ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Svet je 16. julija 2018 sprejel Sklep (EU) 2018/1195 o podpisu Protokola k Sporazumu Interbus glede mednarodnih linijskih in posebnih linijskih avtobusnih prevozov potnikov (v nadaljnjem besedilu: Protokol o linijskih in posebnih linijskih prevozih).

Opozoriti je treba, da sta mednarodni linijski in posebni linijski avtobusni prevoz potnikov pomembna sektorja, ki evropskim državljanom zagotavljata mobilnost ob ugodni cenovni strukturi. Njun nadaljnji razvoj zunaj EU bi v enaki meri koristil državljanom EU, tujim turistom, turistični industriji in evropskim regijam. Navedeni razvoj ovirajo razlike v dvostranskih sporazumih med državami članicami in tretjimi državami, zaradi česar je postopek izdaje dovoljenj in opravljanja mednarodnih linijskih in posebnih linijskih prevozov okoren. To je najbolj očitno pri dolgih mednarodnih linijskih prevozih, pri katerih se prečka več držav.

Kot je navedeno v Protokolu, bi moral biti dostop na trg linijskih in posebnih linijskih prevozov omogočen prek enotnega postopka izdaje dovoljenj, ob upoštevanju pravnega reda EU na področju cestnega potniškega prometa, vključno z varnostjo v cestnem prometu, tehničnimi določbami, kvalifikacijami voznikov, socialnimi pravili, pravicami potnikov, okoljem in dovoljenji za opravljanje dejavnosti.

Sporazum Interbus bo še naprej veljal nespremenjen glede mednarodnih občasnih avtobusnih prevozov potnikov.

Protokol zajema le določbe, ki so potrebne za razširitev Sporazuma Interbus na mednarodne linijske in posebne linijske avtobusne prevoze potnikov (na podlagi dovoljenja). Z njim se ne spremenijo niti ponovijo skupna pravila, temveč se nanaša na temeljne določbe Sporazuma Interbus. Navedena okoliščina in dejstvo, da lahko pogodbenica podpiše in sklene ter ratificira Protokol ali pristopi k njemu šele po podpisu in sklenitvi ter ratifikaciji Sporazuma Interbus ali po pristopu k njemu, bosta zagotovila, da bodo pogodbenice ob podpisu in sklenitvi ter ratifikaciji Protokola ali ob pristopu k njemu sprejele in uporabljale pravila iz Sporazuma Interbus.

Poleg Evropske unije so pogodbenice Sporazuma Interbus tudi Republika Albanija, Bosna in Hercegovina, Črna gora, Republika Moldavija, Republika Severna Makedonija, Republika Turčija in Ukrajina, ki lahko podpišejo in sklenejo ter ratificirajo Protokol oziroma pristopijo k njemu.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Da se zagotovi potrebna pravna varnost in homogenost notranjega trga, mora Skupni odbor EGP vso ustrezno zakonodajo EU čim prej po njenem sprejetju vključiti v Sporazum EGP ter zagotoviti tudi sodelovanje držav Efte, ki so del EGP, pri ustreznih ukrepih ali programih EU.

Osnutek sklepa Skupnega odbora EGP (priložen predlogu sklepa Sveta) je namenjen spremembi Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode. To je potrebno, da se državam Efte, ki so del EGP, omogoči sodelovanje v programih in ukrepih Unije, ki se financirajo iz proračunskih vrstic splošnega proračuna Evropske unije. V tem primeru je namen te spremembe državam Efte, ki so del EGP (Norveška, Islandija in Lihtenštajn), omogočiti sodelovanje pri ukrepih Unije v zvezi s prostim pretokom delavcev, uskladitvijo sistemov socialne varnosti in ukrepi, ki se nanašajo na migrante, vključno z migranti iz tretjih držav, v povezavi s proračunsko vrstico 04 03 01 03, ki je vključena v splošni proračun Evropske unije za proračunsko leto 2020.
Področje ukrepa je v izključni pristojnosti.

