EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 23.1.2023 COM(2023) 34 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o izvajanju Uredbe (ES) št. 450/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o indeksu stroškov dela (ISD)







I.UVOD Indeks stroškov dela (ISD) meri četrtletne spremembe skupnih stroškov dela na uro, ki jih plačajo delodajalci, kar omogoča spremljanje razvoja na področju stroškovnega pritiska, ki izhaja iz proizvodnega dejavnika „delo“. ISD spada v družino glavnih evropskih gospodarskih kazalnikov/eurokazalnikov, ki zagotavljajo informacije o gospodarskem razvoju v euroobmočju. Evropski sistem centralnih bank ISD uporablja zlasti za oceno morebitnega inflacijskega pritiska, ki ga povzročajo spremembe na trgu dela. Prav tako je pomemben za socialne partnerje, vključene v pogajanja o plačah, in samo Komisijo, da lahko spremlja kratkoročne spremembe na področju stroškov dela. Podatki o ISD pa se uporabljajo tudi za indeksacijo cen v nekaterih velikih gospodarskih pogodbah, ki obsegajo več let. Eurostat na svojem spletišču objavlja četrtletna sporočila za javnost o ISD, ki vsebujejo obsežen nabor podatkov, razčlenjenih po gospodarskih dejavnostih in komponentah stroškov dela (plačni in neplačni stroški). Spletišče vključuje tudi medčetrtletne in medletne stopnje rasti. Uredba (ES) št. 450/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2003 o indeksu stroškov dela (v nadaljnjem besedilu: uredba o ISD) za države članice določa skupni okvir za pripravo primerljivih indeksov in njihovo predložitev Komisiji. Komisija mora v skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 450/2003 Evropskemu parlamentu in Svetu vsaki dve leti predložiti poročilo. Njegov namen je oceniti kakovost statistike, ki jo zagotovijo države članice, in agregatov EU ter opredeliti področja, ki bi jih bilo mogoče izboljšati. To je deveto poročilo o ISD, ki ga je Komisija predložila Evropskemu parlamentu in Svetu. Osredotoča se na podatke o ISD, prejete od prejšnje izdaje, za referenčna četrtletja, ki segajo od 2. četrtletja 2020 do 1. četrtletja 2022. Izraža ugotovitve, ki jih je Eurostat podal pri zbiranju in potrjevanju podatkov o ISD za ta referenčna četrtletja, ter temelji na dokumentaciji, ki so jo države članice predložile v letnih poročilih o kakovosti. Ta izdaja ne zajema podatkov o ISD, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo, saj je ta država 1. februarja 2020 zapustila EU in od 1. četrtletja 2020 prenehala pošiljati podatke o ISD. V Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1216/2003 je kakovost ISD opredeljena po naslednjih merilih: ustreznost, natančnost, točnost pošiljanja podatkov, dostopnost in jasnost, primerljivost, skladnost in popolnost. Ker sta se dostopnost in jasnost v prejšnjem poročilu o ISD šteli za zadovoljivi, se to poročilo osredotoča na ustreznost, popolnost, točnost, natančnost, primerljivost in skladnost. V tej izdaji poročamo tudi o glavnih posledicah krize zaradi COVID-19 na zbiranje podatkov o ISD. II.SPLOŠNI NAPREDEK OD ZADNJEGA POROČILA Z zakonodajnega vidika od zadnjega poročila ni bilo sprememb. V naslednjih odstavkih so podrobno opisane izboljšave pri pripravi poročila. 2.1 Standardi za zbiranje podatkov Za prejemanje podatkov držav članic in pripravo ISD ter predložitev podatkov o ISD Evropski centralni banki se še naprej uspešno uporabljajo zadnja različica podatkovnih struktur za izmenjavo statističnih podatkov in metapodatkov (SDMX – Statistical Data and Metadata eXchange) in mednarodno dogovorjeni šifranti (dostopni na spletu prek posebnega registra). Države članice so za zbiranje (hitrih in končnih) podatkov od 3. četrtletja 2021 začele uporabljati posodobljeno različico (2.3) opredelitev podatkovnih struktur SDMX, ki vključuje najnovejše spremembe, dogovorjene na mednarodni ravni. 2.2 Potrjevanje podatkov Podatki se sistematično potrjujejo z novim orodjem, ki preverja, ali uporabljene šifre in podatkovne strukture ustrezajo dogovorjenim standardom za prenos podatkov (SDMX). To poenostavlja postopek priprave in zmanjšuje tveganje napak zaradi pomanjkljivosti v šifriranju. Če prenesena datoteka ni v skladu z veljavnimi standardi SDMX, je samodejno zavrnjena. Države članice so po elektronski pošti obveščene o uspelem/neuspelem prenosu in lahko prek spletne storitve dostopajo do poročila o potrditvi. Eurostat je od zadnjega poročila prilagodil postopek priprave, da je omogočil obdelavo vseh vrst kompaktnih ali generičnih oblik SDMX.

