EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 20.4.2016 COM(2016) 230 draft SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU SVETU IN SVETU Izvajanje evropske agende za varnost z namenom boja proti terorizmu ter utiranja poti k učinkoviti in pravi varnostni uniji



1. Uvod Bombni napadi 22. marca 2016 v Bruslju so znova pokazali, kakšno varnostno tveganje za Evropo predstavlja terorizem. Po grozodejstvih v Madridu, Londonu, Københavnu in Parizu nas znova opozarjajo, da EU potrebuje ambiciozno varnostno politiko, ki ustreza resnosti groženj. Prizadevanje za visoko raven varnosti Evropejcev je cilj, določen v pogodbah, za katerega je, kot je v svojih političnih usmeritvah z dne 15. julija 2015 izpostavil predsednik Jean-Claude Juncker, „skupno odgovorna vsa Evropa“. V časih čezmejnega izvajanja terorističnih in drugih hudih kaznivih dejanj je odgovornost Evropske unije in njenih držav članic, da svojim državljanom zagotovijo območje notranje varnosti, kjer so posamezniki zaščiteni, ob popolnem spoštovanju temeljnih pravic EU. Glavno odgovornost za varnost nosijo države članice, vendar pa vsaka zase ne morejo učinkovito obravnavati nadnacionalnih groženj. Zato moramo na evropski ravni oblikovati orodja, infrastrukturo in okolje, ki omogočajo in zagotavljajo učinkovito sodelovanje nacionalnih organov pri soočanju s skupnimi izzivi, tj. učinkovito in pravo varnostno unijo, v kateri so pravice in svoboščine državljanov dobro zaščitene. Evropska agenda za varnost določa jasen okvir za boljše sodelovanje EU na področju varnosti in je bila podlaga, na kateri je Evropski svet podprl prenovljeno strategijo notranje varnosti. Boj proti terorizmu je ena od treh prednostnih nalog navedene agende, med katere sodita še boj proti organiziranemu kriminalu in kibernetski kriminaliteti. Po napadih v Bruslju je bilo organizirano skupno srečanje Evropskega parlamenta, ministrov za pravosodje in notranje zadeve držav članic EU ter Komisije, na katerem so poudarili odločenost za nadaljevanje načrtovanih ukrepov in poglobitev boja proti terorizmu. Zato se v tem sporočilu leto dni po predstavitvi navedene agende ocenjuje napredek, ki je bil dosežen pri njenem izvajanju, v zvezi s prispevkom EU k boju proti terorizmu. Evropska unija je zasnovana kot območje svobode, varnosti in pravice brez notranjih meja za državljane. Evropejci morajo zaupati, da sta njihova svoboda in varnost dobro zaščiteni ob popolnem spoštovanju vrednot Unije, vključno s pravno državo in temeljnimi pravicami, ne glede na to, kje v Evropi se gibljejo. V zvezi s tem je v pogodbah določeno, da je treba zagotoviti visoko raven varnosti, vključno z uporabo preventivnih ukrepov ter z usklajevanjem in sodelovanjem med policijskimi, pravosodnimi in drugimi pristojnimi organi. Da bi to dosegli, morajo EU in njene države članice preseči koncept sodelovanja za zaščito notranje nacionalne varnosti ter ga nadomestiti s konceptom zaščite kolektivne varnosti Unije kot celote. Ko gre za najhujše oblike kriminala in terorizma, je notranja varnost ene države članice notranja varnost vseh držav članic. Kot je pred kratkim dejal predsednik Jean-Claude Juncker, ko je 12. aprila 2016 nastopil v Evropskem parlamentu, je zdaj čas za ukrepanje. Na področju varnosti smo, tako kot na mnogih drugih področjih v Evropi, ranljivi zaradi razdrobljenosti. Evropa potrebuje pravo varnostno unijo. V varnostni uniji bi moral policist v posamezni državi članici obravnavati izmenjavo relevantnih informacij s kolegi čez mejo na enak način, kot jo obravnava s kolegi v svoji državi. To zahteva korenito spremembo v dveh pogledih. Na evropski ravni moramo nujno odpraviti preostale vrzeli, razdrobljenost in operativne omejitve orodij za izmenjavo informacij ter tako zagotoviti, da so strukture za sodelovanje kar najbolj učinkovite in da je evropska zakonodaja za boj proti teroristom in njihovim dejavnostim sodobna in zanesljiva. To je potrebno, da se ustvari ozračje zaupanja med nacionalnimi organi ter zagotovijo pravna in praktična orodja, ki jim omogočajo sodelovanje pri soočanju s skupnimi izzivi. Ključnega pomena pri doseganju polne dodane vrednosti učinkovite varnostne unije je uporaba teh orodij in struktur za odpravo operativnih vrzeli in vrzeli na področju policijskih obveščevalnih dejavnostih, ki se lahko pojavijo v prihodnosti. To zahteva spremembo kulture na ravni držav članic, da njihovi organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj pridobijo navado sistematičnega sodelovanja in izmenjave informacij, vse do zadnjega policista. Občutek skupne odgovornosti ter pripravljenost in sposobnost za temu primerno delovanje so bistvenega pomena, če želimo odpraviti razdrobljenost, ki jo teroristi in storilci kaznivih dejanj tako učinkovito izkoriščajo. Izvajanje evropske agende za varnost poteka že nekaj časa. Države članice in institucije EU morajo zdaj podvojiti prizadevanja, da se brez nadaljnjega odlašanja zagotovi njeno polno izvajanje in dosežejo učinkoviti rezultati. Obenem pa mnogi in prekrivajoči se izzivi, s katerimi se trenutno spopada Evropa ter so povezani z nestabilnostjo v našem sosedstvu in s širšimi svetovnimi silami, pomenijo, da je zdaj čas za oceno njenega izvajanja, ob upoštevanju širšega razvoja politik, zlasti ukrepov v okviru evropske agende o migracijah, enotnega digitalnega trga, energetske unije in preprečevanja hibridnih groženj. Unija lahko z izkoriščanjem teh povezav in boljšim usklajevanjem postane odpornejša, bolj odzivna in bolje pripravljena v skladu s sklepi Sveta o prenovljeni strategiji notranje varnosti za Evropsko unijo za obdobje 2015–2020. Namen tega sporočila je dvojen. Prvič, oceniti izvajanje evropske agende za varnost v zvezi s posebnimi operativnimi zadevami in ugotoviti, kje obstajajo vrzeli v izvajanju na področju boja proti terorizmu. Drugič, opredeliti ukrepe, ki so še potrebni za odpravo teh vrzeli in na podlagi obstoječih orodij razviti nove stalne strukture za sodelovanje med operativnimi službami, odgovornimi za boj proti terorizmu, da bi povezali delo, ki ga opravljajo Europol, Eurojust, obveščevalne službe, policija in pravosodni organi. V sporočilu je naveden načrt za doseganje operativne in učinkovite varnostne unije, ki bo povečala naše skupne zmogljivosti za boj proti teroristični grožnji. 2. Obravnava vseh vidikov teroristične grožnje

