Predlog SKLEP SVETA o sklenitvi Protokola k Začasnemu trgovinskemu sporazumu med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Hrvaško na drugi strani o upoštevanju pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Madžarske, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji

(predlozena s strani Komisije)

OBRAZLOITVENI MEMORANDUM

Do veljavnosti Stabilizacijsko-pridruzitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi drzavami članicami na eni strani ter Republiko Hrvasko na drugi strani (ťSPSŤ) velja od 1. marca 2002 Začasni trgovinski sporazum med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Hrvasko na drugi strani (ťZačasni sporazumŤ).

Svet je 29. septembra 2003 pooblastil Komisijo za pričetek pogajanj v zvezi s Protokolom k SPS o upostevanju pristopa Česke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Madzarske, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaske republike k Evropski uniji (ťŠiritveni protokolŤ). Ker SPS ni bil v veljavi 1. maja 2004, se je prav tako pojavila potreba po sklenitvi tega Protokola k Začasnemu sporazumu, da se zaradi siritve Evropske unije prilagodijo določbe o trgovini. Ta Protokol k Začasnemu sporazumu se zamenja s Protokolom k SPS, ko stopi v veljavo.

Ta pogajanja so se začela 26. februarja 2004 po predhodnih strokovnih posvetovanjih s Hrvasko glede bistvenih vprasanj. Opravljeni so bili stirje krogi pogajanj (26. februarja, 17. marca, 5. in 6. aprila ter 16. aprila). Protokol sta 16. aprila 2004 parafirala Komisija in Vlada Republike Hrvaske. Parafirano besedilo Protokola je prilozeno.

Komisija predlaga, da Svet sklene protokol v imenu Evropske skupnosti.

2004/0120 (ACC)

Predlog SKLEP SVETA o sklenitvi Protokola k Začasnemu trgovinskemu sporazumu med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Hrvasko na drugi strani o upostevanju pristopa Česke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Madzarske, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaske republike k Evropski uniji

SVET EVROPSKE UNIJE JE -

ob upostevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133 v zvezi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2), in prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe,

ob upostevanju predloga Komisije, [1]

[1] UL C [...] [...], str. [...]

ob upostevanju naslednjega:

(1) 29. septembra 2003 je Svet v imenu Skupnosti in njenih drzav članic pooblastil Komisijo za pogajanja z Republiko Hrvasko glede Protokola k Stabilizacijsko-pridruzitvenemu sporazumu o upostevanju pristopa Česke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Madzarske, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaske republike k Evropski uniji,

(2) Do začetka veljavnosti Stabilizacijsko-pridruzitvenega sporazuma je treba prilagoditi Začasni trgovinski sporazum med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Hrvasko na drugi strani tako, da uposteva pristop Česke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Madzarske, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaske republike k Evropski uniji,

(3) Protokol je bil parafiran 16. aprila 2004. Sklene se v imenu Skupnosti -

SKLENIL:

Člen 1

Protokol k Začasnemu trgovinskemu sporazumu med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Hrvasko na drugi strani o upostevanju pristopa Česke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Madzarske, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaske republike k Evropski uniji se potrdi v imenu Evropske skupnosti.

Besedilo Protokola je prilozeno k temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta v imenu Evropske skupnosti deponira listino o odobritvi iz člena 11 Protokola.

Člen 3

Protokol se začasno uporablja od 1. maja 2004.

V Bruslju, [...]

Za Svet

Predsednik

PRILOGA

PROTOKOL

k Začasnemu sporazumu o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Hrvasko na drugi strani o upostevanju pristopa Česke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Madzarske, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaske republike k Evropski uniji

EVROPSKA SKUPNOST,

v nadaljnjem besedilu "Skupnost"

na eni strani in

REPUBLIKA HRVAŠKA,

v nadaljnjem besedilu "Hrvaska"

na drugi strani -

ob upostevanju pristopa Česke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madzarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaske republike (v nadaljnjem besedilu "nove drzave članice") k Evropski uniji in s tem k Skupnosti dne 1. maja 2004,

ob upostevanju naslednjega:

(1) Začasni sporazum o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo (v nadaljnjem besedilu "Začasni sporazum") na eni strani in Republiko Hrvasko na drugi strani je začel veljati 1. marca 2002.

(2) Dne 16. aprila 2003 je bila v Atenah podpisana Pogodba o pristopu Česke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madzarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaske republike k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu "Pristopna pogodba").

(3) V skladu s členom 23(3) Začasnega sporazuma so potekala posvetovanja, da bi bilo zagotovljeno upostevanje skupnih interesov Skupnosti in Hrvaske, navedenih v tem sporazumu -

STA SE DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

PRILAGODITVE BESEDILA ZAČASNEGA SPORAZUMA, VKLJUČNO Z NJEGOVIMI PRILOGAMI IN PROTOKOLI

Oddelek I

KMETIJSKI PROIZVODI

Člen 1

Kmetijski proizvodi sensu stricto

1. Priloga IV(a) in Priloga IV(c) k Začasnemu sporazumu se nadomestita z besedilom iz Priloge I k temu protokolu.

2. Priloga IV(b) k Začasnemu sporazumu se nadomesti z besedilom iz Priloge II k temu protokolu.

3. Priloga IV(d) k Začasnemu sporazumu se nadomesti z besedilom iz Priloge III k temu protokolu.

4. Priloga IV(e) k Začasnemu sporazumu se nadomesti z besedilom iz Priloge IV k temu protokolu.

5. Priloga IV(f) k Začasnemu sporazumu se nadomesti z besedilom iz Priloge V k temu protokolu.

6. Členu 14(3) Začasnega sporazuma se doda točka (d):

"(d) Od 1. maja 2004 Hrvaska uvede carine za blago, nasteto v Prilogi IV(g)."

7. Besedilo iz Priloge VI k temu Protokolu se doda Začasnemu sporazumu kot Priloga IV(g).

Člen 2

Ribiski proizvodi

1. Priloga V(a) k Začasnemu sporazumu se nadomesti z besedilom iz Priloge VII k temu protokolu.

2. Priloga V(b) k Začasnemu sporazumu se nadomesti z besedilom iz Priloge VIII k temu protokolu.

Člen 3

Predelani kmetijski proizvodi

Seznama 2 in 3 iz Priloge II k Protokolu 3 k Začasnemu sporazumu se nadomesti s seznami 2, 3 in 4 iz Priloge IX k temu protokolu.

Člen 4

Sporazum o vinu

Priloga I (Sporazum med Evropsko skupnostjo in Republiko Hrvasko o vzajemnih preferencialnih koncesijah za določena vina iz člena 14(4) Začasnega sporazuma) k Dodatnemu protokolu o prilagoditvah Dodatnega protokola o prilagoditvi trgovinskih vidikov Začasnega sporazuma, da bi se upostevali rezultati pogajanj med pogodbenicama o vzajemnih preferencialnih koncesijah za določena vina, vzajemnem priznavanju, zasčiti in nadzoru nad imeni vin ter o vzajemnem priznavanju, zasčiti in nadzoru nad označbami zganih in aromatiziranih pijač, se nadomesti z besedilom iz Priloge X k temu protokolu.

Oddelek II

PRAVILA O POREKLU BLAGA

Člen 5

1. Odstavek 4 člena 18 Protokola 4 k Začasnemu sporazumu se nadomesti z naslednjim:

'4. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1, izdano naknadno, mora biti potrjeno z enim od naslednjih stavkov:

ES "EXPEDIDO A POSTERIORI",

CS "VYSTAVENO DODATEČN?",

DA "UDSTEDT EFTERFŘLGENDE",

DE "NACHTRÄGLICH AUSGESTELLT",

ET "VÄLJA ANTUD TAGASIULATUVALT",

EL "??????? ?? ??? ???????",

EN "ISSUED RETROSPECTIVELY",

FR "DÉLIVRÉ A POSTERIORI",

IT "RILASCIATO A POSTERIORI",

LV "IZSNIEGTS RETROSPEKT?VI",

LT "RETROSPEKTYVUSIS IŠDAVIMAS",

HU "KIADVA VISSZAMENŐLEGES HATÁLLYAL",

MT "MA?RU? RETROSPETTIVAMENT",

NL "AFGEGEVEN A POSTERIORI",

PL "WYSTAWIONE RETROSPEKTYWNIE",

PT "EMITIDO A POSTERIORI",

SL "IZDANO NAKNADNO",

SK "VYDANÉ DODATOČNE",

FI "ANNETTU JÄLKIKÄTEEN",

SV "UTFÄRDAT I EFTERHAND",

HR "NAKNADNO IZDANO".'

2. Odstavek 2 člena 19 Protokola 4 k Začasnemu sporazumu se nadomesti z naslednjim:

'2. Na ta način izdani dvojnik mora biti označen z eno od naslednjih besed:

ES "DUPLICADO",

CS "DUPLIKÁT",

DA "DUPLIKAT",

DE "DUPLIKAT",

ET "DUPLIKAAT ",

EL "?????????",

EN "DUPLICATE",

FR "DUPLICATA",

IT "DUPLICATO",

LV "DUBLIK?TS",

LT "DUBLIKATAS",

HU "MÁSODLAT",

MT "DUPLIKAT",

NL "DUPLICAAT",

PL "DUPLIKAT",

PT "SEGUNDA VIA",

SL "DVOJNIK",

SK "DUPLIKÁT",

FI "KAKSOISKAPPALE",

SV "DUPLIKAT",

HR "DUPLIKAT".'

3. Priloga I k Protokolu 4 k Začasnemu sporazumu se nadomesti z besedilom iz Priloge XI k temu protokolu.

4. Priloga II k Protokolu 4 k Začasnemu sporazumu se nadomesti z besedilom iz Priloge XII k temu protokolu.

5. Priloga IV k Protokolu 4 k Začasnemu sporazumu se nadomesti z besedilom iz Priloge XIII k temu protokolu.

PREHODNE DOLOČBE

Oddelek III

Člen 6

STO

Republika Hrvaska se zavezuje, da ne bo vlagala zahtevkov ali spreminjala ali umaknila katere koli koncesije iz členov XXIV.6 in XXVIII sporazuma GATT 1994 v zvezi s to siritvijo Skupnosti.

Člen 7

Dokazila o poreklu blaga in upravno sodelovanje

1. Dokazila o poreklu, ki jih ustrezno izdajo Republika Hrvaska ali drzave članice v okviru preferencialnega sporazuma ali avtonomnih ureditvah, ki se uporabljajo za obe strani, se sprejmejo v posamezni drzavi v skladu s tem protokolom, če:

(a) pridobitev takega porekla podeli preferencialno tarifno obravnavo na podlagi preferencialnih tarifnih ukrepov iz Začasnega sporazuma;

(b) so dokazilo o poreklu in prevozne listine bile izdane pred datumom pristopa;

(c) se dokazilo o poreklu predlozi carinskim organom v obdobju stirih mesecev od dneva pristopa.

Če je bilo blago deklarirano za uvoz v Republiki Hrvaski ali novi drzavi članici pred dnem pristopa in v okviru preferencialnih sporazumov ali avtonomnih ureditev, ki so se uporabljali za Republiko Hrvasko in novo drzavo članico v navedenem času, se lahko sprejme tudi dokazilo o poreklu, izdano naknadno v okviru teh sporazumov ali ureditev, če je bilo predlozeno v obdobju stirih mesecev od dneva pristopa.

