SPOROČILO KOMISIJE Vzpostavitev jedrnega prometnega omrežja: koridorji jedrnega omrežja in instrument za povezovanje Evrope /* COM/2013/0940 final */





SPOROČILO KOMISIJE Vzpostavitev jedrnega prometnega omrežja: koridorji jedrnega omrežja in instrument za povezovanje Evrope 1. Uvod EU je z revizijo smernic TEN-T[1] prvič opredelila jedrno omrežje prometne infrastrukture, ki obsega vse načine prevoza in ki je bilo oblikovano na podlagi objektivne metodologije[2]. Nove smernice prav tako določajo rok za vzpostavitev tega jedrnega omrežja, tj. do leta 2030. Ta proces je ustvaril tudi zagon za opredelitev prednostnih nalog za naložbe in potencialnih projektov, ki jih je treba financirati. Ambiciozna politika TEN-T potrebuje ambiciozen proračun, ki bo pospešil njeno izvajanje. S pogajanji o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 je bil dosežen proračun za TEN-T v okviru instrumenta za povezovanje Evrope[3] v višini 26,250 milijarde EUR, vključno z 11,305 milijarde EUR namenskih sredstev za države članice, upravičene do financiranja iz Kohezijskega sklada („kohezijska sredstva“)[4], kar je trikratno povečanje v primerjavi z obdobjem 2007–2013. Vzporedno z delegiranim aktom o prednostnih nalogah instrumenta za povezovanje Evrope na področju prometa[5] je to sporočilo namenjeno: – zagotavljanju informacij o potencialnem proračunu in instrumentih, ki bodo na voljo v prihodnjem okviru, – usmerjanju potencialnih prosilcev v zvezi z neposrednim upravljanjem sredstev in zagotavljanju informacij o pričakovanjih Komisije od potencialnih upravičencev, – pojasnjevanju, kako namerava Komisija podpirati vzpostavitev in delovanje koridorjev jedrnega omrežja. Sprejetje delegiranega akta je potreben korak pred začetkom izvajanja programa in za zagotovitev sredstev za projekte. 2. Izvajanje koridorjev jedrnega omrežja Izkušnje so pokazale, da so najtežja vprašanja v zvezi z vzpostavitvijo vseevropskega omrežja (1) čezmejne infrastrukture, (2) tehnična interoperabilnost in (3) povezovanje različnih načinov prevoza. Nove smernice zato uvajajo „koridorje jedrnega omrežja“ kot izvedbeni instrument, namenjen spodbujanju učinkovite vzpostavitve jedrnega omrežja do leta 2030. Koridorji jedrnega omrežja bodo povezali glavne deležnike, javne in zasebne, na najpomembnejših prometnih poteh, da bi oblikovali in razvili infrastrukturo glede na potrebe in razpoložljiva sredstva. 2.1. Kaj so koridorji jedrnega omrežja? Koncept koridorjev jedrnega omrežja je opredeljen v Poglavju IV nove uredbe o TEN-T (EU) št. 1315/2013. Instrument za povezovanje Evrope določa geografski potek devetih koridorjev jedrnega omrežja. Slika 1 kaže okvirni shematski zemljevid koridorjev jedrnega omrežja v skladu s členom 44(2) uredbe o TEN-T. Slika 1: Okvirni shematski zemljevid koridorjev jedrnega omrežja v skladu s členom 44(2) uredbe o TEN-T Vsak koridor jedrnega omrežja bo zajemal vse načine prevoza (cestni, železniški, prevoz po celinskih plovnih poteh ter pomorski in zračni prevoz) in predvsem povezovalne platforme med različnimi načini prevoza (morska pristanišča, pristanišča na celinskih plovnih poteh, letališča, železniško-cestni terminali), kar bo spodbudilo vzpostavitev učinkovitih in trajnostnih storitev tovornega prometa. Koridorji bodo usmerjeni v povezovanje različnih načinov prevoza, interoperabilnost in usklajen razvoj infrastrukture, zlasti na čezmejnih odsekih, za posamezne načine prevoza in za ozka grla. Koridorji bodo dodatno razvili sisteme za upravljanje prometa in spodbudili uporabo trajnostnih storitev tovornega prometa ter inovacij in novih tehnologij, na primer v smislu zagotavljanja infrastrukture za alternativna goriva. Kjer je ustrezno, bodo koridorji uporabljali pomorske avtoceste, ki predstavljajo pomorsko razsežnost koridorjev jedrnega omrežja, in tovorne železniške koridorje, ki predstavljajo razsežnost tovornega železniškega prevoza na koridorju jedrnega omrežja. 