[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 16.10.2009

COM(2009)526 konč.

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU

o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnici za leto 2007 (povzetek) – resolucije Evropskega parlamenta, pripravljene v skladu s členom 276(3) Pogodbe ES in členom 180b Pogodbe Euratom ter členom 147 finančne uredbe in členom 119(5) finančne uredbe ERS{SEC(2009)1427}

KAZALO

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnici za leto 2007 (povzetek) – resolucije Evropskega parlamenta, pripravljene v skladu s členom 276(3) Pogodbe ES in členom 180b Pogodbe Euratom ter členom 147 finančne uredbe in členom 119(5) finančne uredbe ERS {SEC(2009) xxx} 1

PREAMBULA 3

I – ODGOVORI KOMISIJE NA ZAHTEVE EVROPSKEGA PARLAMENTA V RESOLUCIJI O RAZREŠNICI ZA SPLOŠNI PRORAČUN 4

a) Horizontalna vprašanja 4

b) Sektorska vprašanja 7

c) posebna poročila, ki jih je izdalo Računsko sodišče 10

II – Evropski razvojni skladi 10

III – Zahteve v sklepih v zvezi z agencijami 10

PREAMBULA

To je poročilo Komisije Evropskemu parlamentu (EP) o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnici za proračunsko leto 2007[1] v skladu s členom 276(3) Pogodbe ES in členom 180b Pogodbe Euratom ter členom 147 finančne uredbe in členom 119(5) finančne uredbe ERS. Zaradi omejitev glede prevajanja in časovnih omejitev se to poročilo izdaja v vseh uradnih jezikih EU v strnjeni obliki. Popolni odgovori Komisije na vsako posamezno zahtevo Parlamenta so na voljo v delovnem dokumentu služb Komisije[2], ki je objavljen v angleščini, francoščini in nemščini. Obe poročili o nadaljnjem ukrepanju se nanašata na resolucije, ki jih je Evropski parlament sprejel 23. aprila 2009.

V vsakem poglavju[3] tega strnjenega poročila so navedeni tudi sklici na ustrezne točke v zgoraj navedenem popolnem delovnem dokumentu služb Komisije. S pomočjo teh sklicev bodo bralci v delovnem dokumentu lahko našli vse zahteve (ter načrtovane ali že sprejete ukrepe Komisije), ki so povezane z določenim poglavjem ali so zanje posebno zanimive.

V sklepih o razrešnici za splošni proračun, za ERS in za agencije je Komisija naštela skupno 203 zahteve, ki jih je Evropski parlament naslovil na Komisijo. Za 99 od teh zahtev je Komisija pripravljena sprejeti ukrepe, ki jih je zahteval Parlament. Komisija meni, da so bili za 96 zahtev zahtevani ukrepi že sprejeti ali se izvajajo, čeprav bo treba v nekaterih primerih oceniti njihove rezultate. Komisija pa iz razlogov, povezanih z obstoječim pravnim okvirom ali njenimi institucionalnimi pooblastili, ne more sprejeti 8 zahtev Parlamenta[4].

I – ODGOVORI KOMISIJE NA ZAHTEVE EVROPSKEGA PARLAMENTA V RESOLUCIJI O RAZREŠNICI ZA SPLOŠNI PRORAČUN

To je povzetek odgovorov Komisije na posamezne zahteve Evropskega parlamenta, navedene v resolucijah o razrešnici za leto 2007. Podpredsednik Kallas je 15. maja 2009 posredoval prvi odziv na vsako točko poročevalcu in predsedniku Odbora za nadzor proračuna.

a) Horizontalna vprašanja [5]

Izjava o zanesljivosti (delovni dokument služb Komisije, točke 3–11)

Podobno kot Evropski parlament tudi Komisija izraža zadovoljstvo nad mnenjem brez pridržkov, ki ga je Računsko sodišče izdalo za zaključni račun za leto 2007. Komisija bo v skladu s priporočili Sodišča še naprej izboljševala kakovost svojih računovodskih podatkov in izkazov.