Kar zadeva področje boja proti terorizmu in radikalizaciji, je bila evropska agenda za varnost zasnovana za izvajanje ciljnih operativnih ukrepov na posebnih področjih tveganja, da se nemudoma doseže izboljšanje skupnih zmogljivosti EU za boj proti terorizmu. Kljub temu, da izvajanje mnogih ukrepov že poteka, so nedavni napadi pokazali ponavljajoče se vzorce. V številnih primerih so jih izpeljali radikalizirani znani posamezniki, pogosto s preteklimi izkušnjami z organiziranim kriminalom, ki predstavljajo varnostno tveganje, ker se lahko neovirano gibljejo znotraj držav članic in med njimi ali vrnejo iz tretjih držav. To velja tudi v primerih, ko je bilo njihovo gibanje uradno sporočeno v zbirkah podatkov o kazenskem pregonu ali znano obveščevalnim službam. Nekatere osebe, ki so bile vpletene v napade, so že iskali organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj, vendar so se lahko zanašale na logistično podporo lokalnih mrež, ki so jim omogočile, da so ostali skriti in načrtovali napade. Značilnost napadov je tudi sposobnost storilcev, da proizvedejo velike količine eksploziva, za kar je potreben dostop do znatne količine predhodnih sestavin in pirotehničnih naprav. Teroristi so imeli nezakonit dostop do obsežne dobave vojaškega orožja in streliva. Nazadnje, napadi so pokazali sposobnost storilcev, da kljub zaščitnim ukrepom, ki se že izvajajo, izberejo in napadejo kritično infrastrukturo in velike javne prostore v različnih državah članicah. Ta kazniva dejanja spadajo na področje uporabe ukrepov za boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu, ki so že opredeljeni v evropski agendi za varnost. V okviru prednostne naloge boja proti terorizmu je bil v evropski agendi za varnost poudarek na grožnji, ki jo predstavlja vračanje tujih terorističnih bojevnikov, in preprečevanju radikalizacije ter kaznovanju teroristov in njihovih podpornikov. Poudarjen je bil pomen onemogočanja dostopa teroristov do finančnih sredstev, strelnega orožja in eksplozivov, izboljšanja zaščite državljanov in kritične infrastrukture ter obravnavanja zunanje razsežnosti boja proti terorizmu onkraj meja EU. Prav tako je bil poudarjen pomen boljše izmenjave informacij za učinkovito sledenje oseb, ki se ukvarjajo s terorističnimi dejavnostmi. Polno izvajanje evropske agende za varnost je zato bistvenega pomena za doseganje konkretnih izboljšav na navedenih področjih. Ta ključna ciljna področja so bila okrepljena z akcijskim načrtom o strelnem orožju in eksplozivih, sprejetim decembra 2015, in akcijskim načrtom za okrepitev boja proti financiranju terorizma, sprejetim februarja 2016, ter s sporočilom z dne 6. aprila 2016 o trdnejših in pametnejših informacijskih sistemih za meje in varnost. 2.1 Obravnavanje grožnje, ki jo predstavlja vračanje tujih terorističnih bojevnikov Glede na nedavno študijo se je približno 30 % od 4 000 tujih bojevnikov, ki naj bi prihajali iz držav članic EU, vrnilo v svoje domače države. Ugotovljena je bila vpletenost tujih bojevnikov, ki so se vrnili, v teroristične napade v letih 2015 in 2016. Nekaterim tujim bojevnikom je bilo naročeno, da se vrnejo v Evropo in tam izvedejo teroristične napade, širijo propagando Daiša ter radikalizirajo in novačijo druge. Prva prednostna naloga je obveščenost nacionalnih organov o gibanju tujih terorističnih bojevnikov, ki odhajajo in se vračajo, ter izmenjavanje teh informacij med nacionalnimi organi in z agencijami EU. Komisija je predlagala več ukrepov, ki jih morajo države članice hitro sprejeti in izvesti: Schengenski informacijski sistem: ta sistem je največja zbirka varnostnih podatkov v Evropi. Vsebuje več kot 64 milijonov opozoril, ki jih je vneslo 29 evropskih držav. Nacionalni organi so leta 2015 v tej zbirki izvedli 3 milijarde iskanj. To pomeni povečanje za 300 % od junija 2013. Svet za pravosodje in notranje zadeve bo junija 2016 preučil načine za reševanje operativnih težav s schengenskim informacijskim sistemom v zvezi s tujimi terorističnimi bojevniki. Komisija bo še letos predlagala pregled schengenskega informacijskega sistema v zvezi z vračanjem migrantov brez urejenega statusa in prepovedmi vstopa, uporabo podob obraza za biometrično identifikacijo in ustvarjanjem novih opozoril za iskane neznane osebe, s čimer se bo povečala dodana vrednost sistema za namene kazenskega pregona. Do sredine leta 2017 se bo sistemu dodala tudi funkcija za avtomatsko iskanje prstnih odtisov, kot je že predvideno v obstoječem pravnem okviru. Medtem bi morale države članice v sistem vnesti opozorila v zvezi z vsemi ukrepi, ki vključujejo izgon, zavrnitev vstopa ali odstranitev oseb z ozemlja države članice. Skupni kazalniki tveganja: Komisija je junija 2015 dokončala prvi sklop skupnih kazalnikov tveganja v zvezi s tujimi terorističnimi bojevniki za odkrivanje potovanj teroristov. Skupni kazalniki tveganja in smernice FRONTEX zdaj podpirajo delo nacionalnih mejnih organov pri izvajanju kontrole posameznikov. Trdnejše zunanje meje: sozakonodajalca bosta najpozneje do junija sprejela predlog o evropski mejni in obalni straži, ki bo nato zagotovil novo fazo v integriranem upravljanju meja in dvignil skupne standarde na zunanji meji. Komisija je predložila tudi predloge za spremembo Zakonika o schengenskih mejah, da se naloži obveznost izvajanja sistematičnih kontrol s preverjanjem ustreznih zbirk podatkov o kazenskem pregonu na zunanjih mejah za vse osebe, vključno z državljani EU in njihovimi družinskimi člani, za odkrivanje oseb, ki predstavljajo grožnjo za javni red in notranjo varnost. Komisija je pregledala tudi Schengenski priročnik, da bi pojasnila „nesistematične kontrole“, in zagotovila smernice, ki so mejnim policistom v pomoč pri zasegu neveljavnih listin.



