[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 12.07.2006

COM(2006) 379 konc.

SPOROČILO KOMISIJE

SKUPNI USKLAJENI PROGRAM EU ZA RAZISKAVE PODJETIJ IN POTROŠNIKOV

SPOROČILO KOMISIJE

SKUPNI USKLAJENI PROGRAM EU ZA RAZISKAVE PODJETIJ IN POTROŠNIKOV

1. UVOD

Poročilo Ekonomsko-finančnega sveta Evropskemu svetu 11. in 12. decembra 1999 v Helsinkih o „usklajevanju gospodarske politike“ (13123/1/99 Rev 1) je zahtevalo učinkovito spremljanje gospodarskih politik v tretji fazi Ekonomske in monetarne unije (EMU). Svet je menil, da je bistven pogoj za to izboljšano poznavanje gospodarskega razvoja.

V skladu s Pogodbo ima Komisija pomembno vlogo pri obveščanju organov EU, držav članic in različnih gospodarskih subjektov o gospodarskih razmerah in možnostih na nacionalni ravni in ravni Skupnosti. Eden od instrumentov za pridobivanje pravočasnih informacij o gospodarskem razvoju so raziskave podjetij in potrošnikov. Zato Komisija preko svojega Generalnega direktorata za gospodarske in finančne zadeve koordinira redne in usklajene raziskave podjetij in potrošnikov v različnih gospodarskih sektorjih v državah članicah EU in državah kandidatkah.

2. POTREBA PO SKUPNEM USKLAJENEM PROGRAMU EU

Redne raziskave podjetij in potrošnikov skupnega usklajenega programa EU so kvalitativne gospodarske raziskave, ki so namenjene kratkoročni gospodarski analizi. Raziskave se uporabljajo predvsem za kvalitativno gospodarsko analizo, vedno bolj pa tudi za kvantitativne gospodarske raziskave. Zlasti v zadnjih letih so se razvile različne kratkoročne gospodarske metode napovedovanja, ki uporabljajo informacije iz raziskav podjetij in potrošnikov. Ti modeli zelo pogosto prekašajo tradicionalne ekonometrične modele pri napovedovanju makroekonomskega razvoja. Natančneje, podatki raziskav podjetij in potrošnikov se vedno bolj uporabljajo za napovedovanje prelomnic v gospodarskem ciklu. Poleg raziskav skupnega usklajenega programa EU obstajajo različne druge raziskave služb Komisije, kot so na primer raziskave generalnih direktoratov za podjetja in industrijo, zaposlovanje in komuniciranje. Pristop teh raziskav se razlikuje od pristopov raziskav skupnega usklajenega programa EU, ker so namenjene dolgoročni gospodarski analizi in preiskujejo različne strukturne determinante rasti in zaposlovanja.

Privlačnost podatkov raziskav za kvalitativno in kvantitativno analizo izhaja iz dejstva, da so podatki raziskav običajno na voljo pred kvantitativnimi podatki iz drugih virov, s katerimi so soodvisni. Velika pogostnost in neprestano usklajevanje raziskav so nekatere od njihovih glavnih prednosti. Zaradi tega so raziskave podjetij in potrošnikov postale nepogrešljivo dopolnilo kvantitativnih statističnih raziskav, od katerih se razlikujejo glede na metode in uporabo. Kot je bilo ugotovljeno v nedavnem poročilu o zunanji oceni skupnega usklajenega programa EU o raziskavah podjetij in potrošnikov (BCS – Business and Consumer Surveys )[1], je mogoče raziskave šteti za zelo učinkovit instrument za spremljanje gospodarskih razmer v EU, na območju eura in v državah članicah.

3. IZVAJANJE PROGRAMA

Usklajene raziskave podjetij in potrošnikov v Evropski uniji je sprožila Komisija leta 1961. Prva raziskava je bila usklajena raziskava podjetij v industriji, opravljena leta 1962. Od takrat so se obseg in sektorji, ki jih pokrivajo raziskave, bistveno razširili. Zlasti je bil v program vključen sektor za zasebne storitve, ki predstavlja vse večji delež v celotnem gospodarstvu. Leta 2006 se je začela pilotna raziskava v sektorju finančnih storitev. Ta raziskava je bila ločena od raziskave sektorja splošnih storitev zaradi visoke občutljivosti tega sektorja glede zaupnosti in sektorskih značilnosti v smislu cikličnega obnašanja.

V zadnjih letih so se raziskave razširile in sedaj pokrivajo vse države članice (po širitvi) in države kandidatke[2]. Vključitev držav kandidatk v program na zgodnji stopnji je nujna za zagotovitev zanesljivih in primerljivih podatkov, da se sledi njihovemu sedanjemu gospodarskemu razvoju, in za izdelavo pravilnih skupnih vrednosti EU po tem, ko te države postanejo članice EU. Zaradi zgodnje vključitve vključenih držav se je nedavna širitev EU v programu odrazila v gladkem in pravočasnem prehodu k novim kazalnikom skupnih vrednosti.

