[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 30.9.2010

COM(2010) 535 konč.

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o izvajanju Uredbe (ES) št. 1161/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o sestavljanju četrtletnih nefinančnih računov po institucionalnih sektorjih

POROČILO KOMISIJEEVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o izvajanju Uredbe (ES) št. 1161/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o sestavljanju četrtletnih nefinančnih računov po institucionalnih sektorjih

KAZALO

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o izvajanju Uredbe (ES) št. 1161/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o sestavljanju četrtletnih nefinančnih računov po institucionalnih sektorjih 1

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o izvajanju Uredbe (ES) št. 1161/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o sestavljanju četrtletnih nefinančnih računov po institucionalnih sektorjih 2

1. Uvod 3

2. Izpolnjevanje obveznosti poročanja 3

2.1 Obveznosti poročanja 3

2.2 Izpolnjevanje obveznosti poročanja 4

2.3 Doslednost s povezanimi kompleti podatkov 5

3. Kakovost izdelane statistike 5

3.1 Ustreznost 5

3.2 Natančnost 7

3.3 Pravočasnost in točnost 8

3.4 Dostopnost in jasnost 9

3.5 Skladnost in primerljivost 9

4. Koristi in možne izboljšave 12

4.1. Koristi v primerjavi s stroški 12

4.2. Možne izboljšave 13

Pravočasnost 13

Zanesljivost 13

Zajetje…. 14

1. Uvod

Uredba (ES) št. 1161/2005 Evropskega parlamenta in sveta (v nadaljnjem besedilu: Uredba ČSR) določa pravni okvir za sestavljanje četrtletnih nefinančnih računov po institucionalnih sektorjih („četrtletni sektorski računi “− „ČSR“).

V akcijskem načrtu za statistične zahteve ekonomske in monetarne unije (EMU), ki ga je svet ECOFIN potrdil septembra 2000, je sestavljanje ČSR za euroobmočje obravnavano kot prednostno. ČSR euroobmočja so bili označeni za nujno potrebne in morajo biti na razpolago v roku 90 dni od konca zadevnega četrtletja.

Kot določa tretja uvodna izjava Uredbe ČSR, je pri analizi cikličnih gibanj gospodarstva Evropske unije in pri izvajanju monetarne politike v EMU potrebna makroekonomska statistika o ekonomskem obnašanju posameznih institucionalnih sektorjev in njihovi povezanosti, česar ni mogoče ugotoviti iz podatkov, zbranih na ravni celotnega gospodarstva.

Predmet tega poročila je izvajanje Uredbe ČSR, kot zahteva njen člen 9:

„ V petih letih od začetka veljavnosti te uredbe Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o njenem izvajanju. Poročilo še zlasti:

(a) poda informacije o kakovosti izdelane statistike;

(b) oceni koristi izdelanih statistik za Skupnost, države članice ter ponudnike in uporabnike statističnih informacij v primerjavi s stroški zanje;

(c) navede področja, na katerih so na podlagi pridobljenih rezultatov mogoče izboljšave in za katera se smatra, da so potrebne spremembe.“

Poročilo zagotavlja informacije o teh postavkah v naslednji strukturi: Del 2: kako so države članice izpolnjevale svoje pravne obveznosti; Del 3: kakovost izdelane nacionalne in evropske statistike in Del 4: trenutne koristi za uporabnike v primerjavi s stroški zbiranja/sestavljanja skupaj z načrti za izboljšave v prihodnosti.

2. Izpolnjevanje obveznosti poročanja

2.1 Obveznosti poročanja

Uredba ČSR določa posredovanje omejenega kompleta transakcij, ki še vedno pokrivajo zaporedje vseh nefinančnih računov. Pri državah, katerih BDP predstavlja več kot 1 % celotne evropske vrednosti, je zahtevana razčlenitev po sektorjih naslednja: Nefinančne družbe (S11) / Finančne družbe (S12) / Država (S13) / Gospodinjstva in NPISH (S1M) / Tujina (S2) Obveznosti poročanja držav, ki tega praga ne dosegajo, so omejene na sektorja Država in Tujina.

Podatke ČSR je bilo treba do avgusta 2008 posredovati najkasneje 95 dni po referenčnem četrtletju, nato pa najpozneje 90 dni po njem. Posredovanja morajo vključevati pretekle podatke od prvega četrtletja 1999.

Sicer so bile v času sprejetja Uredbe in ob poznejših širitvah EU nekaterim državam članicam odobrene začasne izjeme, vendar so zdaj že vse potekle in Uredba ČSR velja za vse države članice EU ter v skladu s Sporazumom EGP tudi za Norveško in Islandijo.

