ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.1.2

Odbor poziva Unijo in države članice, naj izpolnijo svoje dosedanje obveznosti v zvezi s premestitvijo in preselitvijo v okviru sklepov Sveta, sprejetih julija in septembra 2015, pri tem močneje upoštevajo omejene zmogljivosti za sprejem države članice, kot je Grčija, in okrepijo prizadevanja za vzpostavitev solidarnega okvira EU za preselitev in skupnega evropskega azilnega sistema. Glede na to, da po podatkih UNHCR po vsem svetu mednarodno zaščito išče 65,3 milijona ljudi, EESO priporoča, da se pokaže večja angažiranost in se letno preseli mnogo več kot 20 000 oseb, ki potrebujejo pomoč.
1.4

Vendar pa ima EESO velike pomisleke v zvezi z novo možnostjo, ki jo operaterjem ponuja predlog uredbe, in sicer da bi se pogajali o inovativnih veleprodajnih cenovnih shemah izven reguliranih cen (cenovnih kapic) in da te ne bi bile neposredno vezane na dejansko porabljene količine. Komercialna pogajanja na podlagi pavšalnih plačil, vnaprejšnjih obveznosti ali zmogljivosti bi lahko povzročila, da bi se veliki operaterji in tisti, ki bi lahko izkoristili omrežje, ki pokriva celotno državo, kartelno dogovarjali in zlorabljali prevladujoč položaj na škodo manjših operaterjev in operaterjev navideznih mobilnih omrežij, kar bi le še okrepilo obstoječe oligopole in dvostranske sporazume o gostovanju, ki so po mnenju Komisije razlog za trenutne pomanjkljivosti trga.
4.20

Prisilna razseljenost postaja vse bolj mestno vprašanje in ni omejeno na taborišča. V zvezi s tem je treba spremeniti dojemanje javnosti in donatorjev. Jasno je, da se mora to odražati v mešanici politik, ki se uporabljajo pri premiku k razvojno usmerjenemu pristopu, in sicer pri načrtovanju in vprašanjih, kot so stanovanja, prevoz, zdravje in izobraževanje.
4.5.2

Čeprav je glavni cilj sporočila Komisije opredeliti prednostna področja za standardizacijo IKT in z njo povezane dejavnosti, bosta njegovo izvajanje in uporaba v praksi neposredno ali posredno vplivala tudi na področja, kot so: — pravice potrošnikov, — dejavnosti malih in srednjih podjetij (MSP), — zaposlovanje in varnost zaposlitve, — delovni čas in pogoji, — možnosti dostopa do IKT za ljudi s posebnimi potrebami, — varstvo okolja, — različna druga vprašanja, povezana s socialno razsežnostjo.
2.3

Kodifikacija je potrebna zaradi poenostavitve, jasnosti in preglednosti prava Unije, da bi postalo dostopnejše in bolj razumljivo državljanom, s čimer bi slednji dobili nove priložnosti in možnost uveljavljanja posebnih pravic, ki jim jih to pravo podeljuje.
3.7.4

EESO pri tem ETSI tudi poziva, naj izboljša kakovost in preglednost zbirke podatkov, v kateri so zbrane izjave o pravicah intelektualne lastnine. To je bistveno za zagotovitev določene mere predvidljivosti za uporabnike patenta, ki je bistveni del standarda, ter za pomiritev zaskrbljenosti inovativnih MSP glede stroškov in postopka pogajanj v zvezi s podelitvijo omenjenih licenc.
2.3

Ključni elementi predloga Komisije: — večja dostopnost oznake „gnojilo ES“ (7) in ustvarjanje harmoniziranih in enakih konkurenčnih pogojev za najbolj inovativna in trajnostna gnojila, vključno z gnojili, proizvedenimi iz organskih materialov (tudi iz bioloških odpadkov in živalskih stranskih proizvodov) ali sekundarnih surovin. Med gnojilne proizvode z oznako CE bodo spadali tudi proizvodi, s katerimi naj bi se izboljšala učinkovitost rastlinskih prehranjevalnih procesov, kot so agrarni dodatki in rastlinski biostimulanti (8), — zagotovitev, da so proizvodi, dani na trg, varni in visoko kakovostni, z uporabo ustreznega sistema nadzora, označevanja in sledljivosti, ki bo vključeval proizvajalce, uvoznike, distributerje in gospodarske subjekte (9) in v katerem bo posodobljen postopek ugotavljanja skladnosti in nadzora trga v skladu z „novim zakonodajnim okvirom“ za zakonodajo o proizvodih. Proizvajalci se bodo še vedno lahko odločali, ali bodo ravnali v skladu z novimi harmoniziranimi zahtevami ali nacionalnimi pravili (10), — določitev mejnih vrednosti za težke kovine (zlasti kadmij (11)) in kontaminante v gnojilnih proizvodih, da se spodbudijo naložbe v bolj trajnostna gnojila.
4.1

