P6_TA(2006)0079

Evropska informacijska družba za rast in zaposlovanje

Resolucija Evropskega parlamenta o evropski informacijski družbi za rast in zaposlovanje (2005/2167(INI))

Evropski parlament,

- ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom "i2010 – Evropska informacijska družba za rast in zaposlovanje" (KOM(2005)0229) ter spremljajočega delovnega dokumenta služb Komisije o razširjeni presoji vplivov (SEC(2005)0717),

- ob upoštevanju Direktive 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (Okvirna direktiva) [1],

- ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 460/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost omrežij in informacij [2],

- ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter Odboru regij z naslovom "e-dostopnost" (KOM(2005)0425),

- ob upoštevanju poročila foruma "Digitalni razkorak" (Digital Divide Forum) z dne 15. julija 2005 o širokopasovnem dostopu do omrežja ter javni pomoči na slabo pokritih področjih,

- ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom "Tržni pristop k upravljanju spektra v Evropski uniji" (KOM(2005)0400),

- ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentuz naslovom "V prihodnost usmerjena politika radijskega spektra za Evropsko unijo: Drugo letno poročilo" (KOM(2005)0411),

- ob upoštevanju mnenja Skupine za politiko radijskega spektra o sekundarnem trgovanju s pravicami za uporabo radijskega spektra z dne 19. novembra 2004,

- ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Bruslju z dne 22. in 23. marca 2005,

- ob upoštevanju strategije trajnostnega razvoja EU, ki jo je Evropski svet sprejel v Göteborgu dne 15. in 16. junija 2001,

- ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z naslovom "Vključevanje okoljskih vidikov v druga področja politike – končni pregled cardifskega procesa" (KOM(2004)0394),

- ob upoštevanju sklepov 2695. zasedanja Sveta za prevoz, telekomunikacije in energijo, ki je potekalo od 1. do 5. decembra 2005, o strategiji i2010,

- ob upoštevanju 25 nacionalnih programov reform, ki so jih države članice pripravile na zahtevo zgoraj navedenega Evropskega sveta v Bruslju,

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. junija 2005 o informacijski družbi [3] in resolucije z dne 1. decembra 2005 o pravni ureditvi elektronskih komunikacij in trgih 2004 [4],

- ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenj Odbora za kulturo in izobraževanje, Odbora za pravice žensk in politiko enakih možnosti ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0036/2006),

A. ker EU ne more doseči lizbonskih ciljev, če države članice ne sprejmejo odločnih ukrepov za popolno izvajanje strategije i2010,

B. ker predhodni pregled 25 nacionalnih programov prenove v širšem smislu kaže, da so države članice prevzele izziv, ki ga predstavljajo raziskave, razvoj in inovacije, in ker večina držav članic meni, da je e-uprava dober način za izboljšanje učinkovitosti javne uprave in javnih storitev,

C. ker so, skupaj s Komisijo, države članice in druge zainteresirane strani prav tako odgovorne za uspeh pobude i2010,

D. ker je pravilno in pravočasno izvajanje obstoječega okvira temeljni predpogoj odprtega, konkurenčnega in inovativnega trga na področju elektronskih komunikacijskih storitev; ker se postopki za prenos in izvajanje okvira zelo razlikujejo med državami članicami,

E. ker EU zaostaja z raziskavami na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), saj vlaga le 80 euro na prebivalca v primerjavi s 350 euro na Japonskem in 400 euro v ZDA, ter mora zato povečati vlaganja v raziskave in inovacije ter pozvati države članice, naj za zmanjšanje zaostanka namenijo več sredstev za raziskave in inovacije na področju IKT,

F. ker je uporaba IKT s strani posameznikov, javnih služb in podjetij, zlasti malih in srednje velikih podjetij (MSP), nujna za celovito izkoriščanje prednosti, ki jih ponujajo raziskave in inovacije,

G. ker se je število naročnikov na širokopasovne storitve v zadnjih dveh letih skoraj podvojilo; ker pa so kljub temu oddaljene in podeželske regije prikrajšane, saj je razvoj omejen na gosto naseljena območja,

H. ker morajo biti ugodnosti, ki jih ponuja IKT, na razpolago vsem, vključno z različnimi izobraževalnimi, socialnimi, spolnimi in starostnimi skupinami,

I. ker imajo vsi državljani pravico do prosto dostopnih medijev z raznoliko in visoko kakovostno vsebino,

J. ker bi Komisija morala zagotoviti upoštevanje enakosti spolov pri razvijanju tehničnih in regulativnih instrumentov; ker bi Komisija in države članice morale narediti konkretne korake za povečanje števila študentk na tehničnih področjih, povezanih z IKT in za zagotavljanje dostopa žensk do novih zaposlitvenih priložnosti na področju IKT in med zaposlenimi v medijih na vseh ravneh, in ker bi bilo treba posebno pozornost nameniti položaju žensk v podeželskih, otoških, gorskih in geografsko odmaknjenih območjih ter drugim ženskam v najbolj občutljivih razmerah,

