EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 22.2.2021 COM(2021) 70 final SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ EMPTY Akcijski načrt za sinergije med civilno, obrambno in vesoljsko industrijo

















1. Uvod Ena najpomembnejših in trajnih inovacij v avtomobilski industriji izvira iz obrambne industrije, in sicer tukaj v Evropi. Po tem, ko se je Nils Ivar Bohlin, švedski strojni inženir, v evropskem letalskem podjetju ukvarjal s katapultnimi sedeži v vojaških letalih, je zasnoval nov varnostni pas za evropsko avtomobilsko podjetje. Tritočkovni varnostni pas, ki je bil oblikovan po vzoru varnostnega pasu, ki ga uporabljajo piloti lovskih letal, je postal svetovni standard v avtomobilski industriji in je od uvedbe rešil več kot milijon življenj. Ta primer ponazarja, kaj je imela v mislih predsednica Ursula von der Leyen, ko je svojo Komisijo zadolžila, naj „zagotovi medsebojno bogatenje med civilno, obrambno in vesoljsko industrijo“ ter se „osredotoči na izboljšanje ključne povezave med vesoljem, obrambo in varnostjo“. V ta namen je bil marca 2020 v okviru industrijske strategije za Evropo napovedan „Akcijski načrt za sinergije med civilno, obrambno in vesoljsko industrijo, tudi na ravni programov, tehnologij, inovacij in zagonskih podjetij“, ki ga je Svet pozdravil. Ta akcijski načrt (načrt tritočkovnega varnostnega pasu) postavlja temelje za izvajanje konkretnih ukrepov politike v okviru treh glavnih ciljev: ·izboljšanje dopolnjevanja med ustreznimi programi in instrumenti EU za povečanje učinkovitosti naložb in uspešnosti rezultatov („sinergije“), ·spodbujanje, da bodo imeli od financiranja EU za raziskave in razvoj, tudi na področju obrambe in vesolja, državljanke in državljani EU gospodarske in tehnološke koristi (iznosi ali „spin-offs“), ·olajševanje uporabe dosežkov raziskav civilne industrije in civilno vodenih inovacij v evropskih projektih obrambnega sodelovanja (vnosi oziroma „spin-ins“). Sinergije: V zahtevnem mednarodnem okolju, v katerem mora EU ohraniti svojo tehnološko prednost in podpreti svojo industrijsko bazo, se v večletnem finančnem okviru EU za obdobje 2021–2027 znatno povečujejo naložbe v tehnologije za obrambo ali s tem povezano civilno uporabo, kot so varnost, mobilnost, zdravje, upravljanje informacij, kibernetika in vesolje. Ustrezni programi večletnega finančnega okvira zajemajo raziskave, razvoj, predstavitve, izdelavo prototipov in uvedbo (javna naročila inovativnih proizvodov in storitev), ki se medsebojno dopolnjujejo. Razširjenost nastajajočih in prelomnih tehnologij v civilni, obrambni in vesoljski industriji ustvarja nove priložnosti za sinergije med programi in instrumenti EU. Strukturiran pristop, ki bo vzpostavil ustrezne procese in mehanizme med temi instrumenti ob upoštevanju njihovih posebnih namenov in omejitev, bo privedel do bolj učinkovitega financiranja, zmanjšal podvajanje tveganj in čim bolj povečal dodano vrednost za davkoplačevalce EU. Iznosi („spin-offs“): Večje naložbe v obrambo morajo koristiti tudi gospodarstvu na splošno, pri čemer je treba v celoti upoštevati omejitve, ki so značilne za obrambni sektor (npr. vloga nacionalnih organov pri usmerjanju povpraševanja, ravnanje z informacijami ali posebna pravila za pravice intelektualne lastnine). Povečanje ozaveščenosti javnosti o znatnem multiplikacijskem učinku odhodkov EU za varnost, obrambo in vesolje, ki so namenjeni raziskavam in razvoju, prav tako prispeva k utrditvi javne podpore za te pobude. S temi odhodki se izpolnjuje javna potreba po večji varnosti, pomenijo pa tudi dolgoročne naložbe v trajnostni tehnološki razvoj, gospodarsko odpornost in rast. Več vrhunskim evropskim podjetjem so njihov položaj omogočili iznosi („spin-offs“) iz evropskih obrambnih raziskav, od optičnih vlaken do civilnih zrakoplovov ali celo konzervirane hrane. Podobno je veliko inovacij, ki so se prvič uporabile v vesolju, kot so digitalni slikovni senzorji, inzulinske črpalke ali brezžične slušalke, doživelo velik uspeh na civilnem področju. Vesoljski podatki in storitve, ki jih ustvarjajo Galileo, EGNOS in Copernicus, se uporabljajo za različne