V Bruslju, 11.8.2004

COM(2004) 552 končno

SPORO ČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEGO EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

o izvajanju informacijske in komunikacijske strategije za evro ter ekonomsko in monetarno unijo

Povzetek

Informiranje in komunikacija o evru ter ekonomski in monetarni uniji (EMU) komaj dve leti po uspešni uvedbi bankovcev in kovancev evra v dvanajstih državah članicah vstopa v novo fazo. To sporočilo predstavlja informacijsko in komunikacijsko strategijo Evropske komisije za to fazo.

Evropski parlament je v več resolucijah[1] navedel, da „je bila informacijska kampanja za uvedbo evra uspešna v smislu informiranja in komunikacije Evropske unije“ in da „se mora informiranje in komunikacija kot prednostna naloga osredotočiti na vprašanja, ki so blizu vsakdanjemu življenju državljanov (teme, kot je […] evro)“.

Informiranje in komunikacija o evru in EMU nedvomno ostaja prednostna naloga Evropske unije (EU):

- Širitev EU 1. maja 2004 pomeni širitev območja evra v prihodnje, ko bodo izpolnjeni pogoji Pogodbe.

- Uvedbo evra, zgodovinski korak pri izgradnji EU, mora utrditi vse večja javna podpora enotni valuti.

- Uvedba bankovcev in kovancev evra ima velik pozitiven vpliv na to, kako tretje države gledajo na EU in njeno gospodarsko vlogo. Ta trend je treba vzpodbujati.

Informacijska in komunikacijska strategija za evro in EMU je del celovite „Informacijske in komunikacijske strategije za Evropsko unijo“ (COM(2002)350) in njenega izvajanja (COM(2004)196), sprejetih s strani Komisije. Zato se mora ujemati s celovitim izvajanjem komunikacijske politike držav članic z zagotavljanjem dodane vrednosti in vidne evropske razsežnosti demokratične razprave v vsaki državi članici. To bo dosegla z osredotočanjem na krepitev medinstitucionalnega sodelovanja in razvoj strukturiranih partnerstev z državami članicami ob nadaljnjem zagotavljanju vsesplošne doslednosti.

Cilj je poglobiti znanje javnosti znotraj in zunaj EU o delovanju EMU in prispevati k nemotenemu prehodu v tistih državah članicah, ki sprejemajo evro.

To sporočilo „o izvajanju informacijske in komunikacijske strategije za evro in EMU“ pojasnjuje, zakaj evro ostaja prednostna komunikacijska naloga, opisuje splošna načela strategije in vloge ključnih akterjev, opredeljuje cilje in določa operativne vidike.

Informiranje in komunikacija o evru in EMU ostaja prednostna naloga, zlasti v novih državah članicah.

1. INFORMIRANJE IN KOMUNIKACIJA O EVRU IN EMU JE PREDNOSTNA NALOGA

1.1. Informiranje in komunikacija o evru in EMU je del celovite strategije

Komisija je v svojem sporočilu o „izvajanju informacijske in komunikacijske strategije za Evropsko unijo“ (COM(2004)196) opredelila novo obliko upravljanja, ki jo predstavlja EU, kot prednostni cilj: zaradi neozaveščenosti javnosti je prava informacijska in komunikacijska politika zares pomembna za „izboljšanje dojemanja Evropske unije in njenih institucij ter njihove legitimnosti s poglobitvijo znanja in razumevanja njenih nalog, strukture in dosežkov ter vzpostavitvijo dialoga z njenimi državljani“. Ti cilji se morajo doseči s krepitvijo medinstitucionalnega sodelovanja in razvijanjem decentraliziranih dejavnosti ter strukturiranih partnerstev z državami članicami.

Komisija se je do letos osredotočala na štiri prednostne teme informiranja: širitev, prihodnost Unije, območje svobode, varnosti in pravice ter evro. Leta 2004 je dodala še peto: vloga Evrope v svetu.

Informacijska in komunikacijska strategija za evro in EMU se drži splošnih vodilnih načel, določenih v zgoraj navedenem sporočilu, in na njih gradi z načrtovanjem posebnih dejavnosti, usmerjenih k posebnim skupinam in splošno zainteresirani javnosti.

1.2. Cilji informacijske in komunikacijske strategije za evro in EMU

Strategija si bo prizadevala za dosego naslednjih ciljev v državah članicah in tretjih državah zunaj EU:

- pomagati doseči ozaveščenost in razumevanje javnosti glede zahtev, potrebnih za pravilno delovanje EMU, kot je potreba po zdravih javnih financah in usklajevanju gospodarskih politik;

- zagotoviti nevtralne in dejanske informacije, ki bodo pri državljanih izboljšale razumevanje evra;

- prispevati k nemotenemu prehodu v tistih državah članicah, ki sprejemajo evro;

- zagotoviti medijem, gospodarskim subjektom in oblikovalcem politike v tretjih državah informacije o vprašanjih glede EMU, evra in evropskega gospodarstva, na podlagi katerih se sprejemajo odločitve.

Cilji strategije so:

- povečati znanje javnosti glede delovanja EMU;

- doseči nemoten prehod, kjer je le-ta potreben.

2. SPLOšNA NAčELA, KOT PODLAGA ZA INFORMACIJSKO IN KOMUNIKACIJSKO STRATEGIJO ZA EVRO IN EMU

2.1. Decentralizacija in subsidiarnost

Informacijske in komunikacijske dejavnosti morajo za dosego verodostojnosti in učinkovitosti odražati kulturo, jezik in zanimanja državljanov. Najboljši viri informacij so tisti, ki so najbližji javnosti in se štejejo za verodostojne in zanesljive. Države članice imajo vodilno vlogo pri opredeljevanju in izvajanju ustreznih ukrepov.

