SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 20.7.2010 
SEC(2010) 963 kon č. 
  
SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN 
RAČUNSKEMU SODIŠ ČU 
 
ZAKLJU ČNI RAČUN EVROPSKE UNIJE 
PRORAČUNSKO LETO 2009 
         
Konsolidirani ra čunovodski izkazi in konsolidirana 
poročila o izvrševanju prora čuna 
SL 2   SL KAZALO 
IZJAVA, PRILOŽENA KONSOLIDIRANEMU ZAKLJU ČNEMU RA ČUNU ..................... 3 
IZVRŠEVANJE IN RA ČUNOVODSKA OBRAVNAVA PRORA ČUNA EU....................... 4 
DEL 1 − KONSOLIDIRANI RA ČUNOVODSKI IZKAZI EVROPSKE UNIJE IN 
POJASNILA .............................................................................................................. 12 
BILANCA STANJA ................................................................................................................ 1 3 
IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA .............................................................................................. 14 IZKAZ DENARNIH TOKOV ................................................................................................. 15 IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH ...................................................................... 16 
POJASNILA K RA ČUNOVODSKIM IZKAZOM................................................................. 17 
1. POMEMBNE RA ČUNOVODSKE USMERITVE ................................................... 18 
2. POJASNILA K BILANCI STANJA ......................................................................... 35 3. POJASNILA K IZKAZU POSLOVNEGA IZIDA ................................................... 73 4. POJASNILA K IZKAZU DENARNIH TOKOV...................................................... 85 5. POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZ NOSTI TER DRUGA RAZKRITJA.............. 86 
6. FINAN ČNI POPRAVKI IN IZTERJANII ZNESKI NA PODLAGI ODKRITIH 
NEPRAVILNOSTI .................................................................................................... 97 
7. OBVLADOVANJE FINAN ČNIH TVEGANJ ....................................................... 119 
8. RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK ............................................................. 133 9. DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA .................................................... 135 10. SUBJEKTI, KI SO VKLJU ČENI V KONSOLIDACIJO ....................................... 136 
11. SUBJEKTI, KI NISO VKLJU ČENI V KONSOLIDACIJO ................................... 137 
DEL II − KONSOLIDIRANA PORO ČILA O IZVRŠEVANJU PRORA ČUNA EVROPSKE 
UNIJE IN POJASNILA ........................................................................................... 139 
KONSOLIDIRANA PORO ČILA O IZVRŠEVANJU PRORA ČUNA ................................ 140 
POJASNILA H KONSOLIDIRANIM PORO ČILOM O IZVRŠEVANJU PRORA ČUNA 162 
1. PRORA ČUNSKA NA ČELA, STRUKTURA IN ODOBRITVE ........................... 163 
2. POJASNILA K PORO ČILOM O IZVRŠEVANJU PRORA ČUNA ...................... 168 
SL 3   SL IZJAVA,  PRILOŽENA  KONSOLIDIRANEMU  ZAKLJU ČNEMU  RAČUNU 
Konsolidirani zaklju čni račun Evropske unije za leto 2009 je bil pripravljen na podlagi 
podatkov, ki so jih predložile in stitucije in organi v skladu s členom 129(2) finan čne uredbe, 
ki se uporablja za splošni prora čun Evropske unije. Izjavljam, da je bil pripravljen v skladu z 
naslovom VII navedene finan čne uredbe ter ra čunovodskimi na čeli, pravili in metodami iz 
pojasnil k ra čunovodskim izkazom. 
Od računovodij teh institucij in organov, ki potrjujejo zanesljivost poslanih podatkov, sem 
pridobil vse potrebne info rmacije za pripravo zaklju čnega računa, ki prikazuje sredstva in 
obveznosti Evropske unije  ter izvrševanje prora čuna. 
Potrjujem, da sem si na podlagi teh podatkov ter preverjanj, ki so se štela za potrebna za 
potrditev zaklju čnega računa Evropske komisije, pridobil razumno zagotovilo, da zaklju čni 
račun predstavlja resni čno in pošteno sliko finan čnega stanja Evropske unije v vseh 
pomembnih vidikih. 
 
   
  
(podpisani) 
Philippe Taverne 
Računovodja 
Komisije  
SL 4   SL IZVRŠEVANJE  IN RAČUNOVODSKA  OBRAVNAVA  PRORAČUNA  EU 
 
1. PRIPRAVA LETNEGA PRORA ČUNA 
 
Iz proračuna Evropske unije (EU) se financirajo najrazli čnejše politike in programi po vsej 
EU. Komisija namre č v skladu s prednostnimi nalogami, ki jih dolo čijo države članice, na 
terenu izvaja posebne programe, dejavnosti in projekte. Ti lahko vklju čujejo vse od podpore 
izobraževalnim projektom za mobilnost u čencev in u čiteljev do projektov za podporo boljšega 
delovnega okolja za delavce v EU te r okrepljenega nadzora zunanjih meja. 
Več kot 90 % prora čuna EU se porabi za financiranje ta kih politik in dejavnosti EU, o katerih 
so se dogovorile vse države članice. Neposredna povezava med letnim prora čunom in 
politikami EU se zagotavlja z oblikovanjem prora čuna po dejavnostih. Nomenklatura 
proračuna, oblikovanega po dejavnostih, ki se je prvi č uporabila v prora čunu za leto 2004, 
omogoča jasno opredelitev podro čij, na katera se nanašajo politike Evropske unije, in skupnih 
zneskov sredstev, dodeljenih vsakemu od teh podro čij. 
Področja so razdeljena na približno  200 dejavnosti, od katerih jih ve č kot 110 vklju čuje 
postavke operativnega prora čuna in so zato v prora čunski nomenklaturi prikazane kot 
proračunska poglavja. Ta podro čja so večinoma operativna, saj je namen temeljnih dejavnosti 
na teh podro čjih koristiti upravi čenim tretjim osebam, vsaki na njenem podro čju delovanja. 
Druga podro čja pa so horizontalna in zagotavljajo pravilno delovanje Komisije, tako na 
primer „usklajevanje in pravno svetovanje“ ter „prora čun“. Struktura po dejavnostih 
zagotavlja skupni konceptu alni okvir za dolo čanje prednostnih nalog, na črtovanje, 
oblikovanje prora čuna, spremljanje in poro čanje, glavni cilj vsega tega  pa je krepitev uspešne, 
gospodarne in u činkovite porabe sredstev. 
Notranji postopek za spre jetje predloga prora čuna se za čne, ko Komisija pripravi predlog, 
preden ga predloži Svetu, ki ga lahko spremeni, če je to potrebno. Posodobljeni prora čun se 
potem predloži Evropskemu parlamentu, ki la hko predlaga spremembe ali pa sprejme ali 
zavrne trenutni predlog. Ko je dosežen dogovor o vseh spremembah in posodobitvah (kar lahko po potrebi pomeni tudi popolnoma nov predl og, ki ga predloži Komisija), Parlament 
sredi decembra prora čun sprejme. Predsednik Parlamenta izjavi, da je prora čun sprejet, in 
potem se prora čun lahko za čne izvrševati. 
 
2. VIRI FINANCIRANJA EU 
EU ima dva glavna vira financir anja, in sicer iz prihodkov iz la stnih sredstev in raznovrstnih 
prihodkov. 
 
2.1 Prihodki in terjatve iz lastnih sredstev 
Prihodki iz lastnih sredstev  samodejno pripadejo EU za financiranje njenega prora čuna, ne da 
bi bila za to potrebna naknadna odlo čitev nacionalnih organov. Skupni znesek lastnih 
sredstev, potreben za financiranje prora čuna, se dolo či tako, da se od skupnih odhodkov 
odštejejo drugi prihodki. Skupni znesek lastni h sredstev ne sme presegati 1,24 % (1,23 % od 
SL 5   SL leta 2010 naprej) bruto nacionalnega dohodka (BND)  EU. Lastna sredstva se delijo na 
naslednje kategorije: 
(1) Tradicionalna lastna sredstva obsegajo ca rine in prelevmane na sladkor. Ta 
lastna sredstva morajo pla čevati gospodarski subjekti  in jih zbirajo države 
članice v imenu EU. Vendar države članice obdržijo 25 % teh sredstev kot 
nadomestilo za stroške zbiranja. Carine se zara čunavajo za uvoz proizvodov 
iz tretjih držav, in sicer po stopnjah, ki temeljijo na skupni carinski tarifi. Prelevmane na sladkor pla čujejo proizvajalci sladkorja za financiranje 
izvoznih nadomestil za sladkor. Tradic ionalna lastna sredstva ponavadi 
pomenijo okoli 13 % prihodkov iz lastnih sredstev. 
(2) Lastna sredstva iz naslova davka  na dodano vrednost (DDV) se zara čunavajo 
od osnov za DDV držav članic, pri čemer so te osnove za ta namen usklajene 
v skladu s pravili EU. Od usklajene osnove vsake države članice se zara čuna 
enak odstotek. Vendar je osnova za DDV, ki se pri tem upošteva, omejena na 
50 % BND posamezne države članice. Sredstva iz naslova DDV ponavadi 
pomenijo okoli 12 % prihodkov iz lastnih sredstev. 
(3) Sredstva iz naslova bruto naciona lnega dohodka (BND) se uporabljajo za 
uravnovešenje prora čunskih prihodkov in odhodkov, tj. za financiranje tistega 
dela prora čuna, ki ga ne krije noben dr ug vir prihodkov. Od BND vsake 
države članice, ki se dolo či v skladu s pravili EU, se zara čuna enak odstotni 
delež. Sredstva iz naslova BND po navadi pomenijo oko li 75 % prihodkov iz 
lastnih sredstev. 
V zvezi s pla čevanjem teh zneskov je treba omeniti, da so tradicionalna lastna sredstva, ki so 
jih države članice dolo čile v skladu s členom 6(3)(b) Uredbe št. 1150/2000, vendar EU niso 
bila dana na razpolago, saj še niso bila izterjana ali zajam čena ali pa se izpodbijajo, na 
posebnih ra čunih. Vsaka država članica pošlje Komisiji četrtletno poro čilo o teh ra čunih in v 
njem za vsako vrsto sredstev navede:
 
– neporavnani saldo iz preteklega četrtletja, 
– izterjane zneske v zadevnem četrtletju, 
– popravke osnove (popravki/ zapadli zneski) v zadevnem četrtletju, 
– odpisane zneske, 
– saldo za izterjavo ob koncu zadevnega četrtletja. 
Ko so tradicionalna lastna sredstva iz posebnega ra čuna izterjana, jih je treba dati na 
razpolago Komisiji, in sicer najpozneje prvi  delovni dan po 19. dnevu drugega meseca, ki 
sledi mesecu, v katerem je bila upravi čenost izterjana. 
Kadar dejanska izterjava ni verjetna, je treba upravi čenosti delno odpisati na posebnem 
računu. Ta delni odpis upravi čenosti temelji na ocenah, ki jih izdelajo države članice same v 
skladu s členom 6(4)(b) Uredbe Sveta (ES, Eu ratom) št. 1150/2000, v katerem je dolo čeno: 
„Skupaj s kon čnimi četrtletnimi poro čili za zadevno leto posredujejo države članice oceno 
celotnega zneska pravic na lo čenem računu na dan 31. decembra leta, za katerega sredstev 
verjetno ne bo mogo če izterjati“. 
SL 6   SL Na podlagi ocen, ki jih pošljejo države članice, se delni odpis odšteje  od postavke za terjatve 
do držav članic na strani sredstev v bilanci stanja. Vendar to ne pomeni, da Komisija odstopa 
od izterjave zneskov, ki jih zajema  ta popravek vrednosti. Tudi če je videti, da je izterjava 
malo verjetna, če ne skoraj nemogo ča, to ne pomeni nujno, da so zadevni zneski izgubljeni za 
proračun EU kot tradicionalna lastna sredstva. Neizterjane upravi čenosti so namre č izgubljene 
samo, če je država članica uporabila vse možnosti, ki jih mo ra izkoristiti za iz terjavo terjatev. 
Kadar država članica tega ne naredi, je finan čno odgovorna in mora ta znesek pla čati v 
proračun EU v skladu s členom 17(2) Uredbe št. 1150/2000. 
 
2.2 Raznovrstni prihodki 
Raznovrstni prihodki, ki se ustvarijo pri dejavnostih Evropske unije, obi čajno predstavljajo 
manj kot 10 % celotnih prihodkov. Sem spadajo na  primer globe za kršitve pravil konkurence 
ter nalogi za izterjavo od zas ebnih in javnih dolžnikov v zvezi z vodenjem projektov EU. V to 
kategorijo spadajo tudi denarne kazni, ki jih naloži Sodiš če EU državam članicam, ki ne 
izvršijo sodb. Komisija uprav lja vsako leto na stotiso če projektov in mora letno izdati okrog 
13 000 nalogov za izterjavo. Za vsak dolg, ki ni pla čan na datum zapadlosti, se zara čunavajo 
zamudne obresti. Kadar so dolžnik i tretje osebe in ne države članice, so sklepi Komisije (in 
Sveta) o obveznosti pla čila neposredno izvršljivi v skladu  s pravili civilnega postopka, ki 
velja na obmo čju, kjer je treba terjatev iz vršiti. V primeru zamude s pla čilom pravna služba s 
pomočjo zunanjih odvetniških pisarn zoper dolžnike za čne postopke za izterjavo dolga. 
 
3. UPRAVLJANJE IN PORABA PRORA ČUNA EU 
 
3.1 Poglavitni odhodki iz poslovanja 
Odhodki Evropske unije iz poslovanja zajemajo vse razli čne razdelke finan čnega okvira in 
imajo razli čne oblike, odvisno od te ga, kako se denar izpla ča in upravlja. V skladu s finan čno 
uredbo Komisija izvršuje splošni prora čun z uporabo naslednjih metod: 
Neposredno centralizirano upravljanje:  kadar prora čun izvršujejo ne posredno službe 
Komisije. 
Posredno centralizirano upravljanje:  kadar Komisija naloge  za izvrševanje prora čuna 
zaupa organom EU ali držav članic, kot so javne agencije EU ali subjekti, ki opravljajo javno 
službo. 
Decentralizirano upravljanje:  kadar Komisija nekatere naloge za izvrševanje prora čuna 
prenese na tretje države. 
Deljeno upravljanje:  po tej metodi upravljanja se naloge za izvrševanje prora čuna prenesejo 
na države članice. Ve čina odhodkov spada pod tako „delje no upravljanje“, ki vklju čuje prenos 
nalog na države članice in zajema podro čja, kot so poraba v kmetijstvu in strukturni ukrepi.  
Skupno upravljanje:  po tej metodi Komisija nekatere naloge izvrševanja zaupa mednarodni 
organizaciji. 
 
3.2 Razli čni finančni udeleženci 
SL 7   SL Kolegij komisarjev  nosi kolektivno politi čno odgovornost, vendar v pr aksi sam ne izvaja 
svojih pooblastil za izvrševanje prora čuna. Te naloge vsako leto prenese na posamezne javne 
uslužbence, ki odgovarjajo kolegiju in za katere veljajo finan čna uredba ter kadrovski 
predpisi. Zadevni uslužbenci – v glavnem genera lni direktorji in vodje služb – so imenovani 
„odredbodajalci na podlagi prenosa“ . Naloge za izvrševanje prora čuna lahko prenesejo naprej 
na „odredbodajalce na podlagi nadaljnjega prenosa“. 
Odredbodajalci  so odgovorni za celotno upravljanje od dolo čanja, kaj je treba narediti za 
uresničitev ciljev politik, ki jih je zastavila instit ucija, do upravljanja v ta namen organiziranih 
dejavnosti z operativnega in prora čunskega vidika, vklju čno s podpisovanjem pravnih 
obveznosti, spremljanjem uspešnosti, pla čevanjem in po potrebi tudi izterjavo sredstev. 
Odredbodajalci morajo prav tako poskrbeti za ocen jevanja, ki jih je tr eba opraviti, da se 
prouči izvedljivost njihovih predlo gov (predhodno ocenjevanje) te r da se ugotovita uspeh in 
stroškovna u činkovitost programov, ki se že izvajajo  (vmesno in naknadno ocenjevanje). 
Rezultati teh ocenjevanj se uporab ijo za izboljšanje procesa odlo čanja ter pove čanje 
preglednosti in stroškovne u činkovitosti ukrepanja EU in prevzemanja odgovornosti zanj. 
Dobro finan čno poslovodenje in ustrezno prevzeman je odgovornosti se znotraj vsakega 
generalnega direktorata zagotavljata z lo čevanjem upravljavski h kontrol (v rokah 
odredbodajalcev) od notranje revizije in kontro l skladnosti, in sicer z jasnimi standardi 
notranjega kontroliranja (ki se zgledujejo po  mednarodnih standardih COSO, tj. Odbora 
podpornih organizacij Treadwayjeve komisije),  predhodnimi in naknadnimi kontrolami, 
neodvisnimi notranjimi revizijami na podlagi ocen tveganja ter rednim poro čanjem o 
dejavnostih posameznim komisarjem. 
Računovodja izvršuje odredbe za pla čilo in naloge za izterjavo, ki jih pripravijo 
odredbodajalci, ter je odgovoren za upravljanje zakladnice, dolo čanje računovodskih pravil in 
metod, potrjevanje ra čunovodskih sistemov, vodenje ra čunovodskih evidenc ter pripravo 
zaključnega računa institucije. Poleg tega mora ra čunovodja zaklju čni račun podpisati, s čimer 
potrdi, da ta predstavlja resni čno in pošteno sliko finan čnega stanja. 
Notranjega revizorja , ki ni finan čni udeleženec v strogem pomenu besede, imenuje 
institucija ali organ, da preverja pravilno delovanje sistemov in postopkov za izvrševanje 
proračuna ter instituciji ali orga nu svetuje pri vprašanjih o obvl adovanju tveganj. Notranji 
revizor izdaja neodvisna mnenja o kakovosti  sistemov poslovodenja in kontrol ter daje 
priporočila o tem, kako izboljšati operati vne postopke in spodbujati dobro finan čno 
poslovodenje. 
 
3.3 Prevzemanje obveznosti za porabo sredstev iz prora čuna EU 
Ko je prora čun odobren, da Generalni direktorat za prora čun prek ra čunovodskega sistema 
Komisije sredstva na razpolago razli čnim službam Komisije ter institucijam in drugim 
organom, in sicer glede na njihovo odgovornost za posamezne politike v skladu s sistemom, 
imenovanim „oblikovanje prora čuna po dejavnostih“. Odgovor nost za upravljanje 
proračunskih vrstic v zvezi z okoljem na prim er Komisija prenese na vodjo – torej 
generalnega direktorja – Generalnega direkt orata za okolje (in ta v tem primeru postane 
odredbodajalec na podlagi pr enosa za zadevne prora čunske vrstice). 
Preden se lahko prevzame pravna obveznost (kot je na primer pogodba ali sporazum o 
subvenciji) s tretjo ose bo, mora v letnem prora čunu obstajati prora čunska vrstica, ki daje 
SL 8   SL pravico do zadevne dejavnosti. Pole g tega mora biti v zadevni prora čunski vrstici dovolj 
sredstev za kritje odhodkov. Če so ti pogoji izpolnjeni, je treba sredstva v prora čunu 
rezervirati, in sicer tako, da se v ra čunovodskem sistemu prevzame prora čunska obveznost. 
Nobenih sredstev iz prora čuna EU ni mogo če porabiti, dokler Komisija ali drug organ EU ter 
morebitni prejemnik sredstev EU pisno ne prevzameta pravne obvez nosti. Pri neposrednem 
centraliziranem upravljanju ima ta pravna obveznost obliko pogodbe z izvajalcem ali 
sporazuma o subvenciji z upravi čencem. 
Ko je prora čunska obveznost odobrena, se vknjiži v prora čunski računovodski sistem in 
odobritve se porabijo skladno s tem. Ve ndar to ne vpliva na splošno ra čunovodstvo (ali 
glavno knjigo), saj stroški še niso  nastali. To je zato, ker ra čunovodski sistem Evropske unije 
sestavljata dva lo čena, a povezana elementa: 
(a) proračunsko računovodstvo, ki omogo ča natančen zapis izvrševanja prora čuna, 
(b) splošno ra čunovodstvo, s katerim se priprav ita bilanca stanja in izkaz 
poslovnega izida. 
3.4 Izvajanje pla čil 
3.4.1 Splošna pravila Nobenih pla čil ni mogo če izvesti, dokler odredbodajalec, ki se ukvarja z zadevnim poslom, ne 
odobri prora čunske obveznosti.  
Ko je plačilo odobreno v ra čunovodskem sistemu, temu sledi nakazilo na ra čun upravi čenca. 
Komisija izvede na leto ve č kot 1,7 milijona pla čil. Sodeluje v medban čnem 
telekomunikacijskem omrežju SWIFT (Socie ty for Worldwide Interbank Financial 
Telecommunication).  
 
3.4.2 Predhodno financiranje, izka zi stroškov in upravi čenost odhodkov 
Predhodno financiranje je pla čilo, katerega namen je upravi čencu zagotoviti denarni 
predujem, tj. likvidna sredst va. Lahko je razdeljeno v ve č plačil v obdobju, ki je dolo čeno v 
danem sporazumu o predhodnem financiranju. Likvidna sredstva oziroma predujem se 
porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, dolo čenem v sporazumu, ali se 
povrnejo – če upravičenec nima upravi čenih odhodkov, mora predujem v okviru predhodnega 
financiranja vrniti Evropski uniji. Pla čano predhodno financir anje je torej dokon čni odhodek 
šele, ko so izpolnjeni ustrezn i pogodbeni pogoji, in je zato  takrat, ko se izvede za četno plačilo, 
v bilanci stanja EU izkazano kot sredstvo.  Znesek sredstva iz naslova predhodnega 
financiranja se zmanjša (v celoti ali delno) s priznanjem upravi čenih stroškov in vrnjenih 
zneskov.  
Predhodno financiranje se vre dnoti po ocenjeni nadomestljiv i vrednosti, ob upoštevanju 
obstoja jamstva, povezanega s predhodnim financiranjem. Pri čakovano neizterljivo 
predhodno financiranje se pripozna kot strošek v izkazu po slovnega izida in kot zmanjšanje 
knjigovodske vrednosti predhodnega financiranja  v bilanci stanja. Na splošno se izpla čano 
predhodno financiranje obrestuje (pomembne  izjeme so med drugim zneski, pla čani državam 
članicam ali kot predpristopna pomo č). 
SL 9   SL Nekaj časa po pla čilu predhodnega financiranja ustrezn i organ EU prejme zahtevek za 
povračilo stroškov, v katerem je utemeljeno, kako je upravi čenec v skladu s pogodbo porabil 
znesek predhodnega financiranja. Pogos tnost pošiljanja teh zahtevkov za povra čilo stroškov 
med letom se spreminja, odvisna pa je od vrste financiranega ukrepa in pogodbenih pogojev, 
in ni nujno, da se ti zahte vki prejmejo ob koncu leta. 
Merila za upravi čenost so dolo čena v temeljnem aktu, razpisih  za zbiranje predlogov, drugih 
informativnih dokumentih za upravi čence do subvencij in/ali v pogodbenih dolo čbah 
sporazumov o subvenciji. Po prou čitvi se upravi čeni odhodki obravnavajo kot stroški in 
upravičenec je obveš čen o morebitnih neupravi čenih zneskih. „Zneski, katerih upravi čenost je 
treba preveriti,“ tako pomenijo zneske iz prejetih zahtevkov za povra čilo stroškov, katerih 
upravičenost še ni bila preverjena, in torej dogodek, zaradi katerega nastane odhodek, še ni 
nastal. 
 
3.4.3 Ra čunovodska obravnava ob koncu leta ( časovni presek) 
Odprti zneski predhodnega fina nciranja ob koncu leta se vrednotijo po prvotnih pla čanih 
zneskih, zmanjšanih za: vrnjene zneske, obra čunane upravi čene zneske, ocenjene upravi čene 
zneske, ki ob koncu leta še niso obra čunani, in zmanjšanja vrednosti. 
Zahtevki za povra čilo stroškov, ki ob koncu leta še niso prejeti, se upoštevajo v 
računovodskih postopkih časovnega preseka ob koncu leta. Zl asti je treba oceniti upravi čene 
odhodke, ki so jih imeli upravi čenci do sredstev EU, vendar jih EU  še niso prijavili. Da bi 
dobili najboljšo oceno teh zneskov, se uporabljajo razli čne metode, odvisno od vrste 
dejavnosti in razpoložljivih podatkov. Na podlagi teh prese čnih podatkov so ocenjeni 
upravičeni zneski tako izkazani kot kratkoro čno vnaprej vra čunani stroški, medtem ko so 
ocenjeni neupravi čeni deli še naprej odprti na ra čunih za „zneske, katerih upravi čenost je 
treba preveriti“. Da ne bi precenili sredstev  in obveznosti, se ti zneski prikažejo med 
kratkoročnimi obveznostmi. 
 
3.5 Izterjave na podlagi odkritih nepravilnosti 
Finančna uredba in druga veljavna zadevna za konodaja daje zlasti glede kmetijske in 
kohezijske politike pravico do preverjanja odhodkov še ve č let po tem, ko so nastali. Če se 
odkrijejo nepravilnosti, se upor abijo izterjave ali finan čni popravki. Odkriv anje nepravilnosti 
in njihovi popravki so zadnj a faza delovanja kontrolnih sistemov in so bistveni za 
zagotavljanje dobrega finan čnega poslovodenja. 
Upravičenost odhodkov, ki bremenijo prora čun, preverijo ustrezne službe EU, v primeru 
deljenega upravljanja pa države članice, in sicer na podlagi spremne dokumentacije, dolo čene 
v zadevni zakonodaji ali v pogojih za posamezno subvencijo. Da bi bilo razmerje med stroški 
in koristmi kontrolnih sistemov čim ugodnejše, so preverjanja spremne dokumentacije pri 
končnih zahtevkih pogosto stro žja od preverjanj pri vmesnih zah tevkih in lahko  tako odkrijejo 
napake pri vmesnih pla čilih, ki se potem poprav ijo s prilagoditvijo kon čnega plačila. Poleg 
tega ima EU in/ali zadevna država članica pravico, da preveri verodostojnost spremne 
dokumentacije s preverjanjem v prostorih vl ožnika zahtevka, in sicer med izvajanjem 
financiranega ukrepa in/ali po njem (nakna dno). V zadevni zakonodaji je predvidenih ve č vrst 
postopkov za obravnavanje nepravilnosti, ki  jih odkrijejo Komisija in države članice – 
podrobnejše informacije o tem so vklju čene v pojasnilu 6. 
SL 10   SL  
4. PORO ČANJE OB KONCU LETA 
 
4.1 Zaklju čni račun 
Računovodja Komisije je odgovoren za pripravo zaklju čnega računa ter zagotovitev, da ta 
predstavlja resni čno in pošteno sliko finan čnega stanja EU. Zaklju čni račun sestavljajo 
računovodski izkazi in poro čila o izvrševanju prora čuna. Potem ko ga Komisija sprejme, se 
predloži Ra čunskemu sodiš ču v revizijo ter nazadnje Svet u in Parlamentu v razrešnico. 
 
4.2 Letna poro čila o dejavnostih 
Vsak odredbodajalec mora pripraviti letno poro čilo o dejavnostih, in si cer o dejavnostih, za 
katere je odgovoren. V tem letnem poro čilu o dejavnostih poro ča o rezultatih politik in o 
svojem razumnem zagotovilu, ki ga morda ima, da so bila sredstva, ki so bila dodeljena 
dejavnostim, opisanim v njegovem poro čilu, porabljena za predvi deni namen in v skladu z 
načeli dobrega finan čnega poslovodenja ter da vzpostav ljeni kontrolni postopki zagotavljajo 
potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih z ra čunovodskimi 
izkazi. 
 
5. REVIZIJA IN RAZREŠNICA 
 
5.1 Revizija 
Zaključni račun in upravljanje sredstev EU nadzir a njen zunanji re vizor, Evropsko ra čunsko 
sodišče, ki za Svet in Evropski parlament pripravi letno poro čilo. Glavna naloga Ra čunskega 
sodišča je, da opravi zunanjo neodvisno revizijo zaklju čnega računa Evropske unije. 
Računsko sodiš če v okviru svojih nalog pripravi: 
(1) letno poro čilo o dejavnostih, ki se fina ncirajo iz splošnega prora čuna, v 
katerem so podrobno opisana njegova opažanja o zaklju čnem računu in z 
njim povezanih transakcijah; 
(2) mnenje, ki temelji na njegovih revizijah in je vklju čeno v letno poro čilo v 
obliki izjave o zanesljivosti, in sicer (i) o zanesljivosti zaklju čnega računa ter 
(ii) o zakonitosti in pravilnosti z njim pov ezanih transakcij, ki se nanašajo na 
prihodke, pobrane od dav čnih zavezancev, in pla čila končnim upravi čencem; 
(3) posebna poro čila, v katerih so navedene ugo tovitve revizij, ki zajemajo 
posamezna podro čja upravljanja. 
Računsko sodiš če ima pravico dostopa do vseh dokume ntov, ki jih potrebuje med svojo 
revizijo. Revidira vsa podro čja delovanja EU, vse do prever janja zakonitosti in pravilnosti 
posameznih transakcij in pla čil. Revidira tudi sam zaklju čni račun, pri čemer po potrebi 
pregleda posamezne bilance stan ja in izkaze poslovnega izida, pa tudi splošno predstavitev 
računovodskih izkazov. Mnenje Ra čunskega sodiš ča tako ne temelji samo na predloženih 
številčnih podatkih, ampak tudi na vzpos tavljenem sistemu in kontrolah. 
SL 11   SL  
5.2 Razrešnica 
Končna kontrola je razrešnica za prora čun za dano prora čunsko leto. V EU je organ, ki daje 
razrešnico, Evropski parlament. To  pomeni, da se po reviziji in dokon čni pripravi zaklju čnega 
računa Parlament na priporo čilo Sveta odlo či, ali bo Komisiji in drugim organom EU podelil 
razrešnico za izvrševanje prora čuna EU za prejšnje prora čunsko leto. Ta odlo čitev temelji na 
pregledu zaklju čnega računa ter letnega poro čila Računskega sodiš ča (ki vklju čuje uradno 
izjavo o zanesljivosti) in odgovorov Komisije nanj , upošteva pa tudi nadaljnja vprašanja in 
zahteve po dodatnih informacija h, naslovljene na Komisijo. 
Pri podelitvi razrešnice gre za politi čni vidik zunanje kontrole izvrševanja prora čuna, saj ta 
odločitev, s katero Evropski parlament na priporo čilo Sveta „razreši“ Komisijo njenih 
obveznosti v zvezi z upravljanjem posameznega prora čuna, zaznamuje konec obstoja tega 
proračuna. Postopek razrešnice se lahko kon ča na dva na čina: s podelitv ijo ali odlogom 
podelitve razrešnice. Pr i podelitvi razrešnice lahko Parlament poudari opažanja, ki se mu 
zdijo pomembna, in pogosto pri tem priporo či ukrepe, ki naj bi jih Komisija sprejela v zvezi s 
temi zadevami. Komisija pred stavi sprejete ukrepe v poro čilu o nadaljnjem ukrepanju in v 
akcijskem na črtu, ki ga predloži Parlamentu in Svetu. 
SL 12   SL DEL  1 − KONSOLIDIRANI  RAČUNOVODSKI  IZKAZI  EVROPSKE  UNIJE  IN 
POJASNILA 
 
 Bilanca stanja 
Izkaz poslovnega izida Izkaz denarnih tokov Izkaz sprememb v čistih sredstvih 
Pojasnila k ra čunovodskim izkazom 
SL 13   SL BILANCA  STANJA 
  v mio. EUR 
Pojasnil
o 31.12.2009 31.12.2008 
 
  
DOLGORO ČNA SREDSTVA:    
 Neopredmetena dolgoro čna sredstva 2.1  72 56 
 Opredmetena osnovna sredstva 2.2 4 859 4 881 
 Dolgoročne finančne naložbe 2.3 2 379 2 078 
 Posojila 2.4 10 764 3 565 
 Dolgoročno predhodno financiranje 2.5 39 750 29 023 
 Dolgoročne terjatve 2.6 55 45  
   57 879 39 648 
 KRATKORO ČNA SREDSTVA:    
 Zaloge 2.7 77 85 
 Kratkoro čne finančne naložbe 2.8 1 791 1 553 
 Kratkoro čno predhodno financiranje 2.9 9 077 10 262 
 Kratkoro čne terjatve 2.10 8 663 11 920 
 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki  2.11 23 372  23 724  
   42 980  47 544  
 SREDSTVA SKUPAJ  100 859 87 192 
     
 DOLGORO ČNE OBVEZNOSTI:    
 Prejemki zaposlenih 2.12 (37 242) (37 556) 
 Dolgoročne rezervacije 2.13 (1 469) (1 341) 
 Dolgoročne finančne obveznosti 2.14 (10 559) (3 349) 
 Druge dolgoro čne obveznosti 2.15 (2 178)  (2 226)  
   (51 448) (44 472) 
 KRATKORO ČNE OBVEZNOSTI:    
 Kratkoro čne rezervacije 2.16 (213) (348) 
 Kratkoro čne finančne obveznosti 2.17 (40) (119) 
 Obveznosti iz poslovanja 2.18 (93 884)  (89 677)  
   (94 137)  (90 144)  
 OBVEZNOSTI SKUPAJ  (145 585)  (134 616)  
     
 ČISTA SREDSTVA  (44 726)  (47 424)  
     
 Rezerve 2.19 3 323 3 115 
 Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic 2.20   
 Prejemki zaposlenih*   (37 242) (37 556) 
 Drugi zneski**   (10 807)  (12 983)  
 ČISTA SREDSTVA  (44 726)  (47 424)  
* V skladu s členom 83 kadrovskih predpisov (Uredba Sveta št. 259/68 z dne 
29. februarja 1968, kakor je bila spremenjena) države članice skupno jam čijo za obveznost 
plačila pokojnin. 
** Parlament je 17. decembra 2009 sprejel prora čun, ki dolo ča, da se kratkoro čne obveznosti 
EU plačajo iz lastnih sredstev, ki jih zberejo države članice ali se od njih vpokli čejo v letu 
2010. 
SL 14   SL IZKAZ  POSLOVNEGA  IZIDA 
  
 v mio. EUR 
Pojas
nilo 2009 2008 
 
PRIHODKI IZ POSLOVANJA  
   
Prihodki iz lastnih sredstev in prispevkov 3.1 110 537 112 713 
Drugi prihodki iz poslovanja 3.2 7 532  9 731  
    
  118 069 122 444 
    
ODHODKI IZ POSLOVANJA    
Upravni odhodki 3.3 (8 133) (7 720) 
Odhodki iz poslovanja 3.4 (104 934)  (97 214)  
    
  (113 067)  (104 934)  
    
PRESEŽEK IZ POSLOVANJA  5 002 17 510 
    
Prihodki iz finan čnih poslov 3.5 835 698 
Odhodki za finan čne posle 3.6 (594) (467) 
Gibanje obveznosti iz nasl ova prejemkov zaposlenih 2.12 (683) (5 009) 
Delež čistega primanjkljaja pridruženih subjektov in skupnih 
podjetij 3.7 (103)  (46)  
    
POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO  4 457  12 686  
 
SL 15   SL IZKAZ  DENARNIH  TOKOV 
  
 v mio. EUR 
Pojas
nilo 2009 2008 * 
   
Poslovni izid za zadevno leto  4 457 12 686 
    
Poslovanje  4.2   
Amortizacija neopredmetenih dolgoro čnih sredstev  22 19 
Amortizacija  447 302 
(Razveljavitev) izgube zaradi oslabitve naložb  (16) 3 
(Povečanje)/zmanjšanje posojil  (7 199) (1 759) 
(Povečanje)/zmanjšanje dolgoro čnega predhodnega financiranja  (10 727) (15 008) 
(Povečanje)/zmanjšanje dolgoro čnih terjatev  (10) 82 
(Povečanje)/zmanjšanje zalog  8 3 
(Povečanje)/zmanjšanje kratkoro čnega predhodnega financiranja  1 185 10 321 
(Povečanje)/zmanjšanje kratkoro čnih terjatev  3 257 131 
Povečanje/(zmanjšanje) dolgoro čnih rezervacij  128 262 
Povečanje/(zmanjšanje) dolgoro čnih finančnih obveznosti  7 210 1 775 
Povečanje/(zmanjšanje) drugih dolgoro čnih obveznosti  (48) 237 
Povečanje/(zmanjšanje) kratkoro čnih rezervacij  (135) (21) 
Povečanje/(zmanjšanje) kratkoro čnih finančnih obveznosti  (79) (16) 
Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja  4 207 (5 703) 
Proračunski presežek iz prejšnje ga leta, obravnavan kot 
nedenarni prihodki  (1 796) (1 529) 
Drugo gibanje nedenarnih sredstev  37 37 
    
Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz naslova prejemkov 
zaposlenih   (314) 4 076 
    
Naložbenje  4.3   
(Povečanje)/zmanjšanje neopredmetenih dolgoro čnih sredstev 
in opredmetenih osnovnih sredstev   (463) (689) 
(Povečanje)/zmanjšanje dolgoro čnih naložb  (284) (108) 
(Povečanje)/zmanjšanje kratkoro čnih naložb  (239)  (133)  
    
ČISTI DENARNI TOK  (352)  4 968  
     
Neto pove čanje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov   (352) 4 968 
Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na za četku leta  2.11 23 724  18 756  
Denarna sredstva in njihov i ustrezniki ob koncu leta  2.11 23 372  23 724  
* V zaključnem računu za leto 2008 so bila denarna sr edstva Jamstvenega sklada vklju čena 
kot denarna sredstva in ne naložbe.  
 
SL 16   SL IZKAZ  SPREMEMB  V ČISTIH  SREDSTVIH 
v mio. EUR
Rezerve (A) Zneski, ki bodo vpoklicani od držav 
članic (B) 
Rezerva za 
pošteno 
vrednost Druge rezerve Skupni 
presežek/(priman
jkljaj) Rezultat za 
zadevno leto Čista sredstva 
= (A) + (B) 
STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2007 7 2 799 (68 888) 7 462 (58 620) 
Gibanje rezerve za Jamstveni sklad  158 (158)  0 
Gibanje poštene vrednosti 34    34 
Drugo  113 (108)  5 
Dodelitev poslovnega izida za le to 2007  4 7 458 (7 462) 0 
Proračunski rezultat za leto 2007, knjižen v 
dobro držav članic   (1 529)  (1 529) 
Poslovni izid za zadevno leto    12 686 12 686 
STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2008 41 3 074 (63 225) 12 686 (47 424) 
Gibanje rezerve za Jamstveni sklad  196 (196)  0 
Gibanje poštene vrednosti 28    28 
Drugo  (1) 10  9 
Dodelitev poslovnega izida za leto 2008  (15) 12 701 (12 686) 0 
Proračunski rezultat za leto 2008, knjižen v 
dobro držav članic   (1 796)  (1 796) 
Poslovni izid za zadevno leto    4 457 4 457 
STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2009  69 3 254 (52 506) 4 457 (44 726) 
 
SL 17   SL POJASNILA  K RAČUNOVODSKIM  IZKAZOM 
 
SL 18   SL 1. POMEMBNE  RAČUNOVODSKE  USMERITVE 
 
1.1 PRAVNA PODLAGA IN RA ČUNOVODSKA PRAVILA 
 
Konsolidirani zaklju čni račun Evropske unije zajema zaklju čne račune Evropske unije, 
Evropske skupnosti za atomsko energijo in Evropske skupnos ti za premog in jeklo (v 
likvidaciji). Ti zaklju čni računi se vodijo v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 
1605/2002 z dne 25. junija 2002 (UL L 248 z dne 16.9.2002) o finan čni uredbi, ki se 
uporablja za splošni prora čun Evropske unije, in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 
2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o dolo čitvi podrobnih pravil za izvajanje navedene 
finančne uredbe. 
 
Evropska unija je v skladu s členom 133 finan čne uredbe pripravila konsolidirane 
računovodske izkaze za leto 2009 v skladu s pravili ra čunovodstva na podlagi nastanka 
poslovnih dogodkov, ki so izpeljana iz mednarodnih ra čunovodskih standardov za javni 
sektor (MRSJS), če teh ni, pa iz mednarodnih standardov ra čunovodskega poro čanja (MSRP). 
Ta računovodska pravila, ki jih je sprejel ra čunovodja Komisije, morajo uporabljati vse 
institucije in organi EU, ki so vklju čeni v konsolidacijo, za vzpos tavitev enotnega sklopa 
pravil za ra čunovodstvo, vrednotenje in predstavitev zaklju čnega računa, da bi se uskladil 
proces priprave ra čunovodskih izkazov in konsolidacije. Ra čunovodski izkazi se vodijo v 
eurih na osnovi koledarskega leta. 
 
1.2 RA ČUNOVODSKA NA ČELA 
 
Namen ra čunovodskih izkazov je zagot oviti podatke o finan čnem stanju, uspešnosti in 
denarnih tokovih neke pravne osebe, ki so  koristni za širok krog uporabnikov. Pri EU kot 
osebi javnega prava je njihov namen še zl asti zagotoviti podatke,  koristne za odlo čanje, in 
prikazati, kako odgovorno oseba javnega prava ra vna s sredstvi, ki so  ji zaupana. Ta 
dokument je bil pripravljen ob zavedanju teh ciljev. Člen 124 finan čne uredbe dolo ča 
računovodska na čela, ki se uporabij o pri pripravi ra čunovodskih izkazov: 
– časovna neomejenost delovanja, 
– previdnost, 
– dosledna uporaba ra čunovodskih metod, 
– primerljivost informacij, 
– pomembnost, 
– brez neto izravnave, 
– prednost dejanskosti pred navideznostjo, 
– računovodstvo na podlagi nastanka poslovnih dogodkov. 
 
SL 19   SL Za pripravo konsolidiranih ra čunovodskih izkazov v skladu z zgoraj navedenimi pravili in 
načeli morajo vodstveni kadri pripraviti ocene, ki vplivajo na sporo čene zneske nekaterih 
postavk v konsolidirani bilanci stan ja in v konsolidiranem izkazu poslovnega izida, pa tudi na 
s tem povezana razkritja pogojnih sredstev in obveznosti. 
1.3 KONSOLIDACIJA 
 
Vpliv Lizbonske pogodbe 
Zaradi za četka veljavnosti Lizbonske pogodbe s 1. decembrom 2009 se zaklju čni račun zdaj 
imenuje „Letni zaklju čni račun Evropske unije“. Ta spre memba ne vpliva na obseg 
konsolidacije. Agencije, ustanovlje ne v okviru nekdanjega drugega stebra EU, ne izpolnjujejo 
meril za konsolidacijo, prav tako ne  Evropska centralna banka (ECB), čeprav je v Lizbonski 
pogodbi obravnavana kot evropska institucija. Kot že pr ejšnja leta vsi ti subjekti tudi zdaj niso 
vključeni v konsolidacijo.  
   Kar zadeva agencije iz nekdanjega tretjega stebra Evropske unije, sta dve od njih, ki 
prejemata subvencijo iz splošnega prora čuna Evropskih skupnosti, tako  kot v prejšnjih letih 
tudi zdaj vklju čeni v konsolidacijo (glej tudi pojasnilo 10). Europol, ki je bil prav tako 
ustanovljen v okviru nekdanjega tretjega stebra, bo postal organ EU z letom 2010. 
 
Obseg konsolidacije  
Konsolidirani ra čunovodski izkazi EU zajemajo vse pomembne nadzorovane subjekte 
(institucije in agencije), pridružene subjek te in skupna podjetja, kar pomeni 40 nadzorovanih 
subjektov, 3 pridružene subjek te in 4 skupna podjetja. P opoln seznam subjektov, vklju čenih v 
konsolidacijo, je naveden v pojasnilu 10. V primerjavi z letom 2008 se je obseg konsolidacije 
razširil za dve izvršilni agenci ji, dva pridružena subjekta in eno skupno podjetje, ena agencija 
pa je bila likvidirana 31. decembra 2008. Ta vklju čitev nima pomembnega vpliva na 
konsolidirane ra čunovodske izkaze. 
 
Nadzorovani subjekti  
Odločitev o vklju čitvi subjekta v konsolidacijo temelji na konceptu nadzora. Nadzorovani 
subjekti so vsi subjekti, za katere je  Evropska unija neposredno ali posredno pooblaš čena, da 
usmerja njihovo finan čno in poslovno politiko, da bi lahko imela koristi od dejavnosti teh 
subjektov. To pooblastilo mora biti neposredno iz vršljivo. Nadzorovani subjekti so v celoti 
vključeni v konsolidacijo, ki se za čne s prvim dnem obstoja nadzora in se kon
ča, ko takega 
nadzora ni ve č. 
 
Najpogostejši kazalniki nadzora znotraj Evrops ke unije so: ustanovitev na podlagi ustanovnih 
pogodb ali sekundarne zakonodaje, financiranje iz splošnega prora čuna, obstoj glasovalnih 
pravic v upravnih organih, revi zija, ki jo opravi Evropsko ra čunsko sodiš če, in razrešnica, ki 
jo podeli Evropski parlament. Jasno je, da je treba opraviti oceno na ravni subjekta, da se 
lahko sprejme odlo čitev, ali eno ali ve č zgornjih meril zadostuje za sprožitev nadzora. 
 
SL 20   SL  
V skladu s tem pristopom za institucije (razen ECB) in agencije EU (razen agencij iz nekdanjega drugega stebra in Eu ropola) velja, da so pod izklju čnim nadzorom EU in so zato 
vključene v konsolidacijo. Poleg tega tudi za Ev ropsko skupnost za premog in jeklo (ESPJ) v 
likvidaciji velja, da je nadzorovani subjekt.  
 
Vsi medsebojni posli in stanja med nadzorovanimi subjekti EU se izlo čijo. Neiztrženi dobi čki 
in izgube iz poslov med subjekti so neznatni ter zato niso izlo čeni. 
Pridruženi subjekti 
Pridruženi subjekti so subjekti, na katere im a Evropska unija znaten neposreden ali posreden 
vpliv, vendar ne nadzoruje njihovih odlo čitev z vidika finan čne in poslovne politike. Obstoj 
znatnega vpliva se predpostavlja, če ima Evropska komisija v njih neposredno ali posredno 
20 % ali ve č glasovalnih pravic. 
 
Deleži v pridruženih subjektih se obra čunajo po kapitalski metodi in se na za četku pripoznajo 
po nabavni vrednosti. Delež Evropske unije v rezu ltatih pridruženih subj ektov se pripozna v 
izkazu poslovnega izida EU, njen delež v gibanju rezerv pa v rezervah EU. Za četni stroški in 
vsa gibanja (dodatni prispevki, de lež v rezultatih in gibanju r ezerv, oslabitve ter dividende) 
dajejo knjigovodsko vrednost prid ruženega subjekta v zaklju čnem računu EU na datum 
bilance stanja. Znesek, dobljen iz razdelitve čistega dobi čka pridruženega subjekta, zmanjša 
knjigovodsko vrednost sredstva. Neiztrženi dobi čki in izgube iz poslov med Evropsko unijo in 
pridruženimi subjekti so n eznatni ter zato niso izlo čeni. 
 
Računovodske usmeritve pridruženih subjektov se lahko razlikujejo od ra čunovodskih 
usmeritev, ki jih je sprejela Evrops ka unija za podobne posle in dogodke v podobnih 
okoliščinah. V primerih, ko ima Evr opska unija 20-odstotni ali ve čji delež v skladu tveganega 
kapitala, si na sklad ne prizadeva znatno vpliva ti. Taki skladi se zato obravnavajo kot za 
prodajo razpoložljivi finan čni instrumenti in kapitalska metoda se zanje ne uporablja. 
 
Skupna podjetja 
Skupno podjetje je pogodbeni dogovor, po katerem Evropska unija in ena ali ve č strank 
(„podvižnikov“) opravljajo gospoda rsko dejavnost pod skupnim na dzorom. Skupni nadzor je 
pogodbeno dogovorjena delitev neposre dnega ali posrednega nadz ora nad dejavnostjo, iz 
katere pritekajo možne storitve. 
 
Deleži v skupnih podjetjih se obra čunajo po kapitalski metodi in se na za četku pripoznajo po 
nabavni vrednosti. Delež Evropske unije v rezultatih skupno nadzor ovanih subjektov se 
pripozna v izkazu poslovnega iz ida EU, njen delež v gibanju rezerv pa v rezervah EU. Za četni 
stroški in vsa gibanja (dodatni prispevki, delež v rezultatih in gibanj u rezerv, oslabitve ter 
dividende) dajejo kn jigovodsko vrednost skupne ga podjetja v zaklju čnem računu EU na 
datum bilance stanja. 
 
SL 21   SL  
Neiztrženi dobi čki in izgube iz poslov med Evr opsko unijo in skupno nadzorovanim 
subjektom so neznatni ter zato niso izlo čeni. Računovodske usmeritve skupnih podjetij se 
lahko razlikujejo od ra čunovodskih usmeritev, ki jih je Evropska unija sprejela za podobne 
posle in dogodke v podobnih okoliš činah. 
 
Subjekti, ki niso vklju čeni v konsolidacijo in kateri h sredstva upravlja Komisija 
Sredstva sistema zdravstvenega zavarovanj a za osebje Evropske unije, Evropskega 
razvojnega sklada in Jamstvenega sklada za  udeležence v njihovem imenu upravlja Komisija, 
vendar teh subjektov Evropska unija ne nadz oruje in zato niso konsolidirani v zaklju čnem 
računu – za ve č informacij o zadevnih zneskih glej pojasnilo 11. 
 
1.4 PODLAGA ZA PRIPRAVO 
 
1.4.1 Valuta in osnova za prera čunavanje 
Funkcijska in predstavitvena valuta 
Računovodski izkazi so predstavljeni v milij onih eurov, saj je euro funkcijska in 
predstavitvena valuta Evropske unije. 
 
Posli in stanja 
Posli v tujih valutah se prera čunajo v eure po menjalnih te čajih, ki veljajo na dan teh poslov. 
Pozitivne in negativne te čajne razlike, ki nastanejo pri pora vnavi poslov v tujih valutah in pri 
preračunavanju denarnih sredstev in obveznosti,  izraženih v tujih valutah, po menjalnih 
tečajih ob koncu leta, se pripozna jo v izkazu poslovnega izida. 
 
Za naslednje postavke se uporabijo druga čne metode prera čunavanja: 
– opredmetena osnovna sredstva  in neopredmetena dolgoro čna sredstva ohranijo 
svojo vrednost v eurih po te čaju na dan, ko so bila nabavljena, ter 
– zneski predhodnega financiranja, pla čani v okviru Evropskega kmetijskega 
jamstvenega sklada, se prera čunajo po menjalnih te čajih na deseti dan meseca po 
mesecu, v katerem so bili odobreni. 
Stanja denarnih sredstev in obveznosti ob koncu leta , izražena v tujih valutah, se prera čunajo 
v eure po menjalnih te čajih, ki veljajo na dan 31. decembra: 
Menjalni te čaj eura 
Valuta 31.12.2009 31.12.2008 Valuta 31.12.2009 31.12.2008 
BGN 1,9558 1,9558 LTL 3,4528 3,4528 
CZK 26,4730 26,8750 PLN 4,1045 4,1535 
DKK 7,4418 7,4506 RON 4,2363 4,0225 
 
SL 22   SL EEK 15,6466 15,6466 SEK 10,2520 10,8700 
GBP 0,8881 0,9525 CHF 1,4836 1,4850 
HUF 270,4200 266,7000 JPY 133,1600 126,1400 
LVL 0,7093 0,7083 USD 1,4406 1,3917 
Spremembe poštene vrednosti denarnih vrednostnih papirjev, izraženih v tuji valuti in 
razvrščenih kot razpoložljivih za prodajo, ki izhajajo iz te čajnih razlik, se pripoznajo v izkazu 
poslovnega izida. Te čajne razlike pri nedenarnih finan čnih sredstvih in obveznostih, knjiženih 
po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Te čajne 
razlike pri nedenarnih finan čnih sredstvih, ki so razvrš čena kot razpoložljiva za prodajo, so 
vključene v rezervo za pošteno vrednost. 
 
