SL    SL  
 EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 11.11.2011 
SEC(2011) 1333 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
 
Spremni dokument k 
 
predlogu Direktive Sveta o skupnem sistemu obdav čevanja pla čil obresti ter licen čnin 
med povezanimi družbami iz razli čnih držav članic  
(prenovitev) 
{COM(2011) 714 kon č.} 
{SEC(2011 ) 1332 kon č.}  
 
SL    SL POVZETEK 
Ta ocena u činka bo priložena predlogu za prenovite v Direktive Sveta 2003/49/ES o skupnem 
sistemu obdav čevanja pla čil obresti ter licen čnin med povezanimi družbami iz razli čnih držav 
članic (v nadaljnjem besedi lu: Direktiva). Z direktivami 2004/66/ES, 2004/76/ES in 
2006/98/ES ter prilogama VI in VII k pristo pni pogodbi Bolgarije in Romunije je bila 
Direktiva spremenjena, tako da se je njena uporaba razširila na dr užbe in davke v novih 
državah članicah ter da so bila nekaterim od njih odobrena za časna odstopanja od nekaterih 
določb Direktive1. Koristno bi bilo, da se zaradi poenos tavitve veljavnih predpisov vsa ta 
zakonodaja združi v eno pravno besedilo. 
Direktiva zagotavlja ugodnosti družbam, ki so zavezane za pla čilo davka od dohodkov 
pravnih oseb v EU, so dav čni rezidenti v državi članici EU in imajo eno od pravnih oblik iz 
Priloge k Direktivi. Ureja pla čila med povezanimi družbami, tj. če ima ena od družb 
neposredno v lasti vsaj 25 % kapitala druge družbe ali če ima tretja družba neposredno v lasti 
vsaj 25 % kapitala družbe pla čnice in družbe prejemnice. 
V skladu s členom 8 Direktive je morala Komisija Svetu poro čati o izvajanju Direktive z 
namenom razširitve njenega podro čja uporabe. Poro čilo je bilo predloženo 23. aprila 2009 
(COM(2009) 179) in je vklju čevalo sklepno ugotovitev, da bi  se lahko izvedle pravne 
spremembe, zaradi katerih bi Direktiva bolje de lovala in bi se njeni cilji bolj celovito 
uresničevali. 
Opis težave 
Glavno vprašanje, ki ga obravnava ta zakonodaja, je ve čja obdavčitev čezmejnih kapitalskih 
transakcij v primerjavi z doma čimi transakcijami. Pri mednarodnih pla čilih prejemnik pla ča 
davek od dohodkov pravnih oseb v svoji dr žavi rezidentstva in dodatni dav čni odtegljaj, ki mu 
ga zaračuna država, v kateri je izvedeno pla čilo (država vira). Dav čne odnose med državami 
članicami obi čajno urejajo konvencije o izogibanju dvojnega obdav čevanja, ki lahko 
zagotovijo oprostitev ali zmanjšanje dav čnih odtegljajev; prav tako lahko država rezidentstva 
davčnemu zavezancu omogo či zmanjšanje davka od dohodkov pr avnih oseb, tako da mu 
odobri dav čni odbitek, povezan z dav čnim odtegljajem. Dav čni odtegljaji in upravni postopki, 
potrebni za njihovo oprostitev, ovirajo ne moteno delovanje notranjega trga. V za četku 90. let 
20. stoletja je bil z direktivo o mati čnih in odvisnih družbah usklajen sistem obdav čitve, ki se 
uporablja za izpla čila dobička v EU2. Svet je šele leta 2003 uskladil sistem obdav čitve, ki se 
uporablja za čezmejna pla čila obresti in licen čnin med povezanimi družbami, da bi se ta 
plačila z zagotovitvijo oprostitve dav čnih odtegljajev na viru izena čila z notranjimi pla čili. 
Zaradi upoštevanja razli čnih zakonodajnih postopkov in poznejše spremembe direktive o 
matičnih in odvisnih družbah leta 2003 se podro čji uporabe obeh pravnih aktov razlikujeta. 
Zaradi obsežnosti teh težav imata v 82 % primerov mati čna družba in odvisna družba pravno 
obliko, ki je zajeta v podro čju uporabe Direktive; Direktiva ureja skoraj 95 % pla čil licenčnin 
                                                 