Nizozemsko predsedstvo je želelo vedeti, kakšne so bile izkušnje pri vključevanju v prejšnjih krizah, ki so povzročile obsežno gibanje beguncev. EESO je ugotovil, da sedanje begunske krize ni mogoče primerjati s preteklimi zaradi števila ljudi, ki se selijo (leta 2015 je meje EU prek Grčije prestopilo več kot 900 000 migrantov), in hitrosti razvoja krize, zaradi česar se je povečala negotovost med lokalnim prebivalstvom. Če na primer pogledamo razmere v Avstriji, kamor je v začetku devetdesetih let 20. stoletja prišlo okoli 90 000 beguncev, ki so bežali pred vojno v nekdanji Jugoslaviji, so razlike precej očitne: veliko ljudi iz Bosne je imelo sorodnike v Avstriji ali pa so že delali tam. Kvalifikacije, ki so jih pridobili v državi izvora, so bile dragocene za avstrijska podjetja, ženske pa so bile vajene vključevanja na trg dela. S tem so se povečali družinski dohodki, družine pa so bile mobilnejše, kar je preprečilo nastajanje posebnih območij ter omogočilo boljše socialno mešanje v šolah in na trgu dela.
4.3.6

Izobraževanje je ključno za gospodarsko rast in razvoj držav članic v prihodnosti ter za povečanje konkurenčnosti EU v primerjavi z drugimi trgi po svetu. Pomanjkanje visoko usposobljenih delavcev ima v vseh državah članicah zelo močne negativne učinke. Poleg tega je vrzel med ponudbo in povpraševanjem v nekaterih sektorjih (inženiring, visoke tehnologije, telekomunikacije itd.) še posebej velika. EESO meni, da bo vedno večja vrzel med stanjem na trgu dela in stanjem v izobraževalnem sistemu v naslednjih 10 do 15 letih povzročila specifične strukturne ovire za proizvodnjo. EESO priporoča, naj bodo finančna sredstva za izobraževanje bolj osredotočena na povečanje privlačnosti in kakovosti poklicnega izobraževanja/usposabljanja in naj se izvedejo reforme, da se bo izobraževanje učinkoviteje odzivalo na potrebe trga dela in na potrebe držav članic po različnih poklicih, disciplinah, sektorjih in industrijah. Komisija bi morala več vlagati tudi v izobraževanje odraslih, saj so največja skupina brezposelnih in zaposlenih, zato potrebujejo najnovejše spretnosti in si morajo posodabljati znanje, še posebej na področju novih tehnologij.
4.4.1

Komisija navaja tudi kolektivne sisteme in pobude, ki „se vse pogosteje pojavljajo v številnih državah članicah. Vedno več odjemalcev se vključi v kolektivno lastno proizvodnjo in sheme sodelovanja za boljše upravljanje porabe energije. Ta novost s strani odjemalcev je privedla tudi do novosti za odjemalce in odpira nove poslovne modele. Nastajajo podjetja za energetske storitve, povezovalci, borzni posredniki, podjetja za ravnanje s podatki, druge posredniške družbe in tudi potrošniške organizacije, da bi pomagale odjemalcem do najugodnejše energije in jih razbremenile administrativnih postopkov in zapletenega poizvedovanja. S tem se odpirajo tudi nove možnosti za lokalne skupnosti ter organe, katerih regionalne in lokalne pobude na področju energije lahko zagotovijo dragoceno povezavo med nosilci odločanja, državljani in inovatorji na lokalni ravni“ (14).
SL Uradni list Evropske unije C 332/81

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1236/2010 Evropskega parlamenta in Sveta o sistemu nadzora in izvrševanja, ki se uporablja na območju Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju v ribištvu severovzhodnega Atlantika

(COM(2015) 121 final – 2015/0063 COD)

(2015/C 332/10)