Žariščne točke: nekateri teroristi so poskusili izkoristiti velike nedovoljene tokove oseb, do katerih je v preteklih mesecih prišlo na zunanjih mejah EU. Pristop žariščne točke pomaga prepoznati vse posameznike, ki predstavljajo grožnjo za varnost EU, in jih ločiti od tistih, ki potrebujejo zaščito. Potek dela v okviru žariščne točke in postopek premestitve vključujeta celovito in sistematično varnostno preverjanje, pri čemer Frontex in Europol zagotavljata podporo pri registraciji in odvzemu prstnih odtisov prišlekov. Predlog Komisije za direktivo o boju proti terorizmu (glej oddelek 2.3 v nadaljevanju) vključuje nova kazniva dejanja potovanja v tujino ter v EU in znotraj nje za namene terorizma . V zakonodajnem postopku je za učinkovito obravnavo grožnje, ki jo predstavljajo zlasti teroristi, ki ponovno vstopijo v EU, nujno ohraniti raven ambicioznosti predloga Komisije. Potrebni so tudi nadaljnji ukrepi: bistvenega pomena je identificirati vse tuje bojevnike, ki se vrnejo, ter z njimi opraviti razgovor in jih preveriti, da se oceni raven tveganja, ki jo predstavljajo. Tisti, ki veljajo za nevarne, ne bi smeli imeti možnosti pobegniti. Informacije o povratnikih bi se morale sistematično posredovati evropskemu centru za boj proti terorizmu v okviru Europola in drugim državam članicam prek schengenskega informacijskega sistema. Poleg tega bi bilo treba zagotoviti čim prejšnje uradno sprejetje direktive o uporabi evidence podatkov o potnikih v Svetu in njeno izvajanje. Naslednji koraki: Države članice bi morale: -Sistematično vnašati vse informacije, povezane s terorizmom, v schengenski informacijski sistem; vse relevantne informacije v zvezi s posamezniki in predmeti bi morale biti jasno označene kot „teroristične dejavnosti“. -Sistematično obveščati Europolov evropski center za boj proti terorizmu o povratnikih. -Uporabljati skupne kazalnike tveganja pri mejnih kontrolah. -Zagotoviti sistematično registracijo in varnostno preverjanje vseh prišlekov na žariščnih točkah ter prispevati potrebne strokovnjake za Europol in Frontex. -Opraviti sistematične razgovore z vsemi povratniki in jih preveriti, da ocenijo stopnjo tveganja, ki ga predstavljajo. -Zagotoviti čim prejšnje sprejetje direktive o uporabi evidence podatkov o potnikih v Svetu in njeno izvajanje. Evropski parlament in Svet bi morala: -Najpozneje do junija 2016 sprejeti predloge Komisije za direktivo o boju proti terorizmu, evropsko mejno in obalno stražo ter spremembe Zakonika o schengenskih mejah ter pri tem ohraniti visoko raven ambicioznosti. Komisija bo: -Do junija 2016 v sodelovanju s predsedstvom pripravila operativne ukrepe za izboljšanje uporabe schengenskega informacijskega sistema v povezavi s tujimi terorističnimi bojevniki. -Do konca leta 2016 predlagala pregled schengenskega informacijskega sistema s ciljem povečanja njegove dodane vrednosti za namene kazenskega pregona. -Do oktobra 2016 pripravila izvedbeni sklep o interoperabilnosti enot za informacije o potnikih v zvezi z izmenjavo podatkov iz evidence podatkov o potnikih. 2.2 Preprečevanje radikalizacije in boj proti njej Večina terorističnih osumljencev, vpletenih v napade v Parizu in Bruslju, je državljanov EU, ki so bili radikalizirani v smeri nasilnih ideologij, ki izrecno zavračajo skupne evropske vrednote. Absolutna prednostna naloga mora biti preprečiti radikalizacijo novih ljudi in zagotoviti vključitev že radikaliziranih v programe za deradikalizacijo ter jim onemogočiti širjenje teroristične propagande in sovražnega govora. Komisija je sprejela ukrepe na naslednjih področjih, ki zdaj potrebujejo konkretno izvajanje na operativni ravni s strani držav članic: Center odličnosti v okviru mreže za ozaveščanje o radikalizaciji: center je bil ustanovljen 1. oktobra 2015 za okrepitev podpore državam članicam in prednostnim tretjim državam. Okrepljen je bil s proračunom v višini 25 milijonov EUR za naslednjih 5 let. Teroristična propaganda in sovražni govor na spletu: v okviru Europola je bila 1. julija 2015 vzpostavljena enota EU za prijavljanje sumljivih spletnih vsebin, ki se osredotoča na teroristične vsebine na spletu; ocenila je več kot 4 700 posameznih vsebin na 45 platformah in pri internetnih podjetjih vložila več kot 3 200 zahtevkov za odstranitev vsebin, pri čemer jih je bilo dejansko odstranjenih 91 %. Države članice bi morale v enoto EU za prijavljanje sumljivih spletnih vsebin prispevati strokovnjake. Decembra 2015 je začel delovati forum EU za internet, pri katerem gre za partnerstvo z internetno industrijo, s ciljem omejitve dostopa do terorističnih vsebin na spletu in povečanja obsega učinkovite protipropagande, Komisija pa podpira ukrepe za spodbujanje učinkovite alternativne protipropagande. Internetna industrija ob polnem sodelovanju Europola pripravlja skupno platformo za prijavljanje sumljivih spletnih vsebin, ki bo namenjena reševanju problema, da se vsebine, ki so bile odstranjene z ene spletne strani, naložijo nekje drugje. Vseevropski program za krepitev civilne družbe bo nudil podporo pri zagotavljanju kar največje učinkovitosti kampanj z alternativnimi sporočili. Za navedeni pobudi je v okviru Sklada za notranjo varnost namenjenih 10 milijonov EUR. Poleg tega Komisija v sodelovanju z internetnimi podjetji, državami članicami in civilno družbo krepi prizadevanja za reševanje problema sovražnega govora na spletu, poročilo o napredku v zvezi s tem vprašanjem pa bo ena od tem prihodnjega sporočila o preprečevanju radikalizacije.

Obravnava radikalizacije v zaporih: mladi, ki so morda prvič storili kaznivo dejanje ali pa so v zaporu zaradi manjših kaznivih dejanj, so posebej dovzetni za radikalizacijo ali novačenje teroristov. Komisija je v letih 2015 in 2016 zagotovila 8 milijonov EUR za izvajanje sklepov Sveta ter financirala razvoj programov rehabilitacije in deradikalizacije v zaporih in zunaj njih, orodja za oceno tveganja in usposabljanje strokovnjakov. Države članice morajo ta sredstva porabiti pametno in poskrbeti, da se na učinkovit način namenijo najbolj ranljivim skupinam. Preprečevanje radikalizacije z izobraževanjem in ozaveščanjem mladih: v okviru programa Erasmus+ se zdaj prednostno obravnavajo projekti, ki so namenjeni vključevanju in spodbujanju temeljnih vrednot. Za ta namen je na voljo do 400 milijonov EUR, marca pa je bil objavljen poseben razpis v višini 13 milijonov EUR, namenjen opredelitvi in širjenju dobrih praks. Poleg tega bo Komisija začela obsežne programe virtualne izmenjave s tretjimi državami, da bi se spodbujalo medkulturno razumevanje med učitelji, otroci in mladimi, zlasti v okviru programov eTwinning in Erasmus+. Glavni akterji v boju proti radikalizaciji so neizbežno tisti na lokalni ravni in prednostna naloga držav članic mora biti, da opredelijo ter vključijo sogovornike na lokalni ravni, ki imajo dovolj velik vpliv in so ustrezno usposobljeni za uspešno podajanje sporočil proti radikalizaciji ter predstavljanje modelov, ki so alternativa tistim, ki jih širijo radikalni pridigarji in organizirane kriminalne združbe. Poleg teh preventivnih in vzgojnih ukrepov proti radikalizaciji je potreben bolj varnostno usmerjen pristop, da se zagotovi izmenjava informacij med državami članicami o izpuščenih obsojencih, ki so osumljeni radikalizacije, ali znanih radikalnih posameznikih, da bi zagotovili nadzor in ustrezne ukrepe v zvezi s tistimi, ki predstavljajo veliko tveganje. Naslednji koraki: Države članice bi morale: -Dejavno podpreti nacionalne in lokalne pobude za preprečevanje radikalizacije, usposabljanje strokovnjakov in lokalnih akterjev ter zagotoviti najboljšo možno uporabo razpoložljivih sredstev EU. -Nemudoma prispevati strokovnjake v enoto EU za prijavljanje sumljivih spletnih vsebin. -Z drugimi državami članicami proaktivno izmenjevati vse relevantne informacije o izpuščenih obsojencih, ki so osumljeni radikalizacije, ali znanih radikalnih posameznikih, da se zagotovi nadzor nad tistimi, ki predstavljajo veliko tveganje. Komisija bo: -V drugem četrtletju leta 2016 sprejela sporočilo o preprečevanju radikalizacije. -V partnerstvu z industrijo hitro izvedla konkretne dejavnosti iz časovnega načrta za leto 2016, pripravljenega v okviru foruma EU za internet. 2.3 Kaznovanje teroristov in njihovih podpornikov Nedavni dogodki so pokazali, da se teroristi zanašajo na lokalno podporo. Poleg protipropagande, namenjene boju proti teroristični propagandi in radikalizaciji, bi morale komunikacijske kampanje vključevati jasne informacije, da so pomoč pri terorističnih kaznivih dejanjih, njihovo podpiranje ali napeljevanje k njim, kot so zagotavljanje nastanitve, prevoza ali materialne podpore teroristom, ali javno ščuvanje k storitvi terorističnega kaznivega dejanja prav tako kazniva dejanja, povezana s terorizmom, ki bodo strogo kaznovana. Obstaja zakonodaja EU, ki zagotavlja, da je tako ravnanje kaznivo dejanje po vsej Uniji, pri čemer se bo s predlogom Komisije za direktivo o boju proti terorizmu ta okvir okrepil, saj se bodo dodala kazniva dejanja, povezana s potovanji za namene terorizma, pasivnim urjenjem, financiranjem, zagotavljanjem kakršne koli materialne podpore in pomočjo. Direktiva zagotavlja, da se bodo za ta kazniva dejanja uporabljale skupne minimalne kazenske sankcije. Predlog vsebuje tudi posebne določbe o pravicah žrtev terorizma. Komisija poziva Evropski parlament in Svet, naj hitro sprejmeta to direktivo. Ključni element za uspešno preprečevanje, preiskovanje in pregon hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala ter kaznivih dejanj, povezanih s terorizmom, je hitro zavarovanje in pridobivanje digitalnih dokazov, kot je bilo poudarjeno v skupni izjavi ministrov EU za pravosodje in notranje zadeve ter predstavnikov institucij EU z dne 24. marca 2016 o terorističnih napadih v Bruslju. Relevantne informacije se pogosto nahajajo na strežnikih zasebnih podjetij, ki so pogosto zunaj ozemlja organa za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj, ki izvaja preiskavo, in torej zunaj njegove pristojnosti. Razen postopkov medsebojne pravne pomoči in nekaj omejenih pravil v mednarodnih sporazumih ne obstaja usklajen pristop glede načina dostopa do teh informacij. Posledično so se razvili številni različni nacionalni pristopi, kar otežuje preiskovanje. Komisija bo sodelovala z zasebnim sektorjem, da bi olajšala sodelovanje na podlagi skupnega razumevanja v celotni EU glede dostopa do elektronskih informacij in dokazov, ter predlagala rešitve, vključno s pravnim instrumentom, če bo potrebno. Naslednji koraki: Evropski parlament in Svet bi morala: -Do junija 2016 prednostno zaključiti razprave o predlogu Komisije za direktivo o boju proti terorizmu in pri tem ohraniti visoko raven ambicioznosti. Komisija bo: -Do poletja 2017 predlagala rešitve, vključno z zakonodajo, če bo potrebno, za obravnavanje problemov glede pridobivanja digitalnih dokazov v zvezi s preiskavami kaznivih dejanj.

