SL    SL SL 
 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 16.7.2008 
SEC(2008) 2264 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
 
priložen 
Predlogu 
 
DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
 
o usklajevanju zakonov in drugih predpis ov o kolektivnih naložbenih podjemih za 
vlaganja v prenosljive vre dnostne papirje (KNPVP) 
 
POVZETEK OCENE U ČINKA  
{COM(2008) 458 kon č.} 
{SEC(2008) 2263} 
 
SL 2   SL DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
1. P REGLED DIREKTIVE KNPVP 
Direktiva KNPVP 
Direktiva o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljiv e vrednostne papirje 
(KNPVP)1 je bila sprejeta leta 1985. Njen namen je  bil ustvariti enotni  trg za investicijske 
sklade, ki bi pove čal poslovne in naložbene možnosti za sektor in vlagatelje. Direktiva je 
opredelila nabor zahtev, ki jih morajo inve sticijski skladi upoštevati, da so upravi čeni do 
čezmejnega trženja. Glavni cilj je bil zagotovi ti visoko stopnjo varstva vlagateljev. Direktiva 
je uvedla tudi prvi potni list finan čnih storitev.  
Direktiva KNPVP je klju čnega pomena za razvoj evropskega trga skladov. V juniju 2007 so 
upravljana sredstva KNPVP znašala 6 000 mili jard EUR. KNPVP predstavljajo okrog 75 % 
trga investicijskih skladov v EU. Kljub temu pozitivnemu razvoju je postalo jasno, da 
Direktiva preve č omejuje upravljavce in upravno osebje skladov in jim prepre čuje, da bi v 
polni meri izkoristili svoje razv ojne možnosti. S spremembami iz leta 2001 so se naložbene 
možnosti, ki so na vol jo upravljavcem KNPVP, pove čale, ozka grla za u činkovitost sektorja 
pa se niso reševala.  
Pregled zakonodajnega okvira KNPVP je bil tris topenjski postopek (gle j sliko 1). Leta 2005 
je Komisija z zeleno knjigo  o investicijskih skladih2 sprožila javno razp ravo o potrebi po 
ukrepih na ravni EU in njihovem obsegu. R aziskave služb Komisije in posvetovanja 
zainteresiranih strani so  vodila do istega zaklju čka: osredoto čiti se je treba na spremembe 
Direktive, da bi se zmanjšale preostale ovire za dostop do trga in da se sektorju skladov 
omogoči bolj učinkovita organizacija upravljanja in opravljanja upravnih storitev.  
Ta razmišljanja so bila nadgrajena v beli knjigi  o investicijskih skladih3 in njeni oceni u činka 
(WPIA). V njej se je analizirala vr sta možnih sprememb za izboljšanje u činkovitosti na strani 
ponudbe sektorja skladov in za krepitev na st rani njegovega povpraševanja. V nekaterih 
primerih je poro čilo o oceni u činka zaklju čilo, da se ukrepi na ravni EU ne zdijo dovolj 
upravičeni. Sektorske ali nacionalne pobude so se  štele za zadostne ali zaželene. V drugih 
primerih so se nezakonodajni ukrepi šteli za najbolj stroškovno u činkovito možnost. 
Zaključek analize je bil, da so v nekaterih primerih potrebne zakonodajne spremembe. Zato je 
bela knjiga naznanila spreme mbe Direktive KNPVP v zvezi s petimi zadevami: 1) postopkom 
obveščanja, 2) združitvami skladov, 3) združevanjem sredstev, 4) potnim listom za družbe za 
upravljanje in 5) izvle čkom prospekta.  
GD Markt je 22. marca 2007 objavil „osnutek za razpravo“  kot podlago za javna 
posvetovanja glede oblike takšnih zakonodajnih sp rememb. Namen posvetovanja je bil zbrati 
povratne informacije o obliki ukrep ov, ki jih najavlja bela knjiga.  Prispevki vprašanih so bili 
                                                 
1 Direktiva 85/611/EGS z dne 20. decembra 1985 je bila med drugim spre menjena z direktivama 
2001/107/ES in 2001/108/ES z dne 21. januarja 2002, obe imenovani tudi direktivi KNPVP. 
2 Zelena knjiga o izboljšavi zakonodajnega okvira EU za investicijske sklade, COM(2005) 314 kon č., 12. 
julij 2005. 
3 Bela knjiga o izboljšanju okvira enotnega trga za investicijske sklade, COM(2006) 686 kon č., 15. 
november 2006. 
 
