SL    SL SL 
 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 4.11.2010 
SEC(2010) 1278 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
spremlja 
 
Predlog 
 
UREDBI (EU) št. …/… EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
 
o spremembi Uredbe (ES) št. 648/2004 v zvezi z uporabo fosfatov in drugih fosfornih 
spojin v detergentih za pranje perila v gospodinjstvu 
 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
COM(2010) 597  
SEC(2010) 1277  
 
SL 2   SL 1. U VOD 
Fosfati se uporabljajo v detergentih za zman jševanje trdote vode in za zagotavljanje 
učinkovitega delovanja detergent ov. Vendar lahko fosfati iz detergentov negativno vplivajo 
na vodno okolje in porušijo  ekološko ravnovesje s pove čano rastjo alg – ta  pojav se imenuje 
evtrofikacija. Zlasti za zahtevnejša čiščenja so na voljo alternativne sestavine za meh čanje 
vode, toda z razli čnimi omejitvami u činka. 
Uredba (ES) št. 648/2004 o detergentih1 usklajuje dajanje deterg entov na trg v zvezi z 
označevanjem detergentov in biološko razgrad ljivostjo površinsko ak tivnih snovi, ki jih 
vsebujejo. Glede pomislekov o evtrofikaciji člen 16 Uredbe zahteva, da Komisija „ oceni, 
predloži poro čilo o tem in, če je utemeljeno, predloži zakono dajni predlog o uporabi fosfatov 
z namenom njihove postopne opus titve ali omejitve na specifi čne uporabe “. Komisija je leta 
2007 predložila poro čilo, v katerem je ugotovila, da znanje o prispevku fosfatov iz 
detergentov k evtrofikaciji ni zadov oljivo, vendar se hitro razvija2. Nadaljnje delo, katerega 
cilj je zapolniti vrzel v znanju, je podlaga tega poro čila o oceni u činka, ki analizira razli čne 
možnosti politike glede uporabe fosfatov v detergentih. 
2. O PREDELITEV PROBLEMA  
2.1. Zakaj pomeni prisotnost fosfatov v detergentih težavo? 
Fosfati v detergentih prispevajo k evtrofikac iji, kompleksnemu pojavu, pri katerem zvišane 
ravni fosfatov zmanjšujejo kakovost površinski h voda. Glavni viri fosfatov v okolju so: 
gnojila, človeški in živinski presnovki (urin in blato) ter detergen ti. Relativen pomen 
dovajanja fosfatov se razlikuje med državami članicami in povodji. Čeprav je koli čina 
fosforja v detergentih (110 000 ton) manjša od 10 % koli čine fosforja v gnojilih 
(1,5 milijona ton), se vsi fosfati iz detergentov odvajajo v odpadno vodo in lahko prispevajo k evtrofikaciji, medtem ko ve čina fosfatov iz gnojil ostane v kmetijski zemlji in le majhen del 
(ki ga ni mogo če količinsko dolo čiti) se izpere ali erodir a z zemljo v površinske vode. 
Okvirna Direktiva o vodah 2000/60/ES se bolj osredoto ča na boj proti evtrofikaciji. 
Verjetnostni model ocene tveganja (INIA 2009)
3 je pokazal, da znaša prispevek fosforja iz 
detergentov k tveganju evtrofikacije v EU  od 2,3 % v Sredozemlju do 5,8 % v ekoregijah 
osrednjega Baltika. Vendar rezult ati niso zanesljivi. Znanstveni odbor za zdravstvena in 
okoljska tveganja (SCHER)4 je ugotovil, da je model INIA inovativno orodje za izra čune na 
vseevropski ravni, vendar pa ni primeren za ocenjevanje prispevkov k evtrofikaciji na 
regionalni ali lokalni ravni. Po leg tega SCHER ni mogel dolo čiti, ali so podatki, ki so bili na 
voljo za verjetnostni model, re prezentativni za celotno EU. 
                                                 
1 Uredba (ES) št. 648/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o detergentih, UL L 104, 8.4.2004, str. 1. 
2 (COM (2007) 234), na voljo na spletni strani:  
http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/legislation/detergents/index_en.htm . 
3 Na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/legislation/detergents/index_en.htm . 
4 Na voljo na spletni strani 
http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scher/docs/scher_o_116.pdf . 
 
