EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 18.7.2014 COM(2014) 476 final 2014/0218(COD) Predlog DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o lažji čezmejni izmenjavi informacij o prometnih prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu (Besedilo velja za EGP)



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA Razlogi za predlog in njegovi cilji Komisija je 19. marca 2008 sprejela predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o lažjem čezmejnem pregonu na področju varnosti v cestnem prometu na podlagi člena o prevozu iz Pogodbe (člen 71(1) Pogodbe ES, zdaj člen 91 PDEU). Glavni cilj navedene direktive je bil odpraviti anonimnost nerezidenčnih voznikov in zagotoviti, da se njihovi cestnoprometni prekrški kaznujejo. Direktiva je zato državam članicam zagotovila vzajemni dostop do podatkov o registraciji vozil drugih držav prek omrežja za elektronsko izmenjavo podatkov. Ta dostop naj bi državam omogočil identifikacijo voznikov, ko ti storijo prometne prekrške v tujini, s čimer se zagotovi enakovredna obravnava nerezidenčnih in rezidenčnih voznikov. Ko se ugotovita ime in naslov lastnika vozila, se lahko domnevnemu storilcu prekrška pošlje pismo na podlagi vzorca iz Direktive. Država članica, v kateri je bil storjen prekršek, ohrani pravico do odločanja o nadaljnji obravnavi prometnega prekrška. Direktiva 2011/82/EU je bila sprejeta 25. oktobra 2011. Za njeno pravno podlago sta Evropski parlament in Svet izbrala člen 87(2) PDEU o policijskem sodelovanju. Petindvajset držav članic je moralo navedeno direktivo prenesti do 7. novembra 2013. Danska, Združeno kraljestvo in Irska so se v skladu s protokoloma št. 21 in 22, ki sta priložena k Pogodbama, odločili, da ne bodo sprejeli in uporabili navedene direktive. Komisija je v celoti podprla vsebino sprejete direktive, vendar se je odločila, da bo na Sodišču Evropske unije izpodbijala njeno pravno podlago. V sodbi z dne 6. maja 2014 v zadevi C-43/12, Komisija proti Evropskemu parlamentu in Svetu, je Sodišče razveljavilo Direktivo 2011/82/EU, njene učinke pa ohranilo do začetka veljavnosti nove direktive na podlagi člena o prevozu iz Pogodbe v razumnem roku, ki ne sme biti daljši od dvanajst mesecev po razglasitvi sodbe. Za izpolnjevanje določb navedene sodbe je Komisija pripravila ta predlog za novo direktivo, ki temelji na ustrezni pravni podlagi (člen 91 PDEU). Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Tako kot razveljavljena direktiva je tudi ta predlog v skladu s politikami EU o varovanju človekovega zdravja in okolja. Dopolnjuje tudi Okvirni sklep Sveta 2005/214/PNZ o uporabi načela vzajemnega priznavanja denarnih kazni. Sklep določa mehanizem za čezmejno priznavanje in izvrševanje končnih odločb v zvezi z denarnimi kaznimi, tudi za prometne prekrške. 2.REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UČINKA Predlog v primerjavi z razveljavljeno direktivo ne vsebuje nobenih novih elementov. Predlagane spremembe prilagodijo prejšnje besedilo novi pravni podlagi in ga torej vsebinsko ne spreminjajo. Ponovna posvetovanja z deležniki in posodobitev ocene učinka za prvotni predlog Komisije zato niso bili potrebni. Pred sprejetjem razveljavljene direktive so se izvedla posvetovanja z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov in Odborom regij. Evropski ekonomsko-socialni odbor je svoje mnenje izdal 17. septembra 2008. Odbor je sklenil, da je predlog razveljavljene direktive zagotovil ustrezen pristop do učinkovite obravnave prekrškov, storjenih v drugi državi članici. Za večjo učinkovitost Direktive je bila predlagana razširitev seznama prekrškov. Poleg tega je Odbor pozval Svet in države članice, naj hkrati z Direktivo izvedejo tudi nujne izboljšave glede učinkovitega in izvedljivega nadzora ter sankcij. Nekateri od predlaganih dodatnih prekrškov so bili vključeni v sprejeto direktivo. Evropski nadzornik za varstvo podatkov (ENVP) je svoje mnenje izdal 8. maja 2008. ENVP je sklenil, da je predlog razveljavljene direktive zagotovil zadostno utemeljitev za uvedbo sistema za čezmejno izmenjavo informacij ter da je ustrezno določil kakovost podatkov, ki se zbirajo in pošiljajo. ENVP je predložil nekaj priporočil za izboljšanje besedila. ENVP ni nasprotoval uporabi že obstoječe infrastrukture za izmenjavo informacij, če se s tem omeji finančna oziroma upravna obremenitev, vztrajal pa je, da zbirke podatkov ne bi smele postati interoperabilne. Nekateri od predlogov so bili vključeni v sprejeto direktivo. O predlogu se je izvedlo posvetovanje z Odborom regij, ki pa se je 17. aprila 2008 odločil, da ne bo izdal mnenja. 