Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o izvajanju enotnega evropskega neba o izvajanju enotnega evropskega neba (prenovitev) /* COM/2013/0410 final - 2013/0186 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Cilj pobude o enotnem evropskem nebu (SES) je izboljšanje splošne učinkovitosti organizacije in upravljanja evropskega zračnega prostora, in sicer z reformo letalskega sektorja, ki zagotavlja navigacijske službe zračnega prometa. Pobuda temelji na dveh obširnih zakonodajnih svežnjih, SES I in SES II, ki ju sestavljajo štiri uredbe[1], in več kot 20 izvedbenih pravilih in sklepih Komisije[2]. Okvir štirih uredb o SES je povezan z razvojem evropske zakonodaje o varnosti v letalstvu[3], ki Evropski agenciji za varnost v letalstvu (EASA)[4] nalaga številne naloge in obravnava uvedbo obsežnega projekta za posodobitev opreme in sistemov za navigacijske službe zračnega prometa v okviru projekta SESAR[5]. Obstoječi predpisi se nanašajo na pet med seboj povezanih stebrov, ki obravnavajo uspešnost, varnost, tehnologijo, človeški faktor in letališča. Izkušnje, pridobljene z izvajanjem svežnja SES I od leta 2004 in SES II od leta 2009, so pokazale, da so načela in smernice SES veljavne in da je nadaljevanje njihovega izvajanja upravičeno. Vendar pri izvajanju pobude prihaja do velikih zamud, zlasti pri doseganju ciljev uspešnosti in razvoju njenih osnovnih elementov (kot so funkcionalni bloki zračnega prostora ali nacionalni nadzorni organi). Leta 2009 se je zakonodajalec pri sprejemanju svežnja SES II odločil, da se bo ta pripravil v dveh fazah, in je pozval Komisijo, naj po sprejetju prvega niza izvedbenih ukrepov EASA in revizij v zvezi z navigacijskimi službami zračnega prometa uskladi uredbe o SES in EASA[6]. Prenovitev zakonodajnega svežnja je bila zato že predvidena, predvsem zaradi poenostavitve in pojasnitve meje med pravnima okviroma EASA in SES. Postopek prenovitve ponuja tudi priložnost, da se oceni učinkovitost obstoječih pravnih določb glede na zamude pri izvajanju pobude o SES. Namen tega postopka revizije pravnega okvira SES, znanega kot SES 2+, je pospešiti izvajanje reforme navigacijskih služb zračnega prometa brez oddaljevanja od njegovih prvotnih ciljev in načel. Ta postopek je tudi del pobude Akta za enotni trg II[7], zato je njegov cilj izboljšanje splošne konkurenčnosti in rasti gospodarstva EU in ne samo sistema upravljanja zračnega prometa. Namen svežnja SES 2+ je izboljšati nadzor pravil in načrt izvedbe, povečati osredotočenost izvajalcev služb na potrebe strank in izboljšati splošno uspešnost. Poleg tega bo sveženj SES 2+ poenostavil zakonodajo z odpravo nekaterih prekrivanj v obstoječem okviru. Izraženi so bili pomisleki glede več prekrivajočih se področij v okviru SES, razjasniti pa je treba tudi vloge različnih akterjev na ravni EU. Ta uskladitev štirih uredb o SES in osnovne uredbe o EASA[8] je ukrep za izključno tehnično prilagoditev, ki jo predpisuje zakonodaja. Zaradi obsega prekrivanja uredb je prenovitev preostalih delov štirih uredb o SES in njihova združitev v enega samega logična posledica te prilagoditve. Obravnavana problematična področja Prvo obravnavano problematično področje v SES 2+ je nezadostna učinkovitost navigacijskih služb zračnega prometa, ki ostajajo relativno neučinkovite v smislu stroškovne učinkovitosti in učinkovitosti letov ter razpoložljivih zmogljivosti. To je zlasti očitno v primerjavi z ZDA, ki pokrivajo podobno velik zračni prostor. V ZDA je zračni prostor na zračnih poteh pod nadzorom enega samega izvajalca služb, v Evropi pa jih je 38. Izvajalec služb v ZDA nadzira skoraj 70 % več letov z 38 % manj zaposlenih. V Evropi so glavni vzroki za te razlike v produktivnosti pomanjkljivosti pri vzpostavljanju in izvajanju načrta izvedbe, neučinkoviti nadzorni organi in nesorazmerno veliko število pomožnega osebja izvajalcev služb. Drugi ključni problem je razdrobljen sistem upravljanja zračnega prometa. Evropski sistem upravljanja zračnega prometa sestavlja 27 nacionalnih organov, ki nadzirajo skupno več kot sto izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa, s čimer so povezane razlike v sistemih, pravilih in postopkih. Posledica velikega števila izvajalcev služb v Evropi, ki imajo vsak svoj sistem, ki usposabljajo v glavnem le svoje osebje, vzpostavljajo svoje postopke delovanja in so ozemeljsko omejeni na izvajanje služb v majhnem zračnem prostoru, so veliki dodatni stroški. Da bi se odpravila razdrobljenost, je bila s svežnjem SES predstavljena zamisel o vzpostavitvi čezmejnih funkcionalnih blokov zračnega prostora in osrednjega upravljavca omrežja za upravljanje določenih služb na ravni omrežja. Vendar funkcionalni bloki zračnega prostora še niso usmerjeni k izboljšanju uspešnosti delovanja in vloga upravljavca omrežja je še vedno prešibka. Splošni cilj: Izboljšati konkurenčnost evropskega sistema zračnega prometa v primerjavi z drugimi primerljivimi regijami in zlasti nadalje razviti pobudo o enotnem evropskem nebu. Posebni cilji: · Povečati uspešnost služb zračnega prometa v smislu učinkovitosti. · Izboljšati izkoriščenost zmogljivosti upravljanja zračnega prometa. Operativni cilji: · zagotoviti, da je izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa pregledno, da temelji na tržnih načelih in uporabnosti; · okrepiti vlogo nacionalnih nadzornih organov; · okrepiti postopek določanja ciljev in izvajanja načrta izvedbe (vključno z okrepitvijo vloge organa za oceno uspešnosti/enote za oceno uspešnosti); · začeti strateško preusmeritev funkcionalnih blokov zračnega prostora; · okrepiti upravljanje in razširiti področja delovanja upravljavca omrežja. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA Na spletni strani GD MOVE je bilo med septembrom in decembrom 2012 izvedeno trimesečno javno posvetovanje. Poleg tega sta bila v okviru priprave te pobude organizirana dva dogodka na visoki ravni (konferenca v Limassolu in posvetovanje v Bruslju), potekala pa so tudi številna dvostranska srečanja z vsemi zadevnimi zainteresiranimi stranmi. GD MOVE je pripravil oceno učinka v podporo zakonodajnemu predlogu o izboljšanju učinkovitosti, varnosti in konkurenčnosti enotnega evropskega neba. Sveženj predlaga revizijo štirih Uredb o SES ((ES) št. 549–552/2004, kot so bile spremenjene z Uredbo (ES) št. 1070/2009) in osnovne uredbe o EASA (Uredba (ES) št. 216/2008, kot je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1108/2009)[9]. Ta pobuda zadeva načrtovanje agende s številko (EU) št. 2014/MOVE/001. Ocena učinka je tudi v časovnem načrtu, objavljenem na spletni strani Komisije[10]. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA 3.1. Prenovitev (celotna Uredba) Štiri uredbe o SES so bile združene v eno samo uredbo, zaradi česar so potrebne številne spremembe vseh posameznih uredb. Novo besedilo je glede na zadevne akterje sestavljeno iz petih poglavij: - Poglavje I: Splošne določbe - Poglavje II: Nacionalni organi - Poglavje III: Izvajanje služb - Poglavje IV: Zračni prostor - Poglavje V: Končne določbe Poleg tega so bili nekateri deli besedila, ki so se prekrivali z veljavno Uredbo (ES) št. 216/2008, odstranjeni iz uredb o SES, nekateri krajši deli iz teh odstranjenih delov pa so bili preneseni v Uredbo (ES) št. 216/2008, da bi se poudarila neprekinjenost pristopa. Večina določb je bila odstranjena iz Uredbe (ES) št. 552/2004, ki se sedaj v celoti črta, razen nekaterih krajših delov v zvezi s Prilogo I o priglašenih organih, ki so bili združeni s prilogo o usposobljenih subjektih, ter nekaterih odstavkov s splošnimi opisi v Prilogi II, ki so preneseni v Prilogo Vb k Uredbi (ES) št. 216/2008, da se poudari potreba po nadaljevanju obstoječih politik. V skladu s stališčem, da bi se morala Komisija osredotočiti na gospodarski regulativni okvir, zlasti na načrt izvedbe in SESAR, EASA (zdaj EAA v skladu z dogovorom o standardizaciji agencij) pa bi morala postopek podpirati preko usklajevanja priprave osnutkov tehničnih predpisov, je bil dodan nov člen 28, ki opisuje način, kako se zagotovi skladnost med politikami SESAR in novimi tehničnimi predpisi. Nazadnje so bili na več mestih v uredbo vključeni novi predpisi o izvedbenih in delegiranih aktih, ki izhajajo iz Lizbonske pogodbe. 3.2. Nacionalni organi (členi 3, 4 in 5 ter opredelitev 36 iz člena 2) Ena večjih potreb po ukrepanju, opredeljena v oceni učinka, je potreba po okrepitvi vloge nacionalnih organov tako z vidika njihove neodvisnosti kot tudi njihovega strokovnega znanja in izkušenj ter virov. V ta namen člen 3 določa stopnjo neodvisnosti, ki se zahteva od organov v razmerju do izvajalcev služb, ki jih ti organi nadzorujejo. Ker je treba v nekaterih državah članicah izvesti določeno upravno reorganizacijo, je predvideno tudi prehodno obdobje do leta 2020. Vključene so tudi bolj eksplicitne zahteve glede usposobljenosti in neodvisnosti najetega osebja ter okrepitve neodvisnega financiranja organov prek sistema preletnih pristojbin iz člena 14. Za izboljšanje strokovnega znanja in izkušenj organov je v členu 5 predvidena vzpostavitev mreže nacionalnih organov, ki bi vključevala možnost priprave baze strokovnjakov, s pomočjo katere bi države lahko izkoristile znanje strokovnjakov iz drugih držav članic. Nazadnje je bila dodana opredelitev pojma „nacionalni nadzorni organ“ s pojasnitvijo, da se za namene te uredbe pristojni organi iz Uredbe (ES) št. 216/2008 štejejo za nacionalne nadzorne organe, zato vzpostavitev druge ravni uprave ni potrebna. 3.3. Načrt izvedbe in sistem pristojbin (členi 11, 12, 13 in 14) Člen 11 o načrtu izvedbe je bil spremenjen, da se racionalizira postopek določanja ciljev in da se določanje ciljev osredotoči bolj na lokalno raven. To omogoča bolje informirano in bolj prilagojeno določanje ciljev. V podporo temu so bile sprejete manjše prilagoditve tudi v členih 12 in 13, ki določata sistem pristojbin, besedilo pa je bilo tudi posodobljeno, tako da določba o financiranju nalog organa zajema tudi razširitev pristojnosti EASA v skladu z Uredbo (ES) št. 1108/2009 zaradi izvajanja nekaterih nalog. 3.4. Funkcionalni bloki zračnega prostora (člen 16) Ta člen je bil spremenjen že v skladu z Uredbo (ES) št. 1070/2009, da bi funkcionalni bloki zračnega prostora postali bolj osredotočeni na uspešnost delovanja, in ta postopek se nadaljuje tudi s to revizijo. Funkcionalni bloki zračnega prostora ne bi smeli veljati za statične bloke zračnega prostora, vendar kot pobude, ki jih vodi sektor in ki si prizadevajo za izboljšanje splošnega izvajanja služb. Da bi bilo to mogoče, je treba sektorju omogočiti večjo prilagodljivost pri razvoju funkcionalnih blokov zračnega prostora, tudi za oblikovanje različnih vrst funkcionalnih blokov zračnega prostora, odvisno od tega, kje sektor pričakuje največje sinergije. Zato je poudarek tega člena zdaj bolj na prilagodljivosti „sektorskih partnerstev“, merilo uspeha pa bo, v kolikšni meri bodo dosežene izboljšave uspešnosti. 3.5. Podporne službe (člen 10 in opredelitev 37 iz člena 2) Ker je analiza pokazala, da je največji potencial za izboljšave v službah, ki se zagotavljajo za podporo osrednjih služb zračnega prometa, in ker bi se te službe glede na njihovo naravo lahko zagotavljale tudi pod tržnimi pogoji, je bil prejšnji člen 9 Uredbe (ES) št. 550/2004 črtan in nadomeščen s členom o izvajanju podpornih služb v skladu z običajnimi pravili o javnih naročilih. Za osrednje službe zračnega prometa, za katere se šteje, da so naravni monopoli, ostaja zahteva, da se morajo določiti, vendar bi bilo treba podpornim službam omogočiti, da se prosto razvijajo ob uporabi vsega potenciala strokovnega znanja in izkušenj tudi iz drugih sektorjev. Na podlagi modela iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1008/2008 je bila dodana zaščitna klavzula za zagotovitev, da niso ogroženi bistveni varnostni in gospodarski interesi. Predvideno je prehodno obdobje do leta 2020. V točki 37 člena 2 je vključena opredelitev podpornih služb, da se pojasni, za katere službe velja ta določba. 