K. upoštevajoč, da dobro upravljanje IKT ter informacijske družbe lahko pripomore k zmanjšanju družbenih razlik in digitalnega razkoraka v korist družbene in ozemeljske kohezije,

L. ker ima digitalno zbliževanje potencial, da potrošnikom omogoči dostop do široke palete izboljšanih storitev in bogatih vsebin, ter je zato treba izboljšati in okrepiti varno infrastrukturo ter ustvariti ugodno in varno okolje, ki spodbuja konkurenčno uporabo teh zbližanih storitev,

M. ker ima IKT lahko tako neposreden pozitiven učinek na okolje kakor tudi posredne socialne in gospodarske posledice,

N. ker je radijski spekter ključni vir za mnoge temeljne storitve v družbi in lahko zato učinkovita in usklajena uporaba pomaga EU pri doseganju lizbonskih ciljev, če se zagotovi, da imajo storitve splošnega gospodarskega pomena na razpolago ustrezen spekter in da je ta ustrezno zaščiten pred motnjami, saj je to optimalen način za spodbujanje rasti, konkurenčnosti in zaposlovanja,

O. ker uresničevanje lizbonskih ciljev od EU, držav članic in podjetij zahteva jasna, konkretna in enotna vlaganja v IKT,

P. ker je za države članice ključnega pomena, da v zadostni meri vlagajo v prilagodljiv regulativni okvir, ki podpira pravice državljanov, ter udeležencem na tem področju nudi dobre temelje za trženje novih izumov,

1. meni, da bi morala biti svoboda dostopa do znanja in njegove uporabe glavno merilo, ki lahko omogoča demokratičen razvoj družbe znanja in potrebnih tehnoloških inovacij, kakor predvidevajo lizbonski cilji;

2. meni, da brez odprave digitalne delitve, ki bi vsem državljanom nudila možnost dostopanja do znanja, njegove uporabe ter sodelovanja pri njegovem proizvajanju, ne bo prišlo do družbe znanja, ampak do nazadovanja na področju kulture in industrije v vsej EU;

3. poziva Komisijo, naj ne obravnava državljanov samo kakor pasivne potrošnike digitalnih vsebin, ampak tudi kakor proizvajalce znanja, ter naj pripravi program in primeren pravni okvir, ki jim bosta omogočila, da postanejo aktivni udeleženci v družbi znanja, s čimer bodo doseženi lizbonski cilji;

4. poziva Komisijo, naj pri zakonodajni reformi na področju IKT upošteva konkretna, inovativna in v prihodnost usmerjena načela, pojem IKT, ki mora vključevati pravice potrošnikov in uporabnikov, pa je treba obravnavati v precej širšem okviru, kakor je upoštevan v sporočilu Komisije; meni, da bi bilo z vidika drugih predlogov nujno treba natančno opredeliti pojme, ki jih je uporabila Komisija – "storitve informacijske družbe", "mediji", "medijske storitve" in "avdiovizualne storitve";

5. vztraja, da mora biti nepristranskost do tehnologij temelj celotne evropske zakonodaje s komunikacijskega in informacijskega področja, kar bo novim izumom in akterjem zagotovilo čim lažji dostop na trg;

6. poudarja, da bi bilo treba prehod od analognega k digitalnemu, glede na to, da ponuja številne možnosti za posredovanje vsebine, izpeljati z usklajeno politiko in v ustreznem pravnem okviru, da se prepreči enoličnost, ki bi jo lahko povzročila koncentracija medijev;

7. poziva države članice, da okrepijo vlaganja v izkoriščanje IKT na področju storitev v javnem sektorju, kakor so zdravje, izobraževanje in upravljanje, kjer lahko IKT pomaga zadovoljiti bodoče potrebe storitev socialne varnosti ter da v sodelovanju razvijajo vseevropske storitve;

8. meni, da bi morale v informacijski družbi javne storitve jasno odsevati potrebe čedalje zahtevnejših posameznih in skupinskih uporabnikov ter se opirati na primeren odziv industrije, ki zadovoljuje takšne potrebe, za oblikovanje učinkovite storitve po meri uporabnikov;

9. glede na dejstvo, da so naložbe v IKT eden najpomembnejših dejavnikov za rast in produktivnost, poziva države članice in podjetja, naj spodbujajo večje investicije v IKT, da bi zmanjšali vrzel na področju dosežkov v primerjavi s konkurenti;

10. priznava, da je IKT eno najpomembnejših orodij, ki so potrebna, da države v razvoju postanejo svetovne sile;

11. skrbi pa ga, da ima Komisija še vedno malo ali nobenih zanesljivih statističnih podatkov, na osnovi katerih določa svojo strategijo in oblikuje politiko o ustvarjanju delovnih mest; opozarja, da se glavna rast nadaljuje v IKT, medtem ko na področju zaposlovanja podobne rasti ni bilo zaslediti; opozarja, da so trenutno stopnje zaposlovanja v EU sedem točk pod lizbonskimi cilji; poziva Komisijo, naj izvede poglobljeno statistično analizo učinkov tehnološke spremembe na trg delovne sile IKT v EU;

