[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 2.6.2005

KOM(2005) 234 končno

SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Na poti h globalnem partnerstvu v informacijski družbi:Prispevek Evropske unije k drugi faziSvetovnega vrha o informacijski družbi (WSIS)

SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Na poti h globalnem partnerstvu v informacijski družbi: Prispevek Evropske unije k drugi fazi Svetovnega vrha o informacijski družbi (WSIS) (Besedilo velja za EGP)

1. UVOD

Po drugem srečanju Odbora za pripravo (PrepCom-2) je nastopila odločilna faza procesa, ki vodi k drugemu srečanju vrha WSIS (Tunis, 16.(18. novembra 2005). Ta proces mora pripeljati do sporazuma o sklepnih dokumentih, ki bodo predstavljali sklepe o dveh nerešenih vprašanjih iz prve faze (elektronsko upravljavljanje in finančni mehanizmi) ter predlagali način izvedbe in nadaljnje ukrepe WSIS.

Vzporedno s procesom WSIS se je Evropska unija (EU) tudi sama znašla na pomembnem stičišču, kar zadeva politike informacijske družbe. Komisija je pred kratkim sprožila ključno pobudo za spodbujanje programa lizbonske strategije ter za večjo rast, več delovnih mest in večje vključevanje državljanov. Politike informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), vsebina ter raziskave in razvoj (R & R) igrajo v tem okviru pomembno vlogo. Tako bo Komisija kmalu predložila i2010 , novo pobudo za koriščenje gospodarskega potenciala IKT, da bi povečala rast v Evropi. Poleg tega je Komisija pravkar vložila dva glavna predloga za krepitev položaja Evrope na področju IKT: Sedmi okvirni program za raziskave in razvoj (FP7) in Program za konkurenčnost in inovativnost (CIP). [1] Poleg tega je EU ocenila svoj prispevek k procesu Razvojnih ciljev novega tisočletja.[2] Prav tako je opredelila svoje stališče glede trenutnih pogajanj Svetovne trgovinske organizacije in naslednje plenarne konference Mednarodne telekomunikacijske zveze (ITU), ki bo leta 2006.

EU mora izkoristiti take pobude in proces WSIS, ki podpirajo širitev informacijske družbe v njenih državah članicah in državah partnericah, zlasti v novo nastalih regijah in regijah v razvoju.

To sporočilo predstavlja osnovo za razprave Sveta za telekomunikacije, ki se bo sestal junija 2005, in pripravlja skupna stališča EU pred tretjim Odborom za pripravo (PrepCom-3, 19.(30. september 2005) ter samim srečanjem vrha v Tunisu.

2. PREDNOSTNE NALOGE ZA TUNIS

EU si prizadeva uveljaviti informacijsko družbo za vsakogar ob spoštovanju človekovih pravic, svobode izražanja ter kulturne in jezikovne raznolikosti, kakor je navedeno v Izjavi o načelih, sprejeti med prvo fazo vrha[3]. To je vizija, ki ji bo EU sledila v drugi fazi WSIS z namenom, da okrepi trdne temelje, ki so bili položeni za svetovno informacijsko družbo. Zato ponovna razprava o že rešenih vprašanjih v Ženevi ni zaželena.

EU meni, da je glavni cilj faze v Tunisu, da načela pretvori v dejanja in sproži širše gibanje vseh zainteresiranih skupin za dosego izvajanja teh načel z glavnim poudarkom na omejenem številu prednostnih nalog, da se doseže vidne rezultate . Ta pristop so potrdili sklepi zadnjega Sveta za telekomunikacije[4].

V skladu s temi sklepi mora EU svoj prispevek k drugi fazi WSIS osredotočiti na prednostne naloge in izkušnje s politikami EU, opisanimi v naslednjem razdelku. Komisija zato meni, da je treba preučiti pozitiven razvoj od prve faze WSIS in spodbujati dodatne ukrepe na področjih, kjer je prišlo do napredka. V ta namen Komisija sodeluje med drugim s tretjimi državami, če obstajajo določbe za usklajevanje stališč v mednarodnih organih, kot je WSIS (npr. z Rusijo, Ukrajino).

