Uporablja se člen 79 Pogodbe o delovanju Evropske Unije in zlasti točka 2(a), saj so z njo določeni „pogoji vstopa in prebivanja ter standardi glede postopkov držav članic za izdajo vizumov in dovoljenj za prebivanje za daljši čas“ (nekdanji člen 63(3)(a) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti).

Države članice, ki želijo še naprej uporabljati neobvezne varnostne značilnosti, so bile pripravljene te značilnosti omejiti na najmanjše možno število in v tehničnih zahtevah opredeliti tehnologijo, ki se za njih uporablja, njihovo lego na dovoljenju in velikost. Te značilnosti bodo določene v prihodnjem izvedbenem sklepu Komisije.

Eden od glavnih razlogov za ta pristop je, da mora biti v skladu s tehničnimi zahtevami iz leta 2009 kartica izdelana iz plastičnega materiala (kot kreditne kartice). Vendar pa v tehničnih zahtevah ni natančno opredeljeno, kateri plastični material je treba uporabiti. Na trgu so na voljo različne vrste plastike, od katerih je najprimernejši polikarbonat. Trenutno so vse kartice po strukturi sestavljene iz različnih plasti različnih plastičnih materialov, čeprav jih je večina iz polikarbonata. Tudi tehnologija za proizvodnjo plastičnih materialov, ki je na voljo v posameznih državah članicah, je različna. Zaradi vrste različnih tehnik za izdelavo kartic uporaba vseh predlaganih varnostnih značilnosti ni mogoča. Ker bi moralo biti novo dovoljenje za prebivanje stroškovno nevtralno, popolne uskladitve ni bilo mogoče doseči.

Z vidika Komisije je bil ta „novi začetek“ tudi priložnost za proučitev možnosti za uvedbo enotne in usklajene oblike in za zagotovitev, da imajo vsa dovoljenja za prebivanje enako, najvišjo možno stopnjo zaščite. To bi mejnim policistom in drugim uradnikom pomagalo prepoznati dovoljenja za prebivanje že na prvi pogled.

Seznam je bil nato določen z Odločbo Komisije C(2009) 3770 z dne 20. maja 2009. Na seznamu so bile navedene dodatne varnostne značilnosti, ki so jih države članice uporabile, če so to želele.

„Države članice lahko dodajo tudi dodatne nacionalne varnostne značilnosti, če so te vključene v seznam iz člena 2(1)(f) te uredbe in so v skladu z usklajenim videzom spodnjih vzorcev in če se učinkovitost enotnih varnostnih mehanizmov ne bo zmanjšala.“

Komisija se zavzema za enotno obliko dovoljenja za prebivanje, kot je enotna oblika vizumske nalepke. To bi pomenilo, da bi vse države članice uporabljale isti vzorec kartice, obliko in varnostne značilnosti. Vendar se je ob upoštevanju tehničnega napredka v nekaterih državah članicah na področju e-uprave zdelo primerno, da se za tiste države članice, ki so želele državljanom tretjih držav zagotoviti enake prednosti kot lastnim državljanom, dovoli dodaten kontaktni čip za namene e-uprave, pri čemer je bilo treba sprejeti dejstvo, da bo zaradi tega oblika dovoljenj za prebivanje nekoliko „neenotna“.

To dovoljenje za prebivanje v obliki kartice se uporablja tudi za dovoljenja za obmejni promet in posebna dovoljenja, izdana v skladu z zakonodajo EU na področju zakonitega priseljevanja.

Uredba Sveta (ES) št. 1030/2002, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 380/2008, določa enotno obliko dovoljenja za prebivanje za državljane tretjih držav. Zaradi uvedbe biometričnih identifikatorjev (podoba obraza in prstni odtisi) so se dovoljenja za prebivanje v obliki nalepke prenehala uporabljati, tako da so od 20. maja 2011 dovoljena le dovoljenja za prebivanje v obliki kartice. Med pogajanji za spremembo navedene uredbe iz leta 2008, s katero je bila uvedena uporaba biometričnih identifikatorjev, shranjenih na nekontaktnem čipu v dovoljenju za prebivanje, so nekatere države članice izrazile željo, da bi se vključil tudi neobvezen kontaktni čip za nacionalno uporabo pri storitvah e-uprave. Ta predlog je bil sprejet, prav tako pa tudi možnost uporabe dodatnih (nacionalnih) varnostnih značilnosti.