3.6. Upravljanje omrežja (člen 17 in opredelitve pojmov 7, 9 in 10 iz člena 2) Člen 17 o upravljanju omrežja je bil posodobljen na dva načina. Prvič, nedoslednosti so bile odstranjene iz člena, ki je bil preoblikovan tako, da se je seznam vseh služb, ki jih zagotavlja upravljavec omrežja, prenesel v odstavek 2, deli besedila v zvezi s tehničnimi izvedbenimi pravili glede upravljanja pretoka zračnega prometa, torej ne glede samega upravljavca omrežja, pa so bili preneseni v Prilogo Vb Uredbe (ES) št. 216/2008, ki je že vsebovala zadevne ustrezne določbe glede pravil o pretoku zračnega prometa. V zvezi s tem je bil v odstavek 2 dodan sklic na letalski informacijski portal, saj je ta služba do neke mere že povezana s funkcijo upravljavca omrežja, vendar je Uredba izrecno ne navaja. Drugič, ta člen je revidiran zaradi uskladitve z ubeseditvijo iz Uredbe (ES) št. 1108/2009, pri čemer se beseda „funkcije“ nadomešča z besedo „službe“ in se upravljavca omrežja sistematično obravnava enako kot druge izvajalce služb kar zadeva certifikacijo, nadzor in varnostne zahteve. Jezik zadevnih opredelitev je bil prav tako ustrezno posodobljen. Nazadnje je bila v člen 17 vključena določba, ki pokriva nadaljnji razvoj upravljavca omrežja v smeri sektorskega partnerstva do leta 2020. 3.7. Vključenost uporabnikov zračnega prostora (člen 19) Potreba, da se izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa bolj osredotočijo na uporabnike, je bila v oceni učinka opredeljena kot eno od področij izboljšav. Vključen je nov člen 19, da se zagotovi, da se z uporabniki zračnega prostora opravijo posvetovanja in da so vključeni v odobritev naložbenih načrtov. 4. NEOBVEZNI ELEMENTI Vključen je krajši ločeni pojasnjevalni memorandum, ki spremlja predlagane spremembe osnovne uredbe o EASA, tj. Uredbe (ES) št. 216/2008. Predlog ne vpliva na proračun EU, saj vse funkcije, ki so v njem obravnavane, že obstajajo. ê 549/2004 (prilagojeno) 2013/0186 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o določitvi okvira za oblikovanje Ö o izvajanju Õ enotnega evropskega neba o izvajanju enotnega evropskega neba (prenovitev) (Besedilo velja za EGP) ê 549/2004 (prilagojeno) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe Ö o delovanju Evropske unije Õ o ustanovitvi Evropske skupnosti, in zlasti člena 80(2) Ö 100(2) Õ Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije[11], po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[12], ob upoštevanju mnenja Odbora regij[13], v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: ò novo (1) Uredba (ES) št. 549/2004 z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (okvirna uredba)[14], Uredba (ES) št. 550/2004 z dne 10. marca 2004 o izvajanju navigacijskih služb zračnega prometa na enotnem evropskem nebu (uredba o izvajanju služb)[15], Uredba (ES) št. 551/2004 z dne 10. marca 2004 o organiziranosti in uporabi zračnega prostora na enotnem evropskem nebu (uredba o zračnem prostoru)[16] in Uredba (ES) št. 552/2004 z dne 10. marca 2004 o interoperabilnosti evropske mreže za upravljanje zračnega prometa (uredba o interoperabilnosti)[17] so bile bistveno spremenjene. Ker so potrebne dodatne spremembe, bi jih bilo treba zaradi jasnosti prenoviti. ê 549/2004 uvodna izjava 1 (2) Izvajanje skupne prometne politike zahteva učinkovit sistem zračnega prometa, ki zagotavlja varneo in redneo operacijedelovanje služb zračnega prevozastoritev v zračnem prometu in s tem olajšuje prost pretok blaga, oseb in storitev. ê 549/2004 uvodna izjava 2 (prilagojeno) Evropski svet je na svoji izredni seji v Lisboni dne 23. in 24. marca 2004 pozval Komisijo, naj predstavi predloge za upravljanje zračnega prostora, nadzor zračnega prometa in upravljanje pretoka zračnega prometa na osnovi dela Skupine na visoki ravni za enotno evropsko nebo, ki jo je ustanovila Komisija. Ta Skupina, ki je sestavljena večinoma iz civilnih in vojaških organov, odgovornih za letalsko navigacijo v državah članicah, je svoje poročilo predložila novembra 2000. ê 1070/2009 uvodna izjava 2 (3) Evropski parlament in Svet sta sprejela prvi sveženjpaket zakonodaje o enotnem evropskem nebu, in sicer Uredbo (ES) št. 549/2004 z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (okvirna uredba), Uredbo (ES) št. 550/2004 z dne 10. marca 2004 o izvajanju navigacijskih služb zračnega prometa na enotnem evropskem nebu (Uredba o zagotavljanju služb), Uredbo (ES) št. 551/2004 z dne 10. marca 2004 o organiziranosti in uporabi zračnega prostora na enotnem evropskem nebu (Uredba o zračnem prostoru) in Uredbo (ES) št. 552/2004 z dne 10. marca 2004 o interoperabilnosti evropske mreže za upravljanje zračnega prometa (Uredba o interoperabilnosti), terin tako vzpostavila trdno pravno podlago za brezhiben, interoperabilen in varen sistem upravljanja zračnega prometa (ATM). ò novo Sprejetje drugega svežnja, in sicer Uredbe (ES) št. 1070/2009, je dodatno okrepilo pobudo o enotnem evropskem nebu z uvedbo konceptov načrta izvedbe in upravljavca omrežja z namenom dodatnega izboljšanja učinkovitosti evropskega sistema za upravljanje zračnega prometa. ê 550/2004 uvodna izjava 3 (prilagojeno) Uredba (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 (okvirna Uredba)[18] določa okvir za oblikovanje enotnega evropskega neba. ê 551/2004 uvodna izjava 4 (prilagojeno) Uredba (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 (okvirna Uredba)[19] določa okvir za oblikovanje enotnega evropskega neba. ê 551/2004 (prilagojeno) (4) V členu 1 Konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu, podpisane v Chicagu leta 1944, države podpisnice te konvencije priznavajo, da „ima vsaka država popolno in izključno suverenost nad zračnim prostorom svojega ozemlja“. In v okviru te suverenosti države članice Skupnosti Ö Unije Õ izvajajo pristojnosti javnega organa pri nadzoru zračnega prometa, ob upoštevanju veljavnih mednarodnih konvencij. ê 552/2004 uvodna izjava 3 (prilagojeno) Uredba (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 (okvirna uredba)[20] določa okvir za vzpostavitev enotnega evropskega neba. ê 1070/2009 uvodna izjava 1 (5) Izvajanje skupne prometne politike zahteva učinkovit sistem zračnega prometa, ki zagotavlja varno, redno in trajnostno operacijodelovanje službstoritev v zračnem prometu, optimizira zmogljivosti ter olajšuje prosti pretok blaga, oseb in storitev. ê 1070/2009 uvodna izjava 37 (6) Da bi si lahko hkrati prizadevali za okrepitev varnostnih standardov v zračnem prometu in izboljšanje splošne uspešnosti ATM in ANS zračnega prometa za splošni zračni promet v Evropi, je treba upoštevati človeški faktor. Države članice bi morale zato razmisliti o uvedbi načel „kulture pravičnosti“. ê 549/2004 uvodna izjava 6 (prilagojeno) (7) Države članice so sprejele splošno izjavo glede vojaških zadev, povezanih z enotnim evropskim nebom[21]. V skladu s to izjavo bi moralemorajo države članice vzpodbujati zlasti sodelovanje med civilnimi in vojaškimi organi terin olajšati sodelovanje med svojiminjihovimi oboroženimi silami v vseh zadevah, povezanih z upravljanjem zračnega prometa, če menijo, da je to potrebno, in v takšnem obsegu, kakršen se jim zdi potrebenv kolikor je to potrebno. ê 549/2004 uvodna izjava 3 (prilagojeno) Za nemoteno delovanje sistema zračnega prometa je potrebna usklajena, visoka raven varnosti navigacijskih storitev zračnega prometa, ki omogoča optimalno uporabo evropskega zračnega prostora, kakor tudi usklajena, visoka raven varnosti v zračnem prometu, skladno z izvajanjem obveznosti navigacijskih služb zračnega prometa v skupnem interesu in obveznosti javne službe. Zato mora sistem ustrezati najvišjim standardom odgovornosti in pristojnosti. ê 549/2004 uvodna izjava 4 Razvoj enotnega evropskega neba naj se uskladi z obveznostmi, ki izhajajo iz članstva v Skupnosti in njenih držav članic v Eurocontrolu, kakor tudi z načeli Čikaške konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu iz leta 1944. ê 549/2004 uvodna izjava 5 (prilagojeno) (8) Odločitve glede vsebine, obsega in izvedbe vojaških operacij in vojaškega usposabljanja ne sodijo v pristojnost Skupnosti Ö Unije v skladu s členom 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije Õ . ê 549/2004 uvodna izjava 23 (prilagojeno) Kraljevina Španija in Združeno kraljestvo sta s skupno izjavo ministrov za zunanje zadeve obeh držav 2. decembra 1987 v Londonu sprejela dogovor o boljšem sodelovanju pri uporabi gibraltarskega letališča. Ta dogovor se bo šele začel izvajati. ê 550/2004 uvodna izjava 1 (prilagojeno) ð novo (9) Države članice so v različnem obsegu prestrukturirale sektorje nacionalnih izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa s povečanjem stopnje njihove neodvisnosti in prostega izvajanja službzagotavljanja storitev. V teh novih razmerah je vedno bolj prisotna nujnost Treba je zagotoviti ð dobro delujoč skupni trg za tiste službe, ki se lahko izvajajo pod tržnimi pogoji, ï in izpolnjevanjepo izpolnjevanju minimalnih zahtev, povezanih z javnim interesom,. ð za tiste službe, za katere se šteje, da so naravni monopoli v skladu s sedanjimi tehnološkimi pogojiï. ê 550/2004 uvodna izjava 4 Oblikovanje enotnega evropskega neba zahteva sprejetje ukrepov za varno in učinkovito zagotavljanje navigacijskih služb zračnega prometa, skladno z organiziranostjo in uporabo zračnega prostora, kakor določa Uredba (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o organiziranosti in uporabi zračnega prostora na enotnem evropskem nebu (uredba o zračnem prostoru) [22]. Pomembno je zagotoviti usklajen organizacijski okvir za izvajanje takšnih storitev, da bi bilo mogoče primerno odgovoriti na zahtevo uporabnikov zračnega prostora ter varno in učinkovito urejati zračni promet. ê 551/2004 uvodna izjava 1 Oblikovanje enotnega evropskega neba zahteva usklajen pristop z namenom, da se uredi organiziranost in uporaba zračnega prostora. ê 551/2004 uvodna izjava 2 (prilagojeno) V svojem poročilu novembra 2000 je Skupina na visoki ravni za enotno evropsko nebo menila, da je zračni prostor treba načrtovati, urediti in strateško upravljati na evropski ravni. ê 551/2004 uvodna izjava 3 (prilagojeno) V sporočilu Komisije o oblikovanju enotnega evropskega neba dne 30. novembra 2001 je izražena zahteva za strukturno reformo, ki bi omogočila oblikovanje enotnega evropskega neba s postopnim, bolj integriranim upravljanjem zračnega prostora in razvojem novih konceptov in postopkov za upravljanje zračnega prometa. ê 551/2004 uvodna izjava 6 Zračni prostor, ki je skupni vir za vse kategorije uporabnikov, mora biti mogoče uporabljati prilagodljivo, pošteno in pregledno, ob upoštevanju potreb držav članic, ki jih imajo glede varnosti in obrambe, in njihovih obveznosti v okviru mednarodnih organizacij. ê 551/2004 uvodna izjava 7 Učinkovito upravljanje zračnega prostora je bistveno za povečanje zmogljivosti sistema služb zračnega prometa, za optimalni odgovor na zahteve različnih uporabnikov in za doseganje najboljše prilagodljivosti pri uporabi zračnega prostora. ê 552/2004 uvodna izjava 1 Za vzpostavitev enotnega evropskega neba je treba sprejeti ukrepe v zvezi s sistemi, sestavnimi deli in pripadajočimi postopki, zato da se zagotovi interoperabilnost evropske mreže za upravljanje zračnega prometa (EATMN) skladno z zagotavljanjem navigacijskih služb zračnega prometa, kakor so predvidene v Uredbi (ES) št. 550/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o zagotavljanju navigacijskih služb zračnega prometa na enotnem evropskem nebu (uredba o zagotavljanju služb)[23], ter organizacijo in rabo zračnega prostora, kakor sta predvideni v Uredbi (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o organiziranosti in uporabi zračnega prostora na enotnem evropskem nebu (uredba o zračnem prostoru)[24]. ê 552/2004 uvodna izjava 2 (prilagojeno) V poročilu Skupine visokih uradnikov za enotno evropsko nebo je potrjena potreba po vzpostavitvi tehnične ureditve na podlagi „novega pristopa“ v skladu z Resolucijo Sveta z dne 7. maja 1985 o novem pristopu k tehničnemu usklajevanju in standardom[25], pri kateri se bistvene zahteve, pravila in standardi dopolnjujejo in so dosledni. ê 552/2004 uvodna izjava 4 (prilagojeno) Poročilo Skupine visokih uradnikov potrjuje, da je položaj kljub napredku, doseženemu v zadnjih nekaj letih v smeri nemotenega delovanja EATMN, še vedno nezadovoljiv, saj je združevanje med nacionalnimi sistemi upravljanja zračnega prometa na nizki stopnji, uvajanje novih konceptov obratovanja in tehnologije, potrebnih za zagotovitev dodatne potrebne zmogljivosti, pa počasno. ê 552/2004 uvodna izjava 5 Povečanje stopnje združevanja na ravni Skupnosti bi pripeljalo do večje učinkovitosti in nižjih stroškov nabave in vzdrževanja sistemov ter izboljšanja koordinacije obratovanja. ê 552/2004 uvodna izjava 6 Prevlada nacionalnih tehničnih specifikacij, ki se uporabljajo pri nabavi, je pripeljala