SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 8.12.2010 
SEC(2010) 1497 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
  
Spremni dokument k 
  
SPOROČILO KOMISIJE 
 
Krepitev sistemov sankcij v sektorju finan čnih storitev 
{SEC(2010) 1496 kon č.} 
{COM(2010) 716 kon č.} 
SL 2   SL 1. UVOD 
Finančna kriza je vzbudila dvome o tem, ali se predpisi o finan čnih trgih vedno spoštujejo in 
pravilno uporabljajo.  
Potem ko je Komisija od Sveta ECOFIN leta 2007 prejela politi čni mandat, je skupaj z odbori 
nadzornikov pregledala skladnost, enakovr ednost in dejansko upo rabo pooblastil za 
sankcioniranje med državami članicami (D Č) v evropskem sektorju finan čnih storitev.  
2. OPREDELITEV PROBLEMA  
Predhodna analiza na podlagi podatkov, ki so jih zagotovili odbori nadzornikov, kaže na 
nekatere razlike in slabosti v naci onalnih sistemih sankcij , ki ne zagotavljajo vedno, da so 
sankcije dovolj u činkovite, sorazmerne in odvra čilne.  
Višina upravnih denarnih kazni se med D Č zelo razlikuje, tudi za isto  vrsto kršitve, tako da se 
kazni v nekaterih D Č zdijo prenizke. V finan čnem sektorju, v katerem precej potencialnih 
kršiteljev predstavljajo finan čne institucije z velikim prometom, se kazni, ki znašajo nekaj 
tisoč eurov, ne zdijo dovolj odvra čilne.  
Za nekatere kršitve nekatere D Č nimajo na voljo pomembnih vrst pooblastil za sankcioniranje 
(npr. odvzema dovoljenja), ki bi bila potrebna za u činkovito sankcioniranje kršitev.  
Razlike so tudi pri vrstah oseb, ki  so lahko sankcionira ne: v nekaterih D Č se sankcije ne 
uporabljajo za fizi čne osebe oziroma za pravne osebe. Zato bodo te osebe za dolo čeno kršitev, 
odvisno od D Č, v kateri se ta zgodi, obravnavane razli čno.  
Merila, ki se upoštevajo za opredelitev višine upor abljenih sankcij, se ze lo razlikujejo in ne 
vključujejo vedno dejavnikov (npr. koris ti, ki nastanejo zaradi kr šitve), ki so pomembni za 
zagotovitev sorazmernosti in odvra čilnosti sankcij. 
Nekatere D Č lahko za dolo čene kršitve uporabijo kazenske, druge pa samo upravne sankcije. 
Kazenske sankcije posameznim kršiteljem prenašajo sporo čilo ostrega obsojanja in lahko 
imajo pomemben odvra čilni učinek.  
Med DČ, vključno s tistimi, katerih ban čni in zavarovalniški sekt orji so približno enako 
veliki, obstajajo tudi nekatere ra zlike glede ravni uporabe sankcij.  
Ugotovljeni problemi  
Zgoraj opisane razlike in slabosti lahko:  
1. povzro čijo nezadostno u činkovitost, sorazmernost in odvra čilnost  sankcij za kršitve 
zakonodaje EU na podro čju finančnih storitev;  
2. povzro čijo izkrivljanje konkurence na notranjem trgu  ter  
3. imajo negativen u činek na finan čni nadzor .  
SL 3   SL Te težave lahko povzro čijo pomanjkanje skladnosti s predpisi EU na podro čju finančnih 
storitev , zaradi česar se lahko pove ča možnost tržnih manipulaci j in pride do pomanjkljive 
preglednosti, to pa lahko škodljivo vpliva na pravilno delovanje finan čnih trgov.   
Tak položaj lahko resno spodkoplje varstvo potrošnikov in celovitost trga  ter lahko 
negativno vpliva na celotno gospodarstvo.  
Zaradi takega položaja se lahko  zmanjša tudi zaupanje v finan čni sektor .  