SL 3   SL Deterministi čni izračuni za pore čje Donave5 kažejo, da lahko zamenjava fosfatov v 
detergentih prispeva k zmanjšanju  fosforja (P) iz izvornih virov6 za 24 % in zmanjšanju iz 
vseh virov za 12 %.  
Verjetnostni in deterministi čni modeli dokazujejo, da fo sfati v detergentih v dolo čenem 
obsegu prispevajo k tveganjem evtr ofikacije, vendar tveganja ni mogo če količinsko dolo čiti. 
Za nekatere ob čutljive regije je bil prispevek fosfatov iz detergentov k evtrofikaciji zanesljivo 
določen in ugotovljeno je bilo, da  je pomemben. Uporaba fosfat ov v detergentih zato prispeva 
k negativnim zunanjim u činkom (evtrofikacija), posledice pa nosi družba kot celota in ne le 
formulatorji detergentov, ki ne spodbujajo go spodarstva k oblikovanju detergentov, ki bi 
zmanjšali tveganje evtrofikacije. 
2.2. Stroški odstranjevanja fosfatov pri čiščenju odpadne vode 
Naprave za čiščenje odplak s terciarnim čiščenjem lahko odstranijo fosfate iz odpadne vode. 
Vendar je le del prebivalstva EU priklju čen na naprave za čiščenje komunalne odpadne vode, 
poleg tega vse obstoje če naprave niso opremljene za terciarno čiščenje. Večina postopkov 
odstranjevanja fosfatov uporablja kemijsko obarj anje z železovimi solmi, ki pomenijo 
kapitalske stroške (za namestitev terciarnega čiščenja) in obratovalne stro ške, ki so odvisni od 
količine odstranjenih fosfatov. 
Letni obratovalni stroški odstranjevanja fosfat ov iz detergentov, prisotnih v odpadni vodi, se 
ocenjujejo na 10 milijonov do 693 milijonov EUR7. 
2.3. Razdrobljenost notranjega trga in vpliv vzajemnega priznavanja 
Poleg zakonodaje EU so nekatere države članice sprejele dodatne nacionalne ukrepe o 
omejitvi uporabe fosfatov v detergentih. Drug e so se strinjale s prostovoljnimi ukrepi 
industrije glede zamenjave fosfatov. To je povzro čilo zmanjšanje uporabe fosfatov s približno 
250 000 ton v sredini osemdesetih let 20. stole tja na približno 110 000 ton, kolikor znaša 
uporaba fosfatov danes. V desetih državah članicah so fosfati v dete rgentih še vedno prisotni 
v neomejenih koli činah. Posledica tega je razdrobljenost notranjega trga detergentov z vidika 
vsebnosti fosfatov, proizvajalci detergentov pa  morajo upoštevati pravila, med katerimi 
obstajajo razlike. 
Uredba (ES) št. 764/2008 o vzajemnem priznavanju8 zahteva od držav članic, da priznajo vse 
proizvode (vklju čno z detergenti, ki vsebujejo fosfate), ki se zakonito tržijo v drugi državi 
članici, razen če dokažejo specifi čne nasprotne razloge. Države članice morajo proizvajalcem, 
                                                 
5 Usklajen nabor izvornih in razpršenih emisij dušika in fosforja za čezmejno pore čje (na voljo na spletni 
strani: http://www.icpdr.org/icpdr-pages/phosphorus.htm ). 
6 Izvorni viri fosforja vklju čujejo detergente, človeške presnovke in industrijo, ne zajemajo pa gnojil. 
7 Vir uporabljenih slik: DEFRA, Združeno kraljestvo, 2008: 
http://www.defra.gov.uk/environment/ quality/water/waterquality/diffuse/non-
agri/documents/consultation2008-detergents.pdf ;  
A.O. Tanyi. Comparison of chemical and biological phosphorus removal in waste water – a modelling 
approach (Primerjava kemi čnega in biološkega odstranjevanja fosforja iz odpadne vode – modelni 
pristop).  
EUREAU v letu 2010: Švedska 1–5 EUR/kg P, Madžarska 7 EUR/kg P, Belgija 4,2–5 EUR/kg P 
(vključno z odstranjevanjem blata). 
8 Uredba (ES) št. 764/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o dolo čitvi postopkov za 
uporabo nekaterih nacionalnih tehni čnih pravil za proizvode, ki se zakonito tržijo v drugi državi članici, 
in o razveljavitvi Odlo čbe št. 3052/95/ES. UL L 218, 13.8.2008, str. 21. 
 