Eurostat poleg tega izvaja preverjanje verodostojnosti za vsak četrtletni prenos, tako da primerja podatke skozi čas in po gospodarskih dejavnostih klasifikacije NACE Revizija 2 (v nadaljnjem besedilu: NACE Rev. 2). V primeru znatnih medčetrtletnih sprememb države članice pozove, naj podatke potrdijo ali pošljejo popravljeno podatkovno datoteko. Če se na katerem koli področju NACE odkrijejo obsežne revizije ali nenadne spremembe, se te sistematično spremljajo z zadevnimi državami. 2.3 Ravni stroškov dela na uro Eurostat od prve izdaje v aprilu 2016 še naprej uspešno objavlja letne ocene stroškov dela na uro po področjih NACE Rev. 2. Te ocene temeljijo na ravneh, pridobljenih iz štiriletne raziskave o stroških dela, in so ekstrapolirane z indeksi stroškov dela. Pripravijo se tri mesece po koncu referenčnega obdobja in zajemajo vsa področja NACE, razen področja L („Poslovanje z nepremičninami“) NACE Rev. 2. 2.4 Poročila o kakovosti Poročila o kakovosti, ki so jih predložile države članice, so bila pravočasno obdelana z zadnjo različico orodja za obdelavo metapodatkov evropskega statističnega sistema in dana na voljo vsem uporabnikom. 2.5 Sezonske in koledarske prilagoditve Eurostat je analiziral sezonsko in koledarsko prilagojene serije, ki so jih predložile države članice, ter primerjavo med državami oktobra 2021 predstavil svoji delovni skupini za statistiko trga dela. Eurostat je tudi izboljšal prilogo o sezonskih prilagoditvah k nacionalnim poročilom o kakovosti. V tej prilogi so zlasti podrobno opisani uporabljeni modeli sezonskega prilagajanja, zaznani osamelci, obseg prilagoditev in nestanovitnost rezultatov. Eurostat sezonsko prilagojene podatke za agregate EU objavi v podatkovni zbirki in prispevku o ISD na spletišču Statistics Explained (Razlaga statističnih podatkov) skupaj s sezonsko neprilagojenimi podatki. Rezultati sezonskega prilagajanja za skupne vrednosti se zdaj izpeljejo iz sezonsko prilagojenih podatkov za plačne in neplačne komponente, kar zagotavlja doslednost. III.KAKOVOST PODATKOV 3.1Ustreznost in popolnost Ustreznost Poleg povpraševanja uporabnikov po informacijah o četrtletnih odstotnih spremembah stroškov dela, kot so izmerjeni z ISD, se je še naprej povečevalo tudi zanimanje za informacije o stroških dela v absolutnem smislu (v eurih na uro). Eurostat je aprila vsako leto še naprej objavil ocene stroškov dela na uro v eurih in nacionalnih valutah (ravni stroškov dela) z razčlenitvijo po NACE Rev. 2. Vključena sta bila letna stopnja rasti ravni stroškov dela na uro in delež neplačnih stroškov v skupnih stroških dela. Prejete povratne informacije o objavi teh ocen so pozitivne, tako da bo Eurostat še naprej pripravljal letne stroške dela z razčlenitvijo po NACE Rev. 2. Popolnost V tem delu se pregleduje, ali poslani podatki in metapodatki o ISD izpolnjujejo pravne zahteve v smislu popolnosti. Komentarji se nanašajo na indekse, ponderje in poročila o kakovosti. (a) Indeksi Na splošno sta bili razpoložljivost in popolnost ISD v celotnem referenčnem obdobju zadovoljivi. Eurostat je prejel koledarsko prilagojene podatke ter koledarsko in sezonsko prilagojene podatke vseh držav članic za vsa četrtletja, razen v dveh primerih (Grčija za 4. četrtletje 2020 in 2. četrtletje 2021). Države članice so predložile tudi sezonsko neprilagojene podatke, razen Danske in Švedske, ki so jima bila odobrena odstopanja. Kar zadeva druge države Evropskega gospodarskega