2. Republiki Hrvaski in novim drzavam članicam se dovoli ohraniti pooblastila, s katerimi je bil v okviru preferencialnih sporazumov in avtonomnih ureditev, ki se uporabljajo za obe strani, podeljen status "pooblasčenih izvoznikov", če:

(a) taka določba predvidena tudi v sporazumu med Republiko Hrvasko in Skupnostjo, ki je bil sklenjen pred dnem pristopa, in

(b) pooblasčeni izvozniki uporabljajo pravila o poreklu blaga, ki veljajo v skladu z zadevnim sporazumom.

Ta dovoljenja se najkasneje v letu dni po pristopu zamenjajo z novimi dovoljenji, izdanimi v skladu s pogoji iz Začasnega sporazuma.

3. Zahtevke za naknadno preverjanje dokazila o poreklu, ki je bilo izdano v skladu s preferencialnimi sporazumi in ureditvami iz odstavkov 1 in 2 zgoraj, sprejemajo pristojni carinski organi Republike Hrvaske ali drzav članic v obdobju treh let po izdaji zadevnega dokazila o poreklu ter jih lahko vlagajo ti organi v obdobju treh let po sprejemu dokazila o poreklu, predlozenega navedenim organom skupaj z uvozno deklaracijo.

Člen 8

Blago v tranzitu

1. Določbe Začasnega sporazuma se lahko uporabljajo za blago, izvozeno iz Republike Hrvaske v eno od novih drzav članic ali iz ene od novih drzav članic v Republiko Hrvasko, ki je v skladu z določbam Protokola 4 k Začasnemu sporazumu in je na dan pristopa na poti ali je začasno uskladisčeno v carinskem skladisču ali v prosti coni v Republiki Hrvaski ali v zadevni novi drzavi članici.

2. Prednostna obravnava se odobri v primerih, za katere je treba carinskim organom drzave uvoznice v stirih mesecih od dneva pristopa predloziti dokazila o poreklu, ki so jih naknadno izdali carinski organi drzave izvoznice.

Člen 9

Kvote za leto 2004

Za leto 2004 se obseg novih tarifnih kvot in povečanje obsega obstoječih tarifnih kvot izračuna sorazmerno z osnovnimi količinami, ob upostevanju dela obdobja, ki je poteklo pred 1. majem 2004.

SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

Oddelek IV

Člen 10

Ta protokol in njegove priloge so sestavni del Začasnega sporazuma.

Člen 11

1. Ta protokol odobrita Skupnost in Republika Hrvaska v skladu s svojimi postopki.

2. Listine o odobritvi se deponirajo pri Generalnem sekretariatu Sveta Evropske unije.

Člen 12

1. Ta protokol začne veljati z dnem veljavnosti Pristopne pogodbe pod pogojem, da so vse listine o odobritvi tega protokola deponirane pred tem datumom.

2. Če vse listine o odobritvi tega protokola niso deponirane pred tem datumom, začne ta protokol veljati prvi dan prvega meseca po dnevu deponiranja zadnje listine o odobritvi.

3. Če vse listine o odobritvi tega protokola niso deponirane pred 1. majem 2004, se ta protokol začasno uporablja od 1. maja 2004.

Člen 13

Ta protokol je sestavljen v dvojniku v angleskem, českem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grskem, hrvaskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madzarskem, malteskem, nemskem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaskem, slovenskem, spanskem in svedskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno.

Člen 14

Besedilo Začasnega sporazuma, vključno s prilogami in protokoli, ki so njegov sestavni del, in sklepna listina s prilozenimi izjavami se sestavijo v českem, estonskem, latvijskem, litovskem, madzarskem, malteskem, poljskem, slovaskem in slovenskem jeziku in ta besedila so enako verodostojna kot izvirna besedila. Začasni odbor odobri ta besedila.

PRILOGE

Priloga I

"Priloga IV(a) in IV (c)

Hrvaske tarifne koncesije za kmetijske proizvode

(Dajatev prosto za neomejene količine dne 1. maja 2004)

(iz člena 14(3)(a)(i) in 14(3)(b)(i))

>TABELPOSITION>

(1) Kakor je določeno v hrvaski carinski tarifi, objavljeni v NN 184/2003 z vsemi spremembami.

Priloga II

"Priloga IV(b)

Hrvaske tarifne koncesije za kmetijske proizvode

(Dajatev prosto v okviru kvote od 1. maja 2004)

(iz člena 14(3)(a)(ii))

>TABELPOSITION>

* Kvota se dodeli v obdobju od 21. februarja do 14. septembra.

Priloga III

"Priloga IV(d)

Hrvaske tarifne koncesije za kmetijske proizvode

(postopna odprava MFN dajatev v okviru tarifnih kvot)

(iz člena 14(3)(c)(i))

Carine za blago, nasteto v tej prilogi, se zmanjsujejo in odpravijo v skladu z naslednjim časovnim razporedom:

- 1. maja 2004 je veljavna dajatev 40% osnovne dajatve;

- 1. januarja 2005 se vse dajatve znizajo na 20% osnovne dajatve;

- 1. januarja 2006 se preostale dajatve odpravijo.

>TABELPOSITION>

Priloga IV

"Priloga IV(e)

Hrvaske tarifne koncesije za kmetijske proizvode

(postopna odprava MFN dajatev za neomejene količine)

(iz člena 14(3)(c)(ii))

Carine za blago, nasteto v tej prilogi, se zmanjsujejo v skladu z naslednjim časovnim razporedom:

- 1. maja 2004 je veljavna dajatev 70 % osnovne dajatve;

- 1. januarja 2005 se vse dajatve znizajo na 60 % osnovne dajatve;

- 1. januarja 2006 se vse dajatve znizajo na 50 % osnovne dajatve.

