POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o izvajanju člena 9(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju

Uvod

To poročilo je predloženo v skladu z določbami iz člena 9(3)(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 z dne 21. decembra 2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju[1].

Člen 9(3) določa najmanjšo velikost mrežnih očes na vreči vlečnih mrež in potegalk (tj. vlečne mreže, potegalke odprtega morja in obalne potegalke). Glavni cilj določitve najmanjše velikosti mrežnih očes za vlečna orodja je preprečiti nadaljnje zvišanje stopenj smrtnosti nedoraslih osebkov.

Člen 9(3)(3) določa, da Komisija do 30. junija 2012 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju te določbe.

Člen 9(3)(3) določa, da mora Komisija upoštevati informacije, ki jih države članice posredujejo do 31. decembra 2011. Ker Komisija do tega datuma ni prejela nobenih informacij, so službe Komisije na začetku leta 2012[2] vse sredozemske države članice pozvale, naj predložijo podatke o stopnji izvajanja zahtev glede najmanjše velikosti mrežnih očes, stroških, ki jih imajo nosilci dejavnosti, in morebitnem vplivu na selektivnost. Odgovori, ki so jih predložili Ciper, Francija, Španija, Italija, Malta in Slovenija, so se upoštevali v tem poročilu.

Komisija je upoštevala tudi zbrane informacije in ugotovitve preverjanj, ki so jih izvedli uradniki Komisije med julijem 2010 in aprilom 2012.

Določbe člena 9

Ustrezne določbe glede najmanjše velikosti mrežnih očes so navedene v členu 9(1) do (4) in določajo naslednje:

Člen 9

Najmanjše velikosti mrežnih očes

(1) Vlečne mreže in potegalke, obkroževalne mreže ali zabodne mreže je prepovedano uporabljati za ribolov in imeti na krovu, razen če je velikost očes na delu mreže, kjer so najmanjša očesa, v skladu z odstavki 3 do 6 tega člena.

(2) Velikost mrežnih očes se določi s postopki, navedenimi v Uredbi Komisije (ES) št. 129/2003[3].

(3) Za vlečne mreže in potegalke, razen za tiste iz odstavka 4, je najmanjša velikost mrežnih očes sledeča:

(1) do 30. junija 2008: 40 mm;

(2) od 1. julija 2008 se mreža iz točke 1 nadomesti z mrežo s kvadratastimi očesi velikosti 40 mm na vreči ali, na podlagi ustrezno utemeljene zahteve lastnika plovila, z mrežo z rombastimi očesi velikosti 50 mm.

V povezavi s prejšnjim pododstavkom smejo ribiška plovila uporabljati in imeti na krovu samo eno izmed obeh vrst mrež;

(3) Komisija do 30. junija 2012 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju tega odstavka; na podlagi poročila in tudi na podlagi informacij, ki jih do 31. decembra 2011 posredujejo države članice, po potrebi predlaga potrebne prilagoditve.

(4) Za vlečne mreže za lovljenje sardele in sardona, kadar ti dve vrsti predstavljata najmanj 80 % ulova v živi teži po sortiranju, je najmanjša velikost mrežnih očes 20 mm.

Uredba v členu 14 določa prehodne ureditve, v skladu s katerimi morajo nosilci dejavnosti EU, ki uporabljajo manjše velikosti mrežnih očes, svoje ribolovno orodje ustrezno zamenjati do 31. maja 2010.

V okviru izvajanja priporočila Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju sta Evropski parlament in Svet leta 2011 sprejela naslednjo spremembo, ki nadomešča člen 9(3):

(3) Za vlečne mreže, razen za tiste iz odstavka 4, je najmanjša velikost mrežnih očes vsaj:

(a) mreža s kvadratastimi očesi velikosti 40 mm na vreči ali

(b) na podlagi ustrezno utemeljene zahteve lastnika plovila, mreža z rombastimi očesi velikosti 50 mm, ki ima priznano selektivnost velikosti, ki je enaka ali večja od selektivnosti velikosti mreže iz točke (a).

Ribiškim plovilom se dovoli uporabljati in imeti na krovu samo eno izmed obeh vrst mrež.

Komisija do 30. junija 2012 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju tega odstavka, na podlagi katerega, kot tudi na podlagi podatkov, ki jih do 31. decembra 2011 posredujejo države članice, po potrebi predlaga ustrezne spremembe.

