Objava vloge za spremembo specifikacije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2021/C 93/09)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„Iaşi“

PDO-RO-A0139-AM01

Datum vloge: 12. december 2014

1. Predpisi, ki se uporabijo za spremembo

Člen 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 – sprememba, ki ni manjša

2. Opis spremembe in razlogi zanjo

2.1 Razširitev razmejenega območja označbe porekla, s katero je razširjeno območje proizvodnje

Opis in razlogi

V okrožju Iași ležijo razmejena območja, zasajena z vinsko trto, v občinah Probota, Țigănași, Andrieșeni, Bivolari, Trifești in Roșcani v bližini mestne občine Iași, ki je del razmejenega območja ZOP, in sicer 10 km ali 40 km vzhodno, jugovzhodno in severovzhodno od nje. Ti kraji imajo enake kmetijsko-talne in podnebne razmere kot območje Iași, na katerem se proizvajajo kakovostna vina z ZOP Iași.

Ker imajo ti kraji enake podnebne in geološke razmere, morajo biti vključeni v območje ZOP Iași, tako da se lahko v njihovih vinogradih proizvaja vino z značilnimi in pristnimi lastnostmi, izhajajočimi iz parcel na območju proizvodnje ZOP Iași.

Celotno in natančno razmejeno območje bo:

podoznačba Copou:

— mesto Iași, mestna četrt Copou;

— občina Aroneanu, vasi Aroneanu, Șorogari, Aldei in Dorobanț;

— občina Rediu, vasi Rediu, Breazu, Tăutești in Horlești;

— občina Movileni, vasi Movileni, Potângeni in Iepureni;

podoznačba Bucium:

— mesto Iași, mestna četrt Bucium;

— občina Tomești, vasi Tomești, Goruni, Chicerea in Vlădiceni;

— občina Bârnova, vasi Pietrăria, Cercu, Vișan in Pǎun;

— občina Ciurea, vasi Ciurea in Hlincea;

podoznačba Uricani:

— občina Miroslava, vasi Uricani, Miroslava, Vorovești, Balciu, Brătuleni in Cornești;

— občina Horlești, vasi Horlești in Bogdănești;

— občina Valea Lupului, vas Valea Lupului;

— občina Leţcani, vas Leţcani;

— občina Dumești, vas Dumești;

— mesto Podu Iloaiei;

podoznačba Probota:

— občina Probota: vasi Probota in Perieni;

— občina Ţigănaşi: vasi Țigănași, Cârniceni, Stejării in Mihail Kogălniceanu;

— občina Bivolari: vasi Bivolari, Soloneț, Traian, Buruienești in Tabăra;

— občina Andrieşeni: vasi Andrieșeni, Glăvănești, Fântânele in Spineni;

— občina Trifeşti: vas Trifești;

— občina Roşcani: vasi Roșcani in Rădeni. Sprememba vpliva na poglavje III specifikacije proizvoda in oddelek 1.6 enotnega dokumenta.

2.2 Uvedba novih sort vinske trte za gojenje kot odobrenih glavnih sort

Opis in razlogi

Na seznam odobrenih glavnih sort so bile dodane vinske sorte riesling de rhin, golia, tămâioasă românească, șarba, busuioacă de bohotin in arcaș. Z njihovo vključitvijo se ohranjajo kakovost in posebne lastnosti vin, proizvedenih na območju ZOP Iași.

Nekatere podnebne značilnosti območja Iași, kot sta začetek dozorevanja (obarvanja jagod) v avgustu in počasno zorenje grozdja do konca septembra, ko postane rahlo prezrelo, hkrati z razvojem plemenite plesni, so ugodne za sorte riesling de rhin, tămâioasă românească in șarba, ki nakopičijo 195–210 g/l sladkorjev (konec septembra), v primeru prezrelosti pa celo 230 g/l. Zaradi teh posebnosti navedenega območja imajo zlasti mlada vina pogosto sveže arome po zelenem jabolku, grenivki in breskvi ter živahnost zaradi precej velike vsebnosti kislin. Lega pobočij, obrnjenih na jug, z dolgo izpostavljenostjo soncu in srednjo rodovitnostjo, omogoča popolno dozoritev aromatičnih sort, zlasti sorte busuioacă de bohotin, ki lahko nakopičijo 185–200 g/l sladkorjev, brez pretirane prezrelosti, kar poveča njihovo prilagodljivost razmeram na območju.

