ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.Predmet urejanja predloga

Ta predlog zadeva sklep o določitvi stališča, ki se sprejme v imenu Evropske unije v okviru Pridružitvenega odbora EU-Alžirija glede načrtovanega sprejetja sklepa o spremembi pogojev uporabe tarifnih preferencialov za kmetijske proizvode in predelane kmetijske proizvode v skladu s členom 14 Evro-mediteranskega sporazuma.

2.Ozadje predloga

2.1.Evro-mediteranski sporazum

Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Ljudsko demokratično republiko Alžirijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: sporazum o pridružitvi), ki je bil sklenjen 22. aprila 2002, je začel veljati 1. septembra 2005. Evropska unija je pogodbenica sporazuma. Sporazum o pridružitvi je podlaga za odnose med Evropsko unijo in Republiko Alžirijo.

2.2. Pridružitveni odbor

Člen 96 sporazuma o pridružitvi določa, da Pridružitveni odbor sestavljajo predstavniki članov Sveta Evropske unije in Komisije Evropskih skupnosti ter predstavniki Alžirije.

V skladu s členom 97 sporazuma o pridružitvi je Pridružitveni odbor pooblaščen za sprejemanje odločitev glede upravljanja sporazuma ter glede vseh tistih področij, za katera ga je Pridružitveni svet pooblastil.

2.3.Predvideni akt Pridružitvenega odbora

Pridružitveni odbor mora sprejeti sklep o spremembi tarifnih pogojev, ki so bili prvotno predvideni za kmetijske proizvode in predelane kmetijske proizvode s protokoloma 2 in 5 k sporazumu o pridružitvi, ki sta navedena v Prilogi I k temu sklepu.

Cilj predvidenega akta je sprememba nekaterih preferencialnih kvot Evropske unije za kmetijske proizvode ter predelane kmetijske proizvode (šestintrideset tarifnih postavk).

Predvideni akt bo postal zavezujoč za pogodbenici v skladu s členom 97 sporazuma, ki določa: „Odločitve se sprejemajo s soglasjem med pogodbenicama in so zavezujoče za pogodbenici, ki morata sprejeti ukrepe, potrebne za njihovo izvršitev“.

3.Stališče, ki se zavzame v imenu Unije

Zaradi težav Alžirije pri odpravi carinskih dajatev za kmetijske proizvode in predelane kmetijske proizvode je po uradnem obvestilu alžirskega ministra za zunanje zadeve v obliki verbalne note z dne 27. decembra 2010 Alžirija zaprosila za spremembo nekaterih preferencialnih kvot Evropske unije za kmetijske proizvode ter predelane kmetijske proizvode (šestintrideset tarifnih postavk). Posvetovanja so med pogodbenicama potekala v skladu s členom 16 sporazuma o pridružitvi, in sicer med septembrom 2010 in julijem 2011. Skupina strokovnjakov Evropske komisije in Alžirije se je med septembrom 2010 in julijem 2011 sestala šestkrat.

Ta posvetovanja so omogočila, da se je dosegel sporazum o sprejemljivih spremembah osnovnih dajatev, količin in časovnega okvira za odpravo prvotno predvidenih dajatev v skladu s pogoji, določenimi v protokolih 2 in 5 k sporazumu.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

·Razlogi za predlog in njegovi cilji

Namen osnutka sklepa Skupnega odbora EGP (ki je priložen predlogu sklepa Sveta) je sprememba Priloge XX (Okolje) k Sporazumu EGP, da se vključi Direktiva (EU) 2016/802 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 glede zmanjšanja vsebnosti žvepla v nekaterih vrstah tekočega goriva.

·Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Priloženi osnutek sklepa Skupnega odbora EGP razširja obstoječe politike EU na države Efte, ki so del EGP (Norveška, Islandija in Lihtenštajn).

·Skladnost z drugimi politikami Unije

Razširitev pravnega reda EU na države Efte, ki so del EGP, z vključitvijo v Sporazum EGP poteka v skladu s cilji in načeli navedenega sporazuma, katerega cilj je vzpostaviti dinamičen in homogen Evropski gospodarski prostor, ki bo temeljil na skupnih pravilih in enakih pogojih konkurence.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

·Pravna podlaga

Zakonodaja, ki naj bi bila vključena v Sporazum EGP, temelji na členu 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

V členu 1(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94 o pravilih za izvajanje Sporazuma EGP je določeno, da Svet na predlog Komisije določi stališče Unije glede takih sklepov.

