Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 432/10)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„COTEAUX CHAMPENOIS“

PDO-FR-A1364-AM02

Datum obvestila: 1. oktober 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Rez

V oddelku 1(b) točke VI poglavja I je v preglednici z naslovom Rez, imenovana „po chabliško“ v vrstici „Opis“ točka (c) nadomeščena z: „Na dnu debla se pusti nadomestni reznik, imenovan kavelj (rachet), z največ dvema očesoma“ .

Ena od dveh dovoljenih oblik reznika za ta način rezi ne ustreza praksi. S to spremembo se torej popravlja napačen opis.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

2. Druge pridelovalne prakse

V oddelku 2(c) točke VI je vstavljeno naslednje pravilo: „uporaba herbicidov pred vznikom v medvrstnem prostoru je prepovedana“.

Cilj je omejiti uporabo sredstev, zmanjšati onesnaženje vodnega vira in izvajalce spodbujati k bolj raznovrstnim praksam, pri čemer imajo prednost tehnike zatravitve ali mehanskega odstranjevanja plevela.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

Pravilo iz točke (c) prejšnje različice specifikacije proizvoda je ohranjeno v točki (d) nove različice.

3. Povezava z geografskim območjem

V oddelku 2 točke X z naslovom „Informacije o kakovosti in značilnostih proizvoda“ so bile dodane manjkajoče informacije o videzu rdečih vin in vin rosé ter aromah belih vin.

Dodane informacije so naslednje:

„Vina rosé so bistra, njihova barva pa sega od bledo rožnate do temno lososne. Rdeča vina imajo različno izrazito prosojno rdečo barvo. Za bela vina so značilne diskretne cvetlične, sadne ali mineralne aromatične note.“

Ta sprememba je bila odobrena z odlokom z dne 28. junija 2017.

S temi informacijami je bila dopolnjena točka enotnega dokumenta z naslovom „Opis vin“.

Prvotna vsebina enotnega dokumenta, ki se je nanašala na opis povezave, je bila nadomeščena s celotnim besedilom dela X „Povezava z geografskim območjem“ poglavja I specifikacije proizvoda.

S to nadomestitvijo so torej vključeni podrobni in natančni elementi, zahtevani s predpisi, med drugim so dopolnjene organoleptične lastnosti vin.

4. Prehodni ukrepi

Prehodni ukrep iz oddelka 2 točke XI je črtan, ker se je iztekel.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5. Glavne točke, ki jih je treba preverjati, in metode ocenjevanja

V točki I poglavja III specifikacije proizvoda je posodobljena preglednica z glavnimi točkami, ki jih je treba preverjati, in ustreznimi metodami ocenjevanja, in sicer so dodane točke in pojasnjene nekatere metode ocenjevanja.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Coteaux champenois

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vin

Analitske lastnosti

Vina so bela in rdeča mirna vina ter mirna vina rosé.

Vina imajo najmanj 9-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13 %.

Vina vsebujejo največ 3 g fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter.

Pri rdečih vinih je dokončano jabolčno-mlečnokislinsko vrenje.

Ob stekleničenju rdeča vina vsebujejo največ 0,4 grama jabolčne kisline na liter.

Vsebnosti hlapnih kislin, skupnih kislin in žveplovega dioksida so določene v predpisih Unije.

Rdeča vina imajo različno izrazito prosojno rdečo barvo, vina rosé pa so bistra, pri čemer njihova barva sega od bledo rožnate do temno lososne. Ta vina so zelo lahka in nežna, s svilnatim uvodom v ustih in prevladujočimi aromami rdečega jagodičja.

Tekstura belih vin je kristalno čista, njihova slanost pa je izraz prevladujoče in lepo obstojne mineralnosti. Naravna vsebnost kislin vinom daje določeno živahnost. Bela vina imajo diskretne cvetlične, sadne ali mineralne aromatične note.

Z donegovanjem vina pridobijo oljnost in uravnotežen okus.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin v miliekvivalentih na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Posebni enološki postopki

Gostota zasaditve – splošne določbe

Pridelovalna praksa

Vinske trte se zasadijo tako, da je razmik med vrstami največ 1,5 m. Med debli trsov v isti vrsti je od 0,9 do 1,5 m razmika. Vsota razmika med vrstami in razmika med debli trsov v isti vrsti lahko znaša največ 2,5 m.

