Strategija EU za standardizacijo

Določitev globalnih standardov v podporo odpornemu, zelenemu in digitalnemu enotnemu trgu EU

I.Uvod – standardi, ki spodbujajo vrednote, cilje politike in izvajanje predpisov EU

Standardi so bistvo enotnega trga EU. V evropskem standardizacijskem sistemu je bilo v zadnjih 30 letih zagotovljenih več kot 3 600 harmoniziranih standardov, ki so podjetjem omogočili, da dokažejo skladnost s pravom Unije, in več drugih evropskih standardov ter tehničnih specifikacij za spodbujanje interoperabilnosti, varnosti državljanov EU in varstva okolja. Evropski standardi so prinesli velike koristi podjetjem in potrošnikom, saj so poskrbeli za enake konkurenčne pogoje na enotnem trgu za podjetja in povečali zaupanje potrošnikov.

Evropska standardizacija deluje v vse bolj konkurenčnih svetovnih razmerah. Številne tretje države zavzemajo odločna stališča glede standardizacije in svojim industrijam zagotavljajo konkurenčne prednosti glede dostopa do trgov ter uvajanja tehnologij.

Evropska konkurenčnost, tehnološka suverenost, zmožnost zmanjševanja odvisnosti in zaščita vrednot EU, vključno z našimi socialnimi ter okoljskimi ambicijami, bodo odvisne od tega, kako uspešni so evropski akterji pri standardizaciji na mednarodni ravni. To ne vključuje le močno razvitih znanj in spretnosti na področju standardizacije v industriji in akademskem svetu, temveč pomeni tudi, da mora evropska standardizacija postati prožnejša ter bolj prilagodljiva in se osredotočati na predvidevanje potreb po standardizaciji.

Hkrati pa se mora evropska standardizacija odzvati na vse hitrejši razvoj inovacij in hitro zagotavljati standarde, obenem pa ohranjati visokokakovostne rezultate. Drugi, pogosto zasebni in neevropski konzorciji, ki jih vodi industrija, so učinkovitejši in hitreje razvijajo standarde. Evropski standardizacijski sistem pogosto ne uspe pravočasno zagotoviti rezultatov, zlasti na področju novih in nastajajočih tehnologij, ter tako zaradi standardizacije izgubi pomembno prednost prvega na trgu.

Evropska standardizacija je bila na področju vzpostavitve enotnega trga EU sicer zgodba o uspehu, vendar strateški pomen standardov ni imel zadostne prepoznavnosti, zaradi česar je EU izgubila vodilno vlogo na področju določanja standardov. To se mora spremeniti. V tej strategiji je ob upoštevanju povratnih informacij glede načrta predlagan niz ukrepov, s pomočjo katerih bi standardi ponovno postali bistvo odpornega, zelenega in digitalnega enotnega trga EU ter okrepili globalno vlogo evropskega standardizacijskega sistema.

II.Krepitev evropskega standardizacijskega sistema – zagotavljanje dvojnega zelenega in digitalnega prehoda ter podpiranje odpornosti enotnega trga

Digitalni in zeleni prehod industrij EU ter dobro delujoč in odporen enotni trg temeljita na standardizacijskem sistemu, ki ustrezno izraža politične prednostne naloge EU. Ambicij EU v zvezi s podnebno nevtralnim, odpornim in krožnim gospodarstvom ni mogoče uresničiti brez evropskih standardov na področju metod testiranja, sistemov upravljanja ali interoperabilnostnih rešitev. Zmožnost oblikovanja mednarodnih standardov za digitalne izdelke, postopke in storitve kot globalne referenčne vrednosti je v globalni tekmi za vodilni položaj na digitalnem področju bistvenega pomena za konkurenčnost EU. Skratka, ambicije EU glede politike v zvezi z odpornim, zelenim in digitalnim gospodarstvom se ne bodo uresničile, če spremljajoče standarde opredeljujejo druge regije po svetu.

Zato se Evropska unija trenutno poleg tekočega dela na področju standardizacije v vseh industrijskih ekosistemih srečuje tudi s kritičnimi prednostnimi nalogami glede standardizacije na področjih, kjer je treba v prihodnjih letih razviti standarde, da bi se izognili strateški odvisnosti in dokazali vodilni položaj EU v svetu na področju zelenih in digitalnih tehnologij. Nujna potreba po razvoju standardov je bila na podlagi analize strateških odvisnosti v posodobljeni industrijski strategiji in prispevka deležnikov v industrijskih zavezništvih opredeljena na naslednjih strateških področjih: standardi za premostitev trenutnih ovir v zvezi s proizvodnjo cepiv in zdravil proti COVID-19; standardi za podporo recikliranja kritičnih surovin; standardi za podporo uvajanju vrednostne verige čistega vodika; standardi za podporo cementu z nizkimi emisijami ogljika, ki ima znatne možnosti za prihranek emisij; standardi za potrjevanje čipov v smislu varnosti, avtentičnosti in zanesljivosti ter podatkovni standardi za večjo interoperabilnost, souporabo in ponovno uporabo podatkov v podporo skupnim evropskim podatkovnim prostorom.

