SL ECB -PUBLIC  
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE  
z dne 16.  aprila  2018  
o konverziji kreditov v švicarskih frankih  
(CON/2018/21)  
 
Uvod in pravna podlaga  
Evropska centralna banka (ECB) je 31. januarja 2018 prejela zahtevo Državnega zbora Republike 
Slovenije za mnenje o predlogu zakona o razmerjih med dajalci kreditov in kreditojemalci glede kreditov v 
švicarskih frankih (v nadaljnjem besedilu: predlog zakona).  
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov  127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije 
ter iz tretje in šeste alinee člena 2(1) Odločbe Sveta 98/415/ES1, saj se predlog zakona nanaša na Banko 
Slovenije in na pravila v zvezi s finančnimi institucijami, kolikor pomembno vplivajo na stabilnost finančnih 
institucij in trgov. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje 
sprejel Svet ECB.  
 
1. Namen predloga zakona  
1.1 Namen predloga zakona je prestrukturiranje potrošniških kreditov, ki so nominirani v švicar skih 
frankih ali vsebujejo valutno klavzulo v švicarskih frankih (v nadaljnjem besedilu: krediti v švicarskih 
frankih), in sicer z zahtevo za kreditne institucije s sedežem v Sloveniji, da opravijo konverzijo 
kreditov v švicarskih frankih, pri katerih so b ile kreditne pogodbe sklenjene med 28. junijem 2004 in 
31. dec embrom 2010, v kredite v eurih.  
1.2 Cilj predloga zakona je kreditojemalce, ki so najeli kredite v švicarskih frankih, postaviti v položaj, v 
kakršnem bi bili, če bi bili njihovi krediti že od nastanka nominirani v eurih. Za ta namen predlog 
zakona določa naslednji mehanizem konverzije:  
(i) glavnica kredita v švicarskih frankih se preračuna v eure po deviznem tečaju, določenem v 
kreditni pogodbi, ki je veljal na dan, ko je kreditojemalec črpal kredit v š vicarskih frankih. 
Če je bilo ob črpanju izplačilo glavnice opravljeno v eurih, je treba za potrebe preračuna 
upoštevati dejanski znesek izplačila v eurih;  
(ii) dogovorjena obrestna mera, sestavljena iz LIBOR in v kreditni pogodbi dogovorjenega 
pribitka, se spr emeni v drugo obrestno mero, sestavljeno iz EURIBOR na datum črpanja 
kredita in istega v kreditni pogodbi dogovorjenega pribitka. Dogovorjeno obdobje za 
preračunavanje obrestne mere ostane nespremenjeno. Glede na obrazložitev predloga 
zakona se z uporabo E URIBOR v mehanizmu konverzije ščitijo legitimni poslovni interesi 
                                                 
