SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 19.1.2006 
KOM(2005)698 kon čno/4 
2005/0275(CNS)   
CORRIGENDUM 
Annule et remplace la page de couverture du COM(2005)698 final, 
2005/0275(CNS) du 5.1.2006 (modification de la date). 
Procédure adoptée le 23.12.2005. 
Concerne 16 versions linguistiques (pas le: FR,DE,EN). 
Predlog 
UREDBA SVETA 
o zaščiti geografskih ozna čb in ozna čb porekla za kmetijske proizvode in živila 
(predložila Komisija) 
 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1. Uredba Sveta (EGS) št. 2081/92 z dne 14. julija 1992 o zaš čiti geografskih ozna čb in 
označb porekla za kmetijske proizvode in ži vila od 24. julija  1993 vzpostavlja 
prostovoljni sistem zaš čite označb porekla in geografskih ozna čb na ozemlju 
Skupnosti. Ta prostovoljni sistem daje zadevnim proizvajalcem možnost, da z 
registracijo zaš čitijo nekatera imena. Zaš čita, ki jo dolo ča ta sistem, pomeni 
rezervirati uporabo teh ozna čb porekla in geografskih ozna čb za kmetijske proizvode 
in živila, ki so bili proizvedeni in/ali predelani v regijah ali krajih, ki jih ta imena 
označujejo, v posebnih pogojih proi zvodnje/predelave/priprave, ki so jih predložili 
proizvajalci. 
2. Zaradi želje gospodarskih subjektov po zaš čiti kmetijskih proizvodov in živil, ki 
imajo prepoznavno geografsko poreklo, so nekatere države članice razvile 
„registrirane ozna čbe porekla“. Njihov cilj je bil uskladitev razli čnih pristopov držav 
članic do živilskih proizvodov, razen za vina in žgane pija če, ki jih urejajo drugi 
predpisi Skupnosti, da bi gospodarsk im subjektom zagotovili enake konkuren čne 
pogoje, mo čno in učinkovito zaš čito pred rabami in posnemanji, ki zlorabljajo 
zadevna imena, in nazadnje boljšo ve rodostojnost proizvodov, ki nosijo ozna čbo 
porekla ali geografsko ozna čbo.  
3. Od leta 1993 je bilo v tem okviru registriranih ve č kot 700 imen, ki ozna čujejo 
predvsem ve č kot 150 sirov, 160 vrst mesa in mesnih izdelkov, 150 vrst svežega ali 
predelanega sadja ali zelenjave in 80 olj čnih olj. Komisija je poleg tega prejela ve č 
kot 300 dodatnih zahtevkov za registracijo imen in/ali sprememb  specifikacij od 
držav članic in tretjih držav. Ti  podatki kažejo, da je b il ta prostovoljni sistem 
nedvomno sprejet v Skupnosti. Opredelitev skupnega znaka S kupnosti je ravno tako 
prispevala k temu, da so potrošniki za čeli priznavati zadevni  sistem Skupnosti za 
zaščito označb. 
4. Za postopek registracije novih imen s poreklom iz Skupnosti sta zna čilni dve fazi, 
prva na nacionalni ravni, ki jo vodijo organi države članice, kjer se nahaja zadevno 
geografsko obmo čje, druga na ravni Skupnosti, ki jo vodi Komisija in v kateri se pri 
preučitvi zahtevka preveri, ali izpolnjuje pogo je uredbe, in med postopkom ugovora 
omogoči vsakemu gospodarskemu subjektu, da po objavi glavnih podatkov zahtevka 
vloži ugovor zoper regist racijo na podlagi dolo čenih meril. Z vidika izkušenj, 
pridobljenih med izvajanjem tega postopka, se zdi, da je na eni strani za ta postopek 
lahko zna čilna podvojitev dela med državami članicami in Komisijo in da na drugi 
strani ti dve fazi lahko pr ivedeta do zapletenih preu čitev dokumentacije, ki je v časih 
zelo obsežna ter katere  sestava in vsebina se ponava di zelo razli kujeta od enega 
zahtevka do drugega. V teh r azmerah je treba poenostaviti  postopke in razjasniti 
odgovornosti razli čnih organov, ki sodelujejo pri preu čitvi zahtevkov, da se doseže 
izboljšanje preglednosti zahtevkov in enake obravnave razli čnih vlagateljev. 
5. Poleg tega je Organ za reševanje sporov (DSB) pri STO zaradi pr itožb WT/DS174 in 
WT/DS290, ki so ju Združene države in Av stralija vložile pri Svetovni trgovinski 
organizaciji (STO), 20. ap rila 2005 sp rejel poro čili odborov „Evropske skupnosti – 
Zaščita oznak in geografskih ozna čb za kmetijske proizvode in živila“. Sklepna 
ugotovitev poro čil je, da je Uredba (E GS) št. 2081/92 nezdružljiva s členom 3:1 
Sporazuma TRIPs in členom III:4 Sporazuma GATT 1947. DSB je to ugotovitev 
utemeljil s pogoji vzajemnosti in enakovrednosti iz členov 12 in naslednjih Uredbe 
 