prostora (EGP), sta Islandija in Norveška poslali podatke o ISD za vsa četrtletja referenčnega obdobja. Islandija trenutno zagotavlja le koledarsko prilagojene podatke ter koledarsko in sezonsko prilagojene serije, medtem ko Norveška pošilja le koledarsko prilagojene podatke. Kljub izboljšanemu zajemanju sezonsko prilagojenih podatkov glavne vrednosti še vedno temeljijo na medletnih (Q / Q – 4) spremembah koledarsko prilagojenih podatkov, ki kažejo manjšo nestabilnost. Vendar so vsi podatki, vključno z ocenami sezonsko prilagojenih podatkov, na voljo na ustrezni strani Eurostatove podatkovne zbirke. Ob upoštevanju navedenih odstopanj so vse države zajele vsa področja NACE.

(b) Ponderji Od držav članic in drugih držav EGP se v skladu z uredbo o ISD pričakuje, da vsako leto posredujejo letne stroške dela za plačne/neplačne komponente (v nadaljnjem besedilu: ponderji) z vsakega področja NACE. Posodabljanje teh podatkov je pomembno, saj vplivajo na Eurostatov izračun agregatov NACE ter izpeljavo skupnih vrednosti iz plačnih in neplačnih komponent. Vse države članice in druge države EGP so do 30. junija 2022 predložile ponderje za referenčno leto 2020. Na voljo so bili tudi ponderji za referenčno leto 2021, razen za Češko, Hrvaško, Irsko in Nizozemsko. (c) Poročila o kakovosti Za referenčno leto 2020 so nacionalna poročila o kakovosti predložile vse države članice, razen Hrvaške. Ta poročila so bila potrjena in objavljena na ustrezni spletni strani Eurostata. 3.2Točnost Države članice in druge države EGP morajo v skladu z uredbo o ISD indekse stroškov dela predložiti v 70 dneh po izteku referenčnega četrtletja. Od prejšnjega poročila je rok za predložitev podatkov zamudilo devet držav, in sicer: -Nizozemska (podatki za 1. četrtletje 2021 so bili prejeti en koledarski dan po izteku roka), -Irska (podatki za 1. četrtletje 2021 in 1. četrtletje 2022 so bili prejeti štiri koledarske dni po izteku roka), -Danska (podatki za 2. četrtletje 2021 in 1. četrtletje 2022 so bili prejeti en koledarski dan po izteku roka), -Madžarska (podatki za 2. četrtletje 2021 so bili prejeti en koledarski dan po izteku roka), -Francija (podatki za 2. in 3. četrtletje 2021 so bili prejeti en koledarski dan po izteku roka, podatki za 4. četrtletje 2021 pa tri koledarske dni po izteku roka), -Finska (podatki za 3. četrtletje 2021 so bili prejeti en koledarski dan po izteku roka), -Latvija (podatki za 2. četrtletje 2021 so bili prejeti dva koledarska dneva po izteku roka), -Hrvaška (podatki za 2. četrtletje 2021 so bili prejeti dva koledarska dneva po izteku roka) in -Grčija (podatki za 3. četrtletje 2021 so bili prejeti štiri koledarske dni po izteku roka, podatki za 4. četrtletje 2021 pa tri koledarske dni po izteku roka). Kar zadeva druge države EGP, sta Norveška in Islandija podatke o ISD poslali pravočasno. 3.3Natančnost ISD je sestavljen iz različnih spremenljivk (npr. stroškov dela in opravljenih delovnih ur), ki lahko izhajajo iz več virov. To pomeni, da se lahko revizije pojavijo kadar koli in vplivajo na zadnje četrtletje, več četrtletij ali celotna leta. Če se prilagoditve nanašajo na referenčno leto, je treba revidirati celotno serijo. Revizije glavne vrednosti EU (medletna stopnja rasti) niso nikoli presegle 0,2 odstotne točke (glej sliko 1). Revizije so bile posledica krize zaradi COVID-19 in vladnih podpornih ukrepov, o katerih se je predvsem poročalo v neplačnih komponentah ISD.