Vreča vlečnih mrež in potegalk

Vreča je skrajni zadnji del vlečne mreže ali potegalke. V točki (f) Priloge I k Uredbi 1967/2006 je vreča vlečne mreže opredeljena kot skrajni zadnji del vlečne mreže z enako velikimi mrežnimi očesi, bodisi valjaste ali zožene oblike. Vreča se lahko na telo vlečne mreže pritrdi neposredno ali z uporabo nezoženega priključka. Vreče vlečnih mrež se lahko razlikujejo glede na obliko vreče v ožjem smislu in priključek.

Člen 9(3) določa najmanjšo velikost mrežnih očes zlasti za vrečo, ker se v tem delu vlečne mreže ali potegalke, kjer so mrežna očesa najmanjša, ribe prevažajo in zbirajo. To pomeni, da morajo biti mrežna očesa na ostalih delih mreže večja od mrežnih očes na vreči.

razlaga

Inšpekcijski pregledi, ki jih je izvedla Komisija, in stiki z nacionalnimi upravami so pokazali, da države članice niso pravilno razlagale člena 9(3), zlasti kar zadeva dovoljeno velikost mrežnih očes na delih mreže, ki ni vreča. Za zagotovitev skladne in pravilne uporabe zadevnega člena je Komisija državam članicam sporočila podrobna navodila.

Komisija je od leta 2007 v Odboru za ribištvo in ribogojstvo ter na srečanjih na visoki ravni[4] stalno poudarjala, da je v členu 9(3) vreča opredeljena kot del mreže z najmanjšo velikostjo mrežnih očes ter da morajo biti mrežna očesa na drugih delih mreže večja. Dodatne obrazložitve so bile navedene v pojasnilih z dne 18. aprila 2011 in 22. marca 2012. V teh pojasnilih je Komisija poudarila naslednje:

(a) kadar je vreča narejena iz mreže s kvadratastimi mrežnimi očesi velikosti 40 mm, velikost mrežnega očesa na priključku presega 40 mm ne glede na (kvadratasto ali rombasto) obliko mrežnega očesa;

(b) kadar je na ustrezno utemeljeno zahtevo lastnika plovila vreča narejena iz mreže z rombastimi mrežnimi očesi velikosti 50 mm, velikost mrežnega očesa na priključku presega 50 mm ne glede na (kvadratasto ali rombasto) obliko mrežnega očesa.

Izvajanje v državah članicah

Informacije, ki so jih predložile države članice

Države članice so bile v dopisu z dne 10. februarja 2012 pozvane, naj predložijo informacije o načinu izvajanja člena 9(3). Komisija je analizirala informacije držav članic, kar omogoča pregled različnih vidikov izvajanja. V analizo ni bila vključena Grčija, ki ni predložila informacij, zahtevanih med pripravo tega poročila.

1. Število plovil, ki jih zamenjava zadeva

V šestih državah članicah je moralo vreče zamenjati skupaj 2 525 plovil. Posebno težavo je izpostavila Francija, in sicer v zvezi s plovili gangui z vlečnimi mrežami, ki predstavljajo več kot polovico francoskih plovil z vlečnimi mrežami v Sredozemlju. Plovila gangui z vlečnimi mrežami izvajajo tradicionalni ribolov mešanih pridnenih vrst in pri tem uporabljajo vrečo z 20-milimetrskimi mrežnimi očesi. Francoski organi so navedli, da morajo plovila gangui z vlečnimi mrežami uporabljati takšna mrežna očesa, da bi se ohranila njihova tradicionalna dejavnost. Na podobne težave ni v poročilu opozorila nobena druga država članica.

Uredba kljub temu ne dovoljuje odstopanja od najmanjše velikosti mrežnih očes, določene v členu 9(3) za vlečne mreže.

2. Tip uporabljenih mrežnih očes

Večina plovil uporablja rombasta mrežna očesa. Od 2 525 plovil uporablja kvadratasta mrežna očesa le 95 plovil, ostalih 2 430 plovil pa uporablja rombasta mrežna očesa.