2.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

•Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje

V okviru naknadne in predhodne ocene so bila opravljena posvetovanja z zainteresiranimi stranmi o morebitnem novem protokolu med Unijo in Senegalom. Na tehničnih sestankih so bila posvetovanja opravljena tudi s strokovnjaki iz držav članic in sektorja. Na podlagi teh posvetovanj je bilo sklenjeno, da bi bilo za Unijo in Senegal koristno, da bi sklenila nov protokol k sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

Svet je 20. decembra 2018 sprejel Direktivo (EU) 2018/2057 v zvezi z začasno uporabo splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti za transakcije nad pragom 17 500 EUR s spremembo direktive o DDV.

Direktiva je sledila akcijskemu načrtu za DDV, v katerem je Komisija izjavila, da namerava uvesti dokončni sistem DDV za čezmejno trgovanje med podjetji znotraj Unije. Vendar so nekatere države članice, glede na to, da bo za izvedba tega dokončnega sistema DDV potrebnih več let, za vmesno obdobje zaprosile za nujne in posebne ukrepe za boj proti davčnemu vrtiljaku. Zlasti so zahtevale možnost izvajanja začasnega splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti, ki je na podlagi predloga Komisije v zvezi s tem privedel do Direktive (EU) 2018/2057 (v nadaljnjem besedilu: direktiva o splošnem mehanizmu obrnjene davčne obveznosti).

V skladu z navedeno direktivo imajo države članice, ki izpolnjujejo določena merila, na svojo zahtevo možnost pridobiti dovoljenje za uporabo začasnega splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti do 30. junija 2022. V dopisih, ki ju je Komisija evidentirala 21. januarja 2019 in 22. marca 2019, je Češka zaprosila za tako dovoljenje in predložila informacije v dokazilo, da izpolnjuje merila.

Ta predlog ne bi smel preprečevati tekočih razprav o dokončnem sistemu DDV.
PRILOGA

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP



št. […]



z dne […]

o spremembi Protokola 30 k Sporazumu EGP glede posebnih določb o organizaciji sodelovanja na področju statistike

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) in zlasti člena 98 Sporazuma EGP,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)Statistični program EGP za obdobje 2018–2020 bi moral temeljiti na Uredbi (EU) št. 99/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EU) 2017/1951 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 99/2013 o evropskem statističnem programu za obdobje 2013–2017 s podaljšanjem programa do leta 2020, ter vključevati tiste dele programa, ki so potrebni za opis in spremljanje vseh ustreznih gospodarskih, socialnih ter okoljskih vidikov Evropskega gospodarskega prostora.

(2)Uredbo (EU) 2017/1951 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 99/2013 o evropskem statističnem programu za obdobje 2013–2017 s podaljšanjem programa do leta 2020 bi bilo treba vključiti v Protokol 30, da se zagotovi, da se sodelovanje podaljša do leta 2020.

(3)Protokol 30 k Sporazumu EGP bi bilo zato treba spremeniti, da se to razširjeno sodelovanje omogoči od 1. januarja 2018 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Protokol 30 k Sporazumu EGP se spremeni:

1.beseda „2017“ v naslovu člena 5 se nadomesti z besedo „2020“;

2.členu 5(1) se doda alinea:

„–32017 R 1951: Uredba (EU) 2017/1951 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2017 (UL L 284, 31.10.2017, str. 1).“;

3.besedilo „2013–2017“ in „31. decembra 2017“ v členu 5(2) se nadomesti z besedilom „2013–2020“ in „31. decembra 2020“.;

4.besedilo „2013–2017“ v členu 5(3) se nadomesti z besedilom „2013–2020“;

5.besedilo člena 5(4) se nadomesti z naslednjim:

