SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 8.4.2009 
SEC(2009) 454 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Spremni dokument k 
 
SPOROČILU KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU 
 
Izgradnja trajnostne prihodnosti ribogojstva 
 
Nova pobuda za Strategijo za trajnostni  
razvoj evropskega ribogojstva 
 
POVZETEK OCENE U ČINKA  
  
{COM(2009) 162 kon č.} 
{SEC(2009) 453} 
SL 2   SL POVZETEK  
Evropska komisija je v le tu 2002 predstavila Sporo čilo o strategiji za trajnostni razvoj 
evropskega ribogojstva1 kot prvi dokument, ki je na ev ropski ravni postavil ribogojstvo v 
ospredje. GD MARE (prej GD FISH) je leta 2007 ocenil dosedanji napredek. Na podlagi te 
ocene ter glede na dejstvo, da eden glavnih ciljev  iz leta 2002, in sicer glede delovnih mest in 
rasti proizvodnje, ni b il dosežen, je Komisija pri čela s širokim posvetovanjem in razpravo z 
vsemi zainteresiranimi stranmi o priložnos tih in izzivih evropskega ribogojstva. 
V času teh posvetovanj in ocenjevanja je bilo ugotovljenih mnogo vprašan j, ki jih obravnava 
pričujoči dokument. Cilji iz leta 2002 so bili glede preskrbe varne hrane iz ribogojstva ob 
zagotavljanju zdravstveneg a varstva in dobrega po čutja živali ter glede zagotavljanja, da je 
ribogojstvo zakonsko urejeno, ve činoma doseženi. Vendar je poglavitna ugotovljena težava 
vsesplošna stagnacija ribogojstva v EU na ra vni proizvodnje v primerjavi s trajno rastjo te 
industrije v svetovnem merilu, kar traja od za četka tisočletja. Ribogojni sektor EU ima 
številne prednosti in je vod ilen pri tehnoloških inovacijah in razvoju, vendar se soo ča tudi z 
mnogimi težavami. Poglavitni  omenjeni dejavniki vklju čujejo splošne gospoda rske obete za 
ribogojstvo EU, zlasti konkurenco z uvozom , strukturne in industrijske zna čilnosti ribogojne 
dejavnosti EU skupaj z izzivi ribogojstva v EU  glede zahtev za varstvo okolja, potrebe po 
premagovanju omejitev prostora in konkurenco za dostop do vode ter izzive zagotavljanja 
visoke ravni zdravstvenega varstva in dobrega po čutja živali. Omenjeno posvetovanje je 
pokazalo pomen raziskovanja, usmerjenega v potrebe industrije, na tem novem podro čju 
udomačevanja živali, je pa tudi opozorilo na dod atne težave, kot so pomanjkanje zavedanja o 
ribogojstvu in posledi čen učinek na podobo te industrije, potreba po boljšem upravljanju s 
komunikacijo in udeležbo zainteresiranih strani ter potreba po enakem položaju in zmanjšanju 
upravnih bremen. 
Ta dokument zajema tri široke možnosti za obr avnavo vprašanj, na katere je opozorilo 
posvetovanje. 
Prva možnost je bil scenarij ne spremenjenega stanja, t.j. ne sprejeti konkretnih  pobud in ostati 
v okviru strategije, razvite v le tu 2002. Ta možnost bi tudi po menila, da se pri oblikovanju 
politik, ki imajo lahko vpliv na rib ogojstvo, „k stvarem pristopa kot obi čajno“ in se tudi glede 
ustvarjanja delovnih mest nadaljuje  s ciljem iz leta 2002, za katerega pa je znano, da se ga ne 
dosega.  
Druga možnost je bila ponoviti enako vrsto pobu de kot v letu 2002 in predlagati prenovljeno 
strategijo za trajno stni razvoj ribogojstva v EU. To  bi pomenilo pripravo sporo čila o politi čni 
usmeritvi, s katerim bi se dolo čili strateški cilji in  oblikovali predlogi za morebitno nadaljnje 
ravnanje na razli čnih zadevnih podro čjih politike. Pod to opcijo  je bilo predlaganih ve č 
nadaljnjih možnosti, predvsem se je presojal o, ali je smotrno obdržati ali revidirati dolo čene 
strateške cilje iz leta 2002 ter ali je treba dolo čiti ravnanja za vse zainteres irane strani ali zgolj 
ravnanja, ki spadajo v domeno organov oblasti. Med presojanjem se je preu čilo možnosti, da 
bi temu politi čnemu sporo čilu dodali spremne predloge dolo čenih „ribogojsko usmerjenih“ 
dopolnitev finan čnih instrumentov Skupnosti (Evropski ribi ški sklad EFF), ki bi delovale kot 
vzvod za krepitev nekaterih razsežnosti strate gije. Podopcija se ni ohranila zaradi časovnih 
pomislekov in pomislekov glede sorazmernos ti ter zaradi tega, ker se v kratkem pri čakuje še 
                                                 