3.PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Povzetek predlaganih ukrepov Predlog je skoraj enak besedilu razveljavljene direktive. Uvedene so bile zgolj nekatere manjše spremembe, ki so bile nujno potrebne za usklajenost s sodbo Sodišča. Spremenjena je bila torej pravna podlaga ter izbrisane so bile uvodne izjave, ki so se sklicevale na posebne določbe, ki veljajo za Združeno kraljestvo, Irsko in Dansko, ter izjava Komisije o pravni podlagi, ki ni več potrebna. Poleg tega je bilo spremenjeno sklicevanje v zvezi s pravili o varstvu podatkov v uvodni izjavi 20 (uvodna izjava 19 razveljavljene direktive) in ustrezno je bil spremenjen zadevni člen 7. Posodobljena so bila sklicevanja na prümske sklepe brez vsebinskih sprememb v členu 4 ter preoblikovana sta bila odstavka 2 in 3 za bolj logično sestavo tega člena. Posodobljeni so bili datumi za prenos in izvajanje pooblastil za prenos ter obveznosti poročanja. Uvedene so bile tudi manjše spremembe, da se je upoštevala standardna priprava zakonodajnih predlogov. Pravna podlaga

Pravna podlaga za sprejem ukrepov na ravni EU na področju varnosti v cestnem prometu je člen 91(1)(c) PDEU. V skladu s tem členom „(...) Svet po rednem zakonodajnem postopku (…) določi c) ukrepe za izboljšanje varnosti prometa“. Sodišče je menilo, da je ta pravna podlaga ustrezna, saj je proučitev vsebine določb Direktive 2011/82/EU potrdila, da sistem za izmenjavo informacij med pristojnimi organi držav članic, vzpostavljen z navedeno direktivo, zagotavlja sredstva za uresničevanje cilja, da se izboljša varnost v cestnem prometu, in omogoča Evropski uniji doseganje tega cilja. Sklenilo je, da je Direktiva 2011/82/EU po svojih ciljih in vsebini ukrep za izboljšanje varnosti prometa v smislu člena 91(1)(c) PDEU in da bi zato morala biti sprejeta na podlagi navedene določbe (glej točke od 44 do 46 sodbe). Izbris uvodnih izjav o Združenem kraljestvu, Irski in Danski Kot je navedeno v uvodnih izjavah 22 in 23 razveljavljene direktive, so imeli v skladu s protokoloma št. 21 in 22, ki sta priložena Pogodbama, Združeno kraljestvo, Irska in Danska možnost, da ne sodelujejo pri sprejemu navedene direktive, da zanje ni zavezujoča in da jim je ni treba uporabljati. Ker pa ta predlog temelji na členu 91(1)(c) PDEU, za katerega navedena protokola ne veljata, saj se uporabljata samo v okviru naslova V PDEU, je navedeni izjavi treba izbrisati. Varstvo podatkov Ker je bila razveljavljena direktiva sprejeta na podlagi člena 87(2) PDEU, so pravila o varstvu podatkov temeljila na sistemu za varstvo podatkov na podlagi policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, kot je opredeljeno v Okvirnem sklepu Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah. Na tem sistemu so temeljila tudi zato, ker se Direktiva 95/46/ES ne uporablja za obdelavo osebnih podatkov med dejavnostjo, ki sodi v okvir policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah; glej člen 3(2) navedene direktive. Ta predlog pa temelji na členu 91(1)(c) PDEU, torej bi zanj morala veljati splošna pravila o varstvu podatkov, ki so opredeljena v Direktivi 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov. Zato bi se predlog moral sklicevati na Direktivo 95/46/ES na splošno ter v določbah o popravljanju, brisanju, blokiranju in najdaljšem obdobju hrambe, kot je navedeno v členu 7 razveljavljene direktive. Ni se več treba sklicevati na pravila o varstvu podatkov v prümskih sklepih, saj Direktiva 95/46/ES zagotavlja zadostno varstvo podatkov. Ob upoštevanju trenutnih pogajanj med sozakonodajalci o predlogu Komisije za uredbo o varstvu podatkov, ki bi nadomestila Direktivo 95/46/ES, ter časovnega razporeda in izida postopkov bo pred sprejetjem te direktive morda treba ustrezno spremeniti sklicevanja. Načeli subsidiarnosti in sorazmernosti Predlog je tako kot razveljavljena direktiva skladen z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Ni proračunskih posledic razen tistih, ki so že navedene v razveljavljeni direktivi. 