Spremenjena sta oddelek 1.7 enotnega dokumenta in poglavje IV specifikacije proizvoda.

2.3 Navedba donosov vinske trte in vina za nove sorte vinske trte, uvedene za gojenje

Opis in razlogi

Zaradi uvedbe novih sort vinske trte za gojenje so v specifikaciji proizvoda navedeni tudi največji donosi vina/vinske trte za sorte, prepisani za vina z ZOP Iași.

Spremenjena sta oddelek 1.5.2 enotnega dokumenta in poglavje V specifikacije proizvoda.

2.4 Navedba podatkov o človeških dejavnikih

Opis in razlogi

Za zagotovitev skladnosti z zakonodajo, ki velja za ZOP, je treba dodati informacije o človeških dejavnikih, ki vplivajo na posebne lastnosti vin z ZOP Iași.

Vinogradniška tehnologija vključuje zelene postopke/dela (rez na enojni ali dvojni guyot ali enojni kordon, izbira polvisoke gojitvene oblike vinske trte in odstranjevanje poganjkov s stebla). Rezultat zelenih postopkov in del je ravnotežje med listno maso in težo plodov, da se omogoči veliko kopičenje sladkorja in ohrani visoka vsebnosti kislin (z zmanjšanjem listne površine se zmanjša vrenje kislin v prisotnosti toplote in svetlobe).

Optimalni čas trgatve se določi na podlagi sorte in zrelosti grozdnih jagod, da se doseže ravnotežje med kislinami, sladkorji in aromami.

Mošt se bistri s flotacijo, ki omogoča, da se velike količine mošta stalno bistrijo in stabilizirajo, saj je zmanjšanje vsebnosti trdnin in fenolnih spojin eden od glavnih ciljev za končno kakovost mošta. Pred začetkom alkoholnega vrenja se svežemu moštu dodajo izbrane kvasovke, za aktiviranje in uravnavanje alkoholnega vrenja in ponovnega vrenja pa se uporabijo aktivatorji vrenja.

Z uporabo encimov pri odcejanju in stiskanju se lahko pri rdečih vinih hitro izločajo pigmentirane snovi in tanini, pri aromatičnem grozdju pa je mogoče izboljšati izločanje arom.

Encimi, dodani mešanici tropin in mošta sort fetească neagră ali cabernet sauvignon, razgrajujejo pektinske in celulozne spojine v celičnih stenah, s čimer izboljšujejo izločanje pigmentiranih snovi.

Encimi, dodani mešanici tropin in mošta sort vinske trte muscat ottonel, busuioacă de bohotin in traminer roz, razgrajujejo pektinske in celulozne spojine v celičnih stenah, s čimer izboljšujejo izločanje aromatičnih snovi. Nekateri encimi se uporabljajo tudi za sproščanje aromatičnih snovi pri vinih, pridobljenih iz prezrelega ali plesnivega grozdja.

Spremenjena sta oddelek 1.8 enotnega dokumenta in poglavje II specifikacije proizvoda.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Iaşi

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vina

Analitske in organoleptične lastnosti – bela vina/vina rosé

Bela vina so slamnato ali intenzivno rumene barve, rumene barve z zelenkastimi poudarki, svetle ali citronasto rumene barve, odtenki vin rosé pa segajo od rožnate barve do barve čebulne lupine. Imajo intenzivne arome zelenih citrusov in bezga, cvetnih listov vrtnice, cvetov bazilike, grenivke, nežne arome poljskega cvetja, po krajšem staranju pa tudi note sveže pokošene trave in medu.

