Program podpira vrsto dejavnosti in organizacij, ki spodbujajo dejavno evropsko državljanstvo z vključevanjem državljanom širom po Evropi. Program se deli na dva sklopa evropski zgodovinski spomin ter demokratično delovanje in državljanska udeležba, ki ju dopolnjuje horizontalni ukrep (ukrepi ovrednotenja) za analizo, razširjanje in uporabo rezultatov projekta. V skladu z Uredbo Program uporablja nepovratna sredstva za ukrepe za podporo projektom iz obeh sklopov ter nepovratna sredstva za poslovanje za podporo organizacijam, ki prispevajo k uresničevanju ciljev Programa.

·spodbujati demokratično in državljansko udeležbo državljanov na ravni EU z izboljšanjem njihovega razumevanja procesa oblikovanja politik EU ter s spodbujanjem priložnosti za družbeno in medkulturno udejstvovanje ter prostovoljstvo na ravni EU.

·povečati ozaveščenost o zgodovinskem spominu, skupni zgodovini, vrednotah EU in namenu EU, in sicer spodbujati mir, vrednote EU in blaginjo njenih narodov s spodbujanjem razprave, refleksije in z razvijanjem mrež ter

·krepiti evropsko državljanstvo in izboljšati pogoje za državljansko in demokratično udeležbo na ravni Unije.

Poročilo predstavlja dosežke Programa Evropa za državljane ob izteku prve polovice Programa. Obravnava kvalitatitvne in kvantitativne vidike izvajanja Programa, kakor določa člen 15(4)(a) Uredbe Sveta št. 390/2014 z dne 14. aprila 2014 . Poročilo temelji na ugotovitvah vmesne ocene , ki jo je izvedel zunanji izvajalec, in delovnega dokumenta služb Komisije , ter upošteva poročilo Evropskega parlamenta o izvajanju programa iz marca 2017 in rezultate javnega posvetovanja, ki ga je Komisija izvedla med januarjem in aprilom 2017 .

Predsednik Juncker je v govoru o stanju v Uniji leta 2017 poudaril potrebo po vključitvi civilne družbe na nacionalni, regionalni in lokalni ravni v delo v zvezi s prihodnostjo Evrope. Program Evropa za državljane je eno od orodij za vključevanje evropskih državljanov v evropski projekt ter za spodbujanje zanimanja za Evropsko unijo in identifikacije z njo.

Skupni proračun programa za obdobje 2014–2020 je 187 718 000 EUR. V obdobju poročanja so bile porabljene vse odobritve za prevzem obveznosti in odobritve za plačila Programa. Razdeljene so bile med sklopa programa in dejavnosti, kot sledi:

Ta ukrep vključuje dejavnosti komuniciranja, študije, širjenje rezultatov programa in podporo kontaktnim točkam programa Evropa za državljane, ki so jih vzpostavile države članice in sodelujoče države. Kontaktne točke svetujejo prijaviteljem, jim pomagajo pri iskanju partnerjev, hkrati pa širijo informacije o Programu.

– Projekti civilne družbe: V okviru tega ukrepa so nepovratna sredstva dodeljena projektom, katerih nosilci so čeznacionalna partnerstva in mreže, ki neposredno vključujejo državljane. Pri teh projektih državljani iz različnih družbenih okolij sodelujejo pri dejavnostih, ki ustvarjajo priložnosti za sodelovanje pri oblikovanju politične agende EU. V okviru teh projektov so državljani vabljeni k sodelovanju in razpravi na lokalni in evropski ravni v zvezi z vprašanji, ki so med večletnimi prednostnimi nalogami.

– partnerstva med mesti: Ta ukrep podpira projekte, ki povezujejo širok krog državljanov iz partnerskih mest, da bi razpravljali o vprašanjih, ki so povezana s cilji Programa. S spodbujanjem državljanov na lokalni ravni in ravni EU k razpravi o konkretnih vprašanjih, ki so na politični agendi EU, ti projekti krepijo državljansko udeležbo in ustvarjajo priložnosti za državljansko udejstvovanje.