1 UL L 157, 26.6.2003, str. 49, UL L 168, 1.5.2004, str. 35, UL L 157, 30.4.2004, str. 106, UL L 363, 
20.12.2006, str. 129 ter UL L 157, 21.6.2005, str. 278 in 311. 
2 Direktiva Sveta 90/435/EGS o skupnem sistemu obdav čitve mati čnih družb in odvisnih družb iz 
različnih držav članic, UL L 225, 20.8.1990, str. 6, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2003/123/ES, 
UL L 7, 13.1.2004, str. 41. 
 
SL    SL in približno 90 % pla čil obresti ureja Direktiva. V zvezi z zahtevo glede povezave 
predstavljajo nepovezane družbe (0 do 25-ods totno lastništvo) 12 % lastniških povezav. 
Namen te pobude je odpraviti nekaj težav, povezanih s čezmejnimi pla čili, ki so izklju čena iz 
področja uporabe Direktive: 
– družbe, ki želijo zmanjšati stroške, se poskušajo z dav čnim načrtovanjem izogniti dav čnim 
odtegljajem: skupine družb lahko ustanov ijo vmesno obvodno podjetje v drugi državi članici, 
da je pla čilo, ki ga prejme, oproš čeno davka, kar sicer ne bi veljalo. To lahko povzro či 
sprejemanje odlo čitev, ki niso ravno najboljše in ki namesto na dejavnikih u činkovitosti 
temeljijo na dav čnih dejavnikih, pri čemer na drugi strani države članice zaradi tega 
izgubljajo dav čne prihodke; 
– stopnje odtegljajev so v razli čnih dvostranskih odnosih med državami članicami razli čne. 
Različne konvencije o izogibanju dvojnega obdav čevanja lahko dolo čajo različne stopnje. To 
lahko povzro či izkrivljanje gospodarskih odlo čitev, zaradi česar se spodbujajo naložbe v 
države z nizkimi davki; 
– družbe se zaradi pogoj ev za oprostitev dav čnih odtegljajev v skladu  z Direktivo, ki so 
povezani z organizacijsko obliko, odnosi med strankami transakcije, lastniškimi deleži, najmanjšimi obdobji lastništva itd., odlo čajo za možnosti, ki temeljijo na dav čnih dejavnikih, 
namesto na merilih u činkovitosti; 
– zahteve za pridobitev ugodnosti iz Direktive so strožje od zahtev, ki  so v direktivi o 
matičnih in odvisnih družbah dolo čene za izvzetje dividend. Razli čni sistemi obdav čitve za 
dividende, obresti in licen
čnine lahko izkrivljajo kapitalsko strukturo dr užb in razporeditev 
neopredmetenih sredstev; 
– oprostitev dav čnega odtegljaja na viru, ki jo dolo čajo konvencije o izogibanju dvojnega 
obdavčevanja, vklju čuje upravne postopke, ki pomenijo  velike upravne obremenitve in 
stroške za družbe. Velikokrat jo je mogo če zagotoviti šele pozneje s povra čilom. Tako 
nastajajo likvidnostni stroški. Tudi če je odobrena z dav čnimi odbitki v državi rezidentstva, 
nastane časovni zamik med zara čunanjem odtegljaja in odbitkom v dav čni napovedi. To prav 
tako povzro ča likvidnostne stroške. Ti st roški usklajevanja za druž be EU so ocenjeni na 
126 milijonov EUR na leto; 
– družbe bodo dvojno obdav čene: plačati bodo morale dajatev na viru in davek od dohodkov 
pravnih oseb v državi rezidentstva. Ta država lahko zagotovi oprostitev dvojnega 
obdavčevanja z izvzetjem takšnega prihodka ali omogo čanjem odbitka davka, zara čunanega 
na viru. Če pa je dav čni odtegljaj, obra čunan za bruto pla čilo, večji od davka od dohodkov 
pravnih oseb (nizke no minalne stopnje), izra čunanega za neto prihodek, ki izhaja iz takšnega 
plačila, so družbe bolj obdav čene kot pri enakovre dnih notranjih pla čilih. 
Druga težava je povezana s pogoji, ki veljajo za oprostitev dav čnega odtegljaja, če družba 
plačilo izvede prek stalne poslovne enote, tj. izpostave: takšno pla čilo mora biti izdatek, ki se 
odšteje pred pla čilom davka, za tega dav čnega zavezanca. Direktiva se glede na sedanje 
besedilo ne uporablja, kadar se  odbitek zavrne zaradi razlogov, kot je neizpolnjevanje vseh 
formalnih zahtev, čeprav je transakcija dejansko pov ezana z dejavnostjo stalne poslovne 
enote. 
 
