POROČILO KOMISIJE SEDMO LETNO POROČILO O IZVAJANJU EVROPSKEGA SKLADA ZA RIBIŠTVO (2013) /* COM/2014/0738 final */





KAZALO 1........... UVOD.......................................................................................................................... 1 2........... SPLOŠNA OCENA IZVAJANJA ESR..................................................................... 1 2.1........ Finančno izvajanje ESR v državah članicah................................................................. 1 2.2........ Glavna področja poseganja za ESR.............................................................................. 3 2.3........ Razvoj po prednostnih oseh.......................................................................................... 3 2.4........ Izvrševanje proračuna s strani Komisije........................................................................ 4 2.5........ Uporaba tehnične pomoči s strani držav članic............................................................. 4 2.6........ Uporaba tehnične pomoči s strani Komisije.................................................................. 4 2.6.1..... Informacijska tehnologija............................................................................................. 5 2.6.2..... Enota za podporo omrežju evropskih ribolovnih območij (FARNET)......................... 5 2.6.3..... Študije........................................................................................................................... 5 2.6.4..... Osebje, zaposleno za določen čas................................................................................. 5 2.7........ Usklajevanje ESR s strukturnimi skladi in Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja (EKSRP)...................................................................................................................................... 5 2.8........ Pripravljalno delo za programsko obdobje 2014–2020: Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo 5 3........... OCENA IZVAJANJA ESR PO OSEH...................................................................... 6 3.1........ Os 1............................................................................................................................... 6 3.1.1..... Gospodarska uspešnost ribiške flote EU leta 2012 (na podlagi letnega gospodarskega poročila za leto 2014 – podatki iz leta 2012).................................................................................................. 6 3.1.2..... Trajna ukinitev ribolovnih dejavnosti........................................................................... 6 3.1.3..... Začasna ukinitev ribolovnih dejavnosti........................................................................ 6 3.1.4..... Naložbe v ribiška plovila in selektivnost....................................................................... 6 3.1.5..... Socialno-ekonomska nadomestila za upravljanje ribiške flote...................................... 7 3.2........ Os 2............................................................................................................................... 7 3.2.1..... Ribolov v celinskih vodah............................................................................................ 7 3.2.2..... Akvakultura.................................................................................................................. 7 3.2.3..... Predelava...................................................................................................................... 8 3.3........ Os 3............................................................................................................................... 9 3.3.1..... Ribiška pristanišča, mesta iztovarjanja in zavetja......................................................... 9 3.3.2..... Razvoj novih trgov in oglaševalske kampanje.............................................................. 9 3.3.3..... Pilotne operacije............................................................................................................ 9 3.4........ Os 4............................................................................................................................... 9 4........... Prvi niz operativnih zaključkov o ESR za obdobje 2007–2013.................................. 