EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 1.12.2011 
SEC(2011) 1440 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
k  predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta 
 
o storitvah zemeljsk e oskrbe na letališ čih Unije in razveljavitvi Direktive Sveta 96/67/ES
{COM(2011) 824 kon č.} 
{SEC(2011) 1439 kon č.}  
 
SL 2   SL 1. OPREDELITEV PROBLEMA  
1.1. Okvir in opredeljeni problemi 
Storitve zemeljske oskrbe vklju čujejo vse z letalstvom povezane dejavnosti na letališ čih, ki se 
izvajajo za letalske družbe in predstavljajo klju čno dejavnost v letalski verigi. Čeprav storitve 
zemeljske oskrbe niso nujno o čitne, so izkušnje potnikov na letališ čih in v zraku odvisne od 
kakovostnih storitev zemeljske oskrbe bodisi za  zagotavljanje ustreznega sprejema potnikov 
na letališ ču, fizičnega udobja na letalu ali predpogojev za varnost in varovanje letov. 
Učinkovito zagotavljanje storitev  zemeljske oskrbe je zato pomembno za upravljavce letališ č, 
letalske družbe in potnike ter klju čno za učinkovito uporabo infrastrukture v zra čnem 
prometu. Prav tako pomembno prispeva k uspe šnosti letalskega sistema na splošno. 
Direktiva Sveta 96/67/ES (direktiva) je bila sp rejeta leta 1996 za urejanje dostopa do trga 
storitev zemeljske oskrbe z namenom odprtja tr ga, da bi se tako znižale cene, ki jih pla čajo 
letalske družbe, in pove čala kakovost teh storitev. To  je bila ena izmed klju čnih pobud, ki je 
sredi devetdesetih let 20. stoletja spremljala enotni letalski trg. 
Direktiva je opredelila 11 vrst  storitev zemeljske oskrbe: 
– 1 upravljanje in nadzor na letališ ču; 
– 2 oskrba potnikov; 
– 3 sprejem in odprema prtljage; 
– 4 sprejem in odprema tovora in pošte; 
– 5 oskrba na ploš čadi; 
– 6 storitve oskrbe na zrakoplovu; 
– 7 oskrba z gorivom in oljem; 
– 8 vzdrževanje zrakoplova; 
– 9 letalske operacije in storitve za posadko; 
– 10 prevoz na zemlji; 
– 11 storitve oskrbe potnikov s hrano in pija čo. 
Izmed teh so lahko naslednje omejene (t ako imenovane „omejene storitve“): 
– sprejem in odprema prtljage; 
– sprejem in odprema tovora in pošte, kar zadeva fizi čno ravnanje s tovorom in 
pošto med letališkim terminalom in zrakoplovom, tako ob prihodu, odhodu ali prenosu; 
– oskrba na ploš čadi; 
 
