EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 13.9.2017 COM(2017) 479 final SPOROČILO KOMISIJE Vlaganje v pametno, inovativno in trajnostno industrijo

Prenovljena strategija EU za industrijsko politiko



1.Evropska industrija v novi industrijski dobi Industrija je bila kot glavna gonilna sila produktivnosti in inovacij že od nekdaj temelj gospodarske blaginje v Evropi. Čeprav se lahko zanesemo na močno industrijsko bazo, so za ohranitev in okrepitev vodilnega položaja evropske industrije v dobi globalizacije, trajnostnih izzivov in hitrih tehnoloških sprememb potrebna pomembna prizadevanja držav članic, institucij EU in, kar je najpomembneje, same industrije. V političnih usmeritvah predsednika Junckerja sta poudarjena pomen močne in uspešne industrije za prihodnost evropskega gospodarstva in potreba, da se delež industrije v BDP EU do leta 2020 spet poveča nazaj na 20 %. Industrija neposredno zagotavlja 36 milijonov delovnih mest in prispeva k visokemu življenjskemu standardu naših državljanov. Pri podpiranju vodilne vloge Evrope v svetu in njenega mednarodnega statusa ima ključno vlogo. Tudi predsednik Evropskega parlamenta je šele pred kratkim ponovno opozoril, kako pomembna je evropska industrijska baza kot ključni element v naših politikah. Evropa je v številnih panogah, zlasti pri nizkoogljičnih in dovršenih proizvodih in storitvah z visoko dodano vrednostjo, vodilna v svetu. Ta položaj ji omogočajo velik enotni trg s 500 milijoni potrošnikov, močne vrednostne verige, usposobljena in nadarjena delovna sila ter vrhunska znanstvena baza. Vendar so za prilagoditev izzivom in izkoriščanje številnih priložnosti nove industrijske dobe potrebni znatni napori. Značilnosti te nove industrijske dobe so pospešene gospodarske, družbene in okoljske spremembe ter tehnološki preboji na področjih, kot so robotika, internet stvari, umetna inteligenca, energetski sistemi in biogospodarstvo. Avtomatizacija, ki jo omogočajo informacijske tehnologije, spreminja tradicionalne proizvodne procese in naravo dela. Industrija je vedno bolj vključena v globalne vrednostne verige z močnimi storitvenimi komponentami. Novi poslovni modeli povzročajo motnje na tradicionalnih trgih. Inovacije in ustvarjanje vrednosti se spreminjajo v temeljih, to pa spodbuja nova generacija potrošnikov, ki pričakuje soustvarjanje vrednosti, povezljivost in merjenje uspešnosti v realnem času. Zaradi tega so tudi meje med proizvodnjo in storitvami manj jasne. Podatki postajajo v našem povezanem svetu nov dejavnik konkurenčnosti, zaradi obremenjenih naravnih virov in podnebnih sprememb, ki so vedno bolj oprijemljiva stvarnost, pa se bo povpraševanje po trajnostnih proizvodih in krožni potrošnji eksponentno povečevalo. Ti trendi so resnični in nepovratni, industrija pa začenja izkoriščati priložnosti, ki jih prinašajo. Industriji EU je uspelo obrniti upadanje njenih deležev na izvoznih trgih in deleža v industriji dodane vrednosti. Tržni deleži izvoza blaga EU se postopno povečujejo, tržni deleži izvoza storitev pa ostajajo stabilni. Bruto dodana vrednost industrije za države EU-27 se je med letoma 2009 in 2016 povečala za 6,4 %, za države EU-28 pa za 4,7 %. Prispevek predelovalne industrije in surovin za predelovalno industrijo iz ekstraktivnih dejavnosti in dejavnosti javnih služb, k skupni dodani vrednosti je v letu 2016 predstavljal 21 % v EU-27 (19 % v EU-28). Samo dodana vrednost predelovalnih dejavnosti se je od leta 2009 v EU-27 v realnem smislu povečala za 25 % (23 % v EU-28), njen delež kot delež gospodarstva pa se je povečal s 15,5 % (14,7 % v EU-28) na 17,1 % (16,1 % v EU-28). Vir: Eurostat. Tudi trend zmanjševanja zaposlovanja v industriji se je obrnil. Med letoma 2009 in 2013 se je zaposlenost v industriji v EU-27 zmanjšala za 1,8 milijona (5,4 %), od leta 2013 pa je bilo ustvarjenih več kot 1,5 milijona neto novih delovnih mest. Število delovnih mest v proizvodnji je naraščalo še hitreje, zlasti število visoko plačanih inženirskih, strokovnih in vodstvenih delovnih mest. Rast dodane vrednosti in zaposlovanja v industriji se odraža tudi v letni stopnji rasti produktivnosti dela v industriji EU, ki je med letoma 2009 in 2016 povprečno znašala 2,7 %. Rast produktivnosti dela v EU je v primerjavi z drugimi večjimi gospodarstvi, kot so ZDA (letno povprečno +0,7 % v obdobju 2009–2015), Japonska (+3,4 %) in Južna Koreja (2,3 %), ugodna. Vir: Eurostat. Pri obravnavanju spreminjajočih se vrednostnih verig, trajnostnih izzivov, sprememb v svetovnem povpraševanju ter preostalih strukturnih slabosti v poslovnem okolju moramo ostati aktivni. MSP ostajajo še posebej ranljiva. Veliko ljudi še vedno nima potrebnih znanj in spretnosti za industrijo prihodnosti, vključno z osnovnimi digitalnimi znanji in spretnostmi. Naraščajoča vrzel v produktivnosti med tehnološko najnaprednejšimi državami in tistimi, ki zaostajajo, ovira potencialno rast ter ogroža gospodarsko in socialno konvergenco ter teritorialno kohezijo. Tekmeci Evrope veliko vlagajo v posodobitev svoje industrije, raven naložb v EU pa se še ni vrnila na preteklo povprečje. Hkrati se inovacijska vrzel med EU in nekaterimi državami povečuje, velike gospodarske sile, kot je Kitajska, pa postajajo konkurenčne v prav teh segmentih z višjo dodano vrednostjo, v katerih je Evropa najboljša. Zato moramo povečati sposobnost naše industrije za stalno prilagajanje in inovacije z lajšanjem naložb v nove tehnologije in sprejemanjem sprememb, ki jih prinašata večja digitalizacija ter prehod na nizkoogljično in bolj krožno gospodarstvo. Vendar morajo tudi podjetja opraviti svoje, in sicer s posodobitvijo tehnološke baze, pripravo svojih poslovnih modelov na prihodnost, vključitvijo načel trajnostnega razvoja in sprejemanjem inovacij. Preoblikovanje industrije prinaša ogromne priložnosti, vendar bodo za njihovo izkoriščanje nujne precejšnje naložbe v napredno proizvodnjo, spretnosti, znanja in nadarjenost ljudi ter v neopredmetena sredstva, kot so raziskave in inovacije. Pospešeno preoblikovanje zahteva tudi bolje delujoč enotni trg. Sodobna industrijska politika s tehnologijo na čelu lahko revitalizira regije EU in vzpostavi vzdržljivost za prilagajanje na spreminjajoče se globalno okolje. 