SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 12.07.2004 
KOM(2004)472 kon čno 
  
SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU  PARLAMENTU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ  
Obvladovanje nevarnosti poplav 
 
Preprečevanje poplav, varstvo pred njimi in ublažitev posledic 
 
SL 2   SL 1. U VOD 
Evropa je med letoma 1998 in 2002 utrpela ve č kot 100 poplav, ki so povzro čile znatno 
škodo, vklju čno s katastrofo, ki jo je povzro čilo poplavljanje rek Donave in Elbe leta 2002. 
Poplave so od leta 1998 povzro čile okoli 700 smrtnih žrtev, prib ližno pol milijona ljudi je 
izgubilo domove in nastalo je najmanj 25 milijard EUR zavarovanih ekonomskih izgub.1  
Premoženje, ki ga ogrožajo poplave, je lahko ogromno. Ve č kot 10 milijonov ljudi, na primer, 
živi na obmo čjih ob Renu, ki jih og rožajo hude poplave, pri čemer potencialna škoda zaradi 
poplav znaša do 165 milijar d EUR. Obmorska obmo čja prav tako ogrož ajo poplave. Celotna 
vrednost ekonomskih sredstev v obmo čju 500 metrov od evropske obale, vklju čno s plažami, 
kmetijskimi zemljiš či in industrijskimi objekti, se tr enutno ocenjuje na 500 do 1000 milijard 
EUR.2 
Poleg ekonomske in socialne škode imajo la hko poplave tudi hude posle dice za okolje, na 
primer pri poplavljanju čistilnih naprav za odp adne vode ali kadar so  prizadete tovarne z 
veliko koli čino strupenih kemikalij. Poplave lahko tudi uni čijo močvirja in zmanjšajo biotsko 
raznovrstnost.  
Poplave so naravni pojav, ki ga ni mogo če preprečiti. Vendar pa človekova dejavnost prispeva 
k večji verjetnosti pojava poplav in njihovih škodljivih u činkov. Mnoge države članice že 
sprejemajo ukrepe za varstvo pred poplavami, vendar pa bi skupno in usklajeno ukrepanje na ravni Evropske unije prineslo znatno dodano vr ednost in izboljšalo celotno raven varstva pred 
poplavami. Glede na potencialno ogroženost življe nja ljudi, ekonomskih sr edstev in okolja si 
ne moremo privoš čiti, da ne bi storili ni česar. Brez sprejetja ustreznih  ukrepov bi bilo v veliki 
meri ogroženo prizadevanje Ev rope za trajnostni razvoj.  
2. 
RAVNANJE V PRIMERU POPLAV  
2.1. Opredelitev problema 
Poplavljanje rek nastopi, kadar naravni ali umetni drenažni sistemi niso kos koli čini vode, ki 
nastane ob deževju, ali kadar odpovejo obrambe pred poplavami. Izkušnje kažejo, da imajo 
lokalni ukrepi za varstvo pred poplavami, ki so jih  sprejeli na enem kraju, negativne posledice 
za kraje, ki ležijo ob re ki navzdol in navzgor. Če na primer neko obmo čje sprejme inženirske 
rešitve za kar najhitrejše  odtekanje vode iz svojega dela re ke, to pomeni, da voda hitreje pride 
do sosednjega kraja ob reki navzdol. Zato je nuj no, da se k varstvu pred poplavami pristopi 
skupaj in usklajeno na celotni dolžini reke.  
Poplavljanje rek se znatno razl ikuje glede na obseg in trajanje. Pri velikih rekah, kot so 
Donava, Ren in Elba, se poplave lahko poj avijo dolgo po deževju in lahko trajajo ve č dni, 
tednov ali celo mesecev. Po drugi strani  pa so nenadne poplave navadno posledica čisto 
lokalnih, zelo mo čnih nalivov. Nenadne povodnji lahko povzro čijo vsesplošno uni čenje, zlasti 
če nastopijo isto časno kot drugi naravni pojavi, kot so  usadi/drsenje bl ata. Nenadne povodnji 
                                                 