5.NEOBVEZNI ELEMENTI Evropski gospodarski prostor Predlagana direktiva velja za EGP, zato jo je treba razširiti na Evropski gospodarski prostor. 2014/0218 (COD) Predlog DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o lažji čezmejni izmenjavi informacij o prometnih prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu (Besedilo velja za EGP) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 91(1)(c) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ob upoštevanju mnenja Odbora regij, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Glavni cilj prometne politike Unije je večja varnost v cestnem prometu. Unija izvaja politiko povečanja varnosti v cestnem prometu s ciljem zmanjšati število žrtev in poškodb ter materialno škodo. Pomemben element te politike je dosledno izvrševanje sankcij za cestnoprometne prekrške, storjene v Uniji, ki bistveno ogrožajo varnost v cestnem prometu. (2)Vendar zaradi pomanjkanja ustreznih postopkov in ne glede na obstoječe možnosti na podlagi Sklepa Sveta 2008/615/PNZ in Sklepa Sveta 2008/616/PNZ (v nadaljnjem besedilu: prümska sklepa) sankcije v obliki denarnih kazni za nekatere cestnoprometne prekrške, ki so bili storjeni v eni državi članici z vozilom, ki je registrirano v drugi državi članici, pogosto niso izvršene. Namen te direktive je zagotoviti, da bi se v takih primerih zagotovila učinkovitost preiskovanja prometnih prekrškov, povezanih z varnostjo v cestnem prometu. (3)Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. julija 2010 z naslovom „Evropski prostor varnosti v cestnem prometu: usmeritve politike na področju varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011–2020“ poudarila, da je izvrševanje cestnoprometnih predpisov še naprej glavni dejavnik pri ustvarjanju pogojev za znatno zmanjšanje števila smrtnih žrtev in poškodb. Svet je v svojih sklepih o varnosti v cestnem prometu z dne 2. decembra 2010 pozval k proučitvi potrebe po dodatni okrepitvi izvrševanja cestnoprometnih predpisov v državah članicah in, kjer je to ustrezno, tudi na ravni Unije. Komisijo je pozval, naj po potrebi prouči možnosti za uskladitev prometnih predpisov na ravni Unije in sprejme nadaljnje ukrepe za lažji čezmejni pregon v zvezi s cestnoprometnimi prekrški, zlasti ob hudih prometnih nesrečah. (4)Komisija je 19. marca 2008 sprejela predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o lažjem čezmejnem pregonu na področju varnosti v cestnem prometu na podlagi člena 71(1)(c) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (zdaj člen 91 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU)). Vendar je bila Direktiva 2011/82/EU Evropskega parlamenta in Sveta sprejeta na podlagi člena 87(2) PDEU. V sodbi z dne 6. maja 2014 v zadevi C-43/12 je Sodišče razveljavilo Direktivo 2011/82/EU, saj ni mogla biti veljavno sprejeta na podlagi člena 87(2) PDEU. Sodišče je ohranilo učinke Direktive 2011/82/EU do začetka veljavnosti nove direktive na podlagi člena 91(1)(c) PDEU v razumnem roku, ki ne sme biti daljši od dvanajst mesecev po razglasitvi sodbe. Sprejeti bi bilo treba torej novo direktivo na podlagi navedenega člena. (5)Spodbujati bi bilo treba večjo skladnost nadzornih ukrepov med državami članicami, Komisija pa bi morala v tem pogledu proučiti, ali je treba oblikovati skupne standarde za avtomatičen pregled opreme za nadzor varnosti v cestnem prometu. (6)Povečati bi bilo treba ozaveščenost državljanov Unije glede predpisov, ki veljajo v različnih državah članicah, ter glede izvajanja te direktive, zlasti z ustreznimi ukrepi, ki bi zagotavljali zadostne informacije o posledicah neupoštevanja predpisov o varnosti v cestnem prometu med potovanjem po državi članici, ki ni država članica registracije. (7)Da bi izboljšali varnost v cestnem prometu v celotni Uniji in zagotovili enako obravnavo voznikov, in sicer rezidenčnih in nerezidenčnih