P9_TA(2021)0347

Stara celina se stara – možnosti in izzivi politik na področju staranja po letu 2020

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 Stara celina se stara – možnosti in izzivi politik na področju staranja po letu 2020 (2020/2008(INI))

(2022/C 99/13)

Evropski parlament,

— ob upoštevanju členov 6, 153, 156 in 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

— ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih členov 21, 23, 24, 25, 26, 31, 32, 33, 34 in 35 (v nadaljnjem besedilu: Listina),

— ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov,

— ob upoštevanju sodbe Sodišča EU, ki potrjujejo, da je načelo nediskriminacije glede na starost temeljno načelo v pravu Unije, saj gre za posebno vprašanje enakega obravnavanja (1),

— ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 7. junija 2010 o aktivnem staranju,

— ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 9. septembra 2020 o človekovih pravicah, participaciji in dobrem počutju starejših v dobi digitalizacije,

— ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 ter ciljev trajnostnega razvoja,

— ob upoštevanju politične izjave in mednarodnega akcijskega načrta o staranju, ki je bil sprejet na drugi svetovni skupščini o staranju v Madridu od 8. do 12. aprila 2002,

— ob upoštevanju ministrske izjave o staranju, ki je bila sprejeta 22. septembra 2017 na 4. ministrski konferenci Ekonomske komisije Organizacije združenih narodov v Lizboni, z naslovom „A Sustainable Society for all Ages: Realizing the potential of living longer“ (Trajnostna družba za vse starosti: izkoriščanje potenciala daljšega življenja),

— ob upoštevanju poročila neodvisnega strokovnjaka OZN za uveljavljanje vseh človekovih pravic starejših oseb o učinku koronavirusne bolezni (COVID-19) na uveljavljanje vseh človekovih pravic starejših oseb, predloženega na 75. zasedanju Generalne skupščine OZN 21. julija 2020,

— ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic,

— ob upoštevanju Sklepa št. 940/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2011 o evropskem letu aktivnega staranja in medgeneracijski solidarnosti (2012) (2) in predhodnega sporočila Komisije z dne 6. septembra 2010 o tem (COM(2010)0462),

— ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 19. decembra 2016 z naslovom Poti izpopolnjevanja: nove priložnosti za odrasle (3),

— ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 22. maja 2018 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (4),

— ob upoštevanju svojih resolucij z dne 7. septembra 2010 o vlogi žensk v starajoči se družbi (5) in z dne 15. novembra 2018 o storitvah oskrbe v EU za večjo enakost spolov (6),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. novembra 2010 o demografskih izzivih in medgeneracijski solidarnosti (7),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 2016 o revščini: vidik spola (8),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2016 o ustvarjanju ugodnih razmer na trgu dela za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja (9),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2017 o potrebi po strategiji EU za odpravo in preprečevanje razlik v pokojninah med spoloma (10),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2017 o uporabi instrumentov kohezijske politike po regijah kot odgovor na demografske spremembe (11),

— ob upoštevanju svojega stališča, sprejetega v pravi obravnavi 28. marca 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Erasmus+: programa Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport, ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1288/2013 (12),

— ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o vzpostavitvi splošnega okvira enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (13) ter določitvi načela nediskriminacije pri zaposlovanju in delu na podlagi vere, prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti,

— ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Sveta z dne 2. julija 2008 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (COM(2008)0426) ter stališča Parlamenta o predlogu z dne 2. aprila 2009 (14),

— ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. oktobra 2006 z naslovom Demografska prihodnost Evrope, kako spremeniti izziv v priložnost (COM(2006)0571),

— ob upoštevanju poročila Komisije z dne 15. decembra 2006 z naslovom „European Economy – the impact of ageing on public expenditure: projections for the EU-25 Member States on pensions, healthcare, long-term care, education and unemployment transfers (2004-2050)“ (Evropsko gospodarstvo: vpliv staranja na javne izdatke: projekcije za države članice EU-25 o pokojninah, zdravstvenem varstvu, izobraževanju in dodatkih za brezposelnost, 2004–2050),

— ob upoštevanju poročila Komisije in Odbora za socialno zaščito za ministre Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov z dne 7. oktobra 2014 z naslovom „Adequate Social Protection for Long-Term Care Needs in an Ageing Society“ (Ustrezna socialna zaščita za potrebno dolgotrajno oskrbo v starajoči se družbi),

— ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. aprila 2017 z naslovom Pobuda za podporo zaposlenim staršem in oskrbovalcem pri usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja (COM(2017)0252),

— ob upoštevanju poročila Komisije z dne 24. novembra 2017 o staranju prebivalstva za leto 2018: glavne predpostavke in metodologija napovedi,

— ob upoštevanju poročila Komisije z dne 25. maja 2018 o staranju prebivalstva za leto 2018: gospodarske in proračunske projekcije za države članice EU (2016-2070),

— ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152),

— ob upoštevanju poročila Komisije z dne 17. junija 2020 o vplivu demografskih sprememb (COM(2020)0241),

— ob upoštevanju poročila Svetovne zdravstvene organizacije z dne 1. aprila 2002 z naslovom Aktivno staranje: okvir politike,

— ob upoštevanju poročila Svetovne zdravstvene organizacije z dne 1. oktobra 2007 z naslovom „Global Age-Friendly Cities: A Guide“ (Smernice za starosti prijazna mesta),

— ob upoštevanju poročila Svetovne zdravstvene organizacije z dne 30. septembra 2015 o staranju in zdravju,

— ob upoštevanju globalne strategije in akcijskega načrta Svetovne zdravstvene organizacije o staranju in zdravju za obdobje 2016–2020 ter sklepa Združenih narodov, da se desetletje 2021–2030 razglasi za desetletje zdravega staranja,

— ob upoštevanju načel OZN za starejše, sprejetih z resolucijo Generalne skupščine št. 46/91 z dne 16. decembra 1991,

— ob upoštevanju svetovnega indeksa staranja za leto 2015,

— ob upoštevanju poročila OZN iz leta 2019 o staranju svetovnega prebivalstva,

— ob upoštevanju, da je bilo aktivno staranje eden od osrednjih elementov strategije Evropa 2020,

— ob upoštevanju programa znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost,

— ob upoštevanju britanskega zakona o enakosti spolov iz leta 2010, po katerem je diskriminacija ljudi na podlagi spremembe spola, spolne usmerjenosti in spola nezakonita,

— ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev ter razveljavitvi Direktive Sveta 2010/18/EU (15) (direktiva o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja),

— ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

— ob upoštevanju mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja,

— ob upoštevanju mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov v obliki predlogov sprememb,

— ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A9-0194/2021),

Splošne pripombe

A. ker je staranje evropskega prebivalstva demografski pojav, pri katerem se zmanjšujeta rodnost in smrtnost ter podaljšuje pričakovana življenjska doba;

B. ker se prebivalstvo EU zmanjšuje; ker so prebivalci EU leta 1960 šteli 13,5 % svetovnega prebivalstva, leta 2018 6,9 %, do leta 2070 pa naj bi se ta delež zmanjšal na okrog 4 % (16); ker je ta položaj med drugim povezan z upadom rodnosti v EU v primerjavi z drugimi regijami po svetu, kar vodi v staranje prebivalstva in vpliva na starostno sestavo in relativne deleže različnih starostnih skupin ter prispeva k preobratu v demografski piramidi; ker je demografski prehod univerzalen pojav in ker je upadanje deleža EU v svetovnem prebivalstvu del globalnega procesa, ki se je začel že prej (17); ker aktivne udeležbe starejših v družbi ne bi smeli podcenjevati; ker v formalnih in/ali neformalnih prostovoljnih dejavnostih sodeluje več kot 20 % starejših v starosti od 65 do 74 let in okrog 15 % starejših v starosti 75 let in več (18);

C. ker aktualne demografske razmere močno vplivajo na socialno, ekonomsko in teritorialno kohezijo EU; ker mora EU demografske vidike vključiti v vse svoje politike; ker naj bi se število delovno zmožnega prebivalstva (oseb v starosti med 15 in 64 let) po pričakovanjih precej zmanjšalo, in sicer s 333 milijonov leta 2016 na 292 milijonov leta 2070; ker naj bi do leta 2100 ljudje, v starosti 80 let in več, po napovedih predstavljali 14,6 % prebivalstva (19);

D. ker je enakost spolov ena od temeljnih vrednot EU, priznana v Pogodbah in Listini, in ker se je EU zavezala, da jo bo vključila v vse svoje dejavnosti;

E. ker je dolgoživost izjemen skupni dosežek, ki temelji na velikem napredku pri gospodarskem in socialnem razvoju ter zdravju, kar je močno izboljšalo kakovost življenja in prispevalo k desetletnemu podaljšanju povprečne pričakovane življenjske dobe moških in žensk v zadnjih 50 letih; ker naj bi se pričakovana življenjska doba med letoma 2016 in 2070 podaljšala z 78,3 na 86,1 leta za moške in s 83,7 na 90,3 leta za ženske; ker je treba podaljševanje povprečne pričakovane življenjske dobe v vseh okoliščinah razumeti kot dejavnik civilizacijskega napredka in nikoli kot oviro; ker je leta 2018 ocenjeno število zdravih let življenja pri ženskah znašalo 64,2 leta, pri moških pa 63,7 leta (20); ker pa je neskladje med pričakovano življenjsko dobo in zdravimi leti življenja zaskrbljujoče in bi ga bilo treba nujno obravnavati;

F. ker je daljše in bolj zdravo življenje dragoceno za posameznike in družbe, saj ustvarja nove priložnosti za sodelovanje starejših v gospodarskem in družbenem življenju ter vključevanje vanj; ker družbeno udejstvovanje v starosti po drugi strani prispeva k zdravju in dobremu počutju posameznikov; ker obstaja povezava med dolgoživostjo in družbenim statusom; ker sodelovanje v različnih družabnih dejavnostih, kot so prostovoljstvo, šport in hobiji, ter reden stik z družino in prijatelji pozitivno vplivata na zdravje starejših in preprečujeta njihovo izoliranost;

G. ker je naravni prirast prebivalstva EU od leta 2012 negativen, pri čemer je bilo leta 2019 v EU več smrti (4,7 milijona) kot rojstev (4,2 milijona); ker stopnja rodnosti pada, in sicer je leta 2018 v EU znašala 1,55; ker je to povezano z različnimi dejavniki, kot sta boljše zdravje in višja stopnja izobrazbe (21), pa tudi s splošnimi socialno-ekonomskimi razmerami, vključno z negotovostjo in devalvacijo dohodka, ki zadeva vse skupine, predvsem pa mlade, zlasti pa vpliva na njihovo kakovost življenja, usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter načrtovanje življenja; ker bi lahko demografske spremembe srednje- in dolgoročno vplivale na gospodarsko in socialno vzdržnost EU; ker je dostop do kakovostnih javnih storitev odločilen dejavnik kakovosti življenja; ker je zaradi gospodarskih in socialnih posledic demografskih sprememb očitno, da je treba okrepiti sisteme socialne varnosti in zdravstvenega varstva;

H. ker raziskave kažejo na korelacijo med rodnostjo in politikami, ki spodbujajo boljše zaposlitvene možnosti, dostojne delovne in življenjske pogoje, prožno ureditev dela, dostojno podporo za družine, finančno podporo med materinskim dopustom, očetovski in starševski dopust, kakovostno otroško varstvo od zgodnjih let ter enakomernejšo porazdelitev obveznosti oskrbe med moškimi in ženskami;

I. ker je s krajšim delovnim časom zaposlenih več žensk (31,3 %) kot moških (8,7 %), prav tako več starejših žensk (64,1 %) kot starejših moških (49,8 %); ker je leta 2018 v EU-28 povprečno število običajnih delovnih ur na teden pri moških v starosti med 65 in 74 let znašalo 30,3, pri ženskah enake starosti pa 24,1, in ker se predvideva, da bodo moški del delovne sile 38,6 leta, ženske pa 33,7 leta (22);

J. ker je odprava vrzeli v stopnji zaposlenosti po spolu odvisna od izpolnjevanja temeljnih socialnih pravic in zagotavljanja osnovnih socialnih storitev;

K. ker je stopnja zaposlenosti žensk v starosti med 55 in 64 let nižja kot pri moških iz iste starostne skupine (52,4 % v primerjavi s 65,4 %), pri teh ženskah pa je tudi najverjetneje, da bodo doma opravljale storitve neformalne oskrbe (23);

L. ker se bo skupno število delovno zmožnega prebivalstva (15–64 let) v EU v obdobju 2005–2030 zmanjšalo za 20,8 milijona, ko se bo upokojila generacija „baby boom“, zaradi česar bodo zdravstveni in pokojninski sistemi držav članic še bolj obremenjeni; ker naj bi skupno razmerje odvisnosti do leta 2100 doseglo 57 %, kar je skoraj dvakrat več kot leta 2019 (31 %);

M. ker se je mediana starosti v EU-28 z 38,3 leta v letu 2001 povišala na 43,1 leta v letu 2018 (24); ker je bilo leta 2018 19 % državljanov EU starih 65 let in več in ker bi bilo treba njihove potrebe upoštevati pri političnem odločanju na ravni EU ter nacionalni in regionalni ravni;

