Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije /* COM/2013/0522 final - 2013/0248 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Solidarnostni sklad Evropske unije je bil ustanovljen leta 2002[1], da se EU omogoči odzivanje na večje nesreče znotraj njenih meja in v državah, ki se pogajajo o pristopu. Instrument na splošno uspešno dosega zastavljene cilje, vendar se zdi, da ni dovolj odziven in prepoznaven ter da je prezapleten in premalo jasen, kar zadeva določena merila za njegovo sprožitev. Komisija je leta 2005 predstavila predlog nove uredbe o Solidarnostnem skladu Evropske unije[2]. Predlog je naletel na odobravanje v Evropskem parlamentu[3], vendar ga Svet ni sprejel. Komisija je predlog uradno umaknila junija 2012. Oktobra 2011 je Komisija predstavila sporočilo o prihodnosti Solidarnostnega sklada Evropske unije[4], ki vsebuje oceno dejavnosti sedanjega instrumenta in predlaga možnosti za izboljšanje njegovega delovanja. V ločeno poglavje letnega poročila o Solidarnostnem skladu Evropske unije za leto 2008[5] je bila prav tako vključena analiza sedanje politike. Ta predlog je umeščen v kontekst novega večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020. Predlog poleg tega dopolnjuje nedavni skupni predlog Komisije in visoke predstavnice o načinu izvajanju solidarnostne klavzule iz člena 222 PDEU[6], ki poudarja vlogo Solidarnostnega sklada EU kot enega od ključnih instrumentov Unije pri uporabi te določbe Pogodbe. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI Sporočilo iz oktobra 2011 je bilo podlaga za razprave z državami članicami in Evropskim parlamentom ter drugimi zainteresiranimi stranmi. Evropski ekonomsko-socialni odbor in Evropski parlament sta sprejela poročila, v katerih sta se na splošno strinjala z analizo iz sporočila in podprla zamisli Komisije za izboljšanje Solidarnostnega sklada EU prek številnih prilagoditev uredbe[7][8]. Države članice so izrazile svoja mnenja na sestankih Odbora za usklajevanje skladov in Delovne skupine za strukturne ukrepe Sveta. 3. Vsebina predloga Glavni cilj predloga je izboljšati delovanje obstoječega instrumenta Solidarnostnega sklada EU tako, da bi bil bolj odziven in prepoznaven državljanom, enostavnejši za uporabo in jasnejši, kar zadeva njegove določbe. To bo doseženo z omejenim številom tehničnih prilagoditev uredbe. Načela instrumenta ostajajo nespremenjena, prav tako tudi način njegovega financiranja zunaj večletnega finančnega okvira in verjetna stopnja porabe. Predlog vsebuje tiste prilagoditve uredbe o Solidarnostnem skladu Evropske unije, o katerih se je razpravljalo v sporočilu o prihodnosti Solidarnostnega sklada EU iz leta 2011. To so: · Jasna opredelitev področja uporabe Solidarnostnega sklada EU, omejenega na naravne nesreče, vključno z nesrečo, ki jo je povzročil človek, ki so neposredna posledica naravne nesreče (verižne posledice). To bo odpravilo obstoječe pravne negotovosti glede področja uporabe, s tem pa se bodo preprečile vloge, ki ne izpolnjujejo pogojev. · Novo in enostavno enotno merilo za izjemno uporabo Solidarnostnega sklada EU za t. i. neobičajne regionalne nesreče, ki temelji na pragu, povezanem z BDP. Kot je opisano v sporočilu iz leta 2011, bo pomanjkanje jasnosti po sedanjih določbah o pogojih za izjemno uporabo Solidarnostnega sklada EU odpravljeno tako, da bo prag škode za regionalne nesreče določen pri 1,5 % BDP na ravni NUTS 2. S tem se bo znatno poenostavila in pospešila priprava vlog upravičenih držav in njihova ocena, ki jo izvede Komisija. Hkrati se bo močno zmanjšalo število zavrnjenih vlog, saj bodo prosilke že od samega začetka vedele, ali izpolnjujejo merilo. Kot nov prag se predlaga 1,5-odstotna stopnja regionalnega BDP, ker je podrobna analiza preteklih vlog pokazala, da se bodo dosegli skoraj enaki rezultati kot v preteklosti, pri čemer bodo dosežene znatne poenostavitve ter občutno hitrejši postopki odločanja in izplačevanja nepovratnih sredstev. · Uvedba možnosti hitrih predplačil na zahtevo prizadete države članice, omejenih na 10 % pričakovanega zneska finančne pomoči v maksimalni višini 30 milijonov EUR. Izterjave od držav članic iz Solidarnostnega sklada EU in instrumentov kohezije (Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad) do maksimalnega letnega zneska bi morale biti na voljo na Solidarnostnemu skladu EU kot namenski prejemki, da bodo v proračunu Unije na voljo obveznosti za predplačila. Poleg vključitve posebne določbe v uredbo o Solidarnostnem skladu EU bo treba v ta namen vključiti tudi določbo glede sredstev kohezijske politike v uredbo o skupnih določbah[9] ter v prehodne določbe glede sedanjega programskega obdobja. Predvideno je, da bo Komisija predstavila predlog o spremembi, ki bo sprejet sočasno s sedanjim predlogom. · Vključitev posebne določbe za nesreče, ki se odvijajo počasi, kot na primer suša. Opredelitev začetka takih nesreč z datumom prvih protiukrepov javnih organov bo odpravila pravne ovire, ki izhajajo iz sedanje obveznosti, po kateri morajo biti vloge vložene v 10 tednih od datuma prve škode. · Uvedba nekaterih določb za učinkovitejše preprečevanje nesreč, vključno s celovitim izvajanjem ustrezne zakonodaje Unije na področju preprečevanja, uporabe razpoložljivega financiranja Unije za povezane naložbe in izboljšanega poročanja o teh ukrepih. Če bi se zgodila nesreča enake narave kot nesreča, za katero se je Solidarnostni sklad EU predhodno uporabil, in če se zakonodaja Unije ne bi spoštovala, lahko Komisija resno razmisli o zavrnitvi nove vloge ali znižanju zneska pomoči. · Združitev sklepa o dodelitvi pomoči in sporazumov o izvajanju v enotni akt. Ta upravni ukrep bo pomagal pospešiti obdelavo vlog znotraj Komisije in tako omogočil hitrejše izplačevanje pomoči. Priporočila iz revizijskega poročila o uspešnosti, ki ga je pripravilo Evropsko računsko sodišče glede finančne pomoči Italiji za potres v L'Aquili[10], se upoštevajo tako, da se vključita jasnejša opredelitev izrazov „začasna nastanitev“ in „takojšnji nujni ukrepi“ ter določba o ustvarjanju prihodkov. Poleg tega so bili v predlog vključeni številni nadaljnji elementi, kot so posebna določba o upravičenosti DDV in izključitvi tehnične pomoči, določba o spoštovanju pravnega reda Unije, spremenjena določba za preprečevanje dvojnega financiranja, podaljšano naknadno poročanje o preventivnih ukrepih ter določba o uporabi eura in njegovem preračunu v nacionalne valute. Uvedene so tudi številne spremembe za skladnost uredbe s finančno uredbo, kot je bila spremenjena leta 2012. To ne zadeva samo terminologije, temveč zlasti nekatera pravila in obveznosti v zvezi z izvajanjem Solidarnostnega sklada EU s strani držav članic v okviru deljenega upravljanja in s strani upravičenih držav kandidatk (države, ki se pogajajo o pristopu v Unijo) v okviru posrednega upravljanja. Da cilji Solidarnostnega sklada EU ne bi bili ogroženi, tj. da bi bila finančna pomoč na voljo čim hitreje po večji nesreči, je treba odstopati od nekaterih določb finančne uredbe, zlasti kar zadeva običajno dolgotrajen postopek imenovanja organov za izvajanje, vključno s tistimi za revizijo in nadzor, ter glede časovnega okvira letnega poročanja. 4. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Pravna podlaga Pravna podlaga tega predloga je tretji pododstavek člena 175 in drugi odstavek člena 212 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki je primerljiva s pravno podlago sedanje uredbe. Uporaba člena 212 je potrebna za vključitev držav nečlanic, ki se pogajajo o pristopu v EU. Medtem ko se Solidarnostni sklad EU šteje za enega od instrumentov Unije za izvajanje solidarnostne klavzule iz člena 222 PDEU, pa slednja kot pravna podlaga za ta Sklad ni primerna. Člen 222 je pridržan za najresnejše krizne razmere, medtem ko so merila za sprožitev Solidarnostnega sklada EU opredeljena tako, da se slednji vsako leto večkrat uporabi. V zakonodajnem postopku iz člena 222 je Evropski parlament obveščen, vendar ni dejavno vključen; to ni v skladu z določbami Solidarnostnega sklada EU, saj je Parlament v celoti vključen pri zbiranju odobritev za finančno pomoč Solidarnostnega sklada. Poleg tega Solidarnostni sklad EU vključuje nekatere države nečlanice, ki jih člen 222 ne zajema. Načelo subsidiarnosti Predlog upošteva načelo subsidiarnosti in ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje ciljev Solidarnostnega sklada EU, kot so bili opredeljeni leta 2002. Sedanja uredba o Solidarnostnem skladu EU prav tako temelji na načelu subsidiarnosti. V skladu s tem Solidarnostni sklad EU posreduje le v primerih, v katerih so bile dosežene meje zmogljivosti prizadete države, da bi se sama spopadala z razmerami. Cilj ni obvladovanje nesreč na ravni EU, temveč prizadetim državam dodeliti finančno pomoč, s katero bi lažje nosile finančno breme, ki bi nastalo kot posledica naravne nesreče. Predlog ne posega v to sestavno načelo in ne spreminja meril za upravičenost, po katerih bi se nesreče priznale. Načelo sorazmernosti Predlog upošteva načelo sorazmernosti. Ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje ciljev, ki so že določeni v sedanjem instrumentu. 5. PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlog upošteva večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020, ki predvideva ohranjanje sedanjega mehanizma, pri čemer potrebna proračunska sredstva za dodelitev finančne pomoči s sklepom proračunskega organa v okviru najvišje letne dodelitve 500 milijonov EUR (v cenah iz leta 2011) presegajo zgornje meje večletnega finančnega okvira. Odločitev o izražanju najvišje letne dodelitve Solidarnostnega sklada EU v cenah iz leta 2011 (namesto v sedanjih cenah) je v predlogu upoštevana tako, da se uporabi enaka podlaga za znesek v višini 3 milijard EUR, ki je eden od dveh pragov škode za opredelitev „večjih nesreč“. Na drug prag, določen kot 0,6 % bruto nacionalnega dohodka, to ne vpliva. Znesek morebitnih predplačil bo obračunan pri izplačilu dokončnega prispevka iz Solidarnostnega sklada EU. 2013/0248 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti tretjega pododstavka člena 175 in člena 212(2) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora([11]), ob upoštevanju mnenja Odbora regij([12]), v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) Uredba Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 ustanavlja Solidarnostni sklad Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sklad)[13]. (2) Unija bi morala še nadalje izkazovati solidarnost z državami, ki se zdaj pogajajo o pristopu. Za vključitev navedenih držav v področje uporabe te uredbe se kot pravna podlaga uporabi člen 212 Pogodbe. (3) Komisija bi morala imeti možnost, da se hitro odloči o dodelitvi posebnih finančnih sredstev in jih čim hitreje uporabi. Upravni postopki bi morali biti ustrezno prilagojeni in omejeni na potrebni minimum. V ta namen so Evropski parlament, Svet in Komisija dne [dd/mm/llll] sklenili Medinstitucionalni sporazum o financiranju Sklada, o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka. (4) Terminologijo in postopke iz Uredbe (ES) št. 2012/2002 bi bilo treba uskladiti z določbami Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002[14]. (5) Opredelitev pojma naravna nesreča, ki določa področje uporabe Uredbe (ES) št. 2012/2002, bi morala biti nedvoumna. (6) Škodo, ki jo povzročijo druge vrste nesreč, ki so zaradi verižnih učinkov neposredna posledica naravne nesreče, bi bilo treba za namene Uredbe (ES) št. 2012/2002 šteti za del neposredne škode, ki jo povzroči navedena naravna nesreča. (7) Da bi se uzakonila uveljavljena praksa in zagotovilo enako obravnavanje vlog, bi bilo treba natančno opredeliti, da se prispevki iz Sklada dodelijo samo v zvezi z neposredno škodo. (8) „Večja naravna nesreča“ v smislu Uredbe (ES) št. 2012/2002 bi morala biti opredeljena kot povzročiteljica neposredne škode nad pragom, izraženim v denarnem znesku, in izražena v cenah referenčnega leta ali v odstotku bruto nacionalnega dohodka (BND) zadevne države. (9) Da bi se bolje upoštevala posebna narava tistih nesreč, ki so sicer pomembne, vendar ne dosegajo zahtevanega minimuma za prispevke iz Sklada, bi bilo treba merila za regionalne nesreče določiti na podlagi škode, ki se izračuna z upoštevanjem regionalnega bruto domačega proizvoda (BDP). Navedena merila bi bilo treba določiti na jasen in enostaven način, da bi se zmanjšala verjetnost vlog, ki ne izpolnjujejo zahtev iz Uredbe (ES) št. 2012/2002. (10) Da bi se omogočilo pravično obravnavanje vlog, bi bilo treba za določanje neposredne škode uporabiti podatke z usklajeno obliko, ki jih zagotavlja EUROSTAT. (11) Sklad bi moral prispevati k ponovni usposobitvi infrastrukture, čiščenju prizadetih območij in stroškom reševalnih služb ter začasni nastanitvi zadevnega prebivalstva med celotnim obdobjem izvajanja. Prav tako bi bilo treba opredeliti časovno obdobje, v katerem se lahko nastanitev ljudi, ki so zaradi nesreče ostali brez domov, šteje za začasno. (12) Določbe Uredbe (ES) št. 2012/2002 bi bilo treba uskladiti s splošno politiko Unije glede financiranja, kar zadeva davek na dodano vrednost. (13) Prav tako bi bilo treba natančno določiti, da upravičeni ukrepi ne smejo vključevati odhodkov za tehnično pomoč. (14) Za izključitev možnosti, da bi država prejemnica ustvarila čisti dobiček iz pomoči Sklada, bi bilo treba natančno določiti pogoje, pod katerimi lahko ukrepi, ki jih financira Sklad, ustvarjajo prihodke. (15) Pri nekaterih vrstah naravnih nesreč, kot je suša, se njihovi katastrofalni učinki občutijo čele čez čas. Vključiti bi bilo treba določbo, ki bi omogočila uporabo Sklada tudi v takih primerih. (16) Pomembno je zagotoviti, da upravičene države storijo vse potrebno za preprečevanje nesreč in blaženje njihovih posledic, vključno s celovitim izvajanjem ustrezne zakonodaje Unije o preprečevanju in obvladovanju tveganja nesreč ter o uporabi razpoložljivega financiranja Unije za ustrezne naložbe. Zato bi bilo treba določiti, da bi bila zaradi neupoštevanja ustrezne zakonodaje Unije o preprečevanju in obvladovanju tveganja nesreč s strani države članice po tem, ko je prejela prispevek iz Sklada za preteklo naravno nesrečo, nova vloga za nesrečo enake narave lahko zavrnjena ali pa znesek