>TABELPOSITION>

Priloga V

"Priloga IV(f)

Hrvaske tarifne koncesije za kmetijske proizvode

(postopna odprava MFN dajatev v okviru kvot)

(iz člena 14(3)(c)(iii))

Carine za blago, nasteto v tej prilogi, se zmanjsujejo v skladu z naslednjim časovnim razporedom:

- 1. maja 2004 so vse dajatve 70 % osnovne dajatve;

- 1. januarja 2005 se vse dajatve znizajo na 60 % osnovne dajatve;

- 1. januarja 2006 se vse dajatve znizajo na 50 % osnovne dajatve.

>TABELPOSITION>

Priloga VI

"Priloga IV(g)

Hrvaske tarifne koncesije za kmetijske proizvode

(iz člena 14(3)(d))

Carine za blago, nasteto v tej prilogi, se uporabljajo, kot je navedeno, od 1. maja 2004.

>TABELPOSITION>

* V letu 2005 se kvota za izdelke iz tar. st. 160100 poveča za 400 t.

Priloga VII

"PRILOGA V(a)

Izdelki iz člena 15(1)

Za uvoz naslednjih izdelkov s poreklom iz Hrvaske v Evropsko skupnost se uporabljajo koncesije, navedene spodaj.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

Nad tarifno kvoto bo veljavna stopnja dajatve za vse proizvode iz tar. st. 1604, razen pripravljenih ali konzerviranih sardin in inčunov, znasala 60 % MFN v letu 2004 in 50 % MFN od leta 2005 dalje. Za sardine in inčune nad tarifno kvoto se bo uporabljala polna MFN dajatev.

Priloga VIII

"PRILOGA V(b)

Izdelki iz člena 15(2)

Za uvoz naslednjih izdelkov s poreklom iz Evropske skupnosti na Hrvasko se uporabljajo koncesije, navedene spodaj.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

Nad tarifnimi kvotami bo veljavna stopnja dajatve za vse proizvode iz tar. st. 1604, razen pripravljenih ali konzerviranih sardin in inčunov, znasala 60 % MFN v letu 2004 in 50 % MFN od leta 2005 dalje. Za sardine in inčune nad tarifno kvoto se bo uporabljala polna MFN dajatev.

Priloga IX

Izdelki iz člena 12 Začasnega sporazuma

"Seznam 2: Kvote in dajatve, ki se uporabljajo za proizvode s poreklom iz Skupnosti pri uvozu na Hrvasko

Opomba: Za proizvode, nastete v tej tabeli, se za spodaj navedene tarifne kvote uporablja stopnja dajatve nič. Količine teh kvot se bodo letno povečevale v letih 2005 in 2006, kakor je navedeno na seznamu. Dajatev, ki se uporablja za količine, ki presegajo te kvote, se zmanjsuje v letih 2004, 2005 in 2006 na 70 %, 60% in 50% MFN dajatve.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

Seznam 3: Kvote in dajatve, ki se uporabljajo za proizvode s poreklom iz Skupnosti pri uvozu na Hrvasko

Opomba: Za proizvode iz te tabele se uporabljajo koncesije, navedene spodaj. Količine tarifnih kvot se bodo letno povečevale v letih 2005 in 2006, kakor je navedeno v tabeli. Dajatev, ki se uporablja za količine, ki presegajo te kvote, se zmanjsuje v letih 2004, 2005 in 2006 na 65 %, 55% in 40% MFN dajatve.

>TABELPOSITION>

Seznam 4: Kvote in dajatve, ki se uporabljajo za proizvode s poreklom iz Skupnosti pri uvozu na Hrvasko

Opomba: Za proizvode, nastete v tej tabeli, se za spodaj navedene tarifne kvote uporablja stopnja dajatve nič. Za količine, ki presegajo kvoto, se uporabljajo pogoji, določeni v seznamu 1 Priloge II k Protokolu 3.

>TABELPOSITION>

Priloga X

"Priloga I

Sporazum

med Evropsko skupnostjo in Republiko Hrvasko o vzajemnih preferencialnih koncesijah za določena vina

1. Uvoz naslednjih proizvodov s poreklom s Hrvaske, v Skupnost je predmet koncesij, določenih spodaj, od 1. maja 2004:

>TABELPOSITION>

(1) Pod pogojem, da je bilo prejsnje leto porabljene najmanj 80 % upravičene količine, se količine letno povečujejo, dokler vsota kvote, ki se nanasa na tar. st. ex 2204 10 in ex 2204 21, in kvote, ki se uporablja za tar. st. ex 2204 29, ne doseze največje količine 98 000 hl.

(2) Na zahtevo ene od pogodbenic se lahko skličejo posvetovanja za prilagoditev kvot s prenosom količin iz kvote, ki se uporablja za tar. st. ex 2204 29, v kvoto, ki se uporablja za tar. st. ex 2204 10 in ex 2204 21.

2. Skupnost odobri preferencialno stopnjo dajatve nič v okviru tarifnih kvot, kot je omenjeno v točki 1, ob upostevanju pogoja, da Republika Hrvaska za izvoze teh količin ne plačuje izvoznih subvencij.

3. Uvoz naslednjih proizvodov s poreklom iz Skupnosti v Republiko Hrvasko je predmet koncesij, določenih spodaj, od 1. maja 2004:

>TABELPOSITION>

(1) Pod pogojem, da je bilo v preteklem letu porabljene najmanj 80 % upravičene količine, se uporablja letno povečanje, dokler kvota ne doseze najvisje vrednosti 18 000 hl.

4. Republika Hrvaska odobri preferencialno stopnjo dajatve nič v okviru tarifnih kvot, kot je navedeno v točki 3, ob upostevanju pogoja, da Skupnost za izvoz teh količin ne plačuje izvoznih subvencij.

