Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe (EU) Evropskega parlamenta in Sveta o digitalizaciji pravosodnega sodelovanja in dostopa do sodnega varstva v čezmejnih civilnih, gospodarskih in kazenskih zadevah ter o spremembi nekaterih aktov s področja pravosodnega sodelovanja

(COM(2021) 759 final – 2021/0394 (COD))

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 2003/8/ES, okvirnih sklepov Sveta 2002/465/PNZ, 2002/584/PNZ, 2003/577/PNZ, 2005/214/PNZ, 2006/783/PNZ, 2008/909/PNZ, 2008/947/PNZ, 2009/829/PNZ in 2009/948/PNZ ter Direktive 2014/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede digitalizacije pravosodnega sodelovanja

(COM(2021) 760 final – 2021/0395 (COD))

(2022/C 323/13)

Poročevalec: Maurizio MENSI

Zaprosilo Evropska komisija, 2. 5. 2022 Pravna podlaga člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo Datum sprejetja mnenja strokovne komisije 3. 5. 2022 Datum sprejetja na plenarnem zasedanju 19. 5. 2022 Plenarno zasedanje št. 569 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 198/0/1

1. Sklepi in priporočila

1.1 Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) se strinja s pristopom Komisije in cilji predloga uredbe. Vendar meni, da so potrebna ustrezna jamstva pri naslednjih vidikih: a) varnost in zaupnost – zaradi občutljive narave različnih sodnih obravnav, b) odprto pravosodje – predvideni sistem mora zagotavljati spoštovanje načela odprtega pravosodja z vidika „sodelovanja“, „opazovanja“ in „dostopnosti“, c) digitalna vrzel – vsem je treba zagotoviti dostop do tehnologije in podpornih ukrepov. S tem bi preprečili, da bi se zaradi pomanjkanja digitalnih spretnosti, omejenega dostopa do tehnologije in nizke ravni pismenosti in pravnega znanja povečale ovire za dostop do digitalnih storitev in ogrozilo doseganje zastavljenih ciljev.

1.2 Varnost uporabljenih tehnoloških sistemov in zaupnost obravnavanih podatkov, zlasti osebnih, sta bistvenega pomena zaradi občutljivosti nekaterih vrst sodnih obravnav. Prav tako je bistveno natančno oceniti spletno platformo, ki se bo uporabljala.

1.3 Po eni strani je treba poskrbeti, da subjekt, pristojen za operativno upravljanje elementov sistema, ne obdeluje podatkov, po drugi strani pa mora biti na voljo ustrezna pasovna širina, saj lahko že najmanjša prekinitev ali nedoslednost ovira zmožnost sistema, da opravi ustrezno storitev.

1.4 Bistveno je, da se sistemi, omrežja in podatki ustrezno zaščitijo pred kibernetskimi napadi in da se ohrani celovitost prenesenih in shranjenih podatkov na podlagi veljavnih pravil o varstvu osebnih podatkov in kibernetski varnosti. Zadevni informacijski sistemi in digitalne komunikacijske tehnologije morajo biti dostopni tudi v skladu z zahtevami evropske direktive o dostopnosti ( 1 ) in direktive o spletiščih javnih uprav ( 2 ) ter skladni z določbami konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov z dne 13. decembra 2006.

1.5 Predvideni sistem mora spoštovati načelo odprtega pravosodja (z vidika „sodelovanja“, „opazovanja“ in „dostopnosti“) tako v zvezi z dostopom do pravosodnega sistema na splošno kot s posebnim poudarkom na javnih obravnavah. Zato morajo biti tehnologija in podporni ukrepi vsem dostopni.

1.6 Bistveno je torej, da se za fizične in pravne osebe ohrani možnost komunikacije v papirni obliki ter da se informacije posredujejo v dostopni obliki, da se zagotovi dostop do sodnega varstva vsem, vključno z ranljivimi osebami, mladoletniki in osebami, ki potrebujejo tehnično pomoč, živijo na oddaljenih območjih ali nimajo dostopa do digitalnih sredstev oziroma potrebnega znanja in spretnosti.