10 POROČILO KOMISIJE SEDMO LETNO POROČILO O IZVAJANJU EVROPSKEGA SKLADA ZA RIBIŠTVO (2013) 1. UVOD V skladu s členom 68 Uredbe o Evropskem skladu za ribištvo (ESR)[1] mora Komisija vsako leto do 31. decembra Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij posredovati poročilo o izvajanju ESR. Poročilo temelji na njeni proučitvi in presoji letnih poročil držav članic in drugih dostopnih podatkov. Prav tako vključuje analizo izvajanja nekaterih ključnih ukrepov ESR. Spremni delovni dokument služb Komisije vključuje povzetek izvajanja ESR v vsaki državi članici ter pet preglednic s podrobnimi informacijami o finančnem izvajanju[2]. V skladu z zadevno uredbo vsebuje tudi povzetek revizij sistemov upravljanja in nadzora v državah članicah, izvedenih v imenu Komisije, ter povzetek zaključkov revizij pomoči ESR, ki so jih izvedle države članice in ki po potrebi prikazujejo opravljene finančne popravke. To poročilo zajema splošno oceno izvajanja ESR s strani držav članic in Komisije leta 2013, ki je končno leto programskega obdobja. V nekaterih primerih so podatki držav članic zadostovali za izčrpnejšo analizo do 31. maja 2014, s čimer se je zagotovila obsežnejša slika trenutnega izvajanja ESR manj kot dve leti pred rokom izvajanja ESR na terenu (31. december 2015). 2. SPLOŠNA OCENA IZVAJANJA ESR 2.1. Finančno izvajanje ESR v državah članicah Potrjena vmesna plačila držav članic so leta 2013 znašala 544 milijonov EUR v primerjavi s 589 milijoni EUR leta 2012. Prevzete obveznosti ESR so do 31. maja 2014 znašale 3,413 milijarde EUR. To je 18 % več kot 31. maja 2013 (515 milijonov EUR v enem letu). Javni nacionalni prispevek do 31. maja 2014 je znašal 2,088 milijarde EUR, kar pomeni, da se je od 31. maja 2013 povečal za 360 milijonov EUR (+21 %). Te številke kažejo precejšnjo pospešitev nacionalnih obveznosti v preteklih dvanajstih mesecih, kar bi lahko pomenilo, da so države članice začele premagovati težave, ki jih je povzročilo obdobje fiskalne konsolidacije. V enakem obdobju so zasebni prispevki k ukrepom, ki jih podpira ESR, znašali 2,497 milijarde EUR. Zasebni prispevki so se stekali večinoma v predelavo (42,67 %), akvakulturo (23,25 %) in naložbe v ribiška plovila (9,68 %). Ti ukrepi skupaj znašajo 75 % vseh zasebnih sredstev. Naložbe v sektor ribištva in akvakulture v obdobju od 1. januarja 2007 do 31. maja 2014 so skupaj znašale 8 milijard EUR: 42,67 % iz ESR, 26,11 % iz nacionalnih javnih prispevkov in 31,22 % iz zasebnih sredstev. V smislu učinka finančnega vzvoda 1 EUR odobrene pomoči ESR ustvari 1,34 EUR odobrene nacionalne pomoči, od tega 0,732 EUR zasebnih sredstev in 0,612 EUR nacionalnega javnega prispevka[3]. Ta učinek finančnega vzvoda je v veliki meri, ne pa v celoti, določen s pravili glede intenzivnosti pomoči in sofinanciranja. Stopnje intenzivnosti pomoči in sofinanciranja so na primer enake za akvakulturo, predelavo in trženje, če pa je nacionalni javni prispevek podoben, so zasebni prispevki v predelavi precej višji. Spodnja preglednica prikazuje učinke finančnega vzvoda po oseh in kategorije ukrepov: Ukrepi || Učinek finančnega vzvoda 1 EUR (Javna + zasebna) nacionalna sredstva skupaj (v EUR) || Nacionalna javna sredstva (v EUR) || Sredstva iz zasebnih prispevkov (v EUR) 1.1: Trajna ukinitev ribolovnih dejavnosti || 0,711 || 0,705 || 0,006 1.2: Začasna ukinitev ribolovnih dejavnosti || 0,646 || 0,646 || 0,000 1.3: Naložbe v ribiška plovila in selektivnost || 3,257 || 0,777 || 2,480 1.4: Mali priobalni ribolov || 0,655 || 0,429 || 0,227 1.5: Socialno-ekonomska nadomestila za upravljanje flote || 1,482 || 0,656 || 0,827 2.1: Akvakultura || 1,613 || 0,435 || 1,179 2.2: Ribolov v celinskih vodah || 1,503 || 0,447 || 1,056 2.3: Predelava rib in trženje || 2,503 || 0,542 || 1,961 3.1: Skupni ukrepi || 1,152 || 0,930 || 0,221 3.2: Varstvo in razvoj vodnih živalskih in rastlinskih vrst || 0,652 || 0,558 || 0,094 3.3: Ribiška pristanišča, mesta iztovarjanja in zavetja || 0,756 || 0,611 || 0,145 3.4: Razvoj novih trgov in oglaševalske kampanje || 0,702 || 0,566 || 0,137 3.5: Pilotne operacije || 1,300 || 0,912 || 0,389 3.6: Predelava ribiških plovil za prerazporeditev || 4,204 || 1,567 || 2,637 4.1: Razvoj ribolovnih območij || 1,153 || 0,441 || 0,712 5.1: Tehnična pomoč || 0,483 || 0,480 || 0,003 Skupaj || 1,344 || 0,612 || 0,732 Učinki finančnega vzvoda so največji pri ukrepih za predelavo ribiških plovil za prerazporeditev, naložbe v ribiška plovila, predelavo rib in akvakulturo. Kar zadeva nacionalne javne prispevke, so učinki finančnega vzvoda največji v zvezi z ukrepi za predelavo ribiških plovil za prerazporeditev, skupne ukrepe, pilotne operacije in naložbe v ribiška plovila. Glede sofinanciranja zasebnega sektorja se največji učinki finančnega vzvoda navezujejo na predelavo ribiških plovil za prerazporeditev, naložbe v ribiška plovila, predelavo rib in trženje, akvakulturo in ribolov v celinskih vodah. Navedeni skupni učinek finančnega vzvoda je pod 1,67 EUR iz finančnega instrumenta za usmerjanje ribištva (2000–2006)[4], od tega je bilo 0,56 EUR javne nacionalne pomoči in 1,11 EUR zasebne pomoči. 