SL 3   SL – oskrba z gorivom in oljem. 
S 1. januarjem 2011 je bil v okviru direktiv e vzpostavljen naslednji pravni okvir: 
 Letališča, ki so odprta za komercialni promet in katerih letni promet je ve čji od 2 milijonov 
potnikov ali 50 000 ton tovora 
 Letališča, ki so odprta za 
komercialni promet in 
katerih letni promet je 
manjši  od 2 milijonov 
potnikov ali 50 000 ton 
tovora Vse storitve z izjemo 
„omejenih storitev“ „Omejene storitve“ 
Samooskrb
a 
(storitve 
zemeljske 
oskrbe 
opravlja 
letalska 
družba 
sama) Prost dostop do trga za 
vse vrste * Prost dostop do trga * 
 Prost dostop * 
ALI 
Omejitev na najmanj dve samooskrbovani letalski družbi na vrsto 
storitve (izbrani na podlagi primernih, objektivnih, preglednih in 
nediskriminatornih meril )* 
Opravljanje 
storitev 
oskrbe za 
tretje osebe Direktiva tega ne zajema Prost dostop do trga * Prost dostop * 
ALI 
Omejitev na 2 izvajalca storitev oskrbe za tretje osebe na vrsto 
storitve (izbrana na podlagi razpisnega  postopka, objavljenega v 
UL EU). Vsaj eden od izvajalcev storitev oskrbe za tretje osebe 
mora biti neodvisen od letališ ča in prevladujo čega letalskega 
prevoznika. 
**možnost omejitve števila izvajal cev storitev za tretje osebe na 
podlagi omejenega prostora/zmogljivosti na 1 , če prošnjo za izjemo 
odobri Evropska komisija.  
*Možnost omejitve števila izvajalcev storitev na podlagi omejenega prostora/zmogljivosti ( če prošnjo za izjemo odobri Evropska komisija). 
Od leta 1996 je Komisija pozorno spremljala uporabo direktive, ki je spodbudila številna 
vprašanja v zvezi z izvajanjem in uveljavljanjem . Poleg tega se je korenito spremenil okvir, v 
katerem se opravljajo storitve zemeljske oskrbe (36-odstotno1 povečanje zračnega prometa in 
v zadnjem desetletju zaporedne krize, kot so  gospodarski zlom, vul kanski izbruh in mo čno 
sneženje itd.). V tem spreminjajo čem se ozra čju so posvetovanja o direktivi in njene ocene 
razkrili dva problema: 
1.1.1.  Problem 1: Opravljanje storitev zemeljske oskrbe danes ni dovolj u činkovito 
Letalske družbe dandanes zaradi treh teme ljnih vzrokov nimajo zagotovljenih stroškovno 
učinkovitih storitev zemeljske  oskrbe na vseh letališ čih EU. 
Prvič, možnost omejitve konkurence za dolo čene storitve pomeni, da se letalske družbe na 
nekaterih letališ čih srečujejo z omejeno izbiro med dve ma izvajalcema za vsako izmed 
„omejenih storitev“ in nimajo vedno dovoljenja za samooskrbo. 
Drugič, za Evropo so zna čilni raznoliki upravni pogoji za do stop do nacionalnih trgov. Vsaka 
država članica lahko pridobi svoje „dovo ljenje“, kar vodi k razli čnim lokalnim zahtevam, 
podjetja za opravljanje storitev zemeljske oskrbe zavezuje k prilagajanju posameznim 
nacionalnim trgom in prispeva k pove čevanju stroškov. 
                                                 
1 Vir: Komisija za oceno uspešnosti Eurocontrola. 
 
SL 4   SL Tretjič, novi ponudniki imajo težave pri vstopu in širjenju delovanja na ravni letališ ča. Na 
nekaterih letališ čih določeni lokalne razmere ovirajo nove ponudnike, da trajno konkurirajo 
sedanjim ponudnikom. Ti lokalne razmere vklju čujejo: (i) neustrez en pravni okvir za 
upravljanje centraliziranih infrastruktur2 (CI); (ii) neustrezen pravni okvir za lo čeno 
računovodstvo upravljavcev letališ č, ki opravljajo storitve zemeljske oskrbe; in (iii) 
neuravnotežene razpisne post opke za neodvisne izvajalce. 
1.1.2.  Problem 2: Splošna kakovost storitev zeme ljske oskrbe ne sledi razvoju potreb v 
smislu zanesljivosti,prožnosti, va rnosti in varovanja ter okolja 
Nezadostno kakovost na ravni letališ ča je mogo če opaziti v zvezi z zanesljivostjo storitev 
(zamude pri prihodu in pripravljenosti za odhod te r neustrezno ravnanje s prtljago), prožnostjo 
(obvladovanje kriz), varnostjo in varovanjem (nesre če in teroristi čne grožnje) ter okoljem 
(emisije CO2 in glikol). 
Nezadostna splošna kakovost storitev zemeljske  oskrbe se lahko pripiše dvema glavnima 
temeljnima vzrokoma: (i) nezadostnemu usklajevan ju storitev zemeljske oskrbe na letališ ču 
(kar je povezano s praksami sklepanja pogodb s podizv ajalci, ki vplivajo na letališki prostor in 
operacije, odsotnostjo vsakodne vnega nadzora operacij in pomanjkanjem spremljanja 
uspešnosti/poro čanja); in (ii) nezadovoljivemu pra vnemu okviru za usposabljanje in 
prerazporeditev osebja. 
1.2. Subsidiarnost 
Storitve zemeljske oskrbe so bist vene za ustrezno delovanje zra čnega prometa v skladu s 
ciljem členov 58 in 90 Uredbe o delovanju Evropske unije. Ker velja na čelo subsidiarnosti, 
mora biti ukrepanje EU v zvezi s storitvami zemeljske oskrbe utemeljeno. 
Prvič, ciljev predlaganih ukrepov države članice ne bi mogle dose či v zadostni meri, ker je 
treba, kot je bilo ugotovljeno že leta 1996, dostop do trga storitv e zemeljske oskrbe kot dela 
skupne politike zra čnega prometa vklju čiti v okvir EU. 
Drugič, dodana vrednost ukrepanja EU  izvira iz potrebe, da le talske družbe delujejo na 
enotnem letalskem trgu. Podjetja za opravljan je storitev zemeljske oskrbe kot njihovi 
neposredni podizvajalci pot rebujejo enake konkuren čne pogoje na ravni EU. 
2. CILJI POBUDE EU 
Splošni cilj pobude je pove čati učinkovitost in kakovost storite v zemeljske oskrbe za 
uporabnike (letalske družbe) in kon čne uporabnike (potnike/špediterje). 
Posebni cilji so: 
Posebni cilj 1  Zagotoviti letalskim družbam ve čjo izbiro rešitev na podro čju 
zemeljske oskrbe na letališ ču EU. 
                                                 
2 Tj. infrastruktur, „ki se uporabljajo za opravljanje storitev zemeljske oskrbe, katerih kompleksnost, 
stroški ali vpliv na okolje ne omogo čajo deljenja ali podvajanja si stemov“, kot so sistemi razvrš čanja 
prtljage, razledenitve, pre čiščevanja vode in distribucije goriva. 
 
SL 5   SL Posebni cilj 2  Uskladiti in pojasniti nacionaln e upravne pogoje za vstop na trg 
(dovoljenja). 
Posebni cilj 3  Zagotoviti enake konkuren čne pogoje na ravni letališ ča podjetjem, ki 
opravljajo storitve zemeljske oskrbe in ki delujejo v okviru razli čnih regulativnih 
ureditev. 
Posebni cilj 4  Povečati usklajevanje izvajalcev stor itev zemeljske oskrbe na letališ ču. 
Posebni cilj 5  Pojasniti pravni okvir za uspos abljanje in preraz poreditev osebja. 
3. MOŽNOSTI POLITIK  
Prvi ukrep bi lahko bila razveljavitev veljavne direktive. Predhodna posvetovanja 
zainteresiranih strani ne  kažejo želje po tem. Spri čo tveganja razdroblje nosti notranjega trga 
in zapletenosti, ki bi jo lahko povzro čile različne nacionalne/lokalne/letališke zahteve, je bila 
ta možnost opuš čena. 
Druga možnost bi lahko bilo strogo izvajanje veljavne, nespremenjene direktive, z dodanim 
navodili. Prizadevanja za to možnost so bila opuš čena, saj vsaj enega izmed klju čnih 
temeljnih vzrokov (možnosti omejitve konkurence za dolo čene storitve) ni mogo če 
obravnavati s strogim izvajanjem in navodili. 
Posvetovanja zainteresiranih strani in ocene so  opredelili širok sklop ukrepov, s katerimi se 
lahko obravnavajo opredeljena problemati čna področja. Noben izmed opredeljenih ukrepov 
enotne politike ne bi mogel dose či vseh posebnih ciljev. 
Za rešitev opredeljenih problemov se poleg os novnega scenarija predla gajo štirje posebni 
svežnji politike. Vsak sveženj obravnava pet temeljnih vzrokov problema. Trije svežnji vključujejo ukrepe s podobno intenzivnostjo (nizka, sr ednja in visoka) na  petih opredeljenih 
področjih (da se zmanjšajo navzkrižja med „u činkovitostjo/kakovostjo“ in 
„učinkovitostjo/delovnimi r azmerami“). Dodan je četrti sveženj, ki predstavlja srednje 
intenzivne ukrepe v povezavi z visoko intenzivnimi ukrepi za nesporna podro čja. 
Prvi sveženj politike (SP1) z zgolj nujno potrebno spremembo direktive in zagotavljanjem 
navodil, kjer je mogo če, izboljšuje sedanji sistem. Zajema  najmanj intenzivne opredeljene 
ukrepe. 
Drugi sveženj (SP2) si prizad eva izboljšati veljavni sistem s sklopom srednje intenzivnih 
ukrepov in je zato bolj ambiciozen od SP1. Je v obliki uredbe. 
Tretji sveženj (SP3) zajema visoko intenzivne ukrepe, s čimer zagotavlja popolno uskladitev 
okvira za trg storitev zemeljske oskr be, in je prav tako v obliki uredbe. 
SP2´, razli čica SP2, ki zajema dva ukrepa SP3 (o dovoljenjih in minimalnih zahtevah glede 
kakovosti), je četrti predvideni sveženj. 
Pravni instrument, izbran za SP2/S P2´ in SP3, je uredba. Ker je ve čina težav z veljavnim 
pravnim okvirjem povezana z razli čnim izvajanjem v posameznih državah članicah, bo to 
omogočilo določitev pravil, veljavnih v celotni EU, obenem pa državam članicam dopustilo 
nekaj prožnosti, toda samo tam, kjer je potrebno. 
 
