I. Uvod

Štiri leta po sprejetju zadevne pravne podlage[1] je zdaj čas, da se oceni napredek, dosežen na področju Evropske migracijske mreže (EMM), in se razmisli o njenem nadaljnjem razvoju, tudi v okviru naslednjega večletnega finančnega okvira po letu 2013.

Z Odločbo Sveta 2008/381/ES je bila formalno ustanovljena mreža EMM[2] z namenom zagotavljati najnovejše, objektivne, zanesljive in primerljive informacije o migracijah in azilu za pomoč pri oblikovanju politik Evropske unije na teh področjih. Mreža EMM to izvaja prek večstopenjske mreže, ki jo usklajuje Evropska komisija, in sicer s podporo dveh ponudnikov storitev in v sodelovanju z nacionalnimi kontaktnimi točkami EMM (NKT EMM), ustanovljenimi v vsaki državi članici[3] in na Norveškem[4], ki razvijajo nacionalne mreže, v katerih sodeluje več ustreznih zainteresiranih strani. Pred kratkim je kot opazovalka začela sodelovati tudi Hrvaška.[5] Mreža EMM se povezuje v mrežo tudi na ravni EU v sodelovanju z drugimi ustreznimi organi EU in mednarodnimi organi. Politične smernice za dejavnosti mreže EMM zagotavlja usmerjevalni odbor, ki mu predseduje Evropska komisija, sestavljajo pa ga po en predstavnik iz vsake sodelujoče države članice ter opazovalci iz Danske, Norveške in Evropskega parlamenta.

II. Dejavnosti mreže EMM

Mreža EMM opravlja različne dejavnosti z namenom izpolnjevanja svojih ciljev, vse pa so skladne z letnim delovnim programom, ki ga odobri usmerjevalni odbor EMM in sprejme Komisija.[6] To so trenutno:

· letna poročila o politikah, ki oblikovalce politike obveščajo o najpomembnejših političnih in zakonodajnih (vključno z EU) spremembah ter javnih razpravah na področju migracij in azila, vključno z ustreznimi statističnimi podatki, kadar je to mogoče. So tudi podlaga za letna poročila Komisije o priseljevanju in azilu;[7]

· ad hoc vprašanja, ki so odzivno orodje za hitro zbiranje primerjalnih informacij o posebnih aktualnih vprašanjih. Zastavi jih lahko Komisija ali NKT EMM, običajni odzivni čas pa je do štiri tedne;[8]

· študije o zadevnih temah politik, ki vsako leto tipično vključujejo glavno študijo, v kateri so podrobno predstavljene in analizirane teme srednjeročnega do dolgoročnega pomena in so opredeljena možna prihodnja vprašanja, ter do tri ciljne študije, ki obravnavajo takojšnje, kratkoročne potrebe v zvezi s politiko;[9]

· sporočila EMM, ki zagotavljajo ključne ugotovitve v jedrnati obliki o določeni temi, na primer iz študij ali ad hoc vprašanj, v obliki, namenjeni oblikovalcem politike;

· bilteni EMM, ki zlasti oblikovalcem politike zagotavljajo najnovejše aktualne informacije o trenutnem in nedavnem razvoju na ravni EU in držav članic ter vključujejo najnovejše objavljene statistične podatke, predvsem Eurostata;[10]

· slovarček in tezaver EMM, s slovarskim delom, ki zajema več kot 300 izrazov s prevodi na podlagi pravnega reda EU in je med drugim namenjen izboljšanju primerljivosti med državami članicami z uporabo in skupnim razumevanjem izrazov in opredelitev v njem, ter tezavrom, ki zagotavlja skladno in strukturirano orodje za katalogiziranje in iskanje primerljivih dokumentov o neki temi;

· poročila o stanju EMM, namenjena Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij, ki obravnavajo potekajoče dejavnosti EMM in glavne ugotovitve njenih raznovrstnih rezultatov;[11]

· posodobitve portala EU za priseljevanje (EU Immigration Portal)[12] za zagotovitev, da so na voljo najnovejše informacije o politikah in postopkih držav članic na področju priseljevanja.[13] EMM lahko na podlagi svojih povezav in dobrih odnosov z zakonodajnimi organi v državah članicah zagotavlja hitre posodobitve in tako zagotovi, da je portal EU za priseljevanje vedno aktualen;

