SL ECB -PUBLIC  
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE  
z dne 31. avgusta 2016  
o centralnem kreditnem registru  
(CON/2016/42)  
 
Uvod in pravna podlaga  
Evropska centralna banka (ECB) je 29. julija 2016 prejela zahtevo slovenskega ministrstva za finance za 
mnenje o predlogu zakona o centralnem kreditnem registru (v nadaljnjem besedilu: predlog zakona).  
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov  127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije 
ter iz tretje, četrte in šeste alinee člena 2(1) Odločbe Sveta 98/415/ES1, saj se predlog zakona nanaša na 
Banko Slovenije, na zbiranje, urejanje in razpošiljanje finančnih in bančnih sta tističnih podatkov ter na 
pravila v zvezi s finančnimi institucijami, kolikor pomembno vplivajo na stabilnost finančnih institucij in 
trgov. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel 
Svet ECB.  
 
1. Namen predl oga zakona  
1.1 Predlog zakona določa pravni okvir, po katerem Banka Slovenije vzpostavi in upravlja centralni 
kreditni register (v nadaljnjem besedilu: kreditni register) ter elektronski sistem za izmenjavo 
informacij (v nadaljnjem besedilu: sistem izmenjave i nformacij). Kreditni register bo centralizirana 
zbirka podatkov o kreditnih poslih s fizičnimi osebami in poslovnimi subjekti ter o kreditnih tveganjih in drugih izpostavljenostih do poslovnih subjektov. Sistem izmenjave informacij, ki bo del 
kreditnega re gistra, bo elektronski sistem za izmenjavo podatkov in informacij o zadolženosti 
poslovnih subjektov in fizičnih oseb.  
1.2 Cilji predloga zakona so: (1) Banki Slovenije omogočiti učinkovitejše izvajanje ukrepov na področju vodenja denarne politike, makrobonitetnega nadzora in zagotavljanja finančne stabilnosti; 
(2) omogočiti učinkovito upravljanje kreditnega tveganja ter (3) prenoviti nacionalni okvir za 
poročanje o kreditih in kreditnem tveganju za zagotovitev skladnosti z okvirom, ki je določen v 
Uredbi Evropske centralne banke (EU) 2016/867 (ECB/2016/13)
2. 
1.3 Upravljanje kreditnega registra s strani Banke Slovenije bo obsegalo: (1) standardizirano zbiranje podatkov in informacij o kreditnih poslih in drugih izpostavljenostih; (2) obdelovanje, shranjevanje, 
                                                 