2.2. Delovanje koridorjev jedrnega omrežja 2.2.1. Evropski koordinatorji Glede na pozitivne izkušnje z evropskimi koordinatorji pri prednostnih projektih v okviru sedanje politike TEN-T[6] bodo delovanje koridorjev jedrnega omrežja spodbujali evropski koordinatorji. Uredba o TEN-T določa zahteve, naloge in postopek imenovanja za evropske koordinatorje[7]. Za vsak koridor bo pristojen en evropski koordinator. Imenovana bosta dodatna koordinatorja za pomorske avtoceste in evropski sistem za upravljanje železniškega prometa (ERTMS) (glej spodaj). Evropski koordinatorji delujejo v imenu Komisije. Evropski koordinatorji bodo predsedovali forumu za koridor v sodelovanju s Komisijo. 2.2.2. Forum za koridor in delovne skupine Evropski koordinator bo v tesnem sodelovanju z zadevnimi državami članicami ustanovil forum za koridor jedrnega omrežja. Forum za koridor bo posvetovalno telo, ki mu bo predsedoval evropski koordinator in v katerem bodo sodelovale države članice ter – po dogovoru z zadevnimi državami članicami – drugi izbrani člani, ki na primer zastopajo regije, upravljavci infrastrukture, predstavniki tovornih železniških koridorjev, rečnih komisij (kadar je ustrezno), pristanišč, letališč in železniško-cestnih terminalov ter upravljavci, uporabniki in drugi deležniki. Forumi za koridorje imajo bistveno vlogo za koridorje jedrnega omrežja. Njihov namen je zagotoviti skupno strukturo za posamezne koridorje na visoki ravni. Imeli bodo osrednjo vlogo pri razpravljanju o splošnih ciljih koridorja jedrnega omrežja, pripravi in spremljanju izvajanja ukrepov iz delovnega načrta. Udeleženci foruma za koridor se bodo v prvem letu srečevali pogosteje, da bi pripravil delovni načrt, nato pa vsako leto glede na ugotovljene potrebe. Srečanja foruma za koridor bi lahko izmenoma gostile zadevne države članice. Koordinator lahko skupaj z zadevnimi državami članicami sklene, da bo ustanovil delovne skupine, ki bodo izvajale tehnično delo v zvezi z nekaterimi čezmejnimi projekti, vprašanji interoperabilnosti in boljšim povezovanjem različnih načinov prevoza. 2.2.3. Delovni načrt Uredba o TEN-T predvideva, da je treba v enem letu od začetka njene veljavnosti za vsak koridor oblikovati delovni načrt. V delovnem načrtu bodo analizirane trenutne razmere koridorja, pri čemer bodo opredeljeni predvsem pomembni deli koridorja, njegova ozka grla in težave v zvezi z interoperabilnostjo. To bo temeljilo predvsem na obstoječih študijah in materialih ter njihovi skupni analizi. Določeni bodo tudi ukrepi, ki jih je treba sprejeti, njihova časovna razporeditev in razpoložljiva finančna sredstva. Ukrepi bodo vključevali načrtovane naložbe v infrastrukturo ter druge ukrepe za odpravo fizičnih, tehničnih, operativnih in upravnih ovir med načini prevoza in znotraj njih ter ukrepe za spodbujanje učinkovitega, inovativnega in trajnostnega multimodalnega prometa in storitev. V tem okviru bi lahko delovni načrt opredelil tudi možne ukrepe za povečanje vloge glavnih morskih pristanišč in pristanišč na celinskih plovnih poteh, ki omogočajo intermodalnost. V zvezi z evropskimi prometnimi koridorji (tj. koridorji jedrnega omrežja, tovorni železniški koridorji in, kadar je ustrezno, rečne komisije) je potrebno tesno sodelovanje med različnimi organi upravljanja, da bi zagotovili doslednost, izkoriščali sinergije in preprečevali podvajanje dela. Delovni načrt morajo odobriti zadevne države članice po posvetovanju s forumom za koridor. Komisija lahko nato preoblikuje delovni načrt v izvedbeni sklep in tako zagotovi jasen pravni okvir za razvoj koridorja jedrnega omrežja. Delovni načrt bo v okviru vmesnega pregleda instrumenta za povezovanje Evrope v letu 2017 revidiran, da bi ga proučili, poglobili in po potrebi posodobili. 