2.1. Ohranjanje pravnega reda iz Ženeve

PrepCom-2 je pokazal, kako tvegana je ponovna razprava o sprejetih načelih. EU tak razvoj ne koristi. V primeru ponovne razprave mora EU poudariti pomembnost, ki jo daje odločilni vlogi človekovih pravic v informacijski družbi. Ta vloga je temelj številnim instrumentom, ki jih je sprejela mednarodna skupnost v zvezi s svobodo izražanja in mnenja ter svobodo prejemanja informacij, vključno s Splošno deklaracijo človekovih pravic in Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah. Pojav novih medijev ne sme služiti kot pretveza za spodkopavanje polnega spoštovanja teh pravic. Pri tem mora EU opozoriti tudi na trenutne dejavnosti Sveta Evrope[5] in določbe, ki jih je sprejela sama na področju človekovih pravic, vključno z Listino o temeljnih pravicah.

V zvezi z lokacijo drugega srečanja vrha v Tunisu EU ugotavlja, da še vedno obstajajo področja, na katerih se človekovih pravic ne spoštuje, zlasti kar zadeva svobodo izražanja in združevanja . Te svoboščine so bistvene za proces demokratizacije in utegnejo spodbuditi gospodarski ter družbeni razvoj. Tunizija ima kot država gostiteljica WSIS priložnost, da z uporabo ženevske Deklaracije načel in Akcijskega načrta pri tem postane dober vzgled. EU pripisuje veliko vlogo polnemu sodelovanju nevladnih organizacij v WSIS, vključno z nevladnimi organizacijami iz držav v razvoju[6].

Glede sklepnih dokumentov iz Tunisa lahko EU sproži določena vprašanja glede napredka, ki je že bil narejen in ki bi ga bilo mogoče še stopnjevati. Od prve faze WSIS je mogoče opaziti vidne rezultate v novo nastalih gospodarstvih kot posledica vzpostavitve ugodnega okolja. EU meni, da je to prizadevanje treba okrepiti tako, da se podpre razvoj dostopov z obsežnimi strategijami za razvoj informacijske družbe, vključno z razvojem ustvarjalne vsebine in področij uporabe. Prednost je treba dati vključevanju in boljšemu življenju državljanov, vključno z IKT za demokracijo, dobro upravljanje in povečano zaščito v nujnih primerih (sistemi zgodnjega opozarjanja za pomoč v primeru nesreče). Poudariti je treba tudi vlogo aktivnih politik za inovacije, ki spodbujajo IKT.

2.2. Spodbujanje sprejetja celovitih strategij za informacijsko družbo

EU namerava spodbujati informacijsko družbo za vsakogar. To se mora jasno odražati v političnih odločitvah in izraziti s sprejetjem celovitih strategij za informacijsko družbo na nacionalni in regionalni ravni v vseh državah članicah ZN. Te strategije je treba razviti v odprtem procesu in vključiti vse interesne skupine. EU ima veliko izkušenj s strategijami in pravnimi vprašanji.

Strategije za razvoj informacijske družbe: V okviru prihodnje pobude i2010 mora EU izkoristiti impulze, ki so posledica dveh razvojev: po eni strani IKT vstopajo v obdobje množičnega razvoja, po drugi strani pa prihaja s konvergenco računalniške industrije in potrošniške elektronike nov val tehnološkega napredka. i2010 se mora osredotočiti na tri cilje: vzpostavitev enotnega evropskega informacijskega prostora; spodbujanje inovacij in naložb v IKT in zagotavljanje vključitve državljanov, boljših javnih storitev in kakovosti življenja. Pobuda mora temeljiti na mehanizmih za izvajanje, oblikovanih na podlagi primerjalnih analiz in izmenjavi najboljše prakse, ter usklajevanju politike z interesnimi skupinami.

