[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 24.10.2006

COM(2006) 621 konč.

2006/0203 (CNS)

Predlog

SKLEP SVETA

o udeležbi Skupnosti v povečanju kapitala Evropskega investicijskega sklada

(predložila Komisija) [SEC(2006) 1347]

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA |

110 | Razlogi za predlog in njegovi cilji Evropski investicijski sklad (sklad) je bil ustanovljen leta 1994. Njegovi ustanovni člani so Evropska skupnost, ki jo zastopa Evropska komisija, Evropska investicijska banka (EIB) in vrsta finančnih institucij. Članstvo Skupnosti v skladu določa Sklep Sveta 1994/375/ES (UL L 173, 7.7.1994, str. 12). Sklad bo lastna sredstva izčrpal do sredine leta 2007 in ne bo mogel nadaljevati dejavnosti s svojimi lastnimi sredstvi. Zato upravni odbor sklada, potem ko je izčrpno preučil napovedi in različne možnosti, predlaga nominalno povečanje vpisanega kapitala za 50 %. Člen 3 Sklepa Sveta 1994/375/ES določa, da o stališču Skupnosti glede možnega povečanja kapitala sklada in njene udeležbe v navedenem povečanju soglasno odloči Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom. Namen tega predloga sklepa Sveta je torej odobriti 50-odstotno povečanje nominalnega kapitala sklada in udeležbo Skupnosti v njem. Po sprejetju predlaganega sklepa s strani Sveta in v skladu s Statutom sklada bi skupščina sklada odobrila, da svoj kapital nominalno poveča za 50 %. Ta nov sklep Sveta bi komisarju za gospodarske in monetarne zadeve omogočil, da na skupščini sklada glasuje za povečanje kapitala. |

120 | Splošno ozadje Evropski trgi tveganega kapitala morajo zagotoviti ne samo boljši dostop do lastniškega kapitala za inovativna MSP v začetnih in zagonskih fazah, ampak tudi nadaljnje naložbe za bolj zrela MSP, s katerimi bi podjetja v celoti izkoristila svoje zmožnosti, spravila svoje izdelke in storitve na trg, s čimer bi ustvarjala nova delovna mesta, ter še naprej financirala svoje raziskovalne dejavnosti. Kar zadeva evropski bančni sektor, listinjenje na splošno velja za enega od možnih odgovorov na težavo za posojila za MSP, ki bi lahko izhajala iz kapitalskih zahtev Basla II, ki bodo začele veljati leta 2008. Od svoje ustanovitve je bil sklad sposoben podpirati okoli 270 000 MSP prek naložb tveganega kapitala in portfeljskih jamstev v Evropski uniji in državah pristopnicah. Pooblastilo EIB za tvegani kapital (EIB Risk Capital Mandate), pooblastilo EIS/ERP[1], ki ga je uvedlo nemško ministrstvo za gospodarstvo in delo, ter pooblastila Skupnosti (zlasti Sklad za zagon pri Evropskem skladu za tehnologijo, garancijska shema za MSP ter program za rast in okolje) so pod vodstvom sklada podpirala okoli 263 000 MSP. Ker imajo ukrepi sklada velik vzvodni učinek, je treba te še naprej razvijati, da bi se odzvali na spreminjajoče se potrebe vseh vrst MSP in spreminjajoče se tržne okoliščine. Sklad ima pomembno vlogo pri reševanju trdovratnih in dobro opredeljenih tržnih vrzeli, ki omejujejo dostop MSP do financiranja in s tem zadržujejo njihovo morebitno rast na vseh stopnjah: ustanovitve, širitve in razvoja. Če ne bi prišlo do povečanja kapitala, bi moral sklad postopoma omejiti vse nove ukrepe, ki jih financira z lastnimi sredstvi. Zaradi njegovih obveznosti sovlaganja v okviru nekaterih pooblastil bi to vplivalo tudi na dejavnosti v okviru pooblastil. |

130 | Povečanje kapitala sklada spada v okvir lizbonske strategije in velja za dodaten ukrep poleg ukrepov, določenih v Sporočilu Komisije „Izvajanje Lizbonskega programa Skupnosti: financiranje rasti MSP – dodana evropska vrednost“ COM(2006) 349, ki vključuje ukrepe, namenjene spodbujanju več naložb tveganega kapitala, razvoju bančnega financiranja za inovacije in temu, da bi obstoječi sistemi financiranja postali prijaznejši do MSP. Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog Akt o dopolnitvi Protokola o Statutu EIB, ki pooblašča Odbor guvernerjev EIB za ustanovitev sklada, je bil sprejet 25. marca 1993 (UL L 173, 7.7.1994, str. 14). Člen 4 te spremembe določa, da lahko Evropska skupnost in finančne institucije postanejo članice sklada in prispevajo k njegovemu vpisanemu kapitalu. Sklep Sveta 1994/375/ES določa udeležbo Skupnosti v skladu. Po sklepih z lizbonskega vrha marca 2000, ki so zahtevali večjo podporo za pobude na področju tveganega kapitala v korist MSP, so delničarji skladi junija 2000 odobrili reformo institucije, s katero naj bi sklad postal ključni finančni instrument politike Skupnosti, usmerjene na MSP. |

141 | Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Cilj politike sklada je v zadnjih letih okrepila njegova aktivna podpora lizbonske strategije za rast in zaposlovanje, v kateri sta ključna elementa izboljšati dostop MSP do financiranja ter financiranje inovacij in raziskav. Delovanje sklada dopolnjuje Pooblastilo EIB za tvegani kapital in finančne programe Skupnosti, kot so Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost, skupna evropska sredstva za mikro in srednja podjetja (JEREMIE), 7. okvirni program za raziskave, ki vključuje tudi ukrepe za pomoč MSP na podlagi programov sodelovanja in zmogljivosti. Vsak od teh programov bo deloval v skladu s svojo politiko in smernicami, pri čemer se bo usmeril predvsem na določeno skupino upravičenih MSP in različne stopnje razvoja MSP, večinoma pa imajo tudi različne profile tveganja. Eni in isti upravičeni stroški torej ne bodo financirani dvojno, vendar pa lahko sklad zagotovi sovlaganje iz lastnega kapitala, da bi spodbudil financiranje določenih programov iz proračuna Skupnosti. Nazadnje mora upravni odbor sklada zagotoviti, da se sredstva sklada uporabijo tako, da prispevajo k uresničevanju ciljev Skupnosti. |

