SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Za bolj trajnostni ribolov v EU: trenutno stanje in usmeritve za leto 2023

1.Uvod

To sporočilo vsebuje dodatne podrobnosti o stanju evropskega ribištva ter prinaša usmeritve za predloge Komisije in njena posvetovanja s tretjimi državami o ribolovnih možnostih za leto 2023, katerih cilj bi bila nadaljnja krepitev obnove nekaterih staležev in ohranjanje zdravih staležev na ravni največjega trajnostnega donosa (MSY).

Trajnostnost ribištva se je na splošno še naprej povečevala, in sicer zaradi prizadevanj sektorja ne le za nadaljnje izboljšanje stanja staležev, temveč tudi za ohranjanje dobrega stanja trajnostnih staležev. Tako je še več staležev doseglo trajnostne ravni, pri čemer so bili rezultati zelo dobri zlasti v severovzhodnem Atlantiku.

Na mednarodni ravni je bila EU tudi v letu 2021 ključna gonilna sila nadaljnjega napredka v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva. Vendar so potrebna nadaljnja prizadevanja, zlasti v Sredozemskem morju, kjer razmere še vedno vzbujajo skrb, in Baltskem morju, kjer se po nedavnem izboljšanju stanje spet slabša zaradi drugih pritiskov na okolje in morske ekosisteme.

Vse od letošnjega februarja ruska vojaška agresija na Ukrajino vpliva na ribištvo z več vidikov, in sicer zlasti v Črnem morju. Zaradi spreminjajočih se varnostnih razmer v Črnem morju je prišlo do motenj v ribolovnih dejavnostih, skupaj z začasno prepovedjo ribolovnih dejavnosti iz varnostnih razlogov v vodah nekaterih držav članic, kot so romunske vode, ki mejijo na Ukrajino v delti Donave, države članice in druge obrežne države na regionalni ravni pa so izdale varnostna opozorila sektorju. Poleg tega ruska vojaška agresija povzroča motnje v trgovinskih tokovih, vpliva na zagotavljanje znanstvenih mnenj in nekatera pogajanja na mednarodni ravni ter zvišuje cene energije, zato je bilo treba uporabiti krizne ukrepe v okviru Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo (ESPRA) za podporo sektorju ob znatnih motnjah na trgu. To kaže, kako pomembna sta nadaljnje povečevanje odpornosti za zagotavljanje prehranske varnosti v Evropi in doseganje ciljev zelenega dogovora, zlasti z nadaljnjimi inovacijami in energetskim prehodom.

2.Napredek pri doseganju trajnostnega ribolova v EU

2.1.Trendi na področju biomase in ribolovni pritisk

Zagotavljanje trajnostnosti ribolovnih dejavnosti pomeni, da se lahko ulovi samo toliko rib, kot jih je mogoče vsako leto obnoviti. Stalež se lovi trajnostno pri največjem trajnostnem donosu (MSY), kadar je razmerje med dejansko ribolovno umrljivostjo (F) in ribolovno umrljivostjo pri največjem trajnostnem donosu (FMSY) manjše ali enako 1.

V letu 2020 se je skupni ribolovni pritisk v vodah EU še naprej zmanjševal, stanje staležev pa se je izboljševalo. Zlasti je dobrodošlo, da se je zaradi prizadevanj sektorja leta 2020 skupna stopnja ribolovne umrljivosti v severovzhodnem Atlantiku prvič znižala pod 1. Vendar so nekateri drugi staleži še vedno prelovljeni in/ali zunaj varnih bioloških meja, zato je potreben nadaljnji napredek pri doseganju ciljev skupne ribiške politike (SRP). V Baltskem morju se je pozitivni trend iz zadnjih let obrnil zaradi slabih okoljskih razmer in preteklega prelova. Posledica tega so izguba habitatov za več staležev rib, manjša količina rib v morju ter zmanjšanje velikosti baltske trske in zdaj tudi drugih staležev v Baltskem morju. V Sredozemskem morju so bili pri staležih EU in deljenih staležih, ki jih urejata večletni načrt za zahodno Sredozemlje in Generalna komisija za ribištvo v Sredozemlju (GFCM), opaženi koraki v smeri cilja največjega trajnostnega donosa, saj se je količnik ribolovne umrljivosti prvič po letu 2003 znižal pod 2.

