Povzetek mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi in delovanju ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda

(Celotno besedilo tega mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini na spletišču ENVP www.edps.europa.eu)

(2021/C 337/02)

Schengensko območje je eden najpomembnejših in najvidnejših dosežkov Evropske unije. Njegov pravni okvir, schengenski pravni red, zajema različne ukrepe, vključno z ocenjevalnim in spremljevalnim mehanizmom.

Komisija je 2. junija 2021 predstavila predlog uredbe Sveta o vzpostavitvi in delovanju ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1053/2013. Namen predloga je: (1) povečati strateško osredotočenost mehanizma in zagotoviti bolj sorazmerno uporabo različnih orodij za ocenjevanje; (2) skrajšati in poenostaviti postopke, da bo proces učinkovitejši in uspešnejši, ter povečati medsebojni pritisk; (3) optimizirati sodelovanje strokovnjakov držav članic in sodelovanje z organi, uradi in agencijami Unije ter (4) okrepiti ocenjevanje spoštovanja temeljnih pravic v okviru schengenskega pravnega reda.

ENVP v svojem mnenju pozdravlja posebno pozornost, ki je v predlogu namenjena spoštovanju temeljnih pravic, vključno s pravilnim izvajanjem zahtev schengenskega pravnega reda glede varstva podatkov pri izvajanju schengenskih ocenjevanj. Hkrati podaja dve posebni priporočili, katerih namen je zagotavljanje pravne varnosti in spoštovanje neodvisnosti nadzornih organov za varstvo podatkov.

ENVP meni, da bi bilo treba v predvideni uredbi opredeliti področje uporabe schengenskih ocenjevanj z določitvijo neizčrpnega seznama ustreznih področij politike, ki bi se ocenjevale. Zlasti bi moral novi schengenski mehanizem še naprej zagotavljati ocenjevanja, katerih namen bi bil izključno varstvo podatkov, ki bi jih izvajali strokovnjaki za varstvo podatkov.

Poleg tega ENVP poudarja, da je treba jasno razlikovati med pristojnostmi različnih agencij, uradov in organov Unije, ki sodelujejo pri schengenskih ocenjevanjih. V zvezi s tem bi bilo treba v celoti spoštovati neodvisnost evropskega nadzornika za varstvo podatkov v skladu s členom 55 Uredbe (EU) 2018/1725.

1. Uvod in ozadje

1. Schengensko območje ( 1 ) je eden najpomembnejših in najvidnejših dosežkov Evropske unije. Povečalo je svobodo gibanja, saj je več kot 420 milijonom ljudi omogočila gibanje brez nadzora na notranjih mejah.

2. Schengenski pravni red sestavljajo pravne določbe, vključene v okvir Unije v skladu s Protokolom št. 19, ki je priložen PEU in PDEU, skupaj z akti, ki temeljijo na njih ali so z njimi kako drugače povezani. Pravni red tako vključuje (1) ukrepe na zunanjih mejah (upravljanje zunanjih meja), (2) izravnalne ukrepe (skupna vizumska politika, policijsko sodelovanje, politika vračanja in schengenski informacijski sistem) ter (3) ocenjevalni in spremljevalni mehanizem. Schengenski pravni red zajema tudi zahteve glede varstva podatkov in spoštovanja drugih temeljnih pravic.

3. Namen schengenskega ocenjevalnega mehanizma je zagotoviti dobro delovanje schengenskega območja z zagotavljanjem, da države članice učinkovito uporabljajo schengenska pravila, med drugim z ohranjanjem visoke ravni medsebojnega zaupanja med sodelujočimi državami članicami. Sedanji schengenski ocenjevalni in spremljevalni mehanizem je bil vzpostavljen z Uredbo Sveta (EU) št. 1053/2013 ( 2 ) in je začel delovati leta 2015.