Komisija se strinja, da so visoke stopnje napak pri osnovnih transakcijah delno posledica zapletenih pravil. Zaveda se, da je za izboljšanje izvajanja politik EU in zmanjšanje stopenj napak treba poenostaviti pravila, vendar hkrati poudarja, da je določena stopnja kompleksnosti pravil in meril upravičenosti neizogibna, saj so ta pogosto določena, da bi dosegli želene cilje politik, in so rezultat zapletenega zakonodajnega postopka. Izboljšave so bile vključene v pravne podlage za obdobje 2007–2013. Maja 2009 so bili zaradi finančne krize sprejeti nadaljnji ukrepi za poenostavitev v okviru strukturnih skladov, npr. možnost prijave stroškov na podlagi pavšalnih stopenj, stroškov na enoto in povprečnin. Učinek poenostavitve naj bi se pokazal v srednje- do dolgoročnem obdobju. Komisija poleg tega trenutno proučuje možna področja za nadaljnjo poenostavitev, zlasti v okviru priprav na triletno revizijo finančne uredbe. Poudarek bi lahko bil predvsem na nepovratnih sredstvih, zlasti kar zadeva merila za upravičenost, metode upravljanja, kjer so določbe postale vse bolj zapletene in ki so ključne zlasti za izboljšanje učinkovitosti in zagotavljanja zunanje pomoči, ter kontrolne ukrepe. Raven kompleksnosti pravil za upravičenost je neposredno povezana z intenzivnostjo in stroški kontrol, potrebnih za pridobitev razumnega zagotovila glede zakonitosti in pravilnosti transakcij. Če bodo poenostavljena pravila za upravičenost sprejeta in uspešno uvedena (npr. večja uporaba povprečnin in pavšalnih stopenj, dovoljena uporaba nacionalnih pravil za upravičenost v primeru sofinanciranja držav članic), bo pri osnovnih transakcijah možnost napak manjša, zato bodo kontrole lahko manj obsežne (lahko se osredotočijo na rezultate namesto na vložke), kar bo v končni posledici znižalo stroške kontrol. Komisija razvija tudi koncept dopustnega tveganja napak, s katerim si prizadeva zagotoviti stroškovno najučinkovitejšo intenzivnost kontrol, tj. ustrezno ravnovesje med stroški in koristmi (znižanje stopenj napak). Poleg tega bo proučila načela za nadaljnjo poenostavitev področne zakonodaje za naslednji krog temeljnih aktov, ki bodo začeli veljati od leta 2014 dalje.

Upravljanje proračuna – finančni popravki, izterjani zneski in ustavitev plačil (delovni dokument služb Komisije, točki 12 in 13)

Računovodski sistem ABAC je bil v letu 2008 spremenjen, tako da omogoča sledenje napakam in nepravilnostim, ki so bile vzrok za izterjavo. To je Komisiji omogočilo, da je v zaključnem računu za leto 2008 predstavila popolnejše in zanesljivejše podatke o izterjavah. Komisija si prizadeva tudi za nadaljnje izboljšanje zanesljivosti in popolnosti podatkov o finančnih popravkih, ki jih sporočajo države članice.

Poleg tega Komisija po potrebi nadaljuje s finančnimi popravki. V okviru akcijskega načrta z dne 19. februarja 2008 za krepitev nadzorne vloge Komisije pri deljenem upravljanju strukturnih ukrepov je Komisija sprejela ukrepe, ki zagotavljajo, da se nepravilnosti, ugotovljene pri izvajanju strukturnih skladov, obravnavajo takoj po odkritju in da se nemudoma opravijo finančni popravki.

Letni povzetki revizij, razpoložljivih izjav na področju deljenega upravljanja in nacionalnih izjav o upravljanju (delovni dokument služb Komisije, točke 14–18)

Ocena letnih povzetkov in njihov prispevek k zagotovilu glede delovanja kontrolnih sistemov držav članic sta predstavljena v letnih poročilih o dejavnosti zadevnih generalnih direktoratov. Letni povzetki so lahko koristni, zlasti če vključujejo analizo problemov ali izjavo o zanesljivosti, predstavitev dobrih praks in predloge rešitev. Komisija še naprej sodeluje z državami članicami pri izboljševanju letnih povzetkov. V primerjavi z letom 2007 so za leto 2008 vse države članice spoštovale obveznost iz člena 53b(3) finančne uredbe glede predložitve letnega povzetka in so izpolnile ali v glavnem izpolnile minimalne zahteve. Za leto 2008 je Komisija izdala nove, boljše smernice za pripravo letnih povzetkov v okviru strukturnih skladov. Pozdravlja tudi pobudo sedmih držav članic, da svojim letnim povzetkom za leto 2008 priložijo izjavo o zanesljivosti, kot je predlagano v revidiranih smernicah.