12. opozarja na pomen digitalnega zbliževanja in podpira odpravo ovir, ki preprečujejo gospodarski, družbeni in kulturni razvoj posaemeznih držav, kar je tudi cilj, ki si ga je zastavil Svetovni vrh o informacijski družbi 2005 (obveznost, sprejeta v Tunisu dne 18. novembra 2005);

13. poziva države članice in Komisijo, da pri ocenjevanju programov držav članic za stabilnost in zbliževanje natančno pregledajo pomen in vlogo IKT za gospodarsko rast, zaposlovanje in delovanje EMU;

14. opozarja, da cilji i2010 za informacijsko družbo kakor tudi cilji lizbonske strategije zahtevajo ustrezno upoštevanje v okviru finančne perspektive EU za obdobje 2007-2013;

15. ponovno poudarja, kako pomembni so za mala, srednje velika in novoustanovljena podjetja ter sektor IKT popolnoma pregledni in likvidni kapitalski trgi, ki zmanjšujejo stroške najemanja posojil; zlasti podpira mikroposojila in druge oblike tveganega kapitala;

16. opozarja na trajno in resno pomanjkanje podjetniškega duha in pripravljenosti za prevzemanje tveganja v Eu; poziva k odpravi administrativnih bremen za mala, srednje velika podjetja in novoustanovljena podjetja, vključno s finančnimi olajšavami v začetni fazi;

17. ponovno opozarja na pomembnost informacijske družbe i2010 pri odpravljanju regionalnih in socialnih neravnovesij v vseh državah članicah, kakor je poudarjeno v sporočilu Komisije z naslovom "Kohezijska politika za podporo rasti in novim delovnim mestom: Strateške smernice Skupnosti, 2007-2013" (KOM(2005)0299);

Cilj 1: Enotni evropski informacijski prostor

18. ugotavlja, da je za rast in razvoj EU pomembno zagotoviti široko uporabo obstoječega znanja in tehnologije v vseh dejavnostih in na vseh področjih delovanja, bodisi na področju javne uprave, v podjetjih ali v vsakdanjem življenju državljanov, skratka, pomembno je vzpostaviti povsod navzočo informacijsko družbo, saj ta privede do novega znanja o IKT;

19. poudarja, da je program i2010 temeljni korak pri nastajanju informacijske družbe, ki bi morala, zahvaljujoč tehnologijam in znanju, vsem omogočiti, da so dejavno sodelujoči uporabniki interaktivnih in novih oblik družbene interakcije, ki jih ponujajo omrežja, ter kritični državljani, svobodni pri svoji izbiri; opozarja, da nastop informacijske družbe poraja nove odgovornosti za tiste, ki posredujejo informacije in sporočila, pa tudi nove načine za uveljavljanje državljanskih pravic, predvsem za šibkejše skupine (starejše osebe, invalidi, ljudje, ki so odmaknjeni od družbe, v socialnih težavah, ipd.), da lahko v polni meri izkoristijo razširjenost novih IKT; poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za to, da bo tehnologija dostopnejša državljanom in skladna z moralnimi zahtevami družbe;

20. močno podpira program i2010 kakor novo strateško orodje za vzpostavitev okvira za vse pobude v EU, povezane z IKT; priporoča, da se je treba zavedati dejstva, da se prostora informacijske družbe EU ne da obravnavati ločeno od mednarodnega razvoja na tem področju;

21. vztraja, da je treba upoštevati horizontalno naravo IKT, kar zahteva sodelovanje in usklajevanje med dejavnostmi EU in na ravni držav članic, kakor tudi spobude za akterje v tem sektorju, da se ukvarjajo s proizvodnjo in izkoriščanjem novih izumov;

22. vztraja, da mora evropska in nacionalne zakonodaje podpirati konkurenčnost, da bi odražala horizontalno naravo IKT, in se skušati izogniti pojavljanju in ohranjanju vertikalnih struktur, ki škodujejo konkurenčnosti in inovativnosti; ugotavlja, da lahko vertikalne strukture preprečijo potrošnikom, da bi uživali koristi konkurenčnosti;

23. poziva Komisijo in države članice, da si za cilj postavijo prilagodljivost in poenostavitev zakonodaje na tem področju ter hitro prilagoditev slednje novim potrebam, ki jih narekuje tehnološki razvoj; meni, da bi zakonodaja morala spodbujati pridobivanje novega znanja in razvoj novih tehnologij ter vlaganja v proizvodnjo vsebin, opreme, omrežij in omrežnih storitev na področju IKT, spodbujati konkurenčnost, izkoriščanje informacijske tehnologije in storitev ter informacijsko varnost, ter nazadnje, podpirati MSP, da bodo lahko imela ključno vlogo v tem sektorju;

