[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 7.7.2009

COM(2009) 343 konč.

POROČILO KOMISIJE

Letno poročilo 2008 O ODNOSIH MED EVROPSKO KOMISIJO IN NACIONALNIMI PARLAMENTI

POROČILO KOMISIJE

Letno poročilo 2008O ODNOSIH MED EVROPSKO KOMISIJO IN NACIONALNIMI PARLAMENTI

1. UVOD

Komisija je pod vodstvom Barrosa od začetka njegovega mandata v letu 2004 pokazala, kako velik pomen pripisuje odnosom z nacionalnimi parlamenti, tako da je opredelila in izvajala resničen „pristop nacionalnih parlamentov“ kot enega svojih prednostnih ciljev.

Za odnose z nacionalnimi parlamenti je prvič izrecno pristojna podpredsednica, kar pomeni izhodišče. Nato si je februarja 2005 na pobudo podpredsednice WALLSTRÖM kolegij določil kratkoročni akcijski načrt s tremi celovitejšimi cilji:

- Medsebojna pomoč – odprt in stalen dialog: Komisija in nacionalni parlamenti imajo skupni interes spoznati stališča drug drugega in razumeti svoje vzajemne interese, da lahko učinkovito in transparentno opravljajo naloge, ki so jim dodeljene.

- Oblikovanje mrež: oblikovanje mreže nacionalnih parlamentov in Komisije omogoča koriščenje političnih in upravnih strokovnih znanj vsake strani ob polnem upoštevanju Pogodb Evropske unije in ustav držav članic;

- Utrjevanje stikov z državljani in njihovimi izvoljenimi predstavniki: glas nacionalnih parlamentov krepi glas državljanov Evrope.

Od marca 2006 je v svojem prvem letnem poročilu o napredku, doseženem pri uresničevanju teh treh ciljev, kolegij ponovno potrdil odločenost, da okrepi stike z nacionalnimi parlamenti.

Da bi se Evropska unija čim bolj približala državljanom, je bilo treba nacionalne parlamente tesneje vključiti v pripravo evropskih politik in še bolj poudariti pomen načel subsidiarnosti in sorazmernosti. V ta namen je Komisija v svojem sporočilu „Projekt za državljane“ z dne 10. maja 2006 najavila svoj namen, da vzpostavi inovativni mehanizem dialoga z nacionalnimi parlamenti. Ta pobuda je predvidela, da bo Komisija pošiljala nacionalnim parlamentom poleg svojih dokumentov o posvetovanju (zelene in bele knjige ter sporočila), kot je že doslej zahteval protokol k Pogodbi iz Amsterdama, tudi vse svoje nove predloge. Nacionalni parlamenti so bili pozvani, da se odzovejo in tako prispevajo k izboljšanju postopka oblikovanja politik Skupnosti[1].

Evropski svet je junija 2006 pozdravil to zavezo Komisije in jo pozval, da skrbno prouči pripombe nacionalnih parlamentov, zlasti v zvezi z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti.

Komisija je pripravila svoje notranje postopke za odziv na mnenja nacionalnih parlamentov in jim septembra 2006 začela pošiljati nove zakonodajne predloge in dokumente o posvetovanju ter odgovarjati na njihova mnenja.

Ti odgovori dajejo vsebinsko in nasploh boljšo razlago začetnih motivacij in različnih korakov v medinstitucionalnem dialogu, medtem ko se lahko kolegij, da se zagotovi polno upoštevanje njegove pravice dajanja pobud pobude, zaprosi, da upošteva pripombe, ki so izražene v okviru tega dialoga. O začetku političnega dialoga z nacionalnimi parlamenti se obvestita prav tako Evropski parlament in Svet.

Z izvajanjem različnih navedenih pobud je Komisiji v zadnjih štirih letih uspelo Komisiji razviti povsem nov pristop k odnosom z nacionalnimi parlamenti, kar poudarja pomen njihovega prispevka k boljšemu evropskemu upravljanju. Zaradi tega novega pristopa je lahko Komisija pod vodstvom Barrosa poglobila in okrepila odnose z nacionalnimi parlamenti. Ti so zdaj zelo kakovostni, kot so priznali tudi nacionalni parlamenti sami, kakor tudi konferenca njihovih predsednikov in konferenca njihovih odborov za evropske zadeve (COSAC).