1.7 Usposabljanje delavcev v pravosodju o pravu EU je ključno orodje za pravilno in učinkovito uporabo uredbe. V ta namen bi bilo treba pravočasno organizirati ciljno usmerjeno usposabljanje, namenjeno vsem delavcem v pravosodju, ki sodelujejo pri dejavnostih, predvidenih v predlogu uredbe. Zlasti se zdi potrebno posebno usposabljanje, osredotočeno na potrebe osumljencev, obdolžencev, prič ali ranljivih žrtev, da se jim zagotovi učinkovit dostop do sodnega varstva z digitalnimi sredstvi.

1.8 Predlagani ukrep naj bi torej izboljšal učinkovitost pravosodnega sistema, tako da bi zmanjšal in poenostavil upravna bremena, skrajšal čas in zmanjšal stroške obravnave zadev. Omogočil naj bi boljši in enakopravnejši dostop do sodnega varstva. V zvezi s tem EESO meni, da predlagani ukrep ob upoštevanju navedenega koristi čezmejni trgovini in konkurenčnosti evropskega gospodarskega in socialnega sistema.

2. Splošne ugotovitve

2.1 Povzetek uredbe

2.1.1 S predlogom uredbe se vzpostavlja pravni okvir za elektronsko komunikacijo v postopkih čezmejnega pravosodnega sodelovanja v civilnih, gospodarskih in kazenskih zadevah ter pravni okvir dostopa do sodnega varstva v civilnih in gospodarskih zadevah s čezmejnimi posledicami, kot je določeno v veljavni zakonodaji.

2.1.2 Uredba tudi določa pravila o uporabi in priznavanju elektronskih storitev zaupanja, pravnih učinkih elektronskih dokumentov ter uporabi videokonferenc ali druge dostopne tehnologije za komunikacijo na daljavo pri zaslišanju oseb v civilnih, gospodarskih in kazenskih zadevah. Vendar pa uredba ne zajema ureditev za pridobivanje dokazov v civilnih in gospodarskih zadevah niti se z njo ne uvajajo novi postopki.

2.1.3 Da bi elektronska komunikacija potekala prek varnega in zanesljivega decentraliziranega sistema informacijske tehnologije (IT), tega sestavljajo interoperabilni sistemi IT in točke dostopa, za katere so odgovorni in ki jih upravljajo posamezne države članice, agencije in organi EU; omogoča tudi čezmejno izmenjavo med zadevnimi organi držav članic.

2.1.4 Na evropskem portalu e-pravosodje se vzpostavi evropska točka elektronskega dostopa, ki je del tega decentraliziranega sistema IT in jo lahko pod enakimi pogoji uporabljajo vse fizične in pravne osebe za elektronsko komunikacijo s sodišči in pristojnimi organi v civilnih in gospodarskih zadevah s čezmejnimi posledicami.

2.1.5 Sodišča in pristojni organi držav članic morajo sprejeti elektronsko komunikacijo v sodnih postopkih, ki velja za enakovredno komunikaciji v papirni obliki. Vendar lahko fizične osebe same izberejo, ali želijo uporabiti elektronska komunikacijska sredstva ali komunikacijo v papirni obliki, ki je pristojni organi ne smejo zavrniti.

2.1.6 Uredba določa tudi pogoje za uporabo videokonferenc ali druge tehnologije za komunikacijo na daljavo v čezmejnih civilnih in gospodarskih postopkih. Določena so tudi pravila glede zaslišanja osumljenih, obdolženih ali obsojenih oseb ter glede zaslišanja otrok prek videokonference ali druge tehnologije za komunikacijo na daljavo.