SL 4   SL ki oddajo vlogo za vzajemno priznavanje, odgo voriti v 20 delovni dneh (oz. v 40 delovnih 
dneh, kadar gre za zapletene pr imere). Upravni organi držav članic bi utegnili biti 
preobremenjeni, če bi bilo treba veliko pr oizvodov, ki se zakonito tržijo v drugih državah 
članicah, vendar z razli čno vsebnostjo fosfatov, dati na njihove trge v kratkem časovnem 
obdobju. 
2.4. Na koga, kako in koliko vpliva trenutni položaj? 
• Formulatorji detergentov v EU  morajo brez usklajenega trga fosfatov v detergentih 
izpolnjevati pravila v državah članicah, ki se med seboj razlikujejo, pri čemer se sre čujejo 
z dodatnimi stroški. Uvoz detergentov v EU je zanemarljiv. 
• Nacionalni javni upravni organi držav članic, ki so uvedle zakonodajo o fosfatih v 
detergentih za boj proti evtrofikaciji, utegnejo imeti ve čje težave pri izvajanju svoje 
zakonodaje ob upoštevanju obveznosti vzajemnega priznavanja. 
• Upravljavci naprav za čiščenje odpadne vode s terciarnim čiščenjem morajo nositi stroške 
odstranjevanja fosfatov iz deterg entov, prisotnih v odpadni vodi. 
• Fosfati iz detergentov prispevajo k evtrofikaciji v ve č regijah EU, kar povzro ča neželene 
učinke na okolje in ima lahko  negativne gospodarske posl edice za ribolov in turizem. 
Sosednje regije, ki si delijo površinske vode z EU, prav tako ob čutijo odtok fosfatov iz EU. 
3. A NALIZA SUBSIDIARNOSTI  
Čeprav je evtrofikacija lahko loka lna ali regionalna težava, se ve čina porečij EU razteza prek 
nacionalnih meja. Zlasti v obsežnejša pore čja (npr. pore čje Donave) in morske vode (npr. 
Baltsko morje) dotekajo pritoki iz razli čnih držav članic. Izkušnje kažejo, da regionalno 
sodelovanje ni povsem u činkovito pri znižanju evtrofikacije na regi onalni ravni. Še ve č, 
razlike med nacionalnimi pravili ovirajo prosti pretok blaga. Ukrepi na ravni EU so edini način, ki zagotavlja prosti pretok blaga ob isto časnem učinkovitem obvladovanju evtrofikacije 
na regionalni ravni. Države članice podpirajo ukrepe EU na podlagi člena 114 Pogodbe o 
delovanju Evropske unije. 
4. C
ILJI POBUDE  
4.1. Splošni cilj 
Splošni cilj je zagotoviti visoko raven vars tva okolja pred morebitnimi neželenimi u činki 
fosfatov v detergentih in zaš čititi notranji trg detergentov.  
4.2. Posebni cilji 
– Zmanjšati neželene u činke evtrofikacije v površinski h vodah na okolje, zlasti zaradi 
čezmejnega pretoka vode, ki vs ebuje fosfate iz detergentov. 
– Stroškovno u činkovito zmanjšati dotok fosfatov v površinske vode. 
– Izboljšati prosti pretok de tergentov na notranjem tr gu z usklajevanjem razli čnih 
nacionalnih pravil glede vsebnosti fosfatov. 
 
