ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
G.

ker je nazadovanje na področju pravice do dostopa do varnega in zakonitega splava zelo skrb vzbujajoče, kljub splošnemu napredku na področju varstva spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic po svetu, tudi v Evropi; ker bi razveljavitev sodbe Roe proti Wade lahko spodbudila gibanje proti splavu v Evropski uniji; ker je Poljska edina država članica EU, ki je iz svojih zakonov umaknila razloge za splav, nelegitimno ustavno sodišče pa je 22. oktobra 2020 odločilo, da se dolgo uveljavljene pravice Poljakinj odpravijo in s tem dejansko prepovedalo splav; ker je splav prepovedan na Malti; ker medicinska pomoč pri splavu med zgodnjo nosečnostjo na Slovaškem ni zakonita, na Madžarskem pa ni na voljo; ker se dostop do splava zmanjšuje tudi v Italiji (5); ker se v drugih državah članicah EU zavrača dostop do splava, na primer nedavno na Hrvaškem (6);; ker morajo EU in njene države članice nujno braniti spolno in reproduktivno zdravje in pravice ter poudariti, da so pravice žensk neodtujljive in da jih ni mogoče ukiniti ali okrniti; ker je ključnega pomena, da EU in njene države članice še naprej napredujejo pri omogočanju dostopa do varnega, zakonitega in pravočasnega splava v skladu s priporočili in dokazi Svetovne zdravstvene organizacije;
60.

odločno obsoja shemo tako imenovanih „zlatih potnih listov“ in obžaluje, da je bila podaljšana do decembra 2022 kljub prejšnjim napovedim o postopnem opuščanju sheme in brez širšega posvetovanja z ustreznimi institucijami; poziva Črno goro, naj sprejme več ukrepov za preprečevanje pranja denarja; poudarja, da podeljevanje državljanstev zaradi naložb prinaša varnostna tveganja in možnosti korupcije, pranja denarja in davčnih utaj; poziva Črno goro, naj nemudoma ukine to shemo; zaskrbljeno ugotavlja, da je bilo med decembrom 2020 in 2022 podeljenih skoraj 200 državljanstev ruskim državljanom;
10.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj še naprej podpirajo civilno družbo ter okoljske in humanitarne organizacije, pri čemer naj dajo prednost spodbujanju človekovih pravic, demokracije, pravne države, enakosti in svobode medijev v Braziliji, ter naj pri spodbujanju teh ciljev sodelujejo z mednarodnimi partnerji; poziva delegacijo EU v Braziliji, naj pozorno spremlja stanje demokracije v državi ter zagotovi logistično in tehnološko podporo zagovornikom človekovih pravic, okoljskim zagovornikom in zagovornikom domorodnih ljudstev; poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bo z njeno pomočjo pri sodelovanju okrepila podpora civilni družbi, zlasti zagovornikom človekovih pravic, domorodnim ljudstvom in tradicionalnim skupnostim; poziva delegacijo EU v Braziliji in države članice z diplomatskimi predstavništvi na terenu, naj v celoti izvajajo smernice EU o zagovornikih človekovih pravic in zagotovijo vso ustrezno podporo pridržanim zagovornikom človekovih pravic;
38.

poudarja svojo zaskrbljenost, da se v Uniji še vedno ne spoštujejo v celoti pravice žensk in ljudi v ranljivem položaju, vključno z invalidi, otroki in verskimi manjšinami, zlasti ko v Evropi naraščata antisemitizem, proticiganstvo in sovraštvo do muslimanov, Romi, ljudmi afriškega in azijskega porekla, in drugimi pripadniki etničnih in jezikovnih manjšin, migranti, prosilci za azil, begunci, osebami LGBTIQ+ in starejšimi, zlasti osebami, ki živijo v marginaliziranih okoljih, saj so te osebe še naprej predmet diskriminacije; poudarja očitno povezavo med vse slabšimi standardi pravne države ter kršitvami temeljnih pravic in pravic manjšin, kot je uporaba pretirane sile med protesti in na mejah Unije s strani organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj; opozarja, da se države članice v nekaterih okoliščinah namerno zatekajo k ukrepom, ki so vprašljivi z vidika načela pravne države, kot je zakonodaja, sprejeta po skrajšanih postopkih brez javnega posvetovanja, ali v izjemnih primerih celo ustavne spremembe za legitimizacijo diskriminatornih politik, ki jih sicer ne bi bilo mogoče uzakoniti, kot so posebne določbe za osebe LGBTIQ ali skoraj celovita prepoved splava; opozarja, da so države članice odgovorne za posameznike v ranljivem položaju in bi jih morale zavarovati in zaščititi pred diskriminacijo; ponovno odločno poziva Komisijo, naj v prihodnja poročila vključi poglobljeno oceno ponavljajočih se kršitev temeljnih pravic po vsej Uniji, vključno z enakostjo in pravicami pripadnikov manjšin; poziva institucije Unije, naj medtem preberejo letna poročila o pravni državi ob upoštevanju poročil o temeljnih pravicah, ki jih je objavila Agencija EU za temeljne pravice;
19.

naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Svetu Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi ter predsedniku, vladi in parlamentu Gruzije.
K.

ker je bil avgusta 2021 vodja sindikata Rong Čhun skupaj z nekdanjima članoma politične opozicije Sar Kaniko in Ton Nimolom obsojen zaradi hujskanja h kaznivemu dejanju ali povzročitvi socialnih nemirov, in sicer na kazni med 20 meseci in dvema letoma zapora ter na visoko denarno kazen v višini 400 milijonov rielov (skoraj 95 000 EUR); ker so bili novembra 2021 Rong Čhun, Sar Kanika, Ton Nimol in drugi aktivisti, ki so bili aretirani ob istem času, izpuščeni na podlagi pogojne obsodbe in so od tedaj še vedno na svobodi;; ker si je vlada večkrat in nesorazmerno prizadevala, da bi razgnala ženske, ki so mirno stavkale;
2.

je zadovoljen z ambicioznimi in konstruktivnimi predlogi konference, ki temeljijo na priporočilih in zamislih, na podlagi evropskih in nacionalnih državljanskih forumov, Evropske prireditve za mlade in spletne platforme; pozdravlja dejstvo, da so bili sklepi konference pripravljeni v procesu, ki so ga vodili državljani, in poudarja, kako pomembna je njihova udeležba v evropski demokraciji;
C.

ker je Gvatemala od takrat priča nenehnemu procesu institucionalne kooptacije in spodkopavanju pravne države, sistematičnemu oviranju in nestrpnosti do legitimnega dela sodnikov in tožilcev, kampanjam blatenja, aretacijam in ustrahovanju pravosodnih delavcev, zlasti tistih, ki delajo za CICIG, Urad tožilca za človekove pravice in specializirano tožilstvo proti nekaznovanju (FECI), pa tudi temu, da so organizacije civilne družbe in zagovorniki človekovih pravic izpostavljeni vse večji in pogostejši agresiji in kriminalizaciji;
10.

poziva Komisijo in države članice, naj dodatno povečajo naložbe v socialna, javna, energijsko učinkovita, primerna in cenovno dostopna stanovanja ter naj odpravijo brezdomstvo in izključenost s stanovanjskega trga EU; v zvezi s tem poziva k naložbam prek ESRR, Sklada za pravični prehod, sklada InvestEU, ESS+, programa Obzorje Evropa, instrumenta NextGenerationEU ter zlasti mehanizma za okrevanje in odpornost, naložbene pobude v odziv na koronavirus in naložbene pobude v odziv na koronavirus plus; poziva k boljšemu sodelovanju med temi instrumenti; pozdravlja financiranje posojil za socialna in ugodna stanovanjska posojila prek programa InvestEU in širšega portfelja Evropske investicijske banke (v nadaljnjem besedilu EIB); poziva Komisijo in države članice, naj socialni napredek skupaj z zelenim in digitalnim prehodom kot prednostno naložbo vključijo v mehanizem za okrevanje in odpornost, da bi zaščitili ranljive skupine pred negativnim vplivom sedanje krize, ter naj v načrte za okrevanje in odpornost vključijo načrte za socialni napredek, pri čemer naj opišejo, kako se bodo izvajala načela evropskega stebra socialnih pravic in kam bodo usmerjene socialne naložbe, vključno z naložbami v socialna stanovanja; nujno poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo sredstva, ki jih zagotavlja EU, in financiranje, ki ga zagotavlja EIB, dostopnejša za lokalne in regionalne ponudnike socialnih in javnih cenovno dostopnih stanovanj; poziva EIB, naj poskuša povečati ustrezna posojila prek ciljno usmerjene tehnične podpore in tesnejšega sodelovanja s finančnimi posredniki in državami članicami;
39.