Slika 1: Spremembe letne stopnje rasti med prvo in zadnjo objavo ISD (EU27, agregat področij od B do S NACE Rev. 2, skupni stroški dela v odstotnih točkah (od 1. četrtletja 2020 do 1. četrtletja 2022)) Vir: -za končne podatke: Eurostatov nabor podatkov lc_lci_r2_q (spremenljivka: „stroški dela za ISD (plačilo zaposlenih plus davki minus subvencije)“), -za prve ocene: Eurostatova podatkovna zbirka o pripravi. Podatki so bili pridobljeni 24. junija 2022. 3.4 Skladnost in primerljivost Skladnost s podatki iz nacionalnih računov Eno od področij, ki se mu še naprej namenja pozornost, je skladnost ISD z drugimi statistikami o stroških dela, zlasti s četrtletnimi podatki o nacionalnih računih. V letnem poročilu o kakovosti se od držav članic zahteva, da primerjajo stopnjo rasti ISD in stopnjo rasti urnega plačila zaposlenih iz nacionalnih računov (opredelitev ESA 2010). Ne pričakuje se, da se nabori podatkov popolnoma ujemajo: tudi če se uporabljajo skoraj enake opredelitve stroškov dela, se lahko statistični viri in obdelave razlikujejo. Poleg tega je za ISD in nacionalne račune še zlasti težavno zbiranje podatkov o opravljenih delovnih urah. Kljub tem razlikam v metodologiji je poučno analizirati raven neskladij med obema viroma. Kadar so ravni nad določenim relativnim pragom, lahko to kaže na težave s kakovostjo v enem od naborov podatkov. Eurostat je za oceno kakovosti nadaljeval spremljanje agregatov področij od B do S NACE Rev. 2 vsake države članice. Za to primerjavo so bili uporabljeni sezonsko neprilagojeni podatki o ISD, razen za Dansko in Švedsko, za kateri so bili na voljo koledarsko prilagojeni podatki. Srednja letna stopnja rasti ISD se je primerjala s srednjo letno stopnjo rasti urnega plačila zaposlenih za osem četrtletij, pri čemer se je dodatna analiza zahtevala pri razlikah za več kot dve odstotni točki (glej sliko 2). Slika 2: Srednja letna stopnja rasti ISD v primerjavi z urnim plačilom zaposlenih (agregat področij od B do S NACE Rev. 2, skupni stroški dela, referenčno obdobje: od 2. četrtletja 2020 do 1. četrtletja 2022*) * Za Dansko in Švedsko v času priprave dokumenta niso bili na voljo sezonsko neprilagojeni podatki; namesto njih so bili uporabljeni koledarsko prilagojeni podatki. Vir: -za nacionalne račune: Eurostatov nabor podatkov namq_10_a10 (spremenljivka: „plačilo zaposlenih“) in namq_10_a10_e (spremenljivka: „domači koncept za število zaposlenih v tisoč opravljenih delovnih urah“),

-za LCI: Eurostatov nabor podatkov lc_lci_r2_q (spremenljivka: „stroški dela za ISD (plačilo zaposlenih plus davki minus subvencije)“). Podatki so bili pridobljeni 24. junija 2022. Države, katerih vrzeli so presegale dve odstotni točki, so bile Malta (5 odstotnih točk), Češka (4,4 odstotne točke), Hrvaška (3,1 odstotne točke), Irska (2,8 odstotne točke), Poljska (2,7 odstotne točke) ter Latvija in Danska (obe 2,4 odstotne točke) (glej sliko 2, na kateri so države razvrščene glede na naraščanje absolutne vrednosti vrzeli). Z državami članicami se bo še razpravljalo o rezultatih navedene analize, zlasti glede podatkov o opravljenih delovnih urah. Eurostat je poleg srednjih vrednosti kot kazalnik nestabilnosti primerjal standardno odstopanje letnih stopenj rasti serij ISD in nacionalnih računov. V primerjavi z zadnjim poročilom se je nestabilnost