SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 4.4.2011 
SEC(2011) 381 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA  
 
  
Spremni dokument k  
 
 
SPOROČILU KOMISIJE SVETU, EVROPSK EMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
  
ZA VESOLJSKO STRATEGIJO EVROPSKE UNIJE, KI KORISTI DRŽAVLJANOM 
  
SEC(2011) 380 kon č. 
COM(2011) 152 kon č. 
SL 2   SL 1. UVOD 
Ta ocena u činka spremlja sporo čilo o prihodnjem delovanju EU na podro čju vesolja. 
Sporočilo ne pomeni uradnega predloga. Takšen pr edlog bi morala spremljati še ena ocena 
učinka, ki bi podrobno analizirala finan čni učinek.  
Programa Galileo in GMES ostajata naj pomembnejši prednostni nalogi EU na 
področju vesolja, ta ocena u činka pa se osredoto ča na druga prednostna podro čja, ki 
jih je Svet za vesolje le ta 2008 opredelil v resoluciji1 o nadaljnjem razvoju evropske 
vesoljske politike. 
Politični okvir sporo čila določa člen 189 Pogodbe o delovanju Ev ropske unije (PDEU), ki 
daje EU jasne pristojnos ti za ukrepanje na podro čju vesolja. 
2. OPREDELITEV PROBLEMATIKE  
2.1. Varnost kriti čnih evropskih vesoljskih struktur ni zagotovljena 
EU trenutno nima popolnih in natan čnih informacij o satelitih in  odpadkih, ki krožijo okoli 
Zemlje, vesoljskem okolju (na primer o izbruhih se vanja) in morebitnih grožnjah, ki prihajajo 
iz vesolja (objekti blizu Zemlje). To pomanjkanje informacij je veliko tveganje za vesoljske infrastrukture.  
2.2. Evropa nima dolgoro čne strategije in kriti čne mase za raziskovanje vesolja 
Raziskovanje vesolja daje državam , ki ga izvajajo, veliko politi čno prepoznavnost na 
mednarodnem prizoriš ču. Spodbuja tudi tehnološke inovacije, katerih u činki so izboljšali 
življenje državljanov na na čin, ki se ga splošna javnost pogosto ne zaveda. 
Raziskovanje vesolja zahteva politi čni cilj, vizijo in strategijo izvedbe, ki jih Evropa trenutno 
nima. Dejavnosti raziskovanja vesolja  so tudi razdrobljene in lo čene od ostalih nevesoljskih 
sektorjev. To Evropi z mednarodnega stališ ča škoduje, prepre čuje izkoriš čanje potenciala, ki 
ga ima raziskovanje vesolja za inovacije in konkuren čnost, in bi lahko imelo negative 
posledice za znanost in izobraževanje
2.  
2.3. O vesoljskih politikah in naložbah se odlo ča na nacionalni/medvladni ravni  
Vesoljski sektor se v veliki meri financira z nacionalnimi javnimi sredstvi, bodisi neposredno 
ali prek prispevka Evropski vesoljski agenciji (ESA)3. Zato: 
– vesoljske pobude samo posredno odgovarjajo širšim ciljem evropske politike;  
                                                 
