[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 11.08.2006

COM(2006) 451 konč.

POROČILO KOMISIJE

Letno poročilo Evropske komisije Evropskemu parlamentu o delovanju sistema Evropskih šol 2005 {SEK(2006) 1070}

1. Uvod

To poročilo Evropskemu parlamentu pojasnjuje glavna vprašanja in izzive sistema Evropskih šol v letu 2005. V trinajstih šolah je sedaj skoraj 20 400 učencev. Evropska komisija je v letu 2005 začela številne pobude in je v določena področja vložila veliko truda, da bi bilo leto 2006 leto reform in rešitev glavnih izzivov. Prihodnja reforma finančne uredbe je eden od takšnih primerov.

Poleg tega se številne šole soočajo s prostorsko stisko in z vsemi s tem povezanimi problemi, v nasprotju s tem pa morajo nekatere druge zmanjševati število oddelkov. Na dveh največjih lokacijah, v Bruslju in Luxembourgu, so v letu 2005 potekale obsežne razprave o načrtih za dodatne zmogljivosti v obliki novih šol, kar je temelj za sprejetje odločitev v letu 2006.

V letu 2004 je Evropska komisija objavila Sporočilo o prihodnjem razvoju celotnega sistema šol[1] in v letu 2005 prejela povratne informacije od vseh zainteresiranih strani. Poleg tega je bila o istem vprašanju narejena tudi anketa med uslužbenci.

Glede na povratne informacije, prejete od najrazličnejših zainteresiranih strani, je jasno, da je reforma potrebna in bi morala pripeljati do želene posodobitve pedagoškega, finančnega in vodstvenega vidika sistema. Rešiti je treba tudi številna praktična vprašanja, najpomembnejše je odgovornost države gostiteljice, da pravočasno zagotovi ustrezne objekte primernih zmogljivosti. Ta problem je v letu 2005 postal dokaj pereč v številnih Evropskih šolah.

Vprašanje prihodnosti celotnega sistema Evropskih šol bo še naprej tema razgovorov med državami članicami in Komisijo. Zato sta podpredsednik Kallas in nizozemsko predsedstvo Evropskih šol v letu 2005 oblikovala skupino na visoki ravni za pripravo medvladne konference o tej temi v maju 2006.

2. Pomembni dogodki v letu 2005

2.1. Pregled sedanjega stanja

Razmere v različnih Evropskih šolah v letu 2005 so bile dokaj raznolike. Letno poročilo generalnega sekretarja svetu guvernerjev Evropskih šol je v prilogi in vključuje ustrezne statistične podatke[2].

2.1.1. Prostorska stiska v Bruslju

Povečanje števila učencev v treh obstoječih šolah v Bruslju (ki se nahajajo v mestnih četrtih Uccle, Woluwe in Ixelles) je v letu 2005 povzročilo prostorsko stisko. To je pripeljalo do strožje vpisne politike v Bruslju za vse otroke, katerih starši niso uslužbenci EU. Na nekaterih jezikovnih oddelkih na dveh šolah je bilo treba uvesti omejitve tudi za otroke uslužbencev EU, kar je pripeljalo do neprijetnosti in razočaranj pri številnih starših in učencih, ki se niso mogli vpisati v šolo po svoji izbiri. Belgijski organi morajo za rešitev problema prostorske stiske predlagati začasno lokacijo, saj po njihovem časovnem načrtu četrta šola v Laeknu ne bo odprta do leta 2009.

Komisija je zelo dejavna pri poskusu čim hitreje poiskati predlog začasne lokacije in zagotoviti prostore veliko pred odprtjem šole Bruselj IV v Laeknu v letu 2009. Tako predsednik Barroso kot podpredsednik Kallas sta v stiku z belgijskimi organi, da bi do začetka leta 2006 zagotovili predstavitev izbire začasnih lokacij ter bi, če bo le mogoče, zagotovili delovanje šole na izbrani lokaciji do šolskega leta 2006/2007 ali pa najkasneje do septembra 2007. Zamude pri predstavitvi predlogov za začasno lokacijo pri Komisiji in starših vzbujajo resno zaskrbljenost.