Bela vina imajo oljnat okus, s staranjem dobijo rahel okus po etru, z aromami zelenih jabolk, grenivke, breskve, medu, sveže pokošene trave, z veliko svežino, ko so mlada, s cvetličnim značajem in včasih zmernimi kislinami, s sadnim okusom, mineralnim pookusom, citronastimi in travnatimi notami, ki jim dajejo živahnost.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 15,00 Najmanjši delež skupnega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 25 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 250

Analitske in organoleptične lastnosti – rdeča vina

Rdeča vina so rdečerjave, intenzivno vijolično rdeče, temno rdeče do svetlo rdeče ali rubinasto rdeče barve, z značilnim vonjem po grenkih črnih češnjah in višnjah, s pristnimi cvetličnimi notami neprekajenih suhih sliv, z aromo po zrelih rdečih gozdnih sadežih (rdeči ribez, brusnice, robide, gozdne borovnice), z rahlo aromo po vanilji ob staranju ter cvetličnim vonjem, ki spominja na sveže sadje in grozdje v začetku dozorevanja (obarvanja jagod).

Okus je žameten, brez pretirane trpkosti, uravnotežen, konsistenten, dolgotrajen, zeliščen, s trpkimi tanini, ki se sčasoma uravnotežijo.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 15,00 Najmanjši delež skupnega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 25 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 200

5. Enološki postopki

(a) Osnovni enološki postopki

Enološki postopki

Način gojenja

Zelena trgatev – zmanjšanje števila grozdov v začetku dozorevanja (obarvanja jagod), kadar potencialni donos presega največje količine, dovoljene v skladu s specifikacijami.

Namakanje je dovoljeno le v sušnih letih in po priglasitvi ONVPV (državni urad za trto in vino), kadar se vsebnost vode v tleh na globini 100 cm zmanjša na 50 % AHI (interval aktivne vlažnosti), in sicer ob upoštevanju primernih standardov za namakanje (400–600 m3/ha).

(b) Največji donosi

— ob popolni zrelosti grozdja ob trgatvi, za sorte muscat ottonel, sauvignon, pinot gris, chardonnay, traminer roz, golia 9 000 kilogramov grozdja na hektar

— ob popolni zrelosti grozdja ob trgatvi, za sorte cabernet sauvignon, pinot noir, fetească neagră 9 000 kilogramov grozdja na hektar

— ob popolni zrelosti grozdja ob trgatvi, za sorte tămâioasă românească, busuioacă de bohotin, arcaş 10 000 kilogramov grozdja na hektar

— ob popolni zrelosti grozdja ob trgatvi, za sorte merlot, riesling italian, fetească albă 11 000 kilogramov grozdja na hektar

— ob popolni zrelosti grozdja ob trgatvi, za sorte riesling de rhin, şarba 12 000 kilogramov grozdja na hektar

— ob popolni zrelosti grozdja ob trgatvi, za sorte muscat ottonel, sauvignon, pinot gris, chardonnay, traminer roz 60 hektolitrov na hektar

— ob popolni zrelosti grozdja ob trgatvi, za sorte fetească regală, aligoté, băbească neagră 13 000 kilogramov grozdja na hektar

— ob popolni zrelosti grozdja ob trgatvi, za sorte golia, cabernet sauvignon, pinot noir, fetească neagră 60 hektolitrov na hektar

— ob popolni zrelosti grozdja ob trgatvi, za sorte tămâioasă românească, busuioacă de bohotin 68 hektolitrov na hektar

— ob popolni zrelosti grozdja ob trgatvi, za sorte merlot, arcaș, riesling italian, fetească albă 72 hektolitrov na hektar

— ob popolni zrelosti grozdja ob trgatvi, za sorte riesling de rhin, şarba 82 hektolitrov na hektar

— ob popolni zrelosti grozdja ob trgatvi, za sorte fetească regală, aligoté, băbească neagră 85 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Okrožje Iași:

podoznačba COPOU

— mesto Iași, mestna četrt Copou;