24. opozarja, da ima Komisija dolžnost zagotoviti in spodbujati pluralnost medijev z razlago in z izvajanjem predpisov o infrastrukturi elektronskih medijev; znova poziva Komisijo, da pripravi zeleno knjigo o koncentraciji lastništva medijev ter spoštovanju načel svobode obveščanja in pluralizma, saj bo to spodbudilo razpravo o temeljnih vprašanjih v obdobju velikih tehnoloških in tržnih preobrazb; obžaluje, da tega ni v delovnem načrtu i2010; poziva Komisijo, naj oblikuje regulativni okvir za internet, saj je ta glavno gonilo gospodarstva, temelječega na znanju;

25. vztraja, da bi morala zakonodaja delovati v smeri pospeševanja razvoja in raznolikosti informacijske družbe ter razširjanja ugodnosti, ki jih takšna družba ponuja, na celotno družbo;

26. ugotavlja, da je zelo pomembno ljudem kjerkoli zagotoviti najširši možen dostop do visoko kakovostnih vsebin in storitev z uporabo tehnologije po lastni izbiri, znotraj omejitev, ki jih določajo okoliščine; poleg tega ugotavlja, da so uporabniki (potrošniki, državljani) pripravljeni sprejeti nove storitve in tehnična orodja samo, če menijo, da je njihova uporaba dovolj preprosta in vsebinsko pomembna;

27. opozarja, da razvoj učinkovite povsod navzoče informacijske družbe zahteva univerzalno ponudbo širokopasovnih in brezžičnih tehnologij, kar zahteva še več podpore na ravni držav članic, spodbujanje skupnih projektov in vlaganje vanje, zaščito pravic intelektualne lastnine in spodbujanje digitalnih medijev; meni, da bi bilopoleg tega treba omogočiti uporabnikom, da jim pri zamenjavi ponudnika ni treba spremeniti internetnega naslova;

28. priznava, da so širokopasovne storitve predpogoj za razvoj povsod navzoče informacijske družbe; meni, da bi to moral biti jasen cilj zbliževanja med državami članicami in njihovimi regijami;

29. opozarja, da bo prehod v povsod navzočo informacijsko družbo spodbujal tudi trajnostni razvoj, h kateremu je EU zavezana; meni, da bi IKT morale razbremeniti okolje in uporabo naravnih virov ter spodbujati socialni razvoj;

30. opozarja na vse večjo vlogo nedotakljivih pravic kakor orodja tržne politike v zvezi z vprašanji o prosti trgovini in poziva k sprejetju ukrepov za varstvo pravic proizvajalca in za boj proti nezakonitim in piratskim vsebinam; meni, da je to edini način za varovanje in spodbujanje razvoja vsebin; svari pred vse pogostejšimi poskusi uporabe zakonodaje o patentih in intelektualni lastnini v ZDA kakor orodja za sprejetje zaščitnih ukrepov na področju trgovinske politike;

31. poziva Komisijo, naj določi jasne ukrepe za zagotovitev varovanja pred škodljivimi vsebinami in v zvezi s tem, med drugim, spodbuja vlogo Evropske agencije za omrežno in informacijsko varnost;

32. poziva Komisijo, naj pri pregledu v zakonodaje vanjo vključi ukrepe za varovanje previdnostnega načela kar zadeva zdravje, varstvo potrošnikov in okoljska vprašanja, v sodelovanju z drugimi telesi, kakor je na primer Svetovna zdravstvena organizacija;

33. poziva Komisijo, naj pri pregledu zakonodaje določi merila kakovosti, kakor sta varstvo otroštva in svobodna izbira potrošnikov;

34. priznava predlog za Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 89/552/EGS o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov (KOM(2005)0646), ki ga je sprejela Komisija in si prizadeva za posodobitev direktive o takoimenovani televiziji brez meja, kar je nujno potrebno, saj se EU razvija v evropsko informacijsko družbo; poudarja, da je treba direktivo prilagoditi spremembam v zbliževalnem svetu medijev in da je treba to ustrezno upoštevati pri njenem obsegu; ugotavlja, da bi to moralo pripomoči k oblikovanju ugodnih razmer za evropsko industrijo, z ukinitvijo nepotrebnih pravil in s premikom v smeri povsod navzoče informacijske družbe; poleg tega priznava, da so povezave med vsebinskimi predpisi in predpisi za infrastrukturo, ki so priznani v pravnem okviru za elektronske komunikacije, pokazale svojo vrednost in bi jih bilo treba ohraniti v prihodnosti;

35. poziva Komisijo, naj nemudoma začne s spodbujanjem konkretnih dejavnosti, ki pospešujejo in podpirajo oblikovanje in razširjanje evropskih vsebin; meni, da je treba zagotoviti nadaljevanje obstoječih programov podpore ter ustrezno priznati njihovo nenadomestljivost pri razvoju informacijske družbe; vztraja, da bi bilo treba podpreti vseevropske sisteme radiodifuzije (kakor je EuroNews); poudarja, da je ustvarjanje vsebin, spoštljivih do kulturne in jezikovne različnosti, priložnost za nastajanje novih poklicev in delovnih mest, zlasti na področju projektiranja in oblikovanja, v vseh 25 državah članicah, ter da bi se ti novi poklici morali razvijati v usklajenem regulativnem okviru, ki jim bo zagotavljal ekonomsko in pravno varnost;