N. ker življenje prinaša spremembe, kot so izguba partnerja, sorodnikov ali prijateljev, poslabšanje zdravja in spremembe posameznikovih navad, delovnih vzorcev in finančnega položaja; ker so starejši še zlasti izpostavljeni socialni izključenosti in izoliranosti; ker se vse več odraslih v EU sooča z družbeno izolacijo (75 milijonov ljudi, kar je 18 % prebivalstva); ker je tveganje družbene izolacije največje med starejšimi, medtem ko je občutek osamljenosti najizrazitejši v starostni skupini 26–45 let (25);

O. ker je več kot 50 % neformalnih oskrbovalcev, mlajših od 65 let, tudi zaposlenih; ker so, kot pogosto poudarja Komisija, obveznosti oskrbe eden glavnih razlogov za manjšo udeležbo žensk na trgu dela, saj ženske zaradi opravljanja teh obveznosti bodisi opravijo manj delovnih ur bodisi povsem zapustijo plačano delo, zaradi česar Evropa vsako leto izgubi 370 milijard EUR; ker po ocenah 80 % celotne oskrbe v EU opravijo neformalni oskrbovalci, ki so večinoma ženske (75 %), kar pomeni, da obstajajo razlike med ženskami in moškimi pri oskrbi, ki močno vplivajo na razlike v pokojninah med spoloma; ker je še posebno problematična oskrba, ki jo neformalni oskrbovalci zagotavljajo brez uradne pogodbe o zaposlitvi, saj zaradi tega delujejo zunaj trga dela in nimajo možnosti, da bi pravno uredili svoj položaj; ker take razmere povzročajo dvojni negativen učinek, s tem da so na eni strani ti neformalni oskrbovalci (večinoma ženske) praviloma slabo plačani, niso socialno zaščiteni, ne plačujejo prispevkov za socialno varnost in zato po koncu delovnega življenja ne prejemajo pokojnin ali prejemajo le minimalno pokojnino, na drugi strani pa so država in njene zadevne institucije prikrajšane za prispevke za socialno varnost in davke, ki jih plačujejo delodajalci in zaposleni;

P. ker so različno stari invalidi ali ljudje, ki pripadajo etničnim, rasnim, jezikovnim, spolnim ali drugim manjšinam, prikrili ali prikrivajo del svoje identitete zaradi strahu pred zavračanjem ali zlorabo ali zaradi grožnje zavračanja ali zlorabe; ker se starejši invalidi ali osebe različnega rasnega, etničnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika ali spolne usmerjenosti srečujejo z večjo diskriminacijo, stigmatizacijo in postopki, s katerimi ne soglašajo, ter so izpostavljeni večjemu tveganju socialne izključenosti;

Q. ker pandemija covida-19 močno vpliva tudi na demografijo; ker so mnogi starejši umrli, nekatere študije pa kažejo, da je koronavirus precej vplival na trende gibanja prebivalstva v EU, kot sta skrajševanje pričakovane življenjske dobe in načrtovanje družine;

R. ker bi morali pri oblikovanju politik o staranju ustrezno upoštevati vpliv razlik med spoloma pri zdravju in neenakosti v zdravju, povezanih z družbeno-kulturnimi dejavniki; ker imajo nekatere s starostjo povezane bolezni in stanja, kot so depresija in srčno-žilne bolezni, različne učinke na ženske in moške; ker nekatere bolezni in stanja prizadenejo več žensk kot moških, npr. Alzheimerjeva bolezen ali demenca, rak dojk, inkontinenca, osteoporoza in osteoartritis; ker se bo razširjenost teh stanj v naših starajočih se družbah povečala;

S. ker demografske spremembe ne vplivajo na vse države in regije enako, vendar močneje vplivajo na regije, ki že zdaj zaostajajo v razvoju, s čimer se obstoječe teritorialne in družbene neenakosti še povečujejo; ker je odseljevanje najbolj prizadelo podeželske, obrobne in najbolj oddaljene regije, vključno z otoki, saj ta območja zapuščajo predvsem mladi in ženske, zaradi česar se povečuje delež starejših, ki tam živijo, kar bi lahko povečalo tveganje družbene izolacije; ker je v nekaterih regijah verjetnost, da bi bilo podeželsko prebivalstvo izpostavljeno nevarnosti revščine in socialne izključenosti, manjša kot pri mestnem prebivalstvu (26);

T. ker se bo število starejših oseb v EU (starih 80 let in več) med letoma 2010 in 2030 povečalo za 57,1 % (27), kar bo imelo precejšnje posledice za sistem socialne varnosti;

U. ker so ukrepi zapore zaradi covida-19 in recesija nesorazmerno vplivali na ženske zaradi neuravnotežene porazdelitve obveznosti oskrbe, sektorske specializacije in povečanega nasilja v družini;

V. ker se je delež prebivalstva v EU, v starosti 60 let in več, v obdobju 2000–2015 v mestih povečal za 68 %, na podeželju pa za 25 %;

W. ker Evropsko omrežje za spremljanje prostorskega razvoja napoveduje, da se bo prebivalstvo v evropskih aglomeracijah do leta 2050 povečalo za 24,1 milijona in bo predstavljalo skoraj polovico celotnega prebivalstva EU, podeželsko prebivalstvo pa se bo zmanjšalo za 7,9 milijona;

X. ker je pri starejših ženskah navadno bolj kot pri starejših moških verjetno, da bodo imele resne težave pri dostopu do osnovnih dobrin in storitev, kot so zdravstvene storitve, dolgotrajna oskrba in dostojna nastanitev, kar je posledica vrste dejavnikov, kot so razlika med plačami moških in žensk ter razlika v pokojninah med spoloma, daljša življenjska doba žensk ali večji delež starejših žensk, ki živijo same (28);

Y. ker je bolj verjetno, da bodo starejši imeli omejen dostop do interneta, pa tudi premalo ozaveščenosti in znanja o obstoječih in nastajajočih tehnologijah; ker ima le 35 % ljudi, starih od 55 do 74 let, osnovne digitalne spretnosti in znanja v primerjavi z 82 % oseb, starih od 16 do 24 let (29), zaradi česar so starejši bolj izpostavljeni izključenosti, vključno z digitalno izključenostjo; ker so tako socialno kot digitalno izključenost starejših še poslabšali omejitev gibanja in ukrepi omejevanja stikov, ki so jih države članice sprejele v odziv na pandemijo covida-19; ker lahko uporabnikom prijazne tehnologije brez ovir pomagajo premagati te izzive; ker je Svet obravnaval ta problem v letu 2020 in sprejel sklepe o človekovih pravicah, participaciji in dobrem počutju starejših v dobi digitalizacije;

Z. ker se je število prebivalcev v nekaterih regijah EU med letoma 1998 in 2018 zmanjšalo za do 15 % zaradi hitrega odseljevanja in staranja prebivalstva; ker hitre demografske spremembe povzročajo nesorazmerno velike stroške prilagajanja; ker imata skoraj dve tretjini regij, v katerih se prebivalstvo hitro zmanjšuje, nizek BDP na prebivalca (30); ker staranje prebivalstva povzroča zmanjševanje števila delovno sposobnega prebivalstva, zaradi njega pa lahko pride tudi do upada občin in vasi po vsej EU; ker lahko popolno izginotje občin in vasi povzročijo tudi odločitve za združitev občin in vasi ali njihovo vključitev v druge občine;

AA. ker je treba v vseh politikah, s katerimi se obravnavajo demografske priložnosti in izzivi, uporabiti vključujoč pristop, ki temelji na pravicah in dokazih ter je osredotočen na ljudi, in upoštevati načela enakosti, zlasti enakosti spolov in nediskriminacije, ter zaščititi pravice žensk, vključno z njihovimi spolnimi, reproduktivnimi in ekonomskimi pravicami; ker spopadanje z demografskimi izzivi nikakor ne sme omajati reproduktivne neodvisnosti posameznika; ker je dostop do storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja ter dobrin bistven za dobro fizično, duševno in socialno počutje;

AB. ker v nekaterih državah članicah obstajajo težnje po instrumentalizaciji demografskih sprememb, da bi spodkopali spolno in reproduktivno zdravje in pravice ter tako prispevali k odpravi osebnih svoboščin; ker morajo vse politike, ki obravnavajo demografske spremembe, temeljiti na pravicah, biti osredotočene na ljudi, prilagojene potrebam in temeljiti na dokazih ter spoštovati spolne in reproduktivne pravice;

AC. ker morajo biti ukrepi EU na področju staranja in demografskih sprememb v celoti skladni s strategijo EU za enakost spolov za obdobje 2020–2025; ker obstaja tesna povezava med demografskimi izzivi in vključevanjem načela enakosti spolov, kar bi se moralo odražati v ustreznih političnih odzivih;

AD. ker je iz statističnih podatkov o uporabi časa razvidno, da je po vsej Evropi obveznost oskrbe neenakomerno porazdeljena med spoloma; ker ženske nosijo nesorazmeren delež bremena oskrbe (pri tem sicer obstajajo velike razlike med državami, ki so povezane z razširjenostjo storitev socialnega varstva in socialnih storitev ter razlikami v stopnji delovne aktivnosti žensk), kar močno vpliva na njihovo uspešnost na trgu dela in na odločitev, da imajo otroke;

AE. ker je treba tudi visoki starosti nameniti posebno pozornost, da bi ljudem, ki izgubijo samostojnost, po potrebi pomagali, da ne bi postali izolirani;

AF. ker se v EU delež upokojencev v starosti 65 let ali več, ki so izpostavljeni tveganju revščine, od leta 2013 postopno povečuje;

AG. ker starejši prispevajo k družbi in to počnejo tudi med pandemijo covida-19 kot delavci, oskrbovalci ali prostovoljci; ker so se denimo številni starejši zdravstveni delavci vrnili iz upokojitve na delo, da bi pomagali pri prizadevanjih za zajezitev pandemije; ker so neformalni oskrbovalci, večinoma ženske, okrepili prizadevanja, da bi nadomestili zmanjšani obseg storitev izobraževanja, varstva otrok in dolgotrajne oskrbe med pandemijo;

AH. ker lahko starejše prebivalstvo zagotavlja znanje o lokalnih tradicijah, hrani in življenjskih navadah na podeželju, ki se lahko uporabi za razvoj lokalnega turizma in podjetništva;

AI. ker naj bi prihodnja dolgoročna vizija za podeželje začrtala strategijo EU, s katero naj bi se spoprijeli z vplivom demografskih sprememb na socialno in ekonomsko tkivo naše družbe;

AJ. ker je zamenjava generacij eden od izrecnih ciljev skupne kmetijske politike za obdobje po letu 2020; ker sta prenos znanja in medgeneracijsko učenje bistvena za povečanje medgeneracijskega sodelovanja in solidarnosti, s čimer bi premostili generacijsko vrzel;

Zdravje in oskrba

AK. ker je treba vedno ustrezno upoštevati etična tveganja, ki izhajajo iz uporabe tehnologije na področju zdravja;

AL. ker STO opredeljuje zdravo staranje kot proces razvoja in vzdrževanja funkcionalne sposobnosti, ki na starost omogoča dobro počutje; ker obstaja povezava med zaznanim zdravjem in dohodkom; ker je leta 2017 manj kot tretjina (32,4 %) starejših v prvem dohodkovnem kvintilu (20 % prebivalstva z najnižjimi dohodki) svoje zdravje ocenila kot dobro ali zelo dobro, ta odstotek pa je pri 20 % starejšega prebivalstva z najvišjimi dohodki znašal 54,7 % (31); ker rezultati evropske ankete o zdravju kažejo, da ima večina starejših kakšno bolezen ali kronične zdravstvene težave, in samo vsaka deveta oseba poroča, da nima težav, ter ker se številne oblike invalidnosti pojavijo ali postanejo izrazitejše v poznejši starosti; ker ima skoraj polovica starejšega prebivalstva (v starosti 65 let in več) težave z najmanj eno dejavnostjo v osebni negi ali gospodinjstvu (32); ker se je leta 2018 z dolgotrajnimi omejitvami zaradi zdravstvenih težav spoprijemala približno četrtina prebivalstva EU (33); ker ima približno 15 % odraslih, v starosti 60 let in več, duševno motnjo;

AM. ker v večini razvitih držav za starejše osebe veljajo osebe, stare 65 let in več; ker je starostna skupina nad 65 let zelo heterogena, pri čemer so znotraj nje precejšnje razlike glede zdravja, življenjskega sloga, statusa ter življenjskih in socialnih razmer; ker bi se bilo zato treba izogibati posploševanju; ker opredelitev starosti 65 let kot zgornje starostne meje za zbiranje podatkov pogosto ne ustreza dejanskemu stanju glede ekonomskih in družbenih dejavnosti starejših, zaradi česar so podatki nepopolni in netočni; ker se starejši v številnih statistikah in pri zbiranju podatkov ne upoštevajo, saj se statistični podatki običajno ne zbirajo za ljudi, starejše od 65 let; ker to ni več ustrezno, saj se povečuje delež prebivalstva, ki doseže višjo starost;