Pravno okolje: Pravni okvir za evropske elektronske komunikacije je začel veljati leta 2002. Kjer so ga izvajali dosledno in učinkovito, je omogočil konkurenco. Po potrebi se novi tehnološki dosežki lahko upoštevajo v pregledu, predvidenem za leto 2006. Izven EU bodo pravni okvir izvajale države kandidatke, poleg tega pa okvir zagotavlja tudi vodilo za številne tretje države.

EU bo uporabila svoje izkušnje, pridobljene v okviru i2010, in svoj pravni okvir za elektronske komunikacije v rednem zunanjem dialogu , ki ga vodi z določenimi državami ali skupinami držav, zlasti z državami Latinske Amerike in karibskimi državami ter sredozemsko skupino držav.

2.3. Koristenje dinamike in vpliva raziskav ter razvoja

Evropski okvirni programi za raziskave in razvoj podpirajo projekte IKT že od 1980-ih let. V okviru sedanjega šestega programa (2002(2006) je IKT namenjenih 3,6 milijarde EUR s prednostno nalogo „Tehnologije informacijske družbe (IST)“. Ker je mednarodno sodelovanje v raziskavah in razvoju prav tako pomembna prednostna naloga evropskih raziskav, je v podporo mednarodnemu sodelovanju namenjenih skupno 315 milijonov EUR .

Komisija je pred kratkim sprejela predlog za FP7 (2007(2013)[7]. Treba je še naprej močno poudarjati pomen IKT, da bo Evropa lahko obvladovala in oblikovala prihodnji razvoj IKT ter tako pomagala pri izpolnjevanju zahtev družbe in državljanov. V ta namen je treba IKT letno dodeliti 1,8 milijarde EUR. Nova prednostna naloga IST se mora osredotočiti na tehnologijo, nove možnosti za IKT (npr. na odnose z znanostmi o življenju), interdisciplinarno povezovanje ter prihodnje in nastajajoče tehnologije.

Predlog si prizadeva okrepiti mednarodno sodelovanje tudi v projektih raziskav in razvoja na tematskih področjih z: a) odpiranjem vseh dejavnosti raziskovalcem iz tretjih držav in b) koordinacijskimi aktivnostmi, ki so namenjene določenim državam ali skupinam držav (npr. industrijsko razvitim državam, novo nastalim državam, državam v razvoju in državam kandidatkam).

To prizadevanje morajo spremljati vzporedne dejavnosti, ki bodo podprle mednarodno sodelovanje v drugih delih OP, zlasti s sestavnimi deli „Zmožnosti“ in „Ljudje“. To mora odpreti nove možnosti za mednarodno sodelovanje.

2.4. Razvoj področij elektronske uporabe in vsebin

Od začetka procesa WSIS se je EU osredotočala na nekaj prednostnih področij uporabe ob upoštevanju njihovega pomena za državljane in neposredne vključenosti javnih organov v njihov razvoj: e-izobraževanje, e-vlado, e-zdravstvo in okvir za e-poslovanje. To so bile prednostne naloge Akcijskega načrta e Evropa 2005 z ustreznimi cilji politike, ki so se odražale v projektih, financiranih iz OP za raziskave in razvoj, in mednarodnem sodelovanju na področju IKT med EU in tretjimi državami.

V okviru Evromediteranskega partnerstva (EuroMED) se izvajajo regionalni pilotni projekti na področju zdravstva, inovacij in izobraževanja, e-trgovine, turizma in kulture. Vzpostavljeni sta bili dve omrežji: EUMEDIS za financiranje vzpostavitve povezave med evropskimi in sredozemskimi raziskovalnimi centri in EUMEDCONNECT za pospeševanje medsebojnega povezovanja med sredozemskimi univerzami in raziskovalnimi centri.

Program EU za države Latinske Amerike @LIS (Zveza za informacijsko družbo) podpira devetnajst področij uporabe IKT na štirih prednostnih področjih: na področju lokalne e-vlade, e-izobraževanja in kulturne raznolikosti, e-javnega zdravstva in e-vključevanja. Program @LIS je vzpostavil tudi tri omrežja, in sicer omrežje zakonodajalcev, raziskovalcev in interesnih skupin. Poleg tega pospešuje odprte in mednarodne standarde.

