EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 1.7.2021 COM(2021) 384 final 2021/0192(NLE) Predlog IZVEDBENI SKLEP SVETA o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Slovenijo {SWD(2021) 184 final}



2021/0192 (NLE) Predlog IZVEDBENI SKLEP SVETA o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Slovenijo SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost in zlasti člena 20 Uredbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1)Izbruh COVID-19 negativno vpliva na gospodarstvo Slovenije. V letu 2019 je bruto domači proizvod na prebivalca (BDP na prebivalca) Slovenije znašal 74 % povprečja EU. V skladu s pomladansko napovedjo Komisije 2021 se je realni BDP Slovenije v letu 2020 zmanjšal za 5,5 %, v obdobju 2020–2021 pa naj bi se zmanjšal za 0,9 %. Dolgoročnejši vidiki z učinkom na srednjeročno gospodarsko uspešnost vključujejo predvsem nizek delež naložb v BDP, razmeroma nizko raven produktivnosti ter izzive, povezane s hitro starajočo se družbo in dolgoročno vzdržnostjo pokojninskega in zdravstvenega sistema. (2)Svet je 9. julija 2019 in 20. julija 2020 v okviru evropskega semestra na Slovenijo naslovil priporočila. Zlasti je priporočil, naj se sprejmejo vsi potrebni ukrepi za učinkovit odziv na pandemijo, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo, ter za ublažitev učinka krize zaradi COVID-19 na socialnem področju in pri zaposlovanju. Priporočil je tudi izboljšanje odpornosti zdravstvenega sistema in sistema dolgotrajne oskrbe ter izvajanje reform, ki zagotavljajo njuno kakovost, dostopnost in dolgoročno javnofinančno vzdržnost. Priporočil je, naj se zagotovita dolgoročna vzdržnost in ustreznost pokojninskega sistema ter poveča zaposljivost nizko usposobljenih in starejših delavcev ter izboljša ustreznost izobraževanja in usposabljanja za potrebe trga dela. Nazadnje je priporočil, naj se podjetjem in gospodinjstvom zagotovita likvidnost in financiranje, naj se izboljša poslovno okolje ter naj se vlaga v raziskave in razvoj, zeleni in digitalni prehod. Komisija je pri oceni napredka pri izvajanju teh specifičnih priporočil za Slovenijo ob predložitvi načrta za okrevanje in odpornost ugotovila, da je bilo priporočilo o sprejetju potrebnih ukrepov za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo, obravnavano. (3)[V priporočilu Sveta o ekonomski politiki euroobmočja je bilo državam članicam euroobmočja priporočeno, naj ukrepajo, tudi prek načrtov za okrevanje in odpornost, da bi med drugim zagotovile naravnanost politike, ki podpira okrevanje, ter nadalje povečale konvergenco, odpornost ter trajnostno in vključujočo rast. V priporočilu Sveta je bila priporočena tudi okrepitev nacionalnih institucionalnih okvirov, zagotovitev makrofinančne stabilnosti ter dokončanje ekonomske in monetarne unije (EMU) in okrepitev mednarodne vloge eura.] [Če priporočilo Sveta ne bo sprejeto do sprejetja tega izvedbenega sklepa Sveta, se ta uvodna izjava izbriše.] (4)Slovenija je 30. aprila 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Načrt je bil predložen po posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe, mladinskimi organizacijami in drugimi ustreznimi deležniki, izvedenem v skladu z nacionalnim pravnim okvirom. Nacionalna odgovornost za načrte za okrevanje in odpornost je podlaga za njihovo uspešno izvajanje in trajni učinek na nacionalni ravni ter verodostojnost na evropski ravni. Komisija je na podlagi člena 19 navedene uredbe ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. (5)Načrti za okrevanje in odpornost bi morali slediti splošnim ciljem mehanizma za okrevanje in odpornost, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/241, in instrumenta EU za okrevanje, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (EU) 2020/2094, da bi podprli okrevanje po krizi zaradi COVID-19. Spodbujati bi morali ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo s prispevanjem k šestim stebrom iz člena 3 Uredbe (EU) 2021/241. (6)Izvajanje načrtov držav članic za okrevanje in odpornost bi moralo pomeniti usklajena prizadevanja za naložbe in reforme po vsej Uniji. Z usklajenim in hkratnim izvajanjem teh reform in naložb ter izvajanjem čezmejnih projektov naj bi se te reforme in naložbe medsebojno krepile in ustvarile pozitivne učinke prelivanja po vsej Uniji. Zato naj bi bila približno tretjina učinka mehanizma na rast in ustvarjanje delovnih mest v državah članicah posledica prelivanja iz drugih držav članic. Uravnotežen odziv, ki prispeva k šestim stebrom (7)V skladu s členom 19(3)(a) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.1 Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri (ocena A) predstavlja celovit in ustrezno uravnotežen odziv na gospodarske in socialne razmere ter s tem ustrezno prispeva k vsem šestim stebrom iz člena 3 navedene uredbe ob upoštevanju specifičnih izzivov, s katerimi se sooča zadevna država članica, in dodeljenih finančnih sredstev zadevne države članice.

