[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 1.2.2008

SEC(2008) 112

DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE

Spremni dokument kSPOROČILU KOMISIJE SVETUIN EVROPSKEMU PARLAMENTUZa skupni okoljski informacijski sistem (SEIS) POVZETEK OCENE UČINKA {COM (2008) 46 konč.} {SEC(2008) 111}

DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE

Spremni dokument kSPOROČILU KOMISIJE SVETUIN EVROPSKEMU PARLAMENTUZa skupni okoljski informacijski sistem (SEIS) POVZETEK OCENE UČINKA

Službe Komisije so pripravile oceno učinka v podporo Sporočilu „Za skupni okoljski informacijski sistem (SEIS)“.

Splošno ozadje Sporočila je potreba po visokokakovostnih informacijah za podporo pripravi in izvajanju okoljske politike v skladu z načelom boljše zakonske ureditve. Ta potreba je posledica hitro razvijajoče se informacijske in komunikacijske tehnologije, ki pomeni precejšnje možnosti za racionalizacijo sistemov poročanja in učinkovitejšo rabo razpoložljivih podatkov.

Posebni problemi so potreba po dodatni poenostavitvi obveznosti poročanja in spremljanja ter zmanjšanju upravnega bremena, povezanega s temi obveznostmi, pomanjkljivosti v zvezi s pravočasnostjo, razpoložljivostjo, zanesljivostjo in ustreznostjo informacij, zamujene priložnosti v zvezi s posodobitvijo javnega sektorja in zagotavljanjem storitev e-uprave na področju okolja ter pomanjkljivosti pri zmožnosti podatke hitro pretvoriti v informacije, ki so pomembne za politiko, in učinkovito izvajati integrirane pristope k okoljski politiki.

Na evropski in nacionalni ravni poteka več pobud za rešitev navedenih problemov. Kljub tem pobudam ostaja velik izziv v Evropi in na svetu, kako organizirati veliko množico že zbranih okoljskih podatkov in informacij, jih po potrebi združiti z obstoječimi podatki in informacijami z družbenih in gospodarskih področij, jih narediti dostopne skupaj s sredstvi, na podlagi katerih strokovnjaki opravljajo svoje analize, in o njih obveščati oblikovalce javne politike in javnost tako, da jih lahko ti brez težav razumejo in uporabljajo kot podlago za svoja dejanja. Države članice in institucije EU obenem potrebujejo učinkovite in sodobne „sisteme poročanja“, da bi lahko izpolnile svoje pravne obveznosti v zvezi s Skupnostjo ter mednarodnimi okoljskimi politikami in zakonodajo, pri čemer bi se izognile podvajanju in prekrivanju prizadevanj ter odvečnim prizadevanjem.

Splošni cilji sistema SEIS so izboljšati razpoložljivost in kakovost informacij, potrebnih za oblikovanje in izvajanje okoljske politike Skupnosti, zmanjšati upravno breme držav članic in institucij EU ter posodobiti poročanje pa tudi spodbujati razvoj informacijskih storitev in aplikacij, ki jih lahko uporabljajo vse zainteresirane strani in imajo od njih koristi.

Konkretni cilji so:

1. doseči jasno politično soglasje na podlagi načel, na katerih bo temeljil skupni okoljski informacijski sistem;

2. nadalje skušati izboljšati „podlago znanja“ z ocenjevanjem in racionalizacijo obstoječih obveznosti v zvezi s poročanjem, opredeljenih v okoljski zakonodaji, ter uporabljati rešitve informacijske in komunikacijske tehnologije za elektronsko poročanje;

3. skleniti in izvajati sporazume o izmenjavi podatkov in informacij ter vzpostaviti učinkovito infrastrukturo za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, da se olajša zbiranje, ocena, dostop in izmenjava podatkov in informacij, povezanih z okoljem;

4. okrepiti ter po potrebi vzpostaviti infrastrukturo in uvesti preiskave za spremljanje, da se zbirajo in arhivirajo podatki v zvezi z okoljem, ki ustrezajo namenu, pri čemer so infrastruktura in pregledi stroškovno učinkoviti, prilagodljivi in dolgotrajni.

Poleg možnosti, da se ne sprejme nobenih ukrepov ( business as usual ), so bile opredeljene štiri možnosti:

- možnost 1: To sporočilo, ki ustreza konkretnemu cilju 1. Osnovni cilj Sporočila je zagotoviti politični in idejni okvir, ki je potreben za enotno usmeritev obstoječih postopkov in spodbujanje novih pobud z istim ciljem. V Sporočilu so našteta tudi načela, na katerih bo temeljil sistem SEIS;

- možnost 2: Posodobitev direktive o standardiziranju poročil, ki ustreza konkretnemu cilju 2, vendar bi lahko vsaj posredno izpolnjevala tudi konkretni cilj 3. Cilj bo kritična prenova direktive glede na pomanjkljivosti in še nedokončan razvoj direktiv z njenega področja uporabe. S takšno prenovo se bodo pri oblikovanju okoljske politike lahko upoštevale nove usmeritve, obenem pa bo zagotovljen bolj koherenten in usklajen okvir za poročanje;