SL 3   SL (EGS) št. 2081/92, s tem da postopek vložitve  zahtevka za registracijo in postopek 
ugovora, ki veljata za tretje države, zah tevata posredovanje vlad tretjih držav 
(preučitev in posredovanje), in z obstojem zah tev o udeležbi vlad tretjih držav pri 
izvajanju kontrol. Navedeno uredbo je tr eba uskladiti s Sporazumom TRIPs in 
Sporazumom GATT 1994 v rokih, dogovorjenih z drugimi zainteresiranimi stranmi. 
6. Prva prednostna naloga spre memb je boljša opredelitev klju čnih informacij, ki morajo 
biti uradno objavljene pred registracijo, da se omogo či na eni strani vsem 
gospodarskim subjektom, da uveljavijo pr avico do ugovora, in na drugi strani 
organom, pristojnim za nadzor, da po uradni dolžnosti zagotovijo zaš čito imen, 
registriranih v vsaki od držav članic. Te informacije, združene v enotnem dokumentu, 
vsebujejo zlasti ime, opis proi zvoda za potrebe kontrole, ozna čevanja in predstavitve 
(v zvezi s tem tudi morebitne om ejitve pri pakiranju izven obmo čja porekla in 
utemeljitve teh omejitev) in dokaz o povezavi med proizvodom in njegovim geografskim poreklom. Standardna in  celovita predstav itev teh podatkov bo 
omogočila večjo enotnost in enako obravnavo zahtevkov, pri čemer so zagotovo 
navedeni vsi podatki, ki morajo biti v ce loti pregledni za vse zadevne gospodarske 
subjekte, ki so izven omejenega obmo čja. 
7. Druga prednostna naloga sprememb je bolje dolo čiti razdelitev pristojnosti med 
države članice in Komisijo na tem podro čju. Država članica je namre č dolžna, da se 
glede vsakega zahtevka, ki zadeva omejeno obmo čje Skupnosti, prepri ča, da zahtevek 
izpolnjuje pogoje uredbe. Čeprav Komisija pozneje preu či zahtevek, država članica ni 
oproščena izpolnjevanja svojih obv eznosti v zvezi s tem vprašanjem. Predlaga se, da 
se pojasni, da ta odgovornost vklju čuje nujnost javne objave vsakega na črta države 
članice, da Komisiji predloži zahtevek, ki bi izpolnjeval pogoje uredbe, da lahko vsak 
gospodarski subjekt s sedežem na njenem oz emlju uveljavi pravico do ugovora, ki je 
v skladu s sodno prakso na tem podro čju (sklep Sodiš ča z dne 26. oktobra 2000, 
Molkerei Grossbraunshain in Bene Nahrungs mittel proti Komisiji, C-447/98) ne more 
uveljaviti na ravni Skupnosti. 
8. Komisija je odgovorna, da z ustreznimi sr edstvi preveri, ali so pogoji te uredbe 
izpolnjeni, preden objavi ali ne zgor aj navedene podatke in po postopku ugovora 
sprejme odlo čitev o registraciji al i zavrnitvi zahtevka. Če se izkaže, da so informacije, 
poslane Komisiji v „enotnem dokumentu“, nezadostne, ima Komisija pravico od države članice zahtevati, da sporo či vse dodatne pomembne informacije, vklju čno z 
izvodom specifikacij. 
9. Imena, ki ustrezajo geografskim obmo čjem v tretjih državah, imajo dostop do sistema 
Skupnosti za zaš čito geografskih ozna čb za kmetijske proizvode in živila. Vendar 
sistem Skupnosti v skladu z dolo čbami člena 24:9 Sporazuma TRIPs ni odprt za 
geografske ozna čbe tretjih držav, ki so zaš čitene v državi porekla. Poleg tega 
uskladitev predpisov Skupnosti zahteva opustitev dolo čb Uredbe (EGS) št. 2081/92, 
kar zadeva enakovrednost in vzajemnost, in tudi dolo čb, ki zahtevajo posredovanje 
vlad tretjih držav. Vendar lahko nekateri gospodarski subjekti s sedežem v tretjih 
državah in nekatere vlade prostovoljno želijo, da se zah tevke in/ali ugovore Skupnosti 
posreduje prek pristojnih organov tretjih držav: ta možnost mora biti omenjena za tretje države, ki bi jo želele prostovoljno uporabiti. 
10. Poleg tega se lahko postopke poenostavi in skrajša, zlasti kar zadeva spremembe 
specifikacij po postopku ugovora a li registraciji ter preklic e in druge možne ukrepe v 
 
SL 4   SL primeru nespoštovanja specifikacij. Za  poenostavitev je treba upoštevati dolo čbe 
Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o dolo čitvi postopkov za 
uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih poobl astil, kar zadeva registracijo, 
spremembo ali zavrnitev posebnih imen: v primeru nesplošnih ukrepov za izvajanje 
skupne kmetijske politike je uporaba upravljalnega postopka utemeljena. 
11. Zaželena je tudi okrepitev verodostojnos ti sistema. Na eni strani okrepitev dolo čb na 
področju kontrol in njihova jasna vklju čitev v splošni okvir, ki ga vzpostavlja Uredba 
Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št . 882/2004 z dne 29. aprila 2004 o izvajanju 
uradnega nadzora, da se zagotovi prev erjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in 
živilih ter s pravili o zdravs tvenem varstvu živali in zaš čiti živali, omogo ča okrepitev 
izvajanja zaš čite po uradni dolžnosti, dolo čeni v členu 13 Uredbe (E GS) št. 2081/92. 
Določbe o nadzoru, med katerimi ena od sprememb zadeva obvezno akreditiranje 
morebitnih zasebnih kontrolnih organov, prav tako veljajo za nadzor gospodarskih 
subjektov pri upoštevanju specifikacij.  Takšna obveznost akreditiranja omogo ča 
vladam, da se izognejo vsakršni obvez nosti pri imenovanju kontrolnih organov, in 
hkrati ohranja popolnoma enako obra vnavo gospodarskih subjektov držav članic in 
gospodarskih subjektov tretjih držav. 
12. K okrepitvi verodostojnosti sistema prispe va tudi obveznost, ki velja za imena 
Skupnosti, da so na etiketi navedeni proizvod i, ki se tržijo pod registriranim imenom, 
in sicer hkrati ozna čbe Skupnosti („zaš čitena ozna čba porekla“/„ZOP“ ali „zaš čitena 
geografska ozna čba“/„ZGO“) in znaki Skupnosti, ki so povezani z njimi.  
13. Ker se lahko opredelitev „geografske ozna čbe“ v členu 22 Sporazuma TRIPs v 
nekaterih pogledih zdi širša od opredelitve v členu 2(2)(b) Uredbe (EGS) št. 2081/92, 
ta predlog predvideva tudi zbližanje teh dveh opredelitev. 
14. O smernicah teh sprememb so potekala obsež na posvetovanja. O tem vprašanju se je 
zlasti razpravljalo junija  2005 v okviru svetovalne skupine za kakovost kmetijskih 
proizvodov, ki jo sestavljajo predstavniki proizvajalcev, predelov alcev, trgovcev in 
združenj za varstvo potrošnikov in okolja , ki jih zadevajo vprašanja, povezana s 
kakovostjo kmetijskih proizvodov.  
15. Na črtovani ukrepi nimajo finan čnih posledic za splošni prora čun Evropskih 
skupnosti. 
 
SL 5   SL 2005/0275(CNS) 
Predlog 
UREDBA SVETA 
o zaščiti geografskih ozna čb in ozna čb porekla za kmetijske proizvode in živila 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitv i Evropske skupnosti in zlasti člena 37 Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Komisije, ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta, 
ob upoštevanju naslednjega: 
(1) Proizvodnja, pridelava in distribucija kmetijskih proizvodov in živil imajo pomembno 
vlogo v gospodarstvu Skupnosti. 
(2) Treba je spodbujati raznolikost kmetijske proizvodnje, da se na  trgih doseže boljše 
ravnovesje med ponudbo in povpraševanjem. Pospeševanje prodaje proizvodov z 
nekaterimi zna čilnostmi lahko zelo koristi gospodarstvu podeželja, zlasti na obmo čjih z 
omejenimi možnostmi ali na odmaknjenih obmo čjih, tako da na eni strani zagotavlja 
izboljšanje prihodkov kmetov in na drugi st rani ohranjanje podeželskega prebivalstva 
na teh obmo čjih. 
(3) Poleg tega nekateri potro šniki pri svoji prehrani daje jo prednost kakovosti živil pred 
njihovo koli čino. To iskanje posebnih proizvodov se med drugim kaže v povpraševanju 
po kmetijskih proizvodih ali živilih z dolo čenim geografskim poreklom. 
(4) Glede na raznolikost proizvodov na trgu in  množico informacij o njih mora potrošnik 
imeti jasne, jedrnate in natan čne informacije o poreklu proizvoda, na podlagi katerih 
lahko bolje izbere. 
(5) Za kmetijske proizvode in živila glede ozna čevanja veljajo splošna pravila Skupnosti in 
zlasti Direktiva Evropskega parlamenta  in Sveta 2000/13/ES z dne 20. marca 2000 o 
približevanju zakonodaje držav članic o ozna čevanju, predstavljanju in oglaševanju 
živil
1. Zaradi njihove posebne narave je  treba sprejeti dodatne posebne dolo čbe za 
kmetijske proizvode in živila, ki iz virajo iz omejenega geografskega obmo čja. Uporaba 
zadevnih ozna čb in znakov Skupnosti za imena Skupnosti mora postati obvezna, da bi 
na eni strani potrošnike bolje seznanil i s to kategorijo proizvodov in z njimi 
povezanimi jamstvi ter na drugi strani omogo čili lažjo identifikacijo teh proizvodov na 
                                                 
1 UL L 109, 6.5.2000, str. 29. Di rektiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/89/ES 
(UL L 308, 25.11.2003, str. 15). 
 