1 Evropska agencija za okolje, Poro čilo o okoljskih problemih št. 35, 2003. 
2 EUrosion: http://www.eurosion.org  
 
SL 3   SL so precej pogoste v Sredo zemlju in na gorskih obmo čjih; zlasti so nevarne ljudem, saj 
nastopijo naglo in brez opozorila. 
Do poplavljanja obalnih obmo čij lahko pride zaradi neviht na morju z vetrovi, ki potiskajo 
plimo na obalo. Na mnogih obmo čjih je nevarnost poplav na rasla zaradi erozije obale. Če 
morske nevihte sovpadajo z naraslimi vodami v re čnih ustjih, potem je možna znatna škoda. 
Bistveni vzroki poplav (deževje in gladina morj a) so naravni pojavi in jih v osnovi ni mogo če 
nadzorovati. Vendar pa na dejstvo, ali bo posamezno deževje, nevihta ali plima povzro čilo 
poplavo, mo čno vpliva človekova dejavnost, kot je: se kanje gozdov v zgornjem povodju, 
ravnanje rek in uni čenje naravnih poplavnih obrežij, nezadostno osuševanje in kar je 
najpomembnejše, intenz ivna gradnja na rizi čnih poplavnih obmo čjih.  
Dva dejavnika kažeta na pove čanje nevarnosti poplav v Ev ropi. Na prvem mestu se bo 
pogostost in obseg poplav v prihodnosti verjetno pove čala zaradi podnebnih sprememb3 
(večja intenzivnost padavin in dvigovanje glad ine morja). Na drugem mestu pa je bil 
zabeležen porast v številu ljudi  in ekonomskih sredstev, ki se nahajajo na poplavnih obmo čjih. 
Čedalje bolj se zavedamo, kakšen pomen ima p oplavljanje rek na zdravje ljudi, tako fizi čno 
kot psihično. Znatni vplivi na zdravje se lahko poj avijo na primer, kadar poplavljena voda 
nosi onesnaževala ali je pomešana z one snaženo vodo iz odtokov in kmetijskih zemljiš č. Prav 
tako bodo nastale tudi psihi čne posledice: poleg hudega stresa  zaradi velike škode je zaradi 
možnosti ponovnih poplav ter v časih tudi zaradi odvz ema zavarovanja nepremi čnine 
nemogoče prodati.  
Nevarnost poplav bo v Evropski uniji še naprej pris otna in lahko v prihodn jih desetletjih še 
močno naraste. Izziv je, da se te spremembe pre dvidijo že zdaj in da se družba ter okolje 
zaščitita pred negativnimi posledicami poplav. 
2.2. Obvladovanje nevarnosti poplav 
Obvladovanje nevarnosti poplav je namenjeno zm anjševanju verjetnosti in/ali škodljivih 
učinkov poplav. Glede na izkušnje se je izkazalo, da je naju činkovitejši pris top razvoj 
programov obvladovanja nevarnosti poplav, ki vklju čujejo naslednje dejavnike: 
– preprečevanje: preprečevanje škode, ki jo povzro čajo poplave, tako da se izogibamo 
gradnji hiš in industrije na sedanjih in bodo čih poplavnih obmo čjih; prilagoditev bodo čega 
razvoja nevarnostim poplavljanja; spodbujanje ustrezne rabe zemlje in ustrezne kmetijske 
in gozdarske prakse; 
– varstvo:  sprejetje strukturnih in nestrukturnih ukrepov za zman jšanje verjetnosti poplav 
in/ali škodljivih u činkov poplav na dolo čenih lokacijah; 
– pripravljenost : informiranje prebivalstva o neva rnostih poplav in kaj storiti v tem 
primeru; 
– ukrepi za primer nesre če: razvoj na črtov ukrepov za primer nesre če v primeru poplav; 
                                                 
3 IPCC (2001): Podnebne spremembe: Znanstvena osnova. Prispevek delovne skupine I k Tretjemu 
ocenjevalnemu poro čilu o medvladnem forumu za podnebne spremembe. Uredil J.T. Houghton et al. 
 