namene na številnih področjih v EU in zunaj nje ter zagotavljajo znatne koristi v smislu gospodarske blaginje in splošne kakovosti življenja. Vnosi („spin-ins“): V veliko primerih je vedno težje jasno ločevati med civilnimi in obrambnimi raziskavami, zlasti na področju osnovne tehnologije (nizke ravni tehnološke pripravljenosti). Uporaba tehnologije v civilne namene postaja zaradi globalizacije znanja, dostopa do širše javnosti in splošnega dostopa do podatkov vse cenejša. Hkrati imajo številne nastajajoče in digitalne tehnologije velik potencial za obrambo, vključno z umetno inteligenco, mikroelektroniko, infrastrukturami podatkovnih oblakov in robotiko. Inovacije na teh področjih pogosto prihajajo iz zagonskih podjetij, malih in srednjih podjetij (MSP) ter raziskovalno-tehnoloških organizacij. Kadar je to mogoče, bi morala biti evropska obrambna industrija sposobna izkoristiti dosežke raziskav civilne industrije EU, da bi se preprečilo drago podvajanje raziskav. Uporaba strokovnega znanja iz vse Unije, ki presega uveljavljene vodilne akterje na področju civilne, obrambne in vesoljske industrije, vključno z MSP in zagonskimi podjetji, bo prispevala k okrepljenemu evropskemu sodelovanju, konkurenčnosti in odpornosti. Čeprav je področje uporabe tega akcijskega načrta omejeno na programe in instrumente EU, lahko spodbujanje sinergij na ravni EU sproži podobne ukrepe na nacionalni in regionalni ravni, tudi z nacionalnim sofinanciranjem projektov EU, s čimer se poveča pričakovani pozitivni učinek. Čeprav to ne spada v področje uporabe tega akcijskega načrta, se bodo upoštevale tudi ustrezne varnostne in obrambne pobude držav članic, zlasti strateški kompas, usklajeni letni pregled na področju obrambe, stalno strukturno sodelovanje (PESCO) in pakt o civilnih vidikih SVOP. Po potrebi se bo upoštevalo tudi sodelovanje med EU in Natom, tudi kar zadeva interoperabilnost. Službe Komisije bodo še naprej tesno sodelovale z Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) in Evropsko obrambno agencijo (EDA), katerih ustrezne dejavnosti se bodo upoštevale pri iskanju sinergij in medsebojnega bogatenja. V širšem geopolitičnem okviru se je EU zavezala, da bo glede na svetovne gospodarske in varnostne pomisleke razvila skupni čezatlantski pristop k zaščiti kritičnih tehnologij ter sodelovala na področju tehnologije, trgovine in standardov. Čezatlantsko partnerstvo in sodelovanje z drugimi podobno mislečimi državami lahko podpre prizadevanja EU na tem področju.

2. Pristop, ki je usmerjen v zmogljivosti Vesoljska, obrambna in varnostna industrija so za Evropo strateškega pomena. V digitalni strategiji EU, sprejeti februarja 2020, je poudarjen pomen vodilne vloge EU na področju digitalnih tehnologij in kibernetske varnosti ter predvidena doslej najvišja raven naložb v digitalni prehod EU v naslednjih sedmih letih. Evropski svet je oktobra 2020 poudaril, da je doseganje strateške avtonomije ob ohranjanju odprtega gospodarstva eden ključnih ciljev Unije, ter pozval k razvoju avtonomije EU v vesoljskem sektorju in bolj integrirane industrijske baze obrambe. Julija 2020 je bila v strategiji EU za varnostno unijo poudarjena potreba po nadaljnji krepitvi raziskav in inovacij na področju varnosti; ta akcijski načrt bi lahko prispeval tudi k izpolnjevanju te potrebe in podprl varnostno industrijo EU z najsodobnejšimi in inovativnimi rešitvami, ki izhajajo iz medsebojnega bogatenja in učinkovitih sinergij med civilno, obrambno in vesoljsko industrijo. Zeleni dogovor EU je postavil temelje za ambiciozen prehod na preobrazbeno družbo, kar bo zahtevalo znatne raziskave in inovacije na področju tehnologij in družbenih prehodov ter bo sprožilo preboje v številnih sektorjih. Vesoljski in obrambni industrijski ekosistem vključuje letalski, vesoljski in obrambni sektor. Predstavlja 376 milijard EUR letnega prometa, 44 000 podjetij in 1,5 milijona zaposlenih . Po podatkih iz leta 2015 varnostna industrija v Evropi zaposluje 4,7 milijona ljudi in ustvarja letni promet v višini 200 milijard EUR v več kot 20 podsektorjih evropskega gospodarstva. Večina podjetij je pred krizo zaradi COVID-19, ki je trend