„Države Efte finančno prispevajo v skladu s členom 82(1)(a) Sporazuma in njegovih finančnih predpisov do zneska, ki predstavlja 75 odstotkov zneska proračunskih postavk 29 02 05 (Evropski statistični program 2013–2017) in 29 01 04 05 (Politika na področju statističnih informacij – odhodki za upravno poslovodenje) v proračunu Evropske unije za leto 2013, in do zneska, ki predstavlja 75 odstotkov zneska proračunskih postavk 29 02 01 (Zagotavljanje kakovostnih statističnih informacij, izvajanje novih metod priprave evropske statistike in krepitev partnerstva v okviru Evropskega statističnega sistema) in 29 01 04 01 (Odhodki za podporo evropskega statističnega programa) v proračunu Evropske unije za obdobje 2014 do 2020.“

Člen 2

Ta sklep začne veljati […] pod pogojem, da so bila predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma EGP *.
3.PRORAČUNSKE POSLEDICE

4.DRUGI ELEMENTI

V skladu s proračunsko politiko EU je sodelovanje v dejavnostih EU mogoče šele po plačilu ustreznega finančnega prispevka. Vendar v skladu s Protokolom 32 k Sporazumu EGP države Efte, ki so del EGP, letni finančni prispevek plačajo do 31. avgusta vsakega leta po prejetju poziva EU za vplačilo sredstev, ki ga pripravi Evropska komisija in ga do 15. avgusta pošlje državam Efte, ki so del EGP.

Zato se za premostitev obdobja med januarjem in avgustom osnutek sklepa Skupnega odbora EGP uporablja retroaktivno od januarja. Na ta način se zagotovi neprekinjeno sodelovanje v celotnem koledarskem letu, kot je določeno v Sporazumu EGP.

Retroaktivnost ne vpliva na pravice in obveznosti zadevnih oseb ter upošteva načelo legitimnega pričakovanja.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

Komisija je v imenu Evropske skupnosti in njenih držav članic v pogajanjih dosegla Sporazum o zračnem prometu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kanado na drugi (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) v skladu s sklepom Sveta, ki Komisijo pooblašča za začetek pogajanj. 17. in 18. decembra 2009 so Evropska skupnost in njene države članice ter Kanada podpisale Sporazum, katerega namen je bil med drugim omogočiti širjenje priložnosti za mednarodni zračni promet z odpiranjem dostopa do trgov in doseganjem čim večjih koristi za potrošnike, letalske prevoznike, zaposlene in skupnosti na obeh straneh Atlantika.

Na strani EU so pogodbenice Sporazuma Unija in njene države članice. Postopek ratifikacije so vse države članice razen Republike Hrvaške zaključile 25. oktobra 2016. Predvideno je, da bo Republika Hrvaška pristopila k Sporazumu v skladu s postopkom iz Akta o pristopu, ki je bil priložen k Pogodbi o pristopu z dne 5. decembra 2011.

Zlasti zaradi upoštevanja začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe in na podlagi sodbe Evropskega sodišča z dne 28. aprila 2015 v zadevi C-28/12 ta predlog spreminja prvotni predlog Komisije (pod COM(2009)62 final), ki je bil sprejet 17. februarja 2009 in nato predložen Svetu. Da bi Svetu olajšali preučitev, je celotno zadevno besedilo predloženo kot spremenjen predlog.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

Ni relevantno.

3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

Ni relevantno.

4.PRORAČUNSKE POSLEDICE

Ni relevantno.

5.DRUGI ELEMENTI

•Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja

Ni relevantno.

2009/0018 (NLE)

Spremenjeni predlog

SKLEP SVETA

o sklenitvi Sporazuma v imenu Unije o zračnem prometu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kanado na drugi

SVET EVROPSKE UNIJE JE –
o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Skupnem odboru EGP glede spremembe Priloge XI (Elektronske komunikacije, avdiovizualne storitve in informacijska družba) k Sporazumu EGP

PRILOGA



SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP št. .../2017



z dne



o spremembi Priloge XI (Elektronske komunikacije, avdiovizualne storitve in informacijska družba) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) in zlasti člena 98 Sporazuma EGP,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)Uredbo (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu in o razveljavitvi Direktive 1999/93/ES je treba vključiti v Sporazum EGP.