2.4 Izboljšanje izmenjave informacij Znani zločinci in identificirani posamezniki, ki se štejejo za potencialno nevarne, ne bi smeli imeti možnosti, da se izognejo odkritju. V evropski agendi za varnost so že predlagani ukrepi za obravnavo glavnih izzivov v zvezi z učinkovitim in trajnostnim ukrepanjem na ravni EU za boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu, predvsem z boljšo izmenjavo informacij med organi držav članic za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj in z agencijami EU ter z izboljšanjem interoperabilnosti relevantnih zbirk podatkov in informacijskih sistemov. Komisija je podala številne predloge za reševanje teh izzivov. Skupna pravila o varstvu podatkov bodo zdaj omogočila učinkovitejše medsebojno sodelovanje med organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj in pravosodnimi organi, okrepila pa bodo tudi zaupanje in zagotovila pravno varnost. Direktivo o varstvu podatkov za policijske organe in organe kazenskega pravosodja, ki je bila sprejeta 14. aprila 2016, je treba hitro prenesti. Poleg tega je Evropska unija v pogajanjih dosegla dogovor z Združenimi državami o mednarodnem okvirnem sporazumu (krovni sporazum o varstvu podatkov), da bi zagotovila visoko raven varstva osebnih podatkov, ki se prenašajo med EU in Združenimi državami za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, vključno s terorizmom. Sporazum bi bilo treba skleniti hitro. Zdaj morata Evropski parlament in Svet hitro sprejeti zakonodajne predloge, države članice pa pospešiti izvajanje obstoječih sistemov in struktur za izmenjavo informacij: Končno sprejetje revidirane uredbe o Europolu, ki se bo uporabljala od pomladi 2017, bo odločilen korak v smeri vzpostavitve Europola kot vozlišča za izmenjavo informacij med organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj v EU. Evropski center za boj proti terorizmu v okviru Europola je začel delovati januarja 2016 z namenom zagotavljanja podpore v boju proti terorizmu in radikalizaciji, in sicer z okrepitvijo usklajevanja in sodelovanja med ustreznimi organi ter zagotavljanjem varnega komunikacijskega okolja. Države članice morajo čim prej zagotoviti dovolj strokovnega znanja v skladu s skupno izjavo ministrov EU za pravosodje in notranje zadeve ter predstavnikov institucij EU z dne 24. marca 2016. Evropski center za boj proti terorizmu bi bilo zdaj treba okrepiti, da bi deloval kot vozlišče za obveščevalne dejavnosti na področju kazenskega pregona, namenjeno analiziranju terorizma in ocenjevanju groženj, ter podpiral razvoj operativnih načrtov za boj proti terorizmu. Komisija bo predložila pobude glede tega, kako center razviti v močnejšo strukturo, ki bi imel zmogljivost za skupno operativno načrtovanje, ocenjevanje groženj in koordinacijo obveščevalnih dejavnosti na področju kazenskega pregona in v katerem bi bilo zaposleno osebje iz pristojnih institucij držav članic ter Komisije, pri čemer bi se zanj uporabljali ustrezni mehanizmi demokratičnega nadzora. Delo bi nato morala nadaljevati ta center ter situacijski in obveščevalni center EU, in sicer ob podpori Komisije ter v tesnem sodelovanju s skupino nacionalnih varnostnih služb za boj proti terorizmu. Evropski center za boj proti terorizmu ter obveščevalni in situacijski center bi morala čim prej začeti pripravljati skupne ocene groženj terorizma in radikalizacije. Nedavno sporočilo o trdnejših in pametnejših informacijskih sistemih za meje in varnost začenja razpravo in proces ugotavljanja, kako odpraviti pomanjkljivosti v sedanjih podatkovnih sistemih, vrzeli v arhitekturi ter omejeno interoperabilnost, medsebojno povezovanje in dostop, ob polnem spoštovanju pravil o varstvu podatkov. To bi lahko privedlo do skupnega evropskega odložišča podatkov ter integriranega upravljanja biometričnih podatkov na ravni EU za potovanja, migracije in varnost. To delo je treba pospešiti. Komisija je predlagala tudi vstopni/izstopni sistem EU za zunanjo mejo EU, ki uporablja biometrične podatke ter zagotavlja dostop zaradi kazenskega pregona in interoperabilnost z drugimi sistemi (zlasti vizumskim informacijskim sistemom). Čezmejna izmenjava informacij je ključnega pomena za kazenski pregon v EU. Obstoječo Prümsko pogodbo je treba izvajati in uporabljati v celoti. Zagotavlja avtomatizirano primerjanje profilov DNK, podatkov o prstnih odtisih in podatkov o registraciji vozil. Prednostna naloga bi morala biti tudi bolj sistematična in dosledna uporaba Interpolove zbirke podatkov o ukradenih in izgubljenih potnih listinah.

Razširitev evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc na državljane tretjih držav: Evropski parlament in Svet bi morala sprejeti predlog Komisije za spremembo sistema EU za izmenjavo podatkov o kazenskih obsodbah, da se vključi izmenjava kazenskih evidenc državljanov tretjih držav. Pristojnost za dostop do digitalnih dokazov: Komisija bo sodelovala z Evropskim parlamentom in Svetom, da bi na podlagi posvetovanja s strokovnjaki in drugimi zainteresiranimi stranmi razvili skupni pristop EU za določanje pristojnosti organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj, ko neposredno dostopajo do podatkov, ki so shranjeni ali se nahajajo v tujini (tj. upoštevanje drugih alternativnih naveznih okoliščin poleg načela teritorialnosti).