2.2 Izpolnjevanje obveznosti poročanja

Države z obveznostjo polnega poročanja

Za oceno, ali država posreduje celotni komplet podatkov ČSR, Komisija na podlagi aritmetične srednje vrednosti letnih podatkov za pretekla tri leta določi delež njenega BDP v evropskem BDP (prim. člen 3.2 Uredbe ČSR).

Decembra 2009 je imelo obveznost polnega poročanja naslednjih 17 držav: Belgija (BE), Češka republika (CZ), Danska (DK), Nemčija (DE), Irska (IE), Grčija (EL), Španija (ES), Francija (FR), Italija (IT), Nizozemska (NL), Avstrija (AT), Poljska (PL), Portugalska (PT), Finska (FI), Švedska (SE), Združeno kraljestvo (UK) in Norveška (NO).

Pri zadnji dostavi leta 2009 (podatki do tretjega četrtletja 2009) so se države članice širše gledano držale roka t+90 dni (29. december).

Večina držav je posredovala celotni, NO, SE in PL pa delni komplet podatkov, pri čemer je NO posredovala le podatke o sektorju Gospodinjstva. Vendar se je pri najnovejših posredovanjih položaj izboljšal in Norveška je napovedala, da bo pred septembrom 2010 oddala podatke ČSR za vse sektorje.

Serije za prejšnja obdobja so manjkale pri EL in ES (podatki za 1999) in IE (1999 − 2001). To je bilo večinoma zaradi manjkajočih letnih sektorskih računov, ki so v procesu sestavljanja in jih je treba do septembra 2010 posredovati Eurostatu skupaj s četrtletnimi računi.

Države z obveznostjo delnega poročanja

Decembra 2009 je imelo obveznost delnega poročanja naslednjih 12 držav: Bolgarija (BG), Estonija (EE), Ciper (CY), Latvija (LV), Litva (LT), Luksemburg (LU), Madžarska (HU), Malta (MT), Romunija (RO), Slovenija (SI), Slovaška (SK) in Islandija (IC).

Izmed držav članic z obveznostjo omejenega poročanja samo LU ni posredoval nobenih podatkov, vendar se je obvezal, da to stori do decembra 2010. RO je prostovoljno posredovala celotne ČSR in se s tem pripravila na prekoračitev praga 1 % in prevzem obveznosti polnega poročanja o ČSR.

Zahteve glede pravočasnosti so bile širše gledano izpolnjene, pri čemer nekatere države niso posredovale omejenega števila transakcij.

2.3 Doslednost s povezanimi kompleti podatkov

Uredba ČSR zahteva doslednost med različnimi področji makroekonomske statistike. Kot določa četrta uvodna izjava Uredbe ČSR: „Priprava teh računov je del splošnega cilja, da se vzpostavi sistem letnih in četrtletnih računov za Evropsko unijo in za euroobmočje. Sistem vključuje glavne makroekonomske agregate ter finančne in nefinančne račune po institucionalnih sektorjih. Namen je doseči doslednost med vsemi temi računi in, kar zadeva račune tujine, doslednost med podatki plačilne bilance in nacionalnih računov.“

Poleg tega člen 5 Uredbe ČSR zahteva, da so podatki, ki jih za namene te uredbe posredujejo države članice, dosledni s četrtletnimi nefinančnimi računi države in četrtletnimi temeljnimi agregati celotnega gospodarstva, ki so posredovani Komisiji po programu za posredovanje podatkov iz Uredbe ESR[1].

Nedoslednosti so večinoma manjše, razen pri podatkih plačilne bilance (PB), kjer so lahko precejšnje (za podrobnosti glej točko 3.5). V nekaj primerih so bila v preteklosti opažena neujemanja s četrtletnimi temeljnimi agregati (četrtletni nacionalni računi − ČNR) in letnimi sektorskimi računi (LSR), vendar so se pri najnovejših posredovanjih zmanjšala na „manjše“ stopnje. Nadaljnje izboljšave se pričakujejo z revizijo programa za posredovanje ESR, s katero naj bi se uskladili koledarji objav in revizij v preglednicah nacionalnih računov ter morda podatkov PB.

3. Kakovost izdelane statistike

Eden izmed prvih načinov ocenjevanja kakovosti izdelane statistike je dokumentiranje virov in metod, ki jih države članice in evropske institucije uporabljajo za sestavljanje nacionalnih in evropskih računov. Ta popis se je zaključil marca 2010 in bil razdeljen sestavljalcem za izmenjavo in spodbujanje dobrih praks. Objaviti ga je treba do konca leta 2010 na spletišču Eurostata (http://ec.europa.eu/eurostat/sectoraccounts).

