OBVESTILO KOMISIJE

o informacijah v zvezi s tveganji in neskladnostjo v okviru rednih pregledov Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/1793

(2022/C 265/01)

1. Uvod

V tem obvestilu Komisije so pojasnjena ustrezna merila in premisleki v okviru rednih pregledov v skladu s členom 12 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/1793 (1). Namen tega obvestila je zagotoviti preglednost postopka za državljane, nosilce dejavnosti in pristojne nacionalne organe, tako v Uniji kot na ozemljih in tretjih državah, iz katerih se živila in krma neživalskega izvora, za katere se uporablja Izvedbena uredba (EU) 2019/1793, uvažajo v Unijo.

To obvestilo je namenjeno kot pomoč državljanom, nosilcem dejavnosti in pristojnim nacionalnim organom za boljše razumevanje uporabe člena 12 Izvedbene uredbe (EU) 2019/1793. Za razlago prava Unije je pristojno samo Sodišče Evropske unije. Stališča, izražena v tem obvestilu, ne prejudicirajo stališč, ki bi jih Evropska komisija lahko izrazila pred Sodiščem in nacionalnimi sodišči.

2. Področje uporabe Izvedbene uredbe (EU) 2019/1793

Izvedbena uredba (EU) 2019/1793 določa pravila o začasnem povečanju uradnega nadzora in nujnih ukrepih, ki urejajo vstop nekaterih živil in krme neživalskega izvora iz nekaterih tretjih držav v Unijo na podlagi pooblastil iz člena 47(2)(b) in člena 54(4)(a) in (b) Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta (2) ter člena 53(1)(b) Uredbe (EU)št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

Cilj Izvedbene uredbe (EU) 2019/1793 je zaščititi potrošnike Unije pred znanimi ali nastajajočimi zdravstvenimi tveganji ali zaradi dokazov o zelo razširjeni resni neskladnosti z zakonodajo Unije o agroživilski verigi (glej člen 1(2)(a) in (c) Uredbe (EU) 2017/625 za živila in krmo neživalskega izvora). Izvedbena uredba (EU) 2019/1793 določa harmoniziran pristop k uradnemu nadzoru nekaterih živil in krme neživalskega izvora, ki vstopajo v Unijo, in je namenjena zagotavljanju uporabe zakonodaje Unije o agroživilski verigi za takšne proizvode.

Proizvodi s poreklom iz tretjih držav in za katere veljajo začasna okrepitev nadzora, nujni ukrepi ali začasna prekinitev vstopa v Unijo, so navedeni v prilogah k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/1793. Pogostost identifikacijskih pregledov in fizičnih pregledov proizvodov, za katere veljajo začasna okrepitev nadzora in nujni ukrepi, je določena ob upoštevanju zlasti stopnje tveganja, povezanega z obravnavano nevarnostjo, neskladnosti, ki jih med uradnim nadzorom ugotovijo pristojni organi na notranjem trgu, ter dejanske pogostosti zavrnitev na meji. Glede na specifično nevarnost bo treba upoštevati različna merila, razlikoval pa se bo tudi relativni ponder merila (glej oddelka 3.1 in 3.2.2 spodaj).

V prilogah k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/1793 so navedena živila in krma neživalskega izvora iz nekaterih tretjih držav ter ustrezni ukrepi, kot sledi:

V Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/1793 so navedena živila in krma neživalskega izvora iz nekaterih tretjih držav, za katere velja začasno povečanje uradnega nadzora ob vstopu v Unijo.

V Prilogi II k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/1793 so navedena živila in krma, za katere veljajo posebni pogoji, na primer zahteva po predložitvi uradnega spričevala in rezultatov laboratorijske analize, ki urejajo njihov vstop v Unijo, zaradi nevarnosti kontaminacije z mikotoksini, vključno z aflatoksini, ostanki pesticidov, pentaklorofenolom in dioksini, ter mikrobiološke kontaminacije.

V Prilogi IIa k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/1793 so navedena živila in krma neživalskega izvora, katerih uvoz v Unijo je začasno prekinjen.