Vključno s štirimi nacionalnimi izjavami o upravljanju, prejetimi za leto 2008, je neke vrste nacionalno zagotovilo predložilo 11 držav članic. Poleg tega bo Komisija še naprej podpirala tiste države članice, ki ji predložijo prostovoljne nacionalne izjave o sredstvih EU. V ta namen analizira predložene izjave, da bo lahko opredelila ključne vidike glede oblike in obsega, ki prinašajo dodano vrednost.

Kontrolni sistemi (delovni dokument služb Komisije, točke 19–33)

V zadnjih letih si je Komisija na podlagi priporočil Računskega sodišča in zahtev organa za razrešnico zelo prizadevala za izboljšanje kontrolnih sistemov. Da bi odpravila pomanjkljivosti, ki jih je ugotovila z lastnimi revizijami ali so jih odkrili zunanji revizorji, je začela izvajati akcijski načrt za integriran okvir notranje kontrole (leta 2006) in akcijski načrt za krepitev nadzorne vloge Komisije pri strukturnih ukrepih (leta 2008). V začetku leta 2009 je Komisija sprejela poročilo o učinku akcijskega načrta za integriran okvir notranje kontrole, v katerem je poročala o zaključku ukrepov (COM(2009) 43). Istočasno je bilo sprejeto tudi poročilo o akcijskem načrtu za krepitev nadzorne vloge Komisije pri strukturnih ukrepih (COM(209) 42). Komisija še naprej nenehno izboljšuje lastne kontrolne sisteme in sisteme partneric, kadar koli ugotovi pomanjkljivosti.

Zbirno poročilo, ki je pripravljeno na podlagi danega zagotovila in izraženih pridržkov v letnih poročilih o dejavnosti, ocenjuje dosežke Komisije pri upravljanju v danem letu. Službam Komisije daje navodilo, da morajo v svojih letnih poročilih o dejavnosti opredeliti ukrepe za odpravo vzrokov za pridržke ter redno spremljati napredek pri njihovem izvajanju.

Komisija meni, da pristop dopustnega tveganja omogoča jasen vpogled v ustrezno ravnovesje med stopnjami napak in stroški kontrol ter s tem spodbuja trdno in učinkovito upravljanje sredstev EU. Decembra 2008 je predstavila sporočilo o tem vprašanju (COM(2008) 866), v katerem je kot primera za ponazoritev uporabila strukturne sklade in razvoj podeželja. Komisija bo v prvi polovici leta 2010 pripravila konkretne predloge za dopustno tveganje na področju raziskav, energetike in prometa ter razvoja podeželja, v drugi polovici leta 2010 pa še na področju zunanje pomoči, razvoja in širitve ter upravnih odhodkov.

Preglednost (delovni dokument služb Komisije, točke 34–40)

Komisija je vzpostavila sistem finančne preglednosti, ki zagotavlja popolne in primerljive podatke o upravičencih centralno upravljanih sredstev, ki jih je mogoče iskati v sistemu. Pri deljenem upravljanju vsebuje portal na spletnem mestu Europa povezave do nacionalnih spletnih strani, na katerih države članice zagotavljajo informacije v skladu z izvedbenimi pravili in sprejetimi smernicami.

Poleg tega se je skupina strokovnjakov EP in Komisije na visoki ravni 22. aprila dogovorila, da vzpostavi skupni register za predstavnike interesov.

Komisija meni, da obstoječa pravila ravnanja za člane Komisije že vključujejo celovita in ustrezna pravila glede odgovornosti in etike. Kljub temu razmišlja o možnih nadaljnjih izboljšavah obstoječega okvira.