— občina Aroneanu, vasi Aroneanu, Șorogari, Aldei in Dorobanț;

— občina Rediu, vasi Rediu, Breazu, Tăutești in Horlești;

— občina Movileni, vasi Movileni, Potângeni in Iepureni;

podoznačba BUCIUM

— mesto Iași, mestna četrt Bucium;

— občina Tomești, vasi Tomești, Goruni, Chicerea in Vlădiceni;

— občina Bârnova, vasi Pietrăria, Cercu, Vișan in Pǎun;

— občina Ciurea, vasi Ciurea in Hlincea;

podoznačba URICANI

— občina Miroslava, vasi Uricani, Miroslava, Vorovești, Balciu, Brătuleni in Cornești;

— občina Horlești, vasi Horlești in Bogdănești;

— občina Valea Lupului, vas Valea Lupului;

— občina Leţcani, vas Leţcani;

— občina Dumești, vas Dumești;

— mesto Podu Iloaiei;

podoznačba PROBOTA

— občina Probota, vasi Probota in Perieni;

— občina Ţigănaşi, vasi Ţigănaşi, Cârniceni, Stejării in Mihail Kogălniceanu;

— občina Bivolari, vasi Bivolari, Soloneţ, Traian, Buruieneşti in Tabăra;

— občina Andrieşeni, vasi Andrieşeni, Glăvăneşti, Fântânele in Spineni;

— občina Trifeşti, vas Trifeşti;

— občina Roşcani, vasi Roşcani in Rădeni.

7. Glavne sorte vinske trte

Aligoté B – plant de trois, plant gris, vert blanc in troyen blanc

Arcaș N

Busuioacă de bohotin Rs – schwarzer muscat, muscat fioletovâi, muscat violet cyperus in tămâioasă violetă

Băbească neagră N – grossmuttertraube, hexentraube, crăcana, rară neagră, căldăruşă in serecsia

Cabernet sauvignon N – petit vidure, bourdeos tinto

Chardonnay B – gentil blanc, pinot blanc in chardonnay

Fetească albă B – păsărească albă, poama fetei, mädchentraube, leanyka in leanka

Fetească neagră N – schwarze mädchentraube, poama fetei neagră, păsărească neagră in coada rândunicii

Fetească regală B – königliche mädchentraube, königsast, kiralyleanka, dănășană in galbenă de ardeal

Golia B

Merlot N – bigney rouge

Muscat ottonel B – muscat ottonel blanc

Pinot Gris G – affumé, grauer burgunder, grauburgunder, grauer mönch, pinot cendré, pinot grigio in ruländer

Pinot noir N – blauer spätburgunder, burgund mic, burgunder roter in klăvner morillon noir

Riesling de rhin B – weisser riesling in white riesling

Riesling italian B – olasz riesling, olaszriesling in welschriesling

Sauvignon B – green sauvignon

Traminer rose Rs – rosetraminer, savagnin rose in gewürztraminer

Tămâioasă românească B – rumanische weihrauchtraube in tamianka

Șarba B

8. Opis povezave

Povezava z geografskim območjem

Podatki o geografskem območju

Vinogradi ležijo na severovzhodu Moldavske planote, na stičišču med gričevnatim Moldavskim nižavjem in osrednjim delom Moldavske planote, razmejenim z grebenom Iași. Podnebje je zmerno celinsko s skrajnimi vplivi zaradi lege na prehodu med zmernim celinskim podnebjem Moldavske planote in skrajnim celinskim podnebjem Moldavskega nižavja.

Območje zajema vinograde na gričevnatih delih Moldavije (na severovzhodu) in na prehodnem grebenu proti južnem delu Moldavijske planote (grič Repedea), obrnjenem k reki Prut (odsek Tomeşti–Bohotin). Na območju je več vinogradniških središč, npr. Copou-Şorogari, Galata, Uricani, Bucium, Comarna in Tomeşti, na severu/severovzhodu, približno 40 km od mesta Iași, pa sta še dve središči z ugodnimi razmerami za gojenje vinske trte, kjer rastejo sorte za kakovostna vina, in sicer Probota in Plugari.