SL    SL Končno, Direktiva ne zahteva, da je opr ostitev na viru povezana z obdav čitvijo pla čila v 
državi rezidentstva pr ejemnika. To lahko povzro či neobdav čena plačila. Svet je ob sklenitvi 
dogovora o Direktivi pozval Komisijo, naj predlaga  potrebne spremembe. Komisija je sprejela 
predlog o spremembi, tj. COM(2003) 841, na p odlagi katerega bi se iz oprostitve dav čnega 
odtegljaja izklju čile družbe, ki so že oproš čene davka na obresti in licen čnine, prejete v svoji 
državi rezidentstva. Čeprav je glede kompromisnega besedila veljalo splošno soglasje, z 
razpravami v delovnih skupinah Sveta med le toma 2004 in 2006 soglasje ni bilo doseženo. 
Komisija je ta predlog umaknila, ko je sprejela sporo čilo „Delovni program Komisije 2010 – 
Čas za ukrepanje“, COM(2010) 135 kon č., ker je na črtovala predlaganje te nove prenovitve 
Direktive. 
Če bi nadaljevali s sedanjim scenarijem, bi se ohranili izkrivljanje  poslovnega ravnanja, 
stroški usklajevanja za družbe  in tveganje dvojnega obdav čevanja. To bi povzro čilo manj 
čezmejnih kapitalskih transakcij ter zmanjšanje  prenosov kapitala in tehnologije. To bi 
negativno vplivalo na proces čezmejne razporeditve virov. Skratka, možnosti notranjega trga 
ne bi bile izkoriš čene. 
Načeloma ta položaj vpliva na družbe iz vseh sektorjev in vseh velikosti, čeprav stroški 
usklajevanja predstavljajo ve čji delež skupnih stroškov v ma njših družbah. Kar zadeva 
obresti, vplivajo težave, obravnavane v tem dokumentu, predvsem na finan čni sektor. Vendar 
je kapitalska struktura skupi n podjetij v katerem koli sektor ju dejavnosti se stavljena iz 
lastniškega kapitala in dolgov. To pomeni, da se vpliv kaže v vseh sektorjih dejavnosti. V 
zvezi z licen čninami se sektorji, ki bolj intenzi vno uporabljajo tehnologije in pravice 
intelektualne lastnine, pogosteje sre čujejo s takšnimi dav čnimi obremenitvami. 
To vpliva tudi na dav čne uprave, saj te prejemajo prihodek iz dav čnih odtegljajev ali pa so 
njihovi dav čni prihodki zmanjšani za dav čne odbitke, ki jih dav čni zavezanci uporabljajo za 
odpravo dvojnega obdav čevanja. 
Subsidiarnost 
Ta pobuda je nujna, ker države članice obdav čujejo čezmejne dejavnosti v skladu s svojimi 
dvostranskimi dav čnimi sporazumi, ki so rezultat dvostranskih pogajanj. Pri vsakem 
sporazumu se doseže druga čna rešitev. Če se ne uporablja konvencij a o izogibanju dvojnega 
obdavčevanja, se dav čni odtegljaji zara čunavajo v skladu z enostranskimi predpisi, 
določenimi na podlagi nacionalnih dav čnih politik. Za odpravo teh ovir na notranjem trgu ni 
spontanega usklajenega ukrepanja. Zato je potrebno ukrepanje na ravni EU, da se bodo 
zagotovile usklajene dav čne politike na tem posebnem podro čju obdavčevanja. 
Ukrepanje na evropski ravni temelji na čezmejni naravi težave in dejstvu, da vsaka 
posamezna država članica ne more uvesti enotne dav čne politike za svojo državo in celotno 
EU. Z ukrepanjem na ravni EU se bo zagotovilo, da bodo države članice v enakem obsegu 
zavezane k oprostitvi dav čnega odtegljaja.  
Cilji 
Cilj te pobude je zmanjšati navedene čezmejne ovire na notranjem trgu z razširitvijo podro čja 
uporabe oprostitve dav čnega odtegljaja v skladu z Direktivo z najnižjimi mogo čimi stroški. 
Zlasti je bistveno, da se odprav ijo izkrivljanja zaradi razli čnih ureditev, ki se  uporabljajo za 
 