1 Odločba Sveta 98/415/ES z dne 29.  junija 1998 o posvetovanju nacionalnih organov z Evropsko centralno banko  
glede osnutkov pravnih predpisov (UL L 189, 3.7.1998, str.  42). 
2 Uredba Evropske centralne banke (EU) 2016/867 z dne 18.  maja 2016 o zbiranju podrobnih podatkov o kreditih in 
kreditnem tveganju (ECB/2016/13) (UL L 144, 1.6.2016, str.  44). 
ECB -PUBLIC  
2 anali ziranje in izkazovanje podatkov za namene statističnega raziskovanja3 in izvajanja drugih 
nalog in ciljev Banke Slovenije ter (3) zagotavljanje nabora podatkov o zadolženosti poslovnih 
subjektov in fizičnih oseb v sistem izmenjave informacij.  
1.4 V skladu s pr edlogom zakona bo Banka Slovenije podatke o kreditih in kreditnem tveganju 
poslovnih subjektov za kreditni register zbirala od poročevalskih enot na podlagi standardiziranega poročanja. Podatke o zadolženosti fizičnih oseb bo zbirala izključno od tistih poročevalskih enot, ki 
bodo hkrati tudi člani sistema izmenjave informacij . Predlog zakona zahteva, da poročevalske 
enote Banki Slovenije poročajo podatke za kreditni register na prvi referenčni datum za poročanje.  
Določa tudi pravila o obsegu zbiranja in obdelave podatkov o fizičnih oseb ah ter roke hrambe teh 
podatkov. Osebni podatki v kreditnem registru se bodo obdelovali v skladu z zahtevami, določenimi 
v predlogu zakona in Z akonu o varstvu  osebnih podatkov
4. 
1.5 Predlog zakona pooblašča Banko Slovenije, da sprejme podzakonski predpis o obsegu, vsebini in 
načinu zbiranja, obdelave, izkazovanja in prenosa podatkov in informacij o poslovnih subjektih, ki 
se vodijo v kreditnem registru.  
1.6 Predlog zakona ureja tudi varovanje zaupnosti podatkov v kreditnem registru t er dovoljeno uporabo 
in posredovanje teh podatkov.  
1.7 Predlog zakona izrecno določa, da se kreditni register vzpostavi z namenom izvajanja statističnega raziskovanja, ki ga opravlja Banka Slovenije na podlagi Zakona o Banki Slovenije in člena 5 Statuta 
ESCB. To raziskovanje se opravlja za podporo izvajanja nalog Banke Slovenije, zlasti na področju: 
(1) vodenja denarne politike; (2) zagotavljanja finančne stabilnosti ter (3) makrobonitetnega 
nadzora in upravljanja tveganj. Predlog zakona določa, da Banka Slovenije podatke, ki se zbirajo v 
kreditnem registru, obdeluje tudi za namene izvajanja nadzorniških nalog v skladu z Zakonom o 
bančništvu
5 in Uredbo (EU) št. 575/ 2013 Evropskega parlamenta in Sveta6 ter nadzora drugih 
subjektov v skladu z drugimi zakoni . Poleg tega predlog zakona določa, da lahko Banka Slovenije 
za zgoraj navedene namene podatkovne zbirke kreditnega registra v delu, ki se nanaša na podatke 
o poslovnih  subjekt ih, povezuje z drugimi podatkovnimi zbirkami, ki jih vodi Banka Slovenije, ter s 
podatk ovnimi zbirkami, ki jih vzpostavi in upravlja ECB za namene izvajanja svojih nalog v skladu s 
Statutom ESCB in Uredbo Sveta (ES) št. 2533/987. 
1.8 Sistem izmenjave informacij se vzpostavi kot del kreditnega registra, ki članom sistema omogoča 
dostop do individ ualiziranih podatkov o kreditnih tveganjih fizičnih oseb in poslovnih subjektov. 
Njegov namen je omogočiti učinkovito ocenjevanje kreditnega tveganja pri prvotnem odločanju o 
odobritvi kredita in tekočem ocenjevanju obstoječih izpostavljenosti ter spodbujati politike in ukrepe 
za odgovorno kreditiranje in vzdržno zadolževanje fizičnih oseb in poslovnih subjektov. 
                                                 