prispevka znižan. (17) Države članice lahko finančno podporo zaradi nesreče potrebujejo prej, kot jo je mogoče zagotoviti z ustaljenim postopkom. V ta namen je primerno zagotoviti možnost predplačil na zahtevo zadevne države članice kmalu po predložitvi vloge Komisiji za prispevek iz Sklada. Predplačila ne bi smela preseči določenega zneska in bi morala biti upoštevana pri izplačilu končnega zneska prispevka. Poleg tega bi bilo treba zneske iz Sklada ter iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada, izterjane od držav članic, do določenega najvišjega zneska šteti za notranje namenske prejemke, da bodo obveznosti za predplačila na voljo v proračunu Unije. Izplačilo predplačila ne bi smelo prejudicirati končne odločitve o uporabi Sklada. (18) Upravni postopki za izplačilo prispevka bi morali biti čim enostavnejši in časovno učinkoviti. Za države članice bi morali izvedbeni sklepi o dodelitvi navedenega prispevka vsebovati podrobne določbe o izvajanju prispevka iz Sklada. Vendar pa bi bilo treba za države prejemnice, ki še niso države članice Unije, zaradi pravnih razlogov ohraniti ločene sporazume o izvajanju. (19) Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 je uvedla spremembe v deljenem in posrednem upravljanju, vključno s posebnimi zahtevami za poročanje, ki bi jih bilo treba upoštevati. Obveznosti glede poročanja bi morale upoštevati kratko obdobje izvajanja ukrepov Sklada. Postopki za imenovanje organov, odgovornih za upravljanje in nadzor sredstev Unije, bi morali odražati naravo instrumenta in ne bi smeli zadrževati izplačila prispevka iz Sklada. Zato je potrebno odstopanje od Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. (20) Vključiti bi bilo treba določbo, ki bi preprečila, da se ukrepi, ki jih financira Sklad, financirajo tudi z drugimi finančnimi instrumenti Unije ali mednarodnimi pravnimi instrumenti v zvezi s povračilom določene škode. (21) Prijava odhodkov iz naslova prispevkov iz Sklada bi morala biti čim enostavnejša. Zato bi bilo treba v celotnem postopku izvajanja prispevka uporabljati enotni menjalni tečaj za države, ki niso članice euroobmočja. (22) Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje Uredbe (ES) št. 2012/2002 glede dodelitve prispevka iz Sklada bi bilo treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila. (23) Določbe, ki urejajo zaščito finančnih interesov Unije, bi morale biti natančneje določene, da bi se jasno opredelili ukrepi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti ter za izterjavo izgubljenih, nepravilno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev. (24) Ker ciljev te uredbe, in sicer zagotavljanja solidarnostnih ukrepov po vsej Uniji za pomoč državam, ki so jih prizadele naravne nesreče, države članice ne morejo zadovoljivo doseči na priložnostni osnovi, vendar jih je zaradi uporabe sistematičnega, rednega in pravičnega načina odobritve finančne pomoči, ki vključuje vse države članice v skladu z njihovimi zmogljivosti, mogoče bolje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje teh ciljev. (25) Uredbo (ES) št. 2012/2002 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Uredba (ES) št. 2012/2002 se spremeni: (1) Člen 2 se nadomesti z naslednjim: „Člen 2 1. Na zahtevo države članice ali države, ki se z Unijo pogaja o pristopu, je pomoč iz Sklada mogoče uporabiti ob pojavu resnih vplivov na pogoje za življenje, naravno okolje ali gospodarstvo v eni ali več regijah navedene države članice ali države kot posledica večje ali regionalne naravne nesreče, ki se je zgodila na ozemlju te iste države članice ali države, sosednje države članice ali sosednje države, ki se z Unijo pogaja o pristopu (v nadaljnjem besedilu: upravičena država). Neposredna škoda zaradi nesreče, ki jo je povzročil človek in je neposredna posledica naravne nesreče, se šteje kot del neposredne škode zaradi navedene naravne nesreče. 2. V tej uredbi „večja naravna nesreča“ pomeni katero koli naravno nesrečo, ki v državi članici ali državi, ki se z Unijo pogaja o pristopu, povzroči neposredno škodo, ocenjeno na več kot 3 000 000 000 EUR v cenah iz leta 2011 ali več kot 0,6 % njenega bruto nacionalnega dohodka (BND). 3. V tej uredbi „regionalna naravna nesreča“ pomeni katero koli naravno nesrečo, ki v regiji na ravni NUTS 2 države članice ali države, ki se z Unijo pogaja o pristopu, povzroči neposredno škodo, ki presega 1,5 % regionalnega bruto domačega proizvoda (BDP). Kadar nesreča zadeva več regij na ravni NUTS 2, se prag uporabi za tehtano povprečje BDP navedenih regij. 4. Pomoč iz Sklada se lahko uporabi tudi za katero koli naravno nesrečo v upravičeni državi, ki je večja naravna nesreča v sosednji državi članici ali državi, ki se z Unijo pogaja o pristopu. 5. V tem členu se uporabljajo usklajeni statistični podatki, ki jih zagotavlja EUROSTAT.“ (2) Člen 3 se spremeni: (a) odstavki 1, 2 in 3 se nadomestijo z naslednjim: „1. Pomoč se zagotovi v obliki prispevka iz Sklada. Za vsako naravno nesrečo se dodeli enkratni prispevek upravičeni državi. 2. Cilj Sklada je dopolnjevati prizadevanja zadevnih držav in kriti del njihovih javnofinančnih odhodkov, da se upravičeni državi pomaga pri izvedbi naslednjih bistvenih nujnih ukrepov in ukrepov za okrevanje, odvisno od vrste nesreče: (a) ponovna usposobitev infrastrukture in naprav na področju energetike, vode in odpadnih voda, telekomunikacij, prometa, zdravja in izobraževanja; (b) zagotovitev začasne nastanitve in financiranja reševalnih služb za zadovoljitev potreb zadevnega prebivalstva; (c) zagotovitev preventivne infrastrukture in ukrepov za varstvo kulturne dediščine; (d) čiščenje prizadetih območij, vključno z naravnimi predeli. V točki (b) „začasna nastanitev“ pomeni nastanitev, ki se zagotavlja toliko časa, da se zadevno prebivalstvo lahko vrne na svoje prvotne domove po popravilu ali obnovi. 3. Izplačila iz Sklada so omejena na financiranje ukrepov za odpravljanje škode, proti kateri se ni mogoče zavarovati, in se jih vrne, če v skladu s členom 8(3) stroške odpravljanja škode pozneje krije tretja oseba.“; (b) dodajo se odstavki od 4 do 7: „4. Davek na dodano vrednost (DDV) ni upravičen odhodek ukrepa, razen če ga ni mogoče povrniti v skladu z nacionalno zakonodajo o DDV. 5. Tehnična pomoč, vključno z upravljanjem, spremljanjem, obveščanjem in komuniciranjem, reševanjem sporov ter nadzorom in revizijo, ni upravičena do prispevka iz Sklada. 6. Skupni prispevek iz Sklada ne sme ustvarjati prihodka, ki presega skupne stroške nujnih ukrepov in ukrepov za okrevanje, ki jih nosi država. Država prejemnica v ta namen vključi ustrezno izjavo v poročilo o izvajanju prispevka Sklada v skladu s členom 8(3). 7. 1. oktobra vsako leto mora biti še vedno na voljo najmanj ena četrtina letnega zneska, da bi se lahko krile potrebe, ki bi nastale do konca leta.