2.2. Glavna področja poseganja za ESR V spodnji preglednici so primerjave ravni prevzetih obveznosti za pet najpogostejših ukrepov do konca julija 2012, maja 2013 in maja 2014: 31. julij 2012 || 31. maj 2013 || 31. maj 2014 trajna ukinitev (19,61 %) || predelava (17,41 %) || predelava (16,65 %) akvakultura (12,98 %) || trajna ukinitev (17,25 %) || trajna ukinitev (15,44 %) predelava (12,79 %) || akvakultura (14,83 %) || akvakultura (14,43 %) ribiška pristanišča (10,89 %) || ribiška pristanišča (11,46 %) || ribiška pristanišča (11,61 %) začasna ukinitev (7,67 %) || začasna ukinitev (7,40 %) || razvoj ribolovnih območij (9,25 %) Stanje na dan 31. maja 2014 je bilo v veliki meri enako kot prejšnje leto, razen osi 4[5], pri kateri je med majem 2013 in majem 2014 prišlo do skoraj 30-odstotnega izboljšanja. Vendar pa os 4 še vedno zaostaja za drugimi, kot je pojasnjeno v nadaljevanju. Koncentracija prevzetih obveznosti ESR pri teh petih ukrepih je dokaj visoka (67,39 %), vendar podatek za 31. maj 2014 kaže manjši padec v primerjavi z enakim podatkom za prejšnje leto (68,86 %). Ob neupoštevanju napredka v okviru osi 4 bi taka (majhna) sprememba lahko pomenila, da drugi ukrepi privlačijo več obveznosti kot v preteklih letih. Kar zadeva teh pet področij, je treba opozoriti, da je trajna ukinitev tisti ukrep, ki postopoma postaja vse manj pomemben (–21,5 %). Enako velja za začasno ukinitev, ki je do 31. maja 2014 predstavljala 6,76 % prevzetih obveznosti (–12 % v primerjavi z 31. julijem 2012). Ta trend bi lahko pomenil, da tradicionalni ukrepi glede flote postajajo manj pomembni. 2.3. Razvoj po prednostnih oseh Spodnja preglednica prikazuje razvoj relativnega pomena vseh prevzetih obveznosti za posamezno prednostno os za obdobje od julija 2012 do maja 2014. Preglednica potrjuje relativen padec na osi 1 (–16 %) in hiter napredek v okviru osi 4. Prav tako napreduje izvajanje osi 3, čeprav je napredek počasnejši. Os 2 je bila do 31. maja 2014 najpomembnejša, kar se ujema s prvotnim dodeljevanjem sredstev ESR. Prednostna os || 31. julij 2012 || 31. maj 2013 || 31. maj 2014 Os 1 || 33,05 % || 30,42 % || 27,77 % Os 2 || 28,96 % || 32,64 % || 31,44 % Os 3 || 27,59 % || 27,38 % || 28,46 % Os 4 || 7,1 % || 7,2 % || 9,25 % Os 5 || 3,29 % || 2,42 % || 3,07 % Spodnja preglednica prikazuje povezavo med dejanskimi prevzetimi obveznostmi in načrtovanimi odhodki za programsko obdobje za posamezno prednostno os. Prednostna os || 31. julij 2012 || 31. maj 2013 || 31. maj 2014 Os 1 || 67,24 % || 74,36 % || 79,61 % Os 2 || 56,6 % || 77,47 % || 86,77 % Os 3 || 57,8 % || 67,31 % || 83,80 % Os 4 || 28 % || 44,60 % || 56,89 % Os 5 || 44,04 % || 44,60 % || 65,34 % Skupaj ESR || 56,31 % || 67,37 % || 79,33 % Do 31. maja 2014 so bile obveznosti prevzete le za 79 % sredstev ESR. Kljub pospešenemu izvajanju od julija 2012 znaten del ESR še ni bil odobren, zaradi česar se je kot v primeru potrjenih plačil pojavila določena zaskrbljenost ob upoštevanju, da je končni datum upravičenosti odhodkov 31. december 2015. Kar zadeva obveznosti, sta osi 2 in 3 najnaprednejši, pri čemer je os 2 v referenčnem obdobju najbolj napredovala. Os 4 je dosegla hiter napredek, vendar še vedno zaostaja. 2.4. Izvrševanje proračuna s strani Komisije V zvezi z letnimi obveznostmi je bilo ugotovljeno, da so bile leta 2013 obveznosti prevzete le za 16,4 % (691,5 milijona EUR) skupnih odobrenih sredstev za obdobje 2007–2013, od tega 528,35 milijona EUR za konvergenčne in 163,15 milijona EUR za nekonvergenčne regije. V zvezi s plačili je bilo ugotovljeno, da je bilo leta 2013 plačanih 12,7 % (546,78 milijona EUR) skupnih odobrenih sredstev, od tega 78,9 % za konvergenčne (431,35 milijona EUR) in 21,1 % za nekonvergenčne regije (115,43 milijona EUR). Ta plačila so bila izvršena v obliki predhodnega financiranja (za Hrvaško) in vmesnih plačil. Podrobne informacije so na voljo v Prilogi 1 in v spremnem delovnem dokumentu služb Komisije. 2.5. Uporaba tehnične pomoči s strani držav članic Leta 2013 je za sredstva v proračunu za tehnično pomoč (os 5) obveznosti prevzelo 21 držav članic. Za večje zneske so obveznosti prevzele Nizozemska (58,3 % sredstev ESR, odobrenih za os 5), Slovenija (51,6 %), Združeno kraljestvo (51,2 %), Portugalska (38 %), Poljska (15,75 %) in Španija (10,9 %). Financirani ukrepi so vključevali izboljšanje upravne zmogljivosti, razvoj informacijske tehnologije, obveščanje in informiranje javnosti ter podporo upravljanju in izvajanju operativnih programov. 2.6. Uporaba tehnične pomoči s strani Komisije Komisija je leta 2013 obveznosti prevzela za 3,48 milijona EUR iz proračuna za tehnično pomoč za naslednje: 2.6.1. Informacijska tehnologija 0,35 milijona EUR za računalniško opremo in storitve, povezane z vzdrževanjem in razvojem informacijskih sistemov Komisije, potrebnih za izvajanje ESR. 2.6.2. Enota za podporo omrežju evropskih ribolovnih območij (FARNET) 2,74 milijona EUR za enoto za podporo FARNET. Slednji je imel leta 2013 še naprej ključno vlogo pri izvajanju osi 4 ESR prek metodološke in tematske podpore, zagotovljene organom za upravljanje in lokalnim akcijskim skupinam za ribištvo (tematski seminarji, posebni sestanki, ad hoc podpora v državah članicah). FARNET je k prepoznavnosti osi 4 prispeval prek svojega spletišča, vključno z računom na nekaterih priljubljenih družabnih omrežjih (Facebook, Twitter, YouTube, LinkedIn), zbirke primerov projektov dobre prakse, rednega glasila in dveh izdaj svoje revije. 