ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SL Uradni list Evropske unije C 48/169

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o trženju materiala za vegetativno razmnoževanje trte (prenova)

(COM(2010) 359 konč. – 2010/0194 (COD))

2011/C 48/33

Evropski parlament in Svet sta 8. julija oz. 7. septembra 2010 sklenila, da v skladu s členoma 43(2) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o trženju materiala za vegetativno razmnoževanje trte (prenova)

COM(2010) 359 konč. – 2010/0194 (COD).

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga, poleg tega je to vprašanje že obravnaval v svojih prejšnjih mnenjih CES 807/2000 in CESE 1360/2002, sprejetih 13. julija 2000 (1) in 11. decembra 2002 (2), zato je na 465. plenarnem zasedanju 15. in 16. septembra 2010 (seja z dne 15. septembra) o tem predlogu soglasno sprejel pozitivno mnenje in zavzel isto stališče kot v zgoraj navedenem dokumentu.

V Bruslju, 15. septembra 2010 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Mario SEPI

(1) Mnenje EESO o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 68/193/EGS o trženju materiala za vegetativno razmnoževanje trte, UL C 268, str. 42 z dne 19. 9. 2000.

(2) Mnenje EESO o predlogu direktive Sveta o spremembi direktiv 66/401/EGS o trženju semen krmnih rastlin, 66/402/EGS o trženju semena žit, 68/193/EGS o trženju materiala za vegetativno razmnoževanje trte, 92/33/EGS o trženju razmnoževalnega in sadilnega materiala zelenjadnic, razen semena, 92/34/EGS o trženju razmnoževalnega in sadilnega materiala sadnih rastlin, 98/56/ES o trženju razmnoževalnega materiala okrasnih rastlin, 2002/54/ES o trženju semena pese, 2002/55/ES o trženju semena zelenjadnic, 2002/56/ES o trženju semenskega krompirja in 2002/57/ES o trženju semena oljnic in predivnic, glede primerjalnih testov in poskusov Skupnosti, UL C 85, str. 43–44 z dne 8. 4. 2003.
4.7

Komisija je aktivno udeležena pri raziskavah in razvoju, v skladu z zavezami, ki jih je prevzela EU. GD EMPL je poleg študije o Evropskem socialnem skladu in trajnostnem razvoju pred kratkim izvedel anketo med organi upravljanja projektov, ki jih financira Evropski socialni sklad in so povezani s strokovnim znanjem in ekologizacijo delovnih mest. Te dokumente bodo razdelili in obravnavali v odboru Evropskega socialnega sklada. EESO upa, da bodo objavljeni in vključeni v ad hoc sporočilo Komisije, ki bi upoštevalo tudi rezultate delovnega dokumenta Komisije o zelenih delovnih mestih; ta dokument zdaj pripravlja GD EMPL. V sporočilu naj bi proučili različne možnosti za spodbujanje zelenih delovnih mest, da bi v naslednjem obdobju finančnega načrtovanja pripravili nekatere ustrezne sklepe.
4.15

Takšne industrijske revolucije ni mogoče izpeljati brez posledic za družbo, povezanih z načelom trajnostnega razvoja. Za spremembe v industriji, usmerjene v zeleno gospodarstvo, bo potrebna popolnoma nova zasnova rasti. Danes se državljan opredeljuje glede na svojo kupno moč. Ali nam bo uspelo izoblikovati novo opredelitev blaginje, ki bo temeljila na fizičnem in duševnem zdravju, demokratičnih pravicah in pravici do udeležbe v družbenih dogajanjih, socialni vključenosti (ki se kaže zlasti v vključenosti na trg dela, če so delovna mesta kakovostna), oskrbi z energijo ter dostopu do javnih dobrin in storitev v splošnem interesu? Treba se je namreč zavedati, da bi bilo za to treba spremeniti samo pojmovanje rasti in delovanje gospodarstva. Za uresničitev takega cilja ne zadostujejo številke, ki jih merimo z BDP. EESO se je že izrekel za nov pristop k merjenju gospodarskega in družbenega napredka. Znova poudarja, da bodo spremembe v industriji in zaposlovanje s cilji trajnostnega razvoja združljivi le, če se bosta EU in svet lahko dogovorila o drugačni zasnovi rasti. Predlog Komisije glede strategije Evropa 2020 ne zadostuje.
3.5.3

