SL Uradni list Evropske unije C 41/13

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2010/C 41/07

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„HESSISCHER APFELWEIN“

ES št.: DE-PGI-0005-0620-16.07.2007

ZGO ( X ) ZOP ( )

1. Ime:

„Hessischer Apfelwein“

2. Država članica ali tretja država:

Nemčija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1 Vrsta proizvoda:

Skupina 1.8 „Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.)“

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1:

„Hessischer Apfelwein“ je fermentiran proizvod iz jabolčnika s 100-odstotno vsebnostjo sadja, katerega fermentacija, čiščenje in ustekleničenje potekajo izključno v Hessnu.

Jabolčnik „Hessischer Apfelwein“ je zlatorumene barve. Tradicionalno se proizvaja iz jabolk iz travniških sadovnjakov, ki se odlikujejo po visoki vsebnosti kisline (najmanj 6 g/l), tudi značilni za stare sorte jabolk. Za hessenski jabolčnik se lahko uporabljajo samo jabolka, ki izpolnjujejo te zahteve. Trpek okus je tudi rezultat popolne fermentacije. Zato se „Hessischer Apfelwein“ bistveno razlikuje od jabolčnikov iz drugih regij. Peni se zaradi ogljikove kisline, ki nastaja med fermentacijo.

Vsebnost alkohola je najmanj 5-odstotna, ekstrakta brez sladkorja pa je najmanj 18 g/l. Tako je v jabolčniku najmanj 4 g/l nehlapljivih kislin in največ 0,8 g/l hlapljivih kislin. Dodajanje vode ali sladkorja med proizvajanjem jabolčnika „Hessischer Apfelwein“ ni dovoljeno.

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode):

Do 97 % jabolčnika „Hessischer Apfelwein“ sestavljajo jabolka, ki zorijo predvsem v travniških sadovnjakih.

Tradicionalno se „Hessischer Apfelwein“ proizvaja izključno iz jabolk. Sok iz plodov skorša je dodan ločeno in jabolčnik zbistri. Več kot 95 % jabolčnika, proizvedenega v Hessnu, je narejenega samo iz jabolk.

Pridelovanje v travniških sadovnjakih pomeni veliko izmenično rodnost. Drevesa v enem letu obrodijo zelo veliko jabolk, v naslednjem letu zelo malo. Cilj je, da se jabolčnik naredi skoraj izključno iz hessenskih jabolk. Če jih je treba dokupiti v drugih regijah, je veljaven kazalnik kakovosti minimalna vsebnost kisline 6 g/l.

Travniški sadovnjaki se poleg tega odlikujejo po veliki raznolikosti sort jabolk. V Hessnu jih je skupaj več kot 2 000. Ta raznolikost sort je posebnost hessenskega jabolčnika. Pri njegovi proizvodnji se deleži teže različnih sort jabolk spreminjajo.

Sorte jabolk, ki se uporabljajo za hessenski jabolčnik, so med drugim:

alkmene, elstar, lesnika, pilot, ananas reneta, zvončasto jabolko, idared, veliki renski bobovec, Berlepsch, Goldparmäne, Jacob Lebel, Schafsnase, Berner Rosenapfel, Gelber Edelapfel, James Grieve, topaz, Bittenfelder, Gehrer Rambour, Jonagold, Weinapfel, Blenheimer, Gewürzluike, Kaiser Wilhelm, Winterrambour, Brettacher, Golden Delicious; Landsberger Renette/Reinette de Landsberg, Zabergäu-Renette, Boskoop, Gravensteiner, Geheimrat Oldenburg, Cox Orange, Hauxapfel, ontario.

Te sorte so odlične za hessenske podnebne in talne razmere in se tradicionalno uporabljajo za predelavo v jabolčnik.

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

—

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Fermentacija jabolčnega soka in njegovo čiščenje potekata izključno v Hessnu.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.:

Oksidacija med prevozom ali vmesnim skladiščenjem negativno vpliva na značilnosti jabolčnika. Zato je treba jabolčnik „Hessischer Apfelwein“ polniti neposredno iz fermentorja.

3.7 Posebna pravila za označevanje:

—

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja:

Zvezna dežela Hessen

5. Povezava z geografskim območjem:

5.1 Posebnost geografskega območja:

Osnovna surovina jabolčnika „Hessischer Apfelwein“ so jabolka za predelavo, pridelana predvsem v značilnih hessenskih „travniških sadovnjakih“.

Travniški sadovnjaki so skoraj povsod v Hessnu del tradicionalne kulturne krajine. Pogosto še danes lepšajo krajino. Zaradi ohranjanja travniških sadovnjakov je še več sto drugih tradicionalnih vrst jablan, ki so prilagojene podnebju in tlom zadevne regije ter niso občutljive za podnebje. So dragocena kulturna dobrina, ki jo je treba ohranjati in razvijati. Tako so hessenske stiskalnice omogočile, da so se hessenski travniški sadovnjaki do danes ohranili kot gospodarski dejavnik.

Jabolka za predelavo so jabolka, ki se ne uporabljajo kot namizno sadje. Videz je postranskega pomena. Sicer jabolka ne smejo imeti gnilih mest, vendar rahle poškodbe niso pomembne. Zato je mogoče jabolka za predelavo otresti z drevesa in jih nato pobrati s tal. Nasprotno pa je treba namizno sadje obirati ročno.