2.Okrepitev evropske industrije Ustvarjanje rasti in delovnih mest z inovacijami in naložbami je v središču ključnih pobud Komisije, med drugim zlasti naložbenega načrta, strategije za enotni trg, unije kapitalskih trgov, strategije za enotni digitalni trg ali novega programa znanj in spretnosti za Evropo. Konkurenčnost in trajnostno rast spodbujajo tudi vzpostavitev energetske unije in njene ambiciozne ter v prihodnost usmerjene podnebne politike, akcijski načrt za krožno gospodarstvo in vodilna vloga pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja do leta 2030. Program Obzorje 2020 ter evropski strukturni in investicijski skladi imajo glavno vlogo pri spodbujanju industrijskih inovacij, Komisija pa v okviru evropskega semestra sodeluje z državami članicami pri izvajanju nacionalnih reform, ki podpirajo delovna mesta, rast in naložbe. V razmisleku o prihodnosti financ EU je bilo ugotovljeno, da bi moral proračun EU še naprej krepiti in povečevati odpornost evropskega gospodarstva. Medsektorska politika Komisije o boljšem pravnem urejanju, ki bi jo morala dopolnjevati podobna prizadevanja držav članic na državni, regionalni in lokalni ravni, pomaga pri sprejemanju boljše zakonodaje in zagotavljanju boljših rezultatov za družbo. Visokokakovostna zakonodaja podjetjem zagotavlja potrebno pravno varnost za uspešen razvoj.

ØBoljše pravno urejanje zagotavlja sistematično ocenjevanje gospodarskih, socialnih in okoljskih učinkov ter upoštevanje konkurenčnosti, inovacij, digitalizacije, naložb, MSP, socialne zaščite in varstva potrošnikov ter okolja pri pripravi politik EU. Njegov namen je zagotoviti, da nova zakonodaja uresničuje svoje cilje s čim nižjimi stroški in da se obstoječa zakonodaja redno preverja, da se odkrijejo in odpravijo nepotrebne birokratske ovire. ØPoleg tega Komisijin program ustreznosti in uspešnosti predpisov še naprej prinaša rezultate s poenostavitvijo veljavne zakonodaje in zmanjševanjem nepotrebnih stroškov . Tudi platforma REFIT in z njo povezana spletna stran „Zmanjšajte breme“ pozivata in pregledujeta predloge podjetij in civilne družbe za poenostavitev zakonodaje. ØDejavno sodelovanje deležnikov, vključno s podjetji, je ključnega pomena za izboljšanje kakovosti zakonodaje Unije . Komisija zato deležnike že zelo zgodaj pozove k podaji stališč o njenih pobudah in ocenah. Pozdravlja tudi podrobne dokaze in prispevke za svoja posvetovanja ter povratne informacije o svojih predlogih. Velik poudarek na industriji v teh politikah dopolnjujejo sektorski ukrepi, kot so ukrepi v jeklarski, vesoljski in obrambni industriji, in velik poudarek na ključnih omogočitvenih tehnologij. ØKomisija je s sporočilom „Jeklarska industrija: ohranjanje trajnostnih delovnih mest in rasti v Evropi“ sprejela ukrepe za okrepitev zaščite EU pred nepoštenimi trgovinskimi praksami. Predlagano je bilo ukrepanje na ravni EU in nacionalni ravni za reševanje dolgoročnih izzivov in trajnosti evropske jeklarske industrije, zlasti s posodobitvijo in naložbami v inovacije (npr. z javno-zasebnimi partnerstvi). ØOb upoštevanju strateške razsežnosti vesoljskega sektorja za Evropo je Komisija oktobra 2016 sprejela „Vesoljsko strategijo za Evropo“, da bi čim bolj povečali koristi, ki jih evropski družbi in gospodarstvu nudi vesolje, ustvarili primeren ekosistem za rast vesoljskih zagonskih podjetij v Evropi, spodbujali vodilni položaj Evrope v vesolju in povečali njen delež na svetovnih trgih vesoljskih tehnologij. Zdaj je prišel čas za oceno doseženega napredka in odpravo preostalih vrzeli. Kot je razvidno iz resolucije Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2017 in sklepov Evropskega sveta z dne 15. decembra 2016 in 23. junija 2017 ter velikega zanimanja in podpore širše skupnosti deležnikov, obstaja široko soglasje o potrebi po celostni in v prihodnost usmerjeni viziji za evropsko industrijo. To nam bo omogočilo, da bomo lahko na podlagi desetih političnih prednostnih nalog Komisije bolje skupaj ukrepali za okrepitev evropske industrijske baze. To sporočilo je na podlagi Evropskega dneva industrije na začetku tega leta in različnih prispevkov deležnikov odziv na to potrebo in v njem je oblikovana strategija pametne, inovativne in trajnostne industrije, ki prispeva h konkurenčnosti, rasti in delovnim mestom v korist vseh. Izvajanje te strategije bo zahtevalo skupno zavezanost in sistematična prizadevanja industrije ter vseh ustreznih evropskih, nacionalnih in regionalnih deležnikov. ØPrvi Evropski dan industrije je potekal 28. februarja 2017 in na njem se je zbralo približno 600 udeležencev iz številnih industrijskih sektorjev in civilne družbe iz celotne Unije, da bi razpravljali o dosežkih industrijske politike EU in o prihodnosti evropske industrije. Med razpravami se je pokazalo široko soglasje o tem, da veljavne politike EU prispevajo k reševanju dolgoročnih izzivov za industrijo in pomagajo opredeliti področja za nadaljnje ukrepanje. Zato bi morali še bolj okrepiti uspešno sodelovanje, ki se je začelo na prvem Evropskem dnevu industrije, tako da bi postalo redno in strukturirano. 