Finančna uredba (delovni dokument služb Komisije, točka 41)

Komisija bo svoj predlog za prihodnjo finančno uredbo predstavila do maja 2010 v skladu z veljavnimi določbami. Kot že v preteklosti bodo razprava in pogajanja o prihodnji finančni uredbi potekali v tesnem sodelovanju s Parlamentom in Svetom. Če bo začela veljati lizbonska pogodba, bosta o finančni uredbi skupaj odločala Evropski parlament in Svet.

Urad za boj proti goljufijam (OLAF) (delovni dokument služb Komisije, točke 42–46)

V skladu z veljavnimi predpisi ima OLAF neposreden dostop do vseh informacij, ki jih hrani Komisija in ki so potrebne za opravljanje preiskav, vključno z informacijami v podatkovnih zbirkah.

Drugi protokol h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov je začel veljati 19. maja 2009. Protokol, ki ga je ratificirala večina držav članic, posebej določa neposredno sodelovanje med Evropsko komisijo in pravosodnimi organi držav članic pri zaščiti finančnih interesov Skupnosti.

Kar zadeva upravičence v tretjih državah, bodo vse prihodnje pogodbe še naprej določale, da morajo njihovi nacionalni organi v celoti sodelovati z uradom OLAF.

Komisija preverja svojo disciplinsko prakso z namenom, da bi pospešila postopek, denimo s tesnejšim sodelovanjem med uradom OLAF ter Preiskovalnim in disciplinskim uradom Komisije (IDOC).

b) Sektorska vprašanja

Lastna sredstva (delovni dokument služb Komisije, točka 47)

Komisija je sprejela zahtevane ukrepe v zvezi z uporabo podatkov o BND, vključno s PMSFP, za izračun lastnih sredstev Skupnosti. Predlog Komisije za „Sklep Sveta o razporejanju posredno merjenih storitev finančnega posredništva (PMSFP) za določitev bruto nacionalnega dohodka (BND), ki se uporablja za proračun Evropskih skupnosti in vire lastnih sredstev“ (COM(2009) 238 konč., sprejet 26. maja 2009) določa retroaktivno upoštevanje PMSFP za določitev deleža BND kot vira lastnih sredstev od 1. januarja 2005.

Kmetijstvo in naravni viri (delovni dokument služb Komisije, točke 48–53)

Dogovor o pregledu stanja SKP prinaša nadaljnjo poenostavitev sheme enotnih plačil (npr. manjše število različnih pravic, možnost združevanja pravic) in več nevezanih plačil (npr. za poljščine, semena, hmelj, premije za živali). V zvezi z upravljanjem nadaljnje povečevanje nevezanih plačil omogoča boljši nadzor, hkrati pa ni treba preverjati spoštovanja posebnih sektorskih meril, temveč le spoštovanje splošnih pravil sheme enotnih plačil (torej ni treba preverjati, ali so bile poljščine dejansko pridelane).

Komisija bo še naprej natančno spremljala postopek IAKS v Grčiji. Grčija je izpolnila svoj akcijski načrt in pripravila nov identifikacijski sistem za zemljišča. Grški organi bodo novi sistem prvič uporabili v postopku obravnave zahtevkov v letu 2009.

Pri odhodkih za razvoj podeželja, pri katerih nastane največ napak, je sistem upravljanja in kontrole odhodkov v okviru novoustanovljenega Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) od leta 2007 usklajen z jamstvenim sistemom EKJS v skladu z Uredbo Sveta št. 1290/2005. Zato se bodo dobro znane prednosti sistema EKJS v prihodnje uporabljale tudi za odhodke za razvoj podeželja. Države članice morajo poleg tega zagotoviti, da je vse ukrepe za razvoj podeželja mogoče preverjati in nadzorovati, ter zagotoviti spoštovanje pravil za upravičenost. Komisija je državam članicam dala tudi posebna navodila glede izvajanja kmetijsko-okoljskih ukrepov.