Gostota zasaditve – posebne določbe

Pridelovalna praksa

Da se omogoči prehajanje prilagojenih strojev, so lahko na parcelah

— z več kot 35-odstotnim naklonom ali

— z več kot 25-odstotnim naklonom in več kot 10-odstotnim nagibom

prehodi širine od 1,5 do 3 m, in sicer največ po eden na šest vrst. V tem primeru lahko vsota razmika med drugimi vrstami in razmika med debli trsov v isti vrsti znaša največ 2,3 m.

Pravila rezi

Pridelovalna praksa

Prepovedana sta vsako prekrivanje med debli trsov in rast vej s plodovi druga nad drugo.

Na kvadratni meter je lahko največ 18 očes.

Rez se opravi najpozneje pred fenološko fazo (F) (12 po Lorentzu), to je pri štirih razprtih listih.

Vinske trte se obrezujejo z naslednjimi tehnikami:

— rez po chabliško,

— rez v kordonu (z rezniki Royat),

— rez iz doline reke Marne,

— rez v enojnem ali dvojnem Guyotu in v asimetričnem Guyotu.

Trgatev

Pridelovalna praksa

Prepovedane so metode, ki ne omogočajo trganja celih grozdov.

Grozdje mora v vinske kleti prispeti nepoškodovano.

Posebni enološki postopek

Prepovedana je uporaba lesenih trsk.

Pri obdelavi vin rosé je prepovedana uporaba oglja za enološko uporabo, samostojno ali v mešanici z drugimi pripravki. Volumenski delež uporabljenega mošta v vrenju se lahko med postopkom obogatitve poveča za največ 1,12 % za povečanje volumenskega deleža alkohola za 1 %.

Poleg navedenih določb je treba pri vinih v zvezi z enološkimi postopki upoštevati obveznosti, določene na ravni Unije ter v zakoniku o kmetijstvu in morskem ribištvu.

(b) Največji donosi

Največji donos

15 500 kg grozdja na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija, obdelava vin, vključno z donegovanjem in stekleničenjem, potekajo na ozemljih, razmejenih s členom 17 zakona z dne 6. maja 1919.

7. Glavne sorte vinske trte

Arbane B

Chardonnay B

Meunier N

Petit meslier B

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

8. Opis povezave

Informacije o geografskem območju ter o kakovosti in značilnostih proizvoda

Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje ustreza območju kontrolirane označbe porekla „Champagne“. Leži na severovzhodu francoskega ozemlja ter se razprostira v občinah departmajev Aisne, Aube, Haute-Marne, Marne in Seine-et-Marne.

Tako kot velja za geografsko območje, tudi parcele, izbrane za trgatev grozdja, ustrezajo parcelam, razmejenim za kontrolirano označbo porekla „Champagne“. Te parcele so del značilne pokrajine z vinorodnimi goricami, ki ležijo na kvestah vzhodnega dela Pariške kotline, tj. mogočnih geomorfoloških strukturah:

— Côte d’Ile-de-France v departmaju Marne, ki skupaj s pobočji sosednjih dolin od severa proti jugu povezuje planoto Montagne de Reims, dolino Marne (ta sega vse do juga departmaja Aisne in do departmaja Seine-et-Marne) ter najznačilnejši vinorodni območji Côte des Blancs in Côte du Sézannais,

— Côte de Champagne skupaj z vinorodnim območjem Vitryat v departmaju Marne in vinorodnim območjem Montgueux v departmaju Aube,

— Côte des Bar, ki jo prepredajo številne doline, povezuje pa vinorodno območje Bar-sur-aubois na vzhodu in vinorodno območje Bar-séquanais na zahodu v departmajih Aube in Haute-Marne.

Ta značilna reliefna oblika kveste skupaj s sosednjimi dolinami obsega gorice, obrnjene proti vzhodu in jugu, včasih pa tudi proti severu, kot velja za severni del planote Montagne de Reims in levi breg doline Marne.

Strmine pobočja sestavljajo trdne plasti apnenca ali krede. Pobočja goric so kredasta, lapornata ali peščena in mehkejša, zaradi erozije odrezana in nato prekrita z naplavinami, ki izvirajo s povrhnjih strmin pobočja.

Vinogradi ležijo v severnem delu. Ta je izpostavljen dvojnemu vremenskemu vplivu:

— oceanskemu, ki zagotavlja redne padavine in majhne temperaturne spremembe med letnimi časi,

— v celinskemu, ki je odgovoren za včasih uničujoče zmrzali in ugodno osončenost poleti.

Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Trta, ki so jo gojili že v antiki, se je v Šampanji razširila v 9. stoletju z razvojem samostanskega vinogradništva. Vina so bila v srednjem veku poznana pod imenom vina Francije, ker so bila proizvedena v Pariški kotlini, na obronkih kraljeve posesti.

Do 18. stoletja so v Šampanji proizvajali predvsem rdeča vina. Kot navaja Pierre Galet, je do izpopolnitve postopkov sekundarnega vrenja v steklenici proizvodnja rdečih vin močno prekašala proizvodnjo belih vin in vin rosé (t. i. rumenkasta vina). V 19. stoletju, ko so peneča vina iz Šampanje pridobivala vse večji sloves, je proizvodnja rdečih vin nazadovala. Dober ugled so ohranila samo nekatera najboljša vina, ki so jih proizvajali na planoti Montagne de Reims, v dolini Grande Vallée de la Marne in v departmaju Aube.

Z zakonom z dne 22. julija 1927, s katerim je bila označba „Champagne“ pridržana samo za peneča vina, je bila uvedena navedba „Vins originaires de la Champagne viticole“ (vina s poreklom iz vinogradniške pokrajine Šampanje), leta 1953 pa so bila ta vina preimenovana v „Vins natures de Champagne“ (naravna vina iz Šampanje). Ta „naravna vina“ so po zaslugi prizadevanj nekaterih vinogradnikov, ki so ohranili njihovo tradicijo, zopet pridobila ugled in leta 1974 jim je bila v skladu z določbami zakona z dne 12. decembra 1973, s katerim je prepovedana uporaba navadne označbe „vins natures de la Champagne“ (naravna vina iz Šampanje), podeljena kontrolirana označba porekla „Coteaux champenois“.

Vina s kontrolirano označbo porekla „Coteaux champenois“ se proizvedejo samo, če so značilnosti pridelka primerne za proizvodnjo mirnih vin. Njihova proizvodnja torej zelo niha.

Ker so proizvajalci želeli preprečiti kakršne koli goljufive prakse z vini, ki se prevažajo neustekleničena, so zaprosili za sprejetje zakona z dne 23. maja 1977, v skladu s katerim je vina, proizvedena s kontrolirano označbo porekla „Coteaux champenois“, prepovedano razpošiljati drugače kot v steklenicah, izjema so le premiki med izvajalci v razmejeni vinogradniški pokrajini Šampanji.

Za upravljanje proizvodnje skrbita isti panožni organizaciji, kot sta bili vzpostavljeni za kontrolirano označbo porekla „Champagne“, in sicer splošni sindikat vinogradnikov Šampanje (Syndicat général des vignerons de Champagne, ustanovljen leta 1904) in zadružna zveza Šampanje (Union des Maisons de Champagne, osnovana leta 1882), ki sta bili združeni v medpanožni odbor za vina iz Šampanje (Comité Interprofessionnel des Vins de Champagne, ustanovljen leta 1941).

Informacije o kakovosti in značilnostih proizvoda

To so mirna rdeča in bela vina ter vina rosé, ki so pogosto označena z imenom občine, iz katere izvira potrgano grozdje.

Rdeča vina imajo različno izrazito prosojno rdečo barvo, vina rosé pa so bistra, pri čemer njihova barva sega od bledo rožnate do temno lososne. Ta vina so zelo lahka in nežna, s svilnatim uvodom v ustih in prevladujočimi aromami rdečega jagodičja.

Tekstura belih vin je kristalno čista, njihova slanost pa je izraz prevladujoče in lepo obstojne mineralnosti. Naravna vsebnost kislin vinom daje določeno živahnost. Bela vina imajo diskretne cvetlične, sadne ali mineralne aromatične note.

Z donegovanjem vina pridobijo oljnost in uravnotežen okus.

Vzročna medsebojna povezava

Široka odprtost pokrajine, ki jo sestavljajo tri kveste, proti planjavi in dolinam vinogradom zagotavlja dovolj svetlobe za zorenje grozdja tudi na severnih legah. Vzhodna in južna lega tradicionalnih območij, ki najbolj slovijo po proizvodnji vin „Coteaux champenois“, vinogradom zagotavlja kar največ svetlobe spomladi in jeseni ter tako omogoča optimalne razmere za cvetenje vinske trte in zorenje grozdja.