Za boj proti seksističnim stereotipom je treba: — vzgajati otroke in mladino v skladu z neseksističnimi vzori, pri čemer je treba nadzirati zlasti učni material in učitelje, ki obnavljajo takšne stereotipe. EESO podpira vključitev enakosti spolov kot posebne prednostne naloge v programe izobraževanja in usposabljanja na ravni Skupnosti; — povečati udeležbo žensk v študijih naravoslovnih in tehničnih predmetov, kjer so podpovprečno zastopane, in jim s tem omogočiti dostop do boljših delovnih mest ter uravnotežiti prisotnost žensk in moških na vseh področjih znanosti; — podpirati podjetniškega duha, inovacije in ustvarjalnost žensk v vseh sektorjih, ne glede na to, ali so samozaposlene, delavke ali brezposelne, kot pomemben instrument za prikaz prednosti, ki jih ženske prinašajo družbi; — zagotoviti enakopravno udeležbo žensk na trgu dela, zlasti kadar so matere in skrbijo za otroke; — ovrednotiti delo žensk, zlasti na področju oskrbe, ter tako spodbuditi stalno usposabljanje; — odpraviti seksistične stereotipe v medijih in oglaševalski industriji ter pri tem posebno pozornost nameniti nasilju in ponižujočemu prikazovanju žensk; — povečati število žensk na mestih odločanja v medijih, da se spodbudita nediskriminatorna obravnava in realistična podoba žensk in moških v družbi.
3.1.6

Odbor meni, da je mogoče doseči največje izboljšave na področju okolja in najvišjo stroškovno učinkovitost, če se pri opredelitvi pojma „proizvajalec“ upošteva naslednje: — Opredelitev proizvajalca bi morala zajemati iste akterje v vseh državah članicah EU. — Odbor prav tako meni, da bi morali nacionalni registri proizvajalcev delovati bolj usklajeno: različne upravne zahteve v različnih nacionalnih sistemih registracije in poročanja dejansko povzročajo višje stroške za proizvajalce, ki opravljajo čezmejno dejavnost na notranjem trgu. — Registri proizvajalcev se razlikujejo glede zbiranja informacij od proizvajalcev in tudi glede njihovih načel delovanja. Med drugim se razlike v registrih pojavljajo pri opredelitvah za vrste opreme, merilih za težo, podlagi za posredovane informacije in tudi pri upoštevanju prodaje v drugih državah članicah. Razlikujeta pa se tudi pogostost in periodičnost posredovanih podatkov. — Odbor zato meni, da bi morale evropske institucije objaviti priporočila in smernice, da bi z ustreznim posvetovanjem z zainteresiranimi stranmi dosegle ta cilj. — Odbor prav tako meni, da bi bilo treba vzpostaviti evropsko mrežo nacionalnih registrov za izmenjavo informacij. Mreža bi olajšala usklajeno registracijo proizvajalcev v državah članicah, njihove dejavnosti pa bi bile priznane v vsej EU. To bi zmanjšalo upravno obremenitev za registrirane proizvajalce in hkrati prispevalo k učinkovitejšemu izvajanju Direktive. Več usklajevanja in manj birokracije bi pripomoglo k lažjemu doseganju izboljšav in ciljev na področju okolja. — Odbor meni, da bi bilo treba za preprečevanje zlorab ustanoviti evropsko klirinško hišo za nadzor in preglednost pretoka blaga ter zagotavljanje finančnega ravnovesja evropskih sistemov zbiranja in predelave, zagotoviti pa bilo treba tudi vzajemno (upravno) uveljavljanje zakonodaje in učinkovito pravno pomoč med posameznimi državami Evropske unije.
6.2