- možnost 3: Razširiti in/ali uskladiti obvezno zbiranje in arhiviranje podatkov na podlagi regulativnih okvirov Skupnosti. Ta možnost ustreza konkretnemu cilju 4 in bo vključevala oceno sedanjih pristopov ob upoštevanju konkretnih in splošnih ciljev sistema SEIS. Po potrebi bodo predlagane spremembe obstoječe zakonodaje in oblikovani novi zakonodajni predlogi, da bi se premostile ugotovljene vrzeli v podatkih ali opazovalnih infrastrukturah;

- možnost 4: Nov regulativni okvir za sistem SEIS s predpisi, ki zadevajo skladnost in dosedanje obveznosti poročanja, kar bi pomenilo, da bi bila v celoti izpolnjena cilja 2 in 3. Nov okvir bi vključeval predpise za izboljšanje kakovosti in razpoložljivosti podatkov, ki so potrebni za oblikovanje in oceno okoljskih politik v medsebojno logično povezanem okviru, ter racionalizacijo različnih sedanjih pristopov k zbiranju podatkov, spremljanju in poročanju v okoljskem pravnem redu.

Stroški in prednosti izvajanja sistema SEIS bodo odvisni od časovnega okvira, v katerem bo potekal, in ukrepov, ki bodo sprejeti za njegovo dosego. Vendar pa je moč pričakovati, da bodo morebitne prednosti takšnega sistema precejšnje. Upravičeno je pričakovati, da se bo zaradi boljših mehanizmov za zbiranje, izmenjavo in uporabo podatkov precej povečala dejanska uporaba teh podatkov, stroški za uporabnike pa bodo manjši. Zaradi boljšega dostopa in združljivosti podatkovnih sistemov bo potrebnih tudi manj obveznosti v zvezi s poročanjem, s čimer se bodo racionalizirale zahteve po podatkih in tokovi podatkov, vključno s postopnim opuščanjem ali razveljavitvijo zastarelih ali odvečnih obveznosti v zvezi s poročanjem. Druge prednosti zajemajo boljšo zakonodajo, učinkovitejše analize na ravni EU, boljšo učinkovitost pri izpolnjevanju mednarodnih političnih zavez in obveznosti ovrednotenja, večjo vlogo državljanov zaradi splošne dostopnosti informacij, večjo dostopnost podatkov za raziskovalce in boljšo podobo EU v različnih svetovnih forumih.

Pri stroških se pričakuje, da bodo imele tudi razmeroma skromne začetne naložbe za izvajanje zamisli o sistemu SEIS gospodarske, družbene in okoljske koristi, če bodo pravilno zasnovane, te koristi pa se lahko nato ponovno vložijo v nadaljnji razvoj sistema. Vrste naložb, ki bodo potrebne, so tudi okrepljena prizadevanja za uspešno izvajanje direktive INSPIRE; možne spremembe organizacijskih in poslovnih modelov institucij, ki sodelujejo pri zbiranju in obdelavi okoljskih podatkov; nadaljnja ali okrepljena prizadevanja institucij EU in organov, da se posodobijo in racionalizirajo zakonodajne obveznosti in centralizirani sistemi poročanja; dodatne analize za pojasnitev realnih zahtev po podatkih in informacijah ter razvoj zahtevanih pravnih in/ali finančnih instrumentov pa tudi dodatne naložbe za zbiranje novih podatkov, ki se zdaj ne zbirajo, vendar so bistveni pri podpori politike, ali za uskladitev podatkovnih sistemov in sistemov za spremljanje.

Zaradi posodobitve direktive o standardiziranju poročil bodo nastale takojšnje prednosti poenostavitve, poleg tega bo posodobitev direktive spodbudila nadaljnjo racionalizacijo znotraj držav članic in skladnost z načeli sistema SEIS. Večja preglednost in dostopnost informacij bo koristila zlasti državljanom, pri čemer se bodo v celoti izkoristile prednosti hitro razvijajoče se informacijske in komunikacijske tehnologije.

Precej možnosti je tudi za izboljšanje stroškovne učinkovitosti nacionalnih prizadevanj za spremljanje z nadaljnjim usklajevanjem. Razmerje med stroški in koristmi je na splošno ocenjeno kot zelo ugodno, zato se na tej stopnji ne sme izključiti nadaljnjega usklajevanja in celo razširitve sedanjih obveznosti spremljanja. Pred proučitvijo posameznih zakonodajnih predlogov pa so potrebne podrobnejše analize, vključno z možnimi pilotnimi programi, pri katerih sodelujejo tudi države članice.

Na podlagi zgornje analize so upravičene možnosti od 1 do 3. Z odločitvijo za četrto možnost, in sicer določitev novega regulativnega okvira, vključno s podrobnimi obveznostmi, bi se najbolje zagotovilo, da se dosežejo cilji sistema SEIS, vendar bi lahko ta možnost veljala za preveč predpisujočo, prav tako bi omogočala premalo prožnosti za spontano prilagoditev na spreminjajoče se politične prednostne naloge in tehnološke možnosti ter bi bila lahko v nasprotju z načelom subsidiarnosti. Vendar je pri takšnem sredstvu zaradi njegove možne učinkovitosti potreben nadaljnji razmislek v prihodnjih letih.