ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SL Uradni list Evropske unije C 271/154

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o spremenjenem predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo [razveljavitev Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006, Uredbe Sveta (ES) št. 861/2006 in Uredbe Sveta št. XXX/2011 o celostni pomorski politiki]

(COM(2013) 245 final – 2011/0380 (COD))

in o spremenjenem predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006

(COM(2013) 246 final – 2011/0276 (COD))

2013/C 271/32

Svet je 7. maja 2013 sklenil, da v skladu s členi 42, 43(2), 91(1), 100(2), 173(3), 175, 188, 192(1), 194(2) in 195(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjih dokumentih:

Spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo [razveljavitev Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006, Uredbe Sveta (ES) št. 861/2006 in Uredbe Sveta št. XXX/2011 o celostni pomorski politiki]

COM(2013) 245 final – 2011/0380 (COD)

in o

Spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006

COM(2013) 246 final – 2011/0276 (COD).

Odbor se strinja z vsebino predloga, ki pomeni uskladitev ESPR z obstoječimi pravili za kohezijsko politiko, in nima nobenih pripomb, zato je na 490. plenarnem zasedanju 22. in 23. maja 2013 (seja z dne 22. maja) s 161 glasovi za, 2 glasovoma proti in 5 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
5.2.1

Množične brezposelnosti v Evropi ne bo mogoče odpraviti na kratek ali srednji rok, tudi če se bodo napovedi za rast v letu 2014 izboljšale in se bodo začele uporabljati vseevropske spodbude. Evropski trg dela mora imeti pomembnejšo vlogo kot sredstvo za prosto gibanje naše delovne sile, za zagotovitev znanja in spretnosti, kjer so potrebni, ter pridobitev znanja in spretnosti za povratek na delovno mesto in razvoj. Bistveno je, da je delovna sila še naprej aktivna, po možnosti v okviru zaposlitve ali morda zaposlitve s polovičnim delovnim časom, in če to ni mogoče, da se izobražuje, usposablja ali prekvalificira. Treba je zagotoviti, da je izobraževanje učinkovito, usmerjeno v prihodnost, inovativno in povezano s potrebami trga dela. Številne sheme izobraževanja in usposabljanja so ponavadi kratkoročne in pogosto ne vodijo do trajnih možnosti za zaposlitev. Za starejše delavce, ki izgubijo zaposlitev, je manj verjetno, da bodo sodelovali pri takih shemah. Razmisliti bi bilo treba o dolgoročnejšem pristopu z evropskega vidika, tudi na podlagi posameznih dokazano najboljših evropskih praks, kot sta program za izobraževanje odraslih, ki je bil izveden med letoma 1997 in 2002 na Švedskem, ali dualni sistem usposabljanja v Nemčiji in Avstriji. EU bi morda lahko olajšala oblikovanje evropske mreže za izobraževanje brezposelnih delavcev, ki bi zagotavljala možnost obširnega dveletnega programa izobraževanja kot priložnost za spremembo poklicne poti, sodelovanje v okviru izmenjav na področju dela, usposabljanja in izobraževanja v drugih državah članicah z izdajo čezmejnih kuponov za izobraževanje in prenosom kreditnih točk ter za pridobitev vzajemno priznanih kvalifikacij ob koncu izobraževanja.
4.2.3

EESO je prepričan, da je izboljšanje kakovosti pripravništev prednostna naloga, zato meni, da je pobuda Evropske komisije za evropski okvir za kakovost pripravništev korak v to smer. Poleg tega EESO poziva vse institucije, države članice in vpletene socialne partnerje, da čim bolje izkoristijo rezultate sedanjih posvetovanj, pri tem pa upoštevajo podporo, ki so jo že prej izrazili socialni partnerji, nevladne organizacije, javnost in vrsta ponudnikov izobraževanj. Institucije EU morajo hitro ukrepati in ustvariti okvir za kakovost pripravništev in trajno neposredno vključevanje mladih in njihovih organizacij – poleg socialnih partnerjev – v ta proces. V zvezi s tem Evropska listina kakovosti za prakse in vajeništvo (13) predlaga minimalne standarde kakovosti za premostitev vrzeli med državami v Evropi na področju učnih procesov, razpoložljivega usmerjanja in mentorstva, socialnih pravic in pravic delavcev, priznavanja znanj in spretnosti, pravnih pogodbenih določb, nadomestil in plačil, ocenjevanja in spremljanja itd.
1.4