Za azijske države je EU vzpostavila Program Asi@ICT, ki pokriva šest področij: kmetijstvo, izobraževanje, e-vlado, okolje, zdravstvo in promet. Poskuša ustvariti široko in trajno tehnološko ter gospodarsko sodelovanje med Azijo in Evropo. Sklenjeni so bili tudi dvostranski sporazumi s Kitajsko in Indijo. Leta 2003 je bil organiziran „Teden informacijske družbe med EU in Kitajsko“, temu pa je sledil širši dialog informacijske družbe med EUin Kitajsko.

Po podpisu skupnega stališča AKP-EU o informacijski družbi za razvoj je Evropska komisija povišala svoj finančni prispevek za razvojno pomoč projektom, ki so povezani z IKT. Evropski razvojni sklad namenja približno 110 milijonov EUR različnim dejavnostim, od projekta e-trgovine na skupnem trgu vzhodne in južne Afrike do celinskega programa za zagotovitev afriškega spremljanja okolja za trajnostni razvoj (AMESD).

Poleg tega bo v obdobju 2003(2008 Sklad za spodbujanje naložb , ki razpolaga z 2,2 milijarde EUR in ga upravlja Evropska investicijska banka (EIB) za razvoj zasebnega sektorja, zagotovil finančna sredstva, vključno s tveganim kapitalom, za pomoč pri spodbujanju rasti v zasebnem sektorju in mobilizaciji domačega in tujega kapitala v ta namen. EIB bo temu znesku dodala 1,7 milijarde EUR iz lastnih sredstev.

Partnerski program Pro€Invest EU-AKP z 110 milijoni EUR spodbuja med drugim tudi investicije in tehnološke tokove v mala in srednje velika podjetja, ki delujejo v ključnih sektorjih, vključno z IKT. Program upravlja Center za razvoj podjetništva, ki je institucija skupine držav AKP in EU v okviru sporazuma iz Cotonouja.

2.5. Izkoriščanje možnosti IKT za razvoj

Kot del Razvojnih ciljev novega tisočletja (RCT) je skupni cilj razvojne politike EU zmanjšati revščino, kolikor je to mogoče. To pojasni pomembnost, ki jo EU daje premostitvi digitalnega razkoraka in izkoriščanju možnosti IKT kot orodju razvojne politike.

Položaj v državah podsaharske Afrike zahteva posebno pozornost. Zaradi zamude pri razvoju infrastrukture (hrbteničnih omrežij in krajevnih zank) obstaja tveganje, da bodo celotna področja afriške celine izolirana. Tržne sile same ne morajo sprožiti trajnostnega razvoja rasti, ki bi pokrival celotno ozemlje. Zato je potreben poseg javnega sektorja. EU s svojimi afriškimi partnerji – zlasti z Novim partnerstvom za razvoj Afrike (NEPAD)[8] – in v sodelovanju z razvojnimi bankami ter zasebnim sektorjem še naprej pozitivno ocenjuje pobudo za razvoj infrastrukture na afriški celini. Za zagotavljanje potrebnih znanj IKT delavcem in širši populaciji so potrebna usposabljanja. To je mogoče doseči v sodelovanju z zasebnim sektorjem in industrijo IKT.

Po drugi strani pa je pri IKT in razvoju vsebinska plat pogosto zanemarjena, saj ustvarjanje in krepitev industrije vsebin v državah v razvoju prinaša pomembne prednosti: družbene , ker izvajalci zagotavljajo vsebino za družbo v tesni povezavi z njo, njenimi potrebami, pričakovanji in zahtevami; kulturne , ker pomaga ohranjati pri življenju lokalne kulture in jim omogoča, da se predstavijo ostalemu svetu ter s tem nadzoruje in bogati kulturno raznolikost; gospodarske , ker zagotavlja lokalno zaposlovanje, temelji na lastnih trajnostnih virih in predstavlja vir prihodkov pri izvozu.

3. STALIŠČE EU DO NEREŠENIH VPRAŠANJ

Glavni točki, obravnavani v drugi fazi WSIS, sta dve vprašanji, ki sta na vrhu v Ženevi ostali nerešeni: finančni mehanizmi za premostitev digitalnega razkoraka in e-upravljanje.