“ (3) Člen 4 se spremeni: (a) odstavek 1 se nadomesti z naslednjim: „1. Država lahko čim prej in najpozneje v desetih tednih od nastanka prve škode, ki je posledica naravne nesreče, Komisiji predloži vlogo za prispevek iz Sklada, pri čemer zagotovi vse razpoložljive informacije vsaj o: (a) skupni neposredni škodi, ki jo je povzročila nesreča, in posledicah za zadevno prebivalstvo, gospodarstvo in okolje; (b) ocenjenih stroških ukrepov iz člena 3(2); (c) katerih koli drugih virih financiranja Unije; (d) katerih koli drugih nacionalnih ali mednarodnih virih financiranja, vključno z javnim in zasebnim zavarovalnim kritjem, ki bi lahko prispevali k nadomestilu stroškov odpravljanja škode; (e) izvajanju zakonodaje Unije o preprečevanju in obvladovanju tveganja nesreč v zvezi z naravo nesreče; (f) katerih koli drugih ustreznih informacijah o sprejetih preventivnih ukrepih in ukrepih za blažitev, povezanih z naravo nesreče.“; (b) vstavi se odstavek 1a: „1a. V primeru naravne nesreče, ki se odvija postopoma, začne desettedenski rok za vlogo iz odstavka 1 teči z datumom, na katerega so javni organi upravičene države prvič uradno ukrepali proti posledicam nesreče.“; (c) odstavek 2 se nadomesti z naslednjim: „2. Komisija na podlagi informacij iz odstavka 1 in morebitnih pojasnil upravičene države oceni, ali so pogoji za uporabo Sklada izpolnjeni, in v okviru razpoložljivih finančnih sredstev čim prej določi znesek mogočega prispevka iz Sklada. Če je Komisija za določeno nesrečo dodelila znesek iz Sklada na podlagi vloge, prejete po [dd/mm/llll], lahko zavrne novo vlogo za prispevek v zvezi z nesrečo enake narave ali zmanjša znesek, ki se dodeli, kadar je proti upravičeni državi članici uveden postopek za ugotavljanje kršitev in izdano obrazloženo mnenje zaradi neizvajanja zakonodaje Unije o preprečevanju in obvladovanju tveganja nesreč, katerih vsebina ustreza naravi nesreče, ki je državo prizadela. Komisija enako obravnava vse vloge za prispevek iz Sklada.“; (d) odstavek 4 se nadomesti z naslednjim: „4. Ko proračunski organ da na voljo odobritve, Komisija sprejme izvedbeni sklep o dodelitvi prispevka iz Sklada in državi prejemnici takoj in v enkratnem znesku izplača navedeni prispevek. Če je bilo izplačano predplačilo v skladu s členom 4a, se izplača samo preostali znesek.“; (e) odstavek 5 se nadomesti z naslednjim: „5. Upravičenost odhodkov se začne z datumom prve škode iz odstavka 1. V primeru naravne nesreče, ki se odvija postopoma, se upravičenost odhodkov začne z datumom iz odstavka 1a.“; (4) Vstavi se člen 4a: „Člen 4a 1. Ob predložitvi vloge Komisiji za prispevek iz Sklada lahko država članica zaprosi za izplačilo predplačila. Komisija predhodno oceni, ali vloga izpolnjuje pogoje iz člena 4(1), in preveri razpoložljivost proračunskih sredstev. Kadar so izpolnjeni navedeni pogoji in so na voljo zadostna sredstva, lahko Komisija sprejme sklep o dodelitvi predplačila in slednje nemudoma izplača, preden sprejme odločbo iz člena 4(4). Izplačilo predplačila ne posega v končno odločitev o uporabi Sklada. 2. Znesek predplačila ne presega 10 % zneska pričakovanega prispevka in ni v nobenem primeru višji od 30 000 000 EUR. Ko se določi dokončni znesek prispevka, Komisija pred izplačilom razlike prispevka upošteva vsoto predplačila. Komisija izterja neupravičeno izplačana predplačila. 3. Za zagotovitev pravočasne razpoložljivosti proračunskih sredstev se zneski iz Sklada, iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in iz Kohezijskega sklada, ki so bili izterjani od držav članic, dajo Skladu na voljo v višini največ 50 000 000 EUR kot notranji namenski prejemki. Zneski, ki so bili porabljeni za predplačila ali ki so se sprostili v proračunu, se nadomestijo takoj, ko so od držav članic izterjani novi zneski.“ (5) Člen 5 se nadomesti z naslednjim: „Člen 5 1. Odločba iz člena 4(4) v svoji prilogi vsebuje podrobne določbe za izvajanje prispevka iz Sklada. Navedene določbe opisujejo zlasti vrsto in kraj izvajanja ukrepov, ki se na predlog upravičene države financirajo iz Sklada. 2. Pred izplačilom prispevka iz Sklada upravičeni državi, ki ni država članica, Komisija v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta* in Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1268/2012** sklene sporazum o prenosu pooblastil z navedeno državo, ki vsebuje podrobne določbe za izvajanje prispevka iz Sklada iz odstavka 1 ter obveznosti v zvezi s preprečevanjem in obvladovanjem tveganja nesreč. 3. Za izbiro posameznih ukrepov in izvajanje prispevka iz Sklada je pristojna država prejemnica v skladu s to uredbo, zlasti členom 3(2) in (3), odločbo iz člena 4(4) o dodelitvi prispevka iz Sklada in po potrebi sporazumom o prenosu pooblastil iz odstavka 2. 4. Prispevek iz Sklada za državo članico se izvede v okviru deljenega upravljanja v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012. Prispevek iz Sklada za državo, ki se z Unijo pogaja o pristopu, se izvede v okviru posrednega upravljanja v skladu z navedeno uredbo. 5. Države prejemnice brez poseganja v pristojnost Komisije za izvrševanje splošnega proračuna Unije prevzamejo odgovornost za upravljanje ukrepov, ki jih podpira Sklad, in finančni nadzor nad ukrepi. Ukrepi, ki jih sprejmejo, vključujejo: (a) preverjanje, da so bili upravljavski in kontrolni sistemi uvedeni ter se izvajajo tako, da zagotavljajo učinkovito in pravilno izvrševanje sredstev Unije po načelih dobrega finančnega poslovodenja; (b) preverjanje, da se financirani ukrepi izvajajo pravilno; (c) zagotavljanje, da so odhodki financirani na podlagi zanesljive spremne dokumentacije ter so pravilni in redni; (d) preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje nepravilnosti ter vračilo neupravičeno izplačanih zneskov skupaj z zamudnimi obrestmi, kadar je to primerno. Države članice Komisijo uradno obvestijo o takšnih nepravilnostih in jo redno obveščajo o poteku upravnih in pravnih postopkov. 6. Države prejemnice v skladu s členoma 59 in 60 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 imenujejo organe, pristojne za upravljanje in nadzor dejavnosti, ki jih podpira Sklad. Pri tem upoštevajo merila za notranje okolje, nadzorne dejavnosti, obveščanje in komuniciranje ter spremljanje. Države članice lahko imenujejo organe, ki so že imenovani v skladu z [uredbo o skupnih določbah][15]. Ti imenovani organi Komisiji ob predložitvi poročila in izjave iz člena 8(3) te uredbe zagotavljajo informacije iz člena 59(5) ali člena 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 za celotno obdobje izvajanja. 7. Država prejemnica izvede potrebne finančne popravke, kadar se ugotovijo nepravilnosti. Popravki države prejemnice zajemajo razveljavitev celotnega ali dela prispevka iz Sklada. Država prejemnica izterja vse zneske, izgubljene zaradi ugotovljene nepravilnosti. 8. Uradniki ali drugi uslužbenci Komisije lahko brez poseganja v pooblastila Računskega sodišča ali preglede, ki jih izvaja država prejemnica v skladu z nacionalnimi zakoni in drugimi predpisi, opravijo preglede na kraju samem v zvezi z ukrepi, ki jih financira Sklad. Komisija obvesti državo prejemnico, da dobi na voljo vso potrebno pomoč. Uradniki ali drugi uslužbenci zadevne države članice lahko sodelujejo pri takih pregledih. 9. Država prejemnica zagotovi, da je vsa spremna dokumentacija v zvezi z nastalimi odhodki še tri leta po zaključku pomoči iz Sklada na voljo Komisiji in Računskemu sodišču.