SL 6   SL  
 SP1 SP2 SP2´ SP3 
Pravni 
instrument Î 
Temeljni vzroki Ð Direktiva  
(+smernice)  Uredba  Uredba  Uredba  
1: možnost omejitve 
konkurence za 
nekatere storitve 
zemeljske oskrbe  Popolno odprtje 
trga za samooskrbo 
 - Popolno odprtje trga 
za samooskrbo 
- Na velikih letališ čih 
povečati na tri 
najmanjše število 
izvajalcev storitev 
oskrbe za tretje osebe 
za štiri vrste storitev, 
ki se jih lahko omeji.  - Popolno odprtje 
trga za samooskrbo 
- Na velikih 
letališčih povečati 
na tri najmanjše 
število izvajalcev 
storitev oskrbe za 
tretje osebe za štiri 
vrste storitev, ki se 
jih lahko omeji.  Popolno odprtje 
trga za samooskrbo 
in trga storitev 
oskrbe za tretje 
osebe (ni ve č 
razpisov)  
2: raznoliki upravni 
pogoji za dostop do 
nacionalnih trgov 
(dovoljenja)  Navodila za države 
članice glede 
zahtev za 
dovoljenje  Vzajemno 
priznavanje dovoljenj 
z usklajenimi 
zahtevami  Vzpostavitev 
dovoljenja EU  Vzpostavitev 
dovoljenja EU  
a) Pojasnjene 
opredelitve v 
direktivi za 
centralizirane 
infrastrukture (CI)  a) Boljše upravljanje 
centraliziranih 
infrastruktur,  a) Boljše 
upravljanje 
centraliziranih 
infrastruktur,  a) Boljše 
upravljanje 
centraliziranih 
infrastruktur;  
b) Pojasnjene 
opredelitve v 
direktivi za lo čeno 
računovodstvo  b) Pravna lo čitev 
upravljavcev letališ č 
in njihovih 
podizvajalcev storitev 
zemeljske oskrbe  b) Pravna lo čitev 
upravljavcev 
letališč in njihovih 
podizvajalcev 
storitev zemeljske 
oskrbe  b) Odprava 
možnosti, da 
upravljavci letališ č 
nadzorujejo 
dejavnosti 
zemeljske oskrbe 
na svojem letališ ču 
3: težave novih 
ponudnikov pri 
vstopu in širjenju 
delovanja na ravni 
letališča 
c) Pojasnjena vloga 
in opredelitve 
odbora 
uporabnikov 
letališč v direktivi  c) Izboljšan razpisni 
postopek (odbor 
uporabnikov letališ č 
+ trajanje razpisanih 
dejavnosti).  c) Izboljšan 
razpisni postopek 
(odbor 
uporabnikov 
letališč + trajanje 
razpisanih 
dejavnosti).  (brez c): v SP3 ni 
razpisov)  
a) Smernice za 
sklepanje pogodb s 
podizvajalci a) Uvedba 
pojasnjenih pravil za 
sklepanje pogodb s 
podizvajalci a) Uvedba 
pojasnjenih pravil 
za sklepanje 
pogodb s 
podizvajalci a) Uvedba 
pojasnjenih pravil 
za sklepanje 
pogodb s 
podizvajalci 
4: nezadostno 
usklajevanje storitev 
zemeljske oskrbe na 
letališčih 
b) Usklajena merila 
za razpise b) Usklajena merila 
za razpise b) Usklajena merila 
za razpise (brez b): v SP3 ni 
razpisov) 

