Povzetek mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov o priporočilu za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu o sodelovanju med EU in Interpolom

(Celotno besedilo tega mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini na spletišču ENVP www.edps.europa.eu)

(2021/C 251/06)

Komisija je 14. aprila 2021 sprejela Priporočilo za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu o sodelovanju med EU in Mednarodno organizacijo kriminalistične policije (Interpol).

Čeprav sodelovanje z Interpolom že obstaja, je Komisija opredelila področja, na katerih bi bilo sodelovanje mogoče in treba okrepiti ali ga celo vzpostaviti na novih področjih za obravnavanje niza nujnih operativnih potreb in izvajanje obstoječih pravnih aktov, da bi bolje podpirala države članice pri preprečevanju terorizma in organiziranega kriminala ter v boju proti njima. Za te operativne potrebe je treba z Interpolom skleniti sporazum o sodelovanju.

ENVP želi poudariti, da je za podporo (sedanjemu in prihodnjemu) sodelovanju med EU in Interpolom pri veliko različnih dejavnostih v enem samem pravnem instrumentu predvideni sporazum zelo heterogen. Zato opozarja, da je treba opraviti poglobljeno oceno učinka in da pristop ne bi smel voditi v slabitev temeljnih pravic in svoboščin posameznikov, zlasti njihovih pravic do varstva podatkov in zasebnosti.

Sistem prava EU na področju varstva podatkov načeloma zagotavlja, da se lahko podatki mednarodni organizaciji prenesejo brez dodatnih zahtev samo, če ta mednarodna organizacija zagotavlja ustrezno raven varstva. Če mednarodna organizacija ni bila razglašena za ustrezno, za določene prenose veljajo izjeme, če so uvedeni ustrezni zaščitni ukrepi. ENVP zato daje tudi tri glavna priporočila za zagotovitev, da se bo predvideni sporazum lahko skliceval na ustrezne zaščitne ukrepe:

— V pogajalskih smernicah bi bilo treba jasno določiti, da je treba zagotoviti, da je predvideni sporazum na splošno v skladu z Listino o temeljnih pravicah, ustrezno horizontalno zakonodajo o varstvu podatkov (Uredba (EU) 2018/1725, Uredba (EU) 2016/679 in Direktiva (EU) 2016/680) ter specifičnimi zahtevami v zvezi z varstvom podatkov in zaščitnimi ukrepi iz temeljnih aktov o ustanovitvi agencij EU ali vzpostavitvi sistemov IT.

— V prihodnjem sporazumu bi bilo treba izrecno pojasniti, da Interpol ne bo imel vzajemnega neposrednega ali posrednega dostopa do zbirk podatkov EU.

— V zvezi z nadaljnjimi prenosi bi bilo treba izrecno določiti, da se osebni podatki, ki jih bo EU prenesla Interpolu, ne bodo uporabili za zahtevanje, izrek ali izvršitev smrtne kazni ali katere koli oblike krutega in nečloveškega ravnanja.

Na koncu ENVP priporoča, naj se glede na vsebino prihodnjega sporazuma sklici v preambuli priporočila ne nanašajo le na ustrezno postopkovno pravno podlago, temveč tudi na zadevno materialnopravno podlago, med drugim na člen 16 PDEU.

ENVP je tudi še naprej na voljo za zagotovitev dodatnih nasvetov med pogajanji in uradnim posvetovanjem, ki ga je treba opraviti o predlogu Svetu za podpis in sklenitev sporazuma na podlagi člena 218 PDEU, kot določa člen 42(1) Uredbe (EU) 2018/1725.

1. UVOD IN OZADJE

1. Mednarodna organizacija kriminalistične policije (Interpol) ( 1 ) je največja svetovna medvladna organizacija kriminalistične policije s 194 državami članicami. EU ima z Interpolom že vzpostavljeno dolgotrajno in poglobljeno sodelovanje na številnih področjih, povezanih s kazenskim pregonom. Interpol je ključni partner EU na področju notranje in zunanje varnosti, vključno z bojem proti terorizmu in organiziranemu kriminalu, ter na področju integriranega upravljanja meja.