(8)Načrt prispeva k reševanju ključnih strukturnih izzivov in utira pot dvojnemu prehodu, in sicer na zeleno in digitalno gospodarstvo. Sestavljen je iz štirih sklopov o „zelenem prehodu“, „digitalni preobrazbi“, „pametni, trajnostni in vključujoči rasti“ ter „zdravstvu in socialni varnosti“. Predvidene so celovite reforme na področju dolgotrajne oskrbe, zdravstvenega varstva, trga dela in pokojnin, ki naj bi imele dolgotrajen učinek, zaradi česar bo sistem socialne varnosti države odpornejši in bolj vzdržen. Tudi zeleni in digitalni ukrepi so v središču načrta Slovenije za okrevanje in odpornost. Kar zadeva zeleni prehod, načrt vključuje ukrepe, katerih cilj je sprostiti potencial obnovljivih virov energije ob hkratnem zagotavljanju varstva narave, podpreti energetsko prenovo stavb, ublažiti tveganja podnebnih sprememb, izboljšati upravljanje voda, spodbujati trajnostno mobilnost ter sprejeti zeleno proračunsko načrtovanje in spodbujati krožno gospodarstvo. V celotnem načrtu so načrtovane tudi znatne naložbe za spodbujanje zelenega prehoda, vključno s trajnostnimi turističnimi nastanitvami, spodbujanjem zelenih javnih naročil ter zelenimi znanji in spretnostmi. Kar zadeva digitalno preobrazbo, naj bi ciljno usmerjeni ukrepi prispevali k digitalizaciji javnega in zasebnega sektorja. Ti vključujejo nadaljnjo digitalizacijo javnega sektorja, zlasti pravosodja in e-zdravja, ukrepe za spodbujanje digitalne pismenosti v izobraževalnem sistemu, uvedbo dokumentov za elektronsko identifikacijo za državljane in podjetja ter nekatere naložbe v povezljivost in digitalne kompetence, katerih cilj je zmanjšati digitalni razkorak. (9)Ukrepi, ki se nanašajo predvsem na steber pametne, trajnostne in vključujoče rasti, vključujejo reforme trga dela in pokojninske reforme, naj bi prispevali k zvišanju stopnje zaposlenosti starejših delavcev in potencialne rasti BDP ter obravnavali dolgoročno javnofinančno vzdržnost in ustreznost pokojninskega sistema. Zakonodaja, ki uvaja shemo skrajšanega delovnega časa, naj bi povečala odpornost trga dela na šoke. Namenske reforme in naložbe naj bi skupaj povečale produktivnost in okoljsko trajnostnost v podjetjih, tudi v sektorjih turizma in kulture, reforme javnih institucij pa naj bi prispevale k zmanjšanju upravnih bremen. Pametno, trajnostno in vključujočo rast podpirajo nadaljnji ukrepi, zlasti na področju raziskav, razvoja, inovacij, izobraževanja ter naložb v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu. V podporo socialni in teritorialni koheziji v Sloveniji načrt vključuje ukrepe za zagotavljanje cenovno dostopnih stanovanj za ublažitev posledic krize za mlade družine in marginalizirane ljudi, ukrepe za premostitev digitalnega razkoraka med podeželskimi in mestnimi območji, reforme trga dela, reforme zdravstvenega sistema in sistema dolgotrajne oskrbe ter naložbe v vseživljenjsko učenje. (10)Ukrepi, ki prispevajo predvsem k stebru zdravja ter gospodarski, socialni in institucionalni odpornosti, vključujejo reforme in naložbe, katerih cilj je okrepiti dostopnost, učinkovitost in finančno vzdržnost zdravstvenega sistema in sistema dolgotrajne oskrbe. Zagotovili naj bi opredelitev pravic iz obveznega zdravstvenega zavarovanja, preoblikovanje sistema dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja, reformo plačnega sistema za zdravstvene poklice in finančno vzdržnost sistema. Pričakuje se, da bodo naložbe v znanja in spretnosti zaposlenih v primarnem zdravstvenem varstvu ter v nadgradnjo infrastrukture za nujno oskrbo in zdravljenje nalezljivih bolezni povečale dostopnost, odpornost in pripravljenost zdravstvenega sistema. Sprejetje celovite zakonodaje, ki ureja sistem dolgotrajne oskrbe, naj bi vključevalo tako zdravstvene storitve kot storitve socialnega varstva, naložbe v oskrbne domove pa naj bi izboljšale dostopnost in kakovost oskrbe. Načrt vključuje tudi pomembne ukrepe za izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti javne uprave, tudi z digitalno preobrazbo. Načrt za okrevanje in odpornost Slovenije vključuje tudi politike za naslednjo generacijo, kot so reforme in naložbe za izboljšanje kakovosti izobraževanja, za opremljanje šol s ključno infrastrukturo in kompetencami za digitalni in zeleni prehod ter za podporo zaposlovanju mladih. Obravnavanje vseh ali pomembnega dela izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih za Slovenijo (11)V skladu s členom 19(3)(b) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.2 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost prispeval k učinkovitemu obravnavanju vseh ali pomembnega dela izzivov (ocena A), opredeljenih v specifičnih priporočilih za zadevno državo članico, vključno z njihovimi fiskalnimi vidiki, ali izzivov, opredeljenih v drugih ustreznih dokumentih, ki jih je Komisija uradno sprejela v okviru evropskega semestra. (12)Načrt vključuje obsežen sklop reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in prispevajo k učinkovitemu obravnavanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet leta 2019 in 2020 v okviru evropskega semestra naslovil na Slovenijo, zlasti na področjih dolgotrajne oskrbe, zdravstvenega varstva, pokojnin in trga dela, izobraževanja ter znanj in spretnosti, raziskav in razvoja ter inovacij, zelenega in digitalnega prehoda, poslovnega okolja in javnega naročanja. (13)Načrt