1 Resolucija petega Sveta za vesolje: „Nadaljnji razvoj evropske vesoljske politike“, 26. 9. 2008.  
2 Sklepi delavnic „Raziskovanje vesolja in inovacije, industrijska konkuren čnost in tehnološki napredek“ 
in „Znanost in izobraževanje znotraj raziskovanja vesolja“, 
http://ec.europa.eu/enterp rise/policies/space/esp/conferences_space_en.htm. 
3 Evropske vesoljske velesile (Francija, Nem čija, Italija) prispevajo za ESA okoli polovico svojih 
nacionalnih prora čunov, namenjenih vesolju, ve čina ostalih držav pa ima ESA za svojo vesoljsko 
agencijo in zanjo prispevajo ves nacionalni prora čun, namenjen vesolju, ali ve čino tega prora čuna. 
SL 3   SL – je cilj nacionalnih veso ljskih politik nacionalna in dustrija, kar lahko škoduje 
konkuren čnemu razvoju evropske vesoljske industrije;  
– obstaja tveganje prekrivanja, razdrobljenos ti in nestalnosti dejavnosti v evropskem 
vesoljskem sektorju. 
2.4. Nacionalne naložbe v posebne vesoljske programe ne morejo v celoti izpolniti 
potreb politik in ukrepanja EU 
Na splošno velja, da pr ihodnji napredek na podro čjih, kot sta varnost al i raziskovanje vesolja, 
ter uporaba vesoljskih infrastruktur in aplikac ij, ki temeljijo na vesoljskih tehnologijah, 
zahtevata usklajen pristop k financiranju. 
Naložbe v klju čne vesoljske dejavnosti, kot sta sp remljanje razmer v vesolju (SSA)4 ali 
raziskovanje vesolja, ne morejo dose či potrebne kriti čne mase zaradi razdrobljenosti 
nacionalnih kanalov odlo čanja, okvirov upra vljanja na podro čju vesolja in neusklajenosti 
mehanizmov financiranja. 
3. ANALIZA SUBSIDIARNOSTI  
Namen te pobude ni nadomestiti, ampa k dopolniti dejavnos ti, ki jih države članice izvajajo 
same ali v okviru ESA, ter okrepiti usklajenost,  kjer je to potrebno, za izpolnjevanje skupnih 
ciljev. 
4. CILJI 
Splošni cilji  Posebni cilji  
(1) Spodbujati znanstveni in tehni čni napredek; 
(2) spodbujati inovacije in industrijsko 
konkuren čnost; 
(3) zagotavljati blagostanje državljanov z 
aplikacijami, ki temeljijo na vesoljskih 
tehnologijah; 
(4) povečati prepoznavnost EU na podro čju 
vesolja na svetovni ravni. 
 (1) Zagotoviti dolgoro čno razpoložljivost in 
varnost evropskih vesoljskih infrastruktur in 
storitev; 
(2) zagotoviti, da bo EU lahko usklajevala 
dejavnosti raziskovanja vesolja v skladu s 
členom 189 Pogodbe in izkoristila potencial 
raziskovanja vesolja ter tako prispevala k 
izpolnjevanju ciljev strategije Evropa 2020; 
(3) zagotoviti potrebne pogoje, ki bodo Evropi 
zagotavljali dostop do infrastruktur v vesolju 
in orbiti; 
(4) zagotoviti zbliževanje nacionalnih politik in 
naložb ter politik in naložb EU na podro čju 
SSA in raziskovanja vesolja ter zbliževanje dejavnosti na teh dveh podro čjih in drugih 
politik EU; 
                                                 
4 Spremljanje razmer v vesolju (SSA) je obsežno znanje, razumevanje in stalna osveš čenost prebivalstva 
o vesoljskih objektih (vesoljskih plovilih, kot so sateliti ali vesoljski odpadki), vesoljskem okolju in 
prisotnih grožnjah/tveganjih za vesoljske operacije. Sistem SSA temelji na sledilnih in nadzornih 
senzorjih na Zemlji ali v vesolju. 
SL 4   SL (5) zagotoviti vodilno in strateško vlogo EU na 
področju vesolja na svetovni ravni in zlasti v 
mednarodnih pogajanjih v zvezi s SSA in 
raziskovanjem vesolja. 
 
