Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 72/12)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Bonnezeaux“

Referenčna številka: PDO-FR-A0926-AM02

Datum obvestila: 14. november 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Geografsko območje

Geografsko območje je spremenjeno tako: „Vse faze proizvodnje potekajo na geografskem območju, ki po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2018 obsega ozemlje naslednje občine departmaja Maine-et-Loire: Bellevigne-en-Layon (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Thouarcé).

Kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje, so na voljo za vpogled na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité).“

Redakcijska sprememba: na novem seznamu upravnih enot so upoštevane združitve ali druge spremembe pri upravnem določanju namembnosti zemljišč, do katerih je prišlo od homologacije specifikacije proizvoda. Seznam je zaradi večje pravne varnosti naveden glede na veljavno različico uradnega geografskega kodeksa, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE. Obseg geografskega območja ostaja popolnoma enak.

Na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost je navedeno, da so za boljšo obveščenost javnosti na voljo za vpogled kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje.

Posledično je spremenjena točka 6 enotnega dokumenta o geografskem območju.

2. Območje v neposredni bližini

V odstavku 3 oddelka IV poglavja I je seznam občin nadomeščen z:

„Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou in Rablay-sur-Layon), Blaison-Saint-Sulpice (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Blaison-Gohier in Saint-Sulpice), Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hôpital in Vauchrétien), Brossay, Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Chanzeaux in Valanjou), Denée, Doué-en-Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Brigné), Les Garennes-sur-Loire (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Juigné-sur-Loire in Saint-Jean-des-Mauvrets), Lys-Haut-Layon (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Tigné), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Rochefort-sur-Loire, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chavagnes, Martigné-Briand in Notre-Dame-d’Allençon) in Val-du-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay).“

Tako se lahko upoštevajo različne združitve občin, do katerih je prišlo od zadnje različice specifikacije proizvoda. Obseg območja v neposredni bližini ostaja popolnoma enak.

Posledično je spremenjena točka 9 enotnega dokumenta o dodatnih pogojih.

3. Kmetijsko-okoljska določba

V odstavku 2 oddelka VI poglavja I je dodano: „V medvrstnih prostorih je obvezen samorasel ali zasajen rastlinski pokrov, ki se uravnava; če tega rastlinskega pokrova ni, izvajalec obdela tla zaradi uravnavanja samoraslega rastlinja ali utemelji uporabo sredstev za biotično zatiranje, ki so jih odobrili javni organi za vinogradništvo. Če se na parceli uporabljajo herbicidi za biotično zatiranje, je uporaba drugih herbicidov prepovedana.“

Ta sprememba je v skladu s sedanjim razvojem praks izvajalcev v korist okoljskega kmetijstva na celotnem anžujskem vinorodnem območju. Kaže na to, da se pri tehničnih načrtih vse bolj upoštevajo okoljska vprašanja. S spodbujanjem prisotnosti rastlinskega pokrova, mehanskim odstranjevanjem plevela ali celo uporabo sredstev za biotično zatiranje se zmanjšuje uporaba kemičnih herbicidov. Tako zmanjšanje uporabe herbicidov mora omogočiti boljše varstvo vinogradniških tal in ohranjanje njihovih naravnih funkcij (rodovitnosti, biotske raznovrstnosti, biološkega čiščenja), kar prispeva h kakovosti in pristnosti vin ter utrjuje pomen rastišča.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

4. Določitev datuma začetka trgatve

V točki (a) odstavka 1 oddelka VII poglavja I je črtan stavek: „Datum začetka trgatve se določi v skladu z določbami člena D. 645-6 zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.“

Danes ni več treba določati datuma začetka trgatve, saj imajo izvajalci zdaj na voljo širok izbor orodij, s katerimi lahko natančno ocenijo zrelost grozdja. Vsak izvajalec ima več posameznih in skupnih naprav in opreme, s katerimi lahko natančno določi najustreznejši datum za začetek trgatve na posamezni parceli glede na cilje pridelave.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5. Zmogljivost vinske kleti

V točki (c) odstavka 1 oddelka IX poglavja I je stavek: „Vrelna zmogljivost za pridelavo vina pri posameznem izvajalcu je enaka najmanj 1,4-kratnemu povprečnemu donosu vinogradniškega gospodarstva v zadnjih petih letih;“ nadomeščen s stavkom: „Vrelna zmogljivost za pridelavo vina pri posameznem izvajalcu je enaka najmanj 1,4-kratni povprečni količini pridelanega vina v zadnjih petih letih.“

Specifikacija proizvoda se ne nanaša na prostorninsko zmogljivost (izraženo v hl ali m3), temveč na donos, tj. količino pridelka, deljeno s površino pridelave (izraženo na primer v hl/ha). S predlagano spremembo je mogoče to neskladnost pri količinah popraviti, ne da bi se v osnovi kaj spremenilo (najmanjša količina je še vedno 1,4-kratna povprečna količina na vinogradniško gospodarstvo v prejšnjih vinskih letih).

