POROČILO NADZORNEGA ODBORA URADA OLAF O DEJAVNOSTIH ZA LETO 2016

(2018/C 386/01)

Člani nadzornega odbora urada OLAF

Tuomas PÖYSTI, član odbora in njegov predsednik do 12. julija 2016

Glavni državni revizor do 1. oktobra 2015, nato državni podsekretar, Finska

Johan DENOLF, član odbora do 22. januarja 2016, začasni predsednik od 13. julija 2016 do 6. septembra 2016

Glavni komisar zvezne policije,

član finančne obveščevalne enote (FIU), Belgija

Colette DRINAN, članica odbora od 13. julija 2016, njegova predsednica od 7. septembra 2016

Direktorica revizije, urad glavnega kontrolorja in revizorja, Irska

Herbert BÖSCH, član odbora do 12. julija 2016

Nekdanji poslanec Evropskega parlamenta,

nekdanji predsednik Odbora za proračunski nadzor Evropskega parlamenta, nadzornik mesta Bregenz, Avstrija

Catherine PIGNON, članica odbora do 22. januarja 2017

Glavna državna tožilka na prizivnem sodišču v Angersu in nato v Bordeauxu, Francija, predsedujoča kolegiju generalnih tožilcev, Francija

Dimitrios ZIMIANITIS, član odbora do 22. januarja 2017

Državni tožilec na prizivnem sodišču v Atenah, Grčija,

namestnik vodje državnega tožilstva na sodišču prve stopnje v Atenah

Grażyna STRONIKOWSKA, članica odbora od 13. julija 2016

Državna tožilka na državnem tožilstvu v Varšavi, Poljska

PREDGOVOR PREDSEDNICE

V zadovoljstvo mi je, da lahko kot predsednica nadzornega odbora Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) predložim letno poročilo o dejavnostih odbora v skladu s členom 15(9) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013. Na položaju člana odbora in nato predsednika sem nasledila T. Pöystija, H. Böscha pa je nasledila G. Stronikowska, da bi se izvedla postopna zamenjava članov, kot je predvideno v Uredbi.

Nadzorni odbor kot neodvisni nadzorni organ na visoki ravni prispeva k pravni državi ter k uspešnosti in učinkovitosti boja Evropske unije proti goljufijam, hujšim nepravilnostim in drugim nezakonitim dejavnostim. Na podlagi analize informacij, ki mu jih zagotavlja generalni direktor urada OLAF, izdaja mnenja in poročila. Mnenja lahko vsebujejo priporočila, naslovljena na generalnega direktorja Urada. Odbor redno spremlja, kako urad OLAF uresničuje svojo preiskovalno funkcijo, da bi okrepil njegovo neodvisnost pri ustreznem izvajanju pooblastil.

To je peto in zadnje poročilo o dejavnostih, ki ga bo nadzorni odbor izdal v sedanji sestavi. Zajema dejavnosti nadzornega odbora do 22. januarja 2017 in zagotavlja pregled dejavnosti spremljanja, od katerih so nekatere vodile do objave mnenj ali poročil leta 2016. Ker je to zadnje poročilo nadzornega odbora, imenovanega januarja 2012, vsebuje razširjeni poglavji o mnenju odbora o trajanju preiskav in uporabi procesnih jamstev v preiskavah urada OLAF.

Leta 2016 se je odbor pri svojem delu osredotočal na oceno preiskovalne neodvisnosti in imunitete generalnega direktorja urada OLAF, kazalnike uspešnosti urada OLAF, kot jih je ta predstavil v svojem poročilu o dejavnostih za leto 2015, kvalitativni in kvantitativni nadzor nad trajanjem preiskav, upoštevanje disciplinskih priporočil, ukrepanje na podlagi priporočil urada OLAF ter izvajanje priporočil odbora s strani generalnega direktorja Urada.

Odbor so podprle evropske institucije, ki so spremenile Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013, tako da ta zagotavlja proračunsko neodvisnost odbora in neodvisnost delovanja njegovega sekretariata. Zagotovile so tudi skupno mnenje pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Evropske komisije v zvezi s tremi vidiki odnosa med uradom OLAF in nadzornim odborom. Zaradi tega je pravni okvir jasnejši, neodvisnost odbora pa večja.

Nadzorni odbor je odločen, da bo izboljšal odgovornost in preglednost Evropskega urada za boj proti goljufijam. Zelo ceni delo, ki ga je osebje urada OLAF opravilo na svoji pomembni misiji.

Bruselj, 20. januarja 2017 Colette DRINAN Predsednica nadzornega odbora urada OLAF

VSEBINA

IZJAVA O POSLANSTVU 4

DOSTOP DO INFORMACIJ ZA NADZORNE FUNKCIJE 5

OCENA NEODVISNOSTI GENERALNEGA DIREKTORJA 6

PROCESNA JAMSTVA IN TEMELJNE PRAVICE V PREISKAVAH URADA OLAF 7

Preskus in nadzor zakonitosti 7

Pritožbe v zvezi s preiskavami urada OLAF 7

Agencija evropske unije za temeljne pravice 7

TRAJANJE PREISKAV URADA OLAF 8

Preiskave, ki trajajo več kot 12 mesecev 8

Trajanje obravnave informacij pred začetkom preiskave 9

Kvalitativna analiza 477 poročil o preiskavah, ki trajajo več kot 12 mesecev 9

PREDNOSTNE NALOGE PREISKOVALNE POLITIKE ZA LETO 2017 10

UPOŠTEVANJE PRIPOROČIL URADA OLAF 10

Disciplinska priporočila 10

Sodna priporočila 11

Finančna priporočila 13

Upravna priporočila 13

PREDHODNI PREDLOG PRORAČUNA ZA LETO 2017 13

LETNO POROČILO O DEJAVNOSTIH URADA OLAF ZA LETO 2015 14

UPOŠTEVANJE PRIPOROČIL NADZORNEGA ODBORA S STRANI URADA OLAF 15

VODENJE NADZORNEGA ODBORA 15

Sestanki z institucijami,, organi in drugimi agencijami EU 15

Delovne metode in preglednost 15

Sprememba uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 v zvezi s sekretariatom nadzornega odbora 16

Proračunske zadeve 16

ZAKONODAJNI OKVIR 16

Ocena uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 16

Predlog ustanovitve evropskega javnega tožilstva 17

PRILOGA 18

IZJAVA O POSLANSTVU

Člen 15(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 določa: Nadzorni odbor redno spremlja Urad pri uresničevanju njegove preiskovalne funkcije, da bi okrepil neodvisnost Urada pri ustreznem izvajanju pooblastil, ki so mu dodeljena s to uredbo. Nadzorni odbor spremlja zlasti napredek v zvezi z uporabo procesnih jamstev in trajanjem preiskav glede na informacije, ki mu jih sporoči generalni direktor v skladu s členom 7(8).

