EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 7.2.2018 COM(2018) 57 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o izvajanju pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov, prenesenega na Komisijo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1217/2009 z dne 30. novembra 2009 o vzpostavitvi mreže za zbiranje računovodskih podatkov o dohodkih in poslovanju kmetijskih gospodarstev v Evropski uniji



1. UVOD Uredba Sveta (ES) št. 1217/2009 določa pravila o vzpostavitvi mreže za zbiranje računovodskih podatkov o dohodkih in poslovanju kmetijskih gospodarstev v Evropski uniji. Člen 19a Uredbe na Komisijo prenaša pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov, s katerimi opredeli vsebino dodatnega poročanja, ki ga države članice predložijo Komisiji in zadeva posebne vidike vzpostavitve mreže za zbiranje računovodskih podatkov o dohodkih in poslovanju kmetijskih gospodarstev v Evropski uniji, kot so seznam regij FADN, pravila za določitev pragov in sestavo načrtov, referenčno obdobje za standardni prihodek, tip kmetovanja ter zbiranje podatkov. 2. PRAVNA PODLAGA To poročilo se zahteva v skladu s členom 19a Uredbe Sveta (ES) št. 1217/2009. V skladu z navedeno določbo se pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov prenese na Komisijo za obdobje petih let od 20. decembra 2013, od Komisije pa se zahteva priprava poročila o prenesenem pooblastilu. 3. IZVAJANJE PRENOSA POOBLASTILA Od začetka veljavnosti Uredbe Sveta (ES) št. 1217/2009 je Komisija sprejela dva delegirana akta: Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1198/2014 in Delegirano uredbo Komisije (EU) 2017/2278. Uredba Sveta (ES) št. 1217/2009 na Komisijo prenaša pooblastilo za sprejemanje delegiranih uredb o pravilih v zvezi s podatki za določanje dohodkov in analizo poslovanja kmetijskih gospodarstev. Cilj je zagotoviti usklajen okvir za informacije, ki jih morajo sporočiti države članice. Kot je določeno v členu 3, členih 5(1) in 5a(1), členu 5b(2) in (3) ter členu 8(3) Uredbe, bi moral delegirani akt zlasti določati pravila za: a) posodobitev seznama regij FADN, b) določitev mejnih vrednosti, ki razmejujejo področje spremljanja, c) sestavo načrtov za izbor poročevalskih kmetij, d) določitev referenčnega obdobja za standardni prihodek in določitev splošnih in glavnih tipov kmetovanja ter e) določitev glavnih skupin računovodskih podatkov, ki jih je treba zbrati v poročilih s kmetijskih gospodarstev, in splošnih pravil, ki pri tem veljajo.



3.a Prenos pooblastil v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 1217/2009 v zvezi s seznamom regij FADN za vsako državo članico

FADN so regije mreže računovodskih podatkov s kmetij, ki so v členu 2 Uredbe Sveta (ES) št. 1217/2009 opredeljene kot ozemlje države članice ali njegov del, razmejen za izbor poročevalskih kmetij. Seznam takšnih regij je v Prilogi I k Uredbi. Člen 3 zagotavlja, da se seznam regij FADN lahko posodablja na podlagi zahtev držav članic, in na Komisijo prenaša pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 19a, da bi se spremenil seznam iz Priloge I. Nemčija je 31. maja 2017 zaprosila za združitev regij Schleswig-Holstein in Hamburg v eno regijo FADN: Schleswig-Holstein / Hamburg. Komisija je uporabila navedeno pooblastilo in sprejela Delegirano uredbo Komisije (EU) 2017/2278 o spremembi Priloge I glede seznama regij FADN za vsako državo članico zaradi združitve nemških regij Schleswig-Holstein in Hamburg v eno enotno regijo FADN: Schleswig-Holstein / Hamburg. V Prilogi I se seznam regij FADN, ki zadeva Nemčijo, nadomesti z naslednjim: „Nemčija 1. Schleswig-Holstein / Hamburg 2. Niedersachsen 3. Bremen 4. Nordrhein-Westfalen 5. Hessen 6. Rheinland-Pfalz 7. Baden-Württemberg 8. Bayern 9. Saarland 10. Berlin 11. Brandenburg 12. Mecklenburg-Vorpommern 13. Sachsen 14. Sachsen-Anhalt

15. Thüringen“ Delegirana uredba, ki jo je Komisija sprejela 4. septembra 2017, je začela veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije, 12. decembra 2017. Za mrežo računovodskih podatkov s kmetij se uporablja od obračunskega leta 2018.