5. MOŽNOSTI POLITIKE  
5.1. Možnost 1: Osnovni scenarij 
EU ne bi vlagala v varnost kriti čnih evropskih vesoljskih infrastr uktur niti izvajala dejavnosti 
raziskovanja vesolja. To ne bi imelo vpliva na izvajanje drugih vodilnih programov EU na 
področju vesolja, kot sta Galileo in GMES, la hko pa bi vplivalo na njihovo dolgoro čno 
varnost in trajnost. Razmere, opisane v opredelit vi problematike, se verjetno ne bi spremenile. 
5.2. Možnost 2: Varnost v vesolju  
Ta možnost predvideva evropski sistem spre mljanja razmer v vesolju, s katerim bi kriti čne 
evropske vesoljske infrastrukture zaš čitili pred tveganjem trkov med vesoljskimi plovili ali z 
vesoljskimi odpadki in objekti blizu Zemlje5 ter pred tveganji vesoljskega vremena. Ta 
možnost obsega združitev obstoje čih zmogljivosti in pridobite v potrebnih elementov za 
dopolnitev sistema ter vzdrževanje in delovanje sistemov SSA na Zemlji in v vesolju. 
Mednarodno sodelovanje, zlasti z ZDA, bi bilo pomembno pri izvedbi te možnosti. 
Po prvih ocenah bi bilo za popolno razširitev evropskega si stema po letu 2014 potrebnih 
130 milijonov EUR na leto (po cenah iz leta 2009). 
5.3. Možnost 3: Možnost 2 z omej enim delovanjem na podro čju raziskovanja vesolja  
EU bi v sodelovanju z državami članicami in ESA razširila deja vnosti raziskovanja vesolja in 
usklajevanja v Evropi. Ta s cenarij ima dva glavna dela: 
– Sodelovanje na mednarodni  vesoljski postaji (ISS)6 
EU bi pove čala svojo prisotnost na ISS prek skupine  astronavtov, ki bi temeljila na obstoje či 
skupini astronavtov ESA, in možnosti za iz vedbo misij, ki bi postopoma prišle pod 
neposredni evropski nadzor in bi nazadnje omogo čile vzpostavitev evropskega sistema za 
prevoz posadke. Ta možnost vklju čuje izvedbo poskusov za trajno prisotnost človeka v 
                                                 
5 Objekti blizu Zemlje, kometi in asteroidi, ki jih njihove orbite približajo Zemlji, so redka, vendar velika 
nevarnost za Zemljo. 
6 Mednarodna vesoljska postaja (ISS) je stalno naseljena vesoljska postaja, ki v miroljubne namene kroži 
okoli Zemlje na višini 400 km. Njena zasnova, razvoj, delovanje in uporaba temeljijo na medvladnem 
sporazumu, ki ga je leta 1998 podpisalo 15 mednarodnih partnerjev. ISS upravljajo ESA (Evropa), 
NASA (ZDA), Roscosmos (Rusija), CSA (Kanada) in JAXA (Japonska).  
SL 5   SL vesolju izven nizke zemeljske orbite (LEO)7. Ocenjeni stroški znašajo 300 milijonov EUR na 
leto.  
– Izstrelitvene infrastrukture 
EU bi prispevala k prilagoditvi izstrelitvene infr astrukture razvoju nosilne  rakete Ariane 5 ter 
prilagoditvi in operativnemu vzdrževanju evropskega raketnega izstreliš ča (vesoljski center v 
Francoski Gvajani). Povpre čni prispevek EU je ocenjen na 100 milijonov EUR letno. 
Oba dela tega scenarija se bosta izvedla prek ESA.  
5.4. Možnost 4: Možnost 3 z znatnimi naložbami v raziskovanje vesolja 
Ta možnost dopolnjuje možnost 3 z dostopom človeka do vesolja in raziskovanjem Marsa z 
robotom. 
– Dostop človeka do vesolja 
Ta možnost predvideva izboljšanje evropskega  samodejnega transportnega vozila (ATV), da 
bi lahko koristni tovor varno pr ipeljalo na Zemljo (napredn o vozilo za povratek oz. ARV). S 
tem bi se izboljšala uporaba ISS in  okrepile zmogljivosti blagovne menjave8. Drugi korak bi 
bil izboljšanje in nadgradnja ARV, da bi lahko prevažalo posadko v LEO in iz nje ( ARV-
Crew ). Finančni prispevek EU bi znašal okoli 800 milijonov EUR na leto v obdobju 2014–
2020. 
– Misija za vra čanje vzorcev z Marsa  
EU bo prispevala k prvi misiji za vra čanje vzorcev z Marsa, ki naj bi se predvidoma za čela do 
sredine naslednjega desetletja. Povpre čni letni prispevek EU v obdobju 2014–2020 je ocenjen 
na 100 milijonov EUR. S temi sredst vi bi lahko financirali tehni čni objekt, v katerega bi 
pripeljali vzorce. 
Za izvajanje dejavnosti raziskova nja vesolja EU bi bila pooblaš čena ESA. Mednarodno 
sodelovanje bi bilo klju čnega pomena za možnost 3 in tudi za možnost 4. 
6. OCENA U ČINKA  
6.1. Možnost 1: Osnovni scenarij 
Po tem scenariju EU ne bi financirala niti SSA niti raziskovanja vesolja. Težave, 
povezane z odsotnostjo sistema SSA in nevklju čenostjo EU v raziskovanje vesolja, 
bi se nadaljevale. 
                                                 