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UčINKA |

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi |

211 | Metode posvetovanja, glavna ciljna področja in splošni profil anketirancev ECOFIN je na zasedanju 14. marca 2006 je sprejel poročilo o predlogu skupine EIB (EIB in sklad) za okrepitev prispevka skupine EIB k spodbujanju rasti in zaposlovanja v EU na podlagi lizbonske strategije. To poročilo, ki je bilo pripravljeno v sodelovanju s Komisijo, je vključevalo predlog za nominalno povečanje vpisanega kapitala sklada za 50 %. Evropski svet je na zasedanju 23. in 24. marca 2006 pozdravil poročilo skupine EIB in poudaril, da sta celovito povezan finančni trg in zadosten dostop do financiranja bistvena za rast malih in srednje velikih podjetij. Nazadnje je povečanje kapitala potrdil Odbor guvernerjev EIB dne 7. junija 2006. |

212 | Povzetek odgovorov in njihovo upoštevanje Stališča upravnega odbora sklada in EIB so v celoti izražena v predlogu. Ekonomsko-finančni odbor je na zasedanju 2. in 3. marca 2006 pozval Komisijo, da predloži pravni predlog, ki ga bo preučil Ekonomsko-finančni svet. |

Zbiranje in uporaba strokovnega znanja in izkušenj |

221 | Zadevna znanstvena in strokovna področja Finančno in tržno strokovno znanje in izkušnje sklada. |

222 | Uporabljena metodologija Se ne uporablja. |

223 | Glavne organizacije in strokovnjaki, vključeni v posvetovanja Sklad, EIB in upravni odbor sklada. |

2249 | Povzetek prejetih in uporabljenih nasvetov Narava tveganja, povezanega z deležem Skupnosti v EIS, se zaradi tega predloga ne spremeni. |

225 | Stališče sklada ter mnenja EIB in upravnega odbora o povečanju kapitalu so izražena v predlogu in predhodnem vrednotenju. |

226 | Uporabljena sredstva za javni dostop do strokovnih nasvetov Se ne uporablja. |

230 | Ocena učinka Uradna ocena učinka ni bila opravljena. Vendar pa od jeseni 2005 upravni odbor sklada ocenjuje različne možnosti in alternative, da bi izboljšal stanje lastnih sredstev sklada. Brez povečanja kapitala bi moral sklad prekiniti dejavnosti iz lastnih sredstev. Vendar pa prodaja premoženja, zavarovanje pred tveganji ali zadolževanje niso ustrezne alternative glede na profil tveganja, likvidnostne zahteve in dolgoročen značaj ukrepov sklada. Povečanje kapitala, ki bo prvo od ustanovitve sklada leta 1994, je temeljno za dosego ciljev sklada. Kratko- in srednjeročno bi povečalo možnosti sklada za sodelovanje s Komisijo, EIB in finančnimi delničarji ter z novimi ali obstoječimi pooblastitelji nedelničarji, ki zahtevajo sovlaganje sklada. V prihajajočem finančnem okviru za obdobje 2007–2013 ne bo dodatne zahteve za povečanje kapitala. Sklad bo uporabljal lastna sredstva za posle na področju tveganega kapitala in jamstev, da bi povečal financiranje, ki je na voljo MSP, in naložbe MSP v inovacije ter raziskave in razvoj za spodbujanje rasti. EIB in Komisija sta zavezani zagotovitvi sredstev, ki naj bi bila potrebna za delovanje politik EU, zlasti na področjih lizbonske agende: inovacije, rast MSP in ustvarjanje novih delovnih mest. Sklad ima veliko referenc na področju lajšanja dostopa MSP do financiranja s posojili z vzpostavitvijo in sodelovanjem v listinskih transakcijah. Brez povečanja kapitala sklad ne bi mogel več sodelovati v listinskih transakcijah. Zaradi omejenih proračunskih sredstev bi predlagano okno listinjenja iz Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost za obdobje 2007–2013 lahko krilo le majhen del sedanje celotne jamstvene dejavnosti sklada. Poleg tega sklad ne bi mogel razširiti svojih dejavnosti, zlasti poslov tveganega kapitala, na trge z razvojnim potencialom, zlasti v novih državah članicah. V okviru preusmeritve prednostnih nalog skupine EIB s strani Odbora guvernerjev junija 2005, ki je poudaril inovativne izdelke, ki izkoriščajo sinergije na ravni skupine, je bil sklad pozvan, da jasno okrepi svojo podporo za politike EU. Zahteva guvernerjev po razširitvi dejavnosti sloni na stalnih razpravah sklada s Komisijo o vrsti pomembnih novih pobud. |