3.b Prenos pooblastil v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1217/2009 o pravilih za določitev praga ekonomske velikosti Z mejnimi vrednostmi, ki razmejujejo področje spremljanja, bi se morali pridobiti reprezentativni rezultati za področje spremljanja. Z mejnimi vrednostmi bi se moralo doseči čim boljše razmerje med koristmi in stroški, določiti pa bi jih bilo treba z namenom, da se v področje spremljanja vključijo kmetijska gospodarstva, ki med tržno usmerjenimi kmetijskimi gospodarstvi zajemajo največji možni delež kmetijske proizvodnje, kmetijske površine in delovne sile. Člen 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1217/2009 prenaša na Komisijo pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 19a o pravilih za določitev praga, izraženega v eurih, ki ustreza eni izmed spodnjih mej razredov ekonomske velikosti v skladu s tipologijo Unije za kmetijska gospodarstva, določeno v členu 5b iste uredbe, ker področje spremljanja iz člena 1(2) zajema kmetijska gospodarstva, katerih ekonomska velikost je enaka ali večja od zgoraj omenjenega praga. Komisija je uporabila navedeno pooblastilo in sprejela Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1198/2014, da bi določila: prag iz člena 5(1) Uredbe (ES) št. 1217/2009 zagotavlja, da področje spremljanja zajema največji možni delež kmetijske proizvodnje, kmetijske površine in delovne sile tržno usmerjenih kmetijskih gospodarstev. Delegirana uredba, ki jo je Komisija sprejela 1. avgusta 2014, je začela veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije, 7. novembra 2014. Za mrežo računovodskih podatkov s kmetij se uporablja od obračunskega leta 2015. 3.c Prenos pooblastil v skladu s členom 5a Uredbe (ES) št. 1217/2009 o pravilih za pripravo načrta izbora poročevalskih kmetij za vsako državo članico Načrt izbora bi moral vključevati najmanjše število elementov, ki kažejo, kako se izbere reprezentativen vzorec, in tako omogočijo, da se s spremljanjem izpolnijo cilji mreže računovodskih podatkov s kmetij. Člen 5a Uredbe Sveta (ES) št. 1217/2009 na Komisijo prenaša pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 19a o pravilih, ki jih morajo države članice upoštevati pri pripravi načrta izbora poročevalskih kmetij, ki zagotovi reprezentativen računovodski vzorec področja spremljanja. S temi pravili se zagotovi, da so načrti izbora poročevalskih kmetij: – pripravljeni na podlagi najnovejših statističnih podatkov, – predstavljeni v skladu s tipologijo Unije za kmetijska gospodarstva ter

– vsebujejo zlasti razvrstitev poročevalskih kmetij glede na kategorijo kmetijskega gospodarstva in podrobna pravila za njihov izbor. Komisija je uporabila navedeno pooblastilo in sprejela Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1198/2014, v kateri je določila, da načrt izbora poročevalskih kmetij, ki ga pripravi vsaka država članica, vključuje elemente, ki zagotovijo reprezentativen računovodski vzorec področja spremljanja. Načrt zlasti: (a) temelji na najnovejših statističnih referenčnih virih; (b) pojasni postopek za stratifikacijo področja spremljanja glede na enote, naštete v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1217/2009, ter glede na tip kmetovanja in razrede ekonomske velikosti iz člena 5b(1) Uredbe (ES) št. 1217/2009; (c) zagotovi razdelitev kmetijskih gospodarstev na področju spremljanja glede na tipe kmetovanja in razrede ekonomske velikosti iz člena 5b(1) Uredbe (ES) št. 1217/2009, in sicer vsaj glede na glavne tipe; (d) navaja statistične metode za določitev stopnje izbire za posamezen stratum, postopkov za izbor poročevalskih kmetij in števila poročevalskih kmetij, ki se izberejo za vsak sprejeti stratum. Delegirana uredba, ki jo je Komisija sprejela 1. avgusta 2014, je začela veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije, 7. novembra 2014. Za mrežo računovodskih podatkov s kmetij se uporablja od obračunskega leta 2015. 3.d Prenos pooblastil v zvezi s členom 5b Uredbe (ES) št. 1217/2009 o določitvi referenčnega obdobja za standardni prihodek in o določitvi splošnih in glavnih tipov kmetovanja Standardni prihodki temeljijo na povprečnih podatkih za določeno referenčno obdobje. Njihove vrednosti bi bilo treba redno posodabljati, da se upoštevajo gospodarska gibanja in je tipologijo mogoče še naprej smiselno uporabljati. Pogostost posodabljanja bi morala biti povezana z leti, v katerih se izvaja spremljanje strukture kmetij v Uniji. Splošne in glavne tipe kmetovanja je treba določiti tako, da bosta mogoča združitev homogenih skupin kmetijskih gospodarstev, z večjo ali manjšo stopnjo agregacije, in da se lahko izvede primerjava stanja skupin kmetijskih gospodarstev. Člen 5b Uredbe Sveta (ES) št. 1217/2009 na Komisijo prenaša pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 19a o določitvi referenčnega obdobja za standardni prihodek in o določitvi splošnih in glavnih tipov kmetovanja. Tip kmetovanja na določenem kmetijskem gospodarstvu se določi z relativnim prispevkom standardnega prihodka različnih karakteristik tega kmetijskega gospodarstva k njegovemu skupnemu standardnemu prihodku. Kmetijska gospodarstva se razvrstijo na enoten način v skladu s tipologijo Unije za kmetijska gospodarstva glede na tip kmetovanja, ekonomsko velikost in pomembnost drugih pridobitnih dejavnosti, neposredno povezanih s kmetijskim gospodarstvom. Tipologija se zlasti uporablja za predstavitev podatkov – glede na tip kmetovanja in razred ekonomske velikosti –, zbranih pri spremljanju strukture kmetij, ki ga izvaja Unija, in v okviru FADN. Opredelijo se povezave med splošnimi in glavnimi tipi kmetovanja ter posebnimi tipi specializiranega kmetovanja, ki ustrezajo glavnim tipom kmetovanja. Ekonomska velikost kmetijskega gospodarstva se določi na podlagi skupnega standardnega prihodka kmetijskega gospodarstva. Organ za zvezo, ki ga določi vsaka država članica v skladu s členom 7 iste uredbe, ali organ, na katerega je bila ta naloga prenesena, pošlje Komisiji standardne prihodke in podatke za njihovo določitev. Komisija je uporabila navedeno pooblastilo in sprejela Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1198/2014, da bi določila referenčno obdobje za standardni prihodek, kot je opisano v nadaljevanju. Za izračun standardnih prihodkov pri spremljanju strukture kmetijskih gospodarstev v Uniji za leto N (…) je referenčno obdobje sestavljeno iz petih zaporednih let od leta N – 5 do leta N – 1. Standardni prihodki se določijo na podlagi povprečnih osnovnih podatkov, ki se izračunajo za referenčno obdobje iz prvega odstavka in se običajno imenujejo „standardni prihodki N – 3“. Standardne prihodke N – 3 je treba ob upoštevanju gospodarskih gibanj posodobiti vsaj ob vsaki izvedbi spremljanja strukture kmetijskih gospodarstev v Uniji.

