I. UVOD

Komisija je 8. decembra 2016 sprejela sporočilo z naslovom Akcijski načrt za okrepitev evropskega odziva na preprečevanje goljufij s potnimi listinami, katerega cilj je izboljšanje splošne varnosti potnih listin, izdanih v EU (v nadaljnjem besedilu: akcijski načrt) . V akcijskem načrtu se obravnava vse večja težava goljufij s potnimi listinami, ki je s terorističnimi napadi in migracijskimi tokovi postala še pomembnejša. Glede na navedeno je postalo ključnega pomena, da EU in še zlasti države članice okrepijo prizadevanja za izboljšanje varnosti potnih listin ter s tem prispevajo k boljšemu varovanju meja in upravljanju migracij ter prehodu na učinkovito in pravo varnostno unijo.

Akcijski načrt se je osredotočil na koncepte in postopke upravljanja identitete ter opredelil ukrepe za odpravo morebitnih vrzeli, ki bi jih morale sprejeti države članice, Komisija, Svet in Evropski parlament.

To poročilo vsebuje pregled rezultatov in napredka, doseženega na več področjih dela in na podlagi posebnih ukrepov, ki so jih sprejele države članice, evropske institucije in drugi deležniki za izpolnjevanje ukrepov iz akcijskega načrta. Nadalje, sklepi Sveta o akcijskem načrtu so bili sprejeti 27. marca 2017 , sklepi Sveta o upravljanju identitete pa 18. decembra 2017 ; v njih je Svet države članice pozval, naj sprejmejo ukrepe za izboljšanje celovitosti nacionalnih sistemov identifikacije.

Poročilo sledi strukturi akcijskega načrta, s čimer se prikaže napredek na vsakem od ključnih področij infrastrukture identifikacije: pri evidentiranju identitete, izdaji listin, njihovi izdelavi in kontroli.

II. EVIDENTIRANJE IDENTITETE

Evidentiranje ali dokazovanje identitete se nanaša na postopke, ki omogočajo sledenje, povezovanje in preverjanje identitete glede na izpiske iz matičnega registra (na primer izpisek iz matičnega registra o rojstvu), da se zagotovi, da je identiteta posameznika zakonita, verodostojna in veljavna.

Za postopke evidentiranja so odgovorne države članice. Svet je v svojih sklepih z dne 27. marca 2017 poudaril pomen varnejših izpiskov iz matičnega registra za preprečevanje goljufij, kadar se ti izpiski uporabljajo kot dokaz identitete, v sklepih z dne 18. decembra 2017 pa je poudaril pomen podpore ključnim tretjim državam pri uvajanju biometričnih identifikatorjev v registrih prebivalstva.

Komisija je spodbudila razpravo o upravljanju identitete in ocenila razmere v državah članicah, predvsem s predložitvijo vprašalnika v okviru malteškega predsedovanja o vprašanjih, povezanih z evidentiranjem identitete, in podporo organizaciji tematskega srečanja o tej temi. Vprašalnik se je nanašal predvsem na izpiske iz matičnega registra, zbiranje biometričnih podatkov v registrih prebivalstva, postopke spremembe imena in druga vprašanja, povezana z identiteto. Ocena je bila izvedena v okviru estonskega predsedovanja , iz nje pa izhaja, da se prakse držav članic na tem področju razlikujejo. Države članice bi si morale še naprej izmenjevati nacionalne prakse in ocenjevati, kako bi bilo mogoče na podlagi zgledov iz drugih držav članic izboljšati nacionalne postopke , predvsem postopke za izboljšanje varnosti izpiskov iz matičnega registra in evidentiranje identitete državljanov (na primer spletno evidentiranje, evidentiranje identitete v odraslosti in zbiranje biometričnih podatkov v registrih prebivalstva).

Poleg tega so bili na tematskem srečanju delovne skupine za lažne listine, ki je potekalo 16. novembra 2017, predstavljeni različni pogledi na vprašanja, ki se nanašajo na evidentiranje identitete, od globalnega pristopa Mednarodne organizacije civilnega letalstva (ICAO) k dokazovanju identitete do regionalnega pristopa Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), ki je bil predstavljen v njenem zborniku dobrih praks pri upravljanju identitete (Compendium of Good Practices in Identity Management), objavljenem septembra 2017. Na srečanju so države članice predstavile tudi svoje nacionalne prakse ter rezultate projektov ORIGINS in ARIES .

V zborniku OVSE so zbrani in ocenjeni dokazi o raznovrstnih praksah evidentiranja identitete v državah OVSE (med katerimi so vse države članice EU), zato ga je mogoče uporabiti kot smernice pri prizadevanjih za krepitev zmogljivosti. Na splošno so ocene EU in OVSE ključne, da lahko države članice EU na njihovi podlagi primerjajo svoje sisteme ter jih uporabijo za opredelitev morebitnih pomanjkljivosti in razmislek o tem, kako so lahko različne prakse vzor za izboljšanje.