V prilogah II in IIa so navedeni nujni ukrepi v smislu člena 53 Uredbe (ES) št. 178/2002.

Proizvodi so navedeni na podlagi njihove tretje države izvora, opisa, kombinacije oznake kombinirane nomenklature (KN) in razvrstitve integrirane tarife Evropske unije (TARIC) ter nevarnosti. Za proizvode iz tretje države se lahko hkrati začasno poveča uradni nadzor in/ali nujni ukrepi (razen začasne prekinitve vstopa v Unijo) za več kot eno nevarnost.

Člen 12 Izvedbene uredbe (EU) 2019/1793 zahteva, da Komisija redno, najmanj na vsakih šest mesecev, pregleduje sezname, da bi upoštevala nove informacije v zvezi s tveganji in neskladnostjo. Poleg tega se lahko v primeru nastajajočega tveganja ali kadar obstajajo dokazi o zelo razširjeni resni neskladnosti z zakonodajo Unije o agroživilski verigi, kadar koli uvede zaščitni ukrep, ki sega od posebnih pogojev uvoza (navedba proizvoda v Prilogi I ali Prilogi II) do začasne prekinitve vstopa v Unijo (navedba v Prilogi IIa), kot odziv na neposredna tveganja, ne glede na redne preglede.

Potrebne spremembe Izvedbene uredbe (EU) 2019/1793 se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 58(2) Uredbe (ES) št. 178/2002 in člena 145(2) Uredbe (EU) 2017/625.

Morda bodo potrebna prehodna obdobja, da se pošiljkam proizvodov, ki so odpremljene iz države porekla, omogoči vstop v Unijo pred začetkom veljavnosti spremembe Uredbe. Taka obdobja nosilcem dejavnosti in tretjim državam omogočajo, da se prilagodijo zahtevam iz Uredbe, ki spreminja proizvode, navedene v prilogah, in po potrebi pristojnim organom tretjih držav, da organizirajo sistem izdaje spričeval. V določenih situacijah glede na stopnjo tveganja prehodno obdobje morda ni predvideno.

3. Koraki pregleda v skladu s členom 12 Izvedbene uredbe (EU) 2019/1793

3.1 Nevarnosti, vključene v Izvedbeno uredbo (EU) 2019/1793

Proizvodi so navedeni na podlagi kombinacije porekla/oznake KN/nevarnosti.

Seznam nevarnosti, ki so lahko podlaga za povečanje uradnega nadzora ali nujnih ukrepov v Izvedbeni uredbi (EU) 2019/1793, ni izčrpen. Trenutno Izvedbena uredba med drugim vključuje naslednje nevarnosti:

(a) mikrobiološke: salmonela;

(b) kemične: (i) onesnaževala: aflatoksini, pentaklorofenol in dioksini; (ii) ostanki pesticidov: ostanki pesticidov, navedeni v usklajenem večletnem nadzornem programu Skupnosti, ki ga je sprejela Komisija v skladu s členom 29(2) Uredbe (ES) št. 396/2005 (4), in drugi ostanki pesticidov, na primer amitraz, nikotin, tolfenpirad, diafentiuron, dikofol, ditiokarbamati, dinotefuran, folpet, prokloraz, tiofanat-metil, triforin, acefat, fentoat, klorbufam, formetanat, protiofos, kinalfos, karbofuran, metrafenon; (iii) druge nevarnosti: sudanska barvila, rodamin B, sulfiti, cianid, etilen oksid.

Zgornji seznam nevarnosti se lahko v določeni fazi razširi, kadar je treba za določeno nevarnost uvesti nekatere vrste proizvodov iz nekaterih držav, zato predloženi seznam ni izčrpen, v tem obvestilu pa so omenjene le trenutne nevarnosti.

3.2 Zbiranje informacij

Viri informacij, pridobljene informacije in referenčno obdobje za zbiranje informacij za vsak proizvod so opisani spodaj.