“ ______________ * UL L 298, 26.10.2012, str. 1. ** UL L 362, 31.12.2012, str. 1.“; (6) V členu 6 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim: „2. Država prejemnica zagotovi, da se odhodki, povrnjeni v skladu s to uredbo, ne povrnejo prek drugih instrumentov Unije za financiranje, zlasti prek instrumentov kohezijske, kmetijske ali ribiške politike. 3. Škoda, ki se odpravlja v okviru instrumentov Unije ali mednarodnih instrumentov za povračilo določene škode, iz enakega razloga ni upravičena do pomoči iz Sklada.“ (7) Člen 7 se nadomesti z naslednjim: „Člen 7 Ukrepi, ki jih financira Sklad, so skladni z določbami Pogodbe in instrumenti, sprejetimi na njeni podlagi, s politikami in ukrepi Unije, zlasti na področjih finančnega upravljanja in javnih naročil, ter z instrumenti predpristopne pomoči. Navedeni ukrepi prispevajo, kadar je mogoče, k ciljem politik Unije glede varstva okolja, preprečevanja in obvladovanja tveganja nesreč ter prilagajanja podnebnim spremembam.“ (8) Člena 8 in 9 se nadomestita z naslednjim: „Člen 8 1. Prispevek iz Sklada se porabi v enem letu od datuma, ko Komisija izplača celotni znesek pomoči. Vsak del prispevka, ki v navedenem roku ni porabljen ali za katerega se ugotovi, da se je porabil za neupravičene ukrepe, Komisija izterja od države prejemnice. 2. Države prejemnice si prizadevajo za vsako mogoče povračilo škode s strani tretjih oseb. 3. Država prejemnica najpozneje v šestih mesecih po izteku enoletnega roka iz odstavka 1 predloži poročilo o izvajanju prispevka iz Sklada z izjavo, ki utemeljuje odhodke, v kateri navede katere koli druge vire financiranja, ki jih je prejela za zadevne ukrepe, vključno s plačili zavarovalnine in povračili škode s strani tretjih oseb. Poročilo o izvajanju podrobno navaja preventivne ukrepe, ki jih je država prejemnica uvedla ali predlagala, da bi omejila prihodnjo škodo in v čim večjem obsegu preprečila ponovitev podobnih nesreč, vključno z uporabo strukturnih in investicijskih sredstev za ta namen, ter stanje izvajanja ustrezne zakonodaje Unije o preprečevanju in obvladovanju tveganja nesreč. Prav tako navaja izkušnje, pridobljene na podlagi nesreče, in sprejete ali predlagane ukrepe za zagotavljanje pripravljenosti na podnebne spremembe in nesreče. Poročilu o izvajanju je v skladu s členom 59(5) in členom 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 priloženo mnenje neodvisnega revizijskega organa, pripravljeno v skladu z mednarodno sprejetimi revizijskimi standardi, ki potrjuje, da izjava, ki utemeljuje odhodke, prikazuje verodostojno in pošteno sliko, ter da je prispevek iz Sklada zakonit in pravilen. Komisija ob koncu postopka iz prvega pododstavka zaključi pomoč iz Sklada. 4. Če strošek odpravljanja škode pozneje krije tretja oseba, Komisija od države prejemnice zahteva, da povrne ustrezni znesek prispevka iz Sklada.“ Člen 9 V vlogah za prispevek iz Sklada in odločbah iz člena 4(4) ter sporazumu o prenosu pooblastil, poročilih in kakršni koli drugi povezani dokumentaciji so vsi zneski izraženi v eurih. Zneski odhodkov, ki so nastali v nacionalnih valutah, se preračunajo v eure po povprečju dnevnih menjalnih tečajev, objavljenih v seriji C Uradnega lista Evropske unije, ki se določijo v obdobju izvajanja ukrepov, zajetih v prispevek iz Sklada. Če dnevni menjalni tečaj eura za zadevno valuto ni objavljen v Uradnem listu Evropske unije, se preračuna po povprečju mesečnih računovodskih tečajev, ki jih določi Komisija za navedeno obdobje. Ta enotni menjalni tečaj se uporablja v celotnem obdobju izvajanja prispevka iz Sklada ter kot osnova za končno poročilo o izvajanju, izjavo o izvajanju in elemente prispevka, ki se zahtevajo v skladu s členom 59(5) ali členom 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.“ (9) člen 10(2) se nadomesti z naslednjim: „2. Če je zaradi novih elementov ocena nastale škode znatno nižja, država prejemnica Komisiji povrne ustrezni znesek prispevka iz Sklada.“ (10) Člen 11 se nadomesti z naslednjim: „Člen 11 1. Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi zaščito finančnih interesov Unije pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi te uredbe, z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim ravnanjem ter z učinkovitimi pregledi, ob odkritju nepravilnosti pa z izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi in denarnimi kaznimi. 2. Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče so pooblaščeni za revizijo na podlagi dokumentacije in na kraju samem pri vseh prejemnikih sredstev, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije na podlagi te uredbe. 3. Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko opravi preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, v skladu z določbami in postopki iz Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta[16] ter Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96[17], da bi v zvezi s pogodbo Unije o financiranju odkril morebitne primere goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. 4. Brez poseganja v odstavke 1, 2 in 3 sporazumi o prenosu pooblastil s tretjimi državami, pogodbe in sklepi o dodelitvi prispevka iz Sklada, ki so sprejeti v okviru izvajanja te uredbe, vsebujejo določbe, ki Komisijo, Računsko sodišče in OLAF izrecno pooblaščajo za izvajanje takih revizij in preiskav v skladu z njihovimi pristojnostmi.“ (11) Člena 13 in 14 se črtata. Člen 2 Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1. Naslov predloga/pobude Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije. 1.2. Zadevna področja v okviru ABM/ABB[18] Solidarnostni sklad Evropske unije; dejavnost ABB 13 06 1.3. Vrsta predloga/pobude ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep na podlagi pilotnega projekta/pripravljalnega ukrepa[19]. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na podaljšanje obstoječega ukrepa. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na obstoječ ukrep, preusmerjen v nov ukrep. 1.4. Cilji 1.4.1. Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo 1.4.2. Posamezni cilji in zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB Posamezni cilj št. n. r. Zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB 13 06 1.4.3. Pričakovani rezultati in posledice Glavni cilj predloga je izboljšati delovanje obstoječega instrumenta Solidarnostnega sklada EU tako, da bi bil bolj odziven in prepoznaven za državljane, enostavnejši za uporabo in jasnejši, kar zadeva njegove določbe, to pa bo doseženo z omejenim številom tehničnih prilagoditev uredbe. Načela instrumenta ostajajo nespremenjena, prav tako tudi način njegovega financiranja zunaj proračuna EU na podlagi Medinstitucionalnega sporazuma in verjetna stopnja porabe. 1.4.4. Kazalniki rezultatov in posledic Sklad posreduje samo v primerih, v katerih so bile dosežene meje zmogljivosti prizadete države, da bi se sama spopadala z razmerami (načelo subsidiarnosti). Cilj ni obvladovanje nesreč na ravni EU, temveč prizadetim državam odobriti finančno pomoč, s katero bi lažje nosile finančno breme, ki bi nastalo kot posledica naravne nesreče. 1.5. Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1. Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno Odzivanje na zahtevo upravičenih držav (države članice in države, ki se pogajajo o pristopu v EU) za finančno pomoč po naravni nesreči. 1.5.2. Dodana vrednost ukrepanja EU Ta predlog je umeščen v kontekst novega večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020. Poleg tega dopolnjuje nedavni skupni predlog Komisije in visoke predstavnice o načinu izvajanja solidarnostne klavzule iz člena 222 PDEU[20], ki poudarja vlogo Solidarnostnega sklada EU kot enega od ključnih instrumentov Unije pri uporabi te določbe Pogodbe. 1.5.3. Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti Potrebna je uvedba jasnejših meril in enostavnejših postopkov ter možnosti predplačila za zagotavljanje hitrejšega odziva. 1.5.4. Skladnost in možnosti sinergij z drugimi ustreznimi instrumenti Solidarnostni sklad EU dopolnjuje druge instrumente EU na področju obvladovanja tveganja, blažitev in hitrega odzivanja (zlasti instrumente kohezijske politike in mehanizem na področju civilne zaščite). 1.6. Trajanje ukrepa in finančnih posledic ¨ Časovno omejena(a) predlog/pobuda: – ¨ trajanje predloga/pobude od [DD. MM.] LLLL do [DD. MM.] LLLL, – ¨ finančne posledice med letoma LLLL in LLLL. ¨ Časovno neomejen(-a) predlog/pobuda: – izvajanje z obdobjem uvajanja med letoma LLLL in LLLL, – ki mu sledi izvajanje predloga/pobude v celoti. 1.7. Načrtovani načini upravljanja[21] Za proračun za leto 2013: se ne uporablja ¨ Neposredno centralizirano upravljanje – Komisija. ¨ Posredno centralizirano upravljanje – prenos izvajanja na: – ¨ izvajalske agencije, – ¨ organe, ki jih ustanovita Skupnosti[22], – ¨ nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve, – ¨ osebe, pooblaščene za izvajanje določenih ukrepov v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji in opredeljene v zadevnem temeljnem aktu v smislu člena 49 finančne uredbe. ¨ Deljeno upravljanje z državami članicami. ¨ Decentralizirano upravljanje s tretjimi državami. ¨ Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (navedite). – Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje obrazložiti v oddelku „opombe“. Iz proračuna za leto 2014 ¨ Neposredno upravljanje – Komisija – ¨ z lastnimi službami, vključno s svojimi zaposlenimi v delegacijah Unije; – ¨ z izvajalskimi agencijami; ¨ Deljeno upravljanje z državami članicami. ¨ Posredno upravljanje s prenosom nalog izvajanja na: – ¨ tretje države ali organe, ki jih te imenujejo; – ¨ mednarodne organizacije in njihove agencije (navedite); – ¨ EIB in Evropski investicijski sklad; – ¨ organe iz členov 208 in 209 finančne uredbe; – ¨ subjekte javnega prava; – ¨ subjekte zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor ti subjekti zagotavljajo ustrezna finančna jamstva; – ¨ subjekte zasebnega prava države članice, ki so pooblaščeni za izvajanje javno-zasebnih partnerstev in ki zagotavljajo ustrezna finančna jamstva; – ¨ osebe, pooblaščene za izvajanje določenih ukrepov SZVP v skladu z naslovom V TEU in opredeljene v zadevnem temeljnem aktu. – Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje obrazložiti v oddelku „opombe“. Opombe Države, ki so upravičene do pomoči Sklada, so: 1. države članice, za katere se uporabljajo načela deljenega upravljanja. Podrobnosti o imenovanju organov, vključenih v izvajanje, revizijo in nadzor, vključno z obveznostmi glede poročanja, so določene v uredbi; 2. države, ki se pogajajo o pristopu k Uniji, za katere se uporabljajo načela posrednega upravljanja. Pred izplačilom prispevka iz Sklada upravičeni državi, ki ni država članica, bo Komisija sklenila sporazum o prenosu pooblastil z navedeno državo, v katerem bodo podrobno določeni načini izvajanja prispevka iz Sklada v skladu s finančno uredbo, ki so primerljivi s tistimi, ki se uporabljajo za države članice. 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1. Pravila o spremljanju in poročanju Vzpostavljen sistem spremljanja se s tem predlogom ne spreminja in temelji na sistemu deljenega upravljanja za države članice ter posrednega upravljanja za upravičene države kandidatke s primerljivimi obveznostmi. Prilagojen je kratkemu obdobju izvajanja (1 leto) in posebnosti instrumenta pri odzivanju na izredne razmere. Zahteva se končno poročilo o izvajanju prispevka iz Sklada v šestih mesecih po izteku enoletnega obdobja. To poročilo mora vsebovati podrobnosti o sprejetem sistemu izvajanja, vključno z revizijo in nadzorom, ter popolno navedbo ukrepov. Poleg tega bo imenovani organ moral izpolnjevati zahteve za poročanje iz člena 59(5) oziroma člena 60(5), kakor je primerno, za celotno obdobje izvajanja ukrepov. 2.2. Upravljavski in kontrolni sistem 2.2.1. Ugotovljena tveganja Država prejemnica pošlje zahtevek, ki ga Komisija oceni. Če zahtevek izpolnjuje pogoje, bo izplačanih 10 % predplačila. Zaključek se opravi na podlagi končnega poročila, ko se obračuna tudi 10 % predplačila. Predplačila bodo izplačana na podlagi posebne metode, uvedene z uredbo o strukturnih skladih, ki uporablja izterjane zneske iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada. Predlagana struktura je nadaljnja stopnja sedanjih razmer. Priporočila iz revizijskega poročila o uspešnosti, ki ga je pripravilo Evropsko računsko sodišče glede finančne pomoči Italiji za potres v L'Aquili[23], so upoštevana tako, da sta vključeni jasnejša opredelitev izrazov „začasna nastanitev“ in „takojšnji nujni ukrepi“ ter določba o ustvarjanju prihodkov. Poleg tega so bili v predlog vključeni številni nadaljnji elementi, kot so posebna določba o upravičenosti DDV in izključitvi tehnične pomoči, določba o spoštovanju pravnega reda Unije, spremenjena določba za preprečevanje dvojnega financiranja, podaljšano naknadno poročanje o preventivnih ukrepih ter določba o uporabi eura in njegovem preračunu v nacionalne valute. 2.2.2. Informacije o vzpostavitvi sistema notranjega nadzora Priloga k vsakemu sklepu zagotavlja natančne določbe za izvajanje prispevka iz Sklada. Za države nečlanice bodo te določbe vključene v sporazumu o prenosu pooblastil. V primerjavi s sedanjo uredbo ni sprememb. Organ bo imenovala država prejemnica. Prispevek iz Sklada za državo članico se izvaja v okviru deljenega upravljanja med državami članicami in Komisijo v skladu s finančno uredbo. Prispevek iz Sklada za države, ki še niso članice Unije, se izvaja v okviru posrednega upravljanja. Države prejemnice brez poseganja v pristojnost Komisije za izvrševanje splošnega proračuna Evropske unije prevzamejo glavno odgovornost za upravljanje ukrepov, ki prejemajo podporo Sklada, in za finančni nadzor ukrepov. V ta namen preverijo, ali so bili upravljavski in kontrolni sistemi uvedeni in se izvajajo tako, da zagotavljajo učinkovito in pravilno porabo sredstev Unije v skladu z načeli dobrega poslovodenja, in ali se financirani ukrepi pravilno izvajajo, poleg tega pa zagotovijo, da so odhodki financirani na podlagi zanesljive spremne dokumentacije ter da so pravilni in redni. Komisija sprejme vse potrebne ukrepe, s katerimi preveri, ali so financirani ukrepi izvedeni v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja. Država prejemnica mora zagotoviti, da njeni upravljavski in kontrolni sistemi delujejo učinkovito. Komisija se prepriča, da so taki sistemi vzpostavljeni. Uradniki ali uslužbenci Komisije lahko brez poseganja v pooblastila Računskega sodišča ali preglede, ki jih izvaja država prejemnica v skladu z nacionalnimi zakoni in drugimi predpisi, opravijo preglede na kraju samem v zvezi z ukrepi, ki jih financira Sklad. Komisija obvesti državo prejemnico prosilko, da dobi na voljo vso potrebno pomoč. Uradniki ali uslužbenci zadevne države prejemnice lahko sodelujejo pri teh pregledih. 