2.6.3. Študije 0,4 milijona EUR za izvedbo študije z naslovom „Izvajanje osi 4 v ESR“. Na podlagi raziskave, ki je bila na pobudo Komisije opravljena septembra 2013, je študija o izvajanju osi 4 pokazala, da je 312 skupin podprlo več kot 8 500 projektov, kar je ustvarilo približno 8 000 delovnih mest, poleg tega pa naj bi se ohranilo nadaljnjih 12 500 delovnih mest. Študija je prav tako ocenila, da je podpora ESR prek tega inovativnega pristopa prispevala k ustanovitvi 220 malih in srednjih podjetij ter mikropodjetij. Te številke se bodo glede na to, da je izvajanje na terenu postopoma napredovalo, odkar je bila raziskava opravljena, ob koncu programskega obdobja verjetno še povečale. Rezultat izvajanja osi 4 je faktor finančnega vzvoda v višini 1,15, kar pomeni, da je 1 EUR iz ESR pritegnil nadaljnjega 1,15 EUR (iz zasebnih in javnih sredstev). Poleg tega naj bi se po pričakovanjih lokalnih akcijskih skupin za ribištvo 61 % projektov nadaljevalo tudi po prenehanju podpore ESR. Kljub nekaterim težavam na splošno ni manjkalo projektov, pri čemer povpraševanje po financiranju presega ponudbo. Študija zagotavlja tudi koristne kazalnike za izboljšanje mehanizmov izvajanja v obdobju 2014–2020. Priporočila za posamezne države so bila izdana za 15 držav članic. Poročilo in povzetek sta na voljo na spletnem mestu GD MARE na: http://ec.europa.eu/fisheries/documentation/studies/axis-4/index_en.htm. 2.6.4. Osebje, zaposleno za določen čas 0,85 milijona EUR za plače za osebje, zaposleno za določen čas, ki sodeluje pri izvajanju ESR, zlasti za zagotavljanje ustreznega pokrivanja uradnih jezikov EU. 2.7. Usklajevanje ESR s strukturnimi skladi in Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja (EKSRP) Na podlagi operativnih programov je mogoče ugotoviti, da se vse države članice že od začetka zavedajo potrebe po zagotavljanju skladnosti in usklajenosti s strukturnimi skladi in EKSRP pri izvajanju ESR. V operativnih programih so navedene informacije o sistemih, ki so v državah članicah vzpostavljeni (ali se vzpostavljajo) za preprečevanje prekrivanja v skladu s členom 6 uredbe o ESR. Letna poročila držav članic o izvajanju ne obravnavajo izrecno temeljnih težav usklajevanja. 2.8. Pripravljalno delo za programsko obdobje 2014–2020: Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo Komisija je leta 2013 začela delo v zvezi s predlogom glede novega sklada, tj. Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR), ki bi bil finančni instrument za podporo reformirane skupne ribiške politike v obdobju 2014–2020. Predlog za ta sklad je v določeni meri temeljil na oceni izvajanja ESR. Akt o ustanovitvi Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo je bil sprejet maja 2014. 3. OCENA IZVAJANJA ESR PO OSEH 3.1. Os 1 3.1.1. Gospodarska uspešnost ribiške flote EU leta 2012 (na podlagi letnega gospodarskega poročila za leto 2014 – podatki iz leta 2012[6]) Podatki za leto 2012, na katerih temelji letno gospodarsko poročilo za leto 2014, kažejo, da so se kljub nižjim prihodkom, ki jih je ustvarila ribiška flota, v primerjavi z letom 2011 stroški še bolj znižali, zaradi česar je bila ribiška flota EU na splošno bolj dobičkonosna kot leta 2011. Nižji prihodki so v skladu z zmanjšanjem skupne teže in vrednosti morske hrane, ki jo je iztovorila flota EU. Ribiška flota EU je ustvarila 6,9 milijarde EUR prihodkov, kar pomeni 3,3 milijarde EUR bruto dodane vrednosti, 1,3 milijarde EUR bruto dobička in 458 milijonov EUR čistega dobička. Stroški energije so kljub višjim cenam goriva večinoma ostali nespremenjeni, ker se je poraba energije flote EU zmanjšala. To je posledica različnih dejavnikov, vključno s prehodom na varčnejšo ribolovno orodje v okviru ESR in nacionalno javno podporo, zmanjšanjem flote ter spremembami ribolovnega vedenja in dinamike flote. Vendar ta na splošno pozitiven razvoj leta 2012 ni bil značilen za vse flote. Pet nacionalnih flot je ustvarilo neto izgube. Medtem ko se je uspešnost velikih flot in flot za ribolov v oddaljenih vodah v obdobju 2008–2012 izboljšala, se je uspešnost majhnih flot v splošnem poslabševala. Kar zadeva zaposlovanje, je bilo leta 2012 s polnim delovnim časom zaposlenih malo več kot 120 000 ribičev. 