SL    SL kapitalske transakcije v zvezi z dividendami, obrestmi in licen čninami. Uskladitev podro čja 
uporabe Direktive s podro čjem uporabe direktive o mati čnih in odvisnih družbah je tako eden 
od glavnih ciljev. To bi  moralo spodbuditi finan čne in tehnološke dejavnosti ter okrepiti 
posebne politike EU na teh podro čjih. 
Možnosti politike 
Obravnavati je treba ve č možnosti politike:  
– možnost 1: ne sprejmejo se nobeni posebni ukrepi; – možnost 2: ugodnosti iz Direktiv e bi se lahko razširile na pla čila med nepovezanimi 
podjetji; poleg tega bi se lahko razširil seznam vrst  družb, za katere se uporablja Direktiva;  
– možnost 3: druga rešitev bi bila uskladitev pogojev za u godnosti iz Direktive s pogoji iz 
direktive o mati čnih in odvisnih družbah, in sicer z upoš tevanjem, da so družbe povezane v 
primeru 10-odstotnega neposrednega ali posredneg a deleža, in z razširitvijo seznama vrst 
družb, za katere se uporablja Direktiva; 
– možnost 4: pravno besedilo Direktive bi se  lahko spremenilo, da bo jasno, da za pla čila 
stalne poslovne enote, povezana z njenimi dejavnostmi, velja dav čna oprostitev; 
– možnost 5: uvedla bi se lahko dav čna obveznost, ki bi izklju čila oprostitev odtegljaja, če 
prejemnik pla čila dejansko ni zavezan za pla čilo davka od prihodka, ki  iz njega izhaja. 
Učinki možnosti politike
 