2.2.4. Časovna razporeditev Da bi bil delovni načrt oblikovan v roku, določenem v uredbi o TEN-T, je Komisija predvidela naslednji okvirni časovni razpored za koridorje jedrnega omrežja: Prvo četrtletje 2014 || Imenovanje evropskih koordinatorjev April, junij, oktober, november 2014 || Srečanja foruma za koridor za oblikovanje delovnega načrta Od aprila 2014 || Ustanavljanje in srečanja delovnih skupin December 2014 || Odobritev delovnega načrta s strani držav članic Januar 2015 || Morebitno sprejetje izvedbenega akta Komisije Od leta 2015 || Redna srečanja foruma za koridor in delovnih skupin 2.2.5. Horizontalni koordinatorji Uredba o TEN-T poleg evropskih koordinatorjev za koridorje jedrnega omrežja predvideva dva dodatna evropska koordinatorja. Ta dva koordinatorja si bosta prizadevala za usklajeno izvajanje pomorskih avtocest in ERTMS, saj bosta ti dve vprašanji pomembni za celotno jedrno omrežje, horizontalni pristop pa bo deloval v njuno korist. Uredba ne predvideva ustanovitve foruma in delovnega načrta za ta dva koordinatorja. Vendar mora koordinator za pomorske avtoceste dve leti po imenovanju predstaviti podrobni načrt izvajanja za pomorske avtoceste.[8] Koordinator ERTMS se bo pri delu opiral na Evropski razvojni načrt za ERTMS[9] in si prizadeval za celovito uporabo ERTMS na koridorjih jedrnega omrežja in po celotnem jedrnem omrežju. 2.3. Usklajevanje koridorjev jedrnega omrežja z drugimi pobudami V okviru zakonodajnega postopka za sprejetje uredbe o TEN-T in instrumenta za povezovanje Evrope so bila izvedena velika prizadevanja za zagotovitev čim večje skladnosti in sinergij med koridorji jedrnega omrežja in tovornimi železniškimi koridorji, vzpostavljenimi v skladu z Uredbo (ES) št. 913/2010[10]. Uredba o TEN-T ne bo spremenila njihovega predvidenega delovanja in struktur, njihov geografski obseg pa ustreza koridorjem jedrnega omrežja, tako da lahko obe skupini uporabljata iste študije, imata iste sogovornike in zagotovita upravičenost do finančne podpore EU. Predstavniki tovornih železniških koridorjev morajo sodelovati v forumu za koridor. Oblikovanje koridorjev jedrnega omrežja in delovnega načrta bo prav tako spodbudilo dejansko uporabo kazalnikov za merjenje trajnostnosti prevoza, na primer kazalnikov, razvitih v okviru študij o „zelenih koridorjih“[11], ter prispevalo k pobudi Komisije za pristanišča[12]. Ta pobuda, namenjena boljši uporabi obstoječih pristaniških zmogljivosti, privabljanju naložb v pristanišča in razvoju potrebnih povezav z zaledjem, bo predstavnikom pristanišč zagotovila proaktivno vlogo v forumih za koridorje. Program NAIADES II[13] bo temeljil na izvajanju koridorja jedrnega omrežja za doseganje kakovostnega prevoza po celinskih plovnih poteh z dobrim navigacijskim statusom v jedrnem omrežju. Ustrezne ukrepe NAIADES II, kot je nadaljnji razvoj rečnih informacijskih storitev, in ukrepe za okrepitev trajnostnega značaja sektorja je treba, kjer je ustrezno, vključiti na dnevni red srečanj forumov za koridorje in v delovne načrte, za kar bo potrebno dejavno sodelovanje deležnikov na področju celinskih plovnih poti. Pobuda Marco Polo se bo še naprej izvajala kot sestavni del instrumenta za povezovanje Evrope v skladu z opredelitvijo trajnostnih storitev tovornega prometa iz člena 32 uredbe o TEN-T. 3. Izvajanje TEN-T z instrumentom za povezovanje Evrope 3.1. Prednostne naloge za financiranje delovnih programov v okviru instrumenta