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA |

305 | Povzetek predlaganih ukrepov Sklad bo lastna sredstva izčrpal do sredine leta 2007. Upravni odbor sklada je zato predlagal nominalno povečanje vpisanega kapitala sklada za 50 %, od česar bo 20 % vplačanega. Namen je izdati 1000 novih delnic, kar bi nominalno pomenilo povečanje skupnega vpisanega osnovnega kapitala z 2 milijard EUR na 3 milijarde EUR in, če bi ohranili trenutno razmerje vplačila v višini 20 %, povečanje s 400 milijonov EUR na 600 milijonov EUR vplačanega kapitala. Povečanje kapitala sklada je bilo potrjeno v okviru prispevka skupine EIB k pobudi za rast in delovna mesta, ki je bila pozdravljena na zasedanju ECOFIN dne 14. marca 2006 in Evropskega sveta dne 23. in 24. marca 2006. Predlaga se, da Komisija v imenu Skupnosti vpiše do 30 % novega nominalnega kapitala. Na podlagi finančnega okvira za obdobje 2007–2013 je za ta namen v splošnem proračunu dodeljen znesek v višini 100 milijonov EUR. Skupna nakupna cena delnice, ki se plača skladu, obsega dve komponenti: nominalno vrednost vplačanega kapitala in vplačani presežek kapitala. Ob upoštevanju stalne stopnje izplačil dividend nakupna cena delnice izraža finančne rezultate sklada, tj. boljši so rezultati sklada, višja je cena njegovih delnic in s tem tudi znesek vplačanega presežka kapitala. Da bi rešili kakršne koli negotovosti glede cene, Komisija predlaga, da se dividende, ki jih bo sklad izplačal Skupnosti v štiriletnem obdobju, uporabijo za kritje dela stroškov povečanja kapitala. Dividende, prejete in potrebne v obdobju 2007–2010 za kritje stroškov povečanja kapitala, se v skladu s členom 18(2) Finančne uredbe štejejo za namenske prejemke. To bi podprlo namen Komisije, da ohrani delež Skupnosti v višini 30 % in s tem podpre stalno osredotočenost sklada na politike EU. V vsakem primeru najvišja obveznost Skupnosti ne bo presegala dodelitve proračunskih sredstev v višini 100 milijonov EUR in dividend, prejetih v tem obdobju, ocenjenih na približno 20 milijonov EUR. |

310 | Pravna podlaga Člen 3 Sklepa Sveta 1994/375/ES z dne 6. junija 1994 o članstvu Skupnosti v Evropskem investicijskem skladu. |

329 | Načelo subsidiarnosti Predlog je v izključni pristojnosti Skupnosti. Udeležba Skupnosti v skladu temelji na Sklepu Sveta 1994/375/ES. Ustanovitev sklada in njegov statut je odobril Odbor guvernerjev EIB. Načelo subsidiarnosti se torej ne uporablja. |

Načelo sorazmernosti Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov. |

331 | Tržne nepopolnosti na področju dostopa MSP do financiranja, ki so obstajale v času ustanovitev sklada leta 1994, so še vedno prisotne in zaradi tega naj bi posredovanje na ravni Skupnosti ostalo veljavno. Sklad je dokazal, da je sposoben ponuditi izdelke financiranja, ki zelo učinkovito podpirajo MSP po vsej EU, kar ne bi bilo mogoče za nacionalno institucijo. Sklad bo še naprej upravljal svoje posle iz povečanih lastnih sredstev v skladu z običajnimi merili in postopki investicijske in kreditne politike. |

332 | Poleg tega povečanje kapitala upošteva proračunske omejitve dogovorjenega finančnega okvira, poslovne napovedi sklada pa kažejo, da bo 50-odstotno povečanje kapitala zadostovalo za nadaljevanje poslov iz lastnih sredstev do leta 2013. Z dodatnimi lastnimi sredstvi sklada se bodo povečali zneski financiranja na voljo MSP. Po temeljitem in skrbnem postopku sklad izbere ustrezne partnerje, tj. sklade tveganega kapitala in finančne institucije, ki nato MSP zagotovijo lastniški kapital ali financiranje s posojili. Upravni odbor sklada, v katerem ima Komisija dva zastopnika, mora odobriti vse predloge projektov. |

Izbira instrumentov |

341 | Predlagani instrumenti: drugo. |

342 | Druga sredstva ne bi bila primerna iz naslednjega(-ih) razloga(-ov). Člen 3 Sklepa Sveta 1994/375/ES določa, da o stališču Skupnosti glede možnega povečanja kapitala sklada in njene udeležbe v navedenem povečanju soglasno odloči Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom. |

PRORAčUNSKE POSLEDICE |

401 | Skupnost bo vpisala do 300 novih delnic EIS. Letna vplačila delnic se bodo izvedla v štiriletnem obdobju 2007–2010. Okvirna proračunska sredstva za štiriletno obdobje bi znašala okoli 100 milijonov EUR, tj. 25 milijonov EUR na leto. Namen je, da se do leta 2010 ohrani delež Skupnosti v skladu v višini 30 % kapitala sklada. Zaradi spremenljive emisijske cene delnic Komisija nima možnosti, da bi vnaprej določila natančne skupne ter letne proračunske obveznosti in plačila. Da bi do leta 2010 ohranila delež v višini 30 % in se spopadla s kakršnimi koli negotovostmi glede cene, Komisija predlaga, da se dividende, ki jih bo sklad izplačal med letoma 2007–2010, vsako leto uporabijo za kritje dela stroškov novih delnic. V vsakem primeru najvišja obveznost Skupnosti ne bo presegala dodelitve proračunskih sredstev v višini 100 milijonov EUR in dividend, prejetih v tem obdobju, ocenjenih na približno 20 milijonov EUR. |