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

6. Dajanje vina v promet

Točka (b) odstavka 5 oddelka IX poglavja I, ki se nanaša na datum dajanja vin v promet med odobrenimi skladišči, je črtana.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

7. Prehodni ukrep

V oddelku XI poglavja I je dodano: „Določbe o obveznosti, da se v medvrstnih prostorih uredi samorasel ali zasajen rastlinski pokrov, ki se uravnava, ali obveznosti, da izvajalec, če tega rastlinskega pokrova ni, obdela tla ali uporabi sredstva za biotično zatiranje za zagotovitev uravnavanja samoraslega rastlinja, se ne uporabljajo za parcele z vinogradi, ki so na datum homologacije te specifikacije proizvoda že zasajeni in v katerih je razdalja med vrstami največ 1,70 metra.“

Prehodni ukrep omogoča, da se ukrepi ne uporabijo za že zasajene vinograde, katerih sedanji način obdelovanja ni prilagojen kmetijsko-okoljskim določbam. Ohranjanje trajne zatravljenosti ali obdelovanje tal v zelo gosto zasajenih vinogradih z medvrstno razdaljo največ 1,70 metra lahko namreč povzroča tehnične težave (mehanizacija, material, orodja). Pri nizkih vinskih trtah se z zatravljenostjo povečuje tudi tveganje spomladanskih zmrzali. Če je prisoten rastlinski pokrov, mora trta poleg tega toliko bolj tekmovati, da se oskrbi z vodo, kolikor gostejša je zasaditev. Nasprotno pa bodo morali biti vinogradi, zasajeni po homologaciji specifikacije proizvoda, ob poznavanju dejstev v skladu z uvedenimi kmetijsko-okoljskimi določbami, ne glede na gostoto zasaditve in medvrstno razdaljo.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

8. Vodenje registra

V odstavku 3 oddelka II poglavja II je beseda „potencialni“ nadomeščena z besedo „naravni“.

Zaradi uskladitve oblikovanja besedila v vseh specifikacijah proizvodov z območja Anjou Saumur sta izraza „delež potencialnega“ ali „stopnja“ nadomeščena z izrazom „volumenski delež naravnega alkohola“. Te spremembe izboljšujejo berljivost teh specifikacij proizvodov. Namen uskladitve določb o vodenju registrov je poenostaviti pripravo načrta inšpekcijskih pregledov in nadzor nad registri.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

9. Glavne točke, ki jih je treba preverjati

Poglavje 3 je bilo spremenjeno zaradi uskladitve besedila glavnih točk, ki jih je treba preverjati, v specifikacijah proizvodov z območja Anjou Saumur.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Bonnezeaux

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vin

Vina so bela mirna vina, pridelana iz prezrelega grozdja. Gre za močna in zelo sladka vina, za katera sta poleg tega značilni kompleksna sadežna aroma (suho in eksotično sadje, belo cvetje itd.) in nežno zlata barva z zelenimi odsevi.

Ta vina imajo:

najmanj 15-odstotni volumenski delež naravnega alkohola;

vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) po vrenju najmanj 51 g/l;

najmanjši delež dejanskega alkohola med 11 in 12 pri vinih, katerih volumenski delež naravnega alkohola je nižji od 19 %;

vsebnosti skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida, kot sta določeni z zakonodajo Skupnosti.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin v miliekvivalentih na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Osnovni enološki postopki

Poseben enološki postopek

Obogatitev je dovoljena v skladu s pravili iz specifikacije proizvoda.

Uporaba lesenih trsk je prepovedana.

Vina se donegujejo vsaj do 15. marca leta, ki sledi letu trgatve.

Poleg navedenih določb morajo za enološke postopke veljati obveznosti na ravni Unije ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

Gostota zasaditve

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 000 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2,50 metra, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od enega metra. Za pridelek vinogradniških parcel z gostoto zasaditve, manjšo od 4 000 trsov na hektar, vendar večjo od 3 300 trsov na hektar, se lahko uporablja kontrolirana označba porekla, če se upoštevajo določbe o pravilih oblikovanja v špalir in višini listja iz specifikacije proizvoda. Razdalja med vrstami na teh vinogradniških parcelah ne sme biti večja od treh metrov, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od enega metra.