3. ANALIZA SUBSIDIARNOSTI  
Za spodbujanje odvra čilnosti sankcij se zdi potrebna usklad itev nacionalnih sistemov sankcij, 
s čimer se zagotovijo enaki konkuren čni pogoji, enotnejša uporaba zakonodaje EU na 
področju finančnih storitev in polno sodel ovanje nacionalnih nadzorni kov po vsej EU. Te cilje 
je mogoče bolje dose či z ukrepanjem EU kot s samostojni mi pobudami na nacionalni ravni. 
Boljša uporaba obstoje čih pooblastil za sankcioniranje s strani pristojnih organov na 
nacionalni ravni ne bi zadostovala za dosego zadostne usklajenosti.  
4. CILJI POBUDE EU 
Z ukrepanjem EU bi se lahko izpolnili naslednji splošni cilji politik:  
• vračanje zaupanja v finan čni sektor;  
• boljša zaš čita uporabnikov finan čnih storitev; 
• varnost, stabilnost in celovitost finan čnih trgov; 
• skladnost s finan čnimi predpisi EU, kar bi prispe valo k pravilnemu delovanju finan čnih 
trgov. 
Za izpolnitev teh ci ljev je treba uresni čiti naslednje posebne cilje: 
• učinkovitost, sorazmernost in odvra čilnost sankcij; 
• razvoj enakih konkuren čnih pogojev, s čimer se zmanjšajo možnosti za regulativno 
arbitražo; 
• učinkovit nadzor nad finan čnimi institucijami. 
5. MOŽNOSTI POLITIK , ANALIZA U ČINKA IN PRIMERJAVA  
Na tej stopnji je analiza omejena na sploš no oceno možnosti približevanja in okrepitve 
nacionalnih sistemov sankcij. Mo žnosti politik, ki so na vo ljo, ne obravnavajo posebnih 
ukrepov, potrebnih na posebnih zadevnih podro čjih (bančništvo, zavarovalništvo in 
vrednostni papirji). Ti bodo ocenjeni, ko bo Komisija pripravila konkretne predloge.  
SL 4   SL 5.1. Možnosti politik v zvezi z vsebino ukrepov 
Opredeljenih je bilo pet zadev za morebitno ukrepanje EU. V zvezi z vsako zadevo sta bili 
pripravljeni analiza in primerjava razli čnih možnosti politik. 
ZADEVA 1: Vrsta upravnih sankcij in  višina upravnih denarnih kazni  
Ta zadeva obravnava vrsto in ra ven upravnih sankcij, ki jih dolo ča nacionalna zakonodaja.  
Možnost i 
1: brez ukrepanja EU  
2: minimalne skupne dolo čbe glede vrste upravnih sankcij in višine denarnih kazni za klju čne kršitve  
3: enotna vrsta upravnih sankcij in višina denarnih kazni za klju čne kršitve  
4: enotna vrsta upravnih sankcij in višina denarnih kazni za vs e kršitve po vsej EU  
V okviru možnosti 1  bi bile D Č le stežka pripravljene primerjati vrste sankcij in višino 
denarnih kazni, ki jih same predvidevaj o, s tistimi, ki jih predvidevajo druge D Č, ter 
preverjati u činkovitost lastnega sistema. R azlike bi še naprej obstajale. 
Možnost 2  bi prispevala k zagotovitvi, da bi  se kršitve obravnavale na podoben na čin v vseh 
DČ, kar je v podporo r azvoju enakih konkuren čnih pogojev na evropskih finan čnih trgih. S 
tem bi se pove čalo zaupanje potrošnikov, lahko pa tudi čezmejna prodaja produktov s 
področja finančnih storitev. Z zagotovitvijo enakih mi nimalnih pooblastil za sankcioniranje 
pristojnim organom bi se izboljšal čezmejni nadzor. Sankcije bi postale vsaj v D Č, v katerih 
so zdaj ravni sankcij prenizke, bolj odvra čilne. Tveganje za kršitve zakonodaje EU bi se 
zmanjšalo, kar bi koristilo varstv u potrošnikov, konkurenci med finan čnimi institucijami ter 
varnosti in celovitosti finan čnih trgov. D Č bi lahko presegle minimalna merila EU in 
prilagodile sankcije posebnostim razli čnih nacionalnih pravni h sistemov. Spremembe 
nacionalne zakonodaje bi bile potrebne le v nekaterih D Č. Pričakuje se, da bi bili stroški 
usklajevanja za D Č nizki.  