DODATNE INFORMACIJE |

Klavzula o ponovnem pregledu/reviziji/časovni omejitvi veljavnosti |

531 | Predlog vsebuje klavzulo o ponovnem pregledu. |

570 | Podrobna obrazložitev predloga Člen 1 določa, da Skupnost vpiše 50-odstotno nominalno povečanje kapitala sklada. Skupnost bi tako kupila do 300 delnic. Pogoji povečanja kapitala bodo določeni na skupščini sklada leta 2007. Člen 2 se nanaša na proračunski vidik predloga. Da bi Skupnost ohranila delež v višini 30 %, bi Komisija kupila do 300 novih delnic sklada. V finančnem okviru za obdobje 2007–2013 so proračunska sredstva, namenjena za povečanje kapitala, omejena na 100 milijonov EUR. Ker je nakupna cena delnic spremenljiva in ker ni gotovo, ali proračunska sredstva zadostujejo za ohranitev 30-odstotnega deleža v skladu do leta 2010, Komisija predlaga, da se vsako leto dividende, ki jih bo sklad izplačal v tem obdobju, uporabijo za kritje dela stroškov udeležbe Skupnosti v povečanju kapitala. Najvišja obveznost Skupnosti je tako omejena na dodelitev proračunskih sredstev v višini 100 milijonov EUR in dividende, prejete vsako leto v obdobju 2007–2010, tj. znesek, ocenjen na 20 milijonov EUR. Člen 3 se nanaša na oceno dejavnosti sklada, ki jo bo Komisija opravila do 31. julija 2012. V preteklosti je na podlagi 10. uvodne izjave Sklepa Sveta 1994/375/ES Komisija poslala letno poročilo sklada Svetu in Parlamentu. Člen 4 predlaga spremembo te prakse in poziva sklad, da svoje letno poročilo in letno poročilo Revizijskega odbora pošlje neposredno Evropskemu parlamentu in Svetu. V skladu s členom 2 Sklepa Sveta 1994/375/ES bo Komisija še naprej uradno obveščala Svet o zadevah, ki naj bi se obravnavale na skupščini sklada. |

E-9993 |

1. 2006/0203 (CNS)

Predlog

SKLEP SVETA

o udeležbi Skupnosti v povečanju kapitala Evropskega investicijskega sklada

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 1994/375/ES z dne 6. junija 1994 o članstvu Skupnosti v Evropskem investicijskem skladu[2] in zlasti člena 3 Sklepa,

ob upoštevanju predloga Komisije[3],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[4],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Odobreni kapital Evropskega investicijskega sklada, v nadaljnjem besedilu „sklad“, je bil ob njegovi ustanovitvi določen na 2 milijardi EUR, razdeljeni v 2 000 delnic, od katerih ima vsako nominalno vrednost 1 milijon EUR. V skladu s členom 7(1) Statuta Evropskega investicijskega sklada[5], v nadaljnjem besedilu „statut“, se vpisani kapital vplača v višini 20 %.

(2) V skladu s Sklepom 1994/375/ES je Evropska skupnost, ki jo zastopa Komisija, vpisala 600 delnic sklada v nominalni vrednosti 600 milijonov EUR, od katerih je 120 milijonov EUR vplačanih.

(3) Jamstveni posli in posli tveganega kapitala sklada ne smejo presegati zgornjih meja, ki jih določa člen 26 statuta ali jih določi skupščina sklada. Zgornje meje so odvisne od višine kapitala in lastnih sredstev sklada. Ker je pričakovati, da bo sklad lastna sredstva izčrpal do sredine leta 2007 in torej ne bo mogel nadaljevati poslov iz lastnih sredstev, je upravni odbor predlagal 50-odstotno nominalno povečanje odobrenega kapitala sklada.

(4) Ekonomsko-finančni svet je na zasedanju 14. marca 2006 sprejel poročilo o predlogih skupine Evropske investicijske banke, v nadaljnjem besedilu „skupina EIB“, za okrepitev prispevka skupine EIB k spodbujanju rasti in zaposlovanja v EU, ki vključuje predlog za povečanje kapitala sklada.

(5) Evropski svet je na zasedanju 23. in 24. marca 2006 pozdravil prispevek skupine EIB in pozval zadevne akterje, da sprejmejo potrebne nadaljnje korake ob upoštevanju končnega dogovora o finančnem okviru za obdobje 2007–2013.

(6) Vpis novih delnic s strani Skupnosti bi podprl izvajanje lizbonske strategije in pomagal doseči cilje Skupnosti na področju malih in srednje velikih podjetij, ustvarjanja novih delovnih mest, inovacij, raziskav in razvoja, kohezije in regionalne politike ter širitve.

(7) Dodelitev proračunskih sredstev v višini 100 milijonov EUR za povečanje kapitala sklada je v skladu s končnim dogovorom o finančnem okviru za obdobje 2007–2013.

(8) Delničarji sklada morajo vpisati nove delnice po svoji presoji v štiriletnem obdobju, ki se začne leta 2007 in konča 2010, ob upoštevanju interesov delničarjev finančnih institucij in Evropske investicijske banke ter proračunskih omejitev Skupnosti. Ceno novih delnic je treba določiti letno in mora temeljiti na formuli neto vrednosti sredstev, o kateri se dogovorijo delničarji sklada.

(9) Letne dividende, prejete za udeležbo Skupnosti v skladu od leta 1995 do leta 2006, so bile ustrezno vrnjene v proračun Skupnosti. V letih 2007–2010 je treba prejete dividende šteti za namenske in jih uporabiti za kritje dela stroškov povečanja kapitala. To bi moralo povečati znesek proračunskih sredstev na voljo za povečanje kapitala, s čimer bi se podprl cilj, da Skupnost v skladu ohrani delež v višini 30 % kapitala sklada.

(10) Do zdaj je Komisija pošiljala letna poročila sklada Evropskemu parlamentu in Svetu. Zaradi poenostavitve postopka poročanja je treba določiti, da sklad neposredno pošlje svoje letno poročilo in poročilo Revizijskega odbora Evropskemu parlamentu in Svetu.

(11) Zagotovljeni bodo ustrezno usklajevanje, sinergija in dopolnjevanje med ukrepi sklada in Evropske investicijske banke, finančnimi instrumenti Skupnosti za mala in srednje velika podjetja ter, kjer je to ustrezno, drugimi finančnimi institucijami.

SKLENIL:

Člen 1

Skupnost poleg svojega sedanjega deleža v Evropskem investicijskem skladu, v nadaljnjem besedilu „sklad“, vpiše do 300 delnic, od katerih ima v skladu vsaka nominalno vrednost 1 milijon EUR. Vpis delnic in letna vplačila se opravijo v skladu s pogoji, ki jih odobri skupščina sklada.

