PRIPRAVA KONFERENCE O PRIHODNOSTI EVROPE

PRISPEVEK EVROPSKE KOMISIJE

22. januar 2020

1. NOVA SPODBUDA ZA EVROPSKO DEMOKRACIJO – ZDAJ JE PRAVI TRENUTEK

„Želim, da bi Evropejci zgradili

prihodnost naše Unije. Pri določanju

naših prednostnih nalog in ravni

ambicij bi morali imeti vodilno

in dejavno vlogo. Želim, da bi imeli

državljani besedo na konferenci

o prihodnosti Evrope, ki naj bi se

začela leta 2020 in trajala dve leti.“ Predsednica Evropske komisije

Ursula von der Leyen Bolj ambiciozna unija –

Moj načrt za Evropo, 16. julij 2019

Na evropskih volitvah je maja 2019 glasovalo več kot 200 milijonov evropskih državljank in državljanov, kar je najvišja volilna udeležba v zadnjih dvajsetih letih. To jasno kaže, da si Evropejci in Evropejke želijo aktivnejše vloge pri odločanju, kaj Evropska unija počne. Ker so digitalne tehnologije in družbeni mediji temeljito preoblikovali politično in državljansko udeležbo, državljani, še zlasti mlajše generacije, zahtevajo večjo vključenost v oblikovanje politik, ne le pri glasovanju na volitvah vsakih pet let.

Na to zahtevo se moramo odzvati.

Demokratični sistem Evropske unije je edinstven – združuje namreč 500 milijonov ljudi in presega meje. Da bi postal še bolj dinamičen, interaktiven in pomemben za naše državljanke in državljane, moramo uporabiti nove metode. Predsednica Ursula von der Leyen se je zavezala, da bo Evropejcem in Evropejkam dala več besede pri tem, kaj Unija počne in kako deluje v njihovo korist. To je osrednje sporočilo, na katerem temelji konferenca o prihodnosti Evrope.

Evropa je bila po letih boja proti krizam deležna 10 let neprekinjene gospodarske rasti, zdaj je zaposlenih več Evropejcev in Evropejk kot kdaj koli prej, in kljub določeni meri evroskepticizma, je javna podpora Uniji med najvišjimi v skoraj 30 letih. S tega položaja skupne notranje moči se zdaj lahko ozremo naprej in oblikujemo vizijo za našo prihodnost. Napočil je čas za novo spodbudo za evropsko demokracijo.

V vse bolj večpolnem svetu veliko Evropejcev in Evropejk še vedno skrbi njihova prihodnost in Evropska unija mora pokazati, da lahko odgovori na njihove pomisleke. Evropska politika mora državljanom in podjetjem pomagati izkoristiti prednosti zelenega in digitalnega prehoda. Obravnavati mora neenakosti in zagotoviti, da je Evropska unija pravično, trajnostno in konkurenčno gospodarstvo. Pri tem moramo pokazati, da je Evropa lahko odločnejša ter da se zavzema svoje vrednote in standarde v svetu.

Kot veliki vseevropski demokratični projekt bo konferenca predstavljala nov javni forum za odprto, vključujočo, pregledno in strukturirano razpravo z državljankami in državljani o številnih ključnih prednostnih nalogah in izzivih. Konferenca bo forum od spodaj navzgor, ki bo dostopen vsem državljankam in državljanom iz različnih družbenih okolij in iz vseh koncev Unije ter bi moral odražati evropsko raznolikost. V njem bodo lahko sodelovali civilna družba, evropske institucije in drugi evropski organi, vključno z Odborom regij in Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, pa tudi nacionalni, regionalni in lokalni organi, parlamenti in drugi deležniki, pri čemer bodo vsi prispevali kot enakovredni partnerji. Končni cilj je krepitev povezave med Evropejci in Evropejkami ter institucijami, ki delajo zanje.

Opredelitev zasnove, strukture, obsega in časovnega razporeda konference mora biti resnično skupno prizadevanje Evropskega parlamenta, Sveta in Evropske komisije. To sodelovanje bi moralo potekati v obliki skupne izjave vseh treh institucij, ki bi se ji pozneje lahko pridružili drugi podpisniki, vključno z institucijami, organizacijami in deležniki. Nacionalni in regionalni parlamenti ter akterji bodo imeli na konferenci pomembno vlogo in spodbujati bi jih morali, naj organizirajo dogodke, povezane s konferenco. Njihova vključenost bi morala zagotoviti, da konferenca seže bistveno dlje od evropskih prestolnic in doseže vsak kotiček Unije.

Evropski parlament in Svet trenutno pripravljata svoj prispevek k temu procesu. Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 15. januarja 2020 pozdravil predlog konference o prihodnosti Evrope ter pozval k odprtemu in preglednemu procesu, ki bi potekal v skladu z vključujočim, participativnim in uravnoteženim pristopom do državljanov in deležnikov. Evropski svet je v sklepih z dne 12. decembra 2019 poudaril svoj interes za organizacijo konference, tako da je hrvaško predsedstvo pozval, naj začne pripravljati stališče Sveta. Tudi hrvaško predsedstvo je konferenco uvrstilo med prednostne naloge predsedovanja.

Pričujoče sporočilo je prispevek Komisije k temu procesu.

2. ODPRTA RAZPRAVA S POUDARKOM NA TEM, KAJ JE POMEMBNO ZA DRŽAVLJANKE IN DRŽAVLJANE

Da bi razpravo usmerili in omogočili učinkovito nadaljnje ukrepanje, Evropska komisija predlaga organizacijo konference v dveh vzporednih sklopih: prvi bi se osredotočal na politiko in na to, kaj bi si Unija morala prizadevati doseči, drugi pa na institucionalne zadeve.

2.1 BOLJ AMBICIOZNA UNIJA

Konferenca bi morala biti oblikovana glede na krovne ambicije EU, kot so določene v šestih političnih prednostnih nalogah Komisije in v strateški agendi Evropskega sveta. Med njimi so boj proti podnebnim spremembam in okoljski izzivi, gospodarstvo za ljudi, socialna pravičnost in enakost, digitalna preobrazba Evrope, spodbujanje naših evropskih vrednot, krepitev glasu EU v svetu ter utrditev demokratičnih temeljev Unije. Te teme bi morale predstavljati okvir razprave, vendar ne bi smele omejevati tematskega nabora konference. Državljanke in državljani bi morali imeti možnost, da se osredotočijo na to, kar se zdi pomembno njim.

2.2 INSTITUCIONALNE ZADEVE

Drugi sklop bi moral biti osredotočen na teme, ki so povezane zlasti z demokratičnimi procesi in institucionalnimi zadevami, predvsem s sistemom vodilnih kandidatov za izvolitev predsednika oziroma predsednice Evropske komisije in nadnacionalnimi listami za volitve v Evropski parlament. Uvedba nadnacionalnih list bi zahtevala vsaj spremembe volilne zakonodaje EU. Za to bi bil potreben predlog Evropskega parlamenta, ki bi bil soglasno sprejet v Svetu, nato pa bi ga morale potrditi še države članice v skladu s svojimi ustavnimi zahtevami. Ker Komisija nima pristojnosti na tem področju, bi morala nastopiti v vlogi spodbujevalke in poštene posrednice med Evropskim parlamentom in Svetom. Komisija je v zvezi s tem pripravljena dati na svoje voljo pravno in institucionalno strokovno znanje, raziskave o volilnih procesih in vpogled v medinstitucionalne odnose, če je to koristno za druge institucije.