2.1.2. Zamude pri gradbenih delih v Luxembourgu ter privatizacija kantine

Povečanje števila učencev v Luxembourgu je pripeljalo do omejevalne vpisne politike v Luxembourgu za otroke staršev, ki niso uslužbenci EU. Nova šola, ki je trenutno odprta na začasni lokaciji, lahko sprejme učence na predšolski in primarni stopnji le v naslednjih jezikovnih oddelkih: EN, FR, DE, HU, CZ, SL, SK, DK, GR in IT. Učenci sekundarne stopnje v teh oddelkih bodo ostali v šoli Luxembourg I, dokler šola Luxembourg II ne bo dokončno odprta.

V letu 2005 je bilo kupljeno zemljišče za novo šolo. Luksemburški organi so sporočili, da je mogoče pričakovati nadaljnje zamude, zaradi česar je verjetno, da bo šola odprta leta 2010 in ne 2008, kot je bilo prvotno načrtovano. Predstavnik Komisije v upravnem odboru je izrazil globoko zaskrbljenost in pozval luksemburške organe, naj pospešijo postopek pridobitve nove zgradbe.

Čeprav je svet guvernerjev v januarju 2003 sprejel odločitev (ob soglasju združenja staršev), da se učenci porazdelijo med šolama Luxembourg I in Luxembourg II glede na jezikovne oddelke, so v letu 2005 predstavniki staršev poudarili, da bi raje kot po jezikovnih oddelkih videli delitev po starostnih skupinah in da naj bi zato sekundarna stopnja bila v šoli Luxembourg II. Nadaljnji razvoj tega vprašanja je treba pozorno spremljati v letu 2006.

Po sklepu sveta guvernerjev iz leta 2004 o umiku neupravičenega proračunskega prispevka za kantino so bile finančne, pravne in praktične težave pri upravljanju kantine v Luxembourgu v letu 2005 zelo pereče. Razmere je rešil upravni odbor, ki je sklenil ponovno zaposliti osebje kantine na drugih delovnih mestih v Evropski šoli ter začeti evropski javni razpis za oddajo kantine in menze od začetka šolskega leta 2006/2007, da bi tako ohranili najboljše možne razmere in storitve za učence.

2.1.3. Druge šole

Šole v krajih Bergen, Mol, Karlsruhe in Varese zagotavljajo izobraževanje za otroke uslužbencev, ki delajo na inštitutih Skupnega raziskovalnega središča, ki je generalni direktorat Komisije.

Varese

V Vareseju je težava s prostorsko stisko zaradi pomanjkanja učilnic zelo velika. Na italijanske organe se izvaja pritisk, da poiščejo ustrezno rešitev za težave pri izvajanju potrebnih del, povezanih s širitvijo. Italijanska vlada mora, kot vse druge vlade gostiteljice, zagotoviti prostore, ki ustrezajo potrebam Evropske šole. Komisija podpira zahtevo sveta guvernerjev, da naj italijanski organi izpolnijo svoje obveznosti.

Obstaja pravno vprašanje o osebju šolske kantine v Vareseju. Vodstvo šole se je lotilo reševanja tega vprašanja, ki ga bo upravni odbor ponovno proučil v letu 2006.

Frankfurt in München

Tudi ti dve šoli v Nemčiji se soočata s prostorsko stisko in sedaj potekajo spremembe, da se razmere v sedanjih prostorih izboljšajo kolikor je mogoče. Vendar pa bo za šolo v Frankfurtu, zaradi načrtovanega povečanja števila uslužbencev v Evropski centralni banki, v prihodnjih letih verjetno potrebna nova lokacija. V ta namen je bila nemškim organom že poslana zahteva.

Bergen, Culham, Mol in Karlsruhe

V letu 2004 je svet guvernerjev potrdil svoj sklep o postopnem zaprtju sedmih zelo majhnih jezikovnih oddelkov (s skupaj samo 17 otroki uslužbencev EU) v Bergnu, Culhamu, Molu in Karlsruheju. Ta proces se je začel v septembru 2005 in bo potekal sedem let. Zagotavlja, da bodo zadevni otroci lahko končali svoje izobraževanje na primarni ali sekundarni stopnji v svoji sedanji šoli. Komisija je v letu 2005 začela zunanjo študijo za proučitev dolgoročne prihodnosti teh šol. Rezultati študije bodo predvidoma znani v juliju 2006 in bodo predstavljeni na sestanku sveta guvernerjev.