Kakovost izdelane statistike se je ocenjevala na podlagi naslednjih meril iz Uredbe 223/2009 z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki[2]: ustreznost, natančnost, pravočasnost in točnost, dostopnost in jasnost, skladnost in primerljivost.

3.1 Ustreznost

Ustreznost je vidik kakovosti, ki opisuje, kako dobro statistični izdelek ustreza potrebam uporabnikov. Vključuje identifikacijo uporabnikov ter poznavanje njihovih potreb in pričakovanj. Tretja uvodna izjava Uredbe ČSR določa glavne cilje priprave ČSR:

„Pri analizi cikličnih gibanj gospodarstva Evropske unije in pri izvajanju monetarne politike v EMU je potrebna makroekonomska statistika o ekonomskem obnašanju posameznih institucionalnih sektorjev in njihovi povezanosti, česar ni mogoče ugotoviti iz podatkov, zbranih na ravni celotnega gospodarstva. Obstaja torej potreba, da se pripravijo četrtletni računi po institucionalnih sektorjih za celotno Evropsko unijo in za euroobmočje.“

Tako so podatki ČSR najprej poglavitnega interesa za institucionalne uporabnike, kot so ECB in GD ECFIN Komisije, kot tudi za namene gospodarskega upravljanja.

Evropski računi

Eurostat in ECB objavljata celotni komplet četrtletnih sektorskih računov za euroobmočje, ki vključuje nefinančne račune kot tudi finančne račune in bilance stanja. Eurostat objavlja tudi četrtletne nefinančne sektorske račune za Evropsko unijo.

Eurostat izdaja četrtletno poročilo, ki se osredotoča na komplet desezoniziranih ključnih kazalnikov za euroobmočje in EU. Ti nefinančni kazalniki, ki prikazujejo obnašanje nefinančnih družb in gospodinjstev, so naslednji:

- Delež pri dobičku nefinančnih družb , opredeljen kot bruto poslovni presežek, deljen z bruto dodano vrednostjo. Ta kazalnik tipa donosnosti kaže delež med procesom proizvodnje nastale dodane vrednosti, ki povrne kapital.

- Bruto investicijska stopnja nefinančnih družb , opredeljena kot bruto investicije v osnovna sredstva, deljene z bruto dodano vrednostjo. To razmerje kaže povezavo med investicijami nefinančnih podjetij v osnovna sredstva (stavbe, stroje, programsko opremo, večje izboljšave osnovnih sredstev itd.) in dodano vrednostjo, ustvarjeno med proizvodnim procesom.

- Bruto stopnja varčevanja gospodinjstev , izračunana kot bruto varčevanje, deljeno z bruto razpoložljivim dohodkom[3].

- Bruto investicijska stopnja gospodinjstev , ki se izračuna z deljenjem bruto investicij v osnovna sredstva gospodinjstev z bruto razpoložljivim dohodkom[4].

ECB objavlja sporočilo za javnost, ki obravnava tako četrtletne finančne kot nefinančne sektorske račune euroobmočja. Sporočilo za javnost ECB analizira razlike v letnem deležu glavnih transakcij, ki vplivajo na odločitve različnih sektorjev v gospodarstvu. Redno izdaja tudi podrobnejše informativno gradivo za Izvršilni odbor ECB in Svet ECB. Na tem gradivu temeljijo obsežno analizo četrtletnega razvoja na euroobmočju, objavljeno v mesečnem biltenu ECB.

Razčlenitev po državah

Povratne informacije neinstitucionalnih uporabnikov (bančnih analitikov, svetovalcev, novinarjev itd.) potrjujejo njihovo veliko zanimanje za kratkoročne podatke po institucionalnih sektorjih. Vendar pa uporabniki poleg evropskih agregatov potrebujejo tudi več informacij o posameznih državah.

V zadnjih letih je naraslo število držav, ki so pri ČSR poleg podatkov za sektorja Država in Tujina objavile tudi druge podatke. V letu 2010 podatke ČSR objavlja osem od sedemnajstih držav z obveznostjo polnega poročanja; bodisi desezoniziranih (FR, UK) bodisi nedesezoniziranih (CZ, DK, ES, NL, PT in SE). Štiri dodatne države (AT, DE, IT in NO) prikazujejo izbrane kazalnike v zvezi z gospodinjstvi, v primeru IT pa tudi v zvezi z nefinančnimi družbami. Od petih preostalih držav ena (BE) razmišlja o možni objavi teh podatkov v bližnji prihodnosti.

