1. OZADJE PREDLOGA

Komisija je 20. oktobra 2011 sprejela predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kazenskih sankcijah za trgovanje z notranjimi informacijami in tržno manipulacijo. Navedeni predlog je bil 20. oktobra 2011 predložen Evropskemu parlamentu in Svetu. Ekonomsko-socialni odbor je svoje mnenje podal 28. marca 2012.

Od marca 2011 potekajo preiskave o tem, ali je več bank manipuliralo z medbančnimi referenčnimi obrestnimi merami EURIBOR in LIBOR. Obstajal je sum, da so banke predložile ocene obrestne mere, pri kateri bi sprejele ponudbe za financiranje, ki so se razlikovale od obrestne mere, ki bi jo dejansko sprejele. Posledično se je morda višina EURIBOR in LIBOR, ki se uporabljata kot merilo za najemanje posojil in kot referenca za določanje cen številnih finančnih instrumentov, kot so zamenjave obrestnih mer, spremenila in integriteta EURIBOR oziroma LIBOR je postala vprašljiva. Poleg tega so ocene posameznih sodelujočih bank razširile na trg zavajajoče informacije o verjetnih stroških financiranja.

Komisija je ocenila, ali njen predlog uredbe o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji ter s tem povezan predlog direktive o kazenskih sankcijah za trgovanje z notranjimi informacijami in tržno manipulacijo, sprejeta oktobra leta 2011, pokrivata morebitno manipulacijo referenčnih vrednosti, vključno z LIBOR in EURIBOR. Pomen tega vprašanja je še zlasti poudaril tudi Evropski parlament. Glede na to, da noben predlog trenutno ne pokriva referenčnih vrednosti, je Komisija ugotovila, da neposredna manipulacija referenčnih vrednosti ne spada na področje uporabe nobenega od predlogov.

Pristojni organ včasih ne more dokazati ali dokaže s težavo, da je manipulacija referenčne vrednosti vplivala na ceno zadevnih finančnih instrumentov, vendar lahko vsaka dejanska manipulacija pomembnih referenčnih vrednosti ali njen poskus zaradi široke uporabe primerjalnih indeksov kot referenčnih obrestnih mer (npr. za zamenjave obrestnih mer in hipotekarne kredite z variabilno obrestno mero) bistveno vpliva na zaupanje v trg ter bi lahko privedla do znatne izgube za investitorje in izkrivljanj realnega gospodarstva. Zato je bistveno pojasniti, da bi moralo biti pristojnim organom v teh primerih omogočeno nalaganje upravnih sankcij za tržno manipulacijo, ne da bi morali dokazati oziroma prikazati posledice, kot so učinki na cene. Bistvenega pomena je tudi, da so sprejeti vsi potrebni ukrepi za preprečevanje takšne manipulacije ter da se pristojnim organom omogoči in olajša nalaganje sankcij. Strog pravni okvir bo deloval kot prepričljiv odvračilni dejavnik za takšno ravnanje ter bo tako zaščitil investitorje in ponovno vzpostavil zaupanje v trg. Ti regulativni ukrepi bi morali vključevati kazenske sankcije.

Da bi zajeli manipulacijo referenčnih vrednosti in zagotovili, da je namerna manipulacija referenčnih vrednosti kaznivo dejanje, Komisija predlaga spremembo predloga direktive.

2. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

2.1. Pravna podlaga

Spremenjeni predlog temelji na členu 83(2) PDEU in se predloži v skladu s členom 293(2) PDEU.

2.2. Subsidiarnost in sorazmernost

V skladu z načelom subsidiarnosti (člen 5(3) PEU) se ukrepi na ravni Unije sprejmejo le, če države članice zastavljenih ciljev ne morejo zadovoljivo doseči same, ampak jih je zaradi obsega ali učinkov predlaganega ukrepa lažje doseči na ravni Unije. Čezmejna razsežnost številnih referenčnih vrednosti in subjektov, ki prispevajo podatke za te referenčne vrednosti, ter mednarodni značaj številnih finančnih instrumentov, na katere lahko vpliva vsaka manipulacija referenčnih vrednosti, povzročata realno tveganje, da se nacionalni odzivi na manipulacijo referenčnih vrednosti ne bodo upoštevali ali bodo neučinkoviti, če ne bo ukrepanja na ravni Unije. Zato se ukrepanje na ravni Unije zdi primerno z vidika načela subsidiarnosti.

V skladu z načelom sorazmernosti mora biti vsako posredovanje ciljno usmerjeno in ne sme presegati okvirov, ki so potrebni za dosego ciljev. To načelo je bilo podlaga za pripravo tega predloga.

2.3. Podrobna obrazložitev predloga

Zahtevane spremembe predloga direktive o kazenskih sankcijah za trgovanje z notranjimi informacijami in tržno manipulacijo so naslednje:

· sprememba opredelitev pojmov (člen 2), da se vključi opredelitev referenčnih vrednosti;

· sprememba opisa kaznivega dejanja tržne manipulacije (člen 4), da se zajame manipulacija samih referenčnih vrednosti;

· sprememba opisa kaznivega dejanja „pozivanje, pomoč in napeljevanje ter poskus“ (člen 5) za vključitev teh načinov ravnanja v zvezi z manipulacijo referenčnih vrednosti.

3. PRORAČUNSKE POSLEDICE

Spremenjeni predlog ne vpliva na proračun Unije.

Komisijin predlog direktive o kazenskih sankcijah za trgovanju z notranjimi informacijami in tržno manipulacijo, COM(2011) 654 final, se spremeni, kot sledi:

1. V členu 2 se doda naslednji odstavek 3:

„3. ‚referenčna vrednost‘ pomeni katerikoli indeks ali objavljen podatek, izračunan z uporabo formule na podlagi vrednosti enega ali več osnovnih finančnih instrumentov ali cen, vključno z ocenjenimi cenami, obrestnimi merami ali drugimi vrednostmi, ali podatkov iz ankete, na podlagi katerega se določi znesek, plačljiv pri finančnem instrumentu.“

2. Členu 4 se doda naslednja točka (e):

„(e) širjenje lažnih ali zavajajočih informacij, zagotavljanje lažnih ali zavajajočih vhodnih podatkov, ali katero koli drugo enakovredno dejanje, s katerim se namerno manipulira izračun referenčne vrednosti.“

3. Člen 5(2) se nadomesti z naslednjim:

“2. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se poskus storitve katerega koli dejanja iz členov 3(a) ter 4(a), (b) in, (c) in (e) kaznuje kot kaznivo dejanje.“

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik