P6_TA(2006)0522

Posebni program, ki ga bo s pomočjo neposrednih ukrepov izvajalo Skupno raziskovalno središče (Sedmi okvirni program ES za RTRPD, 2007-2013) *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Odločbe Sveta o posebnem programu, ki ga bo s pomočjo neposrednih ukrepov izvajalo Skupno raziskovalno središče v okviru Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007 do 2013) (KOM(2005)0439 — C6-0380/2005 — 2005/0184(CNS))

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

- ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2005)0439) [1],

- ob upoštevanju člena 166 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0380/2005),

- ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenja Odbora za proračun (A6-0335/2006),

1. odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

2. meni, da mora biti okvirni referenčni znesek, naveden v zakonodajnem predlogu, usklajen z zgornjo mejo razdelka 1a novega večletnega finančnega okvira, in poudarja, da bo letni znesek določen v letnem proračunskem postopku v skladu z določbami točke 38 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovanju z dne 17. maja 2006 [2];

3. poziva Komisijo, da v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES predlog ustrezno spremeni;

4. poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament;

5. poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

6. naroči svojemu predsedniku, da stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBE PARLAMENTA |

Sprememba 1

Uvodna izjava 1 a (novo)

| (1a) Javno financirane raziskave bi morale biti usmerjene predvsem k javnim potrebam in prednostnim nalogam ter bi si morale prizadevati za dopolnjevanje z zasebno financiranimi raziskavami. Delo, ki ga opravlja Skupno raziskovalno središče, bi moralo biti usklajeno z raziskavami na podlagi tematskih prednostnih nalog, da bi se izognili prekrivanju in podvajanju nacionalnih raziskovalnih programov. |

Sprememba 2

Uvodna izjava 3

Pri izpolnjevanju svojih nalog mora Skupno raziskovalno središče zagotoviti k uporabnikom usmerjeno znanstveno in tehnično podporo pri oblikovanju politike EU, zagotoviti podporo izvajanju in spremljanju obstoječih politik in se odzvati na nove politične zahteve. Da bi izpolnilo svojo nalogo, JRC izvaja visoko kakovostne raziskave. | Pri izpolnjevanju svojih nalog bi moralo JRC zagotoviti k uporabnikom usmerjeno znanstveno in tehnično podporo pri oblikovanju politike EU, zagotoviti podporo izvajanju in spremljanju obstoječih politik in se odzvati na nove politične zahteve. Da bi izpolnilo svojo nalogo, JRC izvaja raziskave najboljše kakovosti, primerljive z drugimi takšnimi raziskavami v vsej EU. |

Sprememba 3

Uvodna izjava 4

(4) Neposredni ukrepi Skupnega raziskovalnega središča se morajo izvajati v okviru sedanjega posebnega programa. Pri izvajanju tega posebnega programa mora Skupno raziskovalno središče v skladu s svojimi nalogami posvečati posebno pozornost področjem, ki so za Unijo ključnega pomena: blaginja v družbi, bogati z znanjem, solidarnost in odgovorno upravljanje virov, varnost in svoboda ter Evropa kot svetovni partner. | (4) Neposredni ukrepi JRC bi se morali izvajati v okviru sedanjega posebnega programa. Pri izvajanju tega posebnega programa bi moralo JRCv skladu s svojimi nalogami posvečati posebno pozornost področjem, ki so za Unijo ključnega pomena: blaginja in dobro počutje v družbi, bogati z znanjem, solidarnost, trajnost in odgovorno upravljanje virov, varnost in svoboda ter Evropa kot svetovni partner. |

Sprememba 4

Uvodna izjava 10

(10) Skupno raziskovalno središče mora s konkurenčnimi dejavnostmi še naprej zagotavljati dodatne vire; ti vključujejo prispevek k posrednim ukrepom okvirnega programa, delo tretjih oseb in v manjši meri izkoriščanje intelektualne lastnine. | (10) JRC bi moralo s konkurenčnimi dejavnostmi še naprej zagotavljati dodatne vire; ti vključujejo prispevek k posrednim ukrepom okvirnega programa, delo tretjih oseb (ob upoštevanju izpolnjevanja določenih pogojev, zlasti zaščite pravic intelektualne lastnine) in v manjši meri izkoriščanje intelektualne lastnine. |