obrnila, poročala o rasti in pričakovala, da bodo še naprej rasla. Ta akcijski načrt obravnava vesoljski in obrambni sektor tega ekosistema ter njune medsebojne odnose s civilnimi sektorji (kot je varnost). Te panoge si prizadevajo okrevati po krizi, hkrati pa se odzivajo na dvojni zeleni in digitalni prehod ter oblikujejo njegovo pospeševanje. So visokotehnološke, zaposlujejo visoko usposobljene delavce in običajno izvažajo velik delež svojih izdelkov. Isti veliki industrijski akterji so pogosto vključeni v vesoljski, obrambni in številne civilne sektorje (kot so varnost, aeronavtika ali digitalni sektor). Odvisni so od mednarodnega sodelovanja, poskušajo postati odpornejši in vzpostaviti dinamične vrednostne verige. Nedavni tehnološki razvoj kaže na spreminjajoči se trend, glede na katerega civilne inovacije, zlasti iz zagonskih podjetij in MSP, vse bolj usmerjajo inovacije na področju obrambe. Vesoljski, obrambni in varnostni sektorji imajo potencial za sinergije in medsebojno bogatenje med seboj in z drugimi civilnimi sektorji. Soočajo se s številnimi izzivi in omejitvami, vključno z regulativnimi ovirami, pomanjkanjem enakih konkurenčnih pogojev na mednarodnih trgih, dostopom do drage raziskovalne in testne infrastrukture, potrebo po specializiranih znanjih in spretnostih, pomanjkanjem privlačnosti, zlasti za ženske in za mlade, dostopom do kritičnih materialov ali komponent ter potrebo po evropskih standardih in certificiranju. Izpolnjujejo zahteve posebnega nadzora izvoza obrambnega blaga in blaga z dvojno rabo. Ker razvijajo tehnologije ali infrastrukture z možnimi posledicami za varnost, je možno, da zanje velja pregled neposrednih tujih naložb . Da bi Komisija bolje razumela medsebojne povezave med temi in drugimi civilnimi sektorji, se bo še naprej posvetovala z vsemi zadevnimi deležniki. Zlasti si bo prizadevala obravnavati izzive, s katerimi se soočajo evropska MSP, zagonska podjetja, raziskovalno-tehnološke organizacije ter akademski krogi, ki jim onemogočajo dejavnejšo vlogo: ti izzivi vključujejo visoke varnostne zahteve, proizvodnjo za trg, dostop do financiranja (financiranje, zasebne naložbe), dostop do tretjih trgov, dostop do testne infrastrukture in nezadostno zmanjševanje tveganj naložb v raziskave. Eden od načinov za reševanje teh izzivov je spodbujanje pristopa, ki je usmerjen v zmogljivosti. Pristop, ki je usmerjen v zmogljivosti, ima dve ključni značilnosti: prvič, uporabniki opredelijo, kakšne zmogljivosti potrebujejo, in, drugič, izrazijo svoj namen, da bodo proizvode, ki bodo, ko bodo razviti, nudili želeno zmogljivost, naročili. Ta pristop se je izkazal za koristnega v vesoljskem in obrambnem sektorju, saj omogoča jasno usmeritev politike, v prihodnost usmerjeno miselnost, dolgoročno načrtovanje, interdisciplinaren pristop, ki vključuje vse deležnike, in usklajevanje različnih procesov. Evropski obrambni sklad in njegovi predhodni programi temeljijo na pristopu, ki je usmerjen v zmogljivosti, zlasti z upoštevanjem obstoječih orodij in postopkov EU za prednostno razvrščanje na področju obrambe, ki podpirajo odločanje na nacionalni ravni in ravni EU. To prispeva k večjemu zbliževanju obrambnega načrtovanja držav članic in zagotavlja izhodišča za skladnejši razvoj evropskih obrambnih zmogljivosti. Vzpostavljeni okvir za upravljanje vesolja in stabilno financiranje s strani držav članic prek Evropske vesoljske agencije in iz proračuna Unije sta omogočila tudi izvajanje pristopa, ki je usmerjen v zmogljivosti, za vesoljski sektor. Pristop, ki je usmerjen v zmogljivosti, zagotavlja, da bodo lahko prihodnji vesoljski sistemi nudili zmogljivosti, ki bodo najbolje služile potrebam EU po spremljanju okolja ali varnosti, varni komunikaciji, določanju položaja, navigaciji in sinhronizaciji oziroma drugim potrebam. Razen integriranega upravljanja meja v varnostnem sektorju EU ni podobnega splošnega pristopa, ki je usmerjen v zmogljivosti. Zaradi velike geografske in tematske raznolikosti ter raznolikosti uporabnikov nastajajo različni „varnostni podsektorji“ z različnimi pristopi, prilagojenimi njihovim posebnim potrebam. Pomanjkanje usklajenega