7 Nizka zemeljska orbita (LEO) se splošno šteje za orbito na višini med 400 in 1000 km. 
8 Partnerstvo ISS temelji na na čelu neizmenjave sredstev; kakršen koli prispevek ISS je v blagu, kar 
omogoča možnost izmenjave priložnosti za lete, strojne opreme in storitev. 
SL 6   SL 6.2. Možnost 2 
6.2.1.  Ekonomski u činek 
Ukrepanje v skladu s to možnostjo bo zmanjšalo tveganje ekonomskih izgub zaradi poškodb 
(vključno s popolnim uni čenjem) vesoljskih plovil in prispevalo k ve čji varnosti v vesolju, 
vključno z večjo varnostjo posadk v vesolju in dr žavljanov na Zemlji. Ukrepanje glede 
vesoljskega vremena bi lahko imelo koristi tudi  za druge sektorje, na primer letalski ali 
elektroenergetski.  
Dejavnosti na podro čju SSA in zaš čita vesoljskih infrastruktu r pred tveganji lahko vplivajo 
tudi na konkuren čnost evropske veso ljske industrije. 
6.2.2.  Učinek na okolje 
Z boljšimi informacijami o vesoljskem vreme nu bi se lahko izboljšalo poznavanje podnebnih 
sprememb in vremena na Zemlji. Natan čnejše informacije o meteorjih pa bodo zmanjšale 
škodljive posledice padca odpadkov in meteorjev na Zemljo. 
6.2.3.  Družbeni u činek 
Z zaščito zmogljivosti v vesolju bi zagotovili delovanje pomembnih storitev tudi ob ve čji 
motnji zemeljskih sistemov. 
6.3. Možnost 3 
6.3.1.  Ekonomski u činek 
• Dejavnosti, predvidene v možnosti 3, bodo vklju čevale izdatke na številnih podro čjih, 
vključno s tehnološkimi predstavit vami in razvojem strojne opreme ali procesov. Te 
izdelke in storitve zagot avlja in koristi vrsta javnih in zasebnih ustanov in proizvajalcev v 
Evropi. 
Izdatki EU za raziskovanje vesolja naj bi se po pri čakovanjih neposredno odrazili v pove čanju 
prometa vesoljske industrije po minimalnem ocenjenem faktorju 2,3, kar pomeni, da bi 
100 milijonov EUR, vloženih v raziskovanje vesolja, prineslo promet v višini 230 milijonov EUR za dobavne sektorje in nove proizvode. Najve čji posredni u činek na druge 
sektorje se pri čakuje na podro čju ohranjanja življenja,  zdravja in blagostanja
9. 
6.3.2.  Učinek na okolje 
• Raziskovanje vesolja bo izboljšalo naše razu mevanje lastnega okolja, kar bo po drugi 
strani pripomoglo k boljši dolo čitvi okoljskih politik. Pozitivno bo vplivalo na podro čja, 
kot so upravljanje kakovosti zraka in njeg ova regeneracija, proizvodnja energije, 
tehnologije shranjevanja in di stribucije ter upravljanje vod. 
                                                 