Člen 2

Skupnost kupi nove delnice v štiriletnem obdobju, ki se začne leta 2007. Med leti 2007 in 2010 se dividende, prejete za udeležbo Skupnosti v skladu, štejejo kot namenski prejemki v skladu s členom 18(2) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 za kritje dela stroškov vpisa.

Poleg tega je v splošnem proračunu Evropskih skupnosti za celotno obdobje na voljo skupni znesek v višini do 100 milijonov EUR za kritje preostalih stroškov. Proračunske obveznosti se lahko razdelijo v letne obroke na štiri leta v skladu s členom 76(3) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002.

Člen 3

Komisija predloži Svetu oceno dejavnosti sklada iz lastnih sredstev do 31. julija 2012.

Člen 4

Sklad pošlje svoje letno poročilo in letno poročilo Revizijskega odbora Evropskemu parlamentu in Svetu.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

ZAKONODAJNI FINANČNI IZKAZ

1. NASLOV PREDLOGA:

Povečanje kapitala Evropskega investicijskega sklada (EIS) in udeležba Skupnosti v povečanju kapitala.

2. OKVIR ABM/ABB

Gospodarske in finančne zadeve

01.04 Finančni posli in instrumenti

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1. Proračunske vrstice z navedbo imena postavke:

Odhodki.

01.0409: Evropski investicijski sklad

01.040901: Evropski investicijski sklad – Zagotavljanje vplačanih deležev vpisanega kapitala

01.040902: Evropski investicijski sklad – Vpoklicani delež vpisanega kapitala

Prihodki.

850 : Dividende, ki jih izplačuje EIS

3.2. Trajanje ukrepa in finančni vpliv:

V okviru finančnega okvira za obdobje 2007–2013 je v podpoglavju 1A dodeljen znesek v višini 100 milijonov EUR, tj. 25 milijonov EUR letno v štiriletnem obdobju 2007–2010. Komisija bo vpisala nove delnice v skladu z odločitvijo o načinih povečanja kapitala, ki jo mora sprejeti skupščina EIS, in jih vplačala v štirih letnih obrokih v skladu s členom 76(3) Finančne uredbe.

Finančni vpliv na proračun Skupnosti je odvisen predvsem od letne cene delnic, ki jo bo treba plačati za nove delnice, ki jih bo izdal EIS. Da bi rešili kakršne koli negotovosti glede cene delnic in da bi Skupnost v skladu ohranila delež v višini 30 %, Komisija predlaga, da se dividende EIS, prejete v štiriletnem obdobju, uporabijo za kritje dela stroškov povečanja kapitala. Dividende, prejete v obdobju 2007–2010, se štejejo za namenske prejemke v skladu s členom 18(2) Finančne uredbe. V vsakem primeru najvišja obveznost Skupnosti ne bo presegala dodelitve proračunskih sredstev v višini 100 milijonov EUR in dividend, prejetih v tem obdobju, ki so ocenjene na približno 20 milijonov EUR.

Obveznosti in plačila udeležbe Skupnosti bodo predmet odobritve izdaje novih delnic, uporabe letnega neto dohodka in razdelitve dividend s strani skupščine EIS.

3.3. Značilnosti proračuna:

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

01 04 09 | neobvezni | dif.[6] | DA | NE | NE | št. 1A |

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1. Finančni viri

4.1.1. Povzetek okvirnih odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in okvirnih odobritev plačil (OP)

Tabela predvideva zneske, dodeljene v finančnem okviru za obdobje 2007–2013, za kritje odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil brez upoštevanja dividend EIS (glej točko 4.1.3).

v milijonih EUR

Vrsta odhodkov (okvirni zneski) | Oddelek | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 in pozneje | Skupaj |

Odhodki iz poslovanja[7] |

Odobritve za prevzem obveznosti (OPO) | 8.1. | a | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 25,0 | - | - | 100,0 |

Odobritve plačil (OP) | b | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 25,0 | - | - | 100,0 |

Upravni odhodki, vključeni v referenčni znesek[8] |

Tehnična in upravna pomoč (NS) | 8.2.4. | c | - | - | - | - | - | - | - |

REFERENČNI ZNESEK SKUPAJ |

Odobritve za prevzem obveznosti | a+c | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 25,0 | - | - | 100,0 |

Odobritve plačil | b+c | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 25,0 | - | - | 100,0 |

Upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek[9] |

Človeški viri in z njimi povezani odhodki (NS) | 8.2.5. | d | - | - | - | - | - | - | - |

Upravni stroški, ki niso vključeni v referenčni znesek, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (NS) | 8.2.6. | e | - | - | - | - | 0,1 | - | 0,1 |

Ocenjeni stroški financiranja ukrepa skupaj |

OPO, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | a+c+d +e | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 0,1 | - | 100,1 |

OP, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | b+c+d +e | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 25,0 | 0,1 | - | 100,1 |

4.1.2. Skladnost s finančnim programiranjem

X Predlog je skladen z obstoječim finančnim programiranjem.

( Predlog bo pomenil ponovno programiranje ustreznega razdelka v finančnem okviru.

( Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma[10] (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembe finančne perspektive).

4.1.3. Finančni vpliv na prihodke

( Predlog nima finančnih posledic za prihodke.