3.1.2. Trajna ukinitev ribolovnih dejavnosti Do 31. maja 2014 je ESR prispeval k 4 087 operacijam za trajno ukinitev (+2,5 % v primerjavi z 31. majem 2013), pri čemer so skupni javni stroški znašali 898,58 milijona EUR, od tega je 527,03 milijona EUR prispeval ESR. Številke na operacijo se v primerjavi s preteklim letom niso bistveno spremenile. Skupni stroški na operacijo znašajo 220 064 EUR (četrti najvišji), od tega sredstva ESR znašajo 128 953 EUR (tretji najvišji znesek). 3.1.3. Začasna ukinitev ribolovnih dejavnosti Čeprav so se operacije v zvezi z začasno ukinitvijo glede na preteklo leto relativno zmanjšale, je ta ukrep še vedno najpogostejši v smislu števila operacij (61 715 operacij, tj. 51 % vseh). Povprečni stroški na operacijo še naprej ostajajo najnižji v ESR (6 158 EUR skupnih stroškov, od tega 3 740 EUR stroškov ESR), znižujejo pa se od julija 2012 (–3,3 %). 3.1.4. Naložbe v ribiška plovila in selektivnost Operacije na tem področju ostajajo drugi najpogostejši niz ukrepov ESR (12 090 operacij), čeprav je bil njihov relativni pomen (9,99 %) 10 % pod ravnjo z dne 31. maja 2013. Skupne naložbe so znašale 415 milijonov EUR, od tega je javni del skupaj znašal 173,23 milijona EUR. Prispevek ESR k javnemu delu je znašal 97,48 milijona EUR (2,86 % vseh prevzetih obveznosti). Stroški na operacijo znašajo 34 327 EUR (polovica povprečnih skupnih stroškov), k čemer je ESR prispeval 8 063 EUR (manj kot 30 % povprečnega prispevka ESR). Zasebni prispevek na operacijo znaša 20 000 EUR. 3.1.5. Socialno-ekonomska nadomestila za upravljanje ribiške flote Število operacij na tem področju je dokaj majhno (5 416 operacij, tj. 4,47 % vseh), v smislu naložb pa zelo majhno (drugo najmanjše v okviru ESR). Skupne naložbe znašajo 152,8 milijona EUR, od tega javni del skupaj znaša 101,92 milijona EUR. Prispevek ESR je znašal 61,55 milijona EUR (1,8 % prevzetih obveznosti ESR do 31. maja 2014). Stroški na operacijo znašajo 11 927 EUR (20 % povprečja), k čemer je ESR prispeval 7 205 EUR (25 % povprečnega prispevka ESR). Zasebni prispevek je zelo majhen, in sicer znaša 1 632 EUR (10 % povprečnega zasebnega prispevka k ukrepom, ki jih podpira ESR). 3.2. Os 2 3.2.1. Ribolov v celinskih vodah Ukrepi za ribolov v celinskih vodah (člen 33 uredbe o ESR) so maloštevilni, v smislu naložb pa neznatni. Kar zadeva ukrepe ESR, so tretje najredkeje uporabljeni ukrepi. Do 31. maja 2014 je bilo takšnih le 944 operacij (0,78 % vseh operacij). Njihov delež obsega le 0,36 % vseh prevzetih obveznosti ESR, kar pomeni, da je to najmanjša postavka v smislu prevzetih obveznosti. Kar zadeva prevzete obveznosti ESR na operacijo, so te operacije pete najcenejše, pri čemer so s 12 967 EUR več kot polovico manjši od povprečnih stroškov ESR na operacijo (28 192 EUR). Povprečne skupne naložbe na operacijo znašajo 32 456 EUR in so prav tako tretje najnižje. Povprečni javni nacionalni prispevek je manjši od 5 800 EUR, povprečni zasebni prispevek za operacijo pa znaša 13 696 EUR. 3.2.2. Akvakultura Ukrepi na področju akvakulture so eno od največjih področij naložb za ESR. Čeprav je število operacij majhno (6 % vseh), obsegajo nesorazmeren del prevzetih obveznosti ESR (14,45 %). Skupni stroški na operacijo znašajo 179 000 EUR (šesti največji), od tega je 80 600 EUR zasebnih prispevkov (štirikrat več od povprečnega zasebnega prispevka) ter 68 333 EUR sredstev ESR, tj. 2,5-krat več od povprečja. V absolutnem smislu je bilo 1,287 milijarde EUR investirane v 7 209 operacij akvakulture do 31. maja 2014, vključno s 492,6 milijona EUR sredstev ESR, 214,05 milijona EUR nacionalnih javnih prispevkov in 580,74 milijona EUR zasebnih sredstev. Naložbe v akvakulturo so druge največje za ESR, in sicer so pred njimi naložbe v predelavo, znatno za njimi pa naložbe za trajno ukinitev. V skladu z letnim gospodarskim poročilom za leto 2012 sta obseg prodaje in prodajna vrednost leta 2012 dosegla 1,39 milijona ton oziroma 4,37 milijarde EUR. To se ujema s triodstotnim povečanjem obsega in desetodstotnim povečanjem vrednosti v letu 2012 v primerjavi z letom 2011. Vseh podjetij je bilo približno 15 000, od tega 90 % mikropodjetij (manj kot 10 zaposlenih). Ocenjuje se, da akvakultura zagotavlja približno 80 000 delovnih mest, od tega večino s skrajšanim delovnim časom. Število ljudi z zaposlitvijo s polnim delovnim časom se je rahlo zmanjšalo, kar morda kaže na trend višje specializacije. Povprečna plača se je leta 2012 v primerjavi z letom 2011 povečala za 9 %. Donosnost sektorja akvakulture na ravni EU se je med letoma 2011 in 2012 zmanjšala, čeprav je bila še vedno pozitivna. Leta 2012 je bila produktivnost dela v sektorju za 4 % manjša kot leta 2011. Morska akvakultura je ustvarila 165 milijonov EUR dobička, sektor gojenja lupinarjev 32 milijonov EUR dobička, sektor gojenja sladkovodnih organizmov pa več kot 32 milijonov EUR izgube. Računsko sodišče je septembra 2014 objavilo posebno poročilo z naslovom „Uspešnost podpore za akvakulturo iz Evropskega sklada za ribištvo“. Poročilo navaja, da države