Krepitev stikov z nacionalmi parlamenti poteka ob polnem upoštevanju ustreznih posebnih pravic institucij Evropske unije in nasploh ravnovesja „institucionalnega trikotnika“.

V letu 2008 je Evropski parlament sprejel priporočila na osnovi študij, ki jih je vodil v okviru svoje skupine „reforma“. V teh priporočilih predlaga dodatno krepitev sodelovanja z nacionalnimi parlamenti, zlasti v pričakovanju začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, kar daje temu pristopu k nacionalnim parlamentom večjo povezanost in „upošteva tudi dejavnosti Komisije“ na tem področju. Evropski parlament želi biti še bolj vpleten v trenutni dialog med Komisijo in nacionalnimi parlamenti in med drugim predlaga, da medparlamentarni forum, ki se sestaja vsako leto jeseni, redno razrešuje vprašanja zakonodajnega programa in nalog Komisije. Medparlamentarni forumi, ki jih redno organizirajo Evropski parlament in nacionalni parlamenti ter na njih sodeluje tudi Komisija, so odlična priložnost za krepitev dialoga med parlamenti na nacionalni in evropski ravni ter Svetom in Komisijo.

Uspeh novega pristopa Komisije k nacionalnim parlamentom, ki ga je imela Komisija od začetka sedanjega mandata, se je pokazal med drugim na skoraj 500 srečanjih, organiziranih med novembrom 2005 in aprilom 2009 med Komisijo in nacionalnimi parlamenti in ob udeležbi komisarjev, skupaj 15 na medparlamentarnih forumih (od katerih se je polovice udeležil predsednik sam), z redno udeležbo Komisije na sejah konference predsednikov nacionalnih parlamentov, kot tudi Cosaca, in končno s skoraj 450 prejetimi mnenji med septembrom 2006 in aprilom 2009. Nadalje je Komisija pod vodstvom Barrosa sprejela štiri letna poročila o svojih stikih z nacionalnimi parlamenti (prvo poročilo vključeno), določila koordinatorja nacionalnih parlamentov v vsakem generalnem direktoratu, napisala 12 biltenov, sodelovala na več kot 50 sejah stalnih predstavnikov nacionalnih parlamentov v Bruslju in okrepila svoje sodelovanje in svoje izmenjave z IPEX.

Zlasti v letu 2008 je bila krepitev političnega dialoga, ki se je začela septembra 2006, še bistveno bolj prepoznavna. Število mnenj, ki so jih izdali nacionalni parlamenti, se je bistveno povečalo. Število obiskov članov Komisije v prestolnicah in izmenjave z nacionalnimi parlamenti se je povečalo.

V pričakovanju začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe nacionalni parlamenti nadaljujejo priprave za izvajanje mahanizmov nadzora subsidiarnosti iz te pogodbe, tako interno kot v okviru nalog COSAC ali IPEX.

Nacionalni parlamenti so želeli tudi razširiti vprašanje parlamentarnega nadzora na področju pravosodja, svoboščin in varnosti.

2. Ugotovitve glede mnenj nacionalnih parlamentov

Od štiridesetih domov parlamentov, ki so bili povabljeni k sodelovanju v političnem dialogu (štirinajst držav članic ima enodomni sistem, trinajst pa dvodomnega), se jih je v letu 2008 štiriindvajset odzvalo in poslalo vsaj eno mnenje.

2.1. Odziv nacionalnih parlametov

Čedalje večje število mnenj

Politični dialog Komisije z nacionalnimi parlamenti je postopek, ki se čedalje bolj uveljavlja v institucionalni praksi Unije. Od septembra 2006 do konca leta 2008 je prejela Komisija 368 mnenj od 33 domov 24 držav članic. Zdi se, da je politični dialog med Komisijo in nacionalnimi parlamenti z 200 mnenji v letu 2008 (v primerjavi s 168 med septembrom 2006 in koncem leta 2007) že postal stalna praksa (glej prilogo).