poudarja pomen mobilnosti pacientov in čezmejnega dostopa do varnega in visokokakovostnega zdravstvenega varstva v EU; prav tako poudarja, da pacienti pogosto ne morejo izkoristiti zdravstvenih storitev v sosednjih državah zaradi različnih sistemov povračila stroškov, medtem ko so za čezmejne delavce nejasni davki in socialni prejemki, ker države članice uporabljajo različne sisteme socialne varnosti; zato se odločno zavzema za spodbujanje posebnih posrednikov, kot so območja organiziranega dostopa do čezmejnega zdravstvenega varstva, evropska združenja teritorialnega sodelovanja, zdravstvene opazovalnice ali druge mreže za pomoč pri usklajevanju čezmejnega sodelovanja na področju zdravstvenega varstva v sodelovanju z lokalnimi in nacionalnimi organi; poudarja, da bi lahko izboljšava čezmejnega zdravstvenega varstva koristila pacientom, ker na podlagi uporabe načela najlažjega, najbližjega, najboljšega in najhitrejšega dostopa omogoča pravičen dostop do zdravstvenih storitev in infrastrukture v drugih državah članicah ali njihovih obmejnih regijah, tudi za diagnosticiranje in klinično preskušanje; poziva k učinkovitejšim možnostim prevoza pacientov do najbližjih čezmejnih objektov, vendar priznava, da je težko odpraviti vse pravne in upravne ovire, a bi jih lahko odpravili z uvedbo evropskega čezmejnega mehanizma;
37.

poudarja pomen evropske mreže varuhov človekovih pravic in letnih srečanj nacionalnih in regionalnih varuhov človekovih pravic prek mreže za nadaljnje ozaveščanje o tem, kaj lahko urad varuha človekovih pravic stori za evropske državljane; pozdravlja ukrepe varuhinje človekovih pravic med pandemijo, da bi ohranila redne stike z nacionalnimi kolegi ter v letu 2020 organizirala in gostila spletne seminarje o temah, kot so posledice pandemije, spodbujanje in izmenjava najboljših praks pri odzivanju na krize ter vpliv umetne inteligence; priznava pomemben prispevek evropske mreže varuhov človekovih pravic pri zagotavljanju informacij o odgovornostih in pristojnostih svojih članov ter o pravilnem izvajanju evropske zakonodaje; poziva mrežo, naj upošteva vlogo, ki bi jo lahko imeli nacionalni in regionalni varuhi človekovih pravic pri večji udeležbi državljanov EU v postopku odločanja EU; spodbuja nadaljnje sodelovanje med člani evropske mreže varuhov človekovih pravic, tudi na področju spodbujanja prihodnjih vzporednih preiskav;
N.

ker so poleg številnih drugih področij delovanja glavne teme v peticijah, vloženih v letu 2020, zadevale temeljne pravice (zlasti vpliv izrednih ukrepov zaradi covida-19 na načelo pravne države in demokracijo ter svobodo gibanja, pravico do dela, pravico do obveščenosti in pravico do izobraževanja, pa tudi številne peticije o pravicah oseb LGBTQ+ v Uniji), zdravje (predvsem vprašanja krize javnega zdravja zaradi pandemije, ki so zajemala vse od varovanja zdravja državljanov, vključno z zdravljenjem in zaščitno opremo, pa do obvladovanja zdravstvene krize v državah članicah ter nabave in distribucije cepiv), okolje (predvsem rudarske dejavnosti in njihov vpliv na okolje, jedrsko varnost, onesnaževanje zraka in slabšanje stanja naravnih ekosistemov), pravosodje (predvsem vprašanja, povezana z dostopom do pravnega varstva ali domnevnimi postopkovnimi nepravilnostmi ali pomisleki glede načela pravne države, skupaj s čezmejnimi primeri ugrabitve otrok in pravicami do varstva in vzgoje), zaposlovanje (zlasti vprašanja v zvezi z diskriminatornim dostopom do izobraževanja in notranji trg (zlasti vprašanja v zvezi z nacionalnimi omejitvami potovanj zaradi pandemije in njihovim vplivom na svobodo gibanja oseb v EU in zunaj nje) ter izvrševanje sporazuma o izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije, poleg številnih drugih področjih delovanja;
7.

