SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 10.9.2010 
SEC(2010) 1010 kon č. 
  
ODGOVORI KOMISIJE NA LETNO PORO ČILO RAČUNSKEGA SODIŠ ČA ZA 
LETO 2009 
POGLAVJE 2 – „PRIHODKI“ 
SL 2   SL ODGOVORI KOMISIJE NA LETNO PORO ČILO RAČUNSKEGA SODIŠ ČA ZA 
LETO 2009 
POGLAVJE 2 – „PRIHODKI“ 
UVOD  
PRAVILNOST TRANSAKCIJ  
2.17. Ko je Komisija ugotovila ta odst opanja, je o njih obvestila države članice in Sodiš če. 
Vse države članice so se strinjale o izvedbi pot rebnih ukrepov za odpravo pomanjkljivosti v 
okviru rutinskih postopkov sprememb in posodobitev. 
USPEŠNOST SISTEMOV 
2.20. Komisija bo zahtevala od zadevnih držav članic, da sprejmejo ukrepe za odpravo 
odkritih pomanjkljivosti. Po potrebi se bo zahtevalo pla čilo zneskov tradicionalnih lastnih 
sredstev, ki niso bili poravnani v celoti,  skupaj z morebitnimi zapadlimi obrestmi.  
2.21. Zadevne države članice bodo pozvane k utemeljitvi zneskov na ra čunih, pla čilu 
morebitnih ugotovljenih nepla čanih delov zneskov tradicionalnih lastnih sredstev, v primeru 
zamude pri dajanju na voljo pa bo zahtevano tudi pla čilo zamudnih obresti. 
2.22. Stališ če Komisije temelji na členu 867(a) Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 o 
izvajanju carinskega zakonika Skupnosti, po katere m se šteje, da se je za zaseženo in odvzeto 
blago začel postopek carinskega skladiš čenja. Za blago v tem pos topku se carinski dolg ne 
določi in ne vknjiži. Sodba Sodiš ča iz leta 2009 ni pokrivala ustreznosti člena 867(a) za 
obravnavo carinskega dolga za za seženo blago, zato je Komisija čakala na izid podobne 
zadeve, C-230/08. Komisija ocenjuje posledice nedavne sodbe v tej za devi in nadaljnjega 
ukrepanja v zvezi z njo. V vsakem primeru bo za  zaseženo blago, ne glede na to, kje je bilo 
zaseženo, carinski dolg ugasnil, ko bo za čel veljati posodobljen i carinski zakonik. 
2.23. Države članice morajo vzpostaviti sisteme carinsk e kontrole na podlagi ustreznih metod 
analize tveganja. Pomanjkljivos ti, na katere opozarja Sodiš če, se nanašajo na tri države 
članice. V eni od njih je do enakih ugotovitev  prišlo tudi Sodiš če v okviru revizije 
poenostavljenih postopkov. Komisija spremlja sp rejete ukrepe. V ostalih dveh državah se 
pomanjkljivosti nanašajo na odsotnost naklju čnega elementa v sistemu izbire 
deklaracije / trgovca. V eni od držav  so nacionalni organi uvedli sanacijske ukrep e. V drugi je 
bil naklju čni element sicer uporablj en, vendar ni bil vklju čen v samodejni sistem izbire 
uvoznih deklaracij / trgovcev za pregled.  
2.24. Komisija se strinja s Sodiš čem, da je carinske kontrole mogo če izboljšati in da jih je 
treba razviti glede na izkušnje in dobro prakso.  
Komisija je ukrepala v pomo č državam članicam, v katerih se postopki še razvijajo. 
Zagotovljene so bile podrobne smernice in uspos abljanje o njihovi najbo ljši uporabi. Rezultati 
bodo preu čeni med kontrolnimi obiski v letih 2010 in 2011. Poleg tega je Komisija v 
letih 2009 in 2010 v vsaki državi članici opravila posebne inšpekcijske preglede njihovih 
strategij carinskih kontrol. Komisija je na po dlagi teh inšpekcijskih pregledov in ugotovitev 
revizijskega dela Sodiš ča že zahtevala ukre pe za odpravo pomanjk ljivosti. V letu 2010 bo 
SL 3   SL pripravila tematsko poro čilo o strategiji carinskih kontrol v državah članicah, v katero bo 
vključila svoje ugotovitve in ugotovitve Sodiš ča. Razprava o tem bo v Svetovalnem odboru za 
lastna sredstva Skupnosti, pri čemer bodo glavni cilj izboljšave na tem podro čju.  
2.25. Sodiš če priznava, da je izhodiš čna točka za izra čun letne osnove DDV, na podlagi 
katere se izra čuna znesek obveznosti za lastna sredst va iz DDV, vrednost zbranih prejemkov 
iz DDV, ki so bili dejansko pobrani v tistem letu. Čeprav bi zmanjšanje razlike v DDV 
teoretično lahko povzro čilo povečanje plačanih lastnih sredstev iz  DDV, se je zakonodajalec 
odločil za metodo, po kateri bi bilo morebitno pove čanje lastnih sredstev iz DDV s 
proračunskega vidika nevtraliziran o z ustreznim zmanjšanjem zneska, zbranega iz virov 
BND. 