vključuje ključne strukturne reforme sistemov dolgotrajne oskrbe, zdravstvenega varstva in pokojninskega sistema v skladu z dolgoročnimi priporočili. Pričakuje se, da bodo takšne reforme, ko bodo izvedene, (i) znatno povečale odpornost sistema socialne varnosti Slovenije; (ii) izboljšale kakovost in dostop do dolgotrajne oskrbe in zdravstvenega varstva ter ustreznost pokojnin; ter (iii) prispevale k dolgoročni javnofinančni vzdržnosti ob soočanju s pomembnimi demografskimi izzivi. O predvidenem zakonu o dolgotrajni oskrbi, prvi celoviti zakonodaji na tem področju v Sloveniji, se razpravlja že več kot desetletje. Reforma bo vzpostavila nov steber socialne varnosti, ki bo osredotočen na posebne potrebe oseb, ki potrebujejo dolgotrajno oskrbo, in bo zagotavljal enak dostop ne glede na socialno-ekonomski status. Poseben zakon naj bi zagotovil bolj raznolike vire financiranja, zlasti z uvedbo obveznega zavarovanja za dolgotrajno oskrbo. Na področju zdravstvenega varstva naj bi reforma zagotovila širok nabor pravic v okviru sistema obveznega zdravstvenega zavarovanja, zagotovila finančno vzdržnost zdravstvenega sistema ter izboljšala njegovo upravljanje in uspešnost, vključno z ustanovitvijo neodvisnega organa za spremljanje vidikov kakovosti in varnosti. Kar zadeva trg dela, bodo reforme povečale udeležbo na trgu dela in olajšale prerazporeditev delovne sile, zlasti z usposabljanjem in aktivnimi politikami zaposlovanja, kar je ključnega pomena v obdobjih gospodarske preobrazbe. Pokojninska reforma bo obravnavala javnofinančno vzdržnost sistema, hkrati pa zagotovila medgeneracijsko pravičnost in ustreznost pokojnin. (14)Načrt naj bi prispeval k ublažitvi učinka krize na socialnem področju in pri zaposlovanju, med drugim z reformo shem skrajšanega delovnega časa, spodbujanjem prožnejših ureditev dela in ukrepi za večjo ponudbo cenovno dostopnih stanovanj. Poleg tega naj bi ukrepi na področju trga dela in izobraževanja, vključeni v načrt, povečali zaposljivost nizko usposobljenih in starejših delavcev, izboljšali ustreznost izobraževanja in usposabljanja za potrebe trga dela ter spodbujali ukrepe vseživljenjskega učenja in aktivacijske ukrepe, vključno z izboljšanjem digitalne pismenosti. (15)Načrt vključuje tudi strukturne reforme, namenjene krepitvi nacionalnega institucionalnega okvira. Predvidene so reforme za izboljšanje konkurence in profesionalizacije na področju javnih naročil. Vsebuje tudi reforme, ki izboljšujejo dostop do financiranja in poslovno okolje, zlasti s krepitvijo kapitalskih trgov, zmanjšanjem upravnega bremena in izboljšanjem digitalnih javnih storitev. (16)Načrt naj bi prispeval k dajanju prednosti zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujanju zasebnih naložb v podporo gospodarskemu okrevanju. Naložbe osredotoča na zeleni in digitalni prehod, zlasti na obnovljive vire energije, energetsko učinkovitost v javnih stavbah, protipoplavno zaščito, železniški promet, širokopasovne povezave, digitalne kompetence ter raziskave, razvoj in inovacije. Načrt prispeva tudi k spodbujanju digitalnih zmogljivosti podjetij, e-trgovine in e-zdravja. (17)Za priporočila v zvezi s takojšnjim odzivom fiskalne politike na pandemijo se lahko šteje, da ne spadajo na področje uporabe načrta za okrevanje in odpornost Slovenije, ne glede na dejstvo, da se je Slovenija na splošno ustrezno in zadostno odzvala na takojšnjo potrebo po podpori gospodarstvu s fiskalnimi sredstvi v letih 2020 in 2021 v skladu z določbami splošne odstopne klavzule. Poleg tega priporočilo za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2020 ni več relevantno, ker se je zadevno proračunsko obdobje izteklo in ker je bila marca 2020 v okviru krize zaradi pandemije aktivirana splošna odstopna klavzula iz Pakta za stabilnost in rast. Prispevek k potencialu rasti, ustvarjanju delovnih mest ter gospodarski, socialni in institucionalni odpornosti (18)V skladu s členom 19(3)(c) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.3 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost velik vpliv (ocena A) na krepitev potenciala rasti, ustvarjanje delovnih mest ter gospodarsko, socialno in institucionalno odpornost države članice, s tem pa prispeval k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, vključno s spodbujanjem politik za otroke in mlade, ter na ublažitev gospodarskih in socialnih posledic krize zaradi COVID-19 ter s tem okrepil ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in konvergenco v Uniji. (19)Simulacije, ki so jih opravile službe Komisije, kažejo, da bi lahko načrt do leta 2026 povečal BDP Slovenije za 1,1 % do 1,7 %. Po 20 letih bi bil BDP lahko za 0,5 % višji. Pričakuje se, da bo gospodarska spodbuda, ki jo zagotavlja načrt, podprla tudi javne finance. (20)Načrt Slovenije za okrevanje in odpornost naj bi izboljšal makroekonomsko uspešnost države, zlasti s povečanjem produktivnosti gospodarstva in dolgoročne rasti ter ustvarjanjem inovativnih ekosistemov gospodarske in poslovne infrastrukture. Vključuje tudi ukrepe za izboljšanje dostopa do kapitala za nova in inovativna podjetja, za podporo naložbam v raziskave in inovacije ter za izboljšanje usklajevanja med raziskovalnimi inštituti in podjetji ter med raziskovalci. Z vzpostavitvijo trga za alternativne investicijske sklade želi Slovenija usmeriti več virov v raziskave in