V tem desetem letnem poročilu o odnosih med Komisijo in nacionalnimi parlamenti se obravnava politični dialog. Posebni vidiki, povezani z mehanizmom za preverjanje subsidiarnosti, pa se obravnavajo v vzporedno objavljenem Letnem poročilu o subsidiarnosti in sorazmernosti za leto 2014, ki ga je treba obravnavati kot dopolnilo k temu poročilu.

Medtem pa so se odnosi med Komisijo in nacionalnimi parlamenti še naprej razvijali po dveh tradicionalnih poteh, tj. v okviru mehanizma za preverjanje subsidiarnosti, ki ga je uvedla Lizbonska pogodba, da se oceni, ali so novi zakonodajni predlogi na področjih deljene pristojnosti med EU in državami članicami skladni z načelom subsidiarnosti, ter v okviru političnega dialoga, ki ga je Komisija začela leta 2006, za namene izmenjave informacij in mnenj o vprašanjih politike v zvezi z zakonodajnimi predlogi in nezakonodajnimi pobudami.

Na dnevnem redu v letu 2014 so bila tudi institucionalna vprašanja, saj je več parlamentarnih domov pozvalo k poglobljeni razpravi o prihodnji vlogi nacionalnih parlamentov v medinstitucionalnem okviru. Od januarja do maja so danski Folketing, britanski House of Lords in nizozemski Tweede Kamer poslali poročila s podrobnimi predlogi o tem, kako okrepiti vlogo nacionalnih parlamentov v evropskem postopku odločanja. V nacionalnih parlamentih še naprej potekajo razprave o tej vprašanjih.

Leto 2014 je bilo leto institucionalnega prehoda, ki sta ga zaznamovala izvolitev novega Evropskega parlamenta v maju in prihod nove Komisije pod predsedstvom Jeana-Clauda Junckerja. Nova Komisija je izrazila svojo namero o ustvarjanju novega partnerstva z nacionalnimi parlamenti ter poudarila, da jih bodo komisarji pogosteje obiskovali ter jim predstavljali pobude Komisije in o njih razpravljali.

Komisija je leta 2014 prejela skupaj 506 mnenj nacionalnih parlamentov.

Največ mnenj v letu 2014 je znova poslal portugalski parlament Assembleia da República, saj je njegovih 118 mnenj pomenilo več kot 23 % skupnega števila prejetih mnenj. Vendar se je število mnenj v primerjavi s prejšnjimi leti zmanjšalo (192 leta 2013 in 227 leta 2012). Drugi nacionalni parlamenti ali domovi, ki so leta 2014 poslali deset ali več mnenj, so bili italijanski Senato della Repubblica (63 mnenj), španska Congreso de los Diputados in Senado (45 mnenj), češki Senát (41 mnenj), francoski Assemblée nationale (35 mnenj), romunski Camera Deputaților (30 mnenj), nemški Bundesrat (24 mnenj), House of Lords (21 mnenj), italijanski Camera dei Deputati (15 mnenj), britanski House of Commons (12 mnenj), avstrijski Bundesrat (10 mnenj), nizozemski Tweede Kamer (10 mnenj) in švedski Riksdag (10 mnenj).

Tako kot v preteklih letih je bil politični dialog nacionalnih parlamentov s Komisijo usmerjen na zakonodajne predloge, le maloštevilna mnenja nacionalnih parlamentov v letu 2014 pa so se nanašala na nezakonodajne pobude. V tem okviru je bilo vseh 13 dokumentov Komisije, zaradi katerih so nacionalni parlamenti leta 2014 izdali največ mnenj (tj. šest ali več), zakonodajnih predlogov (glej Prilogo 2). Zdi se, da je to trend, ki se je z leti še okrepil. Komisija spodbuja nacionalne parlamente k sodelovanju v predzakonodajni fazi, s tem da se odzivajo na javna posvetovanja ali dajejo pripombe na dokumente politike, kot so zelene knjige. Vendar je doslej zelo malo domov parlamentov izrazilo svoja stališča pred sprejetjem zakonodajnega predloga.

c.Ključne teme političnega dialoga

V nadaljevanju navedeni zakonodajni predlogi so bili med tistimi, v zvezi s katerimi so nacionalni parlamenti leta 2014 poslali največ mnenj (več podrobnosti je v Prilogi 2).

