[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 7.11.2008

COM(2008) 731 konč.

PREDHODNI PREDLOG SPREMEMBE PRORAČUNA št. 11 K SPLOŠNEMU PRORAČUNU ZA LETO 2008

IZKAZ ODHODKOV PO ODDELKIH Oddelek III – Komisija

PREDHODNI PREDLOG SPREMEMBE PRORAČUNA št. 11K SPLOŠNEMU PRORAČUNU ZA LETO 2008

IZKAZ ODHODKOV PO ODDELKIHOddelek III – Komisija

Ob upoštevanju:

- Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 272 Pogodbe,

- Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 177 Pogodbe,

- Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[1], kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1525/2007[2], in zlasti člena 37 Uredbe

Evropska komisija proračunskemu organu predloži predhodni predlog spremembe proračuna št. 11 k proračunu za leto 2008.

KAZALO

1. Uvod 4

2. Uporaba Solidarnostnega sklada EU 4

2.1. Ciper: suša 4

2.2. Financiranje 5

ZBIRNA RAZPREDELNICA PO RAZDELKIH FINANČNEGA OKVIRA 7

SPREMEMBE IZKAZA ODHODKOV PO ODDELKIH

Spremembe izkaza odhodkov po oddelkih se pošljejo ločeno prek sistema SEI-BUD. Temu dokumentu je za ponazoritev priložena angleška različica sprememb izkaza odhodkov po oddelkih v proračunskem formatu.

1. Uvod

Predhodni predlog spremembe proračuna (PPSP) št. 11 za leto 2008 obsega naslednje elemente:

- uporabo Solidarnostnega sklada EU v višini 7,6 milijona EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil po hudi suši na Cipru,

- ustrezno zmanjšanje odobritev plačil v višini 7,6 milijona EUR s proračunske vrstice 13 04 02 – Kohezijski sklad.

2. Uporaba Solidarnostnega sklada EU

2.1. Ciper: suša

Pomanjkanje dežja na Cipru resno vpliva na pogoje za življenje, gospodarstvo in naravno okolje. Zaradi nastale krize so ciprski organi zaprosili za finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada EU.

Komisija je temeljito proučila vlogo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002[3] in zlasti s členi 2, 3 in 4 Uredbe. Najpomembnejše ugotovitve ocene so:

1. Uredba (ES) št. 2012/2002 morda ni namenjena spoprijemanju s počasi napredujočo nesrečo, a jo je kljub temu mogoče uporabiti pri odzivanju na večje naravne nesreče, ki resno vplivajo na pogoje za življenje, naravno okolje ali gospodarstvo v državah upravičenkah, kot določa člen 2(1), pod pogojem, da nesreča izpolnjuje merila iz člena 2(2) in da se vloga za pomoč predloži pravočasno v skladu s členom 4(1). Nobeden od teh pogojev ne izključuje nujno počasi napredujočih nesreč, kakršna je suša.

2. Komisija je vlogo za pomoč iz Solidarnostnega sklada prejela 1. julija 2008. Ciprski organi so 16. oktobra 2008 predložili dodatne informacije. V skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 2012/2002 je treba vlogo predložiti najpozneje v desetih tednih od nastanka prve škode, ki jo je povzročila nesreča. Pomanjkanje dežja je doseglo vrhunec aprila 2008, ob koncu deževne sezone, po triletnem obdobju, v katerem je bila količina padavin nenavadno nizka. Komisija zato meni, da se 22. april 2008, tj. deset tednov pred prejemom vloge, lahko sprejme za datum začetka večje nesreče. Vloga, ki je bila Komisiji predložena 1. julija 2008, je torej v skladu z roki, določenimi v členu 4(1).

3. Gre za naravno nesrečo. Ciprski organi so skupno neposredno škodo, ki je nastala po 22. aprilu 2008, ocenili na 176,15 milijona EUR. Ker je ta znesek nad pragom 84,67 milijona EUR (0,6 % BND), se nesreča opredeli kot „večja naravna nesreča“ in tako spada v glavno področje uporabe Uredbe (ES) št. 2012/2002. Skupna neposredna škoda je osnova za izračun zneska finančne pomoči. Ta finančna pomoč se lahko uporabi samo za bistvene nujne ukrepe, kakor so opredeljeni v členu 3 Uredbe.

4. Komisija ugotavlja tudi, da je kriza prizadela celotno ozemlje države in da javni organi od aprila oziroma maja 2008 izvajajo obsežne nujne ukrepe za njeno reševanje. Ti vključujejo zmanjšanje oskrbe z vodo za gospodinjstva in industrijo, izvajanje izrednega načrta za povečanje oskrbe z razsoljeno vodo in transport vode iz Grčije.

