[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 4.4.2006

COM(2006) 155 konč.

POROČILO KOMISIJE

Poročilo o razmerah v kmetijstvu Evropske unijeleta 2004{SEC(2006) 423}

UVOD

1. „Poročilo o razmerah v kmetijstvu Evropske unije leta 2004“ je bilo zaključeno septembra 2005 in je objavljeno skupaj s Splošnim poročilom o dejavnostih Evropske unije. Na začetku leta 2005 je bila v angleščini izdana samostojna publikacija z naslovom „Kmetijstvo v Evropski uniji – statistične in gospodarske informacije za leto 2004“. To poročilo v devetih poglavjih obravnava najpomembnejše teme v zadevnem letu.

1. Gospodarske razmere in prihodki kmetij

2. Leta 2004 je bila v primerjavi s prejšnjim letom rastlinska kmetijska pridelava večja. Kmetje so, glede na proizvod, proizvedli enako ali večjo količino proizvodov živalskega izvora (tj. meso, mleko in drugi mlečni proizvodi). V širšem smislu so se prihodki kmetov v desetih novih državah članicah znatno povečali, ker so začeli prejemati neposredna plačila v okviru skupne kmetijske politike. V nekaterih od petnajstih starih držav članic so se prihodki kmetov povečali, v drugih pa zmanjšali. Glavni razlog za zmanjšanje prihodka je, da so morali kmetje plačati več za gorivo, gnojila in krmo. V celotni Evropski uniji so se kmetijski prihodki povečali za 3 %. Porazdeljeni so bili tako, da je 20 % najboljših kmetij prejelo 70 % celotnih kmetijskih prihodkov, 50 % najboljših kmetij pa je prejelo 90 % celotnih kmetijskih prihodkov.

3. Rast svetovnega gospodarstva je bila leta 2004 5-odstotna. To je bila najhitrejša rast po sedemdesetih letih, povzročile pa so jo spodbudne makrogospodarske politike, zgodovinsko nizke obrestne mere in zlasti velika rast v nastajajočih gospodarstvih, kot je Kitajska. Cene nafte so med letom hitro naraščale in oktobra 2004 dosegle največjo vrednost 55 USD na sod. Načrtovana gospodarska rast v Evropski uniji je bila 2,5-odstotna. Februarja je bila vrednost eura v primerjavi z dolarjem najvišja, konec leta pa je znašala 1,36 USD.

4. V prvih devetih mesecih leta 2004 je bila skupna vrednost kmetijskega izvoza stabilna v primerjavi z enakim obdobjem leta 2003. V prvih devetih mesecih leta je skupna vrednost uvoza v primerjavi z enakim obdobjem leta 2003 povečala za 4 % (EU je drugo zaporedno leto ostala neto uvoznica govedine). Skupni primanjkljaj v menjavi kmetijskih proizvodov se je v prvih devetih mesecih leta povečal na 3 milijarde EUR v primerjavi z letom 2003, ko je znašal 2 milijardi EUR. Intervencijske zaloge mesa in mlečnih proizvodov so se zmanjšale, pričakovati pa je bilo, da se bodo zaradi izjemne letine leta 2004 in nizkih cen na svetovnem trgu povečale zaloge žitaric.

2. Razvoj politike in zakonodajne pobude leta 2003

2.1. Reforma skupne kmetijske politike

5. Paket reform skupne kmetijske politike je bil sprejet junija 2003. Glavni element reforme je bila „shema enotnega plačila“, tj. nevezano plačilo pomoči, ki (od leta 2005) vključuje in zamenjuje mnogo prejšnjih neposrednih pomoči kmetom.