za povezovanje Evrope Proračun instrumenta za povezovanje Evrope je nezadosten v primerjavi z ugotovljenimi potrebami po naložbah v jedrno omrežje, ki znašajo približno 250 milijard EUR. Zato mora Komisija storiti vse, kar je v njeni moči, da bo učinkovito uporabljala sredstva in optimirala osredotočenost sredstev EU v skladu s prometno politiko EU, ki je opredeljena v beli knjigi in ki ji daje prednost uredba o instrumentu za povezovanje Evrope. Predvsem je treba upoštevati del IV Priloge I[14] k uredbi o instrumentu za povezovanje Evrope, ki določa, da je treba 80 % sredstev porabiti za odpravljanje ozkih grl, izboljšanje interoperabilnosti železniškega sistema, vzpostavitev manjkajočih povezav, zlasti pa za izboljšanje čezmejnih odsekov. Predlagani delegirani akt dopolnjuje Uredbo z navedbo prednostnih nalog za financiranje, ki jih je treba upoštevati v letnih in večletnih delovnih programih. Vendar je Komisija za zagotovitev dolgoročne prepoznavnosti Evropskega parlamenta, držav članic in deležnikov sklenila, da bo pojasnila dodelitev sredstev instrumenta za povezovanje Evrope za vsako od prednostnih nalog za obdobje 2014–2020. Pri dodeljevanju sredstev za posamezne prednostne naloge so bili upoštevani pogoji iz uredbe o instrumentu za povezovanje Evrope, vključno z različnimi omejitvami in cilji. V skladu s to uredbo bo Komisija dajala prednost projektom visoke dodane vrednosti EU. To so predvsem projekti, povezani z gradnjo ali nadgradnjo čezmejnih odsekov, odpravljanjem ozkih grl na glavnih evropskih prometnih poteh in dajanjem prednosti vzpostavljanju trenutno manjkajočih povezav v omrežju. Glede na zgornje elemente Komisija meni, da lahko določi razpone za posamezne prednostne naloge ter hkrati zagotovi prožnost pri upravljanju sredstev. 3.1.1. Projekti na področju čezmejnih povezav, ozkih grl in multimodalnega prometa na koridorjih jedrnega omrežja V okviru te prednostne naloge namerava Komisija usmeriti razpoložljiva sredstva v projekte z najvišjo dodano vrednostjo EU: projekte v zvezi z glavnimi manjkajočimi čezmejnimi povezavami, glavnimi ozkimi grli in drugimi čezmejnimi odseki, ki jih je treba izboljšati. Instrument za povezovanje Evrope daje prednost razvoju infrastrukture za okolju prijaznejše načine prevoza, kot so železniške in celinske plovne poti, pri čemer izvzema države članice brez takih omrežij. (a) Glavne manjkajoče čezmejne povezave vključujejo povezave Evora–Merida (PT/ES), Seine–Escaut (FR/BE/NL), glavne projekte na skandinavsko-sredozemskem koridorju, med katere sodita pas Fehmarn (DK/DE) in bazni predor Brenner (IT/AT), glavne projekte na sredozemskem koridorju, vključno s povezavo Lyon–Torino (FR/IT), in baltsko železnico[15] (FI/EE/LV/LT/PL). Komisija ocenjuje, da bi lahko prvih pet navedenih projektov med letoma 2014 in 2020 izčrpalo do skupaj 5 milijard EUR, stroški projekta baltske železnice pa po ocenah v okviru najnovejše študije znašajo 3,6 milijarde EUR[16]. (b) Poleg glavnih manjkajočih povezav vseevropske prometne tokove ovira obstoj glavnih ozkih grl med glavnimi gospodarskimi središči, pristanišči ali mestnimi območji. Med glavna ozka grla sodijo na primer železniška povezava Stuttgart–Ulm v Nemčiji na koridorju Ren–Donava, zapornice na Donavi pri Železnih vratih na meji med Romunijo in Srbijo, visokohitrostna železniška povezava Halle/Leipzig–Nürnberg, mostovi nad kanalom Albertkanaal ali visokohitrostna železniška povezava Perpignan–Montpellier, ki povezuje visokohitrostna omrežja Iberskega polotoka in Francije. (c) Izboljšati je treba tudi številne čezmejne odseke, da bi olajšali čezmejne prometne tokove v Evropi. Veliko pozornost je na primer treba nameniti projektom, kot je nadgradnja