· mrežno povezovanje, ki se izvaja na ravni mreže EMM, zlasti na rednih sestankih NKT EMM, na nacionalni ravni, pri čemer NKT EMM razvijajo nacionalne mreže, ki zastopajo vse ustrezne zainteresirane strani, vključno z nacionalnimi oblikovalci politik, in na ravni EU oziroma na mednarodni ravni z namenom razviti skladnost in usklajenost z ustreznimi instrumenti in strukturami EU na področju migracij in azila ter vzpostaviti strateško sodelovanje z drugimi evropskimi organizacijami, institucijami in mrežami (zunaj EU), ki si prizadevajo doseči podobne cilje;

· objavljanje in razširjanje rezultatov mreže EMM, zlasti z zgoraj navedenimi sporočili in bilteni EMM ter na namenskih spletnih straneh (EMM[14] in nacionalnih), letni konferenci EMM[15] in s predstavitvami na ustreznih mednarodnih in nacionalnih dogodkih.

EMM je včasih pripravljala Letna poročila o statistikah o selitvah in mednarodni zaščiti,[16] v katerih je analizirala predvsem podatke Eurostata v skladu z Uredbo (ES) št. 862/2007. Čeprav so bila ta poročila zelo kakovostna, niso bila dovolj aktualna, kar je bila med drugim posledica časovnega okvira za pridobitev letnih podatkov.[17] Zato je bilo sklenjeno, da se ta dejavnost preneha izvajati, namesto nje pa se najnovejši razpoložljivi objavljeni podatki predstavijo predvsem v biltenu EMM.

Vsi rezultati mreže EMM so javno dostopni, predvsem na spletni strani mreže ter v namenskih publikacijah, ki jih objavljajo NKT EMM in Komisija. Za zagotovitev boljše primerljivosti se za poročila/študije pripravijo skupne specifikacije ali predloge, ki jih nato vsaka NKT EMM uporabi pri pripravi nacionalnega poročila ali prispevka, običajno na podlagi „teoretičnih raziskav“. Na podlagi teh (običajno 24 posameznih nacionalnih odgovorov)[18] se nato pripravi zbirno poročilo, v katerem so združene in analizirane glavne ugotovitve, predstavljene na ravni EU, na primer s sklicevanjem na nedavne politične pobude.

III. Zunanja ocena

Za obveščanje o nadaljnjem razvoju EMM je bila v drugi polovici leta 2011 opravljena neodvisna zunanja ocena EMM.[19] Obravnavala je več vidikov EMM in njenega delovanja, v spodnji preglednici pa je predstavljen splošen povzetek ocene uspešnosti EMM.

Preglednica 1: Splošen povzetek – uspešnost EMM

Pozitivno || Manj pozitivno

· kakovost rezultatov mreže EMM (večinoma najnovejši, objektivni, zanesljivi in primerljivi), pri čemer so visoko ovrednotena zlasti ad hoc vprašanja; · pozitiven vpliv na oblikovanje politike, zlasti na ravni EU, in v povezavi s številnimi državami članicami; · intenzivnost mrežnega povezovanja med NKT EMM in njihova zavezanost mreži EMM; · kakovost in količina rezultatov v primerjavi s finančnimi in človeškimi viri. || · časovni zamiki pri zagotavljanju informacij in omejena primerljivost, zlasti če informacij ne prispevajo vse NKT EMM; · kar zadeva širšo javnost, zelo omejen učinek in negotovost glede vloge mreže EMM; · razmeroma šibka opaznost mreže EMM (na primer malo spletnih zadetkov in prijav na glasila) in šibke nacionalne mreže v nekaterih državah; · pomanjkanje virov na ravni EU za podporo razvoja mreže EMM.

Na splošno je bilo ugotovljeno, da EMM deluje uspešno in zagotavlja koristne informacije za pomoč pri oblikovanju politik na ravni EU in držav članic. Manj pozitivno je bila ocenjena omejena razumljivost informacij (ki so na primer predolge), ki jih je mreža zagotavljala oblikovalcem politik, in šibka opaznost ali ozaveščenost o mreži EMM med drugimi strokovnjaki in oblikovalci politik, zlati v institucijah EU.

Za izboljšanje nadaljnjega delovanja mreže EMM je bilo opredeljenih približno trideset priporočil. Mreža EMM je že med pripravo ocene upoštevala nekaj priporočil pri pripravi svojega letnega delovnega programa za leto 2012, zlasti za zagotovitev, da so informacije ustreznejše, posodobljene in da vsebujejo jedrnate povzetke ugotovitev za oblikovalce politik.