SL 4   SL – vrnitev v prejšnje stanje in pridobljene izkušnje : čim hitrejša vrnitev v normalne pogoje 
in ublažitev socialnih in ekonomskih  vplivov na prizadeto prebivalstvo. 
3. K AJ JE ŽE NAREJENO , BODOČE POBUDE IN VIDIKI  
3.1. Na evropski ravni 
3.1.1. Evropska raziskovalna politika Evropska komisija od zgodnjih osemdesetih  let podpira raziskave poplav preko svojih 
zaporednih Okvirnih programov (OP) na podro čju raziskav in te hnološkega razvoja
4. 
Evropske raziskave so uspešno pripomogle k boljšemu razumevanju poplav in njihovih 
posledic ter izboljšanju naših zmožnosti za oceno verjetnosti in obsega poplav na dolo čenih 
območjih. 
Rezultati raziskav so tudi poudarili omejitve tehni čnih metod prepre čevanja poplav in potrebo 
po zagotovitvi priložnosti za obnovo in zaš čito dragocenih ekosistemov.  
Razvite so bile tudi ustrezne metode in orodja za napovedovanje in obvladovanje poplav in z 
njimi povezanih nevarnosti. Neka tera od teh orodij in metod se  že uporabljajo na povodjih po 
Evropi. Sprožen je bil novi raziskovalni pr ojekt FLOODsite za 10 milijonov EUR, ki prispeva 
k izboljšanju integrirane analize nevarnosti poplav in obvladovalnih metod 5. 
Napovedovanje poplav6, določanje obmo čja poplav in predvidevanje razli čnih možnosti so 
pomembni dejavniki predvidenega prispe vka Skupnega raziskovalnega centra na podro čju 
poplav. Prihodnje raziskave bodo pr ilagojene analizam vplivov podnebnih sprememb, blažitvi 
posledic in prilagoditvenim strategijam. 
Jasno je, da je treba nadalje vati z raziskovalnimi dejavnostmi, usmerjenimi k varstvu pred 
poplavami. Namesto obvladovanja poplav v izoliranih pore čjih je treba varstvo pred 
poplavami obravnavati kot del inte griranega in vsestranskega pristopa k upravljanju pore čij. 
Bodoča okoljska raziskava7 bo med drugim obravnavala zadeve, kot je koli činska opredelitev 
in napovedovanje okoljskih sprememb (npr. podnebja), ocenjevanje celotnega obsega 
njihovih u činkov ter podpiranje ocene, prepre čevanje in ublažitev u činkov naravnih in 
industrijskih nevarnosti. V tem okviru bo vars tvo pred poplavami imelo veliko prednost. 
3.1.2. Regionalna politika in poplave 
Strukturni skladi8, zlasti Evropski sklad za regionalni razvoj9, in Kohezijski sklad lahko 
financirajo preventivne (infrast rukturne) naložbe, tudi za vars tvo pred poplavami. Evropski 
sklad za regionalni razvoj lahko tudi pris peva k financiranju raziskav, povezanih z 
infrastrukturo, in te hnološkega razvoja. 
                                                 
4 http://www.eu-medin.org/floods-rtd-projects.php  
5 http://www.floodsite.net  
6 http://natural-hazards.jrc .it/floods/Preparedness/  
7 COM(2004)101, kon čno. 
8 UJ L 161, 26.6. 1999. 
9 UL L 213, 13.8. 1999. 
 
