[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 15.5.2007

SEC(2007) 583

DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE Spremni dokument k

Predlog UREDBA SVETA o ustanovitvi „skupnega podjetja ARTEMIS“ za izvedbo skupne tehnološke pobude o vgrajenih računalniških sistemih Povzetek ocene učinka {KOM(2007) 243 konč.} {SEK(2007) 582}

POVZETEK

OZADJE

Sedmi okvirni program[1] uvaja skupne tehnološke pobude (JTI) kot odgovor na raziskovalne potrebe industrije in drugih zainteresiranih strani. JTI morajo izvajati dejavnosti, ki so v skupnem evropskem interesu[2] in morajo prispevati k doseganju lizbonskega cilja konkurenčnosti ter barcelonskega cilja za porabo sredstev za raziskave[3].

Informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) so bistvenega gospodarskega in družbenega pomena ter imajo ključno vlogo pri uresničevanju prenovljene lizbonske strategije za evropsko rast in zaposlovanje. Pobuda Komisije „i2010“[4] je povečanje inovacij in naložb v raziskave IKT opredelila kot prednostno nalogo za odpravo razlik v produktivnosti med Evropo in konkurenčnimi območji. Vgrajeni računalniški sistemi – nevidna elektronika in programska oprema, ki prenašata inteligenco na proizvode in postopke – so izjemno pomemben del področja IKT, ker podpirajo konkurenčnost, inovacije in rast v ključnih sektorjih evropske industrije (npr. avtomobilskem sektorju, letalskem in vesoljskem sektorju, sektorju potrošniške elektronike, telekomunikacij, avtomatizacije). Vgrajeni sistemi so bili opredeljeni kot ena od glavnih industrijskih in tehnoloških prednosti EU na globalnih trgih[5]. Napovedi predvidevajo več kot 16 milijard vgrajenih naprav do leta 2010 (skoraj tri naprave na osebo na Zemlji) in več kot 20 milijard naprav do leta 2020[6]. V naslednjih petih letih naj bi v ključnih industrijskih sektorjih delež vgrajenih sistemov v vrednosti končnega proizvoda dosegel visoke ravni[7] v avtomobilih (36 %), industrijski avtomatizaciji (22 %), telekomunikacijah (37 %), potrošniški elektroniki in inteligentnih domovih (41 %) ter zdravstveni in medicinski opremi (33 %).

Medtem ko bi se morale skupne raziskave in razvoj po vsem svetu v naslednjih desetih letih povečati za približno 170 %, se predvideva povečanje stroškov za raziskave in razvoj na področju vgrajene programske opreme za 225 %, od 58 milijard EUR v letu 2002 na 132 milijard EUR do leta 2015[8].

JTI so nastale z delom Evropskih tehnoloških platform (ETP). Tehnološka platforma ARTEMIS[9] združuje ustrezne sektorje iz industrijskih, raziskovalnih in evropskih javnih organov na področju vgrajenih sistemov. Njen cilj je ustvariti kritično maso ter uskladiti raziskovalna prizadevanja in pobude v celotni Evropi za izvajanje usklajene strategije za vodenje EU na tem področju. Ena od njenih glavnih nalog je opredelitev „agende strateškega raziskovanja“ (SRA), ki postane referenčni model na tem področju in privlači naložbe vseh zainteresiranih strani. Prva različica SRA je bila objavljena marca 2006.

Ustanovitvi tehnološke platforme ARTEMIS januarja 2004 so sledila obsežna posvetovanja z nacionalnimi javnimi organi iz 24 držav članic in držav, povezanih z okvirnim programom. Na večjih javnih dogodkih so bili predstavljeni in obravnavani SRA ter vodenje in operativni vidiki skupnega podjetja. Poleg tega so obširne razprave in dve nedavni študiji[10] zagotovile nadaljnji vložek za financiranje, tehnološke in tržne trende ter vgrajene sisteme, upravne strukture in pričakovani učinek te pobude.