5. Ciprski organi so opozorili na resne posledice suše za pogoje za življenje, naravno okolje in gospodarstvo. O veliki škodi za kmetijstvo so poročali zlasti ob koncu aprila in v naslednjih mesecih, razmere pa so se še slabšale, ko se je bližal čas pobiranja pridelkov. Pričakovati je, da bo pomanjkanje vode prizadelo tudi turizem, ki je pomembna dejavnost ciprskega gospodarstva. Suša je poleg tega resno vplivala na vodno infrastrukturo, na kateri je v začetku maja 2008 začela nastajati večja škoda zaradi prekinitve vodnega toka. Naravno okolje je močno prizadeto, saj je krhka ekologija otoka izrazito občutljiva na sušne razmere in dovzetna za širjenje puščave. Vloga vsebuje natančno razčlenitev škode.

6. Stroški bistvenih nujnih ukrepov, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 3(2) Uredbe (ES) št. 2012/2002, po oceni ciprskih organov znašajo 59,45 milijona EUR in so razčlenjeni glede na vrsto ukrepov. Osrednji del ukrepov se nanaša na stroške, povezane s prevozom vode iz Grčije in takojšnjimi naložbami v vodno infrastrukturo za zagotovitev delovanja vodnega distribucijskega omrežja v razmerah prekinjenega vodnega toka. Vrste ukrepov, ki bodo financirani iz Sklada, bodo natančno opredeljene v izvedbenem sporazumu.

7. Ciprski organi so navedli tudi, da upravičena škoda ni krita z zavarovanjem.

8. Ciprski organi so navedli, da bodo zaprosili za pomoč Skupnosti za kritje zasebnih odškodninskih zahtevkov, zlasti kmetom, če v drugih finančnih instrumentih EU za to obstaja ustrezna pravna podlaga. Komisija ob tem opozarja, da skupna kmetijska politika in zlasti politika razvoja podeželja ne omogočata povračila škode kmetom ob naravnih nesrečah. Država članica lahko v okviru svojega programa razvoja podeželja podpira obnovo potenciala kmetijske proizvodnje, ki so ga prizadele naravne nesreče, ter ustrezne preventive ukrepe. V ciprskem operativnem programu razvoja podeželja tak ukrep ni predviden, ciprski organi pa zaenkrat tudi niso predlagali spremembe programa v tem smislu.

Iz zgoraj navedenih razlogov se predlaga, da se vloga Cipra v zvezi s sušo lahko sprejme na podlagi merila „večje nesreče“ in da se uporabi Solidarnostni sklad.

2.2. Financiranje

Skupni letni proračun, ki je na voljo za Solidarnostni sklad, znaša 1 milijardo EUR. V letu 2008 so bila sredstva v vrednosti 273 191 197 EUR že uporabljena za druge vloge, tako da je ostalo na voljo še 726 808 803 EUR.

Ker je bila solidarnost osrednji razlog za ustanovitev sklada, Komisija meni, da bi morala biti pomoč iz sklada progresivna. To pomeni, da bi bilo treba v skladu z dosedanjo prakso za delež škode, ki presega prag (0,6 % BND oziroma 3 milijarde EUR v cenah iz leta 2002, pri čemer se upošteva nižji znesek), nameniti višjo intenzivnost pomoči kot za delež škode pod tem pragom. Stopnja, ki se je v preteklosti uporabljala za dodelitev sredstev za večje nesreče, znaša 2,5 % skupne neposredne škode pod pragom za uporabo Sklada in 6 % nad pragom. Za izredne regionalne nesreče je stopnja 2,5 % skupne neposredne škode. Metodologija za izračun pomoči iz Solidarnostnega sklada je bila določena v Letnem poročilu o Solidarnostnem skladu za obdobje 2002–2003, sprejela pa sta jo Svet in Evropski parlament.

Predlaga se, da se tudi tokrat uporabijo enaki deleži in odobrijo naslednji zneski pomoči:

(v EUR) |

Neposredna škoda | Prag | Znesek na podlagi stopnje 2,5 % | Znesek na podlagi stopnje 6 % | Skupni znesek predlagane pomoči |

Ciper/suša | 176 150 000 | 84 673 000 | 2 116 825 | 5 488 620 | 7 605 445 |

Skupaj | 7 605 445 |

Po dodelitvi tega zneska nadomestila bo ostalo na voljo vsaj še 25 % sredstev Solidarnostnega sklada Evropske unije za dodelitev v zadnjem četrtletju leta, kakor je določeno v členu 4(2) Uredbe (ES) št. 2012/2002.

Ob upoštevanju ugotovljenega presežka odobritev v vrstici 13 04 02 – Kohezijski sklad ne bodo potrebne nove odobritve plačil za financiranje plačil Solidarnostnega sklada EU v korist Cipra. Znesek 7,6 milijona EUR se torej prerazporedi iz proračunske vrstice 13 04 02 v proračunsko vrstico 13 06 01 za kritje ustreznih potreb, povezanih z uporabo Solidarnostnega sklada EU. Ta prerazporeditev je mogoča, ker so plačila iz Kohezijskega sklada za obdobje 2007–2013 večinoma povezana z večjimi projekti. Vendar morajo biti večji projekti, preden se lahko izvede kakršno koli vmesno plačilo, odobreni ločeno v nadaljnjih odločbah Komisije. Letos predvidoma ne bodo predloženi in odobreni številni večji projekti, zato leta 2008 ni pričakovati nobenih pomembnejših vmesnih plačil.