inovacije zagonskih podjetij ter malih in srednjih podjetij. Pričakuje se, da bodo nadaljnji ukrepi povečali produktivnost celotnega gospodarstva z zagotavljanjem učinkovitejše digitalne in fizične infrastrukture ter vlaganjem v človeški kapital, tudi v posebnih sektorjih, kot so krožno gospodarstvo, trajnostni prehranski sistemi, turizem in kultura. (21)Načrt Slovenije za okrevanje in odpornost obravnava izzive na področju zaposlovanja in na socialnem področju, ki so pomembni za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic. Shema, ki podpira mlade pri prehodu na trg dela, naj bi spodbujala enake možnosti in dostop do trga dela. Prilagajanje delovnega okolja potrebam invalidov naj bi spodbujalo vključevanje. Več elementov reforme dolgotrajne oskrbe in zdravstvenega varstva naj bi izboljšalo dostopnost in odpornost. K socialni vključenosti in zmanjševanju revščine naj bi prispevale tudi naložbe in reforme na področju cenovno dostopnih stanovanj. Načrt predvideva naložbe v znanja in spretnosti ter človeški kapital, spodbujanje vseživljenjskega usposabljanja in opremljanje učencev, dijakov in študentov z znanji in spretnostmi za prihodnost, na primer tistimi, ki so potrebni za zeleni in digitalni prehod. Načelo, da se ne škoduje bistveno (22)V skladu s členom 19(3)(d) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.4 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost zagotovil, da noben ukrep (ocena A) za izvajanje reform in naložbenih projektov, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (načelo, da se ne škoduje bistveno). (23)Slovenija je za vsak ukrep, vključen v njen načrt za okrevanje in odpornost, pripravila podrobno oceno v skladu s tehničnimi smernicami Evropske komisije za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C 58/01). Načrt za okrevanje in odpornost Slovenije naj bi zagotovil, da se z izbiro ukrepov, ki bistveno prispevajo k določenemu okoljskemu cilju, nimajo predvidljivega vpliva ali imajo zanemarljiv predvidljiv vpliv na okoljske cilje, ne škoduje bistveno okoljskim ciljem. Drugi ukrepi, vključno s širokimi shemami, so zasnovani tako, da zagotavljajo skladnost s tem načelom v vseh fazah izvajanja, po potrebi tudi med razpisnim postopkom, v vseh primerih pa pri končnih rezultatih. Za ukrepe, za katere je potrebna vsebinska ocena v skladu s smernicami Komisije, kot so proizvodnja energije iz obnovljivih virov in daljinsko ogrevanje, upravljanje voda, trajnostna mobilnost, digitalizacija, naložbe v turizem in gradnja novih stavb, se je Slovenija v celotnem načrtu ter s posebnimi mejniki in cilji zavezala, da ne bo bistveno škodovala nobenemu od šestih okoljskih ciljev. Kot taka so merila za skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno, vključena v mejnike, povezane s postopkom izbire za zadevne projekte, in po potrebi v sklice na seznam izključitev v ustreznih mejnikih. Prispevek k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo

(24)V skladu s členom 19(3)(e) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.5 Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki v veliki meri (ocena A) prispevajo k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo, ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Za ukrepe, ki podpirajo podnebne cilje, je namenjen znesek, ki predstavlja 42,4 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt, izračunano po metodologiji iz Priloge VI k Uredbi (EU) 2021/241. V skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2021/241 je načrt za okrevanje in odpornost skladen z informacijami iz nacionalnega energetskega in podnebnega načrta do leta 2030. (25)Kar zadeva prispevek k podnebnim in energetskim ciljem Unije za obdobje 2030–2050 in k cilju podnebne nevtralnosti Unije do leta 2050, načrt obravnava nekatere ključne izzive politike, opredeljene v priporočilih Komisije o slovenskem nacionalnem podnebnem in energetskem načrtu. Načrt vključuje ključne reforme in naložbe za spodbujanje energije iz obnovljivih virov z odpravo regulativnih ovir, razvojem novih zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in nadgradnjo distribucijskega omrežja električne energije, pri čemer se upoštevajo potrebe po varstvu narave. Načrt predvideva tudi naložbe v energetsko učinkovitost s poudarkom na javnih stavbah in spodbuja naložbe v energetsko učinkovitost v industriji. Načrt tudi spodbuja uporabo javnega prometa ter železniškega potniškega in tovornega prometa, uporabo alternativnih goriv v prometu ter digitalno preobrazbo železniškega in cestnega prometa. Cilj načrta je povečati odpornost proti podnebnim spremembam s posebnim poudarkom na poplavni ogroženosti. Pričakuje se, da bo skupni učinek teh ukrepov prispeval k znatnemu zmanjšanju emisij toplogrednih plinov, spodbudil nova zelena delovna mesta in znižal račune za energijo ter tako zagotovil boljše življenjsko okolje za prebivalstvo in boljše pogoje za poslovanje gospodarskih subjektov. (26)Načrt prispeva tudi k nadaljnjim ciljem okoljske politike Unije. Povečal naj bi učinkovitost sistema upravljanja voda in pospešil prehod na krožno gospodarstvo, zlasti z vključevanjem načel krožnega javnega naročanja in uvedbo zelenega proračunskega načrtovanja. Načrt ne vsebuje ukrepov, katerih cilj je biotska raznovrstnost. Vendar lahko nekateri ukrepi za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje koristijo ohranjanju biotske raznovrstnosti, saj so podnebne spremembe ena glavnih groženj zanjo. Načrt naj bi posredno podpiral biotsko raznovrstnost s ključno reformo ohranjanja in razvoja gozdov, in sicer s spodbujanjem sonaravnih rešitev za ukrepe za prilagajanje podnebnim spremembam in dajanjem prednosti nadgradnjam sistemov za odpadne vode s pozitivnimi učinki na območja Natura 2000. Slovenija je izvedla sistematično oceno skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, iz katere je razvidno, da nobeden od predlaganih ukrepov ne škoduje biotski raznovrstnosti. Prispevek k digitalnemu prehodu (27)V skladu s členom 19(3)(f) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.6 Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki v veliki meri (ocena A) prispevajo k digitalnemu prehodu ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Za ukrepe, ki podpirajo digitalne cilje, je namenjen znesek, ki predstavlja 21,4 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt, izračunano po metodologiji iz Priloge VI k Uredbi (EU) 2021/241. (28)Načrt daje velik poudarek digitalizaciji javne uprave in predlaga celovit sveženj reform in naložb za pospešitev digitalne preobrazbe države ter zagotavljanje uporabniku prilagojenih, interoperabilnih in varnih storitev. Načrt vključuje sprejetje načrta širokopasovnih omrežij, katerega cilj je zagotoviti pokritost Slovenije do leta 2025, izboljšanje zmogljivosti za odzivanje na kibernetske incidente ter uvedba nacionalne e-identitete in poenostavitev registracije uporabnikov za uporabo javnih e-storitev. Načrt podpira razvoj digitalne infrastrukture ter naprednih in uporabniku prijaznih digitalnih rešitev in storitev na različnih področjih javne uprave, kot so notranja varnost, izobraževanje, znanost in šport, prostorsko načrtovanje in okolje, kmetijstvo, prehrana in gozdarstvo, kultura, pravosodje in e-zdravje. Kar zadeva zasebni sektor, načrt vključuje strategijo za digitalno preobrazbo podjetij, uvedbo enotne digitalne osebne izkaznice za podjetja in sprejetje smernic za inovativno javno naročanje za povečanje visokotehnološkega inovacijskega potenciala malih in srednjih podjetij. Takšni ukrepi so podprti z naložbami, namenjenimi preoblikovanju poslovnih procesov in odpravljanju digitalne vrzeli za bolj tradicionalna podjetja. (29)Načrt temelji na celostnem pristopu, saj so reforme in naložbe, predlagane za digitalizacijo, podprte z dvema ključnima strukturnima elementoma: zagotavljanjem boljše povezljivosti za gospodinjstva in šole ter izboljšanjem digitalnih kompetenc delavcev, javnih uslužbencev, učiteljev ter učencev, dijakov in študentov. Obsežna usposabljanja in kompetenčni center naj bi podpirali izboljšanje digitalnih kompetenc v javnem sektorju. V učne načrte šol naj bi se vključila temeljna računalniška znanja in digitalne kompetence, z naložbami v izobraževalne ustanove pa naj bi se prilagodil učni proces v luči digitalnega prehoda. Pričakuje se, da bodo učinki teh ukrepov povečali konkurenčnost Slovenije, zmanjšali upravna bremena in olajšali dostop do trga, poenostavili postopke in interakcijo z javnimi službami, zagotovili dostop do povezljivosti več gospodinjstvom in izobraževalnim ustanovam ter prispevali k čim večjemu izkoriščanju potenciala digitalnega sektorja Slovenije. Trajen učinek (30)V skladu s členom 19(3)(g) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.7 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri (ocena A) trajen učinek na Slovenijo. (31)Predvidene reforme sistemov zdravstvenega varstva, dolgotrajne oskrbe in pokojninskega sistema naj bi trajno izboljšale sistem socialne varnosti v Sloveniji v smislu zagotavljanja storitev vsem državljanom, učinkovitosti, ustreznosti in finančne vzdržnosti. Pričakuje se, da bodo te reforme trajno prispevale k reševanju ključnih socialno-ekonomskih izzivov hitro starajoče se družbe. Z reformo dolgotrajne oskrbe naj bi se vzpostavila nova celovita ureditev, ki bo združevala zdravstvene storitve in storitve socialnega varstva. Reforma zdravstvenega varstva naj bi prispevala k dostopnosti, kakovosti in finančni vzdržnosti sistema. S tem povezane naložbe naj bi izboljšale zmogljivost in kakovost storitev dolgotrajne oskrbe in zdravstvenih storitev v Sloveniji, vključno z dostopnostjo in odzivnostjo zdravstvenega sistema. Reforme pokojninskega sistema in predpisov o urejanju trga dela naj bi skupaj z učinkovitejšo aktivno politiko zaposlovanja in ciljno usmerjenimi naložbami v usposabljanje spodbujale daljšo delovno dobo ter zagotavljale srednje- in dolgoročno vzdržnost in ustreznost pokojninskega sistema, s čimer bi se povečala dolgoročna rast. (32)Pričakuje se, da bo izvajanje reform, predvidenih v načrtu za okrevanje in odpornost, prineslo znatne strukturne spremembe v javni upravi ter izboljšalo njeno uspešnost in učinkovitost. Sprejetje strategije upravljanja z javnimi uslužbenci, vzpostavitev kompetenčnega centra in prenova zakonodaje o javnih uslužbencih bodo predvidoma pripomogli k posodobitvi sistema upravljanja človeških virov v slovenski javni upravi. Poleg tega je cilj načrta nadgradnja znanj in spretnosti, tudi digitalnih, javnih uslužbencev, medtem ko se pričakuje, da bo uvedba novega plačnega sistema v javnem sektorju izboljšala spodbude in uspešnost. Nadaljnji ukrepi za