Ta sklop podpira dejavnosti, pri katerih gre za državljansko udeležbo s posebnim poudarkom na dejavnostih, ki so neposredno povezane s politikami EU. Cilj te podpore je okrepitev udeležbe pri oblikovanju politične agende EU na področjih, povezanih a s cilji Programa. Ta sklop zajema tudi projekte in pobude, ki ustvarjajo priložnosti za medsebojno razumevanje, medkulturni dialog, solidarnost, družbeno udejstvovanje in prostovoljstvo na ravni EU.

Prav tako podpira dejavnosti, ki zadevajo druge mejnike in oporne točke novejše evropske zgodovine. Posebna prednost je namenjena projektom, ki spodbujajo strpnost, medsebojno razumevanje, medkulturni dialog in spravo kot način za preseganje preteklosti in gradnjo prihodnosti, in katerih cilj je približati se mlajšim generacijam.

Ob upoštevanju udeležbe partnerskih organizacij so vse sodelujoče države Programa prejele nepovratna sredstva za projekte. Madžarska je bila celotno obdobje ocenjevanja država z največjim številom upravičencev. V obdobju 2014–2016 je namreč prejela približno 15 % skupnih nepovratnih sredstev za projekte. Podobno število projektov sta imeli Slovaška in Italija, pri čemer je prva prejela 13, druga pa 11 % nepovratnih sredstev. To stanje v veliki meri pojasnjuje dejstvo, da so omenjene tri države predložile približno polovico vseh prejetih vlog v okviru ukrepa partnerstev med mesti.

V Programu lahko sodelujejo države članice EU, države kandidatke, potencialne kandidatke (npr. države Zahodnega Balkana) in države EGS, ki so podpisnice sporazuma EGS pod pogojem, da so podpisale mednarodni sporazum, ki podrobno določa pogoje njihovega sodelovanja v Programu. V letu 2017 je program potekal v 33 sodelujočih državah.

V povprečju je bilo v obdobju 2014–2016 financiranih manj kot 10 % predloženih projektov, razen pri projektih partnerstev med mesti. V letu 2016 je nepovratna sredstva prejelo 8 % projektov, povezanih z evropskim zgodovinskim spominom, 22 % projektov partnerstev med mesti, 9 % mrež mest in 5 % projektov, povezanih s civilno družbo. Veliko število vlog za nepovratna sredstva kaže na to, da obstaja povpraševanje po dodatnem financiranju, vključno s sredstvi za nadaljnje ukrepanje in širjenje informacij. Številni projekti, ki bi lahko prispevali k povečanju učinka Programa, zaradi proračunskih omejitev niso prejeli podpore, čeprav so bili ocenjeni pozitivno. Deležniki so poudarili, da lahko to prijavitelje projektov odvrne od tega, da bi v prihodnjih letih ponovno zaprosili za sredstva. Evropski parlament je v poročilu o izvajanju Programa v obdobju 2014–2020 iz marca 2017 Svet in Komisijo pozval, naj pri naslednjem programu v okviru naslednjega večletnega finančnega okvirarazmislita o skupnem proračunu v vrednosti približno 500 milijonov EUR. Evropski ekonomsko-socialni odbor je prišel do podobnih zaključkov v svojem mnenju o financiranju organizacij civilne družbe, sprejetem oktobra 2017.

V obdobju 2004–2006 je bilo predloženih več kot 7 000 vlog za nepovratna sredstva. V primerjavi s predhodnim programom je nepovratna sredstva prejelo manj projektov. To deloma pojasnjuje večji obseg projektov, ki so bili izbrani za financiranje, in večje število udeležencev pri posameznih projektih.