Kot je navedeno v Uredbi (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1), je naloga nadzornega odbora urada OLAF okrepiti neodvisnost urada OLAF pri ustreznem izvajanju pooblastil, ki so mu bila dodeljena (2). Da bi nadzorni odbor lahko izpolnil to nalogo, mu je zakonodajalec EU zaupal trojno vlogo:

— Nadzorni odbor je nadzorni organ urada OLAF in varuh njegove neodvisnosti; redno spremlja, kako izvaja svojo preiskovalno funkcijo, ter zlasti napredek v zvezi z uporabo procesnih jamstev in trajanjem preiskav.

— Nadzorni odbor svetuje generalnemu direktorju urada OLAF in mu pomaga pri opravljanju njegovih nalog, tako da mu: — sporoča rezultate svojega spremljanja izvajanja preiskovalne funkcije urada OLAF, uporabe procesnih jamstev in trajanja preiskav ter po potrebi daje ustrezna priporočila; — pošilja mnenja, in če je to ustrezno, priporočila, med drugim glede virov, ki jih Urad potrebuje za uresničevanje svoje preiskovalne funkcije, prednostnih preiskovalnih nalog in trajanja preiskav; — predlaga pripombe (in po potrebi priporočila) v zvezi s smernicami za preiskovalne postopke (in njihovimi morebitnimi spremembami), ki jih generalni direktor sprejema v skladu s členom 17(8) Uredbe.

— Nadzorni odbor je partner v dialogu z institucijami EU, ki jim poroča o svojih dejavnostih ter jim na njihovo zahtevo izdaja mnenja in z njimi izmenjuje stališča na politični ravni, s čimer institucijam EU zagotavlja edinstveno strokovno znanje, ki temelji na njegovih izkušnjah s spremljanjem.

DOSTOP DO INFORMACIJ ZA NADZORNE FUNKCIJE

Člen 15(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 določa: Nadzorni odbor redno spremlja Urad pri uresničevanju njegove preiskovalne funkcije […] Člen 4 Sklepa Komisije z dne 28. aprila 1999 o ustanovitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam: […] [Nadzorni] odbor je odgovoren za redno spremljanje in nadzorovanje urada pri izvajanju naloge preiskovanja.

1. V poročilu odbora o dejavnostih za leto 2015 je bil kot nujna zadeva poudarjen omejen dostop do informacij urada OLAF. S to težavo se je odbor spopadal tudi leta 2016, zaradi česar je bila ogrožena učinkovitost njegove nadzorne vloge.

2. Jedro pomisleka je, da imata nadzorni odbor in generalni direktor Urada povsem različni stališči glede dojemanja vloge, ki jo ima nadzorni odbor. Zdi se, da je po mnenju generalnega direktorja glavna vloga odbora, da podpira njegovo neodvisnost in spremlja statistične podatke na splošni ravni. Nadzorni odbor poudarja svojo nadzorno vlogo edinega organa, ki lahko zagotovi odgovornost preiskovalne funkcije urada OLAF. Stališče generalnega direktorja Urada pomeni, da bi nadzorni odbor deloval le na podlagi informacij, ki bi se jih odločil predložiti generalni direktor Urada. Stališče nadzornega odbora pa je, da je za objektivno spremljanje potreben neodvisen dostop do informacij.

3. Leta 2016 odbor ni imel dostopa do vseh zahtevanih posameznih spisov primerov. Dobil je le vzorec spisov, ki jih je izbral urad OLAF. Poleg tega je imel težave pri dostopu do informacij na drugih področjih, med drugim v zvezi s pritožbami, zahtevami zunanjih strani za dostop do dokumentov in podrobnostmi ukrepov, ki jih je urad OLAF sprejel kot odziv na priporočila odbora. Odbor je opozoril tudi, da poročila, ki jih je Urad predložil v zvezi s primeri, ki so trajali več kot 12 mesecev, niso bila dovolj podrobna za učinkovit nadzor.

4. Zaradi teh težav sta nadzorni odbor in generalni direktor urada OLAF podpredsednika Komisije zaprosila, naj pravne službe Komisije, Parlamenta in Sveta pozove k izdaji skupnega mnenja o treh vidikih odnosov med uradom OLAF in odborom. Pravne službe so mnenje izdale 5. septembra 2016.

5. Odbor ugotavlja, da so se te tri pravne službe strinjale z njegovim stališčem glede obveznosti poročanja generalnega direktorja Urada in dostopa odbora do spisov primerov Urada, vključno z zavrženimi primeri in primeri, ki potekajo.

6. Zato naj bi zdaj nadzorni odbor zaradi skupnega mnenja, v katerem so pojasnjene in potrjene obveznosti poročanja, ki jih ima Urad do odbora, lažje izvajal svojo funkcijo spremljanja. Skupno mnenje pa se bo uporabljalo tudi kot smernice za sprejetje novega internega poslovnika nadzornega odbora in sklepa v zvezi s potrebo po delovnih ureditvah med nadzornim odborom in uradom OLAF.

OCENA NEODVISNOSTI GENERALNEGA DIREKTORJA

Člen 15(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 določa: Nadzorni odbor redno spremlja Urad pri uresničevanju njegove preiskovalne funkcije, da bi okrepil neodvisnost Urada pri ustreznem izvajanju pooblastil, ki so mu dodeljena s to uredbo. Člen 15(9) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 določa: Nadzorni odbor vsako leto sprejme vsaj eno poročilo o svojih dejavnostih, ki obsega oceno neodvisnosti Urada, uporabe procesnih jamstev ter trajanja preiskav. Ta poročila se pošljejo Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču. Člen 17(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 določa: Generalni direktor pri izvajanju svojih nalog v zvezi z začetkom in izvedbo zunanjih in notranjih preiskav ali pripravo poročil po zaključku preiskav ne sme zahtevati ali sprejemati navodil od nobene vlade ali institucije, organa, urada ali agencije. Če generalni direktor meni, da ukrep, ki ga sprejme Komisija, posega v njegovo neodvisnost, o tem nemudoma obvesti nadzorni odbor ter se odloči, ali bo proti Komisiji vložil tožbo pri Sodišču. Člen 17(9) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 določa: Komisija se pred izrekom disciplinskih ukrepov generalnemu direktorju posvetuje z nadzornim odborom.

7. Komisija je 2. marca 2016 ( 3 ) kot odziv na zahtevo belgijskih sodnih organov generalnemu direktorju urada OLAF delno odvzela imuniteto pred sodnimi postopki. Generalni direktor urada OLAF je 14. marca 2016 na podlagi člena 17(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 obvestil ( 4 ) nadzorni odbor, da je po njegovem mnenju sklep Komisije z dne 2. marca ukrep, ki posega v njegovo neodvisnost.

8. Nadzorni odbor kljub zahtevkoma, naslovljenima na Komisijo in generalnega direktorja urada OLAF, ni prejel kopije sklepa Komisije. Poleg tega ni videl podrobnih stališč Komisije in generalnega direktorja, predloženih Splošnemu sodišču Evropske unije, na podlagi katerih je generalni direktor vložil tožbo za razglasitev ničnosti sklepa Komisije.