do razdrobitve trga sistemov in ne omogoča industrijskega sodelovanja na ravni Skupnosti; zato je zlasti prizadeta industrija, saj mora svoje proizvode precej prilagajati posameznemu nacionalnemu trgu; zaradi teh praks sta razvoj in uvajanje nove tehnologije nepotrebno težka, uvajanje novih obratovalnih konceptov, ki so potrebni za povečanje zmogljivosti, pa je upočasnjeno. ê 549/2004 uvodna izjava 8 Skupnost naj iz teh razlogov in da bi razširila enotno evropsko nebo na večje število evropskih držav, določi skupne cilje in program ukrepanja, ki bi spodbudil prizadevanja Skupnosti, držav članic in različnih gospodarskih interesnih skupin pri oblikovanju bolj integriranega operativnega zračnega prostora, t.j. enotnega evropskega neba, ob upoštevanju razvoja, ki poteka znotraj Eurocontrola. ê 549/2004 uvodna izjava 24 Ker cilja te uredbe, namreč oblikovanja enotnega evropskega neba, države članice ne morejo doseči same zaradi nadnacionalnega obsega te akcije, in ga lahko bolje dosežejo na ravni Skupnosti, pri čemer lahko zagotovijo podrobna izvedbena pravila, ki upoštevajo posebne lokalne pogoje, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načeli subsidiarnosti, kakor določa člen 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti, določenim v navedenem členu, ta uredba ne presega okvirov, potrebnih za doseganje tega cilja. ê 549/2004 uvodna izjava 9 Kadar države članice ukrepajo, da bi zagotovile skladnost z zahtevami Skupnosti, morajo biti organi, ki skladnost preverjajo, dovolj neodvisni od izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa. ê 549/2004 uvodna izjava 10 Navigacijske službe zračnega prometa, zlasti službe zračnega prometa, ki so primerljive z javnimi organi, je treba funkcionalno ali strukturno ločiti in so v različnih državah članicah organizirane v zelo različnih pravnih oblikah. ê 549/2004 uvodna izjava 11 Kadar se zahtevajo neodvisne revizije izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa, je treba inšpekcijski nadzor, ki ga izvajajo uradni revizijski organi v državah članicah, kjer te službe zagotavlja administrativna služba ali javna institucija, katero navedeni uradni organi nadzirajo, priznati kot neodvisno revizijo ne glede na to, ali so revizijska poročila javno objavljena ali ne. ê 1070/2009 uvodna izjava 9 (10) Da se zagotovi dosleden in jasen pregled nad izvajanjem službstoritev v Evropi, bi morali biti nacionalni nadzorni organi dovolj neodvisni in razpolagati z zadostnimi viri. Tem organom njihova neodvisnost ne bi smela preprečevati, da svoje upravne naloge izvajajo v upravnem okviru. ê 1070/2009 uvodna izjava 10 (11) Nacionalni nadzorni organi imajo ključno vlogo pri izvajanju načrtov enotnega evropskega neba, zato bi jim morala Komisija za izmenjavo najboljših praks in razvoj skupnega pristopa omogočiti sodelovanje, da bi omogočili izmenjavo najboljše prakse in razvili skupen pristop, tudi prek vključno z okrepljenegaokrepljenim sodelovanjema na regionalni ravni. To sodelovanje bi moralo biti redno. ê 550/2004 uvodna izjava 6 Države članice so odgovorne, da se navigacijske službe zračnega prometa izvajajo varno in učinkovito, ter za nadzor izvajalcev navigacijskih služb, ki morajo izpolnjevati skupne zahteve, uveljavljene na ravni Skupnosti. ê 550/2004 uvodna izjava 7 Državam članicam mora biti dovoljeno, da priznanim, tehnično izkušenim, organizacijam zaupajo preverjanje izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa in njihovo izpolnjevanje skupnih zahtev, uveljavljenih na ravni Skupnosti. ê 549/2004 uvodna izjava 20 Sankcije, ki so predvidene za kršitve te uredbe in ukrepov iz člena 3, morajo biti učinkovite, sorazmerne, odvračilne in ne smejo zmanjšati varnosti. ê 549/2004 uvodna izjava 17 Socialne partnerje je treba o vseh ukrepih, ki imajo pomemben socialen vpliv, na primeren način obvestiti in jih vključiti v posvetovanja. Posvet je treba opraviti tudi z Odborom za sektorski dialog, ustanovljenim na podlagi Sklepa Komisije 1998/500/ES z dne 20. maja 1998 o ustanovitvi Odborov sektorskega dialoga med socialnimi partnerji na evropski ravni[26]. ê 1070/2009 uvodna izjava 11 (prilagojeno) (12) Socialne partnerje bi bilo treba bolje obveščati in se z njimi posvetovati o vseh ukrepih, ki imajo pomembne socialne učinke. Posvetovati bi se bilo treba tudi na ravni Skupnosti Ö Unije Õ , z Odborom za sektorski dialog, ustanovljenim na podlagi Sklepa Komisije 98/500/ES[27]. ê 550/2004 uvodna izjava 11 Pogoji za certificiranje morajo biti objektivno utemeljeni, brez razlikovanja, sorazmerni, transparentni in združljivi z ustreznimi mednarodnimi standardi. ê 550/2004 uvodna izjava 2 (prilagojeno) Poročilo Skupine na visoki ravni za enotno evropsko nebo v novembru 2000 je potrdilo, da obstaja potreba po pravilih na ravni Skupnosti za uvedbo razlikovanja med funkcijami zakonodaje in izvajanja storitev in za vzpostavitev sistema certificiranja z namenom, da se zavarujejo zahteve javnega interesa predvsem glede varnosti in za izboljšanje sistema pristojbin. ê 550/2004 uvodna izjava 10 Uvesti je treba skupni sistem za certificiranje izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa, ki bi natančno opredeljeval načine za določanje pravic in obveznosti teh izvajalcev, ter za redno nadziranje izpolnjevanja teh zahtev. ê 550/2004 uvodna izjava 12 Dovoljenja morajo države članice v okviru varnostnih zahtev medsebojno priznati, da lahko izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa svoje storitve zagotavljajo tudi v drugi državi članici, ki ni država, v kateri so dovoljenje pridobili, ê 550/2004 uvodna izjava 14 Sistem certificiranja naj predvidi okvir, ki državam članicam omogoča določiti izvajalce služb zračnega prometa ne glede na to, kje so pridobili dovoljenje, ker je to v interesu varnega vodenja zračnega prometa prek meja držav članic ter v korist uporabnikov zračnega prostora in njihovih potnikov. ê 550/2004 uvodna izjava 5 Izvajanje služb zračnega prometa kakor predvideva ta uredba je povezano z izvajanjem pooblastil javnega organa, ki niso ekonomske narave in zato ne upravičujejo uporabe konkurenčnih pravil iz Pogodbe. ê 550/2004 uvodna izjava 13 ð novo (13) Izvajanje komunikacijskih, navigacijskih ter nadzornih služb kakor tudi ð meteoroloških in ï letalskih informacijskih služb je treba organizirati pod tržnimi pogoji, pri čemer je treba upoštevati posebne lastnosti teh služb in ohraniti visoko raven varnosti. ê 550/2004 uvodna izjava 15 Pomembno je, da bi države članice na podlagi svojih analiz varnosti lahko določile enega ali več izvajalcev meteoroloških služb, za en del zračnega prostora ali za celoten zračni prostor v njihovi pristojnosti, ne da bi jim bilo treba za to izvesti javni razpis. ê 550/2004 uvodna izjava 19 Tarifni pogoji za uporabnike zračnega prostora morajo biti pošteni in pregledni. ê 550/2004 uvodna izjava 20 Nadomestila, ki jih plačujejo uporabniki, bi morala predstavljati plačilo za uporabo naprav in storitev, ki jih nudijo izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa in države članice. Višina pristojbin za uporabo mora biti sorazmerna s stroški, ob upoštevanju varnosti in ekonomske učinkovitosti. ê 550/2004 uvodna izjava 21 (14) Med uporabniki zračnega prostora ne sme biti nobene diskriminacije pri zagotavljanju enakovrednih navigacijskih služb zračnega prometa. ê 550/2004 uvodna izjava 22 Nekatere naprave in storitve ponudijo izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa neposredno v povezavi z letom zrakoplova in za te naprave in storitve bi jim moralo biti omogočeno dobiti plačilo po načelu „uporabnik plača“, kar pomeni, da morajo uporabniki zračnega prostora plačati stroške, ki jih povzročijo, na kraju uporabe ali čim bliže temu kraju. ê 550/2004 uvodna izjava 23 Pomembno je, da se zagotovi preglednost stroškov, ki iz uporabe teh naprav in storitev izhajajo. Vse spremembe sistema ali višine nadomestil je treba uporabnikom zračnega prostora ustrezno pojasniti; takšne spremembe ali vlaganja, ki jih predvidevajo izvajalci navigacijskih služb, je treba pojasniti v okviru izmenjave informacij med njihovimi organi upravljanja in uporabniki zračnega prostora. ê 550/2004 uvodna izjava 24 Nadomestila bi moralo biti mogoče do določene mere spreminjati z namenom, da se doseže kar največjo zmogljivost celotnega sistema. Finančne spodbude utegnejo biti koristno sredstvo za pospeševanje uvedbe opreme, locirane na zemlji ali v zraku, ki povečujejo zmogljivosti, za nagrajevanje večje storilnosti ali za nadomestilo za neprijetnosti zaradi izbire manj zanimivih poti. ê 550/2004 uvodna izjava 25 V okviru teh prihodkov, ki ustvarjajo soliden donos na aktivo, in v neposredni povezavi s prihranki, ki izhajajo iz izboljšane učinkovitosti, naj Komisija preuči možnost ustvarjanja rezerve z namenom, da bi se zmanjšali neugodni učinki nenadnega povečanja nadomestil za uporabnike zračnega prostora v obdobjih manjšega prometa. ê 550/2004 uvodna izjava 26 Komisija naj preuči možnost vzpostavitve sistema začasne finančne pomoči v podporo ukrepom za povečanje zmogljivosti evropskega sistema kot celote za nadzor zračnega prometa. ê 1070/2009 uvodna izjava 7 (prilagojeno) (15) Zasnova skupnih projektov, namenjenih pomoči uporabnikom zračnega prostora in/ali izvajalcem storitev navigacijskih služb zračnega prometa pri izboljšanju skupne navigacijske infrastrukture, izvajanja zagotavljanja storitev navigacijskih služb zračnega prometa in uporabe zračnega prostora, zlasti tistih, potrebnih za izvajanje osrednjega načrta ATM, Ö kot je bil potrjen s Sklepom Sveta 2009/320/ES[28] v skladu s členom 1(2) Uredbe Sveta (ES) št. 219/2007, Õ ne bi smela vplivati na že obstoječe projekte s podobnimi cilji, za katere se je odločila ena ali več držav članic. Določbe o financiranju razvoja skupnih projektov ne bi smele posegati v način priprave teh skupnih projektov. Komisija lahko predlaga uporabo finančnih sredstev, kot so sredstva vseevropskih prometnih omrežij ali Evropske investicijske banke, v podporo skupnim projektom, zlasti za pospešitev izvajanja programa SESAR, v večletnem finančnem okviru. Brez poseganja v dostop do zgoraj omenjenih finančnih sredstev bi lahko države članice same določile, kako bodo porabljeni prihodki od prodaje pravic letalskega sektorja na dražbah v skladu s sistemom trgovanja s pravicami do emisij, in v zvezi s tem v zvezipretehtalejo, ali bi bil lahko del teh prihodkov porabljen za financiranje skupnih projektov na ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora. ê 550/2004 uvodna izjava 27 Komisija mora v sodelovanju z Eurocontrolom, nacionalnimi nadzornimi organi in uporabniki zračnega prostora redno pregledovati, kako se nadomestila za uporabnike zračnega prostora določajo in pobirajo. ê 551/2004 uvodna izjava 8 Dejavnosti Eurocontrola potrjujejo, da realno ni mogoče ločeno razvijati mreže zračnih poti in strukture zračnega prostora, kajti vsaka posamezna država članica je sestavni del evropske mreže za upravljanje zračnega prometa (EATMN) tako v Skupnosti kakor tudi zunaj nje. ê 551/2004 uvodna izjava 13 Bistvenega pomena je, da se doseže skupna, usklajena struktura zračnega prostora v smislu zračnih poti in sektorjev, da sedanja in prihodnja organizacija zračnega prostora temelji na skupnih načelih ter da se zračni prostor oblikuje in upravlja v skladu z usklajenimi pravili. ò novo (16) Koncept upravljavca omrežja je ključnega pomena za izboljšanje uspešnosti upravljanja zračnega prometa na ravni omrežja zaradi centralizacije določenih služb, ki se najučinkoviteje izvajajo na ravni omrežja. Da bi se olajšalo obravnavanje kriznih razmer v letalstvu, bi moral upravljavec omrežja zagotavljati usklajevanje v takih kriznih razmerah. (17) Komisija je prepričana, da se lahko varna in učinkovita uporaba zračnega prostora doseže le s tesnim sodelovanjem civilnih in vojaških uporabnikov zračnega prostora, predvsem na podlagi koncepta prilagodljive uporabe zračnega prostora in učinkovitega civilno-vojaškega usklajevanja, kot ga uvaja ICAO, in poudarja pomembnost okrepitve civilno-vojaškega sodelovanja med civilnimi in vojaškimi uporabniki zračnega prostora. (18) Natančnost informacij o statusu zračnega prostora in o posebnih stanjih v zračnem prometu ter njihovo pravočasno posredovanje civilnim in vojaškim kontrolorjem, neposredno vplivata na varnost in učinkovitost operacij. Pravočasen dostop do najnovejših informacij o statusu zračnega prostora je bistven za vse