5. Ta sporazum zajema vino:

(a) izdelano iz svezega grozdja, ki je bilo v celoti pridelano in obrano na ozemlju zadevne pogodbenice, in

(b) (i) s poreklom v EU, ki je bilo izdelano v skladu s pravili o enoloskih postopkih in obdelavah iz Naslova V Uredbe Sveta (ES) st. 1493/1999;

(ii) s poreklom iz Republike Hrvaske, ki je bilo izdelano v skladu s pravili o enoloskih postopkih in obdelavah, skladnih s hrvasko zakonodajo. Ta enoloska pravila so skladna z zakonodajo Skupnosti.

6. Za uvoz vina na podlagi koncesij, predvidenih po tem sporazumu, bo treba predloziti dovoljenje, ki ga izda vzajemno priznani uradni organ, naveden na skupno izdelanem seznamu, in potrjuje, da je zadevno vino v skladu s točko 5(b).

7. Pogodbenici najpozneje v prvem četrtletju leta 2005 proučita moznosti, v okviru katerih bi druga drugi lahko dodelili dodatne koncesije ob upostevanju razvoja trgovine z vinom med pogodbenicama.

8. Pogodbenici zagotovita, da drugi ukrepi ne spodbijajo vzajemno dodeljenih koncesij.

9. Na zahtevo ene ali druge pogodbenice se skličejo posvetovanja o vseh tezavah v zvezi z delovanjem tega sporazuma.

10. Na eni strani se ta sporazum uporablja na ozemljih, na katerih se uporablja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, in pod pogoji, določenimi v navedeni pogodbi, in na drugi strani na ozemlju Republike Hrvaske.

Priloga XI

"PRILOGA I

Uvodne opombe k seznamu v Prilogi II

Opomba 1:

Seznam določa pogoje, ki se zahtevajo za vse izdelke, da bi se lahko steli za zadosti obdelane ali predelane v smislu člena 6 tega protokola.

Opomba 2:

2.1. Prva dva stolpca v seznamu opisujeta pridobljeni izdelek. Prvi stolpec je tarifna stevilka ali stevilka poglavja, ki se uporablja v harmoniziranem sistemu, drugi stolpec pa vsebuje poimenovanje blaga, ki se v tem sistemu uporablja za to tarifno stevilko ali poglavje. Za vsak vpis v prvih dveh stolpcih je v stolpcu 3 ali 4 navedeno pravilo. Če je pred vpisom v prvi stolpec navedeno "ex", pomeni, da se pravilo iz stolpca 3 ali 4 uporablja le za tisti del navedene stevilke ali poglavja, kot je poimenovano v stolpcu 2.

2.2. Če je v stolpcu 1 zdruzenih več tarifnih stevilk ali če je navedena stevilka poglavja ter je zato opis izdelkov v stolpcu 2 splosen, se pravilo v stolpcu 3 ali 4 nanasa na vse izdelke, ki se po harmoniziranem sistemu uvrsčajo v tarifne stevilke navedenega poglavja ali v katero koli tarifno stevilko, navedeno v stolpcu 1.

2.3. Če seznam vsebuje različna pravila, ki se uporabljajo za različne izdelke v okviru ene tarifne stevilke, vsaka alinea vsebuje poimenovanje tistega dela tarifne stevilke, za katerega se uporabljajo zraven navedena pravila v stolpcu 3 ali 4.

2.4. Če je za vpis v prvih dveh stolpcih pravilo določeno tako v stolpcu 3 kot 4, ima izvoznik moznost izbire, da uporabi ali pravilo, določeno v stolpcu 3, ali tisto iz stolpca 4. Če v stolpcu 4 ni pravila o poreklu, je treba uporabiti pravilo, določeno v stolpcu 3.

Opomba 3:

3.1. Določbe člena 6 protokola o izdelkih, ki so pridobili status blaga s poreklom in se uporabljajo pri izdelavi drugih izdelkov, se uporabljajo ne glede na to, ali je bil ta status pridobljen znotraj tovarne, v kateri se izdelki uporabljajo, ali v drugi tovarni v Skupnosti ali na Hrvaskem.

Primer:

Motor iz tar. st. 8407, za katerega pravilo določa, da vrednost materialov brez porekla, ki se lahko vgradijo, ne sme presegati 40 % cene franko tovarna, je izdelan iz "drugih legiranih jekel, grobo oblikovanih s kovanjem" iz tar. st. ex 7224.

Če je bilo to kovanje opravljeno v Skupnosti iz ingota brez porekla, potem je ze pridobil poreklo na podlagi pravila za tarifno stevilko ex 7224 na seznamu. Zato se pri izračunu vrednosti motorja steje, da ima poreklo, ne glede na to, ali je bil izdelan v isti ali v drugi tovarni v Skupnosti. Vrednost ingota brez porekla se tako ne uposteva pri sestevanju vrednosti uporabljenih materialov brez porekla.

3.2. Pravilo v seznamu predstavlja najmanjso količino potrebne obdelave ali predelave in več predelave ali obdelave prav tako dodeli status porekla, nasprotno pa manj predelave ali obdelave statusa porekla ne more dodeliti. Torej če pravilo določa, da je mogoče na določeni stopnji proizvodnje uporabiti material brez porekla, je uporaba taksnega materiala na zgodnejsi stopnji proizvodnje dovoljena, uporaba taksnega materiala na poznejsi stopnji pa ne.

3.3. Brez poseganja v opombo 3.2, če pravilo določa, da se lahko uporabljajo "materiali iz katere koli tarifne stevilke", se lahko uporabljajo tudi materiali z istim poimenovanjem in iz iste tarifne stevilke kot izdelek, toda z vsemi posebnimi omejitvami, ki so lahko prav tako vsebovane v pravilu.