izraža zaskrbljenost zaradi napadov, kampanj blatenja, obrekovanja, kazenskih preiskav in strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti, ki jih izvajajo prepoznavne javne osebnosti in politiki, tudi člani vlade – zlasti je zaskrbljujoče, ko so zanje odgovorni javni organi in uslužbenci –, ter poziva vse akterje, naj to prenehajo početi; poziva vlado Republike Slovenije, naj zagotovi zadostna finančna sredstva za javno televizijo RTV Slovenija, naj se preneha politično vmešavati vanjo in izvajati pritisk na njeno uredniško politiko ter naj ohrani njeno neodvisnost; poziva oblasti, naj poskrbijo za večjo preglednosti lastništva medijev, določijo jasna pravila o zneskih, ki jih država ali podjetja v državni lasti porabijo za oglaševanje, ter javnosti in novinarjem omogočijo ustrezen dostop do javnih informacij;
11.

poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita ustrezna finančna sredstva za nacionalne in lokalne organizacije civilne družbe, da bi spodbudili lokalno podporo demokraciji, pravni državi in temeljnim pravicam v državah članicah, tudi na Poljskem; poziva Komisijo, naj nemudoma in neposredno podpre programe in poljske organizacije civilne družbe, ki si prizadevajo za zaščito spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic; poziva Komisijo in države članice, naj s programi financiranja podprejo ozaveščanje in usposabljanje na tem področju; pozdravlja podporo, ki so jo nekatere države članice zagotovile organizacijam civilne družbe, ki poljskim ženskam pomagajo pri uresničevanju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, ter spodbuja druge, naj storijo enako; poziva države članice, naj učinkoviteje sodelujejo, da bi olajšale čezmejni dostop do splava, na primer tako, da v svojem zdravstvenem sistemu Poljakinjam omogočijo dostop do prostega in varnega splava;
77.

poziva nacionalne, regionalne in lokalne organe, naj priznajo, da imajo šport in telesne dejavnosti velik pomen na področjih, kot so mestna prenova, turizem in teritorialna kohezija, ter spodbujajo k ustreznim naložbam, ki spadajo k kohezijski politiki EU, zlasti iz Evropskega socialnega sklada plus in Evropskega sklada za regionalni razvoj ter mehanizma za okrevanje in odpornost;
52.

poziva Komisijo, naj izboljša in okrepi sodelovanje in dialog s svetovalnimi sveti, ribiči in strokovnjaki v obalnih skupnostih ter naj ustrezno upošteva njihova stališča in prizna pomen ribičev, žensk, ki delajo v sektorju, ter ustreznih strokovnih organizacij in organizacij civilne družbe pri oblikovanju pravil, ki jih je treba izvajati, in postopkih odločanja;
59.

poleg tega poudarja, da so skupni standard poročanja sprejele vse države članice; ugotavlja, da se za uvajanje skupnega standarda poročanja za izmenjavo informacij v EU že od leta 2016 uporablja druga direktiva o upravnem sodelovanju; v zvezi s tem znova poudarja priporočila iz svoje resolucije z dne 16. septembra 2021 o izvajanju zahtev EU za izmenjavo davčnih informacij: doseženi napredek, pridobljene lekcije in preostale ovire; globoko obžaluje, da so vse države članice, razen Finske in Švedske, Parlamentu zavrnile dostop do ustreznih podatkov za oceno izvajanja določb direktive o upravnem sodelovanju na področju obdavčenja; obžaluje, da Komisija Parlamentu ni odobrila dostopa do relevantnih podatkov, ki jih ima na voljo; ugotavlja, da to ni skladno s pozivi po večji preglednosti in sodelovanju na davčnem področju;
(10)

Nasilje na podlagi spola na spletu in drugje ter pomanjkanje dostopa do ustrezne zaščite sta najhujši izraz diskriminacije na podlagi spola in pomenita kršitev temeljnih pravic, zapisanih v Listini, kot so pravica do človekovega dostojanstva, pravica do življenja, pravica do telesne in duševne celovitosti, prepoved mučenja in nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja, prepoved suženjstva in prisilnega dela, pravica do svobode in varnosti ter pravica do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja.
17.