Evropski parlament in Svet sta 25. marca 2015 oziroma 23. marca 2015 sklenila, da v skladu s členom 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1236/2010 Evropskega parlamenta in Sveta o sistemu nadzora in izvrševanja, ki se uporablja na območju Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju v ribištvu severovzhodnega Atlantika

(COM(2015) 121 final – 2015/0063 COD)

Odbor je to vprašanje že obravnaval v mnenju o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi posebnih pogojev za ribolov globokomorskih staležev v severovzhodnem Atlantiku in določb o ribolovu v mednarodnih vodah severovzhodnega Atlantika ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2347/2002, ki ga je sprejel 13. februarja 2013 (1), ter v mnenju o akcijskem načrtu za pomorsko strategijo na atlantskem območju – doseganje pametne, trajnostne in vključujoče rasti, ki ga je sprejel 18. septembra 2013 (2). Zato je na 508. plenarnem zasedanju 27. in 28. maja 2015 (seja z dne 27. maja) s 173 glasovi za in 10 vzdržanimi glasovi sklenil, da o tej temi ne bo pripravil novega mnenja, saj zagovarja enako stališče kot v zgoraj navedenih dokumentih.

V Bruslju, 27. maja 2015 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Henri MALOSSE

(1) UL C 133, 9.5.2013, str. 41.

(2) UL C 341, 21.11.2013, str. 77.
4.10

Birokratske postopke je treba skrajšati. Na podlagi revizijskih priporočil bi bilo treba programe usmeriti na spremljanje pridobljenih rezultatov in ne toliko na način njihovega uresničevanja z uporabo zapletenih upravnih postopkov, ki zahtevajo ogromne in potratne javne ali zasebne strukture. Birokracija je resnična ovira za udeležbo številnih podjetnikov in za učinkovito javno upravo. Poenostavitev in poenotenje postopkov, pravil in obrazcev nista samo mogoča, temveč tudi zaželena.
4.4

Strategije donatorjev in njihove prioritete glede financiranja so do neke mere vplivale na področja, na katerih so dejavne albanske organizacije civilne družbe. Sprva so bile organizacije civilne družbene uspešnejše pri zagotavljanju storitev ranljivim skupinam, pri izobraževanju ter zavzemanju za človekove pravice in pravice žensk, v zadnjih letih pa vidneje in učinkoviteje posvečajo pozornost zagovorništvu prek državljanskih skupin, raziskovalno-svetovalnih skupin in organizacij za človekove pravice na področjih, kot so trgovina z ljudmi, zaporniški sistem, okolje, otrokove pravice, socialna vključenost in odpravljanje revščine, nasilje v družini, vključevanje mladih in pravice LGBT. Treba je še naprej podpirati aktivno in strokovno sodelovanje organizacij civilne družbe pri spremljanju obveznosti države na ključnih področjih za pristop k EU, kot so reforma pravosodja, reforma javne uprave, upravljanje javnih financ in transparentno javno financiranje, tudi prek zagotavljanja pomoči EU tej državi.
Treba je opozoriti, da sta spoštovanje temeljnih pravic in temeljne svoboščine na spletu razlog za zavrnitev predloga trgovinskega sporazuma za boj proti ponarejanju (ACTA) v Evropi ter osnutkov zakonov o preprečevanju piratstva na spletu (angl. Stop Online Piracy Act – SOPA) in o zaščiti intelektualne lastnine (angl. Preventing Real Online Threats to Economic Creativity and Theft of Intellectual Property Act – PIPA) v ZDA. Iz teh neuspehov je razvidno, kako težko je uskladiti spoštovanje pravic intelektualne lastnine z javnim mnenjem. V nekaterih sektorjih javnega mnenja ponarejanja in piratstva tako ne obravnavajo kot kaznivi dejanji, oziroma se ne zavedajo gospodarskih posledic, povezanih s kršitvami pravic intelektualne lastnine.

Zato je treba bolje razložiti, kakšni so cilji EU in kakšne so posledice kršitev pravic intelektualne lastnine v tretjih državah, ter pojasniti, kako si EU prizadeva za krepitev uveljavljanja teh pravic v tretjih državah, s čimer naj bi ustvarili okolje, ki bo naklonjeno zaščiti pravic izumiteljev.
SL Uradni list Evropske unije C 230/127

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih, ki jih Unija lahko uvede na podlagi poročila, ki ga sprejme Organ STO za reševanje sporov v zvezi s protidampinškimi in protisubvencijskimi zadevami (kodificirano besedilo)

(COM(2014) 317 final – 2014/0163 (COD))

(2015/C 230/28)

Evropski parlament je 20. oktobra 2014 sklenil, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih, ki jih Unija lahko uvede na podlagi poročila, ki ga sprejme Organ STO za reševanje sporov v zvezi s protidampinškimi in protisubvencijskimi zadevami (kodificirano besedilo)

COM(2014) 317 final – 2014/0163 (COD).