Raziskave opravljajo na nacionalni ravni sodelujoče ustanove, kot so ministrstva, statistične ustanove, centralne banke, inštituti za gospodarske raziskave, poslovna združenja in zasebna podjetja. Te ustanove uporabljajo usklajene vprašalnike za raziskave, ki se izdelajo v sodelovanju s službami Komisije. Raziskave imajo tudi številne skupne elemente na področju vzorčne zasnove, terenskega dela in prenosa podatkov.

Opravljanje raziskav v skladu s skupno metodologijo, zlasti usklajenim vprašalnikom, vodi k boljši primerljivosti podatkov med različnimi državami članicami in omogoča oblikovanje smiselnih skupnih kazalnikov poslovnega cikla za območje eura in EU. Ker se ta pozitivna posledica usklajevanja pojavlja predvsem na ravni EU in območja eura in ne toliko na ravni nacionalnih ustanov, ki opravljajo raziskave, se je Komisija že na začetku odločila, da bo podpirala dejavnost sodelujočih ustanov z nepovratnimi sredstvi za ukrepe (COM (61) PV 165 konč., 15. november 1961). Ta nepovratna sredstva, ki so omejena na največ 50 % stroškov ukrepa, krijejo tudi povečane stroške, ki najprej nastanejo zaradi vključitve dodatnih usklajenih vprašanj ali dodanih novih sektorjev in panog v raziskave in/ali uskladitve določenih vprašanj. Nasprotno, če nacionalne ustanove, ki opravljajo raziskave, nimajo jasnega interesa ali zmožnosti za opravljanje določene vrste raziskave, Komisija sklene pogodbo o opravljanju storitev z izbranim subjektom, ki bo opravil raziskavo. V takih primerih Komisija krije celotne stroške raziskave.

Stalen razvoj skupnega usklajenega programa raziskav podjetij in potrošnikov je bistveno prispeval k napredku raziskav podjetij in potrošnikov zunaj EU. Kot je omenjeno v zgoraj navedenem poročilu o ocenjevanju, se usklajen program Evropske unije vedno bolj sprejema kot mednarodni standard. Raziskave podjetij in potrošnikov na podlagi usklajene metodologije se ne opravljajo samo v 25 državah članicah EU in vseh državah kandidatkah, temveč tudi v številnih drugih državah, zlasti v Srednji in Vzhodni Evropi (npr. v Rusiji in Albaniji). V zvezi s tem se usklajene raziskave EU še naprej uporabljajo kot merilo za prihodnje sodelovanje. Zlasti prihodnje države prosilke se bodo vključile v program takoj po začetku pogajanj o članstvu z Evropsko unijo.

Raziskave podjetij so naslovljene na vodilne delavce v industriji, gradbeništvu, trgovini na drobno in storitvah. Raziskave potrošnikov so naslovljene na zasebna gospodinjstva. Z izjemo raziskave o naložbah v industrijo se vse raziskave opravljajo mesečno, pri čemer se vsako četrtletje dodajo nekatera vprašanja. Raziskava o naložbah se opravlja dvakrat letno. Število vprašanj se razlikuje po področjih in znaša med 6 in 15.

Podatki se običajno zbirajo v prvi polovici meseca in se posredujejo službam Komisije približno en teden pred koncem meseca. Vsak mesec se v EU razišče več kot 100.000 podjetij in 30.000 potrošnikov, pri čemer se vzorci razlikujejo v skladu z velikostjo države. Raziskava industrije pokriva 56 sektorjev, medtem ko ostale raziskave vključujejo 5 do 9 različnih sektorjev. Potrošniki so razdeljeni v 25 socialno-ekonomskih kategorij.

Četrtletna raziskava z naslovom Svetovna gospodarska raziskava ( World Economic Survey ), naslovljena na gospodarske strokovnjake po vsem svetu, je prav tako vključena v program in zagotavlja informacije o gospodarskem razvoju po svetu.

Poleg tega se o vprašanjih posebnega interesa opravljajo priložnostne raziskave. Na primer, priložnostne raziskave o trgu dela se opravljajo v razmiku približno petih let. Rezultati najnovejše raziskave iz junija 2004, ki je glavno pozornost namenila prilagodljivosti trga dela in vplivu novih tehnologij na učinkovitost trga dela EU, so bili objavljeni leta 2005.