Priloga I k Delegirani uredbi Komisije (EU) št. 1198/2014 vsebuje pregled splošnih in glavnih tipov kmetovanja ter povezave med njimi: Splošni tip kmetovanja Opis Glavni tip kmetovanja Opis 1. Specializirani pridelovalec poljščin 15. Specializirani pridelovalec žit, oljnic in stročnic 16. Splošno poljedelstvo 2. Specializirani vrtnar 21. Specializirani vrtnar – pod steklom 22. Specializirani vrtnar – na prostem 23. Drugo vrtnarstvo 3. Specializirani gojitelj trajnih nasadov 35. Specializirani vinogradnik 36. Specializirani sadjar in pridelovalec citrusov 37. Specializirani pridelovalec oljk 38. Razni stalni nasadi – kombinirano 4. Specializirani rejec pašne živine 45. Specializirani proizvajalec mleka 46. Specializirani govedorejec – vzreja in pitanje za zakol 47. Govedo – prireja mleka, vzreja, pitanje za zakol – kombinirano 48. Ovce, koze in druga pašna živina 5. Specializirani prašičerejci in perutninarji 51. Specializirani prašičerejci 52. Specializirani perutninarji 53. Razni prašičerejci in perutninarji – kombinirano 6. Mešana rastlinska pridelava 61. Mešana rastlinska pridelava 7. Mešana živinoreja 73. Mešana živina, v glavnem pašna živina 74. Mešana živina, v glavnem prašičereja in perutninarstvo 8. Mešana rastlinska pridelava – živinoreja 83. Poljščine – pašna živina – kombinirano 84. Razni rastlinski pridelki in živinoreja – kombinirano 9. Nerazvrščena kmetijska gospodarstva 90. Nerazvrščena kmetijska gospodarstva Delegirana uredba, ki jo je Komisija sprejela 1. avgusta 2014, je začela veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije, 7. novembra 2014. Za mrežo računovodskih podatkov s kmetij se uporablja od obračunskega leta 2015. 3.e Prenos pooblastil v zvezi s členom 8 Uredbe (ES) št. 1217/2009 o določitvi glavnih skupin računovodskih podatkov, ki jih je treba zbrati, in splošnih pravil za zbiranje podatkov Podatki iz poročil s kmetijskih gospodarstev bi morali omogočati, da se doseže pregled nad dejavniki proizvodnje poročevalskih kmetij, ovrednoti raven kmetijskega dohodka ter pokažejo tehnični, gospodarski in družbeni pogoji zadevnih kmetij. Zato je treba določiti glavne skupine računovodskih podatkov, ki jih je treba zbrati, in splošna pravila za zbiranje podatkov. Člen 8 Uredbe Sveta (ES) št. 1217/2009 na Komisijo prenaša pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 19a v zvezi z določitvijo glavnih skupin računovodskih podatkov, ki jih je treba zbrati, in splošnih pravil za zbiranje podatkov. Podatki se nanašajo na posamezno kmetijsko gospodarstvo in posamezno obračunsko leto dvanajstih zaporednih mesecev ter zadevajo izključno navedeno kmetijsko gospodarstvo. Ti podatki se nanašajo na kmetijske dejavnosti samega kmetijskega gospodarstva in druge pridobitne dejavnosti, ki so z njim neposredno povezane. Komisija je uporabila navedeno pooblastilo in sprejela Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1198/2014, v kateri je določila, da so splošni in glavni tipi kmetovanja ter povezave med njimi določeni v Prilogi I. Poleg tega so, kar se tiče poročil s kmetijskih gospodarstev, glavne skupine računovodskih podatkov, ki jih je treba zbrati, in splošna pravila za zbiranje podatkov določeni v Prilogi II k tej uredbi. Priloga II k Delegirani uredbi Komisije (EU) 1198/2014 vsebuje pregled glavnih skupin računovodskih podatkov, ki jih je treba zbrati za poročila s kmetijskih gospodarstev, in splošna pravila za zbiranje podatkov: Poročilo s kmetijskega gospodarstva – glavne skupine računovodskih podatkov, ki jih je treba zbrati – Splošne informacije o kmetijskem gospodarstvu, kot so podatki o lokaciji, statusu, tipu in razvrstitvi.