poenostavitev obstoječih zakonov in predpisov bodo sprejeti kot del zakonodajnih svežnjev, katerih cilj je zmanjšati birokracijo. Reformna prizadevanja naj bi se osredotočila tudi na vzpostavitev učinkovitejšega upravljanja državnega in občinskega prostorskega načrtovanja ter na posodobitev sistema javnega naročanja v Sloveniji v skladu z zadevnimi zahtevami EU. Poleg tega naj bi se nadgradilo zagotavljanje javnih e-storitev za državljane in podjetja ter okrepilo njihovo upravljanje z ustanovitvijo Sveta za razvoj informatike, ki naj bi zagotovil skladnost in stroškovno učinkovitost dejavnosti razvoja informacijske tehnologije v državni upravi. Pomembno je, da je cilj načrta tudi povečati raven kibernetske varnosti, s čimer bi digitalna infrastruktura države postala odpornejša. (33)Na področju naložb se pričakuje trajna strukturna sprememba kot posledica ukrepov za povečanje produktivnosti in naložb podjetij, vključno s tistimi v turističnem sektorju. Dodatne naložbe naj bi pospešile digitalno preobrazbo javnega sektorja in podjetij. Največja naložba v načrtu naj bi prispevala k prilagajanju podnebnim spremembam s poudarkom na civilni zaščiti in preprečevanju poplav, veliko drugih pa naj bi neposredno prispevalo k blažitvi podnebnih sprememb. Pričakuje se, da bodo naložbe v trajnostni promet prispevale k znatnemu zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in onesnaženosti zraka zaradi prometa ter tako zagotovile boljše življenjsko okolje za prebivalstvo in boljše pogoje za poslovanje gospodarskih subjektov. Dodatni ukrepi naj bi podpirali energetsko učinkovitost gospodarstva. Ukrepi za boljše ohranjanje gozdov naj bi podpirali odpornejše gospodarstvo na podeželskih območjih. Ključne naložbe v zdravstveno varstvo naj bi spodbujale e-zdravje ter izboljšale infrastrukturo in zdravljenje infekcijskih in nalezljivih bolezni ter tako prispevale k pripravljenosti in odpornosti zdravstvenega sistema. (34)Trajen učinek načrta je mogoče okrepiti tudi s sinergijami med načrtom in drugimi programi, ki se financirajo iz skladov kohezijske politike, zlasti z vsebinskim obravnavanjem globoko zakoreninjenih teritorialnih izzivov in spodbujanjem uravnoteženega razvoja. Spremljanje in izvajanje (35)V skladu s členom 19(3)(h) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.8 Priloge V k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost, ustrezne (ocena A) za zagotovitev učinkovitega spremljanja in izvajanja načrta za okrevanje in odpornost, vključno s predvidenim časovnim razporedom, mejniki in cilji ter povezanimi kazalniki. (36)Mejniki, cilji in kazalniki izvajanja so dovolj kakovostni za zagotovitev učinkovitega spremljanja izvajanja načrta za okrevanje in odpornost. Prošnji za posojilo so priloženi nadaljnji mejniki in cilji za merjenje napredka pri dodatnih podprtih reformah in naložbah. Mejniki in cilji so dovolj podrobni in jasni ter se osredotočajo na kazalnike izložkov in ključne korake v reformnem ali naložbenem procesu. Vzpostavljajo ustrezno ravnovesje med realističnimi pričakovanji in ambicijami v časovnem okviru mehanizma za okrevanje in odpornost. Zaporedje mejnikov in ciljev je dovolj enakomerno, da se lahko spremlja napredek, in sorazmerno s pomenom dane reforme ali naložbe. Ureditve in mehanizmi za zbiranje, hrambo in sporočanje podatkov o mejnikih in ciljih so opisani in se zdijo ustrezni. Koordinacijski organ naj bi imel splošno pristojnost za spremljanje in izvajanje načrta kot celote ter bi bil odgovoren za pripravo in podpis izjave o upravljanju. (37)Države članice bi morale zagotoviti, da se finančna podpora v okviru mehanizma sporoči in potrdi v skladu s členom 34 Uredbe (EU) 2021/241. V okviru Instrumenta za tehnično podporo lahko države članice zaprosijo za tehnično podporo za pomoč pri izvajanju njihovega načrta. Izračunavanje stroškov (38)V skladu s členom 19(3)(i) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.9 Priloge V k navedeni uredbi je utemeljitev v načrtu o znesku ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost v srednji meri (ocena B) razumna in verjetna, je skladna z načelom stroškovne učinkovitosti ter sorazmerna s pričakovanim nacionalnim gospodarskim in socialnim učinkom. (39)Slovenija je predložila posamezne ocene stroškov za vse naložbe in reforme, ki imajo z njimi povezane stroške vključene v načrt za okrevanje in odpornost. Načrt vključuje ustrezne opise metod, uporabljenih pri izračunu stroškov, in zadevne utemeljitve. Izračuni temeljijo na splošno razumnih stroških na enoto ali izkušnjah, pridobljenih pri nedavnih projektih, čeprav bi bile lahko v nekaterih primerih temeljne predpostavke bolje utemeljene. Običajno so podprti z dokazi o primerljivih stroških s potrebnimi prilagoditvami, ki omogočajo oceno verjetnosti za veliko večino ukrepov. V nekaterih primerih so ocene stroškov sicer verjetne, vendar so višje glede na druge primerljive stroške. Pri zelo omejenem številu ukrepov povezava med predloženimi dokumenti in ocenami stroškov ni dovolj jasna. Trden sistem kontrol in revizije, ki bo vzpostavljen, in okvir javnega naročanja bosta še naprej podpirala stroškovno učinkovitost na ravni načrta. Ocenjeni skupni stroški načrta za okrevanje in odpornost so v skladu z načelom stroškovne učinkovitosti in sorazmerni s pričakovanim nacionalnim gospodarskim in socialnim učinkom.