V obdobju 2014–2016 je bilo z nepovratnimi sredstvi podprtih več kot 1000 projektov v 33 sodelujočih državah. Skupaj je bilo v dejavnosti vključenih 3,3 milijona državljanov (na primer udeleženci dejavnosti partnerstev med mesti, udeleženci dogodkov, ki so jih organizirale organizacije civilne družbe itd.), 3,9 milijona pa jih je bilo vključenih posredno (na primer kot uporabniki spletnega gradiva, ki je bilo izdelano v okviru Programa, kot bralci študij, ki so jih pripravili možganski trusti itd.). Podatki o udeležencih, ki so pri Programu sodelovali prvič, kažejo, da je Program uspešen pri pridobivanju novega občinstva, tako s pritegnitvijo novih upravičencev kot s sklepanjem širših partnerstev z izrazitejšo čeznacionalno razsežnostjo. Ta program je s projekti partnerstev med mesti in mrež mest dosegel skoraj 4 5000 mest v Evropi .

Skupno število partnerjev pri vsakem projektu se je ravno tako zelo povečalo. Prijavitelji so sčasoma pridobili izkušnje in so zato predložili bolj zapletene projekte, ki so vključevali večje število partnerjev. Skupno je bilo vključenih več kot 2 500 organizacij, ki jih lahko razdelimo med 700 organizacij za ohranjanje evropskega zgodovinskega spomina in 1 800 organizacij civilne družbe.

2.6. Kakovost projektov

Uvedba sistema večletnih tematskih prednostnih nalog, ki je nadomestil prejšnji sistem letnih prednostnih nalog, je prinesla prožnost ter pomembne izboljšave na ravni projektov. Večletne prednostne naloge, ki se nanašajo na preostalo obdobje programa (2016–2020) so bile uvedene, da bi prijavitelji imeli več časa za načrtovanje in pripravo projektov in bi se tako lahko bolje osredotočili na cilje Programa ter predložili bolj strukturirane predloge z večjim možnim učinkom. Osredotočenje Programa na državljane skupaj z njegovim poudarkom na aktualnih vprašanjih, kot so migracije, solidarnost, kulturna raznolikost, socialna vključenost, Evropska kulturna dediščina in zgodovinski spomin, sta udeležencem dala možnost, da k evropski razpravi dodajo poglede s terena, hkrati pa inštitucijam EU omogočijo neposreden stik z ljudmi na terenu.

Kot kažejo rezultati ocene, je to pomagalo izboljšati splošno kakovost projektov partnerstev med mesti. V preteklosti so projekti partnerstev med mesti pogosto pomenili srečanja med ljudmi iz različnih držav, da bi razpravljali o vprašanjih, kot sta okolje ali šport. Kot rezultat Programa so ciljni ukrepi Komisije in izvajalske agencije omogočili, da so projekti partnerstev med mesti in mrež mest, ki jih finančno podpira Program, sčasoma postali vse bolj vključujoči in bolje zasnovani. Ti projekti zdaj običajno vključujejo veliko število partnerjev (v povprečju 5 za projekte partnerstev med mesti in 10 za mreže mest) in se osredotočajo na ključna vprašanja, kot so migracije ali prihodnost Evrope.

Ravno tako so bile zaostrene vsebinske zahteve pri projektih evropskega zgodovinskega spomina in projektov civilne družbe, kar je okrepilo povezanost projektov s cilji Programa. Nove zahteve so se odražale v predloženih projektih, ki so bili vse bolj inovativni in imeli vse večjo evropsko razsežnost..

2.7. Strukturna podpora organizacijam

V obdobju 2014–2017 so evropske organizacije civilne družbe in možganski trusti prejeli večletno strukturno podporo v obliki nepovratnih sredstev za poslovanje. Izbranim organizacijam so bila na podlagi njihovega delovnega programa za obdobje 2014–2017 dodeljena letna nepovratna sredstva za poslovanje. Vmesna ocena Programa, ki jo je izvedel zunanji izvajalec, kaže, da so večletna nepovratna sredstva za poslovanje upravičencem omogočila, da razvijejo dolgoročnejšo vizijo, s tem pa se je povečala učinkovitost njihovih dejavnosti.

3. Dosežki programa Evropa za državljane

Kot kaže priložen delovni dokument služb Komisije, Program ob vmesnem pregledu na splošno dobro deluje glede na specifične cilje Programa, in sicer v obeh sklopih. Ocena temelji na kazalnikih učinka v oceni učinka, kazalnikih uspešnosti, kot so določeni v Uredbi, in mnenjih deležnikov.