9 „Raziskovanje vesolja in inovacije, industrijska konkuren čnost in tehnološki napredek“, sklepi in 
priporočila delavnice, 29.–30. 4. 2010, Harwell (Združeno kraljestvo); 
http://ec.europa.eu/enterp rise/policies/space/esp/conferences_space_en.htm. 
SL 7   SL 6.3.3.  Družbeni u činek 
• Sodelovanje EU pri raziskovanju ve solja naj bi imelo družbene u činke na podro čjih 
zaposlovanja, strukture trga dela, izobraževanja in zdravj a. Ameriški program „Space 
Shuttle“ je imel multiplikacijski faktor 2,8 na podro čju zaposlovanja. 
• Vesoljsko okolje ponuja edin stvene priložnosti za preu čevanje zdravstvenih težav, 
povezanih z razli čnimi boleznimi, staranjem ali nepokr etnostjo. Druge dr užbene koristi 
bodo še na podro čjih energetike, zdravja, bioteh nologije, okolja ali varnosti.  
6.4. Možnost 4  
6.4.1.  Ekonomski u činek 
• Ekonomski u činek, opisan za možnost 3, velja tudi za možnost 4. Potencialni ekonomski 
učinek bo sorazmeren pove čanemu financiranju. 
Programi raziskovanja vesolja so klju čni za ohranjanje konkuren čnosti sedanjih in prihodnjih 
evropskih izstrelitvenih raket. 
• Zaradi potrebe po razli čnih tehnologijah je predvide n razvoj velikega števila 
visokotehnoloških aplikacij v biotehnološki in  farmacevtski industriji, kot so na primer 
bio-zajezitev, operacije  na daljavo (vklju čno z daljinsko mikrorobotiko), avtomatizirani 
sistemi ravnanja in shranjevanja ter mikroanaliti čni sistemi10.  
• Prepoznavnost EU na svet ovni ravni se bo znatno pove čala. 
6.4.2.  Učinek na okolje 
Raziskave, povezane z raziskovanjem vesolja, bi  z obravnavanjem tem, kot so primerjalna 
planetarna klimatologija ali opazovanje Zemlje z ISS, pomagale razumeti podnebne 
spremembe na Zemlji. 
6.4.3.  Družbeni u činek 
Raziskovanje vesolja bo pripomoglo k r azvoju vodilne vloge Evrope na podro čju znanosti v 
svetu. Dejavnosti raziskovanja vesolja bodo pove čale zanimanje javnosti za vesoljsko znanost 
in tehnologijo ter mlade spodbudile k študiju zna nosti, tehnologije, inženirstva in matematike.  
• Pričakuje se znaten pozitiven u činek na ustvarjanje novih kva lificiranih delovnih mest. 
ESA11 ocenjuje, da bodo naložb e v obsegu, predlaganem v možnosti 4, ustvarile 3 000 
neposrednih visokokvalificiranih delovnih mest . Z morebitnim multiplikacijskim faktorjem 
2,812 na podro čju zaposlovanja bi ta možnost lahko ustvarila skupno ve č kot 8 000 
delovnih mest. 
                                                 
10 „Raziskovanje vesolja in inovacije, industrijska konkuren čnost in tehnološki napredek“, sklepi in 
priporočila delavnice, 29.–30. 4. 2010, Harwell (Združeno kraljestvo); 
http://ec.europa.eu/enterp rise/policies/space/esp/conferences_space_en.htm 
11 Podatki Evropske vesoljske agencije. 
12 Jerome Schnee, The Economic Impact of the US Space Programme , Univerza Rutgers.  
 
SL 8   SL 7. PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
Možnosti  Uspešnost  Učinkovitost  Usklajenost  
Možnost 1  • Možnost 1 ne bo izpolnila posebnih ciljev 
te pobude. Sredstva bi bila na razpolago za druge pobude. 
 Ni relevantno.  Ta možnost ni v skladu s strategijo Evropa 2020, ki poudarja klju čni pomen inovacij in industrijske 
konkuren čnosti ter razvoj vesoljske politike vidi kot 
instrument za izpolnjevanje ciljev takšne strategije. 
 