SL 6   SL trgih, da bi olajšali nadzor  nad njimi. Vendar je treba pr edvideti razumen rok, da se 
gospodarski subjekti lahko prilagodijo tej obveznosti. 
(6) Treba je dolo čiti pristop Skupnosti glede ozna čb porekla in geografskih ozna čb. Okvir 
pravil Skupnosti, ki vklju čuje sistem zaš čite, omogo ča razvoj geografskih ozna čb in 
označb porekla, ker s poenotenim pristopom zagotavlja enake konkuren čne pogoje za 
proizvajalce proizvodov, ki nosijo te ozna čbe, in izboljšuje verodostojnost teh 
proizvodov v o čeh potrošnikov.  
(7) Predvideni predpisi  se morajo izvajati, ne da bi to vplivalo na že  veljavno zakonodajo 
Skupnosti o vinih in žganih pija čah. 
(8) Podro čje uporabe te uredbe se omejuje na nekatere kmetijske proizvode in živila, za 
katere obstaja povezava med zna čilnostmi proizvoda ali živila in njegovim 
geografskim poreklom. To podro čje uporabe se kljub temu lahko razširi na druge 
proizvode ali živila, če je to potrebno. 
(9) Zaradi obstoje čih praks je treba dolo čiti dve razli čni ravni geografske reference, in 
sicer zaščitene geografske ozna čbe in zaščitene ozna čbe porekla. 
(10) Kmetijski proizvod ali živilo, ki nosi takšno ozna čbo, mora izpolnjevati dolo čeno 
število pogojev, naštetih v specifikacijah. 
(11) Geografske ozna čbe in ozna čbe porekla morajo biti regist rirane na ravni Skupnosti, da 
so lahko upravi čene do zaš čite v državah članicah. Vpis v register omogo ča tudi 
zagotavljanje informacij strokovni javnosti  in potrošnikom. Za zagotovitev, da 
registrirana imena Skupnosti izpolnjujejo pogoj e iz te uredbe, morajo nacionalni organi 
zadevne države članice pri preu čitvi zahtevkov upoštevati skladnost z minimalnimi 
skupnimi dolo čbami, ki vklju čujejo nacionalni postopek ugovor a, nato mora Komisija 
preučiti zahtevke, da se prepri ča o upoštevanju pogojev uredbe in zagotovi enoten 
pristop v državah članicah. 
(12) Sporazum o trgovinskih vidi kih pravic intelektualne last nine (Sporazum TRIPs 1994 iz 
Priloge 1C k Sporazumu o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije) vsebuje podrobne dolo čbe o obstoju, pridobitvi, obsegu in  ohranitvi pravic intelektualne 
lastnine ter sredstvih za njihovo uveljavljanje. 
(13) Zaš čita z registracijo, ki jo  dodeljuje ta uredba, je dostopna za geografske ozna čbe 
tretjih držav, kadar so te ozna čbe zaščitene v državi porekla. 
(14) Postopek registracije mora omogo čiti vsaki fizi čni ali pravni osebi iz države članice ali 
tretje države, ki jo to osebno in neposre dno zadeva, da uveljavi sv oje pravice in vloži 
ugovor. 
(15) Na voljo morajo biti pos topki, ki po registraciji omogo čajo bodisi prilagoditev 
specifikacij predvsem zaradi razvoja tehnologi je bodisi preklica a li izbrisa geografske 
označbe ali ozna čbe porekla kmetijskega proizvoda ali živila iz registra, zlasti kadar ta 
proizvod ali živilo ni ve č v skladu s specifikacijami, na podlagi katerih je prejel 
geografsko ozna čbo ali ozna čbo porekla.  
(16) Ozna čbe porekla in geografske ozna čbe, zaščitene na ozemlju Skupnosti, mora 
pokrivati verodostojen sistem kontrole, ki temelji na kontrolnem sistemu, ki spada v 
 
SL 7   SL okvir Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 882/2004 z dne 29. aprila 2004 
o izvajanju uradnega nadzora, da se za gotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o 
krmi in živilih ter z dolo čbami o zdravstvenem varstvu živali in zaš čiti živali2, in 
sistemu kontrol, ki zagotavlja, da gospoda rski subjekti na omejenem geografskem 
območju upoštevajo dolo čbe specifikacij pred trženjem kmetijskih proizvodov in živil. 
(17) Države članice morajo biti pooblaš čene za pobiranje upravne takse za kritje nastalih 
upravnih stroškov. 
(18) Sprejeti je treba potrebne ukrepe za izva janje te uredbe v skladu s Sklepom Sveta 
1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o dolo čitvi postopkov za uresni čevanje Komisiji 
podeljenih izvedbenih pooblastil3. 
(19) Imena, ki so na dan za četka veljavnosti te uredbe že registrirana v okviru Uredbe 
(EGS) št. 2081/92, morajo biti še naprej upravi čena do zaš čite, določene v tej uredbi, in 
avtomatično povzeta v registru. Poleg tega je treba dolo čiti prehodne ukrepe za 
zahtevke za registracijo, ki jih je Komisija prejela pred za četkom veljavnosti te uredbe. 
(20) Zaradi jasnosti in preglednosti je treb a razveljaviti Uredbo Sveta (EGS) št. 2081/92 z 
dne 14. julija 1992 o zaš čiti geografskih ozna čb in ozna čb porekla za kmetijske 
proizvode in živila4 in jo nadomestiti z novo uredbo – 
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: 
Člen 1  
Področje uporabe  
1. Ta uredba dolo ča pravila za zaš čito označb porekla in geografskih ozna čb za 
kmetijske proizvode, namenjene za prehrano lj udi, iz Priloge I k Pogodbi, živila iz 
Priloge I k tej uredbi in kmetijske proizvode iz Priloge II k tej uredbi. 
Vendar se ta uredba ne upor ablja za proizvode vinskega  sektorja, razen za vinske 
kise, niti za žgane pija če. Ta odstavek ne vpliva na uporabo Uredbe Sveta (ES) 
št. 1493/19995. 
Prilogi I in II k tej ur edbi se lahko spremenita v skladu s postopkom iz člena 15(2). 
2. Ta uredba se uporablja, ne da bi  to vplivalo na druge posebne dolo čbe Skupnosti.  
3. Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 98/34/ES6 se ne uporablja za ozna čbe 
porekla in geografske ozna čbe, ki jih ureja ta uredba. 
                                                 
2 UL L 165, 30.4.2004, str. 1. Popravljena razli čica v UL L 191, 28.5.2004, str. 1. 
3 UL L 184, 17.7.1999, str. 23. 
4 UL L 208, 24.7.1992, str. 1. Uredba, kakor je b ila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 806/2003 
(UL L 122, 16.5.2003, str. 1). 
5 UL L 179, 14.7.1999, str. 1. 
6 UL L 204, 21.7.1998, str. 37. 
 