(2)Uredba (EU) št. 910/2014 razveljavlja Direktivo 1999/93/ES Evropskega parlamenta in Sveta, ki je vključena v Sporazum EPG in jo je zato treba v okviru Sporazuma EGP razveljaviti.

(3)Prilogo XI k Sporazumu EGP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Besedilo točke 5l (Direktiva 1999/93/ES Evropskega parlamenta in Sveta) Priloge XI k Sporazumu EGP se nadomesti z naslednjim:

„32014 R 0910: Uredba (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu in o razveljavitvi Direktive 1999/93/ES (UL L 257, 28.8.2014, str. 73).

Za namene tega sporazuma se določbe Uredbe uporabljajo z naslednjimi prilagoditvami:

(a)v členu 14(1) se za besedami člen 218 PDEU“ v vstavi besede „ali med državo Efte in zadevno tretjo državo ali mednarodno organizacijo“;

(b)pogodbenice se medsebojno obveščajo v zvezi s pogajanji in sklepanjem sporazumov iz člena 14(1), na zahtevo potekajo posvetovanja v okviru Skupnega odbora EGP;

(c)kadar koli se Evropska unija pogaja o sporazumu iz člena 14(1), si prizadeva doseči enako obravnavo za kvalificirane storitve zaupanja, ki jih zagotavljajo ponudniki kvalificiranih storitev zaupanja s sedežem v državah Efte;

(d)v členu 51, kar zadeva države Efte:

(i)v odstavku 3 se besedilo „do 1. julija 2017“ nadomesti z besedilom „šest mesecev od dneva začetka veljavnosti Sklepa Skupnega odbora EGP št. …/… z dne ... [tega sklepa]“;

(ii)v odstavku 4 se besedilo „od 2. julija 2017“ nadomesti z besedilom „po šestih mesecih od dneva začetka veljavnosti Sklepa Skupnega odbora EGP št. …/… z dne ... [tega sklepa]“.

Člen 2
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

·Razlogi za predlog in njegovi cilji

Evropska unija (v nadaljnjem besedilu: EU) ima z Novo Zelandijo odlične politične odnose in dobro razvite trgovinske in naložbene odnose, ki temeljijo na skupnih vrednotah demokracije in spoštovanja človekovih pravic. Nova Zelandija je sklenila mnoge prostotrgovinske sporazume z drugimi državami. EU z Novo Zelandijo še ni sklenila dvostranskega prostotrgovinskega sporazuma, zaradi česar imajo podjetja EU primerljivo manj ugodne pogoje za dostop na trg Nove Zelandije.

V skupni izjavi z dne 29. oktobra 2015 so se voditelji EU in Nove Zelandije zavezali, da bodo začeli postopek za pogajanja z namenom hitre uresničitve poglobljenega in celovitega visoko kakovostnega prostotrgovinskega sporazuma.

Glavni cilj tega predloga je ustvariti ugodnejše pogoje za nadaljnje povečanje trgovine in naložb med EU in Novo Zelandijo. Splošni cilji tega predloga so med drugim:

·spodbujanje pametne, trajnostne in vključujoče rasti s širitvijo trgovine;

·ustvarjanje priložnosti za delo in povečanje blaginje;

·povečanje ugodnosti za potrošnike;

·izboljšanje konkurenčnosti Evrope na svetovnih trgih; ter

·krepitev sodelovanja pri vprašanjih o trgovini s podobno mislečo partnerico.

To je v skladu s sporočilom Komisije „Trgovina za vse – za učinkovitejšo, preglednejšo in odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko“. To sporočilo poudarja potrebo po napredovanju naših dvostranskih odnosov, da se ustvarijo nova delovna mesta in rast s celovito obravnavo trgovinskih in naložbenih ovir. Hkrati pa obstaja tudi potreba po zaščiti visoke ravni socialnega varstva in varstva okolja v EU ter prispevku k drugim ciljem politike v zvezi s trgovino, vključno s trajnostnim razvojem in posebnimi potrebami malih in srednjih podjetij.