Alicante

Evropska šola v Alicanteju obstaja od leta 2002 in v šolskem letu 2005/2006 bo po programu evropske mature maturiral prvi razred. Večina učencev v Alicanteju so otroci staršev, ki niso uslužbenci EU (63,6 %). To je treba omeniti, saj tako imenovana merila Gaignage[3] določajo, da mora vsaj 50 % učencev v Evropski šoli izven Bruslja in Luxembourga biti otroci uslužbencev EU. Povečanje števila teh je bilo zabeleženo v letu 2005, vendar pa je delež še vedno veliko pod 50 %.

2.2. Pedagoška vprašanja

Z ustanovitvijo več novih agencij v državah članicah postaja vprašanje zagotavljanja izobrazbe za otroke uslužbencev EU na teh lokacijah vedno bolj pereče. Pogosto je na teh lokacijah zaposleno razmeroma majhno število uslužbencev, lokacije pa so v posameznih primerih dokaj oddaljene. Možnosti za oblikovanje klasičnih Evropskih šol v teh krajih so zaradi majhnega števila otrok uslužbencev EU zato zelo majhne.

Za obravnavo teh vprašanj je svet guvernerjev oblikoval delovno skupino, imenovano „Trojka II – širitev evropske mature“. Njene naloge so bile med drugim proučiti obseg sodelovanja med Evropskimi šolami in drugimi šolami ter ugotoviti, kako evropsko maturo narediti širše dostopno tudi šolam izven obstoječega sistema. Nadalje je proučila pedagoško strukturo šol ob upoštevanju možnosti njihove večje avtonomije ter določila merila za opredelitev „evropskega šolanja“.

Svet guvernerjev je v aprilu 2005 sprejel njeno poročilo, ki predstavlja glavne značilnosti izobraževanja v Evropskih šolah in določa bistvena merila. Poročilo predlaga sodelovanje z lokalnimi šolami za zagotovitev bistvenih značilnosti izobrazbe, kot jo ponujajo Evropske šole, ter časovni načrt za pridobitev soglasja zainteresiranih držav.

Italija, Irska in Grčija, vsaka z evropsko agencijo na svojem ozemlju, so izrazile svoje zanimanje za takšno ureditev. Italijanski organi so v Parmi ustanovili šolo s široko izbiro programov v treh jezikovnih oddelkih za otroke uslužbencev Evropske agencije za varnost hrane. V letu 2005 je vpisala letnike 1 do 3 sekundarnega izobraževanja. Irci so v Dunshaughlinu zagotovili vse potrebno za otroke uslužbencev veterinarske agencije v Grangu. Italija in Irska sta se prijavili za akreditacijo evropskega šolanja, ki ga zagotavljata v svojih pilotnih projektih.

V začetku leta 2006 je svet guvernerjev sprejel dokumentacijo, ki so jo italijanski in irski organi predložili kot dokazilo o skladnosti Scuola per l’Europa v Parmi oziroma Centre for European Schooling v Dunshaughlinu s specifikacijami Evropskih šol, kot drugi korak v njuni akreditaciji povezanih šol sistema Evropskih šol. Svet guvernerjev je tudi sprejel dokumentacijo o splošnem interesu, ki so jo v letu 2005 predstavili grški organi, kot prvi korak pri prijavi šole za evropsko izobrazbo iz Herakliona, ki je bila ustanovljena za otroke uslužbencev Evropske agencije za varnost omrežij in informacij.

2.3. Proračun in finance

Proračun Evropskih šol sestavljajo prispevki držav članic (ki plačujejo nacionalne plače začasno premeščenim učiteljem), prihodki od šolnin za učence, katerih starši niso uslužbenci EU, ter izravnalni prispevek iz proračuna EU.

2.3.1. Proračun 2005

Prvotno dodeljen prispevek proračunskega organa EU v proračun Evropskih šol za leto 2005 je bil 127 milijonov EUR, enako kot leta 2004. Dokončna razčlenitev različnih prispevkov v celotni proračun je bila:

- 53 % iz proračuna EU;

- 23 % od držav članic;

- 7 % iz EPO[4];

- preostanek iz drugih virov.