Evropska služba za zunanje delovanje v sodelovanju s Komisijo predloži osnutek sklepa Skupnega odbora EGP kot stališče Unije Svetu v sprejetje. Evropska služba za zunanje delovanje upa, da bo lahko v najkrajšem možnem času osnutek predstavila v Skupnem odboru EGP.

·Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

Predlog je v skladu z načelom subsidiarnosti iz naslednjega razloga.

Cilja tega predloga, tj. zagotoviti homogenost notranjega trga, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, zato se zaradi učinkov lažje doseže na ravni Unije.

Vključitev pravnega reda EU v Sporazum EGP poteka v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2894/94 z dne 28. novembra 1994 o pravilih za izvajanje Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, ki potrjuje izbrani pristop.

·Sorazmernost

V skladu z načelom sorazmernosti ta predlog ne presega tistega, kar je potrebno za dosego njenega cilja.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Evropski bančni organ (EBA) je bil ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1093/2010. V skladu s členom 7 navedene uredbe ima EBA sedež v Londonu v Združenem kraljestvu.

Združeno kraljestvo je 29. marca 2017 v skladu s členom 50 Pogodbe o Evropski uniji uradno obvestilo Evropski svet, da namerava zapustiti Unijo.

20. novembra 2017 je preostalih 27 držav članic ob robu zasedanja Sveta za splošne zadeve (člen 50) za novi sedež Evropskega bančnega organa izbralo Pariz v Franciji.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

Akt, ki se spreminja, temelji na členu 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU), zato bi moral akt o spremembi prav tako temeljiti na navedeni podlagi.

•Izbira instrumenta

Cilj tega predloga je sprememba Uredbe (EU) št. 1093/2010. Ustrezna sprememba se zato predlaga v obliki uredbe o spremembi.

•Subsidiarnost in sorazmernost

Izbira lokacije sedeža Agencije spada v izključno pristojnost Unije. Ukrep je sorazmeren glede na namen predlagane uredbe, in sicer potrjuje novi sedež agencije v Uredbi (EU) št. 1093/2010.

3. PRORAČUNSKE POSLEDICE

Preselitev Evropskega bančnega organa bo imela proračunske posledice, zlasti zaradi stroškov predčasne prekinitve sedanje najemne pogodbe v Londonu zaradi izstopa, stroškov same selitve in stroškov vselitve v nove prostore v Parizu. Kot je določeno v pogajalskih smernicah Sveta z dne 22. maja 2017 za sklenitev sporazuma z Združenim kraljestvom o podrobnostih njegovega izstopa iz Evropske unije, bi moralo Združeno kraljestvo v celoti kriti posebne stroške, povezane z izstopom, kot je preselitev agencij s sedežem v Združenem kraljestvu.

Nekateri stroški selitve se bodo do finančne poravnave morda morali vnaprej financirati iz proračuna EU. V zvezi s tem bo Komisija v sodelovanju z Evropskim bančnim organom ocenila morebitne dodatne potrebe po financiranju iz proračuna EU. Komisija bo po potrebi v okviru letnega proračunskega postopka za leto 2019 in po potrebi za leto 2018 Evropskemu parlamentu in Svetu predstavila ustrezne predloge. To se na primer nanaša na stroške, povezane s samo selitvijo. Poleg tega bodo tudi stroški v zvezi z vselitvijo v nove prostore predstavljeni v okviru postopka za zgradbe iz člena 203 finančne uredbe, ki zahteva predhodno odobritev Evropskega parlamenta in Sveta pred sklenitvijo pogodb v zvezi s projekti gradnje. Ta postopek se bo predvidoma začel čim prej (najpozneje v začetku leta 2018).

2017/0326 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

Sporazum med Evropsko unijo in Azerbajdžansko republiko o poenostavitvi izdajanja vizumov za kratkoročno bivanje državljanom Azerbajdžanske republike in Evropske unije je začel veljati 1. septembra 2014. Sporazum je na podlagi vzajemnosti določil pravno zavezujoče pravice in obveznosti, ki se uporabljajo pri obeh pogodbenicah, da bi se poenostavili postopki izdajanja vizumov državljanom Azerbajdžanske republike in EU. S členom 12 Sporazuma se ustanovi skupni odbor, ki med drugim spremlja izvajanja Sporazuma. Člen 12(4) Sporazuma določa, da skupni odbor sprejme svoj poslovnik.

