RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2020/1882

z dne 14. maja 2020

s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018, oddelek IV – Sodišče Evropske unije

EVROPSKI PARLAMENT,

— ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018, oddelek IV – Sodišče Evropske unije,

— ob upoštevanju člena 100 in Priloge V Poslovnika,

— ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve,

— ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A9-0027/2020),

A. ker želi organ za podelitev razrešnice med postopkom podelitve poudariti poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrega upravljanja človeških virov;

1. z zadovoljstvom ugotavlja, da je Računsko sodišče v letnem poročilu za leto 2018 navedlo, da ni ugotovilo hujših pomanjkljivosti v zvezi z revidiranimi področji, ki so se nanašala na človeške vire in javna naročila Sodišča Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: sodišče);

2. pozdravlja ugotovitev Računskega sodišča, da v zvezi s celotnimi plačili za upravne odhodke sodišča v letu, ki se je končalo 31. decembra 2018, ni bilo pomembnih napak in da so bili pregledani nadzorni in kontrolni sistemi učinkoviti;

3. v splošnem obžaluje, da je deseto poglavje o upravi v poročilu Računskega sodišča za leto 2018 dokaj omejeno tako po obsegu kot po ugotovitvah, ne glede na dejstvo, da se razdelek 5 večletnega finančnega okvira, namenjen upravi, obravnava kot razdelek z majhnim tveganjem;

4. ugotavlja, da je Računsko sodišče za vse institucije in organe izbralo vzorec 45 transakcij v razdelku 5, ki je v večletnem finančnem okviru namenjen upravi; ugotavlja, da je bil vzorec izbran tako, da je reprezentativen za porabo v razdelku 5, ki predstavlja 6,3 % proračuna Unije; ugotavlja, da je Računsko sodišče upravne odhodke uvrstilo med odhodke z nizkim tveganjem; vseeno meni, da za sklop „druge institucije“ ni bilo izbranih zadostno število transakcij, zato Računsko sodišče poziva, naj število transakcij, ki jih bo pregledalo, poveča vsaj za 10 %;

5. ugotavlja, da je proračun sodišča v letu 2018 znašal 410 025 089 EUR, kar je 2,67 % več kot v letu 2017 (399 344 000 EUR); ugotavlja, da je skupna stopnja izvrševanja znašala 99,18 % (v primerjavi z 98,69 % v letu 2017);

6. pozdravlja v splošnem preudarno in dobro finančno poslovodenje sodišča v proračunskem letu 2018; je seznanjen z visoko stopnjo izvrševanja proračuna pod naslovom 1 (zaposleni na sodišču: 75 % izvršenega proračuna) in naslovom 2 (stavbe, pohištvo, oprema in razni odhodki iz poslovanja: preostanek izvršenega proračuna), ki znaša 99,0 % in 99,8 % (v primerjavi z 98,6 % in 99,1 % v letu 2017);

7. priznava, da si sodišče prizadeva preprečiti očitno neskladje med obveznostmi (99,18 %) in plačili (94,04 %); pozdravlja, da sodišče zelo pozorno nadzoruje proračunsko izvrševanje med letom, pri čemer pripravlja mesečne preglede, da bi zagotovilo čim boljšo uporabo sredstev, ki so na voljo;

8. poudarja, da sodišče načela oblikovanja proračuna glede na uspešnost uporablja za vse upravne službe; je seznanjen z določitvijo posebnih ciljev skupaj z enim ali več merljivimi kazalniki, ki imajo izjemno pomembno vlogo pri pripravi letnega proračuna; ugotavlja, da so bile z vsemi službami organizirane delavnice, katerih cilj je bila uskladitev pristopa in izmenjava najboljše prakse;

9. obžaluje pa, da so se odhodki v zvezi s proračunsko postavko 2 0 2 2 – „Čiščenje in vzdrževanje“ med letoma 2017 in 2018 povečali za 11,81 %, kar izhaja iz nove pogodbe o vzdrževanju stavb in drugih dejavnikov, ki še niso bili ocenjeni in pri katerih je prišlo do povečanja odhodkov iz proračunske vrstice; poziva sodišče, naj si še naprej prizadeva pripravljati razumne proračunske ocene;