2.2.3. Ocena stroškov in koristi nadzorov ter ocena pričakovane stopnje tveganja napak Gre za novo in enostavno enotno merilo za izjemno uporabo Solidarnostnega sklada EU za t. i. neobičajne regionalne nesreče na podlagi praga, povezanega z BDP. Kot je opisano v sporočilu iz leta 2011, bo pomanjkanje jasnosti po sedanjih določbah o pogojih za izjemno uporabo Solidarnostnega sklada EU odpravljeno tako, da bo prag škode za regionalne nesreče določen pri 1,5 % BDP na ravni NUTS 2. To bo znatno poenostavilo in pospešilo pripravo vlog upravičenih držav in njihovo oceno, ki jo izvede Komisija. Hkrati se bo močno zmanjšalo število zavrnjenih vlog, saj bodo prosilke že od samega začetka vedele, ali izpolnjujejo merilo. To bi moralo zmanjšati stroške nadzora. Revizije, ki jih izvajata Komisija in Evropsko računsko sodišče, niso izpostavile vprašanj, ki ne bi omogočala razumnega zagotovila o uporabi Sklada v preteklosti. Splošna ocenjena stopnja napak je pod 2-odstotnim pragom pomembnosti. 2.3. Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti Za sprejetje ustreznih ukrepov proti goljufijam in nepravilnostim je v prvi vrsti odgovorna država prejemnica, ki mora imenovati revizijski organ za opravljanje revizij in nadzora ter po potrebi izterjati nepravilne odhodke. Povzetek revizij in nadzorov, opravljenih v obdobju izvajanja, je treba v skladu s finančno uredbo predložiti Komisiji. Revizije lahko kadar koli opravijo revizorji Komisije, Računsko sodišče ali OLAF. 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice · Obstoječe proračunske vrstice Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic. Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek številka […]poimenovanje………………………………………...……….] || dif./nedif. ([24]) || držav Efte[25] || držav kandidatk[26] || tretjih držav || po členu 21(2)(b) finančne uredbe 3 || 13 06 01 00 || dif. || NE || NE || NE || NE 4 || 13 06 02 00 || dif. || NE || NE || NE || NE · Zahtevane nove proračunske vrstice Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic. Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek številka […]poimenovanje………………………………………...……….] || dif./ nedif. || držav Efte || držav kandidatk || tretjih držav || po členu 21(2)(b) finančne uredbe || […][XX YY YY YY] || || DA/ NE || DA/ NE || DA/ NE || DA/NE 3.2. Ocenjene posledice za odhodke [Ta oddelek bi bilo treba izpolniti s preglednico o proračunskih podatkih upravne narave (druga dokumentacija v prilogi k tej oceni finančnih posledic) in prenesti na CISNET za namene posvetovanj med službami.] 3.2.1. Povzetek ocenjenih posledic za odhodke Proračun Solidarnostnega sklada Evropske unije ni načrtovan. Dejanska poraba bo odvisna od vlog za pomoč, ki jih bodo predložile upravičene države po (nepredvidljivem) nastanku naravne nesreče, in od najvišjega razpoložljivega zneska letne pomoči Sklada, kot je določeno v Medinstitucionalnem sporazumu. v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega okvira || Številka || […][poimenovanje……………...……………………………………………………………….] GD <…….> || || || Leto N[27] || Leto N+1 || Leto N+2 || Leto N+3 || Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) || SKUPAJ  Odobritve za poslovanje || || || || || || || || Številka proračunske vrstice || obveznosti || (1) || || || || || || || || plačila || (2) || || || || || || || || Številka proračunske vrstice || obveznosti || (1a) || || || || || || || || plačila || (2a) || || || || || || || || Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov[28] || || || || || || || || Številka proračunske vrstice || || (3) || || || || || || || || Odobritve za GD <….> SKUPAJ || obveznosti || =1 + 1a + 3 || || || || || || || || plačila || = 2 +2a + 3 || || || || || || || ||  Odobritve za poslovanje SKUPAJ || obveznosti || (4) || || || || || || || || plačila || (5) || || || || || || || ||  Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ || (6) || || || || || || || || Odobritve iz RAZDELKA <….> večletnega finančnega okvira SKUPAJ || obveznosti || =4 + 6 || || || || || || || || plačila || =5 + 6 || || || || || || || || Če ima predlog/pobuda posledice za več razdelkov:  Odobritve za poslovanje SKUPAJ || obveznosti || (4) || || || || || || || || plačila || (5) || || || || || || || ||  Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ || (6) || || || || || || || || Odobritve iz RAZDELKOV od 1 do 4 večletnega finančnega okvira SKUPAJ (referenčni znesek) || obveznosti || =4 + 6 || || || || || || || || plačila || =5 + 6 || || || || || || || || Razdelek večletnega finančnega okvira || 5 || „Upravni odhodki“ v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SKUPAJ GD REGIO ||  Človeški viri || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834  Drugi upravni odhodki || || || || || || || || GD <…….> SKUPAJ || odobritve || || || || || || || || Odobritve iz RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || (obveznosti skupaj = plačila skupaj) || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834 v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SKUPAJ Odobritve iz RAZDELKOV od 1 do 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || obveznosti || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834 plačila || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834 3.2.2. Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje – ¨ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za poslovanje. – ¨ Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Cilji in realizacije ò || || || Leto N || Leto N+1 || Leto N+2 || Leto N+3 || Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) || SKUPAJ REALIZACIJE vrsta[29] || povprečni stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število realizacij skupaj || stroški realizacij skupaj POSAMEZNI CILJ št. 1[30] || || || || || || || || || || || || || || || || – realizacija || || || || || || || || || || || || || || || || || || – realizacija || || || || || || || || || || || || || || || || || || – realizacija || || || || || || || || || || || || || || || || || || Seštevek za posamezni cilj št. 1 || || || || || || || || || || || || || || || || POSAMEZNI CILJ št. 2 || || || || || || || || || || || || || || || || – realizacija || || || || || || || || || || || || || || || || || || Seštevek za posamezni cilj št. 2 || || || || || || || || || || || || || || || || STROŠKI SKUPAJ || || || || || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.3.1. Povzetek – ¨ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za upravne zadeve. – ¨ Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SKUPAJ RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || || || || || || || || Človeški viri || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834 Drugi upravni odhodki || || || || || || || || Seštevek za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || || || || || || || || Odobritve zunaj RAZDELKA 5[31] večletnega finančnega okvira || || || || || || || || Človeški viri || || || || || || || || Drugi upravni odhodki || || || || || || || || Seštevek za odobritve zunaj RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira || || || || || || || || SKUPAJ || || || || || || || || Potrebe po odobritvah človeških virov se krijejo z odobritvami iz GD, ki so že dodeljene za upravljanje tega ukrepa in/ali prerazporejene v GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. 