2.2.Ribolovne možnosti, določene za leto 2022

Ribolovne možnosti, določene za leto 2022, so pomemben korak k trajnostnemu upravljanju ribištva.

V Atlantiku, Baltskem morju in Skagerraku/Kattegatu so ribolovne možnosti večinoma opredeljene kot omejitve ulova na podlagi celotnega dovoljenega ulova (TAC).

Na teh območjih so bile omejitve ulova za staleže, ki jih upravlja samo EU, določene v skladu z največjim trajnostnim donosom za vse staleže, za katere je bilo to razmerje na voljo, razen za sleda iz zahodnega Baltskega morja, v zvezi s katerim so bili sprejeti drugi strogi ukrepi v skladu z večletnim načrtom za Baltsko morje. Sprejeti so bili tudi dodatni zaščitni ukrepi za staleže v težkih razmerah, kot so trska iz Kattegata, trska iz vzhodnega Baltskega morja in trska iz zahodnega Baltskega morja. Baltske države članice in deležniki na splošno priznavajo potrebo po ukrepih za obnovitev pomembnih komercialnih staležev rib v Baltskem morju ter si prizadevajo za dosego tega cilja.

Za staleže, ki se delijo z Združenim kraljestvom, sta se pogodbenici v roku, določenem v sporazumu o trgovini in sodelovanju, dogovorili o omejitvah ulova v skladu z največjim trajnostnim donosom za večino staležev, za katere je bilo zadevno mnenje na voljo. Samo za štiri staleže (za katere se v mnenju priporoča ničelni ulov) je bila sprejeta drugačna odločitev, saj sta se pogodbenici dogovorili o omejitvi z nizko ravnjo ulova, ki zajema le prilov, da bi preprečili zadušitev mešanega pridnenega ribolova. Za en stalež sta se dogovorili o majhnem celotnem dovoljenem ulovu, da bi omogočili nadaljnje zbiranje podatkov.

V zvezi s staleži, ki se tristransko delijo z Norveško in Združenim kraljestvom, so se vse tri strani dogovorile, da si bodo prizadevale za nadaljnjo obnovo trske iz Severnega morja, tako da bodo nadaljevale popravne ukrepe in določile celotni dovoljeni ulov pod ravnjo iz znanstvenega mnenja za več drugih staležev, ki so povezani s trsko pri mešanem ribolovu. Največji celotni dovoljeni ulovi za sleda so bili določeni pod ravnmi iz znanstvenega mnenja. Edini stalež z ocenjenim največjim trajnostnim donosom, ki se dvostransko deli z Norveško, je bil določen na ravni največjega trajnostnega donosa.

Kar zadeva staleže skuše, sinjega mola in atlantskega sleda, so se obalne države dogovorile, da bodo skupne celotne dovoljene ulove določile na ravni največjega trajnostnega donosa. V letu 2022 so na dnevnem redu razprave o dogovorih o delitvi, da bi se preprečil prelov v primeru neobstoja dogovorov o delitvi.

V Sredozemskem in Črnem morju, za kateri so značilni ribolov več vrst in številni staleži, ki se delijo s tretjimi državami, se je ribolovna umrljivost za nekatere staleže približala trajnostni ravni, saj jih je leta 2020 sedem doseglo FMSY, vendar se številni staleži še vedno lovijo nad trajnostnimi ravnmi. Odločna ohranitvena prizadevanja se morajo nadaljevati, da bi se do leta 2025 dosegel cilj največjega trajnostnega donosa, zlasti z uporabo večletnega načrta za zahodno Sredozemlje in nove strategije GFCM do leta 2030. Z ribolovnimi možnostmi za leto 2022 se dejansko izvaja obsežen sveženj ukrepov, ki jih je leta 2021 sprejela GFCM.