10. je zadovoljen, da se je stopnja v zvezi z izvrševanjem končnih proračunskih sredstev za seje in konference v letu 2018 povečala na 98,83 % (v primerjavi z 81,40 % v letu 2017); se zaveda, da je ta proračunska postavka deloma namenjena financiranju uradnih obiskov in slavnostnih prireditev, pri katerih je proračunsko načrtovanje zaradi nepredvidenih dogodkov manj zanesljivo;

11. pozdravlja prizadevanja sodišča, da bi letno poročilo o dejavnostih objavilo 29. aprila; ugotavlja, da sodišče v sodelovanju z drugimi institucijami preučuje možnost, da bi bil ta datum še zgodnejši, saj bo imel tako proračunski organ več časa za podrobnejše analize in postopek za razrešnice;

12. priznava, da si sodišče prizadeva izvajati priporočila Računskega sodišča, zlasti v zvezi s proaktivnim upravljanjem zadev po urnikih, prilagojenih naravi in kompleksnosti posameznih primerov; potrjuje, da sodišče s skrbnim načrtovanjem in spremljanjem zagotavlja nemoten potek sodnih postopkov; ugotavlja, da so leta 2018 postopki na sodišču v povprečju trajali 15,7 meseca (v primerjavi s 16,4 meseca v letu 2017), na splošnem sodišču pa 20 mesecev (20,6 meseca v letu 2015 in 16 mesecev v letu 2017); sodišče spodbuja, naj si te postopke prizadeva še skrajšati, kjer je le mogoče;

13. je seznanjen, da sta glavni nalogi sodišča poskrbeti, da bo obravnava zadev pred obema sodiščema končana v razumnem času in da to ne bo vplivalo na kakovost sodnih odločitev; ugotavlja, da je bilo mogoče s strogim nadzornim sistemom in visoko stopnjo pozornosti v zadnjih letih skrajšati povprečno dolžino obravnave postopkov; ugotavlja pa, da to terja nenehno pozornost, zlasti v luči povečanega obsega dela;

14. pozdravlja, da so uporabniki aplikacije e-Curia,(ki je od 1. decembra 2018 obvezna za izmenjavo postopkovne dokumentacije med odvetniki in splošnim sodiščem) izrazili zadovoljstvo; ugotavlja, da sodišče ni predpisalo obvezne uporabe aplikacije e-Curia; spodbuja Sodišče Evropske unije, naj po vzoru splošnega sodišča razmisli o tem, da bi e-Curia postala obvezna; želi pohvaliti dejstvo, da ta razvoj prispeva k varnosti in hitrosti izmenjave, prav tako pa je prijaznejša do okolja (zmanjšana uporaba papirja) in zmanjšuje stroške poštnih storitev; spodbuja sodišče, naj si še naprej prizadeva za čim širšo digitalizacijo vseh faz sodnega postopka;

15. upošteva, da so potrebni nadaljnji organizacijski in postopkovni ukrepi, da bo lahko sodišče kos čedalje večji delovni obremenitvi, ne da bi ogrozilo svoje cilje; ugotavlja, da je sodišče na podlagi člena 281(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) 26. marca 2018 vložilo zahtevo za spremembo protokola št. 3 o statutu Sodišča Evropske unije in da se je ta zakonodajni postopek končal s sprejetjem Uredbe (EU, Euratom) 2019/629 Evropskega parlamenta in Sveta (1);

16. ugotavlja, da je bilo leta 2018 na sodišču 2 217 delovnih mest, ki jih je zasedalo 1 413 uradnikov (ali 64 %), 650 začasnih uslužbencev (ali 29 %) in 154 pogodbenih uslužbencev (ali 7 %) (v primerjavi z 2 180 delovnimi mesti v letu 2017);

17. opozarja, da se razčlenitev delovnih mest glede na področje dejavnosti glede na pretekla leta ni dosti spremenila, saj so najmanj 85 % delovnih mest zasedali zaposleni, ki opravljajo pravne in jezikovne dejavnosti; ugotavlja, da je stopnja zasedenosti delovnih mest v letu 2018 ostala zelo visoka (97 %) zaradi nezmanjšanega obsega sodnih dejavnosti, ki zahteva hitro in optimalno zasedbo vseh prostih delovnih mest;

