I.UVOD

Neizzvana in neupravičena ruska invazija na Ukrajino je povzročila grozljivo človeško trpljenje in masovno uničevanje mest in skupnosti. Uničena so življenja in možnosti preživljanja, v iskanju varnosti pa je bilo več kot dvanajst milijonov ljudi prisiljenih zapustiti svoje domove, od tega jih je skoraj šest milijonov zapustilo svojo državo, polovica teh so otroci.

Evropska unija in njene države članice so v luči ruske agresije pokazale neomajno solidarnost z ljudmi, ki bežijo pred vojno v Ukrajini, in nemudoma mobilizirale podporo ukrajinski vladi, da bi ohranila svoje funkcije. Unija je zagotovila nujno pomoč za podporo odpornosti, humanitarno pomoč, vojaško pomoč in drugo podporo. Komisija usklajuje svoj največji projekt doslej v okviru mehanizma EU na področju civilne zaščite za najrazličnejše podporne ukrepe, tudi v zdravstvenem, energetskem, živilskem in kmetijskem sektorju, ter zagotavlja zatočišča, stroje, medicinsko opremo in evakuacije. Komisija je v podporo Ukrajini predlagala tudi ukrepe za olajšanje trgovine, zlasti opustitev uvoznih dajatev na ukrajinski izvoz, in vzpostavitev solidarnostnih pasov za pomoč Ukrajini pri izvozu kmetijskih proizvodov. Dobrodošlica EU je bila ponazorjena z aktivacijo direktive o začasni zaščiti, ki omogoča dostop do delovnih mest, stanovanj, izobraževanja in zdravstvenega varstva v celotni EU. Komisija bo še naprej podpirala Ukrajino in njene prebivalce ter sodelovala z državami članicami v okviru pristopa Ekipa Evropa.

Zaradi vojne po vsej državi so se gospodarske razmere hitro poslabšale. BDP naj bi se letos zmanjšal za 30 do 50 %, prihodki od davkov pa so se zmanjšali za približno 50–80 %. Ukrajinska pristanišča v Azovskem in Črnem morju so še vedno blokirana zaradi ruskih vojaških akcij, zaradi česar je Ukrajina prikrajšana za prepotrebne izvozne prihodke. Ocenjena skupna škoda znaša že na stotine milijard evrov, pri čemer je škode na samo fizični infrastrukturi za več kot 100 milijard EUR.

Za podporo Ukrajini v tej vojni ter za obnovo države in zagotovitev novih priložnosti njenim državljanom in državljankam so potrebna velika svetovna finančna prizadevanja. Zato je pomembno, da se že zdaj oblikujejo glavni elementi teh mednarodnih prizadevanj, čeprav se ruska agresija še nadaljuje. Evropski svet se je v sklepih iz marca 2022 dogovoril o oblikovanju solidarnostnega sklada za Ukrajino in k sodelovanju povabil mednarodne partnerje. Evropski svet je pozval Komisijo, naj še naprej razvija tehnično pomoč, da bi Ukrajini pomagala pri izvajanju potrebnih reform.

Za obnovo na evropski celini v takem obsegu je potrebno močno vodstvo Evropske unije, ki proaktivno sodeluje z mednarodnimi partnerji. Ukrajina je tesno povezana z Evropsko unijo prek pridružitvenega sporazuma ter poglobljenega in celovitega prostotrgovinskega območja. Ukrajina je 28. februarja 2022 zaprosila za članstvo v EU in izrazila močno voljo, da združi obnovo z reformami na svoji evropski poti.

To sporočilo določa odziv Unije za odpravo sedanje vrzeli Ukrajine v financiranju in okvir za dolgoročno obnovo.

II.TAKOJŠNJA POMOČ

Kratkoročni odziv zajema trenutno obdobje, ko še ni mogoče predvideti obsežnih prizadevanj za obnovo. Pomoč v tem obdobju je osredotočena predvsem na nujno operativno podporo ukrajinski vladi, ki jo dopolnjuje zagotavljanje nujne in humanitarne pomoči.