3.2.1 Viri informacij

Informacije, potrebne v okviru ocene možnih sprememb Uredbe (EU) 2019/1793, se zbirajo iz več virov:

(a) informacije, izmenjane med Komisijo in državami članicami – predlogi za nove uvrstitve na sezname kombinacij proizvodov/nevarnosti, pripombe, zahteve za spremembe;

(b) informacije, prejete od tretjih držav, ukrepi tretjih držav za zagotovitev skladnosti z ustreznimi zahtevami Unije;

(c) informacije o nadzoru, ki ga izvaja Komisija v tretjih državah v skladu s členom 120 Uredbe (EU) 2017/625 – revizijska poročila;

(d) informacije Evropske agencije za varnost hrane (EFSA);

(e) evidence rezultatov uradnega nadzora v sistemu TRACES-NT.

3.2.2 Informacije, pridobljene za vsak proizvod

(a) Izid uradnega nadzora, ki so ga države članice izvedle na proizvodih s seznama, zabeležen v TRACES-NT: (i) skupno število pošiljk živil in krme neživalskega izvora, uvoženih v Unijo; (ii) skupno število identifikacijskih in fizičnih pregledov, ki so jih opravili pristojni organi držav članic na pošiljkah živil in krme neživalskega izvora, uvoženih v Unijo; (iii) skupno število neugodnih rezultatov nadzora, odkritih med fizičnimi pregledi (laboratorijske analize) za posebno nevarnost, za katero je proizvod naveden; (iv) odstotek neugodnih rezultatov nadzora glede na število identifikacijskih in fizičnih pregledov pošiljk glede nevarnosti, za katero je proizvod naveden.

(b) Obvestila, predložena v sistemu hitrega obveščanja za živila in krmo (RASFF) in sistem upravne pomoči in sodelovanja (AAC) o neskladnosti ter sistem AAC o goljufijah s hrano: število obvestil v RASFF o zavrnitvi na meji in obvestil AAC o neskladnosti ter obvestil AAC o goljufijah s hrano za kombinacije poreklo/proizvod/nevarnost.

(c) Obseg trgovanja z zadevnimi proizvodi, kot ga je zagotovil EUROSTAT.

3.2.3 Referenčno obdobje za zbiranje informacij

Referenčno obdobje, v katerem Komisija zbira informacije, opisane v točki 3.2.2, za vsak proizvod, ustreza celotnemu semestru (v predhodnem ali istem letu), preden se začne nov postopek pregleda. Referenčno obdobje (semester) traja od januarja do junija in od julija do decembra danega leta. Nedavni razvoj in trendi se upoštevajo, če so pomembni v okviru ocenjevanja posebnih trendov, da se zagotovi odločitev na podlagi prejetih informacij. Da bi se lahko proizvodi na novo navedli v prilogah, se lahko upoštevajo informacije iz več semestrov.

3.3 Analiza informacij

3.3.1. Koraki postopka analize informacij

Postopek rednega pregleda se začne z zbiranjem ustreznih informacij, kot je opisano v točki 3.2.3, in analizo razpoložljivih informacij. O rezultatih analize, pregledu kombinacije poreklo/proizvod/nevarnost in predlaganih spremembah prilog se razpravlja z državami članicami v delovni skupini Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo (v nadaljnjem besedilu: odbor PAFF). Rezultati, dogovorjeni z državami članicami, se predložijo odboru PAFF (5) za pridobitev mnenja držav članic.

3.3.2. Dejavniki pri analizi informacij

Pri ocenjevanju zbranih informacij za morebitne spremembe Uredbe (EU) 2019/1793 se upošteva več dejavnikov.

Analiza temelji na vseh zbranih informacijah, kot je navedeno v točki 3.2.2 glede določenega proizvoda. Vendar pa se oceni vsak primer posebej glede na kombinacijo poreklo/proizvod/nevarnost. Zlasti se ukrepi lahko ohranijo, tudi če se je dejanska trgovina ustavila, kadar ni dokazov o izboljšanju obvladovanja tveganja v zvezi z zadevno nevarnostjo in nevarnostjo v kraju porekla proizvoda ter s tem na podlagi razpoložljivih informacij ostaja tveganje izvoza nevarnih proizvodov v Unijo.