načrtovanja lahko privede do prevelike odvisnosti od uvoženih serijskih tehnologij. Pristop, ki je usmerjen v zmogljivosti, ohranja potrebno prožnost za vsak varnostni podsektor, poleg tega pa lahko prispeva k oblikovanju sodobnega in v prihodnost usmerjenega varnostnega sektorja. Olajša lahko uporabo inovativne tehnologije, ki bi lahko organom kazenskega pregona (npr. policiji, carini in drugim inšpekcijskim organom) pomagala, da se soočijo z razvijajočimi se varnostnimi izzivi, s tem pa koristi organom držav članic ter omogoča tudi skladnost z evropskimi standardi varstva podatkov in etičnimi standardi. EU ima dober položaj za spodbujanje pristopa, ki je usmerjen v zmogljivosti, v celotnem varnostnem sektorju. Krepitev pristopa, ki je usmerjen v zmogljivosti, v agencijah EU lahko na primer pomaga strukturirati potrebe uporabnikov, opredeliti ranljivosti, odpraviti vrzeli v zmogljivostih, opredeliti tehnološke kažipote in raziskovalne priložnosti, zagotoviti uspešen prehod z raziskav in razvoja na dejavnosti ter ustvariti priložnosti za skupno javno naročanje. Upoštevane bodo tudi morebitne sinergije s civilnim kriznim upravljanjem. Ukrep 1: Komisija bo pred koncem leta 2021 predstavila predlog za okrepitev v prihodnost usmerjenega in zgodnjega opredeljevanja potreb in rešitev na področju notranje varnosti in kazenskega pregona, in sicer s spodbujanjem pristopov, ki so usmerjeni v zmogljivosti, v vseh varnostnih sektorjih, pri čemer bo upoštevala dobre prakse iz obrambnega in vesoljskega sektorja. 3. Sinergije med programi in instrumenti EU EU bo v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 povečala naložbe v tehnologije za civilne, obrambne in vesoljske namene, in sicer z: (a) raziskovalnimi in razvojnimi programi ter programi uvajanja, kot so Obzorje Evropa, program za digitalno Evropo, instrument za povezovanje Evrope, Sklad za notranjo varnost, Evropski obrambni sklad in vesoljski program; (b) javnim naročanjem inovativnih medsektorskih tehnoloških rešitev. Raziskave in razvoj na področju obrambe so predvideni v okviru Evropskega obrambnega sklada. Tudi programi kohezijske politike lahko prispevajo k raziskavam in razvoju na obrambnem področju, če je to v skladu z ustreznimi pravili za deljeno upravljanje. Drugi instrumenti financiranja se osredotočajo na uporabo v civilne namene, medtem ko zadevni predpisi pogosto vključujejo določbe o blagu z dvojno rabo. Na področju civilne zaščite bo na primer rescEU zagotovil finančna sredstva državam članicam in sodelujočim državam za razvoj zmogljivosti EU za odzivanje na kemične, biološke, radiološke in jedrske (KBRJ) nesreče, kadar se nacionalne zmogljivosti izkažejo za nezadostne. Večletni finančni okvir vključuje tudi horizontalne instrumente, ki podpirajo pomorsko in prometno politiko. Zlasti pomembni so programi (npr. Sklad za integrirano upravljanje meja) ali agencije EU (npr. FRONTEX, Agencija EU za mejno in obalno stražo), katerih cilj je izboljšati notranjo in zunanjo varnost ter zaščito EU. Poleg tega bosta mehanizem EU za okrevanje in odpornost ter instrument za tehnično podporo podpirala reforme in naložbe držav članic, če bosta usklajena z uveljavljenimi prednostnimi nalogami EU, zlasti tistimi, povezanimi z zelenim in digitalnim prehodom. Večji obseg teh naložb, ki se izvajajo prek različnih programov in instrumentov EU, ponuja priložnosti za sinergije, s katerimi se je mogoče izogniti podvajanju in zagotoviti uporabniku prijaznejše možnosti financiranja (npr. nepovratna sredstva, javna naročila, jamstva). Te bodo pomagale projektom na poti od raziskav in razvoja do uvedbe, in sicer bodisi z uvajanjem na trg ali javnim naročanjem za inovacije. Večletni finančni okvir vključuje tudi instrumente za podporo: naložb (npr. InvestEU); regionalnih projektov za raziskave, inovacije, tehnologije in MSP (npr. prek ESRR ali Evropskega socialnega sklada – ESS); tehnoloških inovacij, zagonskih podjetij in MSP (npr. skupne raziskave programa Obzorje Evropa, vključno s partnerstvi in misijami, zlasti pa instrumenta Iskalec in Pospeševalec Evropskega sveta za inovacije) ali evropskih vozlišč za digitalne inovacije.