Številni predlogi Komisije

V letu 2008 so nacionalni parlamenti izdali mnenja k 135 dokumentom Komisije. Nekaterim temam je bila posvečena posebna pozornost, tako npr. predlogu o zdravstveni oskrbi čezmejnih delavcev, sporočilu in kasnejšemu predlogu o pregledu stanja skupne kmetijske politike, predlogom v zvezi s paketom „energija in podnebje“ ter predlogu letne politične strategije za leto 2009.

Različne stopnje sodelovanja

Nacionalni parlamenti so se odločili za različne načine sodelovanja v tem postopku. Nekateri zgornji domovi kot francoski Sénat, nemški Bundesrat, House of Lords ali češki Senát so bili ves čas dejavni. Ti štirje domovi so izdali skupaj 54 od 200 mnenj. Riksdag (Švedska) in Folketing (Danska) sta bila tudi zelo dejavna. Tudi število mnenj, ki je prispelo iz dveh italijanskih domov, se je na koncu leta pomembno povečalo. Portugalska Assembleia da República je poslala 65 mnenj, ki so bila večinoma pozitivna mnenja brez posebnih pripomb.

Treba je pripomniti, da se izraženi pomisleki ne nanašajo vedno na ista vprašanja. Redki predlogi prejmejo več kot tri mnenja.

Nadalje so se nekateri parlamenti – zlasti švedski in danski parlament – odločili, da bodo dajali izjave le o dokumentih o posvetovanju Komisije. V zvezi z zakonodajnimi predlogi vladi teh dveh držav v skladu z njunimi internimi postopki izvajata nadzor nad sprejetimi stališči v okviru Sveta.

Medtem ko se francoski Sénat ter nizozemski in portugalski parlament osredotočajo na vprašanja subsidiarnosti in sorazmernosti, se večina nacionalnih parlamentov odloča za preverjanje političnih vsebin, povezanih s predlogi Komisije.

Nekateri parlamenti tako odražajo pomisleke zveznih enot svojih držav. Odbor regij podpira nekatere zgornje domove parlamentov, zlasti avstrijski Bundesrat, da izražajo svoja stališča z odgovori na vprašalnik o subsidiarnosti, ki je bil poslan nekaterim regionalnim enotam.

Krepitev sodelovanja

Število nacionalnih parlamentov, ki sodelujejo v rednem dialogu s Komisijo, se je v letu 2008 nasploh povečalo v primerjavi z letom 2007. Tako so mnogi med njimi prvič sodelovali v političnem dialogu: italijanski Senato della Repubblica, avstrijski Bundesrat ter grški, ciprski in bolgarski parlament.

Od septembra 2006 le 7 domov parlamentov ni sodelovalo v tem dialogu. oba španska in romunska domova, malteški parlament, avstrijski Nationalrat in slovenski Državni svet.

IPEX in Evropa

Na trenutni stopnji so mnenja nacionalnih parlamentov kakor tudi odgovori Komisije, objavljeni v podatkovni zbirki IPEX. Do poletja 2009 bodo na voljo bodo tudi na 27 spletnih straneh spletišča Europa, za vsako državo članico po ena, ki jih ureja Komisija.

Delo v okviru COSAC

COSAC je izvedel dva usklajena ukrepa v zvezi z vprašanjem subsidiarnosti:

- V zvezi z okvirnim sklepom Sveta, ki spreminja Okvirni sklep 2002/475 o boju proti terorizmu, je Komisija prejela 12 mnenj nacionalnih parlamentov, med katerimi le eno izraža uradno nasprotovanje Komisiji zaradi subsidiarnosti. Več parlamentov se je vprašalo, ali ne bi bilo bolje uveljavljati podoben predlog v okviru Sveta Evrope, ali pa so izrazili kritično mnenje zaradi šibke utemeljitve predloga zaradi subsidiarnosti.

- V zvezi s predlogom o izvajanju načela nediskiminacije glede vere, rase, starosti ali spolne usmerjenosti, je Komisija prejela 15 mnenj. Le en sam zgornji dom je izdal negativno mnenje.