1  Odločba Sveta 98/415/ES z dne 29. junija 1998 o posvetovanju nacionalnih organov z Evropsko centralno banko 
glede osnutkov pravnih predpisov (UL L 189, 3.7.1998, str. 42).  
ECB -PUBLIC  
2 kreditnih institucij, saj se s tem omogoča, da se upoštevajo običajne obrestne mere za 
kredite v eurih;  
(iii) dajalec kredita je dolžan pripraviti nov amortizacijski načrt v skladu z zgoraj navedenimi 
določbami, po enaki metodologiji, kot je bil narejen prvotni amortizacijski načrt;  
(iv) obroki, ki jih je kreditojemalec že plačal v skladu s prvotnim amortizacijskim načrtom, se 
preračunajo v eure po deviznem tečaju, ki je veljal na dan plačila posamezneg a obroka. Če 
je bilo plačilo obroka opravljeno v eurih, je treba za potrebe preračuna upoštevati dejanski 
znesek plačanega obroka v eurih. Že plačani obroki so osnova za poravnavo obveznosti iz 
novega amortizacijskega načrta, pri čemer se upošteva vrstni r ed poravnave obveznosti 
skladno s prvotno kreditno pogodbo;  
(v) če skupni znesek obrokov, ki jih je kreditojemalec že plačal, preračunanih v eure, kakor je 
navedeno v točki (iv), presega skupni znesek preračunanih obrokov po novem 
amortizacijskem načrtu iz točke (iii), se to šteje kot „preplačilo“. Obravnava tega preplačila 
je odvisna od zneska:  
a. če znesek preplačila ne presega skupnega zneska preračunanih obrokov, ki jih je treba 
še plačati po novem amortizacijskem načrtu, se preplačilo razdeli proporcionalno za 
poravnavo preostalih neplačanih obrokov, kredit na pogodba pa ostane v veljavi;  
b. če znesek preplačila presega celotni znesek konvertiranega kredita v švicarskih 
frankih, ki ga je kreditojemalec dolžan vrniti skladno z novim amortizacijskim načrtom, 
mora dajalec kredita v 30 dneh od datuma, ko kreditojemalec potrdi predlog konverzije, 
temu vrniti ta znesek preplačila, kreditna pogodba pa se prekine.  
1.3 Konverzija kreditov v švicarskih frankih ne velja samo za neodplačane kredite, ampak tudi za (i) v 
celoti odplačane kredite; (ii) predčasno odplačane kredite; (iii) kredite, ki so bili konvertirani v eure 
pred začetkom veljavnosti predloga zakona; (iv) kredite, pri katerih so terjatve prevzeli novi upniki, 
in (v) kreditne pogodbe, ki so jih predčasno prekinili dajalci kreditov. Predlog zakona določa, da 
morajo dajalci kreditov pripraviti nove amortizacijske načrte, in določa dodatna pravila konverzije za 
vsako od teh kategorij. V zvezi s krediti, pri katerih so terjatve prevzeli novi upniki, predlog zakona 
določa, da je prvotni dajalec kredita v razmerju do kreditojemalca še naprej odgovoren za 
konverzijo, razen če lahko zagotovi, da bo prevzemnik terjatve to konverzijo upošteval.  
1.4 Dajalec kreditov mora nove amortizacijske načrte, preračun obstoječih kreditov v švicarskih frankih 
in predloge konverzije pripraviti v 15 dneh od začetka veljavnosti predloga zakona ter jih predložiti 
kreditojemalcem. Kreditojemalec mora predlog konverzije potrditi ali zavrniti v 30 dneh po prejemu.  
1.5 Nadzor nad postopki konverzije po predlogu zakona izvaja Banka Slovenije, ki je hkrati tudi 
pristojni prekrškovni organ za kršitve določb predloga zakona.  
1.6 Predlog zakona določa, da ima dajalec kredita, čeprav mora kreditojemalcu predlagati in opraviti 
konverzijo kredita v švicarskih frankih, tudi pravico, da konverzijo izpodbija s tožbo v šestih 
mesecih od izvedene konverzije, če je kreditojemalcu razkril vse pomembne informacije v zvezi s 
tveganji, ki so povezana s krediti v zadevni tuji valuti, na način, ki je zadostoval za sprejetje 
„poučenih in preudarnih odločitev“ kreditojemalca pri sklenitvi kreditne pogodbe. Predlog zakona 
določa merila za poučeno in preudarno odločitev, ki temelji jo med drugim na razlogovanju Sodišča 
ECB -PUBLIC  
3 Evropske unije v nedavni sodbi2 v zvezi z razlago Direktive 93/13/EGS o nedovoljenih pogojih v 
potrošniških pogodbah, ki se nanaša na kredite v tuji valuti3. 
1.7 Glede na obrazložitev predloga zakona je njegov namen uresni čevanje ustavnega načela socialne 
države, sankcioniranje kršitev obveznosti v obligacijskih razmerjih ter zagotovitev pravnega varstva 
za potrošnike, ki so najeli kredite v švicarskih frankih. Obrazložitev izpostavlja vprašanje zakonitosti 
vezave kreditnih  pogodb na švicarski frank, zlasti v državi euroobmočja s stabilno valuto, kjer so se 
krediti odobravali predvsem v eurih. V obrazložitvi je navedeno, da je uporaba valutne klavzule, pri 
kateri nosijo tveganje predvsem kreditojemalci, nepoštena praksa kreditnih institucij, zlasti v 
povezavi z odsotnostjo poučene in preudarne odločitve kreditojemalcev, ki so najel i kredite v 
švicarskih frankih.  
1.8 Predlogu zakona in obrazložitvi je priložena ocena finančnih učinkov predloga zakona, ki jo je 
pripravilo Združenje Frank, potrošniška organizacija, ki zastopa interese kreditojemalcev. Ocena 
temelji na vzorcu približno 10 % trenutno aktivnih kreditov v švicarskih frankih. Po tej oceni naj bi 
„preplačila“ kreditojemalcev iz naslova 16.000 kreditov v švicarskih frankih,  ki so bili odobreni v 
Sloveniji4, če se ne sprejme predlog zakona, znašala okoli 488 milijonov EUR. Ta znesek 
predstavlja stroške, ki bi se v primeru sprejetja predloga zakona prerazporedili med 14 kreditnih 
institucij, ki so potrošnikom odobravale kredit e v švicarskih frankih. Ocena kaže, da je povprečna 
ročnost kreditov 252 mesecev in je večina kreditov na polovici obdobja odplačevanja. Po oceni bi 
se skupni znesek preplačil razporedil na 10 let, povprečno breme za posamezno banko pa bi 
znašalo približno 3,5 milijona EUR na leto. Vendar pa bi bilo breme neenakomerno razporejeno po 
bankah in bi bilo večje pri kreditnih institucijah v tuji lasti, ki so odobrile večino kreditov v švicarskih 
frankih.  
 
2. Splošne pripombe  
2.1 Pred svetovno finančno krizo je bilo izposojanje gospodinjstev in nefinančnih družb v tujih valutah 
priljubljeno v številnih državah članicah5. Kakor je ECB že ugotavljala6, se je povpraševanje po 
kreditih v tujih valutah povečalo zaradi nižjih obrestnih mer pri takih kreditih v primerjavi s krediti v 
domači valuti. Glede na dokumentacijo v obrazložitvi predloga zakona je pri večini kreditov v 
švicarskih frankih šlo in še vedno gre za hipotekarne kredite, večino teh kreditov pa so odobrile 
kreditne institucije v tuji lasti.  
2.1.1  ECB ugotavlja, da predlog zakona predvideva, da bo konverzija neodplačanih in drugih zajetih 
kreditov v švicarskih frankih v kredite v eurih prostovoljna samo za kreditojemalce. ECB tudi 
ugotavlja, da predlog zakona kreditni instituciji omogoča, da konverzijo po izvedbi izpodbi ja in s 
                                                 