SL 8   SL Člen 2  
Označba porekla in geografska ozna čba 
1. Za namene te uredbe: 
a) „ozna čba porekla“: pomeni ime regije, dolo čenega kraja ali v izrednih primerih 
države, ki se uporablja za opis kmetijskega proizvoda ali živila: 
– s poreklom iz navedene regije, dolo čenega kraja ali države, 
– katerega kakovost ali zna čilnosti so bistveno ali izklju čno posledica 
geografskega okolja z njegovimi lastnimi naravnimi in človeškimi 
dejavniki, in 
– katerega proizvodnja, predelava in  priprava potekajo na omejenem 
geografskem obmo čju; 
b) „geografska ozna čba“: pomeni ozna čbo, ki se uporablja za identifikacijo 
kmetijskega proizvoda ali živila: 
– s poreklom iz navedene regije, dolo čenega kraja ali države, 
– katerega dolo čeno kakovost, sloves ali drugo zna čilnost je mogo če 
pripisati samo temu geografskemu obmo čju, in 
– katerega proizvodnja, predelava a li priprava potekajo na omejenem 
geografskem obmo čju. 
2. Tradicionalna geogr afska ali negeografska imena, ki ozna čujejo kmetijski proizvod 
ali živilo s poreklom iz navedene regije ali dolo čenega kraja, ki iz polnjuje pogoje iz 
druge in tretje alinee odstavka 1(a), se tudi štejejo kot ozna čbe porekla.  
3. Z odstopanjem od odstavka 1(a) se kot ozna čbe porekla v skladu s podrobnimi pravili 
iz člena 16(a) uporabljajo dolo čena geografska imena, če surovine zadevnih 
proizvodov izhajajo iz geografskega obmo čja, ki je ve čje ali razli čno od obmo čja 
predelave, če so izpolnjeni naslednji pogoji:  
a) obmo čje proizvodnje surovine je omejeno; 
b) za proizvodnjo surovin obstajajo posebni pogoji; 
c) obstaja sistem kontrol, ki zagotavlja upoštevanje pogojev iz to čke b). 
Zadevna imena so morala biti priznana kot ozna čbe porekla v državi porekla pred 1. 
majem 2004. 
Člen 3  
Generičnost, nasprotja z imeni rastlins ke sorte in živalske pasme  
ter homonimi in blagovnimi znamkami  
1. Imena, ki so postala generi čna, se ne smejo registrirati. 
Za namene te uredbe pomeni „ime, ki je postalo generi čno“, ime kmetijskega 
proizvoda ali živila , ki je postalo ob če ime kmetijskega proizvoda ali živila v 
Skupnosti, čeprav se nanaša na kraj ali regijo, kjer je bil ta kmetijski proizvod ali 
živilo prvotno proizv edeno ali trženo. 
 
SL 9   SL Da bi ugotovili, ali je  ime postalo generi čno, se upoštevajo vsi dejavniki in zlasti: 
a) obstoje če stanje v državah članicah in na obmo čjih potrošnje; 
b) ustrezna nacionalna zako nodaja ali zakonodaja Skupnosti. 
2. Imena ni mogo če registrirati kot ozna čbo porekla ali geografsko ozna čbo, kadar je v 
nasprotju z imenom rastlinske sorte ali ži valske pasme in lahko zato zavede javnost 
glede resni čnega porekla proizvoda. 
3. Pri registraciji imena, ki je homonim ali delni homonim imena, že registriranega v 
skladu s to uredbo, se primerno upošteva loka lne in tradicionalne rabe ter dejanska 
tveganja zamenjave. Predvsem: 
a) homonim, zaradi katerega javnost napa čno meni, da proizvodi prihajajo iz 
drugega ozemlja, se ne registrira, čeprav je izraz to čen, kar zadeva ozemlje, 
regijo ali kraj porekla kmet ijskih proizvodov ali živil; 
b) raba registriranega homonima je dovo ljena samo, kadar se v praksi pozneje 
registriran homonim dovolj razlikuj e od že registriranega imena, pri čemer se 
upošteva nujnost zagotavljanja enake obravnave zadevnih proizvajalcev in 
nezavajanja potrošnikov. 
4. Ozna čba porekla ali geografska ozna čba se ne registrira, ka dar lahko registracija 
zaradi ugleda blagovne znamke, slovesa in traj anja rabe te znamke potrošnika zavede 
glede resni čne identitete proizvoda. 
Člen 4 
Specifikacije  
1. Kmetijski proizvod ali živilo mora biti  v skladu s specifikacijami, da je lahko 
upravičen do zaš čitene ozna čbe porekla (ZOP) ali zaš čitene geografske ozna čbe 
(ZGO). 
2. Specifikacije vsebujejo najmanj naslednje podatke: 
a) ime kmetijskega proizvoda ali živila, vklju čno z ozna čbo porekla ali geografsko 
označbo; 
b) opis kmetijskega proizvoda ali živila, vklju čno s surovinami, če je potrebno, ter 
glavnimi fizikalnimi, kemi čnimi, mikrobiološkimi in organolepti čnimi 
lastnostmi proizvoda ali živila; 
c) omejitev geografskega obmo čja in po potrebi poda tke, ki dokazujejo 
izpolnjevanje pogojev iz člena 2(3); 
d) podatke, ki dokazujejo, da kmetijski proizvod ali živilo izvira iz omejenega 
geografskega obmo čja iz člena 2(1)(a) oziroma (b); 
e) opis metode pridobivanja kmetijskega proi zvoda ali živila in po potrebi pristnih 
in nespremenljivih lokalnih me tod kot tudi podatke o pakiranju, če skupina, ki 
vlaga zahtevek v okviru člena 5(1), dolo či in utemelji, da je treba pakiranje 
opraviti na omejenem geografskem obmo čju zaradi zaš čite kakovosti ter 
zagotavljanja porekla in kontrole; 
 