3 Pravna podlaga za statistično raziskovanje Banke Slovenije sta 13. člen Zakona o Banki Slovenije ( ZBS- 1) (Uradni 
list RS, št. 72/06 –  uradno prečiščeno besedilo in 59/11) ter člen 5 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in 
Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB).  
4 Zakon o varstvu osebnih podatkov (Uradni list RS, št. 94/07 –  uradno prečiščeno besedilo).  
5  Zakon o bančništvu (ZBan -2) (Uradni list RS, št.  25/15 in 44/16 –  ZRPPB).  
6 Uredba (EU) št.  575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26.  junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne 
institucije in investicijska podjet ja ter o spremembi Uredbe (EU) št.  648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str.  1). 
7 Uredba Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske 
centralne banke (UL L 318, 27.11.1998, str. 8).  
ECB -PUBLIC  
3 Upravljanje sistema  izmenjave informacij obsega vključevanje podatkov in informacij o poslovnih 
subjektih in fizičnih osebah iz kreditnega registr a v sistem izmenjave informacij ter centralizirano 
obdelavo podatkov in informacij, ki vključuje izpis individualiziranih podatkov . Predlog zakona 
določa člane sistema izmenjave informacij, tj.  poročevalske enote, ki  se morajo obvezno vključiti v  
sistem iz menjave informacij, in roke hrambe podatkov v sistemu izmenjave informacij. Določa tudi 
obseg podatkov v zvezi s fizičnimi osebami in poslovnimi subjekti, ki se vključujejo v sistem 
izmenjave informacij. Predlog zakona ureja dostop članov do podatkov v sis temu izmenjave 
informacij, in sicer morajo člani izpolnjevati tehnične pogoje in varnostne zahteve, ki jih določi Banka Slovenije s podzakonskim predpisom. Predlog zakona določa tudi pravila o varovanju 
zaupnosti informacij  pri članih sistema izmenjave inf ormacij . Predlog zakona ureja pravico fizičnih 
oseb do seznanitve z obdelavo lastnih osebnih podatkov v sistemu i zmenjave informacij v skladu z 
Zakonom  o varstvu  osebnih podatkov. Vzpostavlja tudi pravico poslovnih subjektov do seznanitve z 
obdelavo podatk ov v sistemu izmenjave informacij.  
1.9 Predlog zakona določa, da bo Banka Slovenije nadzirala poročevalske enote, da zagotovi, da 
izpolnjujejo obveznost  poročanja podatkov v kreditni register. Za pridobivanje informacij o 
poročevalski enoti in pregled poslovanja poročevalske enote bo Banka Slovenije opravljala nadzor 
na podlagi Zakona o bančništvu.  
1.10 Predlog zakona določa, da bodo poročevalske enote poročale podatke in informacije Banki 
Slovenije brezplačno. Člani sistema izmenjave informacij bodo plačevali nadom estilo, ki ga bo 
določila Banka Slovenije s podzakonskim predpisom in ki bo zajemalo članstvo v sistemu in dostop do informacij v njem. Nadomestilo, ki ga bodo morali plačati poslovni subjekti za pridobitev informacij o podatkih, ki se o njih vodijo v sist emu izmenjave informacij, bo določeno v 
podzakonskem predpisu Banke Slovenije, nadomestilo, ki ga bodo morale plačati fizične osebe, pa 
bo skladno z ustreznimi določbami Zakona o varstvu osebnih podatkov.  
 
2. Obseg mnenja  
To mnenje se osredotoča na: (1) posam ezne vidike upravljanja in vodenja kreditnega registra in 
sistema izmenjave informacij s strani Banke Slovenije (oddelek 3.1) ter (2) nove naloge, ki se 
prenašajo na Banko Slovenije, glede na prepoved denarnega financiranja iz člena 123 Pogodbe 
(oddelek 3. 2). 
 