2.2 Ozadje

2.2.1 Zakonodajni predlog temelji na predpostavki, da morajo imeti posamezniki in pravni subjekti možnost hitro, učinkovito in pregledno uresničevati svoje pravice in izpolnjevati svoje obveznosti brez vsakršne diskriminacije. Učinkovit dostop do sodnega varstva v razumnem času je namreč ključni vidik pravice do nepristranskega sodišča, kot je določena v členu 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ( 3 )

2.2.2 Na ravni EU že obstaja nabor instrumentov, namenjenih izboljšanju pravosodnega sodelovanja in dostopa do sodnega varstva v čezmejnih civilnih, gospodarskih in kazenskih zadevah. Med temi so tudi instrumenti v zvezi s komunikacijo med organi, v nekaterih primerih tudi z agencijami in organi EU s področja pravosodja in notranjih zadev. Vendar večina teh instrumentov ne predvideva uporabe digitalnih komunikacij in tudi če je takšna možnost na voljo, ni varnih in zanesljivih kanalov ali priznavanja elektronskih dokumentov, podpisov in žigov.

2.2.3 Izredne zdravstvene razmere so tudi pokazale, da dogodki višje sile močno vplivajo na normalno delovanje pravosodnih sistemov držav članic, ker v teh primerih za celotno prebivalstvo velja popolna omejitev gibanja. Zdravstvene razmere so imele posledice tudi za pravosodno sodelovanje in dostop do sodnega varstva v čezmejnih sporih v EU; v teh razmerah se je jasno pokazalo, da je treba zagotoviti varno, neprekinjeno in odporno komunikacijo, tudi zato, da ne bi ogrozili nemotenega gospodarskega poslovanja.

2.2.4 V zvezi s tem so določbe iz predloga namenjene izboljšanju dostopa do sodnega varstva pod enakopravnimi pogoji ter učinkovitosti in odpornosti komunikacijskih tokov, povezanih s pravosodnim sodelovanjem v EU. Z uporabo digitalnih tehnologij se zmanjša upravno breme pravosodnih sistemov, saj se skrajša čas obravnave zadev, zagotovi se varnejša in zanesljivejša komunikacija ter delno avtomatizira obravnava zadev.

2.2.5 Pobuda Komisije izhaja tudi iz potrebe, da bi se izognili razdrobljenim rešitvam, če bi države članice same razvijale svoje nacionalne rešitve za informacijsko tehnologijo, ki ne bi bile skladne z zahtevo po enotnem ukrepanju na ravni EU.

2.2.6 Pred tem predlogom uredbe je Komisija decembra 2020 objavila sporočilo o digitalizaciji pravosodja v EU, s katerim posodablja zakonodajni okvir za čezmejne postopke v EU na področju civilnega, gospodarskega in kazenskega prava v skladu z načelom „privzeto digitalno“, pri čemer je treba preprečevati vse oblike socialne izključenosti. Predlog dopolnjuje tudi predlog uredbe o računalniško podprtem sistemu za komunikacijo v čezmejnih civilnih in kazenskih postopkih (sistem e-CODEX) ( 4 ) in je skladen z uredbo e-IDAS ( 5 ) , saj uvaja določbe o uporabi storitev zaupanja. Komisija je sicer junija 2021 sprejela predlog o spremembi uredbe e-IDAS s ciljem vzpostavitve okvira za evropsko digitalno identiteto ( 6 )

2.3 Posebne ugotovitve

2.3.1 EESO se strinja s pristopom in cilji Komisije. Vendar meni, da je bistveno ohraniti in zajamčiti v nadaljevanju navedene vidike.

2.4 Obdelava podatkov in kibernetska varnost

2.4.1 Izvajanje uredbe zahteva vzpostavitev in vzdrževanje decentraliziranega sistema IT, ki ga sestavlja mreža nacionalnih sistemov IT in interoperabilnih točk dostopa, za katere so odgovorne in ki jih upravljajo posamezne države članice, institucije ali agencije EU; namen je varna in zanesljiva čezmejna izmenjava informacij. Pomembno je zajamčiti, da subjekt, ki mu bo zaupano operativno upravljanje komponent sistema, podatkov ne bo shranjeval ali obdeloval, in da je uporabljena računalniška oprema primerna za informacijski sistem. EESO pozdravlja, da bo v skladu s predlagano uredbo Komisija državam članicam, ki še niso razvile ustreznih nacionalnih sistemov IT, nudila referenčno izvedbeno programsko opremo, ki jo lahko uporabijo namesto nacionalnega sistema.