stranke, ki želijo pri vložitvi ali ponovni vložitvi svojih načrtov letenja izkoristiti razpoložljive strukture zračnega prostora. ê 550/2004 uvodna izjava 16 Izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa morajo z ustreznimi dogovori uvesti in ohranjati tesno sodelovanje z vojaškimi organi, ki so odgovorni za dejavnosti, ki utegnejo imeti vpliv na splošni zračni promet. ê 550/2004 uvodna izjava 17 Računovodska evidenca vseh izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa mora biti kar najbolj pregledna. ê 550/2004 uvodna izjava 18 Uvedba usklajenih načel in pogojev za dostop do operativnih podatkov mora olajšati izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa ter delovanje uporabnikov zračnega prostora in letaliških družb v novih razmerah. ê 551/2004 uvodna izjava 9 Za splošni zračni promet na zračnih poteh v zgornjem zračnem prostoru je treba postopno uvesti bolj integrirani operativni zračni prostor; zato je treba ustrezno določiti povezave med zgornjim in spodnjim zračnim prostorom. ê 551/2004 uvodna izjava 10 Evropsko zgornje letalsko informacijsko področje (EUIR), ki zajema zgornji zračni prostor v pristojnosti držav članic v okviru te uredbe, mora olajšati skupno načrtovanje in objavo letalskih informacij, da bi se odpravila regionalna ozka grla. ê 1070/2009 uvodna izjava 30 (prilagojeno) (19) Zagotavljanje sodobnih, popolnih, kakovostnih in pravočasnih letalskih informacij pomembno vpliva na varnost ter olajševanje dostopa do zračnega prostora Skupnosti Ö Unije Õ in svobode gibanja v njem. Ob upoštevanju osrednjega načrta ATM bi morala Skupnost Ö Unija Õ prevzeti pobudo in posodobiti ta sektor v sodelovanju z Eurocontrolom Ö upravljavcem omrežja Õ ter zagotoviti, da imajo uporabniki dostop do teh podatkov prek ene javne točke dostopa, kar omogoča sodobno, uporabnikom prijazno in potrjeno celostno obveščanje. ê 551/2004 uvodna izjava 11 Uporabniki zračnega prostora se soočajo z različnimi pogoji dostopa do zračnega prostora in nimajo enake svobode gibanja znotraj zračnega prostora. Vzrok temu je pomanjkanje usklajenosti v klasifikaciji zračnega prostora. ê 551/2004 uvodna izjava 12 Preureditev zračnega prostora mora temeljiti na operativnih zahtevah ne glede na obstoječe meje. Skupna splošna načela za oblikovanje enotnih funkcionalnih blokov zračnega prostora je treba izdelati po posvetovanju z Eurocontrolom in na podlagi njegovih tehničnih nasvetov. ê 551/2004 uvodna izjava 14 Koncept prilagodljive uporabe je treba uporabljati učinkovito; optimizirati uporabo sektorjev zračnega prostora, zlasti v obdobjih prometnih konic v splošnem zračnem prometu in v conah zračnega prostora z veliko gostoto prometa ob sodelovanju med državami članicami glede uporabe teh sektorjev za vojaške operacije in usposabljanje. V ta namen je treba dodeliti ustrezne vire za učinkovito izvajanje koncepta prilagodljive uporabe zračnega prostora, pri čemer se upoštevajo tako potrebe civilnih kakor vojaških organov. ê 551/2004 uvodna izjava 15 Države članice si morajo prizadevati za sodelovanje s sosednjimi državami članicami, da bi se koncept prilagodljive uporabe zračnega prostora uporabljal prek nacionalnih meja. ê 551/2004 uvodna izjava 16 Enotno in pravočasno upravljanje zračnega prostora in izvajanje sprememb sta omejena zaradi razlik v organiziranosti sodelovanja med civilnimi in vojaškimi organi. Uspeh enotnega evropskega neba je odvisen od učinkovitega sodelovanja med civilnimi in vojaškimi organi, brez poseganja v posebne pravice in odgovornosti držav članic na področju obrambe. ê 551/2004 uvodna izjava 17 Vojaške operacije in usposabljanje je treba zavarovati vedno, kadar lahko uporaba skupnih načel in meril škodljivo vpliva na njihovo varno in učinkovito izvajanje. ê 551/2004 uvodna izjava 18 Za izboljšanje učinkovitosti pri upravljanju pretoka zračnega prometa bi bilo treba uvesti ustrezne ukrepe, ki bi obstoječim operativnim enotam, vključno s Centralno enoto Eurocontrola za upravljanje pretoka zračnega prometa, pomagali pri zagotavljanju učinkovitih letalskih operacij. ê 552/2004 uvodna izjava 10 Za sisteme bi bilo treba uvesti izvedbena pravila glede interoperabilnosti, kjerkoli so potrebna za dopolnitev ali nadaljnjo izpopolnitev bistvenih zahtev; ta pravila je treba uvesti tudi, če so potrebna za laže koordinirano uvajanje novih, dogovorjenih in veljavnih konceptov obratovanja ali tehnologij; skladnost s temi pravili je treba stalno vzdrževati; ta pravila bi se morala naslanjati na pravila in standarde, ki jih razvijejo mednarodne organizacije, kakšna je Eurocontrol ali ICAO. ê 552/2004 uvodna izjava 7 Zato je v interesu vseh, ki se ukvarjajo z upravljanjem zračnega prometa, da se razvije nov partnerski pristop, ki bo omogočal uravnoteženo udeležbo vseh vpletenih strani ter spodbujal ustvarjalnost in delitev znanja, izkušenj in tveganja; cilj takega partnerstva bi moral biti, v sodelovanju z industrijo, opredelitev koherentnega niza specifikacij Skupnosti, ki lahko zadovolji najširši možni razpon potreb. ê 552/2004 uvodna izjava 11 Razvoj in sprejetje specifikacij Skupnosti v zvezi z EATMN, njenimi sistemi, sestavnimi deli in pripadajočimi postopki je ustrezen način opredelitve tehničnih in obratovalnih pogojev, potrebnih za zadovoljitev bistvenih zahtev in zadevnih izvedbenih pravil glede interoperabilnosti; skladnost z objavljenimi specifikacijami Skupnosti, ki ostane prostovoljna, vzpostavi domnevo o spoštovanju bistvenih zahtev in ustreznih izvedbenih pravil glede interoperabilnosti. ê 552/2004 uvodna izjava 12 Specifikacije Skupnosti bi morali vzpostaviti evropski organi za standarde v sodelovanju z Evropsko organizacijo za opremo civilnega letalstva (Eurocae) in Eurocontrolom v skladu s splošnimi postopki Skupnosti za standardizacijo. ê 552/2004 uvodna izjava 13 Postopki za ugotavljanje skladnosti ali primernosti za rabo sestavnih delov bi morali temeljiti na uporabi modulov, za katere velja Sklep Sveta 93/465/EGS z dne 22. julija 1993 o modulih za različne faze postopkov ugotavljanja skladnosti in o pravilih za pritrditev in uporabo znaka skladnosti CE, ki so namenjeni uporabi v direktivah o tehnični uskladitvi[29]; ti moduli bi morali biti, kolikor je mogoče, razširjeni tako, da bi zajeli specifične zahteve zadevnih industrij. ê 552/2004 uvodna izjava 14 Zadevni trg je majhen ter zajema sisteme in sestavne dele, ki se uporabljajo skoraj izključno za upravljanje zračnega prometa in niso namenjeni splošni javnosti; zato bi bilo pretirano nameščati znak CE na sestavne dele, saj na podlagi ocene skladnosti in/ali primernosti za rabo zadostuje proizvajalčeva izjava o skladnosti; to ne bi smelo vplivati na obveznosti proizvajalcev, da znak CE namestijo na nekatere sestavne dele za potrditev njihove skladnosti z drugo zakonodajo Skupnosti v zvezi z njimi. ê 552/2004 uvodna izjava 15 Začetek obratovanja sistemov za upravljanje zračnega prometa bi moral biti pogojen s preverjanjem skladnosti z bistvenimi zahtevami in zadevnimi izvedbenimi pravili glede interoperabilnosti; uporaba specifikacij Skupnosti vzpostavi domnevo o spoštovanju bistvenih zahtev in ustreznih izvedbenih pravil glede interoperabilnosti. ê 552/2004 uvodna izjava 16 Uporaba te uredbe v celoti bi morala biti dosežena s prehodno strategijo, oblikovano za doseganje ciljev te uredbe, pri čemer ne bi smele nastati ovire v zvezi z razmerjem med stroški in koristmi za ohranitev obstoječe infrastrukture. ê 549/2004 uvodna izjava 7 Zračni prostor je omejen vir, katerega optimalna in učinkovita uporaba je mogoče le, če se upoštevajo potrebe vseh uporabnikov, in ga, kadar je primerno, zastopajo v celotnem procesu razvoja skupnega evropskega neba, v procesu odločanja in izvajanja, pri čemer je vključen Odbor za enotno evropsko nebo. ê 549/2004 uvodna izjava 25 Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[30] – ê 549/2004 uvodna izjava 26 (prilagojeno) Člen 8(2) Standardnega poslovnika za odbore[31], ustanovljenem na podlagi člena 7(1) Sklepa 1999/468/ES, vsebuje standardno določbo, po kateri predsednik odbora lahko odloči, da povabi tretjo stran na sestanek tega odbora. Predsednik Odbora za enotno evropsko nebo po potrebi povabi predstavnike Eurocontrola, naj se udeležijo sestankov v vlogi opazovalcev ali strokovnjakov - ê 549/2004 uvodna izjava 18 Zainteresirane strani, kot so izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, uporabniki zračnega prostora, letališke družbe, letalska industrija in predstavniški organi strokovnega osebja, bi morali imeti možnost, da Komisiji svetujejo o tehničnih vidikih uveljavljanja enotnega evropskega neba. ê 549/2004 uvodna izjava 12 Zaželeno je, da se enotno evropsko nebo razširi na tretje evropske države bodisi v okviru sodelovanja Skupnosti z Eurocontrolom po njenem pristopu k tej organizaciji ali z dogovori, ki jih Skupnost sklene s tretjimi državami. ê 549/2004 uvodna izjava 13 Pristop Skupnosti k Eurocontrolu je pomemben dejavnik za uresničevanje vseevropskega zračnega prostora. ê 549/2004 uvodna izjava 14 V okviru uresničevanja enotnega evropskega neba naj Skupnost, kadar je primerno, uveljavi najvišjo raven sodelovanja z Evrocontrolom, da zagotovi sinergijo njunih zakonodaj in skladnost strategij ter tako prepreči dvojno uporabo. ê 549/2004 uvodna izjava 15 (prilagojeno) V skladu s sklepi Skupine na visoki ravni je Eurocontrol organ z ustreznimi izkušnjami, ki lahko nudi podporo Skupnosti v njeni vlogi zakonodajalca. Zato je treba predvideti ukrepe za izvajanje zadev, ki izhajajo iz pristojnosti Eurocontrola zaradi pooblastil, podeljenih tej organizaciji, ob upoštevanju pogojev, ki jih je treba vključiti v okvir sodelovanja med Komisijo in Eurocontrolom. ê 549/2004 uvodna izjava 16 Pri pripravi ukrepov za oblikovanje enotnega evropskega neba so potrebna obsežna posvetovanja z ekonomskimi in socialnimi akterji. ê 550/2004 uvodna izjava 8 Nemoteno delovanje sistema zračnega prometa prav tako zahteva enotne in visoke varnostne standarde za izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa. ê 550/2004 uvodna izjava 9 Sprejeti je treba ustrezne ukrepe za uskladitev sistemov licenciranja kontrolorjev, da bi izboljšali razpoložljivost kontrolorjev in spodbudili medsebojno priznavanje licenc. ê 550/2004 uvodna izjava 28 Brez poseganja v organiziranost sistema za nadziranje in objavljanje poslovanja izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa in zaradi posebne občutljivosti informacij o teh izvajalcih, naj nacionalni nadzorni organi ne razkrivajo informacij, za katere velja obveznost varovanja poslovne tajnosti - ê 549/2004 uvodna izjava 19 Zmogljivosti celovitega sistema navigacijskih služb zračnega prometa na evropski ravni je treba redno ocenjevati zaradi kontrole učinkovitosti sprejetih ukrepov in sprejetja dodatnih ukrepov z obveznim upoštevanjem visoke ravni varnosti. ê 549/2004 uvodna izjava 21 Učinke ukrepov, sprejetih na podlagi te uredbe, je treba oceniti z vidika poročil, ki jih mora Komisija redno predložiti. ê 551/2004 uvodna izjava 19 V skladu s časovnim načrtom in ustreznimi študijami je zaželen razmislek o razširitvi koncepta zgornjega zračnega prostora na spodnji zračni prostor - ê 549/2004 uvodna izjava 22 Ta uredba ne vpliva na pristojnost držav članic, da sprejmejo določbe v zvezi z organiziranostjo njihovih oboroženih sil. Ta pristojnost držav članic lahko vodi k sprejetju ukrepov, ki njihovim oboroženim silam omogočajo zadosten zračni prostor za ustrezno izobraževanje in usposabljanje. Zato, da se omogoči izvajanje te pristojnosti, pa je treba sprejeti zaščitno klavzulo. ê 552/2004 uvodna izjava 19 (prilagojeno) Zaradi pravne varnosti je pomembno zagotoviti, da vsebina nekaterih določb pravnega reda Skupnosti, sprejetih na podlagi Direktive 93/65/EGS, ostane v veljavi nespremenjena. Za sprejetje izvedbenih pravil v okviru te uredbe, ki ustrezajo takim določbam, bo potrebno nekaj časa - ê 552/2004 uvodna izjava 18 (prilagojeno) Direktiva Sveta 93/65/EGS z dne 19. julija 1993 o opredelitvi in uporabi združljivih tehničnih specifikacij za nakup opreme in sistemov za vodenje zračnega prometa[32] je omejena na obveznosti naročnikov; ta uredba je bolj celovita, saj zajema obveznosti vseh akterjev, vključno z izvajalci storitev navigacijskih služb zračnega prometa, uporabniki zračnega prostora, industrijo in letališči, ter predvideva pravila, ki se uporabljajo za vse, in sprejetje specifikacij Skupnosti, ki kljub prostovoljnosti