V skladu s členom 9(3) morajo lastniki plovil uporabo rombastih mrežnih očes na vreči ustrezno utemeljiti. Komisijo je zato zanimalo, kakšne so utemeljitve lastnikov plovil v zvezi s tem. Na podlagi informacij, ki so jih predložile države članice, je mogoče utemeljitve razvrstiti v naslednje kategorije:

– rombasta mrežna očesa so cenejša, ker so na lokalnih trgih širše dostopna. Material, ki se uporablja za izdelavo kvadratastih mrežnih očes, zahteva posebno znanje, ki ga večina lokalnih proizvajalcev nima;

– kvadratasta mrežna očesa je težje popraviti;

– opreme ni bilo mogoče uporabiti na mrežah s kvadratastimi mrežnimi očesi, ker so imeli ostali deli mrež rombasta mrežna očesa;

– v nekaterih primerih so ribiči imeli lastno rezervo mrež z rombastimi mrežnimi očesi in niso želeli imeti stroškov z nakupom novih mrež;

– rombasta mrežna očesa so odpornejša od kvadratastih mrežnih očes;

– rombasta mrežna očesa manj poškodujejo ulovljene ribe.

Opozoriti je treba, da je s spremembo iz leta 2011, s katero je bilo preneseno priporočilo GFCM št. 33/2009/2, sprejeto maja 2009, jasneje izražena dodatna zahteva po utemeljitvi uporabe 50-milimetrskih rombastih mrežnih očes na vreči. Mrežna očesa morajo imeti potrjeno selektivnost, ki je enaka ali večja od 40-milimetrskega kvadratastega mrežnega očesa. V utemeljitvah, ki so jih predložile države članice, takšni elementi niso izraženi kljub temu, da je bilo priporočilo GFCM za države članice in EU po začetku njegove veljavnosti, tj. decembra 2009, že zavezujoče. Po mnenju Komisije mora ustrezna utemeljitev v vsakem primeru zajemati tudi premisleke o selektivnosti ter ne le stroške in nasprotovanje.

3. Nastali stroški

Informacije o stroških v zvezi z zamenjavo vreč je predložilo pet držav članic. Stroški so bili zelo različni, odvisno od dolžine vreče in tega, ali je bilo treba zamenjati tudi druge dele mreže.

Sporočena dolžina vreč, ki jih je bilo treba zamenjati, je bila med 1 metrom in 14 metri, večinoma pa je znašala med 2,5 metra in 12 metri.

Pri veliki večini plovil (97 %), v zvezi s katerimi so bile predložene informacije o stroških, so nastali stroški v višini med 500 EUR in 1 000 EUR. Vendar je bil ta strošek bistveno višji, če je bilo treba zamenjati tudi druge dele mreže. V redkih primerih, v katerih je bilo treba zamenjati celotno mrežo, so lahko ti stroški dosegli 24 000 EUR.

4. Časovni okvir

Večina držav članic je izjavila, da so bile mreže zamenjane do 31. maja 2010, ko se je izteklo prehodno obdobje za doseganje skladnosti. V nekaterih primerih so države članice dovolile prilagodljivost pri izvajanju določb o najmanjši velikosti mrežnih očes, dokler ne bodo odpravljeni vsi dvomi glede razlage člena 9(3). Kot je bilo navedeno zgoraj, vse države članice niso potrdile, da se strinjajo z razlago glede dovoljene velikosti mrežnih očes na delih mreže, ki niso vreča. Zato se najmanjša velikost mrežnih očes na območju Sredozemlja ne uporablja vedno enako, člena 9(3) pa zato še ni mogoče šteti za izvedenega v celoti.

5. Vpliv na selektivnost

Komisija je države članice pozvala, naj predložijo podatke o sestavi ulova glede na velikost in vrste pred zamenjavo mrež in po njej. Podatke o sestavi ulova so predložile tri države članice, podatke o velikosti pa le dve državi članici. Podatki kažejo, da zamenjava mrež ni veliko vplivala na sestavo vrst, večji vpliv pa je imela na velikost, ki se je po zamenjavi mrež povečala za več kot 10 %. To pomeni, da se je ulov nedoraslih osebkov nekoliko zmanjšal, kar je že dober pokazatelj, da je lahko povečanje velikosti mrežnih očes učinkovito.

Te podatke je treba upoštevati le okvirno, saj so prostorsko in časovno omejeni. Ena država članica je dodatno poudarila pomen povečanja velikosti mrežnih očes na ravni EU in tudi na regionalni ravni v sodelovanju z Generalno komisijo za ribištvo v Sredozemlju. Zato je treba na celotnem območju spodbujati popolno upoštevanje priporočila GFCM št. 33/2009/2.

Izvajanje

Informacije, ki so jih predložile države članice

Štiri države članice so poročale, da so opravile skupno 3 182 inšpekcijskih pregledov glede velikosti mrežnih očes, pri čemer so ugotovile 84 kršitev. O višini uporabljenih denarnih kazni sta poročali dve državi članici, in sicer je ta znašala med 500 EUR in 2 000 EUR. V nekaterih primerih je bilo nezakonito orodje zaseženo ali pa je bilo izdano opozorilo, da mora plovilo orodje zamenjati.