V mesecu decembru 2008 je COSAC začel z usklajenim spremljanjem subsidiarnosti v zvezi z direktivo o presajanju organov. Med decembrom 2008 in koncem aprila 2009 je prejel 18 mnenj.

2.2. Posledice za oblikovanje politik

Mnenja nacionalnih parlamentov pospešujejo širšo razpravo s Komisijo, kar želi tudi sama vzpodbuditi.

V letu 2008 so nekateri nacionalni parlamenti dali prednost ključnim pobudam Komisije, kot npr. predlogom v paketu „energija in podnebje“, pregledu stanja skupne kmetijske politike ali predlogu o pravicah bolnikov glede zdravstvene oskrbe čezmejnih delavcev (nemški Bundesrat, francoski Sénat, House of Lords, češki Senát ter italijanski in nizozemski parlament).

V večini primerov so bila stališča parlamentov usklajena z nacionalnimi stališči, ki so jih delegacije držav članic predstavile v Svetu. Dober zgled za to je paket predlogov o energiji in podnebju. Poljski Sejm se je strinjal s stališčem svoje vlade. Italijanski Senato della Repubblica je pozval k izboljšanju mehanizma fleksibilnosti in uvedbi pravice do spreminjanja predlogov. Italijanska Camera dei diputati je zaprosila svojo vlado, naj privoli v uskladitev nekaterih sprememb besedil predlogov, kot npr. predloga za krepitve mehanizmov prožnosti glede na ekonomsko in finančno situacijo. Britanska House of Lords je predložila dve mnenji. Na predvečer srečanja Evropskega sveta, 10. decembra, so lordi v okviru evropskega sistema izmenjave emisijskih kvot podprli financiranje pilotnih projektov zajemanja in geološkega skladiščenja CO2 iz sredstev, rezerviranih za nove udeležence na trgu, in polno prodajo emisijskih kvot za področja, ki ne predstavljajo nevarnost za uhajanje ogljika. Glede obnovljive energije so lordi svojo vlado in Evropsko unijo zaprosili, da postavi cilj za leto 2030, da bi vzpodbudila tehnologije in naložbe, ki sicer ne bodo v polnem razmahu do leta 2020.

Odzivi na predlog pregleda stanja skupne kmetijske politike prav tako kažejo na težnjo k uskaljenosti med parlamentarnimi in vladnimi stališči. Češki Senát je zavrnil zamisel o neposrednih degresivnih plačilih in dal prednost predlogu o postopne modulacije. Italijanska Camera dei Diputati zagovarja postopno uvedbo obvezne modulacije, torej prenosa sredstev iz prvega stebra med sredstva za podeželski razvoj.

V zvezi z drugimi področji skupne kmetijske politike je češki Senát prav tako priporočil svoji vladi, da bi v času češkega predsedovanja Evropski uniji za doseganje konkurenčnosti v evropskem kmetijstvu odprli razpravo o genetsko spremenjenih organizmih. Italijanski Senato della Repubblica je od svoje vlade zahteval, da sprejme konkretne ukrepe nasproti evropskim institucijam za uvedbo nadzornih sistemov za zunanje meje, kakor tudi v zvezi s spremljanjem njihove uveljavitve, tako to poteka v nekaterih tretjih državah, da bi s tem omogočili upoštevanje evropskih standardov za kmetijske proizvode.

Komisija je v letu 2008 na predlog o pravicah bolnikov do zdravstvene oskrbe čezmejnih delavcev prejela tri mnenja in med januarjem in koncem aprila 2009 štiri mnenja. Francoski Sénat je poudaril, da bi moral predlog ponovno potrditi pristojnosti držav članic pri organizaciji in izvedbi zdravstvene oskrbe, da bi upošteval načeli subsidiarnosti in sorazmernosti. Dva domova nizozemskega parlamenta sta prav tako izrazila dvome glede načela subsidiarnosti in ustreznosti izbire pravnega sredstva (direktiva) za poseganje v organizacijo in financiranje zdravstvenega sistema. Nemški Bundesrat, ki je prav tako prepričan, da bi bilo treba okrepiti predpise, ki potrjujejo odgovornost držav članic pri organizaciji lastnega zdravstvenega sistema, je ocenil, da bi morale biti storitve socialne pomoči izključene iz okvira uporabe tega predloga.