vzpostavljajo domnevo o izpolnjevanju bistvenih zahtev. Zato je treba Direktivo 93/65/EGS, Direktivo Komisije 97/15/ES z dne 25. marca 1997 o sprejetju Eurocontrolovih standardov in spremembi Direktive Sveta 93/65/EGS o opredelitvi in uporabi združljivih tehničnih specifikacij za nakup opreme in sistemov za upravljanje zračnega prometa[33] ter uredbi Komisije (ES) št. 2082/2000 z dne 6. septembra 2000 o sprejetju Eurocontrolovih standardov in spremembi Direktive 97/15/ES[34] in (ES) št. 980/2002 z dne 4. junija 2002 o spremembi Uredbe (ES) št. 2082/2000 po prehodnem obdobju razveljaviti. ê 552/2004 uvodna izjava 8 Notranji trg je cilj Skupnosti, zato bi morali ukrepi, sprejeti v okviru te uredbe, prispevati k njegovemu postopnemu razvoju na tem področju. ê 552/2004 uvodna izjava 9 Zato je ustrezno opredeliti bistvene zahteve, ki bi se morale uporabljati za evropsko mrežo za upravljanje zračnega prometa, njene sisteme, sestavne dele in pripadajoče postopke. ê 552/2004 uvodna izjava 17 V okviru zadevne zakonodaje Skupnosti bi bilo treba ustrezno upoštevati potrebo po zagotovitvi: usklajenih razmer v zvezi z razpoložljivostjo in učinkovito rabo radijskega spektra, potrebnega za vzpostavitev enotnega evropskega neba, vključno z vidiki elektromagnetne združljivosti, zaščite kritičnih storitev z vidika varnosti (safety-of-life services) pred škodljivimi posegi, učinkovite in ustrezne rabe frekvenc, ki so dodeljene letalskemu sektorju in ki jih upravlja izključno letalski sektor. ò novo (20) Zaradi upoštevanja sprememb, ki so bile uvedene z uredbama (ES) št. 1108/2009 in (ES) št. 1070/2009, je treba v skladu s členom 65a Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu[35] vsebino te uredbe uskladiti z vsebino Uredbe (ES) št. 216/2008. (21) Poleg tega bi bilo treba zaradi upoštevanja napredka posodobiti tehnične podrobnosti iz uredb (ES) št. 549/2004, (ES) št. 550/2004, (ES) št. 551/2004 in (ES) št. 552/2004, dogovorjene v letih 2004 in 2009, ter izvesti tehnične popravke. (22) Geografsko področje uporabe te uredbe v regiji NAT ICAO je treba spremeniti, da se upoštevajo obstoječe in načrtovane ureditve o izvajanju služb ter potreba po zagotavljanju doslednosti pri izvajanju predpisov za izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa in uporabnike zračnega prostora, ki operirajo na tem območju. (23) Funkcijo upravljavca omrežja bi bilo treba v skladu z njegovo vlogo operativne organizacije in nadaljnjo reformo Eurocontrola razviti v smeri partnerstva, ki bi ga vodil letalski sektor. (24) Koncept funkcionalnih blokov zračnega prostora, ki so namenjeni izboljšanju sodelovanja med izvajalci služb zračnega prometa, je pomembno orodje za izboljšanje uspešnosti evropskega sistema za upravljanje zračnega prometa. Za dodatno okrepitev tega instrumenta bi morali biti funkcionalni bloki zračnega prostora bolj osredotočeni na uspešnost delovanja in temeljiti na sektorskem partnerstvu, sektor pa bi moral imeti večjo svobodo pri njihovem spreminjanju, da bi se dosegli oziroma, kjer je to mogoče, presegli cilji uspešnosti. (25) Funkcionalni bloki zračnega prostora bi morali delovati na prilagodljiv način in združevati izvajalce služb iz vse Evrope pri izmenjavi znanj in izkušenj. Ta prilagodljivost bi morala omogočiti zagotavljanje sinergij med izvajalci ne glede na njihovo geografsko lokacijo ali nacionalnost ter pojav različnih oblik izvajanja služb kot posledica prizadevanj za izboljšanje uspešnosti. (26) Za večjo osredotočenost izvajalcev služb zračnega prometa na uporabnike in povečanje možnosti uporabnikov zračnega prostora, da vplivajo na odločitve, ki imajo posledice zanje, bi moralo biti posvetovanje in sodelovanje z zainteresiranimi stranmi pri večjih operativnih odločitvah izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa učinkovitejše. (27) Načrt izvedbe je glavno orodje za gospodarski regulativni okvir ATM, kakovost in neodvisnost njegovih odločitev pa bi bilo treba ohraniti in po možnosti še izboljšati. (28) Zaradi upoštevanja tehničnega ali operativnega razvoja, zlasti s spremembami prilog ali z dodajanjem določb o upravljanju omrežja in načrtu izvedbe, bi bilo treba pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije prenesti na Komisijo. Vsebina in področje uporabe vsakega prenosa sta podrobno določena v zadevnih členih. Zlasti je pomembno, da Komisija med pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti istočasno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. (29) Ob dodajanju služb za upravljanje omrežja na seznam bi morala Komisija opraviti ustrezno posvetovanje z zainteresiranimi stranmi iz sektorja. (30) Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje te uredbe, zlasti v zvezi z izvajanjem pooblastil nacionalnih nadzornih organov, izvajanjem podpornih služb na ekskluzivni osnovi s strani izvajalca služb ali združenj izvajalcev, korektivnimi ukrepi za zagotavljanje skladnosti z vseevropskimi in povezanimi lokalnimi cilji uspešnosti, pregledom skladnosti v zvezi s sistemom pristojbin, upravljanjem in sprejemanjem skupnih projektov za funkcije, povezane z omrežji, funkcionalnimi bloki zračnega prostora, pravili sodelovanja zainteresiranih strani pri večjih operativnih odločitvah izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa, dostopom do podatkov in njihovo zaščito, elektronskimi letalskimi informacijami, tehnološkim razvojem in interoperabilnostjo upravljanja zračnega prometa, bi bilo treba izvedbena pooblastila prenesti na Komisijo. Ta pooblastila bi se morala izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije[36]. (31) V skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 bi bilo treba v zvezi z izvedbenimi akti, sprejetimi na podlagi te uredbe, uporabiti postopek pregleda za sprejemanje izvedbenih aktov, ki se splošno uporabljajo. (32) Za sprejetje posamičnih izvedbenih aktov bi bilo treba uporabiti svetovalni postopek. ê 549/2004 uvodna izjava 20 (prilagojeno) (33) Sankcije, ki so predvidene za kršitve te uredbe in ukrepov iz člena 3, morajo biti učinkovite, sorazmerne, odvračilne in ne smejo zmanjšati varnosti. ò novo (34) Javna naročila za podporne službe bi bilo treba, kakor je ustrezno, izvajati v skladu z Direktivo 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev[37] in Direktivo 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev[38]. Upoštevati bi bilo treba tudi smernice iz Razlagalnega sporočila Komisije 2006/C179/02 o zakonodaji Skupnosti, ki velja za oddajo javnih naročil, ki niso zajeta ali so samo delno zajeta v direktivah o javnih naročilih[39], kot je primerno. ê 1070/2009 uvodna izjava 42 (35) Ministrska izjava o gibraltarskem letališču, dogovorjena v Córdobi dne 18. septembra 2006 na prvem ministrskem srečanju Foruma za dialog o Gibraltarju (v nadaljnjem besedilu „ministrska izjava“), bo nadomestila skupno izjavo o letališču, sprejeto v Londonu dne 2. decembra 1987, njeno polno spoštovanje pa se bo štelo kot spoštovanje izjave iz leta 1987. ê 1070/2009 uvodna izjava 43 (36) Ta uredba se v celoti uporablja za gibraltarsko letališče, v okviru ministrske izjave in v skladu z njo. Brez poseganja v ministrsko izjavo so uporaba tega ukrepa na gibraltarskem letališču in vsi ukrepi v zvezi z njegovim izvajanjem v celoti usklajeni z navedeno izjavo in vsemi njenimi določbami. ê 549/2004 uvodna izjava 24 (prilagojeno) (37) Ker cilja te uredbe, namreč oblikovanja Ö izvajanja Õ enotnega evropskega neba, države članice ne morejo doseči same zaradi nadnacionalnega obsega te akcije, in ga lahko bolje dosežejo na ravni Skupnosti Ö Unije Õ , pri čemer lahko zagotovijo podrobna izvedbena pravila, ki upoštevajo posebne lokalne pogoje, lahko Skupnost Ö Unija Õ sprejme ukrepe v skladu z načeli subsidiarnosti, kakor določa člen 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. ê 552/2004 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: POGLAVJE I SPLOŠNE DOLOČBE ê 1070/2009 Člen 1.1 (prilagojeno) ð novo Člen 1 Cilj Ö Predmet urejanja Õ in področje uporabe 1. ð Ta Uredba določa pravila za oblikovanje in pravilno delovanje ï Cilj pobude ‚Enotno evropsko nebo‘ je okrepiti enotnega evropskega neba, Ö da se zagotovijo Õ veljavnie varnostnie standardie v zračnem prometu, da se prispevati k trajnostnemu razvoju sistema zračnega prometa ter izboljšati celovitao uspešnost upravljanja zračnega prometa (ATM) in sistema navigacijskih služb zračnega prometa (ANS) za splošni zračni promet v Evropi ter tako ustrežeči zahtevam uporabnikov zračnega prostora. To Eenotno evropsko nebo vključuje usklajeno vseevropsko omrežje prog, ð integriran operativni zračni prostor, ïsisteme upravljanja omrežjaprog in upravljanja zračnega prometa, ki temeljijo izključno na varnosti, učinkovitosti in tehničnih zahtevah ð interoperabilnosti ï v dobrobit vseh uporabnikov zračnega prostora. V zasledovanju tega cilja ta uredba vzpostavlja usklajen regulativni okvir za oblikovanje enotnega evropskega neba. ê 1070/2009 Člen 1.2 (prilagojeno) 2. Uporaba te uredbe in ukrepov iz člena 3 ne posega v suverenost držav članic nad njihovim zračnim prostorom in v njihove zahteve glede zadev v zvezi z javnim redom, varnostjo in obrambo javnega reda ter v varnostne in obrambne zadeve, kakor so določene v členu 3813. Ta uredba in ukrepi iz člena 3 ne vključujejo vojaških operacij in vojaškega usposabljanja. ê 1070/2009 Člen 1.3 (prilagojeno) 3. Uporaba te uredbe in ukrepov iz člena 3 ne posega v pravice in dolžnosti držav članic, ki izhajajo iz Čikaške konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu iz leta 1944 (čikaška konvencija). V povezavi s tem je dodatni cilj Ö je cilj Õ te uredbe Ö pomagati Õ ,na zadevnih področjih, ki jih zajema, pomagati državam članicam pri izpolnjevanju njihovih obveznosti po čikaški konvenciji z oblikovanjem osnove za skupno razlago in enotno izvajanje njenih določb ter z zagotavljanjem, da bodo določbe v tej uredbi in predpisih za njeno izvajanje natančno upoštevane. ê 550/2004 POGLAVJE I SPLOŠNO Člen 1 Področje uporabe in namen 1. Ta uredba v povezavi s področjem uporabe okvirne uredbe obravnava izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa na enotnem evropskem nebu. Cilj te uredbe je določiti skupne predpise za varno in učinkovito izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa v Skupnosti. 2. Ta uredba se uporablja za izvajanje navigacijskih služb za splošni zračni promet v skladu z okvirno uredbo in njenim področjem uporabe. ê 551/2004 POGLAVJE I SPLOŠNO Člen 1 Cilj in področje uporabe 1. Ta uredba se v okviru področja uporabe okvirne uredbe nanaša na organiziranost in uporabo zračnega prostora na enotnem evropskem nebu. Cilj te uredbe je podpreti koncept postopno bolj integriranega operativnega zračnega prostora v kontekstu skupne prometne politike in uvesti skupne postopke za snovanje, načrtovanje in upravljanje, ki zagotavljajo učinkovito in varno upravljanje zračnega prometa. 2. Uporaba zračnega prostora omogoča, da navigacijske službe zračnega prometa delujejo kot koherentna in logična celota v skladu z Uredbo (ES) št. 550/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o zagotavljanju navigacijskih služb zračnega prometa na enotnem evropskem nebu (uredba o zagotavljanju služb)[40]. ê 551/2004 (prilagojeno) ð novo 43. Ta uredba se brez poseganja v člen 10 uporablja za zračni prostor znotraj regij ICAO področij EUR ,in AFI ð in NAT ï ICAO, kjer države članice zagotavljajo službe zračnega prometa v skladu z uredbo o zagotavljanju služb Ö s to uredbo Õ . Države članice lahko to uredbo uporabljajo tudi za zračni prostor znotraj drugih regij ICAO področij, ki so v njihovi pristojnosti pod pogojem, da o tem obvestijo Komisijo in druge države članice. ê 551/2004 4. Letalska informacijska področja, zajeta v zračnem prostoru, za katerega se uporablja ta uredba, so objavljena v Uradnem listu Evropske unije. ê 1070/2009 Člen 1.1 54. Uporaba te uredbe za gibraltarsko letališče ne posega v zadevni pravni položaj Kraljevine Španije in Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska v zvezi s sporom glede suverenosti nad ozemljem, na katerem je letališče. ê 552/2004 Člen 1 Cilj in področje uporabe 1. Znotraj področja uporabe okvirne uredbe se ta uredba nanaša na interoperabilnost EATMN. 