63.

v zvezi z letalskim prometom poziva: — naj se obravnavajo glavni izzivi za konkurenčnost evropskega sektorja zračnega prometa, ki jih predstavljajo upad direktnih povezav med Evropo in ostalim svetom, omejene zmogljivosti letališč glede na prihodnje povečanje zračnega prometa in povečanje nabora letalskih storitev, ki jih zagotavljajo podjetja iz tretjih držav, — naj se pregleda Uredba (ES) št. 868/2004, da bi zaščitili pošteno konkurenco v zunanjih odnosih EU na področju letalstva in okrepili konkurenčni položaj letalske industrije EU ter zagotovili vzajemnost in odpravili nepoštene prakse, vključno s subvencijami, ki izkrivljajo trg, — naj se vzpostavi dialog o letalstvu z zalivskimi državami in Turčijo, da bi povečali finančno preglednost in zaščitili pošteno konkurenco, naj se v sporazume o zračnem prometu vključijo „določbe poštene konkurence“, podrobne določbe o subvencijah, nepoštenih praksah in konkurenci ter učinkoviti ukrepi za primer neupoštevanja teh določb, — naj pospeši proces, da se po potrebi sklenejo novi sporazumi o letalskem prometu z glavnimi trgovinskimi partnericami EU, med drugim s sosednjimi državami, Brazilijo, Rusijo, Indijo in Kitajsko, državami ASEAN in Mehiko, vključno z določbami za boljši dostop do trga zračnega prevoza tovora; — naj se pregledata regulativna in fiskalna politika EU in držav članic, da bi okrepili konkurenčnost evropskega letalskega sektorja in zagotovili pošteno konkurenco z letalskimi prevozniki iz tretjih držav; zato poziva Komisijo, naj pregleda in razveljavi vse enostranske določbe EU, ki izkrivljajo konkurenco, države članice pa spodbudi, da enako storijo na nacionalni ravni, — naj se dokončno vzpostavi notranji trg letalskega prometa, tako da se odpravijo ovire, ki so jih države članice uvedle za prevoznike EU, ki želijo opravljati lete iz države članice registracije v tretjo državo prek druge države članice EU, — k skladnemu in učinkovitemu razvoju omrežja letališč na ravni EU, ki mora vključevati glavna letališča („vozlišča“) in dobro povezano, vzdržno in podprto omrežje lokalnih, provincialnih in regionalnih letališč, ki so bistvenega pomena za rast in razvoj na teh območjih, zlasti na oddaljenih območjih in v najbolj oddaljenih regijah, ki so pogosto dostopne samo z zračnim prevozom, naj se pripravi zakonodajni okvir za razvoj in maksimizacijo neizkoriščenega potenciala regionalnih letališč in nove infrastrukture na polno zasedenih letališčih, — naj se prednostno odobrijo projekti, ki jih financira EU in so del osrednjega omrežja TEN-T, — k temeljiti pripravi in hitremu sprejetju celovitega letalskega svežnja, ki bo vseboval nov regulativni okvir o civilnih brezpilotnih letalih, s katerim bodo zagotovljeni standardi varnosti in zaščite ter temeljne pravice, hkrati pa se spodbujal gospodarski potencial, ki ga civilna brezpilotna letala nudijo evropskim podjetjem, zlasti MSP in novoustanovljenim podjetjem, k pregledu uredbe o agenciji EASA za pojasnitev vloge te agencije v odnosu do nacionalnih letalskih organov in za okrepitev njenih zmogljivosti za nadzor letalske varnosti v vseh državah članicah, vključno z njihovimi oddaljenimi regijami, in za spodbujanje predpisov in standardov EU na svetovni ravni, — naj države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za pospešitev izvajanja enotnega evropskega neba s sprejetjem svežnja SES2+, polnega izvajanja in delovanja funkcionalnih blokov zračnega prostora in uvedbo prihodnjega sistema upravljanja zračnega prometa (SESAR), da bi tako zmanjšale razdrobljenost zračnega prostora EU in s tem zamude letov, poleg tega bi s tem izboljšale varnost in ublažile vpliv zračnega prometa na okolje, — naj Svet hitro sprejme stališče o pregledu Uredbe (ES) št. 261/2004 in Uredbe št. (ES) št. 2027/97 o pravicah potnikov ter Uredbe (EGS) št. 95/93 o dodeljevanju slotov, — k okrepitvi pogajanj v okviru Mednarodne organizacije za civilno letalstvo (ICAO) o razvoju svetovnega tržno osnovanega mehanizma za obravnavanje emisij iz mednarodnega letalstva, — k uvedbi mednarodnih trajnostnih meril za letalsko gorivo iz obnovljivih virov, — naj se podprejo raziskave in razvoj v letalstvu prek programov Obzorje 2020 in Čisto nebo, da bi razvili nove in čistejše tehnologije, s katerimi bi letala postala manj hrupna, poraba goriva pa učinkovitejša, in spodbujali nove vrste letal, kot so brezpilotna letala, ter ustvarjali rast in delovna mesta v evropski letalski industriji, — naj Komisija in države članice temeljito pregledajo svojo strategijo in politiko v zvezi z letalsko varnostjo in zaščito, da bi v korist potnikov postopoma prešli na pristop, ki temelji na analizi tveganja, — naj se izboljša letalska varnost po vsej EU na področju proizvodnje letal, usposabljanja in licenciranja posadke, letalskih operacij, upravljanja zračnega prometa in navigacijskih služb zračnega prometa, — k oceni morebitnih varnostnih ukrepov za preprečitev letalskih nesreč, kot je bila tista z letom 9525 letalske družbe Germanwings marca v Alpah, — naj Komisija pripravi predlog, ki bo vključeval ukrepe za okrepitev varnosti in socialnih predpisov, zlasti predpisov v zvezi s časom letenja in počitka, da bi preprečili utrujenost in izboljšali kakovost zraka v kabini, — k razvoju usklajenega sklopa predpisov, ki bodo urejali letalske šole in beleženje ur letenja za pilote, ki so dejavni v EU, da bi zagotovili učinkovitejši nadzor in presojo zaposlitvenih pogojev v letalskem sektorju; — naj države članice Eurostatu posredujejo splošne letalske podatke, zlasti kar zadeva število letal, pilotov in ur letenja, da bi izboljšali veljavne uredbe, zlasti v zvezi z varnostjo v zračnem prometu; — h konstruktivnemu socialnemu dialogu med deležniki letalskega prometa, da bi se soočili z novimi izzivi, ki nastanejo z uvedbo novih tehnologij, zaradi katerih bo treba ustrezno prilagoditi delovna mesta v letalskem sektorju; — k ukrepom proti povečevanju števila socialno spornih praks, kot so „zastave ugodnosti“ in različne oblike neobičajnega zaposlovanja in oddajanja del zunanjim izvajalcem; k pregledu Uredbe (ES) št. 1008/2008, da bi zagotovili ustrezno izvrševanje in uporabo nacionalne socialne zakonodaje in kolektivnih pogodb za letalske družbe, ki imajo operativni sedež na ozemlju EU; k pregledu opredelitve pojma „glavna poslovna enota“ podjetja, v skladu s katerim bodo letalske družbe morale dokazati pomembne letalske dejavnosti v določeni državi, naj Evropska agencija za varnost v letalstvu izda priporočila, ki bodo zahtevala, da je najmanj 50 % tehnikov za vzdrževanje letal neposredno zaposlenih, in zajela vse kategorije zemeljskega osebja, pilotov in kabinskega osebja,