9. Nadzorni odbor se je seznanil s sklepom predsednika Splošnega sodišča z dne 20. julija 2016 o predlogu za izdajo začasne odredbe v tej zadevi ( 5 ) , ki je javno dostopen. S sklepom je bil zavržen drugi predlog, s katerim je generalni direktor urada OLAF predsednika Splošnega sodišča zaprosil za odlog izvršitve sklepa Komisije iz razlogov nujnosti, da bi se preprečil nastanek resne in nepopravljive škode za njegovo neodvisnost ter neodvisnost in ustrezno delovanje urada OLAF.

10. Glavna tožba za razveljavitev sklepa Komisije, ki jo je pred Sodiščem vložil generalni direktor, še poteka. Zato odbor v tem trenutku ne more oblikovati dokončnega mnenja o tem, kako bi odvzem imunitete generalnemu direktorju lahko vplival na neodvisnost urada OLAF. Odbor bo pozorno spremljal nadaljnji razvoj dogodkov in upošteval, da so v tej edinstveni situaciji ključni načela domneve nedolžnosti, nepristranskosti, neodvisnosti in dobrega upravljanja ter vprašanji nekaznovanosti in odgovornosti.

11. Nadzorni odbor je opozoril, da se Komisija v skladu s členom 17(9) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 pred izrekom disciplinskih ukrepov generalnemu direktorju posvetuje z nadzornim odborom. Taka zahteva ni bila določena za primer, ko se Komisija odloči za odvzem imunitete generalnemu direktorju.

12. Odbor je generalnemu direktorju urada OLAF svetoval, naj razmisli o operativnih ukrepih za zmanjšanje morebitnih nasprotij interesov ali navideznega obstoja nasprotij interesov, ki bi se lahko pojavila v interakcijah z belgijskimi sodnimi organi ( 6 ) . Podlaga za take ukrepe je zlasti člen 17(6) Uredbe št. 883/2013. Odbor o takih ukrepih ni bil obveščen.

PROCESNA JAMSTVA IN TEMELJNE PRAVICE V PREISKAVAH URADA OLAF

Drugi odstavek člena 15(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 določa: Nadzorni odbor spremlja zlasti napredek v zvezi z uporabo procesnih jamstev […]. Člen 17(7) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 določa: Generalni direktor določi notranji svetovalni in nadzorni postopek, vključno s preskusom zakonitosti, ki med drugim zadeva spoštovanje procesnih jamstev in temeljnih pravic preiskovancev […].

13. Nadzorni odbor ima v skladu s členom 15(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 izrecno pooblastilo zlasti za spremljanje uporabe procesnih jamstev glede na informacije, ki mu jih sporoči generalni direktor urada OLAF. Odbor je v mnenjih, posebnih poročilih in poročilih o dejavnostih obravnaval vprašanje v več primerih. Neizčrpen povzetek dela, ki ga je odhajajoči odbor opravil med letoma 2012 in 2016, je na voljo v pregledu ( 7 ) . Zlasti zadeva tri spodaj opisana ključna področja.

Preskus in nadzor zakonitosti

14. Nadzorni odbor je v Mnenju št. 2/2015 analiziral preskus in nadzor zakonitosti, ki sta se izvajala med preiskovalnimi dejavnostmi urada OLAF, pri čemer se je osredotočil na spoštovanje procesnih jamstev in temeljnih pravic.

15. Odbor je uradu OLAF zlasti priporočil, naj za preverjanje spoštovanja procesnih jamstev in sorazmernega trajanja preiskav razvije dobre prakse za pregledovalce.

16. Odbor je generalnemu direktorju urada OLAF tudi priporočil, naj sprejme načrt s posebnimi ukrepi za učinkovito krepitev notranjega nadzornega in svetovalnega mehanizma, predvidenega v Uredbi. Tak načrt še ni bil sprejet.

Pritožbe v zvezi s preiskavami urada OLAF

17. Odbor je v Mnenju št. 2/2013 proučil možnosti za pravna sredstva, ki so na voljo osebam, vključenim v preiskave urada OLAF, v zvezi z morebitnimi kršitvami njihovih pravic in procesnih jamstev. Ugotovil je, da take osebe niso imele zadostnih in takojšnjih pravnih sredstev za odpravo morebitnih kršitev prek zunanjega ali notranjega mehanizma.

18. Zato je priporočil, naj generalni direktor urada OLAF po posvetovanju z nadzornim odborom o podrobnostih določi in objavi tak notranji postopek ter nato odboru redno poroča o pritožbah, ki jih prejme urad OLAF, in nadaljnjih ukrepih v zvezi z njimi.

19. Ne glede na to ni prejel podrobnega poročila o pritožbah proti dejavnostim urada OLAF, povezanih s temeljnimi pravicami in procesnimi jamstvi oseb, na katere vplivajo preiskave, vključno s pritožbami, s katerimi je urad OLAF seznanjen in so bile vložene pri drugih sodiščih ali organih.

Agencija Evropske unije za temeljne pravice

20. Nadzorni odbor je leta 2016 začel izmenjavo mnenj z Agencijo Evropske unije za temeljne pravice (v nadaljnjem besedilu: agencija FRA) s sedežem na Dunaju, ki je pristojna za zagotavljanje strokovnega znanja in izkušenj ter mnenj državam članicam, institucijam in organom EU.

21. Opredelil je vrsto področij – na primer zakonodajni predlog o evropskem javnem tožilstvu –, na katerih bi morebitno posvetovanje med uradom OLAF in agencijo FRA lahko privedlo do okrepitve ravni varstva temeljnih pravic oseb, na katere vplivajo preiskave (ne glede na to, ali so preiskovanci ali ne).

22. Zato bi se zdelo nadzornemu organu koristno, da bi urad OLAF vzpostavil stike z agencijo FRA za formalno sodelovanje, zlasti v zvezi z možnostjo, da bi Agencija preverjala spoštovanje temeljnih pravic v postopkih urada OLAF.

TRAJANJE PREISKAV URADA OLAF

Člen 7(8) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 določa: Če preiskave ni mogoče zaključiti v 12 mesecih od njenega pričetka, generalni direktor po poteku teh 12 mesecev ter potem vsakih šest mesecev poroča nadzornemu odboru, pri čemer navede ustrezne razloge in predvidene ukrepe za pospešitev preiskave.