Sprememba 5

Uvodna izjava 13

(13) Komisija mora pravočasno pripraviti neodvisno oceno v zvezi z dejavnostmi, ki se izvajajo v okviru tega programa. | (13) Komisija bi morala pravočasno pripraviti neodvisno oceno v zvezi z dejavnostmi, ki se izvajajo v okviru tega programa, oceno, ki naj bi vključevala okoljska, družbena in zdravstvena merila ter merila za dobro počutje živali, kar bo v prihodnje vodilo v nadaljnje sistematično merjenje in ocenjevanje neposrednih in posrednih ukrepov na podlagi okvirnega programa. |

Sprememba 6

Člen 3, odstavek 1 a (novo)

| Komisija stori vse potrebno, da preveri, ali so bili financirani ukrepi izvedeni učinkovito in v skladu z določbami Uredbe(ES, Euratom) št. 1605/2002. |

Sprememba 7

Člen 3, odstavek 1 b (novo)

| Skupni administrativni stroški posebnega programa, vključno z notranjimi stroški in stroški upravljanja Skupnega raziskovalnega centra, bi morali biti sorazmerni s predvidenimi nalogami na podlagi posebnega programa, in o njih odločata proračunski in zakonodajni organ. |

Sprememba 8

Člen 3, odstavek 1 c (novo)

| Odobrena proračunska sredstva se uporabijo v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, in sicer v skladu z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti ter sorazmernosti. |

Sprememba 9

Člen 4, odstavek 2, prva alinea

—raziskovalna dejavnost s ciljem kloniranja človeka za reproduktivne namene, | — raziskovalna dejavnost s ciljem kloniranja človeka, |

Sprememba 10

Člen 5 a (novo)

| Člen 5a Komisija predhodno obvesti proračunski organ, kadar namerava odstopati od razčlenitve odhodkov, navedene v opombah in prilogi splošnega poračuna Evropske unije. |

Sprememba 11

Člen 7, odstavek 1 a (novo)

| Ocena vsebuje oceno skrbnosti finančnega poslovodenja ter oceno učinkovitosti in pravilnosti upravljanja proračuna in gospodarskega poslovodenja posebnega programa. |

Sprememba 12

Priloga, oddelek 2, odstavek 1, alinea 1

—prožen odziv na razvijajoče se potrebe in zahteve oblikovalcev politike EU; | —prožen odziv na razvijajoče se potrebe in zahteve oblikovalcev politike EU, tudi na ravni držav članic; |

Sprememba 13

Priloga, oddelek 2, odstavek 1, alinea 2

—usmerjanje pozornosti na vprašanja, povezana z družbenimi problemi, ki imajo raziskovalno komponento in so pomembna na ravni Skupnosti; | —usmerjanje pozornosti na vprašanja, povezana z družbenimi problemi, ki imajo raziskovalno komponento in so pomembna na ravni Skupnosti ali so pomembna za znaten del Skupnosti; |

Sprememba 14

Priloga, oddelek 2, alinea 3 a (novo)

| —krepitev sodelovanja z drugimi evropskimi institucijami, zlasti z Evropskim parlamentom; |

Sprememba 15

Priloga, oddelek 2, odstavek 1, alinea 5 a (novo)

| —povečanje preglednosti pri določanju raziskovalnih prednostnih nalog na način, da postanejo merila teh prednostnih nalog javno dostopna in da se Evropskemu parlamentu in Svetu sporočijo razlogi, ki utemeljujejo izbiro raziskovalnih prednostnih nalog. |

Sprememba 16

Priloga, oddelek 2, odstavek 3

Ključno značilnost tega pristopa bo predstavljalo razširjanje znanja med različne zainteresirane strani, ki sodelujejo v tem procesu. Dejavnosti bodo usmerjene tudi v podporo izvajanju in spremljanju zakonodaje in razširjanje dobrih praks na ravni EU-25, držav kandidatk in sosednjih držav. | Ključno značilnost tega pristopa bo predstavljalo razširjanje znanja med različne zainteresirane strani, ki sodelujejo v tem procesu, pri čemer si je treba prizadevati tudi za izboljšanje dostopa MSP do rezultatov raziskav. S tem se bo spodbujal dialog med znanostjo in družbo. Dejavnosti bodo usmerjene tudi v podporo izvajanju in spremljanju zakonodaje in razširjanje dobrih praks na ravni EU-25, držav kandidatk in sosednjih držav. |