SL 10   SL f) podatke, ki dokazujejo: 
i) povezavo med kakovostjo ali zna čilnostmi kmetijskega proizvoda ali 
živila in geografskim okoljem iz člena 2(1)(a) ali glede na posamezen 
primer, 
ii) povezavo med dolo čeno kakovostjo, slovesom ali drugo zna čilnostjo 
kmetijskega proizvoda ali živila in geografskim poreklom iz člena 2(1)(b); 
g) ime in podatke struktur, ki izvajajo kontrole iz člena 11; 
h) vsa posebna pravila o ozna čevanju zadevnega kmetijskega proizvoda ali živila; 
i) morebitne zahteve dolo čb Skupnosti ali nacionalnih dolo čb. 
Člen 5 
Zahtevek za registracijo 
1. Samo skupina lahko vloži zahtevek za registracijo. 
Za namene te uredbe pomeni „skupina“ vsako združenje, ne glede na pravno obliko 
ali sestavo, proizvajalcev ali predelovalcev, ki se ukvarjajo z istim kmetijskim proizvodom ali živilom. Druge zainteresira ne stranke lahko sode lujejo v skupini. 
Fizična ali pravna oseba se lahko obra vnava kot skupina v skladu s podrobnimi 
pravili iz člena 16(c).  
V primeru imena, ki ozna čuje čezmejno geografsko obmo čje, ali tradicionalnega 
imena, povezanega s čezmejnim geografskim obmo čjem, lahko ve č skupin vloži 
skupni zahtevek v skladu s podrobnimi pravili iz člena 16(d).  
2. Skupina lahko vloži zahtevek za registracijo samo za kmetijske proizvode ali živila, 
ki jih proizvaja ali pridobiva.  
3. Zahtevek za registracijo vsebuje: 
a) ime skupine, ki vlaga zahtevek; b) specifikacije iz člena 4; 
c) enoten dokument, ki vsebuje naslednje podatke: 
i) glavne podatke specifi kacij: naziv imena, jedr nat opis proizvoda, tudi 
posebnih pravil o pakiranju in ozna čevanju, jedrnat opis omejitve 
geografskega obmo čja; 
ii) celoten opis povezave pr oizvoda z geografskim obmo čjem ali 
geografskim poreklom iz člena 2(1)(a) oziroma (b ) in po potrebi posebne 
elemente opisa proizvoda ali metode  pridobivanja, ki dokazujejo to 
povezavo. 
4. Kadar zahtevek za registra cijo zadeva geografsko obmo čje, ki se nahaja v državi 
članici, se zahtevek naslovi na državo članico, v kateri se nahaja to obmo čje. 
Država članica z ustreznimi sredstvi preu či zahtevek, da preveri, ali je utemeljen in 
ali izpolnjuje pogoje te uredbe. 
 
SL 11   SL 5. Država članica med preu čitvijo iz drugega pododstavk a odstavka 4 organizira 
postopek ugovora na nacionalni ravni, ki  zagotavlja primerno objavo navedenega 
zahtevka in dolo ča razumno obdobje, v katerem lahko vsaka oseba s pravnim 
interesom, ki ima sedež ali prebiva na njenem ozemlju, vloži ugovor zoper zahtevek. 
Država članica preveri dopustnost prejetih iz jav o ugovoru glede na merila, ki 
pokrivajo merila iz prvega pododstavka člena 7(3). 
Kadar so zahteve te uredbe izpolnjene, država članica sprejme nacionalno odlo čbo o 
priznanju. V nasprotnem primeru se odlo či za zavrnitev zahtevka. 
Država članica zagotovi objav o nacionalne odlo čbe o priznanju in  uporabo pravnih 
sredstev za vse osebe, ki jih vpra šanje neposredno ali posredno zadeva. 
Država članica objavi razli čico specifikacij, ki je bila predmet nacionalne odlo čbe o 
priznanju in zagotavlja elek tronski dostop do te objave. 
6. Zadevna država članica lahko samo prehodno odobri zaš čito na nacionalni ravni, ki je 
v skladu s to uredbo, in po potrebi tudi  prilagoditveno obdobje za ime, ki za čneta teči 
na dan vložitve zahtevka pri Komisiji. 
Prilagoditveno obdobje iz prvega p ododstavka se lahko odobri samo, če so zadevna 
podjetja zakonito tržila zad evne proizvode najmanj pet let pred datumom vložitve 
zahtevka in ves čas uporabljala zadevna imena ter so to navedla v nacionalnem 
postopku ugovora iz prvega pododstavka odstavka 5. 
Prehodna nacionalna zaš čita preneha obstajati na dan sprejetja odlo čitve o registraciji 
v skladu s to uredbo. 
Za posledice prehodne nacionalne zaš čite, če ime ne bi bilo registrirano v skladu s to 
uredbo, odgovarja samo zadevna država članica. 
Ukrepi, ki jih države članice sprejmejo v skladu s prvim pododstavkom, imajo u činek 
samo na nacionalni ravni in ne smej o vplivati na trgovino znotraj Skupnosti. 
7. Država članica, ki sprejme nacionalno odlo čbo o priznanju iz tretjega pododstavka 
odstavka 5, Komisiji posreduje: 
a) ime skupine, ki vlaga zahtevek; b) enoten dokument iz odstavka 3(c); c) izjavo države članice, da zahtevek, ki ga je predložila skupina in za katerega je 
bila izdana nacionalna odlo čba o priznanju, izpolnjuj e pogoje te uredbe in 
določb, sprejetih ob njeni uporabi; 
d) referenco objave specifikac ij iz petega pododstavka odstavka 5. 
8. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, po trebne za upoštevanje 
odstavkov 4–7. 
9. Kadar zahtevek za registra cijo zadeva geografsko obmo čje, ki se nahaja v tretji 
državi, zahtevek vsebuje podatke iz odsta vka 3 in dokazila, da je zadevno ime 
zaščiteno v državi porekla. 
 
SL 12   SL Zahtevek se naslovi na Komi sijo bodisi neposredno bodisi  prek pristojnih organov 
zadevne tretje države. 
10. Dokumenti iz tega člena, poslani Komisiji, so v uradnem jeziku Skupnosti ali pa jim 
je priložen overjen prevod v enega od uradnih jezikov Skupnosti. 
Člen 6 
Preučitev, ki jo opravi Komisija  
1. Komisija z ustreznimi sredstvi preu či zahtevek, da preveri, ali je utemeljen in ali 
izpolnjuje pogoje te uredbe. 
Komisija objavi seznam imen, za katera so bili vloženi zahtevki za registracijo, in 
datum njihove vložitve pri Komisiji. 
2. Kadar so pogoji te uredbe  izpolnjeni, Komisija v Uradnem listu Evropske unije  objavi 
enoten dokument in referenco objave specifikacij iz petega pododstavka člena 5(5). 
Komisija se v nasprotnem primeru po postopku iz člena 15(3) odlo či, da zavrne 
zahtevek za registracijo.  
Člen 7 
Ugovor, odlo čitev o registraciji  
1. Vsaka država članica ali tretja država lahko v štirih mesecih od datuma objave v 
Uradnem listu Evropske unije  iz prvega pododstavka člena 6(2) ugovarja na črtovani 
registraciji, tako da pri Komisiji vloži ustrezno utemeljeno izjavo. 
2. Vsaka fizi čna ali pravna oseba, ki jo vprašanje neposredno in osebno zadeva in ima 
sedež ali prebiva v državi članici, razen v državi, ki je zahtevala registracijo, ali v 
tretji državi, lahko ravno tako ugovarja na črtovani registraciji, ta ko da vloži ustrezno 
utemeljeno izjavo. 
Fizične ali pravne osebe, ki imaj o sedež ali prebivajo v državi članici, izjavo vložijo 
pri pristojnem organu navedene države članice v roku, ki omogo ča ugovor v skladu z 
odstavkom 1. 
Fizične ali pravne osebe, ki prebivajo v tretji državi, vložijo izjavo pri Komisiji bodisi 
neposredno bodisi prek pristojnih orga nov zadevne tretje države v roku, dolo čenem v 
odstavku 1. 
3. Dopustne so samo izjave o ugovoru, ki jih Komisija prejme v roku, dolo čenem v 
odstavku 1 in: 
a) bodisi dokazujejo neupoštevanje pogojev iz člena 2; 
b) bodisi dokazujejo, da je predlagana  registracija imena v nasprotju s 
členom 3(2)–(4);  
c) bodisi navajajo podatke, na podlagi katerih je mogo če sklepati, da je ime, za 
katerega se zahteva registracija, generi čno v smislu člena 3(1). 
Komisija preu či dopustnost ugovorov. 
 