SL 5   SL Pobuda INTERREG, sprejeta v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj, je podpirala 
izboljšano čezmejno sodelovanje v zvezi z varst vom pred poplavami. Projekt IRMA 
(„INTERREG Ren-Meuse aktivnosti“) je uspešen primer čezmejnega sodelovanja in 
integriranega pristopa k boju proti p oplavam. Razdejanje, ki ga je povzro čilo poplavljanje rek 
Rena in Meuse leta 1993 in 1995, je spodbudilo  ustanovitev nadnacionalnega programa za 
preprečevanje med Nizozemsko, Belgijo, Francijo, Luksemburgom, Nem čijo in Švico. IRMA 
ima skupni prora čun 419 milijonov EUR, od katerega tretjina prihaja od INTERREG. 
Projekt SCADLIT, še ena izmed pobud INTERREG,  je bil sprožen leta 2003 in zadeva 
porečje Scheldt/Escaut. Vklju čuje Francijo, Nizozemsko ter re gije Belgije in obravnava 
probleme na črtovanja pore čja in varstva pred poplavami. 
Komisija v svojem nedavno objavljenem Tretjem poro čilu o ekonomski in socialni koheziji 
predlaga, da bi se ukrepi koh ezijske politike morali osredoto čiti na naložbe v omejeno število 
prednostnih podro čij, z odražanjem agend Lizbone in Gothenburga, kjer se lahko pri čakuje, 
da bo intervencija Skupnosti prinesla znatno dodano vrednost in delovala kot vzvod. Podro čje 
„okolje in prepre čevanje nevarnosti“ je ena od bistve nih zadev, opredeljenih za ukrepanje 
kohezijske politike v prihodnosti . Prihodnji cilj „Evropsko te ritorialno sodelovanje“ bo 
ohranil in okrepil zahtevane nadnacionalne dejavnosti sodelova nja in gradil na dosežkih 
INTERREG na tem podro čju.  
3.1.3. Solidarnostni skl ad Evropske unije 
Po poplavah v Srednji Evropi le ta 2002 je EU ustanovila Solid arnostni sklad Evropske unije 
EUSF)10 kot posebni finan čni instrument za dodelitev hitre finan čne pomoči v primeru ve čje 
katastrofe (opredeljene kot neposredna škoda , ki presega 3 milijarde EUR ali 0,6 % bruto 
nacionalnega dohodka), da bi se prizadeta obmo čja lahko vrnila v, kolikor je mogo če, 
normalne življenjske pogoje.  
EUSF lahko posreduje samo v nujnih primerih. Usta novljen ni bil z namenom, da bi kril vse 
stroške, povezane z naravnimi katastrofami, in ne  nadomesti privatnih izgub ali škode, ki jo 
krije zavarovanje. Dolgoro čni ukrepi – rekonstrukcija, ekonomska obnova, prepre čevanje – se 
lahko kvalificirajo za pomo č na podlagi drugih instrument ov, zlasti strukturnih skladov. 
3.1.4. Kmetijska politika in poplave   
Način uporabe kmetijskih in gozdnih površin je pomemben za prepre čevanje in varstvo pred 
poplavami: odlo čilen je za sposobnost zemlje in rastlin  za zadrževanje v ode. Reforma skupne 
kmetijske politike iz leta 2003 bo pozitivno prispevala  k varstvu pred poplavami preko 
mehanizmov razparjanja in navzkrižnega usklajevanja, na primer s spodbujanjem zaš čite 
zemlje in vzdrževanja  trajnih pašnikov, s čimer se izboljša zmožnos t zemlje za zadrževanje 
vode.  
Prenovljena skupna kmetijska politika lahko tudi prispeva k zmanjšanju verjetnosti poplav z 
obravnavanjem podnebnih sprememb. Ukrepi, ki na primer vklju čujejo spodbujanje biomase 
za vzgajanje energijskih pridelkov ali zmanjšanje GHG emisij s spodbujanjem manj 
intenzivne živinoreje, bodo im eli neposredne pozitivne u činke v zvezi z varstvom pred 
poplavami.  
                                                 