Kadar so v programih EU predvidene izjeme glede varnosti, bodo Komisija in agencije EU, kadar obstajajo ustrezno utemeljeni razlogi, sodelovanje pri javnih naročilih omejile na pravne subjekte s sedežem v državah članicah ali pravne subjekte, ki jih ne nadzorujejo tretje države. Ukrepi za izboljšanje dostopa do financiranja in sinergij v okviru programov večletnega finančnega okvira lahko vključujejo: ·mehanizme mešanega financiranja na ravni EU, ki vključujejo kombinacijo različnih oblik podpore za naložbe iz proračuna EU (npr. nepovratna sredstva in povratna sredstva) in drugih virov financiranja za doseganje večjega učinka; ·instrumenta Iskalec in Pospeševalec Evropskega sveta za inovacije, katerih cilj bo čim bolj izkoristiti močno evropsko raziskovalno bazo in poskušati podpreti prelomne inovacije; ·sinergije med programom Obzorje Evropa in drugimi neposredno upravljanimi programi večletnega finančnega okvira (kadar to omogočajo ustrezne pravne podlage), ki omogočajo širok razpon strateških finančnih vzvodov z možnostjo kombiniranja financiranja. Tudi programi v okviru deljenega upravljanja (npr. ESRR) so lahko primerni za prerazporeditev sredstev (prostovoljne prerazporeditve med skladi ali instrumenti, ki se upravljajo neposredno in posredno, ter mehanizem pečata odličnosti). Komisija poleg teh ukrepov opozarja tudi na svojo podporo, kot je navedeno v evropskem obrambnem akcijskem načrtu iz leta 2016 in sklepih Evropskega sveta iz decembra 2016, prilagoditvi meril za posojila Evropske investicijske banke (EIB) obrambnemu sektorju v mejah Pogodb. Ukrep 2: Komisija bo pred koncem leta 2021 in glede na delovne programe za leto 2022 dodatno okrepila svoj interni proces za spodbujanje sinergij med vesoljsko, obrambno in z njima povezanimi civilnimi industrijami, in sicer z izboljšanjem usklajevanja programov in instrumentov EU ter z uvedbo ukrepov za lažji dostop do financiranja. 4. Podpora za zagonska podjetja, MSP ter raziskovalno-tehnološke organizacije Razen nekaj izjem je stopnja udeležbe zagonskih podjetij, MSP ter raziskovalno-tehnoloških organizacij na obrambnih in varnostnem trgu še vedno nizka. Glede na potencial tovrstnih organizacij je treba olajšati ustvarjanje priložnosti za vnose („spin-ins“) iz civilnih industrij na področje obrambe. MSP in zagonska podjetja po vsej Uniji: ·bi se zato morala bolj zavedati morebitnih poslovnih priložnosti, zlasti na obrambnem trgu, ·bi morala zato pridobiti celovit pregled nad priložnostmi, ki jih ponujajo razpisi, objavljeni v okviru programov EU na področju vesolja, obrambe in s tem povezane civilne industrije, ·morajo zato prilagoditi svoje proizvode/poslovne modele posebnostim teh trgov. Raziskovalno-tehnološke organizacije bi lahko imele pomembno vlogo pri podpori MSP, saj lahko prinesejo inovativne zamisli in pristope. Takšne inovacije lahko oblikujejo obstoječa omrežja in ustvarijo nove interakcije med obrambnimi institucijami, industrijo ter raziskovalno-tehnološkimi organizacijami. Sposobnost aktiviranja MSP ter raziskovalno-tehnoloških organizacij po vsej Uniji bo ključnega pomena za zagotovitev raznolikosti, ki je potrebna v smislu inovacij in specializacije. Od ponudnikov vesoljskih podatkov, kot sta Galileo ali Copernicus, do novih oblik predstavitve podatkov in analitike, kot je pobuda Destinacija Zemlja, lahko evropska vozlišča za digitalne inovacije združujejo inovativna MSP ob podatkovni vrednostni verigi. Da bi dodatno podprla MSP, zagonska podjetja ter raziskovalno-tehnološke organizacije EU in zagotovila medsebojno bogatenje med civilno, obrambno in vesoljsko industrijo, Komisija namerava: ·okrepiti svoje dejavnosti ozaveščanja, tudi z vključitvijo evropske mreže regij, povezanih z obrambo, evropske mreže za raziskave in inovacije na področju obrambe, evropske podjetniške mreže ter industrijskih grozdov, kot so tisti na evropski platformi za sodelovanje grozdov, ·uporabiti komunikatorje EU na terenu, kot so predstavništva Komisije in