3. Delovni obisk Komisije in drugi stiki

Novi pristop k odnosom med Komisijo in nacionalnimi parlamenti izpolnjuje tri splošne cilje: zagovarja medsebojno pomoč in uveljavlja odprti in stalni dialog, oblikuje zadevne mreže in se posredno z boljšimi odnosi z izvoljenimi predstavniki približuje državljanom. Predstavništva Komisije v državah članicah zagotavljajo stalne in strukturirane stike z nacionalnimi parlamenti. Poleg tega, kadar član Komisije obišče nacionalni parlament, predstavništvo poskrbi za praktično in logistično podporo in priskrbi potrebne politične informacije. Ti obiski vzbudijo zanimanje medijev in ustvarjajo dobre priložnosti za obveščanje javnosti o novostih v evropskih politikah v nacionalnem okviru.

Obiski nacionalnih parlamentov

Predsednik Barroso je obiskal latvijski, švedski, češki, luksemburški in italijanski parlament. Podpredsednica Wallström pa je obiskala irski (dvakrat), poljski, danski, litovski, francoski in britanski parlament. V letu 2008 so se v okviru različnih zasedbah člani kolegija srečali s predstavniki nacionalnih parlamentov ob več kot 100 priložnostih.

Glede na pogostnost stikov je jasno razvidno, kakšen pomen pripisuje Komisija temu, da v večji meri prisluhne nacionalnim parlamentom in jim pogosteje pojasni tekoče politike.

Sodelovanje na medparlamentarnih sejah

Komisija se še naprej pozitivno odziva na vabila ob številnih priložnostih za udeležbo na različnih medparlamentarnih forumih. Predsednik Barroso se je februarja skupaj s podpredsednikom Verheugnom udeležil medparlamentarnega srečanja o lizbonski strategiji, septembra pa je sodeloval tudi na srečanju o preseljevanju in priseljevanju. Podpredsednica Wallström se je novembra udeležila medparlamentarnega srečanja o energiji, komisar Almunia se je januarja udeležil srečanja komisije za ekonomske in monetarne zadeve Odbora Evropskega parlamenta z nacionalnimi parlamenti, komisar Rehn pa maja medparlamentarnega srečanja, posvečenega Zahodnemu Balkanu.

Nadalje se je februarja podpredsednik Frattini udeležil srečanja s predsedniki in predsedniško trojko za COSAC v Ljubljani, komisar Potočnik 39. srečanja COSAC, ki je bilo maja na Brdu v Sloveniji, komisarka Ferrero Waldner julija srečanja predsednikov delegacij pri COSAC v Parizu in podpredsednik Barrot novembra 40. srečanja COSAC v Parizu.

Priprava biltena

Generalni sekretariat Komisije je pripravil dva biltena in ju razdelil znotraj Komisije ter Evropskemu in nacionalnim parlamentom.

Stalni predstavniki

Različne službe Komisije so sodelovale na osemnajstih sejah stalnih predstavnikov nacionalnih parlamentov v Bruslju. Na prošnjo slednjih se Komisija posveča predstavitvam tekoče dokumentacije in prihodnjih pobud.

4. V pričakovanju začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe

Nadzor subsidiarnosti

Sklepne ugotovitve, ki jih je sprejel COSAC na Brdu, so bile poziv francoskemu predsedstvu, da povabi delovno skupino stalnih predstavnikov nacionalnih parlamentov pri Evropski uniji, da sestavi poročilo o najboljših načinih uporabe določb iz Lizbonske pogodbe o nacionalnih parlamentih. Komisija je bila pozvana k sodelovanju pri dejavnostih te delovne skupine.

COSAC v Parizu je sklenil, da obstoječa mreža predstavnikov nacionalnih parlamentov v Bruslju in IPEX tvorita ustrezno orodje za izmenjavo informacij o pregledih, ki se izvajajo redno, predčasno in neformalno v nacionalnih parlamentih. Nadalje so v pričakovanju začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe in ob koordinaciji sekretariata COSAC nacionalni parlamenti nadaljevali pilotne preglede subsidiarnosti.