1.4.2 Uporaba ocen 
Računovodski izkazi v skladu s standard i MRSJS in splošno sprejetimi ra čunovodskimi na čeli 
nujno vklju čujejo zneske, ki temeljijo na ocenah in predpostavkah vodstva na podlagi 
najzanesljivejših razpoložljiv ih podatkov. Pomembne ocene vklju čujejo med drugim zneske 
za obveznosti iz naslova prejemk ov zaposlenih, rezervacije, finan čno tveganje v zvezi z 
zalogami in terjatvami, kratkoro čno nezara čunane prihodke in vnaprej vra čunane stroške, 
pogojna sredstva in obveznosti ter st opnjo oslabitve neopredmetenih dolgoro čnih sredstev in 
opredmetenih osnovnih sredstev. Dejanski rezult ati se lahko razlikuj ejo od navedenih ocen. 
Spremembe ocen se kažejo v obdobju,  v katerem postanejo znane. 
 
1.5 BILANCA STANJA 
 
1.5.1 Neopredmetena dolgoro čna sredstva 
Pridobljene licence za ra čunalniško programsko opremo so izkazane po nabavni vrednosti, 
zmanjšani za skupno vrednost amorti zacije in izgub zaradi oslabitve.  Ta sredstva se 
amortizirajo po metodi enakomernega časovnega amortiziranja v ocen jeni dobi koristnosti, ki 
znaša 4 leta.  Notranje pridobljena neopredmetena dolgoro čna sredstva so trenutno prikazana v 
izkazu poslovnega izida.  Stroški, povezani z razvojem ali vzdrževanjem ra čunalniške 
programske opreme, se pripoznajo kot odhodki, ko nastanejo, prav tako kot stroški 
znanstvenih raziskav in razvoja.  
 
1.5.2 Opredmetena osnovna sredstva 
Vsa opredmetena osnovna sredstva so izkaza na po nabavni vrednosti, zmanjšani za skupno 
vrednost amortizacije in izgub zaradi oslabitve. Nabavna vrednost vklju čuje odhodke, ki jih je 
mogoče neposredno pripisati pridobitvi ali gradnji sredstva. 
 
Poznejši stroški se vklju čijo v knjigovodsko vrednost sredstva  ali pripoznajo kot posebno 
sredstvo, kakor je primerno, le, kadar je verj etno, da bodo prihodnje go spodarske koristi ali 
storitvene zmožnosti, povezane s to postavko, pritekale v Evropsko unijo in je mogo če te 
stroške zanesljivo izmeriti. Stroški popravil in vzdrževanja se knjižijo v breme izkaza 
poslovnega izida v prora čunskem obdobju, v katerem so nasta li. Ker Evropska unija ne 
 
SL 23   SL najema posojil za financiranje pridobitve opredmetenih osnovnih sredstev, v zvezi s temi 
nakupi ni nobenih st roškov izposojanja. 
 
Zemljišča in umetniška dela se ne amortizirajo, ker se šteje, da imajo neomejeno dobo 
koristnosti. Sredstva v gradnji se ne amortizir ajo, ker ta sredstva še niso na razpolago za 
uporabo. Amortizacija drugi h sredstev se obra čuna po metodi enakomernega časovnega 
amortiziranja, tako da se njihovi stroški prip išejo njihovi preostali vrednosti v ocenjeni dobi 
koristnosti: 
Amortizacijske stopnje 
Vrsta sredstva Enakomerna časovna 
amortizacijska stopnja
Zgradbe 4 % 
Naprave, stroji in oprema 10 % do 25 % 
Pohištvo 10 % do 25 % 
Vgrajena oprema 10 % do 33 % 
Vozila 25 % 
Računalniška strojna oprema 25 % 
Druga opredmetena sredstva 10 % do 33 % 
Dobički in izgube pri odtujitvah se dolo čijo s primerjavo prihodkov, zmanjšanih za odhodke 
za prodajo, s knjigovodsko vrednostjo odtujenega sr edstva. Ti so zajeti v izkazu poslovnega 
izida. 
 
Najemi 
Kadar Evropska unija nosi ve čino vseh tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, se najemi 
opredmetenih osnovnih sredstev razvrstijo kot finan čni najemi. Finan čni najemi so 
usredstveni na za četku najema po pošteni vr ednosti najetega sredstva  ali sedanji vrednosti 
najmanjše vsote najemnin, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Vsaka najemnina se 
dodeli med obveznosti in finan čne stroške, tako da se doseže stalna obrestna mera za 
neporavnani del financiranja. Obvez nosti v zvezi z najemnino brez finan čnih stroškov so 
vključene v druge obveznosti (dolgoro čne in kratkoro čne). Obresti finan čnih stroškov se 
knjižijo v breme izkaza poslovnega izida med trajanjem najema, tako da se doseže stalna 
obrestna mera za preostali del obveznos ti za vsako obdobje. Sredstva v finan čnem najemu se 
amortizirajo skozi dobo koris tnosti sredstva ali skozi dobo trajanja najema, pri čemer se 
upošteva krajše od obeh obdobij. 
 
Kadar najemodajalec nosi ve čji del tveganj in koristi, pov ezanih z lastništvom, se najemi 
razvrstijo kot poslovni najemi. Najemnine, pla čane za poslovne najeme, se knjižijo v breme 
izkaza poslovnega izida po metodi enakomernega časovnega amortiziranja med trajanjem 
najema. 
 
1.5.3 Oslabitev nefinan čnih sredstev 
 
SL 24   SL Sredstva, ki imajo neomejeno dobo koristnosti, se ne amortizirajo, vendar se vsako leto 
preveri njihova oslabitev. Pri sredstvih, ki se amor tizirajo, se njihova os labitev preveri, kadar 
koli dogodki ali spremenjene okoliš čine kažejo na to, da n jihova knjigovodska vrednost 
morda ni izterljiva. Izguba zaradi oslabitve se pripozna za znesek, za katerega knjigovodska 
vrednost sredstva presega njegovo nadomestljivo vr ednost. Nadomestljiva vrednost je poštena 
vrednost, zmanjšana za stroške prodaje, ali vrednost pri uporabi, pri čemer se upošteva višja 
od obeh vrednosti. 
 
Preostala vrednost in doba koris tnosti neopredmetenih dolgoro čnih sredstev in opredmetenih 
osnovnih sredstev se preverita ter, kadar je to primerno, popr avita vsaj enkrat na leto. 
Knjigovodska vrednost sredstva se takoj odpiše do višine nadomestljive vrednosti, če je 
knjigovodska vrednost sredstva ve čja od ocenjene na domestljive vrednosti. Če razlogi za 
oslabitev, ki je bila pripoznana v prejšnjih letih, ne obstajajo ve č, se prej pripoznana izguba 
zaradi oslabitve ustrezno razveljavi. 
 
1.5.4 Naložbe 
Deleži v pridruženih subj ektih in skupnih podjetjih 
Deleži v pridruženih subjekti h in skupnih podjetjih se obra čunajo po kapitalski metodi. 
Stroški kapitala se v primeru znamenj osla bitve prilagodijo tako, da se upošteva delež 
povečanj ali zmanjšanj čistih sredstev pridruženih subjek tov in skupnih podjet ij, ki jih je 
mogoče po začetnem pripoznanju pripisati Evropski uniji, ter po potrebi odpišejo do višine 
nižje nadomestljive vrednosti. Nadomestljiva vrednost se dolo či, kakor je opisano v 
pojasnilu 1.5.3 . Če razlog za oslabitev pozneje preneha obs tajati, se izguba zaradi oslabitve 
razveljavi na knjigovodsko vr ednost, ki bi bila dolo čena, če ne bi bila priznana izguba zaradi 
oslabitve. 
 
 
 
SL 25   SL Naložbe v sklade tveganega kapitala 
Razvrstitev in merjenje Naložbe v sklade tveganega kapitala so razvrš čene kot za prodajo razpoložljiva sredstva (glej 
pojasnilo 1.5.5 ) in so v skladu s tem izkazane po pošteni vrednosti, dobi čki in izgube, ki 
izhajajo iz sprememb poštene vrednosti (vklju čno s tečajnimi razlikami), pa se pripoznajo v 
rezervi za pošteno vrednost. 
 
Upoštevanje poštene vrednosti 
Ker naložbe v sklade tveganega kapitala nimajo kotirane tržne cene na delujo čem trgu, se 
vrednotijo od postavke do postavke po  nabavni vrednosti ali pripisani čisti vrednosti sredstva, 
pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti, ki  jo upravitelj sklada prijavi do datuma 
bilance stanja, s čimer se izklju či kakršen koli pripisan neiztržen dobi ček, ki lahko prevladuje 
v osnovnem naložbenem portfelju.  Naložbe v sklade tveganega kapi tala še v zgodnji fazi se 
vrednotijo na podlagi istih na čel, z izjemo neiztrženih izgub, ki  so nastale le zaradi upravnih 
odhodkov, če te neiztržene izgube niso upoštevane. 
Neiztrženi dobi čki, ki izhajajo iz merjenja poštene vr ednosti, se pripoznajo skozi rezerve, 
neiztržene izgube pa se ocenijo glede oslabitve sr edstev, da se ugotovi, ali se pripoznajo kot 
izgube zaradi oslabitve v izkazu poslovnega izida ali kot spremembe rezerve za pošteno 
vrednost. Pripisana čista vrednost sredstev po pošteni vrednosti se dolo či z uporabo odstotka 
lastništva Evropske unije v zadevnem skladu na čisti vrednosti sredstva, ki je prikazana v 
zadnjem poro čilu, ali, kolikor je to mogo če, z uporabo natan čne vrednosti deleža na isti 
datum, ki jo predloži zadevni upravitelj sklada. 
 
1.5.5 Finan čna sredstva 
Razvrstitev
 
Evropska unija svoja finan čna sredstva razvrš ča v naslednje kategorije: finan čna sredstva po 
pošteni vrednosti skozi poslovni iz id; posojila in terjatve; finan čne naložbe v posesti do 
zapadlosti v pla čilo; ter za prodajo razpoložljiva finan čna sredstva. Razvrstitev finan čnih 
instrumentov se dolo či ob začetnem pripoznanju in se ponov no ovrednoti ob vsakem datumu 
bilance stanja. 
 
(i) Finančna sredstva po pošteni vrednos ti skozi poslovni izid 
Finančno sredstvo se v to kategorijo razvrsti, če se pridobi predvsem za namene kratkoro čne 
prodaje ali če tako dolo či Evropska unija. V to  kategorijo so razvrš čeni tudi izvedeni finan čni 
instrumenti. Sredstva iz te kategorije so razvrš čena kot kratkoro čna sredstva, če se zanje 
pričakuje, da bodo prodana v 12 mes ecih od datuma bilance stanja. 
 
(ii) Posojila in terjatve 
 
SL 26   SL Posojila in terjatve so neizvedena finan čna sredstva z dolo čenimi ali dolo čljivimi pla čili, ki ne 
kotirajo na delujo čem trgu. Nastanejo, ko EU zagotovi de narna sredstva, blago ali storitve 
neposredno dolžniku brez namena trgovanja s terjatvijo. Vklju čena so v dolgoro čna sredstva, 
razen kadar je zapadlost v 12 me secih od datuma bilance stanja. 
 
(iii) Finan čne naložbe v posesti do zapadlosti v pla čilo 
Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v pla čilo so neizvedena finan čna sredstva z 
določenimi ali dolo čljivimi pla čili in dolo čeno zapadlostjo v pla čilo, ki jih Evropska unija 
namerava in zmore posedovati do zapadlosti. V tem prora čunskem letu Evropska unija ni 
imela nobenih naložb iz te kategorije. 
 
(iv) Za prodajo razpoložljiva finan čna sredstva 
Za prodajo razpoložljiva finan čna sredstva so neizvedena finan čna sredstva, ki so ozna čena za 
v to kategorijo ali niso razvrš čena v nobeno od drugih kategorij. Razvrš čena so bodisi kot 
kratkoročna bodisi kot dolgoro čna sredstva glede na časovno obdobje, v katerem jih EU 
namerava odtujiti. Naložbe v nekonsolidirane subj ekte in druge kapitalske naložbe (npr. posli 
rizičnega kapitala), ki se ne obra čunajo po kapitalski metodi, so prav tako razvrš čene kot za 
prodajo razpoložljiva finan čna sredstva. 
 
Začetno pripoznanje in merjenje  
Nakup in prodaja finan čnih sredstev po pošteni vrednos ti skozi poslovni izid, finan čnih 
naložb v posesti do zapadlosti v pla čilo in za prodajo razpoložljivih finan čnih sredstev se 
pripoznata na datum trgovanja – datum, na kate rega se Evropska unija zaveže, da bo kupila ali 
prodala sredstvo. Posojila se pripoznajo, ko se  posojilojemalcu nakažejo denarna sredstva. 
Finančni instrumenti se na za četku pripoznajo po pošteni vrednosti, pove čani za stroške posla 
za vsa finan čna sredstva, ki niso izkazana po pošt eni vrednosti skozi poslovni izid. Finan čna 
sredstva, izkazana po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, se na za četku pripoznajo po pošteni 
vrednosti, stroški posla pa se knjižijo v breme izkaza poslovnega izida. 
 
Poštena vrednost finan čnega sredstva pri za četnem pripoznanju je obi čajno cena posla (tj. 
poštena vrednost prejetega pla čila). Kadar pa se odobri dolgoro čno brezobrestno posojilo ali 
posojilo z obrestmi, nižjimi od tržnih, se lahko  njegova poštena vrednost oceni kot sedanja 
vrednost vseh prihodnjih denarnih prejemkov, diskontirana po prevladujo či tržni obrestni meri 
za podoben instrument s podobno bonitetno oceno.  
 
Za posojila, odobrena iz izposojenih finan čnih sredstev (t.i. „vzajemni“ posli), so razlike med 
pogoji in zneski dajanja in najemanja posojil neznatne in se možnost „oportunitetnih stroškov“ ne uporablja, saj EU ne sme vlaga ti denarja na kapitalski h trgih. Iz navedenih 
razlogov se ta posojila izmerijo glede na njihov nominalni znesek. Transakcijski stroški, ki jih 
ima EU in ki se potem prenesejo v breme upravi čenca do posojila, se pripoznajo neposredno v 
izkazu poslovnega izida. 
 
SL 27   SL  
Pripoznanje finan čnih instrumentov se odpravi, kadar pravice do prejemanja denarnih tokov 
od naložb pote čejo ali so se prenesle ter je  Evropska unija prenesla ve čino vseh tveganj in 
koristi, povezanih z lastništvom. 
 
Poznejše merjenje  
Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi posl ovni izid so pozneje izkazana po pošteni 
vrednosti. Dobi čki in izgube, ki izhajajo iz spreme mb poštene vrednosti kategorije „finan čna 
sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid“, so vklju čeni v izkaz poslovnega izida v 
obdobju, v katerem so nastali. 
 
Posojila in terjatve ter finan čne naložbe v posesti do zapadlosti v pla čilo so izkazane po 
odplačni vrednosti po metodi efekti vnih obresti. Kadar so posojila odobrena iz izposojenih 
finančnih sredstev, se za dana in najeta posojil a uporablja ista efektivna obrestna mera, saj 
imajo ta posojila zna čilnosti „vzajemnih“ poslov in so raz like med pogoji in zneski dajanja in 
najemanja posojil neznatne. Transakcijski stroški,  ki jih ima EU in ki se potem prenesejo v 
breme upravi čenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu poslovnega izida. 
 
Za prodajo razpoložljiva finan čna sredstva so pozneje izka zana po pošteni vrednosti. Dobi čki 
in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti za prodajo razpol ožljivih sredstev se 
pripoznajo v rezervi za pošteno vrednost. Kadar so sredstva, ki so razvrš čena kot razpoložljiva 
za prodajo, prodana ali oslabljena, se nabrani popravki poštene vrednosti, ki so bili prej pripoznani v rezervi za pošteno vrednost, pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Obresti na za prodajo razpoložljiva finan čna sredstva, izra čunane po metodi efektivnih obresti, se 
pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Dividende na za proda jo razpoložljive kapitalske 
instrumente se pripoznajo, ko se ugotovi pravica EU do prejema pla čila. 
Poštene vrednosti naložb, ki kotirajo na delujo čih trgih, temeljijo na trenutnih ponujenih 
nakupnih cenah. Če trg za finan čno sredstvo (in za vrednostne papirj e, ki ne kotirajo na borzi) 
ne deluje, Evropska unija dolo či pošteno vrednost z uporabo me tod vrednotenja. Te obsegajo 
uporabo zadnjih premišljenih poslov, sklicevan je na druge instrumente, ki imajo podobne 
bistvene zna čilnosti, analizo diskontiranih denarnih tokov, modele za dolo čanje vrednosti 
opcij in druge tehnike vrednotenja, ki jih obi čajno uporabljajo udeleženci na trgu.  
Kadar poštene vrednosti naložb v kapitalske inst rumente, ki nimajo objavljene tržne cene na 
delujočem trgu, ni mogo če zanesljivo izmeriti, se te naložbe vrednotijo po nabavni vrednosti, 
zmanjšani za izgube zaradi oslabitve. 
 
Oslabitev finan čnih sredstev 
 
Evropska unija ob vsakem datumu bilance stanja  oceni, ali obstajajo ne pristranski dokazi, da 
je finančno sredstvo oslabljeno. Finan čno sredstvo oslabi in izgube zaradi oslabitve nastanejo 
samo takrat, ko obstajajo nepristranski dokazi o oslabitvi zaradi dogodkov, ki so nastopili po 
začetnem pripoznanju sredstva, in  ti škodni dogodki vplivajo na ocenjene prihodnje denarne 
tokove finan čnega sredstva, ki jih je mogo če zanesljivo oceniti. 
 
SL 28   SL  
(i)Sredstva, izkazana po odpla čni vrednosti 
Če obstajajo nepristranski dokazi, da je pri posojilih  in terjatvah ali finan čnih naložbah v 
posesti do zapadlosti v pla čilo, izkazanih po odpla čni vrednosti, nastala izguba zaradi 
oslabitve, se njen znesek izmeri kot razlik a med knjigovodsko vrednostjo sredstva in sedanjo 
vrednostjo ocenjenih prihodnjih denarnih tokov (ra zen prihodnjih kreditnih izgub, ki še niso 
nastale), diskontiranih po izvirn i efektivni obrestni meri finan čnega sredstva. Knjigovodska 
vrednost sredstva se zmanjša, znesek izgube pa se pripozna v izk azu poslovnega izida. Če ima 
posojilo ali finan čna naložba v posesti do zapadlosti v pla čilo spremenljivo obrestno mero, se 
kot diskontna stopnja za merjenje morebitne izgube zaradi oslabitve uporabi trenutna 
efektivna obrestna mera, dolo čena s pogodbo. Izra čun sedanje vrednosti ocenjenih prihodnjih 
denarnih tokov zavarovanih finan čnih sredstev odraža denarne tokove, ki bi lahko nastali 
zaradi zasega premoženja, zmanjšane za stroške pridobitv e in prodaje varš čine, ne glede na to, 
ali je zaseg verjeten. Če se v poznejšem obdobju znesek izgube  zaradi oslabitve zmanjša in je 
mogoče to zmanjšanje nepristransko poveza ti z dogodkom, ki se zgodi po pripoznanju 
oslabitve, se prej pripoznana izguba zaradi oslabitve razveljavi  skozi izkaz poslovnega izida. 
 
(ii) Sredstva, izkazana po pošteni vrednosti 
Kadar so kapitalske naložbe razvrš čene kot razpoložljive za pr odajo, se pri ugotavljanju 
oslabitve vrednostnih papirjev upošteva znatno ali stalno (dolgotrajnejše) zmanjšanje poštene 
vrednosti vrednostnega papirj a pod njegovo nabavno vrednost. Če obstajajo kakršni koli taki 
dokazi glede za prodajo razpoložljivih finan čnih sredstev, se nabrana izguba, izmerjena kot 
razlika med nabavno vrednostjo in trenutno po šteno vrednostjo, zmanjšana za morebitne 
izgube zaradi oslabitve zadevnega finan čnega sredstva, ki so bile prej pripoznane v izkazu 
poslovnega izida, črtajo iz rezerv in pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Izgube zaradi 
oslabitve, ki se pripoznajo v izkazu poslovnega izida v zvezi s kapitalski mi instrumenti, se ne 
razveljavijo skozi iz kaz poslovnega izida. Če se v poznejšem obdobju poštena vrednost 
dolžniškega instrumenta, razvrš čenega kot razpoložlj ivega za prodajo, pove ča in je mogo če to 
povečanje nepristransko povezati z dogodkom, ki se zgodi po pripoznanju izgube zaradi 
oslabitve, se izguba zaradi  oslabitve razveljavi skoz i izkaz poslovnega izida. 
 
1.5.6 Zaloge 
Zaloge so izkazane po nabavni vrednosti ali čisti iztržljivi vrednosti, pri čemer se upošteva 
nižja od obeh vrednosti. Na bavna vrednost se dolo či po metodi „prvi noter,  prvi ven“ (FIFO). 
Nabavna vrednost dokon čanih proizvodov in nedokon čane proizvodnje zajema stroške 
surovin in lastne delovne sile ter druge ne posredno pripisljive stroške in z njimi povezane 
splošne proizvodne stroške (na podlagi obi čajne delovne zmogljivosti). Čista iztržljiva 
vrednost je ocenjena prodajna cena v re dnem poslovanju, zmanjšana za stroške dokon čanja in 
odhodke za prodajo. Kadar se zaloge hranijo za brezpla čno distribucijo ali distribucijo po 
simbolični ceni, se izmerijo po nabavni vrednosti ali dnevni nadomestitveni vrednosti, pri 
čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Dne vna nadomestitvena vrednost so stroški, ki bi 
jih imela Evropska unija za pridobitev sredstva na datum poro čanja. 
 
1.5.7 Zneski predhodnega financiranja 
 
SL 29   SL Predhodno financiranje je pla čilo, katerega namen je upravi čencu zagotoviti denarni 
predujem, tj. likvidna sredst va. Lahko je razdeljeno v ve č plačil v obdobju, ki je dolo čeno v 
danem sporazumu o predhodnem financiranju. Likvi dna sredstva ali predujem se povrnejo ali 
porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, dolo čenem v sporazumu. Če 
upravičenec nima upravi čenih odhodkov, mora predujem v okvi ru predhodnega financiranja 
vrniti Evropski uniji. Znesek predhodnega fina nciranja se zmanjša (v celoti ali delno) s 
priznanjem upravi čenih stroškov in vrnjenih zneskov, tako d obljeni znesek pa se pripozna kot 
odhodek. 
 
Ob koncu leta se neobra čunani zneski predhodnega financiranja vrednotijo po prvotnih 
plačanih zneskih, zmanjšanih za: vrnjene zneske, obra čunane upravi čene zneske, ocenjene 
upravičene zneske, ki ob koncu leta še niso obra čunani, in zmanjšanja vrednosti. 
 
Obresti na predhodno financiranje  se pripoznajo, ko se nate čejo, v skladu z dolo čbami 
ustreznega sporazuma. Ob koncu leta se na podlagi najzanesljivejših podatkov pripravi ocena prihodkov od nate čenih obresti in se vklju či v bilanco stanja. 
 
1.5.8 Terjatve 
Terjatve so izkazane po prvotnem znesku, zmanjš anem za delni odpis zaradi oslabitve. Delni 
odpis zaradi oslabitve terjatev se ugotovi, kadar obstaja nepr istranski dokaz, da Evropska 
unija ne bo mogla izterjati vseh zapadlih zneskov po prvotnih pogojih za terjatve. Znesek 
delnega odpisa je razl ika med knjigovodsko vrednostjo sred stva in njegovo nadomestljivo 
vrednostjo, ki ustreza sedanji vrednosti pri čakovanih prihodnjih de narnih tokov, diskontirani 
po tržni obrestni meri za podobne posojilojemalce. Znesek delnega odpisa se pripozna v izkazu poslovnega izida. Pripozna se tudi splošni delni odpis za neporavnane naloge za 
izterjavo, ki še niso zaj eti v posebnem delnem odpisu. Glej tudi pojasnilo 1.5.14  spodaj glede 
obravnave kratkoro čno nezara čunanih prihodkov ob koncu leta. 
 
1.5.9 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 
Denarna sredstva in njihovi ustrezniki so finan čni instrumenti in so opredeljeni kot 
kratkoročna sredstva. Zajemajo gotovino v blagajni, ban čne depozite na odpoklic, druge 
kratkoročne visoko likvidne naložbe s prvotno zap adlostjo treh mesecev ali manj in 
prekoračitve pozitivnega stanja na ban čnem računu. 
 
1.5.10 Prejemki zaposlenih 
Pokojninske obveznosti 
Evropska unija upra vlja pokojninske na črte z dolo čenimi izpla čili. Osebje prispeva iz svojih 
plač tretjino pri čakovanih stroškov pokojnin, vendar se ta obveznost ne financira sproti. 
Obveznost, ki se pripozna v bilanci stanja za pokojninske na črte z dolo čenimi izpla čili, je 
sedanja vrednost obveznosti iz naslova vnaprej dolo čenih pokojnin na datum bilance stanja. 
Obveznost iz naslova vnaprej dolo čenih pokojnin izra čunajo aktuarji po metodi predvidenih 
kreditnih to čk (projected unit credit method). Sedanj a vrednost obveznosti iz naslova vnaprej 
 
SL 30   SL določenih pokojnin se dolo či z diskontiranjem ocenjenih prihodnjih denarnih odtokov po 
obrestnih merah za državne obveznice, ki so  izražene v valuti, v kateri bodo pokojnine 
izplačane, in katerih roki zapadlosti so podobni rokom zapadlosti z njimi povezane 
pokojninske obveznosti. 
 
Aktuarski dobi čki in izgube, ki izhajajo iz izkustvenih prilagoditev in sprememb aktuarskih 
predpostavk, se takoj pripoznajo v izkazu poslovn ega izida. Stroški pret eklega službovanja se 
takoj pripoznajo v izkazu poslovnega izida, če spremembe pokojninskega na črta niso odvisne 
od tega, da morajo zaposleni osta ti v delovnem razmerju še dolo čen čas (čas, potreben za 
prehod upravi čenosti do pokojnine na upravi čenca). V tem primeru se stroški preteklega 
službovanja amortizirajo po metodi enakomernega časovnega amortiziranja v obdobju, 
potrebnem za prehod upravi čenosti do pokojnine na upravi čenca. 
 
Pozaposlitveni prejemki iz na slova zdravstvenega zavarovanja 
Evropska unija zagotavlja svojim zaposlenim zdravstveno zavarovanje , in sicer v obliki 
povračila zdravstvenih stroškov. Za teko če upravljanje je bil us tanovljen poseben sklad 
(skupni sistem zdravstvenega zavarovanja). Do sredstev tega sistema so upravi čeni sedanji 
zaposleni, upokojenci, vdovci in njihovi vzdrževanci. Prejem ki, dodeljeni „nedejavnim 
osebam“ (upokojencem, sirotam itd.) so razvrš čeni kot „pozaposlitveni prejemki zaposlenih“. 
Glede na naravo teh prejemkov je potreben aktuarski izra čun. Obveznost v bilanci stanja je 
določena na podobni osnovi kot za pokojni nske obveznosti (glej zgoraj). 
 
1.5.11 Rezervacije 
Rezervacije se pripoznajo, kadar ima Evropska  unija pravno ali posredno obvezo do tretjih 
oseb zaradi preteklih dogodkov, kadar je verjet no, da bo za poravnavo o bveze potreben odtok 
sredstev, in kadar se lahko znesek zanesljivo oc eni. Rezervacije se ne pripoznavajo za izgube 
iz prihodnjega poslovanja. Znesek reze rvacij je najboljša ocena odhodkov, ki bodo po 
pričakovanjih potrebni za poravnavo sedanje obveze na datum poro čanja. Kadar rezervacija 
zajema ve čje število postavk, se obveza oceni z ovrednot enjem vseh možnih izidov glede na z 
njimi povezane verjetnosti (metoda „pri čakovane vrednosti“). 
 
1.5.12 Finan čne obveznosti 
Finančne obveznosti so razvrš čene kot finan čne obveznosti po pošteni vrednosti skozi 
poslovni izid ali kot finan čne obveznosti, izkazane po odpla čni vrednosti (najeta posojila). 
Najeta posojila sestavljajo posojila, najeta pri kreditnih institucijah, in dolgovi, dokazljivi s 
potrdili. Na za četku se pripoznajo po pošteni vr ednosti, ki ustreza njihovemu čistemu 
prihodku (poštena vrednost prejetih pla čil), brez nastalih stroškov  posla, pozneje pa se 
izkažejo po odpla čni vrednosti po metodi efektivnih obr esti; morebitne razlike med prihodki 
brez stroškov posla in odkupno vrednostjo se pr ipoznajo v izkazu poslovnega izida med 
trajanjem najema posojil po me todi efektivnih obresti.  
 
Razvrščene so kot dolgoro čne obveznosti, razen kadar je zapadlost manj kot 12 mesecev po 
datumu bilance stanja. Za posojila, odobrena iz izposojenih finan čnih sredstev, metode 
efektivnih obresti na podlagi premislekov o pomembnosti ni mogo če uporabljati za dana in 
 
SL 31   SL najeta posojila. Stroški posla, ki jih ima Evrops ka unija in ki se potem prenesejo v breme 
upravičenca do posojila, se pripoznajo nepos redno v izkazu poslovnega izida. 
 
Finančne obveznosti, razvrš čene po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, vklju čujejo 
izvedene finan čne instrumente, kadar je nji hova poštena vrednost negativna. Ra čunovodsko 
se obravnavajo na enak na čin kot finan čna sredstva po pošteni vre dnosti skozi poslovni izid, 
glej pojasnilo 1.5.5. 
 
1.5.13 Obveznosti iz poslovanja 
Znaten del obveznosti EU iz poslovanja ni  povezan z nabavo blaga ali storitev, temve č so to 
neplačani zahtevki za povra čilo stroškov upravi čencev do subvencij ali drugih sredstev EU. 
Ko je prejet zahtevek za povra čilo stroškov, se izkažejo kot obveznosti iz poslovanja za 
zahtevani znesek, po preverit vi pa jih ustrezni finan čni posredniki priznajo kot upravi čene. V 
tej fazi se vrednotijo po priznanem in upravi čenem znesku. 
Obveznosti iz poslovanja, ki izhajajo iz nabave  blaga in storitev, se pripoznajo ob prejemu 
računa za prvotni znesek, ustrezn i odhodki pa se vknjižijo v ra čunovodske izkaze ko je blago 
dobavljeno oziroma so storitve opravljene  ter jih Evropska unija sprejme. 
 
1.5.14 Aktivne in pasivne časovne razmejitve 
V skladu z ra čunovodskimi pravili Evropske unije se posli in dogodki pripoznajo v 
računovodskih izkazih v obdobju, na katero  se nanašajo. Ob koncu obra čunskega obdobja se 
kratkoročno vnaprej vra čunani odhodki pripoznajo na podlagi ocenjenega zneska obveznosti 
prenosa za zadevno obdobje. Kratkoro čno vnaprej vra čunani odhodki se izra čunajo v skladu s 
podrobnimi operativnimi in prakti čnimi smernicami, ki jih je izdala Komisija in katerih 
namen je zagotoviti, da ra čunovodski izkazi pr ikazujejo resni čno in pošteno sliko. 
 
Tudi prihodki se obra čunajo v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu leta, če račun še ni 
izdan, EU pa je že opravila zadevno storitev  ali dobavila zadevno bl ago oziroma obstaja 
pogodbeni sporazum (na podlagi sklic evanja na pogodbo), se v ra čunovodskih izkazih 
pripoznajo ustrezni kratkoro čno nezara čunani prihodki. 
 
Poleg tega se ob koncu leta, če je račun izdan, zadevne storitve pa še niso bile  opravljene 
oziroma zadevno blago ni bilo dobavljeno, pri hodki odložijo in pripoznajo v poznejšem 
obračunskem obdobju. 
 
1.6 IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA 
 
1.6.1 Prihodki 
Prihodki iz nemenjalnih poslov 
 
SL 32   SL V to postavko spada velika ve čina prihodkov EU, ki zajemajo predvsem neposredne in 
posredne davke ter zneske lastnih sredstev. Poleg davkov lahko Evropska unija prejeme tudi 
plačila od drugih strank, kot so da jatve, globe in donacije. 
 
Sredstva iz naslova BND in sredstva iz naslova DDV  
Prihodki se pripoznajo za obdobje, za katero Evropska unija vpokli če sredstva od držav članic 
in zahteva njihove prispevke. Izmerijo se gled e na vpoklicani znesek. Ker sredstva iz naslova 
DDV in BND temeljijo na ocenah podatkov za zadevno prora čunsko leto, se lahko popravijo, 
kadar se pojavijo spremembe, dokler države članice ne izdajo kon čnih podatkov. U činek 
spremembe ocene se vklju či, ko se dolo ča čisti presežek ali primanjkljaj za obdobje, v 
katerem se je pojavila sprememba. 
 
Tradicionalna lastna sredstva  
Terjatve in z njimi povezani prihod ki se pripoznajo, ko so od držav članic prejeta ustrezna 
mesečna poročila o računih A (ki vklju čujejo izterjane dajatve te r zapadle zneske, ki so 
zajamčeni in se ne izpodbijajo). Na datum poro čanja se prihodki, ki jih države članice zberejo 
za zadevno obdobje, vendar še niso izpla čani Evropski uniji, ocenijo in pripoznajo kot 
kratkoročno nezara čunani prihodki. Četrtletna poro čila o računih B (ki vklju čujejo neizterjane 
in nezajam čene dajatve ter zajam čene zneske, ki jih dolžnik izpodbija), prejeta od držav 
članic, se pripoznajo kot prihodki, zmanjšan i za stroške zbiranja, do katerih so države članice 
upravičene (25 %). Poleg tega se v izkazu poslovne ga izida pripozna zm anjšanje vrednosti za 
znesek ocenjene vrzeli pri izterjavah. 
 
Globe  
Prihodki od glob se pripozna jo, ko je sprejeta odlo čitev EU o naložitvi gl obe in se ta uradno 
sporoči naslovniku. Če obstajajo dvomi glede dolgoro čne plačilne sposobnosti podjetja, se 
pripozna zmanjšan je vrednosti upravi čenosti. Po odlo čitvi o naložitvi globe imajo dolžniki na 
voljo dva meseca od datuma obvestila o zadevni odlo čitvi: 
– da priznajo to odlo čitev; v tem primeru morajo pla čati globo v za to dolo čenem 
roku in EU dokon čno pobere zadevni znesek, 
– ali da ne priznajo te odlo čitve; v tem primeru vložijo pritožbo v skladu s pravom 
EU.  
Vendar je treba tudi v primeru pritožbe glavnico globe pla čati v predpisanem trimese čnem 
roku, saj pritožba ni ma odložilnega u činka (člen 242 Pogodbe ES), ali pa  se lahko v nekaterih 
okoliščinah in na podlagi privolitve ra čunovodje Komisije namesto tega predloži ban čno 
jamstvo za zadevni znesek. 
 
Če se podjetje pritoži zoper odlo čitev in je že za časno plačalo globo, je znesek razkrit kot 
pogojna obveznost. Ker pa pritožba naslovnika zoper odlo čitev EU nima odložilnega u činka, 
se prejeta denarna sredstva upo rabijo za poravnavo terjatve. Če se namesto pla čila prejme 
jamstvo, se globa še naprej  obravnava kot terjatev. Če se zdi verjetno, da Splošno sodiš če ne 
bo odločilo v prid EU, se pripozna rezerva cija za kritje tega tveganja. Če je bilo namesto tega 
 
SL 33   SL dano jamstvo, se neporavnana terjatev ustrez no delno odpiše. Skupne obr esti, ki jih prejme 
Evropska unija na ban čnih računih, na katera se na kazujejo prejeta pla čila, se pripoznajo kot 
prihodki, morebitne pogojne obv eznosti pa se ustrezno pove čajo. 
 
Prihodki iz menjalnih poslov 
Prihodki od prodaje blaga in stor itev se pripoznajo, ko se ve čina tveganj in koristi, povezanih 
z lastništvom blaga, prenese na kup ca. Prihodki, povezani s poslom, ki vklju čuje opravljanje 
storitev, se pripoznajo glede na stopnjo dokon čanosti posla na datum poro čanja. 
 
Prihodki od obresti in odhodki za obresti 
Prihodki od obresti in odhodki za ob resti se pripoznajo v izkazu poslovnega izida po metodi 
efektivnih obresti. To je metoda izra čunavanja odpla čne vrednosti finan čnega sredstva ali 
finančne obveznosti in dodeljevanja prihodkov od obresti ali odhodkov za obresti v zadevnem 
obdobju. Pri izra čunavanju efektivne obrestne mere Evr opska unija oceni denarne tokove ob 
upoštevanju vseh pogodbenih pogojev finan čnega instrumenta (na primer možnosti 
predplačila), ne upošteva pa prihod njih kreditnih izgub. Izra čun vključuje vse provizije in 
točke, plačane ali prejete med pogodbenicama, ki so sestavni del efekti vne obrestne mere, 
stroške posla ter vse druge premije ali popuste. 
 
Ko se finan čno sredstvo ali skupina podobnih finan čnih sredstev delno odpiše kot posledica 
izgube zaradi oslabitve, se pri hodki od obresti pripoznajo po obres tni meri, ki se uporablja za 
diskontiranje prihodnjih denarnih tokov za namene merjenja izgube zaradi oslabitve. 
 
Prihodki od dividend 
Prihodki od dividend se pr ipoznajo, ko se ugotovi pravica do prejema pla čila. 
 
1.6.2 Odhodki 
Odhodki za menjalne posle, ki na stanejo pri nabavi bl aga ali storitev, se  pripoznajo, ko so 
dobave opravljene in jih Evropska unija spre jme. Vrednotijo se po nabavni vrednosti. 
Odhodki za nemenjalne posle so zna čilni za Evropsko unijo in zajemajo ve čino njenih 
odhodkov. Nanašajo se na prenos na upravi čence in so lahko treh vrst: upravi čenosti, prenosi 
po pogodbi ter subvencije, prispevki in donacije po lastnem preudarku. 
 
Prenosi se pripoznajo kot odhodki v obdobju, v katerem so nastali dogodki, ki so povzro čili 
prenos, če obstaja uredba (finan čna uredba, kadrovski predpisi ali druge uredbe), ki dovoljuje 
naravo prenosa, ali je podpisana  pogodba, ki dovoljuje prenos, če upravičenec izpolnjuje 
morebitna merila za upravi čenost, in če je mogo če zadovoljivo oceniti znesek. 
 
Kadar je prejet zahtevek za pla čilo ali povra čilo stroškov, ki izpolnjuje merila za pripoznanje, 
se pripozna kot odhodek za upravi čen znesek. Ob koncu leta se nastali upravi čeni odhodki, ki 
 
SL 34   SL so že dolgovani upravi čencem, vendar še niso prijavljeni, ocenijo in izkažejo kot kratkoro čno 
vnaprej vra čunani odhodki. 
 
1.7 POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI 
 
1.7.1 Pogojna sredstva  
Pogojno sredstvo je možno sredstvo, ki izhaja  iz preteklih dogodkov in katerega obstoj se 
potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali ve č negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v 
celoti pod nadzorom Evropske unije. Pogojno sredstvo se razkrije, ko je  pritok gospodarskih 
koristi ali možnih storitev verjeten. 
 
1.7.2 Pogojne obveznosti  
Pogojna obveznost je možna obveza , ki izhaja iz preteklih do godkov in katere obstoj se potrdi 
le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali ve č negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod 
nadzorom Evropske unije; ali sedanja obveza, ki izhaja iz preteklih dogodkov, vendar se ne pripozna, ker ni verjetno, da bo za por avnavo obveze potreben odtok dejavnikov, ki 
omogočajo gospodarske koristi ali možne storitve, ali, v redkih okoliš činah, ko zneska obveze 
ni mogoče izmeriti dovolj zanesljivo. 
 
SL 35   SL 2. POJASNILA  K BILANCI  STANJA 
 
DOLGORO ČNA SREDSTVA 
 
2.1 NEOPREDMETENA OSNOVNA SREDSTVA 
v mio. EUR 
Znesek 
  
Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2008 134 
Pridobitve 39 
Odtujitve (3) 
Prerazporeditve med kategorijami sredstev 0 
Druge spremembe 1 
 
Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2009  171 
 
Nabrana amortizacija na dan 31. decembra 2008 78 
Stroški amortizacije za zadevno leto 22 
Odtujitve (1) 
Prerazporeditve med kategorijami sredstev 0 
Druge spremembe 0 
 
Nabrana amortizacija na dan 31. decembra 2009  99 
 
Neto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2009  72 
Neto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2008 56 
 
Zneski se nanašajo predvsem na ra čunalniško programsko opremo. 
 
2.2 OPREDMETENA OSNOVNA SREDSTVA 
 
V nekaterih državah vrednosti zemljiš ča ni mogo če ločiti od vrednosti zgradbe, saj je bilo 
oboje kupljeno kot celota. Vrednost zemljiš ča, ki ni predmet amortizacije, se ne oceni lo čeno, 
razen če to postane nujno, tj. za naknadne od hodke, kot je gradnja nove nepremi čnine ali 
delna prodaja. 
 
Sredstva, povezana s Skupno evropsko geostaci onarno navigacijsko storitvijo (EGNOS), so 
bila leta 2009 prenesena na Komisijo in so vklju čena v opredmetena osnovna sredstva na dan 
31. decembra 2009. Čista knjigovodska vrednost teh sr edstev na navedeni dan znaša 
11 milijonov EUR (bruto vrednost 40 milijonov EUR, zmanjšana za skupno vrednost amortizacije v višini 29 milijonov EUR). 
 
SL 36   SL  OPREDMETENA OSNOVNA SREDSTVA  
 v mio. EUR 
Zemljišča Naprave Pohištvo Računalniška Druga 
opredmetenaFinančni 
najemi  Sredstva v  SKUPAJ  
in stavbe in oprema in vozila strojna oprema sredstva  gradnji   
        
         
Bruto knjigovodska vrednost na dan 
31. decembra 2008 3 902 368 205 466 151 2 621 122 7 835 
Pridobitve 39 89 20 57 17 29 141 392 
Odtujitve (1) (15) (20) (56) (6) 0 0 (98) 
Prerazporeditve med kategorijami sredstev 31 (2) 0 0 3 0 (32) 0 
Druge spremembe 1 20 10 8 17 5 0 61 
        
Bruto knjigovodska vrednost na dan 
31. decembra 2009  3 972 460 215 475 182 2 655 231 8 190 
        
Nabrana amortizacija na dan 31.  decembra 2008 1 616 300 149 349 92 448  2 954 
Stroški amortizacije za zadevno leto 127 66 16 60 17 163  449 
Odpis amortizacije 0 0 0 (2) 0 0  (2) 
Odtujitve (1) (13) (14) (52) (5) 0  (85) 
Prerazporeditve med kategorijami sredstev 0 (1) 0 0 1 0  0 
Druge spremembe 0 3 4 4 3 1  15 
        
Nabrana amortizacija na dan 31. decembra 
2009  1 742 355 155 359 108 612  3 331 
        
ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA  
DAN 31. DECEMBRA 2009  2 230 105 60 116 74 2 043 231 4 859 
ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA  
DAN 31. DECEMBRA 2008  2 286 68 56 117 59 2 173 122 4 881 
 
SL 37   SL Stroški, ki jih je treba še pla čati v zvezi s finan čnimi najemi in podobnimi upravi čenostmi, so v bilanci stanja prikazani pri dolgoro čnih in kratkoro čnih 
obveznostih (glej tudi pojasnili 2.15 in 2.18.1 ). Razčlenitev teh stroškov: 
Finančni najemi v mio. EUR 
 
Prihodnji zneski, ki jih bo treba pla čati Vrednost 
skupaj Naknadni 
odhodki za 
sredstva Vrednost 
sredstva 
 Amortizaci ja Opis Kumulativni 
stroški (A) 
< 1 
leto > 1 leto > 5 let Obveznost 
skupaj (B) A+B (C) A+B+C (E) Čista 
knjigovod
ska 
vrednost 
=A+B+C+
E 
Zemljišča in zgradbe 785 51 257 1 465 1 773 2 558 61 2 619 (598) 2 021 
Druga opredmetena sredstva  14 8 13 1 22 36 0 36 (14) 22 
Skupaj na dan 31.12.2009 799 59 270 1 466 1 795 2 594 61 2 655 (612) 2 043 
Skupaj na dan 31.12.2008 738 52 250 1 520 1 822 2 560 61 2 621 (448) 2 173 
 
 
SL 38   SL 2.3 DOLGORO ČNE FINAN ČNE NALOŽBE 
   v mio. EUR
  Pojasn
ilo 31.12.2009 31.12.2008 
Deleži v pridruženih subjektih  2.3.1 382 278 
Deleži v skupnih podjetjih  2.3.2 196 145 
Jamstveni sklad 2.3.3 1 240 1 091 
Za prodajo razpoložljiva sredstva 2.3.4 561 564 
Naložbe skupaj  2 379 2 078 
 
Ta postavka vklju čuje naložbe, katerih namen je podpirati dejavnosti EU. Vklju čuje tudi čista 
sredstva Jamstvenega sklada. 
 
2.3.1 Deleži v pridruženih subjektih 
   v mio. EUR
  EIS ARTEMIS  Čisto nebo  Skupaj 
Znesek na dan 31. decembra 2008 278 0 0 278 
Pridobitve 26 10 75 111 
Delež čistega 
presežka/(primanjkljaja) (2) (3) (1) (6) 
Drugo gibanje lastniškega kapitala  (1) 0 0 (1) 
Znesek na dan 31. decembra 2009  301 7 74 382 
 
Deleži v pridruženih subjektih se obra čunajo po kapitalski metodi – za ve č informacij glej 
pojasnilo 1.3. EU je na podlagi njenih deležev v pridruženih subjektih mogo če pripisati 
naslednje knjigovodske vrednosti:  
   v mio. EUR
   31.12.2009 31.12.2008 
Sredstva   420 295 
Obveznosti   (38) (17) 
Prihodki  17 23 
Presežek/(primanjkljaj)   (6) 10 
 
Evropski investicijski sklad (EIS) 
Evropski investicijski sklad (EIS) je finan čna institucija Evropske unije, specializirana za 
zagotavljanje rizi čnega kapitala in jamstev za MSP. Na dan 31. decembra 2009 je Komisija 
vpisala skupni znesek v višini 861 milijonov EUR (od vsega 2 940 milijonov EUR) osnovnega kapitala za EIS. To pomeni 29,29 % skupnega osnovnega kapitala EIS. Komisija 
je vplačala 20 %, razlika nevpoklicanega kapitala pa je znašala 689 milijonov EUR – glej tudi 
pojasnilo 5.13.2 . Po sporazumu med Komisijo in Evropsko investicijsko banko (EIB), 
podpisanem leta 2005, ima Komisija pravico, da lahko kadar koli proda svoje delnice EIB po 
ceni, ki ustreza vrednotenju EIS, deljenemu s skupnim številom izdanih delnic.  Vrednost 
prodajne možnosti je blizu ni č, saj je formula, uporabljena za dolo čanje prodajne cene delnic, 
podobna formuli, uporabljeni za dolo čanje čistega lastniškega kapitala  EIS. Tako je delež EU 
ovrednoten na 29,29 % čistih sredstev EIS, kar je na  dan 31. decembra 2009 znašalo 
 
SL 39   SL 301 milijon EUR (leta 2008: 278 milijonov EUR), od tega se 2 milijonov EUR nanaša na 
rezultat za leto 2009 (izguba). Leta 2009 je bila  prejeta dividenda v višini 4 milijonov EUR v 
zvezi s prora čunskim letom 2008. 
Skupne tehnološke pobude 
Javno-zasebna partnerstva v oblik i skupnih tehnoloških pobud, ki jih izvajajo skupna podjetja 
v smislu člena 171 Pogodbe, so bila ustanovljena za uresni čevanje ciljev lizbonske agende za 
rast in delovna mesta. Skupne tehnološke pobude so javno-zasebna partnerstva, vzpostavljena 
na evropski ravni za ob ravnavanje strateških podro čij, na katerih so r aziskave in inovacije 
bistvene za evropsko konkuren čnost. So nov element sedmega okvirnega programa za 
raziskave, tehnološki razvoj in  predstavitvene deja vnosti in podpirajo obsežnejše mednarodne 
raziskovalne dejavnosti. Združujejo zasebne in javne partnerje pri dolo čanju skupnih ciljev 
širšega družbenega pomena ter združevanju  financiranja in znanja za uresni čitev teh ciljev. 
Skupne tehnološke pobude so nov na čin sodelovanja za doseganje ciljev, ki so jih voditelji 
EU zastavili v lizbonski stra tegiji za rast in delovna mesta. V letu 2009 so za čele delovati prve 
tri skupne tehnološke pobude, in sicer  skupno podjetje ARTEMIS, skupno podjetje Čisto 
nebo, ki je opisano spodaj, in skupno podj etje IMI, ki je opisano v pojasnilu 2.3.2 . Čeprav sta 
ARTEMIS in Čisto nebo s pravnega vidika  skupni podjetji, ju je z ra čunovodskega vidika 
treba obravnavati kot pridružena subjekta, saj ima Komisija precejšen vpliv nad njima. 
 
Skupno podjetje ARTEMIS  
Subjekt je bil ustanovljen za iz vajanje tehnološke pobude na podro čju vgrajenih ra čunalniških 
sistemov skupaj z zasebnim sektorjem. Lastni ški delež Evropske unije, ki jo zastopa 
Komisija, je na dan 31. decembra 2009 znašal 100 % oz. 7 milijonov EUR. Najve čji okvirni 
prispevek EU znaša 420 milijonov EUR. 
 
Skupno podjetje Čisto nebo 
Namen ustanovitve tega subjekta je pospeši ti razvoj, potrjevanj e in predstavitev čistih 
tehnologij zra čnega prometa v EU, in zlasti vzpostav iti radikalno inovativen sistem zra čnega 
prometa, katerega cilj je zmanjšati vpliv zra čnega prometa na okolje. Lastniški delež 
Evropske unije, ki jo zastopa Komisija, je na dan 31. decembra 2009 znašal 99,41 % oz. 74 milijonov EUR. Najve čji okvirni prispevek EU temu podjetju znaša 800 milijonov EUR. 
 
2.3.2 Deleži v skupnih podjetjih 
 v mio. EUR
 Galileo  SESAR ITER  IMI Skupaj  
Znesek na dan 31.12. 
2008 0 103 42 0 145 
Pridobitve  0 28 39 81 148 
Delež čistega izida  0 (51) (46) 0 (97) 
Znesek na dan 31.12. 
2009 0 80 35 81 196 
 
 
SL 40   SL Deleži v skupnih podjetjih se obra čunajo po kapitalski metodi – za ve č informacij glej 
pojasnilo 1.3. EU je na podlagi njenih de ležev v skupnih podjetjih mogo če pripisati naslednje 
knjigovodske vrednosti: 
 
SL 41   SL  
   v mio. EUR
   31.12.2009 31.12.2008 
Dolgoročna sredstva   48 0 
Kratkoročna sredstva   192 154 
Dolgoročne obveznosti   0 0 
Kratkoročne obveznosti   (44) (9) 
Prihodki  72 37 
Odhodki   (169) (93) 
 
Skupno podjetje Galileo v likvidaciji 
Konec leta 2006 se je za skupno podjetje Galileo za čel postopek likvidacije, ki še ni kon čan. 
Čista sredstva skupnega podjetja Galileo v li kvidaciji so konec leta znašala 0 EUR. Ker 
subjekt leta 2009 ni bil dejaven in je bil še vedno v postopku likvidacije, niso nastali nobeni 
prihodki niti odhodki. Vrednost naložbe na da n 31. decembra 2009 (in 31. decembra 2008) je 
znašala 0 EUR, kar je naložba v višini 585 milijonov EUR, zmanjšana za delež nakopi čenih 
izgub v višini 585 milijonov EUR. 
 
Nadzorni organ za evropski GNSS (GSA), ag encija EU, ustanovljena leta 2004 in vklju čena v 
konsolidirani zaklju čni račun EU, je 1. januarja 2007 pr evzela odgovornost od skupnega 
podjetja Galileo. Z za četkom veljavnosti Uredbe (ES) št. 683/2008 je Komisija prevzela vlogo 
upravnika programov za evropski GNSS od GSA. Prenos teh dejavnosti in nalog z GSA na 
Komisijo je za čel učinkovati 1. januarja 2009.  
 