Med upoštevanimi dejavniki so sezonski vzorci trgovanja, časovni trendi in obseg trgovine.

Kadar se v tretji državi odkrije morebitno sistemsko vprašanje, ki presega ugotovitve v zvezi z odgovornostjo posameznih nosilcev dejavnosti za skladnost njihovega izvoza s pravili Unije, in kadar države članice poročajo o stopnjah neskladnosti, ki se bistveno ne izboljšajo, se uporabi usklajen, postopen odziv glede na obseg problema in predvideno upravljanje:

(a) navedba v Prilogi I/povečanje pogostosti pregledov za proizvode, ki so že navedeni v Prilogi I (kot ukrep, ki vpliva na nosilce dejavnosti, ki uvažajo pošiljke živil in krme neživalskega izvora v Unijo in posredno v tretje države);

(b) navedba v Prilogi II/uvedejo se posebni pogoji uvoza, kadar se pristojnim organom tretjih držav izvoznic naloži posebna odgovornost, in sicer tako, da morajo pošiljke preveriti pri izvoru in potrditi njihovo skladnost s pravili Unije;

(c) navedba v Prilogi IIa/kadar živila ali krma neživalskega izvora, uvožena v Unijo, predstavljajo resno tveganje za zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje, se lahko zaradi resnih/ponavljajočih se zdravstvenih težav in/ali nerešenih sistemskih težav za nekatere proizvode kot najstrožji ukrep uvede začasna prekinitev vstopa v Unijo.

3.4. Možne spremembe, ki izhajajo iz analize informacij

Odločitve za vsak posamezni proizvod temeljijo na analizah informacij in na razpravi z državami članicami na sestankih delovne skupine o začasnih ukrepih za uvoz živil in krme neživalskega izvora. Odločitev se sprejme za vsak posamezni proizvod posebej ob upoštevanju večfaktorske kombinacije nevarnosti, pogostosti neskladnosti, obsega trgovine, obsega težave in napovedi za njeno zadovoljivo obvladovanje.

Možne odločitve v zvezi s spremembo prilog k Uredbi (EU) 2019/1793 so naslednje:

(a) vključitev proizvoda v prilogo;

(b) črtanje proizvoda iz priloge;

(c) črtanje proizvoda iz ene priloge in prenos v drugo prilogo;

(d) spremembe pogostosti identifikacijskih in fizičnih pregledov, zahtevanih ob vstopu v Unijo: povečanje ali zmanjšanje. Pogostost je nastavljena na 5 %, 10 %, 20 %, 30 % in 50 %. Pogostost idetifikacijskih in fizičnih pregledov se lahko razlikuje od primera do primera glede na kombinacijo več dejavnikov, opisanih v točkah 3.1 in 3.2 zgoraj, in v dogovoru z državami članicami na sestankih delovne skupine.

3.5. Postopek

Osnutek akta o spremembah, pripravljen na podlagi analize informacij in izida razprav z državami članicami na sestankih delovne skupine, se predloži v mnenje odboru PAFF. Komisija sprejme osnutek akta o spremembi in ga objavi v Uradnem listu Evropske unije (UL EU), potem ko je na glasovanju odbora PAFF prejel pozitivno mnenje. V obdobju med prejemom pozitivnega mnenja odbora PAFF in preden ga Komisija sprejme, Komisija pisno obvesti zadevno tretjo državo o predvidenih spremembah (npr. vključitev v priloge/črtanje iz prilog, spremembe pogostosti identifikacijskih in fizičnih pregledov) za proizvode, navedene v prilogah osnutka akta o spremembah. Po objavi v UL EU Unija predloži sanitarno in fitosanitarno obvestilo Svetovni trgovinski organizaciji (STO).

