8.

meni, da je treba za poln izkoristek potenciala Pogodb: (a) zaključiti proces pristopa k Evropski konvenciji o človekovih pravicah in takoj vzpostaviti instrumente, potrebne za polno izvajanja te obveznosti, določene s Pogodbama, kar bo prineslo še dodatni mehanizem za uveljavljanje človekovih pravic državljanov, da bodo med drugim države članice izvajale sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice, zlasti „pilotne sodbe“; pristopiti k Evropski socialni listini, podpisani 18. oktobra 1961 v Torinu in pregledani 3. maja 1996 v Strasbourgu, kot to zahteva Svet Evrope; države članice pa naj pristopijo h konvencijam o človekovih pravicah Sveta Evrope in jih ratificirajo ter naj izvajajo obstoječe instrumente pravnega reda Unije in ponovno premislijo o izjemah, ki bi lahko vplivale na pravice njihovih državljanov; (b) s konkretnimi ukrepi zagotoviti, da so zakonodajni predlogi in politike skladni z Listino in spoštujejo temeljne pravice, da so v vseh zakonodajnih fazah preverjeni z Listino ter da se bosta učinek zakonodaje EU na temeljne pravice in njeno izvajanje s strani držav članic sistematično preverjala v njenih ocenjevalnih poročilih o izvajanju zakonodaje in v njenem letnem poročilu o spremljanju uporabe prava EU; (c) pozvati Komisijo – in Svet v primerih, ko je pobudnik zakonodaje – naj uporablja zunanjo neodvisno strokovno pomoč Agencije za temeljne pravice, kjer je to primerno; (d) okrepiti sodelovanje med Komisijo in državami članicami ter Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti, da se izboljša izvajanje obstoječe zakonodaje EU o človekovih pravicah; (e) poskrbeti za to, da bo evropsko pravo, ki obravnava in razvija temeljne pravice, temeljiteje in pravilneje pripravljeno in preneseno, ob čemer je treba upoštevati strogo politiko ocenjevanja, spremljanja in tožb pred Sodiščem Evropske unije v primeru kršitev, zlasti na področjih v pristojnosti EU, kot so nediskriminacija, enakost, spol, invalidnost, varstvo podatkov, azil in priseljevanje; (f) zagotoviti spodbujanje temeljne vloge načela pravne države, ki upošteva varovanje temeljnih pravic v praksi; (g) upoštevati, da je za reševanje teh vprašanj potrebna močna politična volja, zlasti v času gospodarske in finančne krize; (h) okrepiti in zagotoviti preglednost v medinstitucionalnem dialogu o temeljnih pravicah ali ko se obravnavajo interesi evropskih državljanov; (i) zagotoviti, da Komisija v celoti izkoristi obstoječe mehanizme, sproži objektivne ocene, preiskave in postopke za ugotavljanje kršitev, če je primer utemeljen, da se s tem izogne dvojnim merilom, ko država članica pri izvajanju prava EU krši pravice, ki so zapisane v Listini; (j) predvideti obsežne, učinkovite in daljnosežne politike in akcijske programe v zvezi s temeljnimi pravicami in skupnimi evropskimi vrednotami, zlasti zato, da bi zagotovili proaktivno in sistematično izvajanje obveznosti Evropske unije v zvezi z bojem proti diskriminaciji in spodbujanjem enakosti, določenih v členih 8 in 10 PDEU ter členu 21 Listine o temeljnih pravicah; (k) bolj sistematično in usklajeno sodelovati na vseh ravneh, zlasti s Svetom Evrope in drugimi mednarodnimi institucijami, da bi se preprečilo kakršno koli podvajanje in izkoristilo specifično strokovno znanje teh institucij; (l) racionalizirati nabora mehanizmov, ki so že na voljo za preprečevanje kršitev temeljnih pravic v EU, bojevati se proti kršitvam temeljnih pravic, izogibati se izbiranju najugodnejšega pravnega reda ter okrepiti vlogo, ki jo lahko odigrajo regionalne in lokalne oblasti skupaj z organizacijami za človekove pravice; (m) pripraviti primerjalne in pregledne tabele po posameznih državah, na podlagi katerih naj Komisija po vzoru priporočil za gospodarsko politiko za države EU27 izda priporočila za posamezne države o politiki temeljnih pravic; Svet lahko potrdi ali spremeni ta priporočila in predloge Komisije v zvezi z očitnimi kršitvami temeljnih pravic do naslednjega vrha Evropskega sveta; (n) razviti mehanizem medsebojnega pregleda s sodelovanjem nacionalnih organov za človekove pravice, podoben pregledu Odbora za razvojno pomoč pri OECD: medsebojni pregledi vsake posamezne države članice bi se opravljali na tri ali štiri leta, glavni namen pa bi bil državi pokazati, na katerih mestih lahko izboljša strategijo in strukture temeljnih pravic, ter opredeliti in deliti dobre prakse pri politiki in strategiji o človekovih pravicah v EU; (o) vzpostaviti „nov københavnski mehanizem“ za zagotovitev spoštovanja, varovanja in spodbujanja temeljnih pravic in vrednot Unije iz člena 2 Pogodbe EU in Listine o temeljnih pravicah;