Sreda, 23. maj 2012

Preiskovalna pravica Evropskega parlamenta

P7_TA(2012)0219

Predlog Evropskega parlamenta z dne 23. maja 2012 o uredbi Evropskega parlamenta o podrobnih določbah o uresničevanju pravice Evropskega parlamenta do preiskave in razveljavitvi Sklepa 95/167/ES, Euratom, ESPJ Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (2009/2212(INI)) (1)

2013/C 264 E/07

(1) Parlament se je odločil odložiti glasovanje o predlogu resolucije v skladu s tretjim odstavkom člena 41 Poslovnika (A7-0352/2011).

Sreda, 23. maj 2012

PREDLOG UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA

o podrobnih določbah o uresničevanju pravice Evropskega parlamenta do preiskave in razveljavitvi Sklepa 95/167/ES, Euratom, ESPJ Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije

EVROPSKI PARLAMENT,

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 226(3) Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a Pogodbe,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju odobritve Sveta (1),

ob upoštevanju odobritve Komisije (2),

v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Lizbonska pogodba je ustvarila pogoje za obnovljeno in okrepljeno institucionalno ravnotežje v Uniji, ki institucijam omogoča, da delujejo učinkoviteje, bolj odprto in demokratično. Pri tem so bile okrepljene in razširjene funkcije političnega nadzora, ki jih ima Evropski parlament. Preiskovalni odbori Evropskega parlamenta bi morali biti v skladu s prakso nacionalnih parlamentov in zahtevami Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o delovanju Evropske unije in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: „Pogodbe“) okrepljeni, ob spoštovanju načela sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji pa bi jim morala biti dodeljena posebna, resnična in jasno razmejena pooblastila, ki bi bila skladnejša z politično naravo in pristojnostmi Evropskega parlamenta. Pooblastila preiskovalnih odborov, ki so izjemni instrumenti političnega nadzora, ne bi smela posegati v naloge drugih institucij.

(2) Evropski parlament, Svet in Komisija so dne 19. aprila 1995 sprejeli Sklep 95/167/ES, Euratom, ESPJ (3), katerega določbe podrobneje urejajo uresničevanje preiskovalne pravice Evropskega parlamenta. V sklepu je nakazana možnost, da bi se njegove določbe revidiralo na podlagi izkušenj.

(3) Sklep 95/167/ES, Euratom, ESPJ bi bilo treba zaradi obnovljenega institucionalnega ravnotežja, ustvarjenega z Lizbonsko pogodbo, in izkušenj, pridobljenih pri delu preiskovalnih odborov Evropskega parlamenta, razveljaviti in nadomestiti z novo uredbo.

(4) Skladno z načelom koristnosti, kot ga priznava sodna praksa Sodišča (4), bi morala biti Evropskemu parlamentu in njegovim preiskovalnim odborom podeljena pooblastila, ki so nujna za izvajanje nalog, ki izhajajo iz pravice do preiskave. Zato je tudi pomembno, da institucije in organi Unije ter države članice sprejmejo ukrepe za lažje opravljanje teh nalog.

(5) Preiskovalni odbor se ne bi smel ustanoviti, kadar domnevna dejanja preiskuje sodišče in dokler je primer še v sodnem postopku. Da pa bi se izognili navzkrižju med preiskavami politične in pravosodne narave, bi moral Evropski parlament imeti možnost, da preuči, ali je potrebno preiskavo preiskovalnega odbora ustavi, če se potem, ko je bil odbor ustanovljen, začne sodni postopek v zvezi z istimi domnevnimi dejanji.

(6) Po načelih odprtosti, dobrega upravljanja in demokratične odgovornosti bi morali biti postopki pred preiskovalnimi odbori, še zlasti zaslišanja, javni. Po drugi strani bi bilo treba tudi omogočiti postopke brez navzočnosti javnosti in določiti ustrezna pravila o zaupnosti, da bi zagotovili učinkovite preiskave, zavarovali življenjske interese držav članic, zasebnost in integriteto posameznika, zlasti v skladu z zakonodajo Unije o varstvu osebnih podatkov, ter zavarovali gospodarske interese fizičnih in pravnih oseb.