2.2. Doslednost in prilagojenost sporo čil

Sporočila bodo prilagojena državi, ciljnemu občinstvu in lokalnim okoliščinam v zvezi z evrom. Vendar pa bo pozornost namenjena zagotavljanju vsesplošne doslednosti sporočil.

2.3. Partnerstvo

Komunikacijska strategija bo temeljila na prostovoljnih delovnih partnerstvih z državami članicami, ki bodo spodbujala sinergijo med njihovimi strukturami, znanjem in izkušnjami ter dejavnostmi EU. Sodelovanje med državami članicami in Komisijo bodo urejali sporazumi o partnerstvu, opredeljeni v Sporočilu COM(2004)196.

2.4. Prednostne naloge

Informacijske in komunikacijske kampanje za evro in EMU se bodo izvajale v vseh državah članicah EU in zunaj Unije. Za dosego tega je treba opredeliti prednostne ukrepe, orodja in cilje.

V naslednjih nekaj letih bo prednost namenjena 10 novim državam članicam, zlasti tistim, ki so pripravljene na oblikovanje in izvajanje svojih strategij za evro in EMU.

2.5. Najboljše prakse

Najboljše prakse se bodo uporabljale bolj sistematično, zlasti tiste, pridobljene med prehodom na evro med letoma 1999 in 2002.

Komunikacijska strategija temelji na decentraliziranih dejavnostih, doslednost pa bodo zagotavljali sporazumi o partnerstvu. Opredeliti je treba prednostne naloge.

3. VLOGA KLJUčNIH AKTERJEV

3.1. Države članice

Komunikacijska strategija EU bo usmerjena k državljanom in gospodarskim subjektom držav članic. Države članice so zato v najboljšem položaju, da ustvarjajo informacijska orodja in izdelke ter spodbujajo regionalne in lokalne oblasti, storitve javnega interesa in omrežja organizacij civilne družbe k opravljanju vloge posredovalca informacij.

Dejavnosti bodo upoštevale obliko, vsebino in časovni razpored, opredeljene v programih držav članic.

3.2. Evropska komisija

Komisija je po letu 1995[2] pridobila precej izkušenj na področju informiranja in komunikacije o evru, ki jih bo bogatila še naprej in jih hkrati nudila državam članicam. Pred uvedbo evra pred letom 1999 in do leta 2002 je igrala pomembno vlogo pri pripravi, uvajanju in usklajevanju komunikacijskih dejavnosti. Njena vloga bo ponovno:

- zagotavljanje doslednosti sporočil;

- spodbujanje in usklajevanje komunikacijskih dejavnosti držav članic in organizacij civilne družbe;

- predlaganje vrste informacijskih orodij in izvajanje posebnih ukrepov;

- organizacija in podpora transnacionalnih komunikacijskih pobud in informacijskih dejavnosti v državah nečlanicah;

- vodenje lastnih centraliziranih dejavnosti (konference, izdelki služb za stike z javnostmi in informacijski izdelki, redna ocenjevanja itd.).

3.3. Medinstitucionalno sodelovanje

Izvajanje bo temeljilo na skupnih ciljih, o katerih se sporazumejo vse tri institucije Skupnosti, zlasti prek Medinstitucionalne skupine za informiranje (IGI).

Evropski parlament je igral glavno vlogo pri uvedbi programa PRINCE. Komisija in Parlament sta po uvedbi programa razvila tesen odnos, ki se bo nadaljeval tudi v bodoče.

Sodelovanje in jasna razmejitev vlog med državami članicami, Komisijo, Svetom in Evropskim parlamentom sta ključna za uspešno informacijsko in komunikacijsko kampanjo.

4. OBRAVNAVA POTREB DRžAVLJANOV

4.1. Stanje javnega mnenja glede evra

Nedavne raziskave javnega mnenja kažejo naslednje[3]:

4.1.1. Območje evra

Mnenje ljudi, da so dobro obveščeni o evru in EMU, se je po letu 2002 razširilo. Vendar pa se rezultati še vedno močno razlikujejo po državah in število ljudi, ki razmišlja izključno v evrih, je sorazmerno nizko. Javnost se še ne zaveda povsem posledic enotne valute za nacionalne gospodarske politike. Obstoječa negativna mnenja[4] lahko otežijo sprejem v novih državah članicah. Komunikacijske strategije v državah, ki bodo sprejele evro, morajo to upoštevati.

4.1.2. Državi z možnostjo izbire (Danska in Združeno kraljestvo)

Danci so bolje obveščeni kot Britanci. Zdi se, da priznavajo pozitivno in praktično stran uporabe enotne valute. Vendar pa večina Dancev meni, da pretvorba nacionalnih cen v evre do neke mere škoduje potrošnikom na območju evra. Britanci imajo v primerjavi z drugimi državami članicami zelo nizko raven znanja o evru.

4.1.3. Države z odstopanjem in države kandidatke

Večina Švedov meni, da je dobro obveščena, toda veliko anketirancev ni poznalo nekaterih osnovnih dejstev o evru. Večina jih tudi meni, da pretvorba nacionalnih cen v evre do neke mere škoduje potrošnikom na območju evra. Ne gre pozabiti neuspelega referenduma na Švedskem 14. septembra 2003, saj bi le-ta lahko vplival na javno podporo v drugih državah.

V novih državah članicah in državah kandidatkah je vprašanje evra in EMU neposredno povezano s pristopom in se obravnava kot njegova posledica. Po uspelih referendumih o pristopu v pristopnih državah je morda dopustno pričakovati podobno raven naklonjenosti evru.