3.1. Finančni mehanizmi

Finančni mehanizmi za premostitev digitalnega razkoraka v državah v razvoju so bili ena izmed najbolj spornih vprašanj prve faze WSIS. Ker ni bilo mogoče doseči sporazuma, je bilo odločeno, da se ustanovi Delovna skupina za finančne mehanizme (TFFM), ki bo pristojna za „temeljit pregled njihove ustreznosti za izzive razvoja IKT“.

Istočasno je senegalski predsednik Wade podprl ustanovitev prostovoljnega Digitalnega solidarnostnega sklada (DSF). Njegovo pobudo so pozdravile afriške države in v širšem okviru države v razvoju. DSF je začel delovati 14. marca 2005 v Ženevi. Je ustanova po švicarskem pravu s sedežem v Ženevi, podpirajo pa ga številne lokalne/regionalne skupnosti (mesti Ženeva in Lyon, baskovska vlada)[9].

Na podlagi rezultatov poročila TFFM je Svet EU dne 17. februarja[10] sprejel sklepe o finančnih mehanizmih, v katerih navaja, „da novi sklad Združenih narodov ni učinkovit instrument za odpravljanje digitalnega razkoraka“ in da „je potreben celovitejši pristop za zbiranje človeških, finančnih in tehnoloških virov“. Štiri glavna merila odražajo stališče EU do prostovoljnega DSF: sklad ima sedež v Ženevi, po naravi je prostovoljen, dopolnjuje obstoječe mehanizme in vključuje pristop skupin z več interesi.

PrepCom-2 je sprejel dogovorjeno besedilo za sklepe poročila TFFM, ki so v skladu s stališčem EU[11]. V primeru ponovnih pogajanj mora EU svojim partnerjem obrazložiti svoje poglede in posebno pozornost nameniti sklepom poročila TFFM: sklad ne more biti pravi odgovor na finančne potrebe; nasprotno, jasno zavzemanje za uporabo obstoječih mehanizmov mora voditi h konkretnim in vidnim rezultatom.

Poleg tega bo EU v skladu s sklepi februarskega Sveta svoje partnerje obvestila o možnih ukrepih, projektih in programih. V ta namen nameravajo Komisija in države članice izdati brošuro, ki bo državam v razvoju pomagala IKT boljše vključiti v svoje razvojne politike.

3.2. Elektronsko upravljanje

V skladu z Akcijskim načrtom iz Ženeve je generalni sekretar ZN ustanovil Delovno skupino za elektronsko upravljanje (WGIG), ki ima nalogo, da a) pripravi ustrezno opredelitev elektronskega upravljanja; b) opredeli vprašanja javne politike v zvezi s tem; c) določi enotno razumevanje posameznih vlog in odgovornosti vlad, obstoječih medvladnih in mednarodnih organizacij in drugih forumov ter zasebnega sektorja in civilne družbe; in d) pripravi poročilo o rezultatih te dejavnosti, ki ga bo predložila v drugi fazi WSIS.

Kot je bilo zapisano v prejšnjem sporočilu[12], Komisija pridobiva z delom generalnih direktorjev držav članic, ki se redno srečujejo pod predsedstvom Komisije. Od prvega srečanja 17. marca 2004 so se sestali osemkrat.

Med prednostnimi nalogami, ki jih je določila skupina generalnih direktorjev, je eno izmed glavnih vprašanj, o katerih se trenutno razpravlja, vprašanje internacionalizacije upravljanja glavnih spletnih virov, in sicer za sisteme za imenska imena, IP-naslove in sisteme korenskih strežnikov.

EU meni, da je potreben nov model sodelovanja, ki bo uresničil določbe iz Izjave o načelih WSIS glede ključne vloge vseh interesnih skupin v okviru elektronskega upravljanja, vključno z vladami, zasebnim sektorjem, civilno družbo in mednarodnimi organizacijami. Obstoječi mehanizmi elektronskega upravljanja morajo temeljiti na bolj demokratičnih, jasnih in večstranskih temeljih in imeti večji poudarek na interesu javne politike vseh vlad.