2  Ruxandra Paula Andriciuc in drugi proti  Banca Româneascã SA , C-186/16,  ECLI:EU:C:2017:703 . 
3  Direktiva Sveta 93/13/EGS z dne 5. aprila 1993 o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah (UL L 95, 
21.4.1993, str.  29). 
4  Po oceni naj bi bilo odobrenih med 16.000 in 20.000 kreditov v švicarskih frankih.  
5  Za dodatne informacije o dajanju posojil v tujih valutah v Uniji glej Prilogo k Priporočilu ESRB/2011/1 Evropskega 
odbora za sistemska tveganja z dne 21. septembra 2011 o dajanju posojil v tujih valutah (UL C 342, 22.11.2011, 
str. 1). 
6  Glej odstavek 2.2 Mnenja CON/2014/59, odstavek 2.1 Mnenja CON/2015/26, odstavek 2.1 Mnenja CON/2015/32, 
odstavek 2.2 Mnenja CON/2016/39 in odstavek 2.1 Mnenja CON/2016/50. Vsa mnenja ECB so dostopna na spletni 
strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu . 
ECB -PUBLIC  
4 tem doseže, da se med strankama ponovno vzpostavi razmerje po pogojih iz prvotnega kredita v 
švicarskih frankih, če lahko na sodišču dokaže, da je kreditojemalec kredit v švicarskih frankih najel 
na podlagi poučene in preudarne odločitve, kakor je to opredeljeno v predlogu zakona.  
2.2 Pravni vidiki učinka za nazaj  
2.2.1  Kakor je ECB že ugotavljala, uvajanje ukrepov z učinkom za nazaj ogroža pravno varnost in ni 
skladno z načelom upravičenih pričakovanj7 ter lahko tudi posega v pridobljene pravice.  
2.2.2  Člen 23(1) Direktive 2014/17/EU Evropskega parlamenta in Sveta8, ki se uporablja za kreditne 
pogodbe, sklenjene od 21. marca 2016 naprej9, določa, da morajo države članice zagotoviti, da za 
kreditne pogodbe, ki se nanašajo na posojila v tuji valuti, obstaja primeren regulativni okvir, s 
katerim se zagotovi vsaj, da (a) ima potrošnik pod določenimi pogoji pravico do pretvorbe kreditne 
pogodbe v drugo valuto ali (b) obstajajo druge ureditve za omejitev tveganja menjalnega tečaja, ki 
mu je potrošnik izpostavljen v okviru kreditne pogodbe. Člen 23(5) Direktive 2014/17/EU državam 
članicam omogoča, da dodatno uredijo posojila v tuji valuti, pod pogojem, da se takšna ureditev ne 
uporablja retroaktivno. Učinek predloga zakona za nazaj ni skladen s splošnim ciljem člena 23(5) 
Direktive 2014/17/EU10, ki upošteva eno od splošnih načel prava Unije, in sicer načelo pravne 
varnosti11, ki podpira omejevanje zakonov z učinkom za nazaj12. 
2.2.3  Slovenski organi so pristojni za oceno, ali je učinek predloga zakona za nazaj skladen s 
slovenskimi pravnimi in ustavnimi načeli.  
 
3. Posebne pripombe  
3.1 Merila za upravičenost  
3.1.1  Predlog zakona ne določa posebnih meril, po katerih bi bili kreditojemalci upravičeni do udeležbe 
pri konverziji, kar zbuja pomisleke glede namena predloga zakona.  
3.2 Učinki na bančni sektor  
3.2.1  Pričakuje se, da bi imelo izvajanje predloga zakona negativne finančne posledice za slovenski 
bančni sektor. Kreditne institucije bi bile prizadete v različni meri, odvisno od tega, kolikšen obseg 
kreditov v švicarskih frankih so odobrile med 28. junijem 2004 in 31. decembrom 2010. To bi po 
pričakovanjih negativno vplivalo na dobičkonosnost, kapital in prihodnjo sposobnost kreditiranja v 
celotnem bančnem sektorju.  
3.2.2  V zvezi z možnostjo, da kreditne institucije izpodbijajo konverzijo, če lahko dokažejo,  da so bile 
kreditne pogodbe sklenjene na podlagi poučene in preudarne odločitve kreditojemalcev, je treba 
                                                 