Evropske šole niso porabile vseh 10,6 milijonov EUR celotnega prispevka, dodeljenega za leto 2005, in so kljub temu svoj letni proračun zaključile s presežkom okoli 8,3 milijona EUR.

2.3.2. Odločitve o proračunu 2006

Za leto 2006 sta se Komisija in urad generalnega sekretarja odločila narediti podrobno analizo o vzrokih za ponavljajočo manjšo porabo od načrtovane in presežke v zadnjih letih. To je Komisijo privedlo do tega, da je za leto 2006 podala enak zahtevek za prispevek kot za leto 2005: 127,13 milijona EUR.

V decembru 2005 se je proračunski organ odločil zamrzniti 25 % prispevka EU za leto 2006 uradu generalnega sekretarja, ki 80 % svojih sredstev pridobi iz proračuna EU, da bi tako urad spodbudil k:

- rešitvi problema prostorske stiske v Evropskih šolah;

- izboljšanju vodenja in upravljanja Evropskih šol.

Komisija je to odločitev sporočila generalnemu sekretarju in predlagala, da njene službe pomagajo uradu generalnega sekretarja pri izvajanju zahtevanih ukrepov ter organizirajo stike z Evropskim parlamentom.

2.3.3. Nova finančna uredba za Evropske šole

Tako Komisija kot proračunski organ menita, da je reforma na tem področju nujno potrebna. Po priporočilih iz poročila delovne skupine Trojka I z naslovom „Finančna porazdelitev bremena in sofinanciranje“ je svet guvernerjev v aprilu 2005 odobril posodobitev finančne uredbe Evropskih šol. To bo omogočilo tudi izvedbo priporočil o finančni avtonomiji. Ta pristop bo obstoječa pravila uskladil z novo finančno uredbo, ki se od leta 2002 uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti. Glavne točke so:

- načelo dobrega finančnega poslovodenja;

- notranja revizija;

- standardi za notranji nadzor;

- javna naročila;

- letno poročilo;

- proračunski koledar za Evropske šole.

Urad generalnega sekretarja je ob pomoči Komisije začel s procesom in namerava svetu guvernerjev v oktobru 2006 predlagati novo finančno uredbo za Evropske šole, ki naj bi začela veljati 1. januarja 2007.

2.3.4. Revizija poslovanja urada generalnega sekretarja

V novembru 2005 je Komisija uradu generalnega sekretarja poslala dopis s predlogom, da bi ena izmed notranjih revizijskih služb Komisije izvedla revizijo poslovanja urada generalnega sekretarja. Urad generalnega sekretarja je menil, da ne more sprejeti takšne odločitve. Svet guvernerjev o tem vprašanju ni razpravljal zaradi časovnih omejitev, saj je bila ta točka uvrščena na konec dnevnega reda, zato ni bilo mogoče v celoti pretehtati vseh argumentov. Svet guvernerjev je na predlog odgovoril s pisnim postopkom in ga v februarju 2006 zavrnil.

2.4. Vodenje

2.4.1. Nadaljnje ukrepanje po sporočilu iz julija 2004

V letu 2004 je Komisija predstavila Sporočilo z naslovom „Posvetovanje glede možnosti za razvoj sistema Evropskih šol“. Posvetovanja so se nadaljevala v letu 2005 in so pripeljala do nekaterih zanimivih in spodbudnih rezultatov. Med respondenti so bili predstavniki združenja staršev, nekateri posamezniki iz evropskih institucij in njihovi predstavniki, predstavniki učencev, predstavniki držav članic, člani sveta guvernerjev in predstavniki zaposlenih v šolah.

Da bi dokončali proces posvetovanja, je bila v septembru 2005 neposredno uslužbencem v evropskih institucijah poslana anketa s ključnimi zamislimi iz Sporočila Komisije. Prispelo je okoli 4000 odgovorov.

Predhodni rezultati posvetovanja kažejo, da obstaja splošno soglasje o nujnosti reforme. Predlog o izvedbi zunanje ocenjevalne študije delovanja celotnega sistema Evropskih šol je bil široko podprt. Splošno mnenje je bilo, da bi bilo vodenje Evropskih šol lahko bolj učinkovito. Uslužbenci institucij, ki so odgovorili na anketo, so močno podprli predlog, da naj bo Komisijina moč odločanja sorazmerna z deležem proračunskega prispevka. Večina zainteresiranih strani je prav tako podprla večjo avtonomijo šol, skupaj z njihovo večjo odgovornostjo. Močne podpore je bilo deležno tudi izboljšanje razmer za učence s posebnimi izobraževalnimi potrebami ter za učence, ki nimajo možnosti vključitve v jezikovni oddelek v svojem materinem jeziku. Večina zainteresiranih strani se je tudi strinjala, da je treba izboljšati in zagotoviti večjo preglednost pri pripravi in izvrševanju proračuna.