4.1.4. Tretje države

Raziskava[5] Komisije s pomočjo njenih delegacij in predstavništev v tretjih državah kaže na rastočo splošno zavest o evru v mednarodnem smislu. Nedavni trimesečni projekt spremljanja medijev v večjih finančnih središčih zunaj EU in med ključnimi medijskimi akterji je tudi nazorno pokazal, da se iščejo obsežnejše in boljše informacije o evru in EMU. Obstaja posebna skrb za učinkovitost ekonomskega upravljanja območja evra in zlasti verodostojnost Pakta za stabilnost in rast.

4.2. Potreba po najnovejših informacijah

Komunikacijske dejavnosti so odvisne od pravilnega dojemanja resničnosti na terenu za dosego uspeha. Javno mnenje se bo tako redno ocenjevalo s pomočjo raziskav, ki bodo opredeljevale informacijske potrebe in vrzeli ter vrednotile učinkovitost kampanj. Sporočila se morajo osredotočati in prilagajati spreminjajočim se okoliščinam, se morda razlikovati glede na ciljno skupino ali državo, v novih državah članicah pa morajo upoštevati napredek pri pripravah na prehod in njegovem izvajanju.

4.3. Sporo čila in vrednote

Sporočila bodo oblikovale ugotovitve raziskav javnega mnenja, strategija Komisije in cilji EU. Povezovala bodo evro in EMU z zgodovino in koristmi evropskega povezovanja ter z vrednotami, kot so blaginja, razvoj, stabilnost, preglednost cen, praktičnost in identiteta. Zajemala bodo vpliv EMU in evra na kulturo, gospodarstvo, družbo, politiko, potrošnike in podjetništvo. V novih državah članicah bodo na voljo praktične informacije o prehodu. Osredotočitev bo odvisna od geografskega območja in želja držav članic.

4.3.1. Območje evra

Kar zadeva EMU, so potrebna nadaljnja prizadevanja za pojasnitev njene posebne zgradbe in potrebe po določenih gospodarskih politikah za njeno pravilno delovanje. Kar zadeva evro, mora komunikacijski pristop upoštevati, da dve leti po zamenjavi gotovine veliko ljudi še vedno razmišlja v starih valutah in da bo razmišljanje v evrih verjetno zahtevalo več časa.

4.3.2. Državi z možnostjo izbire (Danska in Združeno kraljestvo)

Tu bo v sporočilu navedeno, da je prošnja za sprejem evra odvisen od odločitve nacionalnih vlad. Sicer pa se bo komunikacija osredotočala na praktična in bistvena vprašanja EMU. Informacije o uspehih v drugih državah članicah in tudi točne informacije bi pomagale pri odpravi napačnih dojemanj.

4.3.3. Države z odstopanjem

Švedska vlada po lanskoletnem referendumu ne načrtuje posebnih informacijskih dejavnosti. Delegacija Komisije bo zagotovila brošure in praktične informacije.

V novih državah članicah se bo uporabljala strategija, podobna tisti, ki je bila že sprejeta za uvedbo evra. Komunikacijske dejavnosti se bodo uvajale postopoma.

Kampanje bodo v prvi fazi sledile dvojnemu cilju: postaviti prehod na evro v širši okvir zgodovine evropskega povezovanja in zagotoviti informacije o fazah gospodarskega povezovanja, razlogih za EMU, njeni morebitni zagotovitvi stabilnosti in njenem delovanju.

Po določitvi datuma prehoda bo druga faza namenjena spodbujanju vlad, bank in velikih podjetjih k pravočasni pripravi na prehod, ob pojasnitvi operativnih posledic le-tega in potrebe za vnaprejšnjo pripravo.

Informacijske kampanje bodo v zadnji fazi postale intenzivnejše in obsežnejše. Usmerjene bodo k javnosti in prilagojene posebnim potrebam različnih skupin prebivalstva, npr. ranljivih članov družbe (starejši, invalidi, ekonomsko prikrajšani itd.), mladih (zlasti šole), žensk ali podeželskega prebivalstva. Še posebej si bodo prizadevale informirati podjetja, zlasti mala in srednja, ter samozaposlene.

4.3.4. Države kandidatke

Sporočila morajo odražati daljši časovni okvir njihovega pristopnega procesa. Komunikacijske dejavnosti se bodo razširile ob približevanju pristopa v posamezni državi.

4.3.5. Tretje države

Sporočila se morajo osredotočati na koristi evra, okvir stabilnosti EMU in način ekonomskega upravljanja na območju evra, na evro kot mednarodno valuto, mednarodno uporabo evra ter evro kot vzor drugim regionalnim gospodarskim procesom povezovanja.

4.4. Ciljne skupine

Informiranje in komunikacija se mora v okviru zgoraj navedenih kategorij držav osredotočati na posebne ciljne skupine (npr. politične predstavnike, civilno družbo, medije in poslovni svet) in na javnost.

4.5. Orodja komunikacijske strategije

Strategija bo imela multimedijski in interdisciplinarni pristop. Uporaba vseh komunikacijskih orodij bo odvisna od časovnega razporeda, razpoložljivega proračuna in ciljnega občinstva:

- objavljanje v časopisju, izdelovanje letakov in prospektov;

- obširna uporaba sodobnih načinov komunikacije (internet, CD-ROM itd.), ki omogočajo učinkovito in poceni širjenje informacij;

- na voljo bo vrsta privlačnih izdelkov služb za stike z javnostmi;

- kadar je primerno, uporaba javnih informacijskih storitev (informacijska storitev brezplačnega telefona itd.), lokalnih informacijskih orodij (infobus, potujoče razstave, informacijski večeri itd.) ter orodij za posebne kategorije prebivalstva (slepi, slabovidni, nepismeni, ekonomsko prikrajšani, starejši itd.) v državah, ki se pripravljajo na uvedbo evra;

- organizacija konferenc, seminarjev, razstav in drugih javnih prireditev;

- aktivna uporaba povezovanja v omrežja ter posredovalcev informacij in drugih fizičnih partnerjev pri posredovanju in širjenju sporočil;

- televizija in radio bosta v strategiji ob približevanju prehoda med bistvenimi orodji komponente „javnost“.