IV. Nadaljnji razvoj mreže EMM

Čeprav je mreža EMM že močno uveljavljena na področju azila in migracij ter zelo cenjena, je primerno razmisliti o tem, kako bi lahko še bolje dosegala svoje cilje. V tem oddelku je zato opisano, kakšen nadaljnji razvoj mreže EMM predvideva Komisija, in sicer tudi v okviru Sklada za migracije in azil,[20] čeprav je nekatere predlagane spremembe mogoče izvesti že pred začetkom veljavnosti zadevne uredbe.

Mreža EMM je že dokazala svojo sposobnost za razvoj in prilagoditev, da bi bolje izpolnila pričakovanja zlasti oblikovalcev politik. V zvezi s tem sta ključna dejavnika dejavna vključenost NKT EMM ter močno partnerstvo med Komisijo in NKT EMM, ki jih imenujejo zadevne države članice in ki tvorijo temeljne gradnike mreže EMM.

Nadaljnje delovanje mreže EMM je skupaj z njenimi cilji in nalogami opredeljeno v členu 23 predlagane uredbe o Skladu za migracije in azil, s katero naj bi se razveljavila Odločba Sveta 2008/381/ES. Cilji bi bili:

(a) delovati kot svetovalni svet Unije za migracije in azil z usklajevanjem in sodelovanjem na nacionalni ravni in ravni Unije s predstavniki držav članic, akademskimi krogi, civilno družbo, možganskimi trusti in drugimi subjekti Unije/mednarodnimi subjekti;

(b) izpolnjevati potrebe institucij Unije in držav članic po informacijah o migracijah in azilu z zagotavljanjem najnovejših, objektivnih, zanesljivih in primerljivih informacij o migracijah in azilu v podporo oblikovanju politik Evropske unije na teh področjih;

(c) sporočati informacije iz točke (b) širši javnosti.

V členu 23 so navedene tudi dejavnosti, ki jih mora EMM izvajati za dosego teh ciljev, potreba po zagotavljanju usklajenosti z uradom EASO[21] in agencijo Frontex,[22] sestava mreže EMM in finančna pomoč, ki naj bi se ji zagotavljala.

V naslednjih podrazdelkih so obravnavani zgoraj navedeni cilji in podrobneje opisana vizija Komisije za mrežo EMM.

IV.1 Vloga mreže EMM

Za razvoj skupne migracijske politike EU so čedalje bolj potrebne primerljive, stvarne informacije za oblikovanje pristopov politike in v podporo tem pristopom na podlagi zanesljivih dokazov in analiz, ki zajemajo raznovrstne vidike. Kljub obilici izčrpnih informacij, ki so na voljo, in to ne samo od mreže EMM, so te največkrat v obliki, ki jo oblikovalci politik težko razumejo, poleg tega niso dovolj dostopne za njihove takojšnje potrebe.

Očitno bi bilo koristno, če bi obstajal skupni evropski vir, ki bi oblikovalcem politik iz nacionalnih institucij in institucij EU omogočal dostop do zanesljivih informacij, vključno s statističnimi podatki, da bi pri sprejemanju svojih odločitev imeli točne informacije ter bi bili z njimi seznanjeni uporabniku prijazno in objektivno. Treba je preučiti tudi dolgoročne vidike, da se lahko predvidijo morebitni izzivi, s katerimi se bo morala spopasti EU.

Mreža EMM ima odlične možnosti, da uresniči te potrebe in v celoti izpolni pričakovanja oblikovalcev politik. Dokazala je, da ima na voljo bogato analitično strokovno znanje na ravni držav članic in EU ter da lahko v celoti razume in praktično umesti informacije iz ustreznih državnih ministrstev ter drugih nacionalnih virov prek obširnih mrež, ki jih je razvila. Tudi močno mrežno povezovanje med NKT EMM je dokazalo, da se je razvila skupna kultura znanja, ki omogoča, da je mogoče razmere v eni državi članici razumeti v drugih državah članicah in v Komisiji.

Kakšne pa so spremembe, ki se zahtevajo od mreže EMM? Prvič, razširiti bi morala obseg virov informacij na dveh področjih: prek svojih nacionalnih mrež ter prek svojih povezav z drugimi ustreznimi organi EU in mednarodnimi organi. V ta namen bi bilo treba dodatno okrepiti vlogo NKT EMM, tako da bi lahko vsaka posebej delovala kot nacionalno vozlišče za zbiranje in analiziranje informacij.