(7) Cilj pravice do preiskave, ki je pomemben element nadzornih pooblastil Parlamenta, je ugotoviti, kako je bilo obstoječe pravo izvajano v preteklosti, zato je zelo pomembno, da se lahko preiskovalni odbor zanaša na dejanske dokaze, zbrane med preiskavo. V ta namen bi moralo biti preiskovalnemu odboru omogočeno, da zasliši člane institucij Unije in člane vlad držav članic, pridobi dokaze od uradnikov in drugih uslužbencev Unije ali držav članic, pridobi dokaze od drugih posameznikov, ki bivajo v Uniji, zahteva izvedenska poročila, zahteva dokumente in opravi preiskave na kraju samem.

(8) Pri opravljanju preiskav je treba v celoti spoštovati človekove pravice in temeljne svoboščine, zlasti načelo pravičnosti, ter pravico vpletenih oseb, da izrazijo svoje mnenje o dejstvih, ki jih zadevajo.

(9) Preiskovalni odbori bi morali v celoti spoštovati pravice oseb, ki jih pozovejo na pričanje, v skladu z Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin in Listino Evropske unije o temeljnih pravicah.

(10) Pri preiskavah bi bilo treba upoštevati tudi načelo, da morajo ugotovitve preiskave temeljiti zgolj na elementih z dokazno vrednostjo. Zato bi moral imeti preiskovalni odbor vpogled zlasti v vse ustrezne dokumente, s katerimi razpolagajo institucije in organi Unije ali držav članic ali, če meni, da je dokument bistven za uspeh preiskave, katere koli druge fizične ali pravne osebe.

(11) Institucije in organi Unije ali držav članic bi morali skladno z načelom lojalnega sodelovanja in zavezami, da bodo prispevali k varovanju pravnega reda Unije, imenovati uradnike ali uslužbence, ki bodo pooblaščeni, da na poziv preiskovalnega odbora pričajo pred njim. Poleg tega bi moralo biti mogoče, da so pred preiskovalnim odborom zaslišani člani Komisije, pristojni za obravnavano zadevo, če njihovo pričanje velja za materialno pomembno in potrebno za temeljito oceno zadeve, ki je predmet preiskave.

(12) Vendar bi moral imeti preiskovalni odbor zato, da je lahko prepričan, da njegove ugotovitve nedvomno temeljijo na prvinah z dokazno vrednostjo, pravico, da zahteva zaslišanje posameznikov, ki prebivajo v Uniji, ki morajo kot priče na vprašanja odgovarjati s pripravljenostjo, celovito in po resnici. Poleg tega, če uradniki in drugi uslužbenci Unije niso dobili dovoljenja da se po členih 17 in 19 Kadrovskih predpisov za uradnike Unije iz Uredbe Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (5) in po členu 11 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti iz iste uredbe odzovejo na poziv odbora, udeležijo preiskave, predložijo izjave in osebno pričajo pred odborom, bi moral uradnik ali organ, ki je zavrnil dovoljenje, pred odborom pojasniti razloge za svojo odločitev.

(13) Pri ratifikaciji Pogodbe o delovanju Evropske unije so se države članice tudi strinjale, da Evropskemu parlamentu podelijo pravico preiskovanja domnevnih kršitev ali nepravilnosti pri izvajanju prava Unije. Zato bi morale poskrbeti, da njihovi nacionalni organi v skladu z določbami nacionalnega prava ustrezno podpirajo preiskovalne odbore pri izvajanju njihovih nalog.

(14) Zaradi okrepitve demokratičnega nadzora na ravni Unije so preiskovalnim odborom z določbami te uredbe dodeljena razširjena pooblastila. Uredba bi morala zato, da bodo določbe imele učinek, ter za večjo učinkovitost preiskav in boljšo usklajenost s praksami nacionalnih parlamentov omogočati uporabo učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih sankcij v dobro opredeljenih primerih. Države članice bi morale same zagotoviti, da se za nekatere kršitve uporabljajo ustrezne sankcije po nacionalnem pravu ter da začnejo ustrezne postopke proti storilcem teh kršitev.