ZBIRNA RAZPREDELNICA PO RAZDELKIH FINANČNEGA OKVIRA

Finančni okvir Razdelek/podrazdelek | Finančni okvir 2008 | Proračun 2008 (vključno s SP 1–7/2008 in PPSP 8–10/2008) | PPSP 11/2008 | Proračun 2008 + SP 1–7/2008 in PPSP 8–11/2008 |

|OPO |OP |OPO |OP |OPO |OP |OPO |OP | | 1. TRAJNOSTNA RAST | | | | | | | | | | 1a. Konkurenčnost za rast in zaposlovanje |10 386 000 000 | |11 086 000 000 |9 718 739 600 | | |11 086 000 000 |9 718 739 600 | |1b. Kohezija za rast in zaposlovanje |47 267 000 000 | |47 255 948 720 |36 024 082 504 |0 |–7 605 445 |47 255 948 720 |36 016 477 059 | | Skupaj | 57 653 000 000 | |58 341 948 720 | 45 742 822 104 | 0 |–7 605 445 | 58 341 948 720 | 45 735 216 659 | | Razlika do zgornje meje[4] | | |–188 948 720 | | | |–188 948 720 | | | 2. OHRANJANJE IN UPRAVLJANJE NARAVNIH VIROV | | | | | | | | | | Od tega odhodki, povezani s trgom, in neposredna izplačila |46 217 000 000 | |41 006 490 000 |40 889 550 500 | | |41 006 490 000 |40 889 550 500 | | Skupaj | 59 193 000 000 | |56 314 715 538 | 53 220 588 053 | | |56 314 715 538 | 53 220 588 053 | | Razlika do zgornje meje | | |2 878 284 462 | | | |2 878 284 462 | | | 3. DRŽAVLJANSTVO, SVOBODA, VARNOST IN PRAVICA | | | | | | | | | | 3a. Svoboda, varnost in pravica |747 000 000 | |730 274 000 |533 196 000 | | |730 274 000 |533 196 000 | |3b. Državljanstvo |615 000 000 | |888 034 197 |941 144 203 |7 605 445 |7 605 445 |895 639 642 |948 749 678 | | Skupaj | 1 362 000 000 | |1 618 308 197 | 1 474 340 203 | 7 605 445 | 7 605 445 | 1 625 913 642 | 1 481 945 648 | | Razlika do zgornje meje[5] | | |16 883 000 | | | |16 883 000 | | | 4. EU KOT GLOBALNI AKTER[6] |7 002 000 000 | | 7 311 218 000 | 7 847 128 400 | | |7 311 218 000 | 7 847 128 400 | | Razlika do zgornje meje | | | –70 000 000 | | | | –70 000 000 | | | 5. UPRAVA[7] |7 380 000 000 | |7 279 207 193 | 7 279 767 193 | | |7 279 207 193 | 7 279 767 193 | | Razlika do zgornje meje | | | 177 792 807 | | | | 177 792 807 | | | 6. NADOMESTILA | 207 000 000 | |206 636 292 | 206 636 292 | | |206 636 292 | 206 636 292 | | Razlika do zgornje meje | | | 363 708 | | | | 363 708 | | | SKUPAJ | 132 797 000 000 | 129 681 000 000 | 131 072 033 940 | 115 771 282 245 | | |131 079 639 385 | 115 771 282 245 | | Razlika do zgornje meje | | |2 814 375 257 | 14 499 126 952 | 7 605 445 | 0 | 2 814 375 257 | 14 506 732 397 | |

[1] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[2] UL L 343, 27.12.2007, str. 9.

[3] Uredba Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije, UL L 311, 14.11.2002, str. 3.

[4] Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) ni vključen v izračun razlike do zgornje meje v okviru razdelka 1a. Iz instrumenta prilagodljivosti je bilo uporabljenih 200 milijonov EUR.

[5] Vključeni znesek Solidarnostnega sklada Evropske unije (EUSF) se vnese dodatno, poleg ustreznih razdelkov, kakor je predvideno v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 17. maja 2006 (UL C 139, 14.6.2006).

[6] Pri razliki do zgornje meje v razdelku 4 za leto 2008 se ne upoštevajo odobritve, povezane z rezervo za nujno pomoč. Iz instrumenta prilagodljivosti je bilo uporabljenih 70 milijonov EUR.

[7] Za izračun razlike do zgornje meje v razdelku 5 se upošteva opomba (1) k finančnemu okviru za obdobje 2007–2013, in sicer za znesek 77 milijonov EUR pri prispevkih osebja za pokojninsko shemo.