Vsi vprašalniki se stalno posodabljajo in se tako prilagajajo zahtevam gospodarskih analitikov. Službe Komisije redno organizirajo (enkrat ali dvakrat letno) srečanja s strokovnjaki za raziskave podjetij za posodobitev vprašalnikov, razprave o usklajevanju in predstavitvi podatkov ter ovrednotenje rezultatov raziskav. Občasno se organizirajo delavnice in delovne skupine, ki so namenjene širšemu razponu zainteresiranih strank (vključno z npr. skupinami uporabnikov) za razvoj nekaterih vidikov programa ali razprave o vprašanjih skupnega interesa med državami članicami EU in državami, ki niso članice EU. Take delavnice se včasih organizirajo v sodelovanju z drugimi mednarodnimi telesi, kot je Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD).

Vzdrževanje in razvoj zbirke podatkov, ki je na voljo pri službah Komisije in v kateri se shranjujejo podatki programa raziskav podjetij in potrošnikov, zahteva posebno programsko opremo in vzdrževanje ter razvoj ustreznih orodij za obdelavo in analizo statistično in ekonometrično velikih količin časovnih vrst podatkov. Taka orodja vključujejo na primer postopke za zagotavljanje skladnosti podatkov, predhodne prilagoditve in sezonske prilagoditve podatkov ali oblikovanje in razvoj ustreznih sestavljenih kazalnikov. Čeprav večino teh nalog opravlja osebje služb Komisije, je za določena posebna področja potrebno zunanje strokovno znanje specializiranih podjetij. Taka tehnična pomoč je omejena na visokotehnične dele postopka na koncu proizvodne verige in zagotavlja učinkovitejše upravljanje programa.

4. OBJAVA

Rezultati raziskav se uporabljajo kot taki ali so povzeti v sestavljenih kazalnikih (kazalniki gospodarskega zaupanja). Namen teh sestavljenih kazalnikov je sintetizirati informacije, ki jih vsebujejo podatki raziskave, in poenostaviti dostop do predstavitve rezultatov raziskave. Ker je pravočasnost ključna prednost podatkov raziskave, se obdobje med posredovanjem podatkov s strani nacionalnih uradov in objavo rezultatov s strani služb Komisije v zadnjih letih krajša v zaporednih korakih. Rezultati se sedaj objavljajo na zadnji delovni dan meseca, v katerem se zbirajo podatki. Objavo podatkov spremlja sporočilo za javnost. Mesečno posodobljene rezultate raziskave, ki vključujejo podatke iz celotnega obdobja raziskave, je mogoče prenesti s spleta na naslovu:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/indicators/businessandconsumersurveys_en.htm

Podrobnejše podatke, npr. razdeljene po sektorjih, so vam na zahtevo na voljo pri službah Komisije. Medtem ko so bili prej taki podatki zagotovljeni samo proti plačilu, se v skladu z novo politiko zadevni podatki zdaj zagotavljajo brezplačno.

5. UPORABA INFORMACIJ

Dejstvo, da so rezultati raziskav podjetij in potrošnikov hitro na voljo in da vsebujejo informacije o pričakovanjih gospodarskih subjektov, prispeva k njihovemu pomenu za namene napovedovanja.

Rezultate raziskav intenzivno uporabljajo službe Komisije kot nepogrešljivo orodje za gospodarski nadzor. To vključuje njihovo uporabo v polletnih makroekonomskih napovedih in analizi razvoja gospodarskega ciklusa (npr. opredelitev prelomnic). Nekatere vsebovane strukturne informacije (npr. mnenja o možnostih za zaposlovanje) uporabljajo tudi različne službe Komisije.

Raziskave so postale temeljni vir informacij za spremljanje razvoja Ekonomske in monetarne unije. Na primer, Evropska centralna banka uporablja te rezultate kot bistven vložek pri ocenjevanju gospodarskih razmer na območju eura.

Poleg glavnih akterjev s področja gospodarske politike na evropski ravni rezultate raziskav podjetij in potrošnikov uporabljajo tudi različne mednarodne organizacije, kot je Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), ter nacionalni javni in zasebni organi za oblikovanje sočasnih in glavnih gospodarskih kazalnikov ter bolj splošno za namene napovedovanja.

6. OVREDNOTENJE

Če hočemo, da so kazalnik gospodarskega zaupanja in drugi sektorski kazalniki koristni, morajo imeti vrsto lastnosti, kot so skladnost, pravočasnost, primerljivost itd. Poleg tega je treba kakovost kazalnikov nenehno preverjati tako, da se ocenjuje njihova učinkovitost sledenja makroekonomskih skupnih vrednosti, ki jih predstavljajo. Na najbolj ravni agregacije morajo biti ti kazalniki dovolj dobro sposobni slediti razvoju rasti BDP. Dobra učinkovitost pri sledenju se zahteva tudi za kazalnike zaupanja na sektorski ravni (industrija, storitve, potrošnja itd.) v zvezi z njihovimi makroekonomskimi referenčnimi spremenljivkami (npr. BDP, industrijska proizvodnja, bruto dodana vrednost sektorja zasebnih storitev, izdatki za zasebno potrošnjo). Evidenco sledenja kazalnikov je treba stalno ocenjevati in na podlagi rezultatov teh ocen narediti spremembe in izboljšave. Redno se izvajajo različni raziskovalni projekti in študije za razvoj novih sektorskih kazalnikov ali izboljšanje obstoječih, da je mogoče bolje slediti gospodarskemu razvoju.