2.4.2 Pomembna je razpoložljivost ustrezne pasovne širine (drag element storitev videopovezave). Priporočena pasovna širina je najmanj 1,5–2 megabita na sekundo za omrežja IP (ali vsaj 384 kilobitov na sekundo za omrežja ISDN). Sistemi videopovezave bi morali biti zasnovani tako, da se zajamči največja zmogljivost pasovne širine, tudi pri sistemih z največjo zmogljivostjo pa bi bilo treba upoštevati zanesljivost in zmogljivost omrežne povezave, saj lahko že najmanjša prekinitev ali nedoslednost sistemu onemogoči opravljanje dobre storitve.

2.4.3 EESO zato poudarja potrebo po tehnični ustreznosti digitalne komunikacije, ki se uporablja, ter zaščiti sistemov, omrežij in podatkov pred kibernetskimi napadi, pri čemer je treba upoštevati, da so šibke točke obeh predvidenih sistemov – na papirju (osebno) in s podatki (digitalno) – popolnoma različne ter da je treba sisteme in omrežja zaščititi in ohraniti celovitost podatkov, ki se v njih prenašajo in hranijo, na podlagi veljavnih pravil o varstvu osebnih podatkov. Zadevni informacijski sistemi in digitalne komunikacijske tehnologije morajo biti dostopni tudi v skladu z zahtevami evropske direktive o dostopnosti in direktive o spletiščih javnih uprav in podjetij javnega interesa.

2.4.4 Sveženj o interoperabilnosti z dne 23. maja 2018 Kot je EESO ugotovil že v mnenju SOC/573 –z dne 23. maja 2018 ( 7 ) , sta zaradi občutljivosti izmenjanih informacij bistvena tako spoštovanje pravil o varstvu osebnih podatkov kot tudi varnost vseh zadevnih podatkov in sistemov.

2.4.5 Ne le v kazenskih postopkih, temveč tudi v civilnih in gospodarskih zadevah bi bilo treba s sorazmernimi tehničnimi sredstvi zavarovati videoprenose pred nezakonitim prestrezanjem s strani tretjih oseb. V zvezi s tem bi bilo treba zagotoviti skladnost z veljavnimi pravili na področju kibernetske varnosti ter z vsebino predloga direktive o ukrepih za visoko skupno raven kibernetske varnosti v Uniji ( 8 )

2.5 Usposabljanje

2.5.1 EESO poudarja, da je usposabljanje delavcev v pravosodju o pravu EU bistveno za pravilno in učinkovito uporabo uredbe. Da bi delavce v pravosodju pripravili na prihodnje izzive in jih usposobili za uporabo digitalnih orodij pri vsakodnevnem delu, je Komisija sprejela evropsko strategijo za usposabljanje na področju pravosodja za obdobje 2021–2024 ( 9 ) . V ta namen je bistveno pravočasno organizirati ciljno usmerjeno usposabljanje, namenjeno vsem delavcem v pravosodju, ki sodelujejo pri dejavnostih, predvidenih v predlogu uredbe.

2.5.2 Zlasti je potrebno posebno usposabljanje, osredotočeno na potrebe osumljencev, obdolžencev, prič ali ranljivih žrtev, da se jim zagotovi učinkovit dostop do sodnega varstva z digitalnimi sredstvi.

2.6 Orodje v digitalni in papirni obliki

2.6.1 Cilj predloga uredbe je fizičnim in pravnim osebam omogočiti digitalno komunikacijo s sodišči in pristojnimi organi brez kakršne koli diskriminacije ter udeležbo na obravnavah prek videokonference ali druge dostopne tehnologije za komunikacijo na daljavo brez posebnih dodatnih stroškov poleg stroškov, povezanih z uporabo računalnika in dostopom do interneta.