– Vrsta posesti: zbirni podatki o vrstah lastniških razmerij na območjih kmetijskega zemljišča, ki ga uporablja kmetijsko gospodarstvo. – Delovna sila: podatki o delovni sili na kmetijskem gospodarstvu, kot so število oseb, ki delajo na kmetiji, trajanje opravljenega dela in vrsta dela. – Sredstva: podatki o sredstvih kmetijskega gospodarstva, uporabljenih pri delovanju kmetijskega gospodarstva med obračunskim letom, razdeljeni v kategorije. – Kvote in druge pravice: podatki o kvotah in drugih pravicah, povezanih z delovanjem kmetijskega gospodarstva v obračunskem letu. – Dolgovi: podatki o zadolženosti kmetijskega gospodarstva v obračunskem letu. – Davek na dodano vrednost: podatki o uporabi sistemov davkov na dodano vrednost (DDV) za kmetijsko gospodarstvo. – Vhodni podatki: podatki o vloženih virih, kot so posebni in stalni stroški, ki jih je kmetijsko gospodarstvo uporabilo za ustvarjanje prihodkov v obračunskem letu. – Pridelki: podrobni podatki o proizvodnji in uporabi pridelkov na kmetijskem gospodarstvu. – Živinorejska proizvodnja: podrobni podatki o živinoreji in uporabi živine na kmetijskem gospodarstvu. – Živalski proizvodi in storitve: podrobni podatki o proizvodnji in uporabi živalskih proizvodov in storitev na kmetijskem gospodarstvu. – Druge pridobitne dejavnosti, ki so neposredno povezane s kmetijo: podatki o vseh dejavnostih, ki niso delo na kmetiji, so neposredno povezane s kmetijskim gospodarstvom, imajo gospodarski učinek na kmetijsko gospodarstvo in pri katerih gre za uporabo virov kmetijskega gospodarstva (površin, stavb, strojev, kmetijskih proizvodov itd.) ali proizvodov kmetijskega gospodarstva. – Subvencije: podrobni podatki o subvencijah, ki jih je kmetijsko gospodarstvo prejelo med obračunskim letom. Poročilo s kmetijskega gospodarstva – splošna pravila za zbiranje podatkov (a) Obračunsko leto 12 zaporednih mesecev iz člena 8(3) Uredbe (ES) št. 1217/2009 se konča med obdobjem od 31. decembra do vključno 30. junija. (b) Podatki, podani v poročilu s kmetijskega gospodarstva, morajo biti vzeti iz poslovnih knjig, kjer so vpisi sistematični in redni skozi vse obračunsko leto. (c) Podatki v poročilu s kmetijskega gospodarstva morajo biti navedeni v finančnih vrednostih v eurih ali državnih denarnih enotah, fizičnih količinah teže, prostornine, površine in števila ter v drugih ustreznih enotah ali navedbah. (d) Računovodski podatki so izraženi v denarnih enotah brez DDV. (e) Računovodski podatki, izraženi v denarnih enotah, se izrazijo brez upoštevanja podpor in subvencij, ki se beležijo ločeno. Vse podpore in subvencije se štejejo za obliko neposredne pomoči javnih skladov, ki so poseben prejemek.