X Predlog ima finančni vpliv – učinek na prihodke je naslednji:

Dividende, ki jih bo EIS izplačeval v obdobju 2007–2010, se štejejo za namenske prejemke v skladu s členom 18(2) Finančne uredbe in se bodo uporabile za kritje dela odhodkov za udeležbo Skupnosti v povečanju kapitala EIS. Kakršni koli presežni zneski, ki ne bodo potrebni za kritje stroškov povečanja kapitala, bodo vrnjeni v proračun Skupnosti. Vse podrobnosti v zvezi z metodo izračuna učinka na prihodke in primer so navedeni v Prilogi. Spodnji zneski so samo okvirni in temeljijo na izkazu uspeha EIS z dne 30. junija 2006.

v milijonih EUR

Pred ukrepom 2006 | Okvirno stanje po ukrepu |

Skupno število človeških virov | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0,6 |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

5.1. Potreba, ki jo je treba pokriti

EIS uporablja lastna sredstva kot dodelitev kapitala za svoje jamstvene posle in kot plačila iz lastniškega kapitala za svoje naložbe tveganega kapitala. Glede na poslovne napovedi za obdobje 2006–2009 bo EIS lastna sredstva izčrpal do sredine leta 2007. Predlagano povečanje kapitala je temeljnega pomena za doseganje ciljev EIS, tj. podporo dostopa MSP do financiranja v EU, v državah pristopnicah, državah kandidatkah in nekaterih drugih tretjih državah. EIS bo še naprej utrjeval svoj položaj centra odličnosti, strokovnega znanja in strokovnosti pri upravljanju svojega osrednjega posla tveganega kapitala in portfeljskih jamstev ter pri širjenju tehnik finančnega inženiringa na področja, kjer obstajajo priznane tržne pomanjkljivosti (zgodnja stopnja, inovacije, prenos tehnologije itd.) in kjer se lahko pokaže dodana vrednost EIS, zlasti v novih državah članicah in državah pristopnicah. Sklad bi lahko razširil svojo dejavnost in zagotovil vse bolj prilagodljivo financiranje za MSP ter novo vrsto inovativnih programov.

5.2. Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti in skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti ter možne sinergije

Povečanje kapitala bi okrepilo možnosti EIS za sodelovanje z delničarji (Komisijo, EIB in finančnimi institucijami) in tretjimi stranmi. EIS bi omogočilo, da bi razširil svoje sedanje geografsko pokrivanje ter razširil svojo dejavnost na področjih raziskav in razvoja/inovacij, MSP in novih držav članic.

Lastna sredstva EIS bodo dopolnjevala pooblastila Skupnosti in EIB (tj. finančne instrumente na podlagi Programa za konkurenčnost in inovativnost in Pooblastila EIB za tvegani kapital) ter prispevala k uresničevanju lizbonskih ciljev. Lastna sredstva EIS bodo potrebna za spodbuditev sredstev Skupnosti, tj. za sovlaganje s sredstvi Skupnosti v sklade tveganega kapitala in po možnosti projekte prenosa tehnologije ter za udeležbo v delitvah tveganja na podlagi jamstvenih shem Programa za konkurenčnosti in inovativnost.

5.3. Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

Predhodno vrednotenje zagotavlja podrobne informacije o ciljih politike, pričakovanih rezultatih in z njimi povezanih kazalnikih.

EIS se odlikuje po tem, da je edina institucija Skupnosti, ki se posebej osredotoča na financiranje MSP, pri čemer si prizadeva uresničevati zadevne cilje EU, zlasti na področjih inovacij, raziskav in razvoja, podjetništva, rasti in ustvarjanja novih delovnih mest. Ti cilji, ki se uvrščajo tudi v splošni cilj uspešne širitve EU, so še vedno zelo aktualni in prizadevanje za njihovo uresničitev ostaja ključna prednostna naloga EU, kot je poudarjeno v sklepih s pomladnega zasedanja Sveta leta 2005 in 2006.

V prihajajočem finančnem okviru za obdobje 2007–2013 ne bo dodatne zahteve za povečanje kapitala.

5.4. Metoda izvedbe (okvirna)

X Centralizirano upravljanje

X neposredno s strani Komisije

6. NADZOR IN VREDNOTENJE

6.1. Sistem nadzora

Zaključni račun EIS revidirajo zunanji revizorji po pooblastilu Revizijskega odbora EIS. Ta račun morajo odobriti delničarji na letni skupščini.

Z notranjo revizijo, ki jo izvaja EIB, se oceni ustreznost in učinkovitost sistemov in postopkov notranjega nadzora. Uvaja okvir notranjega nadzora na podlagi smernic Banke za mednarodne poravnave. Z notranjo revizijo se tudi pregledajo in preizkusijo nadzori na področju informacijske tehnologije in uprave.

Upravni odbor oceni posamezne posle EIS ter spremlja tvegani kapital in portfelje jamstev. Prav tako zagotavlja, da upravljanje sklada poteka v skladu z njegovim statutom in posebnimi smernicami, ki jih sprejme upravni odbor. Komisija je v upravni odbor imenovala dva člana in dva namestnika. Pri opravljanju svojih nalog članov ali namestnikov so člani upravnega odbora in namestniki odgovorni samo skupščini sklada. Pri opravljanju svojih nalog članov upravnega odbora ali namestnikov morajo delovati neodvisno in v korist sklada. Zagotoviti morajo, da njihovo delovanje ostane v okviru pooblastil, ki so jim podeljena s statutom ali na podlagi statuta, in tudi sicer ravnajo v skladu z določbami statuta in poslovnika EIS. Vsako navzkrižje interesov in vprašanja razkritja so obravnavana v kodeksu ravnanja, ki ga podpišejo vsi člani in namestniki upravnega odbora.

EIS ocenjujejo tri velike bonitetne agencije: Fitch, Moody's in Standard & Poors.

Nazadnje tristranski sporazum med EIS, Računskim sodiščem in Komisijo vključuje dogovore, da se Sodišču zagotovijo dokumenti in informacije o udeležbi Skupnosti v kapitalu EIS.

6.2. Vrednotenje

6.2.1. Predhodno vrednotenje

Predhodno vrednotenje so pripravile službe Komisije (GD ECFIN) marca 2006.

6.2.2. Ukrepi, sprejeti po vmesnem/naknadnem vrednotenju (na podlagi podobnih preteklih izkušenj)

Naknadno vrednotenje ni bilo opravljeno. Predhodno vrednotenje vsebuje ugotovitve drugih zadevnih vrednotenj, ki jih je opravila Komisija.

6.2.3. Oblika in pogostnost prihodnjega vrednotenja

Predlog za nov sklep Sveta določa, da bo Komisija opravila vrednotenje do 31. julija 2012. To poročilo bo ocenilo dejavnost EIS na področju MSP in stanje njegovih sredstev.