7  Glej odstavek 3.2 Mnenja CON/2014/59, odstavek 2.2 Mnenja CON/2015/26, odstavek 3.2 Mnenja CON/2015/32, 
odstavek 3.1 Mnenja CON/2016/39, odstavka 3.1 in 3.2 Mnenja CON/2016/50 ter odstavke 4.1 do 4.3 Mnenja 
CON/2017/9.  
8  Direktiva 2014/17/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o potrošniških kreditnih pogodbah za 
stanovanjske nepremičnine in spremembi direktiv 2008/48/ES in 2013/36/EU ter Uredbe (EU) št. 1093/2010 
(UL L 60, 28.2.2014, str. 34).  
9  Glej člen 43(1) Direktive 2014/17/EU.  
10  Glej odstavke mnenj iz opombe 7. 
11 Glej na primer sodbo v zadevi Gottfried Heinrich, C -345/06, ECLI:EU:C:2009:140.  
12 Glej na primer sodbo v zadevi Ditta Angelo Tomadini Snc  proti Amministrazione delle finanze dello Stato, C -84/78, 
ECLI:EU:C:1979:129.  
ECB -PUBLIC  
5 izpostaviti, da se lahko ta možnost uporabi samo naknadno pred nacionalnim sodiščem, kar 
povzroča dodatne pravdne stroške za slovenski bančni sektor in tveganje, da zadevnih zneskov ne 
bo mogoče izterjati od kreditojemalcev. Izpostaviti je treba tudi to, da bo konverzija povzročila 
enkratno povečanje operativnih stroškov za prizadete kreditne institucije v Sloveniji, zlasti zaradi 
prestrukturiranja obs toječega varovanja pred tveganjem, ukrepov refinanciranja in stroškov, 
povezanih s preračunavanjem kreditov v švicarskih frankih za potrebe obveščanja vsak ega 
posameznega kreditojemalca.  
3.3 Učinki na finančno stabilnost  
3.3.1  ECB je že večkrat izpostavila tveganja,  povezana s krediti v tujih valutah13. Zlasti so krediti v tujih 
valutah pomenili veliko tveganje za finančno stabilnost v več državah članicah, v katerih je delež 
kreditov v tujih valutah relativno visok. V tej zvezi ECB izpostavlja analizo ESRB o teh tveg anjih v 
Priporočilu ESRB/2011/114. 
3.3.2  Kar zadeva dolgoročne učinke na finančno stabilnost, je treba pri uvajanju ukrepov v zvezi s 
poravnavo in konverzijo kreditov v tujih valutah vedno upoštevati pošteno porazdelitev bremena 
med vse deležnike, da se prepreči moralno tveganje v prihodnosti15. V obrazložitvi je navedeno, da 
predlog zakona upošteva interese kreditnih institucij, na primer s tem, da se pri konverziji za 
pripravo novih amortizacijskih načrtov uporabijo višje obrestne mere, take, kot so bile običajne pri 
kreditih v eurih. Toda pre dlog zakona določa, da se pri preračunavanju LIBOR nadomesti z 
EURIBOR, v prvotni kreditni pogodbi dogovorjeni pribitek pa se ne spremeni; zdi se, da to 
potencialno odstopa od običajne prakse kreditnih institucij, ki za kredite v eurih običajno uporabljajo 
višji pribitek kot za kredite v švicarskih frankih.  
3.3.3  Glede na to, da je Slovenija vstopila v euroobmočje šele leta 2007, bi lahko konverzija kreditov iz 
švicarskih frankov v eure med letoma 2004 in 2007 povzročila neenako obravnavo drugih strank, 
odvisno od gibanja deviznega tečaja med slovenskim tolarjem in švicarskim frankom v tem 
obdobju. Zato bi morali morda določiti metodo usklajevanja, s katero bi upoštevali gibanje deviznih 
tečajev med tolarjem, švicarskim frankom in eurom v tem obdobju.  
3.4 Učinki na slovensko gospodarstvo 
3.4.1  Kakor je ECB že ugotavljala16, bi konverzija kreditov v švicarskih frankih z učinkom za nazaj, kakor 
jo predvideva predlog zakona, lahko imela negativne učinke, če bi povzročila poslabšanje 
razpoloženja tujih vlagateljev zaradi zaznan ega zmanjšanja pravne varnosti in povečanja 
deželnega tveganja.  
 