SL 3   SL pomemben in dragocen vhodni podatek za analizo, ki je b ila narejena v poro čilu o oceni 
učinka zakonodajnega predloga.  
Slika 1: Postopek pregleda zakonodajnega okvira KNPVP  
 
Rezultat 
 
 
 
 
   
Zelena 
knjiga 
 
    
 
Bela knjiga 
  
 
Osnutek za 
razpravo 
 
Predlog 
zakona Obstaja tržna 
pomanjkljivost? 
Potreba po 
ukrepih? 
Kakšni 
ukrepi? Vhodni podatki 
 
 
Poročilo strokovne 
skupine o upravljanju 
sredstev in 
posvetovanju  
 
Odprto zaslišanje in 
posvetovanje o Zeleni 
knjigi 
  
Poročilo strokovne 
skupine o u činkovitosti 
trga, odprtem 
zaslišanju in 
posvetovanju 
+ 
Študije/Delavnice 
+ 
Ocena učinka Bele 
knjige 
 
Posvetovanje o 
osnutku za razpravo da
da
   Paket 
Oblikovanje 
rešitev Analitična strategija Leto  
    
2004 
  
 
2005 
 
  
 
2006 
      
2007 
 
2. O PREDELJENE TEŽAVE , KI ZAHTEVAJO SPREMEMBO DIREKTIVE KNPVP   
2.1. Ovire za trženje sk ladov v drugih državah članicah.  Postopek obveš čanja, ki ga je 
uvedla Direktiva iz leta 1985, je pogosto dolg in težaven. Zahteve zakonodajalcev 
države članice gostiteljice pogosto  presegajo tiste v Direktivi in dvomese čna 
omejitev ni vedno upoštevana. Zato se je postopek primerjal z drugo izdajo 
dovoljenja za sklad. Ocenjeni neposredni letni stroški za sektor skladov za teko če 
obveščanje znašajo 25 milijonov EUR (poleg ve č kot 20 milijonov EUR za za četno 
obveščanje)4. Še višji so oportunitetni stroški, povezani z zamudami pri trženju 
proizvodov.  
Zato je v oceni u činka priporo čeno, da morajo spremembe Direktive a) zmanjšati 
zamude obveš čanja, b) nadomestiti sedanji postope k s komunikacijo med regulatorji 
in c) pojasniti vlogo in odgovor nosti posameznih organov države članice. 
2.2. Naraš čajoče število skladov, katerih velikost je manjša od optimalne.  Za evropski trg 
skladov je zna čilno veliko število majhnih sk ladov. Konec leta 2006 je 54 % 
evropskih skladov upravljalo z manj kot 50 milijoni EUR sredstev. Povpre čni 
                                                 
4 „Usklajen in poenostavljen pristop k registraciji KNPVP“ (A Harmonised, Simplified Approach to 
UCITS Registration), EFAMA in IMA, April 2005. 
 