JLS

COSAC v Parizu je prav tako poudaril pomen, ki ga nacionalni parlamenti pripisujejo nadzoru dejavnosti policije in oceni pravosodnih dejavnosti v državah članicah. Nacionalni parlamenti so izrazili svojo željo, da Evropski parlament v povezavi z nacionalnimi parlamenti nadzoruje in ocenjuje sodelovanje med policijo in sodstvom v Evropski uniji. Evropsko komisijo so zaprosili, da še pred dokončanjem predlogov uredb o dejavnostih Eurojusta in Europola objavi dokument o posvetovanju.

5. Sklepne ugotovitve

Odnosi med Komisijo in nacionalnimi parlamenti se še poglabljajo ob polnem upoštevanju posebnih pravic institucij Evropske unije. Leto 2009 bo po evropskih volitvah pomenilo prelomnico za prihodnost Lizbonske pogodbe in pozdravilo prihod nove Komisije.

To letno poročilo poudarja zavezo Komisije, da nadaljuje dialog in poglobljeno sodelovanje z nacionalnimi parlamenti. Komisija želi vzdrževati in še okrepiti politični dialog z nacionalnimi parlamenti. Če bo potrebno, bo uvedla ukrepe, potrebne za uspešno izvajanje določb Lizbonske pogodbe, ki se nanašajo na nacionalne parlamente.