storilcev prekrškov, bi bilo treba olajšati izvršitev ne glede na državo članico, v kateri je vozilo registrirano. Zato bi bilo treba za nekatere ugotovljene prometne prekrške, povezane z varnostjo v cestnem prometu, uporabljati sistem čezmejne izmenjave informacij, ne glede na to, ali so ti prekrški po zakonodaji zadevne države članice upravni ali kazenski, da bi imela država članica prekrška dostop do podatkov iz registra vozil države članice registracije. (8)Učinkovitejša čezmejna izmenjava podatkov iz registrov vozil, ki naj bi olajšala identifikacijo oseb, osumljenih storitve prometnih prekrškov, povezanih z varnostjo v cestnem prometu, lahko poveča odvračilni učinek in spodbudi previdnejše ravnanje voznika vozila, ki je registrirano v državi članici, ki ni država članica prekrška, s čimer se preprečijo žrtve, ki so posledica prometnih nesreč. (9)Prometni prekrški, povezani z varnostjo v cestnem prometu, ki so zajeti v tej direktivi, v državah članicah niso enako obravnavani. Nekatere države članice take prekrške po nacionalni zakonodaji opredeljujejo kot „upravne“ prekrške, druge države članice pa kot „kazniva“ dejanja. To direktivo bi bilo treba uporabljati ne glede na opredelitev teh prekrškov po nacionalni zakonodaji. (10)Države članice so si v okviru prümskih sklepov podelile pravico dostopa do svojih podatkov iz registrov vozil, da bi izboljšale izmenjavo informacij in pospešile veljavne postopke. V to direktivo bi bilo treba čim bolj vključiti določbe o tehničnih specifikacijah in razpoložljivosti avtomatizirane izmenjave podatkov, določene v prümskih sklepih.

(11)Obstoječe programske aplikacije bi morale biti podlaga za izmenjavo podatkov v skladu s to direktivo in hkrati tudi olajšati poročanje držav članic Komisiji. Take aplikacije bi morale zagotoviti hitro, varno in zaupno izmenjavo specifičnih podatkov iz registrov vozil med državami članicami. Izkoristiti bi bilo treba programsko aplikacijo Evropskega informacijskega sistema za prometna in vozniška dovoljenja (Eucaris), ki jo morajo države članice v skladu s prümskima sklepoma uporabiti za podatke iz registrov vozil. Komisija bi morala poročati o oceni delovanja programskih aplikacij, ki se uporabljajo za namen te direktive. (12)Področje uporabe zgoraj navedene programske aplikacije bi moralo biti omejeno na postopke izmenjave informacij med nacionalnimi kontaktnimi točkami v državah članicah. Postopki in avtomatizirani procesi, v katerih se bodo informacije uporabljale, ne sodijo v področje uporabe takih aplikacij. (13)Namen strategije upravljanja informacij za notranjo varnost EU je poiskati najenostavnejše, najlažje sledljive in stroškovno najučinkovitejše rešitve za izmenjavo podatkov. (14)Lastnik ali imetnik vozila ali drugače identificirana oseba, osumljena storitve prometnega prekrška, povezanega z varnostjo v cestnem prometu, bi morali biti dosegljivi za države članice, da bi jih obveščale o zadevnih postopkih in pravnih posledicah v skladu z zakonodajo države članice prekrška. Pri tem bi morale države članice razmisliti o tem, da bi informacije o prometnih prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu, poslale v jeziku dokumentov o registraciji ali v jeziku, ki ga zadevna oseba najverjetneje razume, da se zagotovi, da ta oseba razume sporočene informacije. Države članice bi morale uporabiti ustrezne postopke za zagotovitev, da se obvesti le zadevna oseba in ne nekdo tretji. V ta namen bi morale države članice uporabiti podrobne postopke, podobne že sprejetim, ki jih uporabljajo za sledenje takim prekrškom, po potrebi vključno z načinom povratnice o prispeli pošiljki. S tem se bo tej osebi omogočilo, da se ustrezno odzove na informacije, zlasti s prošnjo po podrobnejših informacijah, poravnavo kazni ali uveljavljanjem svojih pravic do obrambe, zlasti v primeru napačne identifikacije. Nadaljnji postopki so zajeti v veljavnih pravnih instrumentih, vključno z instrumenti o medsebojni pomoči in medsebojnem priznavanju, na primer z Okvirnim sklepom Sveta 2005/214/PNZ. (15)Države članice bi morale razmisliti o tem, da bi zagotovile ustrezen prevod pisnega obvestila, ki ga pošlje država