(15) Spoštovati bi bilo treba doktrino o delitvi oblasti, v skladu s katero velja, da so z namenom preprečitve zlorabe oblasti zakonodajna (parlament), izvršilna (vlada) in sodna oblast (sodišča) ločene druga od druge.

(16) Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Oddelek 1

Vsebina in splošna pravila o ustanovitvi preiskovalnih odborov

Člen 1

Vsebina

1. Ta uredba določa podrobne določbe o uresničevanju pravice Evropskega parlamenta v sklopu njegovih nalog, da brez poseganja v pristojnosti, dodeljene s Pogodbami drugim institucijam ali organom, preiskuje domnevne kršitve ali nepravilnosti pri izvajanju prava Unije s strani institucije ali organa Unije, javnega organa države članice ali osebe, ki ima v skladu s pravom Unije pooblastilo za izvajanje tega prava.

2. Določbe o notranji organizaciji preiskovalnega odbora, so določene v Poslovniku Evropskega parlamenta.

Člen 2

Ustanovitev in pooblastila preiskovalnih odborov

1. Evropski parlament lahko v skladu s pogoji in omejitvami, določenimi s Pogodbami, ustanovi začasni preiskovalni odbor.

2. Evropski parlament lahko tak preiskovalni odbor ustanovi na zahtevo četrtine svojih članov.

3. Sklep o ustanovitvi preiskovalnega odbora določa njegova pooblastila, ki zajemajo zlasti:

(a) vsebino in namen preiskave, ki se nanaša na ustrezne določbe iz prava Unije;

(b) njegovo sestavo na podlagi uravnotežene zastopanosti političnih sil;

(c) rok za predložitev poročila, ki ne sme biti daljši od dvanajst mesecev od datuma, ko se je odbor prvič srečal, in ga je mogoče na podlagi utemeljenega sklepa Evropskega parlamenta dvakrat podaljšati za največ tri mesece.

Člen 3

Prenehanje obstoja preiskovalnega odbora

Preiskovalni odbor preneha obstajati:

(a) ob predložitvi svojega poročila; ali

(b) ko je potekel rok za predložitev njegovega poročila; in

(c) v vsakem primeru, ob koncu parlamentarnega obdobja.

Člen 4

Ponovna preiskava

Za zadeve, ki jih je nek preiskovalni odbor že preiskoval, je mogoče ustanoviti ali ponovno sestaviti preiskovalni odbor samo, če je od prenehanja obstoja prejšnjega preiskovalnega odbora v skladu s točko (a) ali (b) člena 3 minilo vsaj dvanajst mesecev, razen če so se pojavila nova dejstva. V vsakem primeru pa je mogoče ustanoviti preiskovalni odbor, če so se pojavila nova, pomembna dejstva, na podlagi katerih se lahko bistveno spremenijo ugotovitve preiskave.

Oddelek 2

Splošna postopkovna pravila

Člen 5

Nezdružljivost

1. Preiskovalni odbor ne sme preiskovati domnevnih dejanj, ki jih preiskuje sodišče, dokler je primer še v sodnem postopku.

2. Če se po ustanovitvi preiskovalnega odbora začne sodni postopek, ki se navezuje na domnevna dejanja, Evropski parlament preuči, ali je treba preiskavo odbora v skladu s členom 226 Pogodbe o delovanju Evropske unije ustaviti, dokler traja ta postopek.

Obdobje prekinitve preiskave ni všteto v obdobje iz člena 2(3)(c).

3. V roku dveh mesecev po ustanovitvi preiskovalnega odbora ali po tem, ko je bila Komisija obveščena, da je bila preiskovalnemu odboru prijavljena domnevna kršitev prava Unije s strani države članice, lahko Komisija obvesti Evropski parlament, da je zadeva, ki jo preiskuje preiskovalni odbor, predmet pred-sodnega postopka Unije. V takih primerih preiskovalni odbor sprejme vse potrebne ukrepe, da bi Komisiji omogočil celovito izvajanje pooblastil, ki so ji podeljena s Pogodbami.