Gradbeni sektor, ki predstavlja skoraj 10 % BDP Unije, ima ključno vlogo pri zagotavljanju dobrega stanja gospodarstva kot celote. Oblikovalci politik na nacionalni ravni morajo pri prizadevanjih za rast sodelovati z gradbenim sektorjem, kot je to storila Komisija s tem sporočilom, in poskrbeti za to, da sektor ob ustreznih finančnih in regulativnih pogojih lahko prispeva k rasti, ustvarjanju delovnih mest in varovanju okolja, kar državljani EU upravičeno zaslužijo. EESO meni, da gradbeništvo ne potrebuje neposredne finančne podpore v obliki subvencij, ampak da bi morali s pomočjo akcijskega načrta ustvariti politični in regulativni okvir, ki mu bo omogočil, da optimalno prispeva h gospodarski rasti, socialni blaginji in ravnanju z okoljem. Sem sodi tudi zagotavljanje ustreznih javnih in zasebnih naložb za podporo dobro delujočih projektov; gospodarstva držav članic se večinoma financirajo z bančnimi posojili, zato bi bilo treba nemudoma sprejeti učinkovite ukrepe za izboljšanje dostopa MSP do posojil, med drugim tudi z razvojem posebnih instrumentov za jamstva in posredna osebna jamstva.
V zvezi z razvojem „rabe“ računalništva v oblaku je v točki 3.1 sporočila dvakrat omenjen angleški izraz „ cloud-friendly “ kot cilj, ki ga je treba doseči. Vendar pa je komisarka, zadolžena za digitalno agendo, v svojih številnih govorih v podporo računalništvu v oblaku zagovarjala cilj, da je Evropo treba napraviti aktivno na področju računalništva v oblaku („cloud-active“).

Podpredsednica Evropske komisije Neelie Kroes je 27. januarja 2011 v Davosu dejala: „I want to make Europe not just ‚cloud-friendly‘ but ‚cloud-active‘“ („Želim, da Evropa na področju računalništva v oblaku ne postane samo ‚oblaku prijazna‘, temveč 'aktivna.“) in je sporočilo uradno napovedala s člankom v svojem blogu Making Europe cloud active (Ustvarjanje Evrope, ki je aktivna na področju računalništva v oblaku, 27. septembra 2012). Stopnja razvoja, za katerega se je zavzemala v teh govorih, je torej ambicioznejša od stopnje, ki bi bila zgolj „cloud-friendly“.

Odbor zato izraža začudenje spričo razkoraka med cilji, za katere se upravičeno zavzema podpredsednica Evropske komisije, in ukrepi, dejansko predlaganimi v sporočilu. Poleg tega opozarja, da je v enem prejšnjih mnenj (5) spodbudil Komisijo, naj bo na področju računalništva v oblaku v Evropi bolj ambiciozna in ne zgolj „aktivna“, in predlagal, naj si prizadeva, da bi bila produktivna na področju računalništva v oblaku („ cloud-productive “).
4.10

Z vidika neodvisnosti in pravne varnosti EESO tudi priporoča, naj nacionalni zakonodajni organi in po potrebi Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije prevzamejo odgovornost za nadzor sporazumov o souporabi med uporabniki ter obveščanje o njihovem obstoju in njihovi skladnosti s pravili konkurence, kadar so potrebni strateško načrtovanje, koordinacija in usklajevanje, zlasti postopkov za dodelitev splošnih odobritev ali individualnih pravic za uporabo radijskih frekvenc, kadar je to potrebno za premostitev ovir razvoju notranjega trga.
2.4