Komisija bo predstavila vrsto ukrepov za obravnavanje teh prednostnih nalog glede standardizacije in boljšega opredeljevanja ter napovedovanja prihodnjih prednostnih nalog in potreb.

Prvič, Komisija bo nemudoma ukrepala v zvezi z zgoraj navedenimi prednostnimi nalogami glede standardizacije iz letnega delovnega programa Unije na področju standardizacije za leto 2022. Komisija bo uvedla zahteve po standardizaciji, pravočasno sodelovala z zadevnimi skupnostmi deležnikov in delo podprla tudi s financiranjem. Evropske organizacije za standardizacijo poziva, naj brez odlašanja dajo prednost izvedbi tega dela.

Drugič, novi forum na visoki ravni bo združeval predstavnike držav članic, evropskih organizacij za standardizacijo in nacionalnih organov za standardizacijo, industrije, civilne družbe in akademskega sveta, ki bodo pomagali določiti prednostne naloge, svetovali glede prihodnjih potreb po standardizaciji, uskladili učinkovito zastopanje evropskih interesov v (mednarodnih) forumih za standardizacijo ter zagotovili, da bodo evropske dejavnosti standardizacije delovale v smeri bolj zelenega, digitalnega, poštenega in odpornega gospodarstva EU. Poleg tega bo forum krepil tehnično strokovno znanje in spretnosti na področju standardov. Posebne podskupine bodo skrbele za nadaljevanje prizadevanj na operativni ravni. Forum na visoki ravni bo tesno sodeloval z obstoječimi strokovnimi skupinami, kot so industrijski forum, odbor za podatkovne inovacije, industrijska zavezništva in evropski forum za varnostne raziskave. Skupnost za standardizacijo se bo tako lahko hitreje in natančneje odzvala na potrebe inovatorjev in uporabnikov. Sodelovanje Evropskega parlamenta in Sveta pri razpravah o prednostnih nalogah za standardizacijo EU, ki je ključnega pomena za zagotavljanje političnega usklajevanja, bo olajšano z vsakoletnim dogodkom na visoki ravni.

Tretjič, Komisija bo skupaj s forumom na visoki ravni uvedla postopek revidiranja obstoječih standardov, da se določijo potrebe po reviziji ali razvoju novih standardov, ki bi uresničevali cilje evropskega zelenega dogovora in evropskega digitalnega desetletja ter podprli odpornost enotnega trga.

Četrtič, Komisija bo na tehnični ravni ustanovila vozlišče odličnosti EU za standarde, da bi bolje usklajevala in izkoriščala obstoječe strokovno znanje na področju standardizacije, ki ga imajo strokovnjaki znotraj Komisije, agencij EU ter skupnih podjetij. Vozlišče bo v tesnem sodelovanju z državami članicami predvidelo prihodnje potrebe po standardizaciji, podprlo delo v zvezi s prednostnimi področji standardizacije in spremljalo mednarodne dejavnosti standardizacije. Omogočilo bo boljši odziv na zahteve javnega sektorja glede razvoja smernic in specifikacij na področjih, kot so elektronska identiteta, elektronska uprava ali evropska infrastruktura za storitve blokovnih verig. Komisija bo ustvarila delovno mesto direktorja za standardizacijo, ki bo usmerjal delo vozlišča odličnosti in zagotavljal splošni nadzor ter koordinacijo različnih dejavnosti standardizacije pri Komisiji.

Petič, Komisija bo v sodelovanju z evropskimi organizacijami za standardizacijo pripravila rešitve in določila jasne cilje, da se tako pospeši vsak korak razvoja standardov, ki podpirajo izvajanje zakonodaje EU. To zahteva okrepljena prizadevanja vseh strani. Vključuje izboljšanje doslednosti novorazvitih standardov s pravom Unije, da se tako olajša njihovo pravočasno sprejetje. Nadalje morajo evropske organizacije za standardizacijo skrajšati čas, ki preteče od sprejetja harmoniziranega standarda do njegove uradne predložitve Komisiji. Čas, ki preteče od predložitve do objave sklica v Uradnem listu Evropske unije, se je v letih 2020 in 2021 sicer skrajšal, vendar si bo Komisija še naprej prizadevala za hitrejšo objavo standardov in hkrati izpolnjevala svoje odgovornosti v zvezi s preverjanjem skladnosti standardov z zahtevami prava Unije.