Redne raziskave od države do države so bistvene za opredeljevanje obsega, sporočil in vrednot komunikacije ter ocenjevanje vpliva kampanj in učinkovitosti uporabljenih orodij.

5. IZVAJANJE INFORMACIJSKE IN KOMUNIKACIJSKE STRATEGIJE – GLAVNA KOMPONENTA

5.1. Partnerstvo z državami članicami

5.1.1. Usklajevanje

Komisija, države članice in Evropska centralna banka bodo usklajevali komunikacijske dejavnosti. Komisija bo v ta namen nadaljevala tesno sodelovanje z direktorji za komunikacije ministrstev za finance in centralnih bank držav članic ter Evropsko centralno banko v okviru „Direktorjev komunikacijskega omrežja“, kar bo imelo osrednjo vlogo pri opredeljevanju in izvajanju strategije in njenim povezovanjem z drugimi dejavnostmi v državah članicah. Vseskozi bo potekala izmenjava informacij med „Direktorji komunikacijskega omrežja“ in „Omrežjem javne uprave“[6].

5.1.2. Sporazumi

Partnerstvo med Komisijo in državami članicami bo zagotavljalo najboljši izkoristek lastnih komunikacijskih zmožnosti držav članic. Znatni del razpoložljivega proračuna bo zato porabljen v partnerstvu z državami članicami. Dejavnosti morajo potekati več let. Zadostna proračunska sredstva morajo biti na voljo v daljšem časovnem obdobju za kritje večletnega programa.

Partnerstva med Komisijo in državo članico lahko potekajo v eni izmed treh možnih oblik[7]:

- Strateška partnerstva, pri katerih se država članica in Komisija sporazumeta o podrobnostih glede komunikacijskega programa in razdelitve nalog med obema partnerjema, pri čemer vsaka stran pokriva celotne stroške svojih dejavnosti. Med Komisijo in državo članico ni neposrednega finančnega razmerja.

- Upravljalna partnerstva, pri katerih država članica upravlja celotno kampanjo v imenu Komisije v skladu s finančno uredbo EU.

- Priložnostna partnerstva, pri katerih Komisija prispeva h kritju stroškov države članice. Podpogodbeni stroški so upravičeni, če nastanejo v skladu z direktivami o javnih naročilih.

5.1.3. Partnerstvo z novimi državami članicami

Za nemoteno vzpostavitev partnerstev z vsemi novimi državami članicami se predlaga njihova razdelitev v tri skupine v skladu z naslednjim okvirnim načrtom:

Skupine | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

1. polovica | 2. polovica |

Skupina 1 (3-4 nove države članice) | Priprava | Podpis | Izvajanje | Izvajanje | Izvajanje |

Skupina 2 (3-4 nove države članice) | Priprava | Podpis | Izvajanje | Izvajanje |

Skupina 3 (2-3 nove države članice) | Priprava | Podpis | Izvajanje |

Skupine bodo oblikovane na podlagi načrtov držav in njihovega napredka pri EMU, kar je ocenjeno na podlagi poročil o zbliževanju.

Različne pogodbenice (država članica, Parlament in Komisija) se morajo sporazumeti o:

- ciljih;

- komunikacijskem načrtu: strategije, sporočila, ciljne skupine itd.;

- podrobnem akcijskem načrtu o časovni razporeditvi, izdelkih, medijih, orodjih itd.;

- vlogi posamezne pogodbenice, tako na nacionalni in mednarodni ravni kot na lokalni ravni;

- finančnih vidikih: pravilnik o sofinanciranju in znesek le-tega, upravičeni ukrepi, znižanje pomoči Komisije v primeru znižanja državne pomoči;

- spremljanju, vrednotenju in nadzoru itd.;

- skupnem „označevanju“ (logotipi itd.).

5.1.4. Partnerstvo z drugimi državami članicami

Partnerstva se lahko sklenejo po potrebi med Komisijo in 15 drugimi državami članicami.

5.2. Program tesnega medinstitucionalnega sodelovanja med starimi in novimi državami članicami

Uveden bo program tesnega medsebojnega sodelovanja na področju evra/EMU med starimi in novimi državami članicami, pri čemer lahko stara država članica, če je tako zaželeno, sodeluje z novo državo članico in ji pomaga pri oblikovanju ter izvajanju informacijske in komunikacijske strategije za evro in EMU. To bo v veliko pomoč pri širjenju najboljših praks in prenosu strokovnega znanja.

5.3. Povezovanje v omrežja, posredovalci informacij in drugi fizični partnerji

EU ima poleg svojih delegacij in predstavništev čez 700 posredovalcev informacij in dokumentacij ter omrežij v starih državah članicah. V novih državah članicah se bo to razvijalo postopoma v prihodnjih letih. Za usklajevanje in spodbujanje skrbi Komisija[8]. V EU je tudi okoli 550 predavateljev skupine „Team Europe“. Ta omrežja so zaradi njihovih izkušenj, prožnosti ter neposredne bližine civilni družbi in javnosti še posebej koristna.

V tesnem sodelovanju s predstavnikom za ekonomske in monetarne zadeve bodo organizirani informativni seminarji za novinarje s področja gospodarstva z namenom spodbujanja k poročanju o dejavnostih na področju evra/EMU v tisku ter na radiu in televiziji v EU in tretjih državah.

5.4. Konference in seminarji

Konference in seminarji bodo okrepili dejavnosti povezovanja v omrežja. Redno bodo krožile razstave in stojnice z objavami na javnih prireditvah.