10 UL L 311, 14.11.2002. 
 
SL 6   SL Pri reformi skupne kmetijske politike bo po ocenah za razvoj podeželja v letu 2007 
namenjenih dodatnih 1,2 milijard EUR. Pole g izboljšanja uporabe kmetijskih in gozdnih 
površin lahko ti ukrepi pripom orejo tudi k ublažitvi posle dic poplav z dajanjem pomo či za 
obnovo kmetijske in gozdarske proizvodnje, ki je  bila poškodovana zaradi naravnih katastrof 
(vključno s poplavami), in z uvedbo ustreznih preventivnih instrumentov.  
3.1.5. Okoljska politika in poplave  
S sprejemom okvirne direktive za vode (ODV) je  EU temeljito prestruktu rirala svojo politiko 
varstva voda. Direktiva zahteva, da se za vsako pore čje razvijejo integrirani na črti upravljanja, 
da bi dosegli dober ekološki in kemi čni status. Čeprav bo ODV prispevala k ublažitvi posledic 
poplav, to ni eden od glavnih ciljev direktive.  
Zaradi spodbujanja usklajenega izvajanja ODV v EU se direktorji za vodo iz 25 držav članic11 
in Evropska komisija redno sre čujejo in pripravljajo skupno izvajalsko strategijo. V odgovor 
na poplave poleti/jeseni 2002 so di rektorji za vodo in Komisija za čeli z dejavnostjo za varstvo 
pred poplavami, kar je povzro čilo sprejetje priro čnika o najboljših praksah v juniju 2003. 
Skupina direktorjev za vodo je izrazila interes za nadaljevanje dela na podro čju varstva pred 
poplavami. 
Komisija je razvila ve č nadzornih instrumentov za napovedo vanje in nadzorovanje poplav na 
panevropski ravni zaradi boljše pripra vljenosti nacionalnih organov civilne zaš čite v primeru 
katastrof. V primeru možne poplave bodo rezu ltati posredovani pris tojnim nacionalnim 
organom in službam civilne zaš čite ter Nadzornemu in informacijskemu centru Komisije12,13. 
Ta center usklajuje intervencije medsebojne pomo či, kadar se ta pomo č zahteva. Poleg tega 
Komisija organizira izobraževanja za nacionalne intervencijske skupine in ve čje vaje. 
Komisija bo nadaljevala s spodbujanjem s kupnega pristopa k zmanjšanju nevarnosti, 
povezane s katastrofami, kot so poplave, požari in ve čje industrijske nesre če. Eno od skupnih 
orodij za reševanje vseh t ovrstnih izzivov je dolo čanje tveganih obmo čij – izdelava karte 
poplavne ogroženosti. Karte ogro ženosti posredujejo javnosti bist vene informacije, vendar so 
tudi pomembno orodje za organe na črtovanja in zavarovalnice. Razvoj kart ogroženosti bo 
tesno povezan s povezanimi pobudami EU za zbir anje, hranjenje in izmenjavo okoljskih 
podatkov14. 
3.2. Dejavnosti držav članic 
Narava poplav in stopnja nevarnos ti poplav je po Evropi razli čna. V nekaterih državah, kot so 
Madžarska, Avstrija, Češka in Slovaška, poplavljajo izklju čno reke. Druge države članice, kot 
so Združeno kraljestvo, Nem čija in Nizozemska, pa se soo čajo tako s poplavljanjem rek kot 
morja.  
Za reševanje problema nevarnosti poplav je ve č držav članic, npr. Avstrija, Finska, Španija, 
Irska in Nizozemska, opredelilo stopnje varstv a pred poplavami v uradnih smernicah ali 
                                                 
11 Bolgarija Romunija, Islandija, Lihtenštajn, Norveška in Švica tudi sodelujejo na sestankih direktorjev 
za vodo. 
12 Ustanovljen na podlagi Sklepa Sveta 2001/792/ES. 
13 UL L 297, 15.11. 2001, str. 7. 
14 Globalno nadzorovanje okolja in varnosti (GMES), Infrastruktura za prostorske informacije v Evropi 
(INSPIRE) in GALILEO.  
 