Vendar pa izraz "proizvodnja iz materialov iz katere koli tarifne stevilke, vključno z drugimi materiali iz tarifne stevilke..." ali "proizvodnja iz materialov iz katere koli tarifne stevilke, vključno z drugimi materiali iz iste tarifne stevilke kot izdelek" pomeni, da se lahko uporabijo materiali iz katere koli tarifne stevilke, razen tistih z istim poimenovanjem kot izdelek, naveden v stolpcu 2 na seznamu.

3.4. Kadar pravilo na seznamu določa, da se izdelek lahko izdela iz več kot enega materiala, to pomeni, da se lahko uporabi kateri koli ali več materialov. Ne zahteva pa, da se uporabijo vsi ti materiali.

Primer:

Pravilo za tkanine iz tar. st. 5208 do 5212 določa, da se lahko uporabijo naravna vlakna, prav tako pa se lahko med drugimi materiali uporabijo tudi kemični materiali. To ne pomeni, da je treba uporabiti oboje; uporabi se lahko ali eno ali drugo ali oboje.

3.5. Kadar pravilo s seznama določa, da mora biti izdelek izdelan iz določenega materiala, ta pogoj očitno ne preprečuje uporabe drugih materialov, ki zaradi svoje narave ne morejo zadostiti pravilu. (Glej tudi opombo 6.2 spodaj, v zvezi s tekstilom).

Primer:

Pravilo za pripravljena zivila iz tar. st. 1904, ki posebej izključuje uporabo zit in njihovih izdelkov, ne preprečuje uporabe mineralnih soli, kemikalij in drugih dodatkov, ki niso izdelki iz zit.

To pa ne velja za izdelke, ki se lahko izdelajo iz materialov enake narave na zgodnejsi stopnji izdelave, čeprav jih ni mogoče izdelati iz posameznih materialov, navedenih v seznamu.

Primer:

V primeru oblačila iz ex Poglavja 62, narejenega iz netkanih materialov, če je za to vrsto izdelkov dovoljena samo uporaba preje brez porekla, ni mozno začeti pri netkanem blagu - čeprav netkano blago običajno ne more biti izdelano iz preje. V takih primerih je začetni material običajno na stopnji pred prejo, to je na stopnji vlaken.

3.6. Če pravilo s seznama navaja za največjo vrednost materialov brez porekla, ki se lahko uporabijo, dve odstotni postavki, potem se ta odstotka ne smeta sestevati. Z drugimi besedami, največja vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla nikoli ne sme preseči najvisje od navedenih odstotnih postavk. Poleg tega posamezne odstotne postavke, ki se nanasajo na določene materiale, ne smejo biti presezene.

Opomba 4:

4.1. Izraz "naravna vlakna" se na seznamu uporablja za vlakna, ki niso umetna ali sintetična. Omejen je na stopnje pred predenjem, vključno z odpadki, in, razen če ni drugače določeno, zajema vlakna, ki so bila mikana, česana ali kako drugače obdelana, vendar ne predena.

4.2. Izraz "naravna vlakna" vključuje konjsko zimo iz tarifne stevilke 0503, svilo iz tarifnih stevilk 5002 in 5003, kakor tudi volnena vlakna in fino ali grobo zivalsko dlako iz tarifnih stevilk od 5101 do 5105, bombazna vlakna iz tarifnih stevilk od 5201 do 5203 in druga rastlinska vlakna iz tarifnih stevilk od 5301 do 5305.

4.3. Izrazi "tekstilna kasa", "kemični materiali" in "materiali za izdelavo papirja" so na seznamu uporabljeni za opis materialov, ki se ne uvrsčajo v Poglavja 50 do 63 in se lahko uporabljajo za proizvodnjo umetnih, sintetičnih ali papirnih vlaken ali preje.

4.4. Izraz "umetna ali sintetična rezana vlakna" se v seznamu uporablja za sintetične ali umetne filamente, rezana vlakna ali odpadke iz tar. st. 5501 do 5507.

Opomba 5:

5.1. Kadar je za določen izdelek na seznamu naveden sklic na to opombo, se pogoji, določeni v stolpcu 3, ne uporabljajo za osnovne tekstilne materiale, uporabljene pri njihovi izdelavi in ki skupno ne presegajo 10 % skupne teze vseh uporabljenih osnovnih tekstilnih materialov. (glej tudi opombi 5.3 in 5.4 spodaj).

5.2. Vendar pa se odstopanje, omenjeno v opombi 5.1, lahko uporablja le za mesane izdelke, ki so izdelani iz dveh ali več osnovnih tekstilnih materialov.

Osnovni tekstilni materiali so:

- svila,

- volna,

- groba zivalska dlaka,

- fina zivalska dlaka,

- konjska zima,

- bombaz,

- materiali za izdelavo papirja in papir,

- lan,

- konoplja,

- juta in druga tekstilna vlakna iz ličja,

- sisal in druga tekstilna vlakna iz rodu agav,

- kokosova vlakna, abaka, ramija in druga tekstilna rastlinska vlakna;

- sintetični filamenti,

- umetni filamenti,

- prevodni filamenti,

- sintetična rezana vlakna iz polipropilena,

- sintetična rezana vlakna iz poliestra,

- sintetična rezana vlakna iz poliamida,

- sintetična rezana vlakna iz poliakrilonitrila,

- sintetična rezana vlakna iz poliimida,

- sintetična rezana vlakna iz politetrafluoroetilena,

- sintetična rezana vlakna iz poli(fenilen sulfida),

- sintetična rezana vlakna iz poli(vinil klorida),

- druga sintetična rezana vlakna,

- umetna rezana vlakna iz viskoze,

- druga umetna rezana vlakna,

- preja iz poliuretana, laminirana s fleksibilnimi segmenti polietra, povezana ali ne,

- preja iz poliuretana, laminirana s fleksibilnimi segmenti poliestra, povezana ali ne,

- izdelki iz tar. st. 5605 (metalizirana preja), ki vsebujejo trak z jedrom iz aluminijaste folije ali z jedrom iz plastičnega sloja, prevlečenega ali ne z aluminijastim prahom, sirine, ki ne presega 5 mm, kjer so plasti zlepljene s prozornim ali barvnim lepilom med dvema plastičnima slojema,

- drugimi materiali iz tar. st. 5605.