5.5. Ocenjevanje napredka, povratne informacije

Da bodo Komisija in države članice lahko določili, in po potrebi prilagodili komunikacijske cilje, ter ocenili napredek pri doseganju le-teh, se bodo izvajale tako kvalitativne kot kvantitativne raziskave.

5.6. Zunanje informacijske dejavnosti

Komisija razvija načrte za vrsto konferenc in seminarjev v ZDA, Afriki, Aziji in Latinski Ameriki. Ciljno občinstvo so ključne institucije, oblikovalci mnenj, ljudje z vplivom na medije, novinarji in ključni mediji. Tudi odnosi z novinarji se bodo okrepili s pomočjo rednih strokovnih sestankov, zlasti v okviru konferenc in seminarjev.

Kot zadnje bo v tretjih državah organiziran program za spremljanje medijev, pri katerem sodeluje predstavnik ekonomskih in monetarnih zadev, z namenom ugotavljanja, kako so EMU, evro in evropsko gospodarstvo sprejeti v večjih finančnih središčih zunaj EU.

5.7. Objave in drugi informacijski izdelki

Poleg spletne strani Komisije o evru in posebnih izdelkov za bolj ciljne gospodarske skupine, kot je „evropsko gospodarstvo“, si bomo še bolj prizadevali, da bomo javnosti zagotovili številne objave in izdelke služb za stike z javnostmi.

Komisija bo objavljala glasilo, v pisni in elektronski obliki. Povečati je treba tudi število izdelkov služb za stike z javnostmi (s simbolom evra). Na voljo bo široka paleta informativnega gradiva (letaki, prospekti, posterji itd.).

5.8. Partnerstvo s poslovno in civilno družbo

Poslovni sektor in civilna družba sta logična cilja naših informacijskih in komunikacijskih dejavnosti. Vendar sta organizirana predvsem na lokalni ravni ali ravni države članice, zato bodo države članice sodelovale neposredno s temi sektorji. Komisija pa lahko dopolnjuje te dejavnosti neposredno ali posredno, npr. s sodelovanjem s panevropskimi krovnimi organizacijami.

5.9. Dejavnosti brez neposrednih stroškov

Načrtovane so številne dejavnosti brez neposrednih stroškov, zlasti na področju povezovanja v omrežja, kot sta na primer sodelovanje z obstoječimi informacijskimi in dokumentacijskimi centri EU ali razvoj spletne strani. Cilj je razviti in voditi informacijsko omrežje za gospodarsko politiko EU in evro. Za širjenje informacij se lahko uporabljajo tudi druga obstoječa omrežja v državah članicah.

Vzpostavljene bodo povezave z glavnimi viri praktičnih informacij, ki bi lahko poleg vlad in centralnih bank vključevali še komercialne banke in druge finančne institucije, skupine potrošnikov, proizvajalce ter trgovine na drobno in druge trgovine.

5.10. Vrednotenje strategije

Strategija se bo vrednotila v skladu s členom 27 finančne uredbe[9] z namenom, da se jo po potrebi prilagodi.

Komisija bo o kakršnih koli prilagoditvah poročala v naslednjih dveh letih.

- Glavna področja komunikacije bodo: partnerstvo z državami članicami, program tesnega medinstitucionalnega sodelovanja, partnerstvo s poslovno in civilno družbo, povezovanje v omrežja s posredovalci informacij in drugimi fizičnimi partnerji, ocenjevanje napredka in povratne informacije, zunanje informacijske dejavnosti ter objave in drugi informacijski izdelki.

- Redno ocenjevanje izvedenih ukrepov in temeljito vrednotenje strategije bosta omogočala prilagoditve, če bodo le-te potrebne.

6. Zaklju čKI

To sporočilo predlaga informacijsko in komunikacijsko strategijo za evro in EMU, ki je del celovite politike Evropske komisije. Strategija temelji na nekaj preprostih načelih: decentralizacija in subsidiarnost, doslednost sporočil in partnerstvo z državami članicami. Države članice igrajo vodilno vlogo pri opredeljevanju in izvajanju ukrepov, medtem ko Komisija spodbuja in usklajuje različne ukrepe ter vodi centralizirane dejavnosti.

Velik del proračuna bo namenjen dejavnostim, razvitim v partnerstvu z državami članicami. Dejavnosti morajo glede na obseg ciljev, ki jih je treba doseči, in sporočil, ki jih je treba razširiti, ter različnih časovnih razporedov, potekati več let, v tem obdobju pa morajo biti na voljo zadostna proračunska sredstva.

FINANCIAL STATEMENT

POLICY AREA(S) : ECONOMIC AND FINANCIAL AFFAIRS Activit(y/ies): 01 02 04 – Communication on Economic and Monetary Union, INCLUDING THE EURO |

TITLE OF ACTION: IMPLEMENTATION OF A COMMUNICATION STRATEGY ON THE EURO AND ECONOMIC AND MONETARY UNION |

1. BUDGET LINE(S)+HEADINGS

01 02 04 PRINCE – Communication on Economic and Monetary Union, including the euro

2. OVERALL FIGURES

2.1. Total allocation for action: €6.000.000 for commitment in 2004.

2.2. Period for application: 2004-2006.

2.3. Overall multi annual estimate of expenditure:

(a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations:

Line 01 02 04 | 2004 | 2005 | 2006 | TOTAL |

Commitments | 6.000.000 | 5.000.000 | 5.000.000 | 16.000.000 |

Payments | 3.000.000 | 4.000.000 | 5.000.000 | 12.000.000 |

(b) Technical and administrative assistance and support expenditure:

Line 01 02 04 | 2004 | 2005 | 2006 | TOTAL |

Commitments | N/A | N/A | N/A | N/A |

Payments | N/A | N/A | N/A | N/A |

(c) Overall financial impact of human resources and other administrative expenditure:

Line 01 02 04 | 2004 | 2005 | 2006 | TOTAL |

Commitments | N/A | N/A | N/A | N/A |

Payments | N/A | N/A | N/A | N/A |

2.4. Compatibility with financial programming and financial perspective

Proposal is compatible with existing financial programming. Consistency will be required with financial perspectives.