6. Drugi del reform je bil sprejet aprila 2004. Velja za sektorje tobaka, oljčnega olja, bombaža in hmelja. Pomemben del plačil, povezanih s proizvodnjo, ki so bila izplačana kmetom, ki so gojili te rastline, bo prenesen v ločeno shemo enotnega plačila (ki je bila v skupno kmetijsko politiko uvedena junija 2003). Plačila bodo morala izpolnjevati horizontalne obveznosti, kot so navzkrižna skladnost, modulacija in finančna disciplina. Reforme bodo začele veljati leta 2006 (za hmelj so začele veljati leta 2005).

2.2. Politika kakovosti

7. S sprejetjem Uredbe (ES) št. 383/2004 je Komisija v svojo politiko zaščite imen kmetijskih proizvodov uvedla večjo preglednost. Komisija je razen tega izdala Predstavitev in navodila za razumevanje pravnega učinka uredb Skupnosti, da pojasni namen, področje uporabe in posledice Uredb (EGS) št. 2081/92 in (EGS) št. 2082/92, ki določata politiko kakovosti EU. Leta 2004 je Komisija na seznam zaščitenih označb porekla in geografskih označb dodala 49 imen: seznam trenutno vsebuje 681 proizvodov.

2.3. Ekološko kmetijstvo

8. Junija 2004 je Komisija začela izvajati Evropski akcijski načrt za ekološko hrano in kmetijstvo. Ta analizira sedanje stanje ekološkega sektorja in določa celosten okvir politike na tem področju. Razen tega določa 21 ukrepov, vključno z zakonodajnimi pobudami, za pospeševanje politike, ki daje prednost uravnoteženemu razvoju tega sektorja. Načrt je rezultat javnega posvetovanja, ki je potekalo zadnje tri leta ter k čemur so države članice, institucije Skupnosti, zainteresirane strani in vse zainteresirane stranke veliko prispevale.

2.4. Promocijski ukrepi

9. Komisija je tako kot v prejšnjih letih nadaljevala s promocijo prodaje kmetijskih proizvodov v EU in zunaj nje. Leta 2004 je bilo za sofinanciranje odobreno več novih programov za promocijo proizvodov. Trinajst novih programov se je izvajalo v državah zunaj EU (med drugim Japonska, Rusija, ZDA, Kanada in Brazilija). Šestinštirideset novih programov je bilo odobrenih, da promovirajo proizvode v EU.

2.5 . Poenostavitev kmetijske zakonodaje

10. Poenostavitev je bila tudi leta 2004 pomemben cilj. Prvi cilj je čim boljša pojasnitev zakonodaje, izboljšanje njene preglednosti in dostopa do nje. Drugi cilj je zmanjšanje obsega birokratskih opravil za kmete in različne nacionalne organe, ki so odgovorni za upravljanje skupne kmetijske politike v državah članicah.

2.6. Državne pomoči

11. Oktobra 2004 je Komisija sprejela Uredbo (EC) št. 1860/2004 v zvezi s pomočmi de minimis za kmete in ribiče. Ta uredba države članice oprošča obveznosti, da Komisijo predhodno obvestijo o dodelitvi nacionalnih pomoči kmetom in ribičem, če prejemnik ne prejme več kot 3 000 EUR. Ta pobuda bo kmetom in ribičem pomagala iz finančne krize.

12. Med letom je Komisija sprejela več odločitev v zvezi z državno pomočjo, ki je bila predhodno dodeljena za promocijo in oglaševanje kmetijskih proizvodov. V zvezi z dodelitvijo državne pomoči držav članic je Komisija prejela 252 uradnih obvestil o osnutkih ukrepov v kmetijskem in živilskopredelovalnem sektorju. 212 ukrepom ni nasprotovala.

2. 7. Pomoč tistim, ki jo potrebujejo

13. Evropska unija je nadaljevala z izvajanjem programa pomoči, namenjenega tistim, ki jo potrebujejo, in sicer z razdelitvijo kmetijskih proizvodov iz intervencijske zaloge združenjem, ki se v državah članicah ukvarjajo z ogroženimi prebivalci. Leta 2004 so bili razdeljeni proizvodi v vrednosti okoli 214 milijonov EUR.