2.6.2 Po mnenju EESO je vendarle bistveno, da se za fizične in pravne osebe ohrani možnost komunikacije v papirni obliki ter da se informacije zagotovijo v dostopnih oblikah, da se zagotovi dostop do sodnega varstva vsem, vključno z ranljivimi osebami, mladoletniki in osebami, ki potrebujejo tehnično pomoč, živijo na oddaljenih območjih ali nimajo dostopa do digitalnih sredstev oziroma potrebnega znanja in spretnosti.

2.6.3 o pravosodju in informacijskih tehnologijah (IT) poudaril, da uvedba IT v evropskih sodiščih ne bi smela ogroziti človeških in simboličnih vrednot pravosodja. Če uporabniki pravosodje dojemajo kot povsem tehnično, brez njegove dejanske in temeljne funkcije, obstaja tveganje, da bo razčlovečeno. Zlasti v zvezi z videokonferencami, ki se sistematično uvajajo v številnih državah in se uporabljajo tudi za pravosodno sodelovanje, je treba opozoriti, da po mnenju Evropskega sodišča za človekove pravice udeležba tožene stranke v postopku prek videokonference ni v nasprotju s Konvencijo, vendar pa mora imeti njena uporaba legitimen namen ( 10 ) . Sodišča, ki uporabljajo videokonference, bi zato morala še naprej izboljševati kakovost videokonferenc in šifrirati videosignal, da se prepreči prestrezanje. Posvetovalni svet evropskih sodnikov (CCJE) je v mnenju št. 14 (2011)poudaril, da uvedba IT v evropskih sodiščih ne bi smela ogroziti človeških in simboličnih vrednot pravosodja. Če uporabniki pravosodje dojemajo kot povsem tehnično, brez njegove dejanske in temeljne funkcije, obstaja tveganje, da bo razčlovečeno.

2.6.4 V Združenih državah Amerike se videopovezave uporabljajo predvsem za t. i. „obravnave glede varščine“, da se prihranijo stroški in zmanjša tveganje prevoza obdolžencev iz zapora na sodišče. Raziskovalci Northwestern University so preučili zneske varščin, določenih pred uvedbo videokonference in po njej, in ugotovili, da so se z uporabo videokonferenc zneski varščine v povprečju povečali za 51 % ( 11 ) . Videoprenos osebo nekako razčloveči in obdolženec je vidno in slušno v slabšem položaju. Pri osebah, ki se zaslišanj v zvezi s priseljevanjem udeležijo prek videopovezave, je več možnosti, da jih izženejo, kot pri tistih, ki pridejo osebno. Enako velja za prosilce za azil. Kar lahko ljudje na sodišču vidijo in slišijo, je pomembno. Zvočna funkcija nekaterih videokonferenčnih tehnologij uporablja filter srednje pasovne širine, ki odstrani nizke in visoke frekvence glasu, te pa se običajno uporabljajo za prenos čustev, ugotavlja poročilo o videozaslišanjih, ki ga je leta 2015 financiralo ameriško ministrstvo za pravosodje.

2.6.5 V zvezi z uporabljeno programsko opremo je treba opozoriti, da ima razpoložljivost odprtokodnih programskih rešitev, ki so po zanesljivosti in natančnosti primerljive z najboljšimi industrijskimi proizvodi, to prednost, da omogoča „izvajanje“ neposredno v podatkovnem središču in omrežjih ali infrastrukturi, ki jo kolektivno upravlja javna uprava ali se upravljajo skupaj z njo. S takšno rešitvijo bi se izognili tveganjem čezmejnih tokov znotraj ali zunaj EU, povezanih z rešitvami v oblaku iz držav zunaj Evrope (s čimer bi se izognili uporabi ameriškega zakona o oblaku).