V teh vinogradih vinska trta najbogateje obrodi na sončnih planotah in v rečnih dolinah, ki so jih izdolbli pritoki in jih kljub severni izpostavljenosti varujejo zračne mase s severa ali severovzhoda ter učinek fena južnih ali zahodnih zračnih mas, spuščajočih se z visoke planote proti rekama Bahlui in Prut.

Vinogradi so zasajeni tudi v kotanjah dolin, izdolbenih v prostoru med grebenom Iași ter severnim in severovzhodnim robom osrednjega dela Moldavske planote, z velikimi vinogradi, ki se nadaljujejo tudi vzdolž gričevnatih sekundarnih medrečij, ki razmejujejo rečne doline.

Podatki o proizvodu

Bela vina imajo široko paleto barv, od slamnato rumene do rumene z zelenkastimi poudarki, intenzivne arome citrusov, grenivke, včasih rahlo cvetlične s pridihom medu ob staranju. Imajo oljnat okus, značilno svež, ko so mlada, zmernimi kislinami, sadnim okusom in včasih mineralnimi notami, ki jim dajejo živahnost. Zmerna zrelost ohranja svežino sorte.

Rdeča vina imajo značilen vonj po grenkih črnih češnjah in višnjah ter neprekajenih suhih slivah, z rahlo aromo po vanilji ob staranju. Imajo odtenke svetlo rdeče in prevladujoče rubinasto rdeče barve, žameten okus, ki je rahlo trpek in konsistenten, z dobro uravnoteženimi trpkimi tanini, so polnega telesa, zaokroženega okusa in imajo zlasti specifične arome zrelih gozdnih sadežev (ribez, robide, gozdne borovnice).

Človeški dejavniki

Vinogradniška tehnologija vključuje zelene postopke/dela (rez na enojni ali dvojni guyot ali enojni kordon, izbira polvisoke gojitvene oblike vinske trte in odstranjevanje poganjkov s stebla), ki se izvajajo za zagotavljanje kakovosti vin. Rezultat zelenih postopkov in del je ravnotežje med listno maso in težo plodov, da se omogoči veliko kopičenje sladkorja v vinih in ohranjanje visoke vsebnosti kislin (z zmanjšanjem listne površine se zmanjša vrenje kislin v prisotnosti toplote in svetlobe).

Optimalni čas trgatve se določi na podlagi sorte in zrelosti grozdnih jagod, da se doseže ravnotežje med kislinami, sladkorji in aromami.

Mošt se bistri s flotacijo, ki omogoča, da se velike količine mošta stalno bistrijo in stabilizirajo, saj je zmanjšanje vsebnosti trdnin in fenolnih spojin eden od glavnih ciljev za končno kakovost mošta.

Pred začetkom alkoholnega vrenja se svežemu moštu dodajo izbrane kvasovke, za aktiviranje in uravnavanje alkoholnega vrenja in ponovnega vrenja pa se uporabijo aktivatorji vrenja.

Z uporabo različnih encimov se lahko pri rdečih vinih hitro izločajo pigmentirane snovi in tanini, pri aromatičnem grozdju pa je mogoče izboljšati izločanje arom, ki se ohranijo v proizvedenih vinih.

Encimi, dodani mešanici tropin in mošta sort fetească neagră ali cabernet sauvignon, razgrajujejo pektinske in celulozne spojine v celičnih stenah, s čimer izboljšujejo izločanje pigmentiranih snovi.

Encimi, dodani mešanici tropin in mošta sort muscat ottonel, busuioacă de bohotin in traminer roz, razgrajujejo pektinske in celulozne spojine v celičnih stenah, s čimer izboljšujejo izločanje aromatičnih snovi. Encimi se uporabljajo tudi za sproščanje aromatičnih snovi pri vinih, pridobljenih iz prezrelega ali plesnivega grozdja.