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja z dne 10. decembra) s 148 glasovi za, 3 glasovi proti in 6 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
4.3.6

Komisija v analizi poudarja, da so na evropski ravni že na voljo obsežni organizacijski in finančni viri. Z njimi se je mogoče – in treba – izogniti podvajanju in odvečnim ukrepom pri upravljanju, usklajevanju in izvajanju strategij ter tako precej prihraniti. Sedanje znanje in prakso je treba še izpopolniti.
7.1

Odbor z zadovoljstvom ugotavlja, da so se začela pogajanja o čezatlantskem sporazumu o partnerstvu za trgovino in naložbe z ZDA in sporazumu o prosti trgovini z Japonsko ter da potekajo dialogi na visoki ravni s predstavniki nekaterih organov za konkurenco iz tretjih držav. Poleg tega poudarja pomen podpisa sporazuma o sodelovanju s Švico, ki omogoča izmenjavo informacij med organi za konkurenco in ki bo lahko olajšal nekatere sedanje in prihodnje postopke preiskav.
3.5

Ključ do uspeha teh šolskih shem so učitelji, ki se k sreči vse bolj zanimajo in zavzemajo zanje. Posebna motivacija zanje je lahko dodatna podpora shem s pomočjo nacionalnih doplačil ali sponzorjev in podpornih društev civilne družbe. Slednja so zaželena prav na socialno ogroženih območjih. Zato EESO podpira pilotne projekte Evropske komisije za socialno šibke in ranljive skupine.
2.3

Vendar so se v sedanjem zakonodajnem okviru EU, ki se nanaša na viseče mreže, pokazale pomanjkljivosti, saj je obstoječa pravila lahko zaobiti. Ker ni pravil EU o značilnostih orodja (npr. največji velikosti mrežnega očesa, debelini vrvi, razmerju obešanja itd.) in njegovi uporabi (npr. največji razdalji od obale, času nastavljanja, ribolovni sezoni) ter ker je na krovu mogoče imeti drugo ribolovno orodje, lahko ribiči nezakonito uporabljajo viseče mreže za ribolov na vrste, ki jih je prepovedano loviti s tem orodjem, in izjavljajo, na primer, da so jih ulovili z drugim orodjem (kot so parangali). Sodelovanje ribičev zlahka pripelje do uporabe ribolovnega orodja, ki je veliko daljše od 2,5 km.
3.10

Vsi udeleženci bi morali tovrstne temeljne spremembe ustrezno upoštevati in pri tem posebno pozornost nameniti ranljivim skupinam. V različnih državah članicah so socialni partnerji in država tekom let razvili ciljne programe. EESO med drugim opozarja na naslednje primere: — danski model trga dela, poznan kot prožna varnost. Po začetnih težavah in kritiki je bilo vzpostavljeno ustrezno ravnovesje med stroški in produktivnostjo tega modela, ki združuje prožni trg dela in socialno državo (12) ter med drugim vključuje okrepljeno spremljanje trga dela, delo s skrajšanim delovnim časom, kroženje na delovnih mestih, inovativne inkubatorje in sistem poklicnega izobraževanja; — nemški dualni sistem izobraževanja, pri katerem sodelujejo podjetja in vključuje proaktivno politiko izobraževanja in vajeništva; — švedski program Knowledge Lift, ki je bil v preteklosti namenjen izboljšanju kvalifikacij nizkokvalificiranih delavcev v srednjekvalificirane delavce, njegova ciljna skupina pa so bile osebe, stare od 25–55 let.
SL Uradni list Evropske unije C 226/69

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 89/608/EGS, 90/425/EGS in 91/496/EGS glede sklicevanja na zootehniško zakonodajo

(COM(2014) 4 final – 2014/0033 COD)

2014/C 226/14

Evropski parlament in Svet sta 25. februarja 2014 oziroma 19. marca 2014 sklenila, da v skladu s členoma 42 in 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 89/608/EGS, 90/425/EGS in 91/496/EGS glede sklicevanja na zootehniško zakonodajo

COM(2014) 4 final – 2014/0033 COD.