skupnega odseka Donavskega koridorja med Bolgarijo in Romunijo ter železniških povezav Katovice (PL) – Žilina (SK), München (DE) – Salzburg (AT) ali med Aradom (RO), Sofijo (BG) in Solunom (EL). (d) Glavna pristanišča so vstopne točke v jedrno omrežje, zato je treba tudi tukaj odpraviti ozka grla, na primer z izboljšanjem povezav z zaledjem. (e) Ta prednostna naloga zajema tudi projekte, ki zagotavljajo povezovanje različnih načinov prevoza ali spodbujajo interoperabilnost železniškega sistema, na primer projekte, ki izboljšujejo multimodalne zmogljivosti morskih pristanišč in pristanišč na celinskih plovnih poteh, projekte, ki prilagajajo širino tirov evropski nominalni širini tirov, ter projekte, ki se osredotočajo na izboljševanje dostopnosti. Vključevala bo tudi projekte na urbanih vozliščih. Komisija ocenjuje, da bi lahko projekti iz kategorij od b) do e) iz instrumenta za povezovanje Evrope izčrpali skupaj od 3,5 do 4,5 milijarde EUR. Poleg tega bo večina kohezijskih sredstev v višini 11,3 milijarde EUR porabljena za čezmejne projekte ali projekte ozkih grl na koridorjih jedrnega omrežja. 3.1.2. Druge prednostne naloge Spodnja preglednica zagotavlja okvirni pregled drugih prednostnih nalog in oceno Komisije v zvezi z možno finančno podporo. Ti zneski ne prejudicirajo odločitev, ki jih bo sprejela Komisija v okviru delovnih programov ali pri sprejemanju sklepov o financiranju projektov. Prednostne naloge za financiranje || Okvirni zneski (v EUR) || Pojasnila SESAR || 2,3–3 milijarde || Uporaba sistema SESAR zahteva proračunska sredstva Unije v višini približno 3 milijard EUR. SESAR je horizontalna prednostna naloga v uredbi o instrumentu za povezovanje Evrope. ERTMS || 800–1100 milijonov || ERTMS je horizontalna prednostna naloga v uredbi o instrumentu za povezovanje Evrope. Pomorske avtoceste || 500–900 milijonov || Pomorske avtoceste, opredeljene v členu 21 uredbe o TEN-T, so horizontalna prednostna naloga v uredbi o instrumentu za povezovanje Evrope. Projekti celovitega omrežja || 600–1000 milijonov || Za te projekte velja omejitev sredstev za promet v okviru instrumenta za povezovanje Evrope v višini 5 %. Sredstva v višini 11,305 milijarde EUR, prenesena iz Kohezijskega sklada, so namenjena le jedrnemu omrežju. Finančni instrumenti se lahko uporabljajo poleg 5-odstotne omejitve. Nove tehnologije in inovacije za vse načine prevoza || 250–400 milijonov || Nove tehnologije in inovacije so opredeljene v členu 33 uredbe o TEN-T. Drugi sistemi telematskih aplikacij (RIS, ITS, VTMIS, e-pomorstvo) || 250–400 milijonov || Komponente v vozilu so omejene na 5 % proračunskih sredstev, vključno s komponentami v vozilu v sklopu SESAR. Za ukrepe za zmanjšanje hrupa tovornega prometa || 200–260 milijonov || Za te projekte velja omejitev sredstev za promet v okviru instrumenta za povezovanje Evrope v višini 1 %. Za storitve tovornega prometa || 150–200 milijonov || Trajnostne storitve tovornega prometa so opredeljene v členu 32 uredbe o TEN-T. Prednostna naloga || Zneski (v EUR) || Pojasnila Projekti za povezovanje vseevropskega prometnega omrežja z infrastrukturnimi omrežji sosednjih držav || 50–100 milijonov || Upravičeni projekti v okviru instrumenta za povezovanje Evrope so navedeni v členu 8(1), točke od (a) do (e) uredbe o TEN-T. Finančni instrumenti || 1,3–2,4 milijarde || Ocenjena tržna uveljavitev instrumentov na področju prometa znaša 2 milijardi EUR. Za skupni proračun instrumenta za povezovanje Evrope, ki zajema promet, energijo in telekomunikacije, je v pravni podlagi določena 10-odstotna omejitev z možnim povečanjem na največ 20 % proračunskih sredstev v okviru navedenega instrumenta. Ukrepi za podporo programa || 260 milijonov || Ukrepi za podporo programa vključujejo stroške za tehnično in upravno pomoč, ki jih Komisija zaračuna za upravljanje izvajanja instrumenta za povezovanje Evrope in TEN-T. Zanje velja omejitev sredstev za promet v okviru instrumenta za povezovanje Evrope v višini 1 %, načeloma pa se bodo uporabljali za pokrivanje stroškov izvajalske agencije. Za države članice, ki so upravičene do financiranja iz Kohezijskega sklada, se bodo izvajali posebni ukrepi za podporo programa. 