Skupno podjetje SESAR  
Cilj tega skupnega podjetja je zagotoviti po sodobitev evropskega sistema upravljanja 
zračnega prometa in hitro izvedbo osrednjega na črta za upravljanje zra čnega prometa v 
Evropi z usklajevanjem in združevanjem vs eh ustreznih raziskov alnih in razvojnih 
prizadevanj v EU. Na dan 31. decembra 2009 je lastniški delež Komisije v skupnem podjetju 
SESAR znašal 87,4 % oziroma 80 milijonov EUR (leta 2008: 103 milijone EUR). Skupni 
(okvirni) prispevek EU, ki je predvide n za skupno podjetje SESAR (za obdobje 2007 −2013), 
znaša 700 milijonov EUR. 
 
Mednarodna organizacija za fuzijsko energijo ITER (ITER)  
Mednarodna organizacija za fu zijsko energijo ITER vklju čuje EU ter Kitajsko, Indijo, Rusijo, 
Korejo, Japonsko in ZDA. Organizacija ITER je bila ustanovljena, da upravlja naprave ITER, 
spodbuja laboratorije, druge ustanove in osebje, ki sodelujejo pri programih članic za 
raziskave in razvoj fuzijske energije, pri izkoriš čanju naprav ITER, krepi javno razumevanje 
in sprejemanje fuzijske energije ter izvaja vse druge dejavnosti, ki so potrebne za doseganje 
njenega namena.  
 
Prispevek EU (Euratoma) za Mednarodno organizacijo za fuz ijsko energijo ITER je 
zagotovljen prek agencije Fu zija za energijo in vklju čuje tudi prispevke držav članic ter Švice. 
 
SL 42   SL Skupni prispevek je s pravnega vidika pris pevek Euratoma za organizacijo ITER, države 
članice in Švica pa nimajo lastniških deležev  v organizaciji ITER. Ker ima EU v pravnem 
smislu delež v skupnem podjetju Mednarodna orga nizacija za fuzijsko energijo ITER, ga 
mora pripoznati v konsolidiranem ra čunu. 
Na dan 31. decembra 2009 je lastniški delež Euratoma v organizaciji ITER znašal 47 % 
oziroma 35 milijonov EUR (leta 2008: 42 mili jonov EUR). Skupni (okvirni) prispevek 
Euratoma, ki je predviden za organizacijo ITER (obdobje 2007 −2041), znaša 7 649 milijonov 
EUR. 
 
Skupna tehnološka pobuda za inovativna zdr avila v okviru skupnega podjetja IMI 
Skupno podjetje IMI je kot tret ja skupna tehnološka pobuda za čelo delovati leta 2009, njegov 
namen pa je podpirati predkonkuren čne farmacevtske raziskave in razvoj v državah članicah 
in pridruženih državah, pri čemer si bo prizadevalo za pove čanje naložb v raziskave na 
biofarmacevtskem podro čju, ter spodbujati sodelovanje malih in srednje velikih podjetij 
(MSP) pri svojih dejavnostih. Lastniški delež Ev ropske unije, ki jo zastopa Komisija, je na 
dan 31. decembra 2009 znašal 99,1 % oz. 81 milijonov EUR. Najve čji okvirni prispevek EU 
znaša 1 milijardo EUR do 31. 12. 2017. 
 
2.3.3 Jamstveni sklad 
Čista sredstva Jamstvenega sklada  v mio. EUR 
 31.12.2009 31.12.2008 
Za prodajo razpoložljiva sredstva 1 050 887 
Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 191  205  
Sredstva skupaj 1 241 1 092 
Obveznosti skupaj (1) (1) 
Čista sredstva  1 240 1 091 
 
Jamstveni sklad za zunanje ukrepe  krije posojila, za katera da EU jamst vo na podlagi sklepa 
Sveta, zlasti posojila Evropske investicijske banke (EIB) zunaj Evropske unije in posojila v okviru makrofinan čne pomoči ter posojila Euratom zunaj Evr opske unije. Gre za dolgoro čni 
instrument, ki zajema vsa neodpla čana posojila, za katera jam či EU, in se zato lahko 
obravnava kot dolgoro čna naložba. To je razvidno iz dejs tva, da je zapadlost skoraj 76 % 
sredstev, razpoložljivih za prodajo, med 1 in 10 let. Sklad se financira s pla čili iz splošnega 
proračuna EU, ki so enaka 9 % vrednosti inves tiranega kapitala pos lov, prihodkov od obresti 
na investirana sredstva Sklada  in izterjanih zneskov v primer u zamude dolžnikov, za katere je 
Sklad že moral aktivirati svoje jamstvo. Presež ek ciljnega letnega znes ka se vrne v posebno 
postavko v izkazu prihodkov splošnega prora čuna EU.  
 
EU mora vklju čiti rezervo za jamstva za kr itje posojil tretjim državam. Namen te rezerve je 
kriti potrebe Jamstvenega sklada in po potrebi aktiviranih jamstev, ki presegajo razpoložljivi znesek v Skladu, tako da ti zneski lahko bremenijo prora čun. Ta rezerva v znesku 1 472 
milijonov EUR ustreza ciljnemu znesku v višini 9 % neodpla čanih posojil na dan 
31. decembra 2009. Čista sredstva Sklada so na dan 31. decembra 2009 znašala 
1 240 milijonov EUR. Razlika med čistimi sredstvi in zneskom rezerve ustreza znesku, ki ga 
je iz prora čuna EU treba pla čati Skladu, tj. 232 mili jonov EUR. Spremembe poštene vrednosti 
 
SL 43   SL pri portfelju za prodajo razpoložljivih dolžniš kih vrednostnih papirjev so bile leta 2009 
pripoznane v lastniškem kapitalu, in sicer v višini 16 milijonov EUR. Leta 2008 je ustrezni 
znesek znašal 15 milijonov EUR. 
 
2.3.4 Za prodajo razpoložljiva sredstva 
Ta postavka vklju čuje naložbe in udeležbe, ki so b ile nabavljene, da bi se upravi čencem 
pomagale razviti njihove poslovne dejavnosti. 
Dolgoročna za prodajo razpoložljiva sredstva  v mio. EUR
 EBOR Posli 
rizičnega 
kapitala Sklad za 
zagon pri 
ETF EFSE Drugo Skupaj 
Zneski na dan 31.12.2008 157 204 133 67 3 564 
Pridobitve  0 11 52 26 19 108 
Odtujitve/odtegnitve 0 (26) (4) 0 0 (30) 
Prenos revalorizacijskega 
presežka/(primanjkljaja) v 
lastniški kapital 0 (14) (14) 3 0 (25) 
Negativna te čajna razlika  0 (42) 0 0 0 (42) 
Izguba zaradi oslabitve 0 (1) (13) 0 0 (14) 
Zneski na dan 
31.12.2009 157 132 154 96 22 561 
 
Evropska banka za obnovo in razvoj (EBRD) 
Komisija je vpisala 3 % skupnega kapitala EBRD  v višini 20 milijard EUR. Na datum bilance 
stanja je vpoklicani kapital znašal 157 milijonov EUR in je bil v celoti pla čan. Neporavnana 
plačila nevpoklicanega kapitala znašajo 443 milijonov EUR (glej tudi pojasnilo 5.13.1 ). Ker 
EBRD ne kotira na nobeni borzi in glede na pogodbene omejitve, vklju čene v statut EBRD, ki 
se med drugim nanašajo na prodajo deležev, omejeno na nabavno vrednost in dovoljeno samo 
obstoječim delničarjem, se delež Komisije vrednoti po nabavni vrednosti, zmanjšani za 
morebitne delne odpise zaradi oslabitve. 
 
Posli rizičnega kapitala 
V okviru poslov rizi čnega kapitala so zneski odobreni finan čnim posrednikom za financiranje 
kapitalskih naložb. Upravlja jih Evropska i nvesticijska banka, financirajo pa se v okviru 
evropske sosedske politike. 
 
Druge naložbe 
Najpomembnejši zneski zadevajo pr ogram za rast in zaposlovanje, ve čletni program ter 
program za konkuren čnost in inovacije, ki so pod skrbni štvom EIS ter podpira jo ustanavljanje 
in financiranje zagona MSP z vlaganjem v primer ne specializirane sklade  tveganega kapitala 
(154 milijonov EUR). Vklju čenih je tudi 96 milijonov EUR za Evropski sklad za 
jugovzhodno Evropo (EFSE), ki je investicijska družba s spremenljivim delniškim kapitalom 
(SICAV). Splošni cilj sklada EFSE je spodbuj anje gospodarskega r azvoja in blaginje v 
 
SL 44   SL jugovzhodni Evropi s trajnostnim  zagotavljanjem dodatnega raz vojnega financiranja prek 
lokalnih finan čnih posrednikov. Leta 2009 je bila vklju čena nova naložba v višini 
19 milijonov EUR v zvezi s skladom za pove čanje energetske u činkovitosti v jugovzhodni 
Evropi (Southeast Europe Ener gy Efficiency Fund – SE4F). 
 
2.4 POSOJILA 
Ta postavka zajema zneske posojil, ki se dolguj ejo Evropski uniji in zapadejo pozneje kot v 
enem letu: 
 v mio. EUR
 Pojasnilo 31.12.2009 31.12.2008 
Posojila, odobrena iz prora čuna EU in ESPJ  2.4.1 169 179 
Posojila, odobrena iz izposojenih finan čnih sredstev 2.4.2 10 595 3 386 
Posojila skupaj   10 764 3 565 
 
SL 45   SL 2.4.1 Posojila, odobrena iz prora čuna Evropske unije in ESPJ v likvidaciji 
 v mio. EUR
 Posojila s posebnimi 
pogoji ESPJ v likvidaciji Skupaj 
Skupaj na dan 31.12.2008 150 29 179 
Vračila (19) (5) (24) 
Spremembe knjigovodske vrednosti  12 2 14 
Skupaj na dan 31.12.2009 143 26 169 
 
Posojila s posebnimi pogoji 
Ta postavka zajema posojila s posebnimi pogo ji, odobrena po ugodnejših obrestnih merah v 
okviru sodelovanja z državami ne članicami. Vsi zneski zapadejo ve č kot 12 mesecev po 
koncu leta. Efektivne obrestne mere za ta posojila se gibljejo med 7,73 % in 12,36 %. 
 
Stanovanjska posojila ESPJ v likvidaciji 
Stanovanjska posojila so posojila, ki jih ESPJ v likvid aciji odobri iz lastni h sredstev v skladu 
s členom 54 in členom 54(2) Pogodbe ESPJ. Ta posojil a so odobrena po fiksni enoodstotni 
obrestni meri, zato se štejej o za posojila po ugodnejš ih obrestnih merah. Efektivne obrestne 
mere za ta posojila se gibljejo  med 2,806 % in 22,643 %. Iz prakti čnih razlogov in na podlagi 
premisleka o pomembnosti se kot poštena vrednost teh posojil pri za četnem pripoznanju 
uporabi cena posla, neodvisno od kakršnih koli odobrenih ugodnejših obrestnih mer. 
 
2.4.2 Posojila, odobrena iz izposojenih finan čnih sredstev 
    v mio. EUR 
 Posojila v okviru 
makrofinan čne 
pomoči Euratom 
posojila Plačilnobilan č
na posojila ESPJ v 
likvidaciji Skupaj 
Skupaj na dan 31.12.2008 
Nova posojila Vračila 
Tečajne razlike 
Spremembe knjigovodske 
vrednosti 663 
25 
(95) 
0 
(6) 494 
7 
(11) 
(1) (5) 2 004 
7 200 
0 0 
99 338 
0 
(88) 
16 
(5) 3 499 
7 232 
(194) 
15 83 
Skupaj na dan 31.12.2009 587 484 9 303 261 10 635 
Rok zapadlosti < 1 leto 40 0 0 0 40 
Rok zapadlosti > 1 leto 547 484 9 303 261 10 595 
 
Posojila v okviru makrofinan čne pomoči 
Makrofinan čna pomo č je na politikah temelje č finančni instrument za nevezano in 
nenamensko pla čilnobilančno in/ali prora čunsko podporo partnerskim tretjim državam, ki so 
geografsko blizu ozemlju EU. Daje se v obliki srednjero čnih/dolgoro čnih posojil ali subvencij 
ali ustrezne kombinacije obeh in ponavadi do polnjuje financiranje, zagotovljeno v okviru 
 
SL 46   SL programa prilagajanja in reform, ki ga podpira  MDS. Komisija za ta posojila ni prejela 
jamstev tretjih oseb, vendar zanje jam či Jamstveni sklad (glej pojasnilo 2.3.3 ). 
 
SL 47   SL Posojila Euratom 
Euratom je pravni subjekt EU, ki ga  zastopa Evropska komisija. Državam članicam daje 
posojila za financiranje naci onalnih investicijskih projek tov, povezanih z industrijsko 
proizvodnjo elektri čne energije v nuklearnih elektrarnah ter z industrijskimi objekti in 
napravami v gorivnem ciklusu. Prav tako daje posojila državam ne članicam za izboljšanje 
stopnje varnosti in u činkovitosti nuklearnih elektrarn ter objektov in naprav v jedrskem 
gorivnem ciklusu, ki obratujejo ali se gradijo.  
Komisija je prejela 481 milij onov EUR (leta 2008: 486 milijonov EUR) jamstev tretjih oseb, 
ki so poroki v zvezi s temi posojili. 
 
Plačilnobilan čna posojila 
Plačilnobilančna posojila so na politikah temelje č finančni instrument, ki je bil ponovno 
uveden za zagotavljanje srednjero čne finančne pomo či državam članicam EU v sedanji 
gospodarski in finan čni krizi. Omogo ča odobravanje posojil državam članicam, ki imajo 
težave glede pla čilne bilance ali pretoka kapitala, ali pa  obstaja nevarnost, da bi v tovrstne 
težave zašle. Ta instrument se uporablja le za države članice, ki niso sprejele eura. Najve čji 
dovoljeni znesek posojil je 50 milija rd EUR, za ta posojila pa jam či splošni prora čun EU. 
Med novembrom 2008 in koncem leta 2009 so bila  odobrena posojila v višini 14,6 milijarde 
EUR. Madžarski je bila dana na razpolago pla čilnobilančna pomoč v višini 6,5 milijarde 
EUR, pri čemer sta bili leta 2008 izpla čani 2 milijardi EUR (rok zapadlosti: december 2011), 
leta 2009 pa je bilo izpla čane dodatne 3,5 milijarde EUR (roka zapadlosti: november 2014 in 
april 2016). Latviji je bilo dano na razpolago pla čilnobilančno posojilo v višini 3,1 milijarde 
EUR, pri čemer je bilo leta 2009 izpla čane 2,2 milijarde EUR (roka zapadlosti: april 2014 in 
januar 2015), marca 2010 pa je bilo izpla čane 0,5 milijarde EUR (rok zapadlosti: maj 2019). 
Prav tako je bilo 5 milijard EUR danih na razpolago Romuniji, pri čemer je bilo leta 2009 
izplačane 1,5 milijarde EUR (rok zapad losti: januar 2015), dodatna 1 milijarda EUR pa je bila 
izplačana marca 2010 (rok zapadlosti: maj 2019). 
Posojila ESPJ v likvidaciji  
Ta postavka ve činoma zajema posojila, ki jih odobri ESPJ v likvidaciji iz izposojenih 
finančnih sredstev v skladu s členoma 54 in 56 Pogodbe ESPJ, ter tri dolžniške vrednostne 
papirje, ki ne kotirajo na bor zi in jih je izdala Evropska  investicijska banka (EIB) kot 
nadomestilo za dolžnika, ki je zamujal s pla čilom. Ti trije dolžniški vrednostni papirji se bodo 
do svoje kon čne zapadlosti (leta 2017 in leta 2019) uporabljali za pok ritje storitve najemanja 
posojil, povezanih z danimi posojili. Sprememb e knjigovodske vrednosti ustrezajo spremembi 
natečenih obresti, pove čani za v zadevnem letu opravljeno amortizacijo pla čanih premij in 
stroškov posla, nastalih pri za četnem pripoznanju, pri čemer se za izra čun uporabi metoda 
efektivnih obresti. 
 
Efektivne obrestne mere (izražene kot razpon obrestnih mer) so naslednje: 
Posojila 31.12.2009 31.12.2008  
Makrofinan čna pomoč 0,9625 %–4,54 % 3,022 %–5,29 %
Euratom 1,071 %–5,76 % 3,428 % –5,76 %
 
SL 48   SL Plačilnobilančna posojila 3,125 %–3,625 % 3,25 %
ESPJ v likvidaciji  0,346 %–5, 8103 % 3,072 %–5,8103 % (*)
(*) Zgornja omejena vrednost se je nanašala  na posojilo s fiksno obrestno mero, zajeto v 
obrestni zamenjavi. 
 
SL 49   SL 2.5 DOLGORO ČNO PREDHODNO FINANCIRANJE 
 
Čas izterljivosti ali uporabe predhodnega financiranja dolo ča, ali se slednje razkrije kot 
kratkoročno ali dolgoro čno sredstvo iz naslova predhodne ga financiranja. Uporaba je 
določena z zadevnim sporazumom v zv ezi s projektom. Vsako vra čilo ali poraba, ki zapade v 
manj kot dvanajstih mesecih po datumu poro čanja, se razkrije kot kratkoro čno predhodno 
financiranje in torej kot kratkoro čno sredstvo, saldo pa je dolgoro čen. 
PREDHODNO FINANCIRANJE   v mio. EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Dolgoročno predhodno financiranje (glej spodaj)  39 750 29 023 
Dolgoročno predhodno financiranje (glej pojasnilo 2.9) 9 077 10 262 
Predhodno financiranje skupaj  48 827 39 285 
 
Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem: 
To so jamstva, ki jih Evropska unija  v nekaterih primerih zahteva od upravi čencev ob pla čilu 
predujmov (predhodno financiranje). Pri tej vrsti ja mstev je treba razkriti dve vrednosti, in 
sicer „nominalno“ in „teko čo“. Pri „nominalni“ vrednosti je sprožilni dogodek povezan z 
obstojem jamstva. Pri „teko či“ vrednosti je dogodek, ki spro ži uveljavljanje jamstva, pla čilo 
in/ali poznejši obra čuni predhodnega financiranja. Na dan 31. decembra 2009 je „nominalna“ 
vrednost jamstev, prejetih v zvezi s predhodn im financiranjem, znašala 936 milijonov EUR,  
njihova „teko ča“ vrednost pa 724 milijonov EUR. Na dan 31. decembra 2008 sta bili ti 
vrednosti 968 milijonov EUR oziroma 769 milijonov EUR. Ta razlika dejansko deluje kot kritje za predhodno financiranje, ki je bilo obra čunano in knjiženo kot od hodek, vendar pa ga 
bo v prihodnosti morda treba izterjati. 
 
Nekateri zneski predhodnega financiranja, ki so bili pla čani v okviru sedmega okvirnega 
programa za raziskave in tehnološki razvoj (7 OP), se krijejo iz Ja mstvenega sklada za 
udeležence – na dan 31. decembra 2009 so pla čani zneski predhodnega financiranja znašali 
skupno 2,7 milijarde EUR. Navedeni sklad je instrument vzajemne koristi in je bil 
vzpostavljen za kritje finan čnih tveganj, ki jih imajo EU in udeleženci med izvajanjem 
posrednih ukrepov 7 OP, njegov kapital in obre sti pa pomenijo jamstvo za dobro izvedbo 
ukrepov. Vsi udeleženci posrednih ukrepov v ob liki subvencije (in torej zavedenih kot 
predhodno financiranje v poslovnih knjigah Komis ije) prispevajo 5 % skupnega prispevka EU 
h kapitalu Jamstvenega sklada za udeležence v času trajanja ukrepa. Udeleženci so kot taki 
lastniki Jamstvenega sklada za udeležence, EU (k i jo zastopa Komisija) pa deluje kot njihova 
pooblaščenka. Ob koncu posrednega ukrepa se udeležencem v celoti povrne njihov prispevek 
h kapitalu, razen kadar Jamstveni skla d za udeležence ustvari izgubo zaradi upravi čencev, ki 
ne izpolnjujejo obveznosti – v tem primeru se udeležencem povrne najmanj 80 % njihovega 
prispevka. Jamstveni sklad za udeležence torej jam či za finan čne interese EU in tudi 
udeležencev. Na dan 31. decembra 2009 so udeleženci prispevali Jamstvenemu skladu za udeležence vsega skupaj 561 milijonov EUR (leta 2008: 274 milijonov EUR) – glej tudi pojasnilo 11.  
 
 
SL 50   SL  
DOLGORO ČNO PREDHODNO FINANCIRANJE   v mio. EUR
Vrsta upravljanja 31.12.2009 31.12.2008 
Neposredno centralizirano upravljanje  1 148 1 351 
Posredno centralizirano upravljanje 486 275 
Decentralizirano upravljanje 347 90 
Deljeno upravljanje 37 199 26 764 
Skupno upravljanje 568 543 
Predhodno financiranje s strani  drugih institucij in agencij  2 0 
Dolgoročno predhodno financiran je skupaj  39 750 29 023 
 
Največji del zneskov dolgoro čnega predhodnega financiranja je povezanih s strukturnimi 
ukrepi za programsko obdobje 2007–2013 v okviru Ev ropskega sklada za regionalni razvoj, 
Evropskega socialnega sklada, Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, Kohezijskega sklada in Evropskega sklada za ribištvo. Ker je velik o teh projektov dolgoro čne 
narave, morajo biti z njimi povezani predujmi na razpolago ve č kot eno leto. Za to so ti zneski 
predhodnega financiranja  prikazani kot dolgoro čna sredstva. Znesek navedenega 
dolgoročnega predhodnega financiranja , za katerega EU od upravi čencev prejme obresti, 
znaša 1 607 milijonov EUR. 
 
Povečanje v letu 2009 je v glavnem posledica pla čila tretje tranše pred hodnega financiranja 
državam članicam v skupnem znesku 5 milijard  EUR: 2,6 milijarde EUR v okviru 
Kohezijskega sklada, 1,8 milijarde EUR v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj in 
0,6 milijarde EUR v okviru Evropskega socialne ga sklada. Poleg tega so bila zaradi 
gospodarske krize v okviru svežnja  ukrepov za okrevanje za vs ak program izvedena dodatna 
plačila v skupnem znesku 6,2 milijarde EUR, in sicer 3,9 milijarde EUR v okviru 
Kohezijskega sklada in Evropskega sklada za regionalni razvoj ter 2,3 milijarde EUR v okviru 
Evropskega socialnega sklada. Pove čanje zneskov v zvezi z decentraliziranim upravljanjem je 
v glavnem posledica izvedenih pla čil predhodnega financiranja za države kandidatke v okviru 
programov instrumenta za predpristopno pomo č. 
 
2.6 DOLGORO ČNE TERJATVE 
 v mio. EUR 
 31.12.2009 31.12.2008 
Terjatve do držav članic 26 24 
Posojila ESPJ zaposlenim 10 13 
Drugo 2 2 
Jamstva in depoziti 17 6 
Skupaj 55 45 
 
Zneski, ki jih je treba izterjati od držav članic, se nanašajo na znes ke, ki jih nekdanje države 
pristopnice dolgujejo ESPJ v likvidaciji. 
 
SL 51   SL KRATKORO ČNA SREDSTVA  
 
2.7 ZALOGE 
 v mio. EUR  
 31.12.2009 31.12.2008 
Znanstveni materiali 62 73 
Drugo 15 12 
SKUPAJ 77 85 
 
Zalogo znanstvene opreme ima in upravlja Skupno raziskovalno središ če (JRC). Ve čji del 
sestavlja zaloga jedrskih in nejedrskih referen čnih materialov, ki se na haja v Geelu. Ta zaloga 
je strateške narave in se ohran ja za morebitne nepredvidljive potrebe, ki bi se v prihodnosti 
lahko pojavile v kriznih r azmerah. Druge zaloge vklju čujejo zalogo projekta EGNOS, zalogo 
publikacij, ki jo ima in/ali upravlja  Urad za publikacije , ter zalogo cepiv. 
 
2.8 KRATKORO ČNE FINAN ČNE NALOŽBE 
 
Kratkoročne naložbe so sestavljene iz za prodajo razpoložljivih finan čnih sredstev, kupljenih 
zaradi njihovega naložbenega donosa ali katerih namen je vzpostaviti posebno strukturo 
sredstev ali sekundarni vir likvi dnosti, in se zato lahko prodajo  kot odziv na potrebe po 
likvidnosti ali spremembe obrestnih mer. Leta 2008 so bila v tej post avki prikazana tudi 
sredstva v posesti za trgovanje v višini 7 milijonov EUR. 
Za prodajo razpoložljiva sredstva v mio. EUR
 ESPJ v 
likvidaciji Drugo Skupaj 
Zneski na dan 31.12.2008 1 464 82 1 546 
Pridobitve  560 255 815 
Odtujitve in odtegnitve (573) (32) (605) 
Popravek odpla čne vrednosti (1) 0 (1) 
Spremembe knjigovodske vrednosti  8 3 11 
Prenos revalorizacijskega presežka v 
lastniški kapital  25 0 25 
Zneski na dan 31.12.2009 1 483 308 1 791 
 
Kar zadeva zneske ESPJ v likvidaciji, so vs e za prodajo razpoložljive naložbe dolžniški 
vrednostni papirji, ki so izra ženi v EUR in kotirajo na delujo čih trgih. Na dan 31. decembra 
2009 je vrednost dolžniških vrednostnih papirj ev (izražena po pošteni vrednosti), ki dokon čno 
zapadejo v letu 2010, znašala 242 milijonov EUR (leta 2008 je znašala 126 milijonov EUR). 
Povečanje drugih zneskov je posledica novih pridobi tev Sklada za financiranje na osnovi 
delitve tveganja (195 milijonov EUR) in Instrumenta za posojilna jamstva za projekte TEN-T (60 milijonov EUR). 
 
 
 
SL 52   SL 
 
SL 53   SL 2.9 KRATKORO ČNO PREDHODNO FINANCIRANJE 
  v mio. EUR
Vrsta upravljanja 31.12.2009 31.12.2008 
Neposredno centralizirano upravljanje  2 924 3 055 
Posredno centralizirano upravljanje 1 990 930 
Decentralizirano upravljanje 700 326 
Deljeno upravljanje 2 550 5 304 
Skupno upravljanje 832 608 
Predhodno financiranje s strani  drugih institucij in agencij  81 39 
Kratkoro čno predhodno financiran je skupaj  9 077 10 262 
 
Razlog za zmanjšanje kratkoro čnega predhodnega financiranja je, da so nekateri projekti, ki 
se financirajo v okviru stru kturnih ukrepov na podlagi delje nega upravljanja, v postopku 
razpuščanja (programi, povezani z obdobjem 2000 −2006), medtem ko je  bil tretji obrok 
predhodnega financiranja za nove projek te (programi, povezani z obdobjem 2007 −2013) 
plačan leta 2009, vendar je bil razvrš čen v dolgoro čna sredstva, kakor je razloženo v pojasnilu 
2.5. Razlog za pove čanje kratkoro čnega predhodnega financiran ja v okviru posrednega 
centraliziranega upravljanja je prenos dejavn osti Komisije na nove izvajalske agencije, 
predvsem na podro čju raziskav in razvoja. Znesek kratkoro čnega predhodnega financiranja, 
za katerega Evropska unija od upravi čencev prejme obresti, znaša 4 629 milijonov EUR. 
 
2.10 KRATKORO ČNE TERJATVE 
 v mio. EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Kratkoročna posojila  216 114 
Kratkoročne terjatve  4 519 6 128 
Razne terjatve  16 23 
Kratkoročno nezara čunani prihodki in odloženi 
stroški 3 912 5 655 
Skupaj 8 663 11 920 
 
2.10.1 Kratkoro čna posojila 
Ti zneski zadevajo posojila v vrednosti 41 milijonov EUR, pri katerih je preostanek obdobja 
do končne zapadlosti krajši od 12 mesecev po datu mu bilance stanja (40 milijonov EUR v 
zvezi s posojili v okviru makrofinan čne pomoči, glej pojasnilo 2.4 zgoraj). V tej postavki so 
vključeni tudi vezani depoziti ESPJ v likvidaciji: 
Vezani depoziti  v mio. EUR  
 Skupaj 
Zneski na dan 31.12.2008 0 
Povečanje 174 
Nabrani zneski  1 
Zneski na dan 31.12.2009 175 
 
 
SL 54   SL 2.10.2 Kratkoro čne terjatve 
 v mio. EUR
31.12.2009 31.12.2008 Kontna 
skupina Bruto znesek Delni odpis Čista 
vrednost Bruto znesek Delni odpis Čista 
vrednost 
Stranke 277 (76) 201 243 (79) 164 
Globe 3 370 (133) 3 237 4 590 (96) 4 494 
Države članice 2 198 (1 191) 1 007 2 576 (1 204) 1 372 
Drugo 76 (2) 74 111 (13) 98 
Skupaj  5 921 (1 402) 4 519 7 520 (1 392) 6 128 
 
Stranke 
V to postavko spadajo nalogi za izterjavo, ki  so vknjiženi na dan 31. decembra 2009 kot 
ugotovljene upravi čenosti za izterjavo in še niso vklju čeni v druge postavke na strani sredstev 
v bilanci stanja.  
 
Globe 
Zneski za izterjavo v zvezi z gl obami, ki jih je naložila Ko misija, so znašali skupno 3 370 
milijonov EUR. Za navedeni skupni znesek se je uporabil delni odpis v višini 133 milijonov EUR. Pove čanje tega odpisa gre pripis ati dejstvu, da nekaterih novih naloženih glob glede na 
gospodarsko in finan čno krizo ni bilo mogo če pokriti z za časnimi pla čili ali ban čnimi jamstvi. 
Poleg tega v zvezi z nekaterimi globami še potekajo skrajšani postopki pred Sodiš čem 
Evropske unije. Do 31. decembra 2009 so bila v zvezi s temi terjatvami prejeta jamstva v 
skupni vrednosti 2 952 milijonov EUR (leta 2008:  2 403 milijonov EUR), kar pomeni, da se 
oseba, ki ji je bila naložena globa, želi z oper to globo pritožiti. Treba je omeniti, da 
290 milijonov EUR zgornjih zneskov ni zapadlo v pla čilo na dan 31. decembra 2009. 
 
Terjatve do držav članic 
 v mio. EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Terjatve EKJS 
Terjatve EKJS 627 684 
Delni odpis  (350)  (392)  
Skupaj  277 292 
Plačani DDV, izterljiv od držav članic  38 36 
Lastna sredstva   
Določena na računu A  89 97 
Določena na posebnem ra čunu 1 260 1 260 
Delni odpis  (841) (812) 
Drugo 25  16  
Skupaj 533 561 
Druge terjatve do držav članic  159 483 
Skupaj 1 007 1 372 
 
 
SL 55   SL 
 
SL 56   SL – Terjatve EKJS 
Ta postavka zajema terjatve do upravi čencev do pomo či iz Jamstvenega oddelka EKJS na dan 
31. decembra 2009, kakor so jih prijavile in potrdile države članice 15. oktobra 2009, 
zmanjšane za 20 % tega zneska, ki jih države članice lahko zadržijo za kritje upravnih 
stroškov. Prav tako se ocenijo terjatve, nastal e po tej prijavi, in sicer do 31. decembra 2009. 
Komisija oceni tudi delni odpis terjatev do upravi čencev, ki jih verjetno ne bo mogo če 
izterjati. Ta popravek vrednosti ne pomeni, da Komisija odstopa od prihodnje izterjave teh 
zneskov. 
– Lastna sredstva 
Treba je upoštevati, da lahko države članice zadržijo 25 % tradicionalnih lastnih sredstev za 
kritje stroškov zbiranja, zato so zgoraj navede ni zneski prikazani brez tega odbitka. Na 
podlagi ocen, ki so jih poslale države članice, je bil od terjatev do držav članic odštet delni 
odpis v višini 841 milijonov EUR. Vendar to ne pomeni, da Komisija odstopa od izterjave 
zneskov, ki jih zajema ta popravek vrednosti. 
– Druge terjatve do držav članic 
Druge terjatve do držav članic vklju čujejo 72 milijonov EUR stroškov za izterjavo in 
predujme EKJS v višini 8 milijonov EUR (leta 2008: 120 milijonov EUR stroškov za 
izterjavo in predujmi EKJS  v višini 244 milijonov EUR). 
 
2.10.3 Kratkoro čno nezara čunani prihodki in odloženi stroški 
 v mio. EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Kratkoročno nezara čunani prihodki  3 655 5 402 
Odloženi stroški  230 223 
Drugo 27 30 
Skupaj 3 912 5 655 
 
Glavni znesek, vknjižen v to postavko, so kratkoro čno nezara čunani prihodki v višini 
3.655 milijonov EUR: 
 v mio. EUR
Kratkoro čno nezara čunani prihodki 31.12.2009 31.12.2008 
Lastna sredstva 2 209 2 576 
Namenski prejemki za kmetijstvo za 
november in december 940 1 261 
Prestrukturiranje sektorja sladkorja 0 911 
EKJS: neizvršeni sklepi o popravkih zaradi 
skladnosti 0 368 
Kohezijski sklad in sklad za regionalni 
razvoj: finan čni popravki 404 146 
Sklad za ribištvo 0 32 
Drugi kratkoro čno nezara čunani prihodki 102 108 
 
SL 57   SL Kratkoro čno nezara čunani prihodki 
skupaj 3 655 5 402 
Drugi kratkoro čno nezara čunani prihodki so ve činoma prihodki od zamudnih obresti, 
natečene bančne obresti in nate čene obresti na zneske pr edhodnega financiranja.  
V to postavko so vklju čeni tudi odloženi stroški v višini 230 milijonov EUR, od tega se glavni 
zneski nanašajo na pri čakovana pla čila v višini 53 milijonov EUR na podlagi dvostranskih 
sporazumov o ribolovu s tretjimi državami, 36 milijonov EUR za evropske šole, 44 milijonov EUR za pla čilo najema prostorov, 22 milijonov EUR za  predelavo prostorov in 17 milijonov 
EUR obresti iz najemov osnovnih sredstev. 
 
2.11 DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI 
 v mio. EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Denarna sredstva brez omejitev:   
Računi pri zakladnicah in centralnih bankah 10 958 15 039 
Tekoči računi 1 967 1 415 
Računi izločenih sredstev 42 35 
Prerazporeditve (denarna sredstva na poti) 9 26 
Kratkoročni depoziti in drugi ustrezniki denarnih 
sredstev 1 486  1 456  
Skupaj 14 462 17 971 
Denarna sredstva z omejitvami 8 910 5 753 
Skupaj 23 372 23 724 
 
2.11.1 Denarna sredstva brez omejitev 
Denarna sredstva brez omejitev zajemajo vsa sredstva, ki jih ima EU na svojih ra čunih (pri 
zakladnici ali centralni banki) v vsaki državi članici in državi Efte ter na teko čih računih, na 
računih izločenih sredstev, v obliki kratkoro čnih bančnih depozitov in v manjših zneskih 
gotovine. 
 
Saldo pri zakladnicah in central nih bankah je ob tem koncu leta nižji, ker je bilo treba na 
podlagi spremembe prora čuna št. 10/2009 državam članicam vrniti 3,5 milijarde EUR (leto 
poprej: 6,6 milijarde EUR). S tem povezana obveznost je prikazana med kratkoro čnimi 
obveznostmi iz poslovanja – glej tudi pojasnilo 2.18.2 spodaj. Na stanje denarnih sredstev ob 
koncu leta vplivajo tudi denarna sredstva iz še neporabljenih namens kih prejemkov v višini 
2,7 milijarde EUR (leta 2008: 5,1 milijarde EUR), ki jih ni mogo če povrniti državam 
članicam, in znesek v višini 1,4 milijarde EU R (leta 2008: 1,7 milijarde EUR), ki je bil 
zadržan za kritje odobritev pla čil, prenesenih v leto 2010. Državam članicam je prav tako 
treba vrniti realizacijo prora čuna v višini 2,3 milijarde EUR, tako da se jim zmanjšajo njihovi 
zneski za leto 2010. 
 
Zneski, prikazani kot kratkoro čni depoziti, se navezujejo predvs em na denarna sredstva, ki jih 
v imenu EU upravljajo upravitelji za namene iz vajanja posebnih sporazumov, ki se financirajo 
iz proračuna EU.  
 
SL 58   SL  
2.11.2 Denarna sredstva z omejitvami 
Denarna sredstva z omejitvami se nanašajo na zneske, prejete v zvezi z globami, ki jih je 
naložila Komisija, v še odprtih zadevah. Te globe so knjižene na posebnih depozitnih ra čunih, 
ki se ne uporabljajo za  nobeno drugo dejavnost. 
 
 
SL 59   SL DOLGORO ČNE OBVEZNOSTI 
 
2.12 PREJEMKI ZAPOSLENIH 
 v mio. EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Pokojnine – osebje  33 316 32 867 
Pokojnine – drugi  663 696 
Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja 3 263 3 993 
Skupaj 37 242 37 556 
 
2.12.1 Pokojnine – osebje 
V skladu s členom 83 kadrovskih predpisov izpla čila dajatev po pokojninskem sistemu 
zaposlenih (PSEO – pokojninski  sistem za evropske uradnike) bremenijo prora čun EU. 
Sistem se ne financira, vendar države članice skupaj jam čijo za izpla čilo teh dajatev v skladu 
z lestvico, dolo čeno za financiranje teh odhodkov. Poleg tega uradniki k dolgoro čnemu 
financiranju tega sistema pr ispevajo eno tretjino s pla čevanjem obveznega prispevka. Znesek 
tega prispevka se vsako leto pregleda in prilagodi, s čimer se zagotovi, da ti prispevki (ki 
trenutno znašajo 11,3 % osnovne pla če) zadostujejo za vsakoletno financiranje ene tretjine 
pravic, pridobljenih med letom. 
 
Obveznosti iz naslova pokojninskega sistema so bile ocenjene na podlagi števila zaposlenih in 
upokojenih uslužbencev na dan 31. decembra 2009 in  na ta dan veljavnih pravil iz kadrovskih 
predpisov. Ta ocena je upoštevala prej emke, povezane z delovno dobo, invalidnostjo in 
preživelimi družinskimi člani (razli čne vrste pokojnine in invalid nino). Opravljena je bila v 
skladu z metodologijo MRSJS 25 (in torej ra čunovodskim pravilom EU št. 12). Ta 
računovodski standard zahteva,  da delodajalec dolo či svojo obveznost na aktuarski osnovi ter 
pri tem upošteva pogodbene prejemke v obdobju aktivne zaposlitve in predvidena pove čanja 
plač. Metoda aktuarskega vredno tenja, uporabljena za izra čun te obveznosti, je tako 
imenovana metoda predvidenih kreditnih to čk (projected unit credit method).  
 
Glavne aktuarske predpostavke, na razpolag o na dan ocenjevanja in uporabljene pri 
ocenjevanju:  
  
Aktuarske predpostavke  31.12.2009 31.12.2008 
Nominalna diskontna stopnja  4,5 % 3,9 % 
Pričakovana stopnja inflacije  2,5 % 1,8 % 
Realna diskontna stopnja  2,0 % 2,1 % 
Verjetnost poroke: moški/ženske  84% / 38 % 84 % / 38 % 
Splošna rast pla č / revalorizacija pokojnin 0 % 0,3 % 
 
Pri izračunu so bile uporabljene ta blice umrljivosti za mednar odne javne uslužbence iz 
leta 2008. Predvideva se, da se uradnik upokoji, ko je upravi čen do polnih pravic, ob 
upoštevanju zmanjšanja za pred časne upokojitve in ob upoštevanju spodbude iz Barcelone za 
 
SL 60   SL zvišanje upokojitvene starosti, in sicer na najve č 65 let. Izra čuni bruto pokojnin in družinskih 
dodatkov temeljijo na kadrovskih predpisih. 
 
Obveznosti zajemajo zgoraj opredelje ne pravice za naslednje osebe: 
(1) aktivno zaposlene na dan 31. decembra 2009 pri vseh institucijah in agencijah, 
vključenih v pokojninski sistem; 
(2) zaposlene v „odloženem“ pol ožaju, tj. tiste, ki so za časno ali dokon čno zapustili 
institucije, ampak so svoje pokojninske prav ice pustili v pokojninskem sistemu (samo 
za tiste, ki so za institucije delali najmanj 10 let); 
(3) nekdanje uradnike in druge uslužbence, upravi čene do starostne pokojnine; 
(4) nekdanje uradnike in druge uslužbence, upravi čene do invalidske pokojnine; 
(5) nekdanje uradnike in druge uslužbence, upravi čene do invalidnine; 
(6) prejemnike družinske pokojnine (vdove al i vdovce, sirote, vz drževane družinske 
člane). 
 
Glavna gibanja od 31. decembra 2008: 
 v mio. EUR
Gibanje obveznosti iz naslova pokojnin osebja  Znesek  
Bruto pokojninske obveznosti na dan 31. decembra 2008 36 495 
Stroški službovanja 1 360 
Stroški obresti 1 456 
Izplačane dajatve (1 035) 
Aktuarski dobi čki (1 248) 
Spremembe zaradi novo zaposlenih 187 
Bruto pokojninske obveznosti na dan 
31. decembra 2009  37 215 
Glavni poudarki so naslednji: 
– Bruto aktuarska obveznost je bila na dan 31. decembra 2009 ocenjena na 
37 215 milijonov EUR (leta 2008: 36 495 milijonov EUR). Temu je dodan u činek 
korekcijskega koeficienta v višini  1 079 milijonov EUR (leta 2008: 1 277 
milijonov EUR). Davki, ki jih morajo pla čati upravi čenci, se odštejejo od skupne 
bruto obveznosti, rezultat te operacije  pa je neto obveznost, ki se vklju či v bilanco 
stanja (ker se davek odšteje ob izpla čilu pokojnin in se knjiži v dobro prihodkov 
EU v letu pla čila). Ta neto obveznost (bruto obveznost, zmanjšana za davke) na 
dan 31. decembra 2009 je bila torej ocenjena na 33 316 milijonov EUR. 
– Število članov pokojninskega sistema zaposlenih se je pove čalo za 5 082 oseb. To 
povečanje se navezuje predvsem na za časne in pogodbene uslužbence ter na 
asistente poslancev Evropskega parlamenta, pri čemer so slednji prvi č vključeni v 
sistem. 
 
SL 61   SL  
2.12.2 Pokojnine – drugi 
Ta postavka zadeva obveznost, ki se nanaša na pokojninske obveznosti do članov in 
nekdanjih članov Komisije, Sodiš ča EU (in Splošnega sodiš ča) ter Ra čunskega sodiš ča, 
generalnih sekretarjev Sveta, Evropskega varuha človekovih pravic, Evr opskega nadzornika 
za varstvo podatkov in Sodiš ča za uslužbence Evropske unije. V to postavko je vklju čena tudi 
obveznost, ki se nanaša na pokojninske obveznosti nekaterih poslancev Parlamenta. 
 
SL 62   SL 2.12.3 Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja 
Izračunana je bila tudi ocena obveznosti, ki jo  ima EU zaradi prispevka v skupni sistem 
zdravstvenega zavarovanja v zv ezi s svojim upokojenim osebjem.  Ta bruto obveznost je bila 
ocenjena na 3 535 milijonov EUR. Od te br uto obveznosti so bila odšteta sredstva 
pokojninskega na črta v višini 272 milijonov EUR, da bi se dobil neto znesek. Izra čuni 
upoštevajo aktivne in upokojene uradnike iz razli čnih institucij in agencij EU ter njihove 
družinske člane, pa tudi aktivne in upokojene člane Komisije, Ra čunskega sodiš ča, Sodišča 
Evropske unije, Sveta, Evrops kega nadzornika za varstvo poda tkov ter Evropskega varuha 
človekovih pravic. V izra čunu uporabljeni diskontna stopnja in splošna rast pla č sta enaki 
diskontni stopnji in splošni rasti pla č, ki sta bili uporabljeni pri vrednotenju pokojnin osebja 
(glej zgoraj). Glavni razlog za majhno zmanjšanje obveznosti so aktuarski dobi čki zaradi 
sprememb v aktuarskih predpostavkah. 
 v mio. EUR
Gibanje obveznosti iz naslova skupnega sistema 
zdravstvenega zavarovanja  Znesek  
Bruto obveznost na dan 31. decembra 2008 4 248 
Običajni stroški 168 
Stroški obresti 169 
Izplačane dajatve (85) 
Aktuarski dobi čki (965) 
Bruto obveznost na dan 31. decembra 2009 3 535 
Zmanjšano za sredstva na črta (272) 
Neto obveznost na dan 31. decembra 2009  3 263 
 
2.13 DOLGORO ČNE REZERVACIJE 
   v mio. EUR
 31.12.2008 Dodatne 
rezervacijeRazveljavlje
ni 
neporabljen
i zneski Porabljeni 
zneski Prerazpore
ditev v 
kratkoro čne 
rezervacije 
ali iz njih  Spremembe 
v ocenah  31.12.2009 
Pravne zadeve 421 54 (50) (12) 0 0 413 
Razgradnja 
jedrskih objektov 819 0 0 0 (22) 111 908 
Finančne 
rezervacije 12 67 0 0 (3) 0 76 
Drugo 89 45 (12) (37) (13) 0 72 
Skupaj 1 341 166 (62) (49) (38) 111 1 469 
 
Pravne zadeve 
Gre za oceno zneskov, ki jih bo verjetno treba izpla čati po letu 2010 v zvezi z ve č pravnimi 
zadevami, ki se obravnavajo. Najve čji del zneska, 409 milijonov EUR, se navezuje na sodne 
 
SL 63   SL zadeve, v katerih na dan 31. decembra 2009 sodba še ni bila izre čena, v zvezi s finan čnimi 
popravki za odhodke EKJS in za druge sodne  zadeve v zvezi s kmetijskimi odhodki. 
 
Razgradnja jedrskih objektov 
Leta 2008 je konzorcij neodvisnih strokovnja kov posodobil študijo ocenjenih stroškov 
programa razgradnje jedr skih objektov Skupnega  raziskovalnega središ ča in ravnanja z 
odpadki iz leta 2003. Njihova spremenjena ocena znaša 1 222 milijonov EUR (prej 1 145 milijonov EUR) in je osnova  za rezervacije , ki se vklju čijo v računovodske izkaze. V 
skladu z ra čunovodskimi pravili EU se ta ocena indeksir a za inflacijo in potem diskontira na 
neto sedanjo vrednost. Na dan 31. decembra 2009 so take rezervacije znašale 930 milijonov EUR, razdeljenih na zneske, ki se bodo po pri čakovanjih pla čali v letu 2010 (22 milijonov 
EUR) in pozneje (908 milijonov EUR) Glede na ocenjeno trajanje tega programa (okrog 
30 let) je treba poudariti, da je ta ocena nekoliko negotova in da bi bili lahko kon čni stroški 
drugačni od trenutno knjiženih zneskov. 
 
Finančne rezervacije 
Iz naslova Jamstvenega sklada za MSP iz leta  1998, Jamstvenega sklada za MSP iz leta 2001 
in Jamstvenega sklada za MSP iz leta 2007 v okviru programa za konkuren čnost in inovacije 
je Evropski investicijski sklad (EIS) pooblaš čen za izdajanje jamstev na svoje ime, vendar v 
imenu in na odgovornost Komisije. Vendar je finan čno tveganje, povezano z uveljavljanimi in 
neuveljavljenimi jamstvi, omejeno. Finan čne rezervacije na datum bilance stanja pri 
navedenih skladih ustrezajo pla čilnim obveznostim do finan čnih posrednikov, zmanjšanim za 
neto zneske iz zahtevkov za pla čilo, vloženih do tega datuma. Dolgoro čne finančne 
rezervacije se diskontirajo na neto sedanjo vrednost. 
 
Druge rezervacije 
Glavni znesek teh rezervacij se nanaša na ocene prispevkov EU za razli čne države članice iz 
Veterinarskega sklada za nujne primere za izbruhe nekaterih živa lskih bolezni v skupni 
vrednosti 60 milijonov EUR (leta 2008: 101 milij on EUR), razdeljenih na zneska, ki se bosta 
poravnala leta 2010 (25 milijonov EUR) in pozneje (35 milijonov EUR). 
 
2.14 DOLGORO ČNE FINAN ČNE OBVEZNOSTI 
 
2.14.1 Najeta posojila 
 v mio. EUR 
Naziv 31.12.2008 Novo najemanje 
posojil Vračila Tečajne 
razlike Spremembe 
knjigovodske 
vrednosti 31.12.2009 
Makrofinan čna 
pomoč 663 25 (95) – (6) 587 
Plačilnobilančna 
posojila 2 004 7 200 – – 99 9 303 
EURATOM 494 7 (11) (1) (5) 484 
 
SL 64   SL ESPJ v 
likvidaciji 282 – (67) 18 (8) 225 
Skupaj 3 443 7 232 (173) 17 80 10 599 
 
Razdelitev najetih posojil na dolgoro čna in kratkoro čna v mio. EUR
Najeta posojila Zapadlost < 1 leto Zapadlost > 1 leto Skupaj na dan 
31.12.2009 
Makrofinan čna pomoč 40 547 587 
Plačilnobilančna posojila – 9 303 9 303 
EURATOM – 484 484 
ESPJ v likvidaciji  – 225 225 
Skupaj 40 10 559 10 599 
Ta postavka vklju čuje zneske posojil, ki jih dolguje Evr opska unija in zapadejo pozneje kot v 
enem letu. Najeta posojila vklju čujejo dolgove, dokazljive s po trdili, ki znašajo 10 324 
milijonov EUR (leta 2008: 3 131 milijonov EUR). Spremembe knjigovodske vrednosti ustrezajo spremembi nate čenih obresti, ki je v primeru najetih posojil ESPJ v likvidaciji 
povečana za v zadevnem letu opravljeno amortizac ijo morebitnih bistvenih stroškov posla, 
nastalih pri za četnem pripoznanju, pri čemer se za izra čun uporabi metoda efektivnih obresti. 
Efektivne obrestne mere (izražene kot razpon obrestnih mer) so naslednje: 
Najeta posojila 31.12.2009 31.12.2008 
Makrofinan čna pomoč 0,9625 %–4,54 % 3,022 %–5,29 %
Euratom 0,9031 %–5,6775 % 3,348 %–5,6775 %
Plačilnobilančna posojila 3,125 %–3,625 % 3,25 %
ESPJ v likvidaciji 0,346 %–9, 2714 % 4,939 %–11,875 % (*)
(*) Zgornja omejena vrednost se je nanašala  na posojilo s fiksno obrestno mero, zajeto v 
obrestni zamenjavi.  
 
2.15 DRUGE DOLGORO ČNE OBVEZNOSTI 
 v mio. EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Dolgovi iz finan čnih najemov  1 736 1 770 
Zgradbe, ki se odpla čujejo v obrokih  395 403 
Drugo  47 53 
Skupaj 2 178 2 226 
Ta postavka zajema predvsem obveznosti iz naje mov, ki zapadejo pozneje kot v enem letu 
(glej pojasnilo 2.2 zgoraj). Vklju čeni so tudi zneski v zvezi z nekaterimi zgradbami, ki jih je 
kupila Komisija in katerih nakupna cena bo pla čana v obrokih − to niso najemne pogodbe, saj 
je lastninska pravica ta koj prešla na Komisijo. 
 
KRATKORO ČNE OBVEZNOSTI 
 
2.16 KRATKORO ČNE REZERVACIJE 
 
SL 65   SL    v mio. EUR
 31.12.2008 Dodatne 
rezervacijeRazveljavlje
ni 
neporabljeni 
zneski Porabljeni
zneski Prerazpore
ditve med 
postavkami Spremembe 
v ocenah  31.12.2009
Pravne zadeve 16 18 (3) (1) 0 0 30 
Razgradnja 
jedrskih objektov 89 0 0 (28) 22 (61) 22 
Finančne 
rezervacije 202 14 (50) (41) 3 0 128 
Drugo 41 7 (23) (5) 13 0 33 
Skupaj 348 39 (76) (75) 38 (61) 213 
 
Ta postavka zajema del rezervacij, ki zapade v pla čilo prej kot v enem letu. 
 
SL 66   SL 2.17 KRATKORO ČNE FINAN ČNE OBVEZNOSTI 
 
Ta postavka vklju čuje najeta posojila (glej pojasnilo 2.14.1 ) v višini 40 milijonov  EUR, ki 
zapadejo v 12 mesecih po datumu bilance stanja (leta 2008: 94 milijonov EUR in 25 
milijonov EUR v zvezi z obveznostmi v posesti za trgovanje).  
 