Primer:

Preja iz tar. st. 5205, izdelana iz bombaznih vlaken iz tar. st. 5203 in sintetičnih rezanih vlaken iz tar. st. 5506, je mesana preja. Zato se lahko sintetična rezana vlakna brez porekla, ki ne izpolnjujejo pravil o poreklu (ki zahtevajo izdelavo iz kemičnih materialov ali tekstilne kase) uporabijo do 10 % teze preje.

Primer:

Volnena tkanina iz tar. st. 5112, izdelana iz volnene preje iz tar. st. 5107 in sintetične preje iz rezanih vlaken iz tar. st. 5509, je mesana tkanina. Zato se lahko sintetična preja, ki ne izpolnjuje pravil o poreklu (ki zahtevajo izdelavo iz kemičnih materialov ali tekstilne kase) ali volnena preja, ki ne izpolnjuje pravil o poreklu (ki zahtevajo izdelavo iz naravnih vlaken, nemikanih ali nečesanih ali kako drugače pripravljenih za predenje), ali kombinacija obeh prej uporabi pod pogojem, da njihova skupna teza ne presega 10 % teze tkanine.

Primer:

Taftana tekstilna tkanina iz tar. st. 5802, izdelana iz bombazne preje iz tar. st. 5205 in iz bombazne tkanine iz tar. st. 5210, je mesan izdelek le, če je bombazna tkanina sama mesana tkanina, izdelana iz prej, uvrsčenih v dve različni tarifni stevilki, ali če so uporabljene bombazne preje same mesanice.

Primer:

Če bi bila ta taftana tekstilna tkanina izdelana iz bombazne preje iz tar. st. 5205 in iz sintetične tkanine iz tar. st. 5407, bi očitno bila uporabljena preja iz dveh različnih osnovnih tekstilnih materialov in je v skladu s tem taftana tekstilna tkanina tudi mesan izdelek.

5.3. Za izdelke, ki vsebujejo "prejo iz poliuretana, laminirano s fleksibilnimi segmenti iz polietra, povezano ali ne", je to odstopanje pri preji 20 %.

5.4. Za izdelke, ki vsebujejo "trak z jedrom iz aluminijaste folije ali z jedrom iz plastičnega sloja, prevlečenega ali ne z aluminijastim prahom, sirine, ki ne presega 5 mm, kjer so plasti zlepljene z lepilom med dvema plastičnima slojema", je to odstopanje pri traku 30 %.

Opomba 6:

6.1. Kadar seznam vsebuje sklic na to opombo, tekstilni izdelki, (razen podlog in medvlog), ki ne ustrezajo pravilu za ta izdelan izdelek, določenem na seznamu v stolpcu 3, se lahko uporabijo, če so uvrsčeni pod drugo tarifno stevilko kot izdelek in če njihova vrednost ne presega 8 % cene izdelka franko tovarna.

6.2. Brez poseganja v opombo 6.3 se materiali, ki niso uvrsčeni v Poglavja 50 do 63, lahko prosto uporabljajo za izdelavo tekstilnih izdelkov, ne glede na to, ali vsebujejo tekstil ali ne.

Primer:

Če pravilo s seznama določa, da mora biti za določen tekstilni izdelek (na primer hlače), uporabljena preja, to ne preprečuje uporabe kovinskih predmetov, kakor so gumbi, ker gumbi niso uvrsčeni v Poglavja 50 do 63. Iz istega razloga to ne preprečuje uporabe zadrg, četudi zadrge običajno vsebujejo tekstil.

6.3. Kadar se uporablja odstotno pravilo, je treba pri izračunu vrednosti vključenih materialov brez porekla upostevati tudi vrednost materialov, ki niso uvrsčeni v Poglavja 50 do 63.

Opomba 7:

7.1. Za namene tar. st. ex 2707, 2713 do 2715, ex 2901, ex 2902 in ex 3403 so "specifični postopki" naslednji:

(a) vakuumska destilacija;

(b) ponovna destilacija z zelo natančnim procesom frakcioniranja;

(c) razbijanje;

(d) preoblikovanje;

(e) ekstrakcija z izbranimi topili;

(f) proces, ki vsebuje vse naslednje postopke: obdelavo s koncentrirano zveplovo kislino, oleumom ali zveplovim anhidridom; nevtralizacijo z alkalnimi sredstvi, razbarvanje in očisčevanje z naravno aktivno prstjo, aktivirano prstjo, aktiviranim ogljem ali boksitom;

(g) polimerizacija;

(h) alkilizacija;

(i) izomerizacija.

7.2. Za namene tar. st. 2710, 2711 in 2712, so "specifični procesi" naslednji:

(a) vakuumska destilacija;

(b) ponovna destilacija z zelo natančnim procesom frakcioniranja;

(c) razbijanje;

(d) preoblikovanje;

(e) ekstrakcija z izbranimi topili;

(f) proces, ki vsebuje vse naslednje postopke: obdelavo s koncentrirano zveplovo kislino, oleumom ali zveplovim anhidridom; nevtralizacijo z alkalnimi sredstvi, razbarvanje in očisčevanje z naravno aktivno prstjo, aktivirano prstjo, aktiviranim ogljem ali boksitom;

(g) polimerizacija;

(h) alkilizacija;

(ij) izomerizacija;

(k) samo v zvezi s tezkimi olji iz tar. st. ex 2710, razzveplanje z vodikom, ki povzroči redukcijo vsaj 85 % vsebine zvepla pri obdelanih izdelkih (metoda ASTM D 1266-59 T);