Poglobljena analiza rezultatov posvetovanj in podrobne ankete bo dokončana in objavljena v letu 2006.

2.4.2. Resolucija Evropskega parlamenta

Evropski parlament je o Sporočilu razpravljal v svojem proračunskem odboru in odboru za kulturo in izobraževanje ter septembra 2005 sprejel Resolucijo P6TA(2005)336, ki ponavlja vsa bistvena vprašanja iz Sporočila Komisije. Na področju vodenja ta vključujejo večji nadzor Komisije, ki bo sorazmeren z njenim finančnim prispevkom, boljše upravljanje sredstev, rešitve glede zagotavljanja izobraževanja za otroke uslužbencev agencij ter proučitev alternativnih sistemov financiranja; na pedagoški ravni vključujejo širitev evropske mature ter sodelovanje Evropskih šol z drugimi šolami, izboljšane pedagoške razmere za otroke SEN[5], zmanjšanje velikosti razredov in uvedbo alternativnega zaključnega spričevala.

Kot neposredni odgovor je Komisija začela s pobudami na zgornja vprašanja, ki so pripeljale do, na primer, predvidene reforme finančne uredbe. Številne vidike pa je mogoče obravnavati le v okviru širše razprave o prihodnosti sistema. Komisija je v okviru skupine na visoki ravni (glej točko 3.3) zelo aktivna pri spodbujanju sprememb v skladu s skupnimi stališči evropskih institucij. Hkrati s tem več delovnih skupin v okviru sveta guvernerjev proučuje različne možnosti, povezane s pedagoškimi vprašanji.

2.4.3. Priprava konference o prihodnosti sistema Evropskih šol

Vidiki vodenja sistema so eno od glavnih vprašanj in sporočilo Komisije o prihodnosti sistema Evropskih šol je predstavljalo izhodiščno točko široke razprave. V resoluciji z dne 8. septembra 2005 je Evropski parlament, na primer, poudaril nujno potrebo po ukrepanju. Ta pogled je skupen številnim opazovalcem tako na politični kot na nepolitični ravni.

Zato sta podpredsednik Kallas in nizozemsko predsedstvo[6] Evropskih šol prevzela pobudo in za leto 2006 na Nizozemskem sklicala konferenco, ki jo bo organizirala skupina na visoki ravni in na kateri bodo sodelovali predstavniki vseh držav članic, da bi to področje bilo deležno nove politične spodbude. Komisija je začela igrati zelo aktivno vlogo pri delu skupine na visoki ravni.

Namen te konference je spodbuditi razmislek na visoki ravni in pripraviti izhodišča za razpravo o reformah na ministrski ravni.

Vse države članice so bile povabljene, da na konferenco pošljejo svoje predstavnike in tako predstavijo stališča svojih vlad na zadevnih področjih, to je o področju vodenja ter o finančnem in pedagoškem vidiku. Glej tudi točko 3.3.

2.4.4. Groupe de Suivi Bruxelles IV- Delovna skupina za Bruselj IV v Laeknu

Po časovnem načrtu, ki so ga predstavili belgijski organi, bo četrta Evropska šola v Bruslju odprta v letu 2009. Objekt bo zagotovila Belgija v Laeknu. Sprejeti je treba dve glavni odločitvi: kateri jezikovni oddelki bodo delovali v tej četrti šoli in kako pripraviti začetek delovanja šole ter različnih oddelkov.

Za opredelitev in analizo različnih možnosti glede teh odločitev, ki jih mora svet guvernerjev Evropskih šol sprejeti v aprilu 2006, je generalni sekretar Evropskih šol zagotovil ustrezne podatke in prevzel predsedovanje delovne skupine, imenovane „Groupe de Suivi Bruxelles IV“. To skupino so sestavljale vse zainteresirane strani: združenja staršev, Evropske šole, učitelji in Komisija.