Narava problema

Nezadostne naložbe v R&R

V EU raziskave in razvoj IKT predstavljajo približno 18 % skupnih izdatkov za raziskave in razvoj v primerjavi s 34 % v Združenih državah in 35 % na Japonskem[11]. EU porabi približno 80 EUR na prebivalca v primerjavi s 350 EUR v ZDA in 400 EUR na Japonskem. Za raziskave vgrajenih sistemov predstavlja skupno javno financiranje v Evropi[12] samo 11 % skupnega financiranja za IKT kljub dejstvu, da raziskave in razvoj, povezani z vgrajenimi sistemi, predstavljajo več kot 50 % poslovnih izdatkov za raziskave in razvoj IKT.

Razdrobljenost financiranja raziskav

Z vgrajenimi sistemi je v Evropi povezanih več programov financiranja. V večletnem obdobju so okvirni programi izvedli več naložb v raziskave IKT, kljub temu pa predstavljajo majhen odstotek skupnega javnega proračuna EU[13]. Medvladni program Eureka zagotavlja javno financiranje za industrijske projekte raziskav in razvoja, vendar pa so različne pomanjkljivosti (kot je podvajanje postopkov vrednotenja in spremljanja projektov na medvladni in nacionalni ravni, slaba predvidljivost javnega financiranja, zamude pred začetkom projektov) poslabšale njegovo učinkovitost. Na nacionalni ravni je 17 od 122 programov IKT v 23 državah članicah EU in pridruženih državah povezanih z vgrajenimi sistemi. V nekaterih državah so dejavnosti vgrajenih sistemov razpršene na več (včasih nepovezanih) programov. Na splošno trenutni instrumenti ne zagotavljajo ustreznega okvira za aktiviranje evropskih sredstev v velikem obsegu in v okviru skupnih ciljev, pri čemer bi ostali učinkoviti in smotrni.

Tehnološka zahtevnost je glavni izziv

Vgrajeni sistemi so se v zadnjih dvajsetih letih iz samostojnih enoprocesorskih računalnikov razvili v napredne večprocesorske sisteme s povečanimi komunikacijskimi zmogljivostmi, povezanimi z „resničnim svetom“ s pomočjo funkcij zaznavanja in upravljanja. Posledična zahtevnost je velik tehnološki izziv, ki ga trenutno ni mogoče uresničiti zaradi pomanjkanja sistematičnega pristopa ter s tem povezanih tehnoloških metod in orodij. Inovativnost ovira tudi pomanjkanje skupnih standardov. Sprejem orodij za projektiranje v razvojnih organizacijah bo slab, če obstaja nevarnost „vezanosti“ na določenega prodajalca in ne obstajajo odprti standardi. Prav tako so potrebni novi standardi, da se omogoči komunikacija in medsebojno „razumevanje“ različnih vgrajenih naprav.

Za kaj gre

Sposobnost Evrope, da zagotovi vključevanje posebnega znanja in izkušenj s posameznega področja, je dala EU velik delež trgov v avtomobilskem sektorju, industrijskem sektorju in energetiki ali obrambnem in vesoljskem sektorju. Vgrajeni sistemi niso odločilni samo za konkurenčnost takšnih obstoječih industrijskih sektorjev; temveč so tudi v središču naslednjih generacij sistemov IKT, ki preoblikujejo naše gospodarstvo in družbo. Tako kot prva dva „valova“ IT (namizno računalništvo in internet), bo tretji val, omogočen z „vgrajevanjem inteligence“ v naše vsakdanje življenje, ustvaril velike trge za aplikacije, ki jih še ne moremo v celoti razumeti.

Ogrožena ni samo priložnost za inovacije, temveč sama zmožnost za inovacije. Vgrajeni sistemi so za ustvarjanje vrednosti tako pomembni, da bo gospodarstvo, ki ne bo uresničilo teh tehnoloških izzivov, izgubilo svojo sposobnost za inovacije. Obstaja tudi „kulturno“ tveganje: ti inteligentni sistemi bodo tesno povezani z življenji evropskih državljanov. Evropska industrija se mora znati odzvati na domače povpraševanje tako, da bo prepoznala evropske prednostne želje in vrednote.