3.Bolj poglobljen in pravičnejši enotni trg: krepitev vloge državljanov in podjetij Bolj poglobljen in pravičnejši enotni trg je osrednjega pomena za uspeh evropske industrije. Lajšati mora vključevanje naših podjetij v evropske in svetovne vrednostne verige ter delovati kot ključno gonilo konkurenčnosti industrije. Hkrati je treba industriji, ljudem in lokalnim skupnostim pomagati pri prilagajanju družbenim, gospodarskim in okoljskim spremembam. Koristi preoblikovanja industrije morajo biti močno razširjene, tisti, ki bodo izpadli, pa morajo imeti možnost, da najdejo nove priložnosti in podporo za prilagajanje. Vseživljenjsko učenje, enake možnosti ter pravičen dostop do izobraževanja, usposabljanja in tehnološkega znanja so osrednjega pomena za razvoj takšne vzdržljivosti. Komisija je v zadnjih dveh letih predlagala številne ukrepe, da bi Evropi in njenim podjetjem omogočila uživanje koristi enotnega trga. Evropska agenda za sodelovalno gospodarstvo spodbuja uravnotežen razvoj sodelovalnih poslovnih modelov, ki imajo tudi velik potencial za spodbujanje učinkovite rabe virov v gospodarstvu. Posodobitev sistemov standardizacije bo pripomogla k pravočasnemu razvoju tržno usmerjenih standardov, ki bodo naši industriji omogočili izkoriščanje priložnosti v novih tržnih segmentih. Letošnji sveženj o storitvah obravnava nesorazmerne regulativne ovire, lajša mobilnost strokovnjakov in poenostavlja postopke, ki jih morajo ponudniki storitev upoštevati pri širjenju svojih dejavnosti v druge države članice EU. V nedavnem svežnju o skladnosti je velik poudarek na izvrševanju pravil enotnega trga in pomoči državljanom in podjetjem, da enotni trg zanje postane oprijemljiva stvarnost na terenu. Komisija bo za nadaljnjo krepitev enotnega trga predlagala tudi pravila za poenostavitev delovanja vzajemnega priznavanja in pregledala pravila o nadzoru trga za zagotavljanje varnosti proizvodov in boljšo pomoč več kot 500 nacionalnim organom za nadzor trga pri usklajevanju in izvajanju njihovih nalog. Predstavila bo več pobud za posodobitev okvira za pravice intelektualne lastnine. Da bi organom pomagala bolje izkoristiti javna naročila kot gonilo pametne, trajnostne in inovativne tehnologije, bo poleg tega predlagala ukrepe za spodbujanje strateškega naročanja in pomoč državam članicam pri vidikih javnega naročanja pri obsežnih infrastrukturnih projektih. Za soočanje z velikim pritiskom prilagoditve, pod katerim sta zaradi tekočega preoblikovanja industrije, evropska industrija in njena delovna sila, je treba posebno pozornost nameniti krepitvi vzdržljivosti ter pomoči ljudem in skupnostim pri izkoriščanju priložnosti za spremembe. Sistemi izobraževanja in usposabljanja morajo zagotoviti, da so ljudje opremljeni z ustreznim naborom znanj in spretnosti za usmerjanje takih sprememb in preprečevanje vse večjih socialnih razlik. Ta znanja in spretnosti je treba razviti veliko pred vstopom na trg dela in jih posodabljati skozi vso delovno dobo. Pri tem je bistveno vključevanje ključnih deležnikov, vključno s socialnimi partnerji. V programu znanj in spretnosti EU je določenih deset ključnih ukrepov za boljša znanja in spretnosti v Evropi, ki segajo od pobud za odpravljanje vrzeli v osnovnih znanjih in spretnostih, ki vpliva na več kot 70 milijonov odraslih v Evropi, do ukrepov, ki bodo podpirali razvoj in predvidevanje visoke ravni znanj in spretnosti na novih področjih. Komisija v sodelovanju z OECD podpira države članice pri razvijanju nacionalnih strategij za znanja in spretnosti. Pristop Komisije, ki temelji na v prihodnost usmerjenem načrtu za sektorsko sodelovanje na področju znanj in spretnosti bo kmalu razširjen na dodatne ključne industrijske sektorje, kot so gradbeništvo, jeklarstvo, papirna industrija, zelene tehnologije in obnovljivi viri energije, dodajalna proizvodnja in pomorski promet. Koalicija za digitalno pismenost in delovna mesta predlaga konkretne ukrepe za usposabljanje in prekvalifikacijo evropskih državljanov in delovne sile po digitalizaciji. Pred kratkim uvedeni Evropski steber socialnih pravic obravnava prihodnost dela in razvijajoči se digitalni trg dela. Med drugim si prizadeva reševati izzive, povezane z novimi in nestandardnimi oblikami zaposlovanja, pogoji dela in dostopom do socialnega varstva. Komisija bo še naprej krepila usmerjenost Evropskega socialnega sklada v rezultate, s čimer bo podpirala vzdržljivost in konkurenčnost za trge dela. Nacionalne politike trga dela imajo ključno vlogo pri predvidevanju prihodnjih potreb po znanjih in spretnostih ter pri uporabi Evropskega socialnega sklada za boljše obvladovanje sprememb, hkrati pa pomagajo zagotoviti ustrezno usposabljanje. Tudi program Erasmus+ je ključni instrument za razvijanje novih znanj in spretnosti z učenjem v tujini. Delavcem, ki postanejo žrtve večjih odpuščanj, ki so posledica globalizacije ali krize, zagotavlja podporo Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji. 4.Posodobitev industrije za digitalno dobo Prihodnost industrije bo digitalna. Digitalno preoblikovanje je v jedru tekoče industrijske revolucije. Napredek na področju tehnologij, kot so velepodatki, umetna inteligenca in robotika, internet stvari in visokozmogljivo računalništvo, vpliva na samo naravo dela in na družbo kot celoto. Zaradi pojava digitalnih tehnologij postaja storitvena komponenta industrije čedalje pomembnejša. Zato je spodbujanje uporabe pametnih tehnologij v industrijskih vrednostnih verigah in med njimi ter rasti podjetij ključnega pomena za rast in konkurenčnost Evrope.