2.8. Najbolj obrobne regije

14. Oktobra je Komisija sprejela predlog uredbe Sveta, katere cilj je reforma shem podpore kmetijstvu v najbolj obrobnih regijah EU. Namen reforme je izboljšati upravljanje shem. Reforme želijo zlasti spremeniti filozofijo zagotavljanja pomoči, na primer s spodbujanjem sodelovanja pri sprejemanju odločitev.

2.9. Ukrepi za informiranje v zvezi s skupno kmetijsko politiko

15. Komisija si je še naprej prizadevala skupno kmetijsko politiko razložiti kmetom, drugim strankam in širši javnosti. V ta namen je odobrila sofinanciranje 31 ukrepov, katerih cilj je informiranje ljudi o skupni kmetijski politiki. Ukrepi vključujejo seminarje, konference, publikacije in avdiovizualne medijske produkcije. Komisija je organizirala več dogodkov, kot so novinarski sestanki, predstavitve in konference. Komisija se je udeležila tudi petih kmetijskih sejmov v različnih državah članicah.

2.10. Informacijska in komunikacijska tehnologija

16. Leta 2004 se je vlagalo v vzdrževanje in nadaljnji razvoj informacijskih sistemov Generalnega direktorata za kmetijstvo. Razvoj sta spodbujala dva velika dogodka: širitev EU in uvedba računovodenja na podlagi nastanka poslovnih dogodkov.

2. 11. Svetovalni odbori in odnosi z organi, ki predstavljajo dejavnost

17. Leta 2004 je bilo organiziranih okoli 85 sestankov svetovalnih odborov in delovnih skupin, med katerimi se je Komisija posvetovala z več prisotnimi predstavniki številnih organizacij zainteresiranih strani in jih obveščala. Evropski parlament je sklical 15 plenarnih zasedanj. Generalni direktorat za kmetijstvo se je udeležil obravnav Parlamenta o vprašanjih, ki so pomembna za podeželske in kmetijske zadeve. Generalni direktorat za kmetijstvo je dal odgovore ali prispeval k odgovorom na 616 vprašanj poslancev Evropskega parlamenta.

3. Kmetijski trgi

3.1. Rastlinski proizvodi

18. Na svetovni ravni se je proizvodnja žitaric v tržnem letu 2003/2004 v primerjavi s prejšnjim letom povečala. Vseeno se je v EU znatno zmanjšala. Svetovne zaloge žitaric so se spet zmanjšale tudi v tržnem letu 2003/2004, ko je bila zaloga ocenjena na 260 milijonov ton v primerjavi s 320 milijoni ton v tržnem letu 2002/2003 in 380 milijoni ton v tržnem letu 2001/2002. Prvič po več letih je EU proizvedla manj žitaric, kot jih je porabila; izrazit je bil zlasti primanjkljaj pšenice in koruze.

19. Oljnice se gojijo za olje za prehrano ljudi in oljne pogače, ki se uporabljajo za krmo živali. Kljub ugodnemu vremenu v Evropi leta 2004, ki je omogočilo večji pridelek kot prejšnje leto, je EU še vedno ostala neto uvoznica oljnic.

20. V zvezi s svetovnim trgom sladkorja je bilo leto 2003/2004 ponovno leto presežkov, v katerem je proizvodnja presegla porabo. Brazilski kmetje, ki proizvajajo sladkor in so največji proizvajalci na svetu, so ponovno dosegli rekordno stopnjo proizvodnje. V EU je območje sladkorne pese nadaljevalo svoj dolgoročni trend upada in v letu 2003/2004 je bila proizvodnja znatno manjša kot prejšnje leto. Manjša proizvodnja je vplivala na proizvodnjo sladkorja „C“, ki ni omejen s kvotami in ga je treba izvoziti brez izvoznih subvencij ali prenesti v naslednjo obdobje.