Zadevne države podatke ČSR večinoma objavljajo v obdobju t+90 dni ali malo pozneje (najpozneje t+93 dni v primeru CZ, t+97 dni v primeru NL, do t+98 dni v primeru IT ter med 90 in 100 dni v primeru ES).

Na evropski ravni je Eurostat začel izkazovati podatke o državah glede vseh navedenih ključnih kazalnikov in njihovih osnovnih komponent. Ker večina držav članic še ne sestavlja desezoniziranih ČSR, se ti kazalniki objavljajo kot vsote, kumulirane v štirih četrtletjih.

3.2 Natančnost

Kot navaja Direktiva 223/2009, mora evropska statistika natančno in zanesljivo predstavljati dejansko stanje. Natančnost in zanesljivost statistike sta odvisni od številnih spremenljivk. Pomemben dejavnik v tem smislu je, v kolikšni meri se uporabljajo neposredni viri podatkov v primerjavi s posrednimi metodami, ki temeljijo na preteklih trendih in domnevah na podlagi modelov. Nacionalna priprava ČSR v veliki meri temelji na treh virih vhodnih statističnih podatkov, tj. četrtletnih temeljnih agregatih za celotno gospodarstvo, četrtletnih računih države in četrtletni plačilni bilanci. Ti se dopolnjujejo z administrativnimi viri podatkov (npr. davčnimi evidencami, drugimi informacijami industrijskih nadzornih organov), ki navadno vsebujejo neposredne podatke, ki bi se lahko uporabili kot kazalniki kratkoročnega razvoja določenih sektorjev/transakcij.

Precej dobre medletne statistične informacije obstajajo v zvezi z dejavnostmi finančnih družb (izkazi poslovnega izida, podrobne informacije bilanc stanja z razčlenitvijo protipostavk, statistika obrestnih mer, četrtletni finančni računi), ki jih veliko držav uporablja v procesu sestavljanja ČSR. Ti viri pokrivajo predvsem denarne finančne institucije, investicijske sklade ter v manjši meri zavarovalnice in pokojninske sklade. V številnih primerih se uporabljajo tudi podatki uradnih nadzornih agencij, industrijskih poslovnih združenj in borz.

Vendar pa le nekaj držav s polnim poročanjem podatkov ČSR (npr. CZ in UK, NL za sektor Nefinančne družbe) uporablja podatke iz neposrednih virov za podporo pri sestavljanju posameznih ocenjenih vrednosti za sektorja Gospodinjstva in Nefinančne družbe, zlasti pri računu proizvodnje in računu ustvarjanja dohodka.

Večina ostalih držav veliko uporablja posredne metode, ki uporabljajo letne podatke kot merilo in četrtletne kazalnike za prikaz kratkoročnih gibanj vključno z vplivom sezone. V teh primerih je kakovost ČSR neposredno odvisna od natančnosti LSR. Čeprav letni računi temeljijo na širšem obsegu virov, tokovi dohodkov med družbami in gospodinjstvi niso vedno dobro zajeti, posledica tega pa so npr. malo verjetne stopnje varčevanja gospodinjstev ali deležev poslovnega dobička. Letni ključni kazalniki, ki jih objavlja Eurostat, so se izkazali za učinkovito orodje pri odkrivanju takih malo verjetnih stopenj/gibanj, ki se nato preiskujejo z zadevno državo (glej točko 3.5 spodaj − „primerljivost“). Končno pa v nekaterih primerih države uporabljajo povsem na modelih temelječe ocene, ki jih ne podpirajo neposredne ali posredne četrtletne informacije. Vendar so te (na modelih temelječe) metode večinoma omejene na transakcije, ki pri računih igrajo manjšo vlogo.

3.3 Pravočasnost in točnost

Evropsko statistiko je treba izkazovati pravočasno, še zlasti, kadar se uporablja za namene gospodarske politike. Tako je pri evropskih ČSR, ki vključujejo pomembne informacije za vodenje monetarne politike znotraj euroobmočja in za usklajevanje proračunskih politik znotraj EU. Od sredine 2007 se evropski ČSR objavljajo točno, v 120 dneh po referenčnem četrtletju.

Glede periodičnosti evropskih statističnih podatkov se upoštevajo zahteve uporabnikov, kolikor je to mogoče. Obstaja močna zahteva institucionalnih uporabnikov, da se sestavljanje in izkazovanje podatkov ČSR pospeši za pravočasno uporabo pri odločanju. Tekoči datum izkazovanja t+120 dni še ne izpolnjuje cilja t+90 dni, ki ga je septembra 2000 zastavil Svet ECOFIN. Ta boljša pravočasnost je zlasti pomembna za izpolnjevanje potreb Sveta ECB, ki odloča o monetarni politiki euroobmočja. Vendar pa je boljša pravočasnost za račune euroobmočja najprej odvisna od predhodne razpoložljivosti vhodnih podatkov, kot so četrtletna vladna statistika, plačilna bilanca in četrtletni finančni računi (MUFA – finančni računi monetarne unije).

Kot vmesni korak se je vrednotenje in sestavljanje skrajšalo na 10 (koledarskih) dni po posredovanju nacionalnih ČSR, kar omogoča notranjo razpoložljivost predhodnih ocen za euroobmočje in nefinančne račune EU v 100 dneh po referenčnem četrtletju.

3.4 Dostopnost in jasnost

Evropsko statistiko je treba izkazovati na primeren način ter predstaviti v jasni in razumljivi obliki. Na voljo in dostopna mora biti na nepristranski osnovi s podpornimi metapodatki in smernicami.

− Agregati euroobmočja/evropski agregati

Eurostatovo poročilo pokriva celotno serijo podatkov ČSR od prvega četrtletja leta 1999 (nedesezonizirano) za euroobmočje in EU in tudi ključne kazalnike, ki se osredotočajo na obnašanje sektorjev Nefinančne družbe in Gospodinjstva (tako originalni kot desezonizirani), kot je opisano v delu 3.1.

Podatki se izkazujejo prek različnih kanalov: sporočilo za javnost, statistična baza podatkov in del Eurostatovega spletišča, posebej namenjen sektorskim računom[5]. Ta posebni del predstavlja integrirane četrtletne nefinančne in finančne sektorske račune za euroobmočje ter nefinančne ČSR za EU v obliki zaporedja računov, določenega v Evropskem sistemu računov 1995 (ESR95). Ta oblika je uporabnikom v pomoč pri razumevanju in analizi odnosov med različnimi sektorji in transakcijami.

Podatkom so priložene informacije o metodologiji sestavljanja evropskih ČSR in zaporedja računov ESR95. Zbirki poročil o ČSR, ki jih izdaja Eurostat, je priložena tudi datoteka Excel s podatki, na katerih temeljijo. Vsako četrtletje pa se posodobi tudi komplet približno 30 analitičnih grafov in preglednic, da lahko uporabniki zlahka povežejo spremembe v celotnem gospodarstvu z razvojem posameznih institucionalnih sektorjev.

ECB objavlja tudi podrobno poročilo za javnost o integriranih računih za euroobmočje ter izdaja vse podatke o računih za euroobmočje v „Skladišču statističnih podatkov“[6], glavne kazalnike pa v mesečnem biltenu in Statistics Pocket Book. Metodološke informacije so na voljo tudi na njenem spletišču.

− Razčlenitev po državah

Eurostat objavlja letne sektorske račune za vsako državo poleg in v enakem formatu ESR95 kot ČSR za euroobmočje in EU. Ključni četrtletni kazalniki, našteti v delu 3.1, so bili tudi v celoti ali delno objavljeni za vse države, ki o ČSR poročajo v polnem obsegu, razen za BE, EL, IE in FI, katerih vključitev se načrtuje v bližnji prihodnosti.

3.5 Skladnost in primerljivost

Skladnost

Doslednost pri povezanih statističnih področjih je opredeljena kot eden od bistvenih vidikov kakovosti statističnih rezultatov (glej del 2.3 dokumenta). V primeru ČSR to zadeva letne sektorske račune (LSR), temeljne agregate (ČNR), četrtletne nefinančne račune države (kratkoročna javnofinančna statistika, STPFS), četrtletne finančne račune (MUFA) in statistiko PB.

ČSR so v splošnem dosegli dobro raven doslednosti z drugimi povezanimi statistikami, zlasti s STPFS (razen UK) in ČNR.

V zvezi z doslednostjo ČSR/PB pri nekaterih državah še vedno obstajajo precejšnja neujemanja zaradi uporabe različnih konceptov v obeh poljih. Na primer, nekaj držav članic v nacionalnih računih uporablja nacionalni koncept za blagovno menjavo, ki izključuje zlasti kvazi tranzitno trgovino, za PB pa uporabljajo koncept EU.

Druga neujemanja ČSR/PB izvirajo iz razlik med peto izdajo Priročnika za izdajanje plačilne bilance (Balance of Payment Manual – BPM5) in priročnika Evropski sistem računov – ESR95. Te zadevajo prilagoditev zaradi posredno merjenih storitev finančnega posredništva (PMSFP) v zvezi z izvozom, uvozom ter prilivom in odlivom obresti v nacionalnih računih ter različne obravnave gradbeniških storitev in storitev države ter dohodka iz vzajemnih skladov. Pričakovati je, da bodo te konceptualne razlike izginile z objavo novih različic priročnikov (BPM6 in ESR2008).