Naslednji koraki: Države članice bi morale: -Povečati število strokovnjakov, ki jih prispevajo v evropski center za boj proti terorizmu. -Čim prej zagotoviti polno izvajanje Prümske pogodbe ter bolj sistematično in dosledno uporabljati Interpolovo zbirko podatkov o ukradenih in izgubljenih potnih listinah. Evropski parlament in Svet bi morala: -Do junija 2016 hitro dokončati sprejetje pregledane uredbe o Europolu. -Do konca leta 2016 prednostno doseči dogovor glede predlogov Komisije o vstopnem/izstopnem sistemu EU in o razširitvi evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc na državljane tretjih držav. Komisija bo: -Do jeseni 2016 predstavila pobude za nadgradnjo evropskega centra za boj proti terorizmu. -Do maja 2016 vzpostavila strokovno skupino, ki bo pripravila predloge za izboljšanje in/ali razvoj obstoječih informacijskih sistemov, da se odpravijo vrzeli v obveščanju in doseže napredek pri interoperabilnosti informacijskih sistemov, kot je določeno v sporočilu o trdnejših in pametnejših informacijskih sistemih za meje in varnost, v skladu z ambicioznim časovnim načrtom. -Uporabila svoja pooblastila iz Pogodbe za zagotovitev pravilnega izvajanja pravnega reda EU. 2.5 Onemogočanje dostopa teroristov do strelnega orožja in eksplozivov Bistvenega pomena je omejiti dostop teroristov do predhodnih sestavin za eksplozive in detonatorjev. Komisija je že ugotovila pomembne vrzeli pri tem, kako države članice izvajajo Uredbo št. 98/2013 o predhodnih sestavinah za eksplozive, in izvaja ukrepe za rešitev tega problema. Komisija bo v letu 2016 ocenila potrebo po pregledu te uredbe. Še en ključen element je varnost zalog eksploziva, tako civilnih kot vojaških. Dostop teroristov do avtomatskega orožja je še vedno velik problem. Vrzel, ki je omogočala ponovno usposobitev strelnega orožja, je zdaj odpravljena, saj je Komisija 18. novembra 2015 sprejela izvedbeno uredbo o skupnih standardih za onesposobitev strelnega orožja. Ta uredba se je začela uporabljati 8. aprila 2016 in bo zagotovila, da bo onesposobljeno strelno orožje nepreklicno neuporabno. Poleg tega je Komisija 18. novembra 2015 predstavila predlog za pregled Direktive 91/477/EGS o nadzoru nabave in posedovanja orožja. Cilj tega predloga je omejiti razpoložljivost nekaterih najmočnejših vrst polavtomatskega orožja in tistih, ki bi jih bilo mogoče enostavno predelati v popolnoma avtomatsko orožje, ter izboljšati izmenjavo informacij med državami članicami, sledljivost in pravila za označevanje strelnega orožja. Njegovo sprejetje v Evropskem parlamentu in Svetu bi morala biti prednostna naloga, da se dopolnijo ukrepi, sprejeti proti ponovni usposobitvi in tihotapljenju vojaškega orožja. Toda največji izziv predstavlja nezakonito orožje. Tihotapljenje orožja iz sosednjih regij je še vedno velik problem, poleg tega pa bi bilo treba kar najbolj zmanjšati tveganje pojava novih virov. Podrobni ukrepi v zvezi z omejitvijo dostopa do nezakonitega strelnega orožja in eksplozivov, okrepitvijo operativnega sodelovanja ter izboljšanjem zbiranja in izmenjave operativnih informacij z optimalno uporabo obstoječih orodij so vključeni v akcijski načrt z dne 2. decembra 2015 o strelnem orožju in eksplozivih, izvajanje katerega bi bilo treba obravnavati prednostno. Naslednji koraki: Države članice bi morale: -Čim prej zagotoviti, da so sprejeti vsi potrebni ukrepi za polno izvajanje uredbe št. 98/2013 o predhodnih sestavinah za eksplozive. -Polno uporabljati izvedbeno uredbo o skupnih standardih za onesposobitev strelnega orožja, ki se je začela uporabljati 8. aprila 2016. Evropski parlament in Svet bi morala: -Čim prej doseči dogovor o predlogu Komisije za pregled Direktive 91/477/EGS o nadzoru nabave in posedovanja orožja. Komisija bo: -Sprejela potrebne ukrepe za pospešitev izvajanja relevantnih ukrepov iz akcijskega načrta z dne 2. decembra 2015 o strelnem orožju in eksplozivih v skladu z ambicioznim časovnim načrtom. -Uporabila svoja pooblastila iz Pogodbe za zagotovitev pravilnega izvajanja pravnega reda EU.

2.6 Onemogočanje dostopa teroristov do finančnih sredstev Ena od značilnosti nedavnih napadov je, da je skupni znesek uporabljenih sredstev očitno nesorazmerno majhen v primerjavi z uničujočimi učinki teh napadov. Nedavno sprejeti akcijski načrt o boju proti financiranju terorizma že vključuje ambiciozen časovni načrt, ki mu je Komisija v celoti zavezana in ga bo uresničila. Gre za doseganje dveh ključnih ciljev. Prvič, kako še bi lahko odkrivali prenose sredstev in drugega premoženja s strani terorističnih organizacij in njihovih podpornikov ter jim to preprečevali in zagotovili, da lahko finančne transakcije, če je le mogoče, organom za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj pomagajo izslediti teroriste in preprečiti, da storijo kazniva dejanja. Drugič, kako dodatno onemogočiti vire prihodkov terorističnih organizacij tako, da se jim prepreči že sama zmožnost zbiranja sredstev. Komisija bo poleg drugih ukrepov v prihodnjih mesecih predstavila tudi zakonodajne predloge. Države članice bi morale prispevati svoj delež in čim prej zagotoviti izvajanje že sprejete zakonodaje. Naslednji koraki: Države članice bi morale: -Določiti zgodnejši datum, in sicer najpozneje v zadnjem četrtletju leta 2016, za dejanski prenos in začetek uporabe četrte direktive o preprečevanju pranja denarja.