4. Glosar

AAC Sistem upravne pomoči in sodelovanja (Administrative Assistance and Cooperation – AAC) je sistem, ki ga je razvila in ga upravlja Komisija in v katerem si člani mreže Unije za preprečevanje goljufij s hrano izmenjujejo informacije. Država članica lahko stopi v stik s pristojnimi organi druge države članice in deli informacije na varen način, kar lahko privede do upravnih ukrepov, upravnih sankcij ali sodnih postopkov. Leta 2020 je bil v celoti integriran v sistem hitrega obveščanja za živila in krmo (iRASFF). Skladnost Skladnost s pravili iz člena 1(2) Uredbe (EU) 2017/625. Oznaka KN Oznaka kombinirane nomenklature (oznaka KN) je orodje za razvrščanje blaga, vzpostavljeno za izpolnjevanje zahtev tako skupne carinske tarife kot zunanjetrgovinske statistike Unije. Uporablja se predvsem, ko je blago prijavljeno carini v Uniji, in določa, katera carinska stopnja se uporablja. Ustreza nomenklaturi blaga, kot je določena v Prilogi I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87. Vključuje nomenklaturo harmoniziranega sistema. Razvrstitev TARIC Ustreza integrirani tarifi Unije, ki temelji na kombinirani nomenklaturi. Med drugim obsega dodatne podrazdelke, imenovane podštevilke „Taric“, ki so potrebni za opis blaga, za katerega veljajo posebni ukrepi Unije, ter carinske stopnje in druge dajatve, kot je opredeljeno v členu 2 Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87. Pošiljka Ustreza količini blaga, ki jo zajema isto uradno spričevalo, uradno potrdilo ali kateri koli drug dokument, ki se prevaža z istim prevoznim sredstvom in izvira iz istega ozemlja ali tretje države ter je – razen blaga, za katerega se uporabljajo pravila iz člena 1(2), točka (g), Uredbe (EU) 2017/625 – iste vrste, istega razreda ali istega opisa, kot je opredeljeno v členu 3(37) Uredbe (EU) 2017/625. Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) EFSA je evropska agencija, ki jo je leta 2002 ustanovila Unija v skladu z Uredbo (ES) št. 178/2002. Odgovorna je za ocenjevanje tveganj v celotni prehranjevalni verigi in zagotavljanje neodvisnih znanstvenih nasvetov nosilcem odločanja, ki urejajo varnost hrane v Uniji. Deluje neodvisno od evropskih zakonodajnih in izvršilnih institucij (Komisije, Sveta in Parlamenta) ter držav članic Unije. Vstop v Unijo Dejanje vstopa blaga na eno od ozemelj, ki so navedena v Prilogi I k Uredbi (EU) 2017/625, s področij zunaj navedenih ozemelj, kot je opredeljeno v členu 3(40) te uredbe. EU Evropska unija EUROSTAT Eurostat je statistični urad Evropske unije. Usklajuje statistične dejavnosti na ravni Unije ter zagotavlja visokokakovostne statistične podatke in podatke o Uniji. Seznam živil in krme neživalskega izvora Izraz „živila in krma neživalskega izvora“ se nanaša na „živila“, kar pomeni vsako snov ali proizvod, v predelani, delno predelani ali nepredelani obliki, namenjen za uživanje ali za katerega se smiselno pričakuje, da ga bodo uživali ljudje, kot je opredeljeno v členu 2 Uredbe (ES) št. 178/2002; „krma“ pomeni vse snovi ali proizvode, vključno z aditivi, predelani, delno predelani ali nepredelani, ki se uporabljajo za krmljenje živali, kot je opredeljeno v členu 3(4) Uredbe (ES) št. 178/2002, ki so rastlinskega izvora (npr. sadje in zelenjava, začimbe, čaj) ali katerega koli drugega neživalskega izvora, kot so minerali (sol). Nevarnost Vsak povzročitelj ali stanje, ki lahko škodljivo vpliva na zdravje ljudi, živali ali rastlin, dobrobit živali ali okolje, kot je opredeljeno v členu 3(23) Uredbe (EU) 2017/625. Uvoz živil in krme Uvoz živil in krme se nanaša na živila in krmo neživalskega izvora, ki niso iz Unije, namenjeni za dajanje na trg Unije ali namenjeni zasebni uporabi ali porabi na carinskem območju Unije. Uradni nadzor Uradni nadzor je v členu 2(1) Uredbe (EU) 2017/625 opredeljen kot dejavnosti, ki jih izvajajo pristojni organi oziroma pooblaščena telesa ali fizične osebe, na katere se prenesejo določene naloge uradnega nadzora v skladu z navedeno uredbo, da se preveri (a) skladnost izvajalcev z navedeno uredbo in pravili iz člena 1(2) in (b) da živali ali blago izpolnjujejo zahteve iz pravil iz člena 1(2), tudi za izdajo uradnega spričevala ali uradnega potrdila. UL EU Uradni list Evropske unije (UL EU) je uradno glasilo Evropske unije. PAFF Stalni odbor za rastline, živali, hrano in krmo (odbor PAFF), ki ga sestavljajo predstavniki vseh držav članic in mu predseduje predstavnik Komisije, ima ključno vlogo pri zagotavljanju, da so ukrepi Unije na področju varnosti hrane in krme, zdravja in dobrobiti živali ter zdravja rastlin praktični in učinkoviti. Zagotavlja mnenja o osnutkih ukrepov, ki jih namerava sprejeti Komisija. Mandat