Člen 6

Javni značaj postopkov

1. Postopki v preiskovalnem odboru, zlasti zaslišanja, ki jih opravi odbor, so javni.

2. Izjemoma postopki potekajo brez navzočnosti javnosti, če za to zaprosi četrtina članov preiskovalnega odbora, institucija ali organ Unije ali zadevni nacionalni organi. Kadar oseba, ki posreduje dokaze, ali izvedenec zahteva zaslišanje brez navzočnosti javnosti, preiskovalni odbor zahtevo in domnevne razloge zanjo obravnava brez navzočnosti javnosti.

Zaupni podatki iz člena 8 se obravnavajo brez navzočnosti javnosti.

Člen 7

Osebe, omenjene med preiskavo

Preiskovalni odbor vsako osebo, ki je bila omenjena med preiskavo in za katero bi lahko to imelo škodljive posledice, obvesti o tem, da je bila omenjena. To osebo na njeno prošnjo zasliši.

Člen 8

Zaupnost

1. Podatki, ki jih pridobi preiskovalni odbor, se uporabljajo izključno za opravljanje njegovih nalog. Če vsebujejo gradivo zaupne narave, se jih ne sme razkriti. Evropski parlament zaupne podatke obdeluje in varuje v skladu s svojimi notranjimi pravili, ki se uporabljajo za „tajne podatke EU“ in „druge zaupne podatke“, ki niso tajni.

2. Odstavek 1 se ustrezno uporablja za razkritje podatkov, ki bi:

(a) oslabilo varovanje zasebnosti in integriteto posameznika, zlasti v skladu z zakonodajo Unije o varstvu osebnih podatkov,

(b) oslabilo gospodarske interese fizične ali pravne osebe, vključno z intelektualno lastnino, ali

(c) povzročilo znatno poseganje v interese Unije ali ene oziroma več držav članic.

3. Člani preiskovalnega odbora in vse druge osebe, ki so se v okviru svojih nalog seznanile z dejstvi, informacijami, znanjem, dokumenti ali predmeti, katerih tajnost je treba spoštovati v skladu z določbami, ki jih sprejme država članica ali institucija Unije, jih morajo varovati pred nepooblaščenimi osebami in javnostjo tudi po končanem opravljanju svojih nalog.

Člen 9

Sodelovanje

Institucije in organi Unije ter nacionalni organi držav članic na podlagi določb prava Unije in nacionalnega prava v skladu z načelom lojalnega sodelovanja pomagajo preiskovalnemu odboru pri opravljanju njegovih nalog.

Člen 10

Sporočila

Vsa sporočila, naslovljena na nacionalne organe držav članic za namene izvajanja te uredbe, je treba poslati preko njihovih stalnih predstavništev pri Uniji.

Člen 11

Ugotovitve preiskav

1. Končno poročilo preiskovalnega odbora se predloži Evropskemu parlamentu.

2. Končno poročilo preiskovalnega odbora lahko vsebuje sklepe manjšine pod pogojem, da te sklepe podpira vsaj četrtina članov odbora.

3. Evropski parlament lahko vsa priporočila, ki jih sprejme na podlagi končnega poročila, posreduje institucijam ali organom Unije oziroma državam članicam, ki jih posredujejo pristojnim organom.

Oddelek 3

Preiskava

Člen 12

Vodenje preiskave

1. Za opravljanje preiskav v mejah svojih pooblastil in v skladu s členi 14 do 18 lahko preiskovalni odbor:

— zasliši člane institucij Unije in člane vlad držav članic;

— pridobi dokaze od uradnikov in drugih uslužbencev Unije ali držav članic;

— pridobi dokaze od katerihkoli drugih posameznikov, ki bivajo v Uniji;

— zahteva izvedenska poročila;

— zahteva dokumente;

— opravi preiskave na kraju samem.

2. Preiskovalni odbor lahko za pomoč med preiskavo zaprosi nacionalne organe.

3. Ko domnevne kršitve ali slabo upravljanje pri izvajanju prava Unije vključujejo morebitno odgovornost organa države članice, lahko preiskovalni odbor za sodelovanje pri preiskavi zaprosi parlament zadevne države članice.

V ta namen lahko Evropski parlament sklene medparlamentarne sporazume s parlamenti držav članic.