Sporočilo „Trgovina za vse“ je zlasti poudarilo naslednje: „Avstralija in Nova Zelandija sta tesni partnerici Evrope, z Evropo si delita [vrednote] in stališča o številnih vprašanjih ter igrata pomembno vlogo v azijsko-pacifiški regiji in večstranskih odnosih. Močnejše gospodarske povezave s [tema državama] bodo zagotovile tudi trdno podlago za tesnejše povezovanje z vrednostnimi verigami v širši azijsko-pacifiški regiji. Okrepitev teh odnosov bi morala biti prednostna naloga.“

Poleg tega so navedeni cilji v skladu s sklepi Sveta o trgovini z dne 21. novembra 2014, v katerih je poudarjeno, da trgovina z blagom, storitve in naložbe lahko pomembno prispevajo k uresničitvi temeljnih ciljev „strateške agende za Unijo v času sprememb.“ V sklepih je prav tako navedeno, da bi morali na osnovi očitnega napredka, doseženega na področju dvostranske trgovinske agende EU, prizadevanja usmeriti v sklepanje sporazumov s ključnimi partnerji. Podobno je ta cilj prav tako v skladu s sklepom Sveta o trgovini in naložbah z dne 27. novembra 2015, ki podpira sklenitev ambicioznih, celovitih in vzajemno koristnih dvostranskih trgovinskih in naložbenih sporazumov in poziva Komisijo, naj si prizadeva za napredek v pogajanjih v azijsko-pacifiški regiji.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Sklep (EU) 2017/1324 Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju Unije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (v nadaljnjem besedilu: program PRIMA), ki ga skupaj izvaja več držav članic, je bil sprejet na predlog Komisije za pobudo PRIMA v skladu s členom 185 PDEU.

Cilj programa PRIMA je izvajanje skupnega programa za krepitev raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti ter razvoj znanja in skupnih inovativnih rešitev za izboljšanje učinkovitosti, varnosti, zaščite in trajnosti agroživilskih sistemov ter celostne oskrbe in gospodarjenja z vodo v Sredozemlju. Program PRIMA bodo skupaj in pod enakimi pogoji izvajale številne države članice in tretje države (v nadaljnjem besedilu: sodelujoče države v programu PRIMA) z visoko ravnjo zavezanosti k znanstvenemu, upravljavskemu in finančnemu povezovanju.

Libanonska republika (v nadaljnjem besedilu: Libanon) je v dopisih z dne 1. septembra 2014, 17. februarja 2016 in 4. aprila 2017 izrazila željo, da se programu PRIMA pridruži kot sodelujoča država, in se zavezala, da bo k pobudi finančno prispevala 7 milijonov EUR.

Za zagotovitev, da Libanon sodeluje v programu PRIMA enakopravno z državami članicami in tretjimi državami, pridruženimi programu Obzorje 2020, je potreben mednarodni sporazum z Unijo, da se področje uporabe pravne ureditve, vzpostavljene s Sklepom (EU) 2017/1324, razširi na Libanon.

Svet je 30. maja 2017 Komisijo pooblastil, da v imenu Unije začne pogajanja z Libanonom o mednarodnem sporazumu med Unijo in Libanonom o pogojih za sodelovanje Libanona v programu PRIMA pod pogojem sprejetja Sklepa (EU) 2017/1324.

Pogajanja so se začela 26. junija 2017 in se uspešno zaključila 18. julija 2017, ko sta glavna pogajalca prihodnjih pogodbenic podpisala zapisnik o potrditvi zaključka pogajalskega postopka. Osnutek sporazuma, ki je priložen temu predlogu, je v skladu s pogajalskimi direktivami, ki jih je izdal Svet. Zlasti določa, da so pogoji za sodelovanje Libanona v programu PRIMA tisti iz Sklepa (EU) 2017/1324, s čimer se neposredno sklicuje na zakonodajni akt Unije.