36. meni, da bi se z vsako uvedbo tržnega pristopa v spekter moralo zahtevati podporo regulativnih organov, operaterjev in drugih akterjev ter svari, naj radijski spekter ne bo prepuščen izključno tržnim silam; vendar meni, da bi bilo treba spekter urediti skladno s pravili, ki bi bila na prožen in učinkovit način v koraku s tržnimi zahtevami, ki se zelo hitro spreminjajo; predlaga, da vsakršne spremembe temeljijo na podrobni analizi ter na rešitvah tekočih težav, ob namenjanju ustrezne pozornosti interesom držav članic in da je treba pri tem vedno paziti na zagotavljanje zadostne zaščite pred motnjami; meni, da so cene, plačane na javnih dražbah spektra tretje generacije (3G) odložile uvedbo tretje generacije omrežij za mobilne telefone, ter da se je treba izogibati, da bi se tak položaj ponovil;

37. meni, da osrednje vprašanje na področju politike radijskega spektra zadeva prizadevanje za doseganje prilagodljive ureditve z ustreznim in zadostnim usklajevanjem spektrskih pasov na ravni EU; ugotavlja, da bi moralo upravljanje z radijskim spektrom imeti za cilj čim lažji dostop na trg za nove izume in akterje s tega področja, vključno z regijami, ob hkratnem omogočanju lažjega razvoja medijev Skupnosti; poziva Komisijo, naj pripravi ustrezne predloge za to področje; ugotavlja, da je v digitalnem okolju skladnost s predpisi za motnje nepogrešljiva;

38. opozarja, da je razvoj omrežne varnosti nepogrešljiv za povečanje zaupanja v vse omrežne in tržne storitve ter storitve na področju e-uprave; poziva k spodbujanju varnosti omrežja s tehničnimi in zakonodajnimi sredstvi ter izobraževanjem, na primer z oblikovanjem vseevropske informacijske varnostne strategije ter z uvedbo evropskega dneva varnosti informacij zato, da bi med državljani povečali ozaveščenost o varnosti informacij, ob zagotavljanju, da ta varnost ne omejuje svobode izražanja in pravic državljanov; pozdrav lja predlog Komisije o uvedbi strategije za varno informacijsko družbo v letu 2006, ki naj bi povečala tako zaupanje vlagateljev kakor tudi uporabnikov v internetne storitve in v njihovo zanesljivost, tako da se bo spopadla z vprašanji goljufij (ki škodujejo spletni prodaji), nezakonitih in škodljivih vsebin (zaščita mladoletnikov in človekovega dostojanstva ter zasebnosti) ter tehnoloških pomanjkljivosti (za učinkovito uporabo IKT);

39. opozarja, da morata politka konkurenceter industrijska politika podpirati industrijo inovacij v EU; ugotavlja, da to zahteva zagotavljanje prilagodljivega regulativnega okvira, ki vključuje tudi spodbude;

40. opozarja, da je bilo sektorsko urejanje industrije IKT že v začetku načrtovano kakor prehodna rešitev za odpiranje trgov ter da bi morali srednjeročno preiti le na uporabo splošnih pravil konkurence;

41. opozarja, da predpisi in drugi ukrepi oblasti ne smejo koristiti nekaterim tehnologijam in hkrati škoditi drugim: predpisi morajo biti nepristranski do tehnologije;

42. poudarja pomen tehničnih pogojev za to, da se zagotovi enakopraven dostop do vsebin informacijske družbe, in za to, da ne pride do digitalnega razkoraka znotraj Evropske unije; zato ponovno poudarja potrebo po odprtih in interoperabilnih standardih, predvsem na področju vmesnikov aplikacijskih programskih, skladno s členom 18 Okvirne direktive;

43. priznava pomen uravnotežene trgovinske bilance IKT kakor pomembnega sestavnega dela pri podpori položaja EU v svetovnem gospodarstvu; poziva Komisijo, da do septembra 2006 oblikuje popoln, analitični pregled prednosti in pomanjkljivosti EU v vseh sektorjih, povezanih z IKT;

Cilj 2: Inovacije in investicije v raziskave

44. poudarja, da je inovativna industrija na področju IKT nujen predpogoj za gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest v EU, zlasti za industrije in storitve na drugih področijh;

45. opozarja, da je IKT že spremenila način, po katerem podjetja delujejo globalno ter da koristijo inovacije, kakor so uporabno računalništvo, razvoj programske opreme in nova arhitektura spletnih storitev; poziva EU, da za ohranjanje svoje konkurenčne prednosti vzpostavi okolje, naklonjeno inovacijam;

46. poziva k hitremu sprejetju Sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki ravzoj ter Programa za konkurenčnost in inovacije za obdobje 2007-2013, ki morata zagotoviti ustrezna finančna sredstva za podporo IKT kakor gonilne sile konkurenčnosti, rasti in ustvarjanja delovnih mest; poudarja pomen, ki bi ga morali dati krepitvi podjetništva, zlasti MSP, še posebej v sektorjih, ki imajo od nove IKT korist;