2.18 OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA 
 v mio. EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Dolgoročne obveznosti, ki v kratkem zapadejo  71 64 
Dolgoročne obveznosti iz poslovanja 15 260 12 026 
Razne obveznosti iz poslovanja  133 115 
Kratkoročno vnaprej vra čunani stroški in 
odloženi prihodki 78 420 77 472 
Skupaj 93 884 89 677 
2.18.1 Dolgoro čne obveznosti, ki v kratkem zapadejo 
 v mio. EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Obveznosti iz finan čnih najemov  59 52 
Drugo  12 12 
Skupaj 71 64 
2.18.2 Dolgoro čne obveznosti iz poslovanja 
 v mio. EUR
Vrsta 31.12.2009 31.12.2008 
Države članice 14 903 11 386 
Dobavitelji in drugo 944 1 175 
Zneski, katerih upravi čenost je treba 
preveriti (587) (535) 
Skupaj 15 260 12 026 
 
Kratkoročne obveznosti iz poslovanja vklju čujejo izkaze stroškov, ki jih EU prejme v okviru 
dejavnosti subvencioniranja. V zahtevanem znes ku se knjižijo takoj po prejetju zahtevka. Če 
je nasprotna stranka država članica, se razvrstijo kot ta kšne. Enak postopek velja za ra čune in 
dobropise, prejete v okviru  dejavnosti javnega naro čanja. Zadevni zahtevki za povra čilo 
stroškov so se upoštevali pri razmejitvenih  postopkih ob koncu leta. Na podlagi teh 
razmejitvenih vpisov so bili ocenjeni upravi čeni zneski tako izkazani kot kratkoro čno vnaprej 
vračunani stroški (glej pojasnilo 2.18.3  zgoraj), medtem ko so neupravi čeni deli še odprti na 
računih za „zneske, katerih upravi čenost je treba preveriti“. Da ne bi precenili sredstev in 
obveznosti, je bilo odlo čeno, da se neto znese k, ki ga je treba pla čati, prikaže med 
kratkoročnimi obveznostmi. 
 
Države članice 
 
SL 67   SL Osnovni zneski v tej postavki se nanašajo na 11 160 milijonov EUR za nepla čane zahtevke za 
povračilo stroškov za ukrepe strukturnih sk ladov (leta 2008: 4 660 milijonov EUR). 
Vključenih je tudi 3 524 milijonov EUR, ki jih je treba vrniti državam članicam na podlagi 
spremembe prora čuna ob koncu leta 2009 (leta 2008: 6 627 milijonov EUR) − ta znesek je bil 
državam članicam pla čan februarja 2010. 
 
SL 68   SL Dobavitelji in drugo 
V to postavko so vklju čeni zneski, dolgovani na podlagi dejavnosti subvencioniranja in 
javnega naro čanja, pa tudi obveznosti iz po slovanja do javnih organov  in subjektov, ki niso 
vključeni v konsolidacijo (npr. ERS). 
 
Zneski, katerih upravi čenost je treba preveriti 
Obveznosti iz poslovanja so se zmanjšale za 58 7 milijonov EUR, in sicer je bil del prejetih 
zahtevkov za povra čila, ki pa še ni prever jen, ocenjen kot neupravi čen. Najve čji zneski 
zadevajo strukturne ukrepe generalnih direktoratov.  
 
2.18.3 Kratkoro čno vnaprej vra čunani stroški in odloženi prihodki 
 v mio. EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Kratkoročno vnaprej vra čunani stroški 76 435 77 260 
Odloženi prihodki 1 976 50 
Drugo 9 162 
Skupaj 78 420 77 472 
Razdelitev kratkoro čno vnaprej vra čunanih stroškov je naslednja: 
Kratkoro čno vnaprej vra čunani stroški v mio. EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Kratkoro čno vnaprej vra čunani stroški 
EKJS:   
Odhodki 16.10.2009 − 31.12.2009  32 087 30 415 
Neposredna pomo č 12 195 12 682 
Prestrukturiranje sektorja sladkorja 735 3 787 
Drugo (55)  (13)  
Skupaj EKJS: 44 962 46 871 
Kratkoro čno vnaprej vra čunani stroški 
strukturnih ukrepov:   
EKSRP in EKUJS-U  9 076 7 004 
ESRR in inovativni ukrepi 11 777 10 687 
Kohezijski sklad 980 2 810 
ISPA 3 4 
ESS 5 411  4 596  
Strukturni skladi skupaj: 27 247 25 101 
Drugi kratkoro čno vnaprej vra čunani 
stroški:   
Raziskave in razvoj 1 687 1 978 
Drugo 2 539  3 310  
Drugo skupaj 4 226 5 288 
Kratkoro čno vnaprej vra čunani stroški 
skupaj 76 435 77 260 
 
SL 69   SL Po počasnem zagonu v prejšnjih letih so programi v okviru strukturnih ukrepov za obdobje 
2007–2013 leta 2009 dosegli obi čajno raven, kar pojasnjuje pove čanja v postavki zgoraj. To 
povečanje se izravna z zmanjšanjem kratkoro čno vnaprej vra čunanih stroškov za 
prestrukturiranje sektorja sladkorja, saj je vide ti, da del teh sredstev dejansko ne bo porabljen. 
Razlog za znatno pove čanje odloženih prihodkov je ta, da sta dve državi članici pred časno 
plačali prispevke iz lastnih sredstev za leto 2010. 
ČISTA SREDSTVA 
 
2.19 REZERVE 
 v mio. EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Rezerva za pošteno vrednost 69 41 
Druge rezerve:    
Jamstveni sklad 1 472 1 276 
Revalorizacijska rezerva 57 57 
Najemanje in dajanje posojil 1 511 1 528 
Drugo 214  213  
Skupaj 3 254 3 074 
Skupaj 3 323 3 115 
 
2.19.1 Rezerva za pošteno vrednost V skladu z ra čunovodskimi pravili se popravek za pošteno vrednost za prodajo razpoložljivih 
sredstev obra čuna skozi rezervo za pošteno vrednost. 
 
2.19.2 Druge rezerve 
Jamstveni sklad 
Glede delovanja Jamstvenega sklada glej tudi pojasnilo 2.3.3 . Ta rezerva ustreza ciljnemu 
znesku v višini 9 % neporavnanih zneskov, za katere jam či Sklad, in jo je treba knjižiti kot 
sredstva. 
 
Revalorizacijska rezerva 
Revalorizacijska rezerva obsega revalorizac ije opredmetenih osnovnih sredstev. Saldo ob 
koncu leta v višini 57 milijonov EUR izhaja iz revalorizacije zemljiš ča in zgradb Komisije, ki 
je bila narejena že pred prehodom na nova ra čunovodska pravila. 
 
Rezerva za najemanje in dajanje posojil 
Ta znesek je povezan z rezervo ESPJ v likvid aciji za sredstva Raziskovalnega sklada za 
premog in jeklo, ki je bila vzposta vljena v okviru likvidacije ESPJ. 
 
SL 70   SL  
 
 
SL 71   SL 2.20 ZNESKI, KI BODO VPOKLICANI OD DRŽAV ČLANIC 
v mio. EUR 
 Znesek 
Zneski za vpoklic od držav članic na dan 31. decembra 2008  50 539 
Vračilo proračunskega presežka iz leta 2008 državam članicam 1 796 
Gibanje rezerve za Jamstveni sklad 196 
Drugo gibanje rezerv (10) 
ESPJ v likvidaciji: dodelitev rezu ltata iz leta 2008 (15) 
Poslovni izid (presežek) za zadevno leto (4 457) 
Skupni znesek za vpoklic od držav članic, na dan 31. decembra 2009  48 049 
Razdeljen na: 
prejemke zaposlenih 
druge zneske   
37 242 10 807 
 
Ta znesek pomeni del stroškov, ki jih je  imela EU do 31. decembra 2009 in jih bo treba 
financirati iz prihodnjih prora čunov. Veliko odhodkov je po pravilih ra čunovodstva na 
podlagi nastanka poslovnih dogodkov pripoznanih v letu N, čeprav so morda dejansko pla čani 
v letu N+1 iz prora čuna za leto N+1. Zaradi vklju čitve teh obveznosti v zaklju čni račun ter 
dejstva, da se ustrezni zneski financirajo iz prihodnjih prora čunov, obveznosti ob koncu leta 
močno presegajo sredstva. Najpomembnejši zneski, na  katere je treba opozoriti, se nanašajo 
na dejavnosti EKJS. Znesek pla čil, dolgovanih državam članicam za obdobje od 16. oktobra 
do 31. decembra 2009, je znašal 32 milijard EUR. Države članice večino vpoklicanih zneskov 
dejansko pla čajo prej kot v 12 mesecih po koncu zadevnega prora čunskega leta v okviru 
proračuna za prihodnje leto. 
 
Drugi zneski za vpoklic od držav članic so se glede na prejšnje leto zmanjšali, in sicer znašajo 
10,8 milijarde EUR v primerjavi s 13 milijardami EUR leta 2008. Glavni razlog za to je 
povečanje predhodnega financiranja za 9,5 milijarde EUR (glej pojasnili 2.5 in 2.9), ki se je 
izravnalo s pove čanjem obveznosti iz poslovanja za 4,2 milijarde EUR (glej pojasnilo 2.18) in 
zmanjšanjem kratkoro čnih terjatev za 3,3 milijarde EUR (glej pojasnilo 2.10) 
 
V glavnem se daljše obdobje pla čujejo le prejemki zaposlenih, ki jih je EU dolžna pla čati za 
svoje osebje, ob čemer je treba pojasniti, da za fi nanciranje pokojnin iz letnih prora čunov 
jamčijo države članice. V spodnji razpredelnici je pr ikazana ocena razd elitev prihodnjih 
prejemkov zaposlenih, ki je informativne narave: 
 v mio. EUR 
 Znesek 
Kratkoročno: zneski, ki jih bo treba pla čati leta 2010  1 214 
Dolgoročno: zneski, ki jih bo treba pla čati po letu 2010 36 028 
Obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih na dan 
31.12.2009 skupaj 37 242 
 
Treba je tudi poudariti, da zgoraj na vedeno ne vpliva na realizacijo prora čuna – prora čunski 
 
SL 72   SL prihodki morajo biti vedno enaki ali ve čji kot prora čunski odhodki in vsak presežek 
prihodkov se vrne državam članicam. 
 
SL 73   SL 3. POJASNILA  K IZKAZU  POSLOVNEGA  IZIDA 
 
3.1 PRIHODKI IZ LASTNIH SREDSTEV IN PRISPEVKOV 
 v mio. EUR
Pojasnilo 2009 2008 
Prihodki iz lastnih sredstev: 3.1.1   
Sredstva iz BND  81 978 74 479 
Sredstva iz DDV  12 795 19 008 
Tradicionalna lastna sredstva:    
Kmetijske dajatve  0 1 184 
Carine  14 002 15 196 
Prelevmani na sladkor  130  702  
Tradicionalna lastna sredstva skupaj  14 132 17 082 
Proračunski popravki 3.1.2 1 399 1 930 
Prispevki tretjih držav (vklju čno z državami Efte)  233 214 
Skupaj  110 537 112 713 
 
Prihodki iz lastnih sredstev so poglavitni element prihodkov Evropske un ije iz poslovanja. 
Večina odhodkov se tako financira iz lastnih sredst ev, saj drugi prihodki pomenijo le manjši 
del skupnega financiranja. 
 
3.1.1 Prihodki iz lastnih sredstev 
Lastna sredstva se delijo v tri kategorije: trad icionalna lastna sredstva, sredstva iz naslova 
DDV in sredstva iz naslova BND. Tradicionaln a lastna sredstva obsegajo prelevmane na 
sladkor in carine. Del sistema virov lastni h sredstev sta tudi mehanizem popravkov za 
proračunska neravnovesja (rabat za Združeno kraljest vo) in bruto znižanje letnih prispevkov 
iz naslova BND, ki se uporablja za Nizozemsko in Švedsko. Države članice za kritje stroškov 
zbiranja zadržijo 25 % tradicionalnih lastnih sr edstev. Od zgoraj navedenih zneskov je bil 
odbitek že odštet. 
 
Lastna sredstva iz naslova DDV izhajajo iz uporabe enotne st opnje 0,30 %, ki velja za vse 
države članice, na usklajeni osnovi za odmer o DDV (razen za obdobje 2007–2013, v katerem 
je vpoklicna stopnja za Avstrijo dolo čena na 0,225 %, za Nem čijo na 0,15 % ter za 
Nizozemsko in Švedsko na 0,10 %), ki je omejena na 50 % BND za vse države članice. 
Sredstva iz naslova BND so spremenljiva sredstva, namenjena zagotavljanju potrebnih prihodkov v vsakem danem letu za kritje odhodkov, ki presegajo zbrani znesek iz 
tradicionalnih lastnih sredstev, sredstev  iz naslova DDV in raznih prihodkov. Prihodki 
izhajajo iz uporabe enotne st opnje na skupnem BND vseh držav članic. 
 
V primerjavi z letom 2008 je na eni strani prišlo do zmanjšan ja prihodkov iz naslova DDV za 
6,2 milijarde EUR, na drugi strani pa do pove čanja prihodkov iz naslova BND za 7,5 
milijarde EUR. Razlog za ti gibanji so predvsem razli čne določbe iz Sklepa Sveta št. 
2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistem u virov lastnih sredstev Evropske unije 
(SLS iz leta 2007), ki so nadomestile dolo čbe iz prejšnjega sklepa o virih lastnih sredstev iz 
 
SL 74   SL leta 2000. Za leto 2009 niso knjiženi nobeni prihodki  iz naslova kmetijskih dajatev, saj se te 
dajatve na podlagi SLS iz leta 2007, ki je za čel veljati leta 2009, zdaj obravnavajo kot carine. 
V primerjavi z letom 2008 je mogo če opaziti zmanjšanje pri hodka iz naslova  carin za 
1,1 milijarde EUR, ki je posledi ca znatnega zmanjšanja vrednosti uvoza v EU–27 v letu 2009, 
in zmanjšanje prihodka iz naslova prelevmanov na sladkor za 572 milijonov EUR, saj so dodatni prihodki leta 2008 izvi rali iz enkratnih zneskov za dodatne kvote za sladkor. 
 
3.1.2 Prora čunski popravki 
Proračunski popravki zajemajo prora čunski presežek iz leta 2008 (1 796 milijonov EUR), ki 
se posredno povrne državam članicam tako, da se jim zmanjšajo zneski lastnih sredstev, ki jih 
morajo prenesti na EU naslednje leto – torej je to prihodek za leto 2009. V skladu s SLS iz 
leta 2007 je Združenemu kraljest vu odobren popravek za prora čunska neravnovesja. Ker ta 
znesek financirajo druge države članice, ne bi smelo biti na prora čunsko realizacijo ali 
poslovni izid nobenega neto u činka. Znesek v višini 319 milijonov EUR pa je bil vknjižen v 
to postavko zaradi razlik med te čaji eura, uporabljenimi za namene prora čuna (glej člen 10(3) 
Uredbe (ES) št. 1150/2000), in te čaji, ki so veljali, ko so države članice, ki niso del EMU, 
dejansko izvedle svoja pla čila. 
 
3.2 DRUGI PRIHODKI IZ POSLOVANJA 
 v mio. EUR
Pojasnilo 2009 2008 
Globe 3.2.1 2 648 3 171 
Kmetijski prelevmani 3.2.2 705 2 299 
Izterjava stroškov: 3.2.3   
Neposredno centralizirano upravljanje  63 61 
Posredno centralizirano upravljanje  6 4 
Decentralizirano upravljanje  41 90 
Deljeno upravljanje  1 066  1 349  
Skupaj  1 176 1 504 
Prihodki iz upravnega poslovanja: 3.2.4   
Osebje  1 010 974 
Prihodki, povezani z opredmetenimi osnovnimi 
sredstvi  33 25 
Drugi prihodki iz upravnega poslovanja  165 149  
Skupaj  1 208 1 148 
Razni prihodki iz poslovanja: 3.2.5   
Popravki/rezervacije  150 71 
Pozitivne te čajne razlike  618 269 
Drugo  1 027  1 269  
Skupaj  1 795 1 609 
Skupaj  7 532 9 731 
 
3.2.1 Globe 
Ti prihodki se nanašajo na globe , ki jih je Komisija naložila  za kršitve pravil konkurence. 
Terjatve in z njimi povezani prihodki se pripoznajo, ko je sprejeta odlo čitev Komisije o 
naložitvi globe in se ta uradno sporo či naslovniku. 
 
SL 75   SL  
3.2.2 Kmetijski prelevmani 
Ti zneski se nanašajo na prelevmane na mleko v višini 99 milijonov EUR (leta 2008: 
338 milijonov EUR) in prelevmane na sladkor v višini 606 milijonov EUR (leta 2008: 1 961 milijonov EUR). Prelevmani na mleko so instrument na podro čju upravljanja trga, 
namenjen kaznovanju proizvaj alcev mleka, ki prekora čijo svoje referen čne količine. Ker niso 
povezani s predhodnimi pla čili Komisije, se v praksi štejej o kot prihodki za posebne namene. 
Mlečne kvote se postopoma ukinjajo, zato so tudi  prihodki iz naslova prelevmanov manjši. S 
kmetijskim letom 2008/2009 se bodo kvote na letni ravni pove čevale za 1 % vse do njihove 
popolne odprave leta 2015. 
 
Prelevmani na sladkor se nanašajo na skla d za prestrukturiranje se ktorja sladkorja, pri čemer 
se je z reformo sektorja sladkorja znižala not ranja cena sladkorja, da bi se zmanjšala vrzel 
med ceno EU in mednarodno ceno. Sklad za pres trukturiranje je b il vzpostavljen za 
spodbujanje manj konkuren čnih proizvajalcev sladkorja, da za pustijo trg, financira pa se iz 
lastnih sredstev, to je prihodkov, ki izhajajo iz za časnega davka, zara čunanega proizvajalcem 
sladkorja, ki se obravnavajo kot namenski prejemki. Pla čila po tem sistemu se bodo 
nadaljevala do septembra 2012, države članice pa so do 31. decembra 2009 že prijavile vse 
prihodke v zvezi s skladom za prestrukturiranje sladkorja. 
 
3.2.3 Izterjava stroškov 
Ta postavka pomeni naloge za izterjavo, ki jih  izda Komisija, in odbitek od poznejših pla čil, 
ki se vknjižijo v njen ra čunovodski sistem, za izterjavo odhodkov, predhodno pla čanih iz 
splošnega prora čuna, in sicer na pod lagi kontrol, zaklju čenih revizij ali analiz upravi čenosti, 
skupaj z nalogi za izterjavo, ki jih izdajo države članice upravi čencem do odhodkov EKJS. 
Vključuje tudi spremembo ocen kratkoro čno nezara čunanih prihodkov od konca prejšnjega 
leta do teko čega leta. V tej postavki pa niso prik azane vse izterjave glede odhodkov EU, zlasti 
za bistvena podro čja porabe strukturnih ukrepov, pri ka terih so vzpostavljeni posebni 
mehanizmi za zagotavljanje vra čanja neupravi čenih denarnih sredstev, s tem da ve č
ina teh 
mehanizmov ne vklju čuje izdajanja nalogov za  izterjavo. Tudi izte rjava zneskov predhodnega 
financiranja se v skladu z ra čunovodskimi pravili EU ne šteje med prihodke. 
 
Glavni znesek v višini 1 066 milijonov EUR je povezan z deljenim upravljanjem in je 
sestavljen iz zneska 453 milijonov EUR za Evrops ki kmetijski jamstveni sklad (EKJS) ter 
zneska 613 milijonov EUR za strukturne ukrepe. 
(a) Kmetijstvo: Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) 
V okviru kmetijstva znašajo zneski, knjiženi kot letni prihodki pod to postavko, 453 milijonov 
EUR, in sicer so to: 
– popravki zaradi skladnosti, ki so bili sp rejeti med letom, v višini 347 milijonov EUR, 
– goljufije in nepravilnosti v višini 106 milijonov EUR: povra čila, ki so jih prijavile države 
članice in izterjale med letom, in sicer v višini 163 milijonov EUR, od česar se odšteje 
zmanjšanje neporavnanih zneskov, ki so ji h v zvezi z goljufijami  in nepravilnostmi 
 
SL 76   SL prijavile države članice in naj bi se iz terjali ob koncu leta, v višini 57 milijonov EUR 
(627 milijonov EUR ob koncu leta 2009 v primerjavi s 684 milijoni EUR ob koncu leta 2008) − glej tudi pojasnilo 2.10.2. 
Na dan 31. decembra 2009 je znesek odhodkov EK JS, ki se lahko v prihodnje popravi na 
podlagi revizij, ki še niso bile zaklju čene, skupaj znašal 2,8 milijarde EUR (glej pojasnilo 
6.4.1 ). 
(b) Strukturni ukrepi  
Izterjava odhodkov v okviru strukturnih ukrepov, vklju čenih v to posta vko, je znašala 
613 milijonov EUR (leta 2008: 349 milijonov EUR). Ta podpostavka vklju čuje naloge za 
izterjavo, ki jih je Komisija  izdala za izterjavo neupravi čenih odhodkov iz prejšnjih let, in 
sicer v višini 406 milijonov EUR, ter spremembo (pove čanje) kratkoro čno nezara čunanih 
prihodkov ob koncu leta v višini 206 milijonov EUR. 
Nalogi za izterjavo se izdajo samo v primeru: – uradnih odlo čitev Komisije o finan čnih popravkih na podlagi odkritja nepravilnih 
odhodkov pri zneskih iz zahtevkov držav članic, 
– popravkov ob zaklju čku programa, na podlagi katerih se zmanjša prispevek EU, kadar 
država članica ne prijavi dovolj upravi čenih odhodkov, da bi uteme ljila celoten znesek 
predhodnega financiranja, vmesna pla čila pa so že bila opravlje na; taki posli se lahko 
opravijo brez uradne odlo čitve Komisije, če se država članica z njimi strinja, 
– vračila izterjanih zneskov po zaklju čku programa na podlagi zaklju čenega sodnega 
postopka, ki je ob zaklju čku programa še potekal. 
 
Drugi nalogi za izterjavo, izdani v okviru st rukturnih ukrepov, se nanašajo na izterjavo 
zneskov predhodnega financiranja. Ti znes ki niso prikazani kot prihodki, temve č so knjiženi v 
dobro postavke za predhodno financiranje v bilanci stanja. 
 
Na dan 31. decembra 2009 je znesek morebitnih finan čnih popravkov, ki so še v postopku 
potrjevanja, ocenjen na 1,1 milijarde EUR – za ve č informacij glej pojasnilo 6.4.2 . 
 
3.2.4 Prihodki iz upravnega poslovanja 
Ti prihodki izhajajo v glavnem iz odbitkov od pla č osebja in vklju čujejo predvsem dva zneska 
– pokojninske prispevke in davke od dohodka. 
 
3.2.5 Razni prihodki iz poslovanja 
Znesek v višini 376 milijonov EUR (leta 2008: 321 milijonov EUR) se nanaša na zneske, 
prejete od držav pristopn ic. Glavni razlog za pove čanje raznih prihodkov iz poslovanja v 
primerjavi z lanskim letom je pove čanje pozitivnih te čajnih razlik (glej spodaj). To se je 
nekoliko izravnalo z zmanjšanjem starih zn eskov predhodnega financ iranja, ki so prvi č 
 
SL 77   SL vključeni v bilanco stanja, s protiknjižbo v tej postavki (5 milijonov EUR v primerjavi z 
241 milijoni EUR leta 2008). 
V to postavko so vklju čene tudi pozitivne te čajne razlike, razen pri finan čnih dejavnostih, ki 
so obravnavane v pojasnilu 3.5 spodaj. Te pozitivne te čajne razlike izhaja jo iz vsakodnevnih 
dejavnosti in z njimi povezanih poslov, opravljenih v drugih valutah kot v eurih, ter iz revalorizacije ob koncu leta, ki  je potrebna za pripravo zaklju čnega računa. Pozitivne te čajne 
razlike vklju čujejo iztržene in neiztržene dobi čke. 
 
Z vidika neto pozicije je bi l to leto ustvarjen neto dobi ček iz naslova te čajnih razlik v višini 
185 milijonov EUR (leta 2008: neto izguba v vi šini 504 milijonov EUR). Ta znesek je 
razdeljen med realizirane in nerealiziran e zneske, skoraj vse zneske pa je obra čunala 
Komisija. 
 
SL 78   SL Neto nerealizirane pozitivne te čajne razlike:  
Neto dobi ček v višini 132 milijonov EUR je posledica revalorizacije odprtih pozicij v tujih 
valutah ob koncu leta. Ve čina dobička (87 milijonov EUR) je povezana z valutama GBP in 
SEK, ki sta leta 2009 pridobili vrednost v razmerju do EUR.  
 
Komisija ima ob koncu leta na ban čnih računih lastnih sredstev zn atna sredstva v tujih 
valutah, vklju čno z GBP in SEK. V skladu z Uredbo Sveta št. 1150/2000 ima ta sredstva 
Komisija na svojih ra čunih lastnih sredstev, kamor jih vpla čujejo države članice, črpa pa jih v 
obsegu, potrebnem za kritje svojih denarnih po treb, ki izhajajo iz  izvrševanja prora čuna. 
 
Neto realizirane pozitivne te čajne razlike:  
Večji del celotnega dobi čka iz naslova te čajnih razlik, ki znaša 53 milijonov EUR, izhaja iz 
računovodskih transakcij v zvezi z lastnimi sr edstvi, ki so jih države, ki niso članice 
euroobmo čja, plačale v drugih nacionalnih valutah kot v EUR, in je posledica razlike med 
računovodskim menjalnim te čajem, po katerem Komisija obra čuna te zneske, ko jih prejme, 
in tržnimi menjalnimi te čaji, po katerih so zneski prera čunani v eure, preden se porabijo za 
kritje plačil Komisije. Ra čunovodski menjalni te čaj za kateri koli mesec se dolo či na podlagi 
tržnih menjalnih te čajev, ki so veljali na predzadnji dan v mesecu pred tem. Lastna sredstva se 
obračunajo po takih menjalnih te čajih, ko so prejeta, in se pozneje prera čunajo v EUR po 
tržnih menjalnih te čajih.  
 
Leta 2009 se je vrednost ve č evropskih valut, vklju čno z GBP in RON, pomembno pove čala. 
Zaradi tega so bili tržni menjalni te čaji, ki so bili v nekate rih obdobjih uporabljeni za 
preračunavanje lastnih sredstev Komisije  v teh valutah, redno višji od ra čunovodskih te čajev, 
po katerih so bili obra čunani ob prejemu. Preostali del razlike je povezan z drugimi 
računovodskimi transakcijami, vklju čno s plačili, ki jih Komisija izvršuje v drugih valutah kot 
v EUR. 
 
Sprememba v te čajnih razlikah med letoma 2008 in 2009 iz neto izgube v neto dobi ček je 
posledica pomembne spremembe menjalnih te čajev v navedenih letih. Leta 2008 je ve č 
evropskih valut znatno izgubljalo vrednost v razm erju do EUR, medtem ko se je leta 2009 to 
gibanje delno obrnilo. 
 
3.3 UPRAVNI ODHODKI 
 v mio. EUR
2009 2008 
Odhodki za osebje 4 898 4 563 
Amortizacija in izgube zaradi oslabitve  436 330 
Drugi upravni odhodki 2 799 2 827 
Skupaj 8 133 7 720 
 To so upravni odhodki, ki so nastali v okviru dejavnosti EU ter zajema jo stroške osebja, 
 
SL 79   SL stroške amortizacije in druge stroške, povezane z delovanjem institucij in agencij (kot so 
stroški najema, stroški vzdrževanja , zaloge, stroški usposabljanj ipd.). 
 
3.4 ODHODKI IZ POSLOVANJA 
 v mio. EUR
Pojasnilo 2009 2008 
Poglavitni odhodki iz poslovanja: 3.4.1   
Neposredno centralizirano upravljanje  8 744 7 998 
Posredno centralizirano upravljanje  3 605 3 077 
Decentralizirano upravljanje  137 1 278 
Deljeno upravljanje  89 681 81 839 
Skupno upravljanje  1 655  1 188  
Skupaj  103 822 95 380 
Drugi odhodki iz poslovanja: 3.4.2   
Popravki/rezervacije  199 278 
Negativne te čajne razlike  432 773 
Drugo  481 783  
Skupaj  1 112 1 834 
Skupaj  104 934 97 214 
 
3.4.1 Poglavitni odhodki iz poslovanja 
Odhodki Evropske unije iz poslovanja zajemajo vse razli čne razdelke finan čnega okvira in 
imajo razli čne oblike, odvisno od tega, kako se denar izpla ča in upravlja. Ve čina odhodkov, in 
sicer 86 %, je zajetih v postavki „deljeno upravljanje“, ki vklju čuje prenos nalog na države 
članice in zajema podro čja, kot je poraba EKJS, ter ukrepe, financirane v okviru razli čnih 
strukturnih ukrepov (Evrops kega sklada za regionalni razvoj, Evropskega socialnega sklada, 
Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, Kohezijskega sklada in Evropskega sklada za ribištvo). 
 
Povečanje v letu 2009 je mogo če pripisati predvsem strukturnim ukrepom za programsko 
obdobje 2007–2013. Po po časnem zagonu v prvih letih so ti programi leta 2009 dosegli 
običajno raven, ukrepi za obdobje 2000–2006 pa se zaklju čujejo. 
 
3.4.2 Drugi odhodki iz poslovanja 
Negativne te čajne razlike, razen pri finan čnih dejavnostih, ki so obravnavane v pojasnilu 3.6 
spodaj, nastanejo pri vsakodnevnih dejavnostih in z njimi povezanih poslih, opravljenih v 
drugih valutah kot v eurih, ter pr i revalorizaciji ob koncu leta, ki  je potrebna za pripravo 
zaključnega računa, ter so realizirane in nerealizirane. 
 
 
 
SL 80   SL 3.5 PRIHODKI IZ FINAN ČNIH POSLOV 
 v mio. EUR
2009 2008 
Prihodki od dividend  (iz skladov tveganega kapitala)  14 22 
Prihodki od obresti:   
Na predhodno financiranje 59 50 
Na zamude pri pla čilu 132 26 
Na zamenjave (swaps) 2 13 
Na za prodajo razpoložljiva sredstva 100 102 
Na dana posojila 265 105 
Na denarna sredstva in njihove ustreznike 158 349 
Drugo 3  3  
Skupaj 719 648 
Drugi prihodki iz finan čnih poslov:    
Iztrženi dobi ček od prodaje finan čnih sredstev 10 4 
Drugo 76  11  
Skupaj 86 15 
Popravki sedanje vrednosti 10 3 
Pozitivne te čajne razlike 6 10 
Skupaj 835 698 
 
3.6 ODHODKI ZA FINAN ČNE POSLE 
 
3.7 DELEŽ ČISTEGA PRESEŽKA/(PRIM AJKLJAJA) PRIDRUŽENIH 
SUBJEKTOV IN SKUPNIH PODJETIJ 
EU na podlagi kapitalske metode obra čunavanja v svoj izkaz poslovnega izida vklju či svoj 
delež čistega presežka/primanjkljaja pridruženih subjektov in skupnih podjetij (glej tudi 
pojasnili 2.3.1 in 2.3.2 ).  v mio. EUR
2009 2008 
Odhodki od obresti:   
Na najeme  95 91 
Na zamenjave (swaps) 2 10 
Na najeta posojila 248 90 
Drugo 20  9  
Skupaj 365 200 
Drugi odhodki za finan čne posle:   
Popravki finan čnih rezervacij 39 12 
Finančni stroški prora čunskih instrumentov 73 50 
Iztržena izguba pri prodaji finan čnih sredstev 0 8 
Izguba zaradi oslabitve finan čnih sredstev 15 11 
Drugo 57  56  
Skupaj 184 137 
Popravki sedanje vrednosti 0 118 
Negativne te čajne razlike 45 12 
Skupaj 594 467 
 
SL 81   SL 3.8 PORO ČANJE PO ODSEKIH 
 
Poročilo po odsekih vsebuje razdel itev prihodkov in odhodkov iz pos lovanja znotraj Komisije 
po podro čjih na podlagi prora čunske strukture po dejavnostih. Ta podro čja so za namene 
predstavitve ra čunovodskih izkazov razvrš čena v tri ve čje skupine – „dejavnosti znotraj 
Evropske unije“, „dejavnosti zunaj Ev ropske unije“ ter „storitve in drugo“. 
 
Največja izmed teh skupin so „dejavnosti znotra j Evropske unije“, saj pokrivajo številna 
področja znotraj Evropske unije. „D ejavnosti zunaj Evropske unije“ zadevajo politike, ki se 
izvajajo zunaj EU, kot sta trgovina in pomo č. „Storitve in drugo“ so notranje in horizontalne 
dejavnosti, potrebne za delova nje institucij in organov EU. 
 
Agencije, ki so vklju čene v konsolidacijo, so priklju čene razli čnim podro čjem. Druge 
institucije razen Komisije so združene v posebno podro čje. Za posamezna podro čja so 
prikazani bruto zneski pr ed konsolidacijskimi izlo čitvami, konsolidacijske izlo čitve pa so 
izračunane skupaj v enem stolpcu. 
 
Poudariti je treba, da last na sredstva in prispevki niso razdeljeni med razli čne dejavnosti, saj 
jih obračunavajo, zbirajo in upravljajo osrednje službe Komisije. Tukaj so prikazani, da bi se 
omogočila primerjava čistega izida s tistim iz izkaza poslovnega izida. 
 
SL 82   SL  POROČANJE PO ODSEKIH – POVZETEK  v mio. EUR 
 Dejavnosti znotra j 
EU Dejavnosti zunaj 
EU Storitve in drugo ESPJ v likvidaciji Druge institucije Konsolidacijske 
izločitve SKUPAJ 
Drugi prihodki iz poslovanja:    
Globe 2 648 0 0 0 0 0 2 648 
Kmetijski prelevmani 705 0 0 0 0 0 705 
Izterjava stroškov 1 110 64 2 0 0 0 1 176 
Prihodki iz upravnega poslovanja 79 37 840 0 377 (125) 1 208 
Drugi prihodki iz poslovanja 1 930 81 707 2 1 (926) 1 795 
DRUGI PRIHODKI IZ POSLOVANJA  6 472 182 1 549 2 378 (1 051) 7 532 
Upravni odhodki:    
Odhodki za osebje (1 732) (737) (1 151) 0 (1 287) 9 (4 898) 
Odhodki, povezani z neopredmetenimi 
sredstvi in opredmetenimi osnovnimi sredstvi
 (70) (18) (118) 0 (230) 0 
(436) 
Drugi upravni odhodki (658) (311) (853)  0 (1 225) 248 (2 799)  
 (2 460) (1 066) (2 122) 0 (2 742) 257 (8 133) 
Odhodki iz poslovanja:    
Neposredno centralizirano upravljanje (6 279) (2 843) (278) 0 0 656 (8 744) 
Posredno centralizirano upravljanje (2 971) (616) (4) 0 0 (14) (3 605) 
Decentralizirano upravljanje (32) (105) 0 0 0 0 (137) 
Deljeno upravljanje (89 546) (9) (126) 0 0 0 (89 681) 
Skupno upravljanje (368) (1 287) 0 0 0 0 (1 655) 
Drugi odhodki iz poslovanja (726) (9) (468)  (61) 0 152 (1 112)  
 (99 922) (4 869) (876) (61) 0 794 (104 934) 
ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ  (102 382) (5 935) (2 998) (61) (2 742) 1 051 (113 067) 
ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA (95 910) (5 753) (1 449) (59) (2 364) 0 (105 535) 
Prihodki iz lastnih sredstev in prispevkov 110 537 
Presežek iz poslovanja 5 002 
Čisti finančni prihodki 241 
Gibanje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih (683) 
Delež rezultatov pridruženih subjektov/skupnih podjetij (103) 
Poslovni izid za zadevno leto 4 457 
 
SL 83   SL  POROČANJE PO ODSEKIH – DEJAVNOSTI ZNOTRAJ EU  v mio. EUR 
 Gospodarske in 
finančne zadeve Podjetništvo in 
industrija Konkurenca Zaposlovanje Kmetijstvo Promet in 
energetika Okolje Raziskave Informacijska 
družba 
Drugi prihodki iz poslovanja:         
Globe 0 8 2 626 0 0 2 10 0 0 
Kmetijski prelevmani 0 0 0 0 705 0 0 0 0 
Izterjava stroškov 3 5 0 60 492 3 1 6 12 
Prihodki iz upravnega poslovanja 0 9 0 0 0 17 0 1 4 
Drugi prihodki iz poslovanja 7 261 0 33 84 203 35 513 5 
DRUGI PRIHODKI IZ POSLOVANJA  10 283 2 626 93 1 281 225 46 520 21 
Upravni odhodki:  (53) (243) (74) (102) (108) (265) (100) (292) (127) 
Odhodki za osebje (46) (161) (68) (75) (88) (178) (74) (197) (96) 
Odhodki, povezani z neopredmetenimi sredstvi in 
opredmetenimi osnovnimi sredstvi 0 (15) 0 (1) 0 (9) (1) (2) 0 
Drugi upravni odhodki (7) (67) (6) (26) (20) (78) (25) (93) (31) 
Odhodki iz poslovanja:  (35) (358) (16) (8 153) (55 539) (1 726) (192) (3 646) (1 220) 
Neposredno centralizirano upravljanje (35) (159) 0 (182) (43) (607) (173) (2 647) (1 108) 
Posredno centralizirano upravljanje 0 (39) 0 0 0 (667) (4) (922) (103) 
Decentralizirano upravljanje 0 0 0 (3) (8) (11) 0 0 0 
Deljeno upravljanje 0 0 0 (7 952) (55 427) 0 0 0 0 
Skupno upravljanje 0 (68) 0 0 0 (285) 0 0 0 
Drugi odhodki iz poslovanja 0 (92) (16) (16) (61) (156) (15) (77) (9) 
ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ  (88) (601) (90) (8 255) (55 647) (1 991) (292) (3 938) (1 347) 
ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA (78) (318)  2 536 (8 162) (54 366) (1 766) (246) (3 418) (1 326) 
 Skupno 
raziskovalno 
središče Ribištvo Notranji trg Regionalna 
politika Obdavčenje in 
carine Izobraževanje in 
kultura Varstvo 
potrošnikov in 
zdravja Pravica, svoboda 
in varnost Dejavnosti znotraj 
EU skupaj 
Drugi prihodki iz poslovanja:         
Globe 0 0 2 0 0 0 0 0 2 648 
Kmetijski prelevmani 0 0 0 0 0 0 0 0 705 
Izterjava stroškov 0 23 0 497 0 4 1 3 1 110 
Prihodki iz upravnega poslovanja 45 0 0 0 0 1 1 1 79 
Drugi prihodki iz poslovanja 159 8 190 (1) 1 156 136 140 1 930 
DRUGI PRIHODKI IZ POSLOVANJA  204 31 192 496 1 161 138 144 6 472 
Upravni odhodki:  (308) (39) (161) (69) (49) (177) (177) (116) (2 460) 
Odhodki za osebje (226) (32) (105) (55) (40) (88) (120) (83) (1 732) 
Odhodki, povezani z neopredmetenimi sredstvi in 
opredmetenimi osnovnimi sredstvi (28) 0 (4) 0 (2) (1) (4) (3) (70) 
Drugi upravni odhodki (54) (7) (52) (14) (7) (88) (53) (30) (658) 
Odhodki iz poslovanja:  (143) (544) (36) (25 789) (65) (1 341) (495) (624) (99 922) 
Neposredno centralizirano upravljanje (29) (282) (7) (37) (65) (157) (395) (353) (6 279) 
Posredno centralizirano upravljanje 0 0 0 (17) 0 (1 179) (40) 0 (2 971) 
Decentralizirano upravljanje 0 0 0 (10) 0 0 0 0 (32) 
Deljeno upravljanje 0 (260) 0 (25 710) 0 0 0 (197) (89 546) 
Skupno upravljanje 0 0 0 (15) 0 0 0 0 (368) 
Drugi odhodki iz poslovanja (114) (2) (29) 0 0 (5) (60) (74) (726) 
ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ  (451) (583) (197) (25 858) (114) (1 518) (672) (740) (102 382) 
ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA (247) (552) (5) (25 362) (113) (1 357) (534) (596) (95 910) 
 
SL 84   SL  
 POROČANJE PO ODSEKIH – DEJAVNOSTI ZUNAJ EU  v mio. EUR 
 Zunanje zadeve Trgovina Razvoj Širitev Humanitarna pomo č Dejavnosti zunaj EU skupaj 
Drugi prihodki iz poslovanja:        
Izterjava stroškov 14 0 9 39 2 64 
Prihodki iz upravnega poslovanja 37 0 0 0 0 37 
Drugi prihodki iz poslovanja 81 0 (1) 1 0 81 
DRUGI PRIHODKI IZ POSLOVANJA  132 0 8 40 2 182 
Upravni odhodki:  (799) (50) (146) (45) (26) (1 066) 
Odhodki za osebje (511) (45) (129) (36) (16) (737) 
Odhodki, povezani z neopredmetenimi sredstvi in 
opredmetenimi osnovnimi sredstvi (18) 0 0 0 0 (18) 
Drugi upravni odhodki (270) (5) (17) (9) (10) (311) 
Odhodki iz poslovanja:  (2 924) (12) (939) (142) (852) (4 869) 
Neposredno centralizirano upravljanje (1 514) (6) (610) (296) (417) (2 843) 
Posredno centralizirano upravljanje (563) 0 (1) (52) 0 (616) 
Decentralizirano upravljanje (185) 0 (122) 202 0 (105) 
Deljeno upravljanje (26) 0 17 0 0 (9) 
Skupno upravljanje (634) (6) (218) 6 (435) (1 287) 
Drugi odhodki iz poslovanja (2) 0 (5) (2) 0 (9) 
ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ  (3 723) (62) (1 085) (187) (878) (5 935) 
ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA (3 591) (62) (1 077) (147) (876) (5 753) 
   
 POROČANJE PO ODSEKIH – STORITVE IN DRUGO   
 Tisk in 
komunikacije Evropski urad 
za boj proti 
goljufijam Usklajevanje Osebje in 
uprava Statistični urad 
Evropskih 
skupnosti Proračun Revizija Jeziki Drugo Storitve in 
drugo skupaj 
Drugi prihodki iz poslovanja:         
Izterjava stroškov 100100000  2  
Prihodki iz upravnega poslovanja 0 6 0 692 0 50 0 92 0 840 
Drugi prihodki iz poslovanja (2) 0 6 54 (1) (2) 0 47 605 707 
DRUGI PRIHODKI IZ POSLOVANJA  (1) 6 6 747 (1) 48 0 139 605 1 549 
Upravni odhodki:  (96) (49) (148) (1 360) (65) (51) (8) (380) 35 (2 122) 
Odhodki za osebje (61) (36) (129) (564) (60) (38) (8) (290) 35 (1 151) 
Odhodki, povezani z neopredmetenimi sredstvi in 
opredmetenimi osnovnimi sredstvi (2) 0 0 (116) 0 0 0 0 0 (118) 
Drugi upravni odhodki (33) (13) (19) (680) (5) (13) 0 (90) 0 (853) 
Odhodki iz poslovanja:  (98) (13) 0 (36) (30) (261) 0 (14) (424) (876) 
Neposredno centralizirano upravljanje (94) (13) 0 (32) (29) (109) 0 (1) 0 (278) 
Posredno centralizirano upravljanje (4) 0 0 0 0 0 0 0 0 (4) 
Deljeno upravljanje 0 0 0 0 0 (126) 0 0 0 (126) 
Drugi odhodki iz poslovanja 0 0 0 (4) (1) (26) 0 (13) (424) (468) 
ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ  (194) (62) (148) (1 396) (95) (312) (8) (394) (389) (2 998) 
ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA (195) (56) (142) (649) (96) (264) (8) (255) 216 (1 449) 
 
SL 85   SL 4. POJASNILA  K IZKAZU  DENARNIH  TOKOV 
4.1 NAMEN IN PRIPRAVA IZKAZA DENARNIH TOKOV 
 
Podatki o denarnih tokovih se  uporabljajo kot os nova za oceno sposobnosti EU, da ustvari 
denarna sredstva in njihove us treznike, ter za oceno njenih potreb po porabi teh denarnih 
sredstev. 
 
Izkaz denarnih tokov je pripravljen po posredni metodi. To pomeni, da se čisti presežek ali 
primanjkljaj za zadevno prora čunsko leto popravi glede na vpliv nedenarnih poslov, 
morebitne časovne razmejitve preteklih ali prihodnjih denarnih prejemkov ali pla čil iz 
poslovanja in prihodkovne ali odhodkovne postavke, povezane z denarnimi tokovi pri naložbenju. Denarni tokovi, ki na stanejo pri poslih v tuji valuti, se izkazujejo v predstavitveni 
valuti EU (euro); znesek v tuji valuti se prera čuna po menjalnem te čaju med eurom in to tujo 
valuto na dan nastanka denarnega toka. 
 
Razpredelnica z izkazom dena rnih tokov prikazuje denarn e tokove v zadevnem obdobju, in 
sicer razčlenjeno na denarne tokove  pri poslovanju in naložbenju (EU nima dejavnosti 
financiranja). 
 
4.2 POSLOVANJE 
 
Poslovanje zajema dejavnosti EU, ki ne vklju čujejo naložbenja. To pomeni ve čino izvajanih 
dejavnosti. Posojila, odobrena upravi čencem (in z njimi povezana najeta posojila, če 
obstajajo), ne štejejo kot naložbenje (ali financiranje), saj so del splošnih ciljev in s tem vsakodnevnih poslov EU. Poslovanje vklju čuje tudi naložbe, kot so EIS, EBOR in skladi 
tveganega kapitala. Dejansko je cilj teh dejavnos ti prispevati k doseganju rezultatov, za katere 
si prizadevajo politike. 
 
4.3 NALOŽBENJE 
 
Naložbenje je pridobitev in odtujitev neopredmetenih sredst ev in opredmetenih osnovnih 
sredstev ter drugih na ložb, ki niso vklju čene med denarne ustreznike. Ne vklju čuje posojil, 
odobrenih upravi čencem. Cilj tega dela je prikazati dejanske naložbe EU. 
 
Treba je omeniti, da znesek 8 910 milijonov EUR saldov denarnih sredstev in njihovih ustreznikov pri Komisiji ni na razpolago za upor abo EU. To so denarna sredstva, prejeta kot 
plačila naloženih glob, kadar se je  druga stranka pritožila zope r naloženo globo. Ti zneski so 
jasno razkriti kot „denarna sredstva z omejitvami“ v pojasnilu 2.11 zgoraj. 
 
SL 86   SL 5. POGOJNA  SREDSTVA  IN OBVEZNOSTI  TER  DRUGA  RAZKRITJA 
POGOJNA SREDSTVA 
  v mio. EUR
Pojasnilo 31.12.2009 31.12.2008 
Prejeta jamstva 5.1 279 260 
Pogojna sredstva, povezana s primeri goljufij in nepravilnosti 5.2 1 944 2 010 
Še nepotrjeni finan čni popravki (v pri čakovanju kon čne 
odločitve) 5.3 0 4 390 
Druga pogojna sredstva 5.4 18 43 
Pogojna sredstva skupaj 2 241  6 703  
 
POGOJNE OBVEZNOSTI 
 
  v mio. EUR
Pogojne obveznosti Pojasnilo 31.12.2009 31.12.2008 
Dana jamstva 5.5 19 330 17 510 
Globe – pritožbe, vložene pri Sodiš ču 5.6 11 969 10 198 
EKJS – postopki pred izrekom sodbe 5.7 1 945 1 609 
Zneski, povezani s pravnimi zadevami in drugimi spori 5.8 416 281 
Druge pogojne obveznosti 5.9 12 18 
Pogojne obveznosti skupaj  33 672  29 616  
Vse pogojne obveznosti bi v primeru, da bi zapadle v pla čilo, financiral prora čun EU v prihodnjih letih. Prora čun EU financirajo države 
članice. 
 
SL 87   SL POGOJNA SREDSTVA 
 
5.1 PREJETA JAMSTVA 
v mio. EUR 
 31.12.2009 31.12.2008 
Garancije za dobr o izvedbo pogodbenih 
obveznosti 252 239 
Drugo 27 21 
Skupaj 279 260 
 
Včasih se zahtevajo garancije za dobro iz vedbo pogodbenih obveznosti za zagotovitev, da 
upravičenci do financiranja EU izpoln ijo obveznosti iz svojih pogodb z EU. 
 
5.2 GOLJUFIJE IN NEPRAVILNOSTI 
 
Spodnja razpredelnica prikazuje potencialni zn esek izterjav, ki jih lahko opravijo države 
članice na podlagi odkritja nepr avilnih zahtevkov v okviru str ukturnih skladov. Razpredelnica 
temelji na uradnih poro čilih, ki so jih predložile države članice v skladu z Uredbo Komisije 
(ES) št. 1681/94, zneski  v njej pa so raz členjeni po državah članicah. 
Pogojna sredstva: primeri goljufij in nepravilnosti 
v mio. EUR 
Država članica 31.12.2009 31.12.2008 
Avstrija 8 13 
Belgija 2 16 
Češka 13 13 
Danska 2 10 
Estonija 3 2 
Finska 2 3 
Francija 15 12 
Nemčija 468 581 
Grčija 25 62 
Madžarska 6 5 
Irska 1 1 
Italija 436 441 
Latvija 5 4 
Litva 5 2 
Malta 1 1 
Nizozemska 15 14 
Poljska 18 13 
Portugalska 82 114 
Slovaška 39 9 
Slovenija 7 1 
Španija 277 279 
Švedska 2 2 
Združeno kraljestvo 347 257 
SKUPAJ 1 779 1 855 
Zneski, navedeni v tej razprede lnici, pomenijo prej teoreti čne najvišje zneske  kot pa zneske, 
ki bodo dejansko dani na razpolago prora čunu EU, in sicer iz naslednjih razlogov: 
 
SL 88   SL • države članice ne poro čajo vedno o rezultatih svo jih postopkov izterjave; 
• čeprav morajo države članice Komisijo obvestiti o verjetnosti izterjave, je 
nemogoče natančno določiti, kolikšen delež zneskov, ki jih  je treba še izterjati, bo 
dejansko izterjan. Nacionalne zakonodaje v časih določajo 30-letni za staralni rok, 
kar lahko pripravi nacionalne organe do tega, da odlagajo odpis dolga, tudi če so 
možnosti za izterjavo zgolj teoreti čne. Za strukturne ukrepe morajo zdaj države 
članice Komisiji vsako leto poslati poro čilo o zneskih, ki čakajo na izterjavo 
(člen 8 Uredbe (ES) št. 438/2001) , da bi se prikazala natan čnejša slika dejanskega 
stanja; 
• tudi če zadevna država članica sproži postopek izterjave pravo časno, pozitiven 
izid ni zagotovljen. To še zlasti velja, kadar se nalogi  za izterjavo izpodbijajo pred 
sodišči; 
• individualni projekti se  sofinancirajo kot del ve čletnih programov. Dokler se 
večletni program ne zaklju či, ni mogo če določiti natančnega zneska za izterjavo, 
ker se lahko sredstva, porabljena za  nepravilne odhodke, v nekaterih okoliš činah 
prerazporedijo na druge, zakonite pr ojekte in ker se lahko posledi čna obročna 
plačila, zlasti kon čna plačila, včasih uporabijo kot sredst vo za popravek prejšnjih 
nepravilnih odhodkov. Zneski v teh razpredelnicah so za časni zneski, ki temeljijo 
na poročilih, prejetih in obdelanih do konca februarja 2010. Ti zneski se lahko še 
spremenijo v skladu z nadaljnjimi zapoznelimi poro čili. 
 
Možnosti izterjave v posameznih primerih ni mogo če dovolj natan čno oceniti na podlagi 
podatkov, ki so jih poslale države članice. Glavna gibanja od le ta 2008 se navezujejo na 
povečanja v zvezi z državami „EU-10“. Kohezijska politika se je za čela polno izvajati leta 
2004, vse odtlej pa je zaradi ve čje stopnje izvajanja in okrepl jenih kontrol sofinanciranih 
dejavnosti naraš čalo tudi število prijavljenih nepravil nosti. Druga pomembna razlika v zvezi z 
letom 2008 se navezuje na Združeno kraljest vo, ki po obširnih revizijah financiranih 
dejavnosti poro ča o vse ve čjem številu nepravilnosti. 
 
V tej postavki je vklju čenih tudi 165 milijonov EUR v zvezi  z EKJS (leta 2008: 153 milijonov 
EUR). Države članice so Komisiji sporo čile zneske, vklju čene v njihove knjige terjatev, in 
tudi zneske, ki so bili šele v za četni fazi preverjanja. V tej postavki so torej razkriti ti za časni 
zneski. 
 