SL 4   SL evropski sklad je ve č kot petkrat manjši od prim erljivega ameriškega sklada. 
Upravljanje širokih ponudb majhnih skladov je drago. Ovira namre č izkoriščanje 
prihrankov obsega in pove čuje stroške. Ocenjeno je, da bi letni prihranki lahko 
znašali do 6 milijard EUR5.  
Ocena učinka je zaklju čila, da bi dva ukrepa omogo čila sektorju skladov, da bi v 
celoti izkoristil potencial prihranko v obsega: 1) zakonodajni okvir za ( čezmejne) 
združitve skladov in 2) možnost, da se KNPVP vklju čujejo v združevanje subjektov 
(„entity pooling“). 
2.3. Pomanjkanje prilagodljivosti pri organizaciji vrednostne verige . Čeprav so 
spremembe iz leta 2001 uvedle potni lis t za družbo za upravljanje za podjetniške 
KNPVP, trenutno ni mogo če, da bi družbe za upravljanje vodile KNPVP v drugi 
državi članici. Zaradi nejasnosti v besedilu Direktive in pomislekov glede lo čenega 
nadzora so zadevne dolo čbe iz leta 2001 izgubile svoj u činek. Zato so skupine 
skladov prisiljene, da morajo v vsaki državi članici, kjer želijo vzpostaviti paleto 
skladov, ustanoviti samostojno družbo za upravljanje.  
Ocena učinka je dokazala prima facie, da je treba uvesti operativni  potni list. Pogoj 
za uvedbo potnega lista družbe za upra vljanje je opredelitev stroškovno u činkovitih 
in operativnih rešitev za zagotavljanje u činkovitega nadzora in izvrševanja skladov, 
ki so vodeni na daljavo. 
2.4. Neu činkovit izvle ček prospekta . Kljub pojasnilu, ki ga navaja Priporo čilo Komisije 
iz leta 20046, je bil izvle ček prospekta neuspešen pr i zagotavljanju uporabnega 
orodja, na podlagi katerega lahko vlagatelji sprejemajo svoje naložbene odlo čitve. 
Izvleček prospekta je predolg in preve č zapleten in ima zato omejeno vrednost za 
vlagatelje. Obenem je  proizvodnja izvle čka prospekta za sektor  relativno draga in 
vzame precej časa. 
Ocena učinka je predlagala nov pristop k izvle čku prospekta, in sicer spremembe 
Direktive, ki bi se osredoto čile na klju čna načela za razkritje poda tkov vlagateljem, 
in možnost, da se podrobnosti (npr. oblika in vsebina) opredelijo z izvedbenimi 
ukrepi. 
3. O BLIKOVANJE ZAKONODAJNIH SPREMEMB BELE KNJIGE  
Pri oblikovanju novih dolo čb so se upoštevale številne mo žnosti. Te možnosti so bile 
preučene glede na merila u činkovitosti, integracije trga  in varstva vlagateljev. U činki so 
povzeti v tabeli v prilogi.  
                                                 
5 „Oblikovanje integriranega evropskega sektorja upravljanja skladov: čezmejne združitv e skladov, hitra 
zmaga?“ (Building an Integrated European Fund Management Industry: cross-border mergers of funds, a quick win?) Invesco, januar 2005. 
6 Priporo čilo Komisije 2004/384/ES z dne 27. aprila 2004 o delu vsebine izvle čka prospekta, kot je 
določeno v seznamu C Priloge I k Direktivi Sveta 85/611/EGS. 
 