2.26. Proaktivni ukrepi za umik star ih pridržkov se nadaljujejo. Leta 2008 je Komisija vse stare 
pridržke razvrstila glede na tveganje in z zadevnimi državami članicami za čela reševati 
vprašanja ob upoštevanju te prednostne razvrs titve. Ta strategija je prve sadove obrodila 
leta 2009, zdaj jim sledijo nov i: v letu 2010 je bilo umaknj enih še sedem najstarejših 
pridržkov. Komisija je prepri čana, da je bil dosežen dober napredek. V letih 2010 in 2011 so 
predvideni dodatni sestanki upravljavcev. 
2.27. Citirano poro čilo obravnava podatke o javnofinan čnem primanjkljaju in dolgu Gr čije. 
Temeljita analiza potencialnega u činka težav, ki so se pokazale v tem preverjanju 
javnofinan čnega primanjkljaja in dolga ni razkrila pomembnejšega u činka na raven 
BDP/BND. 
Težave, navedene v poro čilu Komisije z dne 8. januarja 2010, je Gr čija začela obravnavati s 
sprejetjem novega zakona o grškem statisti čnem sistemu, vklju čno z ustanovitvijo novega 
statističnega organa (ELSTAT-a) za zagotovitev neodvisnosti in poštenosti statistike. 
2.28. Komisija meni, da je zanesljivost nacionalnih ra čunov odvisna predvsem od posameznih 
uporabljenih statisti čnih virov in metod, njen pristop pri potrjevanju BND pa temelji na 
preverjanju in izboljševanju teh statisti čnih virov in metod. Dobr o zasnovani nadzorni in 
kontrolni sistemi v n acionalnih statisti čnih inštitutih držav članic lahko prispevajo k 
odkrivanju in zmanjševanju tveganj za napake. Komisija je pripombe Sodiš ča o nadzornih in 
kontrolnih sistemih že upoštevala, kakor je navedeno v njenih odgovorih na odstavek 4.24 
poročila za leto 2008. Poleg tega je Komisija me d preverjanjem opisov metodologije za BND 
zbrala informacije o praksah držav članic, zlasti za namene delavni ce, ki jo je organizirala 
decembra 2009. Komisija bo v skla du s cilji te delavnice dolo čila in razvila dobro prakso za 
uporabo v državah članicah ter postopke ocenjevanja na tem podro čju. 
2.30. Komisija še naprej sodeluje z dvema državama, v zvezi s katerima za obdobje 1995–
2001 še vedno obstajajo  pridržki (1 za Gr čijo in 3 za Združeno kraljestvo), da bi te lahko 
umaknili. 
2.31. Komisija uporablja neposredno preverja nje kot dopolnilo preverjanju opisov 
metodologije za BND z uporabo vprašalnika GIAQ.  Po mnenju Komisije število sestavnih 
delov, ki jih je  izbrala, zadoš ča za namene neposrednega prever janja v skladu s „Smernicami 
za neposredno preverjanje“, ki  jih je odobril Odbor BND. 
ZANESLJIVOST POSLOVODSKIH PREDSTAVITEV KOMISIJE 
2.32. Komisija je med inšpekcijskimi preg ledi poenostavljenih postopkov in strategij 
carinskih kontrol odkrila tudi pomanjkl jivosti pri kontrolnih postopkih držav članic ter bo še 
SL 4   SL naprej ukrepala v skladu s svojim i ugotovitvami in ugotovitvami Sodiš ča. Takoj po zaklju čku 
tega ukrepanja bo imela Komisija celovitejšo podlago za oceno.  
SKLEPNE UGOTOVIT VE IN PRIPORO ČILA 
2.35. Komisija bo nadaljevala svoje redno preu čevanje računov B, da bo ugotovila morebitne 
pomanjkljivosti, ki bi lahko vplivale na pravo časno dolo čitev tradicionalnih lastnih sredstev in 
njihovo dajanje na voljo. 
2.36. Komisija bo ukrepala na podlagi ug otovljenih pomanjkljivosti v povezavi z 
ugotovitvami svojih prejšnjih  inšpekcijskih pregledov. 
2.37. Do zdaj je bilo v letu  2010 umaknjenih še sedem na jstarejših pr idržkov. V letih 2010 in 
2011 so predvideni dodatni sestanki upravljavcev. 
2.38. Komisija bo dokon čala preverjanje opisov met odologije za BND v državah članicah in 
poročila o oceni pripravila do kon ca leta 2010 oziroma na za četku leta 2011. Komisija meni, 
da je njen pristop (dokumentacijski pregledi vprašal nikov o BND, preverjanje opisov 
metodologije za BND z uporabo vprašalni ka GIAQ, dopolnjenega z neposrednim 
preverjanjem) ustrezen za kon čno oceno BND držav članic. Nadzorni in kontrolni sistemi so v 
tem okviru organizacijske na rave in ne dajejo posebnih navedb o zanesljivosti ra čunov, ki je 
odvisna predvsem od uporabljenih statisti čnih virov in metod, čeprav nadzorni in kontrolni 
sistemi lahko prispevajo k odkrivanju in zmanjševanju tveganj za napake.