 
vzbudilo negotovost. Poleg tega so zaradi sedanje finan čne in gospodarske krize vlagatelji 
previdnejši glede naložb v kapita lsko intenzivne energetske trge , zlasti v sektor energije iz 
obnovljivih virov, ki je odvisen od politike.  
Glede na to je vse bolj jasno, da zgo lj cilj v zvezi z obnovljivo energijo, dolo čen v strategiji 
EU 2020, ne bo zadoš čal za spodbujanje potrebnih dolgoro čnih naložb, ki bi omogo čale 
nadaljnja znižanja stroškov in ve čji delež energije iz obnovljivih virov po letu 2020. Za 
vlagatelje in poslovno skupnost je zato jasnost glede prihodnje usmeritve politike EU postala 
pomembnejša pri sprejemanju sedanjih dolgoro čnih odlo čitev glede naložb v sektor 
obnovljivih virov energije. 
Na podlagi Direktive 2009/28/ES o energiji iz  obnovljivih virov (v nadaljnjem besedilu: 
direktiva) mora Komisija šele leta 2018 pripraviti časovni na črt za energijo iz obnovljivih 
virov po letu 2020 ob upoštevanju tehnološkega napredka in izkušenj, pridobljenih z 
izvajanjem direktive. Poleg tega  je v direktivi zahtevano, da Komisija do leta 2014 pregleda 
nekatere njene posebne dolo čbe (zlasti glede pragov za zmanjš anje emisij toplogrednih plinov 
pri pogonskih in drugih teko čih biogorivih, glede ukrepov v zvezi s pogonskimi in drugimi 
tekočimi biogorivi in vpliva njihove  uporabe ter t. i. mehanizmov sodelovanja). Komisija pa 
zaradi navedene negotovosti vlag ateljev ugotavlja, da pri zaint eresiranih straneh vse bolj 
prevladuje mnenje, da je treba na črtovanju za obdobje po letu 2020 nameniti pozornost že 
danes. 
Rešiti je treba zlasti nasledn jih šest izzivov, da bi olajšali pove čanje deleža energije iz 
obnovljivih virov v naboru energetskih virov EU v naslednjih desetletjih: 
• Negotovost glede prihodnjega okvira politike : veljavni pravni okvir EU za politiko glede 
energije iz obnovljivih virov preneha veljati leta 2020, torej že čez osem let. Za obdobje po 
letu 2020 ni dolo čenih nobenih drugih ciljev glede energije iz obnovljivih virov in 
dekarbonizacije, razen ciljev v okviru sistema trgovanja z emisijskimi pravicami in bolj 
 
SL 3   SL političnega kot pravnega cilja Sveta Evropske unije, da se do leta 2050 doseže 80- do 
95-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, če druge razvite države sprejmejo 
podobne ukrepe.  
• Izvedljivost finan čnih spodbud:  države članice so uvedle številne razli čne sheme podpore, 
ki vzbujajo pomisleke z vidika enotnega trga. Poleg tega zvišanje stroškov (kar je delno 
posledica hitro rasto čega števila naprav zaradi vse ni žjih stroškov na enoto na podro čju 
fotovoltaike) vzbuja pomisleke glede njihove finan čne izvedljivosti. 
• Skladnost s tržnimi ureditvami : pojavili so se pomisleki glede primernosti veljavnih 
ureditev na notranjem trgu za us pešno reševanje naložbenih zna čilnosti obnovljivih virov 
energije in omogo čanje proizvajalcem energije iz obnovljivih virov, da se u činkovito 
odzivajo na cenovne signale trga. To je vzrok za neu činkovitost trga. 
• Primernost energetske infrastrukture:  večina obstoje čega energetskega omrežja je bila 
zgrajena v obdobju, ko so bili elektroenergetski sistemi ve činoma nacionalni, proizvodnja 
električne energije je bila razmeroma blizu to čk porabe energije, tokovi elektri čne energije 
in dobava pa so bili razmeroma nadzorovani. Glede na vse ve čji delež elektri čne energije 
iz obnovljivih virov ti pogoji verjetno ne bodo ve č ustrezni, zaradi česar bi bili obnovljivi 
viri energije lahko nezadostno integrirani. 