Možnost 1 ne bi odpravila gospodarskih stroškov in izkrivljanj, ki nastanejo zaradi dav čnih 
odtegljajev, ter navedenih težav. 
Možnost 2 bi vplivala na dav čne prihodke držav članic. V zvezi s pla čili obresti je delež 13 
držav članic EU, ki še vedno uporabljajo dav čne odtegljaje za odhodna pla čila obresti, to so 
Belgija, Bolgarija, Češka republika, Gr čija, Madžarska, Irska, Italija, Latvija, Poljska, 
Portugalska, Romunija, Slovenija in Zd ruženo kraljestvo, leta 2008 zajemal pla čila obresti 
znotraj EU v vrednosti skoraj 112 milijard EUR.  Ker dolg med družbami predstavlja le 10 % 
bruto dolga v državah članicah EU in ker je povpre čna stopnja odtegljaja v državah, ki 
uporabljajo dav čni odtegljaj za čezmejna pla čila obresti, 7,1 %, br uto prihodek iz dav čnih 
odtegljajev za pla čila znotraj družb znaša 0,8 milijard e EUR. Ti izgubljeni prihodki od 
odhodnih obresti bi se poskušali izravnati z dobi čki iz nižjih odbitkov za dav čne odtegljaje, 
plačane v državah gostiteljicah. Tako bi neto izra čun za ta u činek verjetno pokazal, da so 
učinki na čisti prihodek zelo omejeni: izguba ne bi smela prese či 200 do 300 milijonov EUR3. 
V zvezi s pla čili licenčnin je bil leta 2008 celoten odtok licen čnin in avtorskih honorarjev 
znotraj EU ve čji od 31 milijard EUR. Delež 22 držav članic EU, ki uporabljajo dav čne 
                                                 
3 Vir: Copenhagen Economics, Obdavčitev obresti in licen čnin – ocena u činka sprememb sedanje 
direktive , oktober 2010. 
 
SL    SL odtegljaje za odhodna pla čila licenčnin, znaša 23,3 milijarde EUR vseh pla čil licenčnin 
znotraj EU. Če je povpre čna stopnja dav čnega odtegljaja 5,5 %, lahko bruto prihodek iz 
odhodnih pla čil licenčnin znaša približno 1,3 milijarde EUR za celotno EU. Ti izgubljeni 
prihodki od odhodnih licen čnin bi se poskušali izravnati z dobi čki iz nižjih odbitkov za 
davčne odtegljaje, pla čane v državah gostiteljicah. Tako bi neto izra čun za ta u činek verjetno 
pokazal, da so u činki na čisti prihodek zelo omejeni: za sedem držav z najve čjimi negativnimi 
stanji licen čnin kot deleža BDP, to so Bolgarija, Češka republika, Gr čija, Poljska, 
Portugalska, Romunija in Slovašk a, izguba ne bi smela prese či 100 do 200 milijonov EUR4. 
Zdaj je podro čje uporabe Direktive ter direktive o mati čnih in odvisnih družbah omejeno na 
povezane družbe. Razširitev ugodnosti iz Direktive na nepovezana podjetja bi bila novost, ki 
bi vplivala na dav čne odnose EU vseh držav članic. 
Za družbe bi bil glavni u činek te druge možnosti zmanjšanje stroškov usklajevanja: vsako leto 
bi se lahko prihranilo do pribli žno 126 milijonov EUR. Pozitiven u činek bi bil pomemben za 
MSP, za katera so ti stroški sorazmerno višji.  Ta podjetja bi pridobi la tudi z odpravo dav čnih 
odtegljajev za licen čnine, saj pogosto licencirajo svojo in dustrijsko lastnino, ker same ne 
morejo izkoriš čati svojih izumov. Na drugi strani bi razlike pri obdav čitvi dividend, obresti in 
licenčnin ostale, pri čemer bi s tem povezana izkrivljanja vplivala na kapitalsko strukturo 
znotraj družbe, razporeditev in telektualne lastnine družb EU  in organizacijsko obliko. 
Z možnostjo 3 bi se izena čili pogoji iz Direktive v zvezi z obdav čitvijo dividend, obresti in 
licenčnin. Ta možnost bi prispevala k zmanjšanju navedenih dav čnih izkrivljanj. Poleg tega bi 
lahko ustvarila ugodnosti v smislu ve čje prilagodljivosti in nižjih stroškov prestrukturiranja 
pri izbiri družbe glede organiz acijske oblike, kapitalske strukt ure, lastniških struktur in 
razporeditve neopredmetenih sredst ev. Prihranek pri stroških us klajevanja za podjetje je 
mogoče oceniti na 38,4 do 58,8 milijona EUR. U činki na čisti prihodek za države članice bi 
bili celo manjši kot pri prejšnji mož nosti politike, in sicer jih je mogo če oceniti na približno 
160–310 milijonov EUR. Prenos teh sprememb v n acionalno zakonodajo ne bi smel pomeniti 
posebne obremenitve, saj so bile izkušnje pr idobljene že z izvajanjem direktive o mati čnih in 
odvisnih družbah. 
Poleg tega se lahko z možnostjo 2 ali 3 združi ta še dve drugi pobudi, da  se obravnavata dve 
od že opisanih posebnih težav. Možnosti 4 in 5 bi zagotovo pripomogli k boljšemu delovanju 
Direktive, zato bi ju bilo treba vklju čiti v vsak predlog o spremembi.  
Vendar je treba navedene ocene obravnavati previdno, ker temeljijo na številnih 
predpostavkah in statisti čnih podatkih, na podlagi katerih ni mogo če oblikovati pravnih 
utemeljitev. 
Primerjava možnosti politike 
Ker se možnosti 4 in 5 lahko združita z mož nostma 2 in 3, bomo v nadaljevanju obravnavali 
dve alternativi: alternativa I bi združevala možnosti 2, 4 in 5, medtem ko bi alternativa II 
združevala možnosti 3, 4 in 5. 
                                                 
4 Vir: glej opombo 3. 
 
SL    SL Medtem ko bi bila alternativa I u činkovitejša pri zmanjševanju st roškov usklajevanja, bi bila 
hkrati manj u činkovita in neskladna pri dr ugih ciljih za izboljšanje delova nja Direktive. V 
okviru nestabilnih javnih financ bi ta rešitev vklju čevala večja zmanjšanja dav čnih prihodkov 
držav članic, izvajanje bi bilo težje, hkrati pa ne bi bila skladna s ciljem odprave izkrivljanj, ki 
izhajajo iz razlike med podro čjem uporabe Direktive ter podro čjem uporabe direktive o 
matičnih in odvisnih družbah. 
Zato je alternativa II boljša možnost, ker zagotavlja bolj uravnoteženo rešitev. Pri 
zmanjševanju stroškov usklaj evanja ne bi bila tako u činkovita kot alternativ a I, vendar bi bili 
kljub temu vsi cilji iz te pobude doseženi z manjšimi znižanji dav čnih prihodkov. Javno 
posvetovanje, ki ga je za čela Komisija, prav tako kaže, da je ve čina zainteresiranih strani, ki 
je sodelovala, prednostno izbral a to alternativo. Na drugi strani je glavna možnost v okviru 
alternative I, tj. razširitev Direktive na pla čila med nepovezanimi podjetji, dobila zelo nizko 
podporo, in sicer 29 % prejetih odgovorov. 
Države članice so lahko svoja stališ ča o teh možnostih predstavile tudi na sre čanju, na 
katerem se je razpravljalo o poro čilu Komisije o Direktivi in  je potekalo 23. novembra 2009. 
Na splošno so bile bolj naklonjene sprejetju pobud za možnost 3; nekate re od njih so jasno 
zavrnile vsako spremembo na podlagi možnosti 2. Kar zadeva tehni čne spremembe, 
predlagane v možnosti 4, se je ve čina delegatov držav članic strinjala, da je rešitev potrebna. 
O možnosti 5 se je razpravljalo na sre čanju Sveta za ekonomske in finan čne zadeve, na 
katerem se je dogovarjalo o Direktivi, pri čemer je velika ve čina držav članic podprla pobude 
Komisije na tem podro čju. Vendar je treba poudariti, da je bilo sre čanje 23. novembra 2009 
tehnične narave in delegacije niso bile pozvane, naj izrazijo politi čno stališče o pobudah. 
Dejansko se veliko delegatov ni vklju čilo v razpravo.