3.1. Pomen Programa in evropska dodana vrednost

Program je igral pomembno vlogo pri spodbujanju državljanskega udejstvovanja širom po Evropi v pogojih, ki jih označujejo politični, socialni in gospodarski izzivi. Program je državljane spodbudil k dejavnejšemu sodelovanju pri razvoju EU ter spodbujal temeljne vrednote, kot so strpnost, solidarnost in nediskriminacija, prek projektov in dejavnosti, pri katerih so državljani lahko sodelovali in izrazili svoje mnenje. Številni projekti so neposredno obravnavali aktualna politična in družbena vprašanja, kot so migracije ali gospodarska kriza. Program je prav tako podprl prostovoljstvo, zlasti tako, da je omogočil napotitve članov na novo ustanovljene Evropske solidarnostne enote.

Porast evroskepticizma v tem obdobju je poudaril pomen Programa, saj je okrepil potrebo po spodbujanju razvoja skupne evropske identitete in po razmisleku o negotovostih glede privlačnosti in dodane vrednosti Evropske unije za sodelujoče države in evropske državljane. V tem kontekstu je Program ustvaril javni prostor za razpravo, ki omogoča, da državljani izrazijo svoje mnenje o prihodnosti Evrope z uporabo terenskega pristopa.

V primerjavi s prejšnjim programom tekoči program namenja večjo pozornost evropskemu zgodovinskemu spominu, kar se je izkazalo za ključno pri doseganju ciljev Programa. Program je zlasti spodbudil razmislek o kulturni raznolikosti Evrope in skupnih vrednotah ter ustvaril povezave med izkušnjami iz nedavne evropske zgodovine in razpravo o prihodnosti Evrope.

Vse dejavnosti, ki so financirane v okviru programa Evropa za državljane, imajo čezmejno razsežnost ter vključujejo državljane in organizacije iz več sodelujočih držav ali pa so povezane s Evropsko unijo kot tako. Dejavnosti, ki so med drugim povezane z zgodovinskim spominom, partnerstvi med mesti ali čezevropskimi mrežami, so namenjene razširitvi obzorij in razvoju občutka pripadnosti Evropi in evropske identitete. Program je dokazal, da ima dodano vrednost na ravni EU zaradi skupnega učinka na udeležence Programa in njegove komplementarnosti z drugimi pobudami EU. Ni verjetno, da bi bila ta dodana vrednost dosežena z drugimi sredstvi, če bi se Program končal.

3.2. Doseganje ciljev Programa

S sklopom evropskega zgodovinskega spomina je Program pomagal okrepiti ozaveščenost o evropskem zgodovinskem spominu, vključno z razvojem dejavnosti, ki povezujejo zgodovinski spomin z državljansko udeležbo in demokracijo v širšem smislu. Pri projektih, povezanih s holokavstom in genocidom, sta se spodbujala čezmejna izmenjava in evropski pristop k zgodovini, kar je ustvarilo precejšno dodano vrednost zadevnih razprav. V skladu z vmesno oceno, ki jo je izvedel zunanji izvajalec, so udeleženci projektov, povezanih z evropskim zgodovinskim spominom, priznali, da delijo skupne vrednote z državljani iz drugih sodelujočih držav in da imajo projekti potencial, da prispevajo k trajnim spremembam v odnosu, ki ga imajo udeleženci do EU, njene zgodovine, vrednot in kulture.

Na področju partnerstev med mesti Program dosega svoje cilje s krepitvijo in spodbujanjem medsebojnega razumevanja in prijateljstva med državljani na lokalni ravni. Partnerstva med mesti omogočajo pristop do državljanstva od spodaj navzgor tako, da državljane iz lokalnih skupnosti spodbujajo, da izkusijo in priznajo dodano vrednost EU. Te izkušnje pa bodo okrepile občutek pripadnosti EU in spodbudile državljansko udeležbo na ravni EU.