poziva k algoritemski razložljivosti, preglednost, sledljivosti in preverljivosti, saj so nujen del nadzora, da bodo razvoj, uvajanje in uporaba sistemov umetne inteligence za pravosodje ter preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj skladni s temeljnimi pravicami in jim bodo državljani zaupali, pa tudi da bodo rezultati, ki jih ustvarjajo algoritmi umetne inteligence, razumljivi uporabnikom in tistim, za katere se uporabljajo ti sistemi, ter da bo razvidno, od kod izvirajo podatki in kako je sistem prišel do določenega zaključka; poudarja, da bi moral biti organom preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja ali pravosodnim organom v Uniji dovoljen nakup le orodij in sistemov, katerih algoritmi in logika so preverljivi in dostopni vsaj policiji in sodstvu ter neodvisnim revizorjem, da jih lahko ocenijo, pregledajo in preverijo, prodajalci pa jih ne smejo zapreti ali označiti kot lastniške, da se zagotovijo tehnična preglednost, zanesljivost in točnost; poudarja, da bi bilo treba zagotoviti tudi dokumentacijo o naravi storitve, razvitih orodjih, zmogljivosti in pogojih, pod katerimi naj bi delovala, in tveganjih, ki bi jih lahko povzročila, in sicer v jasnem in razumljivem jeziku; poziva pravosodne organe in organe preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, naj zagotovijo proaktivno popolno preglednost zasebnih podjetij, ki jim zagotavljajo sisteme umetne inteligence za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in pravosodja; zato priporoča uporabo odprtokodne programske opreme, kjer je to mogoče;
41.

izreka pohvalo za tesno sodelovanje EU in Nata med pandemijo covida-19; poudarja pomembno vlogo oboroženih sil držav zaveznic Nata in držav članic EU med pandemijo covida-19 in pozdravlja vojaško pomoč operacijam civilne podpore, zlasti pri uporabi poljskih bolnišnic, prevozu bolnikov ter zagotavljanju in distribuciji opreme; spodbuja pobude EU in Nata, namenjene lažji čezmejni uporabi vojaških logističnih zmogljivosti za soočanje s takšnimi izrednimi razmerami, da bi omogočili boljše usklajevanje, sinergije, solidarnost in podporo; poudarja, da je treba povečati pripravljenost EU in Nata na področju kemične, biološke, radiološke in jedrske obrambe; je prepričan, da skupna prizadevanja EU in Nata pri spopadanju s krizo zaradi covida-19 neposredno prispevajo k večji odpornosti naših družb; poudarja, da je pandemija covida-19 pokazala izzive, ki jih za našo sedanjo odpornost predstavljajo prelomne izredne razmere, zlasti netradicionalne narave, kot so pandemije in naravne nesreče; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je kriza zaradi covida-19 negativno vplivala ne le na javno zdravje in gospodarstvo, temveč tudi na varnost, saj je pospešila geopolitična rivalstva in povečala negotovosti, kot je neprekinjenost dobavnih verig, s trajnimi posledicami za evropsko in mednarodno varnost in stabilnost; poziva k okrepitvi sodelovanja med EU in Natom za boljše obravnavanje netradicionalnih izrednih razmer, ki bi moralo vključevati vaje na podlagi izkušenj iz pandemije covida-19, redne vaje usposabljanja, da bi države članice in zaveznike bolje pripravili na predvidevanje in boljše obvladovanje naravnih nesreč ter nesreč, ki jih povzroči človek, ter pripravo zalog nujne opreme in potrebnih sredstev;
18.

podpira stalen in poglobljen dialog med EU, njenimi državami članicami in Združenimi arabskimi emirati o vprašanjih skupnega interesa, kot je določeno v sporazumu o sodelovanju; meni, da so redna medparlamentarna srečanja med Parlamentom in njegovimi partnerji v Zalivu pomemben forum za konstruktiven in odprt dialog o vseh spornih vprašanjih, tudi človekovih pravicah, varnosti in trgovini;
46.