SL 13   SL Merila iz to čk b) in c) prvega pododstavka je treba dokazati in oceniti glede na 
ozemlje Skupnosti. 
4. Kadar Komisija ne prejme nobenega dopustnega ugovora v skladu z odstavkom 3 v 
roku, dolo čenem v odstavku 1, registrira ime. 
Registracija se objavi v Uradnem listu Evropske unije . 
5. Kadar je ugovor dopusten v skladu z odstavkom  3, Komisija pozove zainteresirane 
strani, da opravijo ustrezna posvetovanja. 
Če v šestih mesecih dosežejo dogovor, zainte resirane strani obve stijo Komisijo o 
vseh dejavnikih, ki so omogo čili navedeni dogovor, tudi o mnenju vlagatelja zahtevka 
in vlagatelja ugovora. Če podatki, objavljeni v skladu z dolo čbami člena 6(2), niso 
bili spremenjeni ali so bile vanje vnesene le majhne spremembe, ki se jih opredeli v 
skladu s členom 16(h), Komisija ravna v skladu z odstavkom 4 tega člena. V drugih 
primerih ponovno preu či zadevo v skladu s členom 6(1). 
Če dogovor ni dosežen, Komisija sprejme odlo čitev v skladu s postopkom iz 
člena 15(3), pri čemer upošteva poštene in tradiciona lne rabe ter dejanska tveganja 
zamenjave. Ta odlo čitev se objavi v Uradnem listu Evropske unije .  
6. Komisija posodablja register zaš čitenih ozna čb porekla in zaš čitenih geografskih 
označb. 
7. Dokumenti iz tega člena, ki se jih posreduje Komis iji, so v uradnem jeziku Skupnosti 
ali pa jim je priložen overjen pre vod v enega od uradnih jezikov Skupnosti. 
Člen 8 
Ime, ozna čbe in znaki  
Ime, registrirano v skladu s to  uredbo, lahko uporablja vsak gos podarski subjekt, ki trži 
kmetijske proizvode ali živila, ki so v skladu z ustreznimi specifikacijami. 
Označbi „zaščitena ozna čba porekla“ in „zaš čitena geografska ozna čba“ ali njuni okrajšavi 
(„ZOP“, „ZGO“) ter z njimi povezani znaki S kupnosti morajo biti navedeni na etiketah 
kmetijskih proizvodov in živil s poreklom iz Sku pnosti, ki se tržijo pod imenom, registriranim 
v skladu s to uredbo.  
Označbe iz drugega pododstavka in z njimi pov ezani znaki Skupnosti so lahko navedeni tudi 
na etiketah kmetijskih proizvodov in živil s poreklo m iz tretjih držav, ki se tržijo pod imenom, 
registriranim v skladu s to uredbo. 
Člen 9 
Odobritev spremembe specifikacij  
1. Skupina, ki vloži originalni zahtevek, ali, če tega ne more, druga skupina, ki 
izpolnjuje pogoje iz člena 5(2), lahko zahteva odobrite v spremembe specifikacij, 
zlasti zaradi upoštevanja razvoja znanstvenih in tehni čnih dognanj ali revizije 
omejitve geografskega obmo čja iz člena 4(2)(c). 
Zahtevek vsebuje opis sprememb, ki jih zahteva, in njihovo utemeljitev.  
 
SL 14   SL 2. Kadar sprememba povzro či eno ali ve č sprememb enotnega dokumenta, je zahtevek 
za odobritev spremembe podvržen postopku iz členov 5–7. Vendar se Komisija, če so 
predlagane spremembe manjše, odlo či za odobritev spremembe, ne da bi uporabila 
postopek iz člena 6(2) in člena 7.  
3. Kadar sprememba ne spremeni enotnega dokumenta, se uporabijo naslednja pravila: 
i) če je geografsko obmo čje v državi članici, le-ta odlo ča o odobritvi spremembe 
ter v primeru pozitivnega mnenja objavi spremenjene specifikacije in sporo či 
Komisiji odobrene spremembe in njihovo utemeljitev; 
ii) če je geografsko obmo čje v tretji državi, o odobr itvi predlagane spremembe 
odloča Komisija. 
Člen 10 
Kontrolni sistem  
1. Države članice zagotovijo, da se kontrolni sist em, ki ga predvideva Uredba (ES) 
št. 882/2004, uporablja za gospodarske subjekte, za kate re veljajo dolo čbe te uredbe. 
2. Države članice vklju čijo gospodarske subjekte, za katere veljajo dolo čbe te uredbe, v 
svoje večletne nacionalne na črte nadzora, dolo čene v členih 41, 42 in 43 Uredbe (ES) 
št. 882/2004, in tudi v letna poro čila, določena v členu 44 navedene uredbe. 
3. Države članice v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 882/2004 imenujejo pristojni 
centralni organ, ki je posebej zadolžen za iz vajanje kontrolnega sist ema iz te uredbe. 
Člen 11 
Kontrole v zvezi s specifikacijami, ki jih opravijo gospodarski subjekti  
1. Pristojni organ iz člena 10(3) lahko imenuje enega ali ve č uradnih kontrolnih organov 
ali prenese izvajanje teh kontrol na enega ali ve č zasebnih kontrolnih organov, da se 
preveri, ali zadevni gospodarski subjekti na geografskem obmo čju pred trženjem 
spoštujejo specifikacije. Specifikacije za vsako ime v skladu s členom 4(2)(g) 
opredelijo enega ali ve č organov, ki bodo kontrolirali zadevne kmetijske proizvode ali 
živila. 
Za imena, katerih geografsko obmo čje je v tretji državi, speci fikacije opredelijo enega 
ali več javnih ali zasebnih organov, ki bodo iz vajali kontrole iz prvega pododstavka. 
2. Zasebni kontrolni organi iz odstavka 1 so akreditirani na podlagi standarda EN 45011 
ali enakovrednega standarda. 
3. Javni ali zasebni kontrolni organi  iz odstavka 1 morajo biti pooblaš čeni, da skrbijo za 
izvajanje te uredbe, po potrebi tudi z nalaganjem kazni, če ugotovijo, da kmetijski 
proizvod ali živilo z imenom, zaš čitenim v okviru njihovih pr istojnosti, ne izpolnjuje 
zahtev specifikacij. 
4. Vsaka država članica Komisiji sporo či ime in podatke pristojnega organa iz 
člena 10(3), morebitnih pr istojnih uradnih nadzornih služb in odobrenih zasebnih 
 