2.7 Večja učinkovitost in konkurenčnost

2.7.1 EESO se strinja s Komisijo, da lahko uporaba digitalne komunikacije med sodišči in pristojnimi organi držav članic nedvomno prispeva k večji učinkovitosti pravosodnega sistema, in sicer z zmanjšanjem zamud in upravnega bremena, večjo poenostavitvijo in pospešitvijo izmenjave informacij med temi organi. Skrajšal se bo čas za obravnavo zadev, manjši pa bodo tudi stroški postopkov. Upoštevati je treba, da je komunikacija na daljavo med izrednimi razmerami omogočila ohranitev dostopa do sodnega varstva, kar je prispevalo k njegovi kakovosti, učinkovitosti in neodvisnosti, ki so bistveni elementi pravne države in vrednot, na katerih temelji Evropska unija.

2.7.2 EESO tudi meni, da so učinkoviti pravosodni sistemi ključni za izvajanje evropskega prava, kot je poudarjeno v sporočilu Evropske komisije o pregledu stanja na področju pravosodja v EU za leto 2019 z dne 26. aprila 2019, ki ponuja letni pregled kazalnikov, pomembnih za neodvisnost, kakovost in učinkovitost pravosodnih sistemov, na podlagi podatkov Evropske komisije Sveta Evrope za učinkovitost pravosodja (CEPEJ).

2.7.3 V tem smislu bi možnost, da lahko fizične in pravne osebe, vključene v čezmejne operacije, izkoristijo boljši in bolj enakopraven dostop do sodnega varstva, nižje stroške in hitrejše postopke za uveljavljanje svojih pravic, koristila tudi čezmejni trgovini in izboljšala konkurenčnost širšega gospodarskega sistema.

2.8 EESO na koncu ugotavlja, da bi moral predlog zagotoviti ustrezna jamstva za naslednje vidike: a) varnost uporabljene tehnologije: varnost in zaupnost sta bistvenega pomena zaradi občutljive narave nekaterih sodnih obravnav. Poleg tega morajo strokovnjaki za IT natančno oceniti spletno platformo, ki se bo uporabljala; b) odprto pravosodje: predvideni sistem mora zagotavljati spoštovanje načela odprtega pravosodja (z vidika „sodelovanja“, „opazovanja“ in „dostopnosti“); c) digitalna vrzel: slabe digitalne spretnosti, omejen dostop do tehnologije in nizka raven pismenosti in pravnega znanja lahko povečajo ovire za dostop do digitalnih storitev in ogrozijo zastavljene cilje. Zato morajo biti tehnologija in podporni ukrepi vsem dostopni.

V Bruslju, 19. maja 2022 Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Christa SCHWENG

(1) Direktiva (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve (UL L 151, 7.6.2019, str. 70).

(2) Direktiva (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o dostopnosti spletišč in mobilnih aplikacij organov javnega sektorja (UL L 327, 2.12.2016, str. 1).

(3) Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, (UL C 326, 26.10.2012, str. 391).

(4) COM(2020) 712 final.

(5) Uredba (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu in o razveljavitvi Direktive 1999/93/ES (UL L 257, 28.8.2014, str. 73).

(6) COM(2021) 281 final.

(7) Mnenje Evropskega odbora regij SOC/573 – Sveženj o interoperabilnosti, – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU (meje in vizumi) ter spremembi Odločbe Sveta 2004/512/ES, Uredbe (ES) št. 767/2008, Sklepa Sveta 2008/633/PNZ, Uredbe (EU) 2016/399 in Uredbe (EU) 2017/2226 [COM(2017) 793 final – 2017/0351 (COD)] – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU (policijsko in pravosodno sodelovanje, azil in migracije) (COM(2017) 794 final – 2017/0352 (COD)) (UL C 283, 10.8.2018, str. 48).

(8) COM(2020) 823 final.

(9) COM(2020) 713 final.

(10) Sodba Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 5. oktobra 2006 v zadevi Marcello Viola proti Italiji. Pravica do poštenega sojenja – pomen prisotnosti obdolženca v postopku.

(11) Kirchner, L., How fair is Zoom-Justice?, The Markup, 9. junij 2020.