V številnih predelovalnih dejavnostih je Evropa vodilna v svetu in njena podjetja so pogosto v ospredju digitalizacije in avtomatizacije v ključnih industrijskih panogah. Vloga Evrope v podatkovnem gospodarstvu in gospodarstvu platform je omejena, uporaba digitalne tehnologije v malih in srednjih podjetjih pa je nizka. Le petina podjetij v EU je visoko digitaliziranih. Podjetja pa morajo pri tem storiti svoje s prevzemanjem začetnih vlaganj v digitalne tehnologije ter nato izkoristiti večjo produktivnost in inovacijske prednosti, ki jih ponujajo. Lahko se spremenijo poslovni modeli in procesi; upravljavci in uslužbenci bodo morda morali pridobiti nova znanja in spretnosti; hitrost preoblikovanja pa se bo morda povečala. Vendar bo tudi odpovedovanje digitalizaciji prineslo spremembe, in sicer zelo verjetno izgubo konkurenčnosti, tržnega deleža in nazadnje delovnih mest, v najslabšem primeru pa je lahko ogrožen tudi obstoj podjetja. Zato je v celoviti strategiji za digitalizacijo evropske industrije velik poudarek na obsežni digitalizaciji industrije. Marca vzpostavljena Evropska platforma za nacionalne pobude za digitalizacijo je uvedla evropski okvir za usklajevanje in spodbuja digitalizacijske politike v vseh državah članicah. Komisija vlaga tudi v ustanavljanje središč za digitalne inovacije in drugih tehnoloških centrov, da bi podjetjem EU ponudili bolj usklajene in boljše podporne storitve. To pomaga, da dosežejo tudi tiste družbe, ki se še niso lotile digitalnega preoblikovanja. Digitalne industrijske platforme (npr. industrijski internet in industrijske podatkovne platforme) bodo pomagale združiti različne tehnologije in aplikacije, kar bo olajšalo razvoj novih proizvodov, procesov ter zlasti novih poslovnih in storitvenih modelov. Komisija začenja izvajati namenske razpise za podporo njihovemu razvoju na številnih področjih, kot so avtomatizacija in sodelovanje v proizvodnji, visoko precizno kmetijstvo in energetika. Številne druge pobude iz strategije za enotni digitalni trg so namenjene spodbujanju digitalizacije industrije in posodabljanju javnih storitev, tudi z ukrepi na področju standardizacije IKT, javne uprave, visokohitrostnih povezav (vključno s 5G) in interneta stvari. Vendar je vmesni pregled strategije pokazal, da mora iti Evropa še dlje. Komisija bo v tem mandatu predlagala več dodatnih ambicioznih pobud, da bi evropska industrija dobila enotni digitalni trg, ki ga potrebuje. Te pobude so namenjene reševanju vprašanj, kot je razvoj podatkovnega gospodarstva, umetne inteligence in visokozmogljivostnega računalništva, ki so ključnega pomena za pametne industrijske ekosisteme in aplikacije za velepodatke. Danes sprejet celovit sveženj ukrepov o kibernetski varnosti je pomemben prispevek k obravnavanju kibernetskih groženj in bo še dodatno okrepil moč Evrope na področju varnosti in varstva podatkov. Razvoj industrijskih zmogljivosti bo podpirala zlasti pobuda za ustanovitev strokovne mreže za kibernetsko varnost z evropskim raziskovalnim in strokovnim centrom za kibernetsko varnost. To bo prav tako dalo nov zagon prizadevanjem EU, da postane vodilna svetovna sila na področju razvoja nove generacije digitalnih tehnologij. Pobuda za prost pretok podatkov bo spodbudila evropsko podatkovno gospodarstvo z zagotavljanjem boljših in bolj konkurenčnih podatkovnih storitev. Najsodobnejša digitalna infrastruktura in izkoriščanje ustreznih virov spektra sta prav tako ključnega pomena za razvoj prebojnih digitalnih inovacij, kot je dodajalna proizvodnja ali avtomatizirana vožnja, pa tudi za široko uveljavljanje digitalizacije v vseh delih naših gospodarstev in pri državljanih. EU in njene države članice morajo zagotoviti prave krovne pogoje za razvoj teh infrastruktur. Poleg tega je Evropski sklad za strateške naložbe z več kot 20 milijardami EUR pričakovanega financiranja za projekte že zdaj pomembno gonilo naložb v digitalno infrastrukturo. Tudi program Obzorje 2020, instrument za povezovanje Evrope ter evropski strukturni in investicijski skladi zelo veliko vlagajo v ključne digitalne tehnologije prihodnosti. Povezave naslednje generacije, zlasti 5G, so temelj, na katerem bodo nastali prihodnji poslovni modeli. Samovozečih vozil, interneta stvari in številnih drugih aplikacij, od katerih bo odvisna moč industrije v prihodnosti, preprosto ni mogoče uresničiti brez večje in neprekinjene internetne hitrosti. Prizadevanja za pospešitev sprejetja 5G so velika, ampak velike so tudi morebitne nagrade, ki bi evropski industriji lahko dale prednost prvega na trgu in globalno konkurenčno prednost. 