poudarja, da je zaradi pandemije covida-19 več mesecev ostalo brez pouka največje število učencev doslej, kar je velik korak nazaj pri prizadevanjih v izobraževalnem sektorju, zlasti pri izobraževanju deklet in žensk ter razseljenih oseb; poziva vlade, naj bo zaprtje šol le skrajni ukrep v boju proti pandemiji; podpira nadaljnje naložbe v izobraževanje in njihovo prednostno obravnavo v izrednih razmerah in drugih humanitarnih krizah; poziva, naj izobraževanje ohrani prednostno obravnavo pri porabi sredstev v okviru razvojne politike EU in naj se ustrezno upošteva socialna in kulturna vloga šol; v zvezi s tem poziva vlade, naj prednost namenijo podpori najbolj marginaliziranim otrokom in njihovim družinam, saj so ekonomske in socialne neenakosti tesno povezane s šolskim osipom in slabim uspehom že od zgodnjega otroštva, kar ogroža možnosti za zaposlitev v odraslosti; poudarja, da je pandemija najbolj prizadela najbolj ogrožene otroke, zlasti otroke invalide in tiste, ki živijo na konfliktnih območjih; priporoča EU, naj podpre ukrepe Unicefa, in državam EU, naj si izmenjajo pristope k ohranjanju poučevanja v času krize, ter poziva EU in njene države članice, naj v svojih mednarodnih podpornih programih izkoristijo potencial učenja na daljavo (nespletne aplikacije, radio, televizija, tiskano gradivo) in digitalnega učenja, da bo imel vsak otrok možnost izobraževanja; zato podpira odprt, varen in cenovno ugoden dostop do interneta (vključno z mobilnimi podatki) ter enak dostop do digitalne tehnologije ter njene uporabe in ustvarjanja, da bi premostili digitalne razkorake, vključno z digitalnimi razlikami med spoloma in starostjo, ter da bi vključili tiste, ki so zaradi digitalne preobrazbe prikrajšani ali marginalizirani;
D.

ker so 1. junija 2021 maroške oblasti odločile, da vsem identificiranim maroškim otrokom brez spremstva, ki v Evropski uniji prebivajo brez urejenega statusa, olajšajo ponovni vstop; ker so po podatkih Mednarodne organizacije za migracije mnogo otrok že vrnili na podlagi pomoči pri združitvi in iskanju družine; ker so španske oblasti v Ceuti uvedle dežurno telefonsko številko za združitev otrok in mladoletnikov brez spremstva z družino; ker so kljub temu številni otroci še vedno v Španiji, in sicer so pod skrbništvom avtonomnega mesta Ceuta nastanjeni v tarajalskem skladišču in sprejemnih centrih za migrante Pinier in Santa Amelia, da se ugotovijo njihova identiteta, osebne okoliščine, ranljivosti ter tveganje preganjanja in nepopravljive škode; ker družine brezupno iščejo pogrešane otroke; ker so te okoliščine lahko nevarne za njihov telesni, duševni, moralni, duhovni in socialni razvoj, kot je določeno v deklaraciji OZN o otrokovih pravicah;
36.

spodbuja Komisijo in države članice, naj pripravijo znanstveno utemeljeno oceno, ali je mogoče spremeniti namembnost obstoječih plinovodov za prenos čistega vodika in podzemno shranjevanje vodika, pri čemer naj upoštevajo različne dejavnike, kot so analiza stroškov in koristi s tehnično-ekonomskega in regulativnega vidika, splošna povezanost sistemov in dolgoročna stroškovna učinkovitost; ugotavlja, da bi se lahko s spremembo namembnosti plinske infrastrukture na ustreznih lokacijah, ki že obstaja ali se še razvija, najbolj povečala stroškovna učinkovitost, raba zemljišč in virov ter naložbene stroške pa najbolj zmanjšala ob kar najmanjših družbenih posledicah; poudarja, da lahko sprememba namembnosti plinske infrastrukture pomembno vpliva na uporabo vodika v prednostnih sektorjih industrij z visokimi emisijami, vključno s povezavami med industrijskimi obrati in multimodalnimi prometnimi vozlišči, pri čemer je treba upoštevati, da mora prenos vodika potekati na čim učinkovitejši način; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se bo lahko vsa prihodnja plinska infrastruktura uporabljala za čisti vodik; poziva Komisijo, naj oceni, kje se trenutno uporablja praksa dodajanja vodika, in opravi znanstveno oceno povpraševanja po njem, da bi zadostila ugotovljenim potrebam po industrijskem vodiku, ter njegovih prednosti in slabosti, da bi opredelila potrebe po infrastrukturi in preprečila nasedle naložbe;