3. Pripombe  
3.1 Upravljanje in vodenje kreditnega registra in sistema izmenjave informacij s strani Banke Slovenije  
3.1.1  ECB pozdravlja predlog zakona. V obrazložitvi je navedeno, da je njegov cilj prenoviti sedanji 
nacionalni poročevalski okvir za izpolnitev nov ih zahtev za poročanje v okviru projekta AnaCredit. 
Kakor je navedeno v uvodni izjavi 12 Uredbe (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), prva faza poročanja v 
okviru zbirke podatkov AnaCredit vključuje kredite, ki jih odobrijo kreditne institucije pravnim 
subjektom. V  prihodnjih fazah se lahko obseg poročanja razširi na zbiranje podatkov o 
instrumentih, ki jih zagotovijo finančni posredniki, ki niso kreditne institucije, in o instrumentih, ki se 
zagotovijo fizičnim osebam. V tej zvezi ECB pozdravlja tudi to, da je obseg predloga zakona širši 
ECB -PUBLIC  
4 od sedanjega obsega Uredbe (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), saj že zajema informacije, ki bi jih 
lahko zajemale prihodnje spremembe Uredbe (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), na primer zbiranje 
podatkov o kreditih in kreditnem tveganju v zvezi  s fizičnimi osebami. ECB ugotavlja, da predlog 
zakona poleg tega, da omogoča zbiranje teh podatkov v zvezi s fizičnimi osebami, zagotavlja tudi 
varstvo pravic teh fizičnih oseb.  
3.1.2  Kakor je navedeno v odstavku 1.5, Banka Slovenije s podzakonskim predpisom pr edpiše obseg in 
vsebino podatkov o poslovnih subjekt ih. Zato ECB predlaga, naj  Banka Slovenije zagotavlja, da bo 
podatkovni model, opredeljen v takem podzakonskem predpisu, vedno skladen s takrat veljavnim 
podatkovnim modelom po Uredbi (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) , tako da bodo zaht eve za 
poročanje in prakse izvajanja v vsem Eurosistemu še naprej dovolj  harmonizirane8. Ne glede na to 
ECB izpostavlja, da bi bilo zaradi nadaljnje širitve projekta AnaCredit, na primer z zahtevo za zbiranje dodatnih atributov podatkov, morda treba predlo g zakona v prihodnosti spremeniti, če se 
izkaže, da pooblastilo Banke Slovenije za sprejetje podzakonskih predpisov ne zadostuje za 
upoštevanje take nadaljnje širitve.  
3.1.3  ECB razume, da predlog zakona Banki Slovenije omogoča, da podatkovne zbirke kreditnega 
registra v delu, ki se nanaša na podatke o poslovnih subjekt ih, povezuje s podatkovnimi zbirkami, 
ki jih vzpostavi in upravlja ECB za namene izvajanja svojih nalog, kar vključuje denarno politiko, finančno stabilnost, makrobonitetni nadzor, mikrobonitetni nadzor, upravljanje tveganj in statistiko. 
ECB pozdravlja te določbe predloga zakona in izpostavlja, da bolj informirano ocenjevanje 
kreditnega tveganja ne koristi samo finančnim trgom na splošno, ampak lahko koristi tudi 
Eurosistemu, ki uporablja ocenjevanje kreditnega tveganja v svojem okviru za zavarovanje pri 
operacijah denarne politike
9. ECB meni, da bi bilo zaradi pravne varnosti in za podporo 
učinkovitega nadzora pomembnih kreditnih institucij koristno, če bi te določbe okrepili s tem, da bi za izogni tev dvomu izrecno pojasnili, da lahko ECB dostopa do informacij v kreditnem registru za 
potrebe izvajanja nadzorniških nalog po Uredbi (EU) št. 1024/2013
10. 
3.1.4  ECB pozdravlja to, da predlog zakona Banki Slovenije kot edinemu upravljavcu sistema izmenjave informacij omogoča sklenitev posebnih dogovorov o povezovanju tega sistema s primerljivimi 
podatkovnimi zbirkami, ki so vzpostavljene v državah članicah. ECB pozdravlja tudi to, da lahko 
Banka Slovenije sklepa dogovore tudi z upravljavci sistemov izmenjave informacij za ocenjevanje 
bonitete strank v tretjih državah, če je zagotovljena vzajemnost.  
3.1.5  ECB pozdravlja to, da bo sistem za elektronsko izmenjavo članom omogočil pripravo bolj 
informiranih ocen kreditnega tveganja in izboljšal njihove zmožnosti za upravljanje tveganj. 
ECB razume, da sta zaupnost in varstvo podatkov v celoti zagotovljena z ustreznimi določbami 
predloga zakona.  
                                                 