Sprememba 17

Priloga, oddelek 2, odstavek 8

Če se v okviru podpore Skupnega raziskovalnega središča tematskim politikam od njega tako zahteva, Središče pripravi posebne projekte, ki prispevajo k boljšemu izkoriščanju ustreznih rezultatov raziskav na ravni EU. Na ta način povečuje prednosti družbe znanja. | Če se v okviru podpore JRC tematskim politikam od njega tako zahteva, JRC pripravi posebne projekte, ki prispevajo k boljšemu razširjanju in izkoriščanju ustreznih rezultatov raziskav na ravni EU. Na ta način povečuje prednosti družbe znanja. |

Sprememba 18

Priloga, oddelek 3, točka 3.1.1, odstavek 6

Lizbonska agenda za rast in zaposlovanje bo podprta z neposredno kvantitativno socialno-ekonomsko analizo - tudi v povezavi z načelom "boljše ureditve" - na več področjih politike, kot so makroekonomska stabilnost in rast, finančne storitve, vidiki konkurenčnosti, vseživljenjsko učenje in razsežnost človeškega kapitala Lizbonske strategije, kmetijstvo, podnebne spremembe, trajnostna energija in prometni sistemi. Skupno raziskovalno središče bo prispevalo k boljšemu razumevanju razmerja med zagotavljanjem izobrazbe in potrebami družbe znanja, dejavnikov, ki vplivajo na enake možnosti v izobraževanju, in načina, kako doseči učinkovito uporabo izobraževalnih sredstev. | Lizbonska agenda za rast in zaposlovanje bo podprta z neposredno kvantitativno socialno-ekonomsko analizo - tudi v povezavi z načelom "boljše ureditve" - na več področjih politike, kot so makroekonomska stabilnost in rast, finančne storitve, vidiki konkurenčnosti, vseživljenjsko učenje in razsežnost človeškega kapitala Lizbonske strategije, kmetijstvo, podnebne spremembe, trajnostna energija in prometni sistemi. JRC bo prispevalo k boljšemu razumevanju razmerja med zagotavljanjem izobrazbe in potrebami družbe znanja, širjenju znanja, dejavnikov, ki vplivajo na enake možnosti v izobraževanju, in načina, kako doseči učinkovito uporabo izobraževalnih sredstev, med drugim, s sklicevanjem na odprtokodno programsko opremo. |

Sprememba 19

Priloga, oddelek 3, točka 3.1.3, odstavek 1, alinea 1

—vzpostaviti referenčni sistem za trajnostno energijo za zagotavljanje znanstvenega in tehnološkega strokovnega znanja o tehnoloških inovacijah in razvoju (vsi energetski viri) potrebam politik EU; | —vzpostaviti referenčni sistem za trajnostno energijo za zagotavljanje znanstvenega in tehnološkega strokovnega znanja o tehnoloških inovacijah in razvoju (vsi energetski viri in učinkovitost končne rabe energije) potrebam politik EU; |

Sprememba 20

Priloga, oddelek 3, točka 3.1.3, odstavek 1, alinea 3

—zagotoviti podatke o zanesljivosti oskrbe z energijo v Evropi. | —zagotoviti podatke o zanesljivosti oskrbe z energijo v Evropi in o razpoložljivosti obnovljivih virov energije. |

Sprememba 21

Priloga, oddelek 3, točka 3.1.3, odstavek 2, alinea 3

—socialno razsežnost z dejavnostmi, ki vključujejo prostorsko načrtovanje, vpliv na zdravje in ozaveščanje javnosti. Pozornost bo usmerjena tudi v varnost in zanesljivost zračnega, kopenskega in pomorskega prometa. | —socialno razsežnost z dejavnostmi, ki vključujejo prostorsko, arhitekturno in urbanistično načrtovanje, vpliv na zdravje in ozaveščanje javnosti. Pozornost bo usmerjena tudi v trajnost, varnost in zanesljivost zračnega, kopenskega in pomorskega prometa. |