Povezava z geografskim območjem – Odločilni dejavniki

V teh vinogradih vinska trta najbogateje obrodi na sončnih planotah in v rečnih dolinah, ki so jih izdolbli pritoki in jih kljub severni izpostavljenosti varujejo zračne mase s severa ali severovzhoda ter učinek fena južnih ali zahodnih zračnih mas, spuščajočih se z visoke planote proti rekama Bahlui in Prut.

Vinogradi so zasajeni tudi v kotanjah dolin, izdolbenih v prostoru med grebenom Iași ter severnim in severovzhodnim robom osrednjega dela Moldavske planote, z velikimi vinogradi, ki se nadaljujejo tudi vzdolž gričevnatih sekundarnih medrečij, ki razmejujejo rečne doline.

Stran od gričev Buciuma, v krajih Pietrărie in Tomești pridobivajo plodove za prefinjena vina, kot so aligote, fetească albă in muscat ottonel. Pretežno domače sorte vinske trte, kot so fetească albă, fetească regală in fetească neagră, ter sorte aligoté, muscat ottonel in merlot dajejo vinom, proizvedenim na območju z ZOP Iași razpoznavno noto. Posebej je treba poudariti svežino vin iz teh sort zaradi lege vinskih trt severno od vzporednika 45 , kjer poletna vročina ni tako huda, da bi vplivala na primarne okuse.

Zaradi topografije, ki je močno razdrobljena zaradi potokov, kot so Frasin, Perieni in Plopu, ob pobočjih katerih se nizajo drugi posamezni vinogradi, ter zaradi razlike v nadmorski višini med strugama rek Prut in Jijia in okoliškimi vrhovi (južnejša lega in široka odprtost proti koridorjem rek Prut in Jijia) imajo vinogradi na osrednjem delu Probote toplejše podnebje in več sončne svetlobe.

Tla na območju vključujejo kambični černozjom, sive prsti, regosole in antropogene prsti, od katerih prevladuje kambični černozjom, za katerega je značilno, da vinom daje veliko vsebnost kislin.

Podnebni dejavniki se od sezone do sezone zelo razlikujejo, saj so zime ostre in razmeroma suhe, poletja vroča, žgoča in pogosto suha, pomladi zmerno tople in deževne, jeseni pa mile in pretežno jasne. Skupaj s temi dejavniki so velika splošna osončenost, ki se razlikuje glede na izpostavljenost pobočij, splošna toplotna uravnoteženost v obdobju rasti in razmere za zorenje grozdja v obdobjih V in VI ugodni za proizvodnjo kakovostnih vin, ki ohranijo značilno svežino, zmerno do veliko vsebnost kislin, cvetlične note in uravnoteženost taninov.

9. Bistveni dodatni pogoji

Tržni pogoji

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Na oznaki mora biti navedena vrsta vina glede na vsebnost sladkorja: suho, polsuho, polsladko ali sladko.

Če je na oznaki navedeno ime posameznega vinograda ali podoznačba porekla (COPOU, BUCIUM, URICANI, PROBOTA), kot je ustrezno, morajo vina izhajati izključno iz navedenega vira.

Odvisno od želja proizvajalcev se lahko zaščiteni označbi porekla „Iași“ doda ena od naslednjih posameznih označb vinograda: ARONEANU, REDIU, ŞOROGARI, TOMEŞTI, GORUNI, VLĂDICENI, PIETRĂRIA, VIŞAN, DEALUL DOAMNEI, DOI PERI, MIROSLAVA, URIC, VOROVEŞTI, BALCIU, BRĂTULENI, CORNEŞTI, HORLEŞTI, BOGDĂNEŞTI, COASTA MORII.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_doc_iasi_modificat_cf_cererii_1326_1335_2014_pentru_notificarea_com_07.01.2020_no_track_changes.pdf

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.