1.Krepitev enotnega trga blaga

Enotni trg blaga je eden največjih dosežkov Evropske unije. Leta 2018 bomo obeležili 25 let od njegovega nastanka. Temelji na zaupanju med potrošniki, podjetji in organi. Potrošniki morajo zaupati v varnost izdelkov, ki jih kupujejo in uporabljajo, podjetja pa morajo zaupati v obstoj enakih konkurenčnih možnosti in enaka pravila, ki veljajo za vse in vsakomur zagotavljajo enako zaščito. Zlasti bi bilo treba zmanjšati birokratska bremena za mala in srednja podjetja (MSP), s čimer bi spodbudili podjetništvo in ustvarjanje delovnih mest. Zaupanje je omogočilo najobsežnejše povezovanje trgov v EU do zdaj ter ostaja temelj gospodarske rasti. Samo dodana vrednost industrije se je od leta 2009 v EU-27 v realnem smislu povečala za 25 % (23 % v EU-28). Od leta 2009 se je znatno povečal tudi njen delež v celotnem gospodarstvu, in sicer s 15,5 % (14,7 % v EU-28) na 17,1 % (16,1 % v EU-28).

Kot je poudarjeno tudi v strategiji za enotni trg, se morata Evropska unija in enotni trg prilagajati spreminjajočim se razmeram. Ovire na trgu izdelkov in storitev ovirajo učinkovitost, produktivnost in konkurenčnost evropskega gospodarstva. Zastareli in pretirano obremenjujoči predpisi pogosto dušijo podjetja, ki težko najdejo informacije, ki jih potrebujejo. Poleg tega neupoštevanje pravil EU o izdelkih ovira vzpostavitev resnično enakih konkurenčnih pogojev.

Evropski parlament in Evropski svet sta podprla cilje strategije za enotni trg ter Komisijo pozvala, naj odpravi preostale ovire in spodbudi iskanje rešitev. V skladu z Agendo voditeljev bo Evropski svet marca 2018 pregledal napredek pri izpolnjevanju rokov za leto 2018 iz strategije za enotni trg.

V zvezi z enotnim trgom blaga bi bilo treba prednostno odpraviti predvsem dve preostali strukturni pomanjkljivosti, da bi lahko v celoti izkoristili njegov potencial in upravičili zaupanje. Potencial že obstaja, potrošniki, podjetja in organi so pripravljeni, treba je le še zagotoviti primerno okolje za njegovo realizacijo.

Prva od omenjenih strukturnih pomanjkljivosti enotnega trga blaga je povezana z izvrševanjem harmoniziranih pravilih o varnosti izdelkov. Kljub obsežnim pravilom o varnosti je na trgu še vedno veliko nevarnih in nedovoljenih izdelkov. Ti povzročajo resno tveganje za potrošnike, ki za svoj denar ne dobijo pričakovane kakovosti in so lahko izpostavljeni zdravstvenim tveganjem. Pomanjkljivo izvrševanje pravil EU o izdelkih ne bi smelo dati nepoštene prednosti tistim, ki skušajo namenoma zaobiti bistvena varnostna pravila. Komisija je pred kratkim sprejela ukrepe za krepitev izvršilnih ukrepov proti kršitvam pravic intelektualne lastnine. Vendar je čas, da naredimo še več, da se zagotovi skladnost. Na tako velikem trgu, kot je enotni trg EU, morajo organi pregona iz posameznih držav članic dobro sodelovati med seboj, da bi nevarne izdelke hitro in učinkovito odstranili s trga.

Druga omenjena strukturna pomanjkljivost se navezuje na izdelke, ki jih harmonizirana pravila EU o varnosti izdelkov ne zajemajo ali jih zajemajo le delno, na primer pohištvo, namizni pribor ali določene gradbene izdelke. Ti izdelki se lahko v eni državi članici štejejo za varne in skladne z javnim interesom, v drugi državi članici pa jih je morda težko dati na trg. Zaradi nacionalnih posebnosti in tradicij so takšne razlike lahko legitimne, kljub temu pa bi vsaka zavrnitev morala biti ustrezno utemeljena in obrazložena na podlagi pomislekov v zvezi z javnim redom. Ponuditi bi bilo treba pomoč za boljše razumevanje in premostitev ovir za dostop takšnih izdelkov do trga. Treba je izboljšati poslovne priložnosti, zlasti za mala in srednja podjetja.

Zato Komisija danes predlaga „blagovni sveženj“, ki bo celovito obravnaval navedeni pomanjkljivosti in s tem zagotovil boljše delovanje enotnega trga blaga. Vsebuje dva ambiciozna zakonodajna predloga. Cilj prvega je povečati skladnost s pravili EU o izdelkih ter okrepiti njihovo izvrševanje, cilj drugega pa prenoviti in olajšati uporabo vzajemnega priznavanja na enotnem trgu. Blagovni sveženj zajema še poročilo o izvajanju Direktive (EU) 2015/1535 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih predpisov in pravil za storitve informacijske družbe v letih 2014 in 2015 , poročilo o izvajanju Uredbe (ES) št. 765/2008 ter ukrepe mehkega prava iz tega sporočila, katerega cilj je vzpostavitev zaupanja na enotnem trgu.