Primer za ukrepanje EU

EU mora povečati in izboljšati uporabo svojih naložb v to strateško področje, namesto da se v celoti zanaša na raziskovalno strukturo, ki ji primanjkuje usmeritve in vodi do podvajanja naporov. Trenutna struktura industrije EU ne zagotavlja potrebnega okvira za razvoj potrebnih tehnologij in standardov. Številne zadevne tehnologije presegajo tradicionalne industrijske sektorje, medtem ko je večina industrijskih dosežkov še vedno sektorskih; evropska industrija orodij za projektiranje in programske opreme je razdrobljena in ima le nekaj glavnih udeležencev, ki lahko vodijo razvoj; veliko tehnoloških komponent in orodij je namenjenih trgom, ki še ne obstajajo, zato njihov razvoj povzroča veliko tveganje. Napredek je upočasnjen zaradi pomanjkanja usklajevanja industrijskih ciljev raziskav in razvoja, podvajanja naporov in neoptimalne porabe omejenih finančnih sredstev za raziskave.

Samo zakonodaja Skupnosti lahko vzpostavi operativni okvir za raziskave in razvoj , ki bi združeval koristi evropskega povezovanja s hitro prilagodljivostjo industrijskih ciljev in politik ter prožnostjo pri sodelovanju s strani držav članic.

Cilji

Na gospodarskem in tehnološkem področju je cilj sprožiti pobudo za izkoriščanje evropskega potenciala na prihodnjih trgih za inteligentne proizvode, postopke in storitve ter doseči svetovno vodilno vlogo na področju vgrajenih tehnologij.

Cilji na političnem področju so:

1. Oblikovanje enotnega vseevropskega programa za raziskave in razvoj, ki je industrijsko usmerjen;

2. Vzpostavitev novega mehanizma, ki lahko prvič združi nacionalno, EU in zasebno financiranje;

3. Povečanje naložb v raziskave in razvoj v Evropi.

Politične možnosti in analize

Obravnavani sta bili naslednji dve politični možnosti:

4. „Nespremenjeno poslovanje“ . To je nadaljevanje sedanje delovne ureditve.

5. „ARTEMIS JTI“ – skupno podjetje na podlagi člena 171 Pogodbe za izvajanje „skupne tehnološke pobude“ s sodelovanjem industrije, Evropske komisije in držav članic ter pridruženih držav k sedmem okvirnem programu na podlagi obstoječe tehnološke platforme ARTEMIS.

Gospodarski vpliv

Gospodarske koristi doseganja tehnoloških ciljev

Analize kažejo, da bo ARTEMIS JTI do leta 2015 ustvarila dobiček v vrednosti najmanj 14,7 milijard EUR letno z znižanjem stroškov za oblikovanje sistema in razvoj, kar ustreza prizadevanju najmanj 55k oseb na leto v primerjavi s scenarijem „nespremenjeno poslovanje“. Sedanja neto vrednost teh dobičkov v letu 2006 je ocenjena na 109 milijard EUR.

Gospodarski vpliv doseganja več drugih ciljev iz agende strateškega raziskovanja je težje količinsko opredeliti, čeprav je lahko pomemben, ker bi ustvaril popolnoma nove trge.

Učinek finančnega vzvoda

Predlagana možnost ARTEMIS JTI bo omogočila, da vsak euro, ki ga prispeva Komisija, s finančnim vzvodom ustvari približno 2 eura na nacionalni ravni ter dodatna zasebna raziskovalna prizadevanja, da se pridobi pričakovani skupni učinek finančnega vzvoda 7 eurov na vsak euro prizadevanj v zvezi z raziskavami in razvojem . Pri „nespremenjenem poslovanju“ prispevek Komisije ne bo imel učinka finančnega vzvoda na nacionalni ravni in bi ustrezal približno 0,5 eura v zasebnem financiranju.

Učinkovitejši okvir za raziskave in razvoj ter inovacije za industrijo

ARTEMIS JTI udeležencem pri raziskavah in razvoju zagotavlja zanesljiv in učinkovit okvir, ki odpravlja proračunsko negotovost , ki je prisotna v programu Eureka. Zaradi racionalizacije postopkov s pomočjo JTI bo z vsakim projektom raziskav in razvoja pridobljenih šest mesecev v primerjavi z „nespremenjenim poslovanjem“. Doseženo bo 50-odstotno zmanjšanje za pripravo predloga in predložitev. ARTEMIS JTI bo tako pridobila neto prihranke v višini 73 milijonov EUR. Dodatni prihranki, ocenjeni na približno 52 milijonov EUR, bodo nastali iz odprave podvajanja pri poročanju in spremljanju,. Na splošno bi ARTEMIS JTI prihranila 125 milijonov EUR pri „stroških postopka“ v primerjavi s scenarijem nespremenjenega poslovanja.