SL 5   SL 3.1. Odstranjevanje ovir za trženje skladov v drugih državah članica h  
Postopek obveš čanja  
Osnutek za razpravo je predst avil spremembo postopka obveš čanja. Predvidel je neposredno 
posredovanje obvestila od regulatorja mati čne države članice do regulatorja države članice 
gostiteljice. Organi države članice gostiteljice ne bi mogli nasprotovati trženju KNPVP, ki so 
pridobili ustrezno dovoljenje v državi članici gostiteljici.  
Odzivi na posvetovanje o osnutku za razpravo so na splošno podprli predloge, vendar izrazili 
nekaj pomislekov glede možnosti, da bi organi države članice gostiteljice izvrševali 
neusklajena pravila glede oglaševanja. Pri dokon čnem izoblikovanju predlogov so službe 
Komisije primerjale dve naslednji možnosti:  
1) ohraniti predhodno7 preverjanje ureditve trženja KNP VP s strani regulatorjev države 
članice gostiteljice, vendar skrajšati o bdobje namenjeno temu preverjanju;  
2) dovoliti takojšnje trženje KNPVP v državi članici gostiteljici: preg ledi regulatorja države 
članice gostiteljice se na to izvajajo naknadno  in redno  – z močnim poudarkom na lokalnih 
distribucijskih poteh.  
Izvedena analiza kaže, da prva možnost (p redhodno preverjanje) ne bi znatno izboljšala 
sedanjega stanja. Stroški,  povezani s postopkom obveš čanja, se ne bi bistveno zmanjšali. 
Ostala bi tudi negotovost glede časa trženja KNPVP v državi članici gostiteljici. Postopek 
obveščanja bi potem še naprej de loval kot ovira za vstop na trg. To bo zmanjšalo ponudbo 
skladov, ki je na voljo vlag ateljem, in zadrževalo konkuren čne sile (kot tudi njihov pozitivni 
učinek na stroške, ki jih vlagatelji pla čujejo za sklade). Zato bi le odlo čna poenostavitev 
postopka ustvarila ob čuten pozitiven u činek. To omogo ča druga možnost. Zagovarjalo se je 
mnenje, da bi odstranitev predhodnega nadzora s strani regulatorjev države članice gostiteljice 
ogrozila varstvo vlagateljev. Vendar analiza u činkov zaklju čuje, da je takšno tveganje dokaj 
majhno.  
3.2. Reševanje problema naraš čajočega števila majhnih skladov 
a) Združitve skladov  
Osnutek za razpravo je zainteresiran im stranem predstavil predhoden na črt okvira EU za 
združitve KNPVP. Predlagani okvir bi zajemal vrsto pogosto upor abljenih tehnik združevanja 
(glej spodnja grafikona) in bi  se nanašal tako na doma če, kot tudi čezmejne združitve. 
Predlagane so bile tudi zahteve za re gulativno odobritev združitve in posebne dolo čbe za 
varstvo vlagateljev. 
                                                 
7 To pomeni, preden se KNPVP trži v državi članici gostiteljici. (Podobno se „naknadni nadzor“ izvaja 
potem, ko se KNPVP trži v državi članici gostiteljici). 
 
SL 6   SL  
  A B C Sklad   
prejemnik   
Sklad, ki preneha  
obstajati Sklad, ki preneh a 
obstajati   Združitev z oblikovanjem novega sklada    
A   B   
Sklad, ki preneha     
obstajati  Sklad   
prejemnik   Združitev s prevzemom /   
Združitev    
 
Predlagani pristop je bil na splošno deležen  podpore vseh kategorij zainteresiranih strani. 
Izraženi pa so bili nekateri pomisleki gled e varstva vlagateljev v povezavi s predlaganimi 
pravicami vlagateljev. Zato je ocena u činka analizirala dve možnosti: 
1) Informacije o združitvi se zagotovijo le vlagateljem sklada, ki preneha obstajati; 
2) Informacije o združitvi se zagotovijo tako vlag ateljem sklada, ki preneha obstajati, kot tudi 
vlagateljem sklada prejemnika. 
Analiza u činka je prišla do zaklju čka, da nobena od teh možnos ti ni popolnoma ustrezna z 
vidikov u činkovitosti in varstva vlag ateljev. Prva možnost zmanjšuje upravne stroške 
sektorja, vendar poraja tudi nekatere pomislek e glede varstva vlagateljev; druga zmanjšuje 
tveganja varstva vlagateljev, vendar je preve č zahtevna. Analiza prou čuje kombinacijo obeh 
možnosti kot najbolj priporo čljivo izbiro politike. To bi lahko pomenilo, da se informacije 
sistematično zagotavljajo vlagatelje m sklada, ki preneha obsta jati, vendar v nekaterih 
primerih tudi vlagateljem sklada prejemnika. Priporo ča se na primer, da bi regulator, ki je 
odgovoren za odlo čanje o predlogu združitve, ocenil možni u činek združitve na vlagatelje 
sklada prejemnika in se po potrebi odlo čil, da o tem obvesti tudi vlagatelje. 
b) Združevanje sredstev  
Poročilo o oceni u činka je opredelilo dve možni tehniki združevanja: združevanje subjektov v 
širšem smislu in t.i. strukture centralnih in na pajalnih skladov. Ti pojmi so opisani v spodnjih 
grafikonih.  
Osnutek za razpravo je predstavil oris spreme mb Direktive o KNPVP, ki so potrebne za 
zagotovitev okvira za združevanje subj ektov. Na podlagi predhodne ocene u činkov, so se 
predlogi osnutka za razpravo osredoto čili na strukture centralnih  in napajalnih skladov. Po 
mnenju vprašanih je predlagani okvir precej normativen. Ve čina vprašanih je podprla izbrano 
tehniko združevanja subjektov. Številni udeleženc i pa so Komisiji predlagali, naj obravnava 
uvedbo okvira za združevanje  subjektov v širšem smislu. Analiza u činkov se je zato 
osredotočila na naslednji možnosti: 
1) Omogo čanje združevanja subjektov v širšem smislu. 
2) Omogo čanje struktur centralni h in napajalnih skladov. 
 