Novi model mora temeljiti na naslednjih načelih:

(1) Ne sme nadomestiti obstoječih mehanizmov ali institucij, temveč mora graditi na obstoječih strukturah elektronskega upravljanja s posebnim poudarkom na usklajenosti med vsemi interesnimi skupinami, vključenimi v ta proces: vlade, zasebnega sektorja, civilne družbe in mednarodnih organizacij;

(2) Novi model med javnim in zasebnim sodelovanjem mora prispevati k trajnostni stabilnosti in odpornosti spleta z ustreznim naslavljanjem vprašanj javne politike, ki so povezana s ključnimi vidiki elektronskega upravljanja.

EU meni, da imajo vlade posebno poslanstvo in odgovornost do svojih državljanov, zato se mora njihova vloga pri tem novem modelu sodelovanja osredotočiti zlasti na glavna vprašanja javne politike in ne vključevati vsakodnevnih dejavnosti.

Poleg tega mora EU ponovno utrditi svoja načela gradbe spleta, vključno z interoperabilnostjo, odprtostjo in načelom med koncema.

Skupno stališče članic EU v okviru WGIG o pomembnih vprašanjih v zvezi z njenim mandatom zagotavljajo Smernice o elektronskem upravljanju, ki jih je sprejel COREPER dne 13. oktobra 2004[13]. Odražajo glavna vprašanja, ki jih je treba obravnavati s stališča EU, in pozivajo k uskladitvi Sveta, kjer je to potrebno.

4. NADALJNJA POT

Začela se je razprava o morebitnem mehanizmu za zagotavljanje primernega izvajanja Akcijskega načrta iz Ženeve in političnem nadaljevanju vrha. Mehanizem za izvajanje ureja tehnično nadaljevanje tekočih dejavnosti, medtem ko politično nadaljevanje vrha zadeva možen proces po WSIS v okviru sistema ZN.

4.1. Mehanizem za izvajanje

Glavne agencije ZN so aktivno sodelovale v procesu WSIS in morajo ostati še naprej vključene. ITU bo kot podporna agencija obravnavala večino vprašanj, ki se nanašajo na elektronska komunikacijska omrežja, razvoj dostopa in medsebojno povezanost. Druge agencije bodo razvile pobude na področjih svojih pristojnosti (glej Prilogo 2). Poleg tega so se sklicevanja STO na liberalizacijo telekomunikacij in sorodnih sektorjev ter dejavnosti Svetovne banke v zvezi s pospeševanjem širše uporabe IKT izkazala za učinkovita in so zato neposredno povezana z delom WSIS.

Vlade, zasebni sektor in civilna družba bodo kot glavni naslovniki Akcijskega načrta določili dejavnosti. Akcijski načrt in končni dokumenti, ki bodo sprejeti v Tunisu, bodo zagotovili referenčni okvir, vendar vprašanje, kako usklajevati in krepiti sodelovanje med različnimi pobudami, ostaja odprto.

EU je jasno napovedala, da mora biti tak mehanizem preprost, učinkovit in mora temeljiti na decentraliziranih dejavnostih v obstoječem okviru sistema ZN. Delovati mora na metodi odprte koordinacije[14]in spodbujati sodelovanje med pobudami, da se zagotovi, da so možnosti IKT v celoti zajete.

4.2. Ocena stanja

Oceno stanja je začel izvajati izvršni sekretariat WSIS, da bi ocenil dejavnosti v zvezi z Akcijskim načrtom, ki jih izvajajo različne interesne skupine. EU je prispevala dokument, ki navaja številne trenutne dejavnosti na ravni EU in dejavnosti, ki jih izvajajo države članice. Ta prispevek EU je vključen v zbirko podatkov ITU/WSIS in je na voljo za prenos[15].