21. Komisija je predlagala reformo ureditve trga za sladkor in septembra 2003 objavila analizo treh možnosti v zvezi s prihodnostjo ureditve. Leta 2004 so bile te možnosti natančno obravnavane z državami članicami in glavnimi zainteresiranimi stranmi. Julija 2004 je Komisija objavila Sporočilo Svetu in Evropskemu parlamentu, ki je vsebovalo predloge v zvezi s prihodnostjo skupne ureditve trga za sladkor. Bistvo predloga je znatno zmanjšanje cene sladkorne pese, ki bi bilo delno izravnano z neposrednimi plačili.

22. Evropska unija je glavna proizvajalka oljčnega olja na svetu in pokriva okoli tri četrtine svetovne zaloge. Drugi del reforme skupne kmetijske politike, ki je bila sprejeta aprila 2004, predvideva reformo tega sektorja. Najmanj 60 % povprečnih plačil, povezanih s proizvodnjo, ki so bila prejeta v obdobju 2000–2002, bo preoblikovanih v upravičenost do prejemkov v shemi enotnega plačila. Kmetije z nasadi oliv, ki so manjše od 0,3 hektara, bodo prejele vsa svoja plačila, povezana s proizvodnjo, da se poenostavijo postopki za manjše kmete in zagotovi stabilen prihodek.

23. Leta 2003 je Komisija začela poenostavljati pravila v zvezi s svežim sadjem in zelenjavo. Delo je nadaljevala leta 2004.

24. V EU zraste le mali delež banan , ki jih EU porabi, preostale pa uvozi iz afriških, karibskih in pacifiških držav (države AKP) ter različnih tretjih držav, predvsem iz Srednje in Južne Amerike. Leta 2004 je bila zaradi pristopa desetih novih držav članic v obdobju od 1. maja do 31. decembra na voljo dodatna količina za uvoz v te države.

25. EU je največja izvoznica vina na svetu. Glavni trgi so Združene države, Švica, Kanada in Japonska. Leta 2004 je bila vrednost izvoza v regiji 5 milijard EUR. Komisija je leta 2004 v zvezi z ureditvijo skupnega trga za vino sprejela več ukrepov, da bi se upoštevale razmere v desetih novih državah članicah. Za tržno leto 2004/2005 je prav tako določila okvirno dodelitev finančnih sredstev za prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov.

3.2. Proizvodi živalskega izvora

26. EU je druga največja proizvajalka mleka na svetu, večja je le Indija, ki proizvaja predvsem bivolje mleko. Združene države so na tretjem mestu. Leta 2004 se je število krav molznic zmanjšalo za približno polovico milijona, in sicer na 24 milijonov. Povprečno število krav na kmetijo za proizvodnjo mleka v EU se je povečalo na 37. V EU-15 so največje kmetije za proizvodnjo mleka v Združenem kraljestvu (povprečno število krav je 110), najmanjše pa v Avstriji (10 krav).

27. EU je tretja največja proizvajalka govedine na svetu (za Združenimi državami in Brazilijo). Od leta 2003 je neto uvoznica govedine; izvaža jo predvsem v Rusijo in uvaža predvsem iz Južne Amerike. V prvih devetih mesecih leta 2004 je skupen uvoz govedine znašal okoli pol milijona tone, pri čemer je bilo opaženo povečanje ravni uvoza s polno dajatvijo. To kaže na veliko konkurenčnost nekaterih dobaviteljev govedine.

28. Trg ovčjega in kozjega mesa je bil zadovoljiv do izbruha bolezni modrikastega jezika na jugu Iberskega polotoka oktobra 2004, potem pa so cene padle. EU je druga največja proizvajalka svinjskega mesa na svetu, na prvem mestu pa je Kitajska. Leta 2004 so bile cene v EU za prašičerejce nestabilne in so leto zaključile na zelo nizki ravni. Vseeno se je pričakovalo, da se bodo cene leta 2004 povečale.