5.3 ŠE NEPOTRJENI FINAN ČNI POPRAVKI (V PRI ČAKOVANJU KON ČNE 
ODLOČITVE) 
 
Podatki, ki zadevajo izterjavo odhodkov EU, so skupaj z informacijami, ki so s tem povezane, 
razkriti v pojasnilu 6 k tem računovodskim izkazom. 
 
5.4 DRUGA POGOJNA SREDSTVA 
 
V tej postavki so vklju čeni drugi manjši zneski pogoj nih sredstev, ki jih ni mogo če razvrstiti v 
 
SL 89   SL zgornje postavke.  
 
 
 
SL 90   SL POGOJNE OBVEZNOSTI 
 
5.5 DANA JAMSTVA 
 
5.5.1 Za posojila, ki jih je odobrila Evropska investicijska banka (EIB) iz svojih lastnih 
sredstev 
 v mio. EUR  
  
Nedelitev tveganja 
31.12.2009 
  
Delitev tveganja
31.12.2009 
javni  
organ zasebno 
podjetje  
Neporavnano 
31.12.2009 
skupaj  
Neporavnano 
31.12.2008 
 
Jamstvo v višini 65 % 3 127 9 126 2 692 14 945 12 429 
Jamstvo v višini 70 % 109 1 981 506 2 596 2 908 
Jamstvo v višini 75 % 0 617 233 850 1 049 
Jamstvo v višini 100 % 0 625 196 821 1 008 
Skupaj S 3 236 12 349 3 627 19 212 17 394 
 
Proračun EU jam či za posojila, ki jih je EIB podpisala in odobrila iz svojih lastnih sredstev 
tretjim državam na dan 31. decembra 2009 (vklju čno s posojili, odobrenimi državam članicam 
pred pristopom). Vendar je to jamstvo EU om ejeno na odstotek najvišjega zneska odobrenih 
kreditnih linij: 65 %, 70 %, 75 % ali 100 %. Kadar ta najvišji znesek ni dosežen, jamstvo EU krije celoten znesek. Na dan 31. decembra 2009 je neporavnani znesek skupaj znašal 
19 212 milijonov EUR, kar je torej najve čji možni znesek, na katere ga je omejeno tveganje 
EU. 
 
Za posojila, ki jih krije jamstvo prora čuna EU, dobi EIB tudi jams tva tretjih oseb (držav, 
javnih ali zasebnih finan čnih ustanov); v teh primerih je Komisija sekundarni porok. Jamstvo 
proračuna EU krije le politi čno tveganje jamstev, zagotovljenih v okviru „delitve tveganja“. 
Druga tveganja krije EIB, če primarni porok ne spoštuje danih zavez. Za jamstva, 
zagotovljena v okviru „nedel itve tveganja“ (non-risk sharing), vsa tveganja, če primarni porok 
ne spoštuje danih zavez, krije prora čun EU. Če je primarni porok javni organ, so ta tveganja 
praviloma omejena na politi čno tveganje, ko pa jamstvo da institucija ali zasebna družba, je 
verjetno, da bo moral prora čun EU kriti tudi gospodarsko tveganje. 
 
5.5.2 Druga dana jamstva 
v mio. EUR 
 31.12.2009 31.12.2008 
Sklad za financiranje na osn ovi delitve tveganja (RSFF) 94 48 
MEDA: jamstva za Maroko 17 66 
Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T 6 1 
Drugo 1 1 
Skupaj 118 116 
 
SL 91   SL  
Prispevek Komisije v okviru Sklada za financir anje na osnovi delitve tveganja (The Risk 
Sharing Finance Facility, RSFF) se  uporabi za rezervacije za finan čna tveganja za posojila in 
jamstva, ki jih EIB zagotovi upravi čenim raziskovalnim projektom. Skupni predvideni 
proračun Komisije za obdobje 2007–2013 znaša do 1 milijarde EUR, od tega do 
800 milijonov EUR izhaja iz posebnega programa „Sodelovanje“, do 200 milijonov EUR pa iz posebnega programa „Zmogljivosti“. EIB se je  zavezala, da bo zagotovila enak znesek.  
Znesek v višini 94 milijonov EUR je Komisija bl okirala kot „razporeditev kapitala“. V to 
razporeditev kapitala so vklju čene nepri čakovane izgube iz posojil in jamstev, ki jih je EIB 
dala v okviru RSFF. To je najve čja izguba, ki jo Komisija  lahko utrpi v primeru 
neizpolnjevanja obveznosti iz naslova odobrenih  posojil ali jamstev. Je najvišji znesek 
jamstva, ki ga Komisija da v okviru RSFF,  in se tako šteje kot pogojna obveznost EU. 
 
V okviru programa MEDA je Komisija ustvaril a jamstveni mehanizem na podlagi posebnega 
sklada, katerega upravi čenki bosta maroški organi zaciji Caisse Centrale de Garantie in Fonds 
Dar Ad-Damane. Na dan 31. decembra 2009 je pod jamstvo Komisije spadalo 17 milijonov EUR. 
 
Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T (LGTT) (2007 −2013) je namenjen 
izdajanju jamstev za blažitev prihodkovnih tveganj v za četni fazi izvajanja projektov 
vseevropskega prometnega omrežja. Jamstvo na j bi zlasti v celoti kr ilo stand-by kreditne 
linije, ki bi se lahko črpale, kadar denarni toko vi projekta ne bi za dostovali za servisiranje 
prednostnega dolga. Ta instrument bo skupen finan čni proizvod Komisije in EIB, dodeljenih 
pa mu bo 500 m ilijonov EUR iz prora čuna EU. EIB bo dodelila dodatnih 500 milijonov EUR, 
tako da bo celotni znesek, ki bo na razpolago, znašal 1 milijardo EUR. Znesek, vklju čen v tej 
postavki, to je 6 milijonov EUR, je prispevek k oblikovanju rezervacij za nepri čakovane 
izgube v zvezi s poslovanjem LGTT. 
 
5.6 GLOBE 
 
Ti zneski se nanašajo na globe, ki jih je Komi sija naložila za kršite v pravil konkurence in so 
bile začasno plačane ter je bila zoper njih vložena pritožba oziroma še ni znano, ali bo 
pritožba vložena. Pogojna obveznos t se ohrani, dokler sodba Sodiš ča EU o zadevi ne postane 
pravnomo čna. Natečene obresti na za časna plačila (460 milijonov EUR) so vklju čene v 
poslovni izid za zadevno leto in tudi kot pogojna obveznost, da se prikaže negotovost 
upravič
enosti Komisije do teh zneskov. 
 
5.7 EKJS – POSTOPKI PRED IZREKOM SODBE 
 
To so pogojne obveznosti do držav članic, povezane s sklepi o skladnosti pri EKJS pred 
izrekom sodbe Sodiš ča EU. Dolo čitev končnega zneska obveznosti in leta, v katerem bo 
učinek uspešnih pritožb bremenil prora čun, je odvisna od trajanja postopka pred Sodiš čem 
EU. Zneski, ki jih bo po ocenah verjetno treba pla čati, so vklju čeni v bilanco stanja kot 
dolgoročne rezervacije – glej pojasnilo 2.13. 
 
SL 92   SL  
5.8 ZNESKI, POVEZANI S PRAVNIMI  ZADEVAMI IN DRUGIMI SPORI 
 
Ta postavka se nanaša na odškodninske tožbe, ki  so trenutno vložene proti EU, druge pravne 
spore in ocenjene pravne stroške.  
Zneski so povezani s spori, ki vklju čujejo dobavitelje, pogodbene  izvajalce in nekdanje 
osebje. Treba je omeniti, da mora v odškodninski tožbi v skladu s členom 288 Pogodbe ES 
tožnik dokazati, da je institucija dovolj re sno kršila pravno pravil o, ki podeljuje pravice 
posameznikom, da je tožnik utrpel deja nsko škodo in da obstaja neposredna vzro čna zveza 
med nezakonitim dejanjem in škodo. 
 
5.9 DRUGE POGOJNE OBVEZNOSTI 
V tej postavki so vklju čeni drugi manjši zneski pogojni h obveznosti, ki jih ni mogo če 
razvrstiti v zgornje postavke.   
DRUGA POMEMBNA RAZKRITJA
 
5.10 FINAN ČNE DEJAVNOSTI, POVEZANE Z NE ČRPANIMI OBVEZNOSTMI 
v mio. EUR 
 31.12.2009 31.12.2008 
Finančne dejavnosti, povezane z ne črpanimi obveznostmi  5 733 4 885 
 
To so sporazumi o danem posojilu ali o kapitalski naložbi, ki jih je sklenila Komisija (in jih ne krijejo neporavnane obveznos ti), vendar druga stranka teh sredstev do konca leta še ni 
črpala. Glavni zneski se navezujejo na sporazume o pla čilnobilančnem posojilu, ki so bili 
podpisani v letih 2008 in 2009, vendar zneski  do konca leta še niso bili izpla čani 
(5,4 milijarde EUR na dan 31. decembra 2009). 
 
5.11 PREVZETE PRORA ČUNSKE OBVEZNOSTI, KI ŠE NISO BILE PLA ČANE 
v mio. EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Prevzete prora čunske obveznosti, ki še niso bile pla čane 134 689 120 023 
 
Pri neporavnanih prora čunskih obveznostih gre za znesek že prevzetih obveznosti, ki še niso 
bile niti pla čane niti sproš čene. Neporavnane prora čunske obveznosti so obi čajna posledica 
obstoja ve čletnih programov. Na dan 31. decembra 2009 so znašale skupaj 
177 272 milijonov EUR. Zgornji skupni znesek  je znesek teh neporavnanih prora čunskih 
obveznosti, zmanjšan za z njimi povezane zneske, ki so bili vklju čeni kot odhodki v izkaz 
poslovnega izida za leto 2009. 
 
5.12 POMEMBNE PRAVNE OBVEZNOSTI 
 
SL 93   SL v mio. EUR 
 31.12.2009 31.12.2008 
Strukturni ukrepi 275 761 332 995 
Protokoli s sredozemskimi državami 263 263 
Sporazumi o ribolovu 249 401 
Program Galileo  1 517 2 023 
Program GMES  556 624 
TEN-T  4 289 4 571 
Druge pogodbene obveznosti  1 325 983 
Skupaj 283 960 341 860 
Te obveznosti so nastale,  ker se je EU odlo čila, da bo prevzela dolgoro čne pravne obveznosti 
v zvezi z zneski, ki jih še niso kril e odobritve za prevzem obveznosti v prora čunu. Lahko so 
povezane z ve čletnimi programi, kot so programi struktur nih ukrepov, ali pa z zneski, ki se jih 
je Evropska unija zavezala pla čati v prihodnosti v okviru upravnih pogodb, obstoje čih na 
datum bilance stanja (npr. pogodbe v zvezi z zagotavljanjem storitev na podro čju varovanja, 
čiščenja ipd., pa tudi pogodbene ob veznosti glede posebnih projek tov, kot so gradbena dela). 
Nekateri ve čletni programi ne vsebujejo obveznosti, ki zahtevajo vklju čitev v to postavko, ker 
so odhodki v prihodnjih leti h odvisni od letnih odlo čitev prora čunskega organa ali sprememb 
zadevnih pravil. 
 
5.12.1 Strukturni ukrepi 
Spodnja razpredelnica prikazuje primerjavo med pravnimi obveznostmi, za katere obveznosti 
v breme prora čuna še niso bile prevzete, in na jvišjim zneskom obveznosti v povezavi z 
zneski, predvidenimi v finan čnem okviru za obdobje 2007–2013. Str ukturni ukrepi pomenijo 
pomoč, načrtovano za obdobje 2007–2013. Oblika in cilji obdobja finan čnega okvira, ki se je 
začelo leta 2007, se razlikujejo od oblik e in ciljev iz prejšnjega obdobja. 
     v mio. EUR
 Zneski 
finančnega 
okvira 
2007–2013 
(A) Sklenjene 
pravne 
obveznosti 
(B) Proračunske 
obveznosti 
2007-2009 
(C) Pravne 
obveznosti, 
zmanjšane za 
proračunske 
obveznosti 
(=B−C) Najvišji 
znesek 
obveznosti 
(=A–C) 
Skladi kohezijske politike 346 543 346 136 140 318 205 818 206 225
Naravni viri 100 624 98 388 39 533 58 855 61 091
Instrument za 
predpristopno pomo č 10 958 5 195 2 513 2 682 8 445
Skupaj  458 125 449 719 182 364 267 355 275 761
 
5.12.2 Protokoli s sredozemskimi državami 
Te obveznosti skupaj znašajo 263 mil ijonov EUR in so povezane s finan čnimi protokoli, ki so 
bili sklenjeni s sredozemskimi državami ne članicami. Znesek, vklju čen v to postavko, je 
razlika med skupnim zneskom iz podpisanih protokolov in zneskom obveznosti v breme 
proračuna, vknjiženih v zaklju čni račun. Ti protokoli so mednarodne pogodbe, ki ne morejo 
biti razveljavljene brez soglasja obeh pogodbenic, čeprav postopek njihove razveljavitve 
poteka. 
 
SL 94   SL  
5.12.3 Sporazumi o ribolovu 
Te obveznosti so bile prevzete s tretjimi državami in so namenjene ukrepom v okviru 
mednarodnih sporazumov o ribolovu te r skupaj znašajo 249 milijonov EUR. 
 
5.12.4 Program Galileo 
Galileo je globalni navigacijski satelitski sistem (GNSS), ki ga trenutno razvijata Evropska 
unija in Evropska vesoljska ag encija (ESA). Program Galileo se zdaj v celoti financira iz 
proračuna EU, upravlja pa ga Komisija v imenu EU. Prva faza programa, to je faza validacije 
v orbiti, naj bi bila zaklju čena v letu 2012, pri čemer bodo ustvarjena sredstva prenesena na 
Komisijo. 
Treba je omeniti, da je Komi sija do konca le ta 2009 in vklju čno s prej navedeno naložbo v 
skupno podjetje Galileo pla čala 1 028 milijonov EUR za fazo validacije v orbiti programa 
Galileo. Ker je ta program trenutno še v raziskov alni fazi, je bil porabljeni denar v skladu z 
računovodskimi pravili EU prikazan kot odhodki, pripoz nala se niso nobena neopredmetena 
dolgoročna sredstva. Skupen (okvirni) prispevek Komisije, ki je predviden za naslednjo fazo 
programa Galileo (obdobje 2008 −2013), znaša 2 645 milijonov EUR. 
 
5.12.5 Program GMES 
Komisija je z Evropsko vesoljsko agenci jo sklenila pogodbo o izvajanju vesoljske 
komponente v okviru Globalnega spremljanj a okolja in varnosti (GMES) za obdobje 2008–
2013. Skupni okvirni znesek za navedeno obdobje znaša 624 milijonov EUR. Leta 2009 je bilo Evropski vesoljski agenciji pla čanih 68 milijonov EUR. 
 
5.12.6 Prevzete obveznosti za projekte TEN-T 
Ta znesek se navezuje na subvencije na podro čju vseevropskega prometnega omrežja (TEN-
T) za obdobje 2007–2013. Program se uporablja za pr ojekte, ki so bili izbrani za razvoj 
vseevropskega prometnega omrežja, da bi se po dprli infrastrukturni proj ekti ter projekti na 
področju raziskav in inovacij, s čimer bi se spodbujalo vklju čevanje novih tehnologij in 
inovativnih procesov pri uporabi no ve prometne infrastrukture. Skupni okvirni znesek za ta 
program znaša 8 013 milijonov EUR. 
 
5.12.7 Druge pogodbene obveznosti 
Vključeni zneski ustrezajo prevzetim obveznostim, ki jih je treba še pla čati v obdobju 
veljavnosti pogodb. V to postavko je vklju čena neporavnana pogodbena  obveznost v višini 
93 milijonov EUR v zvezi s pogodbami Sveta o nepremi čninah in 441 milijonov EUR v zvezi 
s pogodbami Parlamenta o nepremi čninah. Druga pomembna zneska v tej postavki sta 480 
milijonov EUR v zvezi z dogovori o javnih naro čilih med agencijo Fuzija za energijo 
(Evropsko skupno podjetje za ITER in razvoj fu zijske energije) in Mednarodno organizacijo 
za fuzijsko energijo ITER ter 165 m ilijonov EUR v zvezi z dogovori o javnih naro čilih, 
podpisanimi med agencijo Fuzija za energijo, ja ponsko agencijo za atom sko energijo (JAEA) 
in Mednarodno organizacijo za fuzijsko energijo ITER. 
 
SL 95   SL  
5.13 PRISPEVKI ZA POVEZANE ORGANIZACIJE 
Ta znesek pomeni neporavnana pla čila nevpoklicanega kapitala, ki  ga je vpisala Komisija. 
 
5.13.1 Nevpoklicani kapital: EBOR 
v mio. EUR 
EBOR Kapital EBOR skupaj Kapital, ki ga je vpisala Komisija 
Kapital 19 794 600 
Vplačano (5 198) (157) 
Nevpoklicano 14 596 443 
 
 
SL 96   SL 5.13.2 Nevpoklicani kapital: EIS 
v mio. EUR 
EIS Kapital EIS skupaj  Kapital, ki ga je vpisala Komisija 
Kapital 2 940 861 
Vplačano (588) (172) 
Nevpoklicano 2 352 689 
 
Po tem, ko je EIS leta 2007 izdal 1 000 novih delnic, je EU leta 2009 vpisala dodatnih 
75 delnic z nominalno vrednostj o 1 milijon EUR na delnico, pri čemer je 20 % nominalnega 
zneska in premijo pla čala leta 2009. Udeležba EU je omejena na 900 delnic (900 milijonov 
EUR). Glej tudi pojasnilo 2.3.1 . 
 
5.14 OBVEZNOSTI IZ POSLOVNEGA NAJEMA 
 v mio. EUR
Prihodnji zneski, ki jih bo treba pla čati Opis 
< 1 leto 1–5 let > 5 let skupaj 
Zgradbe 334 1 236 842 2 412 
Informacijski materiali in druga oprema 6 7 0 13 
Skupaj 340 1 243 842 2 425 
 
Ta postavka zajema zgradbe in drugo opremo, ki so najete po pogodbah o poslovnem najemu 
in ne izpolnjujejo pogojev za vklju čitev na strani sredstev v bila nci stanja. Navedeni zneski 
ustrezajo obveznostim, ki jih je treba še pla čati v obdobju veljavnosti pogodb. 
Znesek 364 milijonov EUR je bil leta 2009 pripoznan kot odhodek v izkazu poslovnega izida 
glede poslovnih najemov. 
 
SL 97   SL 6. FINANČNI POPRAVKI  IN IZTERJANII  ZNESKI  NA PODLAGI  ODKRITIH  
NEPRAVILNOSTI 
 
Pri izvajanju prora čuna EU je treba zagotoviti prepre čevanje, odkrivanje ter popravljanje 
nepravilnosti in goljufij. To pojasnilo daje pregled razli čnih postopkov, predvidenih v 
veljavni zakonodaji za postopek ob ravnavanja nepravilnosti, ki jih odkrijejo Komisija in 
države članice, ter najboljšo oce no skupnih zadevnih zneskov. Gre za zadnjo fazo delovanja 
kontrolnih sistemov, ki je bistve na za zagotovitev dobrega finan čnega poslovodenja. 
 
6.1 UVOD 
 
6.1.1 Pregled postopka finan čnih popravkov in izterj av po vrstah upravljanja 
Izterjave in finan čni popravki se lahko izvaja jo na podlagi kont rol in revizij v kateri koli fazi 
kontrolnega sistema, torej na podlagi revi zij na ravni EU (Komisija, Evropsko ra čunsko 
sodišče, urad OLAF) ali na podlagi revizij v državah članicah v primeru deljenega 
upravljanja. Čeprav se nepravilnosti lahko pojavijo v kateri koli fazi projekta, se lahko 
odkrijejo šele v zadnji fazi, ko upravi čenec predloži kon čni zahtevek, ki se navadno preveri na 
kraju samem in/ali ga potrdi neodvisen revizor. Vendar je treba na podlagi ustrezne sektorske 
zakonodaje razlikovati med izterjavami in finan čnimi popravki, pri čemer je treba upoštevati 
razlike med vrstami upravljanja. 
 
Izterjave 
V skladu s členom 71(3) finan čne uredbe se nepravilno pla čani zneski izterjajo. Izterjava v 
tem kontekstu je dejanska izterjava denarnih sr edstev, ki jo opravijo Komisija ali države 
članice zaradi odkritih neupravi čenih ali nepravilnih odhodkov. 
 
Finančni popravki 
Kakor je dolo čeno v ustrezni sektorski zakonodaji za veliko podro čij odhodkov EU 
(predvsem v okviru deljenega upravljanja), se nepravilnosti popravljajo z uporabo mehanizma 
finančnih popravkov. Namen finan čnih popravkov, ki jih izvede jo Komisija ali države 
članice, je ponovna vzpostavitev stanja, ko 100 % odhodkov, prijavljenih za financiranje ali 
sofinanciranje (kohezijska politika), izpolnjuje merila iz veljavnih nacionalnih pravil in 
predpisov ter pravil in predpisov EU.  V okviru deljenega upravljanja so  za izvajanje potrebnih finan č
nih popravkov glede 
posameznih ali sistemati čnih nepravilnosti, odkritih v ope rativnih programih, v prvi vrsti 
odgovorne države članice. Komisija je odgovorna za zagotavljanje, da so sistemi, ki so jih 
vzpostavili nacionalni organi, u činkoviti, in če niso, državam članicam naloži finan čne 
popravke. 
 
Ko so neupravi čena plačila upravi čencem ugotovljena na podlagi kontrol EU, so finan čni 
popravki prvi korak v dejanskem postopku iz terjave, saj veljavna zakonodaja od držav članic 
 
SL 98   SL zahteva, da ukrepajo gl ede naloženih finan čnih popravkov in same izte rjajo denarna sredstva 
od končnih upravi čencev. Pri revizijah, ki jih opra vijo nacionalni organi, za države članice 
prav tako velja pravna obveznost, da opravijo izterjave na ravni kon čnega upravi čenca. 
V nadaljevanju sledi povzetek razli čnih postopkov na podro čju dejavnosti izterjave in 
finančnih popravkov po vrsti upravlja nja ter njihov vpliv na zaklju čni račun EU. 
 
6.1.2 Neposredno upravljanje 
 
Kadar Komisija neposredno upravlja prora čun, se neupravi čeni odhodki bodisi izterjajo od 
upravičenca, bodisi odštejejo od naslednjega izkaza stroškov. Če upravičenci sami odštejejo 
neupravičeni znesek, preden predložijo izk az stroškov, ta podatek ni zajet v ra čunovodskem 
sistemu. To je zelo pogost primer, saj mora ve čina upravi čencev Komisiji predložiti potrjeni 
ali revidirani kon čni izkaz stroškov, pred en lahko prejmejo kon čno plačilo. V tem potrjenem 
izkazu morajo biti popravljene vse opažene nepravilnosti. 
 
6.1.3 Deljeno upravljanje 
 
Približno 80 % prora čuna EU upravljajo skupaj Evr opska komisija in države članice, sem pa 
spadajo predvsem odhodki na podro čju kmetijstva in razvoja podeželja, kohezijske politike 
ter ribištva. 
 
Za odhodke v okviru deljenega upravljanja so na loge in odgovornosti v zvezi z izvajanjem 
prenesene na države članice, ki so v prvi vrsti odgovorne za odkrivanje in popravljanje 
nepravilnosti, ki jih storijo upravi čenci, in posledi čno za zagotavljanje pravilnosti odhodkov, 
prijavljenih Komisiji. Države članice torej izvedejo finan čne popravke in so v primeru, da na 
podlagi lastnih revizij ali kontrol EU odkrijejo neupravi čena plačila upravi čencem, pravno 
zavezane za četi postopek izterjave proti zadevnim upravi čencem.  
 
Evropska komisija ima sploš no nadzorno vlogo: preverja u činkovitost delovanja 
upravljavskih in kontrolnih sistemov držav članic in po potrebi sprejme popravne ukrepe, da 
lahko prevzame svojo odgovornost za izvrševanje prora čuna (člen 53(4) finan čne uredbe). 
Komisija lahko tudi sprejme formalno odlo čitev, da za državo članico uporabi finan čne 
popravke, če sama država članica ni izvedla za htevanih popravkov ali če imajo upravljavski 
in kontrolni sistemi hude pomanjkljivosti, ki lahko povzro čijo sistemske nepravilnosti. 
 
Komisija naloži finan čne popravke v zvezi s posameznimi odkritimi nepravilnostmi, vendar 
ima tudi pooblastila za uporab o ekstrapoliranih ali pavšalni h popravkov. Ekstrapolacija se 
uporablja, kadar so na voljo rezultati, pri dobljeni iz reprezentativnega vzorca v zvezi s 
sistemsko nepravilnostjo. Pavšalni popravki se uporabljajo pri posam eznih kršitvah ali 
sistemskih nepravilnostih, kadar finan čnega učinka ni mogo če natančno količinsko dolo čiti in 
kadar bi bili administrativni stroški dolo čanja natan čnega zneska nesorazmerni. V obeh 
primerih, tudi če izterjave od upravi čencev niso mogo če, so ti popravki pomemben instrument 
za izboljšanje pomanjkljivosti v sistemih držav članic in torej za prepre čevanje ali odkrivanje 
in izterjavo nepravilnih pla čil upravičencem.  
 
SL 99   SL 
 
SL 100   SL 6.1.4 Druge vrste upravljanja 
 
Za odhodke v okviru decentraliziranega upravljanja in neposrednega centraliziranega 
upravljanja je odgovornost za izterjavo nepravilno pla čanih zneskov prenesena na države 
članice, tretje države ali agencije.  Korektivni mehanizmi za odhodke v okviru skupnega 
upravljanja so dolo čeni v sporazumih, ki so bili sklenjeni z mednarodnimi organizacijami. 
Podobno kot pri deljenem upravljanju lahko Komis ija v primerih nepravilne uporabe pravil 
glede shem odhodkov EU izvede finan čne popravke.  
 
6.1.5 Povzetek izterjav in finan čnih popravkov v letu 2009  
 
Povzetek izterjav in finan čnih popravkov, potrjenih/sprejetih v letu 2009 
v mio. EUR
Finančni popravki   Pojasnilo 2009 2008
EKUJS/EKJS/EKSRP   6.2.2  462  917
Kohezijska politika (dejavnosti organov EU)        
– programi za obdobje 1994–1999  6.2.4  521  414
– programi za obdobje 2000–2006  6.2.4 1 890  1 173
– Vmesni seštevek     2 411  1 587
Finančni popravki skupaj    2 873 2 504
         
Izterjave     Pojasnilo 2009 2008
EKUJS/EKJS/EKSRP ( odkrile D Č) 6.3  163  360
Kohezijska politika (dejavnosti organov EU)     6.3  102  31
Druge vrste upravljanja     6.3  181  72
Izterjave skupaj        446  463
           
Zaščita prora čuna EU skupaj     3 319  2 967
 
Ta razpredelnica ne vklju čuje izterjav in odtegni tev, ki so jih na podro čju kohezijske politike 
izvedle države članice na podlagi svojih kontrol. Čeprav so države članice obvezane Komisiji 
predložiti podatke o odtegnitv ah in izterjavah, pa jih zakonodaja za programe za obdobje 
2000–2006 ne zavezuje, da posebej ozna čijo izterjave, ki izhajajo iz njihovih kontrol. Zaradi 
tega, pa tudi da bi se prepre čilo prekrivanje s finan čnimi popravki, izterjave in odtegnitve, ki 
jih opravijo države članice (leta 2009: 1 233 milijonov EUR), niso vklju čene (glej pojasnilo 
6.5). 
 
SL 101   SL Povzetek izterjav in finan čnih popravkov, izvedenih v letu 2009  
v mio. EUR
Finančni popravki      Pojas
nilo Potrjeni leta 
2009  Potrjeni pred 
letom 2009  Skupaj
EKUJS/EKJS/  EKSRP    6.2.2  274  429  703
Kohezijski sklad             
– programi za obdobje 1994–99  6.2.4  163  137  300
– programi za obdobje 2000–2006  6.2.4  313  96  409
– Vmesni seštevek       476  233  709
Finančni popravki skupaj      750  662 1 412
        
v mio. EUR
Izterjave      Pojas
nilo Potrjene leta 
2009  Potrjene pred 
letom 2009  Skupaj
EKUJS/EKJS/ EKSRP      6.3.  117  31  148
Kohezijski sklad      6.3.  102  0  102
Druge vrste upravljanja      6.3.  147  34  181
Izterjave skupaj         366  65  431
           
Zaščita prora čuna EU skupaj       1 116  727 1 843
 
6.2 FINAN ČNI POPRAVKI V OKVIRU DELJENEGA UPRAVLJANJA 
 
Finančni popravki v okviru deljenega upravljanja  se izvajajo v treh glavnih korakih:  
znesek je še v postopku pot rjevanja s pravnimi in kontradiktornimi postopki ( „še nepotrjen“  
– glej pojasnilo 6.4 spodaj); 
(1) znesek je dolo čen in v zvezi z njim je bila sprejeta kon čna odločitev ( „sprejet“  s 
sklepom Komisije ali  „potrjen“ , kadar je bil z državami članicami dosežen dogovor v 
okviru deljenega upravljanja) ter 
(2) znesek je dejansko izterjan v obliki gotovine, ki jo zagotovi država članica (sprejet 
popravek), ali kot odbitek (odtegn itev/izterjava), ki ga država članica izvede od 
prihodnjega zahtevka za pla čilo („izveden“); za še neizvedene finan čne popravke glej 
pojasnilo 6.2.4. 
 
6.2.1 Kmetijstvo in razvoj podeželja 
 
SL 102   SL  
Zadevna zakonodaja predvideva, da v finan čne popravke okviru EKJS in EKSRP, ki sta 
nadomestila Jamstveni oddelek EKUJS, izvaja Komisija s postopkom potrditve obra čunov.  
Postopek potrditve obra čunov  
Postopek potrditve obra čunov izvaja Komisija. Vklju čuje letno finan čno potrditev obra čunov 
za vsako pla čilno agencijo in ve čletno potrditev skladnosti, ki zajema skladnost odhodkov, ki 
jih prijavi država članica, s pravili EU. V pr imeru EKJS se vsi ti zn eski knjižijo v izkazu 
poslovnega izida Komisije kot prihodki. Za EKSRP se lahko znes ki, ki jih izte rjajo države 
članice same, pa tudi zneski, ki izhajajo iz letne finan čne potrditve obra čunov, praviloma 
ponovno uporabijo za zadevni program.  
 
Finančna potrditev:  Komisija sprejme letno odlo čitev o potrditvi obra čuna, s katero se 
formalno strinja z zaklju čnimi računi plačilnih agencij na podlagi pr everjanj, ki jih izvedejo 
uprave, ter potrdil in poro čil, ki jih izdajo certifikacijski organi. 
 
Potrditev skladnosti  je namenjena temu, da se odhodki, ki niso bili izpla čani v skladu s pravili 
EU, izklju čijo iz financiranja EU. Potrditev skladnos ti zato ni mehanizem, s katerim bi se 
nepravilna pla čila izterjala neposredno od kon čnih upravi čencev, temve č močna spodbuda 
državam članicam, da izboljšujejo svoje upravljavske in kontrolne sisteme ter s tem 
preprečujejo ali odkrivajo in iz terjajo nepravilna pla čila končnim upravi čencem. Poleg tega 
popravek zaradi skladnosti države članice ne razbremeni obv eznosti ukrepanja glede 
ugotovljenih nepravilnosti. Potrdite v skladnosti nima letnega zna čaja, saj zajema odhodke, ki 
so nastali v ve č kot enem prora čunskem letu. 
 
Finančna potrditev pla čil, ki so bila izvršena ob neupoštevanju predpisanih rokov:  
Upoštevanje rokov za pla čila držav članic upravi čencem se sistemati čno preverja trikrat letno 
v skladu s členom 9 Uredbe št. 883/06. Komisija v primeru neupoštevanja rokov izvede 
znižanja, pri čemer se upoštevajo nekatera nadomestila za posebne primere in izjemne 
okoliščine ter sorazmernost. Ti finan čni popravki se obravnavajo kot „negativna pla čila“ in se 
v izkazu poslovnega izida knjižijo kot znižanje odhodkov. 
 
6.2.2 Finan čni popravki na podro čju kmetijstva in razv oja podeželja v letu 2009  
 
Skupni sprejeti finan čni popravki za kmetijstvo in razvoj podeželja  v letu 2009 
v mio. EUR
  2009 2008 
Postopek potrditve obra čunov:    
Finančna potrditev in nespoštovani pla čilni roki   103 58
Potrditev skladnosti  359 859
Skupaj  462 917
Zgornji zneski zadevajo EKJS, finan čni popravki za EKSRP pa so v letu 2009 znašali le okoli 
0,4 milijona EUR. Ti zneski so zajeti v izkazu poslovnega izida. Za njihovo raz členitev po 
državah članicah glej Prilogo 1. 
 
SL 103   SL Razlog za zmanjšanje zneskov v okviru potrditve skladnosti med letoma 2008 in 2009 so 
neizvedeni sklepi o skladnosti ob koncu leta 2008 v skupnem znesku 368 milijonov EUR. 
 
Izvedeni finan čni popravki na podro čju kmetijstva in razvoja podeželja  v letu 2009 
v mio. EUR
  Izvedba v letu 2009  
Postopek potrditve obra čunov: 
Finančna potrditev in nespoštovani pla čilni roki   103
Potrditev skladnosti  600
Skupaj  703
Za razčlenitev zgornjih zneskov po državah članicah glej Prilogo 2. 
 
6.2.3 Kohezijska politika 
 
V zakonodaji na podro čju kohezijske politike je predvi deno, da ukrepe za izvedbo finan čnih 
popravkov sprejmejo države članice in Komisija. 
• Države članice lahko izvedejo finan čni popravek na dva na čina. Lahko:  
– nemudoma umaknejo odhodke iz programa,  tako da jih odštejejo od naslednje 
izjave o odhodkih, ki je predložena Komisiji, s čimer se takoj sprostijo sredstva 
EU za financiranje drug ih dejavnosti, ali pa 
– odhodke za časno pustijo v programu do zaklju čka postopka za izterjavo 
neupravičeno plačanega zneska od upravi čencev. Izterjava se opravi s pridobitvijo 
povračila zadevnih zneskov ali z odbitkom zadevnih zneskov od nadaljnjih pla čil 
istemu upravi čencu. Za ve č informacij o teh izterjavah glej pojasnilo 6.5 spodaj. 
– Države članice morajo Komisiji predložiti podatke o finan čnih popravkih v obliki 
zneskov, ki so bili odtegnje ni iz sofinanciranja, ter izterjanih zneskov. Navedena 
sklopa podatkov sta lo čena in se dopolnjujeta, saj se med odtegnitve  vključijo le 
odhodki, ki so bili odtegnjeni, ne da bi se čakalo na izid postopka izterjave, med 
izterjave  pa se vklju čijo le odhodki, ki prvotno niso bili odtegnjeni, temve č so 
ostali v prijavljenih odhodkih do izterjave,  in sicer ko je izterjava izvedena. 
Države članice niso obvezane posebej ozna čevati popravkov, ki so posledica 
dejavnosti organov EU, in tistih, ki so posledica njihovih lastnih revizijskih 
dejavnosti. Ta zahteva glede poro čanja je bila uvedena šele za programsko 
obdobje 2007–2013. 
• Finančni popravki na podlagi revizij in kontrol EU se izvedejo na naslednji na čin: 
– če se država članica strinja z izvedbo popravka na podlagi kontrole ali revizije 
EU, lahko odtegne že prijavljene nepravilne odhodke v naslednjem zahtevku za plačilo (ki je kumulativen za vsak progr am ali projekt kohezijskega sklada 
posebej) in ponovno uporabi sredstva  EU, ki so bila sproš čena, za druge 
 
SL 104   SL upravičene odhodke v okviru zadevnega programa, vendar ne v zvezi z 
dejavnostjo, na katero se  je popravek nanašal. 
– Komisija za izvedbo finan čnih popravkov izda nalog za izterjavo:  
• po sprejetju formalnih odlo čitev o finan čnih popravkih, 
• ob zaključku programa ter  
• po zaključku programa, ko so države članice izterjale zneske od upravi čencev. 
V takih primerih nalogi za izterjavo vplivajo na zaklju čni račun Komisije. 
– Komisija pri drugih finan čnih popravkih ne izda naloga  za izterjavo, predvsem če 
države članice sprejmejo in izvedejo finan čni popravek. V tem primeru ta podatek 
ni zajet v ra čunovodskem sistemu Komisije. 
 
6.2.4 Finan čni popravki na podro čju kohezijske politike v letu 2009 
 
Opozoriti je treba, da s podnja razpredelnica ne vklju čuje rezultatov preverjanj, ki so jih 
izvedle same države članice glede odhodkov za strukturne ukrepe. 
 
Potrjeni finan čni popravki v letu 2009 
v mio. EUR
      ESRR KS ESS FIUR EKUJS 
Usmerjevalni 
oddelek  SKUPAJ 
Finančni popravki 1994 −99:        
 Izvedeni    87 10 21 41 4 163
 Še neizvedeni   358 0 0 0 0 358
Vmesni seštevek za 
obdobje 1994–99    445 10 21 41 4 521
Finančni popravki 
2000−2006:          
 Izvedeni    84 63 141 2 25 315
 Še neizvedeni   1 532 13 18 3 9 1 575
Vmesni seštevek za obdobje 
2000–2006  1 616 76 159 5 34 1 890
Finančni popravki skupaj za 
leto 2009  2 061 86 180 46 38 2 411
Finančni popravki skupaj za 
leto 2008   949  92  522  19  5 1 587
 
SL 105   SL OPOMBA: podatki o potrjenih finan čnih popravkih v letu 2009 vklju čujejo finan čne 
popravke v višini 90 milijonov EUR, ki so bili spre jeti/potrjeni leta 2008 in pred tem še niso 
bili vključeni v zaklju čni račun. 
 
Povečanje zneskov, potrjenih med letoma 2008 in 2009 za ESRR, je posledica strogih 
ukrepov, izvedenih na podlagi Akcijskega na črta za krepitev nadzorne  vloge Komisije v 
okviru deljenega upravljanja strukturnih ukrepov (COM(2010) 52), in sprejetja ve čjega 
finančnega popravka za Španijo novembra 2009. 
Zmanjšanje potrjenih zneskov v zvezi z ESS v le tu 2009 v primerjavi z zneski za leto 2008 je 
posledica izvajanja prej na vedenega akcijskega na črta Komisije v letu 2008, da bi se pospešili 
postopki odlo čanja o še nepotrjenih finan čnih popravkih, zaradi česar se je znižalo število 
popravkov, ki jih je bilo treba sprejeti za leto 2009. Treba je opo mniti, da je izvedba finan čnih 
popravkov za ESS v letu 2008 znašala 518 milijonov EUR od skupno 522 milijonov EUR finančnih popravkov, potrjenih v navedenem letu. 
 
Zneski v predhodnih razp redelnicah so dolo čeni na podlagi nastanka  poslovnega dogodka, kar 
pomeni, da so bili nekateri teh zneskov že izvedeni v letu 2009 (709 milijonov EUR za vse 
sklade), medtem ko bodo preosta li izvedeni v naslednjih letih. 
 
Potrjeni finan čni popravki – kumulativni zneski  
v mio. EUR 
    Obdobje 2000–
2006  Obdobje 
1994–1999  Skupaj 
  31.12.2009 31.12.2009 31.12.2009 
Kohezijski sklad    233  273  506 
ESRR   3 797 1 633 5 430 
ESS   1 130  392 1 522 
FIUR    7  97  104 
Usmerjevalni oddelek 
EKUJS    36  121  157 
Skupaj   5 203 2 516 7 719 
Za razčlenitev zgornjih zneskov po državah članicah glej Prilogo 3. 
 
Finančni popravki, potrjeni na dan 31. decembra 2009, ki še niso bili izvedeni na dan 
31. decembra 2009 (kumulativni zneski) 
 
Izterjava ali finan čni popravek je „še neizveden“, kada r je bil sprejet ali potrjen, vendar 
znesek še ni bil izterj an, odštet ali odtegnjen.  
 
 
 
SL 106   SL v mio. EUR
Še neizvedeni na dan 
31.12.2009    ESRR KS ESS FIUR EKUJS 
Usmerjevalni 
oddelek  SKUPAJ 
Finančni popravki 1994 −99:    359  11  1  0  0  371
Finančni popravki 
2000−2006:     1 904  23  22  3  9 1 961
Skupaj še neizvedeni na 
dan 31.12.2009    2 263  34  23  3  9 2 332
 
Nizka stopnja izvedbe sklepov le ta 2009 je povezana z ESRR. 
Kar zadeva programsko obdobje 1994–1999, se ve čina finančnih popravkov, ki še niso bili 
izvedeni v letu 2009, nanaša na odlo čitve o finan čnih popravkih, sprejete v zadnjem četrtletju 
leta 2009. Izvedba bo potekala v prvem četrtletju leta 2010. 
Kar zadeva programsko obdobje 2000–2006, lahko država članica, če se strinja z izvedbo 
popravka na podlagi kontrole EU, za izvedbo tega finan čnega popravka odtegne znesek 
nepravilnih odhodkov v naslednji izjavi o odho dkih in ga nadomesti z drugimi upravi čenimi 
odhodki v okviru istega programa.  Ker je bil prag za pla čila dosežen za ve čino programov 
ESRR in projektov kohezijskega sk lada (2000–2006), bo odbitek neupravi čenih odhodkov 
zajet le v zaklju čni dokumentaciji (kon čna potrditev odhodkov, izjava o zaklju čku in kon čno 
poročilo o izvajanju), ki jo morajo države članice predložiti v naslednjih mesecih. 
 
Izvedeni finan čni popravki v letu 2009 (potrjeni v letu 2009 in v predhodnih letih) 
v mio. EUR
       ESRR KS ESS FIUR EKUJS 
Usmerjevalni 
oddelek  SKUPAJ 
Finančni popravki 1994 −99:         
 Potrjeni leta 2009    87  10  21  40  5  163
 Potrjeni v prejšnjih letih     131  0  0  6  0  137
Vmesni seštevek 1994–99      218  10  21  46  5  300
Finančni popravki 2000 −2006:           
 Potrjeni leta 2009    82  63  141  2  25  313
 Potrjeni v prejšnjih letih     34  16  44  2  0  96
Vmesni seštevek 2000–2006      116  79  185  4  25  409
Finančni popravki skupaj, 
izvedeni v letu 2009   334  89  206  50  30  709
Za razčlenitev zgornjih zneskov po državah članicah glej Prilogo 4. 
 
6.3 IZTERJAVE, KI JIH OPRAVI JO KOMISIJA ALI DRŽAVE ČLANICE 
 
SL 107   SL  
Ta postavka zajema izterjavo neupravi čeno plačanih zneskov zaradi napak ali nepravilnosti, 
ki jih odkrijejo Komisija, države članice, Evropsko ra čunsko sodiš če ali urad OLAF. 
Potrjene izterjave v letu 2009 
v mio. EUR 
    2009 2008 
Deljeno upravljanje     
Kmetijstvo: EKUJS/EKJS   163  360 
Kohezijska politika     102  31 
Vmesni seštevek     265  391 
Druge vrste upravljanja:      
– zunanji ukrepi   81  32 
– notranje politike   100  40 
Vmesni seštevek     181  72 
Skupaj    446  463 
 
SL 108   SL Izterjave, izvedene v letu 2009 
v mio. EUR
      Potrjene v letu 
2009Potrjene pred 
letom 2009  Skupaj
Deljeno upravljanje       
Kmetijstvo: EKUJS/EKJS    117  31  148
Kohezijska politika     102  0  102
Vmesni seštevek       219  31  250
Druge vrste upravljanja        
– zunanji ukrepi     60  21  81
– notranje politike     87  13  100
Vmesni seštevek       147  34  181
Skupaj      366  65  431
 
6.3.1 Kmetijstvo: Izterjava na podlagi nepr avilnosti, ki jih odkrijejo države članice   
 
Države članice morajo v skladu z naciona lnimi pravili in postopki dolo čiti in izterjati zneske, 
izgubljene zaradi nepravilnosti. Če zneske za ukrepe, ki se  financirajo iz EKJS, od 
upravičencev uspešno izterjajo, jih knjižijo v dobro Komisiji in zadevni zneski se v izkazu 
poslovnega izida knjižijo kot pr ihodek. Kar zadeva EKSRP, se izterjani zneski odštejejo od 
naslednjega zahtevka za pla čilo in zato se zadevna vsot a lahko ponovno uporabi za program. 
Če država članica ne izvaja izterjave ali svojih  ukrepov ne izvaja dosledno, lahko Komisija 
sklene, da bo ukrepala na podlagi postopka  potrditve skladnosti in od zadevne države članice 
zahtevala finan čni popravek. 
 
Zmanjšanje prihodkov iz na slova nepravilnosti je ve činoma posledica pozitivnih vplivov 
učinkovitejših kontrolnih  sistemov v državah članicah, vklju čno z učinkom pravila 50 % 
(člen 32(5) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005). 
 
6.3.2 Kohezijska politika 
 
Države članice so v prvi vrsti odgovorne za prepre čevanje, odkrivanje in popravljanje 
nepravilnosti ter izterjavo neupravi čeno plačanih zneskov, po potrebi skupaj z zamudnimi 
obrestmi. Zneski izterjav, ki so jih izvedle države članice, niso vklju čeni v zgornji 
razpredelnici (glej pojasnilo 6.5). Znesek izterjav, vklju čenih v tej postavki, zadeva izterjave, 
ki jih je neposredno opravila Komisija. 
 
6.3.3 Druge vrste upravljanja 
 
Izterjave nepravilnosti, odkritih v okviru drugih vr st upravljanja, se oprav ijo na podlagi izdaje 
 
SL 109   SL naloga za izterjavo ali z odbitkom pri naslednjem pla čilu. Če se od upravi čenca zahteva, da 
pošlje popravljeni kon čni izkaz stroškov, znesek ne pravilnosti ni nujno zajet v 
računovodskem sistemu Komisije. 
6.4 ŠE NEPOTRJENI FINAN ČNI POPRAVKI NA PODLAGI KONTROL EU  
6.4.1 Kmetijstvo 
v mio. EUR 
Še nepotrjeni 
finančni 
popravki na 
dan 31.12.2008  Novi še 
nepotrjeni 
finančni 
popravki v letu 
2009  Sprejeti 
finančni 
popravki v 
letu 2009  Prilagoditve 
sprejetih ali še 
nepotrjenih 
finančnih 
popravkov na 
dan 
31.12.2008  Še 
nepotrjeni 
finančni 
popravki na 
dan 
31.12.2009  
EKUJS 1 733 657 –317 690 2 763
Komisija vsako leto dolo či ukrepe in države članice, ki bodo revidira ne glede skladnosti na 
podlagi letne analize tveganja, opravljene na celotnem podro čju kmetijskih odhodkov. 
Postopek potrditve sklad nosti traja nekaj let; do konca leta  2009 so bile de javnosti potrjevanja 
skladnosti glede odhodkov, nast alih pred letom 2003, ve činoma zaklju čene. Revizije za 
obdobje med letoma 2003 in 2009 še vedno potekajo. 
 
Komisija lahko v skladu s svojimi ra čunovodskimi politikami in splošno sprejetimi 
računovodskimi na čeli pri pripravi zaklju čnega računa uporabi ocene. To je storila pri znesku 
odhodkov, ki bo verjetno izklju čen iz financiranja EU s prihodnjimi sklepi o skladnosti. Ta 
ocena upošteva najzanesljivejše razpoložljive in formacije. Popravki za EKJS se sprejemajo po 
proračunskem letu odhodka, zato je mogo če izračunati povpre čno stopnjo popravkov na 
zaključeno prora čunsko leto in ekstrapolirati ta odstotek na zadnjih nekaj prora čunskih let, v 
zvezi s katerimi kontrole še potekajo. Zanesljivos t te ocene se izmeri na podlagi primerjave z 
zneski „še nepotrjenih popravkov“ za leta, za kate ra so ti podatki na razpolago, in preveri 
glede na rezultate revizij skladnosti, izvedenih v zadevnem letu. Poleg tega je treba omeniti, 
da je povpre čna stopnja popravkov na zaklju čeno prora čunsko leto sorazmerno stabilna ter se 
giblje med 1,1 % in 1,9 %. 
 
Znesek v višini 2 763 milijonov EUR je ocena zneska, ki bo prejet na podlagi prihodnjih sklepov o skladnosti v zvezi z revizijami, ki zajemajo odhodke med letoma 2003 in 2009. Od 
tega je 2,1 milijarde EUR še nepotrjenih finan čnih popravkov, za katere je znesek izra čunan 
na podlagi še nedokon čanih revizij (in se ve činoma nanašajo na odhodke med letoma 2003 in 
2007).  
 
Povečanje v zgornji oceni je posledica pove čanja povpre čne stopnje popravkov v razmerju do 
odhodkov, in sicer z 1,1% na 1,5 % v primerjavi z leti poprej. Zadnji razpoložljivi podatki o 
„še nepotrjenih popravkih“ za  leta 2003, 2004, 2005, 2006 in 2007 potrjujejo to  stopnjo in 
kažejo celo višjo povpre č
no stopnjo popravkov od 1,5 %. Finan čne posledice uvedbe sheme 
enotnega pla čila leta 2005 je na tej stopnji težko predvideti. Po eni strani je mogo če 
 
SL 110   SL domnevati, da bo v številnih primerih manj  popravkov, po drugi strani pa imajo lahko 
pavšalni popravki za ukrepe sheme enotnega pla čila večji učinek s finan čnega vidika. Ker ti 
zneski še niso dokon čni, v bilanci stanja niso pripoznani. 
 
SL 111   SL 6.4.2 Strukturni ukrepi  
 
v mio. EUR 
Še 
nepotrjeni 
finančni 
popravki na 
dan 
31.12.2008  Novi še 
nepotrjen
i finančni 
popravki 
v letu 
2009  Potrjeni 
finančni 
popravki v 
letu 2009  Prilagoditve 
potrjenih ali 
še 
nepotrjenih 
finančnih 
popravkov 
na dan 
31.12.2008  Še 
nepotrjeni 
finančni 
popravki 
na dan 
31.12.2009  
Strukturni skladi in Kohezijski 
sklad (programi 1994 −1999 in 
programi 2000 −2006)        
ESRR    1 771  89 –1 087 – 343  430
Kohezijski sklad     178  98 – 80 – 47  149
ESS     630  2 – 56 – 250  326
FIUR     35  0 – 33  0  2
Usmerjevalni oddelek 
EKUJS + EKSRP    4  221 – 38  4  191
Skupaj    2 618  410 –1 294 – 636 1 098
 
Zgornji znesek temelji na revizijskih ugotovitvah Komisije in Ra čunskega sodiš ča ali urada 
OLAF, glede vseh pa zadevni GD ukrepaj o s formalnopravnimi postopki ter teko čimi 
kontradiktornimi postopki z zadevnimi državami članicami. To je najboljša ocena, ki upošteva 
dejansko stanje pri ukrepanju na po dlagi revizij in izdanih dopisov o kon čnih stališčih (ali 
dopisov pred za časnim prenehanjem pla čil) na dan 31. decembra 2009. Ta znesek se lahko 
spremeni glede na kontra diktorni postopek za za časno prenehanje pla čil in finan čne popravke, 
v okviru katerega imajo države članice možnost, da na predložijo dodatne dokaze v podporo 
svojim zahtevkom. 
 
6.5 DEJAVNOSTI V ZVEZI Z IZTERJAVAMI IN FINAN ČNIMI POPRAVKI PO 
DRŽAVAH ČLANICAH NA PODRO ČJU STRUKTURNIH UKREPOV IN 
KOHEZIJSKE POLITIKE  
 
Na podro čju kohezijske politike se popr avki, ki jih izvedejo države članice na podlagi lastnih 
revizij ali revizij EU , ne beležijo v ra čunovodski sistem Komisije, saj lahko države članice te 
zneske ponovno uporabijo za druge upravi čene odhodke. Vendar pa morajo države članice 
Komisiji zagotoviti najnovejše informacije o odtegnitvah, izterjavah in še neizterjanih pla čilih 
v zvezi s strukturnimi skladi za leto 2009 ter kumulativno za obdobji 2000–2006 in 2007–
2013, in sicer za vse štiri sklade (ESRR, ESS,  Usmerjevalni oddelek EKUJS in FIUR). Pri 
tem jim ni treba posebej ozna čiti popravkov, ki so posledica dejavnosti organov EU. Finan čni 
popravki, ki jih izvedejo države članice, zato niso dodani tistim,  ki jih izvede Komisija. 
 