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv o odpadkih, o embalaži in odpadni embalaži, o odlaganju na odlagališčih, o izrabljenih vozilih, o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih ter o odpadni električni in elektronski opremi (direktiva o recikliranju in drugih, z odpadki povezanih ciljih)

Komisija je predlog objavila 2. julija 2014 kot del svežnja za ustvarjanje bolj krožnega gospodarstva, da bi se povečala konkurenčnost Evrope in zmanjšalo povpraševanje po dragih redkih virih. V skladu s predlogom bi se do leta 2030 recikliralo 70 % komunalnih odpadkov in 80 % odpadne embalaže, od leta 2025 dalje pa bi bilo na odlagališčih prepovedano zakopavati odpadke, ki jih je mogoče reciklirati. V predlogu so zastavljeni visoki cilji in dodane bistvene določbe o instrumentih, ki so potrebni za njihovo doseganje in spremljanje.

Komisija je o tem predlogu prejela 13 mnenj, od tega tri obrazložena mnenja, v katerih je bil izražen dvom o skladnosti predloga z načelom subsidiarnosti. Argumenti o subsidiarnosti in odgovori Komisije so opisani v Letnem poročilu o subsidiarnosti in sorazmernosti za leto 2014.

Čeprav so predlogi nacionalnih parlamentov na splošno podprli cilj učinkovite rabe virov in premik k bolj krožnemu gospodarstvu, so bila v zvezi s predlogom izražena številna nasprotovanja. Zadevala so zlasti visoko raven ali zavezujočo naravo ciljev (4 domovi parlamentov), rok, ki ga imajo države članice za njihovo dosego (4 domovi parlamentov), neupoštevanje rezultatov, ki so jih nekatere države članice že dosegle (2 domova parlamentov), gospodarske posledice za države članice in podjetja (2 domova parlamentov), ustaljene izbire v zvezi z načini za doseganje okoljskih ciljev (4 domovi parlamentov), število in vsebino določb, ki Komisijo pooblaščajo za sprejemanje delegiranih aktov (4 domovi parlamentov), ter uporabo statističnih podatkov (2 domova parlamentov).

Komisija je 16. decembra 2014 sprejela delovni program za leto 2014, v okviru katerega je predlagala umik ali spremembo 80 od 450 predlogov, ki čakajo na odločitev Evropskega parlamenta in Sveta. Navedla je, da namerava predlog direktive umakniti, hkrati pa je napovedala, da ga bo do konca leta 2015 zamenjala z novim, ambicioznejšim predlogom za spodbujanje krožnega gospodarstva. Potrdila je tudi svojo zavezo o spodbujanju prehoda h krožnemu gospodarstvu z učinkovito rabo virov v EU, kar bi imelo močan pozitiven vpliv na delovna mesta, rast, konkurenčnost in inovacije. Komisija je te umike potrdila 25. februarja 2015 po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Svetom.

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov

Komisija je 25. marca 2014 objavila predlog, ki ima za cilj izpolniti zahteve javnosti z vidika okolja in kakovosti. Predlog ima tri glavne cilje: ohraniti zaupanje potrošnikov, ohraniti zaupanje proizvajalcev in kmetom omogočiti lažjo preusmeritev na ekološko pridelavo. Komisija je predlagala zlasti (i) izboljšanje in harmonizacijo pravil tako v EU kot za uvožene proizvode z odpravo številnih od sedanjih izjem v smislu proizvodnje in nadzora, (ii) uvedbo sistema nadzora, ki bi temeljil na oceni tveganja, (iii) omogočanje lažje preusmeritve malih kmetov na ekološko kmetovanje z uvedbo možnosti prijave v sistem skupinskega certificiranja, (iv) boljšo obravnavo mednarodne razsežnosti trgovine z ekološkimi proizvodi z dodanimi novimi določbami o izvozu ter (v) poenostavitev zakonodaje z namenom zmanjšanja upravnih stroškov za kmete in izboljšanje preglednosti.