5.Nadgradnja vodilne vloge Evrope na področju nizkoogljičnega in krožnega gospodarstva EU si medsektorsko prizadeva za trajnostni razvoj in je gonilna sila pariškega sporazuma o podnebnih spremembah ter agende za trajnostni razvoj do leta 2030. Prav tako je vodilna na področju globalnega prehoda v nizkoogljično in krožno gospodarstvo. Evropa mora zdaj izkoristiti to vodilno vlogo v vseh sektorjih in se spopasti z vedno večjo globalno konkurenco na področju tehnologij zelene proizvodnje in čiste energije. Preoblikovanje usmeritve naših podjetij v bolj trajnostne in z viri gospodarne poslovne modele ne pomaga le zaščititi okolja, ampak pomeni tudi konkurenčno prednost, saj se tako prihranijo pomembni stroški. Oblikujejo se lahko nova delovna mesta ter priložnosti za delavce in podjetnike. Komisija bo decembra 2017 predstavila nov sklop ukrepov glede krožnega gospodarstva. Ti bodo vključevali premik proti krožnemu gospodarstvu na področju plastike v Evropi, vključno s spodbujanjem inovacij in naložb. Tudi oblikovanje močnejšega biogospodarstva lahko EU pomaga pospešiti napredek v smeri krožnega in nizkoogljičnega gospodarstva, in sicer z izboljšanjem proizvodnje obnovljivih bioloških virov in njihove pretvorbe v proizvode na biološki osnovi in bioenergijo. Ker so podjetja EU vedno bolj vključena v globalne dobavne verige, si za prehod v krožno gospodarstvo ni mogoče prizadevati ločeno. Komisija glede na strateški pomen surovin za predelovalno industrijo v EU v okviru pobude EU za surovine izvaja številne ukrepe in si bo še naprej prizadevala za zagotavljanje njihove varne, trajnostne in cenovno dostopne dobave. Nekatere surovine so še zlasti kritične zaradi svojega velikega gospodarskega pomena, oskrba z njimi pa je povezana z velikim tveganjem. Poleg te strategije bo Komisija predstavila revidiran seznam kritičnih surovin za EU. Komisija je že predstavila večino zakonodajnih predlogov za izvajanje okvirne strategije za energetsko unijo in pariškega sporazuma, zdaj pa se osredotoča na konkretne ukrepe za pospešitev njihovega izvajanja. Pariški sporazum je prelomen na globalni ravni, vendar se prizadevanja držav na nacionalni ravni razlikujejo. Ker se bodo neenaki konkurenčni pogoji tako do določene mere ohranili, se ogroženim sektorjem brezplačno dodelijo pravice v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami. Tudi podnebna politika EU ponuja orodja za neposredno podporo nizkoogljičnim inovacijam v industriji. V okviru programa rezerve za nove udeležence 300 se je 39 visoko inovativnim projektom dodelilo 2,1 milijarde EUR. V obdobju po letu 2020 se bodo pravice ETS predvidoma namenile ustanovitvi sklada za inovacije, ki bo podprl velike projekte za predstavitev visoko inovativnih nizkoogljičnih tehnologij za energijsko intenzivne panoge, obnovljive vire energije ter zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida. Sklad za posodobitev bo podprl posodobitev energetskega sektorja v desetih državah članicah z nižjimi prihodki. V svežnju o čisti energiji, sprejetem novembra lani, je Komisija predlagala nov okvir za pospešitev, preoblikovanje in utrditev energetskega prehoda gospodarstva EU ter hkrati za zagotovitev vodilne vloge EU in konkurenčnosti našega gospodarstva. Sveženj bo privedel do večje konkurence na maloprodajnem trgu z električno energijo ter ga odprl za nove storitve in poslovne modele. Določa tudi okvir, ki podpira prehod na nizkoogljično in krožno gospodarstvo s konkretnimi in kratkoročnimi ukrepi, s katerimi se bodo dosegli oprijemljivi rezultati za industrijo, regije, mesta, delavce in državljane EU. Da bi pomagala pospešiti tržno uvajanje inovacij po svetu, bo EU skupaj z nordijskimi državami v letu 2018 gostila velik globalni vrh, in sicer v okviru pobude Mission Innovation in ministrskega foruma za čisto energijo Clean Energy Ministerial, pri katerem bodo zaveze sprejeli mednarodni partnerji, ki predstavljajo 85–90 % svetovnih naložb v čisto energijo. Poleg tega je treba poseben poudarek nameniti tudi nizkoemisijski mobilnosti. Komisija bo po strategiji za mobilnost z nizkimi emisijami iz leta 2016 in svežnju o mobilnosti iz spomladi 2017 to jesen predstavila nove predloge za doseganje tega cilja, vključno s strožjimi standardi za emisije ogljikovega dioksida za osebna in kombinirana vozila po obdobju 2020/2021 ter akcijskim načrtom o infrastrukturi za alternativna goriva, da bi podprla uvedbo osnovne polnilne infrastrukture EU. Da bi EU ostala konkurenčna na tem področju, bo treba zapolniti manjkajoče povezave v zadevnih vrednostnih verigah. Zato so naložbe v baterije strateškega pomena. Da bi zagnali pobude industrije za popolno vrednostno verigo baterij v EU za mobilno in stacionarno uporabo, bo Komisija organizirala srečanje z deležniki, da bi optimizirala morebitno javno intervencijo. Temu bo sledil predlog za standarde za emisije ogljikovega dioksida tudi za tovornjake in avtobuse (težka gospodarska vozila) v prvi polovici leta 2018. ØSodobna in konkurenčna avtomobilska industrija je ključnega pomena za gospodarstvo EU, ki se vedno bolj zanaša na avtomatizacijo, digitalizacijo in najvišjo raven okoljske učinkovitosti. Cilj