                                                 
13  Glej zlasti pregled finančne stabilnosti ( Financial Stability Review ) ECB iz junija 2010 ter mnenja CON/2011/87, 
CON/2012/27, CON/2014/59, CON/2014/72 in CON/2014/76 v zvezi  s krediti v tujih valutah na Madžarskem in 
Mnenje CON/2015/26 v zvezi s krediti v tujih valutah na Poljskem.  
14  Sicer ne kaže, da bi bila Slovenija tak primer.  
15  Glej odstavek 3.4 Mnenja CON/2014/59, odstavek 3.3 Mnenja CON/2014/87 in odstavek 3.3.4 Mnen ja 
CON/2015/26.  
16  Glej odstavek 3.4.1 Mnenja CON/2015/26, odstavek 3.3.3 Mnenja CON/2016/39 in odstavek 3.5 Mnenja 
CON/2016/50.  
ECB -PUBLIC  
6 4. Prenos novih nalog na Banko Slovenije  
4.1 Nova naloga Banke Slovenije  
4.1.1  Predlog zakona na Banko Slovenije prenaša novo nalogo, da nadzira postopke konverzije v zvezi s 
kreditnimi institucijami17, in jo imenuje za pristojni prekrškovni organ za kršitve določb predloga 
zakona. Predlog zakona ne določa podrobneje, kaj ta naloga obsega. ECB razume, da bi nadzorna 
naloga Banke Slovenije v tej zvezi dejansko pomenila, da bi morala Banka Slovenije nadzirati  
skladnost kreditnih institucij z zahtevami predloga zakona, ki se nanašajo na prestrukturiranje 
njihovih zasebnih pogodbenih razmerij s posameznimi strankami v okviru konverzije kreditov v 
švicarskih frankih v kredite v eurih. Banka Slovenije je bila imenovana za pristojni prekrškovni 
organ v zvezi s kršitvami predloga zakona v okviru opravljanja njenih nalog bonitetnega nadzora 
kreditnih institucij18, delno pa ima tudi obstoječo vlogo na področju varstva potrošnikov19. Vendar 
pa Banka Slovenije nima nobene primerljive odgovornosti v zvezi z nadzorom skladnosti kreditnih 
institucij z zakonskimi zahtevami glede prestrukturiranja zasebno izpogajanih kreditnih pogodb med 
kreditnimi institucijami in njihovimi strankami. Predlog zakona torej na Banko Slovenije prenaša 
novo nalogo.  
4.1.2  ECB poudarja, da je treba predlagani prenos novih nalog na nacionalno centralno banko (NCB) v 
Evropskem sistemu centralnih bank (ESCB) oceniti z vidika prepovedi denarnega financiranja iz 
člena 123 Pogodbe. Za potrebe te prepovedi člen 1(1)(b)(ii) Uredbe Sveta (ES) št. 3603/9320 
opredeljuje „druge vrste kreditov“ med drugim kot „vsa financiranja obveznosti javnega sektorja 
nasproti tretjim osebam“.  
Zagotavljanje, da države članice izvajajo trdno proračunsko politiko, je eden od ključnih cil jev 
prepovedi denarnega financiranja, ki se ne sme zaobiti21. Zato se NCB ne sme zadolžiti za 
financiranje ukrepov, za katere so običajno odgovorne države članice ter ki se financirajo iz njihovih 
proračunskih virov in ne iz NCB. Da bi lahko presodili, kdaj  gre za financiranje obveznosti javnega 
sektorja nasproti tretjim osebam, ki se lahko prevede kot zagotavljanje centralnobančnega 
financiranja zunaj okvira nalog centralne banke, je treba v posameznem primeru oceniti, ali je 
naloga, ki naj bi jo opravljala NCB, naloga centralne banke ali naloga države, tj. naloga v okviru 
odgovornosti držav članic. Z drugimi besedami, vzpostavljena morajo biti ustrezna varovala, s 
katerimi se zagotovi, da se ne zaobide ohranjanje trdne proračunske politike držav članic kot cilj 
prepovedi denarnega financiranja.  
4.1.3  Svet ECB je v okviru proste presoje pri izvajanju naloge na podlagi člena 271(d) Pogodbe in 
člena 35.6 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem 
besedilu: Statut ESCB), da zagotavlja, da NCB spoštujejo obveznosti iz Pogodbe, odobril tovrstna 
varovala v obliki naslednjih meril za ugotavljanje, kaj se lahko šteje, da sodi v okvir obveznosti 
                                                 
17  V zvezi z drugimi ponudniki potrošniških kreditov, ki niso kreditne institucije pod nadzorom Banke Slovenije, se 
zadevne nadzorne naloge prenašajo na Tržni i nšpektorat Republike Slovenije.  
18  380. člen Zakona o bančništvu (Uradni list RS, št. 25/15, 44/16 – ZRPPB, 77/16 – ZCKR in 41/17).  
19  Glej Zakon o potrošniških kreditih (Uradni list RS, št. 77/16).  
20  Uredba Sveta (ES) št.  3603/93 z dne 13. decembra 1993 o opredelitvi pojmov za uporabo prepovedi iz členov 104 in 
104b(1) Pogodbe ( UL L 332, 31.12.1993, str. 1).  
21  Člen 123 Pogodbe prav tako prispeva k cilju ohranjanja stabilnosti cen in utrjuje neodvisnost centralnih bank.  
ECB -PUBLIC  
7 javnega sektorja v smislu člena 1(1)(b)(ii) Uredbe (ES) št. 3603/93, ali, z drugimi besedami, kaj 
predstavlja nalogo države.  
Prvič, naloge centralne banke so zlasti tiste naloge, ki so povezane z nalogami, ki so bile 
prenesene na ECB in NCB s Pogodbo in Statutom ESCB. Te naloge so opredeljene predvsem v 
členu 127(2), (5) in (6) in členu 128(1)  Pogodbe ter členu 22 in členu 25.1 Statuta ESCB.  
Drugič, ker člen 14.4 Statuta ESCB omogoča, da NCB opravljajo „druge funkcije“, nove naloge, 
tj. naloge, ki niso povezane z nalogami, ki so bile prenesene na ECB in NCB, niso same po sebi 
izključene. Vendar  pa je treba nove naloge, ki jih opravlja NCB in niso običajne naloge NCB ali se 
očitno izvajajo v imenu in izključnem interesu države ali drugih subjektov javnega sektorja, šteti za 
naloge države.  
Tretjič, pomembno merilo za določitev, da nova naloga ni o bičajna naloga NCB ali se očitno izvaja 
v imenu in izključnem interesu države ali drugih subjektov javnega sektorja, je vpliv te naloge na 
institucionalno, finančno in osebno neodvisnost te NCB.  
Upoštevati je treba zlasti naslednje vidike:  
(a) ali zaradi opravljanja nove naloge nastaja nasprotje interesov v razmerju do obstoječih nalog 
centralne banke, ki ni ustrezno obravnavano, in ali nova naloga teh obstoječih nalog 
centralne banke nujno ne dopolnjuje. V primeru nasprotja interesov med obstoječimi in 
novimi nalogami je treba vzpostaviti zadostna varovala za omejitev tega nasprotja. 
Medsebojnega dopolnjevanja nove naloge in obstoječih nalog centralne banke se ne sme 
razlagati široko, da to ne privede do nastanka neskončne verige pomožnih nalog. Tako 
dopolnjevanje je treba proučiti v povezavi s financiranjem teh nalog;  
(b) ali je opravljanje nove naloge brez novih finančnih virov nesorazmerno s finančnimi ali 
organizacijskimi zmožnostmi NCB ter lahko negativno vpliva na zmožnost pravilnega 
opravljanja obstoj ečih nalog centralne banke;  
(c) ali opravljanje nove naloge sodi v institucionalno ureditev NCB ob upoštevanju vidikov 
neodvisnosti centralne banke in odgovornosti;  
(d) ali zaradi opravljanja nove naloge nastajajo znatna finančna tveganja;  
(e) ali opravlja nje nove naloge člane organov odločanja NCB izpostavlja političnim tveganjem, ki 
so nesorazmerna ter lahko tudi vplivajo na njihovo osebno neodvisnost in zlasti na jamstvo 
mandata, določeno v členu 14.2 Statuta ESCB.  
4.1.4  Na podlagi zgoraj navedenih meril je v naslednjih odstavkih ocenjeno, ali je nova naloga Banke 
Slovenije skladna s prepovedjo denarnega financiranja.  
4.2 Naloge, povezane z nalogami, ki so prenesene na ECB in NCB s Pogodbo in Statutom ESCB  
4.2.1  Nadziranje skladnosti kreditnih institucij z zahtevami predloga zakona glede prestrukturiranja 
zasebno izpogajanih kreditnih pogodb s strankami ni med temeljnimi nalogami centralne banke, ki 
so navedene v členu 127(2) ali (5) Pogodbe ali drugače prenesene na NCB s Statutom ESCB. 
Nova naloga, ki se prenaša na Banko Slovenije, ni del njenih nalog bonitetnega nadzora. Nova 
naloga, ki se s predlogom zakona prenaša na Banko Slovenije, tako ni neposredno povezana z 
nalogami, ki so prenesene na ECB in NCB s Pogodbo in Statutom ESCB. Zato je treba prenos te 
ECB -PUBLIC  
8 naloge na Banko Slovenije skrbno oceniti, da se ugotovi, ali ta naloga predstavlja nalogo države in 
ali njeno financiranje sproža vprašanja v zvezi z denarnim financiranjem22. 
4.3 Naloge, ki niso običajne naloge NCB  
4.3.1  Nova naloga, ki se prenaša na Banko Slovenije, se nanaša na nadziranje skladnosti kreditnih 
institucij z zahtevami predloga zakona glede prestrukturiranja zasebno izpogajanih kreditnih 
pogodb med kreditnimi institucijami in njihovimi strankami. Lahko se raz ume, da je nova naloga 
Banke Slovenije delno p ovezana z varstvom potrošnikov.  
4.3.2  Treba je analizirati, ali ta nova naloga ni običajna naloga NCB. Kaže, da večini NCB tovrstne 
naloge niso bile dodeljene, je pa ECB ugotovila, da je v dveh državah članicah NCB dobila 
podobne naloge. Na Cipru23 in Madžarskem24 je NCB dobila naloge v zvezi z nadzorom skladnosti 
kreditnih institucij z zakonskimi zahtevami glede prestrukturiranja zasebnih kreditnih pogodb med 
kreditnimi institucijami in njihovimi strankami. V primeru Madžarske so te naloge vsebinsko 
podobne nalogam, ki bi se po predlogu zakona prenesle na Banko Slovenije. Poleg tega so NCB 
na Hrvaškem25, v Češki republiki26, na Irskem27, v Italiji28 in na Slovaškem29 dobile podobne 
nadzorne naloge, ki se nanašajo splošneje n a varstvo potrošnikov in preglednost kreditnih pogodb. 
Glede na to in ob upoštevanju sedanjih vlog številnih NCB v ESCB v zvezi z varstvom potrošnikov 
na področju finančnih storitev30 se ne zdi, da bi bila nova naloga popolnoma neobičajna naloga 
NCB. Bi se pa štelo, da nova naloga ni običajna, če bi nadzorna vloga Banke Slovenije obsegala 
tudi reševanje sporov med pogodbenimi strankami, kar je običajno naloga sodišča.  
4.4 Naloge, ki se očitno izvajajo v imenu in izključnem interesu države  
4.4.1  Glede na obrazložitev predloga zakona je njegov namen uresničevanje ustavnega načela socialne 
države, sankcioniranje kršitev obveznosti v obligacijskih razmerjih ter zagotovitev pravnega varstva 
                                                 