• Negotovost glede prih odnjih tehnologij:  da bi dosegli prehod na trajnostni in zanesljiv 
energetski sektor, bo potreben širok spekter inovativnih tehnologij energije iz obnovljivih 
virov in velike spremembe za posodobitev upravljanja in raz voja infrastrukture. Uvedba 
tehnologij energije iz obnovljivih virov na komerci alni trg pa pomeni iz ziv in je sam trg ne 
more uspešno izvesti.  
• Podpora javnosti in trajnost : javnost na splošno podpira obnovljive vire energije zaradi 
razpršene narave proizvodnje ter okoljski h in družbenogospodarskih koristi. Vse ve čja 
zaskrbljenost zaradi rabe zemljiš č in drugih vplivov obsežnih projektov energije iz 
obnovljivih virov na okolje pa bi lahko ovirala prihodnjo rast.  
Sporočilo, ki mu je ta ocena u činka priložena, obravnava tako iz zive kot tudi možne rešitve z 
namenom olajšati integracijo energije iz  obnovljivih virov na enotnem trgu. V sporo čilu je 
opredeljeno tudi, kako dolo čiti, kateri režim politik e bi po letu 2020 omogo čil večji delež 
energije iz obnovljivih virov v naboru energetskih virov EU.   
2. A NALIZA SUBSIDIARNOSTI IN DODANE VREDNOSTI EU  
Pristojnost EU na podro čju energije iz obnovljivih virov je dolo čena v Pogodbi o delovanju 
Evropske unije, in sicer v členu 192 (okolje), členu 114 (notranji trg) in členu 194 
(energetika). Z ekonomskega vi dika je napredek na podro čju energetskega sistema velikokrat 
mogoče doseči na osnovi celotne EU z združevanjem ukrepov tako na ravni EU kot tudi na 
ravni držav članic ob ustreznem upoštevanj u zadevnih pristojnosti.  
3. C ILJI POLITIKE  
Splošni cilj ukrepov je zagotoviti, da energija  iz obnovljivih virov znatno prispeva k 
zanesljivosti in raznovrstnosti  preskrbe z energijo, konkuren čnosti ter varstvu okolja in 
podnebja ter podpira gospodarsko rast, nastanek novih delovnih mest, regionalni razvoj in 
inovativnost v EU. Da bi to dosegli, so predla gani naslednji posebni  cilji: i) zmanjšati 
negotovost pri vlagateljih in poslovni skupnosti, ii) izboljšati izvedlji vost in stroškovno 
 
SL 4   SL učinkovitost shem podpore, iii) olajšati skladnost s tržnimi ureditvami, iv) zagotoviti primerno 
energetsko infrastrukturo, v) spodbujati tehnolo ško inovativnost in razvoj ter vi) zagotoviti 
podporo širše javnosti in trajnost.  
4. MOŽNOSTI  POLITIKE   
Cilj te ocene u činka je analizirati okoljske , gospodarske in družbene u činke izbranih možnosti 
politike v primerjavi s sedanjim stanjem. Ob up oštevanju mnenj zainteresiranih strani so bile 
opredeljene in analizirane nasl ednje štiri možnosti politike:  
• ohranitev obstoje čega stanja: ta možnost pomeni, da po letu 2020 ne bo nobene nove 
politike EU za spodbujanje energi je iz obnovljivih virov. Za obnov ljive vire energije bi še 
naprej veljale koristi, ki jih omogo ča sedanja zakonodaja glede sistema trgovanja z 
emisijskimi pravicami. 
• Dekarbonizacija brez ciljev v zvezi z obnovljivimi viri energ ije po letu 2020: ta možnost 
pomeni strožji cilj zmanjšanja emisij toplogred nih plinov in/ali politike, ki bi bile v celoti 
združljive z dolgoro čnimi cilji EU v zvezi z dekarbonizacijo, brez dolo čitve posebnega 
cilja v zvezi z obnovljivimi viri energije po letu 2020. 
• Zavezujoči cilji v zvezi z obnovljivimi viri energije po letu 2020 in usklajena podpora: s to 
možnostjo bi posodobili zakonodajni sveženj na podro čju podnebja in energetike iz leta 
2008, saj bi dolo čili cilje v zvezi z obnovljivimi viri ener gije za leto 2030 na ravni EU in 
nacionalni ravni kot tudi cilje EU v zvezi z emisijami toplogrednih plinov in energetsko 
učinkovitostjo. 