AN. ker je razlika med spoloma v stopnji izobrazbe v večini evropskih držav sicer v prid ženskam, vendar so na področju dela ženske kljub temu v slabšem položaju zaradi materinstva, medtem ko moški prejemajo očetovske delovne dodatke za stopnjo aktivnosti in dodatke na plačo; ker je pomembno opozoriti na težave, s katerimi se srečujejo ženske, ki želijo materinstvo uskladiti z razvojem poklicne poti, saj imajo na voljo manj možnosti za tako materinstvo kot tudi razvoj poklicne poti; ker se usklajevanje poklicne poti in materinstva običajno konča tako, da se ženske za materinstvo odločijo pozneje, zaradi česar se zmanjša potencialno število otrok, ali pa sploh nimajo otrok; ker se zaradi vseh teh dejavnikov zmanjšuje stopnja rodnosti, ki ne dosega stopnje umrljivosti, zato se prebivalstvo stara;

AO. ker se število ljudi, ki so odvisni od pomoči drugih ali potrebujejo zdravstveno varstvo in dolgotrajno oskrbo, s starostjo povečuje; ker je delež posameznikov, ki potrebujejo take storitve, večji pri osebah, starih 80 let ali več; ker odvisnost narašča s starostjo, na to pa vplivajo tudi drugi elementi, kot so socialno-ekonomske in okoljske razmere, stopnja izobrazbe, medosebni odnosi in dobro počutje; ker so potrebe po oskrbi in podpori raznolike, prav tako pa se razlikujejo ustrezna sredstva za zagotavljanje samostojnosti in neodvisnosti; ker veliko večino oskrbe starejših vzdrževanih oseb zagotavljajo neformalne, običajno neplačane oskrbovalke, ki so tudi same stare 60 let ali več;

AP. ker so neformalni in formalni sistemi oskrbe pod pritiskom zaradi demografskih sprememb, kar še stopnjuje pomanjkanje formalnih negovalcev; ker raziskave Eurofounda kažejo, da je treba za ljudi z manjšimi potrebami po dolgotrajni oskrbi omogočiti oskrbo na domu ali v skupnosti, ne le za podporo neformalnim negovalcem in izboljšanje življenja negovanih, temveč tudi za hitro zaznavanje nastajajočih potreb in odzivanje nanje;

AQ. ker v EU nimamo enotne opredelitve odvisnosti; ker višja starost ne pomeni nujno odvisnosti;

AR. ker nekateri starejši ne morejo izkoristiti ukrepov in politik aktivnega staranja zaradi različnih dejavnikov, kot so kraj prebivanja, zdravstveno stanje, pomanjkanje motivacije, pomanjkanje navad ali priložnosti za redne telesne, duševne, kulturne ali družbene dejavnosti in rekreacijo; ker imajo lahko starejši tudi težave pri dostopu do športnih in kulturnih centrov ter centrov za fizično rehabilitacijo ter se soočajo s finančnimi omejitvami ali pomanjkanjem oziroma neustreznostjo dejavnosti, prilagojenih njihovemu individualnemu psihofizičnemu stanju; ker bi morala učinkovita strategija staranja pozitivno vplivati na starejše, družbo in gospodarstvo na splošno;

AS. ker se bodo z vzpostavitvijo pogojev za zdravo staranje ter samozadostnost moških in žensk s celovitim pristopom k starosti kot življenjskemu obdobju ter s prilagoditvijo stanovanj in lokalnih okolij tako, da bodo lahko starejši v lastnem domu in njegovi okolici prebivali čim dlje, ustvarile sistemske in individualne koristi;

AT. ker bi morali z oskrbo in podporo stremeti k temu, da starejši ohranijo samostojnost, neodvisnost in dobro počutje; ker je zamisel o staranju v svoji skupnosti in v starosti prijaznem okolju ključnega pomena za urbanistično načrtovanje in spodbujanje prehoda z institucionalne oskrbe na storitve v skupnosti; ker so možnosti za ohranitev samostojnosti in neodvisnosti odvisne tudi od pogojev, kot so starostnikom prijazno okolje, dostopnost in cenovna sprejemljivost storitev, vključno s kakovostnimi stanovanji in oskrbo v skupnosti; ker demografske spremembe terjajo ustrezen odziv na specifične zdravstvene potrebe ter podporne storitve in zmogljivosti;

AU. ker nestandardne oblike dela postajajo vse bolj razširjene in ker sicer zagotavljajo prožnost za izvajanje obveznosti oskrbe, vendar ne ustrezajo vedno potrebam delovno aktivnih ljudi, in ker ženske težje usklajujejo materinstvo in delo, saj oskrbe ni mogoče organizirati;

AV. ker se zaradi vseh zdravstvenih tveganj, poškodb in kroničnih bolezni, ki posameznika prizadenejo v življenju, poveča tveganje invalidnosti; ker starejši pogosteje obiskujejo splošne zdravnike in specialiste, vendar imajo v nekaterih državah članicah tudi več težav pri dostopu do zdravstvenih storitev kot povprečno prebivalstvo, med drugim zaradi cen zdravstvenih storitev, dolgih razdalj in dolgih čakalnih dob (34); ker so naložbe v gospodarstvo oskrbe bistvene za zagotovitev dostojnega življenja vsem, ki potrebujejo oskrbo, in negovalcem; ker so starejši ljudje bolj ranljivi in dovzetni za bolezni ter zaplete in smrt, povezane z različnimi boleznimi, vključno s covidom-19; ker se je med pandemijo covida-19 še bolj pokazalo, da potrebujemo trdnejše zdravstvene sisteme in več zmogljivosti oskrbe; ker bi bilo treba v zvezi s tem nujno zagotoviti dostop do zdravljenja in osebno zaščitno opremo v ustanovah za dolgotrajno oskrbo;

AW. ker je pandemija covida-19 pokazala, da so splošne in visokokakovostne javne storitve ter dostopne storitve oskrbe učinkovit odgovor na potrebe prebivalstva, vključno s potrebami starejših, ki so med pandemijo doživeli in še naprej doživljajo diskriminacijo pri dostopu do zdravstvenih storitev in oskrbe na podlagi starosti, tudi pri dostopu do zdravljenja na splošno; ker je pandemija covida-19 ponovno opozorila na pomanjkanje primernih nastanitev, kakovostnih ustanov za oskrbo ter zadostnih storitev oskrbe in podpore; ker je največji delež okužb s covidom-19 in smrti v EU povezan z domovi za nego in oskrbo, stanovanjskimi storitvami za starejše in invalide ter drugimi socialnimi storitvami (35); ker so številni starejši med pandemijo umrli zaradi preobremenjenosti enot za intenzivno nego; ker je bilo v nekaterih primerih eno od glavnih meril za odločitev o tem, kdo je upravičen do zdravljenja na enoti za intenzivno nego, starost bolnika; ker se številni starejši spoprijemajo z ovirami pri dostopu do zdravljenja, ki ni povezano s covidom-19, zdravstvene storitve na splošno pa so med pandemijo omejene ali popolnoma prekinjene;

AX. ker staranje prebivalstva EU prinaša nove izzive za enakost spolov, saj oskrbo (tako plačano kot tudi neplačano) v večini opravljajo ženske (36); ker se je to stanje zaradi koronavirusne krize še poslabšalo;

AY. ker so starejši manj odporni proti ekstremnim vremenskim pojavom, kot so ponavljajoči se vročinski valovi;

Pravica do dostojnega staranja

AZ. ker zagotavljanje dostojnega življenja pomeni, da imajo delavci pravico do pravočasne upokojitve, ki jim omogoča zdravo in neodvisno življenje v pokoju; ker mora biti pravica do upokojitve povezana z delovno dobo in ne sme biti odvisna od sprememb povprečne pričakovane življenjske dobe ali katerega koli drugega razloga, ki se izkorišča za izvajanje pritiska na delavce; ker bi moralo uživanje v upokojitvi temeljiti na dohodku, ki omogoča dostojne življenjske pogoje, vključno z varovanjem zdravja, kulturnim bogatenjem ter pridobivanjem novih znanj in spretnosti, ter polno vključenost upokojencev v socialno okolje, v katerem živijo;

BA. ker dostojanstvenega življenja, zlasti starejših, ni mogoče ločiti od pravice do zdravih in udobnih bivališč z ustreznim dostopom, ki omogočajo staranje v varnem zavetju družbe in družine; ker so v več primerih zaradi pritiska špekulacij z nepremičninami najprej izselili starejše, zaradi česar sta se povečali njihova družbena izolacija in funkcionalna odvisnost;

BB. ker so ženske bolj izpostavljene revščini in socialni izključenosti, med drugim zaradi stalnega problema zaposlovanja glede na spol, razlik v plačah in pokojninah, več prekinitev poklicne poti zaradi družinskih obveznosti in obveznosti oskrbe ter več zaposlitev s krajšim delovnim časom (37), ki so včasih tudi prekarne in začasne (38), zlasti pri materah samohranilkah; ker zato številne ženske pozneje v življenju težje prihranijo denar, zaradi česar so še posebej izpostavljene revščini v starosti;

BC. ker po navedbah Eurostata ženske v vseh državah članicah EU prejemajo nižje pokojnine od moških; ker ženske v starosti 65 let in več v Evropski uniji prejemajo pokojnino, ki je v povprečju za 30 % nižja od pokojnine moških;

BD. ker je raziskava Eurobarometra iz leta 2019 pokazala, da se 40 % oseb v EU počuti diskriminiranih zaradi starosti; ker se diskriminacija na podlagi starosti kaže na različnih ravneh in v različnih oblikah, tudi v individualnih pristopih in dojemanju sebe ter v medgeneracijskih odnosih; ker se je izkazalo, da se zaradi diskriminacije na podlagi starosti zmanjšujeta zdravje in pričakovana življenjska doba ter da ovira polno udeležbo v družbenem, kulturnem in civilnem življenju, zaradi nje pa bi starejši utegnili imeti manj dostopa do storitev ali aktivne udeležbe na trgu dela na nacionalni ravni in ravni EU ter storitev na delovnem mestu, kar vodi v marginalizacijo in socialno izključenost; ker je bila glede na najnovejšo evropsko raziskavo o delovnih razmerah diskriminacija na podlagi starosti najpogostejša oblika diskriminacije na delovnem mestu; ker starejši opozarjajo tudi na druge oblike diskriminacije, kot so dostop do finančnih produktov in storitev, zdravstveno varstvo, izobraževanje, usposabljanje in prosti čas (39); ker je uspešen boj proti diskriminaciji na podlagi starosti in stereotipom o starosti, tudi na trgu dela, bistven za aktivno staranje, večjo solidarnost med generacijami in zanašanje na izkušnje starejših delavcev; ker je v zvezi s tem nujno okrepiti enak dostop do blaga in storitev;

BE. ker je po mnenju Svetovne zdravstvene organizacije aktivno staranje postopek optimizacije priložnosti za zdravje, vključenost in varnost, da se izboljša kakovost življenja ljudi med staranjem, kar jim omogoča, da skozi celo življenje izkoriščajo svoj potencial za dobro počutje in sodelujejo v družbi glede na svoje potrebe, želje in zmožnosti, pri čemer se jim zagotovijo ustrezna zaščita, varnost in oskrba, ko potrebujejo pomoč;

BF. ker EU in številne države članice aktivno sodelujejo pri razmisleku o novih pravnih instrumentih na mednarodni ravni za zaščito pravic starejših; ker bi bilo treba to mednarodno razmišljanje aktivno podpirati in spodbujati; ker Direktiva 2000/78/ES določa splošen okvir za enako obravnavo pri zaposlovanju in delu, vendar ne obravnava diskriminacije na drugih področjih družbenega življenja in večplastne diskriminacije;

BG. ker so starejši včasih žrtve nasilja, zlorabe in drugih zaskrbljujočih dejavnosti, na primer goljufij in nepoštenih poslovnih praks, odrekanja pravne sposobnosti ali drugih načinov za upravljanje lastnih zadev; ker potrebujemo več podatkov in raziskav o pojavu zlorabe starejših in njegovi razširjenosti ter načinih za njegovo preprečevanje; ker si je treba prizadevati za celovitejše podatke o slabem ravnanju s starejšimi;

BH. ker EU financira pilotne pobude, kot so EuROPEAN, MILCEA in WeDO, na področju preprečevanja kaznivih dejanj proti starejšim;

BI. ker starejše na podeželju ali oddaljenih območjih bolj ogrožajo starostna tveganja, na primer revščina, slabši dostop do kakovostnega zdravstvenega varstva in storitev, manjša socialna podpora ali manj priložnosti za družabno interakcijo in slab dostop do javnega prevoza;