Do nedoslednosti prihaja iz naslednjih pomembnih razlogov:

- različnost zahtev glede podatkov;

- različnost politik glede pravočasnosti in/ali revizije povezane statistike (takoimenovani časovni zamiki);

- institucionalni dogovori (različne sestavljalne enote uporabljajo različne vire podatkov; zlasti pomembno za PB in finančne račune);

- asimetrično zajemanje čezmejnih pretokov.

Nedoslednosti zaradi različnosti zahtev glede podatkov lahko povzroči različna obravnava statističnih neujemanj med proizvodnim in izdatkovnim pristopom pri bruto domačem proizvodu. Za razliko od posredovanja ČNR, kjer se o statističnih neujemanjih lahko posebej poroča, se o ČSR poroča kot o saldiranih glede uporabe in virov. Zato je neujemanje na strani proizvodnje običajno vključeno v bruto dodani vrednosti (B.1G), neujemanje na strani izdatkov pa običajno v spremembe pri zalogah/vrednostnih predmetih (P.5N).

Do časovnih zamikov lahko občasno pride v nekaterih obdobjih leta zaradi različnih politik revizije letnih podatkov. Zlasti se letni nacionalni računi (LNR) na splošno posodabljajo na osnovi ČNR (četrtletnih nacionalnih računov) in so na voljo ob t+3 mesece, medtem ko se LSR revidirajo med t+6 in t+9 mesecev. ČSR, ki se običajno opirajo na LSR, se lahko medtem razlikujejo od ČNR. Nadalje mora biti letna javnofinančna statistika (LJFS) dosledna z informacijami obvestil o postopku o presežnem primanjkljaju (PPP), ki se jih izdeluje ob t+3 mesece in t+9 mesecev. Če se podatki LSR ne sestavljajo/revidirajo točno ob tem času, lahko zaradi tega pride do neujemanj med ČSR, ki se opirajo na LSR, ter podatki STPFS/LJFS, zlasti marca in septembra.

Časovni zamiki se lahko ponavljajo vsako četrtletje tudi zaradi različnih zahtev glede pravočasnosti in/ali revizijskih politik po statističnih področjih. Na primer, ČNR so na voljo ob t+70 dni, STPFS in ČSR pa se posredujejo ob t+90 in uporabljajo dodatne informacije, ki so na voljo med t+70 ter t+90 dni. Ker ima uskladitev ČSR s STPFS večjo prioriteto, pride do časovnih zamikov v primerjavi s prej ustvarjenimi kazalniki ČNR.

Pogosto so posledica različnih institucionalnih dogovorov po državah tudi različni viri podatkov in metodološki pristopi kot tudi različne revizijske politike po statističnih področjih. To najprej zadeva neujemanja s podatki PB in MUFA (poleg zgoraj obravnavanih konceptualnih razlik in časovnih zamikov). V večini držav nefinančne račune vključno s tujino ocenjujejo nacionalni statistični uradi (NSU), za PB in finančne račune pa so navadno odgovorne nacionalne centralne banke (NCB). Z vidika skladnosti statistike so izjemno pomembni usklajevanje virov podatkov, ki jih uporabljajo različne institucije, medsebojni sporazumi glede stopnje podrobnosti, zahtevane v vhodnih podatkih, ter redna komunikacija glede metodoloških vprašanj med NSU in NCB.

Na evropski ravni neujemanja ne izvirajo samo iz nacionalnih vhodnih podatkov, temveč tudi iz asimetričnega zajemanja čezmejnih pretokov med državami članicami. Teoretično morajo biti notranji pretoki enaki na straneh uporabe in virov (npr. blago, ki ga izvažajo vse države članice v Skupnosti, mora biti enako skupnemu uvozu). Vendar temu v praksi ni tako zaradi takoimenovanih „asimetrij“. Prilagoditev teh asimetrij zahteva saldiranje evropskih računov, kar sčasoma vodi v nekatere razlike glede na druge objave nacionalnih računov, kjer čezmejni pretoki znotraj zadevnega območja niso še bili odstranjeni.

Primerljivost

Primerljivost se lahko analizira tako s konceptualnega kot z empiričnega vidika.

Kot določa člen 4 Uredbe ČSR, se konceptualna primerljivost zagotavlja z uporabo skupnih standardov, opredelitev, klasifikacij in računovodskih pravil iz Uredbe ESR.