V skladu z obravnavanim predlogom (6) evropska partnerstva za inovacije, kot so predlagana v vodilni pobudi iz strategije Evropa 2020 Unija inovacij (7), določajo strateški pristop in okvir za obravnavo sistemskih in metodoloških pomanjkljivosti evropskega raziskovalnega in inovacijskega sistema za pospeševanje inovacij, ki pomembno prispevajo k reševanju družbenih izzivov. Evropska partnerstva za inovacije bi lahko bila sredstvo za združevanje strokovnega znanja in izkušenj ter virov za ključne politične prednostne naloge, z aktiviranjem in povezovanjem vseh zadevnih zainteresiranih strani med politikami, sektorji in preko meja, da bi ljudje hitreje imeli koristi od dosežkov in inovacij (za kar se je EESO zavzel v mnenjih o partnerstvu na področju raziskav in inovacij (INT/599) (8) ter o akcijskem načrtu za ekološke inovacije (Eco-AP) (NAT/546) (9)). Treba je poudariti, da razen 40 milijonov EUR, priporočenih v okviru sedmega okvirnega programa za raziskave in inovacije, evropsko partnerstvo za inovacije v zvezi z vodo ne predvideva nobene vrste dodatnega financiranja glede na sedanje vire in je njegov cilj omejen na iskanje sinergij ter usklajevanje obstoječih elementov.
4.8

EESO meni, da uredba kot taka dejansko ustvarja nekatere popolnoma nove določbe za prostovoljce, medtem ko manjkata evropski status/pravna opredelitev prostovoljcev ali njihovih pravic in dolžnosti. Ob pomanjkanju takšnih temeljnih elementov EESO meni, da bi morala obveščanje prostovoljcev evropskih fundacij in posvetovanje z njimi potekati v skladu z veljavnimi nacionalnimi zakonodajami. Kar zadeva praktično ureditev za nadnacionalno obveščanje prostovoljcev in posvetovanje z njimi, jo je treba določiti zlasti v obliki sporazuma med strankami evropske fundacije. Pri tem se ne smejo obiti obstoječi zakoni o prostovoljcih in njihov status, prav tako pa uporaba evropskih fundacij ne sme postati preveč kompleksna in otežena z dodajanjem zahtev, ki jih v realnih razmerah ni. EESO prav tako meni, da pravic prostovoljcev do obveščanja in posvetovanja ni mogoče primerjati s pravicami zaposlenih; to bi ustvarilo pravice brez primere in pravne zaplete.
3.3

Gozdovi EU zagotavljajo pomembne socialno-ekonomske koristi in ključne ekosistemske storitve ter krepijo zmogljivosti za spopadanje s podnebnimi spremembami in prilagajanjem nanje, saj letno odvzamejo 10 % vseh emisij CO2 v EU. Prav tako so vir številnih trajnostnih in pametnih proizvodov na biološki osnovi, les pa predstavlja polovico obnovljivih virov energije EU. Odbor poudarja večnamensko vlogo gozdov v družbi in poziva Komisijo, naj sprejme celostni pristop do gozdov, ki vključuje podnebni vidik in vidik trajnostnega upravljanja z gozdovi v EU. Gozdovi so veliko več kot samo skladišča ogljika in podnebne politike morajo to odražati.
1.3

EESO ugotavlja, da je programu, ki vstopa v operativno fazo, nujno treba zagotoviti kontinuiteto, saj sicer grozi, da bo propadel. Celoten predlog za uvedbo novih mehanizmov za financiranje, upravljanje in vodenje, ki se razlikujejo od običajnih mehanizmov, uveljavljenih v EU, se zdi neprimeren, neupravičen in zelo tvegan. Oblikovanje novih organov in mehanizmov financiranja namreč zahteva naporne in negotove faze pogajanj in proučevanja, ki zagotovo terjajo več let. To se zdi nezdružljivo z začetkom delovanja programa, kot je GMES, in nepotrebno glede na to, da v okviru Evropske komisije in drugih evropskih agencij obstajajo vse pristojnosti in pooblastila, potrebna za izvajanje programa.
2.13