Poslovnik se sprejme s sklepom skupnega odbora in ne postane del Sporazuma.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

Svet pooblasti predstavnike EU v skupnem odboru, tj. Komisijo, da na podlagi tega predloga sprejme poslovnik. Namen poslovnika je organizirati delo skupnega odbora in pomagati pri pripravi in vodenju njegovih sestankov.

3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

Poslovnik, kakor je določen v Prilogi k temu predlogu sklepa Sveta, je rezultat posvetovanj s pristojnimi oblastmi v Azerbajdžanu na prvem in drugem sestanku skupnega odbora ter z izmenjavo elektronskih sporočil v obdobju med sestankoma (nazadnje 5. junija 2017). Z državami članicami so bila opravljena posvetovanja v pisnem postopku, ki se je končal 16. junija 2017.

4.PRORAČUNSKE POSLEDICE

Ta predlog ne vpliva na proračun EU.

2017/0295 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o stališču, ki se v imenu Evropske unije sprejme

v skupnem odboru, ustanovljenem v skladu s Sporazumom

med Evropsko unijo in Azerbajdžansko republiko

o poenostavitvi izdajanja vizumov,

glede sprejetja njegovega poslovnika

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti točke (a) člena 77(2) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/242/EU z dne 14. aprila 2014 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Azerbajdžansko republiko o poenostavitvi izdajanja vizumov,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
o odobritvi sklenitve, s strani Komisije, Celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OZADJE PREDLOGA

Ta predlog je pripravljen z namenom predvidenega podpisa, začasne uporabe in sklenitve Celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum). Zasnovan je tako, da Svetu omogoča odobritev sklenitve navedenega sporazuma s strani Komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: ESAE).

Ker je tudi ESAE pogodbenica Celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Armenijo na drugi strani, Komisija predlaga ločeno priporočilo, da naj Svet odobri sklenitev delov Sporazuma, ki spadajo na področje uporabe Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Pogodba o ESAE), s strani Komisije.

Postopek za podpis in sklenitev mednarodnih sporazumov s strani ESAE se razlikuje od postopka, ki velja za EU. Zlasti člen 101 Pogodbe ESAE določa, da mora take sporazume skleniti Komisija s soglasjem Sveta. Zato mora Svet sprejeti dva ločena sklepa o podpisu in sklenitvi Sporazuma, in sicer enega, ki velja za EU, ter drugega, ki velja za ESAE.

Komisija Svetu priporoča, naj v skladu z drugim odstavkom člena 101 Pogodbe o ESAE odobri sklenitev Sporazuma v imenu ESAE.

Po odobritvi Sveta in potem, ko Komisija sprejme ustrezni sklep, lahko Komisija podpiše in sklene Sporazum v imenu ESAE.

2. PRAVNI VIDIKI PREDLOGA

Komisija priporoča, da Svet v skladu z drugim odstavkom člena 101 Pogodbe ESAE odobri sklenitev Celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani v zvezi z zadevami, ki sodijo na področje delovanja ESAE.

Priloženi predlog in sklep Komisije o sklenitvi skupaj tvorita pravni instrument za sklenitev Celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu v imenu ESAE.

Člen 102 Pogodbe o ESAE določa, da sporazum za ESAE ne more začeti veljati, dokler države članice Komisije ne obvestijo, da se sporazum v skladu z njihovim nacionalnim pravom lahko začne uporabljati.

Priporočilo

SKLEP SVETA

o odobritvi sklenitve, s strani Komisije, Celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti drugega odstavka člena 101 Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,
o podpisu, v imenu Evropske unije, Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Federativno republiko Brazilijo v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamu ugodnosti Republike Hrvaške v okviru njenega pristopa k Evropski uniji

K tarifni kvoti EU, dodeljeni državi (Braziliji), za „kose kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus, zamrznjene“, tarifne številke 0207 14 10, 0207 14 50 in 0207 14 70, se doda 4 766 ton, pri čemer se ohrani obstoječa 0-odstotna tarifna stopnja v okviru kvote.