SL 5   SL – Preprečevati morebitna bremena za javne upravne organe zaradi oblikovanja in utemeljitve 
nacionalnih ukrepov, medtem ko uskl ajeni ukrepi EU niso na voljo. 
5. M OŽNOSTI POLITIKE  
5.1. Možnost 1: ni ukrepov na ravni EU (osnovna možnost) 
Države članice bi ohranile trenutne omejitve fosfatov v detergentih ali uvedle nove. 
5.2. Možnost 2: prostovoljno ukrepanje industrije 
Formulatorji detergentov bi se prostovoljno zavezali za zamenjavo STPP z alternativnimi 
možnostmi. 
5.3. Možnost 3: popolna prepoved fosfatov v vseh detergentih 
Fosfati bi bili prepovedani v vseh vrstah detergentov. 
5.4. Možnost 4: omejitev fosfatov v detergentih za pranje perila  
Fosfati bi bili omejeni le v detergentih za pranje  perila, ne pa tudi v detergentih za pomivalne 
stroje ali detergentih za industrijo in ustanove. 
5.5. Možnost 5: dolo čitev mejnih vrednosti vsebnosti fosfatov v detergentih  
Vsebnost fosfatov v razli čnih vrstah detergentov bi  bila omejena na dolo čeno koncentracijo. 
6. O CENA U ČINKOV  
6.1. Možnost 1: ni ukrepov na ravni EU, odgovornost za ukrepanje nosijo države 
članice (osnovna možnost) 
Evtrofikacija na lokalni ravni bi bila ustrezno obravnavana br ez ukrepanja na ravni EU. Na 
regionalni ravni je druga če, saj tudi usklaj eno ukrepanje razli čnih držav članic ni bilo povsem 
učinkovito. Države članice, ki sodelujejo pri strategiji za Baltsko morje in pore čje Donave, so 
pozvale k ukrepanju EU. Ta možnost ne bi niti iz boljšala delovanja notranjega trga niti ne bi 
preprečila bremen za upravne organe in industr ijo zaradi vzajemnega priznavanja. Ob 
upoštevanju trenutnih tr žnih trendov je mogo če pričakovati zmanjšanje tveganja evtrofikacije 
zaradi detergentov, čeprav počasno. Pričakovati je, da bodo stroški odstranjevanja fosfatov iz 
odpadne vode dosegli najvišjo vrednost okoli leta 2015 zaradi višjih stroškov priklju čitve na 
naprave za čiščenje odpadne vode (zlasti v EU 12), nato pa se bodo po časi zmanjšali v skladu 
s tržnimi trendi uporabe fosfatov. 
6.2. Možnost 2: prostovoljno ukrepanje industrije 
Teoretično bi bilo s prostovoljno obvezo na ravni EU mogo če doseči želene cilje. Vendar pa 
se evropsko združenje formulat orjev detergentov A.I.S.E., ki predstavlja 90 % trga, ne želi 
tako obvezati. 
 
SL 6   SL 6.3. Možnost 3: popolna prepoved fosfatov v vseh detergentnih proizvodih  
Popolna prepoved fosfatov v detergentih bi bila naju činkovitejša rešitev za zmanjšanje 
tveganja evtrofikacije na ravni EU. Ni mogo če količinsko opredeliti ali denarno izraziti 
koristi, ki bi se po časi zmanjševale v skladu s tržnimi trendi uporabe fosfatov.  
Ta možnost bi zmanjšala obratovalne stroške naprave za čiščenje odpadne vode za 10 do 
693 milijonov EUR na leto. Mejn i stroški bi se sprva pove čali in dosegli najvišjo vrednost 
okoli leta 2015 zaradi višjih stroškov priklju čitve na naprave za čiščenje odpadne vode, nato 
pa bi se po časi zmanjševali v skladu s tržnimi trendi uporabe fosfatov. Celotni stroški 
preoblikovanja bi za proizvajalce detergent ov znašali (enkratno) 20–142 milijonov EUR. Neto 
koristi bi bilo tako mogo če pričakovati v enem letu do dveh let. Vendar trenutno ni tehni čno 
izvedljivih alternativ za pr oizvode za industrijo in ustano ve, hkrati pa vprašanja tehni čne 
učinkovitosti proizvodov za pomivalne stroje  niso v celoti rešena. To bi povzro čilo visoke 
dodatne stroške za raziskavo in inovacije – pomisleke  so izrazili zlasti formulatorji iz malih in 
srednje velikih podjetij. Potrošniki in poklic ni uporabniki bi imeli težave zaradi manj 
učinkovitih detergentov. 
Proizvajalci fosfatov bi morali zapirati obrat e in odpustiti 3 000–5 000 zaposlenih, kar bi le 
delno odtehtali dobi čki proizvajalcev alte rnativnih proizvodov.  
Za alternative fosfatom ni ugotovljenih tveg anj zdravja ljudi ali okolja, vendar je zaradi 
nepopolnih podatkov nekaj nejasnosti glede fosfonatov, polikarboksilatov in EDTA. 
Ta možnost bi omogo čila popolno uskladitev notran jega trga detergentov, s čimer se bi bilo 
mogoče izogniti morebitnim dodatnim stroškom  za industrijo in upravne organe zaradi 
trenutne razdrobl jenosti in prepre čiti bremena zaradi zahteve po vzajemnem priznavanju. 
6.4. Možnost 4: omejitev fosfatov v detergentih za pranje perila 
Omejitev fosfatov v detergentih za pranje perila bi bila pri zmanjševanju evtrofikacije manj 
učinkovita od možnosti 3 (60 % fosfatov se uporablja  v detergentih za pranje perila). Vendar 
pa razlike ni mogo če količinsko opredeliti ali denarno izraziti. 
Zmanjšani obratovalni stroški naprave za čiščenje odpadne vode se ocen jujejo od 6 milijonov 
do 415 milijonov EUR letno z nekaterimi poznejšimi trendi, kot jih navaja možnost 3. Skupni 
stroški preoblikovanja bi za formulatorje dete rgentov za pranje per ila po ocenah znašali 
(enkratno) približno 13 milijonov EUR. Neto koristi bi bilo tako mogo če pričakovati v enem 
letu do treh let.  
Z vidika tehni čne ali gospodarske izve dljivosti alternativ ne bi bilo  težav, prav tako ne bi bilo 
težav glede u činkovitosti za potrošnike in poklicne uporabnike. Proizvajalci fosfatov 
ocenjujejo, da bo treba odpus titi ~1 000–1 650 zaposlenih, česar dobi čki proizvajalcev 
alternativnih proizvodov najverjetnej e ne bi mogli povsem odtehtati. 
Ta možnost bi zagotovila popolnoma usklajen notran ji trg detergentov za pranje perila, ne pa 
tudi detergentov za pomivalne stroje ali de tergentov za industrijo  in ustanove. Doslej 
nameravata v bližnji prihodnosti le dve državi članici (Švedska, Franci ja) omejiti fosfate v 
proizvodih za pomivalne stroje  ali za industrijo in ustanove. 
Na sestanku delovne skupine za dete rgente novembra 2009 je 14 držav članic možnost 4 
izbralo za najboljšo. Ta možnost je najbliže ve čini veljavnih nacionalnih pravil, ki pa ne 
 