Izčrpen seznam neobveznih varnostnih značilnosti bo vključen v prilogo s tehničnimi zahtevami, ki jo bo sprejela Komisija v skladu s členom 7 te uredbe. Hrbtna stran dovoljenja za prebivanje se zato lahko nekoliko razlikuje od podobe v Prilogi k tej uredbi, in sicer glede na to, katere neobvezne varnostne značilnosti posamezne države članice uporabljajo.

Zaradi stroškovnih posledic za nekatere države članice je bila sprejeta kompromisna rešitev. Ta rešitev je vključevala ohranitev možnosti dodatnih neobveznih varnostnih značilnosti, vendar hkrati zmanjšanje njihovega števila na najmanjše možno, in sicer glede na učinek varnostnih značilnosti na enoten videz, zlasti na sprednji strani. Poleg tega bi se zaostrile tehnične zahteve (material in tehnologija, ki se uporabljata, lega in velikost varnostnih značilnosti itd.), tako da različne razlage ne bi bile več mogoče. S tem bi se moral poenotiti videz kartic, kar je pomembno za njihovo enotnost in prepoznavanje s strani mejnih policistov.

Med razpravami je postalo jasno, da države članice niso naklonjene popolnoma usklajenemu dokumentu. Vztrajale so, naj se vodi seznam „posodobljenih“ dodatnih varnostnih značilnosti, ki se lahko po želji vdelajo v skupno „enotno“ obliko. Države članice svojih sistemov zaradi različnih proizvodnih shem niso želele spreminjati, temveč so še naprej podpirale skupno „enotno“ kartico z izboljšano ravnijo zaščite in posodobljen seznam neobveznih (nacionalnih) varnostnih značilnosti. „Enotnost“ pri tem pomeni samo enotno obliko in nekatere standardne varnostne značilnosti, h katerim bi se lahko dodale neobvezne nacionalne varnostne značilnosti.

Podskupina odbora iz člena 6 je pripravila dokument z zahtevami, v katerem so določene vse zaželene izboljšave, ki bi se lahko uporabile pri novi obliki. Države članice so se strinjale s tem, da bodo stopile v stik s svojimi dobavitelji in predložile svoje predloge. Nato so izbrale želeno obliko in skupne varnostne značilnosti, ki naj bi se vdelale v novo dovoljenje za prebivanje. Ena od zahtev je bila, da mora biti nova oblika stroškovno nevtralna.

Enotna oblika dovoljenja za prebivanje je določena z uredbo, da bi se zagotovila enaka uporaba v vseh državah članicah. Ta predlog spreminja navedeno uredbo, zato mora biti v obliki uredbe. Kar zadeva vsebino, je ta pobuda omejena na izboljšanje obstoječe uredbe. Namenjena je doseganju cilja politike, ki je boj proti nedovoljenemu priseljevanju, in sicer s tem, da se dokumenti bolje zaščitijo pred prenarejanjem in ponarejanjem. Predlog je zato v skladu z načelom sorazmernosti.

V členu 5(4) Pogodbe o Evropski uniji je določeno, da ukrepi Unije vsebinsko in formalno ne smejo presegati tistega, kar je potrebno za doseganje ciljev Pogodb. Izbrana oblika tega ukrepa mora omogočiti, da predlog doseže svoj cilj in se izvaja čim bolj učinkovito.

Cilj tega predloga je zaščititi in nadalje izboljšati enotno obliko dovoljenj za prebivanje glede na razvoj praks goljufov. Tega cilja države članice ne morejo zadovoljivo doseči same, saj mora biti oblika enotna, spremembo veljavnega akta Unije pa lahko doseže le Unija.