Številne NKT EMM so si močno prizadevale, da bi razvile nacionalne mreže, v katerih sodelujejo raznovrstne zainteresirane strani, in ne le na primer samo državna ministrstva. Na sestankih teh nacionalnih mrež je bil večji poudarek namenjen tudi (aktualnim) vprašanjem, pomembnim za nacionalno politiko oziroma politiko EU, in vključevanju (nacionalnih) oblikovalcev politik. Mreža EMM je v okviru nacionalnih mrež dejansko omogočila zagotavljanje informacij in izmenjavo mnenj med na primer (nacionalnimi) oblikovalci politik, vladnimi uslužbenci, vključno s tistimi z raznih ministrstev, mednarodnimi organizacijami, raziskovalci, možganskimi trusti in drugimi svetovalci glede politike, nevladnimi organizacijami in civilno družbo. V nekaterih državah članicah prej niso poznali tako širokega združevanja zainteresiranih strani. Drug vidik je razvoj raznih nacionalnih spletnih strani, ki delujejo kot (nacionalna) središča za informacije o azilu in migracijah in v nekaterih primerih vključujejo podatkovne zbirke zadevne zakonodaje, sodne prakse itd.[23]

Nacionalne mreže bi bilo zato treba priznati kot enega temeljnih elementov mreže EMM in jih dodatno podpirati, da bi na primer člane nacionalnih mrež dejavneje vključili v zagotavljanje informacij, ki so lahko tudi priložnostne svetovalne narave, kadar se ugotovi potreba po informacijah.

Z raznovrstnimi vidiki analiz in raziskav na področju azila in migracij se na nacionalni ravni, ravni EU in mednarodni ravni ukvarja več subjektov.[24] Vsak med njimi opravlja svojo vlogo, namenjeno zadevni javnosti. Da bi imeli tudi oblikovalci politik koristi od zagotovljenih izčrpnih informacij, lahko EMM okrepi svoje sodelovanje in povezovanje s temi različnimi organi za izmenjavo informacij, medsebojno dopolnjevanje dejavnosti in preprečevanje prekrivanja. To bi se formalno zagotavljalo v okviru Komisije (zlasti z generalnimi direktorati za Statistični urad Evropskih skupnosti, raziskave in inovacije, razvoj in sodelovanje ter zaposlovanje in socialne zadeve) ter z organi EU, kot so Evropski azilni podporni urad (EASO), agencija Frontex, agencija FRA[25] (glej oddelek IV.4), povezave z drugimi organi, kot so druge institucije EU ter center afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) za spremljanje migracij, GDISC, IGC, NORFACE, IOM, ZN, Center za migracijsko politiko (Migration Policy Centre), OECD itd.,[26] pa bi se lahko običajno vzpostavile v okviru posebnih tem ali študij. To bi omogočilo tudi, da se po potrebi zagotovi pogled na neko temo z vidika preostalega sveta ali držav (regij) zunaj EU ter da se v razvojne politike EU vključi razsežnost migracij, da se zagotovijo skladnost in sinergijski učinki, zlasti glede opredelitve sodelovanja s prednostnimi državami v okviru zunanjega vidika migracijske politike EU.

Poleg tega bi si morala mreža EMM bolj prizadevati za izboljšanje „rudarjenja“ podatkov, ki jih objavljajo ti raznovrstni subjekti, čeprav bi to zahtevalo več virov. Na tem področju so zbrane dobre izkušnje, kot je študija mreže EMM na temo Satisfying Labour Demand through Migration (Zadovoljevanje potreb po delavcih z migracijo), ki se je izvajala v sodelovanju z mrežo Eurocities in organizacijo IOM ter njunim prispevkom k študiji.

Čeprav Danski formalno ni treba sodelovati v mreži EMM, si je mreža prizadevala, da bi jo vključila, tako da je tudi ta država sodelovala v nekaterih njenih dejavnostih in sestankih. Sprejeti bi bilo treba nadaljnje ukrepe, da se na podlagi izkušenj vključevanja Norveške v mrežo EMM preuči, kako bi lahko Danska dejavneje sodelovala.