8 Glej odstavek  2.3 Mnenja CON/2015/20 ter odstavka 2.4 in 2.5 Mnenja CON/2013/93. Vsa mnenja ECB so 
objavljena na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.  
9 Glej odstavek  2.1 Mnenja CON/2014/57.  
10  Uredba Sveta (EU) št.  1024/2013 z dne 15.  oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike 
bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (UL L 287, 29.10.2013, str.  63). 
ECB -PUBLIC  
5 3.2 Prenos novih nalog na Banko Slovenije  
3.2.1.1  Predlog zakona širi sedanje odgovornosti Banke Slovenije v zvezi z zbiranjem statističnih 
podatk ov, in sicer s tem, ko ji dodeljuje nove naloge v zvezi z vzpostavitvijo in upravljanjem 
kreditnega registra kot centralizirane zbirke podrobnih podatkov o kreditih in kreditnem tveganju. 
Poleg tega predlog zakona vzpostavlja sistem izmenjave informacij, k i članom omogoča dostop do 
podrobnih podatkov o kreditih in kreditnem tveganju v zvezi s poslovnimi subjekti . Na Banko 
Slovenije prenaša tudi nadzorniške naloge v zvezi s poročanjem podatkov in informacij, ki se vodijo v kreditnem registru.  
Čeprav se te no ve naloge dodeljujejo predvsem s ciljem, da se zagotovi skladnost z Uredbo (EU) 
2016/867 (ECB/2016/13), so dejansko del temeljite prenove nacionalnega okvira za poročanje o tveganjih, katerega upravljanje je zaupano Banki Slovenije, zaradi česar je treba izvesti oceno,  ki je 
predstavljena v nadaljevanju.  
3.2.2  ECB ponavlja, da je treba v primeru prenosa novih nalog na članico Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) tak prenos oceniti z vidika prepovedi denarnega financiranja iz člena  123 Pogodbe.  
Za ta namen je ECB pripravi la usmeritve v obliki splošnih in posebnih vidikov, navedenih v 
odstavkih 3.2.3 in 3.2.4, na podlagi katerih lahko presodi, ali je treba novo nalogo, ki se prenaša na 
nacionalno centralno banko (NCB) ESCB, za potrebe ocenjevanja skladnosti s prepovedjo 
denarnega financiranja šteti za nalogo centralnega bančništva ali nalogo države
11. Konkretna 
ocena, ali je treba naloge Banke Slovenije kot organa, ki je odgovoren za vzpostavitev in 
upravljanje kreditnega registra, šteti za naloge centralnega bančništva ali naloge države, je v 
odstavku 3.2.5 tega mnenja.  
3.2.3  Prvič, sistematična razvrstitev nalog, ki se dodelijo NCB, med naloge centralnega bančništva ali 
naloge države se uporablja za resnično nove naloge, ki v preteklosti niso obstajale ali niso bile 
sestavni del nalog centralnega bančništva, ki so bile že dodeljene NCB. Zaradi priznavanja pravnih 
okvirov držav članic, tradicij centralnega bančništva in nacionalnih ureditev se naloge, ki jih NCB 
sedaj izvaja kot naloge centralnega bančništva, ne pregledujejo in ne prerazvrščajo, lahko pa se 
ponovno ocenijo, če se spremeni njihova vsebina.  
Drugič, načelo finančne neodvisnosti zahteva, da države članice ne smejo spraviti svojih NCB v 
položaj, v katerem imajo nezadostna finančna sredstva za opravljanje nalog, povezanih z ESCB ali 
Eurosistemom.  
Tretjič, naloge centralnega bančništva obsegajo zlasti naloge, ki so povezane z nalogami, navedenimi v členu  127(2), (5) in (6) Pogodbe.  
Četrtič, nove naloge, ki se prenašajo na NCB in niso običajne naloge NCB ali se očitno izvajaj o v 
imenu in izključnem interesu države ali drugih javnih subjektov, je treba šteti za naloge države.  
3.2.4  Pomembno merilo za opredelitev nove naloge za nalogo države je vpliv naloge na institucionalno, 
finančno in osebno neodvisnost NCB. Upoštevati je tr eba zlasti naslednje.  
Prvič, treba je oceniti, ali bo zaradi opravljanja nove naloge nastalo nasprotje interesov v razmerju 
do obstoječih nalog centralnega bančništva, ki ni ustrezno obravnavano, ne da bi nova naloga 
                                                 