 
SL 7   SL c) Smernice za 
„pravila ravnanja“ c) Vloga upravljavca 
letališča pri 
dejavnostih 
zemeljske oskrbe 
Na velikih letališ čih 
se upravljavca 
letališča, 
odgovornega za 
minimalne zahteve 
glede kakovosti 
dejavnosti izvajalca 
storitev zemeljske 
oskrbe, opredeli v 
delegiranem aktu  c) Vloga 
upravljavca 
letališča pri 
dejavnostih 
zemeljske oskrbe 
Na velikih 
letališčih se 
minimalne zahteve 
glede kakovosti 
opredeli na ravni 
EU c) Vloga 
upravljavca 
letališča pri 
dejavnostih 
zemeljske oskrbe 
Na velikih 
letališčih se 
minimalne zahteve 
glede kakovosti 
opredeli na ravni 
EU 
 d) Obveznosti 
poročanja o 
učinkovitosti 
dejavnosti zemeljske 
oskrbe, ki jih je treba 
opredeliti v 
delegiranem aktu (na 
velikih letališ čih) d) Obveznosti 
poročanja o 
učinkovitosti 
dejavnosti 
zemeljske oskrbe, 
ki jih je treba 
opredeliti v 
delegiranem aktu 
(na velikih 
letališčih) d) Obveznosti 
poročanja o 
učinkovitosti 
dejavnosti 
zemeljske oskrbe, 
ki jih je treba 
opredeliti v 
delegiranem aktu 
(na velikih 
letališčih) 
a) Smernice za 
usposabljanje a) Obvezno 
minimalno 
usposabljanje osebja a) Obvezno 
minimalno 
usposabljanje 
osebja a) Uvedba 
posameznih 
kvalifikacij za 
osebje (izdaja 
dovoljenj) za 
kategorije 
ključnega osebja 
5: nezadovoljiv 
pravni okvir za 
usposabljanje in 
prerazporeditve 
osebja 
b) Posvetovanje 
predstavnikov 
zaposlenih med 
razpisi b) Državam članicam 
omogočiti, da 
uvedejo zahtevo za 
prevzem osebja pod 
podobnimi pogoji pri 
storitvah, do katerih 
je dostop omejen. b) Državam 
članicam 
omogočiti, da 
uvedejo zahtevo za 
prevzem osebja 
pod podobnimi 
pogoji pri storitvah, 
do katerih je dostop 
omejen. b) Popoln prevzem 
osebja pod 
podobnimi pogoji v 
primeru (delne) 
izgube dejavnosti v 
korist drugega 
ponudnika za vse 
storitve zemeljske 
oskrbe. 
4. OCENA U ČINKOV  
Učinki svežnjev politike so povzeti spodaj: 
 Učinki v primerjavi z osnovnim scenarijem 
  SP1 SP2 SP2´ SP3 
Gospodarski u činki      
 Učinki na delovanje 
notranjega trga, ZELO NIZKO 
POZITIVNI VISOKO 
POZITIVNI VISOKO 
POZITIVNI SREDNJE 
POZITIVNI 

 
SL 8   SL  Učinki v primerjavi z osnovnim scenarijem 
  SP1 SP2 SP2´ SP3 
konkurenco in 
konkuren čnost 
storitev zemeljske 
oskrbe 
 Učinki na obratovalne 
stroške in vodenje 
poslov 
 NIČ NEVTRALNI NEVTRALNI SREDNJE 
NEGATIVNI 
 Učinki na mala in 
srednje velika 
podjetja NIČ NIZKO 
NEGATIVNI NIZKO 
NEGATIVNI SREDNJE 
NEGATIVNI 
 Učinek na potrošnike NIČ SREDNJE 
POZITIVNI SREDNJE 
POZITIVNI NIZKO POZITIVNI 
 Podjetja - upravna 
obremenitev po 
5 letih NIČ - 610 000 EUR 
NIZKO 
POZITIVNI - 610 000 EUR 
NIZKO POZITIVNI - 610 000 EUR 
NIZKO POZITIVNI 
 Javni organi - upravna 
obremenitev po 
5 letih NIČ - 185 000 EUR 
NIZKO 
POZITIVNI - 185 000 EUR 
NIZKO POZITIVNI - 185 000 EUR 
NIZKO POZITIVNI 
 Države članice: NIČ - 200 000 EUR - 1 060 000 EUR  - 1 060 000 EUR  
 Evropska 
komisija NIČ Zanemarljivi 
(+ 
15 000 EUR) + 860 000 EUR  + 860 000 EUR  
 Tretje države ZELO NIZKO 
POZITIVNI VISOKO 
POZITIVNI VISOKO 
POZITIVNI SREDNJE 
POZITIVNI 
 Proračun EU NIČ NIČ 860 000 EUR v 
5 letih 860 000 EUR v 5 letih 
Socialni u činki     
 Zaposlovanje (število 
delovnih mest) NIČ - 450 delovnih 
mest / leto v 
storitvah 
zemeljske 
oskrbe - 450 delovnih mest / 
leto v storitvah 
zemeljske oskrbe - 900 delovnih mest / 
leto v storitvah 
zemeljske oskrbe, 
toda nova delovna 
mesta v organizacijah, 
ki izdajajo dovoljenja 
osebju za storitve 
zemeljske oskrbe 
 Kakovost delovnih 
mest, zdravje 
delavcev, varnost in ZELO NIZKO 
POZITIVNI SREDNJE 
POZITIVNI SREDNJE 
POZITIVNI ZELO VISOKO 
POZITIVNI 