7. Ukrepi proti goljufijam

Postopki EIS za boj proti goljufijam so bili sprejeti 22. januarja 2002, da bi zagotovili obstoj ustreznih postopkov v primeru odkritja goljufije ali goljufivega vedenja v EIS.

Poleg tega je upravni odbor EIS junija 2004 sprejel dokument „OLAF: Sklep o ukrepih za boj proti goljufijam“, ki določa pogoje za preiskave v zvezi s preprečevanjem goljufij, korupcije in kakršnih koli nezakonitih dejavnosti v škodo finančnih interesov Skupnosti.

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

8.1. Cilji predloga z vidika stroškov financiranja (okvirni zneski)

odobritve za prevzem obveznosti v milijonih EUR

2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |

Uradniki ali začasno osebje[11] (XX 01 01) | A*/AD | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0,6 |

B*, C*/AST | - | - | - | - | - | - |

SKUPAJ | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0,6 |

8.2.2. Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

Poleg administrativnega dela v zvezi s finančnimi transakcijami povečanje kapitala ne bo ustvarilo večjih dodatnih nalog.

Vendar pa je za vodenje rednih odnosov z EIS pristojni uradnik odgovoren za pripravo vseh upravnih postopkov, kot so sklepi Komisije o imenovanju zastopnikov Komisije v odbore EIS; povezava z EIS in nadaljevanje pogajanj o kakršnih koli poslih, kot je prodajna opcija; in usklajevanje z Računskim sodiščem na podlagi tristranskega sporazuma.

Poleg tega uradnik pomaga zastopnikom Komisije pri pripravi sestankov upravnega odbora. V zvezi s tem uradnik preuči posledice predlogov EIS za interese Skupnosti v okviru politik EIS in v sodelovanju z ustreznimi službami Komisije. Ta naloga zajema tudi oceno ukrepov EIS, ki vključujejo vlaganja ali sovlaganja lastnih sredstev EIS. Uradnik tudi pomaga komisarju ali njegovemu zastopniku pri pripravi skupščin EIS.

Nazadnje uradnik zagotovi, da je Svet ustrezno obveščen o delu EIS v skladu s Sklepom Sveta 1994/375/ES.

8.2.3. Človeški viri – viri delovnih mest (obvezno)

Pri navedbi več virov navedite število delovnih mest, ki izhajajo iz vsakega vira.

X Trenutno dodeljena delovna mesta

8.2.4. Drugi upravni odhodki, vključeni v referenčni znesek (XX 01 04/05 – Odhodki za upravno poslovodenje)

Ne obstajajo.

8.2.5. Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki niso vključeni v referenčni znesek

v milijonih EUR

Vrsta človeških virov | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 in pozneje |

Uradniki in začasno osebje (XX 01 01) | 0,065 | 0,065 | 0,065 | 0,065 |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki NISO vključeni v referenčni znesek) SKUPAJ | 0,065 | 0,065 | 0,065 | 0,065 |

Izračun – Uradniki in začasni uslužbenci

EUR 108 000 * 0,6 = EUR 64 800.

8.2.6. Drugi upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek v milijonih EUR |

2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 in pozneje | SKUPAJ |

XX 01 02 11 04 – Študije in posvetovanja | - | - | - | - | 0,1 | - | 0,1 |

Drugi odhodki za poslovodenje skupaj (XX 01 02 11) | - | - | - | - | 0,1 | - | 0,1 |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki NISO vključeni v referenčni znesek), SKUPAJ | - | - | - | - | 0,1 | - | 0,1 |

Izračun – Drugi upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek

Ta okvirni znesek v višini 100 000 EUR krije stroške zunanjega vrednotenja, ki naj bi bilo pripravljeno do julija 2012.

Priloga

Povečanje kapitala in cena delnice

EIS si prizadeva doseči dokapitalizacijo v višini približno 330 milijonov EUR, ki bi temeljila na 50-odstotnem nominalnem povečanju kapitala. Za dosego tega bo EIS izdal 1000 novih delnic, ki jih bodo nato njegovi delničarji vpisovali. Kar zadeva Skupnost, bodo plačila sledila v štiriletnem obdobju. Predlog EIS za povečanje kapitala predvideva, da bo cena novih delnic oblikovana na podlagi formule „Replacement Share Purchase Undertaking (RSPU)“, o kateri so se delničarji dogovorili junija 2005 in ki je določena, kot sledi:

Cena delnice = (vplačani kapital + vplačani presežek kapitala + rezerve + neiztrženi dobički tveganega kapitala + prenesen dobiček + dobiček leta – dividende leta) / število delnic.

Na podlagi te formule neto vrednosti sredstev (NAV) se bo letna emisijska cena delnic spreminjala na podlagi letnega izračuna NAV in delničarji bodo za vsako delnico plačali več, kot je nominalna vrednost vplačanega kapitala. Presežna vrednost bo dodeljena na vplačanemu presežku kapitala EIS, s čimer se bo znesek lastnih sredstev EIS dodatno povečal.

Po odobritvi Sveta za povečanje kapitala EIS za 1000 delnic naj bi skupščina EIS sprejela sklep o izdaji novih delnic.

EIS bo vsem delničarjem ponudil enake pogoje, tj. možnost nakupa novih delnic v štiriletnem obdobju 2007–2010. Vendar pa je večina finančnih institucij, ki imajo trenutno v lasti okoli 8 % delnic EIS, navedla, da bi lahko svoj celoten delež kupile leta 2007. Spodnji izračuni temeljijo na predpostavki, da bo tudi EIB kupila svoj delež delnic leta 2007, da bi se odzvala na zahtevo finančnih institucij za zagotovitev nepreklicne zaveze EIB za povečanje kapitala. Zato bo število delnic, ki naj bi bile izdane leta 2007, višje kot v naslednjih letih.