29. V približno zadnjih šestih letih se je v svetu znatno povečala proizvodnja perutninskega mesa . Od leta 1998 se je vsako leto povečala za 20 %. Vseeno je bilo povečanje v EU mnogo počasnejše, okoli 3 % na leto. Leta 2000 se je proizvodnja v EU dejansko zmanjšala zaradi izbruha ptičje gripe v Italiji. Drug upad proizvodnje je bil leta 2003, ko je ptičja gripa izbruhnila v Belgiji in na Nizozemskem. Pričakovalo se je, da se bo proizvodnja leta 2004 povečala.

4. Kmetijska monetarna ureditev

30. Kmetijski monetarni ukrepi, sprejeti leta 2004, so bili omejeni na določanje deviznih tečajev, ki jih je treba uporabljati za neposredne pomoči v državah članicah, ki niso sprejele eura.

5. Razvoj podeželja leta 2004

31. V obdobju 2000–2006 je načrtovanje razvoja podeželja sestavljeno iz: 68 programov za razvoj podeželja – PRP – (sofinanciral jih je Jamstveni oddelek EKUJS), 69 regionalnih programov iz Cilja 1 z ukrepi za razvoj podeželja (sofinanciral jih je Usmerjevalni oddelek EKUJS) in 20 programov za regije iz Cilja 2 z ukrepi za razvoj podeželja (sofinanciral jih je Jamstveni oddelek EKUJS).

32. Leta 2004 so izdatki Skupnosti za razvoj podeželja znašali približno 8 milijard EUR. Jamstveni oddelek EKUJS je zagotovil okoli 5 milijard EUR (od oktobra 2003 do oktobra 2004), Usmerjevalni oddelek EKUJS pa približno 3 milijarde EUR (v koledarskem letu 2004). Leta 2004 je Komisija odobrila spremembe 52 programov za razvoj podeželja. V zvezi s programi LEADER+, ki so bili predhodno sprejeti, je bilo konec decembra 2004 izbranih 892 od 938 lokalnih akcijskih skupin.

6. Okolje in gozdovi

33. Leta 2004 je Komisija določila vsebino projekta IRENA[1] in predstavila analitski okvir, ki je vključeval določitev niza 35 kmetijsko-okoljskih kazalnikov. Komisija je nadaljevala z izvajanjem „akcijskega načrta biotske raznovrstnosti za kmetijstvo“[2]. Maja 2004 je bila sprejeta uredba Sveta[3], ki je uvedla nov večletni program Skupnosti za ohranjanje, karakterizacijo, zbiranje in uporabo genskih virov v kmetijstvu. Več držav članic je Komisijo obvestilo o ukrepih, ki so jih uvedle v zvezi s sočasnim obstojem genetsko spremenjenih rastlin pri konvencionalnem in ekološkem kmetovanju. Komisija je ta obvestila ocenila v skladu z načeli iz Priporočila iz leta 2003[4].

34. V zvezi z zaščito gozdov pred onesnaženostjo zraka[5] in požari[6] je Komisija nadaljevala z upravljanjem projektov in nacionalnih programov iz let 2000, 2001 in 2002. V okviru evropske informacijske in komunikacijske platforme za gozdarstvo je izdelala pripravljalni ukrep. Z njim je poskušala olajšati dostop do virov informacij v zvezi z gozdarstvom in zbirk podatkov v EU ter njihovo uporabo. Delo se je nadaljevalo s pripravo poročila o izvajanju gozdarske strategije EU.

7. Financiranje SKUPNE KMETIJSKE POLITIKE LETA 2004

35. Izdatki za skupno kmetijsko politiko upoštevajo finančne perspektive, sprejete na vrhu v Berlinu leta 1999, kot so bile prilagojene na vrhu v Københavnu konec leta 2002, in upoštevajo finančne posledice širitve EU.