Po podatkih, ki so jih države članice v skladu z obveznostjo  iz Uredb št. 438/2001 in 
 
SL 112   SL 448/2001 posredovale za leto 2009, znašajo odt egnitve 986 milijonov EUR in izterjave 
247 milijonov EUR, skupna vrednost odtegnitev in izterjav pa je 1 233 milijonov EUR. Ti 
zneski upoštevajo rezultate prve analize, ki jo je op ravila Komisija in je bila podlaga za 
popravke nekaterih podatkov. Pregledi podatkov držav članic na kraju samem, ki jih je 
Komisija leta 2009 opravila v devetih državah članicah (leta 2008 v 10 državah članicah), je 
pokazala, da sistemi beleženja in sporo čanja podatkov še niso povsem zanesljivi v vseh 
državah članicah, vendar pa obstajajo dokazi, da se njihova kakovost izboljšuje in da je bil v 
primerjavi s prejšnjimi leti dosežen dolo čen napredek. Poleg tega so  podatki nepopolni, zlasti 
kar zadeva podatke za ce lotno programsko obdobje, sa j nekatere velike države članice še niso 
sporočile popravkov, ki so jih izve dle v prvih letih programske ga obdobja. Vendar pa je bil 
celo v zvezi s popolnostjo podatkov dosežen napredek v primerjavi s predhodnimi leti in države članice so se strinjale, da zagotovijo popoln e podatke ob zaklju čku. 
 
Kar zadeva finan čne popravke za obdobje 2000–2006, obstaja  možnost prekrivanja med 
zneski, sporo čenimi na podlagi dejavnosti organov EU (revi zije, ki jih opravljata Komisija in 
Računsko sodiš če, ter preiskave urada OLAF), in zneski, ki jih sporo čijo države članice na 
podlagi svojih dejavnosti. To gre pripisati dejstvu, da države članice velik delež finan čnih 
popravkov, ki so posledica dejavnosti organov EU , sprejmejo in izvedejo brez formalne 
odločitve Komisije, in sicer tako, da zadevne  odhodke odtegnejo v sv ojih izjavah o odhodkih. 
Ker se od držav članic ne zahteva, da ra zlikujejo med popravki na  podlagi dejavnosti organov 
EU in popravki, ki jih izvedejo na podlagi svojih lastnih kontrol in revizij, ni mogo če 
natančno določiti obsega tega prekrivanja. Pole g tega se lahko zgodi, da država članica 
popravka, ki ga je sprejela, ne izvede nujno v istem letu, zato je morebitno prekrivanje zgolj 
ocena. Na podlagi primerjave med zneski, ki so jih države članice sporo čile za leto 2009, in 
zneski popravkov na podlagi dejavnos ti organov EU, ki so jih države 
članice sprejele za isto 
leto, je mogo če sklepati, da prekrivanje ne more biti ve čje kot 465 milijonov EUR. 
Prekrivanje za leto 2008 ni m oglo presegati 600 milijonov EUR. 
 
Komisija je v programskem obdobju 2007 −2013 vklju čila letno poro čanje v svoje 
informacijske sisteme. To pomeni, da bo podatk e prejela v elektronski obliki neposredno od 
držav članic. Sektorski predpisi od držav članic prav tako zahtevajo, da posebej ozna čijo 
popravke, ki so jih izvedle na podlag i dejavnosti organov EU, da se prepre či vsakršno 
prekrivanje. 
 
SL 113   SL Pojasnilo 6 – Priloga 1: Skupni finan čni popravki in izterjave na podro čju kmetijstva in 
razvoja podeželja,  sprejeti v letu 2009  
 
Razčlenitev po državah članicah  
v mio. EUR 
Država članica Finančna 
potrditev  Potrditev 
skladnosti Prijavljene 
nepravilnostiSkupaj 
Belgija 0 12 2 15 
Bolgarija 0 0 5 5 
Češka 0 0 0 1 
Danska 0 101 4 104 
Nemčija 0 2 15 17 
Estonija 0 0 0 0 
Irska –2 3 2 4 
Grčija 2 18 1 21 
Španija 7 62 38 106 
Francija 3 73 35 111 
Italija –3 5 13 15 
Ciper 0 0 0 0 
Latvija 0 0 0 0 
Litva 0 2 1 4 
Luksemburg 0 0 0 0 
Madžarska 6 13 2 22 
Malta 0 0 0 0 
Nizozemska 1 30 5 36 
Avstrija 0 2 1 3 
Poljska 0 11 2 13 
Portugalska 0 9 8 18 
Romunija 5 0 9 14 
Slovenija 0 1 0 2 
Slovaška 0 0 1 1 
Finska 2 0 0 2 
Švedska 0 0 2 2 
Združeno 
kraljestvo 83 12 14 109 
Sprejeto skupaj  103 359 163 625 
 
OPOMBA: zgornji zneski so zaokr oženi na milijon EUR in vre dnost 0 pomeni zneske, ki so 
nižji od 500 000 EUR. 
 
SL 114   SL Pojasnilo 6 – Priloga 2: Skupni finan čni popravki in izterjave na podro čju kmetijstva in 
razvoja podeželja,  izvedeni v letu 2009 
 
Razčlenitev po državah članicah  
v mio. EUR 
Država članica Finančna 
potrditev in 
neupoštevan
i plačilni 
roki Potrditev 
skladnosti Nepravilnosti, 
ki jih prijavijo 
države članice 
(povrnjene 
EU) Skupaj 
Belgija 0 12 2 14 
Bolgarija 0 – 1 1 
Češka 0 – 0 0 
Danska 0 101 4 105 
Nemčija 0 1 16 18 
Estonija 0 0 0 0 
Irska –2 5 2 5 
Grčija 2 189 5 196 
Španija 7 23 30 59 
Francija 3 46 34 82 
Italija –3 167 13 177 
Ciper – 0 0 1 
Latvija 0 0 0 0 
Litva 0 0 2 2 
Luksemburg 0 – 0 0 
Madžarska 6 – 3 9 
Malta – – 0 0 
Nizozemska 1 2 6 9 
Avstrija 0 – 1 1 
Poljska 0 – 2 2 
Portugalska 0 0 7 7 
Romunija 5 – 7 12 
Slovenija 0 1 0 2 
Slovaška 0 0 0 0 
Finska 2 0 1 2 
Švedska 0 12 2 14 
Združeno 
kraljestvo 83 41 9 133 
Izvedeno 
skupaj  103 600 148 851 
 
SL 115   SL OPOMBA: zgornji zneski so zaokr oženi na milijon EUR in vre dnost 0 pomeni zneske, ki so 
nižji od 500 000 EUR.  
 
SL 116   SL Pojasnilo 6 – Priloga 3: Skupni finan čni popravki za strukturne ukrepe, potrjeni v letu 
2009  
 
Razčlenitev po državah članicah  
v mio. EUR Kumulativn
o 2008  Potrjeni finan čni popravki v letu 2009  Kumulativno 
2009 
Država članica   ESRR KS ESS FIUR Usmerjeva
lni oddelek 
EKUJS SKUPAJ   
Obdobje 1994–1999 1 995  445  10  21  41  4  521 2 516
Belgija  5 - -  0 - -  0  5
Danska  3  0 - - - -  0  3
Nemčija  286  49 - - -  4  53  339
Irska  42  0 - - - -  0  42
Grčija  526 - - - -  0  0  526
Španija  244  250  5  17  32  0  304  548
Francija  83  0 -  0 - -  1  84
Italija  442  63 - - - -  63  505
Luksemburg   1  0 -  4 - -  4  5
Nizozemska  168  1 - -  9 -  9  177
Avstrija  2  0 - - -  0  0  2
Portugalska  113  19  5 - - -  24  137
Finska  1 - -  0 -  0  0  1
Švedska  1  0 - - - -  0  1
Združeno kraljestvo  77  54 - - - -  54  131
INTERREG   1  9 - - - -  9  10
Obdobje 2000–2006 3 313 1 616  76  159  5  34 1 890 5 203
Belgija  5  2 -  3 - -  5  10
Bolgarija  - -  2 - - -  2  2
Češka - -  0 - - -  0  0
Danska - - -  0  0 -  0  0
Nemčija  10  0 -  2 - -  2  12
Estonija -  0 - - - -  0  0
Irska  26  16 - - - -  16  42
Grčija  867  37  2  14 - -  53  920
Španija 1 246 1 200  22  24  3  8 1 257 2 503
Francija  249  3 -  9  0 -  12  261
Italija  608  135 -  80  2 -  217  825
Ciper - - - - - - - -
Latvija  3  1 -  0 - -  1  4
Litva  1 -  1 - - -  1  2
Luksemburg  - - -  2 - -  2  2
Madžarska -  4  41  7 -  0  52  52
Malta - - - - - - - -
Nizozemska  1  0 - - -  1  1  2
Avstrija - - - - - - - -
Poljska  37  85 -  12  0  11  108  145
Portugalska  95  31  0  0 - -  31  126
Romunija   2 -  8 - -  14  22  24
Slovenija  2 - -  0 - -  0  2
Slovaška  1  38 - - - -  38  39
Finska -  0 - -  0  0  0  0
Švedska  11 - -  0 - -  0  11
Združeno kraljestvo  149  63 -  5 - -  68  217
INTERREG  -  1 - - - -  1  1
Skupaj potrjeni  5 308 2 061  86  180  46  38 2 411 7 719
 
SL 117   SL OPOMBA: zgornji zneski so zaokr oženi na milijon EUR in vre dnost 0 pomeni zneske, ki so 
nižji od 500 000 EUR. 
Pojasnilo 6 – Priloga 4: Skupni finan čni popravki, izvedeni v letu 2009: strukturni 
ukrepi 
 
Razčlenitev po državah članicah 
v mio. EUR Sklepi, izvedeni v letu 2009  
Država članica ESRR KS ESS FIUR Usmerjeval
ni oddelek 
EKUJS SKUPAJ 
Obdobje 1994–1999   218  10  21  46  5  300
Belgija - -  0 - -  0
Danska  2 - - - -  2
Nemčija  109 - -  0  4  113
Irska  0 - -  0 -  1
Grčija - - - -  0  0
Španija  3  5  17  32  0  57
Francija  1 -  0  5 -  6
Italija  41 - - - -  41
Luksemburg   0 -  4 - -  4
Nizozemska  7 - -  9 -  16
Avstrija  0 - - -  0  0
Portugalska  1  5 - - -  6
Finska - -  0 -  0  0
Švedska  0 - - - -  0
Združeno kraljestvo  52 - - - -  52
INTERREG   2 - - - -  2
Obdobje 2000–2006   116  79  185  4  25  409
Belgija - -  3 - -  3
Bolgarija  -  3 - - -  3
Češka -  0 - - -  0
Danska - - - - - -
Nemčija - - - - - -
Estonija -  0 - - -  0
Irska - - - - - -
Grčija  47  5  14 - -  66
Španija  7  14  38  0 -  59
Francija  1 -  0 - -  2
Italija  10 -  80  4 -  93
Ciper - - - - - -
Latvija - -  0 - -  0
Litva -  1 - - -  1
Luksemburg  - -  2 - -  2
Madžarska -  40  1 -  0  41
Malta - - - - - -
Nizozemska - - - - - -
Avstrija - - - - - -
Poljska  42 -  42 -  11  95
Portugalska  9  9 - - -  18
Romunija  -  6 - -  14  20
Slovenija - - - - - -
Slovaška - - - - - -
Finska - - - -  0  0
Švedska - - - - - -
Združeno kraljestvo - -  5 - -  5
 
SL 118   SL INTERREG   0 - - - -  0
Skupaj izvedeno   334  89  206  50  30  709
OPOMBA: zgornji zneski so zaokr oženi na milijon EUR in vre dnost 0 pomeni zneske, ki so 
nižji od 500 000 EUR. 
 
SL 119   SL 7. OBVLADOVANJE  FINANČNIH  TVEGANJ 
 
V nadaljevanju opisana razkri tja glede obvladovanja finan čnih tveganj Evropske unije (EU) 
se navezujejo na:  
– zakladniško poslovanje Evropske komisije za izvrševanje prora čuna EU, 
– posojila, ki jih Evropska komisija daje in najema v okviru makrofinan čne pomo či, 
plačilnobilančnih posojil in dejavnosti Euratoma,  
– Jamstveni sklad za zunanje ukrepe ter 
– posojila, ki jih Evropska unija daje in naje ma, ter zakladniške posle, ki jih opravlja prek 
Evropske skupnosti za premog in jeklo (v likvidaciji).   
7.1. STRATEGIJE OBVLADOVANJA TVEGANJ 
7.1.1.  Zakladniško poslovanje 
Pravila in na čela vodenja zakladniškega poslovanja Komisije so dolo čena v Uredbi Sveta 
št. 1150/2000 (kakor je bila spremenjen a z Uredbo Sveta št. 2028/2004) ter finan čni uredbi 
(Uredba Sveta št. 1605/2002, spremenjena z Uredbo Sveta št. 1995/2006) in njenih 
izvedbenih dolo čbah (Uredba Komisije št. 2342/2002, spremenjena z Uredbo Komisije 
št. 478/2007). 
 
Kot rezultat zgornjih uredb se  uporabljajo naslednja glavna na čela: 
– lastna sredstva pla čajo države članice na ra čune, ki so bili v ta namen odprti v imenu 
Komisije pri zakladnici ali organu, ki ga imenuje posamezna država članica. Komisija 
lahko črpa z zgornjih ra čunov samo, da krije svoje denarne potrebe, 
– lastna sredstva pla čajo države članice v svojih nacionalnih valutah, medtem ko so pla čila 
Komisije ve činoma izražena v eurih, 
– bančnih računov, odprtih v imenu Komisije, se ne sme prekora čiti, 
–
 preostala sredstva na ra čunih, ki se vodijo v drugih valu tah in ne v eurih, se bodisi 
uporabljajo za pla čila v istih valutah ali so periodi čno preračunana v eure. 
 
Poleg računov lastnih sredstev ima Komisija tudi druge ban čne račune, odprte pri centralnih 
in poslovnih bankah z namenom izvrševanja pla čil in prejemanja prejemkov, ki niso prispevki 
držav članic v prora čun.  
 
Zakladniško in pla čilno poslovanje sta visoko avtomatizirana in temeljita na sodobnih 
informacijskih sistemih. Da se zagotovita var nost sistema in delitev nalog v skladu s finan čno 
 
SL 120   SL uredbo, standardi notranjega nadzor a Komisije in revizijskimi na čeli, se uporabljajo posebni 
postopki. 
 
Upravljanje zakladniškega in pla čilnega poslovanja je urejeno s sklopom pisnih smernic in 
postopkov, da se omejita poslovno in finan čno tveganje ter zagotovi pr imerna raven nadzora. 
Te smernice in pos topki urejajo razli čna področja poslovanja (na prim er izvrševanje pla čil in 
upravljanje denarnih sredstev, napovedovanje denarnih tokov, neprekinjeno poslovanje ipd.) 
in njihovo upoštevanje se redno preverja. Poleg tega so organizirani sestanki med GD za 
proračun in GD za ekonomske in finan čne zadeve, na katerih potekajo razprave o izmenjavi 
informacij na podro čju obvladovanja tveganj in najboljših praks.  
 
7.1.2 Najemanje in dajanje posojil (makrofinan čna pomoč, plačilnobilančna posojila in 
Euratom)  
EU izvaja posle dajanja in najemanja pos ojil ter s tem povezano upravljanje zakladnice v 
skladu z ustreznimi sklepi Sveta, če je to primerno, in notranjimi smernicami. Pisna navodila 
za postopke, ki veljajo za posebna podro čja, kot so najemanje in dajanje posojil ter 
upravljanje zakladnice, so razvile ustrezne pos lovne enote, ki jih tudi uporabljajo. Finan čna in 
poslovna tveganja se opredelijo  in ocenijo, upoštevanje notranjih  smernic in postopkov pa se 
redno preverja. Praviloma se ne izvajajo nob ene dejavnosti za izravnavanje obrestnih ali 
valutnih nihanj (t.i. varovanje pred tveganji), saj se dana posojila financirajo z vzajemnimi 
posli („back-to-back“), in torej ni odprtih obrestni h ali valutnih pozicij.  
 
7.1.3 Jamstveni sklad  
Pravila in na čela za upravljanje sredstev Jams tvenega sklada (glej pojasnilo 2.3.3 ) so 
določena v Sporazumu med Evropsko komisijo in  Evropsko investicijsko banko (EIB) z dne 
25. novembra 1994 ter v poznejših spremembah  z dne 17. in 23. septembra 1996, 8. maja 
2002 ter 25. februarja 2008. Jamstveni sklad posluje zgolj v EUR. Da bi se izognil vsakršnemu valutnemu tvegan ju, opravlja naložbe izklju čno v tej valuti. Upravljanje sredstev 
temelji na tradicionalnih pravilih  previdnosti, ki veljajo za finan čne dejavnosti. Posebno 
pozornost je treba namenjati zmanjšanju tveganj in zagotavljanju, da se upravljana sredstva 
lahko odtujijo ali prenesejo brez ve čjega odloga, pri čemer se upoštevajo krite obveznosti. 
 
7.1.4 ESPJ v likvidaciji 
Evropska komisija upravlja likvi dacijo obveznosti in predvidena  niso nobena nova posojila ali 
financiranje teh posojil  za ESPJ v likvidaciji. Novo najema nje posojil ESPJ je omejeno na 
refinanciranje za zmanjšanje stroškov sred stev. Kar zadeva zakladniško poslovanje, se 
uporabljajo na čela skrbnega upravljanja za omejitev finan čnih tveganj. 
 
7.2 TRŽNO TVEGANJE 
 
Tržno tveganje je tveganje nihanja poštene  vrednosti ali pr ihodnjih denarnih tokov finan čnega 
instrumenta zaradi sprememb tržnih cen. Pome ni ne le tveganje za izgubo, ampak tudi 
 
SL 121   SL možnost za dobi ček. Obsega valutno tveganje, obrestno tveganje in tveganje spremembe 
drugih cen. EU nima pomembnih tveganj spremembe drugih cen. 
 
7.2.1 Valutno tveganje 
Valutno tveganje je tveganje, da bodo na po sle EU ali vrednost nj enih naložb vplivale 
spremembe menjalnih te čajev. To tveganje izhaja iz spre membe cene ene valute v razmerju 
do druge.  
 
SL 122   SL 7.2.1.1 Zakladniško poslovanje 
Lastna sredstva, ki jih pla čajo države članice v drugih valutah, kot je EUR, se hranijo na 
računih lastnih sredstev v skla du z uredbo o virih lastnih sredstev. V eure se prera čunajo, ko 
se pojavi potreba po kritju izvrševanja pla čil. Postopki, ki se uporab ljajo za upravljanje teh 
sredstev, so dolo čeni v prej navedeni uredbi. V omejen em številu primerov se ta sredstva 
neposredno uporabijo za izvedbo pla čil v isti valuti. 
 
Komisija ima pri poslovnih bankah odprtih ve č računov v drugih valutah EU, kot je EUR, in v 
USD za namene izvedbe pla čil, izraženih v teh valutah. Ti ra čuni se polnijo glede na število 
plačil, ki jih je treba izvesti. Stanje depozitov čez noč na teh ra čunih je zelo nizko, da se kar 
najbolj zmanjša izpostavljenost nihanjem menjalnih te čajev. 
 
Ko se razni prejemki (z izjemo lastnih sredst ev) prejmejo v drugih va lutah, kot je EUR, se 
bodisi prenesejo na ra čune Komisije, ki se vodijo v isti valuti, če so potrebni za kritje izvedbe 
plačil, bodisi se prera čunajo v eure in prenesejo na ra čune v EUR. Ra čuni izločenih sredstev, 
ki se vodijo v drugih valuta h, kot je EUR, se polnijo glede na ocenjene kratkoro čne lokalne 
plačilne potrebe v isti valuti. Preostanek sredstev na teh ra čunih se vzdržuje v okviru njihovih 
ustreznih zgornjih meja. 
 
Ker so vse za časno plačane globe naložene in pla čane v EUR, ni nobenega valutnega 
tveganja. 
 
7.2.1.2 Najemanje in dajanje posojil (makrofinan čna pomoč, plačilnobilančna posojila in 
Euratom)  
Večina finan čnih sredstev in obveznosti je izražena v EUR, zato EU v teh primerih ni 
izpostavljena valutnemu tveganju. Vendar pa EU v okviru finan čnega instrumenta Euratom 
daje posojila v USD, ki se  financirajo z najetimi pos ojili v ustreznem znesku USD 
(„vzajemni“ posel). EU na datum bilance stanja ni izpostavljena valutnemu tveganju v zvezi z 
instrumentom Euratom. 
 
7.2.1.3 Jamstveni sklad 
Finančna sredstva Jamstvenega sklada so izražena v EUR in EU v zvezi z njim ni 
izpostavljena valutnemu tveganju.  
 
7.2.1.4 ESPJ v likvidaciji 
ESPJ v likvidaciji ima manjšo neto izpostavlje nost valutnemu tveganju, ki ustreza vrednosti 
2,2 milijona EUR in izhaja iz stanovanjskih posojil v protivrednosti 1,5 milijona EUR, ter 
saldov teko čih računov v protivrednosti 0,7 milijona EUR.  
 
7.2.2 Obrestno tveganje 
 
SL 123   SL Obrestno tveganje je možnost zmanjšanja vrednosti vrednostnega papirja, zlasti obveznice, 
zaradi pove čanja obrestnih mer. Višje obrestne mere na splošno povzro čijo zmanjšanje cen 
obveznic s fiksno obrestno mero in obratno. 
 
SL 124   SL 7.2.2.1 Zakladniško poslovanje 
Zakladnica Komisije ne najema posojil, zato ni izpostavljena obrestnemu tveganju. Prejema 
pa obresti od sredstev, ki jih ima na razli čnih bančnih računih. Komisija je zato uvedla 
ukrepe, ki zagotavljajo, da  obresti, ki se redno obra čunavajo, odražajo tržne obrestne mere ter 
njihova morebitna nihanja. Ra čuni, odprti pri zakladnicah držav članic ali nacionalnih 
centralnih bankah za prejemke lastnih sredstev se  ne obrestujejo in so brez stroškov. Za vse 
druge račune, odprte pri nacionaln ih centralnih bankah, je donos odvisen od posebnih 
pogojev, ki jih ponuja posamezna banka; uporabljene obrestne mere so spremenljive in se prilagajajo nihanjem na trgu.  
 
Stanje depozitov čez noč na računih poslovnih bank se dnevno obr estuje. Obrestovanje stanj 
na teh ra čunih temelji na spremenljivih tržnih obrestnih merah, ki se jim doda pogodbeni 
pribitek (pozitiven ali negativen). Za ve čino računov je izra čun obresti vezan na mejno 
obrestno mero ECB za njene operacije glavnega re financiranja in sledi nihanjem te obrestne 
mere. Izra čun obresti za nekatere druge ra čune je povezan z evropsko medban čno obrestno 
mero za depozite čez noč EONIA. Zato ni nobenega tveganja , da bi se sredstva Komisija 
obrestovala po nižji obrestni meri od tržne. 
 
7.2.2.2 Najemanje in dajanje posojil (makrofinan čna pomoč, plačilnobilančna posojila in 
Euratom) 
Najeta in dana posojila s spremenljivo obrestno mero 
EU ima zaradi narave svojega najemanja in dajanj a posojil veliko sredstev  in obveznosti, ki se 
obrestujejo. Zaradi posojil s spremenljivo obr estno mero, ki so bila najeta v okviru 
makrofinan čne pomoči in instrumenta Euratom, je izpostavljena obrestnemu tveganju. Vendar 
se obrestna tveganja, ki izhajajo iz najetih posojil, izravnajo z danimi posojili z enakovrednimi pogoji („vzajemni“ posli). Na datum bilance stanja ima EU 0,96 milijarde EUR danih posojil (v nominalni vrednosti) s spremenljivo obrestno mero (leta 2008: 1,05 
milijarde EUR), pri čemer se posojila ponovno ocenijo vsakih 6 mesecev.  
 
Najeta in dana posojila s fiksno obrestno mero 
EU ima v okviru makrofinan čne pomoči in Euratoma tudi dana  posojila s fiksno obrestno 
mero v skupni vrednosti 110 milijonov EUR le ta 2009 (leta 2008: 85 milijonov EUR) ter s 
kon
čno zapadlostjo od enega do pet let (25 milijonov EUR) in ve č kot pet let (85 milijonov 
EUR). 
Kar je še pomembneje, v okviru pla čilnobilančnega finan čnega instrumenta ima EU šest danih 
posojil s fiksno obrestno mero v skupni vred nosti 9,2 milijarde EUR leta 2009 (leta 2008: 
2 milijardi EUR) ter s kon čno zapadlostjo od enega do pet let (5 milijard EUR) in ve č kot pet 
let (4,2 milijarde EUR). 
 
7.2.2.3 Jamstveni sklad 
V okviru Jamstvenega sklada izdani dolžniški vrednosti papirji s spremenljivo obrestno mero 
so izpostavljeni nestanovitnosti obrestne mere , medtem ko so dolžniški  vrednostni papirji s 
 
SL 125   SL fiksno obrestno mero izpostavljeni tveganju glede njihove poštene vrednosti. Na datum 
bilance stanja predstavljajo obveznice s fiksno obrestno mero  približno 97 % naložbenega 
portfelja (leta 2008: 96 %). 
 
7.2.2.4 ESPJ v likvidaciji 
ESPJ v likvidaciji je zaradi narave svojih dejavnosti izpostavljena obrestnemu tveganju. 
Obrestna tveganja, ki izhajajo iz najetih posoj il, se v glavnem izravnajo z danimi posojili z 
enakovrednimi pogoji. Kar zadeva dejavnosti upravl janja sredstev, predstavljajo obveznice s 
fiksno obrestno mero približno 97 % naložbenega por tfelja na datum bilance stanja (leta 2008: 
97 %). 
7.3 KREDITNO TVEGANJE 
Kreditno tveganje je tveganje  nastanka izgube zaradi nepla čila posojila ali druge kreditne 
linije (glavnice ali obresti (kuponov ) ali obojega) s strani dolžni ka/posojilojemalca ali zaradi 
druge neizpolnitve pogodbenih obveznosti. Kot dogodek neizpolnjevanja obveznosti štejejo 
zamude pri pla čilu, prerazporeditev pla čil in stečaj. 
 
7.3.1 Zakladniško poslovanje 
Večina zakladniških sredstev Komisije se hran i v skladu z Uredbo Sveta št. 1150/2000 o virih 
lastnih sredstev, in sicer na ra čunih, ki so jih odprle države članice za pla čilo svojih 
prispevkov (lastna sredstva). Vsi taki ra čuni so odprti pri zakladni cah ali nacionalnih 
centralnih bankah držav članic. Te institucije pomenijo najnižje kreditno tveganje (ali 
tveganje nasprotne stranke) za Komisijo, saj ima izpostavljenost do svojih držav članic. 
 
Pri tistem delu zakladniških sredstev Komisije, ki se hranijo pri poslovnih bankah za kritje 
izvedbe pla čil, se ti ra čuni polnijo sproti in se avtomati čno upravljajo prek sistema za 
upravljanje denarnih sredstev, ki  ga ima zakladnica. Na vsakem ra čunu se vzdržuje 
minimalno stanje denarnih sredstev, sorazmerno s povpre čnim zneskom dnevnih pla čil, ki se 
izvršujejo prek tega ra čuna. Posledica tega je, da je stanje depozitov čez noč na teh ra čunih 
stalno nizko (na splošno med 50 milijoni EUR in 150 milijoni EUR, porazdeljenimi med ve č 
kot 30 računov), tako da je izpostavljenost Komisije tveganju omejena. Te zneske bi bilo 
treba pregledati glede na skupno stanje zakla dnice, ki niha med 1 milijardo EUR in 35 
milijardami EUR, in skupni znesek pla čil, izvršenih leta 2009, ki je znašal 130 milijard EUR. 
 
Poleg tega se za izbiro pos lovnih bank uporabljajo posebne smernice, da bi se dodatno 
zmanjšalo tveganje nasprotne stranke, ki mu je izpostavljena Komisija: 
– vse poslovne banke so izbrane prek  javnih razpisov. Minimalna kratkoro čna kreditna 
bonitetna ocena, ki se zahteva za sodelovanj e v razpisnih postopkih, je  Moody's P-1 ali njej 
enakovredna (S&P A-1 ali Fitch F1). V posebnih in ustrezno utemeljenih okoliš činah se 
lahko zahteva nižja stopnja;  
– za poslovne banke, ki so bile izbrane posebej za pologe za časno plačanih glob, se prav tako 
praviloma zahteva minimalna dolgoro čna kreditna ocena S&P AA ali njej enakovredna, pri 
poslabšanju ocene bank v tej skupin i pa se uporabijo posebni ukrepi; 
 
SL 126   SL – zakladniške službe Komisije so v letu 2009 vz postavile alternativni sistem za upravljanje 
začasno plačanih glob, ki je namenjen ravno zmanjševanju tveganj na tem podro čju. Na 
podlagi sklepa Komisije C(2009) 4264 se bodo globe, naložene s 1. januarjem 2010, 
upravljale po novem sistemu in se ne bodo ve č polagale na ra čune pri poslovnih bankah; 
– računi izločenih sredstev so odprti pri lokalnih bankah, ki so izbrane s poenostavljenim 
razpisnim postopkom. Zahteve v zvezi z oceno so odvisne od lokalnih okoliš čin in se lahko 
precej razlikujejo med državami. Za omejitev izpo stavljenosti tveganju se višina preostalih 
sredstev na teh ra čunih ohranja na najn ižji možni ravni (z  upoštevanjem potreb 
poslovanja); ra čuni se redno polnijo in uporabljene zg ornje meje se pregledujejo na letni 
osnovi; 
– kreditne ocene poslovnih bank, pri katerih ima Komisija ra čune, se pregledujejo vsaj 
enkrat na mesec, la hko pa tudi pogosteje, če in ko se pojavi potreba. Zaradi finan čne krize 
so bili sprejeti ukrepi okrepljenega spremljanja, ki so  se izvajali v celem letu 2009. 
 
7.3.2 Najemanje in dajanje posojil (makrofinan čna pomoč, plačilnobilančna posojila in 
Euratom) 
Izpostavljenost kreditnemu tveganju se najp rej obvladuje s pridobitvijo državnih jamstev v 
primeru Euratoma, nato prek Jamstvenega sklada (makrofinan čna pomoč in Euratom) ter 
nazadnje prek prora čuna EU (pla čilnobilančna posojila in, če drugi ukrepi ne zadostujejo, 
makrofinan čna pomoč in Euratom). Zakonodaja o virih last nih sredstev, ki je veljala leta 
2009, je dolo čala zgornjo mejo za sredstva iz  naslova BND na 1,24 % BND držav članic in 
leta 2009 je bilo dejansko porabljen ega 1,01 % za kritje  odobritev pla čil. To pomeni, da je na 
dan 31. decembra 2009 obstajala razpoložljiva ra zlika 0,23 % za kritje tega jamstva. Treba je 
opozoriti, da se z letom 2010 ta zgornja meja zm anjša na 1,23 %. Jamstveni sklad za zunanje 
ukrepe je bil ustanovljen leta 1994, da bi  pokrival tveganja za zamude pri pla čilih, povezanih 
z najetimi posojili, s katerimi se financirajo posojila državam zunaj Ev ropske unije. V vsakem 
primeru se izpostavljenost kreditnemu tv eganju ublaži z možnostjo uporabe prora čunskih 
sredstev EU, če dolžnik ne bi zmogel v celoti vrniti  dolgovanih znesko v. V ta namen lahko 
EU zahteva sredstva od držav članic, da izpolni pravno obveznost EU do svojih 
posojilodajalcev. 
 
Glavne upravi čenke do teh podojil so Madžarska, Latvija in Romunija. Te države 
predstavljajo približno  54 %, 21 % in 18 % celotnega obs ega posojil v tem zaporedju. Kar 
zadeva zakladniško poslovanje, je treba uporablja ti smernice o izbiri nasprotnih strank. Tako 
lahko poslovna enota posluje le z upravi čenimi bankami, ki imajo zadostne omejitve glede 
nasprotnih strank. 
 
7.3.3 Jamstveni sklad 
V skladu s Sporazumom med EU in EIB o upravljanju Jamstvenega sklada morajo imeti vse 
medbančne naložbe minimalno bonitetno oceno M oody's P-1 ali njej enakovredno. Na dan 31. 
decembra 2009 so bile vse naložbe (153 milij onov EUR) opravljene s takimi nasprotnimi 
strankami (leta 2008: 183 milijonov EUR). Na dan 31. decembra 2009 je Sklad opravil naložbo v štiri kratkoro čne finančne instrumente in vse take naložbe (37 milijonov EUR) so 
bile opravljene z nasprotnimi strankami, ki imajo minimalno bonitetno oceno Moody's P-1 ali 
 
SL 127   SL njej enakovredno. Vsi vrednostni papirji v portfelju za prodajo razpoložljivih naložb so 
skladni s smernicami za upravljanje. 
 
7.3.4 ESPJ v likvidaciji 
Izpostavljenost kreditnemu tveganju se obvladuje z redno analizo sposobnosti 
posojilojemalcev, da izpolnjujejo obveznosti glede pla čevanja obresti in odpla čevanja 
glavnice. Izpostavljenost kreditnemu tvegan ju se obvladuje tudi s pridobitvijo varš čin ter 
državnih jamstev, jamstev podjetij in osebnih jamstev. Jamstva držav članic ali enakovrednih 
organov (npr. javnih ustanov) krijejo 52 % vs eh neporavnanih posojil. Bankam je bilo 
dodeljenih 36 % neporavnanih posojil oziroma so zanje dale jamstva. Kar zadeva zakladniško 
poslovanje, je treba uporabljati smernice o iz biri nasprotnih strank. Poslovna enota lahko 
posluje le z bankami, ki imajo zadostne omejitve glede nasprotnih strank. 
 
SL 128   SL 7.4 LIKVIDNOSTNO TVEGANJE 
 
Likvidnostno tveganje je tveganje, ki izhaja iz težavnosti prodaje sredstva, na primer tveganje, 
da trgovanje z danim vrednostnim papirjem ali sr edstvom na trgu ne bo dovolj hitro, da bi se 
preprečila izguba ali neizpolnitev obveznosti.  
7.4.1 Zakladniško poslovanje 
Proračunska na čela EU zagotavljajo, da skupna denarna sredstva za dano leto vedno 
zadostujejo za izvedbo vseh pla čil. Dejansko so skupni prispevki držav članic enaki znesku 
odobritev pla čil za zadevno prora čunsko leto. Države članice vsako leto pla čajo prispevke v 
dvanajstih mese čnih obrokih, vendar na pla čila deloma vplivajo s ezonski dejavniki. 
 
Zaradi zagotavljanja, da zakladniška sr edstva vedno zadostujejo za kritje pla čil, ki jih je treba 
izvesti v danem mesecu, so vz postavljeni postopki za redno napovedovanje denarnih sredstev 
in pod nekaterimi pogoji je mogo če lastna sredstva vnapr ej vpoklicati od držav članic, če je to 
potrebno. 
 
Poleg navedenega pa v okviru dnevnega zakl adniškega poslovanja Komisije avtomatska 
orodja za upravljanje denarnih sredstev  zagotavljajo, da so na vseh ban čnih računih Komisije 
dnevno na voljo zadostna likvidna sredstva. 
 
7.4.2 Najemanje in dajanje posojil (makrofinan čna pomoč, plačilnobilančna posojila in 
Euratom) 
Likvidnostno tveganje, ki izhaja iz najetih poso jil, se v glavnem izravna z danimi posojili z 
enakovrednimi pogoji („vzajemni“ posli). Za posojila v okviru makrofinan čne pomoči in 
Euratoma služi Jamstveni sklad kot likvidnos tna rezerva (ali varnostna mreža) pri nepla čilu 
ali zamudah pri pla čilu na strani posojilojemalcev. Za pla čilnobilančna posojila je v Uredbi 
Sveta št. 431/2009 predviden postopek, ki daje dovolj časa za mobilizacijo sredstev iz 
proračuna EU. 
 
7.4.3 Jamstveni sklad 
Sklad se upravlja po na čelu, da imajo sredstva zadostn o stopnjo likvidnosti in možnost 
mobilizacije v zvezi z zadevnimi obveznostmi.  Sklad mora ohranjati najmanj 100 milijonov 
EUR v portfelju z zapadlostjo v manj kot 12 mesecih, ki se bodo naložili v denarne 
instrumente. Te naložbe so na dan 31. d ecembra 2009 znašale skupaj 190 milijonov EUR. 
Poleg tega vsaj 20 % nominalne vrednosti skla da obsega denarne instrumente, obveznice s 
fiksno obrestno mero s preo stalo zapadlostjo do najve č enega leta in obveznice s spremenljivo 
obrestno mero. To razmerje je bi lo na dan 31. decembra 2009 27-odstotno. 
 
7.4.4 ESPJ v likvidaciji 
 
SL 129   SL Likvidnostno tveganje, ki izhaja iz najetih poso jil, se v glavnem izravna z danimi posojili z 
enakovrednimi pogoji („vzajemni“ posli). Kar zade va upravljanje sredstev in obveznosti ESPJ 
v likvidaciji, upravlja Komi sija likvidnostne zahteve na  podlagi napovedi izpla čil, ki jo 
pridobi na podlagi posvetovanj s pristojnimi službami Komisije. 
 
SL 130   SL 7.5 RAZKRITJA POŠTENE VREDNOSTI 
 
7.5.1 Najemanje in dajanje posojil (makrofinan čna pomoč, plačilnobilančna posojila in 
Euratom) 
Začetno stanje:  
Treba je opozoriti, da se zgoraj navedena dana posojila v skladu z ra čunovodskim na čelom 
EU št. 11 na za četku pripoznajo po nominalnem znesku. Če bi se namesto tega uporabljal 
računovodski standard za zasebni sektor MRS 39, bi se dana posojila na za četku pripoznala 
po njihovi pošteni vrednosti. Razlika med ra čunovodskima obravnavama pla čilnobilančnih 
posojil na dan njihove izdaje je pr ikazana v spodnji razpredelnici: 
v mio. EUR 
 Računovodsko 
pravilo EU 
št. 11 MRS 39  
(poštena 
vrednost) Razlika med 
računovodskim
a obravnavama 
Vrednotenje pla čilnobilančnih 
posojil ob izdaji leta 2009 7 200 6 649 551 
Vrednotenje pla čilnobilančnih 
posojil ob izdaji leta 2008 2 000 1 767 233 
Razlogi za uporabo ra čunovodske obravnave na podlagi ra čunovodskega pravila EU št. 11 so: 
– med danimi in najetimi posojili prihaja za radi njihove narave „vzajemnih poslov“ do 
izravnalnih u činkov. Tako so efektivne obresti za dano  posojilo enake efektivni obrestni 
meri za najeta posojila, ki so z njimi povezana; 
– razlika ob za četnem pripoznanju upošteva oportunitetn e stroške, ki bi sicer nastali z 
alternativno naložbo na kapi talskem trgu. Ker EU ne sme vl agati denarja na kapitalskih 
trgih, se ta „možnost“ oport unitetnih stroškov ne  uporablja in torej ne odraža ustrezno 
vsebine poslov. 
– zgoraj prikazano razliko ob za četnem pripoznanju bi izra vnali prihodki od obresti v 
naslednjih letih. 
 
Trenutno stanje na dan 31. 12. 2009: 
Ocenjena poštena vrednost se dolo či na naslednji na čin:  
– za dana posojila: z uporabo modela diskontiranega denarnega toka, pri čemer se uporabijo 
krivulje donosnosti po posamezn ih državah, ki so prilagoj ene na preostanek obdobja do 
zapadlosti posojil; 
– za najeta posojila: z uporabo modela diskontiranega denarnega toka, pri čemer se uporabijo 
krivulje donosnosti z oceno AAA, ki so pril agojene na preostanek obdobja do zapadlosti 
posojil; 
 
SL 131   SL – za posojila s spremenljivo obrestno mero se štej e, da se njihova poštena vrednost približuje 
njihovi nominalni vrednosti, saj se posojila vsakih 6 mesecev ponovno ocenijo po tržnih obrestnih merah. 
 
V spodnji razpredelnici je prikazana ocenjena poštena vrednost ob koncu leta za posojila v 
okviru makrofinan čne pomo či, plačilnobilančna posojila ter posoji la Euratom s fiksno 
obrestno mero na na čin, ki omogo ča primerjavo z ustrezno knjigovodsko vrednostjo v bilanci 
stanja: 
 
SL 132   SL v mio. EUR 
 Dana posojila 
31/12/2009 Dana posojila 
31/12/2008 Najeta posojila 
31/12/2009 Najeta posojila 
31/12/2008 
Poštena vrednost 8 785 1 863 9 626 2 118
Knjigovodska 
vrednost 9 416 2 091 9 416 2 091
Razlika (631) (228) 210 27
Na datum bilance stanja so pla čilnobilančna posojila znašala 98,8 % teh najetih in danih 
posojil. V zgornji razpredelnici je upoštevano dejstvo, da je glede na kreditno oceno AAA, ki jo ima EU, in trenutno višje tržn e obrestne mere od tistih, po ka terih je EU najela posojila, 
poštena vrednost njenih najetih posojil ve čja od nominalnega zneska. Ker imajo Madžarska, 
Latvija in Romunija, ki so glavne prejemnice teh posojil, nižje ocene od AAA, je poštena 
vrednost danih posojil nižja od njihovega nominalnega zneska, kljub temu, da so tržne 
obrestne mere trenutno višj e od tistih, ki jih je dolo čila EU.  
7.5.2 ESPJ v likvidaciji 
Ocenjena poštena vrednost dani h in najetih posojil se dolo či po modelu diskontiranega 
denarnega toka. Po tem modelu se pri čakovani prihodnji denarn i tokovi diskontirajo z 
uporabo krivulj donosnosti z oceno AAA, ki so pr imerne za preostanek obdobja do zapadlosti 
posojil. Za ocenjeno pošteno vrednost posojil s spremenljivo obrestno mero se šteje, da se 
približuje njihovi knjigovodski vrednosti, saj se posojila vsake 3 ali 6 mesecev ponovno ocenijo po tržnih obrestnih merah. Ocenjene poštene vrednosti najetih in danih posojil s fiksno obrestno mero ni bilo mogo če pridobiti in razkriti, ker podatki, pot rebni za izra čun teh 
vrednosti, niso bili na voljo. 
 
Za prodajo razpoložljivi vrednostni papirji so  prikazani po pošteni vr ednosti, kar je tržna 
vrednost, pove čana za nate čene obresti. Finan čnih instrumentov, izmerjenih po pošteni 
vrednosti z uporabo metode vredno tenja, ki je ne podpirajo prev erljive tržne cene ali obrestne 
mere, ni. Za nominalno vrednost poslovnih terjatev, zmanjšano za rezervacijo za oslabitev, in 
za nominalno vrednost poslovnih obveznosti se št eje, da se približujeta njunima poštenima 
vrednostma. Poštena vrednost denarnih sredstev in njihovih ustreznikov, vklju čno s tekočimi 
računi in kratkoro čnimi depoziti (za manj kot tri mes ece), je njihova knjigovodska vrednost. 
 
SL 133   SL 8. RAZKRIVANJE  POVEZANIH  STRANK 
 
8.1 POVEZANE STRANKE 
 
Povezane stranke EU so njeni subjekti, ki so vklju čeni v konsolidacijo, in klju čno vodstveno 
osebje teh subjektov (glej spodaj). Posli med temi subjekti potekajo kot del obi čajnega 
poslovanja EU in zato v skladu z ra čunovodskimi pravili EU niso potrebne posebne zahteve 
po njihovem razkritju. Seznam subjektov, vklju čenih v konsolidacijo, je v pojasnilu 10. 
 
8.2 UPRAVI ČENOSTI KLJU ČNEGA VODSTVENEGA OSEBJA 
 
Za predstavitev podatkov v zvezi s pos li povezanih strank, ki zadevajo klju čno vodstveno 
osebje Evropske unije, so take osebe t ukaj prikazane v okviru petih kategorij: 
Kategorija 1 : predsednik Sveta, pred sednik Komisije in predsednik Sodiš ča 
Kategorija 2 : podpredsednik Komisije in visoki  predstavnik Evropske unije za zunanje 
zadeve in varnostno politiko ter drugi podpredsedniki Komisije 
Kategorija 3 : generalni sekretar Sveta, člani Komisije, sodniki in generalni pravobranilci 
Sodišča, predsednik in člani Splošnega sodiš ča, predsednik in člani Sodiš ča za uslužbence 
Evropske unije, evropski varuh človekovih pravic ter evropski nadzornik za varstvo podatkov 
Kategorija 4 : predsednik in člani Računskega sodiš ča 
Kategorija 5 : najvišji javni uslu žbenci institucij in agencij 
 
Povzetek njihovih upravi čenosti je prikazan spodaj – dodatn e informacije so na voljo v 
Uradnem listu Evropske unije  (L 187 8/8/1967, nazadnje spre menjena z Uredbo Sveta (ES, 
Euratom) št. 202/2005 z dne 18.1.2005 (L 33 5. 2. 2005) in L 268 20. 10. 1977, nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1293/2004 z dne 30. 4. 2004 (L 243 15. 7. 2004)). Dodatne informacije so na voljo tudi v kadrovskih predpisih, objavljenih na 
spletni strani Europa, ki so uradni dokument  z opisom pravic in obv eznosti vseh uradnikov 
EU. Ključno vodstveno osebje ni prejelo preferen čnih posojil od EU. 
 
SL 134   SL  
FINANČNE UPRAVI ČENOSTI KLJU ČNEGA VODSTVA v EUR 
Upravičenost (na zaposlenega) Kategorija 
1 Kategorija 
2 Kategorija 
3 Kategorija 
4 Kategorija 
5 
Osnovna pla ča (na mesec)  24 874,61 22 531,36 – 
23 432,62 18 025,08 – 
20 278,22 19 467,10 – 
20 728,85 11 461,32 – 
18 025,09 
Dodatek za prebivan je/izselitv e
dodatek  15 % 15 % 15 % 15 % 16 % 
Družinski dodatki: 
gospodinjski dodatek (v % pla če) 
otroški dodatek 
dodatek za predšolsko izobraževanje ali 
dodatek za šolanje zunaj kraja 
zaposlitve  
2 % + 167,31 
365,60 
89,31 
248,06 
496,12  
2 % + 167,31 
365,60 
89,31 
248,06 
496,12  
2 % + 167,31 
365,60 
89,31 
248,06 
496,12  
2 % + 167,31 
365,60 
89,31 
248,06 
496,12  
2 % + 167,31 
365,60 
89,31 
248,06 
496,12 
Dodatek za predsedujo če sodnike se ne 
uporablja se ne 
uporablja 500–810,74 se ne 
uporablja se ne 
uporablja 
Dodatek za reprezentan čne stroške 1 418,07 0–911,38 500–607,71 se ne 
uporablja se ne 
uporablja 
Letni potni stroški se ne 
uporablja se ne 
uporablja se ne 
uporablja se ne 
uporablja da 
Nakazila v države članice: 
dodatek za šolanje* 
% plače* 
% pla če brez korekcijsk e
koeficienta  
da 
5 % 
največ 25 %  
da 
5 % 
največ 25 %  
da 
5 % 
največ 25 %   
da 
5 % 
največ 25 %  
da 
5 % 
največ 25 % 
Reprezentan čni stroški povrnjeno povrnjeno povrnjeno se ne 
uporablja se ne 
uporablja 
Začetek dela: 
stroški nastanitve 
 
družinski potni stroški stroški selitve  
49 749,22 
 
povrnjeno povrnjeno  
45 062,72 – 
46 865,24 
povrnjeno povrnjeno  
36 050,16 – 
40 556,44 
povrnjeno povrnjeno  
38 934,20 –  
41 457,70 
povrnjeno povrnjeno  
povrnjeno 
 
povrnjeno povrnjeno 
Prenehanje dela: 
stroški selitve ob preneha n
zaposlitve 
 
družinski potni stroški stroški selitve 
prehod (v % pla če)** 
zdravstveno zavarovanje  
24 874,61 
 
povrnjeno 
povrnjeno 
40 %–65 % 
krito  
22 531,36 – 
23 432,62 
povrnjeno 
povrnjeno 
40 %–65 % 
krito  
18 025,08 – 
20 278,22 
povrnjeno 
povrnjeno 
40 %–65 % 
krito  
19 467,10 –  
20 728,85 
povrnjeno 
povrnjeno 
40 %–65 % 
krito  
povrnjeno 
 
povrnjeno 
povrnjeno 
se ne 
uporablja 
izbirno 
Pokojnina (v % plače, pred davki)  največ 70 % najve č 70 % najve č 70 % najve č 70 % najve č 70 % 
Odbitki: 
davek Skupnosti 
zdravstveno zavarovanje (v % pla če
posebna dajatev na pla čo 
odbitek za pokojnino  
8 %–45 % 
1,8 % 
4,64 % 
se ne 
uporablja  
8 %–45 % 
1,8 % 
4,64 % 
se ne 
uporablja  
8 %–45 % 
1,8 % 
4,64 % 
se ne 
uporablja  
8 %–45 % 
1,8 % 
4,64 % 
se ne 
uporablja  
8 %–45 % 
1,8 % 
4,64 % 
11,3 % 
Število oseb na dan 31.12.2009 3 7 91 27 81 
* s korekcijskim koeficientom 
** se plačuje prva 3 leta po odhodu 
 
SL 135   SL  
9. DOGODKI  PO DATUMU  BILANCE  STANJA 
Do dne sprejetja tega zaklju čnega računa računovodja Komisije razen informacij, ki so 
opisane v nadaljevanju, ni opazi l nobenih drugih pomembnih zad ev, ki bi jih bilo treba lo čeno 
razkriti v okviru tega oddelka, niti  mu take zadeve niso bile sporo čene. Zaklju čni račun in z 
njim povezana pojasnila so bili pripravljeni na  podlagi najnovejših razpoložljivih informacij 
in to je upoštevano v predstavljenih informacijah. 
 
Evropski mehanizem za finan čno stabilizacijo (EFSM) 
Svet je 11. maja 2010 sprejel Uredbo o vzpo stavitvi Evropskega mehanizma za finan čno 
stabilizacijo, da bi se ohranila finan čna stabilnost v Evropi (Ure dba Sveta (EU) št. 407/2010). 
Mehanizem temelji na členu 122(2) Pogodbe in omogo ča odobritev finan čne pomoči državi 
članici, ki je v težavah ali ji zaradi izjemnih okoliš čin, nad katerimi nima nikakršnega 
nadzora, resno grozij o hude težave. Pomo č je lahko v obliki posojila ali kreditne linije, za 
katero jam či proračun EU. Komisija v primeru aktivacije mehanizma najame posojila na 
kapitalskih trgih ali pri finan čnih institucijah v imenu EU in nato ta sredstva posodi 
upravičeni državi članici. S sklepi Sveta za ekonomske in finan čne zadeve je bil ta 
mehanizem omejen na 60 milijard EU R. Evropski mehanizem za finan čno stabilizacijo je bil 
vzpostavljen poleg že obstoje čega plačilnobilančnega instrumenta, ki zagotavlja finan čno 
pomoč državam članicam, ki niso del euroobmo čja. 
 
Čeprav to ne vpliva na ra čunovodstvo ali na prora čun EU, je vredno omeniti, da so države 
članice euroobmo čja in druge sodelujo če države članice vzpostavile podoben paket finan čne 
pomoči, tj. evropski instrument za finan čno stabilnost. Ta potencialna pomo č državam 
članicam euroobmo čja bi se zagotavljala prek posebnega  namenskega podjetja in sodelujo če 
države članice dajejo jamstva do vrednosti 440 milijard  EUR za to podjetje. Ta instrument se 
izteče junija 2013. 
 
Poleg prej navedenega in brez vpliva na ra čunovodstvo ali prora čun EU bo v zgornjih ukrepih 
sodeloval tudi Mednaro dni denarni sklad, s čimer naj bi se zagotovilo dodatnih 250 milijonov 
EUR možne pomo či. 
 