22  Glej na primer odstavek 3.4.1 Mnenja CON/2017/12, odstavek 2.2.1 Mnenja CON/2017/32, odstavek 3.1 Mnenja 
CON/2017/43 in odstavek 3.1 Mnenja CON/2017/52.  
23  Centralna banka Central Bank of Cyprus ima pooblastila za sankcioniranje v zvezi s skladnostjo kreditnih institucij z 
omejitvami glede spreminjanja obrestnih mer pri kreditih, ki so določene v ciprskem zakonu 160(I)/1999, ter 
nadzorne naloge, ki se nanašajo tudi na civilnopravne vidike na področju plačilnih storitev in hipotekarnih kreditov. V 
povezavi z opravljanjem teh nalog lahko Central Bank of Cyprus tudi zahteva in pregleda zasebno izpogajane 
pogodbe med kreditnimi instituc ijami in njihovimi strankami.  
24  Magyar Nemzeti Bank ima nadzorno vlogo v povezavi s skladnostjo kreditnih institucij z zakonsk imi zahtevami glede 
konverzije potrošniških kreditov v tujih valutah, vključno s krediti v švicarskih frankih, kakor je opredeljeno v veljavnih 
zakonih (npr. v zakonu XXXVIII iz leta 2014 in zakonu XL iz leta 2014, kakor sta bila spremenjena z zakonom 
LXXVIII iz leta 2014, zakonu XXVII iz leta 2014, zakonu LII iz leta 2015 (o spremembi zakona XL iz leta 2014) ter 
zakonu CXLV iz leta 2015). Opravljanje teh nadzornih nalog obsega preverjanje skladnosti kreditnih institucij, kar 
vključuje tudi pregled zasebno izpogajanih pogodb med kreditnimi institucijami in njihovimi strankami. Glej Mnenje 
CON/2014/72.  
25  Hrvatska narodna banka pregleduje skladnost kreditnih institucij z zakonom o kreditnih institucijah, kar vključuje 
skladnost z notranjimi akti kreditnih ins titucij, ki urejajo razmerje z njihovimi strankami, sklenjenimi pogodbami in 
določbami predpisov o varstvu potrošnikov.  
26  Centralni banki Česká národní banka so bile dodeljene naloge v zvezi z varstvom potrošnikov, vključno z 
nadziranjem skladnosti nadzor ovanih subjektov s prepovedjo nepoštenih poslovnih praks ter nadziranjem 
spoštovanja pravil glede diskriminacije potrošnikov in obveznosti obveščanja o cenah.  
27  Glej na primer odstavek 3.4.2 Mnenja CON/2017/12.  
28  Centralni banki Banca d’Italia so bile dodeljene naloge v zvezi z nadziranjem preglednosti pogodbenih pogojev 
bančnih in finančnih pogodb, ki jih sklenejo kreditne institucije in dajalci kreditov, ki niso kreditne institucije.  
29  Národná banka Slovenska ima pooblastila na področju varstva potrošnikov pri finančnih storitvah, ki vključujejo 
predhodno oceno nepoštenih poslovnih praks nadzorovanih subjektov in nesprejemljivih pogojev v pogodbah o 
opravljanju finančnih storitev. Ta nadzor ne obsega reševanja sporov med nadzorovanimi subjekti in njihovimi 
strankami.  
30  Glej na primer odstavek 3.4.2 Mnenja CON/2017/12.  
ECB -PUBLIC  
9 za številne potrošnike, ki so najeli  kredite v švicarskih frankih. Predlog zakona je torej namenjen za 
zagotavljanje varstva potrošnikov pri finančnih storitvah. Kakor je ECB že ugotavljala31, NCB 
„najlažje oceni pogoje kreditnih pogodb, ki jih sklenejo potrošniki, in vpliv novih zakonskih ukrepov 
na finančne institucije. [NCB] lahko v okv iru svojih nalog prispeva k preprečevanju in zmanjševanju 
sistemskih t veganj za finančno stabilnost“.  Zaradi uporabe predloga zakona za nazaj ni jasno, ali bi 
predlog zakona dejansko zagotovil, da se izpolni cilj varstva potrošnikov pri finančnih storitvah. 
Tako obstaja tveganje, da bi Banka Slovenije pri izvajanju nadzornih funkcij delovala izključno v 
interesu drugega subjekta javnega prava.  
4.5 Ali zaradi opravljanja nove naloge nastaja nasprotje interesov v razmerju do obstoječih nalog 
centralne banke  
4.5.1  Lahko se šteje, da nova naloga Banke Slovenije vsaj delno dopolnjuje njene druge obstoječe 
podobne nadzorne naloge in naloge v zvezi z varstvom potrošnikov.  Tako kot pri drugih nalogah v 
zvezi z varstvom potrošnikov je treba vzpostaviti zadostne ukrepe za omejitev nasprotja interesov, 
s katerimi se zagotovi, da v tem primeru prevladajo vidiki nadzora32. 
4.6 Ali je opravljanje nove naloge nesorazmerno s finančnimi ali organizacijskimi zmožnostmi Banke 
Slovenije  
4.6.1  Načelo finančne neodvisnosti zahteva, da države član ice ne smejo spraviti svojih NCB v položaj, v 
katerem imajo nezadostna sredstva za opravljanje nalog, povezanih z ESCB, in nacionalnih nalog, 
in sicer z operativnega in finančnega vidika. Poleg tega mora v primeru dodelitve posameznih 
novih nalog NCB vsaka zadevna NCB imeti na voljo zadostne finančne in človeške vire, tako da se 
zagotovi, da se lahko te naloge opravljajo brez vpliva na finančne ali operativne zmožnosti NCB za 
opravljanje nalog ESCB33. Da se zagotovi, da se ne poslabša zmožnost Banke Slovenij e za 
opravljanje nalog, povezanih z ESCB, mora imeti Banka Slovenije na razpolago vire, ki jih 
potrebuje za opravljanje nalog po predlogu zakona. V tej zgodnji fazi je težko predvideti, koliko 
dodatnih virov bo Banka Slovenije potrebovala za opravljanje nove nadzorne naloge po predlogu 
zakona. Je pa verjetno, da bo morala Banka Slovenije izvajanju te nove nadzorne naloge nameniti 
dodatne človeške, tehnične in finančne vire. To bi lahko pomenilo dodatno breme za obstoječe 
naloge NCB in nadzorne naloge, ki ji h opravlja Banka Slovenije. Medtem ko morajo nadzorovani 
subjekti Banki Slovenije plačevati nadomestilo za opravljanje nadzornih nalog po Zakonu o 
potrošniških kreditih34, predlog zakona ne predvideva povračila stroškov Banke Slovenije zaradi 
opravljanja no ve naloge. ECB poziva organ, ki se posvetuje, naj upošteva vpliv predloga zakona na 
vire Banke Slovenije.  
4.7 Ali opravljanje nove naloge sodi v institucionalno ureditev Banke Slovenije ob upoštevanju vidikov 
neodvisnosti centralne banke in odgovornosti  
4.7.1  Upošte vati je treba tudi možen vpliv nove naloge na institucionalno, finančno in osebno 
neodvisnost Banke Slovenije.  
                                                 