• Cilj v zvezi z obnovljivimi viri energije na ravn i EU in usklajeni ukrepi: pri tej možnosti bi 
bil določen cilj v zvezi z obnovljivimi viri energije , ki bi veljal za ce lotno EU, podpirala pa 
bi ga usklajena shema podpore in usklajeno upravljanje elektroene rgetskega sistema.  
5. OCENA  UČINKA 
Gospodarski u činki 
Skupni gospodarski u činek pove čanja deleža energije iz obnovljivih virov v energetskem 
naboru je rezultat ve č medsebojno povezanih kompenzacijskih mehanizmov. Prvi č: uvedba 
obnovljivih virov energije spodbudi gospodarsko dejavnost. Drugi č: zaradi ve čje porabe 
energije iz doma čih obnovljivih virov je uvoz fosilnih  goriv manjši, kar prispeva k 
zanesljivejši preskrbi z energijo. Tretji č: obnovljivi viri energije spodbujajo inovativnost na 
področju energetike, ki je klju čna za zagotavljanje razvoja zadostnih razli čnih tehnologij, ki bi 
omogočale dolgoro čno stroškovno u činkovito dekarbonizacijo en ergetskega sektorja. 
Energetska inovativnost je pomembna tudi z ekonomskega vidika, saj pomeni konkuren čno 
prednost na mednarodnih trgih s povezano rastjo in možnostmi izvoza. Na drugi strani pa 
lahko širitev deleža energije iz obnovljivih virov povzro či manjše naložbe (in stopnjo 
zaposlenosti) v sektor proizvodnje energi je iz konvencionalnih virov s povezanimi 
negativnimi u činki. Poleg tega lahko stroški finan čne podpore za obnovljive vire energije 
povzročijo višje cene energije , ki lahko vplivajo na ra čune potrošnikov in konkuren čnost 
energetsko intenzivnih panog. 
Iz analize je razvidno, da bodo 2., 3. in 4. mo žnost verjetno imele pozitivne gospodarske 
učinke, saj bodo (v razli čni meri) spodbujale znatne naložbe v tehnologije energije iz 
obnovljivih virov, ki lahko ustvarijo nove panoge in delovna mesta ter spodbujajo 
 
SL 5   SL gospodarsko rast. Poleg tega bodo te možnosti pripomogle k zmanjšanju stroškov uvoženega 
goriva, kar lahko gospodarstvo EU poleg tega zaš čiti pred zunanjimi šoki, povezanimi s 
cenami energije, pri čemer imata lahko 3. in 4. možnost ve čje prihranke pri uvozu kot 2. 
možnost. Finan čne spodbude za obnovljive vire energije v okviru 3. in 4. možnosti lahko 
povečajo stroške za potrošnike, čeprav je verjetno, da bi te  vsaj delno kompenziral u činek 
razvrščanja po pomembnosti, ki znižuje veleprodajne cene elektri čne energije. Nasprotno pa 
1. možnost pomeni višje stroške goriva in majhno gospodarsko rast, vendar je za to možnost 
potrebnih manj javnih naložb v razvoj in uvedbo tehnologij energije iz obnovljivih virov.  
Učinki na okolje 
Uvedba tehnologij energije iz obnovljivih viro v lahko znatno zmanjša emisije toplogrednih 
plinov. Iz pretekle analize je razvidno, da bi pri vseh prou čenih možnostih politike (razen pri 
ohranitvi obstoje čega stanja) dosegli 80-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in 
skoraj 85-odstotno zmanjšanje z energijo povezanih emisij CO 2 v letu 2050 v primerjavi z 
letom 1990. Poleg tega se lahko z 2., 3. in 4. možnostjo skupaj z u činkovitimi ukrepi 
prilagajanja izboljša odpornost energetskega sistema EU  na podnebne spremembe. Zlasti 
decentralizacija proizvodnje elektri čne energije ima pomembno vlogo pri zmanjšanju splošne 
občutljivosti omrežja in si stema na naravne nesre če, povezane s podnebjem. Infrastruktura 
energije iz obnovljivih virov bo verjetno nepos redno ali posredno prizadela lokalno biotsko 
raznovrstnost. 2. in 4. možnost imata lahko ve čji učinek na okolje, saj bi bilo treba zgraditi 
več nadzemnih elektri čnih vodov, da bi najboljša mesta (tudi v tretjih državah) povezali s 
središči porabe energije. Tem potencialno negativn im posledicam pa bi se lahko izognili, če bi 
bili pri razvoju infrastrukture upoštevani dobro uveljavljeni okoljski predpisi.  