Nov sistem mora temeljiti na načelih, kot so preglednost, omejitev tveganja in realistična predstavitev tveganj v bilancah, ter v ureditev vključiti hedge sklade in zasebni kapital. Nova ureditev mora poleg tega pomagati preprečevati prociklične učinke in pretirane učinke vzvoda. Predlogi za spremembe ne smejo biti skupek posameznih nepovezanih delov, temveč obsežen, celovit sveženj ukrepov, ki zajema vsa pomembna področja. Med državami in gospodarskimi bloki ne sme priti do tekmovanja v (de)regulaciji. V ta namen so potrebni vsaj usklajeno čezmejno spremljanje in nadzor ter neodvisne evropske bonitetne agencije.
Nekatere države so poleg zvišanja davkov uvedle tudi najnižje cene za cigarete, ker samo zvišanje davkov ni vedno vodilo v želeno podražitev, ki bi zmanjšala uživanje tobaka. Do zdaj so takšne cenovne ukrepe uvedle štiri države (Italija, Irska, Avstrija in Francija; portugalski zakon omogoča izbiro), zato je Komisija proti vsem štirim vložila tožbo na Evropskem sodišču, ker po njenem mnenju takšna ureditev krši pravico do prostega oblikovanja cen, ki jo zagotavljajo direktive o obdavčenju in Pogodba ES. Prizadevanje za določitev števila cigaret na škatlico je še eden od pogostih ukrepov v državah članicah. Od 1. maja 2006 ima 17 držav članic predpise, ki določajo najmanjše število cigaret na škatlico. Večina teh držav je predpise sprejela v zadnjih petih letih. Opažamo, da države članice svoje davčne predpise dopolnjujejo s cenovnimi ukrepi in predpisi o najmanjši vsebini škatlice, da bi vzpostavile ravnovesje med cilji davčne politike in cilji zdravstvene politike. Ta revizija daje možnost za urejanje tovrstnih nacionalnih ukrepov na ravni EU, da se pospeši uskladitev v EU.

Chart 1:

Comparison of excise duty on cigarettes (min. EUR 64 per 1 000) and hand rolled cigarettes (fine cut, min. EUR 24 per 1 000 hand rolled cigarettes) as of 1 January 2007 (3)
7.2.2

Regionalni programi zaščite ponujajo eno možnost, o kateri razmišlja EESO, vendar je takih le nekaj in še ti so v preskusni fazi. Na podlagi ocene teh programov bi morali nastati novi predlogi za njihovo razširitev in spremembo v nov mehanizem, na podlagi katerega lahko EU ukrepa za izboljšanje položaja beguncev po celem svetu. Odbor v mnenju o zeleni knjigi „dvomi v smiselnost organiziranja sprejemnih centrov v nekaterih državah, kot so nove neodvisne države (Ukrajina, Moldavija, Belorusija), za katere se zdi, da še zdaleč ne ponujajo vseh zagotovil v zvezi s pogoji za sprejem prosilcev za azil. Poudarja, da glavni cilj teh programov očitno ni toliko v tem, da bi izboljšal zaščito prosilcev, ampak bolj v omejevanju njihovih namenov, da prihajajo na mejo Evropske unije.“
Ustanovitev referenčnih središč mora biti usklajena in povezana z obstoječimi znanstvenimi in raziskovalnimi ustanovami v državi članici. Pomembno je, da ne pride do podvajanja in da so dodeljena ustrezna finančna sredstva, da se zagotovi učinkovito delovanje sistema. Na ravni EU je treba uskladiti programe usposabljanja.
SL Uradni list Evropske unije C 100/135

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč (prenovitev)

COM(2008) 505 konč. – 2008/0165 (COD)

2009/C 100/23

Svet Evropske unije je 30. septembra 2008 sklenil, da v skladu s členom 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč (prenovitev)

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga, poleg tega je to vprašanje že obravnaval v svojem prejšnjem mnenju, sprejetem 2. decembra 1998 (1), zato je na 448. plenarnem zasedanju 21., 22. in 23. oktobra 2008 (seja z dne 22. oktobra) s 119 glasovi za, brez glasov proti in 1 vzdržanim glasom o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje in zavzel isto stališče kot v zgoraj navedenem mnenju.