Sprememba 22

Priloga, oddelek 3, točka 3.1.4, odstavek 1

Skupno raziskovalno središče bo s prihodnjimi analizami in strategijami, povezanimi z družbo znanja, podprlo pripravo politik in instrumentov na področju tehnologije informacijske družbe, ki prispevajo h konkurenčni evropski družbi znanja. Pozornost bo namenjena rasti, solidarnost, vključenosti in trajnosti. Skupno raziskovalno središče bo prispevalo tudi k izvajanju politik EU, ki so tesno povezane s tehnološkim razvojem informacijske družbe, ali pa imajo od njega velike koristi. To obsega aplikacije na področju e-poslovanja, e-zdravstva, osebne varnosti, e-učenja, euprave in okolja, pa tudi določitev potenciala razvoja pri uresničevanju splošnih evropskih strategij za rast, vključenost in kakovost življenja. | JRC bo s prihodnjimi analizami in strategijami, povezanimi z družbo znanja, podprlo pripravo politik in instrumentov na področju tehnologije informacijske družbe, ki prispevajo h konkurenčni evropski družbi znanja ter so usmerjeni k prosti in odprtokodni programski opremi. Pozornost bo namenjena rasti, solidarnosti, vključenosti in trajnosti. JRC bo prispevalo tudi k izvajanju politik EU, ki so tesno povezane s tehnološkim razvojem informacijske družbe, ali pa imajo od njega velike koristi. To obsega aplikacije na področju e-poslovanja, e-zdravstva, osebne varnosti, e-učenja, e-uprave in okolja, pa tudi določitev potenciala razvoja pri uresničevanju splošnih evropskih strategij za rast, vključenost in kakovost življenja. Cilj JRC bo izboljšanje dostopa invalidnih oseb do družbe znanja. |

Sprememba 23

Priloga, oddelek 3, točka 3.1.5, odstavek 1

Znanosti o življenju in biotehnologija so pomembne za mnoga področja politike, kjer lahko močno prispevajo k lizbonskim ciljem. Ta potencial je zelo razviden na področju zdravstva, kmetijstva, hrane, okolja in na drugih sektorjih, kjer se aplikacije hitro razvijajo. Za zagotovitev referenčnih materialov in validiranih metod sta potrebna dostop in nadzor nad velikim obsegom naprednih biotehnoloških instrumentov. Skupno raziskovalno središče bo še naprej razvijalo svoje sposobnosti na tem področju ob upoštevanju zakonskega in predpisnega okvira. | Znanosti o življenju in biotehnologija so pomembne za mnoga področja politike, kjer lahko močno prispevajo k ciljem EU. Ta potencial je zelo razviden na področju zdravstva, kmetijstva, hrane, okolja in na drugih sektorjih, kjer se aplikacije hitro razvijajo. Za zagotovitev referenčnih materialov in validiranih metod sta potrebna dostop in nadzor nad velikim obsegom naprednih biotehnoloških instrumentov. JRC bo še naprej razvijalo svoje sposobnosti na tem področju ob upoštevanju zakonskega in predpisnega okvira. |

Sprememba 24

Priloga, oddelek 3, točka 3.2.1, odstavek 1, alinea 2

—Okoljski vidiki: ocena posledic dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev ter študije vplivov in učinkovitosti kmetijskookoljskih ukrepov glede na stanje zemlje in vode, biološka raznovrstnost in evropske pokrajine; analiza povezav med kmetijsko politiko, politiko razvoja podeželja in regionalnimi politikami ter njihovih vplivov na spremembe rabe zemljišč v Evropi z razvojem kazalnikov in prostorskih modelov; podpora razvoju usmerjenih ozemeljskih strategij za izvajanje programov razvoja podeželja; ocena vpliva podnebnih sprememb na kmetijstvo glede na ukrepe za prilagoditev; prispevek k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov (GHG) s pomočjo posebnih energetskih rastlin in s ponovnim pridobivanjem energije iz kmetijskih odpadkov. | —Okoljski vidiki: ocena posledic dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev ter študije vplivov in učinkovitosti kmetijskookoljskih ukrepov glede na stanje zemlje in vode, biološka raznovrstnost in evropske pokrajine; analiza povezav med kmetijsko politiko, politiko razvoja podeželja in regionalnimi politikami ter njihovih vplivov na spremembe rabe zemljišč v Evropi z razvojem kazalnikov in prostorskih modelov; vrednotenje ukrepov za spodbujanje kmetovanja z nizko porabo sredstev ter ekološkega kmetovanja in rodovitnosti zemlje; podpora razvoju usmerjenih ozemeljskih strategij za izvajanje programov razvoja podeželja; ocena vpliva podnebnih sprememb na kmetijstvo glede na ukrepe za prilagoditev; prispevek k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov (GHG) s pomočjo posebnih energetskih rastlin in s ponovnim pridobivanjem energije iz kmetijskih odpadkov. |