odbora PAFF zajema celotno verigo preskrbe s hrano – od vprašanj zdravstvenega varstva živali na kmetiji do proizvoda na mizi potrošnika – in pomaga Uniji pri učinkoviti obravnavi tveganj za zdravje na vseh stopnjah proizvodne verige. Dajanje v promet Dajanje v promet je v točki (8) člena 3 Uredbe (ES) št. 178/2002 opredeljeno kot imeti živila ali krmo za prodajo, vključno s ponujanjem za prodajo ali vsemi drugimi oblikami prenosa, brezplačno ali proti plačilu, prodajo, distribucijo in druge oblike njihovih prenosov. RASFF Sistem hitrega obveščanja za živila in krmo (RASFF) je vzpostavljen s členom 50 Uredbe (ES) št. 178/2002 kot sistem hitrega obveščanja za obveščanje o neposrednem ali posrednem tveganju za zdravje ljudi, ki izhaja iz živil ali krme, in ustreza mreži, ki vključuje države članice Unije, Komisijo kot članico in upraviteljico sistema, in EFSA. Vključuje tudi države Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA) in Nadzorni organ Efte. Različne vrste obvestil so opredeljene v členu 2 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/1715. Navedena uredba določa tudi izvedbene ukrepe za učinkovito delovanje RASFF. Obvestila RASFF, razvrščena kot zavrnitve na meji, se nanašajo na pošiljke živil, krme ali materiala za stik z živili, za katere je pristojni organ na mejni točki znotraj Unije zavrnil vstop v Unijo zaradi tveganja za zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje. Tveganje Tveganje pomeni funkcijo verjetnosti škodljivega vpliva na zdravje ljudi, živali ali rastlin, dobrobit živali ali okolje in resnosti tega vpliva, ki izhaja iz nevarnosti, kot je opredeljeno v členu 3(24) Uredbe (EU) 2017/625. SPS Sanitarni in fitosanitarni ukrepi TRACES-NT Celoviti računalniški veterinarski sistem (TRACES) je večjezična spletna platforma Komisije za sanitarno in fitosanitarno certificiranje, ki podpira uvoz živali, živalskih proizvodov, živil in krme neživalskega izvora ter rastlin v Unijo ter trgovino znotraj Unije in izvoz živali in nekaterih živalskih proizvodov iz Unije. Nova izdaja orodja, imenovana TRACES New Technology (TRACES-NT), vključuje prakse za elektronsko izdajanje spričeval, ki pristojnim organom Unije in tretjih držav omogoča digitalno žigosanje uradnih dokumentov in spričeval ali podpis odločitve, sprejete o pošiljki, zaradi česar je postala uporaba spričeval v papirni obliki zastarela. STO Svetovna trgovinska organizacija (STO) se ukvarja z globalnimi pravili trgovine med državami. Njena glavna funkcija je zagotoviti, da trgovinski tokovi potekajo čim bolj gladko, predvidljivo in svobodno. Sporazum o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov v okviru STO določa, da morajo države priglasiti spremembe svojih sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov. Sanitarni in fitosanitarni ukrepi so vsi ukrepi, ki se uporabljajo (i) za zaščito življenja in zdravja ljudi ali živali pred tveganji, ki jih povzročajo aditivi, onesnaževala, toksini ali organizmi, ki povzročajo bolezni, v živilih, pijačah ali krmi; (ii) za zaščito življenja ali zdravja ljudi pred nevarnostmi, ki izhajajo iz bolezni, ki jih prenašajo živali, rastline ali proizvodi iz njih, ali zaradi vstopa, naselitve ali širjenja škodljivcev; (iii) za zaščito življenja ali zdravja živali ali rastlin pred tveganji, ki izhajajo iz vstopa, naselitve ali širjenja škodljivcev, bolezni, organizmov, ki prenašajo bolezni, ali organizmov, ki povzročajo bolezni; ali (iv) za preprečitev ali omejitev druge škode zaradi vstopa, naselitve ali širjenja škodljivcev. Sporazum določa, da: „Sanitarni ali fitosanitarni ukrepi vključujejo vse ustrezne zakone, uredbe, predpise, zahteve in postopke, ki med drugim vključujejo merila za končni proizvod; postopke in metode proizvodnje; preskušanje, pregled, postopke izdaje certifikata in odobritve; karantenske obravnave, vključno z ustreznimi zahtevami v zvezi s prevozom živali ali rastlin ali z materiali, potrebnimi za njihovo preživetje med prevozom; določbe o ustreznih statističnih metodah, postopkih vzorčenja in načinih presoje tveganja; zahteve v zvezi s pakiranjem in označevanjem, ki se nanašajo neposredno na varnost hrane.“ Sporazum o sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepih od držav zahteva, da obvestijo STO o predlaganih novih sanitarnih in fitosanitarnih predpisih ali spremembah obstoječih predpisov, kadar: (i) ne obstaja nek mednarodni standard, smernica ali priporočilo ali (ii) vsebina predlaganega sanitarnega ali fitosanitarnega predpisa v pretežni meri ni enaka mednarodnemu standardu, smernici ali priporočilu ter v obeh primerih, če (iii) lahko predpis pomembno vpliva na trgovino drugih držav.