Zaposlovanje in aktivni starejši

BJ. ker je bilo glede na raziskavo Eurobarometra iz leta 2012 60 % ljudi v EU proti dvigu zakonsko določene upokojitvene starosti, 61 % pa je menilo, da bi morali imeti možnost delati tudi po zakonsko določeni upokojitveni starosti; ker bi glede na svoje finančne potrebe skoraj polovica delavcev, starejših od 50 let, raje delala manj ur, precejšen delež upokojencev pa bi delal vsaj nekaj ur na teden (40); ker je delo po upokojitveni starosti povezano s politikami na delovnem mestu, ki podpirajo zaposljivost in da delavci ostanejo zaposleni dlje, če to želijo; ker so stopnje zaposlovanja starejših brez zaposlitve izredno nizke in ker so starejši izpostavljeni večjemu tveganju, da bodo postali dolgotrajno brezposelni; ker je stopnja revščine in socialne izključenosti oseb, starih med 55 in 64 let, višja od povprečja EU za vse starosti; ker je 56 % ljudi v EU zaskrbljenih, da njihovi dohodki na starost ne bodo zadostni (41); ker se s starostjo zmanjšuje verjetnost, da bodo našli novo zaposlitev, kar kaže na strukturne ovire, tudi na diskriminacijo na podlagi spola (42); ker podatki kažejo, da so upokojenci, ki so se odločili, da bodo še naprej delali, v povprečju bolj zadovoljni s svojim življenjem kot polno upokojeni (43); ker občutek življenjskega smisla po 50. letu običajno upade, pri posameznikih, ki delajo tudi po upokojitvi ali ki so vključeni v varstvo otrok ali dolgotrajno oskrbo, pa ostane bistveno močnejši (44); ker je boj proti brezposelnosti med starejšimi v EU še vedno zelo pomemben;

BK. ker bi lahko z ustreznimi delovnimi in zaposlitvenimi pogoji, kot je izboljšano zdravje in varnost pri delu, boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, starosti primerno delovno okolje, nižje zahteve glede količine dela in neodvisnost pri delovnem času, mnoge starejše spodbudili, da ostanejo na trgu dela, če to želijo;

BL. ker je treba posebno pozornost nameniti potrebam delavcev na zelo fizično ali psihološko zahtevnih delovnih mestih; ker je to vprašanje mogoče obravnavati s strategijami za zdravje in varnost pri delu, politikami, ki podpirajo usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, dostopom do možnosti izobraževanja in usposabljanja na delovnem mestu ali zunaj njega, podporo medgeneracijskim izmenjavam na delovnem mestu in možnostjo postopne upokojitve, kar bo prineslo koristi posameznikom in družbi;

BM. ker lahko starejša EU z manjšo delovno silo obremeni javne proračune ter sisteme socialne varnosti in zdravstvenega varstva; ker se ocenjuje, da bodo skupni stroški staranja (45) do leta 2070 znašali 26,7 % BDP (46); ker je bilo v študiji o srebrnem gospodarstvu (starejši od 50 let), ki je bila leta 2018 opravljena za Komisijo, ocenjeno, da bo prispevek srebrnega gospodarstva EU k BDP do leta 2025 dosegel 6,4 bilijona EUR in 88 milijonov delovnih mest; ker bi to pomenilo 32 % BDP EU in 38 % vseh delovnih mest v EU (47);

BN. ker je za aktivno staranje bistveno, da bi delodajalce spodbujali h gledanju z vidika življenjskega cikla in jih ozaveščali o tem, kako pomembno je starosti prijazno delovno okolje; ker je boj proti brezposelnosti med mladimi in starejšimi v številnih regijah še vedno osrednji izziv; ker se morajo EU in države članice še vedno ustrezno odzivati na izzive na trgu dela; ker je treba prilagoditi znanja in spretnosti starejših delavcev, ki so še posebej ogroženi zaradi gospodarskega prestrukturiranja, ter izvajati politike za podporo mobilnosti starejših na trgu dela, zlasti z vidika ponovne zaposlitve;

BO. ker delodajalci pogosto niso naklonjeni nudenju ustreznega usposabljanja za starejše delavce; ker vseživljenjsko učenje prispeva k aktivnemu staranju ter ljudem omogoča, da delajo in polno sodelujejo v družbi; ker je Parlament sprejel resolucijo o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Erasmus+;

BP. ker je zagotavljanje kakovostnih delovnih mest, vključno z dostojnimi plačami, zdravjem in varnostjo na delovnem mestu ter usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja na vsej poklicni poti, osnovni pogoj za trajnostno delo ter dejavno in zdravo staranje po upokojitvi; ker to ne pomeni le, da je treba zmanjšati obseg tveganj pri delu, temveč da je treba tudi spodbujati in podpirati zdrave navade delavcev in obravnavati tveganja, kot so psihosocialna tveganja in tveganja za kostno-mišična obolenja; ker zdravje in uspešnost starejših delavcev nista odvisna od njihove starosti, temveč od več tesno povezanih dejavnikov, kot sta življenjski slog posameznika in izpostavljenost nevarnostim pri delu (48); ker kakovostna, varna in zdrava delovna mesta niso pomembna le za dobro počutje delavcev, temveč tudi za konkurenčnost podjetij in trajnostnost sistemov socialnega varstva;

BQ. ker se je zaradi učinka demografskih sprememb na trgu dela pokazalo, da je treba še izboljšati poslovno upravljanje in načine dela ter da imajo digitalne rešitve, kot je delo na daljavo, bistveno vlogo, zlasti med pandemijo covida-19, saj zagotavljajo številne možnosti za izboljšanje delovnih pogojev zaposlenih, tudi tistih, ki so blizu upokojitvene starosti, ter bolj vključujoče delovno okolje, zlasti za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter za invalide;

BR. ker so za regije z visoko stopnjo brezposelnosti značilne višje stopnje staranja in zmanjševanje števila prebivalstva;

BS. ker so zaposleni v starostni skupini od 55 do 64 let leta 2019 predstavljali 59,1 % delovne sile v EU (49); ker je bila leta 2016 približno tretjina nosilcev družinskih kmetij stara 65 let ali več, večina (57 %) pa je bila stara vsaj 55 let ali več; ker je bil samo vsak deseti nosilec kmetije mlajši od 40 let;

Obravnavanje demografskih izzivov s podporo sredstev Unije

BT. ker bi se morali programi, projekti in ukrepi, ki spodbujajo strategije aktivnega staranja, odražati na vseh področjih politike in ker bi morale države članice za reševanje demografskih izzivov uporabiti vse razpoložljive instrumente EU, kot so evropski strukturni in investicijski skladi, zlasti Evropski sklad za regionalni razvoj, Kohezijski sklad, Evropski socialni sklad plus in instrument za povezovanje Evrope; ker je s sredstvi EU lažje zagotavljati osnovno infrastrukturo;

BU. ker pobude, kot je nagrada za invalidom prijazno mesto (The Access City Award), dobro spodbujajo prilagajanje javnih prostorov potrebam starejših in oseb z zmanjšano mobilnostjo in pozitivno vplivajo na njihovo neodvisnost; ker takšne pobude izboljšujejo kakovost njihovega življenja, zagotavljajo njihovo socialno vključenost in enako uživanje temeljnih pravic, temveč, lahko pa tudi pozitivno vplivajo na gospodarstvo;

BV. ker se je število enočlanskih gospodinjstev od leta 2010 zvišalo za 19 %; ker je v EU leta 2019 40 % žensk, starejših od 65 let, živelo samih, kar je več kot dvakrat toliko kot moških, ki živijo sami (50); ker so stanovanja za mlade, samske, starejše in invalide, kronično bolne ali ljudi s funkcionalnimi omejitvami v več državah članicah neustrezna zaradi težav z dostopnostjo, nizkimi standardi glede kakovosti ali visokimi stroški življenja in stanovanja; ker bi stanovanja morala biti cenovno sprejemljiva, dostopna, varna in udobna, kar je še zlasti pomembno za starejše; ker je manj verjetno, da bodo mnogi starejši obnovili svoje domove, če niso lastniki;

BW. ker so človekove pravice univerzalne, neodtujljive, nedeljive, medsebojno odvisne in povezane ter pripadajo vsem ljudem in vsem generacijam brez diskriminacije na kateri koli podlagi; ker so starejši, vključno z invalidi, dragoceni za družbo, zato bi morali v polnem obsegu sodelovati v njej ter živeti dostojanstveno in čim bolj neodvisno; ker bi moralo okrevanje EU temeljiti na medgeneracijski solidarnosti, da bi vzpostavili pravičnejšo, bolj vključujočo in odpornejšo družbo, v kateri nihče ne bo zapostavljen;

BX. ker so vse države članice in EU podpisnice Konvencije Organizacije Združenih narodov o pravicah invalidov ter so zato pravno zavezane k zagotavljanju neodvisnosti posameznika, nediskriminacije, polnega in dejanskega sodelovanja v družbi ter enakih priložnosti in dostopnosti; ker je v Evropski uniji več kot 80 milijonov invalidov, od katerih jih je večina žensk in deklet, in ker se večina oblik invalidnosti razvije s starostjo; ker so starejši invalidi izpostavljeni večjemu tveganju revščine in diskriminacije (51); ker je treba s politikami o staranju zagotoviti varstvo in socialno vključenost invalidov ter njihov dostop do trga dela in storitev; ker je mobilnost bistvena za spodbujanje neodvisnega življenja in samostojnosti; ker je zagotavljanje popolnoma dostopne prevozne verige od vrat do vrat ključnega pomena;

BY. ker so nevrodegenerativne bolezni, kot so Alzheimerjeva bolezen in druge oblike demence, v vseh evropskih državah še vedno diagnosticirane v premajhnem obsegu; ker obstajajo jasni znaki, da se bo sedanje število 9 milijonov potrjenih primerov ljudi z demenco do leta 2050 podvojilo (52); ker je v Evropski uniji glavni vzrok za odvisnost in invalidnost pri starejših demenca, za katero trenutno trpi približno 10 milijonov ljudi, njena razširjenost pa naj bi se do leta 2030 podvojila;

BZ. ker je skupna kmetijska politika še vedno osrednji instrument za podporo podeželskemu gospodarstvu in ustvarjanju delovnih mest;

CA. ker je naša prehranska varnost odvisna od uspešnega menjavanja generacij v kmetijstvu;

Ukrepanje proti diskriminaciji starejših

1. poudarja, da je mogoče spoštovanje starejših in preprečevanje njihove diskriminacije doseči le s politiko socialnega, kulturnega in ekonomskega vključevanja s poudarkom na zagotavljanju pravičnih pokojnin, ki omogočajo kakovostno življenje; zato poudarja, kako pomembni so javni sistemi socialne varnosti, ki so distribucijski in temeljijo na solidarnostnih prispevkih med generacijami ter vsem, ne glede na njihove lastne prispevke (kar je denimo še zlasti pomembno za ženske, ki so vedno delale kot oskrbovalke), zagotavljajo dostojno kakovost življenja brez revščine in socialne izključenosti;

2. poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo prizadevanja za boj proti vsem oblikam diskriminacije starejših, zlasti žensk, predvsem na področju zaposlovanja, dostopa do finančnih produktov in storitev, zdravstvenega varstva, nastanitve, spodbujanja samostojnosti, izobraževanja, usposabljanja in prostočasnih dejavnosti; poleg tega poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo pozitivno dojemanje staranja v družbi in socialno vključenost starejših s spodbujanjem starosti prijaznega okolja v EU, v ta namen pa naj sprejmejo ustrezne ukrep ter podprejo izmenjavo dobrih praks na vseh ravneh upravljanja in okrepijo svojo podporo srebrnemu gospodarstvu v EU; poziva Komisijo, naj po dvajsetih letih sprejme nadaljnje ukrepe v zvezi s poročilom o izvajanju Direktive 2000/78/ES, da bi okrepili okvir o diskriminaciji na podlagi starosti pri zaposlovanju in delu;

3. poudarja pomen enakosti spolov, vključevanja načela enakosti spolov in varstva pravic manjšin pri reševanju demografskih izzivov;

4. obžaluje, da obstajajo razlike v pokojninah med spoloma, ter poziva države članice, naj predlagajo konkretne ukrepe za njihovo odpravo, vključno z odpravljanjem razlik med plačami moških in žensk ter povečevanjem stopnje zaposlenosti žensk z ukrepi za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, preprečevanjem prekarnega in neformalnega zaposlovanja ter zagotavljanjem minimalnega dohodka za vse;

5. poudarja, da podaljšanje zakonsko določene upokojitvene starosti ni ustrezno orodje za obravnavo in reševanje sedanje gospodarske in socialne krize, saj bi lahko vodilo v dodatno poslabšanje temeljnih pravic starejših delavcev;

6. poudarja, da je za povečanje priložnosti za ženske na podeželju bistveno, da se v naslednjem večletnem finančnem okviru ohrani obstoječi temu namenjeni podprogram; poziva zlasti, naj se kmeticam zagotovi podpora z ukrepi za spodbujanje dostopa do zemljišč, podporo pri vzpostavljanju in zagotavljanjem ustrezne socialne varnosti;