informacijske mreže EU, ki so prisotne v državah članicah, da bi pomagala razširjati ključna sporočila in graditi partnerstva, ·izhajati iz obstoječih mrež in organov EU, da bi razvila industrijska in znanstvena partnerstva na področju kritičnih tehnologij, ·olajšati dostop do podpore EU prek večjezičnega interaktivnega orodja, ki podjetja usmerja k financiranju EU, ki je najboljše za njihov projekt, ·oceniti priložnosti za oblikovanje nacionalnih informacijskih točk za vse vidike sodelovanja v Evropskem obrambnem skladu, pri tem pa iskati sinergije z drugimi subjekti, ki spodbujajo možnosti za financiranje EU,

·dodatno spodbuditi priložnosti, ki jih ponuja pobuda za vesoljsko podjetništvo CASSINI, in sicer za pospeševanje poslovanja, podjetniško inkubacijo, financiranje s semenskim kapitalom in predkomercialno naročanje, pa tudi za partnerstvo za inovacije in javno naročanje inovacij, ·sodelovati z Evropskim svetom za inovacije, da bi zagotovila storitve za pospeševanje poslovanja za visokotehnološka zagonska podjetja/MSP v civilnem sektorju, da bi ta dosegla obrambne in varnostne trge, ·podpreti vzpostavitev evropskih vozlišč za digitalne inovacije, kot je predvideno v industrijski strategiji EU, ki lahko delujejo kot enotne kontaktne točke za podjetja v zvezi z dostopom do tehnološkega preskušanja in predstavljanjem inovativnih rešitev za civilne, obrambne in vesoljske trge, ·zagotavljati tehnično podporo in praktično usposabljanje za zagonska podjetja, MSP ter raziskovalno-tehnološke organizacije, ki se želijo prijaviti v ustrezne programe in instrumente EU, ·organizirati dejavnosti ozaveščanja, kot so izzivi, hekatoni, zagonski laboratoriji, tehnološki dnevi, inovacijski forumi, resne igre, predvidevanje ter delavnice za razvoj znanj in spretnosti. Ukrep 3: Komisija bo v drugi polovici leta 2021 napovedala ciljno usmerjene ukrepe za zagonska podjetja, MSP ter raziskovalno-tehnološke organizacije za ozaveščanje o programih in instrumentih EU, ki ponujajo možnosti financiranja, zagotavljajo tehnično podporo in praktično usposabljanje, zagotavljajo storitve za pospeševanje poslovanja, predstavljajo inovativne rešitve ter olajšujejo vstop na trg na obrambnem, varnostnem, vesoljskem ali drugih ustreznih civilnih trgih. 5. Kritične tehnologije in tehnološki kažipoti Predsednica Ursula von der Leyen je v svojih političnih smernicah iz leta 2019 poudarila, da „ni prepozno, da bi Evropa dosegla tehnološko suverenost na nekaterih kritičnih tehnoloških področjih“. V industrijski strategiji EU 2020 je navedeno: „Pri evropski strateški avtonomiji gre za zmanjšanje odvisnosti od drugih pri stvareh, ki jih najbolj potrebujemo: kritičnih materialih in tehnologijah, hrani, infrastrukturi, varnosti in drugih strateških področjih. Pri tem se evropski industriji ponuja tudi priložnost za razvoj lastnih trgov, izdelkov in storitev, ki povečujejo konkurenčnost.“ EU bo zato podprla razvoj kritičnih tehnologij, ki so strateško pomembne za Evropo. Za nekatere od teh tehnologij je Komisija uporabila svojo moč povezovanja, da bi vzpostavila industrijska zavezništva. Takšna zavezništva že obstajajo za energetske tehnologije (baterije, čisti vodik) in surovine, še več pa jih je v obravnavi. Opredelitev, katere kritične tehnologije odločilno prispevajo h ključnim zmogljivostim, lahko pomaga pri odločanju o naslednjem: (i) katere tehnologije so pomembne za tehnološko suverenost (npr. če je treba zmanjšati tveganje odvisnosti); (ii) če lahko združena/usklajena podpora iz različnih programov in instrumentov EU reši takšne izzive. Da bi EU okrepila svojo tehnološko suverenost, mora ohraniti močno industrijsko zmogljivost in si, kjer je to mogoče, prizadevati za vodilni položaj na področju teh kritičnih tehnologij. Poleg kritičnih tehnologij mora EU preučiti tudi: ·vrednostne verige, vključno z zanesljivo oskrbo s kritičnimi surovinami, ki so pomembni temelji civilnih, obrambnih in vesoljskih kritičnih tehnologij,,, ·s tem povezano