SL 7   SL  
Centralni s. A 
Napajalni s. α
   Centralni s. C    Centralni s. D  
Napajalni s. β Napajalni s. γ  20% 20% 30%   50%   20%  
50% 50% 60% Centralni s. B  Združevanje subjektov v širšem smislu   
Centralni  s.  
Napajalni s. α  Napajalni s. β Napajalni s. γ Shema centralnih in napajalnih skladov   
(do) 100 %    
(do) 100 %    (do) 100 % 
 
Možnost uporabe združevanja subjektov v širšem smislu bi lahko prinesla pomembne 
prednosti akterjem v sektorju. Prožnost pr i oblikovanju sestave na pajalnih skladov bi 
promoterjem skladov omogo čila, da svoje palete skladov prilagodijo spremenjenim trendom 
in zahtevam vlagateljev. Vendar Komisija meni, da bi bila uvedba te možnosti enakovredna 
rahljanju obstoje čih določb za sklade skladov KNPVP8. Rahljanje takšnih pravil glede 
razpršenosti bi lahko imelo pomembne nename rne posledice za vlagatelje. Analiza ocene 
učinka zaklju čuje, da je možnost preproste strukture centralnih in napajalnih skladov boljša 
tako glede u činkovitosti kot tudi varstva vlagateljev. 
3.3. Odpravljanje pomanjkanja organizacijske prožnosti 
Potni list za družbe za upravljanje  
Osnutek za razpravo je skušal dose či ravnovesje med celovitim potnim listom za družbe za 
upravljanje in pomisleki glede na dzora. Predlagani okvir je vklju čeval določbe za zagotovitev 
minimalnih zahtev glede domicila sklada in za izboljšanje mehanizmov sodelovanja nadzornih organov.  
V nasprotju z ostalimi štirimi temami, so odgovori na posvetovanjih o osnutku za razpravo 
pokazali dokaj razli čne poglede glede predloga. Udeleženci  iz sektorja so izrazili razo čaranje 
glede predlaganega obsega potnega lista. Drugi,  v glavnem nacionalni or gani, so bili mnenja, 
da predlagani pristop ne zagotavlja jasne opredelitve odgovornosti posameznih regulatorjev. 
Glede na osnovna vprašanja, ki so bila zasta vljena med posvetovanjem, se je analiza u činkov 
osredotočila na naslednje možnosti: 
1) ohranitev enakega stanja (brez ukrepov); 2) uveljavitev potnega lista za družbe za up ravljanje za podjetnišk e sklade in njegova 
razširitev na pogodbene sklade;  
3) uveljavitev potnega li sta za podjetniške sklade. 
Analiza Komisije kaže na to, da pomanjkanje potnega lista za družbe za upravljanje sektorju 
odvzema prožnost glede izbire domicila funkcij in prihranke stroško v. Delo po osnutku za 
razpravo se je osredoto čilo na oblikovanje dolo čb, ki prepre čujejo regulativne vrzeli, 
negotovost ali preobremenjenost tako, da 1) pojasnjujejo posamezne odgovornosti nadzornika 
sklada in družbe za upravljanje, 2) zagotav ljajo mehanizme, ki nadzorniku sklada in 
depozitarju omogo čajo spremljanje in izvrševanje skladnosti z veljavnimi pravili v domicilu 
                                                
 
8 Sklad skladov je sklad, katerega portfelj sestoji iz skladov (in likvidnosti). Direktiva KNPVP vklju čuje 
sklop pravil, ki jih mora sklad skladov KNPVP upoštevati, zlasti obveznost, da vlaga v vsaj 5 skladov. 
 