3.2. Glavna načela neposrednega upravljanja nepovratnih sredstev in glavna pričakovanja Instrument za povezovanje Evrope bo neposredno upravljala Komisija s pomočjo izvajalske agencije. Letne in večletne delovne programe, ki za razpise določajo okvirni proračun, časovni razpored, cilje in predvidene rezultate, prednostne naloge, najvišjo možno stopnjo sofinanciranja ter merila za upravičenost, izbor in dodelitev, bo sprejela Komisija po odobritvi odbora za instrument za povezovanje Evrope v okviru postopka pregleda. Komisija, ki ji pomaga izvajalska agencija, bo odgovorna za oceno in izbor projektov ter za upravljanje tehničnega in finančnega izvajanja programa: dialog z upravičenci, tehnično in upravno svetovanje, dajanje smernic v zvezi s poročanjem, spremljanje izvajanja projekta. Za ocenjevanje namerava Komisija uporabiti dvofazni pristop programa TEN-T za obdobje 2007–2013, pri čemer bo treba najprej izvesti zunanjo oceno, ki jo bo izvajalska agencija organizirala z neodvisnimi strokovnjaki EU, sledila pa ji bo notranja ocena na ravni Komisije. Utemeljeni nasvet zunanjih ocenjevalcev za Komisijo je zgolj svetovalne narave, zato lahko Komisija ob ustrezni utemeljitvi svojih odločitev od njega odstopa. Komisija bo ohranila pravico do delnega financiranja projekta in zmanjšanja področja uporabe predloga projekta, če vsebuje elemente, ki niso v skladu s prednostnimi nalogami za financiranje, določenimi z uredbo o instrumentu za povezovanje Evrope. Komisija bo za zagotovitev čim učinkovitejše uporabe sredstev EU uporabljala člen 12(2), ki predvideva prerazporeditev sredstev po zmanjšanju ali prekinitvi finančne pomoči za ukrep, če se projekti ne izvajajo v skladu s sklepi o financiranju, in sicer po oceni napredka projekta, zlasti v primeru velikih zamud pri izvajanju ukrepa. Zato Komisija poziva upravičence, naj predlagajo realne mejnike za izvedbo projekta z ustreznimi nepredvidenimi stroški. V skladu s členom 10(6) uredbe o instrumentu za povezovanje Evrope in členom 7(2)(c) uredbe o TEN-T se znesek finančne pomoči, ki je bil odobren za projekt, prilagodi na podlagi analize stroškov in koristi vsakega projekta, razpoložljivosti proračunskih sredstev Unije ter potrebe po čim večjem finančnem vzvodu financiranja Unije. Zato mora vse predloge za projekte „del“[17] spremljati analiza stroškov in koristi, v kateri je predlagana stopnja sofinanciranja, potrebna za projekt, pri tem pa je treba upoštevati najvišje stopnje financiranja iz uredbe o instrumentu za povezovanje Evrope. Države članice se pozivajo k uporabi priznane metodologije in zlasti metodologije kohezijske politike[18] za projekte, ki se financirajo iz kohezijskih sredstev instrumenta za povezovanje Evrope. Zadevni predlogi za projekte se lahko ocenijo tudi ob upoštevanju delovnih načrtov koridorjev jedrnega omrežja, ki bodo zagotovili dodatni element pri določanju prednostnih projektov v okviru instrumenta za povezovanje Evrope. Predlogi za projekte del morajo prav tako dokazati, da je ukrep v skladu z ustrezno okoljsko zakonodajo EU. Komisija namerava zagotoviti usklajevanje instrumenta za povezovanje Evrope z drugimi programi financiranja EU, da bi zagotovila njihovo dopolnjevanje. To se med drugim nanaša