Preiskave, ki trajajo več kot 12 mesecev

23. Nadzorni odbor je leta 2016 analiziral 477 poročil v zvezi s 377 preiskavami, ki so trajale več kot 12 mesecev in o katerih je poročal generalni direktor urada OLAF. 274 primerov je bilo zaključenih, 103 primeri pa so bili še odprti. Generalni direktor urada OLAF je julija 2016 na zahtevo odbora predložil dodatne statistične podatke v zvezi s temi poročili, da bi lahko odbor bolje opredelil splošne trende in vzorce. Trajanje preiskav od sprejetja odločitve o začetku preiskave: vzorec 377 primerov, julij 2016

24. Generalni direktor urada OLAF je v letnem načrtu upravljanja kot referenčno merilo določil 20- mesečno trajanje preiskav (Uredba kot referenčno merilo določa 12 mesecev). V vzorcu je bilo 42 primerov (11 %), ki so trajali manj kot 20 mesecev, in 335 primerov (89 %), ki so trajali več kot 20 mesecev, od tega jih je 157 (47 %) trajalo več kot 30 mesecev.

25. V analizi podatkov, zagotovljenih julija 2016, je bilo ugotovljeno, da precejšen podsklop – 28 primerov – izhaja iz združenega ukrepa z dne 2. februarja 2012, pri čemer je bilo 423 primerov odprtih na isti dan ( 8 ) . Nadzorni odbor meni, da bi moral urad OLAF teh 28 primerov spremljati še posebno pozorno in tako preprečiti, da bi nenehno ukvarjanje z zapuščino preteklih sistemov oviralo delovanje.

Trajanje obravnave informacij pred začetkom preiskave

26. Urad OLAF meri trajanje preiskav od odločitve o začetku preiskave. Ker se pred tako odločitvijo o začetku preiskave ocenjujejo sporočene informacije, je nadzorni odbor menil, da je pomembno preveriti tudi, kako dolgo traja obravnava informacij od datuma, ko jih urad OLAF prejme, pa do datuma, ko se preiskava začne ali primer zavrže.

27. Generalni direktor urada OLAF je določil dvomesečni okvirni rok za oceno informacij. Odboru ni jasno, ali ta rok začne teči od dneva, ko urad OLAF informacije prejme, dodeli številko primera, dodeli prejete informacije osebi, ki izvaja izbor, ali od prvega ukrepa osebe, ki izvaja izbor, v zvezi s primerom. Urad OLAF je odbor obvestil, da ima vzpostavljena orodja za spremljanje, namenjena preprečevanju mrtvih točk pri obravnavi informacij.

28. Nadzorni odbor bo proučil možnosti za podrobnejše preverjanje teh orodij za spremljanje in podatkov o trajanju obravnave prejetih informacij.

Kvalitativna analiza 477 poročil o preiskavah, ki trajajo več kot 12 mesecev

29. Nadzorni odbor je izvedel poglobljeno analizo 477 poročil o preiskavah, ki trajajo več kot 12 mesecev ( 9 ) , da bi ocenil zlasti: — število primerov, pri katerih poročilo urada OLAF vključuje na dejstvih temelječe razloge za nedokončanje preiskav in popravne ukrepe za pospešitev preiskave, — število primerov, pri katerih je v primerjavi s položajem, opisanim v Mnenju nadzornega odbora št. 4/2014, prišlo do napredka (10), — število primerov, pri katerih je popravni ukrep ustrezen glede na navedeni razlog za nedokončanje preiskave in/ali skladen z navedenim mnenjem.

30. Malo več kot polovica poročil bodisi ni vsebovala razlogov za nedokončanje preiskav bodisi so bili navedeni razlogi nezadostni. Zaradi pomanjkanja podpornih podrobnosti v poročilu teh informacij ni bilo mogoče nadalje preveriti.

31. Nadzorni odbor je pri velikem številu poročil ugotovil, da bodisi popravni ukrepi niso bili navedeni bodisi obstaja razlog za zaskrbljenost glede primernosti ukrepov.

32. Pri velikem številu poročil je ugotovil, da popravni ukrepi, ki jih je generalni direktor urada OLAF sprejel za pospešitev preiskav, ali navedeno besedilo niso bili skladni s priporočili, ki jih je nadzorni odbor izdal v Mnenju št. 4/2014.

33. Zato je odbor ugotovil, da prakse urada OLAF niso opazno napredovale. Z Uredbo št. 883/2013 se je vloga odbora pri spremljanju trajanja preiskav urada OLAF sicer okrepila, vendar to ne zagotavlja, da preiskave potekajo neprekinjeno in brez neupravičenih zamud ter ob upoštevanju okoliščin in zahtevnosti primerov. To je razlog za zaskrbljenost zlasti pri najdaljših preiskavah.

PREDNOSTNE NALOGE PREISKOVALNE POLITIKE ZA LETO 2017

Prvi odstavek člena 17(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 določa: Generalni direktor vsako leto v okviru letnega načrta upravljanja določi prednostne naloge preiskovalne politike Urada in jih pred objavo posreduje nadzornemu odboru. Člen 5(1) določa: Generalni direktor pri odločanju o morebitnem začetku preiskave upošteva prednostne naloge preiskovalne politike ter letni načrt upravljanja Urada.

34. Nadzorni odbor je osnutek prednostnih nalog preiskovalne politike urada OLAF za leto 2017 prejel 22. decembra 2016. Urad je odbor pozval, naj pripombe predloži do 13. januarja 2017. Prednostne naloge preiskovalne politike za leto 2017 se ne razlikujejo bistveno od prednostnih nalog za leta 2014, 2015 in 2016.

35. Odbor še čaka podrobnosti ocene učinka prednostnih nalog preiskovalne politike za leto 2016, ki jo je izvedel urad OLAF.

UPOŠTEVANJE PRIPOROČIL URADA OLAF

Tretji odstavek člena 17(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 določa: Generalni direktor redno obvešča nadzorni odbor o: (a) primerih, ko niso bila upoštevana njegova priporočila; (b) primerih, ko so bile informacije posredovane sodnim organom držav članic.

36. Ko urad OLAF zaključi preiskavo, bi bilo treba pristojnim organom v državah članicah ali institucijam in organom EU, ki so odgovorni za nadaljnje ukrepe, poslati končno poročilo z navedbo dejstev (s podpornimi dokazi in celotnim seznamom registriranih elementov spisov primerov) in morebitna priporočila generalnega direktorja.

37. Generalni direktor urada OLAF lahko izda štiri vrste priporočil: upravna (zagotavljanje neprepustnosti pogodb, sporazumov o dodelitvi sredstev, zakonodaje in upravne prakse za goljufije), finančna (izterjava neupravičeno porabljenih sredstev), sodna (nacionalni organi izvedejo kazenski postopek) in disciplinska (institucije, agencije in organi EU izvedejo disciplinski postopek).

38. Generalni direktor v skladu s členom 17(5) odbor redno obvešča o primerih, ko njegova priporočila niso bila upoštevana.

39. Maja in junija 2016 je generalni direktor urada OLAF nadzornemu odboru predložil poročilo o najnovejšem dogajanju ( 11 ) . Vsebovalo je povzetek odgovorov, ki so jih ustrezni organi do 29. februarja 2016 poslali v zvezi s priporočili, ki jih je urad OLAF izdal od 1. oktobra 2013 in ki niso bila upoštevana.