 
SL 9   SL  Učinki v primerjavi z osnovnim scenarijem 
  SP1 SP2 SP2´ SP3 
dostojanstvo 
Učinki na okolje ZELO NIZKO 
POZITIVNI SREDNJE 
POZITIVNI SREDNJE 
POZITIVNI SREDNJE 
POZITIVNI 
Učinki na kakovost 
storitev zemeljske 
oskrbe NIZKO 
POZITIVNI VISOKO 
POZITIVNI VISOKO 
POZITIVNI VISOKO 
POZITIVNI 
Učinki na poenostavitev 
veljavne zakonodaje ZELO NIZKO 
POZITIVNI NEVTRALNI NEVTRALNI NEVTRALNI 
Prenos v nacionalno 
zakonodajo in 
skladnost NIZKO 
NEGATIVNI SREDNJE 
NEGATIVNI SREDNJE 
NEGATIVNI VISOKO 
NEGATIVNI 
5. PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
Svežnje politike se ocenjuje po merilih uspešnosti, u činkovitosti in skladnosti. 
Z vidika uspešnosti zagotavlja SP3 najve čji morebitni dosežek izmed vseh posebnih ciljev, 
medtem ko SP2 zagotavlja dobro uspešnost na splošno. SP1 izpol njuje posebne cilje zgolj v 
omejenem obsegu.  
V smislu u činkovitosti je SP3, ki je  najdražji, manj u činkovit od SP2, medtem ko je SP1 
najcenejši in njegovo izvajanje najlažje. 
V smislu skladnosti so svežnji podobni. 
 Uspešnost, u činkovitost in skladnost svežnjev politike 
  SP1 SP2 SP2' SP3 
Uspešnost Omejen dobro dobro Zelo dober 
 Posebni cilj 1 Omejen dobro  dobro  Zelo dober 
 Posebni cilj 2 Zelo omejen Zelo dober  Zelo dober  Zelo dober 
 Posebni cilj 3 Omejen Zelo dober Zelo dober odlično 
 Posebni cilj 4 Omejen Zelo dober Zelo dober Zelo dober 
 Posebni cilj 5 Omejen dobro dobro Zelo dober 
Učinkovitost Zelo dober dobro dobro Omejen 
Skladnost Omejen 
kompromis Omejen 
kompromis Omejen kompromis Omejen kompromis 
SP1 je najmanj privla čen, ker ne rešuje opredeljenih problemov. 
 
SL 10   SL Prednost se daje SP2/SP2´ pred SP3:  
• Razlike v smislu uspešnosti (obseg, v katerem se rešuje probleme) med 
SP2/SP2´ in SP3 so omejene. 
• Razlike v smislu u činkov so velike: za skoraj vsa merila SP2/SP2´ izboljšujeta 
situacijo ali omejujeta škodljive u činke na precej boljši na čin kot SP3. 
• V primerjavi s SP3 tako SP2/SP2´ predstavljata boljši kompromis med 
uspešnostjo in sprejemljivimi u činki: cilje dosežeta brez predragih sprememb. 
SP2 in SP2´ sta si zelo podobna. Razlikujeta se samo po u činkih njunih dveh razli čnih 
ukrepov: za oba ukrepa je SP2 boljši za prenos  v nacionalno zakonodajo /skladnost (pri SP2´ 
se pričakuje večja prizadevanja), medtem ko je SP2´ boljši za namene poenostavitve. Ob 
upoštevanju klju čnih vidikov skladnosti/uveljavljanja se zato priporo ča SP2. 
SP2 zmerno odpira trg storitev zemeljske oskrbe , obenem pa ne škoduje delovnim razmeram 
(prerazporeditev osebja pod podobnimi pogoji bi bilo mogo če tam, kjer se uveljavi nadaljnje 
odpiranje). SP2 bi za sprejemljive stroške za gotovil bolj odprt, bolj pošten trg storitev 
zemeljske oskrbe skupaj z boljšo kakovostjo in jasnimi pristoj nostmi v okviru letališ ča ter 
jasen okvir za usposabljanje in prerazporeditev osebja. 
6. SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE  
Komisija bo izvajanje nove uredbe ocenila pet let po njenem sprejetju.