Treba je vzpostaviti tudi storitve za pomoč vzdrževanim osebam pri vsakdanjih opravilih, kot so pomoč pri higieni, v gospodinjstvu, pri pripravi obrokov in nočno varstvo. Sektor storitev pomoči družini je v razcvetu: tu se odpirajo nova delovna mesta. V preveč državah je delo na domu še vedno neuradno, neprijavljeno, brez zaščite, brez priznanih kvalifikacij, pogosto pa ga opravljajo priseljene delavke. To področje je bistvenega pomena za enakost moških in žensk, saj so tukaj močno prisotni stereotipi, strokovnost se ne priznava, pogodbe so negotove ali ne obstajajo, plače so zelo nizke, čeprav so ta delovna mesta nujno potrebna za delovanje gospodarstva. Konvencija o dostojnem delu za zaposlene v gospodinjstvih, ki jo je nedavno sprejela Mednarodna organizacija dela, bi morala prispevati k boljšim moralnim vrednotam in večji profesionalnosti v tem sektorju, če bodo vzpostavljene ustrezne možnosti financiranja, saj za to ne bodo mogli poskrbeti zgolj bolniki sami, ki takšno pomoč potrebujejo, ali njihove družine.
4.8

Po členih 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) bo imela Komisija več pristojnosti. Odbor meni, da bodo pooblastila za sprejemanje delegiranih in izvedbenih aktov, določena v predlogu Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 3/2008 (COM(2011) 663 konč.), pripomogla k večji doslednosti ukrepov za promocijo kmetijskih proizvodov in informiranje o njih ter k njihovemu enotnemu izvajanju. EESO priporoča Komisiji, naj bo v rednih stikih z akterji in organizacijami predlagateljicami ter naj se ustrezno odziva na njihove predloge za poenostavljen in nemoten postopek zagotavljanja informacij in promocijskih ukrepov za kmetijsko-živilske proizvode na notranjem trgu in v tretjih državah.
1.2

EESO ugotavlja, da je cilj tega predloga uredbe predvsem poenostaviti in posodobiti sistem, ki je omogočil pravilno delovanje notranjega trga s temi proizvodi, potrošnikom zagotoviti ustrezne informacije in zaščito ter ga uskladiti z zakonodajnimi spremembami na področju politike kakovosti vina, predpisi STO in določbami Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljevanju: Pogodba) z uvedbo nekaterih sprememb tehnične narave, ki omogočajo zlasti naslednje izboljšave: — povečanje uporabnosti, berljivosti in jasnosti zakonodaje Unije za aromatizirane vinske proizvode; — okrepitev in posodobitev politike kakovosti za te proizvode s povečanjem kakovosti in ugleda, ki so ga ti proizvodi dosegli na notranjem in svetovnem trgu, in sicer na podlagi veljavnih opredelitev proizvodov, pa tudi s posodobitvijo nekaterih prodajnih poimenovanj in omogočanjem možnosti, da se poveča vsebnost vina namesto neposrednega dodajanja alkohola, pri tem pa zagotoviti, da bo o tem potrošnik ustrezno obveščen; — prilagoditev pravil proizvodnje teh proizvodov novim tehničnim zahtevam in možnostim; — prilagoditev pravil Unije zahtevam STO, vključno s sporazumom TRIP, — posodobitev meril, ki urejajo prepoznavanje novih geografskih označb.
4.31

V načrtu je na splošno navedeno, da je treba pregledati pravila o teži in merah ter tako poskrbeti za kar najbolj učinkovito ravnanje z viri. Eno od vprašanj, ki bi jih bilo treba pri tem preučiti, je možnost uporabe evropskega modularnega sistema za skupine cestnih vozil, dolge največ 25,25 metrov. Ta sistem se v vse več državah članicah že uporablja v notranjem prometu. Odbor se dobro zaveda, da razprava o koristnosti takih kombinacij vozil še ni zaključena, in obžaluje, da to vprašanje v načrtu ni jasno opredeljeno. Meni, da je trenutna prepoved čezmejnega prometa takih vozil med državami članicami, kjer so sicer na nacionalni ravni že dovoljena, očitno zakonodajno ozko grlo, ki ovira prost pretok blaga čez meje, kar ni v skladu s ciljem večje učinkovitosti in trajnosti prometa z vidika somodalnosti. Odbor zato poziva Komisijo, naj se zavzame za odpravo te prepovedi. Na dolgi rok je treba oceniti, ali bi bilo mogoče uporabo daljših cestnih vozil, ki delujejo na nova goriva itd., povezati z razvojem multimodalnih koridorjev osrednjega omrežja TEN-T, predvidenih v načrtu. Isto velja za uvedbo daljših in težjih vlakov v EU, ki naj bi prispevali k večji zmogljivosti železniških povezav takih multimodalnih koridorjev. Odbor se zaveda, da je prvi pogoj za pozitivno oceno vsake spremembe teže tovora na cestah to, da ta sprememba ne sme imeti negativnih posledic za multimodalno uporabo prevoznih enot, zlasti v kombiniranem prevozu z železnico in po cesti. Vse dodatne infrastrukturne stroške, ki jih povzročajo daljša ali težja vozila ali vlaki, je seveda treba točno oceniti in ustrezno porazdeliti med uporabnike, ki imajo korist od te spremembe.
3.1