7. poziva Komisijo in Svet, naj razglasita leto medgeneracijske solidarnosti IN aktivnega staranja, ki bo izhajalo iz ciljev in duha evropskega dneva medgeneracijske solidarnosti in evropskega leta aktivnega staranja in medgeneracijski solidarnosti 2012 ter jih dopolnjevalo, da bi izboljšali ozaveščenost o težavah, s katerimi se srečujejo starejši, in spodbujali strategije za njihovo ublažitev, pa tudi odpravili stereotipe in predsodke, okrepili medgeneracijske vezi ter se borili proti socialni izključenosti in obravnavali vprašanja spolnega zdravja; poudarja, da ta pobuda ni pomembna le zaradi demografskih sprememb, temveč tudi zaradi pandemije covida-19, ki je posebno hudo prizadela ranljive skupine prebivalstva, tudi starejše in osebe, ki zanje skrbijo; države članice tudi poziva, naj se pri reševanju demografskih izzivov posvetujejo z akademskimi strokovnjaki in organizacijami civilne družbe; Komisijo in Svet pa poziva, naj čim prej začneta izvajati sklepe Sveta o človekovih pravicah, udeležbi in dobrem počutju starejših v dobi digitalizacije, vključno z vzpostavitvijo platforme o participaciji in prostovoljstvu po koncu poklicno aktivnega življenja ter spodbujanjem medgeneracijskih izmenjav in vezi;

8. opozarja, da razlike v pokojninah med spoloma, ki so posledica razlik v plačah moških in žensk, znašajo 37 % in izhajajo iz neenakosti, ki se nakopičijo v celotnem delovnem življenju žensk, ter odsotnosti s trga dela, v katero so ženske prisiljene zaradi različnih oblik neenakosti in diskriminacije; poudarja, da je ta razkorak nujno treba obravnavati z vidika demografskih sprememb, saj bo še dolgo imel hude posledice za starejše ženske;

9. pozdravlja zeleno knjigo Komisije z dne 27. januarja 2021 o staranju: Spodbujanje solidarnosti in odgovornosti med generacijami (COM(2021)0050); poziva Komisijo, naj pripravi akcijski načrt EU za demografske spremembe in medgeneracijsko solidarnost, pri čemer naj upošteva raznolikost in kompleksnost položaja posameznih starostnih skupin ter razlike v državah članicah; poudarja, da bi moral biti tak načrt socialno vključujoč in usmerjen v omogočanje dostojnega, aktivnega in zdravega staranja ter bi ga bilo treba razviti v skladu z desetletjem zdravega staranja Svetovne zdravstvene, pri čemer bi morali sodelovati predstavniki vseh generacij; poziva Komisijo in države članice, naj pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja posebno pozornost namenijo položaju starejših; ponovno poziva države članice, naj brez nadaljnjega odlašanja sprejmejo predlagano direktivo Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost, ki je ključna za preprečevanje vseh oblik diskriminacije na vseh področjih družbenega življenja in večplastne diskriminacije;

10. opozarja, da so demografske spremembe pojav, ki ne zadeva le starejših ljudi na podeželju, temveč vse generacije, ne glede na kraj bivanja; zato poudarja, kako pomemben je pristop življenjskega cikla povezanih politik, ki zajema vse regije, vključno z mestnimi območji;

11. meni, da bo treba v dolgoročni viziji podeželskega okolja posebno pozornost nameniti programom aktivnega vključevanja starejših v dejavnosti skupnosti na podeželju;

12. poudarja, da je treba bolje raziskati in preprečiti nasilje nad starejšimi;

13. poziva Komisijo in države članice, naj ratificirajo in izvajajo Konvencijo Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima;

Zdravstvena in dolgotrajna oskrba starejših

14. poudarja, da visoki stroški dolgotrajne oskrbe bolj prizadenejo starejše ženske, saj je njihova pričakovana življenjska doba daljša, njihovo zdravstveno stanje ob koncu življenja pa je slabše, zaradi česar bolj potrebujejo dolgotrajno oskrbo in pomoč; opozarja tudi, da delo neformalnih oskrbovalcev opravljajo večinoma ženske, zaradi česar imajo zlasti starejše ženske manj možnosti za dostop do trga dela in pridobitev pokojninskih pravic;

15. poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo dostojno življenje za vzdrževane osebe; poudarja, da je treba spodbujati strategije za zagotavljanje kakovostne individualne pomoči vzdrževanim osebam; poudarja, da bi bilo treba upoštevati posebne potrebe oseb z različnimi boleznimi, vključno z nevrodegenerativnimi boleznimi, kot sta Alzheimerjeva bolezen in demenca, od diagnoze do zdravljenja in dolgotrajne oskrbe;

16. poudarja, da so prožne oblike dela pomembne za omogočanje ženskam in moškim, da uskladijo poklicno in družinsko življenje, in da je treba izvesti kampanje ozaveščanja o enakopravni razdelitvi dela v gospodinjstvu, oskrbe in nege, več vlagati v infrastrukturo za oskrbo ter zagotoviti enakopraven, neprenosljiv in plačan materinski in očetovski dopust, da bi napredovali v smeri boljše razdelitve plačanega in neplačanega dela med spoloma;

17. poudarja, da se je treba boriti proti segmentaciji na trgu dela na podlagi spola, zlasti v visoko plačanih poklicih, usmerjenih v prihodnost, na področjih, kot so naravoslovje, tehnologija, inženirstvo in matematika, IKT in digitalni sektorji; poudarja pomembnost izobraževanja na teh področjih v celotnem življenjskem obdobju, tudi za starejše ženske, da bi povečali njihovo nadaljnjo udeležbo na trgu dela;

18. poziva države članice, naj brez kakršne koli diskriminacije zagotovijo enak dostop do zdravstvenih storitev in storitev oskrbe, tudi na domu, ter dolgotrajne oskrbe in paliativne oskrbe v skupnosti ali na domu;

19. poziva Komisijo in države članice, naj zaščitijo in spodbujajo spolne in reproduktivne pravice ter zagotovijo splošen dostop do storitev in blaga za spolno in reproduktivno zdravje;

20. poziva Komisijo, naj pri reševanju demografskih izzivov v EU uporabi pristop, ki temelji na dokazih in človekovih pravicah, s katerim bo zagotovila, da bodo lahko vsi prebivalci EU v celoti uresničili svoje spolno in reproduktivno zdravje in pravice; obsoja vsak poskus instrumentalizacije demografskih sprememb z namenom spodkopavanja enakosti spolov ter spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, ter poziva Komisijo in Svet, naj v zvezi s tem branita vrednote Unije;

21. poudarja, da je izjemno pomembno v celoti zaščititi pravico starejših do oskrbe in podpore ter jim zagotoviti dostop do cenovno dostopne, kakovostne in celostne oskrbe in storitev podpore, prilagojenih posameznim potrebam, ter spodbujati dobro počutje, samostojnost, neodvisnost in vključevanje v skupnost brez kakršne koli oblike diskriminacije; poudarja, da je pri zagotavljanju cenovno ugodne in resnično dostopne oskrbe ključnega pomena ustrezno financiranje sistemov socialne zaščite;

22. poziva Komisijo, naj predlaga dogovor o oskrbi za Evropo in evropski program oskrbovalcev, ki bosta namenjena prehodu na gospodarstvo oskrbe, ki vključuje ustrezne naložbe in zakonodajo na ravni EU, in celovitemu pristopu k vsem potrebam po oskrbi in storitvam oskrbe s smernicami glede kakovosti oskrbe v celotnem življenjskem obdobju, vključno z oskrbo otrok, starejših in oseb, ki potrebujejo dolgotrajno oskrbo, da bi opredelili in priznali različne vrste neformalne oskrbe ter zagotovili med drugim finančno podporo oskrbovalcem, ustrezne dopuste in cenovno dostopne storitve;

23. poziva, naj se sprejmejo potrebni ukrepi za spodbujanje višje stopnje zaposlenosti žensk, kot so cenovno dostopna oskrba in otroško varstvo, ustrezna dolžina starševskega dopusta ter prilagodljivost delovnega časa in krajev dela tudi za moške; opozarja, da bi po napovedih OECD popolna uskladitev stopnje delovne aktivnosti privedla do 12,4-odstotnega povečanja BDP na prebivalca do leta 2030;

24. poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za pristop „zdravje v vseh politikah“, v okviru katerega naj ocenijo učinek političnih odločitev na vseh zadevnih področjih na zdravje;

25. opozarja, da so za višjo rodnost potrebni dodatne zaposlitvene priložnosti, stabilna zaposlitev in stanovanja, dostojni delovni in življenjski pogoji, prožna ureditev dela, velikodušna podpora za družine in plačan starševski dopust za oba starša, kakovostno otroško varstvo od zgodnjih let in enakomerna razdelitev neplačanih obveznosti oskrbe in gospodinjskega dela med moškimi in ženskami; poudarja, da je glede na demografske spremembe in predvideno podaljšanje pričakovane življenjske dobe nujno zagotoviti polno udeležbo žensk na trgu dela brez prekinitev poklicne poti ali prehodov na delo s krajšim delovnim časom in začasno delo, saj se bo tako zmanjšalo tveganje revščine v starosti za ženske; zato poziva države članice, naj čim prej in v celoti prenesejo ter izvajajo direktivo o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja in naj presežejo minimalne standarde, ki jih določa ta direktiva;

26. poziva Komisijo in države članice, naj dodatno proučijo uporabo uporabniku prijazne, varne in dostopne podporne digitalne tehnologije, oskrbe in medicine na daljavo, zlasti v regijah, ki se srečujejo s težavo zmanjševanja števila prebivalstva, ter oddaljenih regijah; poudarja, da bi morala biti uporaba teh tehnologij povsem skladna z obstoječim okvirom varstva podatkov in vedno bi bilo treba ustrezno upoštevati etična vprašanja v zvezi z uporabo tehnologije na področju zdravja; spodbuja države članice, naj v bližini osnovnih šol in vrtcev ustanovijo centre za dnevno varstvo za starejše osebe, da bi spodbujali medgeneracijske vezi;

27. meni, da bi morala imeti vsaka oseba pravico do izbire kakovostnih storitev oskrbe, ki so primerne zanjo in njeno družino; meni, da bi bilo treba pri pristopu k razvoju oskrbe upoštevati vse kategorije uporabnikov in razlike med njimi ter zelo različne želje glede vrste oskrbe, ki jo potrebujejo; ugotavlja, da bi se morala oskrba razvijati tako, da bi se povečala stalnost oskrbe ter okrepili preventivno zdravstveno varstvo, rehabilitacija in neodvisno življenje;

28. poziva k oblikovanju regulativnega okvira, s katerim bi zagotovili kakovostne storitve oskrbe, oskrbo in medicino na daljavo, tako da bo delavcem v oskrbi zagotovil pravna jamstva in določil vse potrebne zahteve za usposabljanje, da bi vsem državljanom EU ne glede na starost in geografsko območje zagotovili oskrbo in primarno zdravstvo;

29. spodbuja države članice, naj podprejo prožne, ustrezne in prilagojene modele oskrbe, ter poudarja, da sta aktivno in zdravo staranje, dobro počutje ter zaposljivost starejših ljudi ključna za vzdržnost sistemov socialne zaščite in socialnega varstva; poziva države članice, naj podprejo razvoj starostnikom prijaznih rešitev za oskrbo na domu, v družini in skupnosti, tudi za osebe z demenco, naj razvijejo javno mrežo podpornih storitev in medicinske opreme, spodbujajo mobilnost, neodvisno življenje, socialno vključenost in samostojnost ter pobude civilne družbe in socialnega gospodarstva na tem področju;

30. poziva države članice, naj bolje priznavajo vrednost neformalne oskrbe, izboljšajo socialno zaščito in različne oblike podpore za neformalne negovalce, zagotovijo strokovno podporo, usposabljanje in vzajemno svetovanje za neformalne negovalce ter v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji uvedejo različne oblike občasne pomoči za družinske člane, ki skrbijo za starejše, zlasti tiste, ki potrebujejo začasno oskrbo in dnevno oskrbo, ter podporne storitve, vključno s prožnimi ureditvami dela; spodbuja države članice, naj oblikujejo ciljno usmerjene strategije za pomoč neuradnim negovalcem in priznajo njihov prispevek k oskrbi starejših ter predlagajo ustrezne storitve pomoči; poudarja, da bi morala biti odločitev za zagotavljanje neformalne oskrbe prostovoljna in da bi bilo treba spodbujati formalno oskrbo;

31. spodbuja države članice, naj razvijejo prostovoljno delo in pomoč za starejše, saj imata posebno vlogo v kriznih razmerah, kot se je pokazalo v pandemiji covida-19;

32. poziva države članice, naj se borijo proti revščini med ženskami, zlasti pozneje v življenju, saj to negativno vpliva na socialno varnost žensk in stopnjo BDP v EU, ter naj delavcem zagotovijo ustrezno socialno zaščito;

33. poziva države članice, naj zagotovijo dostop do storitev rehabilitacije in ponovnega vključevanja, da bi starejše delavce podprli pri ponovnem vključevanju na trg dela po prekinitvi poklicne poti iz zdravstvenih razlogov, če to želijo, saj je aktivno staranje ključnega pomena za zdravje;