Možnost 3  bi bila učinkovita pri zagotavljanju enakih konkuren čnih pogojev, saj bi zmanjšala 
možnosti, da bi se ponudniki finan čnih storitev zatekli k regulativni arbitraži med sistemi 
sankcij razli čnih držav članic. Pove čal bi se odvra čilni učinek sankcij in tako bi se zmanjšalo 
tveganje za kršitve prava EU, kar bi koristilo varstvu potrošnikov, konkurenci ter varnosti in 
celovitosti finan čnih trgov. Vendar države članice ne bi mogle dolo čiti dodatnih vrst sankcij 
ali višjih denarnih kazni od tistih, ki bi jih dolo čal enotni okvir EU. V o kviru te možnosti bi 
bile verjetno potrebne znatne sp remembe vseh nacionalnih zakonodaj. 
Možnost 4  bi bila najbolj u činkovita v smislu zagot avljanja enakih konkuren čnih pogojev in 
povečanja zaupanja med nadzorniki, saj bi odpravila vse razlike. Vendar pa  bi bile verjetno 
potrebne velike spremembe vseh nacionalni h zakonodaj, izginila pa bi vsakršna 
prilagodljivost pri obravnavi kr šitev prava EU. Stroški usklajev anja bi bili znatni, enotni 
sistem pa se ne bi mogel prilegati naciona lnim pravnim sistemom in kulturi v razli čnih DČ.  
ZADEVA 2: Namembniki upravnih sankcij  
Ta zadeva obravnava možnost uporabe sankcij za fizi čne in/ali pravne osebe, ki so odgovorne 
za kršitev predpisov EU o finan čnih storitvah.  
SL 5   SL Možnosti  
1: brez ukrepanja EU  
2: sankcije, ki se upor abljajo tako za fizi čne kot za pravne osebe  
V okviru  možnosti 1  DČ verjetno ne bi razširile podro čja uporabe sankcij glede na vrsto 
osebe, kot ga trenutno dolo čajo njihove zakonodaje, s čimer optimalna odvra čilnost verjetno 
ne bi bila zagotovljena.  
Nasprotno pa bi možnost 2  znatno pove čala odvra čilnost sankcij, kar bi zagotovilo boljšo 
skladnost z zakonodajo EU, to pa bi pozitivno vplivalo na varstvo potrošnikov, lojalno konkurenco ter varnost in celovitost finan čnih trgov. Ta možnost bi pozitivno vplivala na 
enakost konkuren čnih pogojev na ev ropskem finan čnem trgu ter bi pove čala zaupanje 
potrošnikov in vzajemno zaupanje med nadzorniki. Zakonodajni ukrepi bi bili potrebni le v DČ, kjer podro čje uporabe sankcij ne zajema obeh vrst oseb, torej fizi čnih in pravnih.  
ZADEVA 3: Dejavniki, ki se upoštevajo pri dolo čanju sankcij 
 
Ta zadeva obravnava elemente, ki jih pristojni organi upoštevajo pri odlo čanju o vrsti 
upravnih sankcij in/ali znesku upravne denarn e kazni, ki se naložijo storilcu dolo čene kršitve.  
Možnosti  
1: brez ukrepanja EU  
2: vsi organi morajo upoštevati nekaj klju čnih dejavnikov  
3: seznam iz črpnih in identi čnih dejavnikov, ki jih upoštevajo vsi nacionalni organi  
V okviru  možnosti 1  vse DČ upoštevajo resnost kršitve, drug e dejavnike pa bi  upoštevale le 
nekatere D Č oziroma bi bili upoštevani le za nekatere kršitve. To verjetno ne bi bilo dovolj za 
zagotovitev optimalne odvra čilnosti.  