Člen 79(2)(a) PDEU pooblašča Evropski parlament in Svet, da sprejmeta ukrepe v zvezi s „standardi glede postopkov držav članic za izdajo vizumov in dovoljenj za prebivanje za daljši čas“.

Za upoštevanje odločitev Združenega kraljestva in Irske, ki ju bosta sprejela v treh mesecih po sprejetju predloga, je v oglatih oklepajih navedenih šest možnih uvodnih izjav. Evropski parlament in Svet na podlagi odločitev Združenega kraljestva in Irske v treh mesecih po sprejetju predloga izbereta ustrezno izjavo ali izjavi.

Uporablja se tudi člen 4 Protokola (št. 21), ki Združenemu kraljestvu in Irski omogoča, da sprejmeta ta ukrep, potem ko ga sprejmeta Evropski parlament in Svet.

V skladu s prvim odstavkom člena 4a Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbama, se določbe navedenega protokola uporabljajo tudi v primeru ukrepov, ki se predlagajo ali sprejmejo v skladu z naslovom V tretjega dela PDEU in spreminjajo obstoječ ukrep, ki ju zavezuje. Združeno kraljestvo in Irsko zavezuje Uredba Sveta (ES) št. 1030/2002, za katero se s tem predlogom predlaga sprememba. Iz tega sledi, da se uporabljajo določbe Protokola (št. 21). To pomeni, da Združenemu kraljestvu in Irski ni treba sodelovati pri sprejetju predlagane uredbe (člen 1 Protokola (št. 21)). Vendar pa lahko v skladu s členom 3 Protokola (št. 21) v treh mesecih po predložitvi predloga Svet obvestita, da želita sodelovati pri sprejetju in uporabi tega ukrepa.

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker ta uredba nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to uredbo, odloči, ali jo bo prenesla v svoje nacionalno pravo.

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1030/2002 o enotni obliki dovoljenja za prebivanje za državljane tretjih držav

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 79(2)(a) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)Uredba Sveta (ES) št. 1030/2002 določa enotno obliko dovoljenja za prebivanje za državljane tretjih držav.

(2)Sedanja enotna dovoljenja za prebivanje, ki so v sedanji obliki v obtoku od leta 1997, je treba obravnavati kot neustrezno zaščitena zaradi hudih primerov prenarejanja in goljufij.

(3)Zato bi bilo treba določiti novo skupno obliko dovoljenj za prebivanje za državljane tretjih držav s sodobnejšimi varnostnimi značilnostmi, da bi bila dovoljenja za prebivanje bolje zaščitena in da bi preprečili ponarejanje.

(4)V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker ta uredba nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Evropski parlament in Svet sprejmeta to uredbo, odloči, ali jo bo prenesla v svoje nacionalno pravo.

(5)[V skladu s členoma 1 in 2 ter členom 4a(1) Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola ti dve državi članici ne sodelujeta pri sprejetju te uredbe, ki zato zanju ni zavezujoča in se v njiju ne uporablja.]

(6)[V skladu s členoma 1 in 2 ter členom 4a(1) Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola Združeno kraljestvo ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanj ni zavezujoča in se v njem ne uporablja.]

(7)[V skladu s členoma 1 in 2 ter členom 4a(1) Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola Irska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja.]

(8)[V skladu s členom 3 in členom 4a(1) Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, sta ti dve državi članici predložili uradno obvestilo, da želita sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe.]

(9)[V skladu s členom 3 in členom 4a(1) Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, je Združeno kraljestvo (z dopisom z dne ...) predložilo uradno obvestilo, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe.]

(10)[V skladu s členom 3 in členom 4a(1) Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, je Irska (z dopisom z dne ...) predložila uradno obvestilo, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe.]

(11)Ta uredba predstavlja akt, ki nadgrajuje schengenski pravni red ali je z njim kako drugače povezan v smislu člena 3(1) Akta o pristopu iz leta 2003, člena 4(1) Akta o pristopu iz leta 2005 oziroma člena 4(1) Akta o pristopu iz leta 2011.

(12)Za Islandijo in Norveško ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES.