Da bi se pripravili na evropsko leto, je bila konec leta 2017 izvedena posebna raziskava Eurobarometer. Njen namen je bil oceniti odnos Evropejcev do kulturne dediščine in njihova stališča.

-krepiti prispevek evropske kulturne dediščine k družbi in gospodarstvu z neposrednim in posrednim gospodarskim potencialom [...];

Splošni cilji evropskega leta so bili spodbujati in podpirati prizadevanja Unije, držav članic ter regionalnih in lokalnih organov, v sodelovanju s sektorjem kulturne dediščine in širšo civilno družbo, za zaščito, varstvo, ponovno uporabo, krepitev, vrednotenje in promocijo evropske kulturne dediščine, zlasti:

Glavni namen evropskega leta je bil spodbuditi skupno doživljanje evropske bogate in raznolike kulturne dediščine ter zavedanje o njenem pomenu, izboljšati ozaveščenost o skupni zgodovini in vrednotah ter okrepiti občutek pripadnosti skupnemu evropskemu prostoru.

S Sklepom (EU) 2017/864 Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu kulturne dediščine (2018) (v nadaljnjem besedilu: sklep o evropskem letu kulturne dediščine) so bili določeni splošni in posebni cilji.

V tem poročilu je predstavljen pregled izvajanja in rezultatov evropskega leta kulturne dediščine 2018 v skladu s členom 10 Sklepa (EU) 2017/864 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017.

V Evropski uniji kot regiji je več kot tretjina vseh znamenitosti, uvrščenih na Unescov seznam svetovne dediščine, in četrtina znamenitosti, uvrščenih na njegov reprezentativni seznam nesnovne kulturne dediščine človeštva. Doslej je znak evropske dediščine za vlogo v evropski zgodovini prejelo 38 območij. Svet Evrope je potrdil 33 evropskih kulturnih poti. Prek Europeane, digitalne platforme kulturne dediščine Evrope, je dostopnih 54 milijonov predmetov iz 3 700 evropskih kulturnih ustanov. Kar zadeva naravno dediščino, ki je polnopravni del kulturne dediščine, mreža 27 000 zaščitenih območij Natura 2000 pokriva 18 % kopenskih in skoraj 6 % morskih površin v EU.

Evropska kulturna dediščina je „skupni vir spomina, razumevanja, identitete, dialoga, kohezije in ustvarjalnosti za Evropo“. „[Z]ajema širok spekter virov, podedovanih iz preteklosti v različnih oblikah in vidikih: opredmetene in neopredmetene ter digitalne (izvorno digitalne in digitalizirane), vanjo pa spadajo spomeniki, znamenitosti, krajine, veščine, običaji, znanje in izrazi človeške ustvarjalnosti, pa tudi zbirke, ki jih ohranjajo in zanje skrbijo razne javne in zasebne ustanove, npr. muzeji, knjižnice in arhivi[, ... in] filmska dediščina“.

Skupaj je bilo leta 2018 organiziranih več kot 23 000 dogodkov z več kot 12,8 milijona udeležencev (11,7 milijona udeležencev dogodkov, ki so jih organizirale države članice in deležniki, ter 1,1 milijona udeležencev dogodkov, ki so jih organizirale institucije EU). Znak evropskega leta kulturne dediščine 2018 je bil podeljen 13 000 dogodkom (od tega jih je samo na Irskem potekalo 2 300).

3.2. Dogodki in pobude na ravni držav članic in na ravni EU

Kampanja v družbenih medijih je dosegla približno 18 milijonov ljudi, večinoma mladih (starostni skupini 18–24 let in 25–34 let sta vsaka predstavljali približno 31–35 %). Leta 2018 se je oznaka #EuropeFor Culture na platformah družbenih medijev pojavila146 000-krat.

Komunikacijsko gradivo, ki je bilo vsem državam članicam dano na voljo v njihovih jezikih, je zajemalo grafično podobo z logotipom, oblikovanim posebej za evropsko leto kulturne dediščine v vseh 24 jezikih EU, slogan „Naša dediščina: kjer preteklost sreča prihodnost“, spletno stran, tiskano in avdiovizualno komunikacijsko gradivo v vseh jezikih EU ter zbirko orodij za učitelje. Poleg tega je začelo izhajati dvomesečno glasilo, ki ima več kot 8 000 bralcev (največ naročnikov je iz Španije, Italije, Belgije, Grčije in Francije).

Na ravni EU je bila organizirana komunikacijska kampanja. Glavni ciljni skupini sta bili šolarji (10–15 let) in mladi (15–25 let).

Evropskemu letu kulturne dediščine 2018 je bil v skladu z navedenim Sklepom (EU) 2017/864 za leti 2017 in 2018 dodeljen proračun v višini 8 milijonov EUR. Večji del proračuna je bil namenjen financiranju posebnega razpisa za projekte sodelovanja v okviru programa Ustvarjalna Evropa (4,8 milijona EUR). Komisija je poleg tega ta proračun porabila za podpiranje projektov na evropski ravni, kot so sodelovanje z Mednarodnim svetom za spomenike in spomeniška območja (ICOMOS) glede standardov kakovosti EU za ukrepe v zvezi s kulturno dediščino, projekt WeAre#EuropeForCulture, projekt „The Faro Way“ s Svetom Evrope ter skupni projekt EU in Unesca o opolnomočenju mladih na področju dediščine, ter komunikacijsko kampanjo in raziskavo Eurobarometer (skupaj 2,8 milijona EUR). Preostali proračun se je porabil za več podpornih dejavnosti in dejavnosti usklajevanja.

V letih 2017 in 2018 je Komisija za usklajevanje vodenja evropskega leta sklicala šest srečanj odbora deležnikov in nacionalnih koordinatorjev, predstavniki Evropskega parlamenta pa so na srečanjih sodelovali kot opazovalci.

Evropski komisiji je pomagala skupina 38 organizacij civilne družbe (odbor deležnikov), izbranih na podlagi odprtega in preglednega postopka po odprtem pozivu k sodelovanju. Sodelovala sta tudi Unesco in Svet Evrope.

Na evropski ravni so bili za izvajanje evropskega leta odgovorni skupaj Evropska komisija (do 15 GD), Evropski parlament, Svet EU, Odbor regij in Evropski ekonomsko-socialni odbor. Komisija je zagotavljala usklajevanje evropskega leta na ravni Unije.

Na nacionalni ravni so evropsko leto usklajevali nacionalni koordinatorji, ki so zastopali sodelujoče države – vseh 28 držav članic ter devet pridruženih držav (Albanijo, Bosno in Hercegovino, Republiko Severno Makedonijo, Islandijo, Črno goro, Norveško, Švico, Gruzijo in Srbijo).

-na kulturno dediščino so ponosni (82 %) ter se strinjajo, da lahko izboljša kakovost življenja (71 %) in okrepi občutek pripadnosti Evropi (70 %).

Poleg tega so tretje države, povezane z letom kulturne dediščine, izvedle več kot 620 pobud in dogodkov z več kot 600 000 udeleženci.

38 organizacij, ki so bile članice odbora deležnikov, vključno z Unescom in Svetom Evrope, je izvedlo 475 dogodkov in pobud s skoraj 400 000 udeleženci. Med vodilnimi pobudami je bil vrh evropske kulturne dediščine, ki je junija 2018 potekal v Berlinu pod geslom „Sharing heritage – sharing values“ (Skupna dediščina – skupne vrednote) in na katerem je bil oblikovan berlinski poziv k ukrepanju z naslovom „Cultural Heritage for the Future of Europe“ (Kulturna dediščina za prihodnost Evrope), ki ga je podpisalo več kot 2 200 državljanov in organizacij.

Evropski parlament je na temo evropske kulturne dediščine organiziral konferenco na visoki ravni in medparlamentarno srečanje odborov. Evropski ekonomsko-socialni odbor in Evropski odbor regij sta prav tako organizirala več posebnih dogodkov in komunikacijskih dejavnosti.