V Bruslju, 22. oktobra 2008 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Mario SEPI

(1) Mnenje Evropskega ekonomsko socialnega odbora o predlogu za uredbo Sveta (EES) o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč (UL C 40 z dne 15.2.1999, str. 34).
3.5.4

Novo omrežje povzroča težave z upravljanjem zaradi svoje razsežnosti in novih vsebin, zahtevkov za dodelitev domen za stotine milijard imen, univerzalnih standardov, ki jih je treba uporabljati. Trenutno je RFID predmet zasebnih standardov in tržnih razmerij z globalnim EPC, toda – ali to omogoča celovit razvoj interneta prihodnosti?
3.5

Podobno kot v mnenju INT/317 o sporočilu Komisije o obnovljeni turistični politiki želi EESO tudi v tem mnenju še enkrat poudariti naslednje: — turizem je pravica vsakega državljana, kot določa Svetovni kodeks etike za turizem, in prinaša tudi obveznosti glede dobrih praks; — turizem je pravica, ki tudi neposredno in posredno ustvarja premoženje ter donosnost, zlasti za mala in srednje velika podjetja, ter je tako strateška industrija za Evropo, ki se je izkazala za trdno; — kakovost storitev, ki jih zagotavljajo akterji sektorja, in odgovornost uporabnikov do lokalnih skupnosti sta vrednoti, ki ju moramo ohraniti kot osnovo za nadaljnji obstoj turizma; — turizem ima ali bi moral imeti pozitiven vpliv na lokalno in regionalno gospodarstvo, socialne, kulturne in okoljske razmere ter urbano okolje in tako zagotavljati razumevanje drugih kultur in različnih načinov bivanja in ravnanja, turizem je tudi instrument, ki omogoča medregionalno sodelovanje; — turizem je dinamični sektor in glavni vir zaposlovanja zdaj in v prihodnosti, saj ima potencial za ustvarjanje kakovostnih in stabilnih delovnih mest, ki vključujejo socialne pravice; — turizem se srečuje s težavami, kot sta masovnost in sezonskost, katerih posledica je izguba konkurenčnosti; — verjamemo v praktični pomen programa za trajnostni in konkurenčni turizem, ki je jasno usmerjen in ima ambiciozne cilje; — evropski turistični model je notranja potreba in lahko postane svetovna referenčna točka, če ne bo temeljil samo na pravilih, ampak na tudi na vrednotah, kot so kakovost, trajnost, dostopnost, itd., ki jih prostovoljno prevzemajo turistične destinacije in vse zainteresirane strani; — evropski turistični model temelji na raznovrstnosti destinacij, različnih pristopih do turizma in raznih oblikah, ki ga bogatijo; — evropski model, ki ga zagovarjamo, je učinkovit instrument za spodbujanje miru in razumevanja med narodi.
4.5

MSP morajo pričakovati znatno zvišanje stroškov, povezanih z dobro proizvodno prakso, ocenjevanjem varnosti in pripravo dokumentov z informacijami o izdelkih, vključno z vsemi potrebnimi preizkusi. Stroški MSP naj bi že samo zaradi raziskav, dosjeja izdelka in ocene varnosti za eno novo formulacijo, ki je dana na trg, narasli za tudi do 100 %. To bo znatno povečalo proizvodne stroške MSP in vplivalo na maloprodajne cene izdelkov in s tem na interese potrošnikov. Ne smemo pozabiti, da MSP proizvajajo serije izdelkov v bistveno manjšem obsegu kot veliki mednarodni koncerni, ki prodajo velike količine izdelkov, zato so stroški raziskav, dosjeja izdelka in ocene varnosti na izdelek za MSP veliko višji. Zato ocena učinka, ki jo je pripravila Komisija, morda ne drži za države članice z velikim številom malih in srednje velikih podjetij, kot so Španija, Italija, Poljska in Bolgarija.
SL Uradni list Evropske unije C 224/87

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaje držav članic na področju ekstrakcijskih topil, ki se uporabljajo pri proizvodnji živil in njihovih sestavin (Prenovitev)

COM(2008)154 – 2008/0060 (COD)

(2008/C 224/20)

Svet je 8. aprila 2008 sklenil, da v skladu s členom 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaje držav članic na področju ekstrakcijskih topil, ki se uporabljajo pri proizvodnji živil in njihovih sestavin (Prenovitev)

Ker se odbor strinja z vsebino predloga in je svoje stališče o tej temi že izrazil v mnenjih CES 522/84, ki je bilo sprejeto 23. maja 1984 (1), CES 633/92, ki je bilo sprejeto 26. maja 1992 (2), CES 230/94, ki je bilo sprejeto 23. februarja 1994 (3), CES 1385/96, ki je bilo sprejeto 27. novembra 1996 (4), in CESE 1599/2003, ki je bilo sprejeto 10. decembra 2003 (5), je na 445. plenarnem zasedanju 28. in 29. maja 2008 (seja z dne 29. maja) s 85 glasovi za, brez glasov proti in 4 vzdržanimi glasovi sklenil, da o predlaganem besedilu pripravi pozitivno mnenje ter da se sklicuje na stališče iz navedenih mnenj.