Uredba ESR zlasti določa institucionalne enote, sektorje in vsebino vsake individualne transakcije, ki spada v zaporedje računov. Za spodbujanje pravilne uporabe teh standardov so bili vprašalniki ČSR (in LSR) oblikovani tako, da je mogoče posredovati samo kombinacije ustreznih sektorjev/transakcij. Še več, oznake in računovodska pravila ESR sistematično preverja Eurostat ob prejemu posredovanih ČSR.

Z empiričnega vidika se primerljivost v času preverja z nadzorom revizij zaporednih posredovanj in poizvedbo pri državah članicah glede kakršnih koli nenadnih skokov ključnih spremenljivk.

Uredba ESR določa tudi pravila glede časa zajemanja transakcij. Ta pravila za izvajanje koncepta zajemanja na obračunski osnovi so zlasti pomembna v smislu ČSR, kjer je treba vse med seboj povezane transakcije zajeti istočasno za vse nasprotne strani. Za preverjanje primerljivosti v času in enotnega izvajanja pravil glede časa zajemanja po državah se seznam ekonomsko pomembnih grafov posodablja vsako četrtletje in oddaja sestavljalcem ČSR za strokovni pregled. To omogoča odkrivanje malo verjetnih četrtletnih vzorcev, ki lahko kažejo na nedosledno zajemanje povezanih tokov.

Primerljivost v prostoru se nadzoruje s primerjavami ključnih kazalnikov LSR po posameznih državah, na primer stopnja varčevanja gospodinjstev v primerjavi z razpoložljivim dohodkom gospodinjstev.

4. Koristi in možne izboljšave

4.1. Koristi v primerjavi s stroški

Stroški

Sestavljanje podatkov za ČSR pretežno temelji na predhodnih letnih sektorskih računih in četrtletnih podatkih za sektorja Država in Tujina (PB).

Ti podatki se večinoma dopolnijo z uporabo obstoječih raziskav ali upravnih podatkov. V nekaj primerih so bile za izpolnitev zahtev ČSR uvedene dodatne raziskave.

Tako je v primeru NL, ki raziskuje 300 največjih podjetij iz sektorja Nefinančne družbe in zajema 50 % celotne bilance stanja ter pomemben delež enot iz sektorja Finančne družbe[7]. Dodatne raziskave glede sektorja Nefinančne družbe sta uvedli tudi PT in FI.

Primer UK je zelo specifičen, ker ta država sestavlja četrtletne sektorske račune, ki so nato podlaga za izpeljavo letnih sektorskih računov. ČSR temeljijo na številnih četrtletnih raziskavah, zlasti za gospodinjstva: raziskava „plače“; za nefinančne družbe: „raziskava četrtletnih dobičkov“ in za finančne družbe: številne raziskave, ki jih izvaja Bank of England, v zvezi s pokojninskimi skladi, zavarovalnicami in skladi pa Urad za nacionalno statistiko (Office for National Statistics, ONS).

Sestavljanje podatkov ČSR za sektorja Gospodinjstva in Družbe je zahtevalo tudi dodatno osebje. Dodatna obremenitev[8] je bila v ekvivalentu polnega delovnega časa ocenjena na naslednji način: Eurostat (5), ECB (2,5), BE (0,6), CZ (1,5), DK (1), DE (1,5), IE (2), EL (0,3), ES (2), FR (1), IT (1,5), NL (3), AT (2), PL (1,5), PT (2), RO (2), FI (1), SE (2), NO (1).

Koristi

Z Uredbo ČSR se je v državah članicah spodbujalo sestavljanje četrtletnih serij za dohodkovni vidik nacionalnih računov. Ti podatki zaključujejo četrtletno serijo za proizvodnjo in izdatke, ki je bila že zbrana v okviru programa za posredovanje ESR. Na evropski ravni je zaradi sestavljanja podatkov ČSR prišlo do metodološkega razvoja ter širokega razpona novih statističnih izdelkov.

Z metodološkega vidika je bilo treba prilagoditi sestavljanje evropskih agregatov, da opisujejo euroobmočje/EU kot celoto. Prvič, ČSR držav članic so bili dopolnjeni z računi institucij EU in ECB. Drugič, račun tujine se je ocenil na osnovi podatkov plačilne bilance za območje zunaj euroobmočja oziroma EU, ker mora zajeti samo tokove proti tretjim državam. Tretjič, računi so bili ponovno izravnani, da se domači sektorji ujemajo s ponovno ocenjenim računom tujine.