Sprememba 25

Priloga, oddelek 3, točka 3.2.1, odstavek 1, alinea 3

—Stališča proizvajalcev/potrošnikov: strateške analize politik na področjih, kot so: vpliv reforme SKP na trajnost sistemov kmetovanja; odzivnost kmetijstva na potrebe potrošnikov: opredelitev hrane in nadzor nad njo, vpliv zagotavljanja kakovosti in shem certificiranja znotraj dobavnih verig ter odzivnost na okoljske standarde in standarde glede dobrega počutja živali; napovedi in analize vpliva politik na glavne kmetijske proizvode glede na prozivodnjo, svetovni trg, cene, prihodke in blaginjo potrošnikov; vpliv sprememb trgovinske politike in svetovnih blagovnih borz; kmetijske politike v okviru razvoja podeželja v povezavi z drugimi politikami. Posebna pozornost bo posvečena vplivu reforme SKP v novih držav članicah in državah kandidatkah. | —Stališča proizvajalcev/potrošnikov: strateške analize politik na področjih, kot so: vpliv reforme SKP na trajnost sistemov kmetovanja; odzivnost kmetijstva na potrebe potrošnikov: opredelitev hrane in nadzor nad njo, vpliv zagotavljanja kakovosti in shem certificiranja znotraj dobavnih verig in odzivnost na okoljske standarde in standarde dobrega počutja živali; napovedi in analize vpliva politik na glavne evropske kmetijske proizvode glede na proizvodnjo, svetovni trg, cene, prihodke in blaginjo potrošnikov; vpliv sprememb trgovinske politike in svetovnih blagovnih borz; kmetijske politike v okviru razvoja podeželja v povezavi z drugimi politikami. Posebna pozornost bo posvečena vplivu reforme SKP v novih držav članicah in državah kandidatkah ter večnamenskim programom razvoja podeželja in njihovi učinkovitosti. |

Sprememba 26

Priloga, oddelek 3, točka 3.2.1, odstavek 2

Cilje skupne ribiške politike se bo dosegalo z izboljšanjem kakovosti in pravočasnosti znanstvenih podatkov in z razvojem postopkov za oceno gospodarskega in družbenega vpliva možnosti za upravljanje. Za ugotavljanje kršitev se bodo uporabljale nove tehnologije, vključno z določanjem izvora rib na podlagi analize DNK. Pozornost bo posvečena tehnikam, ki spodbujajo vključenost zainteresiranih strani. V skladu z nastajajočo pomorsko politiko EU se bodo storitve, razvite za ribištvo - npr. spremljanje plovil z daljinskim zaznavanjem in elektronsko poročanje - razširile tudi na področje identifikacije trgovskih plovil. Ocenil se bo razvoj rastočega področja ribogojstva. | Cilje skupne ribiške politike se bo dosegalo z izboljšanjem kakovosti in pravočasnosti znanstvenih podatkov in z razvojem postopkov za oceno gospodarskega in družbenega vpliva možnosti za upravljanje. Za ugotavljanje kršitev se bodo uporabljale nove tehnologije, vključno z določanjem izvora rib na podlagi analize DNK. Pozornost bo posvečena tehnikam, ki spodbujajo vključenost zainteresiranih strani. V skladu z nastajajočo pomorsko politiko EU se bodo storitve, razvite za ribištvo - npr. spremljanje plovil z daljinskim zaznavanjem in elektronsko poročanje - razširile tudi na področje identifikacije trgovskih plovil. Ocenil se bo razvoj rastočega področja ribogojstva, vključno z okoljskimi, socialnimi in zdravstvenimi pogoji. |

Sprememba 27

Priloga, oddelek 3, točka 3.2.3, alinea 1 a (novo)

| —razvoj in validacija naprednih metod za izboljšanje, zmanjšanje in nadomestitev poskusov na živalih pri testiranju biotehnoloških zdravil in za ugotavljanje toksičnosti kemikalij z in vitro celičnimi kulturami, visoko zmogljivimi tehnikami in toksikogenomiko; |

Sprememba 28

Priloga, oddelek 3, točka 3.2.3, alinea 2

—ocena učinkov na zdravje z eksperimentalnim delom, biološkim monitoringom, toksikogenomičnimi analizami, računalniškimi tehnikami in analitičnimi orodji; | —ocena vpliva na zdravje z eksperimentalnim delom, biološkim monitoringom, toksikogenomičnimi in epidemiološkimi analizami, računalniškimi tehnikami in analitičnimi orodji; |