Čeprav je koristnost programa za delo različnih organov EU in mednarodnih organizacij na področju gospodarske politike dokazana, pa nedvomno obstaja potreba po oceni njegove uporabnosti, učinkovitosti in uspešnosti iz zunanje perspektive. Zato je bila specializiranemu konzorciju zaupana naloga ocene obstoječega programa kot celote. Ta ocena je med drugim obravnavala naslednja vprašanja:

- kakovost raziskave in učinkovitost programa raziskav;

- učinkovitost in nadomestno pogodbeno ureditev;

- verjetno posledico prekinitve sofinanciranja s strani EU;

- prihodnje potrebe potrošnikov.

Poročilo (ECFIN/196/2004/385636, 22. april 2005) zaključi, da program raziskav kljub temu, da je treba napredek dosegati stalno, večinoma izpolnjuje zahteve uporabnikov po kakovosti v vseh pogledih, pri čemer se raziskave štejejo za zelo zanesljiv in ustrezen instrument za spremljanje makroekonomskega razvoja. Program raziskav, ki temelji na nepovratnih sredstvih, se lahko šteje za stroškovno učinkovit in kakršna koli sprememba pogodbene ureditve, kot je premik k pogodbam o opravljanju storitev ali centraliziranemu scenariju raziskav, bi nosila tveganje za bistveno izgubo pomembnih gospodarskih informacij. Podobno bi prekinitev sofinanciranja raziskav s strani Evropske komisije verjetno pripeljala k izgubi usklajenih evropskih podatkov. Prihodnje informacije uporabnikov morajo med drugim vključevati nadaljnjo podrobno opredelitev raziskave o storitvah, več informacij o finančnem položaju gospodinjstev in podjetij ter podrobnejše podatke o trgu dela.

7. POROČANJE

Komisija bo od leta 2008 dalje vsake tri leta predstavila poročilo o izvajanju programa v obdobju 2006–2008, pri čemer bo predstavila pregled v zvezi z metodološkim razvojem in uporabo informacij, ki jih zagotavlja program.

8. SKLEP

Rezultati usklajenih raziskav podjetij in potrošnikov v EU so postali pomemben vir informacij za vse, ki se ukvarjajo z gospodarskimi trendi: javne ustanove, poslovno upravljanje, raziskovalce in predvsem oblikovalce gospodarskih odločitev na nacionalni ravni in ravni EU/območja eura. Podatki raziskav so postali nepogrešljivo orodje za gospodarski nadzor v EU in spremljanje gospodarskih možnosti Ekonomske in monetarne unije ter razvoja gospodarstev držav kandidatk. Komisija bo zagotovila, da bo program tudi v prihodnje izpolnjeval to vlogo z nenehno krepitvijo in izboljševanjem njegovih značilnosti, s čimer mu bo omogočila, da bo še naprej zagotavljal bistvene informacije za namene oblikovanja gospodarskih odločitev v Evropski uniji.

Priloga I Graf: Gospodarsk klima, sektorsko zaupanje in BDP na območju eura

[pic]

LEGENDA:

long term average = dolgoročno povprečje

y-o-y growth = letna rast

ESI = KGZ (kazalnik gospodarskega zaupanja)

lhs = lhs (Latin Hypercube Sampling)

GDP = BDP

balance = ravnotežje

y-o-y growth = letna rast

Industry = Industrija

lhs = lhs

GDP = BDP

balance = ravnotežje

y-o-y growth = letna rast

Services = Storitve

lhs = lhs

GDP = BDP

balance = ravnotežje

y-o-y growth = letna rast

Consumer = Potrošniki

lhs = lhs

GDP = BDP

balance = ravnotežje

y-o-y growth = letna rast

Building = Gradbeništvo

lhs = lhs

GDP = BDP

[1] Evropski konzorcij za ocenjevanje, Ocena raziskav podjetij in potrošnikov, Končno poročilo, 22. april 2005.

[2] Raziskave podjetij in potrošnikov so del letnega delovnega programa Generalnega direktorata za ekonomske in finančne zadeve in so odobrene s finančnim sklepom, ki ga je sprejela Komisija.