članica prekrška, kot je določeno v Direktivi 2010/64/EU Evropskega parlamenta in Sveta. (16)Za izvajanje politike varnosti v cestnem prometu, katere namen je visoka raven zaščite vseh uporabnikov cest v Uniji, in ob upoštevanju velike raznolikosti razmer v Uniji bi morale države članice brez poseganja v strožje politike in zakonodaje sprejeti ukrepe za zagotovitev večje skladnosti cestnoprometnih predpisov in njihovega izvrševanja med državami članicami. Komisija bi morala v okviru svojega poročila Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi te direktive proučiti potrebo po razvoju skupnih standardov za vzpostavitev primerljivih metod, prakse in minimalnih standardov na ravni Unije, ob upoštevanju mednarodnega sodelovanja in obstoječih sporazumov na področju varnosti v cestnem prometu, zlasti Dunajske konvencije o cestnem prometu z dne 8. novembra 1968. (17)Komisija bi morala v okviru svojega sporočila Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi te direktive v državah članicah proučiti, ali so potrebna skupna merila za postopke nadaljnjega spremljanja, ki jih izvajajo države članice v primeru neplačane denarne kazni, v skladu z zakonodajo in postopki držav članic. V tem poročilu bi morala Komisija obravnavati vprašanja, kot so postopki med pristojnimi organi držav članic za posredovanje dokončne odločbe o uvedbi sankcije in/ali denarne kazni, kot tudi priznavanje in izvrševanje dokončne odločbe. (18)Pri pripravi pregleda te direktive bi se morala Komisija posvetovati z ustreznimi deležniki, kot so organi za varnost v cestnem prometu in organi kazenskega pregona, združenja žrtev in druge nevladne organizacije, ki delujejo na področju varnosti v cestnem prometu. (19)Tesnejše sodelovanje organov kazenskega pregona bi moralo biti povezano s spoštovanjem temeljnih pravic, zlasti pravice do spoštovanja zasebnosti in varstva osebnih podatkov, kar bi bilo treba zagotoviti s posebno ureditvijo varstva podatkov, ki mora zlasti upoštevati posebno naravo čezmejnega spletnega dostopa do zbirk podatkov. Vzpostaviti je treba programske aplikacije, da se omogočijo varni pogoji za izmenjavo informacij ter zagotovi zaupnost posredovanih podatkov. Podatke, zbrane na podlagi te direktive, je mogoče uporabljati samo za namene, ki so opredeljeni v tej direktivi. Države članice bi morale izpolnjevati obveznosti glede pogojev uporabe in začasne hrambe podatkov. (20)Na podlagi legitimnih ciljev te direktive na področju varnosti v cestnem prometu, zlasti zagotavljanja visoke ravni varnosti za vse udeležence v cestnem prometu v Uniji z lažjo čezmejno izmenjavo informacij o prometnih prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu, in s tem izvrševanje sankcij, je obdelava osebnih podatkov, ki je zagotovljena s to direktivo, potrebna in upravičena. Ne presega omejitev, ki jih zahteva skladnost z načelom sorazmernosti. (21)Podatki o identifikaciji storilca prekrška so osebni podatki. Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta se uporablja za obdelavo podatkov, ki se izvaja v skladu s to direktivo. Brez poseganja v spoštovanje postopkovnih zahtev za pritožbo in druge pravne ukrepe, ki veljajo v zadevni državi članici, bi bilo treba osebo, na katero se nanašajo osebni podatki, v obvestilu o prekršku ustrezno obvestiti o pravici do dostopa do osebnih podatkov, pravici do popravka in izbrisa osebnih podatkov, pa tudi o najdaljšem zakonitem obdobju hrambe podatkov, morala pa bi imeti tudi pravico do popravka netočnih osebnih podatkov ali takojšnjega izbrisa nezakonito zabeleženih podatkov. (22)Sodelovanje pri izmenjavi podatkov iz registrov vozil bi bilo treba omogočiti tudi tretjim državam, če so z Unijo v ta namen sklenile sporazum. V takšen sporazum bi morale biti vključene ustrezne določbe o varstvu podatkov. (23)Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in načela, ki jih priznava Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, vključno s spoštovanjem zasebnega in družinskega življenja, varstvom osebnih podatkov, pravico do poštenega sojenja, domnevno nedolžnostjo in pravico do obrambe. To direktivo je treba izvajati v skladu s temi pravicami in načeli. (24)Da bi dosegli cilj izmenjave informacij med državami članicami z interoperabilnimi sredstvi, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z upoštevanjem ustreznih sprememb sklepov 2008/615/PNZ in 2008/616/PNZ, ali če to zahteva kateri od pravnih aktov Unije, ki je neposredno pomemben za posodobitev Priloge I. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. (25)Države članice so se v skladu s skupnimi političnimi izjavami držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih z dne 28. septembra 2011 zavzele, da bodo v utemeljenih primerih uradnemu obvestilu o svojih ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, ki bodo pojasnjevali razmerje med sestavnimi deli direktive in ustreznimi deli nacionalnih aktov za prenos. Zakonodajalec meni, da je posredovanje takšnih dokumentov v primeru te direktive upravičeno. (26)Ker cilja te direktive, in sicer zagotavljanja visoke ravni varnosti za vse udeležence v cestnem prometu v Uniji z lažjo čezmejno izmenjavo informacij o prometnih prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu, storjenih v eni državi članici z vozilom, registriranim v drugi državi članici, države članice ne morejo zadovoljivo doseči ter ker se ta cilj zaradi obsega in učinka ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. (27)Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta, ki je [...] predložil mnenje –



SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO: Člen 1

Cilj Namen te direktive je zagotoviti visoko raven varnosti za vse udeležence v cestnem prometu v Uniji z lažjo čezmejno izmenjavo informacij o prometnih prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu, in s tem izvrševanje sankcij, kadar so ti prekrški storjeni z vozilom, registriranim v državi članici, ki ni država članica, v kateri je bil storjen prekršek. Člen 2 Področje uporabe Ta direktiva se uporablja za naslednje prometne prekrške, povezane z varnostjo v cestnem prometu: (a)prekoračitev dovoljene hitrosti; (b)neuporaba varnostnega pasu; (c)vožnja skozi rdečo luč; (d)vožnja pod vplivom alkohola; (e)vožnja pod vplivom mamil; (f)vožnja brez zaščitne čelade; (g)uporaba prepovedanega voznega pasu; (h)nezakonita uporaba prenosnega telefona ali druge komunikacijske naprave med vožnjo. Člen 3 Opredelitev pojmov V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (a)„vozilo“ pomeni vsako vozilo na motorni pogon, vključno z motornimi kolesi, ki se običajno uporablja za prevažanje oseb ali blaga po cesti; (b)„država članica prekrška“ pomeni državo članico, v kateri je bil storjen prekršek; (c)„država članica registracije“ pomeni državo članico, v kateri je registrirano vozilo, s katerim je bil storjen prekršek; (d)„prekoračitev dovoljene hitrosti“ pomeni prekoračitev omejitve hitrosti, ki velja v državi prekrška za zadevno cesto in vozilo;

(e)„neuporaba varnostnega pasu“ pomeni neupoštevanje zahteve o uporabi varnostnega pasu ali zadrževalnega sistema za otroke v skladu z Direktivo Sveta 91/671/EGS in zakonodajo države članice prekrška; (f)„vožnja skozi rdečo luč“ pomeni vožnjo skozi rdečo luč na semaforju ali mimo katerega koli drugega ustreznega znaka za zaustavitev, kakor je opredeljena z zakonodajo države članice prekrška; (g)„vožnja pod vplivom alkohola“ pomeni nezanesljivo vožnjo zaradi vpliva alkohola, kakor je opredeljena v zakonodaji države članice prekrška; (h)„vožnja pod vplivom mamil“ pomeni nezanesljivo vožnjo zaradi vpliva mamil ali drugih snovi s podobnim učinkom, kakor je opredeljena v zakonodaji države članice prekrška; (i)„vožnja brez zaščitne čelade“ pomeni vožnjo brez zaščitne čelade, kakor je opredeljena v zakonodaji države članice prekrška; (j)„uporaba prepovedanega voznega pasu“ pomeni nezakonito uporabo dela cestnega odseka, kot so odstavni pas, pas za javni prevoz ali začasno zaprt pas zaradi zastojev ali cestnih del, kakor je opredeljena v zakonodaji države članice prekrška; (k)„nezakonita uporaba prenosnega telefona ali druge komunikacijske naprave med vožnjo“ pomeni nezakonito uporabo prenosnega telefona ali druge komunikacijske naprave med vožnjo, kakor je opredeljena v zakonodaji države članice prekrška; (l)„nacionalna