34. poudarja, da je feminizacija revščine posledica različnih dejavnikov, kot so neenakost spolov pri poklicnem napredovanju, dejstvo, da so ženske pogosto zaposlene na podlagi nestandardnih pogodb, odsotnost socialne varnosti partnerjev, ki pomagajo samozaposlenim delavcem, in revščina v gospodinjstvih mater samohranilk;

35. poudarja, da se je z izbruhom covida-19 izkazalo, kako pomembno je, da imajo države članice stabilne in vključujoče zdravstvene sisteme, ki so odporni na krize; poziva države članice, naj zagotovijo zadostno število strokovnjakov na področju zdravstvenih storitev in storitev oskrbe ter na celotnem ozemlju EU zagotovijo dostop do geriatrične medicine; poziva države članice, naj zaposlenim v zdravstvu in na področju oskrbe zagotovijo ustrezne delovne in zaposlitvene pogoje ter naj vlagajo v izobraževanje in usposabljanje, da bi se zagotovila kakovost oskrbe; poziva k oblikovanju spodbud za opravljanje poklica oskrbovalca starejših oseb;

Socialna zaščita in socialno vključevanje

36. poziva države članice, naj starejšim zagotovijo dostojen življenjski standard, in jih v zvezi s tem poziva, naj delijo svojo dobro prakso, zlasti glede določitve najnižje pokojnine;

37. poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo priporočila glede zmanjšanja tveganja revščine in socialne izključenosti starejših s posebnim poudarkom na razlikah v pokojninah med spoloma ter starejših, ki so invalidi, migranti, Romi, pripadniki etničnih, rasnih, jezikovnih ali spolnih manjšin ter drugih skupin, ki so nesorazmerno prizadete zaradi revščine in socialne izključenosti; spodbuja Odbor za socialno zaščito, naj več analiz nameni skupinam, ki se soočajo z visokimi stopnjami revščine in socialne izključenosti;

Aktivno staranje

38. poudarja, da sta ustvarjanje in izkoriščanje priložnosti starosti primernega vseživljenjskega učenja ključen in nepogrešljiv element za izboljšanje socialne in gospodarske trajnosti ter osebne dobrobiti; poziva države članice, naj vlagajo v znanja, spretnosti in izobraževanje ter razvijejo projekte formalnega, neformalnega in priložnostnega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja ter priložnosti za boljše vključevanje starejših, vključno s spletnim izobraževanjem, ne glede na to, ali so še vedno na trgu dela ali že upokojeni;

39. v zvezi s tem poudarja, da je treba okrepiti digitalna znanja in spretnosti starejših, da bodo lahko izkoristili spletno izobraževanje ter imeli boljši dostop do zdravstvenega varstva in drugih digitalnih storitev; poziva k dostopnim in cenovno ugodnim programom za digitalna znanja in spretnosti, ki bodo prilagojenim potrebam starejših; poziva Komisijo, naj sprejme ciljno usmerjene ukrepe, namenjene starejšim; Komisijo in države članice pa poziva, naj podprejo pobude za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo, zlasti za ranljive skupine, da bi ljudje lažje našli kakovostno zaposlitev, pri čemer je treba upoštevati potrebe trga dela, odpraviti digitalno vrzel in zagotoviti, da se bodo lahko te osebe učinkovito prilagodile in izkoristile inovativne metode upravljanja, delovne metode ter digitalne rešitve, kot je delo na daljavo;

40. poziva države članice, naj sredstva iz Evropskega socialnega sklada plus in Evropskega sklada za regionalni razvoj porabijo za zagotavljanje podpore pri ustvarjanju kakovostnih delovnih mest, spodbujanje boljšega usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja ter zagotavljanje zaposlitvenih priložnosti v regijah, ki se spopadajo s težavo odseljevanja prebivalcev, s posebnim poudarkom na krepitvi delovne aktivnosti žensk; poudarja pomen storitev svetovanja, vseživljenjskega učenja ter programov preusposabljanja in izpopolnjevanja delavcev vseh starosti;

41. poziva države članice in evropsko mrežo javnih zavodov za zaposlovanje, naj zagotovijo izmenjavo praks s področja vključevanja starejših iskalcev zaposlitve na trg dela;

42. pozdravlja zavezo Komisije glede zagotavljanja dostojnih plač vsem delavcem bodisi v obliki zakonsko določenih minimalnih plač bodisi prek kolektivnih pogajanj;

43. poudarja, da bi bilo treba pri obravnavi demografskih sprememb uporabiti pristop, ki temelji na pravicah, ter spodbujati in zagotavljati enake priložnosti, dialog in solidarnost, ne pa tekmovalnosti med osebami različnih generacij;

44. poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo za ustrezno izvajanje direktive o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja ter podprejo regionalne in lokalne pobude in projekte, namenjene vzpostavljanju boljšega ravnovesja med poklicnim in zasebnim življenjem moških in žensk;

45. pozdravlja predlog Komisije za uvedbo programa za „digitalne prostovoljce“ ( 53 ) , ki bi mladim usposobljenim osebam in izkušenim starejšim državljanom omogočal, da svoje digitalno znanje in spretnosti delijo s tradicionalnimi podjetji; spodbuja države članice, naj razvijejo prostovoljstvo in mentorstvo, da bi zagotovili prenos znanja med generacijami ter tako ukrepali proti socialni izključenosti in omogočili izmenjavo znanja, spretnosti in izkušenj, spodbujajo izpopolnjevanje znanja mladih in starejših delavcev ter ohranjanje tradicionalnih obrti, ki so del evropske dediščine;

46. poziva Komisijo in države članice, naj premostijo digitalni razkorak in nadalje raziščejo možnosti za socialno vključevanje in vključevanje starejših delovno sposobnih ljudi na trg dela, zlasti tistih, ki ne morejo z doma, z uporabo interneta in druge informacijsko-komunikacijske tehnologije, da bodo lahko na varen način uporabljali kulturne dobrine, zabavo, izobraževanje, komunikacijo, oskrbo in medicino na daljavo, ter z zagotavljanjem najvišje ravni varstva osebnih podatkov, pri čemer je treba priznavati pomen neposrednega osebnega stika ter dostojnega in človeškega pristopa; poziva zlasti k oblikovanju strategij za izboljšanje digitalnih znanj in spretnosti, povezljivosti in dostopa do naprav na področju dolgotrajne oskrbe;

47. meni, da je boljša povezljivost in dostopnost storitev na podeželskih in oddaljenih območjih bistvena za reševanje problema upadanja prebivalstva v teh regijah ter socialne in digitalne izključenosti tamkajšnjega starejšega prebivalstva; zato poziva države članice, naj pripoznajo pomen podeželskih in oddaljenih območij v vsej njihovi raznolikosti ter naj jim pomagajo razviti ves potencial s spodbujanjem naložb v lokalno gospodarstvo, spodbujanjem podjetništva in izboljšanjem tamkajšnje infrastrukture;

48. poziva Komisijo, naj države članice podpre v boju proti revščini, ki prizadene zlasti matere samohranilke in se je zaradi krize še povečala, kar vodi v večjo socialno izključenost;

49. opozarja, da digitalne tehnologije, ki se stalno razvijajo, bistveno vplivajo na vsakdanje življenje, ter zato poudarja, da je treba v šolah, bolnišnicah in vseh drugih ustreznih zgradbah javnih služb zagotoviti hitro širokopasovno internetno povezavo ter ključno in sodobno tehnološko opremo, vključno z učinkovito e-upravo; meni, da so možnosti, ki jih ponuja vseživljenjsko učenje, skupaj z digitalizacijo, bistvene za zagotavljanje različnih priložnosti starajočemu se prebivalstvu na podeželju in oddaljenih območjih, vključno z dodatnim dohodkom; zato poziva Komisijo in države članice, naj podprejo programe izobraževanja in usposabljanja, ki starajoče prebivalstvo podpirajo pri razvoju spretnosti in pridobitvi znanje na področjih, kot so e-trgovanje, spletno trženje ter informacijske in komunikacijske tehnologije; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo imela vsa gospodinjstva dostop do širokopasovnega interneta in digitalne opreme, in naj pospešijo pridobivanje digitalnega znanja in spretnosti, zlasti med ranljivimi skupinami;

50. meni, da bi bilo treba pri zelenem in digitalnem prehodu EU dodobra izkoristiti potencial starajočih se podeželskih skupnosti; v zvezi s tem poudarja, da je pomembno na podeželju zagotoviti dostop do širokopasovnega interneta in osnovnih storitev, uporabo e-znanj in novih pristopov k trajnostnemu razvoju, kot sta koncept pametnih vasi in prehod na trajnostni prehranski sistem;

51. poudarja, da je zaradi razvoja, digitalizacije in specializacije kmetijstva tako ljudem v tem sektorju kot tistim, ki vanj vstopajo, potrebna ustrezna raven digitalnega, tehničnega in gospodarskega usposabljanja, ter poziva k spodbujanju sistemov izmenjav, razprav, spletnega usposabljanja in e-učenja;

52. poziva države članice, naj upoštevajo posebne razmere starejših delavcev na trgu dela z ukrepi, kot so posameznikom prilagojena usposabljanja in optimiziran delovni čas;

53. poziva Komisijo, naj države članice podpre pri večjem črpanju sredstev iz strukturnih skladov za vlaganje v javno otroško varstvo ter oskrbo starejših in odvisnih oseb;

54. poziva države članice, naj podprejo delovanje in razvoj organizacij starejših oseb in drugih oblik družbenega udejstvovanja;

55. poziva Komisijo in Odbor za socialno zaščito, naj v naslednjem poročilu o ustreznosti pokojnin podrobneje obravnavata nestandardne razmere na trgu dela ter v celoti analizirata razlike v pokojninah med spoloma v vseh razsežnostih in vseh treh stebrih pokojninskih sistemov; nadalje poziva Komisijo, naj oceni ustreznost minimalnih pokojnin, ki so posebno pomembne za preprečevanje revščine v starosti;

56. poudarja, da bi lahko nastajajoče srebrno gospodarstvo postalo eno od glavnih gospodarskih gonil, zlasti na podeželju, ter v sektorjih zdravstva in dolgotrajne oskrbo ponudilo priložnosti učinkovitejše visokokakovostne oskrbe; poziva Komisijo in države članice, naj v evropskih in nacionalnih strategijah upoštevajo potencial srebrnega gospodarstva in naj ga bolj zavzeto spodbujajo, tudi v okviru turističnih in kulturnih izmenjav, usmerjenih v starejše prebivalstvo;

57. želi spomniti, da so najbolj oddaljene regije še posebej izpostavljene odseljevanju in da potrebujejo posebne ukrepe za ublažitev negativnih demografskih sprememb, s katerimi se pogosto spoprijemajo; poziva države članice, naj razpoložljive strukturne in investicijske sklade proaktivno uporabljajo za obravnavo izzivov, s katerimi se srečujejo te regije;

58. poziva Komisijo in države članice, naj vključijo organizacije, ki predstavljajo in ščitijo interese starejših, v odločitve, ki jih zadevajo;

59. poudarja, da lahko delo na daljavo kot eno od najboljših načinov za uporabo digitalnih tehnologij oddaljenim območjem ponudi številne priložnosti, in sicer prepreči izseljevanje prebivalstva s podeželskih in oddaljenih območij ter hkrati koristi lokalnim skupnostim in njihovemu gospodarstvu; poziva Komisijo, naj pripravi agendo EU za delo na daljavo z namenom razvoja zakonodajnega okvira, ki bi določal jasne minimalne standarde in pogoje za delo na daljavo po vsej EU;

60. poziva Komisijo in države članice, naj pravice starejših invalidov vključijo v vse politike in programe, povezane z invalidnostjo in staranjem, ter zagotovijo polno skladnost s Konvencijo ZN o pravicah invalidov;

Posebne politike in raziskave

61. poziva države članice, naj z uporabo sredstev EU in na podlagi zasebnih naložb v povezavi z nacionalnimi in lokalnimi naložbami zagotovijo dosegljiva, ustrezna, varna in dostopna stanovanja ter stavbe prilagodijo potrebam starejših, ranljivih in prikrajšanih ljudi; poudarja, da bi morale biti stavbe ustrezno dostopne; poudarja, da je varno bivališče takšno, v katerem je čim bolj zmanjšana možnost nevarnosti oziroma je čim bolj olajšan odziv na nezgode; opozarja, da bi moralo biti zagotavljanje dostopnih stanovanj tesno povezano z zagotavljanjem ustrezne infrastrukture;

62. poudarja, da imajo regionalni in lokalni organi bistveno vlogo pri učinkovitem in trajnostnem reševanju vse večjih demografskih težav na podeželskih in oddaljenih območjih;

63. poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo dobro prakso v zvezi z učinkovitimi politikami na področju staranja;

64. poziva države članice, naj spodbujajo pobude za krepitev medgeneracijskih odnosov in podpirajo starejše osebe, ki morajo iz zdravstvenih ali finančnih razlogov zapustiti svoje domove in poiskati cenovno dostopno stanovanje, prilagojeno njihovim potrebam;

65. poziva države članice, naj pri reformah pokojninskega sistema in prilagoditvah upokojitvene starosti upoštevajo razsežnost spola, in sicer razlike med delovnimi vzorci žensk in moških ter večje tveganje diskriminacije starejših žensk na trgu dela;