3.3.Projekti, ki jih financira EU, in deset evropskih pobud

Komisija je v okviru programa Ustvarjalna Evropa objavila poseben razpis za zbiranje predlogov. Izmed 77 prijav je bilo izbranih 29 projektov nadnacionalnega sodelovanja v skupni vrednosti 4,8 milijona EUR.

Redni razpis za projekte sodelovanja v okviru programa Ustvarjalna Evropa 2018 je bil odprt tudi za projekte kulturne dediščine. Posledično je bilo leta 2018 skupaj prek programa Ustvarjalna Evropa dodeljenih 10,3 milijona EUR za 35 projektov na področju kulturne dediščine, medtem ko je bilo leta 2016 dodeljenih 4,9 milijona EUR za 16 projektov.

Kot je predvideno v členu 8 Sklepa (EU) 2017/864, so se poleg tega za ukrepe na področju kulturne dediščine namenila znatna sredstva iz več programov EU. Evropsko leto je bilo horizontalna prednostna naloga programa Erasmus+ za leto 2018, v okviru katerega je bilo 965 projektom na področju sodelovanja in mobilnosti, ki so obravnavali kulturno dediščino, dodeljenih skoraj 92 milijonov EUR.

V okviru Kohezijskega sklada je bilo v obdobju 2014–2020 za kulturno dediščino prvotno namenjenih 6 milijard EUR. Posodobljeni podatki o naložbah iz ESRR v ukrepe kulturne dediščine so na voljo na platformi s podatki o koheziji. V letih 2018 in 2019 je bilo v okviru programa Obzorje 2020 za raziskovalne projekte na področju kulturne dediščine namenjenih do 100 milijonov EUR. Financiranje EU za okolje prek programa LIFE, ki se osredotoča na območja Natura 2000, je prav tako imelo pomembno vlogo v evropskem letu, kar velja tudi za programe o kulturnem turizmu in državljanstvu prek programa Evropa za državljane.

V okviru skupne kmetijske politike so bile prek Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) podprte tudi številne pobude, povezane s kulturno dediščino podeželja.

Komisija je leta 2018 še naprej politično in finančno podpirala Europeano, vseevropsko spletno platformo za kulturno dediščino.

Za dopolnitev tega financiranja je Komisija vodila dolgoročne projekte in pobude, osredotočene na deset tem (t. i. deset evropskih pobud). Te so se izvajale v sodelovanju s Svetom Evrope, Unescom ter drugimi partnerji in organizacijami deležnikov.

3.4.Nadnacionalne pobude

Pod okriljem evropskega leta kulturne dediščine 2018 je bilo razvitih več čezmejnih evropskih pobud, ki so jih predlagali deležniki in nacionalni koordinatorji.

Primeri vključujejo projekte, kot so #Ode2JoyChallenge organizacije Europa Nostra (25 držav), dogodek „Work It Out“ organizacije European Route of Industrial Heritage, v okviru katerega je 3 000 mladih hkrati plesalo v desetih državah po vsej Evropi, ter pobudo „The Torch Initiative“, ki jo je usklajevala organizacija Future of Religious Heritage in katere namen je bil zbrati osebne spomine in zgodbe ljudi, povezane z versko dediščino.

Primera pobud, ki so jih vodile države članice in ki so se razširile po vsej Evropi, sta pobuda „Rendez-vous aux Jardins“, ki jo je organiziralo francosko ministrstvo za kulturo (16 držav), in „Ringing the Bells“, ki jo je vodil nemški odbor za kulturno dediščino (v 25 državah je na mednarodni dan miru 21. septembra 2018 hkrati zvonilo 800 zvonov).

3.5.Svetovna razsežnost evropskega leta 2018

Evropsko leto je imelo svetovno razsežnost. Pridružile so se mu države Zahodnega Balkana (Albanija, Bosna in Hercegovina, Republika Severna Makedonija, Črna gora in Srbija) ter Gruzija, Islandija, Norveška in Švica.

V okviru evropskega leta se je podpora namenila tudi izgradnji zmogljivosti v sektorju dediščine po vsem svetu.

Delegacije EU po vsem svetu so k spodbujanju mednarodne prepoznavnosti leta prispevale z različnimi dejavnostmi.

4.REZULTATI POLITIK NA RAVNI EU