Svet je kot nadaljnji ukrep 18. decembra 2017 sprejel sklepe o upravljanju identitete, ki dajejo prednost stalnemu sodelovanju in izmenjavi informacij med državami članicami za uskladitev praks in nadaljnje izboljšanje celovitosti nacionalnih sistemov identifikacije, obenem pa se v njih poudarja, da je za učinkovito zmanjšanje varnostnih tveganj potrebna zanesljiva in čvrsta identifikacijska infrastruktura.

Kar zadeva mednarodno razsežnost akcijskega načrta o uvedbi biometrike v registrih prebivalstva ključnih tretjih držav, je Komisija začela dialog z Malijem in Senegalom, pri čemer obe državi že od začetka leta 2017 izvajata projekte skrbniškega sklada EU glede matičnih knjig. Na podlagi sodelovanja in tehnične podpore so v druge tekoče ukrepe s ključnimi partnerskimi državami vključeni tudi Tunizija, Niger in Sudan. Države, ki izrazijo interes za morebitne projekte v zvezi z matičnimi knjigami, lahko prejmejo tudi tehnično podporo, odvisno od razpoložljivih sredstev financiranja in prednostnih nalog za obravnavo novih upravičenih držav.

V priročniku Europola glede izpiskov iz matičnega registra so navedeni izpiski iz matičnih registrov držav članic, na kratko je opisan njihov način izdaje, navedene pa so tudi nacionalne kontaktne točke. Priročnik bi moral organom, ki izdajajo listine, omogočiti boljše zaznavanje lažnih listin. Končna različica priročnika je še v pripravi, začasna različica pa je na voljo na spletu v evropskem sistemu slikovnega arhiviranja FADO in prek Europolove platforme za strokovnjake, ki je namenjena strokovnjakom na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj. Navedeni platformi skupaj dosegata široko javnost, vključno z agencijami za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj ter nekaterimi organi za izdajo listin, kot so konzularno osebje, organi za izdajo potnih listov in organi, pristojni za priseljevanje.

Uredba (EU) 2016/1191 z dne 6. julija 2016 o spodbujanju prostega gibanja državljanov s poenostavitvijo zahtev za predložitev nekaterih javnih listin v Evropski uniji se bo začela uporabljati 16. februarja 2019. Na njeni podlagi bodo javne listine, kot so izpiski iz matičnega registra o rojstvu, ki jih izda ena država članica in se predložijo organom druge države članice, oproščeni obveznosti potrditve z apostillom. Z Uredbo se bo okrepil boj proti lažnim javnim listinam, saj se bodo lahko organi v državi članici prejemnici v primeru dvoma o verodostojnosti predložene javne listine prek informacijskega sistema za notranji trg posvetovali z organom, ki listino izdaja. .

Komisija je glede dejavnosti raziskav in razvoja na področju izpiskov iz matičnega registra in preverjanja listin, vključno z mobilnimi tehnologijami, financirala tri glavne projekte v okviru programa Obzorje 2020 za varno družbo: ORIGINS, ki je bil končan sredi leta 2017, FIDELITY , ki je bil končan leta 2015, in ARIES, ki se je začel leta 2016. V teh raziskovalnih projektih se obravnavajo vidiki, ki se nanašajo na spoprijemanje z identitetnimi prevarami, zaščito obstoječe identitete, preobrazbo podob in slepljenje s prstnimi odtisi. Nadaljnje dejavnosti zajemajo nadaljevanje projekta ORIGINS prek delovne skupine 19 Evropskega odbora za standardizacijo (CEN) (WG19) o standardizaciji izpiskov iz matičnega registra; konzorcija na področju raziskovalnega programa glede preobrazbe podob; projekta SIRIUS , katerega cilj je zajemanje standardiziranih referenčnih podatkov iz listin, in ENLETS Mobile , ki obravnava razvoj in izmenjuje dobre prakse na področju mobilnih rešitev za uradnike organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj, ki se prvi srečujejo s temi kaznivimi dejanji.

III. IZDAJA LISTIN

Izdaja listin se nanaša na postopke in protokole za izdajo listin zakonitim imetnikom ter na kontrole za preprečevanje kraje listin, posegov vanje in njihove izgube med postopkom izdaje.

Za izdajo listin so odgovorne države članice. Pripravlja se priročnik dobrih praks za pravilno vpisovanje biometričnih identifikatorjev, v katerem se obravnava vpis biometričnih podatkov o obrazu in prstnih odtisih ter poudarja pomen vpisa podob obraza v živo za učinkovit boj proti identitetnim prevaram na podlagi preobrazbe podob. Obravnava se tudi kakovost biometričnih podatkov ter poudarjajo praktični izzivi in pridobljene izkušnje. To delo podpira Evropski odbor za standardizacijo (CEN), ki bo s strokovnjaki držav članic v odboru, ustanovljenem na podlagi člena 6 opredelil tehnični standard za vpis biometričnih identifikatorjev. Hkrati je agencija eu-LISA začela razvijati skupne kazalnike kakovosti podatkov in minimalne standarde kakovosti za pravilno vpisovanje biometričnih podatkov, shranjenih v podatkovnih zbirkah EU.