2. Ta uredba se uporablja za sisteme, njihove sestavne dele in pripadajoče postopke, opredeljene v Prilogi I. 3. Cilj te uredbe je doseči interoperabilnost med različnimi sistemi, sestavnimi deli in pripadajočimi postopki EATMN ob ustreznem upoštevanju zadevnih mednarodnih pravil. Ta uredba je usmerjena tudi v zagotavljanje koordiniranega in hitrega uvajanja novih dogovorjenih in veljavnih konceptov obratovanja in tehnologije pri upravljanju zračnega prometa. ê 549/2004 (prilagojeno) Člen 2 Opredelitve pojmov Za namen te uredbe in ukrepov iz člena 3 se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: ê 549/2004 ð novo 1. „služba za kontroleo zračnega prometa (ATC)“ pomeni služboa, ki se zagotavlja za: (a) preprečevanje trčenja: – med zrakoplovi in – med zrakoplovi in ovirami na področju manevriranja in (b) pospešitevevanje in vzdrževanje urejenega pretoka zračnega prometa; 2. „služba aerodromske kontroleletališka nadzorna služba“ pomeni služboa kontrole zračnega prometa (ATC) za letališki aerodromski promet; 3. „letalska informacijska služba“ pomeni služboa, ki je ustanovljena za posredovanje letalskih informacij in podatkov, potrebnih za varno, redno in učinkovito zračno navigacijo na določenem območju; 4. „navigacijske službe zračnega prometa“ pomenijo službe zračnega prometa, komunikacijske službe, navigacijske in nadzorovalne službe, meteorološke službe za navigacijo v zračnem prometu in letalske informacijske službe; 5. „izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa“ pomenijo vsakoa javnoa ali zasebnoa entitetoa, ki zagotavlja navigacijske službe za splošni zračni promet; 6. „blok zračnega prostora“ pomeni zračni prostor določenih dimenzij v prostoru in času, znotraj katerega so zagotovljene navigacijske službe; 7. „upravljanje zračnega prostora“ pomeni ð službo za ï načrtovanje, katerega glavni cilj je najboljša možna izkoriščenost razpoložljivega zračnega prostora s pomočjo dinamične časovne delitve tega prostora in občasno, njegove razdelitve med različne kategorije uporabnikov na osnovi kratkoročnih potreb; ê 1070/2009 Člen 1.2(a) 8. „uporabniki zračnega prostora“ pomenijo operateorje zrakoplovov, ki letijo v splošnem zračnem prometu; ê 549/2004 ð novo 9. „upravljanje pretoka zračnega prometa“ pomeni funkcija ð službo ï, vzpostavljenoa z namenom, da prispeva k varnemu, urejenemu in hitremu pretoku zračnega prometa, ki omogoča, da se zmogljivosti ATC uporabijo v največjem možnem obsegu, in da je obseg prometa združljiv z zmogljivostmi, ki so jih ustrezni izvajalci služb zračnega prometa prijavili; ê 1070/2009 Člen 1.2(b) ð novo 10. „upravljanje zračnega prometa (ATM)“ pomeni združitev funkcij ð služb ï, ki se izvajajo v zraku in na zemlji (službe zračnega prometa, upravljanje zračnega prostora in upravljanje pretoka zračnega prometa), ki so potrebne za varno in učinkovito premikanje zrakoplovov v vseh fazah operacijdelovanja; ê 549/2004 11. „službe zračnega prometa“ pomenijo različne letalske informacijske službe, alarmne službe alarmiranja, letalske svetovalne službe in službe ATC (službe območne, priletne in aerodromskeletališke kontrole); 12. „služba območne kontrole“ pomeni služboa ATC za vodenje zrakoplovov v bloku zračnega prostora; 13. „služba priletne kontrole“ pomeni služboa ATC za vodenje zrakoplovov pri njihovem prihodu aliin odhodu; ê 1070/2009 Člen 1.2(c) 1413a. „osrednji načrt ATM“ pomeni načrt, ki je bil potrjen s Sklepom Sveta 2009/320/ES[41] v skladu s členom 1(2) Uredbe Sveta (ES) št. 219/2007 z dne 27. februarja 2007 o ustanovitvi skupnega podjetja za razvoj nove generacije evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (SESAR) [42]; ò novo 15. „krizne razmere v letalstvu“ pomenijo okoliščine, v katerih je zmogljivost zračnega prostora neobičajno zmanjšana zaradi zelo neugodnih vremenskih razmer ali nerazpoložljivosti velikih delov zračnega prostora iz naravnih ali političnih razlogov; ê 549/2004 1614. „sveženj službstoritev“ pomeni dve storitvi ali več storitev navigacijskih služb zračnega prometa; ê 1070/2009 Člen 1.2(d) 1715. „dovoljenje“ pomeni dokument, ki ga nacionalni nadzorni organ izda v kakršni koli obliki skladno z nacionalnim zakonom in potrjuje, da izvajalec navigacijske službe zračnega prometa izpolnjuje zahteve za izvajanje določene službe; ê 549/2004 1816. „komunikacijske službe“ pomeni letalske fiksne in mobilne službe, namenjene za zagotavljanje komunikacij zemlja–zemlja, zrak–zemlja in zrak–zrak za namene ATC; 17. „Evropska mreža za upravljanje zračnega prometa“ (EATMN) pomeni komplet sistemov iz Priloge I Uredbe (ES) št. 552/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o interoperabilnosti evropske mreže za upravljanje zračnega prometa (Uredba o interoperabilnosti) [43], ki omogočajo, da se navigacijske službe zračnega prometa v Skupnosti lahko izvajajo vključno z medsebojnimi povezavami na mejah s tretjimi državami. 18. „koncept delovanja“ pomeni merila za operativno uporabo EATMN ali enega dela te mreže; 19. „sestavine“ pomenijo materialne predmete, kot je strojna oprema, in nematerialne predmete, kot je programska oprema, od katerih je odvisna interoperabilnost evropske mreže za upravljanje zračnega prometa (EATMN); ò novo 20. „izjava“ pomeni kakršno koli pisno izjavo za namene upravljanja zračnega prometa/navigacijskih služb zračnega prometa: - o skladnosti ali primernosti za uporabo sistemov in sestavin, ki jo poda organizacija, ki izvaja načrtovanje, izdelavo in vzdrževanje sistemov in sestavin za namene upravljanja zračnega prometa/navigacijskih služb zračnega prometa; - ki jo poda izvajalec služb o skladnosti z veljavnimi zahtevami službe ali sistema, ki se bo začel izvajati; - o sposobnosti in sredstvih za izvajanje odgovornosti, povezane z določenimi letalskimi informacijskimi službami. ê 549/2004 (prilagojeno) 20. „Eurocontrol“ je Evropska organizacija za varnost zračnega prometa, ustanovljena z Mednarodno konvencijo o sodelovanju za varnost zračne plovbe dne 13. decembra 1960[44]; ê 1070/2009 Člen 1.2(f) (prilagojeno) 2122. „prilagodljiva uporaba zračnega prostora“ pomeni koncept upravljanja zračnega prostora, ki se uporablja na območju Evropske konference civilnega letalstva na podlagi priročnika z naslovom „Airspace Management Handbook for the Application of the Concept of the Flexible Use of Airspace“, ki ga je izdala Ö Evropska organizacija za varnost zračnega prometa Õ (Eurocontrol) Ö [45] Õ; ê 549/2004 23. „letalsko informacijsko področje“ pomeni zračni prostor določenega obsega, v katerem se zagotavljajo letalske informacijske službe in alarmne službe; ê 1070/2009 Člen 1.2(g) 2223a. „letalska informacijska službaslužba informacij o letu“ pomeni službo, namenjeno zagotavljanju nasvetov in informacij, koristnih za varno in učinkovito izvedbo letov; 2323b. „služba alarmiranjaalarmna služba“ pomeni službo, katere namen je obveščanjestiti ustreznihe organizacije o letalih, ki potrebujejo pomoč iskanja in reševanja, iskanje ali reševanje, ter po potrebi pomočpomagati tem organizacijam; ê 549/2004 24. „nivo letenja“ pomeni površino konstantnega atmosferskega tlaka, povezanega z določenim referenčnim tlakom 1013,2 hektopaskalov, ki ga od drugih takšnih površin ločujejo specifični intervali tlaka; ê 1070/2009 Člen 1.2(h) 2425. „funkcionalni blok zračnega prostora“ pomeni blok zračnega prostora, ki temelji na operativnih zahtevah in je določen ne glede na državne meje, kjer je izvajanje storitev navigacijskih služb zračnega prometa in povezanih nalog zasnovano na delovanju in optimizaciji z namenom uvedbe okrepljenega sodelovanja med izvajalci storitev navigacijskih služb zračnega prometa ali po potrebi integriranim izvajalcem v vseh funkcionalnih blokih zračnega prostora; ê 549/2004 (prilagojeno) 2526. „splošni zračni promet“ pomeni vse premike civilnih zrakoplovov kakor tudi premike državnih zrakoplovov (vključno vojaških, carinskih in policijskih zrakoplovov), če so ti premiki v skladu s postopki Ö Mednarodne organizacije za civilno letalstvo (ICAO), kot je bila ustanovljena s Čikaško konvencijo o mednarodnem civilnem letalstvu iz leta 1944 Õ ICAO; 27. „ICAO“ pomeni Mednarodna organizacija civilnega letalstva, ustanovljena s Čikaško konvencijo o mednarodnem civilnem letalskem prometu v iz leta 1944; 2628. „interoperabilnost“ pomeni niz funkcionalnih, tehničnih in operativnih lastnosti, ki jih morajo imeti sistemi in naprave EATMN, kakor tudi postopki za njegovo operacijodelovanje z namenom, da se zagotovi varno, neprekinjeno in učinkovito operacijodelovanje. Interoperabilnost je mogoče doseči tako, da se zagotovi skladnost sistemov in naprav z bistvenimi zahtevami; 2729. „meteorološke službe“ pomeni tiste naprave in službestoritve, ki zrakoplovom posredujejo vremenske napovedi in razlage meteoroloških razmer in opažanj pred poletom kakor tudi vse druge vremenske informacije in podatke, ki jih posredujejo države članice za letalsko uporabo; 2830. „navigacijske službe“ pomenijo tiste objektenaprave in službestoritve, ki zrakoplovu zagotavljajo informacije o položaju in časovnem razporedjuu; 2931. „operativni letalski podatki“ pomenijo informacije o vseh fazah poleta, ki so potrebne zato, da lahko izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, uporabniki zračnega prostora, upravljavci letališčletališke družbe in drugi vpleteni akterji sprejmejo operativne odločitve; 32. „postopek“, kakor se uporablja v okviru uredbe o interoperabilnosti, pomeni standardna metoda za tehnično ali operativno uporabo sistemov v smislu dogovorjenih in potrjenih operativnih konceptov, za katere je potrebno enotno izvajanje v celotnem EATMN; 3033. „začetek uporabevključitev v uporabo“ pomeni prvoa operativnoa uporaboa po začetni inštalacijivgradnji ali nadgradnji sistema; 3134. „omrežje rut“ pomeni omrežje določenih zračnih poti za usmerjanje pretoka splošnegaih zračnega prometaprometnih tokov, ki so potrebne za izvajanje služb ATC; 35. „letenje po ruti“ pomeni izbrani red letenja zrakoplova v času njegove uporabe; 36. „celostno delovanje“ pomeni delovanje EATMN na tak način, da z vidika uporabnika deluje kakor en sistem; ê 549/2004 3238. „nadzorovalnene službe“ pomeni tiste naprave in službestoritve, ki se uporabljajo za določitev položaja zrakoplovov zaradi zagotavljanja varne razdalje med njimi; 3339. „sistem“ pomeni skupino sestavinnaprav v zraku in na zemlji kakor tudi vesoljsko opremo, ki zagotavljajo podporoso podpora navigacijskim službam zračnega prometa v vseh fazah letenja; 3440. „nadgradnja“ pomeni vsakoa sprememboa, ki spremeni operativne lastnosti sistema; ê 1070/2009 Člen 1.2(j) 3541. „čezmejne službestoritve“ pomenijo vse okoliščine, ko storitve navigacijskeih službe zračnega prometa v eni državi članici izvaja izvajalec storitev, certificiran v drugi državi članici. ; ò novo 36. „nacionalni nadzorni organ“ pomeni nacionalni organ ali organe, ki jih država članica pooblasti za opravljanje nalog nadzora v skladu s to uredbo, in pristojne nacionalne organe, ki jih pooblasti za opravljanje nalog iz člena 8b Uredbe (ES) št. 216/2008; 37. „podporne službe“ pomenijo navigacijske službe zračnega prometa, ki niso službe zračnega prometa, ter druge službe in dejavnosti, ki so povezane z izvajanjem navigacijskih služb zračnega prometa in jih podpirajo; 38. „lokalni cilji uspešnosti“ pomenijo cilje uspešnosti, ki jih določijo države članice na lokalni ravni, in sicer na ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora, na nacionalni ravni, na ravni območja zaračunavanja ali na ravni letališč. ê 549/2004 Člen 3 Področja dejavnosti Skupnosti 1. Ta uredba določa usklajen zakonodajni okvir za oblikovanje enotnega evropskega neba v povezavi z naslednjimi dokumenti: (a) Uredbo (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o organiziranosti in uporabi zračnega prostora na enotnem evropskem nebu (Uredba o zračnem prostoru) [46]; (b) Uredbo (ES) št. 550/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o izvajanju navigacijskih služb zračnega prometa na skupnem evropskem nebu (Uredba o izvajanju služb) [47]; in (c) Uredbo (ES) št. 552/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o interoperabilnosti evropskega omrežja za upravljanje zračnega prometa (Uredba o interoperabilnosti[48]; in z izvedbenimi pravili, ki jih je Komisija sprejela na podlagi te uredbe in prej navedenih uredb. 2. Ukrepi iz odstavka 1 se uporabljajo ob upoštevanju določb te uredbe. ê 1070/2009 Člen 1.3 (prilagojeno) ð novo POGLAVJE II Önacionalni organi Õ Člen 34 Nacionalni nadzorni organi 1. Države članice skupaj ali posamezno imenujejo ali ustanovijo en organ ali več organov, ki prevzamejo vlogo nacionalnega nadzornega organa, zadolženega za prevzem nalog, dodeljenih takšnemu organu v skladu s to uredbo in ukrepi iz člena 3. 