11 Glej Mnenje CON/2016/38.  
ECB -PUBLIC  
6 nujno dopolnjevala obstoječe naloge cen tralnega bančništva. Če nastane nasprotje interesov med 
obstoječimi in novimi nalogami, bi morali biti vzpostavljeni zadostni ukrepi za ustrezno omejitev 
tega nasprotja. Medsebojnega dopolnjevanja nove naloge in obstoječih nalog centralnega bančništva pa s e ne sme razlagati široko, saj lahko to privede do nastanka neskončne verige 
pomožnih nalog. Pri oceni medsebojnega dopolnjevanja je treba upoštevati tudi financiranje nove naloge.  
Drugič, treba je oceniti, ali opravljanje nove naloge brez novih finančnih virov nesorazmerno 
obremenjuje finančne ali organizacijske zmožnosti zadevne NCB ter lahko negativno vpliva na njeno zmožnost pravilnega opravljanja obstoječih nalog centralnega bančništva.  
Tretjič, treba je oceniti, ali je opravljanje nove naloge skladno z institucionalno ureditvijo NCB, zlasti 
z vidika neodvisnosti centralne banke in odgovornosti.  
Četrtič, treba je oceniti, ali zaradi opravljanja nove naloge nastajajo znatna finančna tveganja.  
Petič, treba je oceniti, ali opravljanje nove naloge člane organov odločanja NCB izpostavlja 
političnim tveganjem, ki so nesorazmerna ter lahko vplivajo na njihovo osebno neodvisnost in zlasti 
na jamstvo mandata iz člena 14.2 Statuta ESCB.  
Vsaka končna odločitev o tem, ali naloga, ki jo dobi NCB, sodi v okvir nalog c entralnega bančništva 
ali nalog države, bi morala slediti cilju, da se zagotovi dosledno spoštovanje prepovedi denarnega financiranja v Eurosistemu in ESCB, kolikor velja za njegove članice.  
3.2.5  Glede na zgoraj navedene usmeritve je v naslednjih odstavki h ocenjeno, ali so nove naloge Banke 
Slovenije skladne s prepovedjo denarnega financiranja.  
3.2.5.1  Načelo finančne neodvisnosti  
Načelo finančne neodvisnosti zahteva, da morajo imeti NCB dovolj sredstev, da lahko opravljajo ne 
le naloge, povezane z ESCB, temveč tudi nacionalne naloge
12. V tej zvezi je treba izpostaviti, da 
bo Banka Slovenije s podzakonskim predpisom določila nadomestilo, ki ga bodo morali člani 
sistema izmenjave informacij plačati za članstvo v tem sistemu in dostop do podatkov. Določila bo 
tudi nadomestilo za poslovne subjekte v zvezi z njihovo pravico do seznanitve.  
3.2.5.2  Povezave z nalogami, navedenimi v členu 127(2) in (5) Pogodbe  
V zvezi s kreditnim registrom je treba izpostaviti, da so podrobni podatki o kreditih, ki temeljijo na centralnih kreditnih registrih, potrebni za razvoj in pripravo novih statistik ESCB ter izboljšanje 
kakovosti statistik ESCB. Te nove in izboljšane statistike, ki se bodo pripravljale dolgoročno, so 
potrebne za opravljanje nalog Eurosistema, vključno z analizo denarne politik e in operacijami 
denarne politike, upravljanjem tveganj, nadziranjem finančne stabilnosti in raziskavami, ter za prispevanje Eurosistema k nemotenemu vodenju politik pristojnih oblasti glede bonitetnega 
nadzora kreditnih institucij in stabilnosti finančnega sistema
13. Ti podatki bodo koristni tudi za 
namene bančnega nadzora v okviru enotnega mehanizma nadzora14. V zvezi s sistemom 
izmenjave informacij pa je treba tudi izpostaviti, da bi morale biti NCB zmožne uporabiti 
                                                 