47. zahteva, da Komisija in države članice sprejmejo konkretne ukrepe za izkoriščanje možnosti, ki jih ponuja IKT, da bi se omejila selitev delovnih mest v države z nizkimi osebnimi dohodki in omogočilo najvišjo raven rasti in zaposlovanja; meni, da je pomembno zvišanje ravni vlaganj za dosego barcelonskega cilja s 3 % deležem BDP ter dolgoročna stalna usmerjenost v doseganje ravni svetovne konkurence;

48. meni, da je prihodnost EU na gospodarskem področju odvisna od večje rasti produktivnosti dela;

49. poziva Komisijo in države članice, da Parlamentu do septembra 2006 predložijo analizo vpliva gospodarstva, temelječega na IKT, na podporo večji rasti v posameznih državah članicah in evropskih regijah;

50. ugotavlja, da je treba na ravni EU nemudoma sprejeti ukrepe za odstranjevanje ovir na področju razvoja omrežij nove generacije (Next Generation Networks – NGN); poziva Komisijo, da to vprašanje upošteva v prihodnjem pregledu regulativnega okvira elektronskih komunikacij;

51. ugotavlja, da je treba uporabo IKT na področjih kakor so jeziki in tehnologija socialnih storitev, spodbujati na ravni Skupnosti, saj ima velike potenciale tudi v svetovnem okviru; poziva EU in države članice, naj podprejo raziskave na teh področjih;

52. priporoča usmeritev večje pozornosti v vlogo, ki jo ima IKT pri razvoju odprte družbe znanja; poziva Komisijo in države članice, da pripravijo skladnejšo strategijo za izobraževalne standarde v IKT;

53. poziva Komisijo in države članice, da poiščejo konkretne načine za spodbujanje povezovanja v mreže vseh poglavitnih akterjev (velikih, malih in srednje velikih podjetij, javnih organov in raziskovalnih ustanov) ter občutno povečajo njihove možnosti za sodelovanje pri uresničevanju in uporabi projektov;

54. opozarja, da se je EU v Integriranih smernicah za rast in delovna mesta (2005-2008) (KOM(2005)0141) Komisije zavezala inovacijam in raziskavam, ter poziva k doslednemu uresničevanju smernic v povezavi z načrtovanimi reformami v okviru lizbonske strategije;

55. meni, da poenostavljen nacionalni davčni sistem ustvarja nove spodbude za vlaganja v IKT ter v raziskave in razvoj; v tem kontekstu pozdravlja predloge Komisije za uvedbo skupne konsolidirane davčne osnove za davek na dohodek pravnih oseb;

Cilj 3: Enotna evropska informacijska družba

56. poziva države članice, da v okviru svojih nacionalnih programov prenove določijo prednostne naloge informacijske družbe, da okrepijo svoja prizadevanja v tem sektorju ter letno poročajo o napredku teh programov, in da poleg podrobnega poročila o razvoju kazalcev informacijske družb predložijo tudi družbeno in gospodarsko uporabnost programov;

57. opozarja, da se bo uspeh celotne strategije i2010 presojal po tem, v kakšnem obsegu doseže slehernega evropskega državljana; meni, da imajo pri doseganju tega cilja glavno vlogo regije, zato jih je treba mobilizirati in jim nadalje pomagati, da bodo lahko prevzele pomembne pobude za regionalno usklajenost in povezovanje s premoščanjem digitalnega razkoraka;

58. opozarja, da so socialna varnost, zdravstvo in socialne storitve ključna področja razvoja informacijske družbe;

59. ugotavlja, da imajo javne storitve in storitve javnega oddajanja programov pomembno vlogo v nacionalnih in poslovnih dejavnostih; prispevajo namreč k socialnemu povezovanju, demokratičnemu dialogu ter pluralizmu v Evropi; poudarja tudi, da mora evropski pravni okvir informacijske in komunikacijske družbe zagotavljati, da bodo javne storitve oddajanja lahko udeležene v tehnološkem in družbenem razvoju ter bodo še naprej opravljale svojo družbeno funkcijo;

60. ugotavlja, da bo imelo javno oddajanje programov še naprej glavno vlogo v povsod navzoči informacijski družbi kakor varuh javno dostopnih visokokakovostnih in neodvisnih informacij; poudarja pomen zagotavljanja dostopa javnega oddajanja programov do prihodnjih platform;

61. poudarja pomen zagotavljanja dostopa do potrebnega medijskega izobraževanja in pismenosti – še posebej na področju elektronskih medijev, ki posredujejo sliko – in na področju novih interaktivnih digitalnih tehnologij, da bi preprečili nove oblike družbene in kulturne izključenosti; meni, da je enakopraven dostop do javno dostopnega medijskega okolja z raznoliko in visoko kakovostno vsebino temeljna pravica evropskih državljanov; s tem v zvezi poudarja vlogo oddajanih vsebin javnih storitev pri spodbujanju socialne kohezije, demokratične razprave in pluralizma v Evropi ter vztraja da je treba izvajanje teh nalog zagotoviti tudi v prihodnje;