Racionalizirani postopki omogočajo, da rezultati raziskav hitro dosežejo trg. Ta krajši čas prihoda na trg je ena od najpomembnejših koristi ARTEMIS JTI. Poleg tega bo JTI razširila udeležbo in povečala število novih partnerjev v dejavnostih raziskav in razvoja.

Učinkovitejša poraba sredstev za raziskave in razvoj s strani javnih organov

Pričakovanih 750 milijonov EUR nacionalnega denarja, porabljenega za ARTEMIS JTI, bo dodeljenih preko skupnih evropskih postopkov in delovnih načrtov, kot v okvirnem programu. Pričakuje se, da bo učinek te porabe na BDP podoben učinku izdatkov na ravni EU in precej večji[14] kot v scenariju „nespremenjenega poslovanja“, kjer bi bila ta sredstva izplačana glede na različne prednostne naloge nacionalnih programov.

Širši gospodarski in družbeni vplivi

Skupne tehnologije , ki jih je razvila ARTEMIS JTI, bodo zagotovile enotne pogoje delovanja za industrijo, ki temelji na vgrajenih sistemih, in vodile do večje konkurence za proizvode in storitve na podlagi skupnih platform.

ARTEMIS JTI bo prispevala k novim in boljšim delovnim mestom ter omogočila pametnejšo delovno in bolj dinamično proizvodnjo, saj bodo številne aplikacije povečale avtomatizacijo in podporo človeškim operaterjem ter tako povečale dodano vrednost mnogih delovnih mest. Nekateri scenariji aplikacij, predvideni v ARTEMIS SRA, so tudi zelo družbeno usmerjeni (npr. spremljanje stanja okolja in upravljanje okolja).

Izpolnjevanje meril za skupno tehnološko pobudo

Predlog izpolnjuje vsa merila, določena za skupno tehnološko pobudo v okviru Sedmega okvirnega programa.

- Obseg vpliva na konkurenčnost in rast industrije: Vgrajeni sistemi so strateška tehnologija za Evropo , saj podpirajo nadaljnji razvoj ključnih sektorjev za gospodarsko moč EU ter so pomembno gonilo inovativnosti in rasti.

- Stopnja in jasnost opredelitve cilja in končnih rezultatov, za katere si je treba prizadevati: ARTEMIS SRA določa jasne industrijske cilje , da Evropa na področju vgrajenih sistemov ostane v ospredju, ki se osredotočajo na izkoriščanje potenciala EU na bodočih trgih za inteligentne proizvode, postopke in storitve.

- Nezmožnost doseganja cilja z obstoječimi instrumenti: Medtem, ko bo EU še naprej vlagala v raziskave vgrajenih sistemov v okviru okvirnega programa, običajni instrumenti okvirnega programa sami ne morejo združiti sredstev v obsegu, potrebnem za uresničevanja naložbenega izziva. Noben od obstoječih instrumentov ne more združiti industrije, držav članic in Skupnosti v en okvir.

- Dodana vrednost posredovanja na evropski ravni: ARTEMIS JTI zagotavlja potreben pravni in organizacijski okvir za spodbujanje dolgoročnih obveznosti vseh zainteresiranih strani. Ta novi okvir se lahko vzpostavi samo z delovanjem na ravni Skupnosti , z združevanjem koristi evropskega povezovanja s hitro prilagodljivostjo tehnoloških ciljev in politik ter prožnostjo pri sodelovanju s strani držav članic.

- Trdnost zaveze industrije glede finančnih sredstev in virov: Industrija je že vložila veliko truda v pripravljalne dejavnosti in bo finančno prispevala k operativnim stroškom JTI z 1 % skupnih stroškov za raziskave in razvoj (ocenjenih na približno 2,7 milijard EUR). V zvezi s stvarnimi prispevki za raziskave in razvoj se pričakuje, da bo industrija prispevala približno 60 % stroškov.