SL 7   SL zakonskih besedilih. Na splošno stopnje varstva temeljijo na številu ljudi in ekonomski ter 
kulturni vrednosti na poplavnih obmo čjih. V drugih državah članicah imajo organi, odgovorni 
za varstvo pred poplavami, široko pristojnos t za izvajanje potrebn ih del za obvladovanje 
poplav. Vendar pa ni zakonitih pravic za posamezno stopnjo varstva. 
Nedavne poplave so države članice spodbudile k razvoju na črtov ali strategij za varstvo pred 
poplavami. V Združenem kraljestvu razvijajo na črte za spodbujanje celo stnega in trajnega 
pristopa k obvladovanju neva rnosti poplav. Financiranje v Združenem kraljestvu za podporo 
izgradnje in vzdrževanja obramb in izboljšav  sistemov opozarjanja na  poplave je trenutno v 
mejah 500 milijonov funtov na leto: razvoj na črtov obvladovanja poplav povodja v 
Združenem kraljestvu se ocenjuje na 45-55 milijonov EUR. Madžarska je pred nedavnim 
začela s trajnostnim obvladovanjem poplav in regionalnim razvojnim programom za dolino 
Tise. 
Poleg tega je veliko držav članic razvilo ali pa razvija ka rte poplavne ogroženosti. Cilji in 
struktura/narava te h kart je razli čna, vendar se na splo šno uporabljajo za osveš čanje glede 
ogroženih obmo čij in prostorsko na črtovanje. V Franciji so s spremembo zakona leta 1995 
karte obmo čij, izpostavljenih tveganju, dopolnili s „preventivnimi na črti za predvidene 
nevarnosti“. 
Zgoraj navedeni primeri niso iz črpni, ampak služijo ponazoritvi raznih pobud, ki se trenutno 
sprejemajo na nacionalni ravni.  
3.3. Mednarodno sodelovanje in čezmejne reke  
V preteklosti se je z varstvom pred poplavam i ukvarjalo v glavnem na lokalni ravni, brez 
koordinacije s kraji ob re ki navzdol ali navzgor, s čimer se je problem pogosto samo 
prestavljal iz enega kraja v drugega. Vendar pa so v pore čjih rek Rena, Odre, Donave, Meuse, 
Moselle, Elbe in v Posarju države, ki mejijo na te reke, ustanovile telesa, ki zagotavljajo 
usklajen pristop k obvladovanju pore čij. V mnogih od teh pore čij so bili razviti ali se razvijajo 
načrti varstva pred poplavami. 
Skupne naložbe v ukrepe varstva pred poplavami v obdobju 1998 do 2020 v okviru 
Akcijskega na črta obrambe pred poplavami za Ren se ocenjujejo na 12,3 milijard EUR. Poleg 
tega je bil izdelan atlas Rena , da bi prebivalce renske doline opozorili na nevarnost 
poplavljanja. Atlas vsebuje karte, ki predst avljajo nevarnost poplav (osnovne karte) in 
ponazarjajo nevarnost poplav za človeka in materialna sredstva  v primeru ekstremnih poplav. 
Stroški za izdelavo atlasa so znašali približno 270 000 EUR. 
4. S KUPNI PROGRAM AKTIVNOSTI EU ZA VARSTVO PRED POPLAVAMI  
4.1. Program aktivnosti EU 
Poplave lahko spodkopljejo težnjo EU po trajno stnem razvoju. Poleg tega se bosta pogostost 
in resnost ve čjih poplav v prihodnos ti najbrž pove čali zaradi globalnega segrevanja. Problema 
se je možno lotiti samo s skupnim ukrepanjem v vsakem prizadetem pore čju in obalnem 
območju. Čezmejna narava ve čine najpomembnejših evropskih pore čij pomeni, da bi 
sodelovanje na ravni EU prineslo pomembno dodano vrednost k napor om posameznih držav 
članic. 
 