2. Nacionalni nadzorni organi so ð pravno ločeni in ï neodvisni ð , zlasti v organizacijskem smislu, hierarhično in pri odločanju, ï od izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa ð ali katerega koli zasebnega ali javnega podjetja, ki ima interese v zvezi z dejavnostmi teh izvajalcev ï . To neodvisnost se doseže z zadostnim ločevanjem nadzornih organov od izvajalcev služb, vsaj na funkcionalni ravni. ò novo 3. Brez poseganja v določbe odstavka 2 se lahko nacionalni nadzorni organi v organizacijskem smislu združijo z drugimi regulativnimi organi in/ali varnostnimi organi. 4. Nacionalni nadzorni organi, ki na dan začetka veljavnosti te uredbe v smislu odstavka 2 niso pravno ločeni od katerega koli od izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa ali zasebnega oz. javnega podjetja, ki ima interese v zvezi z dejavnostmi teh izvajalcev, morajo to zahtevo izpolniti najpozneje do 1. januarja 2020. ê 1070/2009 Člen 1.3 ð novo 35. Nacionalni nadzorni organi svoja pooblastila izvajajo nepristransko, neodvisno in pregledno. To se doseže z uporabo ustreznih upravnih in nadzornih mehanizmov, ð Takšno izvajanje lahko zagotovijo tako, da so ustrezno organizirani, da imajo dovolj osebja ter da se ustrezno upravljajo in financirajo. ï tudi v okviru uprav držav članic. Vendar to nacionalnim nadzornim organom ne preprečuje, da svoje naloge izvajajo v okviru pravil organizacije nacionalnih organov civilnega letalstva ali drugih javnih organov. ò novo 6. Določbe v zvezi z osebjem nacionalnih nadzornih organov: (a) zaposluje se na podlagi jasnih in preglednih pravil, ki zagotavljajo njihovo neodvisnost; osebe, odgovorne za strateške odločitve, imenuje nacionalni urad ali svet ministrov ali drug javni organ, ki nima neposrednega nadzora nad izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa oziroma koristi od njih; (b) izbere se po preglednem postopku na podlagi specifičnih kvalifikacij, tudi ustreznega znanja in izkušenj, med drugim na področju izvajanja revizij, navigacijskih služb in sistemov zračnega prometa; (c) osebje deluje neodvisno, zlasti nima nobenega interesa v zvezi z izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, in pri izvajanju nalog nacionalnega nadzornega organa ne zahteva ali sprejema navodil od katere koli vlade ali drugega javnega ali zasebnega subjekta; (d) osebje, odgovorno za strateške odločitve, vsako leto predloži izjavo o zavezanosti in izjavo o interesih, v kateri so navedeni vsi neposredni ali posredni interesi, ki bi utegnili vplivati na njegovo neodvisnost in opravljanje nalog; in (e) osebje, odgovorno za sprejemanje strateških odločitev, revizije ali druge naloge, ki so neposredno povezane z nadzorom ali cilji uspešnosti izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa, vsaj eno leto po svojem mandatu pri nacionalnem nadzornem organu nima strokovne funkcije ali odgovornosti pri nobenem izvajalcu navigacijskih služb zračnega prometa. ê 1070/2009 Člen 1.3 ð novo 74. Države članice zagotovijo, da imajo nacionalni nadzorni organi potrebne vire in zmogljivosti za učinkovito in pravočasno izvajanje nalog, ki so jim dodeljene v skladu s to uredbo. ðNacionalni nadzorni organi so v celoti odgovorni za zaposlovanje in upravljanje svojega osebja v okviru lastnih proračunskih sredstev, ki izhajajo med drugim iz preletnih pristojbin, ki se določijo sorazmerno z nalogami, ki jih mora opravljati organ v skladu s členom 4. ï 85. Države članice uradno obvestijo Komisijo o imenu in naslovih nacionalnih nadzornih organov ter o spremembah teh podatkov in o ukrepih, ki jih sprejmejo za zagotavljanje skladnosti ð s tem členom ï z odstavki 2, 3, in 4. ò novo 9. Za izvajanje odstavkov 6(a) in (b) Komisija določi podrobna pravila o pogojih zaposlovanja in izbirnih postopkih. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 27(3). ê 1070/2009 Člen 2.1 (prilagojeno) Člen 42 Naloge nacionalnih nadzornih organov 1. Nacionalni nadzorni organi iz člena 34 okvirne uredbe Ö so odgovorni zlasti za opravljanje naslednjih nalog: Õ (a) zagotovijo Ö zagotavljanje Õ primerni nadzora uporabe te uredbe, zlasti glede varnega in učinkovitega delovanja izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa, povezanih z zračnim prostorom, ki sodijo v pristojnost države članice, ki je zadevni organ določila ali ustanovila;. ò novo (b) dodeljevanje dovoljenj izvajalcem navigacijskih služb zračnega prometa v skladu s členom 8b Uredbe (ES) št. 216/2008 in nadzor upoštevanja pogojev, pod katerimi so bila dodeljena; (c) izdajanje licenc, ratingov, pooblastil in dovoljenj za kontrolorje zračnega prometa v skladu s členom 8c Uredbe (ES) št. 216/2008 in nadzor izpolnjevanja pogojev, pod katerimi so bila izdana; (d) pripravo načrtov izvedbe in nadziranje njihovega izvajanja v skladu s členom 11; (e) spremljanje izvajanja sistema pristojbin v skladu s členoma 12 in 13; (f) odobritev pogojev za dostop do operativnih podatkov v skladu s členom 22; in (g) nadzor deklaracij in začetek uporabe sistemov. ê 1070/2009 Člen 2.1 (prilagojeno) ð novo 2. V ta namen Vvsak nacionalni nadzorni organ organizira ustrezenni inšpekcijski nadzor in preglede, da preveri izpolnjevanje zahtev te uredbe, vključno z zahtevami po človeških virih za izvajanje storitev navigacijskih služb. Zadevni izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa mora takšno delo omogočiti. ò novo Člen 5 Sodelovanje med nacionalnimi nadzornimi organi 1. Nacionalni nadzorni organi si izmenjujejo informacije o svojem delu, načelih odločanja, praksah in postopkih ter izvajanju zakonodaje EU. Sodelujejo tudi zaradi usklajevanja svojega odločanja na ravni celotne Unije. Nacionalni nadzorni organi sodelujejo v mreži, ki se redno sestaja, in sodelujejo med sabo. Komisija in Agencija Evropske unije za letalstvo (v nadaljnjem besedilu: EAA) sta članici te mreže ter jo usklajujeta in podpirata njeno delo ter po potrebi zanjo pripravljata predloge. Komisija in EAA omogočata aktivno sodelovanje nacionalnih nadzornih organov ter izmenjave in uporabo osebja med nacionalnimi nadzornimi organi na osnovi baze strokovnjakov, ki jo vzpostavi EAA v skladu s členom 17(2)(f) Uredbe (ES) št. 216/2008. Ob upoštevanju pravil o varstvu podatkov iz člena 22 te uredbe in Uredbe (ES) št. 45/2001 Komisija podpira izmenjavo informacij iz prvega in drugega pododstavka tega odstavka med člani mreže, po možnosti prek elektronskih orodjih, ob upoštevanju zaupnosti poslovnih skrivnosti izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa. 2. Nacionalni nadzorni organi med seboj tesno sodelujejo, tudi prek delovnih dogovorov, z namenom zagotavljanja medsebojne pomoči pri izvajanju nalog spremljanja, preiskavah in pregledih. ê 1070/2009 Člen 2.1 ð novo 3. Za funkcionalne bloke zračnega prostora, ki so v pristojnosti več kakor ene države članice, zadevne države članice sklenejo sporazum o nadzoru izvajalcev storitev navigacijskih služb, ki izvajajo službestoritve za te bloke zračnega prostora.ð Da sporazum stopi v veljavo, zadevni nacionalni nadzorni organi pripravijo načrt, ki vsebuje pogoje in načine njihovega sodelovanja. ï ê 1070/2009 Člen 2.1 (prilagojeno) 4. Nacionalni nadzorni organi med seboj tesno sodelujejo, da bi zagotovili ustrezni nadzor izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa z veljavnim dovoljenjem iz ene države članice, ki pa izvajajo službestoritve, povezane z zračnim prostorom, ki je v pristojnosti druge države članice. Takšno sodelovanje vključuje tudi dogovore za ravnanje v primerih neizpolnjevanja Ö določb te uredbe in Õ skupnih veljavnih predpisov Ö , sprejetih v skladu s členom 8b(1) Uredbe (ES) št. 216/2008 Õ iz člena 6 ali pogojev iz Priloge II. ê 1070/2009 Člen 2.1 (prilagojeno) ð novo 5. V primeru čezmejnega izvajanja navigacijskih služb zračnega prometa ð v zračnem prostoru, za katerega je odgovorna druga država članica, ï takšni dogovori ð iz odstavkov 2 in 4 ï vključujejo sporazum o medsebojnem priznavanju nadzornih nalog iz člena 4(1) in (2)odstavkov 1 in 2 ter rezultatov teh nalog. Medsebojno priznanje se uporablja tudi, kadar se sprejmejo dogovori med nacionalnimi nadzornimi organi o priznanju certifikacijskega postopka za izvajalce službstoritev. 6. Če nacionalna zakonodaja tako dovoljuje in zaradi regionalnega sodelovanja, nacionalni nadzorni organi lahko sklepajo sporazume tudi glede delitve odgovornosti pri nalogah nadzora. ê 1070/2009 Člen 2.1 (prilagojeno) Člen 63 UsposobljeniKvalificirani subjekti 1. Nacionalni nadzorni organi lahko v celoti ali delno prenesejo inšpekcijski nadzor in preglede iz člena 42(2) na usposobljenekvalificirane subjekte, ki izpolnjujejo zahteve iz Priloge I. 2. Takšen prenos, ki ga izda nacionalni nadzorni organ, je veljaven v vsej Skupnosti Ö Uniji Õ za obnovljivo obdobje treh let. Nacionalni nadzorni organi lahko za izvedbo inšpekcijskega nadzora in pregledov zadolžijo kateri koli usposobljenkvalificiran subjekt, ki se nahaja v Skupnosti Ö Uniji Õ . ê 552/2004 (prilagojeno) ð novo Člen 8 Priglašeni organi 31. Države članice Komisijo ð , EAA ï in druge države članice obvestijo o organih Ö usposobljenih subjektih, na katere so prenesle naloge v skladu s členom 1 Õ , ki jih imenujejo za izvajanje nalog v zvezi z ugotavljanjem skladnosti ali primernosti za uporabo iz člena 5 in/ali verifikacijo iz člena 6, pri čemer navedejo področje odgovornosti vsakega organa Ö subjekta Õ in njegovo identifikacijsko številko ter vse spremembe v zvezi s tem , ki jo dodeli Komisija. Komisija v Uradnem listu Evropske unije objavi seznam Ö usposobljenih subjektov Õ organov, njihove identifikacijske številke in področja odgovornosti ter skrbi za posodabljanjetekoče prilagajanje seznama zadnjemu stanju. 2. Države članice za ocenjevanje organov, ki naj bi bili priglašeni, uporabijo merila iz Priloge V. Za organe, ki izpolnjujejo merila iz ustreznih evropskih standardov, se šteje, da izpolnjujejo navedena merila. 34. Države članice umaknejo Ö prenos Õ priglasitev priglašenega organa Ö na usposobljenega subjekta Õ , ki ne izpolnjuje več Ö zahtev Õ meril iz Priloge IV. O tem takoj obvestijo Komisijo ð , EAA ï in druge države članice. 4. Brez poseganja v zahteve iz odstavkov 1, 2 in 3 se lahko države članice odločijo za imenovanje organizacij, priznanih v skladu s členom 3 uredbe o zagotavljanju služb, kot priglašenih organov. ò novo 5. Organi, ki so bili pred začetkom veljavnosti te uredbe imenovani kot priglašeni organi v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 552/2004, se štejejo kot usposobljeni subjekti za namene tega člena. ê 1070/2009 Člen 1.5 ð novo Člen 710 Posvetovanje zainteresiranih strani 1. Države članice ð Nacionalni nadzorni organi ï , ki ukrepajo skladno s svojo nacionalno zakonodajo, uvedejo posvetovalne mehanizme za ustrezno sodelovanje zainteresiranih strani, vključno s predstavniškimi organi strokovnega osebja ð za izvajanje njihovih nalog ï , pri izvajanju enotnega evropskega neba. ò novo 2. Zainteresirane strani so lahko: – izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, – upravljavci letališč, – zadevni uporabniki zračnega prostora ali zadevne skupine uporabnikov zračnega prostora, – vojaški organi, – letalska industrija, – predstavniški organi strokovnega osebja. ê 550/2004 (prilagojeno) POGLAVJE III PRAVILA ZA IZVAJANJE SLUŽB ê 550/2004 (prilagojeno) ð novo Člen 6 Skupne zahteve Skupne zahteve za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa se določijo v skladu s postopkom iz člena 5(3) okvirne uredbe. Skupne zahteve vključujejo naslednje elemente: – tehnično in operativno usposobljenost in ustreznost, – sisteme in postopke za upravljanje varnosti in kakovosti, – sisteme javljanja, – kakovost storitev, – finančno sposobnost, – kritje odgovornosti in zavarovalno kritje, – lastniško in organizacijsko strukturo, zlasti preprečevanje navzkrižja interesov, – človeške vire, zlasti ustrezne načrte zaposlovanja, – varnost. Člen 87 Certificiranje izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa 1. Za Iizvajanje navigacijskih služb zračnega prometa v Skupnosti Ö Uniji Õ morajo države članice izvesti je predmet certificiranjae s strani ð nacionalnih nadzornih organov ali EAA v skladu s členom 8b Uredbe (ES) št. 216/2008 ï ali ð izjave, ki se predloži le-tem ï. ê 550/2004 2. Vloge za certificiranje naj izvajalec predloži nacionalnemu nadzornemu organu države članice, v kateri ima glavni poslovni sedež in uradni sedež, če ta obstaja. ò novo 2. S postopkom certificiranja se tudi zagotovi, da prosilci lahko dokažejo zadostno finančno trdnost ter da so pridobili kritje odgovornosti in zavarovalno kritje, če tega ne jamči zadevna država članica. ê 550/2004 (prilagojeno) ð novo 3. Nacionalni nadzorni organi izdajo dovoljenja izvajalcem navigacijskih služb zračnega prometa, če ti izpolnjujejo splošne zahteve iz člena 6. Dovoljenja se lahko izdajo posamezno za vsako vrsto navigacijske službe zračnega prometa, kakor je opredeljeno v členu 2 okvirne uredbe, ali za sveženj takšnih služb, med drugim, kadar izvajalec služb zračnega prometa, ne glede na to kakšen je njegov pravni status, deluje in vzdržuje svoje lastne komunikacijske, navigacijske in nadzorovalne sisteme. Dovoljenja je treba redno kontrolirati. 