2.5. Financial impact on revenue

Proposal has no financial impact on revenue.

3. BUDGET CHARACTERISTICS

Type of expenditure | New | Contribution from EFTA countries | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |

Non-comp | Diff | NO | NO | NO | 3 |

4. LEGAL BASIS

Measures taken by the Commission by virtue of its institutional prerogatives.

5. DESCRIPTION AND GROUNDS

5.1. Need for Community intervention

5.1.1. Objectives pursued

The information and communication strategy for the EMU and the euro is part of the overall “Information and Communication Strategy for the European Union” (COM(2002)350 final) and its implementation (COM(2004)196 final) which have been adopted by the Commission.

The objectives pursued are, on one hand to increase public knowledge within and outside the European Union on how EMU works; and on the other hand to achieve a smooth changeover where it is required. Communication on the EMU and the euro, issues that remain a priority for the European Union, will be based on both a strengthening on interinstitutional cooperation and the development of structured partnerships with the Member States, while continuing to ensure overall consistency.

The communication strategy is based on decentralised activities while consistency will be ensured within partnerships’ agreement between the Commission and Member States. In this context, twinning agreements between old and new Member States will be concluded, so the old Member States can share their experience and best practices acquired in the activities during the changeover to the euro in 1999 and 2002.

In order to achieve this, cooperation and well defined role between Member States, the Commission, the Council and the European Parliament is an important key for a successful information and communication campaign. The Commission will report to the Member States and to the European Parliament on the ongoing evaluation of its communication activities.

In order to be successful, the activities have to be adapted and targeted to a specific audience. Therefore, regular quantitative and qualitative surveys on a country-by-country basis are absolutely essential to define the scope of the communication, the messages and values to be addressed, and to measure the impact of the campaign and the efficiency of the tools.

Measures have also to be implemented in a new context shaped by the implications of the entry into force of the new Financial Regulation and implementing rules and by the need to adjust the available resources to the implications of the enlargement.

5.1.2. Measures taken in connection with ex ante evaluation

The communication from the Commission “on the implementation of an information and communication strategy on the euro and the EMU” has taken into account most of the relevant recommendations expressed in the evaluation[10] report made by Deloitte & Touche and Burson – Marsteller. The Commission had already implicitly learned many of the lessons of the previous Prince programme on the euro.

First of all, the Commission will continue to act in areas and on a manner which has proven its efficiency. The Commission will remain to play an acknowledged direct role in raising awareness of key issues. The same will apply to its partnerships with Member States. The practice of co-financing through joint conventions with the Member States, combined with activities managed by the Commission and exchange of experience via regular meetings of national Directors of communication, was an innovative and broadly successful approach which will continue to be the motor of the communication activities.

Secondly, the information and communication strategy for the euro and EMU is part of the overall “Information and Communication Strategy for the European Union” (COM(2002)350) and its implementation (COM(2004)196) adopted by the Commission. It will thus slot into the overall play of Member States’ communication policy, providing value added and a tangible European dimension to the democratic debate in each Member State. The optimal approach is for all the stakeholders to play their respective role with transparency, clarity of objectives, appropriate resource levels and equitable sharing of their financial responsibilities.

Finally, in order to ensure a clear basis for the subsequent assessment of the strategy an exercise will take place before the end of 2004 to establish a framework for its evaluation, with the emphasis on establishing SMART objectives and identifying appropriate indicators and data sources.

5.1.3. Measures taken following ex post evaluation

Deloitte & Touche and Burson-Marsteller conducted an evaluation of the previous PRINCE programme on the euro. This evaluation deals with the Commission’s role in the information campaign which accompanied the introduction of the euro and how the Commission handled this unique communication challenge strategically and operationally.

This evaluation is mainly centred on information actions directly or indirectly implemented between 1996 and 2002 by the Commission, and financed through the PRINCE programme. During this period a number of texts and actions were also adopted and implemented by the Commission (referred to as “no-cost” actions in the evaluation), with the primary objective of preparing for the introduction of the euro, and some of which included elements aimed at communicating with and informing target audiences.

In this context, a limited number of these initiatives were covered in the evaluation. However, the evaluator was not specifically asked to address this type of initiative in a systematic way and, as a consequence, most of those introduced by the Commission during the three-year transition period are not mentioned in the report. The evaluation of the Commissions’ contribution is rather qualitative than quantitative.

The main findings of the evaluation are that, facing a unique challenge, the Commission did its job properly. A number of the Commission activities were well received. “On the strategic side, the Commission:

- Established the communication framework,

- Drew attention at an early stage to key issues for the campaign, and

- Organised exchange of information and dissemination of good practice.

On the operational side, the Commission:

- Provided materials and technical support for the media and specialised audiences,

- Supplied basic information for the general public,

- Participated in implementation of national communication plans, and

- Sought to ensure consistency.

It did this through:

- Partnership agreements on the co-financing of Member States campaigns,

- Direct action,

- Funding projects run by civil society organisation.”

Finally, the evaluation proposed a series of recommendations (58), of which 20 are strategic and 38 are on general management issues. Regarding this communication “on the implementation of an information and communication strategy on the euro and the EMU”, the recommendations can be classified into 5 groups:

- 31 % of the recommendation have to be discussed with the Member States and eventually included in the future Partnership agreements;

- 24 % of the recommendation are already in application;

- 19 % of the recommendation depend on decision to be taken at the Commission level;

- 17 % of the recommendation are not top priority and will be executed if the necessary budget and resources are available;

- 9 % of the recommendation are not realistic.