SL 15   SL kontrolnih organov iz prvega pododstavka ods tavka 1, njihove pristojnosti in tudi 
kakršno koli spremembo podatkov. 
V primeru imen, katerih geografsko obmo čje se nahaja v tretji državi, skupina bodisi 
neposredno bodisi prek organov zadevne  tretje države Komisiji sporo či podatke iz 
prvega pododstavka. 
Komisija objavi podatke iz prvega in dr ugega pododstavka, ki se redno posodabljajo. 
5. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s kateri mi zagotavljajo, da organi iz tega 
člena lahko kontrolirajo gospodarski  subjekt, ki izpolnjuje dolo čbe te uredbe. 
6. Stroške, nastale pri opravljanju kontrol iz tega člena, nosijo gospodarski subjekti, pri 
katerih so bile navedene kontrole opravljene. 
Člen 12 
Preklic  
1. Kadar meni, da upoštevanje pogojev specifika cij kmetijskega proizvoda ali živila, ki 
nosi zaščiteno ime, ni zagotovljeno, Komisija v skladu s postopkom iz člena 15(3) 
sprejme preklic registracije, ki ga objavi v Uradnem listu Evropske unije . 
2. Skupina, ki je vložila or iginalni zahtevek, ali, če tega ne more, druga skupina, ki 
izpolnjuje pogoje iz člena 5(2), lahko zahteva preklic registracije in utemelji ta 
zahtevek. 
Postopek iz členov 5, 6 in 7 se uporablja smiselno. 
Člen 13 
Zaščita 
1. Registrirana imena so zaš čitena pred: 
a) neposredno ali posredno ko mercialno rabo registrira nega imena za proizvode, 
ki jih registracija ne zajema, če so ti proizvodi pr imerljivi s proizvodi, 
registriranimi pod tem imenom, ali če ta raba izkoriš ča sloves zaš čitenega 
imena; 
b) zlorabo, posnemanjem ali navajanjem, čeprav je resni čno poreklo proizvoda 
navedeno ali če je zaščiteno ime prevedeno ali mu je dodan izraz, kot so „slog“, 
„tip“, „metoda“, „kot se proi zvaja v“, „imitacija“ ali podobno. 
c) drugo napa čno ali zavajajo čo označbo izvora, porekla, vrste ali bistvenih 
lastnosti proizvoda na not ranji ali zunanji embalaži , reklamnem gradivu ali 
dokumentih, ki se nanašajo na zadevni pr oizvod, in pred pakiranjem proizvoda 
v embalažo, ki lahko ustvari napa čen vtis o poreklu proizvoda; 
d) drugimi praksami, ki lahko javnost zavajajo glede resni čnega porekla 
proizvoda. 
Kadar registrirano ime vsebuje ime kmetijskega  proizvoda ali živila, ki se razume kot 
generično, uporaba tega generi čnega imena na ustreznih pr oizvodih ali živilih ni v 
nasprotju s to čkama a) ali b) prvega pododstavka. 
 
SL 16   SL 2. Zaš čitena imena ne morejo postati generi čna. 
3. Za imena, katerih registracija se zahteva v skladu s členom 5, se lahko najve č petletno 
prehodno obdobje v okviru člena 7(5) dolo či samo v primeru, da je bil ugovor sprejet, 
ker bi registracija predlaganega imen a škodila obstoju popolnega ali delnega 
homonima ali obstoju proizvodov, ki so bili zakonito na trgu že najmanj pet let pred datumom objave iz člena 6(2). 
Prehodno obdobje se lahko dolo či tudi za podjetja s sedežem v državi članici ali tretji 
državi, kjer se na haja geografsko obmo čje, če so omenjena podjetja zakonito tržila 
zadevne proizvode in ves čas uporabljala zadevna imena najmanj pet let pred 
datumom objave iz člena 6(2) ter so to omenila v okviru nacionalnega postopka 
ugovora iz prvega in drugega pododstavka člena 5(5) ali postopka ugovora v 
Skupnosti iz člena 7(2). Prehodno obdobje iz te ga pododstavka in prilagoditveno 
obdobje iz člena 5(6) skupaj ne smeta trajati ve č kot pet let.  
4. Komisija se lahko, ne da bi  to vplivalo na izvajanje člena 14, v skladu s postopkom iz 
člena 15(3) odlo či, da dovoli so časen obstoj registriranega imena in neregistriranega 
imena, ki ozna čuje kraj v državi članici ali tretji državi, kadar je to ime enako 
registriranemu imenu, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji: 
a) identi čno neregistrirano ime se je zakonito uporabljalo najmanj petindvajset let 
pred 24. julijem 1993 na podlagi poštene in stalne rabe; 
b) dokazano je, da namen te rabe nikoli ni bil izkoristiti sl oves registriranega 
imena in da raba ni zavajala niti ni mogla zavajati javnosti glede resni čnega 
porekla proizvoda; 
c) težave zaradi identi čnosti imena so bile navedene pred registracijo imena. 
Registrirano ime in zadevno neregistrirano identi čno ime lahko so časno obstajata 
največ petnajst let, po koncu tega obdobja se neregistrirano ime ne more ve č 
uporabljati. 
Raba zadevnega neregistriranega ge ografskega imena je dovoljena samo, če je država 
porekla jasno in vidno ozna čena na etiketi. 
Člen 14 
Blagovne znamke in geografske ozna čbe
 
1. Kadar je ozna čba porekla ali geografska ozna čba registrirana v skladu s to uredbo ali 
je bila registrirana v skladu z Uredbo (E S) št. 2081/92, se zahtevek za registracijo 
blagovne znamke, ki ustr eza eni od situacij iz člena 13 in zadeva isti razred 
proizvodov, zavrne, če je zahtevek za registracijo  blagovne znamke vložen po: 
a) datumu registracije ozna čb porekla in geografskih ozna čb, registriranih v okviru 
člena 17 Uredbe (EGS) št. 2081/92; 
b) datumu vložitve zahte vka za registracijo ozna čbe porekla ali geografske 
označbe pri Komisiji za druge ozna čbe porekla in geografske ozna čbe, ki so 
registrirane v skladu s to uredbo. 
Blagovne znamke, registrirane v nasp rotju s prvim pododstavkom, se prekli čejo. 
 
SL 17   SL 2. Ob obveznem upoštevanju prava Skupnosti se lahko blagovna znamka, ki ustreza eni 
od situacij iz člena 13, ki je prijavljena, registrira na ali, v primerih, ko to predvideva 
zadevna zakonodaja, v dobri veri pridobljena na ozemlju Skupnosti bodisi pred datumom zaš čite označbe porekla ali geografske ozna čbe v državi porekla bodisi pred 
1. januarjem 1996, uporablja kljub registraciji ozna čbe porekla ali geografske 
označbe, kadar ne obstajajo razl ogi za razveljavitev ali preklic njene registracije, 
določeni v Direktivi Sveta 89/104/EGS
7 ali Uredbi Sveta (ES) št. 40/948. 
Člen 15 
Upravljalni odbor za zaš čitene geografske ozna čbe in ozna čbe porekla  
1. Komisiji pomaga stalni odbor za zaš čitene geografske ozna čbe in ozna čbe porekla, ki 
ga sestavljajo predstavniki držav članic, predseduje pa mu predstavnik Komisije.  
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES. 
Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece. 
3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES. 
Obdobje iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece. 
4. Odbor sprejme svoj poslovnik. 
Člen 16 
Podrobna izvedbena pravila  
V skladu s postopkom iz člena 15(2) se sprejmejo podrobna pravila za izvajanje te uredbe. 
Vključujejo predvsem: 
a) seznam surovin iz člena 2(3); 
b) podrobna pravila glede podatkov, ki ji h morajo vsebovati specifikacije iz člena 4(2); 
c) pogoje, v katerih se fizi čna ali pravna oseba lahko obravnava kot skupina; 
d) podrobna pravila glede vložitve zahte vka za registracijo za ime, ki ozna čuje čezmejno 
geografsko obmo čje iz tretjega pododstavka člena 5(1); 
e) podrobna pravila glede vsebine in na čina pošiljanja dokumentov iz člena 5(7) in (9) 
Komisiji; 
f) podrobna pravila glede ugovorov iz člena 7, tudi kar zadeva ustrezna posvetovanja 
med zainteresiranimi stranmi; 
g) podrobna pravila glede ozna čb in znakov iz člena 8; 
h) podrobna pravila glede manjših sprememb iz drugega pododstavka člena 7(5) in 
drugega pododstavka člena 9(2), pri čemer se upošteva, da manjša sprememba ne 
more zadevati niti bistvenih zna čilnosti proizvoda niti spremeniti povezave; 
                                                 