2. Strategija EU za varnostno unijo iz leta 2020 ( 2 ) poziva države članice, naj okrepijo sodelovanje med EU in Interpolom, ki je ključno za okrepitev sodelovanja in izmenjave informacij. Strategija priznava, da ima Interpol pri tem pomembno vlogo. Poleg obstoječega sodelovanja z Interpolom so bila opredeljena področja, na katerih bi bilo mogoče sodelovanje okrepiti ali ga celo vzpostaviti za obravnavanje niza operativnih potreb in izvajanje obstoječih pravnih aktov, da bi se bolje podprlo države članice pri preprečevanju terorizma in organiziranega kriminala ter boju proti njima.

3. Komisija je zato 14. aprila 2021 sprejela Priporočilo za sklep Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu o sodelovanju med EU in Interpolom ( 3 ) (v nadaljnjem besedilu: Priporočilo).

4. Glede na obrazložitveni memorandum ( 4 ) bo imel predvideni sporazum o sodelovanju med EU in Interpolom naslednje cilje: — urediti sodelovanje med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) (5) in Interpolom, pri čemer se upoštevajo najnovejši razvoj na področju boja proti terorizmu ter hudim oblikam čezmejnega in mednarodnega organiziranega kriminala, trenutne operativne potrebe, mandat Europola in najnovejša ureditev EU za varstvo podatkov; — zagotoviti zaščitne ukrepe in jamstva, ki so potrebni, da se državam članicam EU in agencijam EU v skladu s pravicami do dostopa, pravom EU ali nacionalnim pravom, ki ureja tak dostop, ter popolnoma v skladu z zahtevami EU glede varstva podatkov in temeljnimi pravicami prek evropskega iskalnega portala zagotovi nadzorovan dostop do Interpolovih podatkovnih zbirk o ukradenih in izgubljenih potovalnih dokumentih (SLTD) ter potovalnih dokumentov, povezanih z razpisi ukrepov (TDAWN), kolikor ga potrebujejo za opravljanje svojih nalog (6); — zagotoviti potrebne zaščitne ukrepe in jamstva, da bodo države članice EU in Frontex (7) (njena centralna enota evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve, ETIAS) lahko dostopale do Interpolovih podatkovnih zbirk prek evropskega iskalnega portala v skladu z zahtevami EU glede varstva podatkov in temeljnimi pravicami; — zagotoviti potrebne zaščitne ukrepe in jamstva za izvajanje revidirane uredbe o vizumskem informacijskem sistemu (8), da bodo države članice EU pri obravnavi vlog za izdajo vizuma ali dovoljenja za prebivanje lahko prek evropskega iskalnega portala dostopale do Interpolovih podatkovnih zbirk o ukradenih in izgubljenih potovalnih dokumentih (SLTD) ter potovalnih dokumentov, povezanih z razpisi ukrepov (TDAWN), popolnoma v skladu z zahtevami EU glede varstva podatkov in temeljnimi pravicami; — vzpostaviti in urediti sodelovanje med Evropskim javnim tožilstvom (EJT), ustanovljenim z Uredbo (EU) 2017/1939 (uredba o EJT) (9), in Interpolom v skladu z njunimi pooblastili ter popolnoma v skladu z zahtevami EU glede varstva podatkov in temeljnimi pravicami; — zagotoviti pravno podlago za pooblastitev Europola, osebja agencije Frontex kategorije 1 (statutarni uslužbenci stalne enote (10)) in EJT za dostop do ustreznih Interpolovih podatkovnih zbirk za opravljanje nalog popolnoma v skladu z zahtevami EU glede varstva podatkov in temeljnimi pravicami; — zagotoviti pravno podlago za pooblastitev Eurojusta (11) in Evropskega javnega tožilstva za izmenjavo operativnih informacij z Interpolom, ki bo popolnoma v skladu z zahtevami EU glede varstva podatkov in temeljnimi pravicami.

5. V skladu s členom 42(1) Uredbe 2018/1725 se mora Komisija po sprejetju priporočila Svetu na podlagi člena 218 PDEU, ki vpliva na varstvo pravic in svoboščin posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, posvetovati z ENVP. Tudi med postopkom priprave priporočila se je neformalno posvetovala z ENVP, ki ji je svoje neuradne pripombe poslal avgusta 2020. ENVP pozdravlja dejstvo, da je bil za mnenja (ki so bila delno upoštevana) zaprošen že v zgodnji fazi postopka, in spodbuja Komisijo, naj nadaljuje to dobro prakso.