Subvencije za ribištvo (delovni dokument služb Komisije, točke 54–57)

Z reformo skupne ribiške politike (SRP) iz leta 2002 je že bil dosežen pomemben napredek v smeri trajnosti, zlasti z boljšim vključevanjem okoljskih vprašanj v upravljanje ribištva in odpravo nekaterih finančnih pomoči, ki so neposredno prispevale k preveliki zmogljivosti. Zelena knjiga o reformi SRP iz aprila 2009 je odprla javno posvetovanje, ki še vedno poteka in je posvečeno zlasti vprašanju javnofinančne podpore ribištvu, ki je v nasprotju s cilji SRP.

Kohezija (delovni dokument služb Komisije, točke 58–70)

Komisija je v svojo revizijsko strategijo za obdobje 2009–2011 vključila vse ukrepe iz svojega akcijskega načrta za krepitev nadzorne vloge Komisije pri strukturnih ukrepih, ki se trenutno izvajajo (npr. zaključevanje nacionalnih akcijskih načrtov popravnih ukrepov, postopki za ustavitev in popravke). V poročilu o izvajanju (COM(2009) 42) je Komisija pokazala, da je akcijski načrt dal rezultate, in se zavezala, da bo v začetku leta 2010 poročala o prvih učinkih akcijskega načrta.

Revizijsko delo Komisije temelji na celoviti oceni tveganj, ki se redno posodablja. Ocena upošteva več dejavnikov, med drugim rezultate preteklih revizij in raven finančnih popravkov, ter prispeva k strožjim revizijam pri bolj tveganih področjih in programih. Vendar je treba te podatke interpretirati previdno, zlasti glede ravni finančnih popravkov za posamezno državo članico, ki sama po sebi še ne kaže ravni tveganja.

Komisija še naprej pripravlja poenostavitev pravil, ki veljajo v obdobju 2007–13, zlasti v zvezi s sistemom za sporočanje nepravilnosti ter možnostjo prijave stroškov na podlagi pavšalnih stopenj, stroškov na enoto in povprečnin.

Notranje politike, vključno z raziskavami (delovni dokument služb Komisije, točka 1 in točke 71–91)

Na področju raziskav je Komisija oblikovala večletno kontrolno strategijo za 6. okvirni program (6OP). Strategija temelji na odkrivanju in odpravi morebitnih napak, ki jih ni bilo mogoče ugotoviti pri pregledu dokumentacije pred plačilom. To se doseže z znatnim povečanjem števila naknadnih revizij in izterjavo preplačanih zneskov. Ti ukrepi so v zadnjih letih že prispevali k znižanju stopenj napak.

7. okvirni program (7OP) je prinesel dodatne izboljšave in več pomembnih poenostavitev. Uvedba jamstvenega sklada za udeležence je bila ključna za precejšnje znižanje števila predhodnih finančnih pregledov in uporabo zaščitnih ukrepov. Sklad je nadomestil kolektivno finančno odgovornost izvajalcev, kot je določena v 6OP. Pravila za udeležbo v 7OP (člen 31) določajo, da se povprečni stroški lahko uporabijo, če se bistveno ne razlikujejo od dejanskih stroškov.

Poleg tega enotna registracija udeležencev upravičencem preprečuje večkratne zahtevke ter izboljšuje kakovost in skladnost podatkov v vseh sistemih upravljanja nepovratnih sredstev. Nadaljnje izboljšave bodo dosežene s postopno uvedbo popolnoma elektronskih sistemov za izmenjavo podatkov za celotno verigo upravljanja predlogov in nepovratnih sredstev v okviru pobude e-FP7.

Podrobni odgovori Komisije na zahteve Evropskega parlamenta za posamezna področja v okviru notranjih politik so na voljo v priloženem delovnem dokumentu.

Zunanji ukrepi, NVO in razvoj (delovni dokument služb Komisije, točka 2 in točke 92–111)

Komisija je uvedla ukrepe za okrepitev kontrol na ravni izvajalskih organizacij, zlasti nova standardna revizijska pooblastila in razvoj revizije CRIS za naknadne ukrepe po revizijah. Ker so bili ti ukrepi uvedeni šele nedavno, Komisija pričakuje, da bodo njihove koristi postale bolj vidne šele v prihodnosti. Medtem pa si Komisija še naprej prizadeva dodatno izboljšati sisteme v skladu s priporočili Sodišča. Načrtuje izvedbo več ukrepov, med njimi razvoj posebnih smernic, ki bodo izvajalskim organizacijam pomagale bolje upravljati sredstva ES in spoštovati predpise ES ter s tem okrepiti preprečevalne ukrepe.