SL 136   SL 10. SUBJEKTI,  KI SO VKLJUČENI  V KONSOLIDACIJO 
A. NADZOROVANI SUBJEKTI  
1. Institucije in posvetovalni organi  
Odbor regij Evropski nadzornik za varstvo podatkov 
Svet Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor 
Sodišče Evropske unije Evropski varuh človekovih pravic 
Evropska komisija Evropski parlament 
Evropsko ra čunsko sodiš če  
  
2. Agencije EU   
Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu Agencija Evropske unije za temeljne pravice 
Evropska agencija za varnost v letalstvu Evropska agencija za varnost omrežij in informacij 
Evropski center za prepre čevanje in obvladovanje bolezni Evropska fundacija za usposabljanje 
Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja Evropska  agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na 
zunanjih mejah držav članic Evropske unije 
Evropska agencija za okolje Prevajal ski center za organe Evropske unije 
Evropska agencija za varnost hrane Nadzorni organ za evropski GNSS 
Evropska fundacija za zboljšanje življenjskih in delovnih 
razmer Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli)   
Evropska agencija za pomorsko varnost Evropska železniška agencija 
Evropska agencija za zdravila Urad Skupnosti za rastlinske sorte  
Evropska agencija za kemikalije Agencija Skupnosti za nadzor ribištva 
Fuzija za energijo (Evropsko skupno podjetje za ITER in 
razvoj fuzijske energije)  Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami
Eurojust**  Evropska policijska akademija (CEPOL)**  
  
Izvajalska agencija za konkuren čnost in inovativnost Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike 
Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno 
področje in kulturo  Izvajalska agencija za vseevropsko prometno omrežje 
Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta * Izvajalska agencija za raziskave * 
  
3. Drugi nadzorovani subjekti  
Evropska skupnost za premog in jeklo (v likvidaciji)  
  
B. PRIDRUŽENI SUBJEKTI  
Evropski investicijski sklad  Skupno podjetje ARTEMIS*  
Skupno podjetje Čisto nebo *  
  
C. SKUPNA PODJETJA  
Mednarodna organizacija za fuzijsko energijo ITER  Skupno podjetje Galileo v likvidaciji  
Skupno podjetje SESAR  Skupno podjetje IMI*  
  
* Leta 2009 prvi č vključeni v konsolidacijo. 
** Decentraliziran organ EU, ki spada v nekdanji steber „policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih 
zadevah“  
 
 
SL 137   SL 11. SUBJEKTI,  KI NISO  VKLJUČENI  V KONSOLIDACIJO 
 
Čeprav EU upravlja sredstva spodaj omenjenih subjektov, ti ne izpolnjujejo pogojev za 
konsolidacijo in zato niso vklju čeni v zaklju čni račun Evropske unije. 
 
11.1 EVROPSKI RAZVOJNI SKLAD (ERS)  
Evropski razvojni sklad (ERS) je glavni instrument zagotavljanja pomo či Evropske unije za 
razvojno sodelovanje afriškim, karibskim in pacifiškim državam (države AKP) ter 
čezmorskim državam in ozemljem ( ČDO). Ustanovitev Sklada je bila predvidena že z Rimsko 
pogodbo iz leta 1957, in sicer za zagotavljanje tehni čne in finan čne podpore, sprva namenjene 
le afriškim državam, katerimi so nekatere države članice povezovale zgodovinske vezi. 
ERS se ne financira iz prora čuna Evropske unije, ampak z neposrednimi prispevki držav 
članic, ki so dogovorjeni na pogajanjih na medvl adni ravni. Sredstva ERS upravljata Komisija 
in EIB. Vsak ERS je sklenjen za približno pet let. Od sklenitve prve konvencije o partnerstvu 
leta 1964 so programski cikli ERS na splošn o sledili ciklu sporazumov oziroma konvencij o 
partnerstvu. 
ERS ureja posebna finan čna uredba (UL L 78, 19.3.2008), ki pr edvideva predložitev posebnih 
računovodskih izkazov, lo čeno od računovodskih izkazov EU. Zunanji nadzor nad zaklju čnim 
računom in upravljanjem sredstev ERS izvajata Ra čunsko sodiš če in Parlament. V 
informativne namene sta prikazani bilanca stan ja in izkaz poslovnega izida 8., 9. in 10. ERS: 
BILANCA STANJA − 8., 9. in 10. ERS  
  v mio. EUR
31.12.2009 31.12.2008 
 DOLGORO ČNA SREDSTVA  196 269 
    
 KRATKORO ČNA SREDSTVA  1 389 957 
    
 SREDSTVA SKUPAJ 1 585 1 226 
    
 KRATKORO ČNE OBVEZNOSTI (860) (709) 
    
 OBVEZNOSTI SKUPAJ (860) (709) 
    
 ČISTA SREDSTVA 725 517 
    
 SREDSTVA IN REZERVE   
 Vpoklicani kapital Sklada 20 381 17 079 
 Druge rezerve 2 252 2 252 
 Rezultati, preneseni iz prejšnjih let (18 814) (15 784) 
 Rezultat za zadevno leto (3 094) (3 030) 
 ČISTA SREDSTVA 725 517 
 
 
SL 138   SL  
IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA − 8., 9. in 10. ERS  
  v mio. EUR
2009 2008 
 PRIHODKI IZ POSLOVANJA 49 23 
    
 ODHODKI IZ POSLOVANJA  (3 192) (3 066) 
    
 PRIMANJKLJAJ IZ POSLOVANJA  (3 143) (3 043) 
    
 FINANCIRANJE  49 13 
    
 REZULTAT ZA ZADEVNO LETO (3 094) (3 030) 
 
 
11.2 SISTEM ZDRAVSTV ENEGA ZAVAROVANJA  
 
Sistem zdravstvenega zavarovanja je sistem, ki zagotavlja zdravstve no zavarovanje za osebje 
različnih organov Evropske unije. Sred stva tega sistema so lastno premoženje sistema in jih 
Evropska unija ne nadzoruje, čeprav finan čna sredstva sistema upravlja Komisija. Sistem se 
financira s prispevki članov sistema (osebje) in delodajalcev  (institucije/agenc ije/organi). Vsi 
presežki ostanejo znotraj sistema. 
 
Sistem sestavljajo štirje lo čeni sistemi – glavni sistem, ki kr ije osebje institucij in agencij 
Evropske unije, ter trije manjši sistemi, ki krijejo osebje Evropske univerze v Firencah, osebje 
evropskih šol in osebje zunaj EU, kot je na  primer osebje v delegacijah EU. Na dan 
31. decembra 2009 so skupna sredstva sistem a znašala 297 milijonov EUR (leta 2008: 
288 milijonov EUR). 
 
11.3 JAMSTVENI SKLAD ZA UDELEŽENCE  
 
Nekateri zneski predhodnega financiranja, ki so bili pla čani v okviru sedmega okvirnega 
programa za raziskave in tehnološki razvoj (7 OP), se krijejo iz Ja mstvenega sklada za 
udeležence. Navedeni sklad je instrument vzajem ne koristi in je bil vzpostavljen za kritje 
finančnih tveganj, ki jih imajo EU in udeleženci  pri izvajanju posrednih ukrepov 7 OP, njegov 
kapital in obresti pa pomenijo jamstvo za dobro izvedbo ukrepov. Vsi udeleženci posrednih ukrepov v obliki subvencije prispevajo 5 % celo tnega prispevka EU h kapitalu Jamstvenega 
sklada za udeležence za čas trajanja ukrepa. Udeleženci so  kot taki lastniki Jamstvenega 
sklada za udeležence in EU (ki jo zastopa Komisija) deluje zgolj kot njihova pooblaš čenka. 
Sredstva Jamstvenega sklada za udeležence so na dan 31. decembra 2009 znašala skupaj 
580 milijonov EUR (leta 2008: 283 milijonov EUR). So lastno premoženje Sklada in jih 
Evropska unija ne nadzoruje, četudi finan čna sredstva Sklada upravlja Komisija. 
 
SL 139   SL DEL  II − KONSOLIDIRANA  POROČILA  O IZVRŠEVANJU  PRORAČUNA  
EVROPSKE  UNIJE  IN POJASNILA 
 
SL 140   SL KONSOLIDIRANA  POROČILA  O IZVRŠEVANJU  PRORAČUNA  
                
 
                             
 
SL 141   SL * Zaradi zaokroževanja na milijon eurov la hko nastane vtis, da se nekateri finan čni podatki v 
teh proračunskih razpredelnicah ne izidejo. 
 
SL 142   SL KONSOLIDIRANA PORO ČILA O IZVRŠEVANJU PRORA ČUNA: 
 1. Realizacija prora čuna 114 
 2. Primerjava prora čunskih napovedi in dejanskih zneskov 115 
 
Prihodki: 
 3. Konsolidirani povzetek izvrševanja prora čunskih prihodkov 117 
 
Odhodki: 
 4. Raz členitev in spremembe odobritev za prevzem obveznosti in odobritev pla čil po 
 razdelkih finan čnega okvira 118 
 5. Izvrševanje odobritev za prevzem obveznosti po razdelkih finan čnega okvira 
 118 
 6. Izvrševanje odobritev pla čil po razdelkih finan čnega okvira 118 
 7. Gibanje neporavnanih obv eznosti po razdelkih finan čnega okvira 119 
 8. Raz členitev neporavnanih obveznos ti po letih nastanka in po 
 razdelkih finan čnega okvira 120 
 9. Raz členitev in spremembe odobritev za prevzem obveznosti in odobritev pla čil po 
 podro čjih 121 
 10. Izvrševanje odobritev za prevzem obveznosti po podro čjih 122 
 11. Izvrševanje odobritev pla čil po podro čjih 123 
 12. Gibanje neporavnanih obveznosti po podro čjih 124 
 13. Raz členitev neporavnanih obveznosti po letih nastanka in po podro čjih 125 
 
Institucije: 
 14. Konsolidirani povzetek izvrševanja prora čunskih prihodkov po institucijah 126 
 15. Izvrševanje odobritev za prevzem obveznosti in odobritev pla čil po institucijah
 127 
 
Agencije: 
 
SL 143   SL  16. Prihodki agencij: prora čunske napovedi, upravi čenosti in prejeti zneski 128 
 17. Odobritve za prevzem obv eznosti in odobritve pla čil po agencijah 129 
 18. Realizacija prora čuna, vklju čno z agencijami 130 
 
SL 144   SL REZULTAT IZVRŠEVANJA PRORA ČUNA 
1: REALIZACIJA PRORA ČUNA ZA LETO 2009 v mio. EUR  
  SKUPAJ 
2009 SKUPAJ 
2008 
Prihodki za zadevno prora čunsko leto 117 626 121 584
Plačila na podlagi odobritev za teko če leto (116 579) (115 550)
Odobritve pla čil, prenesene v leto N+1 (1 759) (3 914)
Zapadle neporabljene odobritve pla čil, prenesene iz leta N–1 2 791 188
Tečajne razlike za zadevno leto  185 (498)
Realizacija prora čuna* 2 264 1 810
* Od tega znašajo zneski Efte skupaj 11 milij onov EUR v letu 2009 in 14 milijonov EUR v letu 2008.  
 Proračunski presežek Evropske unije se vrne državam članicam v naslednjem letu kot odbitek od 
njihovih obveznosti za navedeno leto. 
 
 
SL 145   SL  
* vključno s prenesenimi odobritvami pla čil in namenskimi prejemki 2. PRIMERJAVA PRORA ČUNSKIH NAPOVEDI IN DEJANSKIH ZNESKOV  
PRIHODKI 
 v mio. EUR 
 
Naslov Prvotni prora čun Končni proračun Ugotovljene 
upravičenosti Prihodki Razlika  
končno−dejansko Prejemki kot % 
proračuna Neporavnano 
 1 2 3 4 5=2-4 6=4/2 7=3-4 
1. Lastna sredstva 114 736 110 238 110 462 110 373 –135 100,12 % 89 
3. Presežki, neporablje na sredstva in popravki 0 410 330 330 80 80,56 % 0 
4. Prihodki iz naslova za poslenih v institucijah in 
drugih organih Skupnosti 1 120 1 120 1 033 1 025 94 91,59 % 7 
5. Prihodki iz upravnega poslovanja institucij 77 85 436 335 –250 394,05 % 101 
6. Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in 
programi Skupnosti 10 368 4 834 4 559 –4 191 1 238,97% 275 
7. Zamudne obresti in globe 123 757 12 774 933 –176 123,25 % 11 841 
8. Najemanje in dajanje posojil 0 0 80 4 –4 - 76 
9. Razni prihodki 30 58 85 66 –8 114,11% 19 
Skupaj 116 096 113 035 130 032 117 626 -4 590 104,06% 12 407 
        
ODHODKI − PO RAZDELKIH FINAN ČNEGA OKVIRA v mio. EUR  
 
Razdelek finan čnega okvira Prvotni prora čun Končni proračun 
(*) izvedena pla čila Razlika 
končno−dejansko % prenesene 
odobritve Odobritve, ki 
zapadejo 
 1 2 3 4=2-3 5=3/2 6 7=2-3-6 
1. Trajnostna rast 46 000 47 520 44 684 2 837 94,03 % 2 381 456 
2. Ohranjanje in upravljanje naravnih virov 52 566 57 107 55 877 1 230 97,85 % 986 244 
3. Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica 1 296 2 174 1 993 181 91,66 % 75 106 
4. EU kot globalni akter 8 324 8 804 7 983 821 90,67 % 220 601 
5. Uprava 7 701 8 754 7 615 1 139 86,99 % 857 281 
6. Nadomestila 209 209 209 0 100,00 % 0 0 
Skupaj 116 096 124 569 118 361 6 208 95.02 % 4 519 1 688 
 
SL 146   SL  
2. PRIMERJAVA PRORA ČUNSKIH NAPOVEDI IN DEJANSKIH ZNESKOV (NADALJEVANJE)  
ODHODKI − PO PODRO ČJIH v mio. EUR  
 
Področje Prvotni prora čun Končni proračun 
(*) Izvedena pla čila Razlika 
končno−dejansko V % Prenesene 
odobritve Odobritve, ki 
zapadejo 
 1 2 3 4=2-3 5=3/2 6 7=2-3-6 
01 Gospodarske in finan čne zadeve 487 345 327 18 94,82 % 14 4 
02 Podjetništvo 601 705 558 147 79,21 % 89 58 
03 Konkurenca 90 107 95 12 88,32 % 10 2 
04 Zaposlovanje in socialne zadeve 11 203 9 929 8 906 1 023 89,70 % 755 268 
05 Kmetijstvo in razvoj podeželja 51 478 56 413 55 209 1 204 97,87 % 954 249 
06 Energetika in promet 2 481 2 480 2 253 227 90,84 % 177 51 
07 Okolje 496 409 356 52 87,17 % 30 22 
08 Raziskave 4 960 5 644 4 826 818 85,50 % 789 30 
09 Informacijska družba in mediji 1 356 1 552 1 375 177 88,58 % 173 5 
10 Neposredne raziskave 366 735 411 324 55,87 % 314 10 
11 Ribištvo in pomorske zadeve 927 715 592 122 82,87 % 19 103 
12 Notranji trg 66 76 66 10 86,89 % 7 3 
13 Regionalna politika 24 570 26 793 26 740 53 99,80 % 15 38 
14 Obdav čenje in carinska unija 106 131 120 11 91,54 % 9 3 
15 Izobraževanje in kultura 1 363 1 654 1 495 159 90,38 % 153 6 
16 Komuniciranje  211 229 204 25 89,22 % 16 8 
17 Zdravje in varstvo potrošnikov  582 632 526 106 83,25 % 35 71 
18 Obmo čje svobode, varnosti in pravice 678 830 744 86 89,64 % 16 70 
19 Zunanji odnosi 3 579 3 805 3 673 131 96,55 % 72 59 
20 Trgovina 79 88 77 10 88,09 % 8 3 
21 Razvoj in odnosi z državami AKP 1 680 1 872 1 698 174 90,68 % 138 37 
22 Širitev 1 661 1 437 1 308 128 91,08 % 18 110 
23 Humanitarna pomo č 797 859 800 59 93,13 % 47 12 
24 Boj proti goljufijam 74 80 71 9 88,65 % 7 2 
25 Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje 188 212 185 27 87,27 % 20 7 
26 Upravna služba Komisije 986 1 226 1 034 192 84,34 % 164 28 
27 Proračun 278 285 271 14 95,19 % 12 1 
28 Revizija 11 12 10 1 90,05 % 1 0 
29 Statistika 101 138 120 18 87,27 % 15 3 
30 Pokojnine in z njimi povezani odhodki  1 160 1 136 1 117 19 98,36 % 0 19 
31 Jezikovne službe 389 479 422 58 87,91 % 53 5 
40 Rezerve 244 229 0 229 0,00 % 0 229 
90 Druge institucije 2 848 3 334 2 771 563 83,12 % 392 171 
Skupaj 116 096 124 569 118 361 6 208 95,02 % 4 519 1 688 
* vključno s prenesenimi odobritvami pla čil in namenskimi prejemki  
 
SL 147   SL 3. POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORA ČUNSKIH PRIHODKOV ZA LETO 2009  
 v mio. EUR 
Naslov Odobritve prihodkov Ugotovljene upravi čenosti Prihodki Prejemki kot  Neporavnano 
 začetne končne tekoče leto prenesene 
odobritve skupaj od upravi čenosti 
za tekoče leto od prenesenih 
upravičenosti skupaj % proračuna  
1. Lastna sredstva 114 736 110 238 109 103 1 358 110 462 109 098 1 275 110 373 100,12 % 89 
3. Presežki, neporabljena sredstva in popravki 0 410 330 0 330 330 0 330 80,56 % 0 
4. Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih 
organih Skupnosti 1 120 1 120 1 026 7 1 033 1 020 6 1 025 91,59 % 7 
5. Prihodki iz upravnega poslovanja institucij  77 85 345 90 436 309 26 335 394,05 % 101 
6. Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in 
programi Skupnosti 10 368 4 430 404 4 834 4 277 282 4 559 1238,97 % 275 
7. Zamudne obresti in globe 123 757 2 836 9 938 12 774 193 740 933 123,25 % 11 841 
8. Najemanje in dajanje posojil 0 0 53 27 80 1 3 4  76 
9. Razni prihodki 30 58 53 32 85 47 20 66 114,11 % 19 
Skupaj 116 096 113 035 118 175 11 857 130 032 115 274 2 351 117 626 104,06 % 12 407 
           
Podrobni podatki za naslov 1: Lastna sredstva  
Poglavje Odobritve prihodkov Ugotovljene upravi čenosti Prihodki Prejemki kot  Neporavnano 
 začetne končne tekoče leto prenesene 
odobritve skupaj od upravi čenosti 
za tekoče leto od prenesenih 
upravičenosti  skupaj  % proračuna  
10. Kmetijske dajatve 1 404 0 –350 350 0 –350 350 0  0 
11. Prelevmani na sladkor 147 139 104 28 132 104 28 132 94,40 % 0 
12. Carine 17 656 14 441 13 505 980 14 485 13 499 897 14 397 99,69 % 89 
13. DDV 19 616 13 668 13 743 0 13 743 13 743 0 13 743 100,54 % 0 
14. BND 75 914 81 989 82 413 0 82 413 82 413 0 82 413 100,52 % 0 
15. Popravek prora čunskih neravnovesij 0 0 –315 0 –315 –315 0 –315 - 0 
16. Zmanjšanje prispevka iz naslova BND za NL in SW  0 0 4 0 4 4 0 4 - 0 
Skupaj 114 736 110 238 109 103 1 358 110 462 109 098 1 275 110 373 100,12 % 89 
           
Podrobni podatki za naslov 3: Presežki, neporabljena sredstva in popravki  
Poglavje Odobritve prihodkov Ugotovljene upravi čenosti Prihodki Prejemki kot  Neporavnano 
 začetne končne tekoče leto prenesene 
odobritve skupaj od upravi čenosti 
za tekoče leto od prenesenih 
upravičenosti skupaj % proračuna  
30. Presežek iz prejšnjega leta 0 1 796 1 796 0 1 796 1 796 0 1 796 100,00 % 0 
31. Saldi DDV  0 –954 –946 0 –946 –946 0 –946 99,17 % 0 
32. Saldi BND  0 –432 –431 0 –431 –431 0 –431 99,70 % 0 
34. Popravek za neudeležbo na podro čju PNZ 0 0 6 0 6 6 0 6 - 0 
35. Popravek za Združeno kraljestvo – popravki  0 0 –6 0 –6 –6 0 –6 - 0 
37. Popravki lastnih sredstev Sklep 2007/436/ES  0 0 –89 0 –89 –89 0 –89 - 0 
Skupaj 0 410 330 0 330 330 0 330 80,56 % 0 
 
SL 148   SL  
4. RAZČLENITEV IN SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PR EVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLA ČIL  
PO RAZDELKIH FINAN ČNEGA OKVIRA  
 v mio. EUR 
 Odobritve za prevzem obveznosti Odobritve pla čil 
razdelek finan čnega okvira sprejete odobritve spremembe 
(prerazporeditv
e in SP) 
 prenesene 
odobritve  
 namenski 
prejemki dodatne 
odobritve 
skupaj vse odobritve 
skupaj sprejete odobritve spremembe 
(prerazporeditve in SP)
 prenesene 
odobritve namenski 
prejemki dodatne 
odobritve 
skupaj vse odobritve 
skupaj 
 1 2 3 4 5=3+4 6=1+2+5 7 8 9 10 11=9+10 12=7+8+11 
1 Trajnostna rast 60 196 2 003 19 1 705 1 724 63 923 46 000 –795 176 2 139 2 315 47 520 
2 Ohranjanje in upravljanje 
naravnih virov 56 121 585 0 6 011 6 012 62 718 52 566 –2 290 829 6 002 6 831 57 107 
3 Državljanstvo, svoboda, 
varnost in pravica 1 515 617 83 113 196 2 328 1 296 725 23 131 153 2 174 
4 EU kot globalni akter 8 104 0 271 339 610 8 714 8 324 –224 378 326 704 8 804 
5 Uprava 7 701 –100 8 416 424 8 025 7 701 –101 725 429 1 154 8 754 
6 Nadomestila 209 0 0 0 0 209 209 0 0 0 0 209 
Skupaj 133 846 3 105 381 8 585 8 966 145 917 116 096 –2 686 2 132 9 026 11 158 124 569 
          
5. IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM  OBVEZNOSTI PO RAZDELKIH FINAN ČNEGA OKVIRA  
     v mio. EUR  
Razdelek finan čnega okvira Prevzete obveznosti Odobritve, prenesene v leto 2010 Odobritve, ki zapadejo Odobritve za 
prevzem 
obveznosti 
obveznosti iz odobritev za 
zadevno leto 
 iz prenosov iz 
namenski
h 
prejemko
v skupaj v % namenski 
prejemki prenosi na 
podlagi 
sklepa skupaj v % iz odobritev za 
zadevno leto iz prenosov namenski 
prejemki 
(Efta) skupaj v % 
 
1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9=7+8 10=9/1 11 12 13 14=11+
12+13 15=14/1 
 
1 Trajnostna rast 63 923 61 630 19 796 62 444 97,69 % 908 64 972 1,52 % 505 0 1 507 0,79 % 
2 Ohranjanje in upravljanje naravnih 
virov 62 718 56 413 0 5 072 61 484 98,03 % 940 253 1 193 1,90 % 41 0 0 41 0,07 % 
3 Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica 2 328 2 118 83 63 2 264 97,27 % 50 0 50 2,15 % 14 0 0 14 0,59 % 
4 EU kot globalni akter 8 714 8 038 271 173 8 481 97,34 % 166 0 166 1,91 % 66 0 0 66 0,76 % 
5 Uprava 8 025 7 398 8 255 7 662 95,48 % 161 11 172 2,14 % 191 0 0 191 2,38 % 
6 Nadomestila 209 209 0 0 209 100,00 % 0 0 0 0,00 % 0 0 0 0 0,00 % 
Skupaj 145 917 135 806 381 6 358 142 545 97,69 % 2 225 328 2 553 1,75 % 817 0 2 819 0,56 % 
 
SL 149   SL 6. IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLA ČIL PO RAZDELKIH FINAN ČNEGA OKVIRA  
              v mio. EUR  
Izvedena pla čila Odobritve, prenesene v leto 2010 Odobritve, ki zapadejo Razdelek 
finančnega okvira Odobritv
e  
plačil iz 
odobritev 
za 
zadevno 
leto iz 
prenosov iz 
namenskih 
prejemkov Skupaj v % samodejni 
prenosi prenosi 
na 
podlagi 
sklepa namenski 
prejemki skupaj v % iz 
odobritev 
za 
zadevno 
leto iz 
preno
sov namenski 
prejemki 
(Efta) skupaj v % 
 1 2 3 4 5=2+3+
4 6=5/1 7 8 9 10=7+8
+9 11=10/
1 12 13 14 
 15=12+ 
13+14 16= 
15/1 
 
1 Trajnostna rast 47 520 43 866 133 684 44 684 94,03 % 129 808 1 443 2 381 5,01 % 401 43 12 456 0,96 % 
2 Ohranjanje in 
upravljanje naravnih virov 57 107 50 026 773 5 078 55 877 97,85 % 47 15 924 986 1,73 % 188 56 0 244 0,43 % 
3 Državljanstvo, 
svoboda, varnost in 
pravica 2 174 1 915 15 63 1 993 91,66 % 7 2 67 75 3,46 % 98 7 1 106 4,88 % 
4 EU kot globalni 
akter 8 804 7 564 224 195 7 983 90,67 % 43 46 131 220 2,50 % 447 154 0 601 6,83 % 
5 Uprava 8 754 6 745 637 233 7 615 86,99 % 651 11 196 857 9,79 % 193 88 0 281 3,21 % 
6 Nadomestila 209 209 0 0 209 100,00 
% 0 0 0 0 0,00 % 0 0 0 0 0,00 % 
Skupaj  124 569 110 325 1 782 6 253 118 361 95,02 % 877 882 2 760 4 519 3,63 % 1 326 350 13 1 688 1,36 
% 
 
 
SL 150   SL 7. GIBANJE NEPORAVNANIH OBVE ZNOSTI PO RAZDELKIH FINAN ČNEGA OKVIRA 
  v mio. EUR 
Neporavnane obveznosti ob  koncu prejšnjega leta Obveznosti za zadevno leto  
Razdelek finan čnega 
okvira obveznosti, 
prenesene iz 
prejšnjih let sprostitev prevzetih 
obveznosti/revalori
zacija/zapadle 
obveznosti 
 plačila  
 neporavnane 
obveznosti ob 
koncu leta prevzete obveznosti 
v letu plačila 
 zapadle obveznosti, 
ki jih ni mogo če 
prenesti neporavnane 
obveznosti ob 
koncu leta neporavnane 
obveznosti ob 
koncu leta skupaj 
1 Trajnostna rast 119 797 –647 –39 892 79 259 62 444 –4 792 –10 57 642 136 901 
2 Ohranjanje in 
upravljanje naravnih virov 14 123 –189 –7 370 6 564 61 484 –48 507 –0 12 977 19 541 
3 Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica 1 535 –144 –560 830 2 264 –1 433 0 832 1 662 
4 EU kot globalni akter 18 840 –876 –5 455 12 509 8 481 –2 528 –1 5 953 18 462 
5 Uprava 750 –90 –646 15 7 662 –6 970 –1 692 706 
6 Nadomestila 0 0 0 0 209 –209 0 0 0 
Skupaj 155 045 –1 946 –53 923 99 177 142 545 –64 438 –12 78 095 177 272 
 
8. RAZČLENITEV NEPORAVNANIH OBVEZN OSTI PO LETIH NASTANKA OBVE ZNOSTI IN PO RAZDELKIH 
FINANČNEGA OKVIRA  
 v mio. EUR 
Razdelek finan čnega okvira <2003 2003 2004 2005 2006 2007  2008  2009  Skupaj 
1 Trajnostna rast 626 624 1 268 2 814 18 348 11 584 43 995 57 642 136 901 
2 Ohranjanje in upravljanje naravnih virov 73 23 27 98 1 912 167 4 264 12 977 19 541 
3 Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica 18 15 36 45 86 257 373 832 1 662 
4 EU kot globalni akter 991 431 711 1 020 2 632 2 455 4 270 5 953 18 462 
5 Uprava 0 0 0 0 0 1 14 692 706 
Skupaj 1 709 1 093 2 042 3 977 22 978 14 463 52 915 78 095 177 272 
 
 
SL 151   SL  9. RAZČLENITEV IN SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PR EVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLA ČIL PO PODRO ČJIH 
 v mio. EUR 
 Odobritve za prevzem obveznosti  Odobritve pla čil 
Področje sprejete 
odobritve spremembe 
(prerazporedit
ve/SP)  prenesene 
odobritve  namenski 
prejemki dodatne 
odobritve 
skupaj vse odobritve 
skupaj sprejete 
odobritve spremembe 
(prerazporedit
ve/SP) prenesene 
odobritve namenski 
prejemki dodatne 
odobritve 
skupaj vse 
odobritve 
skupaj 
 1 2 3 4 5=3+4 6=1+2+5 7 8 9 10 11=9+10 12=7+8+11 
01 Gospodarske in finan čne zadeve 442 –17 0 20 20 445 487 –179 16 21 37 345 
02 Podjetništvo 663 –2 0 96 96 757 601 –22 20 105 125 705 
03 Konkurenca 90 –0 0 4 4 94 90 –0 13 4 17 107 
04 Zaposlovanje in socialne zadeve 11 188 51 2 14 16 11 255 11 203 –1 305 18 13 31 9 929 
05 Kmetijstvo in razvoj podeželja 54 682 586 0 5 993 5 993 61 260 51 478 –2 030 972 5 993 6 964 56 413 
06 Energetika in promet 2 740 1 998 1 120 121 4 589 2 481 –171 21 150 171 2 480 
07 Okolje 483 –23 0 27 27 488 496 –126 20 19 39 409 
08 Raziskave 4 665 70 0 654 654 5 388 4 960 –411 46 1 049 1 095 5 644 
09 Informacijska družba in mediji 1 512 –71 0 168 168 1 609 1 356 –71 16 252 267 1 552 
10 Neposredne raziskave 371 0 0 424 424 795 366 –5 38 337 374 735 
11 Ribištvo in pomorske zadeve 1 014 –35 0 6 6 985 927 –222 4 6 10 715 
12 Notranji trg 66 –0 0 2 2 68 66 –0 7 2 10 76 
13 Regionalna politika 37 901 629 24 6 30 38 560 24 570 2 027 192 3 195 26 793 
14 Obdav čenje in carinska unija 131 –1 0 3 3 134 106 13 9 3 12 131 
15 Izobraževanje in kultura 1 401 –2 0 292 292 1 691 1 363 –38 17 312 328 1 654 
16 Komuniciranje  214 –0 0 4 4 217 211 –3 17 3 20 229 
17 Zdravje in varstvo potrošnikov  624 49 0 22 22 695 582 –1 30 22 52 632 
18 Obmo čje svobode, varnosti in pravice 924 1 75 31 107 1 032 678 110 14 28 43 830 
19 Zunanji odnosi 4 072 –12 0 107 107 4 168 3 579 91 50 84 134 3 805 
20 Trgovina 80 –2 0 2 2 81 79 1 6 2 9 88 
21 Razvoj in odnosi z državami AKP 1 894 93 265 178 443 2 430 1 680 –21 32 180 213 1 872 
22 Širitev 1 081 0 6 45 51 1 132 1 661 –296 16 56 72 1 437 
23 Humanitarna pomo č 797 110 0 8 8 915 797 49 6 7 13 859 
24 Boj proti goljufijam 78 0 0 0 0 78 74 0 6 0 6 80 
25 Usklajevanje politike Komisije in pravno 
svetovanje 188 –2 0 8 8 194 188 –2 18 8 25 212 
26 Upravna služba Komisije 981 12 0 99 99 1 093 986 13 126 101 227 1 226 
27 Proračun 278 –9 0 5 5 274 278 –9 10 5 16 285 
28 Revizija 11 –0 0 1 1 11 11 –0 1 1 1 12 
29 Statistika 133 –1 0 11 11 143 101 14 7 16 23 138 
30 Pokojnine in z njimi povezani odhodki  1 160 –24 0 0 0 1 136 1 160 –24 0 0 0 1 136 
31 Jezikovne službe 389 –10 0 77 77 456 389 –10 24 77 101 479 
40 Rezerve 744 –241 0 0 0 503 244 –15 0 0 0 229 
90 Druge institucije 2 848 –43 8 156 164 2 970 2 848 –43 361 167 528 3 334 
 
SL 152   SL Skupaj 133 846 3 105 381 8 585 8 966 145 917 116 096 –2 686 2 132 9 026 11 158 124 569 
 
SL 153   SL  10. IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI PO PODRO ČJIH v mio. EUR   
Prevzete obveznosti Odobritve, prenesene v leto 2010 Odobritve, ki zapadejo Področje Odobrene 
odobritve za 
prevzem 
obveznosti 
 iz odobritev 
za zadevno 
leto iz 
prenosovnamenski 
prejemki skupaj 
 v % 
 namenski 
prejemkiprenosi 
na 
podlagi 
sklepa skupaj v % iz 
odobritev 
za zad. 
leto iz 
prenosovnamenski 
prejemki 
(Efta) skupaj v % 
 1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9=7+8 10=9/1 11 12 13 =11+12+13 15=14/1 
01 Gospodarske in finan čne zadeve 445 421 0 19 440 98,90 % 2 0 2 0,35 % 3 0 0 3 0,76 % 
02 Podjetništvo 757 657 0 41 698 92,12 % 55 0 55 7,32 % 4 0 0 4 0,56 % 
03 Konkurenca 94 90 0 2 92 97,29 % 2 0 2 1,96 % 1 0 0 1 0,75 % 
04 Zaposlovanje in socialne zadeve 11 255 11 186 2 8 11 196 99,47 % 6 40 46 0,41 % 13 0 0 13 0,12 % 
05 Kmetijstvo in razvoj podeželja 61 260 54 989 0 5 065 60 054 98,03 % 928 252 1 180 1,93 % 26 0 0 26 0,04 % 
06 Energetika in promet 4 859 4 727 1 76 4 803 98,86 % 44 0 44 0,91 % 11 0 0 12 0,24 % 
07 Okolje 488 451 0 9 460 94,25 % 19 0 19 3,83 % 9 0 0 9 1,92 % 
08 Raziskave 5 388 4 732 0 352 5 084 94,35 % 301 0 301 5,59 % 3 0 0 3 0,06 % 
09 Informacijska družba in mediji 1 609 1 440 0 115 1 556 96,68 % 52 0 52 3,25 % 1 0 0 1 0,07 % 
10 Neposredne raziskave 795 365 0 67 433 54,39 % 357 4 361 45,37 % 2 0 0 2 0,24 % 
11 Ribištvo in pomorske zadeve 985 974 0 2 976 99,07 % 4 1 4 0,45 % 5 0 0 5 0,48 % 
12 Notranji trg 68 65 0 1 66 96,60 % 1 0 1 1,62 % 1 0 0 1 1,78 % 
13 Regionalna politika 38 560 38 495 24 5 38 523 99,90 % 2 20 22 0,06 % 15 0 0 15 0,04 % 
14 Obdav čenje in carinska unija 134 125 0 1 126 94,45 % 2 0 2 1,22 % 6 0 0 6 4,33 % 
15 Izobraževanje in kultura 1 691 1 397 0 169 1 566 92,61 % 123 0 124 7,30 % 1 0 0 1 0,08 % 
16 Komuniciranje  217 212 0 2 214 98,32 % 1 0 1 0,64 % 2 0 0 2 1,04 % 
17 Zdravje in varstvo potrošnikov  695 665 0 11 675 97,17 % 11 0 11 1,59 % 9 0 0 9 1,24 % 
18 Obmo čje svobode, varnosti in pravice 1 032 916 75 17 1 008 97,67 % 15 0 15 1,42 % 9 0 0 9 0,91 % 
19 Zunanji odnosi 4 168 4 052 0 53 4 105 98,51 % 54 0 54 1,29 % 8 0 0 8 0,20 % 
20 Trgovina 81 76 0 1 78 96,18 % 1 0 1 1,63 % 2 0 0 2 2,20 % 
21 Razvoj in odnosi z državami AKP 2 430 1 982 265 78 2 325 95,68 % 100 0 100 4,11 % 5 0 0 5 0,21 % 
22 Širitev 1 132 1 079 6 35 1 120 98,96 % 10 1 10 0,91 % 1 0 0 1 0,12 % 
23 Humanitarna pomo č 915 906 0 7 913 99,79 % 1 0 1 0,11 % 1 0 0 1 0,10 % 
24 Boj proti goljufijam 78 77 0 0 77 98,64 % 0 0 0 0,00 % 1 0 0 1 1,36 % 
25 Usklajevanje politike Komisije in 
pravno svetovanje 194 183 0 4 187 96,65 % 4 0 4 1,97 % 3 0 0 3 1,38 % 
26 Upravna služba Komisije 1 093 985 0 63 1 048 95,92 % 36 0 36 3,34 % 8 0 0 8 0,74 % 
27 Proračun 274 268 0 3 272 99,07 % 2 0 2 0,74 % 1 0 0 1 0,19 % 
28 Revizija 11 10 0 0 11 96,77 % 0 0 0 1,93 % 0 0 0 0 1,30 % 
29 Statistika 143 129 0 4 133 92,73 % 7 0 7 4,94 % 3 0 0 3 2,33 % 
30 Pokojnine in z njimi povezani odhodki 1 136 1 117 0 0 1 117 98,36 % 0 0 0 0,00 % 19 0 0 19 1,84 % 
31 Jezikovne službe 456 375 0 49 424 93,01 % 28 0 28 6,25 % 3 0 0 3 0,74 % 
40 Rezerve 503 0 0 0 0 0,00 % 0 0 0 0,00 % 503 0 0 503 100,00
% 
90 Druge institucije 2 970 2 659 8 100 2 767 93,16 % 56 10 66 2,22 % 137 0 0 137 4,62 % 
Skupaj 145 917 135 806 381 6 358 142 545 97,69 % 2 225 328 2 553 1,75 % 817 0 2 819 0,56 % 
 
SL 154   SL 11. IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLA ČIL PO PODRO ČJIH 
  v mio. EUR 
Področje Izvedena pla čila Odobritve, prenesene v leto 2010 Odobritve, ki zapadejo 
 Odobritve 
odobritve 
obveznosti iz odobritev 
za zadevno 
leto iz 
prenosovnamenski 
prejemki skupaj v % samodejni 
prenosi prenosi 
na 
podlagi 
sklepa namenski 
prejemki skupaj v % iz 
odobritev 
za zadev. 
leto iz 
prenos
ov namensk
i 
prejemki 
(Efta) skupaj v % 
 1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9 10=7+8+
9 11=10/1 12 13 14 15=12+  
13+14 16=15/1 
01 Gospodarske in finan čne zadeve 345 300 15 13 327 94,82 % 6 0 9 14 4,10 % 3 1 0 4 1,08 % 
02 Podjetništvo 705 514 16 28 558 79,21 % 13 0 76 89 12,57 % 52 4 2 58 8,22 % 
03 Konkurenca 107 82 11 2 95 88,32 % 8 0 2 10 9,40 % 1 2 0 2 2,28 % 
04 Zaposlovanje in socialne zadeve 9 929 8 886 13 7 8 906 89,70 % 17 732 6 755 7,60 % 263 5 0 268 2,70 % 
05 Kmetijstvo in razvoj podeželja 56 413 49 365 780 5 064 55 209 97,87 % 26 0 929 954 1,69 % 58 192 0 249 0,44 % 
06 Energetika in promet 2 480 2 177 16 61 2 253 90,84 % 17 75 85 177 7,12 % 41 5 4 51 2,04 % 
07 Okolje 409 328 16 12 356 87,17 % 18 6 7 30 7,40 % 19 3 0 22 5,44 % 
08 Raziskave 5 644 4 490 36 300 4 826 85,50 % 44 0 745 789 13,97 % 16 10 4 30 0,53 % 
09 Informacijska družba in mediji 1 552 1 268 13 94 1 375 88,58 % 15 0 158 173 11,13 % 2 2 0 5 0,30 % 
10 Neposredne raziskave 735 321 34 56 411 55,87 % 32 2 280 314 42,73 % 6 4 0 10 1,40 % 
11 Ribištvo in pomorske zadeve 715 588 3 2 592 82,87 % 4 11 4 19 2,69 % 102 1 0 103 14,45 % 
12 Notranji trg 76 59 6 1 66 86,89 % 6 0 1 7 9,47 % 1 1 0 3 3,64 % 
13 Regionalna politika 26 793 26 564 174 1 26 740 99,80 % 13 0 2 15 0,06 % 20 18 0 38 0,14 % 
14 Obdav čenje in carinska unija 131 111 8 1 120 91,54 % 7 0 2 9 6,53 % 1 1 0 3 1,92 % 
15 Izobraževanje in kultura 1 654 1 310 15 171 1 495 90,38 % 14 0 140 153 9,27 % 3 2 1 6 0,35 % 
16 Komuniciranje  229 189 13 2 204 89,22 % 15 0 2 16 7,17 % 5 4 0 8 3,61 % 
17 Zdravje in varstvo potrošnikov  632 484 28 14 526 83,25 % 28 0 7 35 5,58 % 68 2 0 71 11,16 % 
18 Obmo čje svobode, varnosti in pravice 830 718 7 19 744 89,64 % 6 0 9 16 1,89 % 63 7 0 70 8,47 % 
19 Zunanji odnosi 3 805 3 576 38 59 3 673 96,55 % 43 6 24 72 1,90 % 46 12 0 59 1,54 % 
20 Trgovina 88 71 5 1 77 88,09 % 6 0 1 8 8,56 % 2 1 0 3 3,35 % 
21 Razvoj in odnosi z državami AKP 1 872 1 588 27 83 1 698 90,68 % 40 0 98 138 7,37 % 31 5 0 37 1,95 % 
22 Širitev 1 437 1 250 11 48 1 308 91,08 % 9 1 8 18 1,25 % 106 5 0 110 7,67 % 
23 Humanitarna pomo č 859 788 5 7 800 93,13 % 6 40 1 47 5,42 % 12 0 0 12 1,45 % 
24 Boj proti goljufijam 80 67 4 0 71 88,65 % 7 0 0 7 8,51 % 1 2 0 2 2,84 % 
25 Usklajevanje politike Komisije in pravno 
svetovanje 212 167 14 3 185 87,27 % 15 0 4 20 9,32 % 3 4 0 7 3,42 % 
26 Upravna služba Komisije 1 226 875 108 50 1 034 84,34 % 113 0 51 164 13,35 % 10 18 0 28 2,30 % 
27 Proračun 285 259 9 2 271 95,19 % 9 0 3 12 4,29 % 1 1 0 1 0,52 % 
28 Revizija 12 10 0 0 10 90,05 % 1 0 0 1 7,43 % 0 0 0 0 2,52 % 
29 Statistika 138 107 6 7 120 87,27 % 6 0 8 15 10,63 % 2 1 0 3 2,09 % 
30 Pokojnine in z njimi povezani odhodki  1 136 1 117 0 0 1 117 98,36 % 0 0 0 0 0,00 % 19 0 0 19 1,64 % 
31 Jezikovne službe 479 354 22 45 422 87,91 % 21 0 32 53 11,02 % 3 2 0 5 1,07 % 
40 Rezerve 229 0 0 0 0 0,00 % 0 0 0 0 0,00 % 229 0 0 229 100,00% 
90 Druge institucije 3 334 2 344 327 100 2 771 83,12 % 315 10 67 392 11,75 % 137 34 0 171 5,13 % 
Skupaj 124 569 110 325 1 782 6 253 118 361 95,02 % 877 882 2 760 4 519 3,63 % 1 326 350 13 1 688 1,36 % 
 
SL 155   SL  12. GIBANJE NEPORAVNANI H OBVEZNOSTI PO PODRO ČJIH  
v mio. EUR  
 Neporavnane obveznosti ob  koncu prejšnjega leta Obveznosti za zadevno leto  
Področje obveznosti, 
prenesene iz 
prejšnjih let sprostitev 
prevzetih 
obveznosti/reval
orizacija/zapadle 
obveznosti 
 plačila  
 neporavnane 
obveznosti ob 
koncu leta prevzete 
obveznosti v letuplačila 
 zapadle 
obveznosti, ki jih 
ni mogoče 
prenesti neporavnane 
obveznosti ob 
koncu leta neporavnane 
obveznosti ob 
koncu leta skupaj 
01 Gospodarske in finan čne zadeve 329 –17 –129 183 440 –199 –0 241 424 
02 Podjetništvo 653 –25 –238 390 698 –321 –0 377 767 
03 Konkurenca 13 –1 –11 1 92 –83 –0 8 9 
04 Zaposlovanje in socialne zadeve 24 080 –90 –8 675 15 315 11 196 –231 –0 10 964 26 279 
05 Kmetijstvo in razvoj podeželja 12 408 –98 – 6 854 5 457 60 054 –48 355 –0 11 699 17 155 
06 Energetika in promet 4 302 –139 –1 471 2 692 4 803 –782 –0 4 021 6 714 
07 Okolje 682 –36 –225 421 460 –131 –0 329 750 
08 Raziskave 8 253 –103 –3 319 4 831 5 084 –1 507 –7 3 569 8 400 
09 Informacijska družba in mediji 2 255 –24 –947 1 283 1 556 –428 –1 1 127 2 411 
10 Neposredne raziskave 146 –10 –87 49 433 –324 –0 109 158 
11 Ribištvo in pomorske zadeve 1 347 –99 –364 884 976 –229 –1 747 1 631 
12 Notranji trg 17 –2 –13 2 66 –53 –0 13 15 
13 Regionalna politika 81 674 –225 –25 542 55 907 38 523 – 1 198 –0 37 325 93 232 
14 Obdav čenje in carinska unija 90 –13 –54 23 126 –67 –1 59 82 
15 Izobraževanje in kultura 563 –48 –232 283 1 566 –1 263 –0 303 586 
16 Komuniciranje  88 –8 –68 13 214 –136 –0 77 90 
17 Zdravje in varstvo potrošnikov  614 –58 –289 268 675 –237 –0 438 706 
18 Obmo čje svobode, varnosti in pravice 866 –81 –308 477 1 008 –436 –0 572 1 049 
19 Zunanji odnosi 8 785 –183 –2 492 6 110 4 105 –1 181 –0 2 924 9 034 
20 Trgovina 21 –2 –14 5 78 –63 –0 14 19 
21 Razvoj/odnosi z državami AKP 2 818 –54 –790 1 974 2 325 –908 –0 1 417 3 391 
22 Širitev 3 905 –543 –989 2 373 1 120 –320 –0 800 3 173 
23 Humanitarna pomo č 422 –23 –248 151 913 –551 –0 362 513 
24 Boj proti goljufijam 29 –3 –16 10 77 –55 0 22 32 
25 Usklajevanje politike Komisije in 
pravno svetovanje 21 –4 –16 1 187 –169 –0 19 19 
26 Upravna služba Komisije 173 –18 –136 19 1 048 –898 –1 149 168 
27 Proračun 10 –1 –9 0 272 –262 –0 10 10 
28 Revizija 1 –0 –0 0 11 –10 –0 1 1 
29 Statistika 92 –4 –44 45 133 –77 –0 56 101 
30 Pokojnine in z njimi povezani 
odhodki  0 0 0 0 1 117 –1 117 0 0 0 
31 Jezikovne službe 24 –2 –22 0 424 –400 –0 24 24 
90 Druge institucije 366 –34 –321 11 2 767 –2 450 0 317 328 
Skupaj 155 045 –1 946 –53 923 99 177 142 545 –64 438 –12 78 095 177 272 
 
SL 156   SL 13. RAZČLENITEV NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA OBVEZNOSTI IN PO PODRO ČJIH 
 v mio. EUR 
Področje <2003 2003 2004 2005 2006 2007  2008  2009  Skupaj 
01 Gospodarske in finan čne zadeve 0 0 0 17 93 32 41 241 424 
02 Podjetništvo 12 8 7 19 37 88 219 377 767 
03 Konkurenca 0000  0018  9  
04 Zaposlovanje in socialne zadeve 133 17 28 466 4 283 1 363 9 024 10 964 26 279 
05 Kmetijstvo in razvoj podeželja 35 0 2 26 1 737 4 3 653 11 699 17 155 
06 Energetika in promet 80 31 100 172 302 743 1 264 4 021 6 714 
07 Okolje 1 7 17 43 66 112 175 329 750 
08 Raziskave 84 235 238 440 841 1 232 1 761 3 569 8 400 
09 Informacijska družba in mediji 3 16 29 113 195 329 598 1 127 2 411 
10 Neposredne raziskave 1 1 0 5 8 8 26 109 158 
11 Ribištvo in pomorske zadeve 39 17 9 34 301 32 451 747 1 631 
12 Notranji trg 0000  002 1 3  1 5  
13 Regionalna politika 412 476 1 085 1 825 13 108 7 765 31 235 37 325 93 232 
14 Obdav čenje in carinska unija 0 0 0 0 1 6 16 59 82 
15 Izobraževanje in kultura 12 8 7 23 43 54 136 303 586 
16 Komuniciranje  0 0 0 0 0 2 11 77 90 
17 Zdravje in varstvo potrošnikov  4 9 14 8 23 45 164 438 706 
18 Območje svobode, varnosti in pravice 5 1 9 19 32 156 256 572 1 049 
19 Zunanji odnosi 579 166 330 386 987 1 439 2 222 2 924 9 034 
20 Trgovina 0000  023 1 4  1 9  
21 Razvoj in odnosi z državami AKP 131 56 103 215 346 442 682 1 417 3 391 
22 Širitev 174 45 62 164 561 566 801 800 3 173 
23 Humanitarna pomo č 2 0 0 0 4 25 120 362 513 
24 Boj proti goljufijam 0000  045 2 2  3 2  
25 Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje 0000  000 1 9  1 9  
26 Upravna služba Komisije 0000  05 13 149 168 
27 Proračun 0000  000 1 0  1 0  
28 Revizija 0000  0001  1  
29 Statistika 1 0 0 3 7 9 25 56 101 
30 Pokojnine in z njimi povezani odhodki  0000  0000  0  
31 Jezikovne službe 0000  00 - 0 2 4  2 4  
90 Druge institucije 0 0 0 0 0 0 11 317 328 
Skupaj 1 709 1 093 2 042 3 977 22 978 14 463 52 915 78 095 177 272 
 
SL 157   SL  
14. POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORA ČUNSKIH PRIHODKOV PO INSTITUCIJAH  
 v mio. EUR 
Institucija Odobritve prihodkov Ugotovljene upravi čenosti Prihodki Prejemki kot  Neporavnano 
 začetne končne tekoče leto preneseno skupaj od 
upravičenosti 
za tekoče leto od 
prenesenih 
upravičenostiSkupaj % proračuna  
Evropski parlament 99 99 164 86 250 137 4 141 142,54 % 109 
Svet 53 53 96 12 108 90 12 102 192,94 % 6 
Komisija 115 869 112 808 117 818 11 758 129 576 114 950 2 335 117 285 103,97 % 12 291 
Sodišče 38 38 41 0 41 41 0 41 106,26 % 0 
Računsko sodiš če 19 19 19 1 19 18 0 19 98,50 % 0 
Ekonomsko-socialni odbor 10 10 16 0 16 16 0 16 164,23 % 0 
Odbor regij 7 7 20 0 20 20 0 20 309,74 % 0 
Evropski varuh človekovih pravic 1 1 1 0 1 1 0 1 112,93 % 0 
Evropski nadzornik za varstvo podatkov 1 1 1 0 1 1 0 1 78,73 % 0 
Skupaj 116 096 113 035 118 175 11 857 130 032 115 274 2 351 117 626 104,06 % 12 407 
 
