OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Neposredni in posredni učinki pandemije COVID-19 se v vseh državah članicah še naprej povečujejo. Sedanje razmere so brez primere in zahtevajo temu primerno izredno ukrepanje, prilagojeno nastalim okoliščinam, vključno s podporo najbolj ogroženim, ki jo zagotavlja Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD). Kriza predstavlja posebno tveganje za najbolj ogrožene, poglablja pa tudi gospodarske težave. Socialno-ekonomske posledice krize bodo po pričakovanjih najbolj prizadele najbolj ranljive v družbi. Poleg tega se zaradi socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 število najbolj ogroženih povečuje.

S prvo „naložbeno pobudo v odziv na koronavirus“ (CRII), tj. svežnjem ukrepov, ki je začel veljati 1. aprila 2020, je bila za učinkovitejši odziv v trenutnih razmerah uvedena vrsta pomembnih sprememb zakonodajnega okvira, ki se uporablja za evropske strukturne in investicijske sklade. Dopolnilni ukrepi so bili sprejeti v okviru „naložbene pobude v odziv na koronavirus plus“ (CRII Plus). Navedeni sveženj je vključeval tudi spremembe Uredbe (EU) št. 223/2014 (uredba o FEAD), uvedene z Uredbo (EU) 2020/559 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020, ki je začela veljati 25. aprila 2020 in v kateri so določeni posebni ukrepi za dodatno prožnost in likvidnost držav članic pri spopadanju s pandemijo COVID-19 v okviru FEAD.

Razmere se počasi spreminjajo in številne regije in države članice se pripravljajo na previdno rahljanje omejitev za družbe in podjetja ter ponovni zagon svojih gospodarstev. Kljub temu so neposredni in posredni učinki krize v številnih sektorjih že terjali svoj davek. Okrevanje bo dolgotrajno, pri tem pa ni mogoče izključiti, da bodo potrebni dodatni omejitveni ukrepi. Glede na navedeno obstaja resno tveganje, da se bo število ljudi, ki trpijo zaradi pomanjkanja hrane in materialne prikrajšanosti, povečalo, zato je potrebno nadaljnje ukrepanje za odziv na socialne posledice pandemije COVID-19, da se zagotovi socialno pravično okrevanje v skladu z evropskim stebrom socialnih pravic.

Komisija je predlagala izredne ukrepe, ki so javnim organom, partnerskim organizacijam in drugim akterjem, vključenim v izvajanje FEAD, omogočili največjo prožnost in podporo, vendar se države članice pri odzivu na krizo zaradi COVID-19 soočajo z likvidnostnimi težavami in vse večjimi potrebami na terenu.

Zato je za pomoč državam članicam pri učinkovitem odzivu na pandemijo COVID-19, vključno z njenimi socialnimi in ekonomskimi posledicami, primerno sprejeti dodatne ukrepe, vključno s povečanjem sredstev, ki so na voljo za Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS) in FEAD. V zvezi s tem Komisija v odziv na pandemijo COVID-19 predlaga novo spremembo uredbe o skupnih določbah (CPR) (REACT-EU) in uredbe o FEAD, da bi zagotovila razpoložljivost dodatnih sredstev za te sklade v letih 2020, 2021 in 2022.

Dodatna sredstva za leto 2020 izhajajo iz povečanja skupnih sredstev za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020. Dodatna sredstva za leti 2021 in 2022 so zunanji namenski prejemki, ki izhajajo iz [evropskega instrumenta za okrevanje]. Ti zneski bodo državam članicam razdeljeni ob upoštevanju njihove relativne blaginje in obsega učinkov sedanje krize na njihova gospodarstva in družbe. 0,35 % dodatnih sredstev je treba dodeliti za tehnično pomoč na pobudo Komisije. Z odstopanjem od pravil iz finančne uredbe, ki se uporabljajo za zunanje namenske prejemke, se za ta dodatna sredstva, ko se dodelijo operativnim programom, uporabljajo veljavna pravila iz uredbe o skupnih določbah in uredbe o FEAD, vključno s pravili o obveznostih in sprostitvah. Države članice lahko te zneske uporabijo v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ za podporo dejavnostim, ki spodbujajo odpravo posledic krize zaradi pandemije COVID-19 v regijah, v katerih so bili gospodarstvo in delovna mesta najbolj prizadeti, in pripravljajo okrevanje gospodarstev s sredstvi iz ESRR ali ESS, ali pa za povečanje dodeljenih sredstev za programe, ki jih podpira FEAD. Dodelitev dodatnih sredstev v FEAD je za države članice prostovoljna in odvisna od njihovih posebnih potreb. Pri tem bi morale države članice ustrezno upoštevati povečanje števila najbolj ogroženih po pandemiji COVID-19. Poleg tega Komisija v skladu s predlaganimi spremembami uredbe o skupnih določbah (REACT-EU) predlaga uvedbo dodatnih ukrepov, ki bodo zagotovili večjo likvidnost držav članic, zlasti z omogočanjem, da države članice prejmejo znaten znesek predhodnega financiranja, če povečajo sredstva v okviru FEAD, in z zagotavljanjem, da jim ni treba prispevati k povečanim sredstvom. Poleg tega se podobno kot pri predlaganih spremembah uredbe o skupnih določbah (REACT-EU) ne predlaga podaljšanje končnega datuma upravičenosti, saj je treba zagotoviti, da se ta dodatna sredstva hitro uporabijo za naložbe na terenu in učinkujejo v realnem gospodarstvu; končni datum upravičenosti tako – tudi za dodatna sredstva – ostaja 31. december 2023 (za odhodke, ki nastanejo na ravni upravičencev). Kljub temu je pojasnjeno, da se obveznosti, povezane z dodatnimi sredstvi, sprostijo v skladu s pravili, ki jih je treba upoštevati za zaključek programov (tj. leta 2025 po predložitvi potrebnih dokumentov v skladu s členom 52). Predvideno je tudi, da se sistem elektronske izmenjave, ki se uporablja za uradne izmenjave informacij med Komisijo in državami članicami v skladu s členom 30(4), prilagodi tako, da državam članicam omogoča, da brez odlašanja vložijo zahteve za spremembo operativnih programov za dodelitev dodatnih sredstev za leta 2020, 2021 in 2022.

Pandemija COVID-19 je imela tudi nesorazmeren socialno-ekonomski učinek na ženske. Države članice bi morale zato poskrbeti, da dejavnosti strogo spoštujejo horizontalno načelo enakosti spolov, kot je določeno v členu 5(11) uredbe o FEAD.

Komisija poleg tega predlaga dodatne določbe, ki državam članicam omogočajo prožnost pri uporabi tehnične pomoči.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Ta predlog je skladen z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike, zlasti določbami, ki jih je Komisija v odziv na izbruh COVID-19 predlagala za uredbo o skupnih določbah (REACT-EU) kot del predloga, da se v odziv na izbruh COVID-19 zagotovi izredna prožnost pri uporabi ESRR in ESS.

•Skladnost z drugimi politikami Unije