Komisija je bila aktivna udeleženka te skupine in je zlasti pomagala pri zagotavljanju natančne ocene prihodnjega števila učencev. Te ocene, ki temeljijo na načrtovanem zaposlovanju v Komisiji in trenutnem številu učencev uslužbencev EU, so bile združene s projekcijami direktorjev šol in nato sprejete v delovni skupini.

Smernice za to delovno skupino je določil svet guvernerjev na svojem sestanku v oktobru 2005, ko je sprejel seznam meril, pri katerih je upošteval zahteve, ki so jih izrazili predstavniki združenja staršev. Ta merila so predstavljala osnovo za odločanje o jezikovni sestavi šole v Laeknu in o načinu oblikovanja oddelkov. Seznam meril[7] je svet guvernerjev sprejel skoraj soglasno, vključno s predstavniki staršev, vendar ob dveh vzdržanih glasovih (Italija in Španija). Komisija je glasovala za sprejetje.

Ta „Groupe de Suivi Bruxelles IV“ je nato pripravila izhodišče za razpravo in odločanje o ureditvi v Laeknu. Komisija je igrala ključno vlogo v tej skupini in posveča veliko pozornosti analizi in predstavitvi dejstev svetu guvernerjev, ki se bo odločil o načinu začetka delovanja šole ter o različnih jezikovnih oddelkih. Ta sklep mora biti sprejet z dvotretjinsko večino, pri čemer ima vsaka država članica ter Komisija en glas.

2.4.5. Komuniciranje z interesnimi skupinami in informiranje

Bolj omejevalna vpisna politika v Bruslju za šolsko leto 2005/2006 je bila vzrok velikih razočaranj v poletju 2005 in generalni direktor GD ADMIN je zato sprejel strateško odločitev o neposredni komunikaciji z vsemi uslužbenci preko elektronske pošte, naslovljene na vse. To je bilo nujno zaradi večje preglednosti, pa tudi zato, da so se prekinile dezinformacije, ki so povzročale nelagodje in nepotrebne skrbi med starši in učenci. Ta sporočila so bila v juniju in decembru 2005 poslana vsem uslužbencem Komisije[8]. Ta pristop se je nadaljeval v letu 2006, s čimer se je zagotovilo, da so imeli uslužbenci točne in pravočasne informacije. Podpredsednik Kallas je prav tako aktivno komuniciral z drugimi komisarji in jih obveščal o razvoju dogodkov.

Ustrezne službe Komisije so storile zelo veliko, da so po telefonu ali pošti odgovorile na vsa posamezna vprašanja staršev ali drugih zainteresiranih strank. Skupaj je bilo v letu 2005 poslanih več kot 300 pisnih odgovorov. To je Komisiji omogočilo, da je ostala v neposrednem stiku s številnimi zaskrbljenimi starši. Poleg tega so starši, ki so se soočali s skupnimi skrbmi o posameznih vprašanjih, pogosto oblikovali ad hoc skupine, preko katerih so usklajevali svoje stike s Komisijo. Prav tako so potekali številni sestanki z združenji staršev, lokalnimi odbori uslužbencev ter sindikati.

Evropski parlament je v letu 2005 Komisiji zastavil 30 uradnih vprašanj o Evropskih šolah in na vsa vprašanja so bili podani ustni ali pisni odgovori. Varuh človekovih pravic je prejel in obravnaval štiri pritožbe. Podpredsednik Kallas je tudi obiskal Evropski parlament in s poslanci osebno razpravljal o vprašanjih, povezanih z Evropskimi šolami.

2.5. Preglednost

2.5.1. Kodeks dobrega upravnega ravnanja

V letu 2004 je Komisija svetu guvernerjev predstavila dokument „Predlagani ukrepi za večjo preglednost in dobro upravljanje v sistemu Evropskih šol“, ki je bil sprejet v aprilu 2006. Namen tega kodeksa je zagotoviti visoko kakovost storitev v vseh okoliščinah in za vse uporabnike sistema Evropskih šol. Komisija odločno podpira ta proces, ki bo, ko bo izpeljan, uskladil pristope in storitve vseh Evropskih šol ter povečal in spodbujal preglednost. Prav tako pozdravlja delo generalnega sekretarja o poenotenju splošnih pravil Evropskih šol v letu 2005 in ga ocenjuje kot korak v smeri večje preglednosti.