5.2. Actions envisaged and budget intervention arrangements

The actions envisaged concern: general information activities conducted in partnership with Member States, including a twinning programme between old and new Member States; partnership with business and civil society; networking, information relays and other natural partners; measurement, feedback; external information activities; and publications and other information products.

5.3. Methods of implementation

The objectives will be pursued through seven types of action:

- Partnership with the Member States

In the context of the Commission’s communications of 2 July 2002 on an information and communication strategy for the European Union (COM(2002)350 final) and of 20 April 2004 on implementing the information and communication strategy for the European Union (COM(2004)196 final); and with reference to the provisions of the new Financial Regulation, the implementation of information and communication activities vie the Member States is based on a partnership between the Commission and the Member States.

Three types of partnership can be considered:

1) Management partnership : a system implemented through indirect centralised management which devolves, via a Commission decision, the management of information activities onto the Member States.

2) Ad hoc partnership : consists simply in the cofinancing of specific measures carried out by the Member States, which are the final beneficiaries of grants (awarded on the basis of a Commission decision[11]) and not intermediaries in the implementation of the strategy. This option allows a framework agreement (flanked by specific agreements) to be concluded for a four-year period.

3) Strategic partnership : measures are financed separately but complementarily on the basis of a joint communication plan.

- Twinning programme between old and new Member States, as being part of the Partnership with the Member States

In the context of this twinning programme, old Member States will help new Member States on the design and implementation of their information and communication strategy, by the dissemination of their own useful experience and best practices.

- Networking, information relays and other natural partners

The information relays and networks from the Commission and from the Member States are close to civil society, and therefore particularly useful for the implementation of the information and communication campaign on the EMU and the euro.

Besides a number of other no-direct-cost activities (such as “Maintenance of Internet homepage and launch of a new section”), we plan to circulate publications stands and exhibitions in public events; to organise a conference on the EMU and the euro; and to organise a seminar and meetings with the Directors of Communication of Ministries of Finance and Central Banks of the Member States.

Special attention will be given to relations with the media and journalists to encourage balanced reporting of EMU/euro activities in the press and broadcast media in the EU and in third countries. Therefore, information seminars for economic journalists will be organised.

As far as working relations with business and civil society and with the media are concerned, even if the Commission’s primary partnership should be formed at Member State level, there is room for complementarities and the Commission can contribute directly or indirectly to the activities of these sectors.

- Measurement, monitoring and feedback

Regular surveys on a country-by-country basis are essential to define the scope, messages and values of the communication, and to assess the consequent impact of the campaign and its constituent activities. Several surveys, both qualitative and quantitative, will be carried out in order to assess the effectiveness of the activities, with a view their reorientation, when necessary.

The information generated from measurement, monitoring and feedback activities will also feed into the overall evaluation of the strategy that will take place in 2006.

- External information activities

The Commission has advanced plans to have a series of conferences and seminars particularly in the USA, Africa, Asia and Latin America targeted to institutional and opinion makers, as well as to media influencers, journalists and key media. The relations with the media will be intensified and a media monitoring programme will be organised in third countries.

- Publications and other information products

Besides specialised publications, the Commission will publish a newsletter in paper and electronic form and increase the number of PR and information material.

6. FINANCIAL IMPACT

6.1. Total financial impact for the operational part

6.1.1. Financial intervention

Commitments | 2004 | 2005 | 2006 | TOTAL |

01 02 04 PRINCE – Communication on Economic and Monetary Union, including the Euro | 6.000.000 | 5.000.000 | 5.000.000 | 16.000.000 |

6.1.2. Technical and administrative assistance and support expenditure

Commitments | 2004 | 2005 | 2006 | TOTAL |

01 02 04 PRINCE – Communication on Economic and Monetary Union, including the Euro | N/A | N/A | N/A | N/A |

6.2. Calculation of costs by measure envisaged for 2004

Commitments:

Breakdown | Type of outputs | Number of outputs | Average unit cost | Total cost 2004 |

01 02 04 PRINCE – Communication on Economic and Monetary Union, including the Euro | 6.000.000 |

Partnership with Member States TOTAL | 3.000.000 |

Twinning programme between old and new Member States | Co-operation between old and new Member States by the dissemination of best practices | 5 | 20.000 | 100.000 |

Networking, information relays and other natural partners TOTAL | 1.130.000 |

Information meetings and seminar(s) | Meetings and seminar(s) with DirCom of Ministries of Finance and Central Banks | 4 | 75.000 | 300.000 |

Publications stands | Publication and information stands at public events | 5 | 6.000 | 30.000 |

Training seminar for economic journalists from the new Member States | Regular training in Brussels or Maastricht in order to give comprehensive coverage of the European economy, EMU and the euro | 1 | 50.000 | 50.000 |

Working relations with business and civil society, and with the media | 500.000 |

Conference on the EMU and the euro | Conference on the big issues of the EU economic policy | 1 | 175.000 | 175.000 |

Portable stand | Update of the portable stands on the euro and enlargement | 50.000 | 50.000 |

Exhibition “Euro Coins Genesis” | Study to re launch the exhibition and define the strategy of its target use by country | 1 | 25.000 | 25.000 |

Measurement, feedback TOTAL | 600.000 |

Flash survey in the new Member States | 2 | 150.000 | 300.000 |

Flash survey in the euro zone 3rd anniversary | “Trend” questions to follow-up the public opinion in the euro zone | 1 | 200.000 | 200.000 |