je zagotoviti, da se v Evropi razvijajo, ponujajo in proizvajajo najboljše nizkoogljične rešitve, oprema in vozila povezane mobilnosti ter da imamo vzpostavljeno najsodobnejšo infrastrukturo, da jih lahko podpremo. V ta namen bo morala evropska avtomobilska industrija prestati hitre in korenite spremembe, da bi ostala konkurenčna in uspešna na globalnem trgu. Izzivi, ki jih je razkrila afera dieselgate, predstavljajo tudi priložnosti: da bi si evropska avtomobilska industrija povrnila zaupanje, mora prepoznati pomen prehoda na bolj trajnostne tehnologije in nove poslovne modele. Električne polnilne postaje se uvajajo po vsej Evropi, javni organi in zasebni sektor pa so združili moči, da bi izboljšali zmogljivosti Evrope na področju tehnologije baterij. Evropska avtomobilska industrija se mora odzvati na ta izziv ter okrepiti in pospešiti prehod na električne in druge nizkoogljične tehnologije. Če Evropa izkoristi to priložnost, bo to pomenilo trajnostna delovna mesta in boljše življenjske pogoje za njene regije in skupnosti. Komisija nadalje v okviru unije kapitalskih trgov pripravlja strategijo za vzdržno financiranje, da bi bolje usmerila tokove zasebnega kapitala v bolj trajnostne naložbe. Boljše razlikovanje med trajnostnimi in drugimi naložbami bo ključno za vključevanje več tveganj in donosov v dolgoročne naložbene odločitve in povečanje zaupanja v izvajanje projektov, njihovo razkrivanje in oznake. 6.Naložbe v industrijo prihodnosti Naložbe v in zunaj EU v infrastrukturo in nove tehnologije so pogoj, da bo naša industrija lahko spodbujala industrijsko preobrazbo. Medtem ko se splošna raven naložb počasi povečuje, pa naložbe v inovacije in druga neopredmetena sredstva ostajajo nižje kot pri številnih konkurentih. Evropa mora spodbujati več kapitalskih naložb ter uporabo obetavnih inovacij ter zagotoviti ugodno okolje za rast dinamičnih malih in srednjih podjetij. V okviru Junkerjevega načrta – naložbenega načrta za Evropo – ki se je začel izvajati novembra 2014, je bil ustanovljen Evropski sklad za strateške naložbe, da bi podprl strateške projekte po vsej celini ter tako pomagal odpraviti naložbeno vrzel. Pri privabljanju večjih zasebnih naložb v projekte na področju digitalne strukture, energetike, raziskav, prometa, razvoja in inovacij je že uspešen, s čimer je omogočil večje financiranje gospodarstva in podprl nedavno rast naložb. Tudi Skupina Evropske investicijske banke je oblikovala kapitalske naložbe, ki so ključne za inovativna podjetja v zgodnjih fazah. ØDo julija 2017 je bilo odobrenih 572 transakcij, ki jih je podprl Evropski sklad za strateške naložbe, in sicer za naložbe v višini 225,3 milijarde EUR (72 % celotnega cilja 315 milijard EUR do sredine leta 2018). Te transakcije zajemajo vse države članice in od njih naj bi imelo korist več kot 445 000 MSP ter podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo s skupnim obsegov več kot 30 %,

Predlog Komisije za revizijo in razširitev Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI 2.0) predvideva, da bo 40-odstotno povečanje sposobnosti tveganja EFSI usmerjeno v povečanje dostopa do financiranja za MSP, Evropska investicijska banka pa bo razširila svoj delež financiranja za podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo. Hkrati bo predlog Komisije za uredbo Omnibus poenostavil kombiniranje EFSI s sredstvi iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov za doseganje večjega vpliva, vključno z naložbenimi platformami. Za zagotavljanje visoko konkurenčnega proizvodnega sektorja v Evropi mora uspešna strategija graditi na evropskih prednostih in sredstvih v strateških vrednostnih verigah v novih tehnologijah ter jih okrepiti. To zahteva skupna, dobro usklajena prizadevanja in naložbe javnih organov ter industrij iz več držav članic. Sporočilo Komisije o pomembnih projektih skupnega evropskega interesa je namenjeno takšnim strateškim projektom. Primeri vrednostnih verig strateškega pomena za Evropo vključujejo shranjevanje energije in elektronske čipe. Če jih države članice uporabljajo, lahko imajo pomembno vlogo pri spodbujanju politik in ukrepov na področjih, ki so ključna za gospodarsko rast. Da bi dosegla bolj proaktiven pristop držav članic in industrije pri pomembnih projektih skupnega evropskega interesa, bo Komisija ustanovila strateški forum, ki bo vključeval ključne deležnike, da bi tako določili ključne vrednostne verige in naložbene projekte ter spremljali dosežen napredek. Do pomembnega napredka je že prišlo tudi pri uniji kapitalskih trgov in pobudi za zagonska podjetja v okviru strategije enotnega trga, da bi olajšali dostop do financiranja za prve razvojne faze naših inovativnih podjetij. Unija kapitalskih trgov olajšuje naložbe za podjetja na vseh področjih, in sicer z izboljšanim dostopom do alternativnih virov financiranja. Pravila evropskih skladov tveganega kapitala