Odprtost pokrajine preprečuje zastajanje hladnega zraka in s tem zmanjšuje nevarnost pozebe. Vendar podnebje v Šampanji od vinogradnikov zahteva, da izberejo le zdravo grozdje, ki ga v najbolj prizanesljivih letih ob polni zrelosti potrgajo na najboljših parcelah, ki so najpogosteje zasajene s starimi trtami.

Strme gorice zagotavljajo optimalno naravno odvajanje vode, k čemur prispevajo tudi različni substrati, ki omogočajo naravno oskrbovanje vinske trte z vodo. Zaradi porozne in prepustne krede se odvečna voda odstrani, hkrati pa je s kapilarnim dvigovanjem v sušnih obdobjih zagotovljeno dovajanje vlage v tla. Drugo podtalje sestavlja preplet lapornatih plasti, ki hranijo zaloge vode, in apnenčastih plasti ali karbonatnih peskov, pri čemer slednji omogočajo pronicanje odvečne vode v vlažnih obdobjih. Ta vrsta podtalja in zahtevne podnebne razmere so bile vodilo pri zasaditvi sort vinske trte na različnih predelih vinogradov.

Zaradi edinstvenega podnebja v Šampanji imata grozdje in vino naravno vsebnost kislin, kar vpliva na živahnost vin ob okušanju in poudarja mineralne note, ki jih daje substrat.

Vina so pogosto pridelana iz rdečega grozdja, ki je, kot navaja Jules Guyot, bolj odporno proti zmrzali in padavinam ter hitreje dozori. André Jullien je leta 1822 „[rdeča vina] z vinorodnih območij Verzy, Verzenay, Mailly, Saint-Basle, Bouzy in iz vinograda v Saint-Thierryju postavil ob bok najboljšim vinom Francije, kadar so pridelana v zelo vročih in suhih letih“.

Vinifikacija rdečih vin ali vin rosé s krajšo ali daljšo maceracijo najbolje ohrani arome sort pinot noir N in meunier N ter njihov razvoj med alkoholnim vrenjem. Pri belih vinih se z ohranitvijo celega grozdja po trgatvi in nežnim stiskanjem v skladu z regionalnimi običaji prepreči obarvanje soka, iztisnjenega iz rdečega grozdja, in s tem zagotovi bistrost vina.

Rdeča vina iz Šampanje so se med najboljšimi vini pojavila ob posvetitvah kraljev v Reimsu že leta 1328 (Philippe de Valois), ko so jih še posebno cenili zaradi naravne subtilnosti njihove cvetice. Mogočni evropski vladarji so trte s planote Montagne de Reims celo kupili, Henrik IV. pa si je nadel naziv plemiški gospod Ayja. Sloves in ugled teh vin so potrdili prefinjeni pokuševalci z dvora Ludvika XIV., ki so si nadeli ime „red vinorodnih goric“ (ordre des Coteaux): Saint-Evremond je leta 1671 pisal grofu Olonna: „Vino iz Šampanje je vredno vsakega centa. Ni je pokrajine, ki bi dobavljala odličnejša vina za vse letne čase, kot je Šampanja.“

Take pohvale so omenjene v številnih dokumentih iz 17. do 19. stoletja; ta vina so imela „izbrano mesto med najboljšimi kakovostnimi vini v vsej kraljevini“, ki jim ga je leta 1822 dodelil André Jullien. Po zaslugi strokovnosti njegovih proizvajalcev se je ta sloves ohranil do danes. Ta vina je treba uživati spoštljivo, z zgodovinsko radovednostjo in mislijo na to, da so preživeli ostanki davnih časov.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Dodatna imena

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če:

— gre za ime kraja, zavedenega v katastru,

— je ta naveden na prijavi pridelka.

Navedba kraja je dovoljena samo, če vse grozdje, iz katerega so vina proizvedena, izvira iz zadevnega kraja.

Navedba sorte vinske trte

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

Sorta vinske trte je lahko navedena s črkami, ki po višini in širini niso večje od 3 mm ter so pol manjše od črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla. Navedba sorte vinske trte se lahko zahteva samo, če vse grozdje izvira iz navedene sorte.

Pakiranje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Z zakonom z dne 23. maja 1977 je vina, proizvedena s kontrolirano označbo porekla „Coteaux champenois“, prepovedano razpošiljati drugače kot v steklenicah, izjema so le premiki med izvajalci v razmejeni vinogradniški pokrajini Šampanji.

Po obdobju donegovanja se vina dajo na potrošniške trge od 15. oktobra leta, ki sledi letu trgatve.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-6545017e-a945-4b6c-9e95-cb6f26380a23

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.