Study “The five past years of euro in the media” | Evaluation of the media perception of the euro during the 5 years of communication on the euro (1999-2003) | 1 | 50.000 | 50.000 |

Survey newsletter | Survey to evaluate the interest and expectations of the public in the newsletter | 1 | 50.000 | 50.000 |

External information activities TOTAL | 890.000 |

Information campaign USA | Conferences, seminars, information products | 300.000 |

Information campaign Asia | Conferences, seminars, information products | 250.000 |

Information campaign Africa | Conferences, seminars, information products | 40.000 |

Other third countries | 100.000 |

Media monitoring (third countries) | Media monitoring in major financial centres outside the EU (USA, Japan, Singapore and Hong-Kong) | 1 | 200.000 | 200.000 |

Publications and other information products TOTAL | 380.000 |

External newsletter | Newsletter of information on the EMU, the euro and economic and monetary policy | 160.000 |

Brochure “Going for Growth” | Translation into 9 more languages | 1 | 50.000 | 50.000 |

Leaflet “EU/World” | Update | 1 | 10.000 | 10.000 |

Leaflet “Enlargement” | Update | 1 | 20.000 | 20.000 |

Passport and other didactic material for youth | 100.000 |

Promotional material | Pens, pins, stickers, plastic bags, T-shirts, balloons, key rings, VIP products, CD-ROM, video | 40.000 |

TOTAL COST | 6.000.000 |

7. IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITURE

7.1. Impact on human resources

Types of post | Staff to be assigned to management of the action using existing and/or additional resources | Total | Description of tasks deriving from the action |

Number of permanent posts | Number of temporary posts |

Officials or temporary staff | N/A In the light of the Commission decision on the APS 2005 |

Other human resources |

Total |

The human resources requirements identified for the options described in point 5. are estimated as follows:

Activities | Human resources required |

Partnership with the Member States: preparation of agreements in the context of the partnerships with the Member States and technical assistance for their implementation (including twinning programme between old and new Member States) | 1 AD 2 AST 1 /AST 11 |

Networking, information relays and other natural partners (including Partnership with business and civil society) | 1 AD 2 AST 1/AST 11 |

Measurement, feedback | 1 AD 0.5 AST 1/AST 11 |

External information activities | 1 AD 1 AST 1/AST 11 |

Publications and other information products | 1 AD 1.5 AST 1/AST 11 |

7.2. Overall financial impact of human resources

No financial impact on human resources in 2004-2006.

7.3. Other administrative expenditure deriving from the action

The needs for human and administrative resources shall be covered within the allocation granted to the managing DG in the framework of the annual allocation procedure.

8. FOLLOW-UP AND EVALUATION

8.1. Follow-up arrangements

For the partnerships with the Member States, as well as for the other communication actions described in point 5., all the activities are regularly monitored by the operational units in the Directorate General Economic and Financial Affairs.

8.2. Arrangements and schedule for evaluation

In accordance with provision from the financial regulation[12] which states that “all programmes or activities shall then be the subject of an interim and/or ex post evaluation in terms of the human and financial resources allocated and the results obtained in order to verify that they were consistent with the objectives set”, due evaluation of the information and communication strategy will be undertaken. This will be an external evaluation (after an open procedure call for tender) and will take place in the course of 2006, with full findings being available at the latest in the first quarter of 2007.

9. ANTI-FRAUD MEASURES

The provisions of the financial rules relating to implementation of the budget, with special reference to monitoring measures, will be put into effect.

As far as grants are concerned, the agreements concluded between the Commission and beneficiaries allow for on-the-spot checks by the Commission or the Court of Auditors and OLAF at the premises of the direct beneficiary of the Community grant and the eventuality of requiring documentary evidence for any expenditure made under such agreements for a period of five years following payment of the balance of the grant.

Grant beneficiaries are furthermore required to submit reports and financial statements, which are analysed from the point of view of content and eligibility of expenditure (which include a full summary statement of all expenses and income accounted for in the books of the beneficiary), bearing in mind the purpose of the Community funding.

It should be stressed that the checks carried out before payments are made will cover any objective evidence that the grant beneficiary can supply, such as the certification of financial documents.

[1] Resoluciji Evropskega parlamenta z dne 13. maja 2002 o „Sporočilu Komisije o novem okviru za sodelovanje pri dejavnostih glede informacijske in komunikacijske politike Evropske unije“ in z dne 10. aprila 2003 o „informacijski in komunikacijski strategiji za Evropsko unijo“.

[2] Objava „Zelene knjige o praktičnih postopkih za uvedbo enotne valute“ (COM/95/333/ konč.).

[3] Junijske in septembrske raziskave iz leta 2003 o uvedbi bankovcev in kovancev evra.

[4] Na primer mnenje, da je uvedba bankovcev in kovancev evra povzročila občutno povišanje cen, kar ne izhaja iz indeksov cen življenjskih potrebščin.

[5] Raziskava o uporabi gotovine v evrih zunaj EU, Evropska komisija (ECFIN/195/04-EN-13. april 2004).

[6] Omrežje predstavnikov držav članic, odgovornih za prehod na evro.

[7] Glej Sporočilo Komisije „o izvajanju informacijske in komunikacijske strategije za Evropsko unijo“ (COM(2004)196 konč.).

[8] Upravlja Generalni direktorat za informiranje.

[9] Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti.

[10] « Evaluation of the information programme for the European citizen « the euro-one currency for Europe”, Deloitte & Touche and Burson-Marsteller, Final Report ECFIN/R/4/2002/04, August 2003. http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/evaluation/evaluation_princeeuro_en.htm

[11] Intended to validate the de jure or de facto monopoly of the grant beneficiary (Member State) according to the action envisaged

[12] Article 27 of the Financial Regulation and Article 21 of the Implementing Rules.