članice in EU ukrepov za podporo akvakulture v obdobju do leta 2013 niso dobro zasnovale in izvajale ter da ukrepi ESR niso zagotovili ustrezne stroškovne učinkovitosti pri podpori trajnostnega razvoja akvakulture. Revizorji so ugotovili, da okvir na ravni EU in držav članic ni bil ustrezen za uresničevanje ciljev EU za trajnostni razvoj akvakulture. Nacionalni strateški načrti in operativni programi držav članic niso zagotovili dovolj jasne podlage za podporo akvakulture, poleg tega pa tudi ni bilo usklajene strategije za razvoj sektorja. Sredstva ESR za projekte s področja akvakulture so bila pogosto slabo ciljno usmerjena; revizorji so ugotovili, da projekti večinoma niso dosegli pričakovanih rezultatov. Poročilo je na voljo na: http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR14_10/QJAB14010SLC.pdf. Za zagotovitev, da se bodo razpoložljiva sredstva EU za akvakulturo porabila namensko, in v skladu z leta 2013 sprejetimi strateškimi smernicami[7] za trajnostni razvoj akvakulture je Komisija pozvala nacionalne organe vseh držav članic, naj pripravijo večletne nacionalne strateške načrte. Ti načrti obravnavajo pomembne dejavnike, ki zavirajo razvoj akvakulture v EU (potreba po poenostavitvi upravnih postopkov ter zagotovitvi dostopa do prostora in vode prek integriranega prostorskega načrtovanja, povečanju konkurenčnosti sektorja in izkoriščanju konkurenčnih prednosti akvakulture v EU (enaki konkurenčni pogoji)). Komisija bo te načrte uporabila za zagotavljanje pomoči državam članicam pri opredeljevanju prednostnih nalog za projekte, ki se bodo lahko financirali iz novega sklada. Glede na priporočila Sodišča in na podlagi izkušenj, pridobljenih v obdobju 2007–2013, Komisija upa na bolj v rezultate usmerjen pristop k investicijam v sektorju akvakulture, ki jih podpira Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo. 3.2.3. Predelava Kot je bilo pojasnjeno v prejšnjih poročilih o izvajanju ESR, kljub maloštevilnim operacijam na področju predelave (4,18 % vseh operacij) slednje predstavljajo znaten del prevzetih obveznosti ESR (16,65 %). Države članice, ki porabijo več kot 16 % svojih proračunov za operativne programe (nacionalna finančna podpora in finančna podpora EU) za predelavo, so: Avstrija (40 %), Litva (26 %), Portugalska (25 %), Slovaška (24 %), Latvija (23 %), Malta (22 %), Združeno kraljestvo (18 %) in Estonija (17 %). Države članice, ki porabijo manj kot 5 % svojih proračunov za operativne programe, so Francija (4 %), Belgija (2 %) in Nizozemska (2 %). Stroški ESR na operacijo (112 400 EUR) so štirikrat višji od povprečnih stroškov ESR (peti najvišji glede na absolutno vrednost). Zasebni prispevek (220 358 EUR) je približno desetkrat višji od povprečnega prispevka ESR in je največji v absolutnem smislu. Skupni stroški na operacijo (393 718 EUR) so drugi največji, pri čemer države članice, kot so Portugalska, Litva, Malta in Grčija, zagotavljajo več kot 500 000 EUR podpore na operacijo. Predelava privablja visoke ravni zasebnega financiranja. Skupne naložbe v sektor predelave so do 31. maja 2014 znašale 1,99 milijarde EUR za 5 057 operacij. To vključuje 568,4 milijona EUR, financiranih s strani ESR, 308 milijonov EUR nacionalnih javnih sredstev in 1,114 milijarde EUR zasebnih sredstev. 3.3. Os 3 3.3.1. Ribiška pristanišča, mesta iztovarjanja in zavetja ESR je do 31. maja 2014 prispeval k 1 446 infrastrukturnim projektom (1,2 % vseh operacij ESR). Skupne naložbe znašajo 695,97 milijona EUR, pri čemer javni prispevek znaša 639,6 milijona EUR (znesek v višini 396,4 milijona EUR financira ESR). Infrastrukturni projekti so najdražji, kar zadeva skupne naložbe na projekt (481 306 EUR), sredstva ESR (274 111 EUR, skoraj desetkrat več od povprečja) in nacionalni javni prispevek (167 518 EUR). Zasebno financiranje na projekt (39 677 EUR, skoraj dvakrat več od povprečnega zasebnega prispevka) je kot tako skromno in razmeroma neznatno v primerjavi z enako postavko v zvezi s predelavo. 3.3.2. Razvoj novih trgov in oglaševalske kampanje Do 31. maja 2014 je bilo število financiranih operacij na tem področju dokaj majhno (2 232 operacij, tj. 1,84 % vseh). Kljub temu so bili zneski visoki: 222,22 milijona EUR skupnih naložb, pri čemer je javni prispevek znašal 204,4 milijona EUR (130,56 milijona EUR je financiral ESR, kar je 3,82 % vseh prevzetih obveznosti ESR). Operacije na tem področju so najcenejše v okviru osi 3. Skupne naložbe na projekt znašajo 99 560 EUR; 58 492,5 EUR je financiral ESR, 33 082 EUR znaša nacionalni javni prispevek, 7 985 EUR pa znesek zasebnih sredstev. 