IV.2 Zagotavljanje informacij v podporo oblikovanju politik

Drugič, mreža EMM bi morala dodatno izboljšati ustreznost in način zagotavljanja informacij. Na podlagi zunanje ocene je bilo ugotovljeno, da so ustreznost, kakovost in dodana vrednost rezultatov mreže EMM zelo kakovostni, vendar so še možne izboljšave, ki vključujejo tudi področje zbirnih poročil. Ta morajo biti zlasti manj opisna in bolj analitična ter vsebovati ključna sporočila in globlji pomen za politiko, ki morajo biti jasneje poudarjeni za ciljno(-e) skupino(-e). Pomembna je tudi prilagodljivost, da se lahko tema študije izbere med letom glede na aktualne politične razmere.

Mreža EMM mora torej še naprej zagotavljati najnovejše, objektivne, zanesljive in primerljive informacije, poleg tega pa mora nadaljevati ukrepe, ki jih je že sprejela, da bi bila prilagodljiva in tako še bolje izpolnjevala potrebe oblikovalcev politik. Kljub pozitivnemu razvoju mreže EMM na področju izvajanja študij, ki so bile neposredno pomembne za oblikovalce politik in ki so jih ti potrebovali, pri čemer je imel usmerjevalni odbor mreže EMM ključno vlogo, je še vedno treba odpraviti dve oviri, in sicer pravočasnost in jedrnatost predstavljenih informacij.

Mreža EMM je ta priporočila že upoštevala v svojem delovnem programu za leto 2012, pri čemer je uvedla več sprememb v svojem načinu delovanja, kot so večji poudarek na rudarjenju izčrpnih podatkov, ki so že na voljo v mreži EMM, uvedba ciljnih študij,[27] priprava sporočil EMM,[28] ki naj bi oblikovalcem politik zlasti zagotovila ključne ugotovitve v zvezi z zadevno dejavnostjo, in uvedba biltenov EMM.

IV.3 Obveščanje širše javnosti

Naslednja sprememba, ki jo mora mreža EMM izvesti, zadeva način, kako predstavlja svoje rezultate za obveščanje širše javnosti. V EU so migracije danes predmet široke razprave in včasih odpirajo sporno vprašanje, polemike pa včasih temeljijo na nepravilnih ali zavajajočih informacijah. Na ravni držav članic je več primerov dobre prakse glede predstavljanja informacij na uporabniku prijazen, objektiven in nepristranski način,[29] ki so včasih oblikovane v sodelovanju z ustrezno NKT EMM. Na ravni EU tega trenutno ni, zato bi morala mreža EMM prevzeti tudi to vlogo, na primer z uporabo sodobnih komunikacijskih sredstev (na primer prek družabnih medijev in interaktivnih spletnih strani), da bi jedrnato predstavila dejanske razmere v zvezi z neko temo, namenjeno medijem in drugim posrednikom informacij. Tudi od članov nacionalnih mrež se ob tem pričakuje, da prispevajo k širjenju informacij.

To je popolnoma skladno s ciljem mreže EMM, da bi zagotavljala bolj ciljno usmerjene rezultate, v okviru njene naloge, da deluje kot svetovalni svet, vključno z vzpostavitvijo lastnih in nacionalnih spletnih strani ter promocijo teh strani, da te postanejo uporabniku prijazni referenčni viri informacij. Še en vidik bi bil, da mreža zagotavlja pravočasne stvarne posodobitve ter tako Komisiji in državam članicam omogoči, da med drugim okrepijo svoje zbirke podatkov.

IV.4 Okrepljene povezave z agencijami EU

Azil, priseljevanje in vključevanje so že po svoji naravi med seboj tesno povezani kot elementi celotnega področja migracij. V zvezi s tem je prednost mreže EMM njena sposobnost za analiziranje posebnih tem, povezanih z migracijami, pri čemer se opira na bogato raznovrstno strokovno znanje držav članic. Zato lahko zagotavlja koristno podporo tudi drugim subjektom EU, zlasti agencijam.

Glede na to, da tudi urad EASO analizira razmere na področju azila v EU, bi bilo treba okrepiti sodelovanje, da bi se izognili podvajanju ter zagotovili usklajenost in dopolnjevanje, s čimer bi povečali zmogljivost obeh organov. Na primer mreža EMM in urad EASO bi lahko na podlagi izkušenj z agencijo FRA skupaj opravila študijo o temi, povezani z azilom,[30] v kateri bi obravnavala različne elemente, ki se med seboj dopolnjujejo. Druga možnost bi bila, da urad EASO mreži EMM zagotavlja informacije za letno poročilo o politikah in zlasti informacije za pripravo letnega poročila Komisije o priseljevanju in azilu.

Podobno bi bilo treba dodatno razviti tudi odnose z agencijo Frontex. S spodbujanjem sinergijskih učinkov med mrežo EMM in agencijo Frontex bi lahko zapolnili vrzel med vprašanji upravljanja meja in družbenoekonomskimi vprašanji, tako da bi združili več strokovnjakov z različnih področij, ki se med seboj dopolnjujejo. Tako bi zagotovili celovito obravnavo vprašanj s področja migracij in azila. Poleg tega mreža za analizo tveganja agencije Frontex (FRAN) pripravlja četrtletno analizo migracijskih trendov na zunanjih mejah EU.[31] Mreža EMM bi lahko te informacije bolje izkoristila na primer v okviru poglobljene analize izrednih migracij ali širše analize migracijskih tokov.

Z agencijo FRA so že navezani tesni odnosi, ki so se z leti še razvijali. Različne vloge in odgovornosti teh dveh organov pomenijo, da se njune dejavnosti pogosto močno dopolnjujejo, redna udeležba predstavnika agencije FRA na sestankih mreže EMM pa zagotavlja, da sta oba vzajemno obveščena o delovanju obeh organov. Primer takega sodelovanja je hkratno izvajanje študij o mladoletnikih brez spremstva/ločenih otrocih[32] ter o izrednih migracijah.[33]

IV.5 Struktura, potrebna za spopadanje s temi novimi izzivi

Mreža EMM deluje kot prava evropska mreža, ki vključuje Komisijo in države članice ter Norveško, čeprav nima statusa pravne osebe. Ta neznačilna struktura je povzročila kar nekaj težav, zlasti glede financiranja NKT EMM, kljub temu pa je zagotovila tesnejšo povezavo s programom politik Komisije. Dobro deluje tudi v praksi. Zato ni potrebe po razmišljanju o spremembah sedanje strukture mreže EMM.

Pomembna prednost mreže EMM, ki je bila ugotovljena tudi v zunanji oceni, je njena heterogenost. Člen 5(1) Odločbe Sveta o ustanovitvi Evropske migracijske mreže določa, da vsaka država članica (razen Danske) določi en subjekt, ki deluje kot njena nacionalna kontaktna točka. Čeprav večina NKT EMM izhaja predvsem iz pristojnega ministrstva zadevne države članice, odgovornega za azilno in migracijsko politiko, nekatere izhajajo iz raziskovalnih institucij ali nacionalnih uradov organizacije IOM, vendar tudi te tesno sodelujejo s pristojnim ministrstvom. Glede na izkušnje s tako sestavo je mogoče sklepati, da niso potrebne njene spremembe. Vendar je treba zagotoviti, da so v državah članicah na voljo zadostni viri za tiste NKT EMM, ki trenutno ne morejo v celoti sodelovati v vseh dejavnostih mreže EMM in k njim prispevati.

Prilagoditi je treba tudi nekatere vidike usmerjevalnega odbora mreže EMM. Čeprav je ta dokazal svojo koristno vlogo pri tesnejšem povezovanju dejavnosti mreže EMM s potrebami oblikovalcev politik, so mogoče številne izboljšave. Najpomembnejša med njimi je, da se usmerjevalni odbor bolj osredotoči na zagotavljanje strateških smernic, da bi dodatno zagotovil, da so dejavnosti mreže EMM neposredno pomembne za oblikovalce politik. To je mogoče zagotoviti na primer tako, da ustrezne zainteresirane strani (na primer trojke predsedstev Sveta EU, države članice, Evropska komisija in Evropski parlament) predstavijo svoje strateške prednostne naloge in da so člani usmerjevalnega odbora na dovolj visoki ravni, da zagotovijo potrebne politične smernice. Evropski parlament, Danska in Norveška bi morali imeti še naprej status opazovalca v usmerjevalnem odboru. Poleg tega bi morali biti člani usmerjevalnega odbora jasneje ločeni od svojih NKT EMM,[34] da se prepreči navzkrižje interesov in da lahko usmerjevalni odbor odločneje zahteva, naj država(-e) članica(-e) okrepi(-jo) svoje zmogljivosti za manj uspešne ali neuspešne NKT EMM, ki se opredelijo na podlagi skupnih kazalnikov uspešnosti.[35] Usmerjevalni odbor si mora bolj prizadevati, da okrepi povezavo med raziskovalno dejavnostjo in oblikovanjem politik, na primer s poudarjanjem globljega pomena ugotovitev mreže EMM za sedanje in prihodnje migracijske politike in prakse.