Mnenje Odbora o regulativnem postopku s pregledom je trenutno v pripravi [COM(2007) 741 konč., COM(2007) 822 konč., COM(2007) 824 konč. in COM(2008) 71 konč].

V Bruslju, 29. maja 2008 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Dimitris DIMITRIADIS

(1) Mnenje EESO o predlogu direktive Sveta o približevanju zakonodaje držav članic na področju ekstrakcijskih topil, ki se uporabljajo pri proizvodnji živil in njihovih sestavin, UL C 206, 6.8.1984, str. 7.

(2) Mnenje EESO o predlogu direktive Sveta o prvi spremembi Direktive 88/344/EGS z dne 13. junija 1988 o približevanju zakonodaje držav članic na področju ekstrakcijskih topil, ki se uporabljajo pri proizvodnji živil in njihovih sestavin, UL C 223, 31. 8.1992, str. 23.

(3) Mnenje EESO o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o drugi spremembi Direktive 88/344/EGS z dne 13. junija 1988 o približevanju zakonodaje držav članic na področju ekstrakcijskih topil, ki se uporabljajo pri proizvodnji živil in njihovih sestavin, UL C 133, 16.5.1994, str. 21.

(4) Mnenje EESO o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o tretji spremembi Direktive 88/344/EGS z dne 13. junija 1988 o približevanju zakonodaje držav članic na področju ekstrakcijskih topil, ki se uporabljajo pri proizvodnji živil in njihovih sestavin, UL C 66, 3.3.1997, str. 3.

(5) Mnenje EESO o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaje držav članic na področju ekstrakcijskih topil, ki se uporabljajo pri proizvodnji živil in njihovih sestavin, UL C 80, 30.3.2004, str. 45.
5.3.2

EESO je zato trdno prepričan, da mora pristop, sprejet v okviru programa AAL, temeljiti na načelu „od spodaj navzgor“. Osrednja sestavina in temelj celotnega procesa bi morale biti potrebe uporabnikov in ne tehnologija kot taka. Izvesti je treba podrobno študijo, s katero bi ugotovili celotno paleto potreb, kot so potreba po ohranjanju stikov z ljudmi v poznejšem starostnem obdobju (v ta namen sta se internetna telefonija (npr. Skype) in elektronska pošta izkazali kot učinkoviti in poceni orodji); pomanjkanje zanimanja za prilagajanje na hitre tehnološke spremembe; zmožnost obvladovanja tehnoloških sprememb; pripravljenost za uporabo take tehnologije. Poleg tega bi morali biti uporabniki vključeni v oblikovanje, uvajanje in vrednotenje takih tehnologij.
4.7.2