na sredstva, ki so na voljo v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov, Sklada za spodbujanje naložb v sosedstvo (NIF) ali Instrumenta za predpristopno pomoč (IPA). Vendar postopek neposrednega upravljanja ne pomeni, da bi se Komisija vmešavala v izvajanje projektov držav članic: za postopke javnega naročanja, izvajanje projekta na kraju samem in postopke presoje vplivov na okolje, zlasti tiste, ki jih zahtevajo direktiva o presoji vplivov na okolje, direktiva o habitatih in okvirna direktiva o vodi, bodo še vedno odgovorni upravičenci in nacionalni organi. 3.3. Posebnosti večletnih in letnih razpisov za kohezijska sredstva Načeloma bodo pravila in prednostne naloge za financiranje iz kohezijskih sredstev enaki kot za komponento instrumenta za povezovanje Evrope v višini 14,9 milijarde EUR, pri čemer bo poudarek na čezmejnih projektih in projektih za ozka grla na koridorjih jedrnega omrežja. Komisija namerava obe komponenti instrumenta za povezovanje Evrope upravljati v okviru istih delovnih programov. Vendar bodo na voljo višje stopnje sofinanciranja (tj. podobno kot pri Kohezijskem skladu), pravila o DDV in nakupu zemljišč pa bodo posnemala pravila kohezijske politike. Za 11,3 milijarde EUR, prenesene iz Kohezijskega sklada, se bodo načeloma uporabljala zgoraj navedena pravila centraliziranega upravljanja. Poudariti je treba, da je po mnenju Komisije visoke stopnje sofinanciranja iz proračuna instrumenta za povezovanje Evrope mogoče zagotoviti le po natančni oceni projekta in njegovih koristi, in sicer zaradi omejenega prispevka projekta s strani njegovih nosilcev. To vključuje predvsem temeljito analizo področja uporabe predlogov za projekte, da bi zagotovili učinkovito uporabo sredstev EU. V prvih treh letih izvajanja instrumenta za povezovanje Evrope se bodo pri izbiri projektov, ki so upravičeni do financiranja s kohezijskimi sredstvi, upoštevale nacionalne dodelitve iz Kohezijskega sklada, kot je določeno v členu 11(2) uredbe o instrumentu za povezovanje Evrope. To pomeni, da v prvih treh letih nobeni upravičeni državi članici ne bo mogoče dodeliti zneska sofinanciranja za projekte iz dela proračuna, prenesenega iz Kohezijskega sklada, v višini 11,3 milijarde EUR, ki bo višji od ustrezne nacionalne dodelitve. Da bi vsem upravičenim državam članicam zagotovili čim večjo možnost za pripravo zrelih projektov visoke kakovosti in dodane vrednosti EU, namerava Komisija objaviti razpise spomladi 2014, 2015 in 2016. Če kohezijska sredstva ne bodo dodeljena po zadnjem razpisu leta 2016, pa bodo od spomladi 2017 naprej organizirani dodatni razpisi, da bi izčrpali preostala sredstva, in sicer brez uporabe načela nacionalnih dodelitev. Od 1. januarja 2017 se lahko v okviru razpisov dodelijo tudi sredstva iz izterjav v zvezi s projekti, ki se ne izvajajo v skladu z veljavnimi sklepi o financiranju, v skladu s členom 12 uredbe o instrumentu za povezovanje Evrope v zvezi z možnostjo preklica, zmanjšanja, začasne ustavitve in prekinitve izplačila nepovratnih sredstev. Ti razpisi bodo še naprej rezervirani za projekte v državah članicah, upravičenih do financiranja iz Kohezijskega sklada, pri čemer je treba uporabljati posebna pravila iz prvega odstavka zgoraj. Kot je določeno v členu 11 uredbe o instrumentu za povezovanje Evrope, bo posebna pozornost namenjena ukrepom za podporo programa, namenjenim krepitvi upravne zmogljivosti držav članic, upravičenih do sredstev Kohezijskega sklada, da bi razvile ustrezno projektno strukturo. Ti ukrepi imajo lahko več oblik: nepovratna sredstva za pripravljalne študije v zvezi s projekti; države članice se lahko odločijo tudi za uporabo skupne pomoči pri pripravi projektov v evropskih regijah (JASPERS); nazadnje je mogoče zagotoviti tudi ciljno usmerjeno tehnično pomoč za potencialne upravičence, kot so upravljavci železniške infrastrukture, da bi tem organizacijam pomagali pri pripravi predlogov za projekte. 