SL 8   SL sklada in 3) zagotavljajo, da družba za upravlj anje in njen nadzornik zagotovita vso potrebno 
podporo nadzorniku sklada in depozitarju. 
Delo pri oblikovanju u činkovitih dolo čb kaže, da bi to: 
• vključevalo obsežno izmenjavo informacij in obveznosti poro čanja med družbo za 
upravljanje, nadzornikom skla da, nadzornikom družbe za upr avljanje, upravnikom sklada 
in depozitarjem; 
• pustilo odprte mnoge pomisleke o posamezn ih odgovornostih – nadzornik sklada in 
depozitar bi bila pri opravljanju svojih  dolžnosti v glavnem odvisna od družbe za 
upravljanje in njenega nadzornika. Obstajaj o pomisleki, da spodbude in odgovornosti ne bi 
bile pravilno usklajene. 
• Ostaja tudi pomislek glede izvrševanja zlas ti glede pogodbenih skladov. Ti skladi so edina 
obstoječa oblika KNPVP v 13 državah članicah, zato se zdi gospodarski u činek potnega 
lista za družbo za upravljanje za pogodbene sklade omejen. 
Zato ocena u činka zaklju čuje, da bi vrsta dolo čb, ki je potrebna za zagotovitev potnega lista 
za družbe za upravljanje, vklju čevala obsežno birokracijo in upravne stroške. Te dolo čbe ne bi 
popolnoma odstranile nadzorna tveg anja, povezana z upravljanjem čezmejnih skladov. Možne 
slabosti naj bi presegale pri čakovane koristi. Komisija zato predlaga, da se dolo čbe Direktive 
v tem pogledu ne spremenijo, ampak ostanejo enake, pri čemer si upravljavci skladov pri 
čezmejnem upravljanju pomagajo z rešitvami na  podlagi delegiranja. Komisija namerava 
zaprositi Odbor evropskih zakonodajalcev za vr ednostne papirje za nasvet glede varnih, 
uspešnih in stroškovno u činkovitih rešitev, ki lahko zagotovijo  zaupanje glede vrste vprašanj, 
povezanih z nadzorom in upravljanjem s tveganji. 
3.4. Reševanje problema neu činkovitosti izvle čka prospekta  
Ključni podatki za vlagatelje  
Ocena učinka je predlagala seznam možnih spreme mb glede dolžine, vsebine in celo imena 
izvlečka prospekta (nekateri menijo , da je nejasen). Na tej podl agi je osnutek za razpravo 
predstavil nov prist op k razkritju podatkov vl agateljem: koncept klju čnih podatkov za 
vlagatelje. Predlagal je nabor poštenih, jasnih in nezavajajo čih informacij. Predlagani okvir so 
zainteresirane strani na splošno pozdravile.  Kljub temu so udeleženci izrazili razli čne poglede 
glede dejstva, da predlog ni zahteval, da so klju čni podatki za vlagatelje predstavljeni v enem 
dokumentu. Analiza se zato osredoto ča na učinke dveh možnosti: 
1) Ključni podatki za vlagatelje se zagotovijo v obliki gradnikov, ki niso nujno zajeti v enem 
samem dokumentu. 
2) Ključni podatki za vlagatelje se zagotovijo  v obliki enega samostojnega dokumenta. 
Pristop z gradniki bi omogo čal večjo prožnost glede predstavitve informacij. Potem bi bilo 
razkritja podatkov možno prilagoditi glede na  vrsto vlagatelja ter/ali uporabljenih 
distribucijskih poti in metod. Vendar pa bi vlag atelji en dokument najv erjetneje enostavneje 
uporabljali. Vlagatelji bodo lahko tudi primerjali razli čne proizvode. Ta možnost primerjave 
med skladi naj bi srednjero čno spodbujala konkuren čne sile in zato pove čala pritisk na cene 
(provizije). Poleg tega naj bi  z vidika stroškov uskladitve  pristop z gradniki pomenil ve čje 
prilagoditvene stroške za sektor. Zato se zdi, da je en samostojen dok ument možnost, ki je 
skladnejša s cilji vars tva vlagateljev in u činkovitosti.  
 