Posvetovanja s Svetom (z Odborom za trgovinsko politiko) o vsebini in napredovanju pogajanj so potekala redno. Evropski parlament (Odbor INTA) je bil obveščen.

SKLEP SVETA

o podpisu, v imenu Evropske unije, Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Federativno republiko Brazilijo v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamu ugodnosti Republike Hrvaške v okviru njenega pristopa k Evropski uniji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom218(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)Svet je 15. julija 2013 pooblastil Komisijo, da na podlagi člena XXIV:6 Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 začne pogajanja z nekaterimi drugimi članicami Svetovne trgovinske organizacije v okviru pristopa Republike Hrvaške k Uniji.

(2)Pogajanja je vodila Komisija v skladu s pogajalskimi smernicami, ki jih je sprejel Svet.

(3)Ta pogajanja so se zaključila in Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Federativno republiko Brazilijo v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII GATT 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamu ugodnosti Republike Hrvaške v okviru njenega pristopa k Uniji je bil parafiran 12. julija 2016.

(4)Sporazum bi bilo treba podpisati –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Podpis Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Federativno republiko Brazilijo v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamu ugodnosti Republike Hrvaške v okviru njenega pristopa k Evropski uniji, v imenu Unije, se odobri s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen za imenovanja oseb, pooblaščenih za podpis Sporazuma v imenu Unije.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju,
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Sektor mleka in mlečnih proizvodov doživlja daljše obdobje velikih tržnih neravnotežij. Svetovno povpraševanje po mleku in mlečnih proizvodih se je v letu 2015 zmanjšalo, zlasti zaradi uvedbe in podaljšanja ruske prepovedi uvoza ter zmanjšanja uvoza na Kitajskem (ki je glavna svetovna uvoznica mlečnih proizvodov). Hkrati se je ponudba mleka v glavnih regijah izvoznicah na splošno povečala.

Proizvodnja mleka zlasti v Uniji stalno narašča, saj so bile izvedene naložbe v zmogljivosti proizvodnje mleka zaradi izteka mlečnih kvot in pozitivnih srednjeročnih obetov na svetovnem trgu. Dobava mleka v Uniji se je leta 2015 povečala za 2,5 %, kar pomeni več kot 3,5 milijona ton dodatnega surovega mleka. Presežne proizvedene količine mleka je treba predelati v proizvode, ki jih je mogoče hraniti dolgoročno, kot sta na primer maslo in posneto mleko v prahu. Dejansko se je leta 2015 proizvodnja posnetega mleka v prahu povečala za 8,1 %, proizvodnja masla pa za 4,7 %. GD AGRI ocenjuje, da se bo dobava mleka v EU v letu 2016 nadalje povečala za 1,4 %.

Posledično so se cene posnetega mleka v prahu v Uniji v letih 2014 in 2015 znižale, ko so dosegle ceno javne intervencije. Prav tako je opaziti pritisk znižanja na cene masla, vendar so še vedno višje od cene javne intervencije.

Člen 3 Uredbe Sveta (EU) št. 1370/2013 določa količinski omejitvi za odkup masla in posnetega mleka v prahu po fiksni ceni iz člena 2 iste uredbe (50 000 ton za maslo in 109 000 ton za posneto mleko v prahu). Ko so te omejitve dosežene, se odkup izvede po razpisnem postopku, da se določi najvišja odkupna cena.

Za pomoč sektorju mleka in mlečnih proizvodov pri iskanju novega ravnotežja v trenutnih težkih tržnih razmerah in za ohranitev zaupanja v učinkovitost mehanizmov intervencije se je Svet odločil povečati količinski omejitvi za odkup masla in posnetega mleka v prahu po fiksni ceni v letu 2016.

Prvotna količinska omejitev 109 000 ton za posneto mleko v prahu je bila dosežena 31. marca 2016. Ob čakanju na zgoraj omenjeno odločitev Sveta je potekal razpisni postopek, v okviru katerega je bilo odkupljenega okrog 27 000 ton posnetega mleka v prahu.

Od ponovnega začetka izvajanja odkupa po fiksni ceni v okviru podvojene zgornje meje so bile količine posnetega mleka v prahu, kupljenega vsak teden, znatno višje kot na začetku leta. Po vsej verjetnosti bo nova zgornja meja hitro dosežena.