7 UL L 40, 11.2.1989, str. 1. 
8 UL L 11, 14.1.1994, str. 1. 
 
SL 18   SL i) podrobna pravila glede registra ozna čb porekla in geografskih ozna čb iz člena 7(6); 
j) podrobna pravila glede pogojev preverjanja,  ali gospodarski subjekti na geografskem 
območju upoštevajo specifikacije. 
Člen 17 
Prehodne dolo čbe  
1. Imena, ki so na dan za četka veljavnosti te uredbe že re gistrirana v okviru Uredbe 
(EGS) št. 2081/92, so avtomati čno povzeta v registru iz člena 7(6). Ustrezne 
specifikacije se vklju čijo v specifikacije iz člena 4(1).  
2. Komisija po postopku iz člena 15(2) sprejme uredbo, ki zagotavlja prehod od pravil iz 
Uredbe (EGS) št. 2081/92 na pravila iz te  uredbe. Ta uredba posebej opredeljuje 
postopke, ki omogo čajo učinkovito analizo zahtevkov za registracijo, vloženih v 
okviru Uredbe (EGS) št. 2081/ 92. Ti postopki lahko vklju čujejo obveznost 
vlagateljev, da v dolo čenem roku pošljejo dodatne podatke.  
Člen 18 
Takse  
Države članice lahko zahtevajo pla čilo upravne takse za kritje  stroškov, nastalih zaradi 
preučitve zahtevkov za registracijo, izjav o ugov oru, zahtevkov za spremembe in zahtevkov za 
razveljavitev v skladu s to uredbo. 
Člen 19 
Uredba (EGS) št. 2081/92 se razveljavi. 
Sklicevanja na razveljavljeno ured bo se štejejo kot sklicevanja na to uredbo in se berejo v 
skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi III. 
Člen 20 
Ta uredba za čne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije . 
Vendar se dolo čbe iz drugega pododstavka člena 8 izvajajo od 1. maja 2007. 
Ta uredba je v celoti zavezujo ča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. 
V Bruslju, 
 Za Svet 
 Predsednik 
 
SL 19   SL PRILOGA I  
Živila iz člena 1(1): 
– pivo, 
– pijače iz rastlinskih izvle čkov, 
– kruh, fino pecivo, slaš čice in drugi pekarski izdelki, 
– naravne gume in smole, 
– gorčična pasta, 
– testenine. 
 
SL 20   SL PRILOGA II  
Kmetijski proizvodi iz člena 1(1): 
– seno, 
– eterična olja, 
– pluta, 
– košeniljka (surovina živalskega porekla), 
– cvetje in okrasne rastline, 
– volna, 
– pletarski izdelki, 
– trt lan. 
 
SL 21   SL PRILOGA III  
KORELACIJSKA TABELA  
Uredba (EGS) št. 2081/92 Ta uredba 
Člen 1 
Člen 2(1) 
Člen 2(2) 
Člen 2(3) 
Člen 2(4) 
Člen 2(5) 
Člen 2(6) 
Člen 2(7) 
Prvi, drugi in tretji pododstavek člena 3(1) 
Četrti pododstavek člena 3(1) 
Člen 3(2) 
Člen 3(3) 
Člen 4 
Člen 5(1)(2)(3) 
Člen 5(4) 
Prvi pododstavek člena 5(5) 
Drugi pododstavek člena 5(5) 
Tretji pododstavek člena 5(5) 
Četrti in peti pododstavek člena 5(5) 
Šesti, sedmi in osmi pododstavek člena 5(5) 
Člen 5(6) 
Prvi pododstavek člena 6(1) 
Drugi pododstavek člena 6(1)  
Tretji pododstavek člena 6(1)  
Člen 6(2) 
Člen 6(3)(4) 
Prvi pododstavek člena 6(5) 
Drugi pododstavek člena 6(5) 
Prvi pododstavek člena 6(6) 
Drugi pododstavek člena 6(6) 
Člen 7(1) 
Člen 7(2) 
Člen 7(3) 
Člen 7(4) 
Člen 7(5) 
Člen 8 Člen 1 
– 
Člen 2(1) 
Člen 2(2)  
Prvi pododstavek člena 2(3) 
– 
Drugi pododstavek člena 2(3) 
– 
Prvi, drugi in tretji pododstavek člena 3(1) 
– 
Člen 3(2) 
– 
Člen 4 
Člen 5(1)(2)(3) 
Prvi pododstavek člena 5(4) 
Drugi pododstavek člena 5(4) 
Prvi pododstavek člena 5(6) 
Tretji pododstavek člena 5(6) 
Četrti in peti pododstavek člena 5(6) 
– 
Člen 5(8) 
Prvi pododstavek člena 6(1) 
– 
Drugi pododstavek člena 6(1) 
Prvi pododstavek člena 6(2) 
– 
Drugi pododstavek člena 6(2) 
– 
– 
Člen 3(3) 
Člen 7(1) 
– 
Prvi pododstavek člena 7(2) 
Člen 7(3) 
Člen 7(5) 
Drugi pododstavek člena 8 
 
SL 22   SL Prvi pododstavek člena 9 
Drugi pododstavek člena 9 
Tretji pododstavek člena 9 
Člen 10(1) 
Člen 10(2) 
Člen 10(3) 
Člen 10(4) 
Člen 10(5) 
Člen 10(6)(7) 
Člen 11(1)–(3) 
Člen 11(4) 
Člen 11a(a) 
Člen 11a(b) 
Členi 12–12d 
Člen 13(1) 
Člen 13(3) 
Člen 13(4) 
Člen 13(5) 
Člen 14(1)(2) 
Člen 14(3) 
Člen 15(1)(2) 
Člen 15(3) 
Člen 16 
Člen 18 
Priloga I 
Priloga II Prvi pododstavek člena 9(1) 
Prvi pododstavek člena 9(2) 
Drugi pododstavek člena 9(2) 
– 
Člen 11(1)  
Člen 11(2) 
Člen 11(3) 
– 
Člen 11(5)(6) 
– 
Člen 12(1) 
Člen 12(2) 
– 
– 
Člen 13(1) 
Člen 13(2) 
Prvi pododstavek člena 13(3) 
Člen 13(4) 
Člen 14(1)(2) 
Člen 3(4) 
Člen 15(1)(2) 
Člen 15(4) 
Člen 16 
Člen 20 
Priloga I 
Priloga II