Vprašanje št. 1. EESO razvršča izzive, navedene v zeleni knjigi, kot sledi: 3.1.1 Javna naročila so včasih polemična in zbujajo domneve o korupciji in zlorabah. Glede na to, da so e-javna naročila nov proces, so nekateri upravni organi morda zadržani pri njihovem sprejemanju. Eden izmed razlogov bi lahko bilo pomanjkanje politične volje, vendar so med elementi, zaradi katerih obstaja takšno stanje, verjetno tudi drugi dejavniki, kot so na primer stopnja uporabe digitalne tehnologije v različnih državah članicah in kompleksnost uporabe e-javnega naročanja v nekaterih sektorjih. 3.1.2 EESO ugotavlja, da so javni naročniki tam, kjer so e-javna naročila bila uvedena, včasih postavili strožje tehnične zahteve, ki jih v običajnih postopkih ni bilo. Tako je na primer včasih za dostop do portalov e-javnih naročil, kjer je mogoče dostopati do razpisne dokumentacije, potreben napredni elektronski podpis, ki temelji na digitalnem potrdilu. 3.1.3 Sprejeti pristop dopušča državam članicam, da ustvarijo lastne in edinstvene IKT-platforme za e-javna naročila. Interoperabilnost na ravni uprave, in še toliko bolj med državami članicami, bi bilo mogoče doseči le z vzpostavitvijo in spoštovanjem standardov. Do tega ni prišlo, temveč je vsaka država članica sprejela svoj lasten mehanizem avtentifikacije. Tako sedanje okolje določa razdrobljen pristop držav članic. To otežuje priznavanje nacionalnih elektronskih rešitev po državah članicah. Državam članicam je treba zagotoviti vodenje na podlagi smernic in standardov, ki so jih v zvezi s tem izdale delovne skupine Komisije za interoperabilnost. 3.1.4 Mreža e-javnih naročil znotraj EU zahteva standardiziran pristop na ravni arhitekture IKT (4) ter na ravni poslovnih procesov (5). Države članice v tradicionalnem okviru javnega naročanja uporabljajo različne poslovne procese, ki jih je treba standardizirati. 3.1.5 Gledano nazaj, EESO ugotavlja, da je to, da sta Direktorat za notranji trg in storitve in Direktorat za informacijsko družbo dopuščala različne hitrosti prehoda na e-javna naročila sprožilo nastanek vrste pristopov na regionalni in lokalni ravni v državah članicah. Če naj bi bilo izvajanje e-javnih naročil strateški cilj na nacionalni in čezmejni ravni, potem EESO priporoča, da Evropska komisija da večjo prednost izvajanju, kar bi bilo treba podpreti z močnejšim in učinkovitejšim mehanizmom spremljanja na podlagi preprečevalnih in korektivnih ukrepov, tako kot v primeru drugih področij politike e-uprave.
3.16

Člen 13d predloga uredbe se nanaša na izvajanje člena 291 PDEU in je v skladu z vsebino tega člena. Drugo veljavno besedilo bo Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (11), ki poenostavlja prejšnji postopek komitologije in predvideva samo dva postopka, in sicer svetovalni postopek in postopek pregleda.
1.4