2.Zaupanje v izvrševanje pravil EU o izdelkih

Varnost potrošnikov in varstvo okolja sta temelj enotnega trga blaga. Na ravni celotne EU smo sprejeli skupna varnostna in okoljska pravila, da bi se zaščitili pred nevarnostmi, onesnaženjem in okoljsko škodo. Kljub temu pa je bilo veliko potrošnikov ob nakupu avtomobila z dizelskim motorjem zavestno in namerno zavedenih. Na žalost avtomobili niso edino blago, pri katerem se zaradi izogibanja pravilom pojavlja nelojalna konkurenca. V Evropi se vsak dan proda velika količina nevarnih izdelkov, od takšnih, ki zgolj niso pravilno označeni, pa do takšnih, ki resno ogrožajo zdravje ljudi ali okolje.Od leta 2011 do 2017 je bilo zabeleženih okoli 2 500 primerov, v katerih je bilo treba nezakonite izdelke umakniti s trga. In to je bil verjetno samo vrh ledene gore.

Pravila EU o izdelkih zajemajo velik del izdelkov v EU. Vrednost slednjih je 2 400 milijard EUR, proizvaja in distribuira pa jih približno 5 milijonov podjetij. Pravila EU omogočajo prost promet z izdelki povsod po Uniji, hkrati pa zagotavljajo visoko raven varstva okolja, varovanja zdravja in varnosti. V številnih sektorjih, na primer za igrače in elektronsko opremo, EU k omogočanju dostopa do trga pristopa z malo regulacije in nebirokratsko. Za pravilno delovanje notranjega trga so potrebni enaki konkurenčni pogoji za podjetja, jasna pravila in visoka raven varstva potrošnikov.Zaupanje in enaki konkurenčni pogoji so v drugih sektorjih, kot sta živilstvo ter zdravje rastlin in živali, že vzpostavljeni s pomočjo strogih pravil, sprejetih na ravni EU.

Živimo v svetu, ki ga vedno bolj zaznamujejo družbene spremembe, kot sta globalizacija in digitalizacija. Medtem ko so proizvodne in distribucijske verige v celotni EU vse bolj prepletene, pa nacionalnim organom za nadzor trga primanjkuje virov in so omejeni na ozemlje svoje države. Potrebujemo vseevropski pristop k izvrševanju. Preiskave, sprožene v eni od držav članic, se prepogosto končajo na državni meji. Da bi odpravili to neskladje, mora biti nadzor trga dosleden, ne glede na to, ali je izdelek proizveden v EU ali zunaj nje in ali je kupljen na spletu ali ne.

V skladu z drugimi pobudami EU, kot so strategija na področju industrijske politike, strategija za enotni digitalni trg in njen vmesni pregled ter akcijski načrt za carinsko upravljanje, Komisija predlaga okrepljeno izvrševanje skupnih varnostnih pravil EU. Ponovno je treba pridobiti zaupanje potrošnikov v to, da je blago, ki ga kupijo na spletu ali v tradicionalnih trgovinah, varno. Če se pojavijo težave, moramo imeti vzpostavljen ustrezen okvir za obravnavo tveganj in ponovno vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev.

Bistvo enotnega trga blaga je ustvarjanje gospodarskih priložnosti, spodbujanje konkurenčnosti in izboljšanje možnosti EU za uspešno spopadanje s svetovnimi gospodarskimi izzivi. Kot je poudarjeno v razmisleku Komisije o izkoriščanju globalizacije, mora EU tudi ukrepati in ponovno vzpostaviti enake konkurenčne pogoje z odločnim izvajanjem predpisov EU. V odprtem enotnem trgu so pravila postavljena zato, da ščitijo varnost državljanov EU. Dobro lahko deluje samo, če obstaja visoka raven zaupanja v to, da je mogoče jamčiti za takšno zaščito. Odločno izvrševanje je zato bistvenega pomena, da se vzpostavi konkurenca med skladnimi izdelki, ne pa, da morajo skladni izdelki konkurirati neskladnim.

a) Pametno izvrševanje na enotnem trgu brez meja

Nadzor trga izvajajo države članice, kar je tudi ustrezno, saj so najprimernejše za nadzor svojih trgov in nalaganje potrebnih kazni, ker so najbližje morebitnim incidentom, lahko ukrepajo najhitreje in najbolje poznajo gospodarstvo na svojem ozemlju.

Vendar izključno nacionalno izvrševanje ne zadostuje. Specifične proizvode na enotnem trgu nadzoruje več kot 500 različnih organov za nadzor trga (od enega do več kot 200 na državo članico). V večini primerov imajo podjetja svoj sedež v drugi državi od tiste, v kateri je organ za nadzor trga odkril težavo. To povzroča težave v zvezi s določitvijo prava, ki se uporablja, in sodne pristojnosti, dostopom do pravnega varstva ter izvrševanja odločb. Nepošteni dobavitelji trenutno zlorabljajo to razdrobljenost trga na škodo potrošnikov in varnosti izdelkov.

Izvrševanje na enotnem trgu blaga je kljub pripravljenosti za ukrepanje na nacionalni ravni pogosto oteženo zaradi pomanjkanja virov (osebja, finančnih sredstev, laboratorijskih zmogljivosti), usklajenosti in izmenjave podatkov. Nepošteni trgovci lahko služijo na račun dajanja nevarnih izdelkov na trg, račune za to pa morajo poravnati organi, npr. s plačevanjem za uničenje nevarnih izdelkov. Na povezanem enotnem trgu blaga mora biti delo nacionalnih organov pri nadzoru nevarnih izdelkov bolje usklajeno, da se nepošteni trgovci ne bodo mogli skrivati za državnimi mejami in da bodo odzivi na neskladnost s pravili EU dosledni povsod v Uniji.