SL 7   SL določajo popolne prepovedi fosforja, temve č predpisujejo omejitev v razponu od 0,2 do 
0,5 %. Zato bi bilo treba mejno vrednost na ra vni EU izbrati po nadaljnjih posvetovanjih z 
državami članicami. 
6.5. Možnost 5: dolo čitev mejnih vrednosti vsebnosti fosfatov v vseh detergentih 
Ta možnost politike bi bila u činkovita pri zmanjšanju tveganja evtrofikacije z dolo čitvijo 
različnih omejitev za detergente za pranje perila, za pomivalne stroje in za uporabo v 
industriji in ustanovah. Venda r zaradi razlik med tehni čnimi zahtevami ne bi bilo mogo če 
enostavno dolo čiti mejnih vrednosti za detergente za pom ivalne stroje, še težje bi bilo pri 
detergentih za uporabo v industriji in ustanovah (mnogi detergenti za uporabo v industriji in 
ustanovah so formulirani namensko za posamezen  industrijski obrat potrošnika). Uvedba 
predpisane mejne vrednosti bi pri čakovano sprožila ve č zahtevkov za odstopanje v skladu s 
členom 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, s čimer bi bila povezana upravna bremena 
za nacionalne upravne organe in Komisijo. 
7. P RIMERJAVA MOŽNOSTI  
MOŽNOST  Uspešnost  Učinkovitost  Vpliv na okolje  Stroški/koristi  
Možnost 1 : 
Ni ukrepov na 
ravni EU (osnovna 
možnost)
  (0)Trenutni trendi 
se nadaljujejo.   (0)Ni spremembe.  (0) 
Počasno 
zmanjševanje tveganja 
evtrofikacije.
 (0) 
Stroški odstranjevanja P bodo 
še naprej 10–693 milijonov EUR letno, z 
najvišjo vrednostjo leta 2015, 
nato se bodo po časi 
zmanjševali.
 