62. poziva, da se posebno pozornost posveti vprašanjem interoperabilnosti in najboljših praks elektronskih storitev v javnem sektorju za državljane in podjetja v zadevah obdavčevanja, zdravstvenega varstva, zavarovalniškega kritja in pokojnin, z najpomembnejšim ciljem omogočanja prostega in neoviranega gibanja, ustanavljanja ter zaposlovanja državljanov v državah članicah;

63. poziva nacionalne vlade, da izvedejo pobude i2010 in programe v okviru reforme svoje javne uprave, da bi zagotovile boljše, učinkovitejše in lažje dostopne storitve za MSP ter za državljane;

64. opozarja na možnosti tehnologij IKT ter tudi na institucionalne spremembe, ki so potrebne za spodbujanje elektronske demokracije z elektronskim sodelovanjem evropskih državljanov v postopku odločanja, ter poziva k sprejetju ustreznih spodbujevalnih ukrepov;

65. opozarja, da je pri spodbujanju sodelovanja potrebno vlagati tudi v spretnosti, ki jih Evropejci potrebujejo za delovanje v informacijski družbi; zahteva posebne ukrepe za razvoj spretnosti na področju IKT in poziva k ozaveščenosti državljanov o novih priložnostih, ki naj bi se ponudile z IKT tudi s tradicionalnimi sredstvi sporočanja, z opredelitvijo prednosti spletnega upravljanja in zato spodbuja uporabo novih storitev;

66. ugotavlja, da več kot polovica prebivalstva EU ne uživa koristi IKT v celoti; vztraja, da IKT vključuje tudi vlaganja v človeški kapital za povečanje ustvarjalnosti, in sicer s povečanjem proračunov za izobraževanje in kulturo; pozdravlja pobudo Komisije za spodbujanje digitalne pismenosti v okviru izobraževanja in različnih programov usposabljanja, da bi bili izdelki in storitve IKT bolj dostopni;

67. poudarja temeljni pomen specifičnega izobraževanja za IKT, tako mladih v šolah kakor tudi odraslih, predvsem žensk, v okviru vseživljenjskega izobraževanja, tako da bodo usposobljeni in bodo lahko uporabljali sodobna sredstva na poklicni in osebni ravni;

68. ugotavlja, da je zaradi staranja Evropskega prebivalstva treba vlagati v načrtovanje proizvodov, zlasti po načelu "načrtovanje za vse", predvsem pa v vse ustrezne rešitve gledetehnologije, storitev in okolja; zahteva, da se posebno pozornost nameni potrebam posebnih skupin, kakor so starejši ljudje ali invalidne osebe; poziva Komisijo, da v ta namen uporabi prihodnjo strategijo vključevanja;

69. zahteva, da države članice sprejmejo dodatne ukrepe za zagotovitev dostopa do storitev e-uprave ne glede na kraj, čas ali premoženje;

70. opozarja, da imajo vsi državljani EU pravico do dostopa do informacij; poziva Komisijo, da pospeši pobudo za e-vključitev, načrtovano za leto 2008, ki bo zadostila izzivom e-pismenosti, staranja in e-dostopnosti, geografskih razlik in zagotavljanju družbenih storitev za vse; poziva Komisijo, da nemudoma pripravi predlog listine temeljnih državljanskih pravic v digitalnem obdobju; poziva države članice, da zagotovijo, da noben državljan ali potrošnik ne bo proti svoji volji izvzet iz pomembnih storitev povsod navzoče informacijske družbe;

71. predlaga, da z namenom, da se doseže dobro upravljanje in da se zagotovi polno državljanstvo vsem Evropejcem v informacijski družbi, evropske javne uprave postopno sprejmejo Listino e-pravic kakor skupni seznam načel in smernic, v okviru katerega lahko vsi državljani uživajo te pravice; predlaga, da se ta načela uresničijo v izvedbenih dejanjih in programih na državni in regionalni ravni, da bi tako nastala konkurenčna in kvalificirana družba digitalne dobe ter bi se zagotovila družbena in ozemeljska kohezija; ugotavlja, da je primeren in nediskirminatoren dostop do preglednih, raznolikih in popolnih informacij, kakor tudi do storitev visoke kakovosti v varnem okolju, s katero koli telekomunikacijsko storitvijo ali tehnologijo – od interneta do mobilnih telefonov – ter na osnovi odprtih in interoperabilnih standardov temeljna pravica za uživanje aktivnega državljanstva v obdobju informacijske družbe, in mora biti vključena v listino e-pravic; meni, da bi morala listina vključevati pravice vseh državljanov, da razumejo in se sporazumejo z vključenimi upravami in da lahko na enakopravni osnovi sodelujejo pri sprejemanju odločitev in političnih postopkih; meni, da so racionalizacija, ponovna opredelitev, preglednost in dostop do javnih storitev temeljni pogoji za razvoj udeležujočega državljanstva;