obeh serij znatno povečala zaradi velikih razlik v številu opravljenih delovnih ur. To je zlasti veljalo za gospodarske dejavnosti, ki jih je najbolj prizadela kriza zaradi COVID-19, in sicer področji I („Gostinstvo“) in R („Kulturne, razvedrilne in rekreacijske dejavnosti“) NACE Rev. 2. Primerljivost Primerljivost med državami zagotavljajo podrobne opredelitve in metodologija, vključene v zakonodajo o ISD. Države članice zahteve EU izpolnjujejo z viri podatkov, ki so na voljo na nacionalni ravni. Večina jih uporablja raziskave ali kombinacijo raziskav in upravnih podatkov, dve državi članici pa se zanašata izključno na upravne vire. Za objavo primerljivih podatkov o ISD skozi čas je pomembno popraviti vplive koledarja in sezone. Za vplive koledarja se prilagodijo glavne vrednosti, sezonskost pa se izravna s primerjavo istih četrtletij v dveh zaporednih letih. V skladu s členom 1 Uredbe (ES) št. 1216/2003 je treba zagotoviti podatke o ISD, ki so sezonsko neprilagojeni, koledarsko prilagojeni ter koledarsko in sezonsko prilagojeni. V Uredbi (ES) št. 450/2003 ni izrecno navedeno, ali je treba koledarske in sezonske prilagoditve izvesti z neposrednim ali posrednim pristopom. Posredna prilagoditev pomeni, da se osnovne serije prilagodijo in nato uporabijo za izračun agregatov na višji ravni, neposredna prilagoditev pa pomeni, da se vsaka posamezna serija, vključno z agregati na višji ravni, prilagodi posebej. Eurostat za ISD priporoča uporabo posrednega pristopa, da se preprečijo neskladnosti med skupnimi stroški dela in komponentami. Eurostat sistematično preverja neskladnosti med letnimi stopnjami rasti skupnih vrednosti in komponent ter zadevnim državam poroča o vseh neskladnostih, ki presegajo 0,1 odstotne točke (po zaokroževanju). Skupni ISD se nato preračuna na podlagi plačnih in neplačnih komponent (posredni pristop). Ta usklajeni pristop prav tako zagotavlja izboljšano primerljivost med državami.



IV.POSLEDICE KRIZE ZARADI COVID-19 4.1 Raziskava med državami članicami Eurostat je marca 2020 začel izvajati raziskavo, ki je državam omogočila, da so poročale o glavnih težavah, s katerimi so se spopadale pri zbiranju podatkov o ISD od začetka pandemije. Težava, o kateri se je najpogosteje poročalo v raziskavi EU in datotekah z metapodatki za 1. in 2. četrtletje 2020, je bila nižja stopnja odziva anketiranih podjetij zaradi njihovega začasnega zaprtja in novih delovnih ureditev (skrajšani delovni čas, delo na daljavo itd.). 4.2 Metodološke smernice in poročanje Da bi Eurostat zagotovil usklajeno beleženje ukrepov, povezanih s COVID-19, v statistiki o stroških dela, zlasti v četrtletnem ISD, je aprila 2020 objavil smernice o beleženju vladnih shem, povezanih s krizo zaradi COVID-19, v statistiki o stroških dela. Podporni ukrepi, ki so jih uvedle vlade EU, so se razlikovali v obsegu, intenzivnosti in časovnem obdobju, kar je bilo odvisno od tega, kako je pandemija COVID-19 prizadela posamezno nacionalno gospodarstvo. Za podporo uporabnikom pri analizi sprememb v ISD med pandemijo je Eurostat zbiral informacije o glavnih shemah, ki so vplivale na statistiko o stroških dela. To je potekalo v popolnem sodelovanju z nacionalnimi statističnimi uradi, rezultati pa so bili dodani metapodatkom o ISD v Eurostatovi podatkovni zbirki za razširjanje.