Priloga

Mnenja nacionalnih parlamentov 2006–2008

2006 | 2007 | 2008 | 2006-2008 |

PORTUGALSKA | Assembleia da República | 0 | 19 | 65 | 84 |

FRANCIJA | Sénat | 18 | 22 | 13 | 53 |

NEMČIJA | Bundesrat | 6 | 15 | 18 | 39 |

ŠVEDSKA | Riksdag | 0 | 17 | 16 | 33 |

ZDRUŽENO KRALJESTVO | House of Lords | 4 | 14 | 12 | 30 |

DANSKA | Folketing | 2 | 10 | 11 | 23 |

ČEŠKA | Senát | 2 | 9 | 11 | 22 |

NIZOZEMSKA | Tweede Kamer Staten Generaal | 2 | 1 | 5 | 8 |

ITALIJA | Senato della Repubblica | 0 | 0 | 8 | 8 |

IRSKA | Dail and Seanad Eireann | 0 | 1 | 7 | 8 |

ITALIJA | Camera dei Deputati | 1 | 0 | 6 | 7 |

POLJSKA | Sejm | 1 | 0 | 5 | 6 |

NEMČIJA | Bundestag | 1 | 2 | 2 | 5 |

ESTONIJA | Riigikogu | 2 | 0 | 2 | 4 |

LUKSEMBURG | Chambre des Députés | 2 | 0 | 2 | 4 |

BELGIJA | Sénat | 2 | 0 | 2 | 4 |

AVSTRIJA | Bundesrat | 0 | 0 | 4 | 4 |

GRČIJA | Vouli ton Ellinon | 0 | 0 | 3 | 3 |

LITVA | Seimas | 2 | 1 | 0 | 3 |

ZDRUŽENO KRALJESTVO | House of Commons | 1 | 1 | 1 | 3 |

CIPER | Vouli ton Antiprosopon | 0 | 0 | 2 | 2 |

LATVIJA | Saeima | 0 | 0 | 2 | 2 |

ČEŠKA | Poslanecká Sněmovna | 1 | 0 | 1 | 2 |

FRANCIJA | Assemblée Nationale | 1 | 1 | 0 | 2 |

MADŽARSKA | Országgyűlés | 1 | 1 | 0 | 2 |

BELGIJA | Chambre des Représentants | 0 | 1 | 1 | 2 |

BOLGARIJA | Narodno Sabranie | 0 | 0 | 1 | 1 |

FINSKA | Eduskunta | 1 | 0 | 0 | 1 |

POLJSKA | Senat | 1 | 0 | 0 | 1 |

SLOVAŠKA | Národná rada | 1 | 0 | 0 | 1 |

SLOVENIJA | Državni zbor | 1 | 0 | 0 | 1 |

AVSTRIJA | Nationalrat | 0 | 0 | 0 | 0 |

MALTA | Kamra tad-Deputati | 0 | 0 | 0 | 0 |

NIZOZEMSKA | Eerste Kamer Staten Generaal | 0 | 0 | 0 | 0 |

ROMUNIJA | Camera Deputatilor | 0 | 0 | 0 | 0 |

ROMUNIJA | Senat | 0 | 0 | 0 | 0 |

SLOVENIJA | Državni svet | 0 | 0 | 0 | 0 |

ŠPANIJA | Congreso de los Diputados | 0 | 0 | 0 | 0 |

ŠPANIJA | Senado | 0 | 0 | 0 | 0 |

TOTAL | 53 | 115 | 200 | 368 |

Mnenja nizozemskega parlamenta so bila poslana v imenu obeh domov.

Stiki z nacionalnimi parlamentu (med 1. 1. 2005 in 31. 12. 2008)

– po državah članicah –

Nationalrat |

BELGIJA | Sénat | 3 | 3 | 2 | 1 | 9 |

Chambre des Représentants |

BOLGARIJA | Narodno Sabranie | 4 | 2 | 6 |

CIPER | Vouli ton Antiprosopon | 2 | 3 | 1 | 5 | 11 |

ČEŠKA | Senát | 4 | 3 | 7 | 1 | 15 |

Poslanecká sněmovna |

DANSKA | Folketing | 9 | 7 | 2 | 5 | 23 |

ESTONIJA | Riigikogu | 2 | 2 | 10 | 8 | 22 |

FINSKA | Eduskunta | 7 | 8 | 2 | 7 | 24 |

FRANCIJA | Sénat | 13 | 10 | 11 | 12 | 46 |

Assemblée Nationale |

NEMČIJA | Bundesrat | 16 | 17 | 19 | 17 | 69 |

Bundestag |

GRČIJA | Vouli ton Ellinon | 3 | 5 | 4 | 7 | 19 |

MADŽARSKA | Országgyűlés | 3 | 0 | 1 | 5 | 9 |

IRSKA | Dail Eireann | 2 | 2 | 9 | 13 | 26 |

Seanad Eireann |

ITALIJA | Senato della Repubblica | 8 | 2 | 8 | 2 | 20 |

Camera dei Deputati |

LATVIJA | Saeima | 2 | 1 | 5 | 3 | 11 |

LITVA | Seimas | 8 | 4 | 8 | 2 | 22 |

LUKSEMBURG | Chambre des Députés | 0 | 3 | 3 | 0 | 6 |

MALTA | Kamra tad-Deputati | 1 | 1 | 4 | 0 | 6 |

POLJSKA | Sejm | 5 | 4 | 1 | 13 | 23 |

Senat |

PORTUGALSKA | Assembleia da República | 0 | 3 | 6 | 3 | 12 |

ROMUNIJA | Camera Deputatilor | 2 | 3 | 5 |

Senat |

SLOVAŠKA | Národná rada | 3 | 3 | 0 | 3 | 9 |

SLOVENIJA | Državni zbor | 4 | 8 | 3 | 1 | 16 |

Državni svet |

ŠPANIJA | Congreso de los Diputados | 1 | 1 | 1 | 0 | 3 |

Senado |

ŠVEDSKA | Riksdag | 6 | 1 | 5 | 3 | 15 |

NIZOZEMSKA | Tweede Kamer Staten Generaal | 4 | 6 | 3 | 8 | 21 |

Eerste Kamer Staten Generaal |

ZDRUŽENO KRALJESTVO | House of Lords | 11 | 7 | 12 | 9 | 39 |

House of Commons |

COSAC | 2 | 3 | 3 | 2 | 10 |

Konference predsednikov | 1 | 1 | 1 | 0 | 3 |

drugo | 2 | 2 | 8 | 10 | 22 |

| SKUPAJ | 124 |112 |149 |136 |521 | |

[1] Glej sporočilo Evropskemu svetu „Agenda državljanov – Doseganje rezultatov za Evropo“ z dne 10. maja – COM(2006) 211.