Zaščita finančnih interesov (40)V skladu s členom 19(3)(j) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.10 Priloge V k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost, ter dodatni ukrepi iz tega sklepa ustrezni (ocena A) za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov pri uporabi sredstev, zagotovljenih v skladu z navedeno uredbo, in pričakuje se, da se bo z ureditvami učinkovito preprečilo dvojno financiranje iz navedene uredbe in drugih programov Unije. To ne posega v uporabo drugih instrumentov in orodij za spodbujanje in uveljavljanje skladnosti s pravom EU, vključno z instrumenti in orodji za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov ter za zaščito finančnih sredstev Unije v skladu z Uredbo (EU) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta. (41)Načrt jasno opredeljuje odgovorne subjekte za njegovo izvajanje ter določa njihove vloge in odgovornosti za izvajanje nalog notranje kontrole. Zadevne funkcije so ustrezno ločene. Sistem kontrol in druge ustrezne ureditve, vključno z zbiranjem in razširjanjem podatkov končnim prejemnikom, so ustrezni za preprečevanje, odkrivanje in obravnavanje korupcije, goljufij, nasprotij interesov ter preprečevanje dvojnega financiranja iz mehanizma in drugih programov Unije. Akterji, pristojni za kontrolo, naj bi imeli potrebna pravna pooblastila in upravno zmogljivost za izvajanje načrtovanih vlog in nalog. Takšne zaveze so del posebnega mejnika za kontrolne in revizijske sisteme. (42)Ustanovitev koordinacijskega organa, sprejetje nacionalne uredbe in smernic koordinacijskega organa, ki določajo postopke za izvajanje revizij in kontrol v skladu z veljavno zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo, ter nadgradnja nacionalnega informacijskega sistema so vključeni kot mejniki, ki jih je treba doseči pred prvim izplačilom sredstev. Usklajenost načrta (43)V skladu s členom 19(3)(k) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.11 Priloge V k navedeni uredbi načrt v veliki meri (ocena A) vključuje ukrepe za izvajanje reform in javnih naložbenih projektov, ki predstavljajo usklajeno delovanje. (44)Načrt je sestavljen iz štirih usklajenih sklopov, ki naj bi prispevali k ciljem Uredbe (EU) 2021/241. Širok nabor ukrepov zagotavlja ustrezno ravnovesje med reformami, ki se vzajemno krepijo, in naložbami. Zlasti začetek veljavnosti reform zgodaj v časovnem okviru načrta zagotavlja spodbudno okolje za uresničitev naložb, ki prispevajo k ciljem reforme. Načrt vključuje pomembne elemente reform za odpravo generacijske vrzeli, zagotovitev dostopnosti, kakovosti in vzdržnosti zdravstvenega varstva ter pospešitev zelenega in digitalnega prehoda, ki jih dopolnjujejo ciljno usmerjene naložbe, ki prispevajo k doseganju ciljev reform. Vsak sklop temelji na komponentah, ki vključujejo usklajene svežnje reform in naložb z dopolnjujočimi se cilji in ukrepi, ki se medsebojno krepijo. V celoti gledano si vsi sklopi načrta prizadevajo za dopolnjujoče se cilje in predstavljajo usklajene ukrepe. Enakost (45)Načrt vsebuje ukrepe, katerih cilj je zagotoviti ali spodbujati enakost spolov in enake možnosti za vse, kot so naložbe v cenovno dostopna stanovanja in ukrepi trga dela za vključevanje invalidov. Vidiki enakosti so vključeni v različne komponente, na primer pri zagotavljanju dostopnosti prenovljenih javnih stavb. Slovenija se v načrtu zavezuje, da bo zagotovila spoštovanje enakosti spolov in enakosti za vse v vseh fazah priprave in izvajanja predvidenih reform in naložb. Samoocena varnosti (46)V skladu s členom 18(4)(g) Uredbe (EU) 2021/241 načrt vključuje samooceno varnosti. Kar zadeva naložbe v povezljivost, v primerih, ko digitalne rešitve temeljijo na uporabi omrežij 5G nove generacije, bo za naložbe v 5G veljala zakonodaja, s katero se izvaja Sporočilo Evropske komisije z dne 29. januarja 2020 z naslovom Varna uvedba 5G v EU – izvajanje nabora orodij EU. V celotnem načrtu več komponent vključuje oddelek, v katerem je opisan prispevek ukrepov k odprti strateški avtonomiji in varnostnim vprašanjem Unije. Čezmejni projekti in projekti, ki vključujejo več držav (47)Načrt za okrevanje in odpornost Slovenije vključuje štiri večdržavne projekte. Evropska skupna podatkovna infrastruktura in storitve, nizkoporabni procesorji in polprevodniški čipi bi lahko bili v obliki načrtovanega pomembnega projekta skupnega evropskega interesa. Cilji prejšnjega projekta (Infrastruktura in storitve v oblaku naslednje generacije) vključujejo razvoj nove generacije energetsko varčne infrastrukture in storitev od zmogljivosti računalništva na robu do storitev v oblaku, s čimer bo Unija končno opremljena z globalnimi, v prihodnost usmerjenimi, izjemno varnimi in zelenimi zmogljivostmi za obdelavo industrijskih podatkov, cilj slednjega projekta pa je okrepiti zmogljivosti načrtovanja ter povečati inovativnost in odpornost vrednostnih verig polprevodnikov v EU. Poleg tega je cilj večdržavnih projektov, povezanih z evropsko infrastrukturo za storitve blokovnih verig in evropsko infrastrukturo za kvantno komunikacijo, da se povežejo z vrsto nacionalnih infrastruktur ter da se vzpostavi nacionalno omrežje infrastrukture za kvantno komunikacijo, povezano z nacionalnimi omrežji sosednjih držav. Postopek posvetovanja (48)Za pripravo načrta za okrevanje in odpornost je Slovenija izvedla posvetovanje z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe in drugimi ustreznimi deležniki. (49)Za izvajanje načrta so o reformah v zvezi s pokojninskim sistemom, zdravstvenim sistemom, prožnimi oblikami dela, plačnim sistemom v javnem sektorju in obnovljivimi viri energije pred sprejetjem ustrezne zakonodaje predvidena nadaljnja posvetovanja s socialnimi partnerji ali ustreznimi deležniki. Da bi se zagotovila odgovornost ustreznih akterjev, je nujno vključiti vse lokalne organe in zadevne deležnike, tudi socialne partnerje, v celotno izvajanje naložb in reform, vključenih v načrt. Pozitivna ocena (50)Potem ko je Komisija pozitivno ocenila slovenski načrt za okrevanje in odpornost z ugotovitvijo, da načrt zadovoljivo izpolnjuje merila za oceno iz Uredbe (EU) 2021/241, bi bilo treba v skladu s členom 20(2) navedene uredbe v tem sklepu določiti reforme in naložbene projekte, potrebne za izvajanje načrta, ustrezne mejnike, cilje in kazalnike ter znesek, ki ga Unija da na voljo za izvajanje načrta v obliki nepovratne finančne podpore in podpore v obliki posojila. Finančni prispevek (51)Ocenjeni skupni stroški načrta za okrevanje in odpornost Slovenije znašajo 2 482 687 549 EUR. Ker načrt za okrevanje in odpornost zadovoljivo izpolnjuje merila za oceno iz Uredbe (EU) 2021/241 in ker je znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost višji od najvišjega finančnega prispevka, ki je na voljo za Slovenijo, bi moral biti finančni prispevek, dodeljen za načrt za okrevanje in odpornost Slovenije, enak skupnemu znesku finančnega prispevka, ki je na voljo za Slovenijo.