Sprememba 29

Priloga, oddelek 3, točka 3.2.3, alinea 3 a (novo)

| —zdravstvene analize na podlagi treh dejavnikov: (i) sindromov in kronične izpostavljenosti, (ii) medsebojnim vplivanjem s toksičnimi snovmi in mešanicami snovi ter (iii) analizo genskih polimorfizmov in imunološkimi preskusi, vključno s preskusi transformacije in aktivacije limfocitov. |

Sprememba 30

Priloga, oddelek 3, točka 3.3.3, odstavek 2, alinea 6 a (novo)

| —razvoj in validacija naprednih metod za izboljšanje, zmanjšanje in nadomestitev poskusov na živalih pri testiranju biotehnoloških zdravil in za določanje toksičnosti kemikalij z in vitro celičnimi kulturami, visoko zmogljivimi tehnikami in toksikogenomiko. |

Sprememba 31

Priloga, oddelek 3, točka 3.4, odstavek 1

Skupno raziskovalno središče bo podpiralo odločanje EU v okviru inštrumentov za zunanje odnose (razvojno sodelovanje, trgovina) in inštrumente za odziv v kriznih situacijah, vključno z inštrumenti za stabilnost in humanitarno pomoč. | JRC bo podpiralo odločanje EU v okviru instrumentov za zunanje odnose (razvojno sodelovanje, trgovina) in instrumente za odziv v kriznih situacijah ter mirno reševanje sporov, vključno z instrumenti za stabilnost in humanitarno pomoč. |

Sprememba 32

Priloga, oddelek 3, točka 3.4.2, odstavek 4

Okrepilo se bo sodelovanje z glavnimi akterji (FAO, EUMETSAT, WFP, ESA GMESGMFS). | Okrepilo se bo sodelovanje z glavnimi akterji (UNEP, FAO, EUMETSAT, WFP, ESA GMESGMFS). |

Sprememba 33

Priloga, oddelek 3, točka 3.4, podnaslov "Etnični vidiki", odstavek 1

Med izvajanjem tega posebnega programa in raziskovalnih dejavnosti, ki iz njega izhajajo, je treba spoštovati temeljna etična načela. Sem med drugim sodijo načela iz Listine Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah, vključno z naslednjimi: varstvo človekovega dostojanstva in življenja, varstvo osebnih podatkov in zasebnosti, kakor tudi živali in okolja v skladu s pravom Skupnosti in najnovejšimi različicami ustreznih mednarodnih konvencij in kodeksov ravnanja, npr. Helsinško deklaracijo, Konvencijo Sveta Evrope o človekovih pravicah in biomedicini, podpisano v Oviedu dne 4. aprila 1997, in njenimi dodatnimi protokoli, Konvencijo ZN o otrokovih pravicah, Splošno deklaracijo o človeškem genomu in človekovih pravicah, ki jo je sprejel Unesco, Konvencijo ZN o biološkem in toksičnem orožju (BTWC), Mednarodno pogodbo o rastlinskih genskih virih za kmetijstvo in prehrano ter ustreznimi resolucijami Svetovne zdravstvene organizacije (WHO). | Med izvajanjem tega posebnega programa in raziskovalnih dejavnosti, ki iz njega izhajajo, je treba spoštovati in upoštevati temeljna etična načela. Sem med drugim sodijo načela iz Listine o temeljnih pravicah Evropske unije, vključno z naslednjimi: varstvo človekovega dostojanstva in življenja, varstvo osebnih podatkov in zasebnosti, kakor tudi živali in okolja v skladu s pravom Skupnosti in najnovejšimi različicami ustreznih mednarodnih konvencij in kodeksov ravnanja, npr. Helsinško deklaracijo, Konvencijo Sveta Evrope o človekovih pravicah in biomedicini, podpisano v Oviedu dne 4. aprila 1997, in njenimi dodatnimi protokoli, Konvencijo ZN o otrokovih pravicah, Splošno deklaracijo o človeškem genomu in človekovih pravicah, ki jo je sprejel Unesco, Konvencijo ZN o biološkem in toksičnem orožju (BTWC), Mednarodno pogodbo o rastlinskih genskih virih za kmetijstvo in prehrano ter ustreznimi resolucijami Svetovne zdravstvene organizacije (WHO). |

[1] Še ni objavljeno v Uradnem listu.

[2] UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

--------------------------------------------------