SL 9   SL 4. P REDLAGANI PAKET UKREPOV  
Ocena učinka zato predlaga ukrepe za: 
(1) radikalno poenostavitev postopka priglasitve; 
(2) lažje združitve skladov; 
(3) omogočanje struktur centralnih in na pajalnih skladov (združevanje); 
(4) obsežno prenovitev izvle čka prospekta. 
H gospodarskim prihrankom, ki jih je mogo če pričakovati zaradi predlaganih ukrepov, 
spadajo stati čni prihranki stroškov za sekt or in vlagatelje ter dinami čne koristi, povezane s 
konkurenco in rastjo produktivnosti. Letno bi bilo mogo če prihraniti ve č milijard evrov z 
neposrednim pove čanjem učinkovitosti. Ti prihranki bi se postopno prenesli na vlagatelje; 
nekateri v obliki ve čje uspešnosti (zaradi nižjih stroš kov skladov), drugi v obliki nižjih 
provizij zaradi ve čje konkurence in možnosti vlagateljev, da primerjajo med skladi. Z ve čjo 
prožnostjo pri organizaciji in vodenju dejavnosti skladov ter poenostavljenimi postopki naj bi 
nastale nove poslovne priložnosti, poleg tega pa naj bi se z manjšim upravnim bremenom 
povečala tudi konkuren čnost sektorja skladov v primerjavi s konkuren čnostjo drugih 
proizvodov in trgov. Bolj integr iran trg investicijskih skladov  bo evropskim vlagateljem nudil 
tudi večjo izbiro bolj uspešnih  skladov. Ohranjanje visokih stope nj varstva vlagateljev, ki jih 
KNPVP že nudijo, bo okrepilo njihovo privla čnost znotraj in onkraj meja Evropske unije. 
Dolgoročno bodo ti pozitivni u činki prispevali k pove čanju gospodarske u činkovitosti in 
konkuren čnosti ter tako pripomogli k uresni čevanju ciljev lizbonske strategije v tem 
pomembnem sektorju. 
 
SL 10   SL  
Priloga: Povzetek analize ocene u činkov  
(Zaželene možnosti so ozna čene s krepkim tiskom) 
 Vpliv na:  V prid? :  
Razpoložljive možnosti  Varstvo 
vlagatelje
v  Učinkovit
ost Integraciji trga  
Uradno obvestilo     
Predhodno preverjanje (ureditve trženja)  + - ne 
Redni naknadni pregledi  +/≈ + da 
Združitve skladov     
Informacije le vlagateljem sklada, ki 
preneha obstajati  - + da 
Informacije vsem vlagateljem¹  + - ne 
Združevanje subjektov     
Omogočanje združevanja subjektov v širšem 
smislu  - +/- da 
Omogočanje struktur centralnih in 
napajalnih skladov  + + da 
Potni list za družb za upravljanje     
Brez ukrepov2 +/- - ne 
Potni list za družbe za upravljanje za 
podjetniške in pogodbene sklade  -- ≈ da 
Potni list za družbe za upravljanje za 
podjetniške sklade  - - da 
Izvleček prospekta     
Ključni podatki za vlagatelje v obliki 
gradnikov  +/- - ne 
Ključni podatki za vlagatelje v obliki enega 
samostojnega dokumenta  + + da 
¹ Samo v dolo čenih primerih .  
² Tudi če se ta možnost ne zdi o čitno boljša, je analiza odkrila pomembne dvome glede izvedljivosti 
ostalih dveh.  
Ocena: „+“ = pozitivno; „-“= negativno; „ ≈“ = nevtralno