Objavo celotnega kompleta integriranih (nefinančnih in finančnih) računov po institucionalnih sektorjih za euroobmočje in nefinančnih računov po sektorjih za EU sestavljalci in institucionalni uporabniki štejejo za velik uspeh[9]. Kot je določeno v specifikaciji projekta, četrtletni nefinančni sektorski računi zdaj omogočajo analizo obnašanja gospodarskih subjektov in njihovih interakcij v realnem sektorju gospodarstva. V kombinaciji s četrtletnimi finančnimi računi se ustvari polnejša slika.

4.2. Možne izboljšave

Čeprav so ČSR izpolnili glavne potrebe iz Akcijskega načrta za statistične zahteve ekonomske in monetarne unije (EMU), ki ga je Svet ECOFIN potrdil septembra 2000, se lahko predlaga nekaj izboljšav za razširitev njihove uporabe.

Pravočasnost

Prednostna naloga držav članic in Eurostata/ECB je izboljšati pravočasnost računov euroobmočja/EU. Vendar, kot je navedeno v delu 3.3, je boljša pravočasnost računov euroobmočja odvisna od predhodne razpoložljivosti vhodnih podatkov.

V okviru postopka revizije revidiranega programa za posredovanje ESR se zato predvideva, da se bodo roki za posredovanje ČSR skrajšali, kar bo omogočilo sestavljanje/objavo računov za euroobmočje/EU do t+90 dni namesto t+120 dni.

Zanesljivost

K izboljšavam bodo morda pripomogli tudi boljši četrtletni viri za sektorja Gospodinjstva in Nefinančne družbe. V nekaterih primerih države uporabljajo povsem na modelih temelječe ocene, ki jih ne podpirajo neposredne ali posredne četrtletne informacije. Pomembno je, da se zadnja omenjena (na modelu temelječa) metoda uporablja samo pri transakcijah, ki v računih igrajo manjšo vlogo.

Po drugi strani pa so nekatere države že začele zbirati neposredne podatke, npr. iz računovodskih izkazov. V idealnem primeru bi statistika nastajala kot stranski produkt rednega računovodstva podjetij, vsaj pri družbah, ki kotirajo na borzi, in administrativnih podatkih/plačilnih listah za gospodinjstva.

Eurostat bo nadaljeval z nadzorom in izboljšavo kakovosti četrtletnih računov po sektorjih s pomočjo sistematičnih pregledov podatkov, vključno s primerjavami po posameznih državah. Spodbujal bo tudi dobre prakse sestavljanja pod pokroviteljstvom projektne skupine Odbora za denarno, finančno in plačilnobilančno statistiko (CMFB) za četrtletne račune po institucionalnih sektorjih.

Zajetje

Kot je navedeno v delu 2.1 dokumenta, uporabniki podatkov ČSR redno izražajo interes glede razpoložljivosti podatkov nacionalnih ČSR. Zato je objava usklajenega kompleta nacionalnih podatkov, vključno z desezoniziranimi podatki, ena izmed razvojnih prioritet ČSR za bližnjo prihodnost.

Prav tako bi bilo zelo koristno, da se razširi komplet realno izračunanih ključnih kazalnikov. Takšen obseg podatkov glede naložb gospodinjstev in poslovnih naložb bi dopolnil trenutne objave o realnih dohodkih in porabi v gospodinjstvih. Po možnosti je treba razčlenitev po državah objaviti istočasno z ustreznimi evropskimi kazalniki.

V okviru revizije programa za posredovanje ESR poteka razprava o navedbi realno izračunanih desezoniziranih podatkov za omejen komplet kazalnikov.

[1] Uredba (ES) št. 2223/96.

[2] Objavljena v UL L87 z dne 31.3.2009.

[3] Po popravku za spremembo neto lastniškega kapitala gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov.

[4] Enako kot zgoraj.

[5] Glej: http://ec.europa.eu/eurostat/sectoraccounts.

[6] Glej: http://sdw.ecb.europa.eu.

[7] Raziskane enote obsegajo 90 % celotne bilance stanja monetarnih in finančnih institucij (35 % celotne S12); 100 % investicijskih skladov (1 % S12) in 85% zavarovalnic in pokojninskih skladov (15% S12).

[8] Ker UK letne sektorske račune (LSR) sestavlja kot vsoto ČSR, specifične obremenitve za ČSR ni možno oceniti.

[9] Glej zapisnik 34. srečanja Odbora za denarno, finančno in plačilnobilančno statistiko (CMFB) §6.1.4 na: http://www.cmfb.org/reports/meetings.htm in arhiv tiskovne konference z dne 1. junija 2007 na: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/sector_accounts/introduction.