(l) samo za izdelke iz tar. st. 2710, deparafinizacija s postopkom, ki ni filtriranje;

(m) samo za tezka olja iz tar. st. ex 2710, obdelava z vodikom pri tlaku nad 20 barov in temperaturi nad 250 °C, z uporabo katalizatorja, razen obdelave za razzveplanje, kadar je vodik aktivni element v kemični reakciji. Vendar se nadaljnja obdelava olj za mazanje iz tar. st. ex 2710 (npr. končna obdelava z vodikom ali razbarvanje), se posebno takrat, kadar se zeli izboljsati barva ali obstojnost, ne obravnava kot specifični proces;

(n) samo za kurilna olja iz tar. st. ex 2710, atmosferska destilacija, če se manj kot 30 % teh izdelkov, vključno z izgubami, destilira pri 300 °C po metodi ASTM D 86;

(o) samo za tezka olja, razen plinskih olj in kurilnih olj iz tar. st. ex 2710, obdelava z visokofrekvenčno razelektritvijo skozi krtačke;

(p) samo za surove proizvode (razen vazelina, ozokerita, voska iz lignita ali voska iz sote, parafinskega voska, ki vsebujejo manj kot 0,75 mas. % olja) iz tar. st. ex 2712, izločanje olja s frakcijsko kristalizacijo.

7.3. Za namene tar. st. ex 2707, 2713 do 2715, ex 2901, ex 2902 in ex 3403, porekla ne podelijo enostavne operacije, kot so čisčenje, dekantiranje, razsoljevanje, vodna separacija, filtriranje, barvanje, označevanje, ohranjanje vsebine zvepla kot rezultat mesanja izdelkov z različno vsebino zvepla, katerakoli kombinacija teh operacij ali podobne operacije."

Priloga XII

"PRILOGA II

SEZNAM OBDELAV ALI PREDELAV, KI JIH JE TREBA OPRAVITI NA MATERIALIH BREZ POREKLA, DA BI LAHKO IZDELAN IZDELEK DOBIL STATUS BLAGA S POREKLOM

Proizvodi s seznama morda niso vsi zajeti v Sporazumu. Zato je treba upostevati druge dele Sporazuma.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

"

Priloga XIII

"PRILOGA IV

Besedilo izjave na računu

Izjava na računu, katere besedilo je navedeno spodaj, mora biti izpolnjena v skladu z opombami. Vendar teh opomb ni treba prepisovati.

Različica v spansčini

El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera n° ...( [2])) declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ...( [3]).

[2] Če izjave na računu ne izdela pooblasčeni izvoznik, se besedilo v oklepaju izpusti ali pa se pusti prazen prostor.

[3] Navedba porekla proizvodov. Kadar se izjava na računu delno ali v celoti nanasa na proizvode s poreklom iz Ceuta in Melilla, jih mora izvoznik jasno označiti v dokumentu, na katerem je izjava napisana, s simbolom "CM".

Različica v česčini

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ...(1)) prohlasuje, ze kromě zřetelně označených, mají tyto výrobky preferenční původ v ...(2).

Različica v dansčini

Eksportřren af varer, der er omfattet af nćrvćrende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ...(1)), erklćrer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har prćferenceoprindelse i ...(2).

Različica v nemsčini

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ...(1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anderes angegeben, präferenzbegünstigte ...(2) Ursprungswaren sind.

Različica v estonsčini

Käesoleva dokumendiga hőlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr. ...(1)) deklareerib, et need tooted on ...(2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul kui on selgelt näidatud teisiti.

Različica v grsčini

( (1)) .(2).

Različica v anglesčini

The exporter of the products covered by this document (customs authorization No ...(1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ...(2) preferential origin.

Različica v francosčini

L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douaničre n° ...(1)) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2)).

Različica v italijansčini

L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n. ...( [4])) dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ...( [5]).

[4]

[5]

Različica v latvijsčini

Eksport?t?js produktiem, kuri ietverti saj? dokument? (muitas pilnvara Nr. ...(1)), deklar?, ka, iznemot tur, kur ir cit?di skaidri noteikts, siem produktiem ir prieksroc?bu izcelsme no ...(2).

Različica v litovsčini

Šiame dokumente isvardint? preki? eksportuotojas (muitinčs liudijimo Nr ...(1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ...(2) preferencinčs kilmés prekés.

Različica v madzarsčini

A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ...(1)) kijelentem, hogy eltérő jelzés hianyában az áruk kedvezményes ...(2) származásúak.

Različica v maltesčini

L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru. ...(1)) jiddikjara li, ?lief fejn indikat b'mod ?ar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' ori?ini preferenzjali ...(2).

Različica v nizozemsčini

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ...(1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).

Različica v poljsčini

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ...(1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ...(2) preferencyjne pochodzenie.

Različica v portugalsčini

O abaixo assinado, exportador dos produtos cobertos pelo presente documento (autorizaçăo aduaneira n° ...(1)), declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos săo de origem preferencial ...(2).

Različica v slovensčini

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov st ...(1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ...(2) poreklo.

Različica v slovasčini

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia ...(1)) vyhlasuje, ze okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ...(2).

Različica v finsčini

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ...(1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (2).

Različica v svedsčini

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstĺnd nr. ...(1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmĺnsberättigande ... ursprung (2).

Različica v hrvasčini

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlastenje br....(1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ...(2) preferencijalnoga podrijetla.

........................ ( [6])

[6] Te navedbe se lahko izpustijo, če so informacije ze v samem dokumentu.

(Kraj in datum)

......................... ( [7])

[7] Kadar se ne zahteva podpis izvoznika, se izvzetje podpisa nanasa tudi na izvzetje imena podpisnika.

(Podpis izvoznika; poleg tega mora biti ime osebe, ki podpise izjavo, zapisano v čitljivi pisavi)"