Možnost 2  bi omogo čila, da bi se uporabljene sa nkcije bolje prilagajale u činku kršitve in 
osebnemu položaju kršiteljev, kar bi pripomoglo k zagotavljanju u činkovitosti, sorazmernosti 
in odvračilnosti sankcij. Ve čja usklajenost na čina uporabe sankcij po vsej  Evropi bi olajšala 
sodelovanje med pristojnimi organi. Sorazmer nost sankcij bi bila bolje zagotovljena, 
odvračilnost sankcij pa bi bila ve čja, kar bi zmanjšalo tveganja za kršitve zakonodaje EU. 
Upoštevanje sodelovalnega pr istopa kršitelja bi pripom oglo k odkrivanju kršitev. Pri čakuje se, 
da bi bili stroški usklajevanja za D Č nizki. 
V okviru možnosti 3  bi enotnost na čina uporabe sankcij zagotovila boljši čezmejni nadzor. 
Enotna uporaba dejavnikov, predvi denih v okviru možnosti 2, bi imela v smislu sorazmernosti 
in odvračilnosti sankcij ter lažjega odkr ivanja kršitev enak vpliv kot možnost 2. Vendar bi 
seznam zajemal le dejavnike, ki se lahko uporabijo na enak na čin v vseh nacionalnih pravnih 
sistemih, kar bi vnaprej izklju čilo možnost, da bi se upoštevali  tudi drugi dejavniki, ki so 
lahko smotrni v nekaterih pravnih sistemih. Strošk i usklajevanja bi lahko bili veliki, saj ta 
možnost predvideva pregled vseh dolo čb v zvezi z na činom uporabe sankcij.  
ZADEVA 4: Kazenske sankcije  
SL 6   SL Ta zadeva obravnava uporabo kazenskih sa nkcij za kršitve zakono daje EU na podro čju 
finančnih storitev.  
Možnosti  
1: brez ukrepanja EU  
2: uvedba kazenskih sankcij za najhujše kršitve  
V okviru  možnosti 1  je možno, da bi D Č spremenile svoje kazensko pravo, da bi dosegle 
večjo usklajenost na tem podro čju.  
Možnost 2  bi podala sporo čilo ostrega obsojanja, ki bi lahko pove čalo odvra čilni učinek 
sankcij in pozitivno vplivalo na to, da bi ja vnost sankcije dojemala kot ustrezne. Kazenskih 
sankcij se ne bi izreklo za vse, temve č le za najhujše kršitve, v primeru katerih so kazenske 
sankcije naju činkovitejši, najbolj smotrn in odvra čilen način za dosego ustreznega izvrševanja 
predpisov EU na podro čju finančnih storitev. Kazenske sankcije bi bile na voljo le na 
področjih, kjer so nujno potrebne.  
ZADEVA 5: Ukrepanje EU v podporo u činkoviti uporabi sankcij  
Ta zadeva obravnava mehanizme, ki jih D Č lahko vzpostavijo za iz boljšanje uporabe sankcij, 
zlasti odkrivanje kršitev. Na črtovani ukrepi EU bi se osredoto čili na (1) klju čna pooblastila in 
preiskovalna orodja, ki jih imajo na voljo vs i pristojni organi, in  (2) sodelovanje med 
nacionalnimi organi.  
Možnosti  
1: usklajevanje s strani evropskih nadzor nih organov – brez nadaljnjega ukrepanja EU  
2: nadaljnje ukrepanje EU za zagotovitev, da vse D Č določijo ključna preiskovalna pooblastila in orodja  
V okviru  možnosti 1  bi nekatere D Č še naprej dolo čale pravila za prijavo nepravilnosti, 
velika večina pa ne bi sprejela doslednih in predvidljivih programov za zaš čito prijaviteljev 
nepravilnosti, ki bi bili v primeru vpletenosti v kršitev oproš čeni sankcij (programi 
prizanesljivosti). Cilj okrepitve nacionalnih sistemov sankcij bi bil lahko z usklajevalnimi 
dejavnostmi novih evropskih nadzornih organov do dolo čene mere dosegljiv.  