V. Sklepne ugotovitve

Mreža EMM je dokazala, da postaja čedalje bolj koristno orodje za pomoč pri oblikovanju politik. Tudi z vidika naslednjega večletnega finančnega okvira bi dodatne izboljšave, opredeljene v tem poročilu, mreži EMM omogočile, da še bolje opravlja svojo pomembno vlogo. Komisija je glede na dosedanjo trdno podlago prepričana, da se bo mreža znova prilagodila in bo lahko obvladovala nove izzive.

Komisija se veseli razprave o nadaljnjem razvoju mreže EMM na podlagi tega poročila, zlasti z drugimi institucijami EU in državami članicami.

[1] Odločba Sveta 2008/381/ES z dne 14. maja 2008. S tem poročilom je izpolnjena tudi obveznost iz člena 13 Odločbe.

[2] Mreža EMM obstaja od leta 2003, ko se je začela izvajati kot pilotni projekt in takrat še kot pripravljalni ukrep. Izčrpne informacije o mreži EMM in njenih številnih rezultatih so na voljo na spletnem naslovu http://www.emn.europa.eu.

[3] Danska ni sodelovala pri sprejetju Odločbe Sveta, vendar je neformalno vključena v EMM kot opazovalka.

[4] Sklep Komisije C(2010) 6171 z dne 13. septembra 2010 o določitvi podlage za upravno sodelovanje med Evropsko komisijo ter Ministrstvom za pravosodje in policijo Kraljevine Norveške za sodelovanje Norveške v Evropski migracijski mreži. Delovna ureditev je začela veljati 15. novembra 2010.

[5] Po podpisu pogodbe o pristopu Hrvaške 9. decembra 2011 Hrvaška sodeluje v mreži EMM v skladu s Sklepom Komisije C(2011) 9005 z dne 8. decembra 2011 o notranjih izvedbenih ureditvah za vmesno obdobje pred formalnim pristopom.

[6] Na primer delovni program mreže EMM za leto 2012 je bil sprejet kot Sklep Komisije C(2012) 1771.

[7] Glej na primer COM(2012) 250 final in SWD(2012) 139 final.

[8] Za ponazoritev obsega in raznovrstnosti ad hoc vprašanj mreže EMM je bilo leta 2011 postavljenih skupno 76 posameznih vprašanj, na vsako pa je bilo prejetih povprečno več kot 17 odgovorov držav članic oziroma več kot 1 300 posameznih odgovorov. Obravnavane teme so med drugim zajemale meje, ekonomske migracije, pravni red EU, združitev družine, izredne migracije, vključevanje, zaščito, prebivanje, vračanje, študente, trgovino z ljudmi in vizume.

[9] EMM v letu 2012 izvaja glavno študijo z naslovom Priseljevanje mednarodnih študentov v EU (The Immigration of International Students to the EU) ter ciljne študije Zloraba pravice do združitve družine (Misuse of the Right to Family Reunification), ki bo podlaga za zeleno knjigo (COM(2011) 735) o tej temi, Izzivi in prakse v zvezi z ugotavljanjem identitete prosilcev v migracijskem procesu (Challenges and practices for establishing applicants’ identity in the migration process) in Mobilnost državljanov tretjih držav znotraj EU (Intra-EU Mobility of Third-Country Nationals).

[10] Glej prvo izdajo, objavljeno na spletišču Twitter Generalnega direktorata za notranje zadeve (@EUHomeAffairs) na naslovu http://t.co/FDBAbFuO.

[11] Poročilo o stanju EMM za leto 2011 je priloženo temu poročilu kot SEC(2012) 240. Za prejšnja leta glej SEC(2010) 1006 in SEC(2011) 1273.

[12] http://ec.europa.eu/immigration/.

[13] Te informacije so na voljo pod rubrikama „What do I need before leaving?“ (Kaj potrebujem pred odhodom?) in „What do EU countries do?“ (Kako ukrepajo države EU?).

[14] http://www.emn.europa.eu.

[15] Konferenca EMM 2011 na temo izrednih migracij je v Varšavi potekala v okviru poljskega predsedovanja Svetu Evropske unije.