Disciplinska priporočila

40. Urad OLAF poroča ( 12 ) , da je od 1. januarja 2013 izdal 55 disciplinskih priporočil (24 priporočil leta 2013; 15 leta 2014 in 16 leta 2015).

41. Urad OLAF je od 1. oktobra 2013 nadzornemu odboru poročal, da organi prejemniki, pristojni za disciplinske ukrepe, niso upoštevali osmih disciplinskih priporočil. Odbor v poročilu ni prejel nobenih dodatnih podrobnosti, zato spodnje ugotovitve temeljijo na povzetku informacij, ki jih je zagotovil generalni direktor urada OLAF.

42. Organi so v dveh primerih ugotovili, da z izvedenimi preiskovalnimi dejavnostmi dejstva niso bila dovolj dobro ugotovljena. V enem od primerov organi dejstev, ki jih je ugotovil urad OLAF, niso šteli za dovolj resna za sprožitev disciplinskih postopkov. V dveh primerih so bila dejstva, ki jih je ugotovil urad OLAF, ponovno proučena, organi pa so se odločili, da ne bodo sprejeli disciplinskih ukrepov. Eden od organov je navedel, da ugotovljena dejstva niso bila takšna, da bi vključevala disciplinsko odgovornost.

43. Nadzorni odbor je začel analizo upoštevanja disciplinskih priporočil. V obdobju poročanja je poročevalec, odgovoren za analizo finančnih, upravnih in disciplinskih priporočil urada OLAF, izvedel raziskavo za opredelitev obsega možnega mnenja ali poročila. Prvotna analiza priporočil je bila izvedena na podlagi vzorca, ki ga je zagotovil urad OLAF. Dopolnjena je bila z dvostranskimi stiki z notranjim disciplinskim odborom Komisije in vprašalnikom za zainteresirane strani urada OLAF. Vprašalnik je izpolnilo več regulatornih agencij, institucij in organov EU ter pri tem navedlo zelo dragocene informacije. Vprašalnika nadzornega odbora pa ni želel izpolniti in informacij razkriti generalni sekretar ( 13 ) Evropske komisije, ki je odbor dvakrat pozval, naj delo opravi izključno na podlagi informacij, ki jih je zagotovil generalni direktor urada OLAF.

44. Zato nadzorni odbor nima dovolj kakovostnih informacij, da bi nadziral koristnost disciplinskih priporočil urada OLAF. Prav tako nima dovolj kvantitativnih informacij, da bi ocenil delež upoštevanih priporočil glede na skupno število izdanih disciplinskih priporočil, saj se razpoložljive informacije ne nanašajo na isto obdobje.

Sodna priporočila

45. Nadzorni odbor je izvedel dodatno delo v zvezi z upoštevanjem sodnih priporočil in spremljanjem, ki ga je urad OLAF opravil na tem področju. V ta namen je bilo organiziranih več delovnih sestankov, urad OLAF pa je zagotovil dokumentacijo o ukrepih, sprejetih za izboljšanje spremljanja in kakovosti sodnih priporočil.

46. Urad OLAF je leta 2012 vzpostavil sistem za zbiranje informacij od držav članic in tudi smernice za spremljanje, kar omogoča sledenje odločitvam o zavrženju ali pregonu, ki jih nacionalni sodni organi sprejmejo po posredovanju priporočil urada OLAF. Odbor priznava velik trud, ki ga je urad OLAF vložil v zbiranje teh informacij.

47. Urad OLAF poroča ( 14 ) , da je od 1. januarja 2013 izdal in sodnim organom poslal 284 priporočil (85 priporočil leta 2013; 101 leta 2014 in 98 leta 2015).

48. Glede na informacije generalnega direktorja urada OLAF med oktobrom 2013 in februarjem 2016 ni bilo izvedenih 18 priporočil, poslanih nacionalnim sodnim organom ( 15 )

49. Sodni organi so navedli naslednje razloge za neizvedbo priporočil: (a) 13 priporočil ni bilo mogoče upoštevati ali izvesti zaradi pomanjkanja dokazov oziroma v enem primeru nezadostnih dokazov; (b) treh priporočil ni bilo mogoče upoštevati ali izvesti zaradi zastaranja; (c) dveh priporočil ni bilo mogoče upoštevati ali izvesti, ker domnevna dejstva niso veljala za kaznivo dejanje.

50. Nadzorni odbor pa opozarja na poročanje urada OLAF, da se je od 317 priporočil, poslanih sodnim organom od leta 2008, 168 priporočil končalo z neupoštevanjem informacij ali brez ukrepanja.

51. Nadzorni odbor ne sme sklepati brez podatkov, ki se ujemajo z obdobji poročanja, ki jih opredeli urad OLAF.

52. Odbor prav tako nima dovolj bistvenih informacij, da bi nadzoroval delež upoštevanih priporočil glede na skupno število izdanih sodnih priporočil, ki bi mu pomagal pri oceni učinkovitosti preiskav urada OLAF. Odbor bi moral prejeti vsaj: (a) končno poročilo o primeru, posredovano nacionalnemu sodnemu organu; (b) odgovor nacionalnega sodnega organa, poslan uradu OLAF.

53. Zato nadzorni organ meni, da informacije, ki jih je posredoval urad OLAF, ne zadostujejo za izpolnitev obveznosti generalnega direktorja urada OLAF iz člena 17(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013.

54. Preverjanje razlogov za odločitve o zavrženju, ki so jih sprejele države članice ( 16 ) in jih je sporočil urad OLAF, kaže, da sta bila glavna razloga za zavrženje: (a) pomanjkanje dokazov ali nezadostni dokazi – 50 % zavrženj; (b) neobstoj kaznivega dejanja – 33 % zavrženj.

55. Urad OLAF je zaskrbljen zaradi opažanja, „da nekateri državni tožilci primerom ne dajejo enake ravni prednosti, saj škodijo interesom države, EU ali nacionalnim interesom“ ( 17 ) . Izvedel je analizo, ki je pokazala, da države članice dokazov, ki jih urad OLAF zbere pri svojih upravnih preiskavah, ne priznajo neposredno, zlasti kadar izvajajo ali ponovno začenjajo obsežne nadnacionalne preiskave.

56. Odbor ob koncu sedanjega obdobja poročanja ni bil obveščen o analizi urada OLAF, ki bi podprla njegove ugotovitve, in zlasti ne o vsebini dela v delovnih skupinah z državami članicami o tem vprašanju. Odbor priznava, da je reforma Uredbe iz leta 2013 okrepila in pojasnila preiskovalna pooblastila urada OLAF pri zbiranju fizičnih dokazov.

57. Odbor je po delovnih sestankih in obsežnih razpravah z uradom OLAF opredelil številna vprašanja, ki zahtevajo poglobljeno analizo: — izboljšanje strokovnega znanja in izkušenj urada OLAF v zvezi s procesnimi pravicami v posameznih državah članicah (18), — izboljšanje pomoči urada OLAF državam članicam po prenosu preiskav, — zgodnejše in tesnejše sodelovanje urada OLAF z organi kazenskega pregona držav članic, na primer s skupnimi preiskovalnimi skupinami, — pregled, kako urad OLAF uporablja določbe, ki dovoljujejo posredovanje informacij sodnim organom, kadar zbiranje dokazov zahteva čim hitrejšo uporabo pravosodnih pooblastil.