12 Glej Konvergenčno poročilo ECB iz leta 2016, str.  24. 
13 Glej uvodno izjavo 3 Sklepa ECB/2014/6 z dne 24. februarja 2014 o organizaciji pripravljalnih ukrepov za zbiranje 
podrobnih podatkov o kreditih s strani Evropskega sistema centralnih bank (UL L 104, 8.4.2014, str. 72).  
14 Glej uvodno izjavo 1 Uredbe (EU) 2016/867 (ECB/2016/13).  
ECB -PUBLIC  
7 večnamenski skupni niz analitičnih podro bnih podatkov o kreditih za vzpostavitev povratnih tokov 
informacij do poročevalskih enot ali za obogatitev sedanjih povratnih tokov informacij in drugih 
informacijskih storitev od centralnih kreditnih registrov do poročevalskih enot. Ti povratni tokovi informacij bodo povečali prispevek ESCB k stabilnosti finančnega sistema skladno z njegovim 
zakonitim mandatom v skladu s členom 127(5) Pogodbe
15. 
Vzpostavitev in upravljanje kreditnega registra, vključno s sistemom izmenjave informacij, se tako šteje za nalo ge, ki so povezane z nalogami, navedenimi v prvi alinei člena 127(2) in členu 
127(5)  Pogodbe. Nove naloge se tudi dopolnjujejo z obstoječimi nalogami Banke Slovenije v zvezi 
z makrobonitetnim in mikrobonitetnim nadzorom.  
3.2.5.3  Neobičajne naloge  
Centralne banke s o bile vedno močno zainteresirane za zagotavljanje višje kakovosti statističnih 
podatkov za analitične namene. Več držav članic je vzpostavilo centralne kreditne registre in 
preneslo naloge v zvezi z upravljanjem teh registrov na NCB
16. Poleg tega bodo morale dolgoročno 
vse NCB Eurosistema upravljati nacionalne nize podrobnih podatkov o kreditih v skladu s Sklepom ECB/2014/6 in Uredbo (EU) 2016/867 (ECB/2016/13)
17. Pooblastila ECB v zvezi z zbiranjem 
statističnih informacij so določena v členu 5 Statuta ESCB in člen 4 Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 
določa, da se morajo države članice organizirati na področju statistike in polno sodelovati z ESCB, da zagotovijo izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz člena 5 Statuta ESCB. Zato se ne šteje, da je 
razširitev pooblastil Banke Slovenije na področju statistike neobičajna za centralno banko.  
3.2.5.4  Izvajanje nalog v imenu in izključnem interesu države ali drugih javnih subjektov  
Predlog zakona imenuje Banko Slovenije za edinega upravljavca kreditnega registra. Banka Slovenij e bo izmenjevala informacije s člani sistema izmenjave informacij za boljše upravljanje 
kreditnih tveganj. Ne kaže, da bi Banka Slovenije pri izvajanju nalog delovala izključno v interesu drugega javnega organa.  
3.2.5.5  Skladnost opravljanja nalog z institucionalno ureditvijo Banke Slovenije, zlasti z vidika odgovornosti  
Glede na medsebojno dopolnjevanje novih nalog in obstoječih nalog Banke Slovenije kaže, da nove naloge sodijo v sedanjo institucionalno ureditev Banke Slovenije. V tej zvezi predlog zakona določa, da ne posega v pristojnosti Banke Slovenije za zbiranje in obdelavo  podatkov za namene 
izvajanja nadzora v skladu Zakonom o bančništvu.  
3.2.5.6  Sorazmernost opravljanja nalog s finančnimi in operativnimi zmožnostmi Banke Slovenije ter njeno zmožnostjo opravljanja nalog, povezanih z ESCB  
ECB razume, da je Banka Slovenije že sprejela potrebne ukrepe, s katerimi je zagotovila, da bo imela na voljo dovolj sredstev za razširjeno zbiranje statističnih podatkov. Poleg tega se bodo 
nekateri stroški v zvezi z novimi nalogam i Banke Slovenije krili iz nadomestil, ki se bodo v skladu s 
podzakonskim predpisom zaračunala članom sistema izmenjave informacij in poslovnim 
subjektom.  
                                                 
15 Glej uvod no izjavo 18 Uredbe (EU) 2016/867 (ECB/2016/13).  
16 Glej na primer mnenja CON/2015/20, CON/2014/57 in CON/2013/93.  
17 Uredba (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) se začne uporabljati 31. decembra 2017.  
ECB -PUBLIC  
8 3.2.5.7  Povezanost opravljanja nalog z znatnimi finančnimi tveganji  
Predlog zakona ne vsebuje posebnih določb o odgovornosti za upravljanje kreditnega registra. 
Za morebitno odgovornost Banke Slovenije za opravljanje njenih novih nalog po predlogu zakona 
bodo tako veljala pravila o odgovornosti za škodo, povzročeno v zvezi z izvajanjem javnih 
pooblastil18. 
3.2.5.8  Sklep  
ECB meni, da nove naloge Banke Slovenije v zvezi s kreditnim registrom in sistemom izmenjave 
informacij za potrebe ocene skladnosti s prepovedjo denarnega financiranja spadajo med naloge 
centralnega bančništva, in sicer na podlagi tega, da širijo statistične naloge Banke Slovenije ter so povezane z njenimi obstoječimi nalogami v zvezi z denarno politiko, mikrobonitetnim nadzorom, 
makrobonitetnim nadzorom in finančno stabilnostjo in jih dopolnjujejo.  
 
To mnenje bo objavljeno na spletni strani ECB.  
  
V Frankfurtu na Majni, 31. avgusta 2016  
 [podpis]
 
 
Predsednik ECB  
Mario DRAGHI  
                                                 
18 26. člen Ustave Republike Slovenije v povezavi z Obligacijskim zakonikom (OZ) (Uradni list RS, št. 97/07 –  uradno 
prečiščeno besedilo).