[16] Najnovejše poročilo je zajemalo leto 2009 in je bilo dokončano aprila 2012.

[17] Podatki o azilu se zagotavljajo mesečno, podatki o priseljevanju, odseljevanju, dovoljenjih za prebivanje in državljanstvu pa so v skladu z Uredbo (ES) št. 862/2007 na voljo šele do 15 mesecev po koncu leta poročanja (na primer podatki za leto 2010 so bili na voljo spomladi leta 2012).

[18] Čeprav so NKT EMM vzpostavljene v vsaki državi članici (razen na Danskem) in na Norveškem, nekatere med njimi še vedno nimajo potrebnih človeških virov, da bi izvajale vse dejavnosti EMM.

[19] To oceno je izvedel Center za strateške in ocenjevalne storitve (Centre for Strategy & Evaluation Services – CSES), poročilo o oceni pa je na voljo na spletnem naslovu http://emn.intrasoft-intl.com/Downloads/prepareShowFiles.do?directoryID=249.

[20] COM(2011) 751 final.

[21] Evropski azilni podporni urad, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 439/2010.

[22] Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije, ustanovljena z Uredbo Sveta (ES) št. 2007/2004.

[23] Glej na primer nacionalno podatkovno zbirko sodne prakse (http://194.88.246.195/WD160AWP/WD160Awp.exe/CONNECT/EMN_JURISPRUDENCES), ki jo je razvila nacionalna kontaktna točka mreže EMM v Luksemburgu in omogoča iskanje nedavnih sklepov upravnih sodišč v Luksemburgu, ob tem pa je brezplačno dostopna širši javnosti, znanstvenikom in pravnim strokovnjakom.

[24] Obširen seznam drugih subjektov je na voljo na spletnem naslovu http://www.emn.europa.eu pod rubriko „Useful Links“ (koristne povezave).

[25] Agencija Evropske unije za temeljne pravice, ustanovljena z Uredbo Sveta (ES) št. 168/2007.

[26] GDISC (Konferenca generalnih direktorjev služb za priseljevanje), IGC (Medvladna posvetovalna konferenca o migracijah, azilu in beguncih), NORFACE (Nove priložnosti za sodelovanje med agencijami, ki financirajo raziskovanje v Evropi), IOM (Mednarodna organizacija za migracije), ZN (Združeni narodi, zlasti Statistični oddelek), OECD (Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj).

[27] Glej opombo 9.

[28] Razposlana in objavljena tudi na spletni strani mreže EMM pod rubriko „EMN Informs“ (sporočila EMM).

[29] Glej na primer Center za spremljanje migracij Združenega kraljestva (http://www.migrationobservatory.ox.ac.uk) in Migracije v številkah v Litvi (http://123.emn.lt/).

[30] Na primer leta 2011 je mreža EMM izvedla študijo o statusih zaščite, ki niso usklajeni z zakonodajo EU (Non-EU Harmonised Protection Statuses).

[31] Glej http://frontex.europa.eu/publications?c=risk-analysis.

[32] Politike v zvezi z ureditvami za sprejem, vračanje in vključevanje mladoletnikov brez spremstva ter njihovim številom (Policies on Reception, Return and Integration arrangements for, and numbers of, Unaccompanied Minors) (EMM, maj 2010) in Ločeni otroci, ki prosijo za azil v državah članicah Evropske unije (Separated, asylum-seeking children in European Union Member States) (FRA, november 2010). Poročili sta bili podlaga za akcijski načrt za mladoletnike brez spremstva (COM(2010) 213).

[33] Praktični ukrepi za zmanjšanje izrednih migracij (Practical Measures for Reducing Irregular Migration) (EMM, april 2012) in Temeljne pravice migrantov v izrednih situacijah v Evropski uniji (Fundamental rights of migrants in an irregular situation in the European Union) (FRA, november 2011).

[34] Trenutno približno 12 članov usmerjevalnega odbora iz držav članic deluje tudi kot NKT EMM za svoje države članice.

[35] Ti lahko vključujejo: prispevke za študije in poročila, število odgovorov na ad hoc vprašanja, raven razvoja nacionalnih mrež in dejavnosti širjenja, intenzivnost mrežnega povezovanja na ravni EU (na primer kot je razvidna iz udeležbe na sestankih, odgovorov na ad hoc vprašanja) ter druge vidike delovnih načrtov.