Zadnje ocene sodelovanja Komisije s partnerskimi državami prek ZN ter zagotavljanja pomoči prek EIB in razvojnih bank ugotavljajo, da ta prizadevanja ustvarjajo dodano vrednost in dajejo oprijemljive rezultate, zlasti pri večjih skrbniških skladih. Poleg tega je sodelovanje pri takih pobudah Komisiji omogočilo, da posreduje na politično občutljivih področjih, kjer sicer ne bi bilo mogoče zagotoviti pomoči. Komisija je pri izvajanju uspela izkoristiti svojo prisotnost na terenu ter strokovno znanje večstranskih partneric. Komisija bo še naprej tesno sodelovala z ZN, da bi izboljšala uspešnost preverjanj ter povečala preglednost in prepoznavnost prispevkov Skupnosti k ZN. V zvezi s tem se je delovna skupina FAFA na svoji 6. letni seji aprila 2009 dogovorila o pooblastilih preverjanj. Ta pooblastila so se v preteklem letu že uspešno poskusno uporabljala.

Od leta 2008 Komisija objavlja imena vseh upravičencev sredstev na področju zunanjih ukrepov v skladu s členom 30(3) finančne uredbe. Seznam vključuje vse upravičence in torej ni omejen na NVO, saj je to splošen izraz, za katerega ne obstaja enotna pravna opredelitev. Pri pogodbenih vidikih financiranja Komisija ugotavlja upravičenost nevladnih akterjev do sredstev ES na podlagi njihovega nacionalnega pravnega okvira.

Odgovori Komisije na druge zahteve v zvezi z zunanjimi odnosi, humanitarno pomočjo in razvojno politiko so na voljo v delovnem dokumentu služb Komisije v točkah, ki zadevajo zunanje ukrepe, in v poglavju o evropskih razvojnih skladih.

Predpristopna strategija (delovni dokument služb Komisije, točke 112–120)

Ob vstopu Bolgarije in Romunije v EU 1. januarja 2007 je bil vzpostavljen mehanizem za sodelovanje in preverjanje, ki naj bi državama pomagal pri odpravljanju nekaterih pomanjkljivosti na področju reforme pravosodja, boja proti korupciji in v primeru Bolgarije boja proti organiziranemu kriminalu, hkrati pa bi prek rednih poročil omogočil spremljanje napredka na teh področjih. Zadnji poročili sta bili sprejeti 22. julija 2009 ter predloženi Evropskemu parlamentu (COM(2009) 401 konč. in COM(2009) 402 konč.).

Kar zadeva države kandidatke in potencialne države kandidatke, je boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu ključna prednostna naloga vseh partnerstev za pristop in/ali evropskih partnerstev. To nalogo je Komisija vključila tudi v svojo strategijo za izvajanje instrumenta za predpristopno pomoč (IPA). Vsi dokumenti večletnega orientacijskega načrtovanja za instrument IPA zdaj vključujejo boj proti korupciji kot prednostno nalogo. V sodelovanju z OLAF bodo pripravljene in predlagane še dodatne praktične pobude.

Upravni odhodki (delovni dokument služb Komisije, točke 121–126)

Podrobni odgovori Komisije na zahteve Evropskega parlamenta v zvezi z evropskimi šolami, kadrovskimi zadevami in zgradbami Skupnosti so na voljo v priloženem delovnem dokumentu. Informacije o načrtovanju zgradb so na voljo v predhodnih predlogih proračuna za leta 2008, 2009 in 2010 ter v razpravah o prerazporeditvah za leto 2009[6], vključno z razpravo o potrebah po pisarniških prostorih v prihodnjih letih.