72. poudarja, da so mediji v sodobnih družbah zaradi izjemnega tehnološkega razvoja, ki jih je korenito spremenil, zmožni v zelo veliki meri vplivati na mišljenje in ravnanje državljanov in so tako neločljivo povezani z demokratičnim življenjem vsake države ter da e-dostopnost nujno temelji na načelu človekovih pravic; poziva Komisijo, naj v okviru svoje pobude i2010 spoštuje temeljne vrednote avdiovizualnega modela in naj pazi, da se bo primerno upoštevala posebna vloga avdiovizualnih sredstev – ki so hkrati ekonomske in kulturne dobrine – pri spodbujanju kulturne raznolikosti;

73. poudarja pomen varovanja zasebnosti in varnosti informacij v povsod navzoči informacijski družbi; opozarja, da mora zakonodaja zagotavljati zaupanje državljanov in podjetij v digitalne vsebine in komunikacije;

74. poudarja pomen (v gospodarskem in družbenem smislu) prenehanja digitalne izolacije na podeželskih območjih ter, da imajo ta območja možnost prispevati k ustvarjanju regionalne, nacionalne in evropske blaginje; zato meni, da je za vsa območja pomembno, da raje izkoristijo eksponentno naraščanje inovacij na področju IKT, kakor pa da zaradi njega trpijo;

75. meni, da bi moralo medijsko izobraževanje državljanom že od mladih let nuditi tehnična ali drugačna sredstva, ki jim bodo omogočala kritično presojo vse večje količine informacij in sporočil, ki jih preplavljajo, in njihovo uporabo v lastno korist, kakor je omenjeno v priporočilu Sveta Evrope 1466 (2002); nadalje poudarja, da bodo s tem postopkom učenja državljani lahko razumeli sporočila in izbirali medije, ki najbolj ustrezajo njihovemu komuniciranju, ter bodo tako sposobni v polni meri uveljavljati pravico do svobodnega obveščanja in izražanja;

76. poziva Komisijo, naj vloži raziskovalna sredstva v oceno posledic informacijske družbe za evropsko družbo in kulturo;

77. poziva, naj se v obdobju zbliževanja, mobilnosti in interaktivnosti pri vseh političnih odločitvah, vključno s tistimi v Evropski uniji – bodisi glede opredelitve pravnega okvira za storitve in vsebine, ki jih prenašajo novi mediji, ali za področja infrastrukturnih ukrepov ali zakonodaje o konkurenci in o javni pomoči – v celoti spoštuje listino Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah ter konvencijo UNESC-a o zaščiti in spodbujanju raznolikosti izražanja z dne 20. oktobra 2005, ki držav članic ne zavezuje le k zaščiti in spodbujanju kulturne raznolikosti, temveč opredeljuje tudi dvojno naravo avdiovizualnih medijev, ki so hkrati ekonomska in kulturna dobrina; znova poudarja, da lahko informacijska družba ter ustrezno upravljana IKT prispevata h krepitvi in zaščiti kulturne raznolikosti in večjezičnosti;

78. meni, da je sedanja razprava o prihodnosti Evropske unije zelo dobra priložnost za razpravo o institucionalnih zadevah predvsem za krepitev in razjasnitev evropskega institucionalnega modela, pa tudi za to, da institucije, predvsem komisija, pokažejo interes za obsežna vprašanja demokracije in skrbi državljanov; pozdravlja priložnost, ki jo obdobje za razmislek nudi evropskim institucijam za pripravo politik in zakonodaje, ki bodo bolj ustrezale željam in potrebam javnosti;

79. meni, da je osredotočanje na IKT z vidika enakosti med spoloma ključno ne le za preprečevanje škodljivih učinkov digitalne revolucije na enakost med spoloma ali za ohranjanje obstoječih neenakosti in diskriminacije; ugotavalja, da je treba ustrezno upoštevati najrazličnejše vidike digitalnega razkoraka, zlasti vprašanje enakosti spolov, ki bi moralo biti predmet posebnega ukrepa v okviru prihodnje evropske pobude za e-vključitev; meni, da so ženske nesorazmerno pogosto izpostavljene rastočemu tveganju družbene izključenosti zaradi nezmožnosti uporabe novih in informacijskih tehnologij;

80. poziva Komisijo, naj izpelje analizo pravnega reda Skupnosti s stališča informacijske družbe in zlasti z vidika enakosti med spoloma; poziva Komisijo, naj vzpostavi dialog z poglavitnimi sredstvi obveščanja, zato da se zanje izdela kodeks enakosti spolov; poziva Komisijo, naj se še posebej posveti zlorabi novih IKT za trgovino z ženskami ter mladimi dekleti in otroki, ter spodbuja vse potrebne pravne in tehnološke pobude za boj proti temu problemu;

*

* *

81. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic.

[1] UL L 108, 24.4.2002, str. 33.

[2] UL L 77, 13.3.2004, str. 1

[3] Sprejeta besedila na ta dan, P6_TA(2005)0260.

[4] Sprejeta besedila na ta dan, P6_TA(2005)0467.

--------------------------------------------------