36. Od celotnih odobritev za prevzem obveznosti 111 300 milijonov EUR, vključenih v splošni proračun, je bil znesek 46 781,4 milijona (tj. 42 %) dodeljen Jamstvenemu oddelku. Leta 2003 so obveznosti Jamstvenega oddelka EKUJS znašale 45 % obveznosti splošnega proračuna. Izdatki Jamstvenega oddelka EKUJS so leta 2003 vključevali: izvozna nadomestila (3 730 milijonov EUR); javno in zasebno skladiščenje (930 milijonov EUR); neposredne pomoči[7] (29 690 milijonov EUR); druge posege v zvezi s skupno ureditvijo trga (5 410 milijonov EUR); in druge izdatke, predvsem za razvoj podeželja (4 710 milijonov EUR). Neposredna plačila kmetom so tako vsebovala največ finančnih sredstev.

37. Usmerjevalni oddelek EKUJS, ki financira programe za razvoj podeželja, podpore v obdobju 2000–2006 ni zmanjšal. Dejansko ukrepe, namenjene za kmetijske strukture in razširitev podeželja, ki jih je do leta 1999 financiral Usmerjevalni oddelek EKUJS, zdaj financira Jamstveni oddelek EKUJS.

38. Ocena: Na področju tržne politike je bila zaključena ocena skupne ureditve trga tobaka in oljčnega olja. Za vinski sektor je bila podpisana pogodba; za banane je bil objavljen javni razpis, pripravljalno delo na področju svinjine, jajc in perutnine ter okoljskih vplivov skupne ureditve trga v zvezi s trajnimi nasadi pa je napredovalo. Na področju politike razvoja podeželja je bila zaključena študija o vključevanju inovacij Leader, ki se je začela leta 2003.

8. Širitev

39. Pristopna pogodba desetih držav pristopnic je začela veljati 1. maja 2004. Uredba[8], ki prilagaja besedilo reforme skupne kmetijske politike tako, da se upošteva širitev, in Sklep[9], ki prilagaja Akt o pristopu tako, da se upošteva reforme skupne kmetijske politike, sta bila sprejeta 22. marca 2004. Pogajanja z Bolgarijo in Romunijo o vseh poglavjih so se končala decembra 2004. Komisija je nadalje spremljala, ali sta državi izpolnjevali obveznosti iz pogajanj. Generalni direktorat za kmetijstvo je tesno sodeloval z Generalnim direktoratom za širitev EU pri pripravi študije o vplivu pristopa Turčije in sestavil osnutek poglavja o kmetijstvu. V zvezi z Mnenjem Komisije o prošnji za pristop Hrvaške je bil narejen bistven napredek. Mnenje je bilo sprejeto 20. aprila 2004.

40. Osem od desetih držav upravičenk Posebnega pristopnega programa za kmetijstvo in razvoj podeželja (SAPARD) je 1. maja 2004 postalo država članica. Komisija je sprejela različne določbe za lajšanje prehoda med SAPARD in programskimi instrumenti za razvoj podeželja, ki so na voljo novim državam članicam. Od konca decembra 2004 je Agencija SAPARD upravičenkam dodelila sredstva v višini 2 215 milijonov EUR (kumulativni znesek prispevka EU).

9. MEDNARODNI ODNOSI

9.1. Mednarodne organizacije in sporazumi

41. EU je nadalje sodelovala na različnih srečanjih mednarodnih organizacij. Delo v Svetovni trgovinski organizaciji (STO) se je po neuspešnem ministrskem srečanju v Cancunu septembra 2003 nadaljevalo spomladi 2004 in julija je bil po uspešnih trgovinskih pogovorih sklenjen dogovorjeni okvir.

42. EU se je prav tako udeleževala srečanj Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD). Leta 2004 so potekale poglobljene razprave o izkrivljanju trgovine s stalnimi študijami o zmanjšanju vpliva subvencij, povezanih s proizvodnjo, na trgovino s kmetijskimi pridelki (de-coupling) ter vplivu podpore, povezane s tveganjem, na odločitve o proizvodnji.