SL 8   SL Zato se predlaga, da države članice in Komisija sodelujejo pri razvoju in izvajanju 
usklajenega programa aktivnosti za prepre čevanje poplav, varstv o pred poplavami in 
ublažitev posledic. 
Bistveni dejavniki tega programa aktivnosti bi vklju čevali: 
a) izboljšanje sodelovanja in usklaj enosti z razvojem in izvajanjem na črtov 
obvladovanja nevarnosti poplav za vsako pore čje in obalno obmo čje, kjer bi poplave 
lahko negativno vplivale na zdravje ljudi, okolje, gospodarske de javnosti ali kvaliteto 
življenja; 
b) razvoj in izvajanje kart pop lavne ogroženosti kot orodja za na črtovanje in 
sporočanje;  
c) izboljšanje izmenjave informacij, delitve izkušenj in usklajen razvoj ter spodbujanje 
najboljše prakse; 
d) razvoj mo čnejših povezav med raziskovalci in or gani, odgovornimi za upravljanje z 
vodami in varstvo pred poplavami; 
e) izboljševanje usklajenosti med zadevnimi politikami Skupnosti;  f) ve čjo osveščenost glede nevarnosti poplav s širš im sodelovanjem zainteresiranih 
strani in bolj u činkovito komunikacijo. 
4.2. Kako lahko države članice, Komisija in zainteresirane strani delujejo skupaj  
Razvoj in izvajanje tovrst nih programov aktivnosti za hteva ukrepanje na razli čnih ravneh: 
Države članice, ki delujejo na zadevnem pore čju, nacionalni, regional ni in lokalni organi 
bodo odgovorni za na črte obvladovanja nevarnosti popl av in razvoj kart poplavne 
ogroženosti. Bistvene sestavine teh na črtov in kart so dolo čene v Prilogi.  
Komisija  bo pripomogla k usklajenosti in izmenjav i informacij o varstvu pred poplavami in 
spodbujanju najboljše prakse. Komisija bo prav  tako zagotovila, da vse zadevne politike EU, 
kjer je to ustrezno, prispevajo k varstvu pred poplavam i. V okviru Okvirnih programov na 
področju raziskav, tehnološkega razvoja in pred stavitev bo Komisija izvajala posredne in 
neposredne raziskave zade v, povezanih s poplavami. 
Države članice  in Komisija  bodo skupaj, v okviru rednih  sestankov direktorjev za vodo in 
predstavnikov Komisije, odgovorne za celotno usklajenost programa aktivnosti.  
Druge zainteresirane strani bodo v celoti vklju čene v razvoj in izvajanje na črtov 
obvladovanja nevarnosti popl av in v vse tehni čne razprave, ki jih bo organizirala Komisija. 
4.3. Stroški in pri čakovane prednosti skupnega delovanja EU  
Težko je v denarju opredeliti dodano vred nost/dodatne prednosti skupnega delovanja, 
predlaganega v tem sporo čilu. V kvalitativnem smislu bo dodana vrednost delovanja EU 
vključevala: 
 
SL 9   SL a) stroškovno u činkovitejše in trajnostn e ukrepe obvladovanja nevarnosti poplav z 
boljšo usklajenostjo delovanja v EU;  
b) obsežen pristop k zmanjševanju nevarnosti  za evropski trajnostni razvoj, ki je 
povezana s škodo zaradi poplav; 
c) izboljšane stopnje varstva, ki izhaja iz  delitve izkušenj in informacij ter skupnega 
razvoja najboljših praks; 
d) ve čje osredoto čenje raziskovalnega delovanja in boljši stik med raziskovalci in 
oblikovalci politike; 
e) povezan pristop k razvoju na črtov obvladovanja nevarn osti poplav in njihova 
povezava s programi financiranja EU; 
f) ve čjo osveščenost in vklju čenost javnosti v vars tvo pred poplavami. 
5. Z AKLJUČEK 
Komisija poziva države članice, da: 
a) podprejo oceno Komisije glede pomembnosti varstva pred poplavami; 
b) upoštevajo ukrepe, ki se izvajajo ali so na črtovani na ravni EU, nacionalni, regionalni 
ali mednarodni ravni; 
c) podprejo potrebo po skupnem delovanju EU pri prepre čevanju poplav, varstvu pred 
poplavami in ublažitvi posledic; 
d) potrdijo bistvene dejavnike skupnega del ovanja EU, kot jih je predstavila Komisija, 
in soglašajo z ukrepi, ki jih je treba sp rejeti za razvoj in iz vajanje tovrstnega 
skupnega delovanja. 
 