58. Generalni direktor urada OLAF je v odgovoru na zahtevo nadzornega odbora za informacije v zvezi z upoštevanjem sodnih priporočil urada OLAF navedel, da je „ustanovil delovno skupino za obravnavo vaše zahteve in pričakujem, da bodo ugotovitve na voljo maja [2016]. Osebje urada OLAF bo moralo tudi stopiti v stik s sekretariatom nadzornega odbora za pojasnila v zvezi z nekaterimi od teh zahtev.“ ( 19 ) Nadzorni odbor ob koncu sedanjega obdobja poročanja ni prejel rezultatov dela urada OLAF.

Finančna priporočila

59. Urad OLAF poroča ( 20 ) , da je od 1. januarja 2013 izdal 706 finančnih priporočil (233 priporočil leta 2013; 253 leta 2014 in 220 leta 2015).

60. Glede na informacije, ki jih je generalni direktor predložil maja in junija 2016, ustrezni organi, odgovorni za upravljanje skladov EU, niso izvedli petih finančnih priporočil, izdanih med oktobrom 2013 in februarjem 2016. Ni jasnih vzorcev, ki bi pojasnili, zakaj priporočila niso bila upoštevana. Med razlogi so nezadostne utemeljitve, neobstoj zakonske pravice do izterjave, nedokazanost nepravilnosti ali nični vpliv na sredstva EU.

61. Pomemben kazalnik v zvezi s finančnimi priporočili je, kolikšen del zneska, za katerega se priporoča izterjava, je dejansko izterjan. Pred letom 2012 je urad OLAF izterjane zneske povezal z letom izdaje priporočila, zaradi česar je bilo mogoče stopnjo izterjave uporabiti kot kazalnik uspešnosti. Po letu 2012 izračun stopnje izterjave ni več mogoč. Ta bi bila še posebej koristna, kadar se ocena zneska, ki ga je treba izterjati, pri ustreznih organih in uradu OLAF razlikuje. Po pogovorih z odborom se je urad OLAF zavezal, da bo za nadaljnjo izboljšavo priprave finančnih priporočil izvedel notranjo oceno. Tako je generalni direktor urada OLAF 7. oktobra 2016 izdal Navodila za pripravo finančnih priporočil in povezanih oddelkov končnega poročila urada OLAF .

62. Nadzorni odbor nadalje upošteva, da urad OLAF izvaja notranjo oceno postopka finančnega spremljanja in da ta ocena vključuje alternativne pristope k merjenju učinkovitosti finančnih priporočil Urada. V bistvu namerava generalni direktor urada OLAF zaprositi prejemnike svojih finančnih priporočil, naj mu sporočijo zneske, sprejete za izterjavo.

Upravna priporočila

63. Urad OLAF poroča ( 21 ) , da je od 1. januarja 2013 izdal 69 upravnih priporočil (11 leta 2013, 28 leta 2014 in 30 leta 2015).

64. Vendar pa generalni direktor urada OLAF ni poročal o upravnih priporočilih, ki jih je izdal in jih prejemniki niso upoštevali, saj ga k temu nič ne zavezuje. Kljub temu nadzorni odbor meni, da bi bile te informacije koristne.

PREDHODNI PREDLOG PRORAČUNA ZA LETO 2017

Člen 6(2) Sklepa Komisije 1999/352/ES z dne 28. aprila 1999 o ustanovitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2013/478/EU z dne 27. septembra 2013: „2. Po posvetovanju z nadzornim odborom generalni direktor pošlje generalnemu direktorju za proračun predlog proračuna, ki ga je treba vključiti v prilogo, ki se nanaša na urad, k splošnemu proračunu Evropske unije – oddelek Komisija.“ Tretji odstavek člena 15(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 določa: Nadzorni odbor generalnemu direktorju pošilja mnenja in, če je to ustrezno, priporočila, med drugim glede virov, ki jih Urad potrebuje za uresničevanje svoje preiskovalne funkcije, […].

65. Nadzorni odbor je podprl predhodni predlog proračuna urada OLAF za leto 2017, če bodo njegova priporočila in pripombe popolnoma upoštevani pri proračunu Urada za leto 2018, kar bo odbor pregledal v svojem letnem mnenju.

66. Odbor meni, da bi morala biti sredstva urada OLAF namenjena predvsem njegovi osnovni dejavnosti, tj. preiskovanju nezakonitih dejavnosti, resnih nepravilnosti, goljufij, kršitve poklicnih dolžnosti in drugih elementov, ki škodijo interesom EU. Vendar se odbor na podlagi pripomb urada OLAF strinja, da mora za ohranjanje neodvisnosti Urada nekaj omejenih in upravičenih podpornih sredstev ostati v Uradu.

67. V zvezi s preiskovalnim osebjem odbor pozdravlja pojasnila, zagotovljena za 171 zaposlenih na področju preiskav: „ Poleg zaposlenih, ki delujejo kot preiskovalci, to število zajema tudi drugo preiskovalno osebje, kot so osebe, odgovorne za obravnavo in izbor primerov, ali obveščevalni analitiki. Med preiskovalno osebje spadajo tudi vodje sektorjev in namestniki vodij preiskovalnih enot, čeprav imajo drugačne nazive.“

68. V Uradu zaposleni pravni strokovnjaki prispevajo h krepitvi zmogljivosti Urada, da pravilno uporablja nacionalno pravo in razvija vseevropske zmogljivosti za boj proti goljufijam. Urad OLAF bi zato moral še naprej zaposlovati osebje EU, ki ima potrjene pravne kvalifikacije v zadevnem jeziku. Odbor meni, da pomanjkanja notranjih nacionalnih pravnih strokovnjakov ni mogoče nadomestiti z notranjim usposabljanjem oseb, ki niso odvetniki, ali z omejeno podporno dokumentacijo, kot so „Mini profili za državo“, ki jih je pregledal odbor in so na voljo na intranetu urada OLAF. V zvezi s tem odbor pozdravlja sedanje specializirane razpise.

LETNO POROČILO O DEJAVNOSTIH URADA OLAF ZA LETO 2015

Prvi pododstavek člena 15(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 določa: Nadzorni odbor redno spremlja Urad pri uresničevanju njegove preiskovalne funkcije, da bi okrepil neodvisnost Urada pri ustreznem izvajanju pooblastil, ki so mu dodeljena s to uredbo.

69. Nadzorni odbor priznava, da je urad OLAF izboljšal predstavitev svojega poročila in letnega poročila o dejavnostih z vidika berljivosti, jasnosti poročanja ter vključenih grafov in podatkov, pri katerih je upošteval priporočila nadzornega odbora. Odbor zlasti pozdravlja, da je Urad v poročilo za leto 2015 vključil „Povprečno trajanje izključno zaključenih preiskav“, s čimer je potrdil pristop, sprejet v poročilu Urada za leto 2014.