3.2.3.2. Ocenjene potrebe po človeških virih – ¨ Za predlog/pobudo niso potrebni človeški viri. – ¨ Za predlog/pobudo so potrebni človeški viri, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: ocena, izražena v ekvivalentu polnega delovnega časa || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020  Delovna mesta v skladu s kadrovskim načrtom (uradniki in začasno osebje) || || XX 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 XX 01 01 02 (delegacije) || 0 || || || || || || XX 01 05 01 (posredne raziskave) || 0 || || || || || || 10 01 05 01 (neposredne raziskave) || 0 || || || || || ||  Zunanje osebje (v ekvivalentu polne zaposlitve: EPDČ)[32] XX 01 02 01 (PU, NNS, ZU iz splošnih sredstev) || 0 || || || || || || XX 01 02 02 (PU, LU, NNS, ZU in MSD na delegacijah) || 0 || || || || || || XX 01 04 ll[33] || – na sedežu || 0 || || || || || || – na delegacijah || 0 || || || || || || XX 01 05 02 (PU, ZU, NNS za posredne raziskave) || 0 || || || || || || 10 01 05 02 (PU, ZU, NNS za neposredne raziskave) || 0 || || || || || || Druge proračunske vrstice (navedite) || 0 || || || || || || SKUPAJ || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 XX je zadevno področje ali naslov. Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem GD, ki je že dodeljeno za upravljanje ukrepa in/ali je bilo prerazporejeno znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. Delo zdaj opravljata en uradnik razreda AD in en uradnik razreda AST. Opis nalog: Uradniki in začasno osebje || Analiza zahtevkov za prispevke iz Sklada, priprava sklepov o nepovratnih sredstvih, nadaljnja plačila, ocena poročil itd. Zunanji sodelavci || n. r. 3.2.4. Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom – ¨ Predlog/pobuda je v skladu z veljavnim večletnim finančnim okvirom. – ¨ Za predlog/pobudo je potrebna sprememba zadevnega razdelka večletnega finančnega okvira. Pojasnite zahtevano spremembo ter navedite zadevne proračunske vrstice in ustrezne zneske. – ¨ Za predlog/pobudo je potrebna uporaba instrumenta prilagodljivosti ali sprememba večletnega finančnega okvira[34]. Pojasnite te zahteve ter navedite zadevne razdelke in proračunske vrstice ter ustrezne zneske. 3.2.5. Udeležba tretjih oseb pri financiranju – V predlogu/pobudi ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb. – V predlogu/pobudi je načrtovano sofinanciranje, kot je ocenjeno v nadaljevanju: odobritve v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno) || Leto N || Leto N+1 || Leto N+2 || Leto N+3 || Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) || Skupaj Navedite organ, ki bo sofinanciral predlog/pobudo || || || || || || || || Sofinancirane odobritve SKUPAJ || || || || || || || || 3.3. Ocenjene posledice za prihodke Ni jih mogoče oceniti vnaprej – ¨ Predlog/pobuda nima finančnih posledic za prihodke. – ¨ Predlog/pobuda ima finančne posledice, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: – ¨ za lastna sredstva, – ¨ za razne prihodke. v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Proračunska vrstica prihodkov || Odobritve na voljo za tekoče proračunsko leto || Posledice predloga/pobude[35] Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto2018 || Leto 2019 || Leto 2020 Člena 6150 in 6500 || || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || || || || || || || || Za razne namenske prejemke navedite zadevne proračunske vrstice odhodkov. Navedite metodo za izračun posledic za prihodke. Predplačila bi se morala financirati iz izterjav iz ESRR in Kohezijskega sklada do višine 50 milijonov EUR. Komisija bo predlagala spremembo predloga Uredbe Komisije COM(2011) 615 final. [1] Uredba Sveta (ES) št. 2012/2002. [2] COM(2005) 108. [3] Poročilo o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije, A6-0123/2006 z dne 31. marca 2006. [4] COM(2011) 613. [5] COM(2009) 193. [6] Prečiščena različica Pogodbe o delovanju Evropske unije, UL C 83/47 z dne 30. marca 2010. [7] Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o prihodnosti Solidarnostnega sklada Evropske unije, ECO/319 z dne 28. marca 2012. [8] Poročilo o Solidarnostnem skladu Evropske unije, izvajanju in uporabi, A7-0398/2012 z dne 20. decembra 2012. [9] Spremenjeni predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1083/2006, COM(2013) 246 final. [10] Evropsko računsko sodišče, Posebno poročilo št. 24/2012. Odziv solidarnostnega sklada Evropske unije na potres v Abrucih leta 2009: ustreznost in stroški ukrepov. [11] UL C […]. [12] UL C […]. [13] UL L 311, 14.11.2002, str. 3. [14] UL L 298, 26.10.2012, str. 1. [15] ….. [16] UL L 136, 31.5.1999, str. 1. [17] UL L 292, 15.11.1996, str. 2. [18] ABM: upravljanje po dejavnostih, ABB: oblikovanje proračuna po dejavnostih. [19] Po členu 54(2)(a) oz. (b) finančne uredbe. [20] Prečiščena različica Pogodbe o delovanju Evropske unije, UL C 83/47 z dne 30. marca 2010. [21] Pojasnila o načinih upravljanja in sklici na finančno uredbo so na voljo na spletišču BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [22] Po členu 185 finančne uredbe. [23] Evropsko računsko sodišče, Posebno poročilo št. 24/2012. Odziv solidarnostnega sklada Evropske unije na potres v Abrucih leta 2009: ustreznost in stroški ukrepov. [24] Dif. = diferencirana sredstva / nedif. = nediferencirana sredstva. [25] Efta: Evropsko združenje za prosto trgovino. [26] Države kandidatke in po potrebi potencialne države kandidatke z Zahodnega Balkana. [27] Leto N je leto začetka izvajanja predloga/pobude. [28] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave. [29] Realizacije so dobavljeni proizvodi in opravljene storitve (npr. število financiranih izmenjav študentov, število kilometrov novozgrajenih cest …). [30] Kakor je opisan v oddelku 1.4.2 „Posamezni cilji …“. [31] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave. [32] PU = pogodbeni uslužbenec; LU = lokalni uslužbenec; NNS = napoteni nacionalni strokovnjak; ZU = začasni uslužbenec; MSD = mladi strokovnjak na delegaciji). [33] Dodatna zgornja meja za zunanje sodelavce v okviru odobritev za poslovanje (prej vrstice BA). [34] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma (za obdobje 2007–2013). [35] Pri tradicionalnih lastnih sredstvih (carine, prelevmani na sladkor) se navedejo neto zneski, tj. bruto zneski po odbitku 25 % stroškov pobiranja.