Zaradi vse ve čjega deleža energije iz obnovljivih virov po letu 2020 bo potrebna ve čja 
proizvodnja surovin za biomaso, kar lahko pomeni ve čje tveganje za neposredne in posredne 
učinke spremembe rabe zemljiš č. Sodeč po analizi pa naj bi imeli dovolj trajnostne biomase, 
da bi lahko do leta 2030 proizvaja li energijo in jo uporabljali t udi za druge namene. Z 2., 3. in 
4. možnostjo bi lahko takšno tveganje zmanjšali, saj bi pri teh možnostih za vse uporabe 
bioenergije uvedli trdna merila  trajnosti na podlagi (in z dod atno poostritvijo) obveznih meril, 
ki veljajo za pogonska in druga teko ča biogoriva. Poleg tega bi  lahko tveganje še bolj 
zmanjšali s spodbujanjem znatnih in trajno stnih izboljšav kmet ijske in gozdarske 
produktivnosti ter mednarodnih ukrepov za zmanjšanje kr čenja in degradacije gozdov.  
Družbeni u činki 
Zaradi ve čjega deleža energije iz obnovljivih vir ov lahko nastanejo nova in boljša delovna 
mesta. Ob koncu leta 2010 je bilo v panogi energije iz obnovljivih virov zaposlenih 1,1 
milijona ljudi. Čeprav zaradi rasti energije iz obnovljivih virov poteka sektorsko 
prestrukturiranje, raziskave kažejo, da so neto u činki politik glede obnov ljivih virov energije 
na zaposlovanje še vedno pozitivni. Klju čno je zlasti ohraniti in izboljšati konkuren čni položaj 
evropskih proizvajalcev tehnol ogij energije iz obnovljivih virov z zagotavljanjem tako 
stalnega doma čega povpraševanja kot tudi dostopa do tujih trgov. 
Glede na navedeno bi lahko imela 3. možnost z dejavnim spodbujanjem inovativnih 
tehnologij energije iz obnovljivih virov ve čje koristi za zaposlovanje kot 2. možnost, ki bi 
zaradi pristopa na podlagi stroškov verjetno spodbujala le bolj zrele tehnologije. Ker bi 3. 
možnost pomenila enakomernejšo časovno porazdelitev naložb v tehnologije energije iz 
obnovljivih virov, bi lahko zaposlenim zagotovi la tudi stabilnejšo zaposlitev, s čimer 
delodajalci ne bi imeli obdobij resnega poma njkanja delovne sile. 4. možnost ima morda 
 
SL 6   SL manjše (čeprav še vedno znatne) kori sti za zaposlovanje, kadar bi razvoj deleža tehnologij 
energije iz obnovljivih virov potekal v tretjih državah.  
6. PRIMERJAVA  MOŽNOSTI 
Možnosti politike so bile  primerjane na podlagi uspešnosti, u činkovitosti in skladnosti .  
Glede uspešnosti  vse možnosti politike (razen ohranitve obstoje čega stanja) prispevajo k 
odpravi negotovosti pri vlagateljih in re ševanju pomislekov glede stroškovne u činkovitosti 
shem podpore in tržne integracije obnovljivih vi rov energije. Medtem ko bi vse možnosti 
politike z ukrepi na podro čju raziskav in razvoja okrepil e tehnološko inovativnost, bi le 
3. možnost spodbujala države članice, ki uporabljajo bolj tehn ološko naravnane spodbude, in 
pospešila inovacije, po katerih na trgu vlada ve čje povpraševanje in so klju čne za spodbujanje 
obsežne uporabe tehnologij energi je iz obnovljivih virov. Vse možnosti politike (razen prve) 
bi pripomogle k bolj zaneslji vi preskrbi z ener gijo in uspešnemu reševanju pomislekov v 
zvezi s trajnostjo. 