3. Pogled naprej

3.1. Odločitev o Bruslju IV v Laeknu

Po vroči razpravi v letu 2005 o jezikovni ureditvi šole v Laeknu je svet guvernerjev v aprilu 2006 sprejel odločitev o naslednji sestavi: DE, EN, FR, IT, NL ter BG in RO (če in ko bosta oddelka oblikovana). Ko bo začasna lokacija za šolo na voljo, bo treba vložiti veliko truda v pripravo prehoda in sprejema učencev na to novo lokacijo. Glavna skrb Komisije je, ali bodo belgijski organi zagotovili začasno lokacijo še pravočasno, da se ublaži sedanja prostorska stiska.

Jasno je, da so potrebni načrti za prihodnjo peto Evropsko šolo v Bruslju, saj ocene števila učencev kažejo, da bodo največje skupne zmogljivosti šol ponovno dosežene kmalu po odprtju šole v Laeknu.

3.2. Začete študije

3.2.1. Študija o štirih majhnih šolah [9]

Komisija je v letu 2005 začela zunanjo študijo za proučitev dolgoročne prihodnosti štirih majhnih šol. Bolj natančno, študija je namenjena vpogledu v alternativne metode izobraževanja otrok uslužbencev EU in prehodne ukrepe za vse sedanje učence. Rezultati študije bodo predvidoma znani poleti 2006. Uporabljeni bodo kot temelj za razpravo v svetu guvernerjev, ki bo nato sprejel odločitev o prihodnosti teh šol.

3.2.2. Študija o šolninah

Na podlagi ugotovitev delovne skupine, oblikovane za proučitev morebitne prerazporeditve finančnega bremena med državami članicami je svet guvernerjev najel zunanjega ekonomista za izvedbo študije o optimalni višini šolnin za učence iz posebnih sporazumov z gospodarskimi družbami in otroke, katerih staršev niso uslužbenci EU. O študiji bo upravni in finančni odbor razpravljal v letu 2006.

3.3. Prihodnost sistema Evropskih šol

Konferenca na visoki ravni, ki je na pobudo podpredsednika Kallasa in nizozemskega predsedstva Evropskih šol potekala v maju 2006, je združila predstavnike držav članic in Komisije v skupni razpravi o prihodnosti sistema Evropskih šol. Posebej uporabne rezultate je prinesla na področju pedagoških vidikov sistema in njegove prihodnosti, zlasti z idejami o šolanju otrok uslužbencev majhnih agencij po celotni Uniji, ter glede odprtja evropske mature za šole, ki nimajo povezav s katero od evropskih institucij, vendar pa izpolnjujejo določena stroga merila.

Konferenca je prav tako priznala potrebo po reformi sistema, zlasti njegovega upravnega in finančnega vidika. V nasprotju s tem pa so bile razprave o vodstvenih vidikih in morebitnih spremembah konvencije bolj raznolike.

Razprave o vseh treh vidikih se bodo nadaljevale v letu 2006.

Po tej konferenci je Komisija pripravljena na premik naprej in igrati konstruktivno vlogo pri posodobitvi sistema, da se bo ta lahko soočal z izzivi širitve ter večjim številom agencij po celotni Evropski uniji, ob tem pa upošteval tudi potrebe uslužbencev.

[1] COM(2004) 519 konč.

[2] Ref. 1512-D-2005-en-1. Priloga 1.

[3] Ref. 2000-D-7510. Priloga 2.

[4] Za Evropsko šolo v Münchnu je proračunski delež Evropskega patentnega urada (EPO) podoben deležu Komisije v drugih Evropskih šolah.

[5] „Special Educational Needs“ (posebne učne potrebe). Komisija nima nobenega pooblastila za upravljanje pedagoških vidikov SEN, vendar pa aktivno sledi razvoju v Evropskih šolah. V letu 2005 se je skupni proračun za SEN v Evropskih šolah povečal za 13 %.

[6] Od avgusta 2005 do avgusta 2006.

[7] Ref. 2005-D-4310-en-2. Priloga 3.

[8] Priloga 4.

[9] Culham, Mol, Bergen in Karlsruhe.