Komisija bo: -Do junija 2016 sprejela zakonodajni predlog za pregled četrte direktive o preprečevanju pranja denarja. -Do junija 2016 sprejela delegirani akt za opredelitev tretjih držav z visokim tveganjem, ki imajo strateške pomanjkljivosti v svojih sistemih za preprečevanje pranja denarja / boj proti financiranju terorizma (črni seznam EU). -Do decembra 2016 sprejela zakonodajni predlog za uskladitev kaznivih dejanj pranja denarja in sankcij. -Do decembra 2016 sprejela zakonodajni predlog za boj proti nedovoljenemu prenosu gotovine. -Do decembra 2016 sprejela zakonodajni predlog o vzajemnem priznavanju odredb o zamrznitvi in zaplembi sredstev, pridobljenih s kaznivim dejanjem. -Do decembra 2016 sprejela zakonodajni predlog za direktivo o boju proti goljufijam in ponarejanju v zvezi z negotovinskimi plačilnimi sredstvi. -Do prvega četrtletja leta 2017 sprejela zakonodajni predlog za okrepitev pristojnosti in sodelovanja carinskih organov ter obravnavanje financiranja terorizma v zvezi s trgovino z blagom. -Do drugega četrtletja leta 2017 objavila poročilo o nadnacionalni oceni tveganj pranja denarja in financiranja terorizma ter priporočila državam članicam o ukrepih, primernih za obravnavo teh tveganj. -Do drugega četrtletja leta 2017 sprejela zakonodajni predlog za boj proti nedovoljeni trgovini s predmeti kulturne dediščine. 2.7 Zaščita državljanov in kritične infrastrukture Vzorec pri napadih v Parizu in Bruslju je izpostavil ranljivost velikih javnih dogodkov in kritične infrastrukture. Da bi bili čim bolje pripravljeni za takšna tveganja, morajo organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj ter drugi ključni organi, kot so službe, pristojne za promet, izmenjavati relevantne informacije na učinkovit način in se čezmejno usklajevati pri zasnovi preventivnih ukrepov. To vključuje tudi podporo raziskavam in novim tehnologijam, na primer za odkrivanje eksplozivov. Poleg tega bi lahko teroristi nove tehnologije zlorabili za izvajanje novih oblik napadov. Kibernetska kriminaliteta, ki je še ena prednostna naloga v okviru evropske agende za varnost, predstavlja akutno grožnjo, ki bi lahko prerasla v novo možnost za terorizem in jo je treba ustrezno obravnavati. Akcijski načrt z dne 2. decembra 2015 o strelnem orožju in eksplozivih vsebuje tudi številne ukrepe za preprečevanje terorističnih napadov. Ti vključujejo (i) posebne ukrepe v zvezi z uporabo tehnologije za odkrivanje in standardizacijo njene uporabe (mehke tarče, kritična infrastruktura, javne površine), (ii) razvoj inovativnih orodij odkrivanja, (iii) krepitev obstoječih ukrepov in ustvarjanje novih z namenom povečanja varnosti potnikov pri različnih načinih prevoza, (iv) uporabo novih tehnologij za krepitev varnosti, (v) razširjanje smernic za zaščito mehkih tarč ter (vi) preizkuse v zvezi z odkrivanjem in zaščito. Prav tako je pomembno prednostno obravnavati vprašanje varnostnega preverjanja osebja, ki dela v kritični infrastrukturi in drugih javnih prostorih, zlasti tujih terorističnih bojevnikov povratnikov in drugega radikaliziranega osebja, da se prepreči uporaba notranjih informacij za teroristične dejavnosti. Komisija je poleg tega izvedla naslednje pobude: Evropski program za zaščito kritične infrastrukture zagotavlja splošni okvir za dejavnosti, namenjene izboljšanju zaščite kritične infrastrukture v Evropi. V okviru tega programa Komisija sodeluje z državami članicami, da bi zmanjšali ranljivost kritične infrastrukture in povečali njeno odpornost.

Razširjanje smernic za zaščito mehkih tarč: Komisija in mreža letališke policije v EU sta maja 2014 končali z delom na priročniku EU o zaščiti mehkih tarč na letališčih, ki vsebuje smernice za zaščito mehkih tarč. Ta priročnik je bil preveden v vse uradne jezike EU in bo poslan vsem policijskim organom. Komisija je oktobra 2015 začela pripravljati smernice za zaščito drugih površin, ki so mehke tarče, kot so železnica in podzemna železnica ter druge površine z veliko gostoto ljudi (športni stadioni, nakupovalna središča, javne parkirne hiše itd.). Dokončanje tega gradiva bo pospešeno, spremljalo pa ga bo ustrezno usposabljanje. Preizkusi v zvezi z odkrivanjem in zaščito: Komisija je skupaj z več državami članicami februarja 2015 začela izvajati preizkuse v zvezi z odkrivanjem in zaščito v različnih operativnih okoljih, kot so letališča, železniške postaje, športni dogodki in javne zgradbe. Novi preizkusi so načrtovani za maj 2016, tudi v okviru žariščnih točk. Ocene varnostnega tveganja: Komisija je pripravila ocene varnostnega tveganja za zagotovitev, da politike, ki se pripravijo na ravni EU za področja, kot so varnost prometa, varnost na mejah ali financiranje terorizma, temeljijo na ustrezni analizi relevantnih varnostnih tveganj, da se opredelijo učinkoviti odzivi na ta tveganja in z njimi povezane grožnje. To delo se izvaja skupaj z državami članicami, ESZD in zadevnimi agencijami EU. Hibridne grožnje: Komisija in visoki predstavnik sta sprejela skupno sporočilo o skupnem okviru o preprečevanju hibridnih groženj z izvedljivimi predlogi za pomoč pri preprečevanju hibridnih groženj in izboljšanje odpornosti EU in držav članic ter partnerjev. Vse strani so pozvane, da te ukrepe čim prej izvedejo. V boju proti kriminalu in terorizmu je treba ves čas uporabljati nove tehnologije in zmogljivosti. Potrebni so nadaljnji ukrepi za obravnavanje izzivov pri odkrivanju groženj. Poleg tega bo Komisija usmerila sredstva za raziskave v prihodnje tehnološke potrebe in potrebe po zmogljivostih. Proračun programa za varne družbe v okviru programa Obzorje 2020 znaša 1,7 milijarde EUR za obdobje 2014–2020. Delovni programi za obdobje 2016–2017 so bili potrjeni, pri čemer se številni ukrepi nanašajo posebej na boj proti terorizmu. Pri prihodnjih javnih razpisih in v naslednjih letnih programih bi morala biti tehnologiji in zmogljivostim za boj proti terorizmu namenjena večja pozornost, in sicer ob upoštevanju dela evropskega centra za boj proti terorizmu ter nacionalnih organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj ter obveščevalnih služb. V evropski agendi za varnost je bilo poudarjeno, da lahko konkurenčna industrija EU na področju varnosti prispeva tudi k avtonomiji EU v zvezi z izpolnjevanjem potreb po varnosti. EU je spodbujala razvoj inovativnih varnostnih rešitev, na primer s standardi in skupnimi certifikati. Komisija bo v letu 2016 predstavila predloge v zvezi z alarmnimi sistemi in opremo za varnostni pregled na letališčih, da bi odstranila ovire za enotni trg in okrepila konkurenčnost industrije EU na področju varnosti na trgih za izvoz. Informacijski sistemi so bistvenega pomena za našo družbo. Medtem ko bi morali prvo obrambo tvoriti trdni ukrepi za kibernetsko varnost, moramo zagotoviti tudi učinkovite preiskave in pregon kaznivih dejanj, ki so usmerjena v te sisteme ali jih izkoriščajo. Direktiva o napadih na informacijske sisteme (2013/40/EU) določa skupen evropski okvir za kazensko pravo na tem področju. Komisija trenutno spremlja, kako države članice izvajajo to direktivo, ter bo poročala Evropskemu parlamentu in Svetu v letu 2017, pri čemer bo upoštevala tehnični in pravni razvoj na področju kibernetske kriminalitete in morebitno potrebo po nadaljnji krepitvi pravnega okvira. Da se dopolni predlagana direktiva o varnosti omrežij in informacij za okrepitev sodelovanja in izmenjave informacij o kibernetskih grožnjah, bo Komisija junija predlagala nadaljnje ukrepe za podporo sodelovanju na tem področju in razvoj industrijskih zmogljivosti. Obravnavanje dodatnih fiskalnih izdatkov, povezanih z varnostjo Zaščita bo pomenila stroške, in sicer tako v zvezi z delovanjem obveščevalnih služb, organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj ali oboroženih sil, kot v zvezi z okrepitvijo infrastrukture. Vendar je treba te stroške obravnavati ob upoštevanju negativnih posledic za ljudi in gospodarstvo, ki jih lahko povzroči peščica storilcev kaznivih dejanj. Glede na resnost groženj, s katerimi se trenutno sooča EU, bo pri obravnavanju dodatnih fiskalnih izdatkov, povezanih s to grožnjo, Komisija predlagala uporabo prožnosti v okviru Pakta za stabilnost in rast v zvezi z neobičajnimi dogodki, ki niso pod nadzorom vlade. Komisija bo sodelovala z državami članicami, da bi dosegla potreben dogovor o nadaljnjem ukrepanju.