- Pomembnost prispevka k širšim ciljem politike, vključno z vidikom koristnosti za družbo: Doseganje tehnoloških ciljev ARTEMIS JTI bo imelo do leta 2015 neposredne koristi za evropsko industrijo v višini najmanj 14,7 milijard letno zaradi prihrankov v razvojnih stroških. Pričakovati je mogoče nadaljnje neposredne koristi od te izboljšane donosnosti v zvezi s povečanimi tržnimi deleži in prihodki, s prehajanjem na proizvodne segmente z večjo dodano vrednostjo in izboljšanjem dolgoročne tehnološke konkurenčnosti.

- Zmožnost privabljanja dodatne nacionalne podpore in povečanja sedanjega ali prihodnjega financiranja s strani industrije: ARTEMIS JTI uporablja sredstva Skupnosti kot vzvod za povečanje in uskladitev nacionalnih sredstev s skupnimi cilji in nalogami ter zagotovitev spodbud za večje naložbe s strani industrije. Industrija je pripravljena za podvojitev svojih virov na tem področju v naslednjih nekaj letih. Za skupno financiranje Skupnosti v višini 410 milijonov EUR za dejavnosti raziskav in razvoja mora ARTEMIS JTI z vzvodom doseči približno sedemkratni navedeni znesek , od katerega bi 60 % prispevala industrija in drugi udeleženci pri raziskavah in razvoju.

Sklepna ugotovitev

Predlagana JTI glede vgrajenih računalniških sistemov (ARTEMIS JTI) je primerno sredstvo za izvajanje pobude za izkoriščanje evropskega potenciala na bodočih trgih za inteligentne proizvode, postopke in storitve. ARTEMIS JTI obravnava bistvo lizbonske strategije: sledila bo ciljem visoke strateške vrednosti za konkurenčnost EU; spodbujala bo večje naložbe industrije na tem področju; omogočila bo, da se sredstva Skupnosti na prožen način uporabijo kot finančni vzvod za uskladitev nacionalnih sredstev s skupnimi cilji in nalogami z oblikovanjem resničnega Evropskega raziskovalnega prostora na tem področju; in zagotovila bo mehanizem za širitev udeležbe v raziskavah in razvoju ter za skupno delovanje industrije za doseganje skupnih ciljev in nalog, da se doseže večji finančni vzvod pri načinu izkoriščanja in uporabe rezultatov. Model upravljanja in delovanja JTI zagotavlja tudi ustrezen okvir za združitev moči medvladnih programov (Eureka) in evropskih programov, pri čemer odpravlja njihove slabosti.

[1] 1982/2006/ES 18.12.2006.

[2] SEC(88)1882.

[3] {COM(2005) 488 konč.} „Več raziskav in inovacij – naložba za rast in zaposlovanje: Skupni pristop“ Ocena učinka.

[4] „i2010“ predvideva celovit pristop k informacijski družbi in avdiovizualnim politikam v EU.

[5] Sporočilo Komisije COM(2006) 697, SEC(2006) 1467- „Gospodarske reforme in konkurenčnost: ključna sporočila Evropskega poročila o konkurenčnosti za leto 2006“.

[6] Vgrajeno računalništvo, Fisher, Farabosch & Young. Fisher (2005) in Avtomobilska odprta sistemska arhitektura. http://www.autosar.org.

[7] Svetovni trendi in programi R&R v vgrajenih sistemih, FAST GmbH in intenzivni sistemi programske opreme v prihodnosti, IDATE/TNO (2005).

[8] Intenzivni sistemi programske opreme v prihodnosti, DATE/TNO, 2005.

[9] Tehnološka platforma ARTEMIS, http://www.artemis-office.org/.

[10] Svetovni trendi in programi R&R v vgrajenih sistemih, FAST in intenzivni sistemi programske opreme v prihodnosti, IDATE in TNO (2005).

[11] Sporočilo Komisije „i2010: Evropska informacijska družba za rast in zaposlovanje“, Evropska komisija, 2005.

[12] Približno 380 milijonov EUR letno.

[13] Šesti okvirni program je predstavljal 5–6 % celotne javne pomoči za izdatke za civilne raziskave v EU.

[14] Dolgoročno imajo izplačila na ravni okvirnega programa 89 % večji vpliv na BDP na vložene EUR kot sredstva, dodeljena na nacionalni ravni. Delovni dokument služb Komisije, priložen k predlogu za Sedmi okvirni program {COM(2005) 119 konč.}, Priloga 1, str. 59.