raziskovalno in testno infrastrukturo, ki je ključna za standardizacijo in certificiranje. V tem akcijskem načrtu so kritične tehnologije tiste tehnologije, ki so pomembne v obrambni, vesoljski in z njima povezanimi civilnimi industrijami ter prispevajo k tehnološki suverenosti Evrope, saj zmanjšujejo tveganja prevelike odvisnosti od drugih v zvezi s stvarmi, ki jih najbolj potrebujemo. V spodnji razpredelnici je predstavljen seznam, primerov kritičnih tehnologij, ki so pomembne v ustreznih civilnih (vključno z varnostno), obrambni in vesoljski industriji (tehnologije, ki so pomembne samo za eno od teh industrij, niso vključene). Sektor Tehnologije Elektronika in digitalna tehnologija ·umetna inteligenca, napredna analitika in velepodatki ·tehnologije kibernetske varnosti in kibernetske obrambe ·digitalne forenzične tehnologije ·visokozmogljivostno računalništvo, oblačni in podatkovni prostori ·fotonika ·mikroprocesorji z ultra nizko porabo, lahka tiskana ali fleksibilna elektronika ·kvantne tehnologije ·varne komunikacije in mreženje ·senzorji (vključno z elektrooptičnimi, radarskimi, kemičnimi, biološkimi, senzorji sevanja itd.) Predelovalni sektor ·napredna in aditivna proizvodnja ·tehnologije naprednih materialov in po zasnovi trajnostni materiali ·nanotehnologije ·robotika ·polprevodniki in mikroelektronika Vesolje in aeronavtika ·vesoljske tehnologije (vključno z načrtovanjem in proizvodnjo nosilnih raket in satelitov) ·varne tehnologije za natančno določanje časa, položaja in navigacijo ·tehnologije za opazovanje Zemlje z visoko ločljivostjo ·varna satelitska komunikacija in povezljivost Zdravje ·biotehnologije ·kemične, biološke, radiološke in jedrske tehnologije Energetika ·energetske tehnologije (vključno s shranjevanjem energije, energetsko odpornostjo, obnovljivimi viri energije, vodikom in jedrsko energijo) Mobilnost ·avtonomni sistemi Kritične tehnologije se s pojavom novih tehnologij neizogibno spreminjajo. Komisija bo v okviru svojih služb ustanovila opazovalnico EU za kritične tehnologije. Redno bo spremljala in analizirala kritične tehnologije, možnosti njihove uporabe, vrednostne verige, potrebne raziskovalne in testne infrastrukture, želene ravni nadzora EU nad njimi ter obstoječe vrzeli in odvisnosti. Vsako drugo leto bo opazovalnica v posvetovanju s ključnimi deležniki pripravila zaupno poročilo o kritičnih tehnologijah, odvisnostih, vrednostnih verigah in testni infrastrukturi za obrambno, vesoljsko in z njima povezanimi civilnimi industrijami. Na podlagi teh poročil bo Komisija pripravila tehnološke kažipote za spodbujanje medsebojnega bogatenja med civilno, obrambno in vesoljsko industrijo na področju kritičnih tehnologij. Komisija tehnološke kažipote vse pogosteje uporablja kot prožno tehniko v podporo strateškemu načrtovanju, ki kratkoročne in dolgoročne cilje usklajuje s posebnimi tehnološkimi rešitvami. Komisija bo uporabila tehnološke kažipote, da bi na podlagi opredeljenih kritičnih tehnologij (a) obravnavala vse ustrezne instrumente financiranja, potrebe politike in priložnosti za dostop do financiranja, da bi ustvarila sinergije med ukrepi EU; (b) izpolnila širše tehnološke in družbenogospodarske potrebe z namenom spodbujanja medsebojnega bogatenja; (c) združila vse ustrezne deležnike, vključno z vlado, industrijo, akademskimi krogi in civilno družbo. Tehnološki kažipoti bodo uporabili tehnološko napovedovanje za opredelitev primernih nastajajočih tehnologij, preprečevanje podvajanja stroškov, prispevanje k stabilnosti trga v Evropi ter spodbujanje čezmejnega sodelovanja in inovacij zagonskih podjetij in MSP. Vsak kažipot bo imel poseben časovni okvir, mejnike in konkreten končni cilj. Komisija se lahko na podlagi rezultatov dela, opravljenega v okviru tehnoloških kažipotov, odloči za začetek izvajanja vodilnih projektov, pri čemer upošteva njihov verjetni vpliv na tehnološko suverenost in vodilni položaj EU, njihove vire financiranja in upravljanje (glej oddelek 8 spodaj).