SL 158   SL 15. IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLA ČIL PO INSTITUCIJAH  
Odobritve za prevzem obveznosti 
v mio. EUR 
Prevzete obveznosti Odobritve, prenesene v leto 2010 Odobritve, ki zapadejo  
Institucija Odobrene 
odobritve za 
prevzem 
obveznosti iz odobritev 
za zadevno 
leto iz prenosov iz namenskih 
prejemkov skupaj v % iz namenskih 
prejemkov prenosi na 
podlagi 
sklepa skupaj v % iz odobritev za 
zadevno leto prenesene 
odobritve namenski 
prejemki 
(Efta) skupaj v % 
1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9=7+8 10=9/1 11 12 13 14=11+1
2+13 15=14/1 
Evropski parlament 1 596 1 418 8 42 1 467 91,94 % 16 10 26 1.65 % 102 0 0 102 6.42 % 
Svet 642 551 0 41 593 92,33 % 38 0 38 5.88 % 12 0 0 12 1.80 % 
Komisija 142 947 133 147 373 6 258 139 779 97,78 % 2 169 318 2 487 1.74 % 680 0 2 682 0.48 % 
Sodišče 318 311 0 1 313 98,50 % 1 0 1 0.37 % 4 0 0 4 1.14 % 
Računsko sodiš če 188 173 0 0 173 92,19 % 0 0 0 0.21 % 14 0 0 14 7.59 % 
Ekonomsko-socialni odbor 122 117 0 3 120 98,02 % 0 0 0 0.33 % 2 0 0 2 1.65 % 
Odbor regij 88 75 0 12 87 98,37 % 0 0 0 0.08 % 1 0 0 1 1.56 % 
Evropski varuh človekovih 
pravic 9 8 0 0 8 91,98 % 0 0 0  1 0 0 1 8.02 % 
Evropski nadzornik za varstvo 
podatkov 7 5 0 0 5 81,44 % 0 0 0  1 0 0 1 18.56 % 
Skupaj 145 917 135 806 381 6 358 142 545 97,69 % 2 225 328 2 553 1.75 % 817 0 2 819 0.56 % 
       
Odobritve pla čil  
      v mio. EUR  
Izvedena pla čila Odobritve, prenesene v leto 2010 Odobritve, ki zapadejo  
Institucija Odobrene 
odobritve pla čil iz odobritev 
za zadevno 
leto iz prenosov iz namenskih 
prejemkov skupaj v % samodejni 
prenosi prenosi na 
podlagi 
sklepa iz 
namenskih 
prejemkov skupaj v % iz 
odobritev 
za zadev. 
leto iz 
prenosovnamenski 
prejemki 
(Efta) skupaj v % 
1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9 10=7+8+9 11=10/1 12 13 14 15=12+13+
14 16=15/1 
Evropski parlament 1 799 1 237 186 43 1 466 81,50 % 180 10 22 212 11,78 % 102 19 0 121 6,72 % 
Svet 762 510 108 41 659 86,44 % 41 0 42 83 10,86 % 12 9 0 21 2,70 % 
Komisija 121 235 107 981 1 455 6 154 115 590 95,34 % 562 872 2 693 4 127 3,40 % 1 189 316 13 1 517 1,25 % 
Sodišče 332 293 13 1 307 92,47 % 18 0 1 19 5,84 % 4 2 0 6 1,69 % 
Računsko sodiš če 200 112 11 0 123 61,35 % 61 0 0 62 30,76 % 14 2 0 16 7,89 % 
Ekonomsko-socialni odbor 128 110 4 3 117 91,69 % 6 0 1 8 5,95 % 2 1 0 3 2,37 % 
Odbor regij 95 69 5 12 86 90,09 % 6 0 1 6 6,75 % 1 2 0 3 3,17 % 
Evropski varuh človekovih 
pravic 10 8 1 0 8 84,57 % 1 0 0 1 7,57 % 1 0 0 1 7,86 % 
Evropski nadzornik za varstvo 
podatkov 8 4 1 0 5 64,24 % 1 0 0 1 15,02 % 1 0 0 2 20,75 % 
Skupaj 124 569 110 325 1 782 6 253 118 361 95,02 % 877 882 2 760 4 519 3 ,63 % 1 326 350 13 1 688 1,36 % 
 
SL 159   SL 16. PRIHODKI AGENCIJ: PRORA ČUNSKE NAPOVEDI, UPRAVI ČENOSTI IN 
PREJETI ZNESKI  v mio. EUR  
Agencija Napovedani 
prihodki Ugotovljene 
upravičenost
i Prejeti zneski Neporavnano Področje 
financiranja 
Komisije 
Evropska agencija za varnost v letalstvu  122 102 92 10 06 
Evropska agencija za upravljanje in operativno 
sodelovanje na zunanjih mejah  89 80 80 0 18 
Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja  19 18 17 1 15 
Evropska policijska akademija  9 7 7 0 18 
Evropska agencija za kemikalije 70 71 71 0 02 
Evropski center za prepre čevanje in obvladovanje bolezni  51 49 49 0 17 
Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z 
drogami  15 16 15 0 18 
Evropska agencija za okolje  40 42 42 0 07 
Agencija Skupnosti za nadzor ribištva  10 10 10 0 11 
Evropska agencija za varnost hrane  69 65 65 0 17 
Nadzorni organ za evropski GNSS  44 41 41 0 06 
Fuzija za energijo 174 174 143 31 08 
Eurojust  28 28 28 0 18 
Evropska agencija za pomorsko varnost  53 51 51 0 06 
Urad za usklajevanje na notranjem trgu  225 194 194 0 12 
Evropska agencija za zdravila  194 198 196 1 02 
Evropska agencija za varnost omrežij in informacij  8 8 8 0 09 
Agencija Evropske unije za temeljne pravice  17 13 13 0 18 
Evropska železniška agencija  21 21 21 0 06 
Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu  14 13 13 0 04 
Prevajalski center za organe Evropske unije  63 52 45 7 31 
Evropska fundacija za usposabljanje  20 19 19 0 15 
Urad Skupnosti za rastlinske sorte  13 12 12 0 17 
Evropska fundacija za zboljšanje  življenjskih in delovnih 
razmer  20 20 20 0 04 
Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo 48 48 48 0 15 
Izvajalska agencija za konkuren čnost in inovativnost  13 13 13 0 06 
Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta  14 13 13 0 08 
Izvajalska agencija za raziskave  22 22 21 0 08 
Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike 6 6 6 0 17 
Izvajalska agencija za vseevropsko prometno omrežje 9 9 9 0 06 
Skupaj 1 501 1 415 1 363 52  
 
   v mio. EUR 
Vrsta prihodkov Napovedani 
prihodki Ugotovljene 
upravičenosti Prejeti zneski Neporavnano 
Subvencija Komisije 824 796 796 –0 
Prihodki od provizij 415 399 388 11 
Drugi prihodki 262 220 179 41 
Skupaj 1 501 1 415 1 363 52 
 
 
SL 160   SL 17. AGENCIJE: ODOBRITVE ZA PREV ZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITVE 
PLAČIL PO AGENCIJAH   v mio. EUR 
Odobritve za prevzem obveznosti Odobritve pla čil 
Agencija odobritve prevzete 
obveznosti preneseno 
v leto 2010 odobritve izvedena 
plačila preneseno 
v leto 2010 
Evropska agencija za varnost v letalstvu  136 107 27 150 96 52 
Evropska agencija za upravljanje in operativno 
sodelovanje na zunanjih mejah  90 82 2 119 77 25 
Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja  21 19 1 22 18 2 
Evropska policijska akademija  13 10 2 14 6 5 
Evropska agencija za kemikalije 70 67 0 83 57 20 
Evropski center za prepre čevanje in obvladovanje 
bolezni  51 48 0 67 44 18 
Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami 16 16 0 17 15 1 
Evropska agencija za okolje  42 42 0 48 40 7 
Agencija Skupnosti za nadzor ribištva  10 10 0 11 10 1 
Evropska agencija za varnost hrane  71 69 0 87 67 10 
Nadzorni organ za evropski GNSS  145 119 26 120 68 52 
Fuzija za energijo 404 400 4 206 133 60 
Eurojust  28 26 1 31 23 6 
Evropska agencija za pomorsko varnost  49 46 0 57 46 2 
Urad za usklajevanje na notranjem trgu  338 146 0 367 140 31 
Evropska agencija za zdravila  194 185 0 230 181 40 
Evropska agencija za varnost omrežij in informacij  8 8 0 10 8 2 
Agencija Evropske unije za temeljne pravice  17 17 0 24 17 7 
Evropska železniška agencija  21 21 0 25 20 5 
Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu  15 13 1 19 13 5 
Prevajalski center za organe Evropske unije  63 36 0 66 36 4 
Evropska fundacija za usposabljanje  21 20 2 23 20 2 
Urad Skupnosti za rastlinske sorte  14 12 0 14 12 0 
Evropska fundacija za zbo ljšanje življenjskih in 
delovnih razmer  21 21 1 26 20 6 
Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo 48 46 0 54 46 6 
Izvajalska agencija za konkuren čnost in 
inovativnost  13 12 0 15 12 1 
Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega 
sveta 14 13 0 21 17 2 
Izvajalska agencija za raziskave  22 23 0 22 18 4 
Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike 6 6 0 7 5 1 
Izvajalska agencija za vseevropsko prometno 
omrežje 9 8 0 10 8 1 
Skupaj  1 972 1 647 68 1 964 1 272 377 
 
Odobritve za prevzem obveznosti Odobritve pla čil Vrsta odhodkov 
odobritve  prevzete 
obveznosti preneseno v 
leto 2010 odobritve  izvedena pla čila preneseno v leto 
2010 
Osebje 547 508 0 561 500 15 
Upravni odhodki 246 238 0 331 232 83 
Odhodki iz poslovanja 1 179 901 67 1 072 540 279 
Skupaj 1 972 1 647 68 1 964 1 272 377 
 
SL 161   SL 18. REALIZACIJA PRORA ČUNA, VKLJU ČNO Z AGENCIJAMI 
v mio. EUR  
 EVROPSKA 
UNIJA   
AGENCIJE Izločitev 
subvencij 
agencijam SKUPAJ 
Prihodki za zadevno prora čunsko 
leto 117 626 1 363 (796) 118 193
Plačila na podlagi odobritev za 
tekoče leto (116 579) (1 082) 796 (116 865)
Odobritve pla čil, prenesene v leto 
N+1 (1 759) (377) 0 (2 136)
Zapadle neporabljene odobritve, 
prenesene iz leta N–1  2 791 188 0 2 979
Tečajne razlike za zadevno leto  185 (5) 0 180
Realizacija prora čuna 2 264 87 0 2 351
 
 
SL 162   SL POJASNILA  H KONSOLIDIRANIM  POROČILOM  O IZVRŠEVANJU  PRORAČUNA 
1. Prora čunska načela, struktura in odobritve 
2. Pojasnila k poro čilom o izvrševanju prora čuna 
 
SL 163   SL 1. PRORA ČUNSKA  NAČELA,  STRUKTURA  IN ODOBRITVE 
 
1.1 PRAVNA PODLAGA IN FINAN ČNA UREDBA 
 
Proračunsko računovodstvo se vodi v skladu z Uredbo Sv eta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z 
dne 25. junija 2002 (UL L 248 z dne  16. septembra 2002) o finan čni uredbi, ki se uporablja za 
splošni prora čun Evropske unije, in Uredbo Komisije  (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 
23. decembra 2002 o dolo čitvi podrobnih pravil za izvajanje te finan čne uredbe. Splošni 
proračun, glavni instrument finan čne politike EU, je instrument, s katerim se vsako leto 
določijo in odobrijo prihodki in odhodki EU. 
 
Komisija vsako leto oceni vse prihodke in odhodke institucij za leto ter pripravi predhodni 
predlog prora čuna in ga pošlje prora čunskemu organu. Na podlagi tega predhodnega predloga 
proračuna Svet pripravi predlog prora čuna, o katerem se nato pogajata obe veji prora čunskega 
organa. Ko predsednik Parlam enta izjavi, da je prora čun dokon čno sprejet, se lahko prora čun 
začne izvrševati. Za izvrševanje prora čuna je v glavnem odgovorna Komisija. 
 
1.2 PRORA ČUNSKA NA ČELA 
 
Splošni prora čun Evropske unije ureja ve č temeljnih na čel: 
– enotnost in to čnost prora čuna: vsi odhodki in prihodki se mo rajo izkazovati v enotnem 
proračunu, knjižiti v posamezne prora čunske vrstice in odhodki ne smejo presegati 
odobritev, 
– univerzalnost:  to načelo sestavljata dve pravili: 
– pravilo o prepovedi namenske dodel itve, kar pomeni, da se prora čunski prihodki 
ne smejo nameniti za posebne odhodkovne postavke (skupni prihodki morajo kriti skupne odhodke), 
– pravilo o prepovedi izravnav, kar po meni, da se prihodki in odhodki vklju čijo v 
proračun v celoti brez neto izravnave, 
– enoletnost:  odobritve so odobrene za eno samo leto  in se morajo zato porabiti v 
navedenem letu, 
– ravnovesje:  prihodki in odhodki, prikazani v prora čunu, morajo biti v ravnovesju 
(ocenjeni prihodki se morajo  pokrivati z odobritvami pla čil), 
– specifikacija:  vsaka odobritev se dodeli za poseben namen in poseben cilj, 
– obračunska enota:  proračun se pripravi in izvršuje  v eurih, prav tako zaklju čni račun, 
– dobro finan čno poslovodenje:  proračunske odobritve se porabijo v skladu z na čeli 
dobrega finan čnega poslovodenja, to je z na čeli gospodarnosti, u činkovitosti in uspešnosti, 
 
SL 164   SL – preglednost:  proračun in spremembe prora čuna se objavijo v Uradnem listu Evropske 
unije . 
 
SL 165   SL 1.3 PRORA ČUNSKA STRUKTURA 
 
Proračun sestavljajo: 
(a) splošni izkaz prihodkov; 
(b)  ločeni oddelki, ki vsebujejo izkaze pr ihodkov in odhodkov za vsako institucijo: 
oddelek I: Parlament; oddelek II: Svet; oddelek III: Komisija; oddelek IV: 
Sodišče EU; oddelek V: Ra čunsko sodiš če; oddelek VI: Ekonomsko-socialni 
odbor; oddelek VII: Odbor regij; o ddelek VIII: Evropski varuh človekovih 
pravic; oddelek IX: Evropski nadzornik za varstvo podatkov. 
 
Prihodkovne in odhodkovne postavke vsake institucije se raz členijo po vrstah postavk ali po 
porabi, za katero so dodeljene, v okviru naslovov, poglavij, členov in postavk.  Del sredstev 
ESPJ v likvidaciji je bil dan na  razpolago operativnemu prora čunu ESPJ v likvidaciji. Ta 
operativni prora čun je vsako leto sprejela Komisija po posvetovanju s Svetom in Evropskim 
parlamentom. Zadnji prora čun je bil pripravlje n za obdobje od 1. januarja do 23. julija 2002. 
Od 24. julija 2002 so prihodki in st roški, povezani z operativnim prora čunom, vklju čeni v 
izkaz prihodkov in odhodkov ESPJ v likvidaciji. Preo stale obveznosti, ki ji h je treba izpolniti, 
so prikazane na strani ob veznosti v bilanci stanja.  
 
1.4 STRUKTURA PRORA ČUNSKEGA RA ČUNOVODSTVA 
 
1.4.1 Splošni pregled 
Samo prora čun Komisije vsebuje upravne odobritv e in odobritve za poslovanje. Druge 
institucije imajo zgolj upravne od obritve. Poleg tega sta v prora čunu dve vrsti odobritev: 
nediferencirana sredstva in diferencirana sredst va. Nediferencirana sredst va se uporabljajo za 
financiranje poslov enoletne narave (ki so v skladu z na čelom enoletnosti). Zajemajo vsa 
upravna poglavja prora čuna oddelka za Komisijo in vsa poglavja prora čuna drugih institucij, 
odobritve EKJS letne narave in nekatere tehni čne odobritve (vra čila, jamstva za najemanje in 
dajanje posojil itd.). Za nediferencirana sred stva znesek odobritev za prevzem obveznosti 
ustreza znesku odobritev pla čil. 
 
Diferencirana sredstva so b ila uvedena za uskladitev na čela enoletnosti s potrebo po 
financiranju ve čletnih poslov. Namenjena so kritju ve čletnih poslov in zajemajo odobritve v 
vseh poglavjih razen v poglavju 01 oddelka za Komisijo 
 
Diferencirana sredstva se delijo na od obritve za prevzem obveznos ti in na odobritve pla čil: 
– odobritve za prevzem obveznosti:  krijejo skupne stroške prav nih obveznosti, prevzetih za 
tekoče proračunsko leto za posle, ki trajajo ve č let. Vendar se lahko  obveznosti v breme 
proračuna za ukrepe, ki trajajo ve č kot eno prora čunsko leto, v skladu s členom 76(3) 
finančne uredbe razporedijo na ve č let v letne obroke, kadar tako dolo ča temeljni akt. 
 
SL 166   SL – odobritve pla čil: krijejo odhodke, ki nastanejo zar adi obveznosti, prevzetih v teko čem 
proračunskem letu in/ali prejšnjih prora čunskih letih. 
 
1.4.2 Izvor odobritev 
Glavni vir odobritev je prora čun EU za teko če leto. Vendar iz dolo čb finančne uredbe izhajajo 
tudi druge vrste odobritev. Te prihajajo iz prejšnjih prora čunskih let ali iz zunanjih virov:
  
 
– prvotne prora čunske odobritve, sprejete za teko če leto, se lahko dopolnijo s 
prerazporeditvami med prora čunskimi vrsticami v skladu s pravili, dolo čenimi v členih 22 
do 24 finan čne uredbe (št. 1605/2002 z dne 25. j unija 2002), ter s spremembami prora čuna 
(zajetimi v členih 37 in 38 finan čne uredbe).  
 
– odobritve, prenesene  iz prejšnjega leta ali ponovno razpoložljive prav tako dopolnjujejo 
tekoči proračun, in sicer so to: 
– nediferencirane odobritve pla čil, ki se lahko samodejno prenesejo samo za eno 
proračunsko leto v skladu s členom 9(4) finan čne uredbe; 
– odobritve, prenesene na podlagi odlo čitve institucij v enem od naslednjih 
primerov: če so bile pripravljalne faze kon čane (člen 9(2)(a) finan čne uredbe) ali 
če je bila pravna podlag a sprejeta prepozno ( člen 9(2)(b)). Prenesejo se lahko 
odobritve za prevzem obvez nosti in odobritve pla čil (člen 9(3)) ter 
– odobritve, ponovno razpoložljive zaradi sprostitve prevzetih obveznosti: to 
pomeni, da se v prora čun ponovno vklju čijo odobritve za prevzem obveznosti v 
zvezi s strukturnimi skladi, ki so bile sproš čene. Zneski se lahko izjemoma 
ponovno vklju čijo v prora čun v primeru napake Komisije ali če so nujno potrebni 
za zaključek programa ( člen 157 finan čne uredbe). 
 
– namenski prejemki , ki jih sestavljajo: 
– povračila, katerih zneski se vklju čijo kot namenski prejemki v prora čunsko 
vrstico, v kateri so nastali prvotni odhodki , in se lahko prenesejo brez omejitev; 
– odobritve Efte: Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru dolo ča, da članice 
EGP plačajo finančne prispevke za dolo čene dejavnosti v prora čunu EU. Zadevne 
proračunske vrstice in predvideni zneski so objavljeni v Prilogi III k prora čunu 
EU. Zadevne vrstice se pove čajo za znesek prispevka EFTE. Neporabljene 
odobritve ob koncu leta zapadejo in se vrnejo državam EGP; 
– prihodki od tretjih oseb/drugih držav, ki so  z Evropsko unijo sklenile sporazume, s 
katerimi so zajeti finan čni prispevki k dejavnostim EU. Pr ejeti zneski se  štejejo za 
prihodke od tretjih oseb, ki  se dodelijo zadevnim prora čunskim vrsticam (pogosto 
na podro čju raziskav) in se lahko prenesejo brez omejitev ( člen 10 ter člen 
18(1)(a) in (d) finan čne uredbe); 
 
SL 167   SL – delo za tretje osebe: raziskovalna središ ča EU lahko v okviru svojih raziskovalnih 
dejavnosti delajo tudi za zunanje organe ( člen 161(2) finan čne uredbe). Tako kot 
prihodki od tretjih oseb se delo za tretje osebe dodeli posameznim prora čunskim 
vrsticam in se lahko prenese brez omejitev ( člen 10 in člen 18(1)(d) finan čne 
uredbe); ter 
– odobritve, ponovno razpoložljive zaradi vra čil predpla čil: to so sredstva EU, ki so 
jih upravi čenci vrnili in se lahko prenesejo brez omejitev. Za strukturne sklade 
temelji ponovna vklju čitev odobritev v prora čun na odlo čitvi Komisije ( člen 18(2) 
finančne uredbe in člen 228 pravil za izva janje te uredbe). 
 
1.4.3 Sestava razpolož ljivih odobritev 
končne prora čunske odobritve  = prvotne sprejete prora čunske odobritve + odobritve iz 
sprememb prora čuna + prerazporeditve, 
– dodatne odobritve  = namenski prejemki (glej zgoraj) + odobritve, prenesene iz prejšnjega 
proračunskega leta ali ponovno razpoložljiv e po sprostitvi prev zetih obveznosti, 
– odobrena prora čunska sredstva skupaj  = končne proračunske odobritve + dodatne 
odobritve, 
– odobritve za zadevno leto  (uporabijo se za izra čun proračunskega rezultata) = kon čne 
proračunske odobritve + namenski prejemki. 
 
1.5 IZVRŠEVANJE PRORA ČUNA 
 
Izvrševanje prora čuna ureja člen 48(1) finan čne uredbe, ki navaja: „Komisija izvršuje ... 
proračun v skladu s to uredbo na lastno odgo vornost in v mejah odobrenih prora čunskih 
sredstev.“ Člen 50 navaja, da Komisija  na druge institucije pren ese potrebna pooblastila za 
izvrševanje delov prora čuna, ki se nanašajo nanje. 
 
1.6 NEPORAVNANE OBVEZNOSTI 
 
Z uvedbo diferenciranih sredstev  je nastala vrzel med prevzetimi obveznostmi in izvedenimi 
plačili: ta vrzel, ki ustreza ne poravnanim obveznostim, pomeni časovni zamik med trenutkom, 
ko se obveznosti prevzamejo, in tren utkom, ko se izvedejo ustrezna pla čila. 
 
SL 168   SL 2. POJASNILA  K POROČILOM  O IZVRŠEVANJU  PRORAČUNA 
 
2.1 REALIZACIJA PRORA ČUNA ZA ZADE VNO LETO ( razpredelnica 1 ) 
 
2.1.1 Splošno 
Vknjiženi zneski lastnih sredstev so zneski, knjiženi med letom na ra čune, ki so jih vlade 
držav članic odprle v imenu Komisije. V primeru pr esežka prihodki obsegaj o tudi realizacijo 
proračuna za preteklo prora čunsko leto. Drugi prihodk i se vknjižijo v zaklju čni račun na 
podlagi med letom dejansko prejetih zneskov. 
 
Za namen izra čuna realizacije prora čuna za zadevno leto odhodki obsegajo pla čila na podlagi 
sredstev za pla čila za zadevno leto in vse odobritve za navedeno leto, ki se prenesejo v 
naslednje leto. Pla čila na podlagi sredstev za pla čila za zadevno leto  pomenijo pla čila, ki jih 
izvede ra čunovodja do 31. decembra zadevnega prora čunskega leta. Pla čila v primeru 
Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada so pla čila, ki so jih izvedle države članice med 
16. oktobrom 2008 in 15. oktobrom 2009, pod pogojem, da je bil ra čunovodja uradno 
obveščen o ustrezni obv eznosti in pla čilnem nalogu do 31. januarj a 2010. Za odhodke EKJS 
se lahko po kontrolah v državah članicah sprejme sklep o skladnosti. 
 
Realizacija prora čuna vsebuje dva elementa: rezultat Ev ropske unije in rezultat udeležbe 
držav Efte, ki spadajo v EGP. V skladu s členom 15 Uredbe št. 1150/2000 o virih lastnih 
sredstev je ta realizacija razlika med: 
– skupnimi prihodki, prejetimi za navedeno leto; 
– ter skupnimi pla čili na podlagi odobritev  za navedeno leto, skupaj s skupnim zneskom 
odobritev za navedeno leto, prenesenih v naslednje leto. 
 
Tako dobljenemu znesku se prište jeta ali se od njega odštejeta: 
– čisti saldo zapadlih odobritev pla čil, prenesenih iz prejšnjih let, in vseh pla čil, ki zaradi 
nihanj tečaja eura presegajo nediferencirana sred stva, prenesena iz prejšnjega leta, 
– saldo pozitivnih in negativnih te čajnih razlik, zajetih med letom. 
 
Realizacija prora čuna se vrne državam članicam v naslednjem letu kot odbitek od 
njihovih obveznosti za navedeno leto. 
 
Odobritve, prenesene iz  prejšnjega prora čunskega leta, v zvezi s pr ispevki tretjih oseb in 
delom zanje, ki po definiciji nikoli ne zapadejo, so vklju čene k dodatnim odobritvam za 
zadevno prora čunsko leto. To pojasni razliko med pr enosi iz prejšnjega leta v poro čilih o 
izvrševanju prora čuna za leto 2009 in prenos i v naslednje leto v poro čilih o izvrševanju 
 
SL 169   SL proračuna za leto 2008.  Odobritve pla čil za ponovno uporabo in odobritve, ponovno 
razpoložljive po vra čilu predpla čil, se ne upoštevajo pri izra čunu realizacije za zadevno leto.  
 
Prenesene odobritve pla čil vključujejo: samodejne prenose in prenose na podlagi odlo čitve. 
Pri zapadlih neporabljenih odobritvah pla čil, prenesenih iz prejšnjega leta, so prikazane 
zapadle odobritve, ki so bile pren esene samodejno in na podlagi odlo čitve. Prav tako je 
vključeno zmanjšanje odobritev iz namenskih prejemkov, prenesenih v naslednje leto, v 
primerjavi z letom 2008.  
 
2.1.2 Uskladitev prora čunske realizacije s poslovnim izidom  
Poslovni izid za zadevno leto je izra čunan po na čelih računovodstva na podlagi nastanka 
poslovnih dogodkov. Prora čunska realizacija pa v skladu s finan čno uredbo temelji na pravilih 
prilagojenega ra čunovodstva na podlagi nastanka pla čil. Ker tako poslovni izid kot 
proračunska realizacija izvirata iz istih pos lov, je za kontrolo koristno preveriti, če ju je 
mogoče uskladiti. V spodnji tabeli je prikazana uskladitev s klju čnimi uskladitvenimi zneski, 
razdeljenimi na prihodkovne in odhodkovne postavke. 
 USKLADITEV: POSLOVNI IZID – PRORA ČUNSKA REALIZACIJA 2009  
  
v mio. EUR
2009 2008 
   
POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO 4 457 12 686 
   
Prihodki    
Upravičenosti, ugotovljene v teko čem letu, a še nepobrane (2 806) (4 685) 
Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v teko čem 
letu 2 563 3 485  
Kratkoročno nezara čunani prihodki ( čisti) 436 (724) 
   
Odhodki    
Kratkoročno vnaprej vra čunani odhodki ( čisti) 5 381 6 353 
Odhodki prejšnjega leta, pla čani v teko čem letu (432) (219) 
Čisti učinek predhodnega financiranja (9 458) (16 446) 
Odobritve pla čil, prenesene v naslednje leto (1 759) (3 914) 
Plačila, izvedena iz prenosov in zapadlih neporabljenih odobritev 
plačil 4 573 1 182 
Gibanje rezervacij (329) 4 316 
Drugo (153) (88) 
   
Poslovni izid agencij in ESPJ  (209)  (136)  
   
REALIZACIJA PRORA ČUNA ZA ZADEVNO LETO 2 264  1 810  
   
Uskladitvene postavke – prihodki 
Dejanski prora čunski prihodki za prora čunsko leto ustrezajo pr ihodkom, pobranim na podlagi 
upravičenosti, ugotovljenih med letom, in zneskom, pobranim na podlagi upravi čenosti, 
ugotovljenih v prejšnjih letih. Za to je pri uskladitvi treba upravičenosti, ki so bile 
ugotovljene v teko čem letu, a še niso bile pobrane , odšteti od poslovnega izida, saj niso del 
 
SL 170   SL proračunskih prihodkov. Nasprotno pa je treba upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih 
in pobrane v teko čem letu , pri uskladitvi prišteti k poslovnemu izidu. 
Čisti kratkoro čno nezara čunani prihodki  obsegajo kratkoro čno nezara čunane prihodke za 
kmetijske prelevmane, lastna sredstva ter obresti in dividende. Upošteva se samo čisti učinek, 
tj. kratkoro čno nezara čunane prihodke za teko če leto, zmanjšane za stornirane kratkoro čno 
nezaračunane prihodke iz prejšnjega leta. 
 
Uskladitvene postavke – odhodki 
Čisti kratkoro čno vnaprej vra čunani odhodki  so sestavljeni pretežno iz odhodkov, 
kratkoročno vračunanih vnaprej ob časovnem preseku ob koncu leta, tj. upravi čenih 
odhodkov, ki so jih imeli upravi čenci do sredstev EU, vendar jih EU še niso prijavili.  
 
Medtem ko se kratkoro čno vnaprej vra čunani odhodki ne štejejo med prora čunske odhodke, 
so plačila, izvedena v tekočem letu, za ra čune, vknjižene v prejšnjih letih , del prora čunskih 
odhodkov teko čega leta.  
 
Čisti učinek predhodnega financiranja  je kombinacija (1) novih zneskov predhodnega 
financiranja, pla čanih v teko čem letu in pripoznanih za prora čunske odhodke zadevnega leta, 
ter (2) obra čuna predhodnega financiranja, pla čanega v teko čem letu ali prejšnjih letih, s 
priznanjem upravi čenih stroškov. Slednj i so odhodek v smislu ra čunovodstva na podlagi 
poslovnih dogodkov, niso pa odhodek za prora čunsko računovodstvo, saj je bilo pla čilo 
prvotnega predhodnega financir anja že upoštevano kot prora čunski odhodek v času njegovega 
plačila. 
 
Poleg pla čil na podlagi odobritev za zad evno leto je treba v izra čunu realizacije prora čuna za 
navedeno leto upoštevati tudi odob ritve za navedeno leto, ki se prenesejo v naslednje leto  (v 
skladu s členom 15 Uredbe št. 1150/ 2000). Enako velja za prora čunska pla čila, izvedena v 
tekočem letu iz prenosov, in za zapadle neporabljene odobritve pla čil. 
 
Gibanje rezervacij  se nanaša na ocen e ob koncu leta v ra čunovodstvu na podlagi nastanka 
poslovnih dogodkov (zlasti na prejemke zapos lenih), ki ne vplivajo na prora čunsko 
računovodstvo. Drugi uskladitveni zneski  obsegajo razli čne elemente, kot so amortizacija 
sredstev, pridobitve sredstev, pla čilo kapitalskih zakupnin ali finan čne udeležbe, ki se v 
proračunskem ra čunovodstvu in ra čunovodstvu na podlagi nast anka poslovnih dogodkov 
obravnavajo razli čno. 
 
In končno, poslovni izidi agencij in ESPJ , ki so vklju čene v konsolidirani poslovni izid, je 
treba izvzeti, saj njihovo prora čunsko izvrševanje ni del konsolidirane prora čunske realizacije.  
 
2.2 PRIMERJAVA PRORA ČUNSKIH NAPOVEDI IN DEJANSKIH ZNESKOV 
2008 ( razpredelnica 2 ) 
 
SL 171   SL  
V prvotnem sprejetem prora čunu, ki ga je podpisal predsednik Evropskega parlamenta 
18. decembra 2008, je bil znesek odobritev pla čil določen na 116 096 milijonov EUR in 
znesek za financiranje iz last nih sredstev je znašal 114 736 milijonov EUR. Opozoriti velja, 
da se ocene prihodkov in odhodkov v prvotnem prora čunu skozi prora čunsko leto 
spreminjajo, te prilagoditve pa so  predstavljene v spremembah prora čuna. Prilagoditve pla čil 
iz lastnih sredstev iz naslova BND, ki jih vpla čujejo države članice, zagotavljajo, da se v 
proračunu predvideni prihodki natanko ujemaj o s predvidenimi odhodki. V skladu z na čelom 
ravnovesja morajo biti prora čunski prihodki in odhodki (odobritve pla čil) v ravnovesju. 
 
SL 172   SL Prihodki: 
Leta 2009 je bilo sprejetih deset sprememb prora čuna. Njihov u činek na strani prihodkov 
proračuna za leto 2009 je pomenil kon čne prihodke v višini 113 035 milijonov EUR. Ti so se 
financirali iz lastnih sredstev v viši ni 110 238 milijonov EUR (torej 4 498 milijonov EUR 
manj od prvotne napovedi), preostanek pa se  je financiral iz drugih prihodkov. Manjšo 
potrebo po lastnih sredstvih je mogo če pripisati predvsem vklju čitvi 1 796 milijonov EUR v 
zvezi s presežkom iz predhodnega leta ter skupnemu u činku zmanjšanja odobritev pla čil ter 
povečanja napovedanih prihodkov v spremembi prora čuna št. 10/2009. Zaradi slednjega so se 
lastna sredstva zmanjšala za dodatnih 2 888 milijonov EUR. 
 
Pri lastnih sredstvih velja poudariti, da se je zbiranje tradicionalnih  lastnih sredstev zelo 
približalo napovedanemu znesku. Razlog za to je sprememba prora čunskih ocen v času, ko sta 
bili sprejeti sprememba prora čuna št. 6/2009 (znižale so se za 5 226 milijonov EUR) in 
sprememba prora čuna št. 10/2009 (tokrat so se zvišale za 600 milijonov EUR). Ti prilagoditvi 
sta deloma temeljili na novih makroekonomskih napovedih spomladi 2009, ki so bile manj optimistične od prejšnjih, deloma pa na r azvoju dejanskih zbranih prispevkov. 
 
Končna plačila držav članic iz naslova DDV in BND so  bila prav tako zelo blizu kon čne 
proračunske ocene. Razlike med napovedanimi in dejansko vpla čanimi zneski so posledica 
razlik med te čaji eura, uporabljenimi za namene prora čuna, in veljavnimi te čaji v času, ko so 
države članice, ki niso članice EMU, dejansko izvedle pla čila. 
 
Odhodki: 
Proračun EU za leto 2009 je bil še na prehodu iz enega ve čletnega finan čnega okvira v 
drugega. Odobritve za prevzem obveznosti so upošte vale usmeritve glede porabe, ki so bile 
dogovorjene za novo programsko obdobje 2007–2013, medt em ko je bil del zahtevkov za 
plačila, ki so se še ve dno nanašali na finan
čni okvir za obdobje 2000–2006, blizu 12 %.  
 
Kar zadeva obveznosti, so bile prvotne prora čunske odobritve (in s tem politi čni cilji) 
izvedene skoraj povsem v skladu z na črti. Stopnja izvajanja brez neporabljenih rezerv 
(447 milijonov EUR za Sklad za prilagodite v globalizaciji in 56 milijonov EUR za nujno 
pomoč) je dosegla 99,6 % prora čuna in je bila med letom nekoliko prilagojena. V okviru 
razdelka 2 „naravni viri“ so se obveznosti pove čale za 259 milijonov EUR (šlo je za 
povečanje načrta za oživitev za 600 milijonov EUR za r azvoj podeželja, zmanjšanje ob koncu 
leta za 390 milijonov EUR in pove čanje zaradi ukrepov glede bolez ni modrikastega jezika v 
višini 49 milijonov EUR). Razdelek 5 „uprav a“ se je zmanjšal za 55 milijonov EUR. Ti 
zneski skupaj pomenijo pove čanje za zgolj 0,15 % v primer javi s prvotnimi sprejetimi 
proračunskimi odobritvami, če se ne upošteva pove čanje v višini 615 milijonov EUR za 
Evropski solidarnostni sklad (ker gr e za rezervo za nepredvidljive odhodke).  
Kar zadeva pla čila, je stopnja izvajanja (b rez rezerve za nujno pomo č) znašala 95 % prvotnih 
sprejetih prora čunskih odobritev in 97 % kon čnih proračunskih odobritev. Glavna zmanjšanja 
odobritev pla čil so bila izvedena s spremembami prora čuna in so v razdelku 1a 
„konkuren čnost“ znašala skupaj 738 milijonov EUR (od tega 448 milijonov EUR za 
„raziskave“), v razdelku 2 „naravni vi ri“ 2 632 milijonov EUR (2 192 milijonov EUR za 
„razvoj podeželja“) in za „širitev“ 244 milijonov EUR. 
 
SL 173   SL Neporabljene sprejete odobritve (brez rezerv ) so znašale skupaj 2 395 milijonov EUR in so 
obsegale predvsem Evropski socialni sklad (674 milijonov EUR za konvergenco in 
248 milijonov EUR za regionalno konkuren čnost), Instrument za predpristopno pomo č (142 
milijonov EUR), upravne službe Komi sije (394 milijonov EUR) in konkuren čnost (377 
milijonov EUR, porazdeljenih po celotnem razdelku 1a). 
 
Podrobnejša analiza prora čunskih popravkov, njihovo ozadje in utemeljitev ter u činek so 
predstavljeni v poro čilu Komisije o upravljanju prora čuna in finan čnem poslovodenju za leto 
2009, in sicer v delu A, ki daje splošni pregled na ravni prora čuna, in delu B, ki obravnava 
posamezne razdelke finan čnega okvira. 
 
2.3 PRIHODKI ( razpredelnica 3 ) 
 
Prihodki splošnega prora čuna Evropske unije se lahko razdelijo  v dve glavni kategoriji: lastna 
sredstva in druge prihodke. To je dolo čeno v členu 311 Pogodbe o delovanju Evropske unije, 
ki navaja: „Brez vpliva na druge prihodke se prora čun v celoti financira iz lastnih sredstev.“ 
Večina proračunskih odhodkov se financira iz lastnih sredstev. Dr ugi prihodki pomenijo le 
manjši del vsega financiranja. 
 
Lastna sredstva se delijo v tri kategorije: trad icionalna lastna sredstva, sredstva iz naslova 
DDV in sredstva iz naslova BND. Tradicionaln a lastna sredstva obsegajo prelevmane na 
sladkor in carine. Del sistema virov lastni h sredstev sta tudi mehanizem popravkov za 
Združeno kraljestvo in bruto zn ižanje letnih prispevkov iz na slova BND za Nizozemsko in 
Švedsko. 
 
Lastna sredstva se dodeljujejo v skladu s prav ili iz Sklepa Sveta št. 2007/436/ES, Euratom z 
dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sred stev Evropskih skupnosti (SLS iz leta 2007). 
SLS iz leta 2007 je za čel veljati 1. marca 2009, vendar u činkuje s 1. januarjem 2007. Zato so 
bili v prora čunskem letu 2009 upoštevani retroaktivni u činki. 
 
2.3.1 Tradicionalna lastna sredstva 
Tradicionalna lastna sredstva: vsi dolo čeni zneski tradicionalnih lastnih sredstev se morajo 
knjižiti na enega od ra čunov, ki jih vodijo pristojni organi: 
– na navadni ra čun iz člena 6(3)(a) Uredbe št. 1150/ 2000: vsi izterjani ali zajam čeni zneski, 
– na posebni ra čun iz člena 6(3)(b) Uredbe št. 1150/2000: vsi zneski, ki še niso bili izterjani 
in/ali zajam čeni; zajam čeni zneski, ki se izpodbijajo, se lahko prav tako knjižijo na ta 
račun. 
 
SL 174   SL Za posebne ra čune države članice pošljejo Komisiji četrtletno poro čilo, ki vklju čuje: 
– saldo za izterjavo v preteklem četrtletju; 
– izterjane zneske v zadevnem četrtletju, 
– popravke osnove (popravki/ zapadli zneski) v zadevnem četrtletju, 
– odpisane zneske, 
– saldo za izterjavo ob koncu zadevnega četrtletja. 
 
Tradicionalna lastna sredstva se morajo vknjižiti na ra čun Komisije pri zakladnici ali organu, 
ki ga dolo či država članica, najpozneje prvi delovni dan po 19. dnevu drugega meseca, ki 
sledi mesecu, v katerem je bila upravi čenost ugotovljena (ali izterj ana, v primeru posebnega 
računa). Države članice za kritje stroškov zbiranja zad ržijo 25 % tradicionalnih lastnih 
sredstev. Pogojne upravi čenosti do lastnih sredstev se prila godijo na osnovi verjetnosti, da 
bodo izterjane. 
 
2.3.2 Sredstva iz naslova DDV in sredstva iz naslova BND 
Lastna sredstva iz naslova DDV izhajajo iz uporabe enotne stopnje, ki velja za vse države 
članice, na usklajeni osnovi za DDV, dolo čeni v skladu s pravili člena 2(1)(b) SLS iz leta 
2007. Enotna stopnja je dolo čena na 0,30 %, razen za obdobje 2007–2013, v katerem je 
vpoklicna stopnja za Avstrijo dolo čena na 0,225 %, za Nem čijo na 0,15 % ter za Nizozemsko 
in Švedsko na 0,10 %. Osnova za DDV je  omejena na 50 % BND za vse države članice. 
 
Lastna sredstva iz naslova DDV izhajajo iz uporabe enotne stopnje, ki velja za vse države 
članice, na usklajeni osnovi za DDV, dolo čeni v skladu s pravili člena 2(1)(c) Sklepa Sveta z 
dne 29. septembra 2000. Osnova za DDV je omejena na 50 % BND za vse države članice. 
 
Sredstva iz naslova BND so spremenljiva sredstva, namenjena zagotavljanju potrebnih prihodkov v vsakem danem letu za kritje odhodkov, ki presegajo zbrani znesek iz 
tradicionalnih lastnih sredstev, sredstev  iz naslova DDV in raznih prihodkov. Prihodki 
izhajajo iz uporabe enotne st opnje na skupnem BND vseh držav članic. Sredstva iz naslova 
DDV in BND se dolo čijo na podlagi napovedi osnov za DDV in BND, oblikovanih ob 
pripravi predhodnega predloga prora čuna. Te napovedi se pozneje pregledajo in spremenijo; 
zneski se med zadevnim prora čunskim letom posodobijo s spremembo prora čuna. 
 
Dejanski zneski za osnove za DDV in BND so  razpoložljivi v letu, ki sledi zadevnemu 
proračunskemu letu. Komisija izra čuna razlike med zneski, ki jih dolgujejo države članice, 
glede na dejanske osnove in  na vsote, dejansko pla čane na podlagi (spremenjenih) napovedi. 
Te salde DDV in BND, pozitivne ali negativne, morajo države članice Komisiji pla čati do 
prvega delovnega dne v decembru leta, ki sledi zadevnemu prora čunskemu letu. Popravki 
dejanske osnove za DDV in BND so v na slednjih štirih letih še vedno mogo či, če ni izdan 
 
SL 175   SL pridržek. Prej izra čunani saldi se pr ilagodijo in r azlika se vpokli če hkrati s saldi DDV in BND 
za prejšnje prora čunsko leto. 
Med kontrolami poro čil o prihodkih iz DDV in podatkov o BND lahko Komisija države 
članice obvesti o pridržkih v zvezi z nekaterimi to čkami, ki bi lahko imele posledice za 
njihove prispevke iz lastnih sredstev. Te to čke se lahko na primer na našajo na to, da ne 
obstajajo sprejemljivi podatki ali da je treba razviti ustrezno metodolog ijo. Te pridržke je 
treba obravnavati kot morebitne terjatve do držav članic za negotove zneske, saj njihovega 
finančnega vpliva ni mogo če natančno oceniti. Ko se lahko dolo či natančni znesek, se v zvezi 
s saldi DDV in BND ali posameznimi zahtevki za pla čilo vpokli čejo ustrezna sredstva iz 
naslova DDV in BND. 
 
2.3.3 Popravek za Združeno kraljestvo 
Ta mehanizem zmanjšuje pla čila iz lastnih sredstev Združe nega kraljestva sorazmerno z 
njegovim tako imenovanim „prora čunskim neravnovesjem“ in ustrezno pove ča plačila iz 
lastnih sredstev drugih držav članic. Mehanizem za popravek prora čunskega neravnovesja v 
dobro Združenega kraljestva sta uvedla Evropski svet v Fontaine bleauju (junija 1984) in iz 
njegovega zasedanja izhajajo či Sklep z dne 7. maja 1985 o lastnih sredstvih. Namen 
mehanizma je bil zmanjšati prora čunsko neravnovesje Združenega kraljestva z zmanjšanjem 
plačil Združenega kraljestva EU. Za Nem čijo, Avstrijo, Švedsko in Nizozemsko se je 
uporabljalo znižano financiranje  popravka (omejeno na eno četrtino njihovega obi čajnega 
deleža). 
 
2.3.4 Bruto znižanje za Nizozemsko in Švedsko 
V skladu s SLS iz leta 2007 se za Nizozemsko in Švedsko uporablja bruto znižanje njunih 
letnih prispevkov iz naslova BND za obdobj e 2007–2013. To bruto znižanje, ki znaša 
605 milijonov EUR za Nizozemsko in 150 milijonov EUR za Švedsko (v cenah iz leta 2004), je bilo prera čunano v teko če cene z uporabo deflatorja BDP za EU, izraženega v EUR, ter se 
odobri po izra čunu popravka v korist Združenega kralje stva in njegovega  financiranja. 
 
2.3.5 Popravki v zvezi z iz vajanjem SLS iz leta  2007 za leti 2007 in 2008 
V členu 11 SLS iz leta 2007 je dolo čeno, da ko sklep za čne veljati, u činkuje s 1. januarjem 
2007. To pomeni, da je bilo treba fina nciranje za leti 2007 in 2008 ponovno prera čunati v 
skladu z novimi pravili. Ta prilagoditev (razlika med starim in novim SLS za leti 2007 in 2008) je bila vnesena v spremembo prora čuna št. 3/2009 in je bila  izvedena kot enkratno 
plačilo 1. junija 2009.  
Dodatne informacije o izvrševanju prihodkov so na voljo v Poro čilu o upravljanju prora čuna 
in finančnem poslovodenju za leto 2009. 
 
2.4 ODHODKI ( razpredelnice 4 −13) 
 
2.4.1 Finan čni okvir 2007–2013  
Ta oddelek opisuje glavne kategorije odhodkov EU, raz členjene po razdelkih finan čnega 
 
SL 176   SL okvira za obdobje 2007 −2013. Prora čunsko leto 2009 je bilo tre tje leto, zajeto v finan čnem 
okviru za obdobje 2007–2013. Skupna zgornja meja odobritev za prevzem obveznosti za leto 
2009 znaša 134 722 milijonov EUR, kar ustreza 1,13 % BND. Ustrezna zgornja meja sredstev 
za plačila znaša 120 445 milijonov EUR, tj. 1,01 % BND. V zgornji razpredelnici je prikazan 
finančni okvir v teko čih cenah, predvidenih za leto 2013.  
 
 
SL 177   SL  
 v mio. EUR
 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
1. Trajnostna rast 53 979 57 653 61 696 63 555 63 974 66 964 69 957
2. Ohranjanje in upravljanje naravnih 
virov 55 143 59 193 56 333 59 955 60 338 60 810 61 289
3. Državljanstvo, svoboda, varnost in 
pravica 1 273 1 362 1 518 1 693 1 889 2 105 2 376
4. EU kot globalni akter  6 578 7 002 7 440 7 893 8 430 8 997 9 595
5. Uprava 7 039 7 380 7 525 7 882 8 334 8 670 9 095
6. Nadomestila 445 207 210 0 0 0 0
Odobritve za prevzem obveznosti:  124 457 132 797 134 722 140 978 142 965 147 546 152 312
Odobritve pla čil skupaj: 122 190 129 681 120 445 134 289 134 280 141 360 143 331
Razdelek 1– Trajnostna rast 
Ta razdelek je razdeljen na dva lo čena, a medsebojno povezana dela: 
– 1a. Konkuren čnost za rast in zaposlovanje, ki obse ga odhodke za raziskave in inovacije, 
izobraževanje in usposabljanje, vseevropska  omrežja, socialno pol itiko, notranji trg in 
spremljajo če politike, 
– 1b. Kohezija za rast in zaposlovanje, ki je namenjen pove čanju konvergence najmanj 
razvitih držav članic in regij, dopolnjevanju strategije  EU za trajnostni razvoj zunaj manj 
uspešnih regij in spodbujanju medregionalnega sodelovanja. 
 
Razdelek 2 – Ohranjanje in upravljanje naravnih virov 
Razdelek 2 vklju čuje skupno kmetijsko in ribiško politiko, razvoj podeželja in 
okoljevarstvene ukrepe, zlasti program Natu ra 2000. Znesek za skupno kmetijsko politiko je 
rezultat dogovora, doseženega na zasedanju Evropskega sveta v Bruslju oktobra 2002. 
 
Razdelek 3 – Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica 
Novi razdelek 3 (Državljanstvo, svoboda , varnost in pravica) odraža vse ve čji pomen 
nekaterih podro čij, na katerih so bile EU dodeljene nove naloge – pravosodje in notranje 
zadeve, varovanje meja, politika priseljevanja in azila, javno zdravje in zaš čita potrošnikov, 
kultura, mladi, informacije in dialog z državlja ni. Razdelek je razdeljen na dva dela: 3a. 
svoboda, varnost in pravi ca, ter 3b. državljanstvo. 
 
Razdelek 4 – EU kot globalni akter 
 
SL 178   SL Razdelek 4 zajema vse zunanje ukrepe, vklju čno s predpristopnimi instrumenti. Medtem ko je 
Komisija predlagala, da se ERS vklju či v finančni okvir, sta se Evrops ki svet in Evropski 
parlament strinjala, da ERS ostane zunaj finan čnega okvira. 
Razdelek 5 – Uprava 
Ta razdelek krije upravne odhodke  za vse institucije, pokojnine in evropske šole. Za druge 
institucije razen Komisije so to edini odhodki, agencije in drugi organi pa imajo upravne odhodke in odhodke iz poslovanja. 
 
Razdelek 6 – Nadomestila 
V skladu s politi čnim dogovorom, da nove države članice ne postanejo neto pla čnice v 
proračun ob samem za četku svojega članstva, so bila v tem razdelku predvidena nadomestila. 
Ta znesek je bil na razpolago za prenose tem državam, da bi se  uravnovesili njihovi 
proračunski prejemki in prispevki. 
 
2.4.2 Podro čja 
V okviru uporabe upravljanja po dejavnostih (Ac tivity Based Management – ABM) Komisija 
v svoje procese na črtovanja in upravljanja uvaja oblikovanje prora čuna po dejavnostih 
(Activity Based Budgeting – ABB). ABB vsebuje prora čunsko strukturo, v kateri prora čunski 
naslovi ustrezajo podro čjem in prora čunska poglavja dejavnostim. Namen ABB je zagotoviti 
jasen okvir za uresni čevanje ciljev politik Komisije, in sicer z zakonodajnimi, finan čnimi ali 
katerimi koli drugimi sredstvi javnih politik. S strukturiranjem dela Komisije po dejavnostih 
se pokaže jasna slika zavez Komisije, hkrati  pa je vzpostavljen skupni okvir za dolo čanje 
prednostnih nalog. Sredstva se dode lijo prednostnim nalogam v prora čunskem postopku, pri 
čemer se dejavnosti uporabijo kot sestav ni elementi za oblikovanje prora čuna. Z 
vzpostavitvijo take povezave med dejavnostmi in sredstvi, ki so jim dodeljena, si ABB prizadeva pove čati učinkovitost in uspešnost po rabe sredstev Komisije. 
 
Področje se lahko opredeli kot enotna skupina dejavnos ti, ki sestavljajo delo Komisije in so 
pomembne za proces odlo čanja. Vsako podro čje na splošno ustreza enemu generalnemu 
direktoratu in zajema v povpre čju okoli 6 ali 7 posameznih dejavnosti. Ta podro čja so 
večinoma operativna, saj je namen temeljnih dejavnosti na podro čjih koristiti upravi čenim 
tretjim osebam na njihovem podro čju delovanja. Operativni prora čun je dopolnjen s 
potrebnimi upravnimi odhodki za vsako podro čje. 
 
Dodatne informacije o izvrševanju odhodkov so na voljo v poro čilu Komisije o upravljanju 
proračuna in finan čnem poslovodenju za leto 2009. 
 
2.5 INSTITUCIJE IN AGENCIJE (razpredelnice 14 −18) 
 
Konsolidirana poro čila o izvrševanju splošnega prora čuna Evropske unije prikazujejo, tako 
kot prejšnja leta, izvrševanje prora čuna v vseh institucija h, saj je v prora čunu EU dolo čen 
 
SL 179   SL ločen proračun za vsako institucijo . Agencije v prora čunu EU nimajo lo čenih prora čunov in 
se delno financirajo s subvencijami iz prora čuna Komisije.  
 
Za zagotovitev vseh pomembnih prora čunskih podatkov za agencije prora čunski del 
konsolidiranega zaklju čnega računa vklju čuje ločena poro čila o izvrševanju posameznih 
proračunov tradicionalnih agencij, ki so vklju čene v konsolidacijo.