18. glede na stalno povečevanje števila zadev ponavlja, da bi bilo mogoče s prilagodljivim dodeljevanjem virov, zlasti obstoječih strokovnih sodelavcev, povečati učinkovitost sodišča; poziva sodišče, naj poroča o konkretnih ukrepih, ki jih je sprejelo;

19. izraža zaskrbljenost, da je imelo leta 2018 sodišče 274 praktikantov, od katerih pa jih je le 87 prejemalo mesečno štipendijo v višini 1 120 EUR; pozdravlja dejstvo, da je sodišče sprejelo nova pravila o praktikantih in zahtevalo dodatna sredstva, da bo lahko od leta 2019 naprej financiralo štipendije za praktikante v kabinetih članov; ugotavlja pa, da še vedno ne bodo pošteno plačane vse razpisane prakse; (v povezavi z nediskriminacijo in poštenim plačilom) sodišče poziva, naj hitro sprejme odločitev o začetku plačevanja vseh praktikantov; poziva ga tudi, naj pošteno plačilo zagotovi vsem svojim delavcem;

20. pozdravlja reformo splošnega sodišča, ki je pomagala zmanjšati sodne zaostanke in skrajšati povprečno dolžino postopkov; ugotavlja, da je splošno sodišče v letu 2018 zaključilo 13 % več zadev kot v letu 2017, število nerešenih zadev pa je zmanjšalo za 12 %;

21. pozdravlja dejstvo, da sta obe sodišči, ki sestavljata Sodišče Evropske unije, v letu 2018 skupaj zaključili 1 769 zadev, kar je rekordna produktivnost, kar potrjuje splošni trend velikega povečanja sodnih dejavnosti v obdobju 2012–2018;

22. poudarja, da je sodišče leta 2018 prejelo največ novih zadev v enem letu (849, kar je 15 % več v primerjavi z letom 2017); pozdravlja rekordno število zaključenih zadev (skupaj 760, kar predstavlja 10-odstotno povečanje v primerjavi z letom 2017);

23. pozdravlja dejstvo, da je splošno sodišče leta 2018 prvič v svoji zgodovini preseglo prag 1 000 zaključenih zadev (natančno 1 009); poleg tega poudarja, da se je število nerešenih zadev znatno zmanjšalo, in sicer za 12 % v primerjavi z letom 2017 (1 333 nerešenih zadev na dan 31. decembra 2018 v primerjavi s 1 508 v prejšnjem letu);

24. je seznanjen, da se nenehno povečuje delež žensk na vodilnih položajih, ki je v letu 2018 dosegel 37,7 %, medtem ko je leta 2016 znašal 35 %, leta 2013 pa 30 %; ugotavlja, da je bilo leta 2018 na vodstvenih položajih zaposlenih 27 žensk (21 na srednjih vodstvenih položajih in 6 na višjih vodstvenih položajih), medtem ko je bilo moških vodij 45; pozdravlja, da si prizadeva sodišče z ustanovitvijo posebnega organa, ki bo pripravljal in spremljal konkretne programe, ukrepe in seje za ozaveščanje, izpopolniti politiko na področju enakih možnosti in raznolikosti; poziva sodišče, naj nadaljuje prizadevanja v zvezi s tem;

25. ugotavlja pa, da je število žensk med sodniki še vedno neuravnoteženo, tako na sodišču kot na splošnem sodišču; ponovno poziva člane Sveta, naj to pomanjkljivost odpravijo z dejavnim spodbujanjem enakosti spolov pri imenovanju sodnikov v skladu z načeli iz člena 8 PDEU in člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, pa tudi z obveznostmi v skladu z uredbama (EU, Euratom) 2015/2422 Evropskega parlamenta in Sveta (2) in (EU, Euratom) 2019/629;

26. znova opozarja, da je treba pozorno spremljati geografsko uravnoteženost kadrov, zlasti na vodstvenih položajih; ugotavlja, da samo 15 izmed 57 vodij oddelkov na sodišču in 2 izmed njegovih 13 direktorjev prihaja iz držav članic, ki so se Uniji pridružile od maja 2004; znova spodbuja sodišče, naj oblikuje politiko za izboljšanje geografske uravnoteženosti in o tem poroča organu za podelitev razrešnice;

27. pozdravlja, da je sodišče predano spodbujanju ukrepov za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, saj je poleg strukturne oblike dela na daljavo dovolilo tudi občasno delo na daljavo; je seznanjen tudi z dosežki na področju informacijske tehnologije, ki omogočajo boljši dostop na daljavo do aplikacij za delo; z zadovoljstvom se seznanja tudi s prizadevanji za duševno zdravje zaposlenih, saj je sodišče za skrajšan delovni čas zaposlilo psihologa;

28. je zaskrbljen zaradi številnih primerov izgorelosti na sodišču, po 12 tako v letu 2017 kot v letu 2018; zato sodišče poziva, naj oceni, ali so delovne obremenitve enakomerno porazdeljene med posamezne delovne ekipe in uslužbence;

29. poziva sodišče, naj vsako leto objavi preglednico s podrobnimi podatki o svojih medinstitucionalnih sporazumih o sodelovanju v zvezi s pristojbinami, storitvami in s tem povezanimi zadevami; znova poudarja, kako pomembno je medinstitucionalno sodelovanje s sporazumi o ravni storitev na različnih področjih, na primer na področju kadrovskih zadev, varnosti in informacijske tehnologije; se strinja s priporočili službe za notranjo revizijo, da je treba pospešiti izmenjavo dobre prakse z drugimi institucijami in preučiti možnosti za tesnejše sodelovanje pri pripravi in upravljanju pogodb, na primer na področju informacijske tehnologije; obžaluje, da je Parlament na vprašanje o sodelovanju sodišča z Evropskim uradom za boj proti goljufijam prejel pomanjkljiv odgovor; sodišče spodbuja, naj poišče načine za tesnejše sodelovanje s tem uradom;

30. ugotavlja, da je sodišče posodobilo svoje postopke obdelave podatkov, potem ko je začela veljati Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (3); ceni dejstvo, da je bil uveden poseben postopek za prijavljanje kršitev varnosti podatkov;

31. pozdravlja prizadevanja sodišča, da bi izboljšalo svojo kibernetsko varnost; ugotavlja, da je dejavnosti uskladilo s skupino za odzivanje na računalniške grožnje za institucije EU, organe in agencije (CERT-EU) in podskupino za varnost pri medinstitucionalnem odboru za informatiko;

32. pozdravlja notranjo revizijo pravilnosti postopkov za izbor osebja in zaposlovanje, da se opredelijo možnosti za sinergije in racionalizacijo ter poveča njihova učinkovitost; ugotavlja, da je bil leta 2016 pripravljen in leta 2018 zaključen akcijski načrt, ki je vseboval uvedbo ukrepov, kot so novi priročnik za zaposlovanje, novi in posodobljeni moduli informacijskega sistema za kadrovsko upravljanje, poenostavljeni upravni postopki in racionalizirana priprava razpisov za prosta delovna mesta; je seznanjen z ukrepi, ki so bili sprejeti za povečanje privlačnosti sodišča in Luxembourga kot kraja dela v medinstitucionalnem kontekstu;

33. poudarja, da je notranji revizor sklenil naknadno oceniti, ali je bil ukrep, ki so ga sprejeli revidirani oddelki, ustrezen, učinkovit in pravočasen ter ali je mogoče opredeliti in zabeležiti opravljene izboljšave; z zadovoljstvom ugotavlja, da so bile vse izvedene revizije zaključene brez potrebe po morebitnih dodatnih pregledih;

34. je seznanjen s strategijo sodišča za boj proti goljufijam, korupciji in vsem nezakonitim dejavnostim, ki škodijo interesom Unije; ugotavlja, da strategija temelji na ustreznih določbah finančne uredbe in kadrovskih predpisov, dopolnjenih z vrsto notranjih sklepov in pravil; se zaveda, da je strategija pomemben del politike sodišča za obvladovanje tveganja v okviru sistema notranje kontrole;

35. potrjuje, da sodišče uporablja sistem za okoljsko upravljanje, ki temelji na Uredbi (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (4); ugotavlja, da je sodišče leta 2018 izboljšalo uspešnost na področju varstva okolja glede na izhodiščno leto 2015, in sicer je zmanjšalo porabo papirja za 15,5 % in porabo elektrike za 8,3 % ter povečalo število videokonferenc za 52,9 %; pozdravlja različne druge projekte, na primer zmanjšanje količine plastične embalaže za enkratno uporabo, zmanjšanje števila individualnih tiskalnikov in sodelovanje z drugimi institucijami s sedežem v Luxembourgu pri sistemu samopostrežnega najema koles vel’OH;

36. pozdravlja zavezo sodišča, da bo v celoti spoštovalo urnik in proračun pete razširitve svojih prostorov (gradnja tretjega stolpa, v katerem bo na voljo dodatnih 50 000 m2), po kateri bodo lahko vsi uslužbenci sodišča delali na isti lokaciji; je seznanjen, da potekajo dela za izboljšanje varnostnih ukrepov, in pozdravlja dejstvo, da so stavbe sodišča zasnovane tako, da invalidom omogočajo enostaven dostop;

37. pozdravlja prihranek približno 100 milijonov EUR, ki bo ustvarjen v petindvajsetletnem obdobju amortizacije pete razširitve, ker se zakup ne bo nadaljeval, kar jasno kaže, da je izbrana nepremičninska politika nakupa ustrezna; izpostavlja Posebno poročilo Računskega sodišča št. 34/2018 o pisarniških prostorih institucij EU, ki vsebuje zelo pozitivne ugotovitve v zvezi z učinkovitostjo nepremičninske politike sodišča;

38. z zanimanjem ugotavlja, da je odbor uslužbencev sodišča leta 2017 izvedel anketo o odprtem tipu pisarn in rezultate 30. januarja 2018 predstavil generalnim direktorjem; pozdravlja pobudo sodišča za oblikovanje delovne skupine, v kateri so direktor za stavbe in varnost, predsednik odbora uslužbencev in člani delovne skupine za odprti tip pisarn; ugotavlja, da je direktorat za informacijsko tehnologijo na priporočilo te delovne skupine del pisarniških prostorov pretvoril v individualne pisarne; poziva sodišče, naj svoje izkušnje deli z drugimi institucijami, zlasti s Komisijo;

39. čestita sodišču, ker ga je evropska varuhinja človekovih pravic vključila med tri finaliste za nagrado za dobro upravljanje (kategorija „odličnost na osnovi sodelovanja“), saj je ustanovilo pravosodno mrežo Evropske unije; se strinja, da vzpostavitev varne platforme januarja 2018, prek katere se sodelujočim sodiščem po varni poti dajo na voljo pred tem nerazkriti dokumenti, z vidika preglednosti in sodelovanja pomeni pomemben korak v pravo smer;

40. ugotavlja, da je sodišče junija 2018 prenovilo svoje spletno mesto ter sprejelo pomembne korake in ukrepe, da bi izboljšalo, razjasnilo in poenostavilo informacije, ki jih posreduje javnosti; pozdravlja novo rubriko na spletnem mestu z imenom „informativni pregled“, katerega cilj je ponuditi pregled nad referenčno sodno prakso na posameznem področju prava Unije v vseh uradnih jezikih; ugotavlja, da je pred kratkim opravljena anketa pokazala, da so uporabniki izjemno zadovoljni z njim, saj jih je 80 % podelilo oceno med 4 in 5, pri čemer je 5 najvišja možna ocena;

41. pozdravlja komunikacijsko strategijo sodišča, s katero se želi približati državljanom; je seznanjen, da se proračun sodišča za komuniciranje povečuje in je leta 2018 znašal 429 000 EUR (leta 2013 330 500 EUR); je seznanjen s kratkimi animiranimi filmi, ki so na kanalu sodišča na platformi Youtube na voljo v 23 uradnih jezikih in si jih je leta 2018 ogledalo 82 800 ljudi, z njegovo prisotnostjo na Twitterju, kjer ima več kot 74 000 sledilcev (leta 2017 jih je bilo 42 000), z njegovimi informativnimi prireditvami, (vključno s seminarji za novinarje), in z dnevi odprtih vrat;

42. spodbuja sodišče, naj prenaša svoje javne obravnave in poskrbi, da bodo posnetki dostopni v spletu; meni, da bi bilo to izboljšanje preglednosti v skladu s členom 15 PDEU in bi koristilo vsem, ki v Uniji delajo ali študirajo na pravnem področju;

43. poudarja, da je sodišče ustanovilo pravosodno mrežo Evropske unije, v kateri so ustavna in vrhovna sodišča držav članic, in jo tudi usklajuje;

44. pozdravlja dejstvo, da sodišče v skladu s svojim spremenjenim kodeksom ravnanja na spletnem mestu objavlja seznam službenih potovanj (zastopanje sodišča na slovesnosti ali uradni prireditvi) članov, ki vsebuje informacije, kot so ime sodelujočega člana ter namen, prizorišče in organizator prireditve; poziva sodišče, naj objavlja tudi s tem povezane stroške (podobno kot druge institucije Unije); znova ga poziva, naj objavlja podrobnejše informacije o zunanjih dejavnostih članov, vključno z namenom, datumom in krajem prireditev ter potnimi stroški in dnevnicami, pa tudi s podatkom, ali je te stroške krilo samo ali jih je kril kdo drug;

45. je zadovoljen, da za člane sodišča velja kodeks ravnanja, ki ureja njihovo neodvisnost, nepristranskost, integriteto, predanost, kolegialnost, odgovornosti in obveznosti; ugotavlja, da sodišče izjave o finančnih interesih članov obravnava kot notranje sredstvo za zagotavljanje nepristranskosti in neodvisnosti; poziva ga, naj razmisli o njihovi objavi v interesu javnega nadzora;

46. ugotavlja, da so izjave o finančnih interesih nujno samodeklarativne narave, sodišče pa v skladu s sedanjim pravnim okvirom nima preiskovalnih pooblastil, da bi lahko nadziral verodostojnost in izčrpnost navedenih podatkov; poziva sodišče, naj v sodelovanju z drugimi institucijami Unije izboljša sistem;

47. znova poziva sodišče, naj na spletnem mestu objavi življenjepise in izjave o interesih vseh svojih članov; je seznanjen, da so na spletnem mestu objavljeni kratki življenjepisi članov, (ki pa ne vsebujejo podatkov o članstvu v drugih organizacijah); ugotavlja, da so člani v skladu s kodeksom ravnanja ob nastopu dolžnosti predsedniku sodišča, kateremu pripadajo, dolžni podati izjavo o finančnih interesih; sodišče poziva, naj te izjave objavi na svojem spletnem mestu;

48. je seznanjen z notranjimi postopki, s katerimi se, preden se zadeva dodeli posameznemu članu, na podlagi podane izjave preveri, ali ima član finančne interese, povezane z zadevo; ugotavlja, da se člani obrnejo na predsednika sodišča, kadar se pojavi vprašanje v zvezi z razlago kodeksa ravnanja, in da se posvetovalni odbor skliče le izjemoma, npr. kadar je bila zoper katerega od članov vložena pritožba; poziva sodišče, naj parlamentarnemu Odboru za proračunski nadzor svetuje o robustnosti tega mehanizma;

49. obžaluje dejstvo, da ni prejel informacij o napredku v zvezi z notranjimi postopki za primere izmeničnega zaposlovanja v javnem in zasebnem sektorju med višjimi uslužbenci; opozarja sodišče na strateško pobudo evropske varuhinje človekovih pravic iz leta 2018 o tem, kako izvajati določbe iz kadrovskih predpisov o izmeničnem zaposlovanju višjih uslužbencev; poziva sodišče, naj nemudoma sprejme in objavi stroga pravila v zvezi s tem;

50. je seznanjen s postopkom v zvezi z izjavo o neobstoju nasprotja interesov, ki jo novi uslužbenci podajo pred zaposlitvijo; ugotavlja tudi, da je bil postopek zaposlovanja spremenjen in da se zdaj te izjave ocenijo in po potrebi organu za imenovanja predlagajo posebni ukrepi; ugotavlja, da sodišče pripravlja pravila, ki bodo urejala opravljanje zunanjih dejavnosti uslužbencev; poziva sodišče, naj o tem poroča parlamentarnemu Odboru za proračunski nadzor;

51. je seznanjen s postopki in notranjimi pravili za preprečevanje vseh oblik nadlegovanja na delovnem mestu, ki so objavljeni na spletnem mestu sodišča; pozdravlja zagotovljene informacije o tem, kako se v primeru neprimernega vedenja sproži formalni in neformalni postopek;

52. čestita medinstitucionalni mreži svetovalcev(v kateri sodelujejo vse institucije Unije s sedežem v Luxembourgu in ki je bila ustanovljena za izmenjavo najboljše prakse pri preprečevanju nadlegovanja in svetovanju); pozdravlja intenzivna usposabljanja, ki se omogočajo svetovalcem sodišča;

53. obžaluje dejstvo, da ga sodišče ni seznanilo z načrti za poostritev nadzora nad uporabo službenih vozil; poudarja zahtevo, da bi smeli vozniki spremljati člane v njihove države samo v izjemnih in upravičenih primerih; poziva sodišče, naj hitro sprejme ukrepe, da bi preprečilo primere, ko vozniki brez članov potujejo v njihove domače države; opozarja na visoko tveganje za ugled in moralno tveganje, ki bi ga ta praksa lahko povzročila sodišču; poziva sodišče, naj organu za podelitev razrešnice do junija 2020 poroča o napredku v zvezi s tem;

54. ugotavlja, da je bilo zunanjim izvajalcem zaupanih več kot 40 % prevajalskega dela, pri čemer je strošek tako prevedene strani v letu 2018 znašal 103,10 EUR (v primerjavi s 111,30 EUR v letu 2017); ugotavlja, da je strošek interno prevedene strani v letu 2018 znašal 128,07 EUR (v primerjavi s 136,70 EUR v letu 2017); ugotavlja, da strošek notranjega prevajanja vključuje tudi vse povezane stroške, kot so informacijska tehnologija, pisarniški prostori ipd.; ugotavlja, da v sedanjih okoliščinah sodišče meni, da nadaljnje povečanje obsega zunanjega izvajanja ni priporočljivo in da bi se morala določena količina besedil zaradi občutljive narave informacij, s katerimi ravna ta institucija, prevesti interno; poziva sodišče, naj parlamentarnemu Odboru za proračunski nadzor pojasni razloge za svoje stališče;

55. se zaveda, da so bili uslužbenci iz Združenega kraljestva obveščeni, da organ za imenovanja ne namerava zahtevati obveznega odstopa uradnikov, ki po izstopu Združenega kraljestva iz Unije ne bodo več državljani države članice; ugotavlja, da so bili tudi začasni in pogodbeni uslužbenci iz Združenega kraljestva obveščeni, da bo za vsak primer posebej opravljena ocena v interesu službe;

56. želi izpostaviti dosežke zadnjih let na področjih, kot so oblikovanje proračuna na podlagi uspešnosti, etični okvir s številnimi povezanimi pravili in postopki, izboljšane komunikacijske dejavnosti in vse več ukrepov za večjo preglednost; pozdravlja, da je bilo sklenjenih precejšnje število medinstitucionalnih sporazumov o storitvah in sodelovanju; poudarja, kako pomembno je, da institucije in organi Unije med seboj sodelujejo in izmenjujejo izkušnje; predlaga, da se preuči možnost formaliziranih dejavnosti mreženja na različnih področjih, da bi omogočili izmenjavo primerov najboljše prakse in razvoj skupnih rešitev.

(1) Uredba (EU, Euratom) 2019/629 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o spremembi Protokola št. 3 o Statutu Sodišča Evropske unije (UL L 111, 25.4.2019, str. 1).

(2) Uredba (EU, Euratom) 2015/2422 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2015 o spremembi Protokola št. 3 o Statutu Sodišča Evropske unije (UL L 341, 24.12.2015, str. 14).

(3) Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

(4) Uredba (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS), razveljavitvi Uredbe (ES) št. 761/2001 ter odločb Komisije 2001/681/ES in 2006/193/ES (UL L 342, 22.12.2009, str. 1).