Že zagotovljena podpora

EU že dolgo podpira Ukrajino in ta podpora že kaže rezultate. EU je Ukrajini zagotovila znatno finančno pomoč, ki je med letoma 2014 in 2021 znašala 1,7 milijarde EUR nepovratnih sredstev v okviru evropskega instrumenta sosedstva, 5,6 milijarde EUR v obliki posojil v okviru petih programov makrofinančne pomoči, 194 milijonov EUR v obliki humanitarne pomoči in 355 milijonov EUR v okviru instrumentov zunanje politike. EU nudi Ukrajini podporo pri razvoju politik in celovitih reformah, pri čemer države članice tesno sodelujejo v okviru pristopa Ekipe Evropa. Med vodilnimi programi so decentralizacija, reforma javne uprave in boj proti korupciji.

Od začetka ruske agresije je EU okrepila svojo podporo in mobilizirala približno 4,1 milijarde EUR za podporo splošni gospodarski, socialni in finančni odpornosti Ukrajine v obliki makrofinančne pomoči, proračunske podpore, nujne pomoči, kriznega odzivanja in humanitarne pomoči. V okviru evropskega mirovnega instrumenta so bili Ukrajini zagotovljeni tudi ukrepi vojaške pomoči v višini 1,5 milijarde EUR, v pripravi pa je tudi mobilizacija dodatnih 500 milijonov EUR.

EU je pred vojno in med njo tesno sodelovala z evropskimi finančnimi institucijami za podporo Ukrajini. Evropska investicijska banka in Evropska banka za obnovo in razvoj sta od leta 2014 Ukrajini odobrili več kot 10 milijard EUR posojil. V zadnjih tednih je Evropska investicijska banka izplačala 668 milijonov EUR v ukrajinski proračun. EU prav tako tesno sodeluje s Svetovno banko in Mednarodnim denarnim skladom, ki sta od leta 2014 ključna partnerja v prizadevanjih Ukrajine.

Kratkoročna pomoč

Vojna je povzročila zlom davčnih, izvoznih in drugih prihodkov, kar se je še dodatno poslabšalo zaradi obsežne nezakonite prisvojitve sredstev in blaga za izvoz, tudi v kmetijskem sektorju, medtem ko so nujni odhodki skokovito narasli. Ukrajina bo potrebovala znatno kratkoročno finančno pomoč za vzdrževanje osnovnih storitev, obravnavanje humanitarnih potreb in popravilo najosnovnejše uničene infrastrukture. Mednarodni denarni sklad je ocenil, da je vrzel v plačilni bilanci Ukrajine do junija znašala približno 14,3 milijarde EUR (15 milijard USD).

Potrebe ukrajinske vlade po financiranju so kratkoročno še naprej znatne, da se ohrani država, pomaga ohraniti makrofinančna stabilnost ter zmanjša pritisk na človeški in fizični kapital. Za obravnavanje teh potreb bodo potrebna skupna mednarodna prizadevanja, pri čemer bo Unija pripravljena prevzeti svojo vlogo.

Komisija zato namerava predlagati, da se Ukrajini v letu 2022 odobri izredna makrofinančna pomoč v obliki posojil v višini do 9 milijard EUR, ki jo bo dopolnila podpora drugih dvostranskih in večstranskih mednarodnih partnerjev, vključno v sestavi G7. Ta pomoč bi se po zaslugi jamstva proračuna Unije izplačala v tranšah z dolgimi zapadlostmi in ugodnimi obrestnimi merami.

Da bi to omogočili, bi se morale države članice dogovoriti, da dajo na voljo jamstva, ki dopolnjujejo rezervacije, oblikovane v ta namen v ustreznem razdelku skupnega sklada Unije za rezervacije. Skupaj s podporo v obliki nepovratnih sredstev iz proračuna EU za subvencioniranje s tem povezanih plačil obresti bo tako zagotovljena dobro usklajena in zelo ugodna pomoč Ukrajini.

III.OBNOVA UKRAJINE