kontaktna točka“ pomeni pristojni organ, določen za izmenjavo podatkov iz registrov vozil; (m)„avtomatizirano iskanje“ pomeni postopek spletnega dostopa za pregledovanje zbirk podatkov ene, več ali vseh držav članic ali sodelujočih držav; (n)„imetnik vozila“ pomeni osebo, na ime katere je vozilo registrirano, kakor je opredeljena v zakonodaji države članice registracije. Člen 4 Postopek za izmenjavo informacij med državami članicami 1.Zaradi preiskovanja prometnih prekrškov, povezanih z varnostjo v cestnem prometu, iz člena 2 države članice nacionalnim kontaktnim točkam drugih držav članic iz odstavka 2 tega člena dovolijo dostop do naslednjih nacionalnih podatkov iz registrov vozil, z možnostjo avtomatiziranega iskanja: (a)podatki o vozilih in (b)podatki o lastnikih ali imetnikih vozila. Podatki iz točk (a) in (b), ki so potrebni za iskanje, so skladni s Prilogo I. 2.Za namene izmenjave podatkov iz odstavka 1 vsaka država članica imenuje nacionalno kontaktno točko. Pooblastila nacionalne kontaktne točke so določena z veljavno zakonodajo zadevne države članice. 3.Vsa iskanja v obliki izstopnih zaprosil izvaja nacionalna kontaktna točka države članice prekrška z uporabo celotne registrske številke. Navedena iskanja se izvajajo v skladu s postopki, opisanimi v točkah 2 in 3 poglavja 3 Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ. Država članica prekrška v skladu s to direktivo uporablja pridobljene podatke, da ugotovi, kdo je osebno odgovoren za prometne prekrške, povezane z varnostjo v cestnem prometu, iz člena 2.

4.Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se informacije izmenjujejo z interoperabilnimi elektronskimi sredstvi brez izmenjave podatkov iz drugih zbirk podatkov. Države članice zagotovijo, da ta izmenjava informacij poteka na stroškovno učinkovit in varen način, ter zagotovijo varnost in zaščito posredovanih podatkov, po možnosti z uporabo obstoječih aplikacij programske opreme, kot je aplikacija iz člena 15 Sklepa 2008/616/PNZ, in spremenjenih različic teh programskih aplikacij. Spremenjene različice programskih aplikacij zagotavljajo način izmenjave v dejanskem času z vzpostavljeno povezavo in način izmenjave v svežnju, pri čemer slednji omogoča izmenjavo več zahtev ali odgovorov v enem sporočilu. 5.Vsaka država članica krije svoje stroške, ki nastanejo v zvezi z upravljanjem, uporabo in vzdrževanjem programskih aplikacij iz odstavka 4. Člen 5 Pisno obvestilo o prometnih prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu 1.Država članica prekrška odloči, ali bo začela nadaljnje postopke v zvezi s prometnimi prekrški, povezanimi z varnostjo v cestnem prometu, iz člena 2. Če se država članica prekrška odloči, da bo začela takšne postopke, v skladu s svojo nacionalno zakonodajo o tem ustrezno obvesti lastnika, imetnika ali drugače identificirano osebo, osumljeno storitve prometnega prekrška, povezanega z varnostjo v cestnem prometu. Te informacije, kot se uporabljajo v skladu z nacionalno zakonodajo, imajo pravne posledice na ozemlju države članice prekrška v skladu z zakonodajo te države članice. 2.Kadar država članica prekrška lastniku, imetniku vozila ali drugače identificirani osebi, osumljeni storitve prometnega prekrška, povezanega z varnostjo v cestnem prometu, pošlje pisno obvestilo, vanj v skladu s svojo nacionalno zakonodajo vključi vse pomembne informacije, kot so zlasti narava tega prometnega prekrška, povezanega z varnostjo v cestnem prometu, kraj, datum in čas prekrška, naslov besedila nacionalne zakonodaje, ki je bila prekršena, in sankcijo ter po potrebi podatke o napravi, s katero je bil ugotovljen prekršek. V ta namen lahko država članica prekrška uporabi predlogo iz Priloge II. 3.Kadar se država članica prekrška odloči začeti nadaljnje postopke v zvezi s prometnimi prekrški, povezanimi z varnostjo v cestnem prometu, iz člena 2, za namen zagotovitve spoštovanja temeljnih pravic pošlje pisno obvestilo v jeziku dokumenta o registraciji, če je na voljo, ali v enem od uradnih jezikov države članice registracije. Člen 6 Poročanje držav članic Komisiji Države članice pošljejo Komisiji celostno poročilo do 6. maja 2016 