Možnost 2  bi bila učinkovitejša v smislu boljšega izvrševanj a sankcij, saj bi bili na voljo novi 
instrumenti za odkriv anje kršitev. Če bi se kršitve redno odkriv ale in kaznovale, bi se pove čali 
tudi odvra čilnost in u činkovitost sankcij. Prepri čanje, da se storilcem kršitev ponavadi pride 
na sled in se jih kaznuje, bi tudi ponovno utrdilo zaupanje v finan čni sektor.  
5.1.1.  Paket najprimernejših možnosti politik 
Za pet obravnavanih zadev so bile izbrane naslednje možnosti:  
• ZADEVA 1: uvedba minimalnih skupnih meril glede vrste in ravni upravnih sankcij; 
• ZADEVA 2: sankcije, ki se  uporabljajo tako za fizi čne kot za pravne osebe; 
• ZADEVA 3: vsi nacionalni organi upoštevajo nekatere klju čne dejavnike;   
• ZADEVA 4: uvedba kazenskih sank cij za najhujše kršitve; 
SL 7   SL • ZADEVA 5: okrepitev me hanizmov, ki omogo čajo odkrivanje kršitev / izvršilne sankcije. 
5.2. Možnosti glede vrste ukrepov 
Za izvajanje nabora možnosti politik, opredeljenega v to čki 5.1., so bile upoštevane štiri 
možnosti glede vrste ukrepov.  
• Možnost 1: nezavezujo či ukrepi, ki omogo čajo približevanje sistemov sankcij  
Ob odsotnosti vsakršne obveznosti ne  bi bilo zagotovljeno, da bi vse D Č sprejele vse potrebne 
ukrepe, ustrezne zadeve pa bi vsaka D Č verjetno obravnavala druga če.  
• Možnost 2: minimalno približevanje sistemov sankcij – sektorski pristop 
Ta možnost se zdi zelo u činkovita, saj bi omogo čila sprejetje dolo čb, ki so za dolo čen sektor 
in določen zadevni pravni akt EU najustreznejše. D Č bi bile še naprej pristojne za izbiro in 
uporabo sankcij ter bi lahko dolo čile strožje predpise od tistih, ki jih dolo čajo minimalni 
standardi. Ta možnost ne bi nujno zahtevala ve čjih sprememb nacionalnih sistemov sankcij. 
• Možnost 3: minimalno približevanje si stemov sankcij – medsektorski pristop 
Ta možnost bi omogo čila izvajanje izbranih možnosti poli tik za vse zadeve razen zadeve 4, 
saj se sektorski pristop zdi klju čnega pomena za opredelitev naj hujših kršitev, za katere so 
potrebne kazenske sankcije. Ker bi okvir EU la hko zajemal le zelo splošna vprašanja, bi D Č 
ohranile znatne pristojnosti pri iz vajanju skupnih predpisov, zaradi česar bi bila u činkovitost 
te možnosti manjša.  
• Možnost 4: popolno približevanje si stemov sankcij – sektorski pristop 
Ta možnost je v vsakem primeru izklju čena za zadevo 4, saj evropski zakonodajalec nima 
pooblastil za popolno uskladitev kazenskih sankc ij. Popolno približevanje sistemov sankcij ne 
bi bilo primerno za izvajanje ukrepov polit ik, izbranih za zadevi 1 in 3, ki izklju čujeta uvedbo 
enotnih predpisov.  
5.2.1.  Najprimernejši instrumenti politik  
Najprimernejša možnost je zakonodajni ukrep, katerega cilj je minimalno približevanje 
nacionalnih sistemov sankcij, ki potencialno zajema vsa vprašanja, ki jih je treba obravnavati.  
Najučinkovitejši pristop je sektorski pristop, ki se lahko z opredelitvijo nekaterih temeljnih 
načel, skupnih vsem sektorjem, povezuje z medsektorskim pristopom. 
6. NADZOR IN PRESOJA  
Izbrana možnost politik bo predstavljena v sporo čilu, da bodo na predlagane ukrepe lahko 
dale svoje pripombe vse zainteresirane st rani. Komisija bo ocenila prejete povratne 
informacije in jih upoštevala pr i pripravi konkret nih predlogov.