Člen 13

Preiskave na kraju samem

Preiskovalni odbor lahko opravi preiskave na kraju samem. Po potrebi lahko te preiskave opravi v sodelovanju z nacionalnimi organi, v skladu z določbami nacionalnega prava.

Člen 14

Zahteva za dokumente

1. Na zahtevo preiskovalnega odbora dajo institucije in organi Unije odboru na razpolago vse ustrezne dokumente, s katerimi razpolagajo.

2. Na zahtevo preiskovalnega organa dajo organi države članice odboru na razpolago vse ustrezne dokumente, s katerimi razpolagajo, v skladu z določbami nacionalnega prava in pravili, določenimi v točkah (a) in (b) člena 346(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

3. Preiskovalni odbor lahko zaprosi tudi vsako drugo pravno ali fizično osebo, naj da na razpolago dokumente, ki so po njegovem mnenju bistveni za uspeh preiskave. Te osebe, ne da bi se posegalo v njihove obveznosti, ki izhajajo iz prava Unije in nacionalnega prava, zahtevo odbora izpolnijo. Lahko uveljavljajo pravice, ki bi jih imele po nacionalnem pravu, če bi predmete zasegli nacionalni organi pregona.

4. V zahtevi za dokumente sta navedena pravna podlaga in namen prošnje ter je opredeljeno, kateri dokumenti so potrebni in v kakšnem roku naj bodo posredovani. Prav tako so navedene možne posledice neutemeljene zavrnitve posredovanja zahtevanih dokumentov.

Člen 15

Priče

1. Za namene te Uredbe „posameznik“ pomeni fizično osebo, ki na zaslišanju preiskovalnega odbora poda dokaze v skladu z določbami tega člena.

Preiskovalni odbor lahko od vsake osebe, ki prebiva v Uniji, zahteva, da se udeleži zaslišanja v odboru, če je to potrebno, da bi lahko izpolnil svoje naloge.

V zahtevi je naveden poln priimek in ime posameznika, naslov ter natančen opis vsebine in razlogov, zaradi katerih želi preiskovalni odbor zaslišati tega posameznika. Posreduje se jo odboru pristojnega nacionalnega organa države članice, v kateri posameznik prebiva, v skladu s členom 10. V skladu z načelom lojalnega sodelovanja in ustreznih pravnih določb pristojni nacionalni organ pozove posameznika, da se zglasi pred preiskovalnim odborom.

2. Posamezniki na vprašanja članov preiskovalnega odbora odgovarjajo s pripravljenostjo, celovito in po resnici. Lahko uveljavljajo pravico zavrnitve podajanja dokazov, ki bi jo uživali, če bi jih zaslišanje zahteval parlamentarni preiskovalni odbor ali podoben organ v državi članici, v kateri prebivajo oziroma, če takega odbora ali organa ni, v državi članici, v kateri se odvija zaslišanje.

Posameznike se vnaprej obvesti o njihovih pravicah in obveznostih ter o možnih posledicah neutemeljene zavrnitve zahteve, da se udeležijo zaslišanja, podajanja lažnih dokazov in podkupovanja posameznikov.

Člen 16

Pričevanje članov institucij Unije in članov vlad držav članic

Preiskovalni odbor lahko povabi druge institucije, z izjemo Sodišča Evropske unije, ali vlade držav članic, naj imenujejo enega ali več članov, ki bodo udeleženi v postopku, če njihovo pričanje velja za materialno pomembno in potrebno za temeljito oceno zadeve, ki je predmet preiskave.

Komisija na zahtevo iz prvega odstavka imenuje enega ali več članov Komisije, pristojnih za zadevo, o kateri poteka preiskava, za pričanje pred preiskovalnim odborom.

Člen 17

Uradniki in drugi uslužbenci Unije in držav članic

1. Preiskovalni odbor lahko povabi druge institucije ali organe Unije, da določijo enega ali več svojih uradnikov ali drugih uslužbencev za sodelovanje v postopku.

Institucije ali organi Unije določijo uradnike ali druge uslužbence, ki jih pooblastijo, da pričajo pred preiskovalnim odborom.