66. poziva države članice, naj preprečijo in odpravijo nasilje nad starejšimi ženskami v okviru svojega nacionalnega odziva na covid-19, tudi s telefonskimi številkami za pomoč in podpornimi storitvami, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti okolju bivalne oskrbe;

67. poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo učinkovite programe za boj proti nasilju nad ženskami, ki vključujejo vidik starosti, da bi preprečile fizične, spolne, psihološke in ekonomske zlorabe, katerih žrtev so lahko starejši, in sicer večinoma ženske; predlaga izvedbo statističnih raziskav o povečanju nasilja nad starejšimi, da bi izpostavili ta resen problem, ki ga starejši običajno ne prijavijo, saj grdo ravnanje jemljejo kot sestavni del starosti in odvisnosti, ter da bi družba kot celota zlorabe starejših preprečevala učinkoviteje in bolj zavzeto;

68. poudarja, da lahko varovana in oskrbovana stanovanja prispevajo k vzpostavitvi deinstitucionalizirane oskrbe; poziva države članice, naj proučijo možnosti spodbujanja varovanih, oskrbovanih in medgeneracijskih stanovanjskih enot ter prilagoditve stanovanj na podlagi meril kakovosti;

69. spodbuja države članice, naj izvajajo informacijske in izobraževalne kampanje ter ukrepe, namenjene starejšim, na področju prometne varnosti, o vplivu telesnih sprememb in zmanjšanja psihomotoričnih spretnosti na sposobnosti starejših udeležencev v prometu, s čimer se bo izboljšala varnost vseh udeležencev v prometu;

70. spodbuja države članice, naj iz Evropskega socialnega sklada plus, Evropskega sklada za regionalni razvoj in Sklada za pravični prehod povečajo porabo za usposabljanje in prekvalifikacijo starejših delavcev, pri čemer je treba spodbujati enak dostop do javnih storitev, s posebnim poudarkom na spodbujanju podjetij k zaposlovanju starejših delavcev ter prilagoditev infrastrukture, tudi transportne, in javnega prostora potrebam starejših; poziva države članice, naj z uporabo strukturnih skladov spodbujajo naložbe v javne storitve na podeželju, da bi privabile mlajše generacije in izboljšale dobrobit starejših, ki živijo na teh območjih; poziva k večji uporabi sredstev iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja za boj proti izolaciji in socialni izključenosti starejših na podeželju in prikrajšanih območjih, s posebnim poudarkom na območjih, ki jim grozi odseljevanje; poziva države članice, naj pri tem izkoristijo možnosti, ki jih ponuja instrument Next Generation EU;

71. poudarja, kako pomembno je, da imamo na voljo ustrezne, zanesljive in primerljive podatke kot podlago za politike in ukrepe za reševanje demografskih izzivov; poziva Komisijo, naj revidira statistični okvir EU, tako da zviša zgornjo starostno mejo za zbiranje podatkov in zagotovi, da so v zbiranje podatkov vključene osebe, ki živijo v različnih ustanovah, ter da so podatki razčlenjeni po spolu in starosti, pri čemer je treba v celoti upoštevati standarde zasebnosti in temeljnih pravic; poziva Komisijo in države članice, naj zberejo več podatkov in okrepijo svojo podporo razvoju raziskav o zdravem staranju, boleznih, povezanih s starostjo, in življenjskih razmerah starejših;

72. pozdravlja akcijski načrt za evropski steber socialnih pravic in poziva k hitremu in učinkovitemu izvajanju načel iz stebra; poziva Komisijo, naj razmisli o financiranju te pobude v okviru programa EU za pravice, enakost in državljanstvo, da bi izboljšali in okrepili zastopanost starejših v zakonodajnem postopku EU ter upoštevali obstoječi evropski mladinski parlament;

73. poziva Komisijo in države članice, naj svoje ukrepe osredotočijo na podaljšanje zdravega življenja starejših; v zvezi s tem poudarja, da so pomembni programi za vseživljenjsko spodbujanje zdravja in izobraževanje, preprečevanje bolezni in redne preglede in da je treba sprejeti nove pobude, denimo za izboljšanje politike preprečevanja bolezni in sprejetje učinkovitejših zdravstvenovarstvenih programov, da bi spodbudili proces zdravega staranja; poziva Komisijo in države članice, naj se dejavno vključijo v desetletje zdravega staranja SZO in pripravijo načrte za zdravo staranje v EU, ki bodo vključevali dostop do zdravstvenih storitev in oskrbe, pa tudi strategije za promocijo zdravja in preprečevanja bolezni; poziva Komisijo, naj v okviru programa Obzorje Evropa pripravi ambiciozno raziskovalno agendo na področju telesnega in duševnega zdravja; spodbuja države članice, naj v ta namen po možnosti uporabijo sredstva iz večletnega finančnega okvira in instrumenta Next Generation EU;

74. poziva države članice, naj spodbujajo medgeneracijsko izmenjavo, denimo s spodbujanjem prostovoljnega dela mladih za starejše, ter spodbujajo in financirajo medgeneracijske centre, ki imajo lahko bistveno vlogo v boju proti diskriminaciji na podlagi starosti in za zagotavljanje socialne vključenosti starejših; spodbuja države članice, naj ustanovijo centre za oskrbo v skupnosti, zagotovijo priložnosti za prostovoljstvo in vseživljenjsko učenje, namenjene starejšim, v bližini šol in vrtcev, ter si prizadevajo za krepitev medgeneracijskih vezi s spodbujanjem izmenjav med tem storitvami; poziva države članice in Komisijo, naj spodbujajo programe, projekte in ukrepe, ki krepijo socialno, kulturno in politično sodelovanje starejših oseb;

75. poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo in podpirajo vključujoč trg dela in družbe, ki omogočajo enakopravno udeležbo in izkoriščajo znanja in spretnosti ter talente vseh; poziva države članice, naj razvijejo strategije za zaposljivost in načrtovanje poklicnih poti, da bi se pripravile na starajočo se delovno silo in trge dela, ki zaradi pogostih in velikih sprememb postajajo vse bolj nestanovitni; poudarja, da bi bilo treba v teh strategijah spodbujati izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje oseb vseh starosti, zdrava delovna mesta, ki so razumno prilagojena zaposlenim z zdravstvenimi težavami ali invalidom, boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter medgeneracijske izmenjave na delovnem mestu; nadalje poziva platformo EU za listine o raznolikosti, naj več pozornosti nameni spodbujanju raznolikosti na delovnih mestih z vidika starosti, spretnosti in invalidnosti; poziva Evropsko komisijo, naj v novi okvirni strategiji za zdravje in varnost pri delu izpostavi psiho-socialna in fizična tveganja ter tveganja, povezana s starostjo, za ženske in moške; poudarja, da sta zdravje in varnost pri delu ključnega pomena;

76. poziva Komisijo in države članice, naj osebam v starosti 60 let in več, zlasti ženskam, olajšajo dostop do dela, če to želijo, saj lahko na ta način zaslužijo dodatni dohodek, in naj uvedejo poklicne dejavnosti s skrajšanim delovnim časom z nizkim tveganjem za starejše, ko so še vedno zdravi in lahko prevzamejo odgovornost; poudarja pomen ustvarjanja priložnosti plačanega dela za osebe, ki so že dosegle zakonsko določeno upokojitveno starost in želijo ostati ali postati aktivne, ne zgolj zaradi dodatnega dohodka, temveč tudi z namenom preprečevanja socialne izključenosti; spodbuja tudi pobude prostovoljstva in mentorstva, namenjene okrepitvi medgeneracijskega prenosa znanja; poudarja, ta takšni ukrepi in dejavnosti ne smejo škoditi mladim iskalcem zaposlitve ali dolgotrajno brezposelnim;

77. poziva Komisijo, naj sprejme strategijo EU o oskrbovalcih; poudarja, da so naložbe v storitve oskrbe ključne, saj se bodo tako povečale stopnje zaposlenosti žensk, zagotovile priložnosti za zaposlitev v formalnem gospodarstvu za oskrbovalce, ki so pred tem svoje delo opravljali neformalno, in izboljšala usklajenost poklicnega in zasebnega življenja žensk, pa tudi izboljšali življenjski pogoji starejših z naložbami v ustanove za dolgotrajno oskrbo, ukrepi za izboljšanje duševnega zdravja in boj proti izoliranosti, ukrepi za boj proti nasilju nad starejšimi ženskami ter vlaganjem v zdravje in izobraževanje ljudi, da bi v starosti ostali aktivni in zdravi; poziva države članice, naj sprejmejo niz kazalnikov glede dostopnosti in vzdržnosti sistemov oskrbe starejših ter skupni okvir kakovosti za storitve oskrbe starejših; poudarja, da je pomembno zagotoviti, da oskrba starejših ostane v nacionalni pristojnosti;

78. poziva države članice, naj starejšim namenijo več pozornosti, saj so posebej ranljivi za virusne okužbe, vključno s covidom-19; poziva Komisijo in države članice, naj se borijo proti izolaciji, zanemarjanju in socialni izključenosti starejših med pandemijo covida-19, tako da spodbujajo kampanje za ozaveščanje, izvajajo raziskave, spodbujajo izmenjavo mnenj ter združujejo uporabo sredstev iz strukturnih in investicijskih skladov EU; države članice tudi poziva, naj zagotovijo uveljavljanje pravic pacientov v čezmejnem zdravstvu ter razpoložljivost in dostopnost varnih in cenovno dostopnih zdravil; poudarja, da je pandemija covida-19 pokazala, da mora EU izkazati večjo solidarnost; poziva Komisijo, naj pripravi in sprejme listino EU o pravicah starejših na podlagi člena 25 Listine;

79. se strinja, da lahko kohezijska politika in skupna kmetijska politika pomembno prispevata k spodbujanju in krepitvi zaposljivosti in vključevanja žensk na podeželju in oddaljenih območjih, ki se spoprijemajo z demografsko problematiko; poziva države članice, naj v ta namen bolje izrabijo ustrezna sredstva;

80. poziva države članice naj uporabijo sredstva pobude REACT-EU za obravnavanje demografskih sprememb ( 54 )

81. poudarja, da bi lahko nove tehnologije in inovativne metode koristile pri nižanju stroškov storitev splošnega interesa, hkrati pa ohranile življenjski standard in kakovosti storitev na oddaljenih in redko poseljenih območjih; spodbuja države članice ter ustrezne regionalne in lokalne organe, naj vlagajo v nekonvencionalne in inovativne ukrepe za zagotavljanje osnovnih storitev prebivalstvu ter vzpostavitev ustreznega okolja, ki bi privabljalo ljudi, kar bi obrnilo trend odseljevanja;

82. poziva države članice, naj okrepijo izmenjavo primerov dobre prakse s področja oblikovanja ustreznih demografskih politik in pobud za izkoriščanje priložnosti in obravnavo izzivov, ki jih prinaša staranje prebivalstva v EU;

83. želi opozoriti na posebno naravo družinskega kmetovanja, ki združuje kmetijsko dejavnost in družinsko življenje s starejšimi kmeti, ki ostanejo aktivni tudi potem, ko so dosegli upokojitveno starost;

84. se zaveda velikega potenciala starejših, na primer kmetov, da postanejo gonilna sila živahnega srebrnega gospodarstva na podeželju, ki bo temeljilo na socialnih inovacijah, vključujočih podeželskih skupnostih in bolj zdravem življenjskem okolju; poziva Komisijo, naj ta potencial skrbno preuči, ko bo oblikovala dolgoročno vizijo za podeželska območja in aktivno staranje;

85. poziva javne institucije, naj spodbujajo oblikovanje posebnega zaščitnega sistema, v katerem se bo upoštevala posebna narava brezposelnosti kmetijskih delavcev, saj je sezonsko delo zelo začasne narave; opozarja, da bi se s tem povečala zaščita zaposlenih v kmetijstvu;

86. opozarja, da je v kmetijstvu problematika staranja delovne sile in pomanjkanja generacijske prenove bolj pereča kot v drugih sektorjih; meni, da je treba ustvariti nove poklice ter s tem omogočiti menjavo generacij ter zagotoviti privlačnost, tudi finančno, poklicev v kmetijskem sektorju;

87. je seznanjen, da samo 11 % vseh kmetijskih gospodarstev v Evropski uniji vodijo kmetje, mlajši od 40 let ( 55 ) ; poziva države članice, naj odpravijo vse ovire, ki mladim kmetom onemogočajo vstop v kmetijski sektor, vključno s težavnim dostopom do zemljišč; poleg tega jih poziva, naj spodbujajo nove načine sodelovanja med generacijami, kot so partnerstva, deljeno kmetovanje, dolgoročni zakup in druge ureditve, s katerimi bi lahko odpravile pomanjkanje zemljišč in spodbudile mlade, da postanejo kmetje;