6. Komisija se je z ENVP posvetovala 14. aprila 2021; ENVP pričakuje, da bo v preambulo sklepa Sveta vključen sklic na to mnenje. To mnenje ne posega v morebitne prihodnje dodatne pripombe in priporočila ENVP, zlasti če bodo opredeljena dodatna vprašanja ali če bodo na voljo nove informacije in po uradnem posvetovanju, ki se mora opraviti o predlogih Svetu za podpis in sklenitev sporazuma na podlagi člena 218 PDEU, kot določa člen 42(1) Uredbe (EU) 2018/1725. V zvezi s tem ENVP pozdravlja uvodno izjavo 19 Priporočila, v skladu s katero bi se morala Komisija med pogajanji o Sporazumu, vsekakor pa pred sklenitvijo Sporazuma, posvetovati z ENVP. Prav tako to mnenje ne posega v morebitne prihodnje ukrepe, ki jih bo morda sprejel ENVP pri izvajanju svojih pooblastil iz člena 58 Uredbe (EU) 2018/1725.

5. SKLEPNE UGOTOVITVE

43. ENVP pozdravlja, da bi moral sporazum popolnoma spoštovati temeljne pravice in načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti pravico do zasebnega in družinskega življenja iz člena 7 Listine, pravico do varstva osebnih podatkov iz člena 8 Listine ter pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča iz člena 47 Listine.

44. Vendar pa bi bilo treba v pooblastilu pojasniti, da bi moral sporazum vključevati naslednje tri ravni skladnosti: — na splošno z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah; — z zadevno horizontalno zakonodajo o varstvu podatkov: Uredba (EU) 2018/1725, Direktiva (EU) 2016/680 in Uredba (EU)) 2016/679; — s specifičnimi zahtevami v zvezi z varstvom podatkov in zaščitnimi ukrepi iz temeljnih aktov o ustanovitvi agencij EU ali vzpostavitvi sistemov IT.

45. Za zagotavljanje podpore obsežnemu (sedanjemu in prihodnjemu) sodelovanju med EU in Interpolom v enem samem pravnem instrumentu je predvideni sporazum zelo heterogen in zajema veliko različnih dejavnosti. ENVP zato opozarja, da je treba opraviti poglobljeno oceno učinka in da pristop ne bi smel voditi v slabitev temeljnih pravic in svoboščin posameznikov, zlasti njihovih pravic do varstva podatkov in zasebnosti.

46. Ker za Interpol ni bil sprejet sklep o ustreznosti, bi predvideni sporazum lahko bil pravna podlaga, ki omogoča prenos osebnih podatkov Interpolu, pod pogojem, da bo sporazum pravno zavezujoč in izvršljiv za vse njegove pogodbenice ter da bo vključeval ustrezne zaščitne ukrepe za varstvo podatkov.

47. ENVP meni, da navedba ustreznih zaščitnih ukrepov pomeni, da bi moral mednarodni sporazum, sklenjen z Interpolom: — zagotavljati upoštevanje zaščitnih ukrepov iz obstoječe zakonodaje EU v zvezi s prenosom in nadaljnjim prenosom osebnih podatkov v zadevnih agencijah in organih EU, vključno s posebnimi določbami o prenosih operativnih podatkov v Europolu in Evropskem javnem tožilstvu. V zvezi z nadaljnjimi prenosi bi bilo treba zlasti izrecno določiti, da se osebni podatki, ki jih bo EU prenesla Interpolu, ne bodo uporabili za zahtevanje, izrek ali izvršitev smrtne kazni ali katere koli oblike krutega in nečloveškega ravnanja. — izrecno pojasniti, da Interpol ne bo imel vzajemnega neposrednega ali posrednega dostopa do zbirk podatkov EU; — pojasniti, kdaj in pod katerimi pogoji so (ali niso) dovoljene avtomatizirane posamezne odločitve; — vsebovati bi moral več podrobnosti o obveznosti Interpola glede obveščanja v primeru kršitve varstva osebnih podatkov; — vsebovati bi moral več operativnih podrobnosti o tehničnih in organizacijskih ukrepih za varnost osebnih podatkov.