3.4. Finančni instrumenti Eden od ključnih elementov instrumenta za povezovanje Evrope je cilj glede okrepitve uporabe inovativnih finančnih instrumentov (med drugim projektnih obveznic) za vzpostavitev okolja, ki spodbuja zasebne naložbe v infrastrukturo. Namen teh instrumentov je omogočiti alternativo tradicionalnemu financiranju z nepovratnimi sredstvi in odpraviti vrzeli v zvezi s financiranjem strateških naložb. Komisija izvaja posvetovanja z različnimi partnerji, vključno s finančnimi institucijami, in bo po potrebi predložila dokument politike, ki bo pojasnjeval okvir, cilje in pogoje za uporabo finančnih instrumentov na področju prometa, v skladu z uredbo o instrumentu za povezovanje Evrope. Uvajanje finančnih instrumentov v okviru instrumenta za povezovanje Evrope bo postopno. Do leta 2015 je za vse finančne instrumente na voljo proračun v višini 10 % skupnih sredstev instrumenta za povezovanje Evrope, sredstva za instrument projektnih obveznic, ki so na voljo v okviru instrumenta za povezovanje Evrope, pa so omejena na 230 milijonov EUR za tri sektorje instrumenta za povezovanje Evrope. Po letu 2015 bo mogoče razpoložljiv proračun za vse finančne instrumente povečati na največ 20 %, če bo končna ocena pilotne faze pobude projektnih obveznic pozitivna in če bo tržna uveljavitev dosegla 8 %. [1] Uredba (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU, UL L 348, 20.12.2013. [2] Priloženi delovni dokument služb Komisije opredeljuje metodologijo za oblikovanje jedrnega in celovitega omrežja, ki jo je uporabila Evropska komisija v svojem predlogu, kot sta ga spremenila Evropski parlament in Svet v okviru zakonodajnega postopka. [3] Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010, UL L 348, 20.12.2013. [4] Ta sredstva morajo države članice, ki so upravičene do financiranja iz Kohezijskega sklada, porabiti za projekte visoke dodane vrednosti EU, namenjene krepitvi povezav med vzhodnimi in zahodnimi deli Unije. [5] C(2013) 9690. [6] http://ec.europa.eu/transport/themes/infrastructure/ten-t-implementation/priority-projects/index_en.htm. [7] Člen 45. [8] Člen 21 uredbe o TEN-T. [9] Vključen v Sklep Komisije 2012/88/EU z dne 25. januarja 2012 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema, UL L 51, 23.2.2012, str. 1–65. [10] Uredba (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet, UL L 276, 20.10.2010, str. 22–32. [11] Glej na primer: http://www.supergreenproject.eu/. [12] Glej COM(2013) 295 „Pristanišča: gonilo rasti“ in COM(2013) 296 „Predlog Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za dostop do trga pristaniških storitev in finančno preglednost pristanišč“. [13] Glej COM(2013) 623 „Doseganje kakovostnega prevoza po celinskih plovnih poteh NAIADES II“. [14] Del IV: okvirni odstotki za posamične prometne cilje. [15] Projekt baltske železnice bo lahko izkoriščal višje stopnje sofinanciranja iz kohezijskih sredstev. [16] Študija AECOM iz maja 2011, financirana v okviru programa TEN-T. [17] V skladu s členom 2 uredbe o instrumentu za povezovanje Evrope „dela“ pomenijo nakup, dobavo in uporabo sestavnih elementov, sistemov in storitev, vključno s programsko opremo, razvojem, izvajanjem gradbenih del in montažo v zvezi s projektom, tehnično potrditvijo montaže ter začetkom izvajanja projekta. [18] http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/guides/cost/guide2008_en.pdf. Za obdobje 2014–2020 bodo pripravljene nove smernice, ki bodo na voljo v prvem četrtletju 2014.