Ugotovitve Komisije

Komisija je preverjanja izvedla v skladu z naslovom X uredbe o nadzoru[5], da bi med drugim preverila izvajanje člena 9(3) v državah članicah. Pri teh preverjanjih je bilo v veliko primerih ugotovljeno, da orodje ni bilo skladno z minimalnimi zahtevami glede mrežnih očes niti po preteku prehodnega obdobja 31. maja 2010. Čeprav je bil v nekaterih državah članicah leta 2011 dosežen napredek, je bilo ugotovljeno, da veliko plovil še vedno uporablja vlečne mreže z nezakonitimi velikostmi mrežnih očes. To jasno kaže , da bodo morale države članice za ustrezno izvajanje določb o najmanjši velikosti mrežnih očes okrepiti svoje prizadevaje za nadzor in/ali uporabiti strožje kazni.

Dodatna pomanjkljivost pri nadzoru, ki so ga opravile države članice, je bila, da pogosto ni bilo na voljo ustreznih instrumentov za merjenje mrežnih očes. V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 517/2008[6] je treba od junija 2008 pri določanju velikosti mrežnega očesa uporabiti posebna merila ES, katerih natančna specifikacija je določena v zadevni uredbi. Meritve, pri katerih se uporabljajo drugi instrumenti, štejejo kot nezakonite. Tako celo v primeru, v katerem je velikost mrežnega očesa očitno manjša od najmanjše dovoljene velikosti, ni mogoče naložiti kazni, če kršitev ni ugotovljena s pravilnim instrumentom. Inšpektorji držav članic tega instrumenta nimajo vedno pri sebi ali pa niso ustrezno usposobljeni za njegovo uporabo, čeprav je v večini držav članic zdaj že na voljo. Ena država članica ne more izvajati določb o najmanjši velikosti mrežnih očes, saj nima na voljo nobenih meril ES.

Sklepne ugotovitve

Pomanjkljivosti v zvezi z izvajanjem in zagotavljanjem izvajanja določb o najmanjši velikosti mrežnih očes v državah članicah še niso bile odpravljene. Eden od razlogov za zamudo pri izvajanju je povezan s težavami držav članic v zvezi z razlago določb člena 9(3). Komisija je te določbe pojasnila, zato bi jih morale zdaj vse države članice razumeti in uporabljati na enak način.

Da bi se zagotovilo izvajanje določb o najmanjši velikosti mrežnih očes, Komisija pričakuje, da bodo države članice uporabile strožji in bolj ciljno usmerjeni nadzor, pri čemer bodo uporabile merilne instrumente ter poskrbele, da bodo kazni dovolj odvračilne.

Komisija je glede na navedene obrazložitve vse države članice pozvala, naj sprejmejo nujne ukrepe za zagotovitev popolne in pravilne uporabe teh določb ter pozorno spremljajo dejansko stanje za zagotovitev, da se doseže popolno izvajanje. Kadar bo to primerno, bo Komisija za zagotovitev skladnosti z zadevnimi določbami brez oklevanja uporabila sredstva, ki jih ima na voljo v skladu s Pogodbo.

Kar zadeva vpliv izvajanja določb o najmanjši velikosti na selektivnost, naj bi se po podatkih povprečna velikost povečala. Vendar bo mogoče popolno analizo mogoče izvesti šele, ko bodo odpravljene preostale pomanjkljivosti, in na podlagi podatkov, ki jih morajo predložiti vse države članice.

[1] UL L 409, 30.12.2006; popravljena različica v UL L 36, 8.2.2007, str. 7.

[2] Dopis z dne 10. februarja 2012, ref. Ares(2012)154023.

[3] Uredbo je pozneje nadomestila Uredba Komisije (ES) št. 517/2008 (UL L 151, 11.6.2008).

[4] Srečanja Odbora z dne 11. julija 2007, 2. oktobra 2007, 30. oktobra 2007 in 4. decembra 2007; srečanji na visoki ravni z dne 23. januarja 2008 in 15. julija 2009.

[5] Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (UL L 343, 23.12.2009).

[6] Uredba Komisije (ES) št. 517/2008 z dne 10. junija 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 850/98 v zvezi z določanjem velikosti mrežnega očesa in ocenjevanjem debeline vrvice ribiških mrež (UL L 151, 11.6.2008).