Iz istega razloga kot za prvotno odločitev Sveta je zato primerno dodatno zvišati količinsko omejitev za odkup posnetega mleka v prahu po fiksni ceni. Povečanje količinske omejitve za maslo ni potrebno, saj doslej ni bila prejeta nobena ponudba za maslo.

Ker je možno, da se do takrat, ko začne veljati ta uredba, samodejno začne razpisni postopek za odkup, se količine, odkupljene po navedenem postopku, ne smejo upoštevati in odšteti od novih razpoložljive zgornje meje.

Za zagotovitev, da bi ukrep iz te uredbe imel takojšen učinek na trg in bi prispeval k ustalitvi cen, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Da se zagotovi potrebna pravna varnost in homogenost notranjega trga, mora Skupni odbor EGP vso ustrezno zakonodajo EU čim prej po njenem sprejetju vključiti v Sporazum EGP ter zagotoviti sodelovanje držav Efte, ki so del EGP, pri ustreznih ukrepih ali programih EU.

Namen osnutka sklepa Skupnega odbora EGP (priloženega predlogu sklepa Sveta) je spremeniti Protokol 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode, da se državam Efte, ki so del EGP (Norveška, Islandija in Lihtenštajn) omogoči sodelovanje pri ukrepih Unije v zvezi s proračunsko vrstico 33 02 03 01: „Pravo gospodarskih družb“, vključeno v splošnem proračunu Evropske unije za proračunsko leto 2016.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Priloženi osnutek sklepa Skupnega odbora je v celoti skladen s ciljem Sporazuma EGP, ki je spodbujati stalno in uravnoteženo krepitev trgovinskih in ekonomskih odnosov med pogodbenicami, z enakimi pogoji konkurence in spoštovanjem istih pravil, da bi ustvarili homogen Evropski gospodarski prostor.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Sklep Skupnega odbora je skladen tudi z drugimi politikami Unije, zlasti prek cilja varovanja homogenosti notranjega trga EU.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

V členu 1(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94 o pravilih za izvajanje Sporazuma EGP je določeno, da Svet na predlog Komisije določi stališče Unije glede takih sklepov.

Komisija v sodelovanju z Evropsko službo za zunanje delovanje predloži osnutek sklepa Skupnega odbora EGP kot stališče Unije Svetu v sprejetje. Komisija upa, da bo lahko v najkrajšem možnem času osnutek predstavila v Skupnem odboru EGP.

•Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

Predlog je v skladu z načelom subsidiarnosti iz naslednjega razloga.

Cilja tega predloga, tj. zagotoviti homogenost notranjega trga, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, zato se zaradi učinkov lažje doseže na ravni Unije.

•Sorazmernost
o podpisu, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, ter začasni uporabi Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Arabsko republiko Egipt na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji

Republika Hrvaška postane pogodbenica Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Arabsko republiko Egipt na drugi strani in se, tako kot druge države članice Unije, seznani z besedili Sporazuma, skupnimi izjavami, izjavami in izmenjavami pisem ter jih sprejme.

(4)V skladu s členom 21(2) Evro-mediteranskega sporazuma so bila opravljena posvetovanja, da bi se zagotovilo upoštevanje skupnih interesov Unije in Egipta –

The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No … (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of … (2) preferential origin.

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr … (1)) deklareerib, et need tooted on … (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

– cumulation applied with ........(name of country/countries)

– cumulation applied with ........(name of country/countries)

– cumulation applied with ........(name of country/countries)

– cumulation applied with ........( name of the country/countries)

– cumulation applied with ...... (name of the country/countries)

– no cumulation applied (3)

Estonska različica

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr. ... ()) deklareerib, et need tooted on ... () sooduspäritoluga, välja arvatud juhul kui on selgelt näidatud teisiti.

– cumulation applied with ........(name of country/countries)

– no cumulation applied ()

Grška različica

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο (άδεια τελωνείου υπ'αριθ. ... (1)) δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).

– cumulation applied with ........(name of country/countries)

– no cumulation applied (3)

Angleška različica

The exporter of the products covered by this document (customs authorization No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.

– cumulation applied with ........(name of country/countries)

– no cumulation applied (3)

Francoska različica

L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière no ... ()) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... ()).

– cumulation applied with ........(name of country/countries)

– no cumulation applied ()

Hrvaška različica

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. …(1)) izjavljuje da su, osim ako je to drugačije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog podrijetla.