43. ð Dovoljenje zagotavlja ï Z dovoljenjem so določene pravice in obveznosti izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa, zlasti nediskriminatorenni dostop uporabnikov zračnega prostora do teh služb, pri čemer je poseben poudareks posebnim poudarkom na varnosti. Pri certificiranjuizdaji dovoljenj se lahko upoštevajo le pogoji iz Priloge II. Ti pogoji se utemeljujejo objektivno, brez razlikovanja, sorazmerno in transparentno. 5. Države članice ne glede na odstavek 1 lahko dovolijo izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa v celotnem zračnem prostoru v njihovi pristojnosti ali v delu tega zračnega prostora, ne da bi izdale dovoljenje, kadar jim izvajalec nudi predvsem premike zrakoplovov, ki ne spadajo v splošni zračni promet. V takih primerih zadevna država članica obvesti Komisijo in druge države članice o svoji odločitvi in ukrepih, ki jih je sprejela, za izpolnjevanje skupnih zahtev v največji možni meri. ê 1070/2009 Člen 2.3 (prilagojeno) ð novo 46. Brez poseganja v člena 8 in 9 Iizdaja dovoljenj izvajalcem storitev navigacijskih služb zračnega prometa daje možnost, da svoje storitve ponudijo državam članicam, drugim izvajalcem storitev navigacijskih služb, uporabnikom zračnega prostora in letališčemletališkim družbam v Skupnosti Ö Uniji Õ . ðGlede podpornih služb je ta možnost pogojena z izpolnjevanjem določb iz člena 10(2). ï 7. Nacionalni nadzorni organi nadzirajo izpolnjevanje skupnih zahtev in pogojev, navedenih v dovoljenju. Podrobne navedbe takšnega nadziranja so vključene v letna poročila, ki jih države članice predložijo v skladu s členom 12(1) okvirne uredbe. Če nacionalni nadzorni organ ugotovi, da nosilec dovoljenja ne izpolnjuje več teh zahtev ali pogojev, sprejme primerne ukrepe ob zagotavljanju neprekinjenega delovanja služb, pod pogojem, da varnost ni ogrožena. Ti ukrepi lahko vključujejo razveljavitev dovoljenja. ê 550/2004 8. Država članica prizna vsako dovoljenje, ki ga druga država članica izda v skladu s tem členom. 9. V izjemnih okoliščinah lahko države članice izpolnjevanje tega člena odložijo za šest mesecev od datuma, ki izhaja iz člena 19(2). Države članice obvestijo Komisijo o takšnem odlogu in navedejo razloge zanj. ê 1070/2009 Člen 2.4 (prilagojeno) ð novo Člen 98 Določitev izvajalcev služb zračnega prometa 1. Države članice zagotavljajo izvajanje službstoritev zračnega prometa na ekskluzivni osnovi v specifičnih blokih zračnega prostora, ki je v njihovi pristojnosti. V ta namen države članice določijo izvajalca storitev služb zračnega prometa, ki ima veljavno dovoljenje ð ali je zanj podana veljavna izjava ï v Skupnosti Ö Uniji Õ . 2. Za zagotavljanje čezmejnih službstoritev države članice zagotovijo, da izvajanja tega člena in člena 1810(3) ne preprečuje njihov nacionalni pravni sistem z zahtevo, da so izvajalci služb zračnega prometa, ki izvajajo službestoritve v zračnem prostoru, v pristojnosti te države članice, ð izpolnjujejo enega od naslednjih pogojev ï : (a) da so v neposredni lasti ali v večinski lasti te države članice ali njenih državljanov; (b) da imajo glavni poslovni sedež ali uradni sedež na ozemlju te države članice;, ali (c) da uporabljajo le zmogljivosti v tej državi članici. 3. Države članice opredelijo pravice in obveznosti, ki jih morajo izpolnjevati določeni izvajalci služb zračnega prometa. Te obveznosti lahko vključujejo pogoje v zvezi s pravočasnim obveščanjem, ki omogočajo identifikacijo vseh premikov zrakoplovov v zračnem prostoru, ki je v njihovi pristojnosti. ê 1070/2009 Člen 2.4 ð novo 4. Države članice imajo diskrecijsko pravico pri izbiri izvajalca službe zračnega prometa pod pogojem, da je ta izpolnjuje zahteve in pogoje iz členov 6 in 7., ð certificiran ali da je zanj podana izjava v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 ï . ê 1070/2009 Člen 2.4 5. Za funkcionalne bloke zračnega prostora, opredeljene v skladu s členom 169a, ki so v zračnem prostoru v pristojnosti več kakor ene države članice, države članice v skladu z odstavkom 1 tega člena skupaj določijo enega ali več izvajalcev storitev služb zračnega prometa vsaj en mesec pred vzpostavitvijo bloka zračnega prostora. 6. Države članice takoj obvestijo Komisijo in druge države članice o vseh odločitvah v okviru tega člena glede določitve izvajalcev služb zračnega prometa v specifičnih blokih zračnega prostora, ki je v njihovi pristojnosti. ò novo Člen 10 Izvajanje podpornih služb 1. Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da si lahko izvajalci podpornih služb v skladu s tem členom konkurirajo v Uniji na podlagi pravičnih, nediskriminatornih in preglednih pogojev za izvajanje teh služb. Zahteva iz tega člena se izpolni najpozneje do 1. januarja 2020. 2. Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo, da je izvajanje služb zračnega prometa ločeno od izvajanja podpornih služb. To ločevanje vključuje zahtevo, da službe zračnega prometa in podporne službe izvajajo ločena podjetja. 3. Pri izbiri izvajalca podpornih služb naročnik upošteva zlasti stroškovno učinkovitost, kakovost in varnost služb. 4. Izvajalec podpornih služb se lahko izbere za izvajanje služb v zračnem prostoru države članice, če: (a) je certificiran v skladu s členom 8b Uredbe (ES) št. 216/2008; (b) je njegov glavni sedež poslovanja na ozemlju države članice; (c) imajo države članice in/ali državljani držav članic v lasti več kot 50 % izvajalca služb in ga dejansko nadzorujejo, bodisi neposredno ali posredno prek enega ali več vmesnih podjetij, razen če ni drugače predvideno v sporazumu s tretjo državo, katerega pogodbenica je Unija; in (d) izvajalec služb izpolnjuje nacionalne varnostne in obrambne zahteve. 5. Podporne službe, ki se nanašajo na operacije evropske mreže za upravljanje zračnega prometa, lahko upravljavec omrežja zagotavlja na centraliziran način, in sicer tako, da se v skladu s členom 17(3) dodajo na seznam služb iz člena 17(2). Lahko jih izvaja tudi izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa ali združenje izvajalcev na ekskluzivni osnovi, zlasti tiste, ki se nanašajo na zagotavljanje infrastruktur ATM. Komisija določi pogoje in načine za izbiro izvajalcev ali združenj izvajalcev na podlagi strokovnih sposobnosti in zmožnosti za izvajanje služb na nepristranski in stroškovno učinkovit način ter pripravi celovito oceno predvidenih stroškov in koristi v zvezi z izvajanjem podpornih služb na centraliziran način. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 27(3). Komisija določi izvajalce ali združenja izvajalcev v skladu s temi izvedbenimi akti. ê 550/2004 Člen 9 Določitev izvajalcev meteoroloških služb 1. Države članice lahko določijo izvajalca meteoroloških služb, ki na ekskluzivni osnovi v celoti ali delno zagotavljajo meteorološke podatke za celoten ali delni zračni prostor v njihovi pristojnosti ob upoštevanju varnostnih načel. 2. Države članice takoj obvestijo Komisijo in druge države članice o vsaki odločitvi v okviru tega člena glede določitve izvajalca služb letalske meteorologije. ê 1070/2009 Člen 1.5 (prilagojeno) ð novo Člen 11 Načrt izvedbe 1. Da bi se izboljšala uspešnost navigacijskih služb zračnega prometa in ð služb omrežja ï funkcij omrežja na enotnem evropskem nebu, se vzpostavi načrt izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in ð službe omrežja ï funkcije omrežja. Načrt vVključuje: (a) cilje uspešnosti na ravni celotne Skupnosti Ö Unije Õ ð in povezane lokalne cilje uspešnosti ï , kar zadeva bistvena področja uspešnosti glede varnosti, okolja, zmogljivosti in stroškovne učinkovitosti; (b) nacionalne načrte ali načrte za funkcionalne bloke zračnega prostora, ki vključujejo cilje uspešnostiučinkovitosti, skladneki zagotavljajo skladnost s cilji uspešnostiučinkovitosti na ravni celotne Skupnosti Ö Unije Õ ð in povezanimi lokalnimi cilji uspešnosti ï , ter (c) redni pregled, spremljanje in primerjanje uspešnosti navigacijskih služb zračnega prometa in funkcij ð služb ï omrežja. 2. Komisija lahko v skladu z regulativnim postopkom iz člena 5(3) imenuje Eurocontrol ali drug ð neodvisen, ï nepristranski in pristojni javni organ, da deluje kot „organ za oceno uspešnosti“. Vloga organa za oceno uspešnosti je, da ob usklajevanju z nacionalnimi nadzornimi organi pomaga Komisiji in da na zahtevo pomaga nacionalnim nadzornim organom pri izvajanju načrta izvedbe iz odstavka 1. ð EAA, Eurocontrol ali drug pristojni javni organ lahko organu za oceno uspešnosti zagotovi tehnično pomoč ï Komisija zagotovi, da organ za oceno uspešnosti pri izvajanju nalog, ki mu jih naloži Komisija, deluje neodvisno. 3. Komisija sprejme cilje uspešnosti za mrežo za upravljanje zračnega prometa za vso Skupnost v skladu z regulativnim postopkom iz člena 5(3), potem ko upošteva ustrezne prispevke nacionalnih nadzornih organov na nacionalni ravni ali na ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora. (b) Nacionalne načrte ali načrte funkcionalnih blokov zračnega prostora iz točke (b) odstavka 1(b) pripravijo nacionalni nadzorni organi, sprejmejo pa jih države članice. Ti načrti vključujejo obvezujoče nacionalne ð lokalne ï cilje ali cilje na ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora ter ustrezne sisteme spodbud, kot jih sprejmejo države članice. Načrti se oblikujejo ob posvetovanju z izvajalci storitev navigacijskih služb zračnega prometa, zastopniki uporabnikov zračnega prostora ter po potrebi z upravljavcioperatorji letališč in letališkimi koordinatorji. 4. (c) Skladnost nacionalnih načrtovciljev ali načrtovciljev funkcionalnih blokov zračnega prostora ð ter lokalnih ciljev ï s cilji uspešnosti na ravni celotneza vso Skupnost Ö Unije Õ oceni Komisija ð v sodelovanju z organom za oceno uspešnosti ï in pri tem uporabi merila za ocenjevanje iz točke (d) odstavka 6. Če Komisija ugotovi, da ð nacionalni načrti ali načrti funkcionalnih blokov zračnega prostora ï eden ali več nacionalnih ciljev ali ciljev funkcionalnih blokov zračnega prostora ne izpolnjuje(-jo) meril ð niso v skladu s cilji uspešnosti na ravni Unije ï za ocenjevanje, se lahko v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 5(2) odloči, ð zahteva, da zadevne države članice sprejmejo potrebne korektivne ukrepe. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 27(2). ï da izda priporočilo, naj zadevni nacionalni nadzorni organi predlagajo revidirane cilje uspešnost. Zadevne države članice sprejmejo revidirane cilje uspešnosti in ustrezne ukrepe, o katerih pravočasno obvestijo Komisijo. Če Komisija ugotovi, da revidirani cilji uspešnosti in ustrezni ukrepi niso primerni, v skladu z regulativnim postopkom iz člena 5(3) odloči, da zadevne države članice sprejmejo korektivne ukrepe. Sicer se Komisija ob podpori ustreznih dokazov lahko odloči, da revidira cilje uspešnosti za vso Skupnost v skladu z regulativnim postopkom iz člena 5(3). 5. (d) Referenčno obdobje za načrt izvedbe iz odstavka 1 obsega najmanj tri leta in največ pet let. Če v tem obdobju nacionalni ð lokalni ï cilji ali cilji funkcionalnih blokov zračnega prostora niso izpolnjeni, ð zadevne ï države članice in/ali nacionalni nadzorni organi ð opredelijo in ï uporabijo ustrezne ukrepe ð za odpravo nastalega položaja ï ki so jih opredelili. ðČe Komisija ugotovi, da ti ukrepi ne zadostujejo za odpravo nastalega položaja, lahko odloči, da morajo zadevne države članice sprejeti potrebne korektivne ukrepe ali sankcije. Ti izvedbeni ukrepi se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 27(2). ï Prvo referenčno obdobje obsega prva tri leta po sprejetju izvedbenih pravil iz odstavka 6. 6. (c) Komisija izvaja redno ocenje