2. Preiskovalni odbor lahko povabi določenega uradnika ali drugega uslužbenca Unije, da priča v zadevi, povezani z njegovimi poklicnimi nalogami, če meni, da mora to osebo zaslišati, da bi lahko izpolnil svojo nalogo. Če zadevni uradnik ali drugi uslužbenec nima pooblastila po členih 17 in 19 Kadrovskih predpisov za uradnike Unije in členu 11 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, da se odzove na poziv odbora, da se udeleži zaslišanja ter poda izjave in osebno priča, se uradnik ali organ, odgovoren za zavrnitev pooblastila, zglasi pred preiskovalnim odborom in pojasni razloge za to.

3. Preiskovalni odbor lahko od držav članic zahteva, da določijo enega ali več uradnikov, ki bodo sodelovali v postopku.

4. Ustrezna država članica določi uradnike, ki jih pooblasti, da se zglasi pred preiskovalnim odborom, v skladu s pravom te države članice.

Imenovani uradniki govorijo v imenu in po navodilih svoje vlade. Še vedno jih vežejo obveznosti, izhajajoče iz prava, ki velja zanje.

Če kateri od zadevnih uradnikov nima pooblastila, da bi preiskovalnemu odboru podal dokaze, se pred odborom zglasi predstavnik, pooblaščen za zastopanje vlade zadevne države članice, ter pojasni razloge za to.

Člen 18

Izvedenci

1. Preiskovalni odbor se lahko odloči za pridobitev poročila enega ali več izvedencev. V tej odločitvi opredeli naloge izvedencev in določi rok, v katerem morajo biti poročila pripravljena.

2. Izvedenci lahko podajo mnenje zgolj o točkah, za katere so bili izrecno naslovljeni.

3. Preiskovalni odbor lahko na predlog izvedenca zahteva zaslišanje vsake osebe, ki prebiva v Uniji, v skladu s členi 15 do 17.

4. Preiskovalni odbor lahko izvedenca potem, ki je pripravil poročilo, zasliši.

Člen 19

Sankcije

1. O vsaki zavrnitvi ali neizpolnjevanju obveznosti, določenih s to uredbo, se naredi uradni zaznamek.

Predsednik Evropskega parlamenta lahko v celoti ali delno naznani vsebino takih zaznamkov in uredi, da se naznanjena vsebina objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2. Države članice zagotovijo, da se po njihovem nacionalnem pravu uporabljajo ustrezne sankcije za naslednje kršitve te uredbe:

— neutemeljena zavrnitev posredovanja zahtevanih dokumentov;

— neutemeljena zavrnitev zahteve za zaslišanje s strani posameznikov;

— podajanje lažnih dokazov; ter

— podkupovanje posameznikov.

Te sankcije so učinkovite, sorazmerne in odvračilne in morajo ustrezati sankcijam za ustrezne kršitve, povezane z delom preiskovalnih odborov v nacionalnih parlamentih.

3. Kadar obstaja utemeljeni sum, da je oseba storila kršitev, opredeljeno v odstavku 2, država članica, v kateri oseba prebiva, začne ustrezen postopek zoper njo po svojem nacionalnem pravu.

Člen 20

Stroški

Potne stroške in stroške namestitve članov in uradnikov ali drugih uslužbencev institucij in organov Unije krijejo te institucije in organi. Potne stroške in stroške namestitve drugih oseb, ki jih zasliši preiskovalni odbor, povrne Evropski parlament v skladu z zgornjimi zneski, ki veljajo za zaslišanja izvedencev.

Oddelek 4

Končne določbe

Člen 21

Razveljavitev

Sklep 95/167/ES, Euratom, ESPJ se razveljavi.

Člen 22

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od … (6)

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V …, Za Evropski parlament Predsednik

(1) UL …

(2) UL …

(3) UL L 78, 6.4.1995, str. 1.

(4) Sodba v združenih zadevah št. 281, 283 do 285 in 287/85 Nemčija, Francija, Nizozemska, Danska in Združeno kraljestvo proti Komisiji [1987] ZOdl. 3203, v odstavku 28.

(5) UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

(6) UL: Prosimo vstavite datum: 12 mesecev po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.