5.2 Posebnost proizvoda:

Jabolčnik „Hessischer Apfelwein“ je hessenska specialiteta z dolgo tradicijo, poznana daleč prek deželnih meja in – predvsem v regiji – zelo cenjena. Različne sorte mu dajejo poseben okus. V zvezni deželi Hessen je trdno zasidran kot sestavni del kulture („nacionalna pijača“). Na območju rek Ren in Majna ter sosednjega sredogorja je postal ljudska pijača. Prebivalci Hessna se v veliki meri identificirajo z jabolčnikom.

Popolna fermentacija jabolčnega soka, katere rezultat je trpek jabolčnik, je hessenska posebnost in se razlikuje od načinov priprave v drugih nemških regijah, pa tudi v drugih državah.

5.3 Vzročna zveza med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (za ZOP) ali posebno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda (za ZGO):

Zaradi stoletne tradicije proizvodnje jabolčnika v Hessnu, podprte z domačo osnovno surovino, trdne zasidranosti jabolčnika v hessenski kulturi in okusa, pogojenega z raznolikostjo sort uporabljenih jabolk za predelavo in običajnim načinom proizvodnje s popolno fermentacijo na območju porekla, je jabolčnik „Hessischer Apfelwein“ poznana in cenjena regionalna specialiteta.

Tudi zgodovina priča o tesni povezanosti Hessna in jabolčnika „Hessischer Apfelwein“. Že iz „capitular de villis“, ki ga je Karel Veliki sprejel leta 800, izhaja, da so morali že takrat obstajati strokovnjaki za proizvodnjo jabolčnika. Potem se je pomen jabolčnika zaradi vina zmanjšal. Šele v 16. stoletju se je začela zgodba o uspehu jabolčnika „Hessischer Apfelwein“, katere izhodiščna točka je bil Frankfurt. Tamkajšnje do takrat razširjeno vinogradništvo je bilo žrtev bolezni zaradi trtne uši, tako da so se pridelovalci zatekli k drugim sortam sadja, predvsem k odpornim jabolkom. Najprej so se pridelovala predvsem za domačo uporabo, pri čemer je jabolčnik pri kmetih že nekaj časa veljal za domačo pijačo. Leta 1779 je bila z restavracijo „Zur goldenen Krone“ v Hochstadtu (danes območje Majne in Kinziga) ustanovljena najstarejša stiskalnica v Hessnu, ki deluje še danes.

Čeprav se primarni viri o zgodovini jabolčnika nanašajo predvsem na mesto Frankfurt, pa je iz drugih virov jasno, da je bil jabolčnik tudi zunaj frankfurtskega naselitvenega območja zelo pomemben.

Kulturni vrhunec v sodobnosti je sama pijača doživela v 60. in 70. letih, predvsem s televizijsko oddajo „Zum Blauen Bock“ na hessenski radioteleviziji.

Seveda pa je jabolčnik „Hessischer Apfelwein“ povezan tudi z ustrezno obliko. Tako kot jabolčnik je mogoče „Bembel“, tradicionalni vrček, in „Gerippte“, tradicionalni kozarec za jabolčnik z rombastim vzorcem, takoj povezati s Hessnom.

Pomen jabolčnika v Hessnu, predvsem v primerjavi s preostalim območjem zvezne republike, je mogoče določiti na podlagi podatkov o potrošnji. Tako je po statistikah združenj Verband der Hessischen Apfelwein- und Fruchtsaft-Keltereien (Združenje hessenskih stiskalnic jabolčnega soka in sadnih sokov) in Verband der deutschen Fruchtwein- und Fruchtschaumwein-Industrie (Združenje nemške industrije sadnih vin in sadnih penečih vin) iz Bonna potrošnja v Hessnu s približno 10 l na prebivalca desetkrat večja od potrošnje v Nemčiji z 1 l na prebivalca.

Povezanost in identifikacija prebivalstva z jabolčnikom sta podprti z oživljanjem dejavnosti stiskalnic. Med dobro uveljavljenimi prireditvami z jabolčnikom kot ozadjem je treba omeniti: zabave „Süßer-Feste“, ki so se v začetku 90. let razvile v nepogrešljiv sestavni del javnih dejavnosti hessenskih stiskalnic. Prebivalce na začetek stiskanja v zadevni regiji opozorijo z rednimi obiski in ogledi stiskalnic, ob katerih obiskovalcem pojasnjujejo potek in tehniko proizvodnje jabolčnika. Tako se vzpostavlja oziroma ohranja povezanost med prebivalci in jabolčnikom. Pri ohranjanju in podpiranju kulture in tradicije jabolčnika „Hessischer Apfelwein“ pomaga tudi Hessenska pot jabolčnika in sadovnjakov, ki jo danes sestavlja šest regionalnih poti in je bila na pobudo združenja in dežele Hessen leta 1995 ustanovljena kot kmetijsko-turistična znamenitost v značilnih hessenskih sadovnjakih in stiskalnicah. Ponovna oživitev tradicionalnega odprtja prvega soda jabolčnika, ki ga združenje vsako leto januarja priredi s predsednikom hessenske vlade, ter zanimanje prebivalstva in medijev tudi tukaj kažeta zakoreninjenost tradicionalne pijače, jabolčnika, v Hessnu.

Tržna raziskava med hessenskimi potrošniki je potrdila, da imajo ti jabolčnik za zelo tradicionalno pijačo tudi v povezavi z „Bembel“ in „Gerippte“ ter ga enačijo s Hessnom.

Sklic na objavo specifikacije:

Splet: http://publikationen.dpma.de/DPMApublikationen/fnd_tm_gd.do

(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.