70. Odbor je opredelil načine, kako izboljšati poročanje o trajanju preiskav. Zaskrbljenost vzbuja neobstoj podatkov o pregledu in nadzoru nad trajanjem preiskav. Odbor bi pozdravil tudi utemeljeno obrazložitev, zakaj se kot primerjalno merilo uporablja 20 mesecev.

71. Urad OLAF o pritožbah v zvezi z varstvom temeljnih pravic ne poroča izčrpno. Odboru poroča le o pritožbah, ki so vložene v skladu s postopkom, objavljenim na spletišču. Odbor je odkril še druge pritožbe, ki so morda povezane z varstvom temeljnih pravic in procesnimi jamstvi. Pomembno se mu zdi, da je poročanje o pritožbah glede na njegovo vlogo na tem področju celovito.

72. Poročanje generalnega direktorja urada OLAF o izvajanju priporočil nadzornega odbora ne ustreza oceni odbora. Odbor je zaskrbljen, ker generalni direktor v zvezi s tem ne predloži dovolj informacij.

UPOŠTEVANJE PRIPOROČIL NADZORNEGA ODBORA S STRANI URADA OLAF

Tretji odstavek člena 15(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 določa: Nadzorni odbor generalnemu direktorju pošilja mnenja in, če je to ustrezno, priporočila, med drugim glede virov, ki jih Urad potrebuje za uresničevanje svoje preiskovalne funkcije, prednostnih preiskovalnih nalog Urada in trajanja preiskav. Ta mnenja lahko pripravlja na lastno pobudo, na zahtevo generalnega direktorja ali na zahtevo institucije, organa, urada ali agencije, pri čemer pa ne posega v izvajanje potekajočih preiskav.

73. Nadzorni odbor je v obdobju, ki ga zajema to poročilo, spremljal napredek urada OLAF v zvezi s svojimi 26 priporočili. V prilogi so navedene podrobnosti posameznih priporočil in najnovejše stanje v zvezi z njimi.

74. Nadzorni odbor med priporočila „z veliko prednostjo“ uvršča tista priporočila, ki so povezana s temeljnimi pravicami državljanov EU, regulativnimi obveznostmi urada OLAF in zaščito njegove neodvisnosti.

75. Generalni direktor urada OLAF se je strinjal s seznamom priporočil, ki jih je treba upoštevati, in ni uradno izrazil nestrinjanja z vsebino nobenega od 26 izdanih priporočil. Vendar jih samoocenil le 15 ( 22 ) . Nadzorni odbor je na podlagi razpoložljivih informacij raven izvajanja priporočil ocenil, kot sledi: tri izvedena, eno delno izvedeno, 11 neizvedenih, pri sedmih je status neznan ( 23 ) , štiri zastarela.

76. Nadzorni odbor bo v zvezi s prihodnjimi mnenji od generalnega direktorja urada OLAF zahteval, naj se uradno zaveže, da bo ukrepal v zvezi s priporočili. Odbor priporočil, v zvezi s katerimi se generalni direktor ne bo zavezal, ne bo nadalje spremljal, ker soglasje v zvezi z njimi ne bo doseženo.

77. Poročanje generalnega direktorja urada OLAF ne izkazuje sedanjega stanja priporočil nadzornega odbora. Odbor je zaskrbljen zaradi neizvajanja petih priporočil „z veliko prednostjo“ in ker generalni direktor urada OLAF ne predloži dovolj informacij.

VODENJE NADZORNEGA ODBORA

Sestanki z institucijami,, organi in drugimi agencijami EU

78. Nadzorni odbor je dejavno prispeval k izmenjavi stališč z institucijami, kot je predvideno v členu 16 Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013, ter se redno sestajal s podpredsednikom Komisije, odgovornim za urad OLAF, Evropskim parlamentom (Odborom za proračunski nadzor) in skupino za boj proti goljufijam v Svetu ter jim zagotavljal strokovno pomoč.

79. Še naprej sodeluje z drugimi zainteresiranimi stranmi, kot so Evropsko računsko sodišče, Evropski varuh človekovih pravic in Agencija Evropske unije za temeljne pravice.

Delovne metode in preglednost

80. Nadzorni odbor je v letu 2016 izvedel 11 plenarnih sej. Poleg tega so se predsednik, poročevalci in osebje sekretariata odbora redno sestajali, da bi obravnavali posamezna vprašanja. Nadzorni odbor je za vsako pomembno vprašanje, ki je bilo proučeno, imenoval poročevalca. Poročevalci so v sodelovanju s sekretariatom pripravili osnutke poročil, mnenj ali dokumentov, ki so se nato obravnavali na plenarnih sejah. V okviru priprav mnenj in poročil odbora so se sestali tudi z vodstvom in osebjem urada OLAF.

81. Preden so bila mnenja nadzornega odbora dokončana, se je o njih vedno obširno razpravljalo z uradom OLAF. Leta 2016 se je odbor posvetoval z uradom OLAF ter razvil svoj postopek za sprejemanje mnenj in poročil. Odbor se je za zagotavljanje kar največje preglednosti svojega dela odločil, da bo nezaupne dokumente, ki so v javnem interesu, objavljal na svojem spletišču (http://europa.eu/supervisory-committee-olaf/).

Sprememba Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 v zvezi s sekretariatom nadzornega odbora

82. Sekretariat nadzornega odbora je sestavljen iz pravnikov in asistentov, ki zagotavljajo dnevno spremljanje preiskovalnih dejavnosti urada OLAF in pomagajo članom nadzornega odbora pri opravljanju njihovih nalog. Sekretariat prejme informacije, namenjene odboru, in opravi prvo preverjanje. Odgovoren je tudi za pripravo pravnih mnenj za člane odbora. Leta 2016 je imel sekretariat osem članov.

83. Vloga sekretariata nadzornega odbora je ključna, saj odboru lojalno in učinkovito pomaga pri izvajanju njegovih funkcij spremljanja. Vendar je v obdobju poročanja osebje sekretariata ostalo administrativno podrejeno generalnemu direktorju urada OLAF (zlasti na področjih usposabljanja, ocenjevanja, poklicne poti in napredovanja).

84. Po spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 ( 24 ) sekretariat odbora od 1. januarja 2017 neposredno zagotavlja Komisija, in sicer neodvisno od urada OLAF in v tesnem sodelovanju z odborom.

Proračunske zadeve

85. Leta 2016 je bil proračun odbora v višini 200 000 EUR za zagotavljanje neodvisnosti odbora od urada OLAF z Urada prenesen na Evropsko komisijo.