Komisija je o tem predlogu prejela 12 mnenj, od tega dve obrazloženi mnenji, v katerih je bil izražen dvom o skladnosti predloga z načelom subsidiarnosti. Argumenti o subsidiarnosti in odgovori Komisije so opisani v Letnem poročilu o subsidiarnosti in sorazmernosti za leto 2014.

Glede drugih vprašanj pa je večina nacionalnih parlamentov z odobravanjem sprejela cilj predloga o poenostavitvi obstoječe zakonodaje in izboljšanju zaupanja potrošnikov v ekološko pridelavo. Pomisleki, izraženi v mnenjih nacionalnih parlamentov, so se nanašali zlasti na predlog odprave obstoječih izjem od evropskih pravil o ekološki pridelavi (4 domovi parlamentov), predlog o prepovedi gospodarstev s kombinirano ekološko in neekološko pridelavo (4 domovi parlamentov), število in področje uporabe določb, ki Komisijo pooblaščajo za sprejemanje delegiranih aktov (5 domov parlamentov), predlog o prenosu določb o organskem nadzoru na uredbo o splošnem nadzoru (3 domovi) ter uvedbo sistema nadzora, ki bi temeljil na oceni tveganja (3 domovi parlamentov).

Komisija je ob upoštevanju dolgotrajnih pogajanj v Evropskem parlamentu in Svetu decembra 2014 v svojem delovnem programu navedla, da namerava navedeni predlog uredbe umakniti in ga nadomestiti z novo pobudo, razen če bi bilo mogoče skleniti dogovor v šestih mesecih.

Predlog uredbe Sveta o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva

Predlog uredbe o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva je bil v nacionalnih parlamentih leta 2014 še naprej deležen velike pozornosti. S predlogom se namerava zagotoviti, da se zadeve, v katere je vključen sum goljufije v zvezi s proračunom EU, v državah članicah nadalje obravnavajo, tako da se tovrstna kazniva dejanja preganjajo in privedejo pred sodišče. Komisija je leta 2013 prejela 20 mnenj, od tega 13 obrazloženih mnenj, pri katerih se je drugič uporabil postopek rumenega kartona. Novembra 2013 je Komisija sprejela sporočilo, v katerem je navedla, da bo predlog ohranila, saj je ugotovila, da je skladen z načelom subsidiarnosti. Nato je posamezne odgovore poslala vsakemu parlamentu ali domu parlamenta, od katerega je prejela mnenje.

Leta 2014 je prejela mnenja o predlogu od desetih nacionalnih parlamentov ali domov parlamentov. Z večino od teh mnenj so se odzvali na odgovore Komisije na mnenja, poslana leta 2013, v njih pa je bilo izraženo nezadovoljstvo z odločitvijo Komisije o ohranitvi predloga, ki je bila navedena v sporočilu novembra 2013.

Nacionalni parlamenti so zlasti izrazili dvom glede dejstva, da je Komisija s Sporočilom in posameznimi odgovori na obrazložena mnenja nacionalnih parlamentov ustvarila razlikovanje med argumenti, povezanimi s subsidiarnostjo, in argumenti, ki z njo niso bili neposredno povezani. Nezadovoljstvo s Komisijo so izrazili tudi zato, ker je na posamezna obrazložena mnenja odgovorila po tem, ko je sprejela odločitev o ohranitvi predloga. Nekateri nacionalni parlamenti so tudi poslali bistvene pripombe, ki bi se lahko uporabile pri pogajanjih o predlogu v Evropskem parlamentu in Svetu, vključno glede skladnosti z načelom sorazmernosti.