(52)V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je treba izračun najvišjega finančnega prispevka za Slovenijo posodobiti do 30. junija 2022. Zato bi bilo treba v skladu s členom 23(1) navedene uredbe zdaj za Slovenijo dati na voljo znesek za pravno obveznost, ki se sprejme do 31. decembra 2022. Po potrebi bi moral Svet po posodobitvi najvišjega finančnega prispevka na predlog Komisije brez nepotrebnega odlašanja spremeniti ta sklep tako, da vanj vključi posodobljeni najvišji finančni prispevek. (53)Poleg tega je Slovenija zaprosila za podporo v obliki posojila, da bi podprla dodatne reforme in naložbe. Največji obseg posojila, za katero je zaprosila Slovenija, znaša manj kot 6,8 % njenega bruto nacionalnega dohodka za leto 2019 v tekočih cenah. Znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost je višji od vsote finančnega prispevka, ki je na voljo za Slovenijo, in zaprošene podpore v obliki posojila. (54)Podpora, ki se zagotovi, se financira z izposojanjem sredstev s strani Komisije v imenu Unije na podlagi člena 5 Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053. Podpora bi se morala izplačati v obrokih, ko Slovenija zadovoljivo izpolni ustrezne mejnike in cilje, opredeljene v zvezi z izvajanjem načrta za okrevanje in odpornost. (55)Slovenija je zaprosila za predhodno financiranje v višini 13 % finančnega prispevka. Ta znesek bi bilo Sloveniji treba dati na voljo pod pogojem, da začne veljati sporazum o financiranju iz člena 23(1) Uredbe (EU) 2021/241, in v skladu z navedenim sporazumom. (56)Ta sklep ne bi smel posegati v izid postopkov v zvezi z dodeljevanjem sredstev Unije v okviru katerega koli drugega programa Unije poleg tistega iz Uredbe (EU) 2021/241 ali v postopke v zvezi z izkrivljanjem delovanja notranjega trga, ki se morda izvajajo, zlasti na podlagi členov 107 in 108 Pogodbe. Sklep ne prevlada nad zahtevo, da države članice Komisijo na podlagi člena 108 Pogodbe obvestijo o primerih morebitne državne pomoči – SPREJEL NASLEDNJI SKLEP: Člen 1

Odobritev ocene načrta za okrevanje in odpornost Ocena načrta za okrevanje in odpornost Slovenije na podlagi meril iz člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 se odobri. Reforme in naložbeni projekti v okviru načrta za okrevanje in odpornost, ureditve in časovni razpored za spremljanje in izvajanje načrta za okrevanje in odpornost, vključno z ustreznimi mejniki in cilji ter dodatnimi mejniki in cilji v zvezi s plačilom posojila, zadevni kazalniki v zvezi z izpolnjevanjem predvidenih mejnikov in ciljev ter ureditve za zagotavljanje popolnega dostopa Komisije do zadevnih osnovnih podatkov so določeni v Prilogi k temu sklepu. Člen 2

Finančni prispevek 1.Unija da Sloveniji na voljo finančni prispevek v obliki nepovratne podpore v višini 1 776 927 281 EUR. Znesek v višini 1 280 114 102 EUR se da na voljo za pravno obveznost, ki se sprejme do 31. decembra 2022. Ob upoštevanju posodobitve iz člena 11(2) Uredbe (EU) 2021/241, pri kateri se za Slovenijo izračuna znesek, ki je enak ali višji od navedenega zneska, se da na voljo dodaten znesek v višini 496 813 179 EUR za pravno prevzeto obveznost, ki se sprejme med 1. januarjem 2023 in 31. decembrom 2023. 2.Komisija da Sloveniji na voljo finančni prispevek Unije v obrokih v skladu s Prilogo k temu sklepu. Znesek v višini 231 000 547 EUR se izplača kot predhodno financiranje in je enak 13 odstotkom finančnega prispevka. Komisija lahko predhodno financiranje in obroke izplača v eni ali več tranšah. Višina tranš je odvisna od razpoložljivosti sredstev. 3.Predhodno financiranje se izplača pod pogojem, da začne veljati sporazum o financiranju iz člena 23(1) Uredbe (EU) 2021/241, in v skladu z navedenim sporazumom. Predhodno financiranje se obračuna tako, da se sorazmerno odšteje od plačila obrokov. 4.Izplačilo obrokov v skladu s sporazumom o financiranju je pogojeno z razpoložljivim financiranjem in sklepom Komisije, sprejetim v skladu s členom 24 Uredbe (EU) 2021/241, da Slovenija zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, opredeljene v zvezi z izvajanjem načrta za okrevanje in odpornost. S pridržkom začetka veljavnosti pravnih obveznosti iz odstavka 1 je za upravičenost do plačila mejnike in cilje treba doseči najpozneje do 31. avgusta 2026. Člen 3

Podpora v obliki posojila 1.Unija da Sloveniji na voljo posojilo v znesku največ 705 370 000 EUR. 2.Komisija da Sloveniji na voljo podporo v obliki posojila v obrokih v skladu s Prilogo k temu sklepu. Komisija lahko obroke izplača v eni ali več tranšah. Višina tranš je odvisna od razpoložljivosti sredstev. 3.Izplačilo obrokov v skladu s posojilno pogodbo je pogojeno z razpoložljivim financiranjem in sklepom Komisije, sprejetim v skladu s členom 24 Uredbe (EU) 2021/241, da Slovenija zadovoljivo izpolnjuje dodatne mejnike in cilje, ki jih zajema posojilo ter ki so opredeljeni v zvezi z izvajanjem načrta za okrevanje in odpornost. Dodatni mejniki in cilji, ki jih zajema posojilo, so upravičeni do plačila, če so doseženi najpozneje do 31. avgusta 2026. Člen 4

Naslovnik Ta sklep je naslovljen na Republiko Slovenijo. V Bruslju,