1 COM(2002) 511 kon č. 
SL 3   SL druge ocene (naknadno oceno Finan čnega instrumenta za usmerjanje ribištva, ki se za čne z 
letom 2009)2. 
Zadnja predvidena možnost je bila bistveno spremeniti pristop s postavitvijo temeljev 
vsestranske „skupne politike ribogojstva EU“ preko ve čstranskega zakonodajnega okvira 
nekje med skupno ribiško politiko (ki pokriva samo  ribištvo in z njim povezana vprašanja) in 
skupno kmetijsko politiko, kar bi pomenilo tudi dolo čitev proizvodnih cilj ev na ravni EU. Ta 
možnost je bila dokaj hitro opuš čena, saj bi bila v mnogi h pogledih v neskladju z na čelom 
subsidiarnosti. 
Dejanskega razvoja industrije ne morejo prep rosto narekovati organi oblasti, imajo pa ti 
pomembno vlogo pri zagotavljanju pogojev in okvirov, v katerih se  industrija lahko – ali ne –
 razvija. Zaklju ček te analize je, da se je treba s poprijeti z navedenimi izzivi s stališ ča vloge 
javnih oblasti v EU, vklju čno na nacionalnih in regionalnih ravneh, sa j so te še vedno 
pristojne za mnogo dejavnikov, ki zelo vplivajo na  razvoj ribogojstva ( npr. licenciranje in 
prostorsko na črtovanje). Glede na številne politike EU, ki vplivajo na razvoj ribogojstva, je 
bila ugotovljena potreba po usklajenem pristopu in skupni viziji. Ta ocena je predvsem poudarila vrednost nove pobude za  ribogojstvo EU – s politi čnim sporo čilom Komisije, da se 
posodobi strategija iz leta 2002 in da se jo prilagodi novim okoliš činam, na novo dolo či 
nekatere izmed njenih strateških ciljev (z ve čjim poudarkom na konkuren čnosti in 
upravljanju) ter v podporo tej industriji zagotovi vodenje EU. 
Cilj je torej zagotoviti novo pobudo za strategijo za trajnostni razvoj evropskega ribogojstva z 
obravnavanjem vloge organov oblasti pri vzpost avljanju primernega okvira za trajnostni 
razvoj ribogojstva v Evropi in z odpra vo ozkih grl, kar bi tej industriji omogo čilo poln razvoj 
potenciala. Vendar pa bo strategija v celoti uspešna le, če jo nadalje podprejo države članice 
in če se prenese v konkretna dejanja na  regionalni in lokalni ravni.  
                                                
 
2 Vendar to ne vpliva na katero koli prihodnjo odlo čitev za pregled finan čne podpore te dejavnosti EU v 
trenutni finan čni krizi in ob upoštevanju razprave na evropskem vrhu decembra 2008.