Nadaljnji ukrepi v zvezi z razrešnico (delovni dokument služb Komisije, točka 127)

Komisija izvaja ukrepe na podlagi vseh zahtev razrešnice, razen kadar te niso v skladu z veljavnim pravnim okvirom ali njenimi institucionalnimi pooblastili. V skladu s členom 276(3) Pogodbe ES in členom 147 finančne uredbe vsako leto poroča Evropskemu parlamentu o ukrepih, sprejetih na podlagi pripomb Parlamenta, navedenih v njegovih sklepih o razrešnici.

c) posebna poročila, ki jih je izdalo Računsko sodišče

V resolucijo o razrešnici je Evropski parlament vključil zahteve Komisiji v zvezi z več posebnimi poročili, ki jih je Računsko sodišče izdalo leta 2007 in 2008. Odgovori Komisije na te zahteve so na voljo v delovnem dokumentu služb Komisije (točke 128–169).

II – Evropski razvojni skladi

Pri programih za proračunsko podporo si Komisija močno prizadeva za izboljšanje analize upravičenosti ter večjo jasnost sporazumov o financiranju in sklepov o plačilu. Informacije o vseh programih za proračunsko podporo, sprejetih v letu 2008, so v skrajšani obliki predstavljene v letnih akcijskih programih iz leta 2008[7].

Da bi zadostila zahtevam po še večji preglednosti pri obravnavi proračunske podpore, bo Komisija v prihodnjih letnih poročilih o „razvojni politiki in politiki zunanje pomoči Evropske skupnosti ter njunem izvajanju“ zagotovila bolj poglobljeno obravnavo vprašanj v zvezi s proračunsko podporo.

Predhodne kontrole sestavljajo velik del sedanje kontrolne strategije urada EuropeAid, tako da se morebitne napake, ugotovljene pri teh kontrolah, lahko popravijo pred odobritvijo končnih plačil. Kadar koli je potrebno ali primerno, te kontrole vključujejo revizije ali posebno tehnično potrjevanje, ki jih opravljajo neodvisni strokovnjaki glede na vrsto pogodbe/izvajalca, kar zagotavlja visoko intenzivnost preverjanj na ravni izvajalskih organizacij, zlasti pred končnim plačilom.

Podrobnejše informacije o vseh zahtevah, povezanih z ERS, so na voljo v delovnem dokumentu služb Komisije (točke 170–183).

III – Zahteve v sklepih v zvezi z agencijami

Kot je pojasnjeno v skupni izjavi z dne 10. marca 2009, bo medinstitucionalna delovna skupina za regulativne agencije obravnavala številna ključna vprašanja, ki so jih predložile sodelujoče institucije, kot so vloga in položaj agencij v institucionalnem okolju EU, ustanavljanje, struktura in delovanje teh agencij, ter vprašanja, povezana s financiranjem, proračunom, nadzorom in vodenjem. Na tehnični ravni je bil opredeljen in dogovorjen seznam posebnih vprašanj. Delo v okviru skupine poteka, Komisija pa bo sprejela potrebne ukrepe glede na rezultat teh razprav.

Odgovori Komisije na zahteve Parlamenta v zvezi z različnimi splošnimi zadevami, povezanimi z regulativnimi agencijami, ter na zahteve v zvezi s posameznimi agencijami so na voljo v delovnem dokumentu služb Komisije (točke 184–203).

* * *

[1] Razrešnica za splošni proračun za leto 2007, razrešnica za ERS za leto 2007, razrešnica za agencije za leto 2007.

[2] Delovni dokument Komisije, priložen k Poročilu Komisije Evropskemu parlamentu o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnici za leto 2007.

[3] Tako strnjeno poročilo kot tudi popolni delovni dokument, kolikor je mogoče, sledita strukturi resolucij, ki vsebujejo zahteve Evropskega parlamenta.

[4] Glej zahteve 7, 73, 93, 126, 134, 135, 167 in 182.

[5] Vprašanja, ki jih je Evropski parlament izpostavil v okviru svojih glavnih sklepov, so obravnavana v nadaljevanju v ustreznih točkah.

[6] Prerazporeditvi DEC5 in DEC24.

[7] Glej http://ec.europa.eu/europeaid/work/ap/aap/2008_en.htm .