Letni proračun, ki ga ima Komisija na voljo za nakup delnic EIS, znaša 25 milijonov EUR. Da bi lahko kupila navedeno število delnic, se predlaga, da uporabi dividende EIS, prejete v obdobju 2007–2010 za nakup novih delnic, v skladu s členom 18(2) Finančne uredbe. To bi zlasti omogočilo, da bi delež Skupnosti v skladu do leta 2010 ostal sorazmerno stabilen, in pokazalo namen Komisije, da že na začetku kupi čim več delnic ter s tem dokaže svojo zavezo EIS in povečanju kapitala. Vendar pa bo zaradi omejenih proračunskih sredstev, ki bodo na voljo na leto, v obdobju 2007–2009 delež Skupnosti v višini 30 % nekoliko oslabljen (na podlagi okvirnih izračunov, predstavljenih v nadaljevanju, naj bi bil delež Skupnosti leta 2007 okoli 25-odstoten, leta 2008 okoli 27-odstoten, leta 2009 okoli 29-odstoten in od leta 2010 okoli 30-odstoten).

Na podlagi izkaza uspeha EIS z dne 30. junija 2006 in okvirne cene delnic spodnja tabela navaja primer števila delnic, ki bi jih Komisija lahko kupila, in proračunske potrebe:

2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Skupaj |

Okvirno število delnic, ki naj bi jih vpisali delničarji | 790 | 90 | 89 | 26 | 1000 |

Okvirno število delnic, ki naj bi jih vpisala Komisija | 95 | 90 | 89 | 26 | 300 |

Okvirna letna cena delnic (v EUR) | 326 526 | 338 912 | 351 406 | 364 376 |

Okvirna proračunska potreba (v EUR) | 31 019 970 | 30 502 080 | 31 275 134 | 9 473 776 | 102 270 960 |

Prihodki Skupnosti

V skladu s členom 24 svojega statuta si EIS prizadeva doseči ustrezen donos za svoje delničarje. Po sklepu skupščine EIS razdeli dividende iz letnega neto dobička svojim delničarjem. Kar zadeva delež Skupnosti, se te dividende vrnejo v proračun Skupnosti (proračunska vrstica 850: dividende, ki jih izplačuje EIS).

Trenutno dohodek EIS večinoma sestavljajo dohodek iz lastnih delnic sklada , provizije za upravljanje in dohodek iz jamstvenih poslov iz lastnih sredstev. Vendar pa bo v prihodnosti dohodek tveganega kapitala, ki ga je težko napovedati, po možnosti pomenil vse večji del celotnega dohodka EIS. Poleg tega bodo možna nova pooblastila zagotovila dodatne provizije za upravljanje in s tem povečala dobičkonosnost EIS. Zato je težko navesti dokončne številke glede prihodnjega dohodka in poznejših dividend. Za ponazoritev spodnja tabela prikazuje poenostavljen primer:

Poslovno leto *) |

2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Število delnic, ki jih je na začetku vpisala Komisija | 600 | 600 | 600 | 600 |

Okvirno število novih delnic, ki naj bi jih vpisala Komisija | 0 | 95 | 90 | 89 |

Skupno število delnic, ki jih je vpisala Komisija | 600 | 695 | 785 | 874 |

Letne ocena dividende na delnico (v EUR) | 10 299 | 8 014 | 8 179 | 8 534 |

Ocena zneska dividend, ki naj bi jih prejela Komisija naslednje leto (v EUR) | 6 179 400 | 5 569 730 | 6 434 645 | 7 458 716 |

*) Dividende za poslovno leto n se izplačajo maja/junija leta n + 1.

Splošen vpliv na proračun Skupnosti

Da bi Skupnost do leta 2010 obdržala delež v višini približno 30 %, naj bi Komisija kupila do 300 novih delnic EIS. Letna vplačila se bodo izvedla v obdobju 2007–2010 v skladu s členom 76(3) Finančne uredbe. Poleg letne dodelitve proračunskih sredstev v višini 25 milijonov EUR Komisija predlaga, da se za kritje dela stroškov povečanja kapitala uporabijo dividende, izplačane v obdobju 2007–2010.

Izplačilo dividend se opravi takoj, ko skupščina EIS odobri razdelitev dividend. Hkrati naj bi bili na podlagi sklepa skupščine delničarji pozvani k vpisu novih delnic, EIS pa bi jih zaprosil, da plačajo za nove vpisane delnice. V skladu s členom 18(2) Finančne uredbe bi Komisija uporabila prejete dividende za kritje dela stroškov povečanja kapitala. Kakršni koli presežni zneski dividend, prejeti vsako leto v obdobju 2007–2009, ki ne bodo potrebni za kritje dela stroškov povečanja kapitala, bi se prenesli v naslednje leto. Če presežek dividend leta 2010 ne bo potreben za kritje stroškov povečanja kapitala, bodo te presežne dividende vrnjene v proračun Skupnosti.

Nadaljnji vpliv bi bil, da bi bili zneski obveznosti in plačil višji na začetku, tj. verjetno bi lahko bili zneski, potrebni za proračunske obveznosti in plačila leta 2010, bistveno manjši.

[1] Evropski program za oživitev (European Recovery Programme).

[2] UL L 173, 7.7.1994, str. 12.

[3] UL C , , str. .

[4] UL C , , str. .

[5] UL L 173, 7.7.1994, str.1. Statut, kakor ga je 19. junija 2000 spremenila skupščina Evropskega investicijskega sklada (UL C 225, 10.8.2001, str. 2)

[6] Diferencirana sredstva.

[7] Odhodki, ki ne spadajo v poglavje xx 01 zadevnega naslova xx.

[8] Odhodki v okviru člena xx 01 04 naslova xx.

[9] Odhodki v okviru poglavja xx 01, razen odhodkov iz člena xx 01 04 ali xx 01 05.

[10] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[11] Stroškov zanje referenčni znesek NE krije.