3.3.3. Pilotne operacije Pilotne operacije so ključne za spodbujanje inovacij v ESR. Komisija je v šestem poročilu o izvajanju ESR izrazila zaskrbljenost glede majhnega števila operacij in dejstva, da so te operacije zelo odvisne od javne podpore. Podatki z dne 31. maja 2014 potrjujejo te pomisleke. Število operacij (592) kljub znatnemu napredku od 31. maja 2013 (+18 %) ostaja zelo majhno (0,49 % vseh). Skupne naložbe na operacijo (350 193 EUR) so tretje največje v ESR, znesek pa se povečuje. Učinek finančnega vzvoda je še naprej pod povprečjem ESR, zlasti zasebni del, ki se je v primerjavi z lanskim letom celo zmanjšal. To kaže na nepripravljenost zasebnih financerjev, da bi se lotili tveganih projektov. 3.4. Os 4 Izvajanje osi 4 je leta 2013 precej napredovalo. 21 držav članic, ki izvaja os 4, je izbralo svoje lokalne akcijske skupine za ribištvo, tako da je bilo do maja 2014 teh skupin 312. Vsi deležniki v okviru osi 4, lokalne akcijske skupine za ribištvo in promotorji projektov ter organi za upravljanje in posredniška telesa, ki so dejavno pripravljali, izbirali in potrjevali projekte ter jih plačevali, so bili leta 2013 zelo zaposleni. Povezane številke kažejo postopno povečevanje odobritev projektov: medtem ko je bilo na terenu konec leta 2012 odobrenih le 2 756 projektov, je ta številka v enem letu narasla na 6 353 projektov. Ta trend se je nadaljeval, tako da je bilo do 31. maja 2014 odobrenih 8 800 projektov, pri čemer je celotni prispevek ESR znašal 328 milijonov EUR. Skupna ocenjena vrednost teh projektov je presegala 690 milijonov EUR. Nekatere države članice so leta 2013 spremenile svoja dodeljena sredstva v okviru osi 4. Državi članici z največjim proračunom za os 4 (Poljska in Romunija) sta dodeljena sredstva nedavno znižali, zaradi česar je celotni proračun za os 4 znašal nekaj več kot 500 milijonov EUR. 4. Prvi niz operativnih zaključkov o ESR za obdobje 2007–2013 · Prevzete obveznosti in potrjeni odhodki na ravni držav članic so se izboljšali, vendar so potrebne nadaljnje izboljšave. Do konca leta 2013, tj. le dve leti pred koncem izvajanja ESR, so potrjena vmesna plačila držav članic predstavljala malo več kot polovico skupnih dodeljenih sredstev ESR. Čeprav je obseg prevzetih obveznosti na nacionalni ravni na tej stopnji znatno večji (80 %), je še vedno pod pričakovanimi 100 %. Te nizke številke proti koncu programskega obdobja bi lahko pomenile, da države članice ne bodo zmogle v celoti izkoristiti 20 % sredstev, ki so na voljo za podporo izvajanju skupne ribiške politike, razen če bodo v času do izteka programskega obdobja, tj. 31. decembra 2015, odobrena dodatna sredstva. · Trendi, ki so poudarjeni v prejšnjih poročilih o izvajanju, so potrjeni; ukrepi glede flote so se postopoma zmanjšali, čeprav so še vedno pomembni. Sektorja akvakulture in predelave ostajata pomembni področji naložb ESR. Os 4 postopoma napreduje. V zadnjih dveh letih (2012–2013) se podpora ESR ukrepom v okviru osi 1 zmanjšuje, medtem ko se je podpora osi 2 povečala tako v sektorju akvakulture kot predelave, pri čemer je stopnja zasebnega financiranja predelave visoka. Največ naložb za ESR je bilo v sektorju predelave, temu pa so sledile naložbe v akvakulturo. Tudi za os 3 se zdi, da napreduje, čeprav počasneje. Izvajanje osi 4 je leta 2013 dobro napredovalo, vendar še vedno zaostaja za drugimi. · Splošni zaključki o reviziji: GD MARE je leta 2013 izvedel pregled dela revizijskih organov v nekaterih državah članicah. Revidiranih je bilo sedem operativnih programov. GD MARE je sklenil, da so bila v vseh primerih mnenja revizijskih organov zanesljiva (čeprav je bilo potrebnih nekaj izboljšav). FINANČNO IZVAJANJE ESR S STRANI KOMISIJE V KONVERGENČNIH IN NEKONVERGENČNIH REGIJAH Država || || Dodeljeno a || Prevzete obveznosti b || Plačano c || % (b) / (a) || % (c) / (a) Belgija || Obdobje 2007–2013 || 26 261 648,00 || 26 261 648,00 || 15 856 227,33 || 100,00 % || 60,38 % Proračunsko leto: 2013 || 4 566 926,00 || 4 566 926,00 || 0,00 || Bolgarija || Obdobje 2007–2013 || 71 742 671,00 || 71 742 671,00 || 30 422 962,96 || 100,00 % || 42,41 % Proračunsko leto: 2013 || 14 817 432,00 || 14 817 432,00 || 5 920 289,26 || Češka || Obdobje 2007–2013 || 27 106 675,00 || 27 106 675,00 || 19 509 468,35 || 100,00 % || 71,97 % Proračunsko leto: 2013 || 4 395 714,00 || 4 395 714,00 || 0,00 || Danska || Obdobje 2007–2013 || 133 675 169,00 || 133 675 169,00 || 83 243 496,02 || 100,00 % || 62,27 % Proračunsko leto: 2013 || 20 249 424,00 || 20 249 424,00 || 2 127 292,84 || Nemčija || Obdobje 2007–2013 || 137 537 645,00 || 137 537 645,00 || 81 831 242,83 || 100,00% || 59,50% Proračunsko leto: 2013 || 22 785 090,00 || 22 785 090,00 || 15 490 828,28 || Estonija || Obdobje 2007–2013 || 84 568 039,00 || 84 568 039,00 || 54 336 527,77 || 100,00% || 64,25% Proračunsko leto: 2013 || 15 488 132,00 || 15 488 132,00 || 12 107 723,59 || Irska || Obdobje 2007–2013 || 42 266 603,00 || 42 266 603,00 || 33 467 120,83 || 100,00 % || 79,18 % Proračunsko leto: 2013 || 7 350 203,00 || 7 350 203,00 || 0,00 || Grčija || Obdobje 2007–2013 || 