86. Služba Evropske komisije za notranjo revizijo je na zahtevo nadzornega odbora pripravila poročilo o upravljanju, načrtovanju, spremljanju in izvrševanju proračunske postavke nadzornega odbora urada OLAF. Nadzorni odbor pozdravlja revizijsko poročilo ter ga šteje za dragoceno orodje za boljše upravljanje proračuna bolj v skladu s praksami služb Komisije. Več priporočil, ki jih je izdala služba za notranjo revizijo, je že bilo izvedenih in vključenih v dnevno upravljanje proračuna nadzornega odbora.

ZAKONODAJNI OKVIR

Ocena Uredbe(EU, Euratom) št. 883/2013

Člen 19 Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 določa: Komisija do 2. oktobra 2017 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži evalvacijsko poročilo o uporabi te uredbe. Poročilu priloži mnenje nadzornega odbora in v njem navede, ali je potrebna sprememba te uredbe.

87. V skladu z načrtom Evropske komisije za oceno Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 ( 25 ) je ocena zajela ključna vprašanja uspešnosti, učinkovitosti, ustreznosti in skladnosti, ki jih je treba obravnavati. Vidiki vodenja v okviru ocene bodo vključevali naloge spremljanja, ki jih izvaja nadzorni odbor. Ocena bo zajela obdobje od 1. oktobra 2013, ko je Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 začela veljati.

88. Nadzorni odbor je začel svoj postopek ocene uporabe Uredbe. Temeljila bo na rezultatih analize, spremljanja in nadaljnjega spremljanja preiskovalnih dejavnosti urada OLAF, ki jih izvaja odbor.

89. Med obdobjem poročanja so svetovalci Komisije nekatere člane odbora povabili na individualne pogovore, da bi prispevali k oceni Uredbe. Ti so privolili v sodelovanje šele po koncu mandata v odboru, da bi se izognili nastanku morebitnega nasprotja vlog.

Predlog ustanovitve evropskega javnega tožilstva

90. Sprejetje uredbe o evropskem javnem tožilstvu je bilo v delovni program Evropske komisije za leto 2017 uvrščeno kot prednostna naloga za sozakonodajalca.

91. Po vsej verjetnosti bo ustanovitev evropskega javnega tožilstva vplivala na delo in sredstva urada OLAF ter s tem na vlogo nadzornega odbora v zvezi s spremljanjem. Morda bo potrebna ponovna revizija Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013. Odbor že od samega začetka projekta redno spremlja zadevni napredek, kar namerava tudi v prihodnje.

(1) Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

(2) Člen 15.

(3) Sklep Komisije C(2016) 1449 final.

(4) Ares(2016)1280862.

(5) Sklep predsednika Splošnega sodišča z dne 20. julija 2016 – Generalni direktor urada OLAF/Komisija v zadevi T-251/16 R.

(6) Ares(2016)6451016 z dne 16. novembra 2016.

(7) Glej pregled na spletišču nadzornega odbora urada OLAF.

(8) Prim. Poročilo nadzornega odbora št. 3/2014 z naslovom Urad OLAF – Zadeve, odprte v letu 2012.

(9) Urad OLAF je nadzornemu odboru omogočil tudi dostop do vzorca 62 primerov, ki so trajali več kot 12 mesecev. Odbor je sprejel shematsko analizo in analizo primerov, ki še potekajo.

(10) Odbor je v Mnenju št. 4/2014 z naslovom Nadzor nad trajanjem preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam med drugim priporočil, naj urad OLAF: (1) v 12-mesečna poročila vključi tudi ponavljajoče se dejanske informacije, ki so povezane s primeri, da bi lahko nadzorni odbor bolje razumel ozadje in napredek preiskav; (2) bolje utemelji dejanske informacije v zvezi z razlogi za preiskave, ki trajajo več kot 12 mesecev, in (3) bolje utemelji informacije v zvezi s popravnimi ukrepi za pospešitev preiskav.

(11) Ares(2016)2867755 z dne 20. junija 2016 in Ares(2016)2336179 z dne 19. maja 2016.

(12) Poročilo o delovanju urada OLAF za leto 2015, glej sliko 12 „Izdana priporočila“ na strani 20 in sliko 24 „Ukrepi, ki so jih organi za imenovanje sprejeli po disciplinskih priporočilih urada OLAF, izdanih med 1. januarjem 2013 in 31. decembrom 2015,“ na strani 30.

(13) Glej sporočili Ares(2016)2996187 z dne 28. junija 2016 in Ares(2016)6032504 z dne 20. oktobra 2016, ki ju je podpisal generalni sekretar Evropske komisije.

(14) Poročilo o delovanju urada OLAF za leto 2015, glej sliko 12 „Izdana priporočila“ na strani 20 in sliko 24 „Ukrepi, ki so jih organi za imenovanje sprejeli po disciplinskih priporočilih urada OLAF, izdanih med 1. januarjem 2013 in 31. decembrom 2015,“ na strani 30.

(15) Poročilo vključuje 14 primerov z neuspešnimi sodnimi priporočili, od katerih jih devet ni uspelo zaradi nezadostnih dokazov.

(16) Ta posebna analiza je bila izvedena v letih 2012 in 2013.

(17) Letno poročilo za leto 2015.

(18) V Uredbi (EU, Euratom)i št. 883/2013 je izrecno poudarjeno, kako pomembno je, da urad OLAF v celoti pozna nacionalne zakone držav članic, ki jim posreduje svoja poročila o opravljenih preiskavah. Člen 11(2) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 določa: „Pri pripravi takšnih poročil in priporočil se upošteva nacionalno pravo posamezne države članice.“

(19) Ares(2016)980350 – 25. februar 2016.

(20) Poročilo o delovanju urada OLAF za leto 2015, glej sliko 12 „Izdana priporočila“ na strani 20 in sliko 24 „Ukrepi, ki so jih organi za imenovanje sprejeli po disciplinskih priporočilih urada OLAF, izdanih med 1. januarjem 2013 in 31. decembrom 2015,“ na strani 30.

(21) Poročilo o delovanju urada OLAF za leto 2015, glej sliko 12 „Izdana priporočila“ na strani 20.

(22) Sporočilo ARES(2016)222388 z dne 15. januarja 2016, v katerem je generalni direktor navedel, da „urad OLAF 11 od 15 priporočil šteje za izvedena, eno pa za neveljavno. Tri priporočila, ki so povezana z razpravo o delovnih ureditvah med uradom OLAF in nadzornim odborom, se še izvajajo.“

(23) Generalni direktor urada OLAF ni odboru predložil nobenih informacij o 11 od 26 priporočil, izdanih v Mnenju št. 2/2015 o preskusu in nadzoru zakonitosti v uradu OLAF ter Mnenju št. 3/2015 o osnutku prednostnih nalog preiskovalne politike za leto 2016.

(24) Uredba (EU, Euratom) 2016/2030 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 glede sekretariata nadzornega odbora Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF). Uredba se uporablja od 1. januarja 2017.

(25) Glej http://ec.europa.eu/smart-regulation/roadmaps/docs/2017_olaf_001_evaluation_of_regulation_883_2013_en.pdf.