Delodajalci lahko po mnenju Odbora prispevajo k zmanjšanju razlik v plačilu z naslednjimi ukrepi: — prožen delovni čas je v prid uveljavljanju enakosti na trgu dela. Prostovoljna zaposlitev s krajšim delovnim časom lahko staršem ponudi možnost, da poklicno življenje uskladijo z družinskim; vendar pa jim je treba tudi dati možnost, da se ponovno zaposlijo s polnim delovnim časom. Staršem, ki neprostovoljno delajo s krajšim delovnim časom, bi bilo treba ponuditi zaposlitev s polnim delovnim časom, da se lahko sami preskrbijo, kar je pomembno predvsem za tiste, ki morajo za koga skrbeti; — razporeditev delovnega časa bi morala biti združljiva z družinskim življenjem. Zato je treba razdelitev hišnih del in oskrbe na podlagi spola spremeniti v tem smislu, da si moški in ženske te naloge delijo enakopravno. Treba je okrepiti vlogo moških kot negovalcev v družini in gospodinjstvu; — z modeli za primerjavo poklicev in delovnih področij je mogoče ustvariti podlago za izvajanje vrednotenj v zvezi s plačilom in s tem instrument za spodbujanje načela enakega plačila. Ustvariti bi bilo treba sisteme za vrednotenje dela, s katerimi je mogoče določiti enakovredna dela tudi med različnimi skupinami osebja. Tako bi bilo mogoče zagotoviti enako plačilo za enakovredno delo ne glede na spol; — če se starševski dopust dojema kot nekaj zasluženega in se ta izkušnja ustrezno nagradi pri napredovanju in plačilu, lahko to prispeva k zmanjševanju razlike v plačilu med ženskami in moškimi. Vendar za ljudi brez otrok to ne sme povzročiti neenakosti glede plačila in poklicnega napredovanja; — z zagotavljanjem ustanov za varstvo otrok lahko družba in delodajalci prispevajo k temu, da imajo ženske več možnosti za zaposlitev in poklicno napredovanje; — če delodajalec v času šolskih počitnic oziroma v primeru bolezni otroka odobri izredni dopust, lahko prispeva k lažji in boljši združljivosti družine in poklica; — v državah članicah, v katerih pravica moških do dopusta zaradi rojstva otroka ali posvojitve ni uzakonjena, lahko delodajalec pokaže poti in ravna kot zgled s tem, da deluje družbeno odgovorno in ponudi takšne možnosti (13); — v primeru bolezni družinskih članov bi morali delodajalci odobriti dopust za nego; — spodbujati bi bilo treba udeležbo žensk v programih nadaljnjega izobraževanja in programih poklicnega razvoja; — moški in tudi ženske same se morajo naučiti videti, razumeti in priznavati ter uporabljati izkušnje žensk.
SL Uradni list Evropske unije C 204/24

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive …/…/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pravnem varstvu računalniških programov (kodificirana različica)

COM(2008) 23 konč. – 2008/0019 (COD)

(2008/C 204/05)

Svet Evropske unije je 13. februarja 2008 sklenil, da v skladu s členom 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog direktive…/…/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pravnem varstvu računalniških programov (kodificirana različica)

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 443. plenarnem zasedanju 12. in 13. marca 2008 (seja z dne 12. marca) s 126 glasovi za, brez glasov proti in 2 vzdržanima glasovoma o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.
5.3

EESO pozdravlja dejstvo, da evropski socialni partnerji in nevladne organizacije, po tem, ko so se udeležili postopka posvetovanja (točka 1.1 akcijskega načrta) v pripravljalni fazi, lahko sodelujejo tudi pri izvajanju akcijskega načrta in prispevajo svoje posebno strokovno znanje. EESO meni, da so dostojni delovni pogoji ponudnikov storitev ter dostojno in spodbudno učno okolje za učenje odraslih in njihove potrošniške pravice, ne glede na to, ali te storitve plačajo sami, dejavniki, ki jim je treba nameniti posebno pozornost.
SL Uradni list Evropske unije C 162/41

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vračanju predmetov kulturne dediščine, ki so bili protipravno odstranjeni iz ozemlja države članice (kodificirana različica)

COM(2007) 873 konč. – 2007/0299 (COD)

(2008/C 162/08)

Svet je 8. februarja 2008 sklenil, da v skladu s členom 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vračanju predmetov kulturne dediščine, ki so bili protipravno odstranjeni iz ozemlja države članice (kodificirana različica)

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 442. plenarnem zasedanju 13. in 14. februarja 2008 (seja z dne 13. februarja) s 141 glasovi za, 1 glasom proti in 1 vzdržanim glasom o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.
5.5

Obstoj večdisciplinarnih pedagoških skupin, ki jih usklajujejo učitelji ali drugi, je danes ključni element vsakega izobraževalnega projekta, ki upošteva novo družbeno realnost (družinsko strukturo in organizacijo, čas in organiziranost dela, dolgotrajno nezaposlenost, priseljevanje in predvsem problem nepoznavanja jezika in kulture države sprejemnice) ali posebne trajne realnosti (otroci in mladi s posebnimi vzgojnimi potrebami zaradi določene vrste invalidnosti, boj proti seksizmu in upoštevanje enakosti spolov). Začetno izobraževanje učiteljev mora vključevati zadovoljivo ozaveščenost o teh vprašanjih. Poleg tega je bistveno specializirano usposabljanje učiteljev za delo z otroki in mladimi s posebnimi učnimi potrebami, kar se lahko doseže z magisteriji in doktorati na tem področju.