Možnost 2 :  
Prostovoljno ukrepanje
 (+)  
Utegnilo bi biti 
uspešno.  (–)  
Industrija ne želi 
sodelovati.  (+)  
Zmanjšanje tveganja 
evtrofikacije.  (–) 
Veliko breme za industrijo 
zaradi spremljanja.  
Možnost 3 : 
Popolna 
prepoved 
fosfatov v detergentih
 (++) 
Odstraniti bi bilo 
mogoče 100 % 
fosfatov v detergentih.
 (++) 
Popolna uskladitev 
notranjega trga z 
enim ukrepom EU.  (++) 
Največje in 
najhitrejše 
zmanjšanje tveganja evtrofikacije.
 (– –) 
Stroški preoblikovanja za 
MSP v višini 20–
142 milijonov EUR (enkratno). Prihranki na 
napravi za čiščenje odpadne 
vode 10–693 milijonov EUR letno. Neto koristi v enem 
letu do dveh let, vendar ni 
alternativ za detergente za pomivalne stroje in 
detergente za industrijo in 
ustanove – negativni u činki 
na uporabnike. 3 000–5 000 
odpuščenih zaposlenih.
 
Možnost 4 : 
Omejitev 
fosfatov v 
detergentih za 
pranje perila  (+) 
Odstraniti bi bilo 
mogoče 60 % 
fosfatov v 
detergentih.  (+) 
Popolna uskladitev 
notranjega trga le za 
detergente za pranje 
perila.  (+) 
Veliko in hitro 
zmanjšanje tveganj 
evtrofikacije.  (++) 
Stroški preoblikovanja za 
MSP v višini ~ 
13 milijonov EUR. Prihranki 
na napravi za čiščenje 
odpadne vode 6–
415 milijonov EUR letno. 
Neto koristi v enem letu do 
 
SL 8   SL treh let. Na voljo so 
alternative. 1 000–1 650 
odpuščenih zaposlenih.  
Možnost 5 : 
Mejne vrednosti vsebnosti 
fosfatov v 
detergentih
 (+) 
Med možnostma 3 
in 4. (-) 
Težave pri dolo čitvi 
mejnih vrednosti 
detergentov za 
industrijo in ustanove ter za 
pomivalne stroje.
 (+) 
Med možnostma 3 in 
4. (–)  
Učinki na operaterje in 
uporabnike med možnostma 3 
in 4. 
Bremena zaradi zahtevkov za 
odstopanje v skladu s 
členom 114 Pogodbe o 
delovanju Evropske unije.  
 
Možnost 4 velja za najboljšo. Ta mož nost bi tveganje evtrofikacije zaradi čezmejnega dotoka 
fosfatov iz detergentov zmanjšala u činkoviteje kot države članice same. 
Ukrep bi bil sorazmeren, saj so na voljo tehni čno in gospodarsko izvedljive alternative 
fosfatom v detergentih za pr anje perila. Formulatorji de tergentov bi morali pla čati približno 
13 milijonov EUR (enkratno) za preoblikovanje, kar bi v enem letu do treh let v veliki meri odtehtali zmanjšani stroški odstranjevanja P v napravah za čiščenje odpadne vode v višini 6 
do 415 milijonov EUR letno. Odstranjevanje fosfatov iz detergentov za pranje perila je bolj 
stroškovno u činkovito za odstranjevanje hranil kot za čiščenje odpadne vode. V primerjavi z 
možnostjo 3 ni težko najti u činkovitih alternativ, zato tudi ni negativnih u činkov na 
uporabnike detergentov. 
Negativne vplive bi ob čutili proizvajalci fosfatov, ki bi izgubili del svojega trga z zaprtjem 
nekaterih obratov in izgubo 1 000–1 650 delovnih mest. Uporaba fosfatov v detergentih se je 
v preteklosti že mo čno zmanjšala, proizvajalci fosfatov se bodo morali temu trendu vsekakor 
prilagoditi. 
Ta možnost bi zagotovila usklajen notra nji trg detergentov za pranje perila. Ve čina držav 
članic meni, da je ta možnost najboljša. 
Na proračun EU to ne bi vplivalo, poleg tega ne bi bilo velikih upravnih bremen za podjetja. 
8. S
PREMLJANJE IN OCENJEVANJE  
Uporabiti je mogo če mehanizme spremljanja iz Uredbe o detergentih ali Uredbe REACH, 
spremljanje vsebnosti fosfatov v detergentih bi  pomenilo le zanemarljiv dodatek k veljavnim 
obveznostim.  Evtrofikacija se že spremlja v okviru okvirne direktive o vodah.