Ocena stanja je prvi korak pri izvajanju procesa in se mora nadaljevati tudi po vrhu v Tunisu, kot predvideva sekretariat WSIS. Vendar pa obstaja potreba po izboljšani strukturi zbirke podatkov in podobnih objav. Natančna analiza vpliva, ki ga ta zbirka podatkov lahko ima kot referenca za politike interesnih skupin, mora biti vključena v končno poročilo o oceni stanja.

4.3. Nadaljevanje WSIS

Poleg mehanizmov za izvajanje bo naslednji PrepCom obravnaval nadaljevanje vrha WSIS v Ženevi in Tunisu. V skladu s prejšnjimi stališči EU Komisija ne podpira samodejnega nadaljevanja srečanj vrha po petih ali desetih letih, temveč se zavzema za ad hoc ocene stanja, ki se izvajajo po potrebi, vključno z elektronskim upravljanjem. Meni, da mora biti vprašanje digitalnega razkoraka tesno povezano z MRC. Ta razsežnost mora zato postati del uveljavljenega širšega procesa MRC.

EU mora natančno spremljati odločitve, ki jih v zvezi s tem sprejme generalni sekretar ZN, in usklajevati svoj položaj, kakor je to potrebno.

5. SKLEP

Kot v prejšnji fazi bo EU lahko govorila z enim glasom in bo lahko vplivala na razpravo med pripravljalnim procesom in zasedanjem WSIS. Izziv je zdaj prepričati naše partnerje, da informacijska družba ni dokončen koncept in da moramo biti pripravljeni na nadaljnji razvoj v smeri k družbi znanja. V tem okviru mora biti glavna naloga uresničevanje že dogovorjenih načel v praksi, da bi državljanom omogočili, da z IKT pridobijo in da so pripravljeni na nadaljnje izzive, ki jih prinašajo gospodarske, tehnološke in družbene spremembe ter človekova ustvarjalnost.

Priloga 1 Glavni dogodki pred drugim srečanjem Svetovnega vrha o informacijski družbi (WSIS)

18.(20. april 2005 | Tretje srečanje Delovne skupine za elektronsko upravljanje (WGIG), Ženeva. |

maj 2005 | Predvideni začetek medsejnih dejavnosti (Skupina prijateljev predsedstva, pogajanja o mehanizmih za izvajanje WSIS), Ženeva. |

14.-(17. junij 2005 | Zadnje srečanje Delovne skupine za elektronsko upravljanje (WGIG), Ženeva. |

1. julij 2005 | Predvidena objava poročila WGIG. |

18. julij 2005 | Javna predstavitev poročila WGIG. |

15. avgust 2005 | Rok za pripombe interesnih skupin o poročilu WGIG. |

19.(30. september 2005 | PrepCom-3, Ženeva. |

16.(18. november 2005 | Druga faza Svetovnega vrha o informacijski družbi (WSIS), Tunis. |

Priloga 2 Organi ZN, ki sodelujejo v procesu WSIS, in njihova možna vloga pri izvajanju WSIS

Organ ZN/ agencija | Polno ime | Možno področje pristojnosti[16] |

UN SG | Generalni sekretar ZN | Globalne pristojnosti Svetovnega vrha o informacijski družbi (WSIS). |

UN GA | Generalna skupščina ZN | Generalna skupščina ZN je z Resolucijo 56/183 (21. december 2001) potrdila ustanovitev WSIS. |

UNDESA | Oddelek za gospodarske in socialne zadeve ZN | Skupno usklajevanje, e-vlada. |

ITU | Mednarodna telekomunikacijska zveza | Infrastruktura IKT, povečanje kapacitet, zaupanje in varnost, mednarodno in regionalno sodelovanje. |

UNESCO | Organizacija Združenih narodov za izobraževanje, znanost in kulturo | Dostop do informacij in znanja, povečanje kapacitet, e-znanost, kulturna in jezikovna raznolikost, mediji, etična razsežnost informacijske družbe. |

WGIG | Delovna skupina za elektronsko upravljanje | Ad-hoc skupina, ki jo je ustanovil generalni sekretar ZN za vzpostavitev enotnega razumevanja elektronskega upravljanja. |