207 832 237,00 || 207 832 237,00 || 145 700 703,39 || 100,00 % || 70,10 % Proračunsko leto: 2013 || 29 020 837,00 || 29 020 837,00 || 50 836 540,00 || Španija || Obdobje 2007–2013 || 1 117 001 406,00 || 1 117 001 406,00 || 666 766 521,03 || 100,00 % || 59,69 % Proračunsko leto: 2013 || 164 369 114,00 || 164 369 114,00 || 67 686 522,28 || Francija || Obdobje 2007–2013 || 213 025 429,00 || 213 025 429,00 || 131 616 673,94 || 100,00 % || 61,78 % Proračunsko leto: 2013 || 32 728 219,00 || 32 728 219,00 || 34 523 047,25 || Hrvaška || Obdobje 2007–2013 || 8 700 000,00 || 8 700 000,00 || 2 175 000,00 || 100,00 % || 25,00 % Proračunsko leto: 2013 || 8 700 000,00 || 8 700 000,00 || 2 175 000,00 || Italija || Obdobje 2007–2013 || 414 060 995,00 || 414 060 995,00 || 240 995 602,39 || 100,00 % || 58,20 % Proračunsko leto: 2013 || 63 740 728,00 || 63 740 728,00 || 77 515 835,93 || Ciper || Obdobje 2007–2013 || 19 724 418,00 || 19 724 418,00 || 15 546 048,76 || 100,00 % || 78,82 % Proračunsko leto: 2013 || 2 987 900,00 || 2 987 900,00 || 65 839,24 || Latvija || Obdobje 2007–2013 || 125 015 563,00 || 125 015 563,00 || 102 422 830,92 || 100,00 % || 81,93 % Proračunsko leto: 2013 || 22 451 354,00 || 22 451 354,00 || 16 022 380,73 || Litva || Obdobje 2007–2013 || 54 713 408,00 || 54 713 408,00 || 39 794 284,68 || 100,00 % || 72,73 % Proračunsko leto: 2013 || 9 332 205,00 || 9 332 205,00 || 11 169 512,89 || Luksemburg || Obdobje 2007–2013 || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00 % || 0,00 % Proračunsko leto: 2013 || 0,00 || 0,00 || 0,00 || Madžarska || Obdobje 2007–2013 || 34 769 572,00 || 34 769 572,00 || 25 655 937,59 || 100,00 % || 73,79 % Proračunsko leto: 2013 || 6 540 370,00 || 6 540 370,00 || 4 216 277,97 || Malta || Obdobje 2007–2013 || 8 372 329,00 || 8 372 329,00 || 4 493 345,49 || 100,00 % || 53,67 % Proračunsko leto: 2013 || 1 645 221,00 || 1 645 221,00 || 1 630 914,58 || Nizozemska || Obdobje 2007–2013 || 48 578 417,00 || 48 578 417,00 || 27 186 099,98 || 100,00 % || 55,96 % Proračunsko leto: 2013 || 7 358 771,00 || 7 358 771,00 || 5 982 530,89 || Avstrija || Obdobje 2007–2013 || 5 259 318,00 || 5 259 318,00 || 4 722 272,76 || 100,00 % || 89,79 % Proračunsko leto: 2013 || 790 279,00 || 790 279,00 || 347 511,09 || Poljska || Obdobje 2007–2013 || 734 092 574,00 || 734 092 574,00 || 390 177 612,90 || 100,00 % || 53,15 % Proračunsko leto: 2013 || 126 330 307,00 || 126 330 307,00 || 116 130 228,87 || Portugalska || Obdobje 2007–2013 || 226 746 668,00 || 226 746 668,00 || 146 115 817,00 || 100,00 % || 64,44 % Proračunsko leto: 2013 || 36 914 101,00 || 36 914 101,00 || 34 325 919,48 || Romunija || Obdobje 2007–2013 || 196 181 626,00 || 196 181 626,00 || 87 676 530,55 || 100,00 % || 44,69 % Proračunsko leto: 2013 || 45 362 301,00 || 45 362 301,00 || 55 376 542,06 || Slovenija || Obdobje 2007–2013 || 21 640 283,00 || 21 640 283,00 || 13 481 826,73 || 100,00 % || 62,30 % Proračunsko leto: 2013 || 3 071 793,00 || 3 071 793,00 || 4 345 441,02 || Slovaška || Obdobje 2007–2013 || 12 898 749,00 || 12 898 749,00 || 8 304 073,77 || 100,00 % || 64,38 % Proračunsko leto: 2013 || 2 543 929,00 || 2 543 929,00 || 3 133 897,42 || Finska || Obdobje 2007–2013 || 39 448 827,00 || 39 448 827,00 || 27 428 599,57 || 100,00 % || 69,53 % Proračunsko leto: 2013 || 5 975 800,00 || 5 975 800,00 || 5 086 898,73 || Švedska || Obdobje 2007–2013 || 54 664 803,00 || 54 664 803,00 || 35 167 059,56 || 100,00 % || 64,33 % Proračunsko leto: 2013 || 8 280 751,00 || 8 280 751,00 || 10 167 185,03 || Združeno kraljestvo || Obdobje 2007–2013 || 134 201 597,00 || 134 201 597,00 || 62 339 357,56 || 100,00 % || 46,45 % Proračunsko leto: 2013 || 23 710 811,00 || 23 710 811,00 || 10 392 606,72 || Skupaj || Obdobje 2007–2013 || 4 200 086 669,00 || 4 200 086 669,00 || 2 496 433 244,66 || 100,00 % || 59,44 % Proračunsko leto: 2013 || 691 507 712,00 || 691 507 712,00 || 546 776 766,15 || [1] Člen 68 Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 z dne 27. julija 2006 o Evropskem skladu za ribištvo, UL L 120, 15.8.2006. [2] Preglednica I. Finančno izvajanje v konvergenčnih regijah. Preglednica II. Finančno izvajanje v nekonvergenčnih regijah. Preglednica III. Finančno izvajanje v konvergenčnih in nekonvergenčnih regijah. Preglednica IV. Zneski, programirani za ESR, po prednostnih oseh in državah članicah. Preglednica V. Odhodki, potrjeni za ESR, po prednostnih oseh in državah članicah. [3] Na dan 31. maja 2014. [4] Izmerjeno na ravni potrjenih plačil. [5] V okviru osi 4 ni posameznih ukrepov. Zato primerjava vseh osi s posameznimi ukrepi v okviru drugih osi rahlo izkrivlja to primerjavo. [6] Podatki, ki jih države članice zbirajo v skladu z okvirom za zbiranje podatkov, se nanašajo za dve leti za nazaj. [7] Strateške smernice za trajnostni razvoj akvakulture EU, COM(2013) 229.