Odbor je to vprašanje že obravnaval v mnenju CES4014-2013_00_00_TRA_AC, sprejetem 16. oktobra 2013 (1), in mnenju CES 1331/88, sprejetem 14. decembra 1988 (2), zato je na 497. plenarnem zasedanju 25. in 26. marca 2014 (seja z dne 25. marca) s 139 glasovi za, 3 glasovi proti in 17 vzdržanimi glasovi sklenil, da o tem ne bo pripravil novega mnenja, saj zagovarja enako stališče kot v zgoraj navedenih mnenjih.

V Bruslju, 25. marca 2014 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Henri MALOSSE

(1) Mnenje EESO (NAT/611) o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi ter pravil o zdravstvenem varstvu živali, dobrobiti živali, zdravstvenem varstvu rastlin, rastlinskem razmnoževalnem materialu in fitofarmacevtskih sredstvih, ter o spremembi uredb (ES) št. 999/2001, 1829/2003, 1831/2003, 1/2005, 396/2005, 834/2007, 1099/2009, 1069/2009 in 1107/2009, uredb (EU) št. 1151/2012 in [….]/2013 ter direktiv 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES, 2008/120/ES in 2009/128/ES (uredba o uradnem nadzoru) in o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določbah za upravljanje odhodkov v zvezi s prehransko verigo, zdravjem in dobrobitjo živali ter v zvezi z zdravjem rastlin in rastlinskim razmnoževalnim materialom, spremembi direktiv Sveta 98/56/ES, 2000/29/ES in 2008/90/ES, uredb (ES) št. 178/2002, (ES) št. 882/2004 in (ES) št. 396/2005, Direktive 2009/128/ES in Uredbe (ES) št. 1107/2009 ter razveljavitvi sklepov Sveta 66/399/EGS in 76/894/EGS ter Odločbe Sveta 2009/470/ES, UL 2014/C 67/34, 6.3.2014, str. 166.

(2) Mnenje ESO (AGR/326) o predlogu uredbe Sveta (EGS) o veterinarskih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti, predlogu uredbe Sveta (EGS) o okrepitvi nadzora nad izvajanjem veterinarskih predpisov in predlogu uredbe Sveta (EGS) o spremembi Uredbe (EGS) št. 1468/81 o vzajemni pomoči med upravnimi organi držav članic in sodelovanju med njimi in Komisijo za zagotovitev pravilnega izvajanja carinskih ali kmetijskih predpisov,UL 1989/C 56, 6.3.1989, str. 20 (ni na voljo v slovenščini).
2.3

Cilj predloga je vzpostaviti okvir za ukrepanje, namenjen preprečevanju, čim večjemu omejevanju ter ublažitvi škodljivih vplivov ITV na biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve. Poleg tega bo poskušal omejiti družbeno in gospodarsko škodo. To bo doseženo z ukrepi za zagotovitev usklajenega ukrepanja, osredotočenjem virov na prednostne vrste in povečevanjem preventivnih ukrepov, ki bodo skladni s pristopom iz Konvencije o biološki raznovrstnosti in ureditvama Unije na področju zdravja rastlin in živali. Praktično si predlog prizadeva doseči te cilje z ukrepi, ki obravnavajo namerni vnos ITV v Unijo in njihov namerni izpust v okolje, nenamerni vnos in izpust ITV, potrebo po vzpostavitvi sistema zgodnjega obveščanja in hitrega odzivanja ter potrebo po obvladovanju širjenja ITV po Uniji.
3.5

EESO meni, da visoko usposobljena in izobražena delovna sila predstavlja konkurenčne prednosti, ki presegajo koristi za posameznega delavca ali podjetje. Zato so državni posegi na trg za dopolnitev zasebne ponudbe upravičeni. Ker so MSP pomembni neto ustvarjalci delovnih mest in gonilo gospodarske rasti, se naložbe v pripravništva v malih podjetjih lahko upravičijo z argumentom, da bi z njimi odpravili nedelovanje trga, do katerega je prišlo zaradi zunanjih učinkov in javnih dobrin (kot so neskladja med ponudbo znanj in spretnosti, pridobljenih med izobraževanjem, ter povpraševanjem na trgu dela): tako bi manjša podjetja lahko v večji meri prispevala k splošni gospodarski rasti in blaginji celotne družbe (4).
3.2