TFFM | Delovna skupina za finančne mehanizme | Ad-hoc skupina, ki jo je ustanovil generalni sekretar ZN za pregled finančnih mehanizmov za IKT. |

UNDP | Razvojni program Združenih narodov | Razvojni cilji novega tisočletja, mednarodno in regionalno sodelovanje. |

UN ICT TF | Delovna skupina IKT ZN NB: Njen mandat poteče konec leta 2005. Razprave o ustanovitvi Svetovnega zveze za IKT in razvoj, ki bi spremljala delo delovne skupine še vedno potekajo. | Razvojni cilji novega tisočletja, mednarodno in regionalno sodelovanje. |

FAO | Organizacija za prehrano in kmetijstvo | e-kmetijstvo |

ILO | Mednarodna organizacija za delo | e-zaposlovanje |

WHO | Svetovna zdravstvena organizacija | e-zdravstvo, e-okolje. |

WIPO | Svetovna organizacija za intelektualno lastnino | Zaupanje in varnost. |

WMO | Svetovna meteorološka organizacija | Pomoč v primeru nesreče. |

UNCTAD | Konferenca ZN za trgovino in razvoj | Usklajevanje razvoja. |

UNITAR | Inštitut ZN za raziskovanje in usposabljanje | Sodelovanje z lokalnimi oblastmi. |

UNEP | Program Združenih narodov za okolje | e-okolje |

[1] Za i2010 in FP7 glej infra . Posebni program CIP za IKT predlaga 800 milijonov EUR za obdobje 2007(2013 za spodbujanje uveljavitve in uporabe IKT (prim. Sporočilo za javnost IP/05/391, 7. april 2005).

[2] Pospeševanje napredka v smeri uresničevanja razvojnih ciljev novega tisočletja: Prispevek Evropske unije, COM(2005) 132 konč.; Pospeševanje napredka v smeri uresničevanja razvojnih ciljev novega tisočletja: Financiranje za razvoj in učinkovitost pomoči, COM(2005) 133 konč.; Skladnost politik za razvoj: Pospeševanje napredka v smeri uresničevanja razvojnih ciljev novega tisočletja, COM(2005) 134 konč.; vsi 12. april 2005.

[3] www.itu.int/wsis/index.html.

[4] Svet za telekomunikacije z dne 9. decembra 2004;www.eu2004.nl/default.asp?CMS_TCP=tcpAsset& id=B44C0E30C17A46DA81E62332EA6C2B7AX1X51359X3 str. 16ss.

[5] Ad hoc Odbor strokovnjakov o informacijski družbi (CAHSI), www.coe.int/t/e/integrated_projects/democracy/02_Activities/00_CAHSI/.

[6] Prim. sklepna deklaracija EU ob 5. Pridružitvenem svetu EU-Tunizija, 31. januarja 2005.

[7] Predlog za sklep Evropskega parlamenta in Sveta o sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007 do 2013), COM(2005) 119 konč., 6. april 2005.

[8] Strateški okvir za obnovo Afrike, ki ga je sprožil 37. vrh Organizacije afriške enotnosti, julija 2001, glej www.nepad.org.

[9] Glej www.dsf-fsn.org/eu/15c-en.htm.

[10] www.eu2005.lu/en/actualites/conseil/2005/02/17ecofin/17ecofin.pdf, str. 19ss.

[11] Glej www.itu.int/wsis/preparatory2/pc2/index.html.

[12] Na poti h globalnemu partnerstvu v informacijski družbi: Nadaljevanje vrha WSIS v Ženevi, COM(2004) 111 konč., 17. februar 2004.

[13] Dokument 13085/04 TELECOM 148.

[14] Takšen mehanizem je v EU uvedel Evropski svet v Lizboni marca 2000 kot sredstvo za širjenje najboljše prakse in doseganje zbliževanja z vnaprej določenim strateškim ciljem. Glej Lizbonske sklepe, ue.eu.int/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ec/00100-r1.en0.htm.

[15] www.itu.int/wsis/stocktaking/index.html.

[16] To je okvirni seznam, ki ne predvideva nobenega stališča EU o strukturi mehanizma za izvajanje WSIS.