Glede učinkovitosti  bi imele sode č po analizi vse možnosti po litike (razen ohranitve 
obstoječega stanja) približno podobne  ravni skupnih sistemskih stroškov. Medtem ko je 
učinkovitost 3. možnosti odvisna od napredka pri odpravi obstoje čih neskladnosti med 
nacionalnimi shemami podpore, lahk o usmerjenost na stroškovno u činkovitost pri 2. možnosti 
pripomore k zmanjšanju skupnih stroškov politike in upravne obremenitve, povezane z upravljanjem številnih ciljev. Sode č po analizi bi bila lahko 4. možnost v praksi manj 
učinkovita, kot se teoreti čno pričakuje.  
Vse možnosti politike so skladne  z drugimi dolgoro čnimi cilji politik EU (v zvezi s 
podnebjem, okoljem, prometom itd.). Možnosti, ki bi se po vseh merilih izkazala za najboljšo, 
ni. Primerno bi bilo izvest i podrobnejšo analizo medsebojne ga vplivanja instrumentov 
politike, ki bo izvedena pri možnih prihodnjih posebnih pr edlogih politike. 
Primerjalno analizo u činkov vseh štirih možnosti po litike bi lahko povzeli slede če:  
• Brez ukrepanja: če bi se odlo čili za to možnost, ne bi odpravili sedanje negotovosti 
vlagateljev glede po litike EU na podro
čju energije iz obnovljivih virov po letu 2020. Ker je 
pri tem scenariju predvideno prenehanje  izvajanja spodbud, bodo vidiki stroškovne 
učinkovitosti in tržne integracije obnovljivih virov energije obravna vani konec desetletja. 
Podobno bi že na črtovani razvoj energetske infras trukture zadostoval za integracijo 
pričakovanih nizkih stopenj uvedbe tehnologij en ergije iz obnovljivih virov na trg. Ta 
možnost nikakor ne spodbuja gospodarske ra sti, nastanka novih delovnih mest in 
tehnoloških inovacij ter ne obravnava  vidikov trajnosti in podpore javnosti.  
• Dekarbonizacija brez ciljev v zvezi z en ergijo iz obnovljivih virov po letu 2020 : s to 
možnostjo bi se pove čala razpoznavnost tržnega razvoja po letu 2020, če bi orodja politike, 
ki obravnavajo sektorje, ki sodelujejo v si stemu trgovanja z emisijskimi pravicami, in 
sektorje, ki niso del tega  sistema, lahko zagotovila u činkovite tržne signale v prid 
obnovljivim virom energije prek ustreznega oblikovanja cene ogljika. Z uporabo pristopa tržne integracije bi ta možnost lahko pripomogla k izboljšanju stroškovne u činkovitosti 
shem podpore, olajšala tržno integracijo in  zagotovila ustrezno in frastrukturo. Zaradi 
tehnološko nevtralne narave in strumentov politike bi lahko imela ta možnost manjši u činek 
na tehnološko inovativnost v primerjavi  z drugimi možnostmi, ki vklju čujejo posebne 
 
SL 7   SL ukrepe, povezane z energetsko tehnologijo. S to možnostjo bi bila ustrezno obravnavana 
vidika trajnosti in podpore javnosti. 
• Zavezujoči cilji v zvezi z energijo  iz obnovljivih virov po letu 2020 in usklajena podpora: 
cilji bi lahko, odvisno od tega, kako ambiciozni bi bili, pripomogli k ve čji gotovosti pri 
vlagateljih in poslovni skupnosti glede pr ihodnjega tržnega obsega na podro čju tehnologij 
energije iz obnovljivih virov. Spodbujal i bi tudi nadaljnjo stroškovno u činkovitost in 
približevanje nacionalnih shem podpore ter števil čnejše raziskave in ve čji razvoj 
inovativnih tehnologij. S to možnostjo bi bi la prav tako ustrezno obravnavana vidika 
trajnosti in podpore javnosti s spodbujanjem bo lj uravnotežene in regionalno enakomerne 
uvedbe tehnologij energije iz  obnovljivih virov na trg.  