Namen predloga o "vrsti zakonodajnih aktov" je skupinska prilagoditev 160 zakonodajnih aktov (uredb, direktiv in odločb), uvrščenih v okvir regulativnega postopka s pregledom, postopku prenosa pooblastila. Ti akti so z 11 različnih področij: — komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija; — zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje; — podnebni ukrepi; — energija; — podjetništvo in industrija; — okolje; — statistika; — notranji trg in storitve; — mobilnost in promet; — zdravje in potrošniki; — obdavčenje in carinska unija.
2.2

Poudariti je treba, da obstaja več oblik partnerstev za raziskave in inovacije: — institucionalna javno-zasebna partnerstva v smislu člena 187 PDEU (prejšnji člen 171 PES) o avtonomnih skupnih podjetjih: inovativna zdravila, gorivne celice in vodik, čisto nebo, industrija s pretežno rabo biomase, elektronske komponente in sistemi, upravljanje letalskega prometa; — pogodbena javno-zasebna partnerstva, ustanovljena na podlagi sporazuma (memoranduma o soglasju), ki določa strateške cilje, okvirni proračun in mehanizem posvetovanja: tovarne prihodnosti, energijsko učinkovite stavbe, zelena vozila, internet prihodnosti, trajnostna predelovalna industrija, robotika, fotonika in visoko zmogljivo računalništvo; — evropske tehnološke platforme, ki prispevajo k opredelitvi evropskih partnerstev za inovacije, evropske tehnološke pobude, javno-zasebna in javno-javna partnerstva, mreže evropskega raziskovalnega prostora (ERA-NET) ter skupnost znanja in inovacij; — javno-javna partnerstva (P2P) v smislu člena 185 PDEU, ki vključujejo sodelovanje v skupnih programih med državami članicami in EU, ki se financira iz naslova Obzorje 2020: sodelovanje na področju zdravja za razvoj, meroslovje, MSP, pomoč pri aktivnem življenju; — evropsko partnerstvo za inovacije (EIP), uvedeno z vodilno pobudo Unija inovacij strategije Evropa 2020: skupna platforma za sodelovanje pod vodstvom usmerjevalne skupine, ki ji predseduje evropski komisar, pristojen za zadevno področje. Obstajajo že tri takšna partnerstva za surovine, kmetijsko proizvodnjo in trajnost ter aktivno in zdravo staranje; — skupnosti znanja in inovacij (KIC), vzpostavljene v okviru Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo, mreže odličnosti, nastale ob partnerstvih, ki povezujejo različne sektorje: izobraževanje, tehnologijo, raziskave, industrijo in podjetništvo. Obstajajo že tri skupnosti znanja in inovacije: Climate-KIC, KIC InnoEnergy, EIT ICT Labs. Tematska področja: proizvodnja, prehrana v prihodnosti, inovacije za zdravo življenje in aktivno staranje, surovine, varne in pametne družbe, mobilnost v mestih; — partnerstva za pametno specializacijo (RIS3) v okviru regionalne politike EU in strukturnih skladov, zlasti strategije za inovacije v regijah na področju raziskav, inovacij (vključno z družbenimi in tehnološkimi inovacijami), prenosa tehnologij in razvoja informacijskih tehnologij, v skladu z novimi smernicami za obdobje 2014–2020.
4.1

EESO je seznanjen s strateškimi cilji v predlogu, ki so ambiciozni, saj s tem, ko si prizadevajo za opredelitev podatkovne baze za nadaljnja pogajanja in nadaljnji napredek v smeri ukrepov, ki bodo znatno zmanjšali emisije CO2 iz pomorskega prometa, daleč presegajo vsebinski okvir predloga. EESO pozdravlja te strateške cilje in pristop Komisije, ki si prizadeva za vzpostavitev nadzora nad stanjem emisij CO2 in njihovim nadaljnjim razvojem na pregleden in verodostojen način s pomočjo sistema poročanja in preverjanja, ki naj bi ga vzpostavili na podlagi predlagane uredbe. Strinja se, da bi ta baza znanja lahko prispevala k napredku pri tekočem delu v okviru IMO, da bi dosegli sporazum glede obveznih ukrepov za zmanjšanje emisij CO2 iz pomorskega prometa. V zvezi s tem EESO navaja tudi svoje mnenje (9) o predlogu uredbe o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami na nacionalni ravni in ravni Unije ter o razveljavitvi Sklepa št. 280/2004/ES, ki je bil medtem sprejet kot Uredba št. 525/2013.