Rez

Pridelovalna praksa

Trsi se obrezujejo najpozneje 30. aprila v mešani rezi z največ 12 očesi na trs. V fenofazi, ko ima trta 11 ali 12 listov, je število enoletnih rodnih mladik na trs največ deset.

Trgatev

Pridelovalna praksa

Grozdje se trga ročno s postopnimi trgatvami.

Namakanje

Pridelovalna praksa

Namakanje ni dovoljeno.

(b) Največji donosi

30 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Vse faze proizvodnje potekajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednje občine departmaja Maine-et-Loire: Bellevigne-en-Layon (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Thouarcé).

Kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje, so na voljo za vpogled na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité).

7. Glavne sorte vinske trte

Chenin B

8. Opis povezave

1. Informacije o geografskem območju

(a) Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje, ki leži v osrčju anžujskega vinorodnega območja, je bilo leta 2018 omejeno izključno na pooblaščeno občino Thouarcé. Ozemlje te občine, ki leži v departmaju Maine-et-Loire, deli reka Layon. Na njenem desnem bregu se na vrhu strmega brega dviguje zaselek „Bonnezeaux“. Ime zaselka „Bonnezeaux“ naj bi izhajalo iz izvirov železne vode.

Vinogradi so zasajeni na nizu treh bregov, obrnjenih proti jugozahodu: „La Montagne“, „Beauregard“ in „Fesles“, ki tvorijo pas, dolg 2 800 m in širok 500 m. Pobočja teh bregov s približno 15- do 20-odstotnim nagibom so strma predvsem na zahodnem griču „Beauregard“, pa tudi na osrednjem griču, upravičeno imenovanem „La Montagne“, ob vznožju katerega leži zaselek „Petit Bonnezeaux“. Severno od teh treh razmejenih bregov leži rahlo valovita planota s povprečno nadmorsko višino 90 m, medtem ko reka Layon teče na višini 29 m.

Geološka podlaga pripada nizu „Saint-Georges-sur-Loire“, skrilasto-peščenemu kompleksu, ki je nastal v obdobjih od zgornjega ordovicija do spodnjega devona. Ponekod, zlasti na griču „Fesles“, je prekrita z gruščnato-glinastimi ali peščeno-glinastimi formacijami iz cenomanija. Zaradi erozije je vidna skrilasta podlaga, medtem ko sta zaledje in planota še vedno prekrita s peskom in glino. Tudi tla na natančno razmejenih parcelah za pridelavo grozdja so plitva, zelo bogata z grobimi elementi in zelenkasto sive barve, ki mestoma prehaja v vinsko vijolično. Zaloga vode v tleh je nižja od 100 mm, saj imajo tla odlično sposobnost odvajanja.

Geografsko območje ima milo oceansko podnebje in malo padavin, zaradi višjega reliefa območij Choletais in Mauges pa je zaščiteno pred oceansko vlago. Griči so mestoma izpostavljeni prevladujočim jugozahodnim in zahodnim vetrovom. Letna količina padavin znaša približno 550–600 mm, na pobočjih regij Choletais in Mauges pa več kot 800 mm. Med rastnim ciklom vinske trte je količina padavin za 100 mm nižja od povprečja v departmaju. O tej relativni sušnosti in temperaturi, ki je višja kot v okoliških predelih, priča južno rastlinstvo, ki je značilno prav za te bregove.

(b) Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Sorta chenin B, ki verjetno izvira iz regije Anjou, je na vinorodnem območju „Bonnezeaux“ našla svoje idealno rastišče. Potencial te odporne sorte se izraža v zahtevnih talnih razmerah.

Proizvajalci so zelo hitro doumeli, kakšne so koristi trgatve te sorte ob veliki zrelosti in glede na uporabo posebnih tehnik. Grof Odart je leta 1845 v svojem delu „Traité des cépages“ (Razprava o sortah vinske trte) navedel: „K temu je treba dodati tudi pogoj, da se lahko trgatev opravi šele ob prezrelosti, na primer taki, ki je dosežena ob vseh svetih, ko od dežja zmehčana kožica postane zgubana kot rozina.“ Prezrelost je torej sestavni del trgatve. Jullien je leta 1816 v delu „Topographie de tous les vignobles connus“ (Topografija vseh znanih vinogradov) zapisal: „V dobrih vinogradniških legah se trgatev opravi večkrat; prvi dve trgatvi sta namenjeni le pridelavi vina iz najzrelejšega grozdja, ki se pošilja v tujino; grozdje tretje trgatve pa je za domačo porabo ...“.