• Cilj v zvezi z energijo iz obnovljivih virov na ravni EU in usklajeni ukrepi: tudi s to 
možnostjo bi bile ustrezno odpravljene negot ovosti glede politike po le tu 2020, hkrati pa bi 
se spodbujala ve čja integracija notranjeg a trga. Ta možnost bi zagotovila tehnološko 
nevtralno podporo skupaj s tržno izpostavljenos tjo proizvajalcev. Zanj o je verjetno, da bi 
prej spodbujala skoncentrirano uvedbo tehnolog ij energije iz obnovljivih virov kot pa 
porazdeljeno proizvodnjo energije blizu središ č porabe. Zato pri tej možnosti obstaja 
tveganje višjih stroškov shem podpore in in frastrukture ter težav pri pridobivanju podpore 
javnosti. Tako kot pri 3. možnosti bi bilo potencialno tveganje neželenih stranskih u činkov 
uporabe bioenergije obravnavano v okviru stro žjega pravnega okvira glede trajnosti.  
 
SL 8   SL Razpredelnica 1: Primerjava analiziranih možn osti glede na scenarij brez ukrepanja 
Merila  Možnosti  1: Brez 
sprejetja 
novih 
ukrepov na 
ravni EU  2: Cilji v zvezi 
s 
toplogrednimi 
plini / brez 
cilja v zvezi z 
energijo iz 
obnovljivih 
virov 3: Nacionalni 
cilji v zvezi z 
energijo iz 
obnovljivih 
virov po letu 
2020  4: Cilj v zvezi z 
energijo iz obnovljivih 
virov na ravni EU in 
usklajeni ukrepi  
gotovost glede politike
 = + ++ ++ 
izvedljivost 
podpore  = ++ + + 
primernost infrastrukture 
 = ++ ++ + 
notranji trg  = ++ + ++ 
tehnološke 
inovacije  = + ++ + uspešnost 
 
trajnost / 
podpora 
javnosti  = + + + 
učinkovitost  sistemski 
stroški  = = = = 
skladnost  z drugimi politikami EU 
 = + + + 
Legenda  = enako, + izboljšanje, – poslabšanje.  
7. S PREMLJANJE IN OCENJEVANJE  
Glede spremljanja in ocenjevanja se predlaga , da Komisija skrbno spremlja naslednje 
kazalnike, da bi zagotovila, da je EU na dobri po ti za dosego ciljev, ki si jih je zastavila za 
leto 2020, in lahko tako na tej osnovi dose že cilje, zastavljene za obdobje po letu 2020. 
Ustrezni sistemi poro čanja in spremljanja so na voljo na ravni EU, vklju čno z obveznostjo 
polletnega poro čanja Komisiji, ki izhaja iz direktive o energiji iz obnovljivih virov.  
Kazalnik  Relevantnost  
delež obnovljivih virov energije v kon čni porabi energije na ravni EU  razvoj energije iz obnovljivih 
virov 
zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v EU  manjše emisije toplogrednih plinov
 
raven cen ogljika v okviru sistema trgovanja z emisijskimi pravicami  učinkovitost trgov ogljika  
izvor pogonskih in drugih teko čih biogoriv, ki se porabijo v EU  trajnost  
vpliv biogoriv na rabo zemljiš č, razpoložljivost hrane in cene biomase  trajnost  
znesek finan čne pomoči držav članic za energijo iz obnovljivih virov  učinkovitost, zmanjševanje 
stroškov  
 
SL 9   SL uporaba mehanizmov sodelovanja iz direktive o energiji iz obnovljivih 
virov učinkovitost, zmanjševanje 
stroškov  
proizvodni stroški razli čnih tehnologij energije iz obnovljivih virov  učinkovitost, zmanjševanje 
stroškov  
gospodarska razpoložljivost trajnostne biomase  razvoj energije iz obnovljivih virov
 
stopnja združevanja trgov  učinkovitost, tržna integracija  
gospodarska razpoložljivost trajnostne biomase  razvoj energije iz obnovljivih 
virov 
stopnja združevanja trgov  učinkovitost, tržna integracija