43. Po zaključku pogajanj leta 2004 bo Mednarodni sporazum o oljčnem olju in namiznih oljkah nadomestil nov sporazum. Aprila 2004 je Svet sprejel akcijski načrt EU, katerega cilj je pomagati državam v razvoju v boju proti čezmerni odvisnosti od izvoza kmetijskih proizvodov.

9.2. Dvostranski in regionalni trgovinski odnosi

44. V zvezi s pogajanji leta 2004 o sporazumih o gospodarskem partnerstvu je Komisija izdelala časovni načrt pogajanj za šest regij območja v razvoju, ki so bile vključene v sporazume. Nadaljevale so se razprave o odprtih vprašanjih sporazuma med EU in Južno Afriko v zvezi z vinom in žganimi pijačami.

45. Po ratifikaciji v vseh državah Evropskega gospodarskega prostora, vključno z novimi državami članicami EU, je bil spremenjen Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru, da bi se upoštevala širitev EU. Oktobra je Svet pooblastil Komisijo, da nadaljuje dvostranska pogajanja z Islandijo o kmetijstvu. Z Norveško je bil sprejet dogovor o nadaljevanju dvostranskih trgovinskih pogajanj o kmetijstvu leta 2005. S Švico so potekali intenzivni pogovori in drugi paket dvostranskih pogajanj je bil zaključen.

46. Komisija se je pogovarjala z več azijskimi državami o dostopu do trga. EU je v Indijo poslala nadzorno skupino, da oceni informacije, prejete v okviru prošnje za odobritev več agencij, akreditiranih za izvoz ekološke hrane. V okviru Barcelonskega procesa so bili z vsemi sredozemskimi državami sklenjeni pridružitveni sporazumi. Pogajanja s Svetom za sodelovanje v Zalivu o kmetijskem delu prihodnjega sporazuma o prosti trgovini so bila začasno zaključena.

47. V okviru zadevnih evropskih sporazumov so bila zaključena pogajanja z Romunijo in Bolgarijo, da bi se upoštevala širitev in zagotovile dodatne trgovinske koncesije na področju kmetijstva. Izvajanje nove ureditve je bilo predvideno na začetku leta 2005. Z Mercosurom so potekala intenzivna pogajanja, da bi se pridružitveni sporazum sklenil do oktobra 2004. Ta rok vseeno ni bil dosežen in pogajanja so se nadaljevala leta 2005. Odnosi z Rusko federacijo so bili dobri kar zadeva sprejetje sporazuma iz aprila o ruskem predlogu v zvezi z dostopom do trga v okviru njenega pristopa v STO.

48. Z ZDA so potekala intenzivna pogajanja o celovitem sporazumu o vinu. Nadaljevala so se leta 2005.

[1] IRENA je akronim za „Poročilo o kazalnikih vključevanja okoljskih vprašanj v kmetijsko politiko (Indicators Report on the integration of Environmental concerns into Agriculture policy)“.

[2] COM(2001) 162 konč., del III.

[3] Uredba Sveta (ES) št. 870/2004.

[4] Priporočilo Komisije 2003/556/ES (UL L 189, 29.7.2003, str. 36).

[5] Uredba Sveta št. 3528/86 (UL L 326, 21.11.1986, str. 2–4; posebna izdaja v švedščini in finščini, poglavje 3 dela 22, str. 59).

[6] Uredba Sveta (EGS) št. 2158/92 (UL L 217, 31.7.1992, str. 3; posebna izdaja v švedščini in finščini, poglavje 3 dela 44, str. 3).

[7] Neposredna plačila, kot so opredeljena v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1259/1999, 17.5.1999 (UL L 160, 26.6.1999, str. 113).

[8] Uredba Sveta (ES) št. 583/2004 (UL L 91, 30.3.2004, str. 1).

[9] Sklep Sveta 2004/281/ES (UL L 93, 30.3.2004, str. 1).