Naslednji koraki: Komisija bo: -Kar najhitreje sprejela potrebne ukrepe za pospešitev izvajanja relevantnih ukrepov iz akcijskega načrta z dne 2. decembra 2015 o strelnem orožju in eksplozivih. -Do septembra 2016 predlagala pravila na ravni EU za certificiranje opreme za varnostni pregled na letališčih. -Do decembra 2016 posodobila priročnik EU o zaščiti mehkih tarč na letališčih. -Do maja 2016 izvedla nove preizkuse v zvezi z odkrivanjem in zaščito, tudi v okviru žariščnih točk. -Usmerila sredstva za raziskave v prihodnje tehnološke potrebe in potrebe po zmogljivostih. -Predlagala pristop za obravnavo izrednih fiskalnih izdatkov, ki so neposredno povezani z bojem proti terorizmu, v okviru Pakta za stabilnost in rast. Komisija namerava tak pristop uporabiti v prihodnjem svežnju evropskega semestra letos spomladi. . 2.8 Zunanja razsežnost Evropska agenda za varnost je zasnovana tudi za zagotovitev večje usklajenosti med notranjimi in zunanjimi ukrepi na področju varnosti, saj so ti med sabo neposredno povezani, ter upoštevanje dela koordinatorja EU za boj proti terorizmu, Komisije in ESZD. Posebna pozornost je namenjena sosedstvu. Ciljno usmerjeni in nadgrajeni varnostni in protiteroristični dialogi so že bili vzpostavljeni, zlasti z Jordanijo, Libanonom, Marokom, Tunizijo in Turčijo, pri čemer z navedenimi državami poteka dogovarjanje o konkretnih akcijskih načrtih. Strokovnjaki za varnost in boj proti terorizmu so bili napoteni v delegacije EU v Alžiriji, Iraku, Jordaniji, Maroku, Nigeriji, Saudovi Arabiji, Tuniziji in Turčiji. Na podlagi teh izkušenj bi morala EU vzpostaviti partnerstvo za boj proti terorizmu z državami na območju Sredozemlja, pa tudi razširiti mrežo strokovnjakov za boj proti terorizmu in varnost na druge prednostne države in regije (npr. Libanon, Sahel, Zahodni Balkan). Nedavni dogodki so pokazali, da pri sodelovanju s partnerji na območju Sredozemlja kljub skupnim problemom obstajajo pomembne pomanjkljivosti. Prednostno je treba razviti diplomacijo EU na področju pravosodja in notranjih zadev ter sodelovanje na področju boja proti terorizmu s partnerji iz Turčije in Maroka, ob podpori evropskega centra za boj proti terorizmu, z namenom zagotovitve učinkovite izmenjave informacij in policijskega sodelovanja znotraj ustreznega okvira za varstvo podatkov. EU mora okrepiti svojo prisotnost v zadevnih večstranskih mednarodnih forumih za boj proti terorizmu in varnost (na primer v okviru Združenih narodov, Svetovnega foruma za boj proti terorizmu, skupine G7 in Projektne skupine za finančno ukrepanje) z namenom spodbujanja mednarodnega sodelovanja na področju boja proti terorizmu in varnostnih vprašanj. Akcijski načrt z dne 2. decembra 2015 o strelnem orožju in eksplozivih ter akcijski načrt z dne 2. februarja 2016 za okrepitev boja proti financiranju terorizma vsebujeta posebne ukrepe v zvezi s tretjimi državami, predvsem tistimi v neposrednem sosedstvu EU. Zlasti je predvideno, da bo EU okrepila sodelovanje s sosedskimi državami na področju varnostne razsežnosti, vključno z bojem proti nedovoljeni trgovini z osebnim in lahkim orožjem, trgovini z ljudmi, nedovoljeni trgovini s predmeti kulturne dediščine in trgovini s prepovedanimi drogami. V skladu z načrtovanim bi bilo treba nedovoljeno trgovino z orožjem in eksplozivi sistematično vključiti v varnostne dialoge s ključnimi partnerskimi državami in organizacijami. Prenovljena evropska sosedska politika zagotavlja tudi okvir za ukrepanje v sosedskih državah, saj celovito združuje varnostno razsežnost in druge elemente stabilizacije, kot so boj proti korupciji in zlorabi moči, gospodarski razvoj, priložnosti za naložbe in zaposlovanje mladih, pa tudi posebno finančno pomoč civilni družbi, namenjeno preprečevanju radikalizacije. Naslednji koraki: Komisija bo: -Sprejela potrebne ukrepe, da bi pospešila izvajanje zunanje razsežnosti akcijskega načrta z dne 2. decembra 2015 o strelnem orožju in eksplozivih v skladu z ambicioznim časovnim načrtom, s posebnim poudarkom na preprečevanju trgovine z orožjem in eksplozivi iz Zahodnega Balkana ter razvoja morebitnih novih virov tihotapljenja orožja iz drugih regij v neposrednem sosedstvu EU. -Sprejela potrebne ukrepe za pospešitev izvajanja relevantnih ukrepov iz akcijskega načrta z dne 2. februarja 2016 za okrepitev boja proti financiranju terorizma. -Sodelovala v razpravah za dokončanje in poglobitev okrepljenih dialogov za boj proti terorizmu s prednostnimi državami v Sredozemlju z namenom oblikovanja učinkovitega protiterorističnega partnerstva. -Podpirala izvajanje skupnega akcijskega načrta, zasnovanega v okviru pobude za boj proti terorizmu na Zahodnem Balkanu.