Za zagotovitev zaščite finančnih interesov Unije, zlasti pristojnosti Komisije, Evropskega urada za boj proti goljufijam, Računskega sodišča in izvedbene strukture programa PRIMA (struktura PRIMA-IS) za izvajanje revizij in preiskav v skladu z veljavno zakonodajo Unije, so v sporazumu izrecni sklici na ustrezne določbe Sklepa (EU) 2017/1324, pogodbenice pa so obvezane, da zagotovijo vso potrebno pomoč za zagotovitev njihovega izvajanja. Poleg tega prihodnji sporazum določa, da se morajo pogodbenice dogovoriti o podrobnih ureditvah za pomoč, saj so takšne ureditve bistvene za njihovo sodelovanje na podlagi tega sporazuma. Na zahtevo Libanona in v skladu z dogovorom med pogajanji je bila v preambulo k Sporazumu vstavljena dodatna uvodna izjava, da je polno sodelovanje in usklajevanje med pristojnimi organi obeh prihodnjih pogodbenic bistveno za izvajanje prihodnjega sporazuma.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Dvostranske trgovinske odnose na področju kmetijskih in ribiških proizvodov med EU in Turčijo urejata Sporazum o pridružitvi med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Turčijo z dne 12. septembra 1963 (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) in zlasti Sklep Pridružitvenega sveta ES-Turčija št. 1/98 z dne 25. februarja 1998 o trgovinskem režimu za kmetijske proizvode. Na podlagi navedenega sklepa Pridružitvenega sveta je Unija pridobila določene koncesije v obliki tarifnih kvot za goveje meso. Kvoti za zamrznjeno goveje meso trenutno znašata 5 000 ton oziroma 14 100 ton.

Od začetka veljavnosti Sklepa Pridružitvenega sveta št. 1/98 je izvoz govejega mesa in živih živali EU nihal in ga je Turčija za daljša obdobja prepovedala. Da bi se olajšala polna uporaba kvot in vzpostavil reden trgovinski tok s temi proizvodi, je Turčija predlagala, da se tarifni kvoti za goveje meso razširita na sveže in ohlajeno goveje meso.

Taka sprememba je v interesu Unije, saj bi se tako razširil obseg izdelkov, ki jih zajemajo obstoječe koncesije, izboljšal odziv na tržna povpraševanja v Turčiji in zagotovila boljša izkoriščenost kvot in s tem reden trgovinski tok. Poleg tega ima sveže in ohlajeno goveje meso običajno na trgu višjo ceno. Širši dolgoročni cilj te spremembe je zagotoviti reden trgovinski tok brez omejitev.

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Predlog bo razširil obseg upravičenih proizvodov iz govejega mesa za izvoz v Turčijo v okviru dveh kvot, z namenom, da se olajša izvoz govejega mesa v Turčijo.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Predlog je v skladu s trgovinsko politiko Unije za povečanje možnosti za trgovino s tretjimi državami.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Predlog je v skladu s politiko Unije za pospeševanje trgovine med državami članicami in tretjimi državami ter z načelom, da bi morala Evropska unija spodbujati razvoj trgovine, tudi s postopno odpravo omejitev v mednarodni trgovini. Namen predloga je izboljšati in olajšati trgovino s proizvodi iz govejega mesa med Unijo in Turčijo.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

Pravna podlaga Sklepa Sveta je prvi pododstavek člena 207(4) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 35 Dodatnega protokola k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Turčijo.

•Subsidiarnost

Skupna trgovinska politika je v členu 3 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) navedena kot eno od področij, ki so v izključni pristojnosti Unije. Ta pobuda se nanaša na izvajanje veljavnega trgovinskega sporazuma.

•Sorazmernost

Proučene so bile vse primerne možnosti politike in ta predlog je najbolj ustrezen za dosego zastavljenega cilja.

•Izbira instrumenta