Možnost 2  Ta možnost omogo ča izpolnjevanje posebnega 
cilja (1), tj. dolgoro čno razpoložljivost in 
varnost evropskih vesoljskih infrastruktur in storitev, in delno izpolnjevanje cilja (4), kar 
zadeva zbliževanje nacionalnih politik in 
naložb ter politik in naložb EU na podro čju 
SSA ter njihovo povezovanje z drugimi 
politikami EU.
 Možnost 2 vklju čuje izdatek v višini 130 milijonov EUR 
letno . Sistem SSA bi lahko omogo čil najmanjši prihranek v 
višini ve č kot 240 milijonov EUR letno. Ta možnost 
zmanjšuje tveganje verižnega u činka, ki bi ga sprožilo 
uničenje vesoljskih plovil. Prinaša pomembne družbene 
koristi, ki so posledica prepre čevanja prekinitev storitev, ki 
temeljijo na satelitih, okvar elektri čnega omrežja in u činkov 
objektov blizu Zemlje. Imela bi pozitiven u činek na okolje, 
zlasti z novimi spoznanji na podlagi vesoljskega vremena.  Ta možnost je delno, vendar ne v celoti skladna s 
strategijo Evropa 2020. Sistem SSA sicer pomeni dolo čen 
potencial za inovacije in rast, vendar je prvotno namenjen zaščiti vesoljske infrastrukture. Potencial raziskovanja 
vesolja za inovacije v tej možnosti ni obravnavan. 
 
Možnost 3  Ta možnost omogo ča izpolnjevanje ciljev (1), 
(2) in (4) ter delno izpolnjevanje ciljev (3) in 
(5). Ne zagotavlja v celoti neodvisnega dostopa do infrastruktur v orbiti. Možnost 3 
bo zagotovila ve čjo prepoznavnost EU na 
področju vesolja, ne pa tudi vodilne in 
strateške vloge, opredeljene v cilju (5).
 Možnost 3 vklju čuje dodaten izdatek v višini 
400 milijonov EUR letno. Skupni znesek izdatkov za to 
možnost znaša 530 milijonov EUR letno . Zadržane ocene 
predvidevajo stopnjo donosnosti naložb v raziskovanje 
vesolja v višini 2,3 in multiplikacijski faktor 2,8 na podro čju 
zaposlovanja. Pomembni so tudi u čniki na vidnost in 
inovacijski potencial Evrope, ustvarjanje visokokvalificiranih 
delovnih mest in stranske koristi.  Možnost 3 je popolnoma v skladu s strategijo Evropa 2020; prispevala bo k inovacijam in imela posredne koristi 
za številna podro čja in politike EU, vklju čno z zdravjem 
in okoljem.
 
Možnost 4  Ta možnost bo omogo čila izpolnitev vseh 
petih opredeljenih ciljev.  Razlaga za možnost 3 velja tudi za možnost 4. Ta možnost predvideva dodatna sredstva v višini 900 milijonov EUR letno, skupno 1,43 milijarde EUR letno . Možnost 4 
predstavlja velik tehnološki izziv, ki bo pospešil tehnološki 
napredek ter pomnožil stranske koristi in posredne koristi na številnih podro čjih za naše gospodarstvo in državljane.
 Kar zadeva skladnost, je ta možnost podobna možnosti 3.  
 
 
SL 9   SL 8. NADZOR IN VREDNOTENJE  
Ta ocena u činka bo spremljala sporo čilo o prihodnjem delovanju EU na podro čju vesolja, ki 
bi lahko bilo podlaga za oblikovanje predloga evropskega vesoljskega programa. Podrobnosti 
nadzora in vrednotenja bodo dolo čene v oceni u činka navedenega predloga. 
***