in nato vsaki dve leti. V tem celostnem poročilu je navedeno število avtomatiziranih iskanj, ki jih opravi država članica prekrška, naslovljenih na nacionalno kontaktno točko države članice registracije glede prekrškov, storjenih na njenem ozemlju, skupaj z vrsto prekrškov, za katere so bile podane zahteve, in številom neuspelih zahtev. Celostno poročilo vsebuje tudi opis stanja na nacionalni ravni v zvezi z nadaljnjim ukrepanjem ob prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu, na podlagi deleža takih prekrškov, ki so jih spremljala pisna obvestila. Člen 7 Varstvo podatkov 1.Določbe o varstvu podatkov iz Direktive 95/46/ES se uporabljajo za osebne podatke, ki se obdelujejo na podlagi te direktive. 2.Vsaka država članica zlasti zagotovi, da se osebni podatki, ki jih obdeluje na podlagi te direktive, v ustreznem času popravijo, če so netočni, in izbrišejo ali blokirajo, ko niso več potrebni, v skladu s členoma 6 in 12 Direktive 95/46/ES ter da je rok za hrambo podatkov v skladu s členom 6 navedene direktive. Države članice zagotovijo, da se vsi osebni podatki, obdelani v skladu s to direktivo, uporabljajo le za cilje iz člena 1, ter da imajo osebe, na katere se nanašajo osebni podatki, enake pravice do dostopa do informacij, popravka, izbrisa in blokiranja, do odškodnine ter do sodnega varstva, kot jih ureja nacionalna zakonodaja za izvajanje ustreznih določb Direktive 95/46/ES. 3.Zadevna oseba ima pravico do pridobitve informacij o tem, kateri osebni podatki, evidentirani v državi članici registracije, so bili posredovani državi članici prekrška, vključno z datumom zahtevka in pristojnim organom države članice prekrška.

Člen 8 Obveščanje uporabnikov cest v Uniji 1.Komisija na svojem spletnem mestu v vseh uradnih jezikih institucij Unije objavi povzetek pravil, ki v državah članicah veljajo na področju, ki ga zajema ta direktiva. Države članice o teh pravilih obvestijo Komisijo. 2.Države članice uporabnikom cest zagotovijo potrebne informacije o pravilih, ki veljajo na njihovem ozemlju, ter ukrepih izvajanja te direktive, in sicer v sodelovanju z organizacijami, kot so organi za varstvo v cestnem prometu, nevladne organizacije, dejavne na področju varnosti v cestnem prometu, in avtomobilski klubi. Člen 9 Delegirani akti Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 10 o posodobitvi Priloge I v skladu s tehničnim napredkom, da se upoštevajo ustrezne spremembe sklepov 2008/615/PNZ in 2008/616/PNZ, ali če to zahteva kateri od pravnih aktov Unije, ki je neposredno pomemben za posodobitev Priloge I. Člen 10 Izvajanje prenosa pooblastil 1.Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu. 2.Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 9 se na Komisijo prenese za obdobje petih let od [datum objave te direktive]. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. 3.Pooblastilo iz člena 9 lahko Evropski parlament ali Svet kadar koli prekliče. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. 4.Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet. 5.Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 9, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. Člen 11 Revizija direktive Komisija do 7. novembra 2016 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju te direktive s strani držav članic. V tem poročilu se Komisija osredotoči zlasti na naslednje vidike in po potrebi pripravi predloge za njihovo obravnavo: –oceno, ali bi bilo treba v področje uporabe te direktive dodati druge prometne prekrške, povezane z varnostjo v cestnem prometu, –oceno učinkovitosti te direktive pri zmanjševanju števila smrtnih žrtev na cestah Unije, –oceno potrebe po oblikovanju skupnih standardov za avtomatičen pregled opreme in za postopke. Komisija je v zvezi s tem pozvana, naj v okviru skupne prometne politike na ravni Unije oblikuje smernice za varnost v cestnem prometu, da bi s primerljivimi metodami in praksami zagotovili večjo skladnost glede izvrševanja cestnoprometnih predpisov, ki ga izvajajo države članice. Smernice lahko zajemajo vsaj neupoštevanje omejitev hitrosti, vožnjo pod vplivom alkohola, neuporabo varnostnega pasu in vožnjo skozi rdečo luč,