4. schengenskega pravnega reda . Predsednica Komisije Ursula von der Leyen je za obravnavanje izzivov, s katerimi se srečuje schengensko območje, v svojem govoru o stanju v Uniji leta 2020 napovedala strategijo o schengenskem območju. Ena od pobud v zvezi s tem je pregled schengenskega ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma. Komisija je zato 2. junija 2021 predstavila predlog uredbe Sveta o vzpostavitvi in delovanju ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1053/2013. ( 3 ) Namen predloga je: (1) povečati strateško osredotočenost mehanizma in zagotoviti bolj sorazmerno uporabo različnih orodij za ocenjevanje; (2) skrajšati in poenostaviti postopke, da bo proces učinkovitejši in uspešnejši, ter povečati medsebojni pritisk; (3) optimizirati sodelovanje strokovnjakov držav članic in sodelovanje z organi, uradi in agencijami Unije ter (4) okrepiti ocenjevanje spoštovanja temeljnih pravic v okviru

5. V skladu s členom 42(1) Uredbe 2018/1725 se mora Komisija po sprejetju predloga zakonodajnega akta, ki vpliva na varstvo pravic in svoboščin posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, posvetovati z ENVP. Komisija se je z ENVP uradno posvetovala 3. junija 2021. Tudi med postopkom priprave predloga se je neformalno posvetovala z ENVP, ki ji je svoje neuradne pripombe poslal maja 2021. Pozdravlja dejstvo, da je bil za mnenja zaprošen že v zgodnji fazi postopka, in spodbuja Komisijo, naj nadaljuje to dobro prakso.

6. To mnenje ne posega v morebitne prihodnje dodatne pripombe ali priporočila ENVP, zlasti če so opredeljena nadaljnja vprašanja ali če so na voljo nove informacije. Prav tako to mnenje ne posega v morebitne prihodnje ukrepe, ki jih bo morda sprejel ENVP pri izvajanju svojih pooblastil iz člena 58 Uredbe (EU) 2018/1725.

5. Sklepne ugotovitve

19. ENVP pozdravlja posebno pozornost, ki je v predlogu namenjena spoštovanju temeljnih pravic, vključno s pravilnim izvajanjem in uporabo zahtev schengenskega pravnega reda glede varstva podatkov pri izvajanju schengenskih ocenjevanj.

20. ENVP v zvezi s področjem uporabe schengenskih ocenjevanj meni, da bi ga morala prihodnja uredba opredeliti tako, da bi določila neizčrpen seznam ustreznih področij politike, ki bi se ocenjevala. Zlasti bi moral novi schengenski mehanizem še naprej zagotavljati ocenjevanja, katerih namen bi bil izključno varstvo podatkov, ki bi jih izvajali strokovnjaki za varstvo podatkov.

21. Nazadnje ENVP poudarja, da je treba jasno razlikovati med pristojnostmi različnih agencij, uradov in organov Unije, ki sodelujejo pri schengenskih ocenjevanjih. V predlogu bi bilo treba zlasti zagotoviti, da se v celoti spoštuje neodvisnost evropskega nadzornika za varstvo podatkov v skladu s členom 55 Uredbe (EU) 2018/1725.

V Bruslju, 27. julija 2021. Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

(1) Schengensko območje zajema države članice EU ter Islandijo, Norveško, Švico in Lihtenštajn (t. i. pridružene schengenske države). Bolgarijo, Hrvaško, Ciper in Romunijo schengenski pravni red sicer zavezuje, vendar nadzor na notranjih mejah za te države članice še ni bil odpravljen. Poleg tega Irska ni del schengenskega območja, vendar od 1. januarja 2021 delno uporablja schengenski pravni red.

(2) Uredba Sveta (EU) št. 1053/2013 z dne 7. oktobra 2013 o vzpostavitvi ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda in razveljavitvi Sklepa Izvršnega odbora z dne 16. septembra 1998 o ustanovitvi stalnega odbora o ocenjevanju in izvajanju Schengenskega sporazuma (UL L 295, 6.11.2013, str. 27).

(3) COM(2021) 278 final.