Na podlagi ugotovitev in analiz generacij proizvajalcev so se vina iz vinorodnega območja „Bonnezeaux“ prebila v sam vrh regije Anjou. William Guthrie (1708–1770), angleški geograf, je v svojem delu „Nova obča geografija“, ki je izšlo leta 1802, zapisal: „Vina iz Anjouja lahko razdelimo v tri skupine. Tista iz prve skupine pridelujejo v vaseh Faye, Saint-Lambert, Rablé, Maligny, Chavagne in Thouarcé, v kateri leži vinorodno območje Bonnezeaux.“

Ugled vinorodnega območja „Bonnezeaux“ se je ohranil še v vseh naslednjih stoletjih. Njegov razcvet je močno zavrla kriza, ki jo je povzročil napad trtne uši, ko se je oskrboval samo še lokalni trg. Zaradi zagnanosti in vestnosti sindikata proizvajalcev z vinorodnega območja „Bonnezeaux“, ki so si prizadevali za ohranitev majhnih donosov in prakse postopnih trgatev, pa so vina znova osvojila nacionalni trg in se znova razširila onkraj francoskih meja. Kontrolirana označba porekla „Bonnezeaux“ je bila priznana 6. novembra 1951.

2. Informacije o kakovosti in značilnostih proizvoda

Ta vina so cenjena, ker izražajo moč. So zelo sladka, kar je povezano z visoko vsebnostjo fermentirnih sladkorjev, hkrati pa je zanje značilna pogosto kompleksna sadna aroma (suho in eksotično sadje, belo cvetje itd.), česar ne daje slutiti njihova pogosto nežno zlata barva, ki jo krasijo zeleni odsevi. Uravnoteženost kislin, alkohola in oljnatosti tem vinom omogoča, da z leti razvijejo še večjo kompleksnost.

3. Medsebojni vzročni vplivi

To vinorodno območje s strmimi griči, obrnjenimi proti jugozahodu, ter plitvimi in prodnatimi tlemi z izjemnimi toplotnimi lastnostmi ugodno vpliva na zgodnost rastnega cikla in dozoritev sorte chenin B. Zaradi prevladujočih vetrov, ki pihajo po teh gričih, in pičle oskrbe vinske trte z vodo na skeletnih tleh se sok v jagodah zgoščuje z venenjem ali sušenjem na trti, kar je značilnost vinorodnega območja. Proizvajalci so se znali prilagoditi tej posebnosti. Zelo majhni donosi kažejo, da so vinogradniki zavezani kakovosti grozdja.

Pozna trgatev sorte chenin B na teh gričih, med katero se s postopnim trganjem trga zelo zrelo grozdje, daje vinom z označbo „Bonnezeaux“ pečat žlahtnosti. Zgodovina in prepoznavnost vin z označbo „Bonnezeaux“ sta tesno povezani z zgodovino in prepoznavnostjo vin iz Anjouja in označbe „Coteaux du Layon“.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za pridelavo, obdelavo in donegovanje vina, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin departmaja Maine-et-Loire:

Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou in Rablay-sur-Layon), Blaison-Saint-Sulpice (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Blaison-Gohier in Saint-Sulpice), Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hôpital in Vauchrétien), Brossay, Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Chanzeaux in Valanjou), Denée, Doué-en-Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Brigné), Les Garennes-sur-Loire (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Juigné-sur-Loire in Saint-Jean-des-Mauvrets), Lys-Haut-Layon (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Tigné), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Rochefort-sur-Loire, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chavagnes, Martigné-Briand in Notre-Dame-d’Allençon) in Val-du-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay).

Označevanje: neobvezne navedbe

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

— Neobvezne navedbe, katerih uporabo lahko v skladu z določbami Unije urejajo države članice, so izpisane s črkami, katerih velikost po višini, širini in debelini ne presega dvakratne velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Označevanje: geografsko ime „Val de Loire“

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Velikost črk za navedbo geografskega imena „Val de Loire“ niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Označevanje: manjša geografska enota

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če: – gre za kraj, zaveden v katastru; – je ta naveden na prijavi pridelka. Velikost črk za navedbo imena kraja, zavedenega v katastru, niti po višini niti po širini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-9d4179cc-6768-4be5-bd1b-2e66d9483314

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.