SL 10   SL PRILOGA  
Smernice za razvoj in izvajanje na črtov obvladovanja nevarnosti poplav in kart 
poplavne ogroženosti 
A. NA ČELA 
1. Na črte obvladovanja nevarnosti poplav je treba razviti na podlagi na slednjih splošnih 
načel: 
a) čezmejne reke: države članice morajo soglašati, da sodelujejo pri razvoju in 
izvajanju teh na črtov. V primeru pore čij, ki se delijo z državami ne članicami, 
se uporabijo obstoje či usklajevalni mehanizmi, ali pa se razvijejo novi,  
b) načrti za obvladovanje nevarnosti poplav: reke se v celoti vklju čijo v načrte 
upravljanja pore čij in programe ukrepov, razvitih v skladu z okvirno direktivo 
za vode. Na črte za obvladovanje nevarnosti poplav ljanja morja je treba razviti 
v istem časovnem okviru, 
c) dolgoro čni strateški pristop: upoštevati je treba razvoj, ki se pri čakuje na dolgi 
rok (50 – 100 let), 
d) interdisciplinarni pristop: na vseh st opnjah (nacionalni, regi onalni, lokalni) je 
treba upoštevati vse zadevne vidi ke upravljanja z vodami, fizi čnega planiranja, 
uporabe zemljiš č, kmetijstva, transporta in urbanisti čnega razvoja ter ohranitve 
narave, 
e) princip solidarnosti: ukrepi za vars tvo pred poplavami ne smejo ogroziti 
možnosti drugih regij/držav članic ob reki navzgor ali navzdol, da dosežejo 
stopnjo varstva, ki jo same štejejo za primerno. Primerna strategija je 
sestavljena iz treh korakov: zad rževanje, hranjenje in odvajanje, 
f) zajeti morajo biti vsi elementi obvladovanja nevarnosti poplav: glej oddelek 
2.2.  
B. CILJI 
1. Skupni cilji obvladovanja nevarnosti poplav bodo:  
– zmanjšanje negativnih posledic poplav in verjetnosti poplav,  
– spodbujanje ukrepov trajnostnega ob vladovanja nevarnosti poplav, 
– iskanje priložnosti za delovanje z na ravnim procesom in po možnosti omogo čanje 
večkratnih ugodnosti iz obvladova nja nevarnosti poplav,  
– obveščanje javnosti in pristojnih organov o nevar nostih poplav in kako se z njimi spopasti. 
 
SL 11   SL C. KLJU ČNI UČINKI 
1. Klju čni učinki načrtov obvladovanja nevarnos ti poplav naj bi bili: 
– vpogled v in razumevanje obsega,  narave in porazdelitve tr enutne poplavne ogroženosti in 
predvideni poteki prihod njih poplavnih nevarnosti, 
– razumevanje procesa poplavljanja in njegove ob čutljivosti na spremembe, 
– seznam stroškovno u činkovitih ukrepov obvladovanja nevarnosti poplav, ki bodo sprejeti, 
– karte poplavne ogroženos ti (glej oddelek D) 
– dolgoročne politike obvladovanja nevarnosti poplav, ki zadovoljujejo cilje pore čij, 
– prioritetno število nadaljnjih  ukrepov/raziskav za pore čja, če to pride v poštev. 
D. KARTE POPLAVNE OGROŽENOSTI 1. Eden od klju čnih učinkov načrtov za obvladovanje neva rnosti poplav bodo karte 
poplavne ogroženosti na ravni pore čij. 
2. Namen kart poplavne ogroženosti je: – povečati osveščenost javnosti gled e poplavnih obmo čij,  
– zagotovitev informacij o ogroženih obmo čjih z opredelitvijo poplavnih con za prostorsko 
planiranje,  
– podpiranje procesa dolo čanja prioritet, utemeljitev in osredoto čenja naložb za 
obvladovanje in zmanjševanje nevar nosti za ljudi, lastnino in okolje. 
3. Karte poplavne ogroženosti morajo: – biti izdelane s pomo čjo koordinacije na ravni pore čij, 
– vključevati rečne poplave in nenadne povodnji in kadar to pride v poštev, poplavljanje 
morja, 
– zagotoviti zanesljive, zadostne in lahko razumljive informacije, 
– razlikovati med najmanj tremi stopnjami nevarnosti: 
A. obmo čja s pogostimi poplavami,  
B. obmo čja z manj pogostimi poplavami,  
C. zelo redke poplave, vklju čno z odpovedmi nasipov, kadar to pride v poštev, 
– obravnavati tako globino vode/poplav e kot tudi potencialno škodo,  
– obravnavati tako trenutno stanje kot tudi predvidene poteke bodo čih nevarnosti poplav in  
 
SL 12   SL – upoštevati druge cilje pore čja.