2.3.1. Objava najpomembnejših podatkov in podrobnih poročevalnih preglednic

2.3.2. Pridržki glede kakovosti podatkov

2.3.3. Spremembe sporočenih podatkov

2.3.4. Objava metapodatkov (evidence)

3. Zaključki





1.Ozadje

V skladu s členom 8(3) Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, mora Komisija (Eurostat) redno poročati Evropskemu parlamentu in Svetu o kakovosti dejanskih podatkov v poročilu držav članic. To letno poročilo zagotavlja celovito oceno pravočasnosti, zanesljivosti, popolnosti in doslednosti podatkov ter njihove skladnosti z računovodskimi pravili. Komisija je prejšnje poročilo (o podatkih za leto 2015) sprejela 23. marca 2016.

Eurostat redno ocenjuje kakovost dejanskih podatkov, ki jih sporočajo države članice, in temeljnih računov sektorja država v širšem smislu. Oktobra 2014 so bili navedeni računi prvič pripravljeni v skladu z Uredbo (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji (ESR 2010). Navedena ocena je osredotočena na dejavnike, ki pojasnjujejo javnofinančni primanjkljaj/presežek in spremembe dolga sektorja država. Države članice pošljejo navedene informacije Eurostatu dvakrat letno v okviru „preglednic uradnih obvestil o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem“, „vprašalnika v zvezi s preglednicami uradnih obvestil o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem“, „dodatne preglednice o posredovanju države v podporo finančnim institucijam“, pa tudi prek dvostranskih pojasnil. Poleg tega Eurostat ohranja stik z državami članicami z rednimi obiski za dialog v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

To poročilo temelji na glavnih ugotovitvah in rezultatih podatkov o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki so jih države članice sporočile leta 2016. Osredotočeno je na najnovejša poročila, predložena oktobra 2016. Po potrebi vsebuje primerjavo podatkov s podatki, predloženimi aprila 2016 in leta 2015.

2.Glavne ugotovitve poročanja leta 2016 o stopnjah javnofinančnega primanjkljaja in državnega dolga

2.1.Pravočasnost, zanesljivost in popolnost

2.1.1.Pravočasnost

Države članice morajo Eurostatu dvakrat na leto poročati o dejanskih in načrtovanih podatkih o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, in sicer pred 1. aprilom in pred 1. oktobrom. Leta 2016 je poročanje v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem zajelo obdobje 2012–2016. Podatki za leto 2016 so tisti, ki so jih nacionalni organi načrtovali, medtem ko so podatki za obdobje 2012–2015 dejanski podatki. Eurostat v skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 479/2009 oceni dejanske podatke, ki so jih sporočile države članice, načrtovanih podatkov pa ne.

Roki za poročanje se v veliki meri upoštevajo. Leta 2016 so vse države članice sporočile svoje dejanske podatke do zakonskega roka za obe uradni obvestili o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

2.1.2.Zanesljivost

Popravki, izvedeni v obdobju med uradnima obvestiloma o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz aprila 2016 in oktobra 2016, so bili predvsem posledica posodobitev izvornih podatkov, zlasti tekočega salda in davčnih podatkov, ter metodoloških sprememb, na primer prerazvrstitve.

Za leto 2015 so bili največji pozitivni popravki, ki kažejo zmanjšanje primanjkljaja kot deleža BDP, izvedeni na Madžarskem (+0,4 odstotne točke), v Bolgariji, na Danskem, v Luksemburgu in Sloveniji (v vseh za +0,3 odstotne točke) ter na Slovaškem in Švedskem (v obeh za +0,2 odstotne točke). Največji negativni popravki so bili izvedeni v Estoniji (–0,3 odstotne točke, zmanjšanje presežka), Grčiji (–0,3 odstotne točke, povečanje primanjkljaja) in na Češkem (–0,2 odstotne točke, povečanje primanjkljaja). Največji pozitivni popravki višine dolga za leto 2015 so bili opravljeni na Finskem (+1,1 odstotne točke), Švedskem (+0,8 odstotne točke) in v Luksemburgu (+0,3 odstotne točke), v Romuniji pa je bila višina dolga popravljena negativno (–0,5 odstotne točke).

Popravki BDP imajo večji učinek imenovalca na deleže državnega dolga kot deleže javnofinančnega primanjkljaja. Popravek BDP je vplival na delež dolga v več državah članicah. Povečevanje deleža dolga je bilo opaženo zlasti v Španiji (+0,5 odstotne točke), Franciji in Luksemburgu (v obeh za +0,4 odstotne točke) in Grčiji (+0,3 odstotne točke), zmanjševanje na Cipru (–1,3 odstotne točke), v Bolgariji, na Češkem in v Avstriji (v vseh za –0,7 odstotne točke), na Madžarskem in Finskem (v obeh za –0,6 odstotne točke), precejšnje zmanjševanje pa na Irskem (–15,1 odstotne točke). Popravek BDP je omejeno vplival na delež primanjkljaja v vseh državah članicah, razen na Irskem (+0,4 odstotne točke) in v Bolgariji (+0,1 odstotne točke).

2.1.3.Popolnost preglednic in dodatnih informacij