so bila revidirana, tako da se lahko iz njih financira obsežnejši nabor podjetij, spremenjena pa je bila tudi uredba o prospektu, da bi se pospešilo zbiranje denarja za MSP. Zaradi potrebe po večjih naložbah tveganega kapitala po zagonski fazi se ustanavlja vseevropski sklad skladov tveganega kapitala. Komisija bo zdaj ocenila, kako bi zakonodaja EU lahko zagotovila sorazmernejše regulativno okolje, s katerim bi podprli kotiranje MSP na javnih trgih. Sprejete bodo tudi nadaljnje pobude glede finančnih tehnologij (FinTech), zlasti za spodbujanje inovativnih orodij financiranja, kot je skupinsko financiranje, ter preučitev možnosti oblikovanja evropskih zavarovanih obveznic kot instrumenta za posojila MSP in posojila za infrastrukturo. Komisija bo za nadaljnjo obravnavo vrzeli v financiranju za uvajanje inovacij na trge preučila, ali bi lahko vzpostavila dodaten ukrep za zagotavljanje rizičnega kapitala za razširitvena podjetja, da bi skladom tveganega kapitala omogočila povečanje njihove naložbene zmogljivosti. Nekateri sektorji se zaradi različnih profilov tveganja in obsega ali področja aktivnosti soočajo z več ovirami pri pridobivanju finančnih sredstev kot drugi. Komisija uvaja ciljne ukrepe v sektorjih, kot so vesolje in obramba, da bi pripomogla k izkoriščanju novih priložnosti za različne dele dobavne verige. Z evropskim obrambnim skladom je storila ključni prvi korak za prihodnji evropski obrambni sektor. ØEvropski obrambni akcijski načrt določa konkretne ukrepe za podporo učinkovitejši porabi sredstev za obrambo v okviru skupnih zmogljivosti in spodbujanje konkurenčne in inovativne industrijske baze. To se dogaja zlasti z ustanovitvijo evropskega obrambnega sklada in okrepitvijo odprtega in konkurenčnega obrambnega trga v Evropi. Evropski obrambni sklad že prinaša prve rezultate, zlasti z izvajanjem pripravljalnega ukrepa za raziskave na področju obrambe in nedavnim predlogom za evropski program za razvoj obrambne industrije. Skupaj s prispevki držav članic za financiranje skupnih razvojnih projektov bi lahko sklad srednjeročno ustvaril naložbe v raziskave na področju obrambe in razvoj obrambnih zmogljivosti v skupni višini 5,5 milijarde EUR letno. Izboljšanje okvirnih pogojev za naložbe, vključno z regulativno predvidljivostjo, pošteno konkurenco in pravno državo, mora ostati ključna tema sodelovanja Komisije z državami članicami pri reformah v okviru evropskega semestra kot del tretjega stebra naložbenega načrta za Evropo. Nacionalni in regionalni organi bi si morali bolj prizadevati za fiskalni manevrski prostor, da bi podprli kakovostne naložbe in zapolnili naložbeno vrzel, ki je nastala po krizi. Sredstva EU in držav članic bi morali uporabiti kot spodbude za ustvarjanje dodane vrednosti v gospodarstvu, ne da bi pri tem ogrozili razvoj živahnega zasebnega trga za financiranje projektov. Unija zagotavlja, da državne pomoči ustrezno spodbujajo podjetja k vlaganjem v raziskave in razvoj, vključno z možnostjo izenačitve pomoči, ki jo prejmejo konkurenti izven EU za podobne projekte, in druge ukrepe za krepitev konkurence, ter da izbrana podjetja nimajo gospodarskih ugodnosti, ki bi negativno vplivale na konkurenčnost in trgovino med državami članicami. 7.Podpora industrijskim inovacijam na terenu Evropa ima izjemne rezultate raziskav na številnih tehnoloških področjih, ki posredno ali neposredno prispevajo k razvoju pametne, inovativne in trajnostne industrije. Izboljšati pa se moramo pri tem, da te raziskave pretvorimo v pomembne inovacije, ki bi odprle nove trge, ki spodbujajo ustvarjanje novih delovnih mest in rast. Trenutno se premalo inovativnim podjetjem uspe razširiti, da bi postala veliki delodajalci in vodilna na trgu. Evropa mora okrepiti ugodno okolje, da bi zagotovila, da bodo tvegane prelomne inovacije ustvarile nove trge in industriji prinesle vodilni položaj, in sicer v Evropi, ne zunaj nje. Potrebni so tudi ukrepi za pospešitev in izboljšanje večje uporabe tehnologije, zlasti v MSP in tradicionalnih industrijskih panogah. Hitro rastoča podjetja in zagonska podjetja, ki se razširijo v večja podjetja, ustvarijo več delovnih mest kot druga podjetja. Prav tako so inovativna in krepijo naše gospodarstvo. Zagon podjetij ni problem Evrope, vendar dolgoročno premalo evropskim zagonskim podjetjem uspe preživeti in rasti. Prav hitro rastoča podjetja, ki se lahko razširijo, so tista, ki ustvarjajo trajnostna delovna mesta in gospodarsko rast ter spodbujajo dolgoročne inovacije. Zato je v pobudi Komisije za zagon in razširitev podjetij predstavljen sklop ukrepov za lažji zagon in razširitev podjetij. Naša zagonska podjetja in dinamična MSP potrebujejo dostop do rizičnega kapitala in ugodno poslovno okolje, da bodo lahko inovativna in rasla po vsej Evropi. Potrebujejo pomoč pri povezovanju z usposobljeno delovno silo, tehnološkimi centri in podpornimi organizacijami znotraj regij in med njimi za pospeševanje širjenja znanja in vključevanje v globalne vrednostne verige. Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo združuje vodilna podjetja, univerze in raziskovalne laboratorije, da bi okrepili inovacijske zmogljivosti Evrope. Komisija skrbi tudi za pospeševanje dialoga o odličnosti politike grozdov in sprejema ukrepe za lažje vključevanje ustvarjalnosti, oblikovanja in netehnoloških inovacij v vrhunsko tehnologijo za ustvarjanje novih proizvodov, novih industrijskih vrednostnih verig in oživitev tradicionalne industrije. Napredek je potreben na vseh ravneh, da bi zagotovili, da naši regulativni okvirji zagotavljajo potrebno prožnost, ki omogoča razvoj inovacij. Naučiti se moramo upoštevati vidik inovatorjev, saj imajo pogosto manj glasu kot uveljavljena podjetja. Komisija bo v ta namen prek svoje agende za boljše pravno urejanje uporabila načelo inovativnosti. Načelo inovativnosti pomeni upoštevanje vpliva raziskav in inovacij na postopek priprave in pregledovanja zakonodaje na vseh področjih politik, tj. zagotoviti, da zakonodaja EU podjetjem omogoča lažji vstop na trge. Naša politika konkurence je pomembno gonilo za podjetja, da uvajajo inovacije in vlagajo. Obstaja močna povezava med stopnjo konkurence in večjo produktivnostjo, ki posledično zagotavlja dolgoročno trajno gospodarsko rast. Politika konkurence zagotavlja, da lahko podjetja vhodne storitve dobijo pod najboljšimi pogoji in izkoristijo konkurenčne trge za svoje proizvode, kar na splošno privede do boljše uporabe virov družbe. Nedavni predlog Komisije o okrepitvi vloge nacionalnih organov za konkurenco je namenjen nadaljnji krepitvi učinkovitega izvrševanja na vseh ravneh glede na to, da nacionalni organi sprejmejo približno 85 % vseh sklepov, s katerimi uveljavljajo protimonopolna pravila EU. Ta Komisija si tudi močno prizadeva za davčno pravično in poenostavitev. Pred kratkim obnovljena skupna konsolidirana osnova za davek od dohodkov pravnih oseb pomeni pomembno spodbudo za inovacije in širjenje podjetij. Komisija bo v zvezi z davkom na dodano vrednost, ki je eno od področij, ki se redno uvršča med najbolj obremenjujoča področja zakonodaje, še letos predložila predloge za bistveno poenostavitev obveznosti podjetij ter zastavila pristop za oblikovanje enotnega območja DDV v EU. V smislu podpore Unije za inovacije bo v okviru delovnega programa za program Obzorje 2020 za obdobje 2018–2020 pilotnemu projektu evropskega sveta za inovacije zagotovljen proračun v višini 2,6 milijarde EUR, ki bo namenjen učinkovitejši podpori za projekte, ki se osredotočajo na inovacije za oblikovanje trga. Poleg tega je za prednostna področja rezervirane 2,2 milijarde EUR za pospeševanje inovacij na področju čiste energije. Glavne ciljne skupine so inovatorji in podjetja z velikim potencialom za rast, ki ne morejo zbrati dovolj zasebnih naložb. Cilj pilotnega projekta evropskega sveta za inovacije je oblikovati nov standard odličnosti za zelo obetavne, a potencialno tvegane inovacije, s čimer bi pripomogli h koncentraciji pomoči na ravni EU. Zagotoviti je treba tudi vodilno vlogo na področju strateških tehnologij za industrijo prihodnosti. Skupina na visoki ravni za ključne omogočitvene tehnologije bo pregledala ključne omogočitvene tehnologije in najboljše načine za njihovo uporabo v industriji. 8.Mednarodna razsežnost Odprta trgovina, ki temelji na pravilih, je bistven del naših prizadevanj za izkoriščanje priložnosti, ki jih prinaša globalizacija. EU uporablja svoj vpliv za spodbujanje enakih konkurenčnih pogojev na svetovni ravni v dvo- in večstranskih trgovinskih pogajanjih, kjer to vprašanje postaja vedno pomembnejše. Trgovinski sporazumi EU ustvarjajo gospodarske priložnosti za Evropejce, kar pomeni delovna mesta. Tako mala kot velika podjetja trgovinske sporazume uporabljajo zato, da prednosti globalizacije prinesejo domov.Vendar mora biti odprta trgovina poštena in trajnostna. Okrepitev instrumentov trgovinske zaščite in nov okvir, ki bo omogočil pregled neposrednih tujih naložb, ki bi lahko ogrozile varnost ali javni red, bosta pomagala zagotoviti, da bo Evropa delovala pod enakimi konkurenčnimi pogoji na svetovni ravni. EU ima ambiciozen trgovinski načrt, v okviru katerega trenutno poteka več pogajanj ali so se ta nedavno zaključila. Predvsem sporazum med EU in Kanado, ki se začasno uporablja od 21. septembra 2017, bo odpravil 99 % carin, odpravil ovire za trgovino s storitvami ter podjetjem iz EU omogočil boljši dostop do kanadskega trga javnih naročil, kot ga imajo druge kanadske trgovinske partnerice. Poleg tega sta letos julija EU in Japonska, ki sta drugo oziroma četrto največje gospodarstvo in skupaj predstavljata 22 % svetovne trgovine, dosegli politični dogovor o ambicioznem sporazumu, s čimer sta dali jasen signal v času vse večjih protekcionističnih teženj drugje po svetu.