48. ENVP tudi priporoča, naj se v pooblastilu navede možnost začasnega prenehanja izvajanja sporazuma ali njegovega prenehanja v primerih kršitve njegovih določb o osebnih podatkih s strani ene od pogodbenic ter da se osebni podatki, ki spadajo na področje uporabe sporazuma in so bili preneseni pred začasnim prenehanjem njegovega izvajanja ali njegovim prenehanjem, lahko še naprej obdelujejo v skladu s sporazumom.

49. Na koncu ENVP priporoča, naj se sklici v preambuli priporočila ne nanašajo le na ustrezno postopkovno pravno podlago, temveč tudi na zadevno materialnopravno podlago, med drugim na člen 16 PDEU.

Bruselj, 25. maja 2021. Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

(1) Statut Mednarodne organizacije kriminalistične policije [I/CONS/GA/1956 (2017)].

(2) Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o strategiji EU za varnostno unijo, Bruselj, 24. julij 2020, COM(2020) 605 final.

(3) COM(2021) 177 final.

(4) Stran 8.

(5) Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (UL L 135, 24.5.2016, str. 53) (uredba o Europolu). Glede na obrazložitveni memorandum je Europol že leta 2001, precej preden je začela veljati uredba o Europolu, z Interpolom sklenil sporazum o sodelovanju, s katerim je določena izmenjava osebnih podatkov. Vendar pa ta sporazum Europolu ne omogoča neposrednega ali posrednega dostopa do informacij in Interpolovih podatkovnih zbirk, zlasti do njegovih razpisov ukrepov z informacijami o teroristih. Poleg tega Agencija za opravljanje svojih nalog z Interpolom izmenjuje informacije in dostopa do njegovih podatkovnih zbirk samo prek Interpolovega uradnika za zvezo pri Europolu ali svojega uradnika za zvezo pri Interpolu. Sporazum je bil pozneje dopolnjen z več dokumenti, povezanimi s sodelovanjem, o katerih so se organizacije dogovorile ali so jih sklenile, na primer o sodelovanju prek uradnikov za zvezo ter vzpostavitvi, izvajanju in delovanju varne komunikacijske linije za izmenjavo informacij;

(6) Po sprejetju uredb o interoperabilnosti informacijskih sistemov EU na področju meja in vizumov, tj. Uredbe (EU) 2019/817 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU na področju meja in vizumov ter spremembi uredb (ES) št. 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 in (EU) 2018/1861 Evropskega parlamenta in Sveta ter Odločbe Sveta 2004/512/ES in Sklepa Sveta 2008/633/PNZ (UL L 135, 22.5.2019, str. 27) ter Uredbe (EU) 2019/818 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja, azila ter migracij in spremembi uredb (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 ter (EU) 2019/816 (UL L 135, 22.5.2019, str. 85).

(7) Frontex se nanaša na Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo. Uredba (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2019 o evropski mejni in obalni straži ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1052/2013 in (EU) 2016/1624 (UL L 295, 14.11.2019, str. 1) (uredba o agenciji Frontex).

(8) Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje (Uredba VIS) (UL L 218, 13.8.2008, str. 60); predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 767/2008, Uredbe (ES) št. 810/2009, Uredbe (EU) 2017/2226, Uredbe (EU) 2016/399, Uredbe XX/2018 [uredba o interoperabilnosti] in Odločbe Sveta 2004/512/ES ter o razveljavitvi Sklepa Sveta 2008/633/PNZ (COM/2018/302 final) in glej politični dogovor na spletnem naslovu: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-5537-2021-INIT/en/pdf.

(9) Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1) (uredba o EJT).

(10) V skladu s členom 54 uredbe o agenciji Frontex mora biti stalna enota evropske mejne in obalne straže sestavljena iz štirih kategorij operativnih uslužbencev. Kategorija 1 vključuje statutarne uslužbence, ki so v skladu s členom 55 navedene uredbe kot člani skupin napoteni na operativna območja. Agencija mora v stalno enoto prispevati lastne statutarne uslužbence (kategorija 1), ki se napotijo na operativna območja kot člani skupin z nalogami in pooblastili, določenimi v členu 82 navedene uredbe. Njihove naloge vključujejo boj proti čezmejnemu kriminalu in terorizmu.

(11) Uredba (EU) 2018/1727 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o Agenciji Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust) ter nadomestitvi in razveljavitvi Sklepa Sveta 2002/187/PNZ (UL L 295, 21.11.2018, str. 138) (uredba o Eurojustu).