88. poudarja, da obstajajo nekatere ovire za zamenjavo generacij v kmetijstvu, ki so povezane z dostopom do zemljišč in prenosom kmetij iz generacije v generacijo; opozarja, da starejši kmetje, ki jih po upokojitvi na podeželju ogrožajo tveganje nizke pokojnine, izpada dohodka (vključno s plačili iz skupne kmetijske politike) in socialne izključenosti, zato običajno ostanejo aktivni in svoje kmetije obdržijo dlje; v zvezi s tem poudarja, da so potrebni prilagojeni instrumenti politike za zagotavljanje nemotenega prehoda kmetij in aktivnega staranja starejših kmetov v podeželskih skupnostih;

89. želi opozoriti, da nacionalni pokojninski sistemi v številnih državah članicah upokojenim kmetom ne zagotavljajo zadostnega dohodka; obžaluje, da je pogosto edini način za reševanje teh razmer podaljšanje kmetijske dejavnosti še po zakonsko določeni upokojitveni starosti, kar pa upočasnjuje zamenjavo generacij; poudarja, da podpora iz skupne kmetijske politike ni namenjena temu, da bi nadomeščala pokojninski sistem;

90. opozarja na vse večjo potrebo po visokokvalificiranih mladih strokovnjakih v kmetijstvu, zlasti v nekaterih regijah, in opozarja, da je treba sprejeti čim več ukrepov, s katerimi bi mlade spodbudili k študiju kmetijskih strok ter olajšali prenos znanja s starejših na mlajše generacije;

91. meni, da so kmetijska partnerstva med starejšo in mlajšo generacijo ključna za poglobitev medgeneracijske solidarnosti, prenosa znanja in vzajemnega učenja, kar je v kmetijstvu zlasti pomembno za uvajanje novih tehnologij in digitalnih spretnosti;

92. meni, da družinski delavci še vedno predstavljajo večino kmetijske delovne sile v Evropi, vendar ugotavlja, da ta oblika dela že leta stalno upada in da se pričakuje, da bo v prihodnosti še naprej upadala; poudarja, da bo neizbežno odseljevanje prebivalcev s podeželja v nekaterih območjih EU povzročilo, da se bo podeželje soočalo z gospodarskimi, družbenimi in okoljskimi težavami, ki zahtevajo bolj ambiciozne in usklajene politike;

93. poudarja, da je treba podpirati raznolikost podeželskih območij in spodbujati naložbe v projekte, ki podpirajo lokalno gospodarstvo, vključno z boljšo prometno dostopnostjo in digitalno povezljivostjo; meni, da je pomembno upoštevati, da se z ohranjanjem zaposlitev v kmetijstvu neposredno ohranjajo podeželska gospodarstva; poleg tega meni, da ne bi smeli podcenjevati izzivov, s katerimi se soočajo kmetje pri razumevanju vloge in uporabi sodobne tehnologije in inovacij v kmetijstvu; zato poudarja pomen vseživljenjskega poklicnega usposabljanja, svetovanja in izmenjave znanj, tako v okviru skupne kmetijske politike kot zunaj nje;

94. meni, da bi bilo treba ženskam olajšati dostop do ustreznih javnih storitev ter s tem boljši dostop do zaposlitve v kmetijstvu;

95. se zaveda, da je staranje prebivalstva, zlasti na kmetijskih in podeželskih območjih, neizogiben trend, ki ga je treba upoštevati pri oblikovanju ekonomskih in socialnih politik; meni, da je treba pri problematiki staranja prebivalstva uporabiti večrazsežnostni pristop, in poudarja, da je treba spodbujati širše dopolnjevanje in sinergijo med področji politike in podpornimi instrumenti; opozarja, da so za zagotavljanje starosti prijaznega okolja za starejše bistveni ustrezni viri in storitve;

96. poudarja, da so neenakosti pri dostopu do zemljišč, neposrednih plačilih in podpori, tako med državami EU kot znotraj njih, eno od vprašanj, ki jih je treba urediti, da bi ustavili upadanje prebivalstva v regijah, starejše, ki so dosegli upokojitveno starost, spodbudili k izstopu iz kmetijstva, mlade pa k temu, da bi začeli kmetovati;

97. poziva države članice, naj pri načrtovanju svojih strateških načrtov upoštevajo delež starejšega prebivalstva (nad 65 let) na podeželju in preučijo možnost uvedbe ukrepov, ki bi lahko zajemali starejše prebivalce podeželskih območij, na primer s prožnejšim pristopom k potrebam dejanskih in aktivnih udeležencev v tej starostni skupini v gospodarskem življenju posameznih regij;

98. poudarja, da se je treba zaradi razmer, ki so posledica pandemije covida-19, zavezati k živemu in dinamičnemu podeželju, odpraviti birokracijo ter vlagati v infrastrukturo in kakovostne storitve na podeželju, da bi omejili proces staranja v kmetijstvu in spodbudili vodilno vlogo žensk;

99. poudarja, da je učinkovit sistem mobilnosti eden od osnovnih pogojev za regionalni gospodarski razvoj, teritorialno kohezijo in razvoj regionalnega potenciala; opozarja, da je zato je treba zagotoviti potrebna finančna sredstva za razvoj in vzdrževanje prometnih povezav, s katerimi bi lahko starejše generacije spodbudili, da bi dlje ostale v kmetijstvu, mlade iz regionalnih središč pa pritegnili k delu na podeželju;

100. poudarja vlogo in pomen skupne kmetijske politike pri spodbujanju menjave generacij v kmetijskem sektorju; poziva države članice, naj v svojih strateških načrtih podprejo ukrepe za povečanje števila mladih kmetov in spodbujajo skladnost z drugimi instrumenti, ki so na voljo na nacionalni ravni in na ravni EU;

101. poudarja, da imajo skupnostne pobude za lokalni razvoj osrednjo vlogo pri obnavljanju in ohranjanju živahnega in cvetočega lokalnega podeželskega gospodarstva ter da je treba ohraniti zadostno raven financiranja za program LEADER; poziva države članice, naj v celoti izkoristijo njegove zmogljivosti;

102. opozarja, kako pomembne so storitve nevladnih organizacij, zlasti za starejše; poziva, naj se okrepi financiranje za dejavnosti nevladnih organizacij v regijah;

o

o o

103. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

(1) Sodba z dne 22. novembra 2005, Werner Mangold proti Rüdiger Helm, C-144/04, ECLI: EU:C:2005:709.

(2) UL L 246, 23.9.2011, str. 5.

(3) UL C 484, 24.12.2016, str. 1.

(4) UL C 189, 4.6.2018, str. 1.

(5) UL C 308 E, 20.10.2011, str. 49.

(6) UL C 363, 28.10.2020, str. 80.

(7) UL C 74 E, 13.3.2012, str. 19.

(8) UL C 76, 28.2.2018, str. 93.

(9) UL C 204, 13.6.2018, str. 76.

(10) UL C 331, 18.9.2018, str. 60.

(11) UL C 356, 4.10.2018, str. 10.

(12) UL C 108, 26.3.2021, str. 965.

(13) UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(14) UL C 137 E, 27.5.2010, str. 68.

(15) UL L 188, 12.7.2019, str. 79.

(16) COM(2020)0241.

(17) OZN, „Changing Population Age Structures and Sustainable Development“ (Spremembe starostne strukture prebivalstva in trajnostni razvoj), 2017.

(18) Eurostat (2020), „Ageing Europe – statistics on social life and opinions“ (Starajoča se Evropa – statistični podatki o družbenem življenju in mnenja), podatki iz julija 2020.

(19) Eurostat, „Population structure and ageing“ (Struktura prebivalstva in staranje), podatki iz avgusta 2020.

(20) Spremljevalni delovni dokument služb Komisije z dne 17. junija 2020 k poročilu o vplivu demografskih sprememb (SWD(2020)0109), str. 7.

(21) OZN, „Changing Population Age Structures and Sustainable Development: a concise report“ (Spremembe starostne strukture prebivalstva in trajnostni razvoj: strnjeno poročilo), 2017, str. 11.

(22) Eurostat, „Ageing Europe, Looking at the life of older people in the EU“ (Starajoča se Evropa, pogled na življenje starejših v EU), 2019.

(23) Eurostat, „Ageing Europe, Looking at the life of older people in the EU“ (Starajoča se Evropa, pogled na življenje starejših v EU), 2019.

(24) Služba Evropskega parlamenta za raziskave, „Demographic outlook for the European Union“ (Demografske napovedi za Evropsko unijo), marec 2020, str. 3.

(25) Znanstveno vozlišče EU: služba Komisije za znanost in znanje, „How lonely are Europeans?“ (Kako osamljeni so Evropejci?), 12. junij 2019.

(26) Služba Evropskega parlamenta za raziskave, Demographic outlook of the European Union (Demografske napovedi za Evropsko unijo), marec 2020, str. 16.

(27) Osnovni scenarij Eurostata.

(28) Eurostat, „Ageing Europe: looking at the life of older people in the EU“ (Starajoča se Evropa, pogled na življenja starejših v EU), 2019.

(29) Evropska komisija, indeks digitalnega gospodarstva in družbe (DESI) 2020, str. 52.

(30) SWD(2020)0109, str. 42.

(31) Eurostat, „Ageing Europe: Looking at the lives of older people in the EU“ (Starajoča se Evropa, pogled na življenja starejših v EU), 2019, str. 53.

(32) Eurostat, „Disability statistics – elderly needs for help or assistance“ („Statistični podatki o invalidnosti – potrebe starejših po pomoči ali asistenci“, podatki iz junija 2019.

(33) Eurostat, „Functional and activity limitations statistics“ (Statistični podatki o funkcionalnih omejitvah in omejitvah dejavnosti, podatki iz decembra 2020.

(34) Eurostat, Ageing Europe: Looking at the lives of older people in the EU (Starajoča se Evropa, pogled na življenja starejših v EU), 2019, str. 70.

(35) Evropski center za preprečevanje in obvladovaje bolezni in drugi, „High impact of COVID-19 in long-term care facilities, suggestion for monitoring in the EU/EEA“ (Velik vpliv covida-19 na ustanove za dolgotrajno oskrbo, predlog za spremljanje v EU/EGP), Eurosurveillance, zvezek 25, 22. izdaja, 4. junij 2020.

(36) Evropski inštitut za enakost spolov, „Ageing societies, migration and climate change bring new challenges for gender equality“ (Starajoče se družbe, migracije in podnebne spremembe prinašajo nove izzive za enakost spolov), 10. december 2019.

(37) Leta 2018 je v EU-27 s skrajšanim delovnim časom delalo 30,5 % žensk in 9,2 % moških (Eurostat, raziskava o delovni sili).

(38) Delež pogodb o zaposlitvi za določen čas za ljudi v starosti od 15 do 64 let je v zadnjih letih stabilen. V letu 2018 je znašal 12,1 % skupnih zaposlitev. Pri ženskah je delež nekoliko višji (13,1 %) kot pri moških (11,2 %) (Eurostat).

(39) Evropska agencija za temeljne pravice, bilteni o posledicah pandemije koronavirusa v EU za temeljne pravice: št. 3 iz junija 2020, s posebnim poudarkom na starejših, in št. 6 z dne 30. novembra 2020, s posebnim poudarkom na socialnih pravicah.

(40) Članek Eurofounda z dne 19. maja 2021 z naslovom Upokojitev.

(41) Eurofound, Evropska raziskava o kakovosti življenja 2016, str. 79.

(42) Eurofound, Evropska raziskava o kakovosti življenja 2016, str. 77.

(43) Eurofound, Evropska raziskava o kakovosti življenja 2016, str. 15.

(44) Eurofound, Evropska raziskava o kakovosti življenja 2016, str. 26.

(45) V poročilu o staranju za leto 2018 so skupni stroški staranja opredeljeni kot javni izdatki za pokojnine, zdravstveno varstvo, dolgotrajno oskrbo, izobraževanje in nadomestila za brezposelnost.

(46) Medinstitucionalni dokument Komisije z dne 25. maja 2018 o staranju prebivalstva za leto 2018: gospodarske in proračunske projekcije za 28 držav članic EU (2016-2070),

(47) Poročilo Komisije z dne 12. aprila 2018 o srebrnem gospodarstvu.

(48) Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu, poročilo z dne 4. oktobra 2016 z naslovom „The ageing workforce: Implications for occupational safety and health“ (Staranje delovne sile: posledice za varnost in zdravje pri delu), pregled raziskav.

(49) Eurostat, „Employment rate of older workers, age group 55-64“ (Stopnja zaposlovanja starejših v starostni skupini 55–64 let), dostop 2. junija 2021.

(50) COM(2020)0241, str. 10.

(51) COM(2020)0241, str. 22.

(52) Poročilo organizacije Alzheimer Europe z dne 17. februarja 2020, „Dementia in Europe Yearbook 2019: Estimating the prevalence of dementia in Europe“ (Letopis o demenci v Evropi 2019: ocena razširjenosti demence v Evropi).

(53) Sporočilo Komisije z dne 10. marca 2020 o strategiji za mala in srednja podjetja za trajnostno in digitalno Evropo (COM(2020)0103).

(54) COM(2020)0241, str. 20.

(55) Eurostat, „Farmers and the agricultural labour force – statistics“ (Kmeti in delovna sila v kmetijstvu – statistični podatki), podatki, pridobljeni novembra 2018.