31  Glej na primer odstavek 3.2 Mnenja CON/2014/72.  
32  Glej odstavek  3.1 Mnenja CON/2015/21 in odstavek  2.2.2 Mnenja CON/2016/31.  
33  Glej na primer odstavek 2.2.5 Mnenja CON/2017/32, odstavek 3.3.2 Mnenja CON/2017/43 in odstavek 3.3.2 Mnenja 
CON/2017/52.  
34  Glej 79. člen Zakona o potrošniških kreditih.  
ECB -PUBLIC  
10 4.8 Ali zaradi opravljanja nalog nastajajo znatna finančna tveganja  
4.8.1  Predlog zakona ne vsebuje posebnih določb o odgovornosti v zvezi z izvajanjem pooblastil Banke 
Slovenije po predlogu zakona ali neizvajanjem teh pooblastil. Za morebitno odgovornost Banke 
Slovenije v zvezi z opravljanjem nove naloge bodo tako veljala pravila o odgovornosti za škodo, 
povzročeno v zvezi z izvajanjem javnih pooblastil,  v skladu z Zakonom o bančništvu in splošna 
ureditev odgovornosti po slovenskem pravu. Splošna ureditev odgovornosti bi se uporabljala tudi v 
zvezi z morebitno škodo zaradi odločitev Banke Slovenije v postopkih nadzora na podlagi predloga 
zakona, ki bi jih nato sodišče razveljavilo.  
4.9 Ali opravljanje nove naloge člane organov odločanja Banke Slovenije izpostavlja nesorazmernim 
političnim tveganjem in vpliva na njihovo osebno neodvisnost  
4.9.1  Zaradi občutljivosti tematike in velike pozornosti javnosti, ki je je v S loveniji deležno 
prestrukturiranje kreditov v švicarskih frankih, bi bilo treba upoštevati, ali bi zaradi opravljanja nove 
naloge lahko prišlo do nesorazmernega političnega tveganja ali vpliva na osebno neodvisnost 
članov organov odločanja Banke Slovenije.  V tej zvezi bi lahko proučili možnost, da bi to nalogo 
prenesli na ločeno državno agencijo, ki bi ji Banka Slovenije glede na strokovno znanje in izkušnje 
s slovenskim bančnim sektorjem lahko zagotavljala tehnično podporo35. 
4.10 Sklep  
4.10.1  V zvezi z združljivostjo predloga zakona s prepovedjo denarnega financiranja je treba izpostaviti 
naslednje. Nova naloga Banke Slovenije, ki se nanaša na nadziranje skladnosti kreditnih institucij z 
zahtevami predloga zakona glede prestrukturiranja zasebno izpogajanih kreditnih po godb med 
kreditnimi institucijami in njihovimi strankami, se lahko šteje za nalogo centralne banke. Ker pa 
nova naloga, ki se s predlogom zakona prenaša na Banko Slovenije, ne sme negativno vplivati na 
njeno zmožnost za opravljanje nalog NCB ali nalog, pov ezanih z ESCB, je treba skrbno upoštevati 
vpliv te naloge na operativne zmožnosti Banke Slovenije. Poleg tega bi bilo treba skrbno 
upoštevati, ali bi zaradi opravljanja nove naloge lahko prišlo do nesorazmernega političnega 
tveganja ali vpliva na osebno neodvisnost članov org anov odločanja Banke Slovenije.  
 
To mnenje bo objavljeno na spletni strani ECB.  
 
 
V Frankfurtu na Majni, 16.  aprila 2018  
 
[podpis]  
 
Predsednik ECB  
Mario DRAGHI  
                                                 
35  Glej na primer Mnenje CON/2017/19.