(1) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1793 z dne 22. oktobra 2019 o začasnem povečanju uradnega nadzora in nujnih ukrepih, ki urejajo vstop nekaterega blaga iz nekaterih tretjih držav v Unijo, izvajanju uredb (EU) 2017/625 in (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 277, 29.10.2019, str. 89).

(2) Uredba (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi, pravil o zdravju in dobrobiti živali ter zdravju rastlin in fitofarmacevtskih sredstvih, ter o spremembi uredb (ES) št. 999/2001, (ES) št. 396/2005, (ES) št. 1069/2009, (ES) št. 1107/2009, (EU) št. 1151/2012, (EU) št. 652/2014, (EU) 2016/429 in (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta, uredb Sveta (ES) št. 1/2005 in (ES) št. 1099/2009 ter direktiv Sveta 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES in 2008/120/ES ter razveljavitvi uredb (ES) št. 854/2004 in (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 89/608/EGS, 89/662/EGS, 90/425/EGS, 91/496/EGS, 96/23/ES, 96/93/ES in 97/78/ES ter sklepa Sveta 92/438/EGS (Uredba o uradnem nadzoru) (UL L 95, 7.4.2017, str. 1).

(3) Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

(4) Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (UL L 70, 16.3.2005, str. 1).

(5) Odbori PAFF (europa.eu)