Odbor se zavzema za jasno opredelitev delegiranih aktov in poziva k opredelitvi izraza „nebistveno“, ki označuje delegirane akte, ter k opredelitvi trajanja delegiranosti in natančni oceni „od primera do primera“. V zvezi z njimi je bistvenega pomena, da se Parlamentu in Svetu posredujejo podrobne in nujne informacije o aktih, ki jih je treba sprejeti, da bi tako olajšali morebitni preklic pooblastila.
SL Uradni list Evropske unije C 84/54

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o varnostnih konstrukcijah pri prevrnitvi, vgrajenih pred voznikovim sedežem, na ozkokolotečnih kmetijskih in gozdarskih traktorjih na kolesih

(kodificirano besedilo)

(COM(2010) 610 konč. – 2010/0302 (COD))

2011/C 84/13

Evropski parlament in Svet sta 10. novembra 2010 oziroma 8. decembra 2010 sklenila, da v skladu s členom 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o varnostnih konstrukcijah pri prevrnitvi, vgrajenih pred voznikovim sedežem, na ozkokolotečnih kmetijskih in gozdarskih traktorjih na kolesih

COM(2010) 610 konč. – 2010/0302 (COD).

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 468. plenarnem zasedanju 19. in 20. januarja 2011 (seja z dne 19. januarja) s 96 glasovi za in 2 vzdržanima glasovoma sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
4.22

Zato je treba spremeniti mandat operacije Atalanta (Skupni ukrep Sveta 2008/851/SZVP z dne 10. novembra 2008 o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo), da se vključi zlasti zaščita flote za ribolov tunov, ki je dejavna v Indijskem oceanu, ter s tem preprečijo napadi in ugrabitve, kot se je to zgodilo z ladjama Playa de Bakio (2008) in Alakrana (2009).
3.7.4

Po mnenju Odbora je kakovost patenta tudi temeljno jamstvo za prijavitelje patentov ter spodbuda za inovativne aplikacije. Zato podpira predloge Komisije na tem področju, kot so pomen kakovosti znanstvenega in tehničnega mehanizma za pregled patentov, sodelovanje med nacionalnimi in evropskimi pregledovalci ter pomen najemanja kvalificiranih pregledovalcev, ki so temelj strokovnega znanja Skupnosti na področju tehnologije in aplikacij. Pregledovalci in drugi visoko usposobljeni strokovnjaki so skupina ljudi, ki je najpomembnejša za kakovost patenta Skupnosti in Komisija se mora temu vprašanju bolj posvetiti, da bo lahko najboljšim strokovnjakom ponudila potrebne etične in materialne pogoje, nujne za kakovosten pregled, ki bo koristil prijaviteljem in industriji.
SL Uradni list Evropske unije C 306/79

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o ohranjanju prosto živečih ptic (kodificirana različica)

COM(2009) 129 konč. – 2009/0043 (COD)

2009/C 306/18

Svet je 3. aprila 2009 sklenil, da v skladu s členom 175(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

„Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o ohranjanju prosto živečih ptic“ (kodificirana različica)

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga, poleg tega je to vprašanje že obravnaval v mnenju, sprejetem 25. maja 1977 (1), mnenju, sprejetem 14. septembra 1994 (2), in mnenju, sprejetem 22. aprila 2008 (3), zato je na 454. plenarnem zasedanju 10. in 11. junija 2009 (seja z dne 10. junija 2009) s 110 glasovi za in 5 vzdržanimi glasovi o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje in zavzel isto stališče kot v zgoraj navedenih mnenjih.

V Bruslju, 10. junija 2009 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Mario SEPI

(1) Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Sveta o ohranjanju ptic (UL C 152, 29.6.1977, str. 3).

(2) Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Sveta, ki spreminja direktivo 79/409/EGS o ohranjanju prosto živečih ptic (94/C 393/19) (UL C 393, 31.12.1994, str. 93).

(3) Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o prilagoditvi regulativnemu postopku s pregledom/predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 79/409/EGS o ohranjanju prosto živečih ptic, kar zadeva Komisiji podeljena izvedbena pooblastila – UL C 211, 19.8.2008, str. 46.