Ukrep 4: Komisija bo pripravila tehnološke kažipote za spodbujanje inovacij na področju kritičnih tehnologij v obrambnem, vesoljskem in z njima povezanih civilnih sektorjih ter podporo čezmejnemu sodelovanju s sinergijsko uporabo vseh ustreznih instrumentov EU. Ti kažipoti bodo temeljili na oceni, ki jo bo vsaki dve leti pripravila nova opazovalnica za kritične tehnologije v okviru Komisije. Na podlagi kažipotov se bodo lahko začeli izvajati novi vodilni projekti. 6. Standardizacija Spodbujanje in uporaba skupnih standardov v vseh sektorjih lahko prispevata k zmanjšanju stroškov v smislu časa proizvodne serije in upravljanja stroškov, hkrati pa tudi izboljšata operativno učinkovitost s krepitvijo interoperabilnosti, zlasti v večnacionalnem okolju. Boljše povezovanje standardov s programi javnega naročanja v zvezi z varnostjo lahko pomaga industriji EU, da bo ohranila vodilno vlogo na področju kritičnih tehnologij, ki so pomembne za tehnološko suverenost EU. Na splošno lahko skupni standardi prispevajo k inovacijam in sinergijam. Komisija bo v tesnem sodelovanju s ključnimi deležniki opredelila obstoječe standarde in dobre prakse, naročila razvoj novih, ki se lahko uporabljajo v civilni, obrambni in vesoljski industriji, ter spodbujala njihovo uporabo v ustreznih programih in instrumentih EU na področjih, na katerih standardizacije še vedno ni. Med primeri so: ·načrtovano delo v okviru rescEU, ki bi lahko spodbudilo izboljšanje čezmejnega sodelovanja pri oblikovanju enotnih KBRJ standardov na ravni uporabnikov (agencije za civilno zaščito) in na industrijski ravni, ali ·načrtovana pobuda v okviru programa za digitalno Evropo o evropskem prostoru varnostnih podatkov, ki bo prispevala k določitvi standardov kakovosti na ravni EU. Morda bodo potrebni ukrepi za razvoj hibridnih tehnoloških standardov in dobrih praks, ki se uporabljajo v civilnem (npr. preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj) in obrambnem sektorju. To lahko vključuje opredeljevanje in usklajevanje standardov, skupno dogovorjene preskusne protokole, dobre prakse in kodekse ravnanja EU za zmanjšanje stroškov, povečanje interoperabilnosti, izboljšanje možnosti za sinergije in izboljšanje razumljivosti. EU lahko najbolje zastopa svoje interese, če prevzame vodilno vlogo pri razvoju standardov na mednarodni ravni (npr. na področju kibernetske varnosti) ter pri tem upošteva svoje vrednote in prednostne naloge (npr. zakonodajo EU o varstvu podatkov). Ukrep 5: Komisija bo pred koncem leta 2022 v tesnem sodelovanju z drugimi ključnimi deležniki predstavila načrt za spodbujanje uporabe obstoječih hibridnih civilnih/obrambnih standardov in razvoj novih. 7. Inovacije in medsebojno bogatenje med civilno, obrambno in vesoljsko industrijo Inovacije so v središču evropskih prizadevanj za uresničitev digitalnega prehoda in krepitev konkurenčnosti. Zamisli in tehnologije lahko izhajajo iz velikih podjetij, zagonskih podjetij, raziskovalno-tehnoloških organizacij in MSP v katerem koli ekosistemu in vplivajo na zmogljivosti v celoti. S spodbujanjem medsebojnega bogatenja med civilnimi, vesoljskimi in obrambnimi dejavnostmi (vnosi in iznosi) se bo odpravila sedanja razdrobljenost inovacijskega okolja na področju civilne in obrambne industrije. To medsebojno bogatenje lahko dodatno okrepi inovacije in omogoči evropsko gospodarsko rast, nadalje razvije enotni trg in izboljša varnost za evropske državljane. Inovacijski inkubator, ki lahko razvije in pospeši tehnologije na področju inovacij z dvojno rabo, bi lahko postal ključno orodje za spodbujanje inovacij in ustvarjanje prelomnih tehnologij za tri zadevne industrijske sektorje ter za izboljšanje medsebojnega bogatenja z drugimi ekosistemi. Ta inovacijski inkubator je lahko v obliki virtualne mreže, ki temelji na tesnem sodelovanju Komisije z Evropskim svetom za inovacije in Evropsko obrambno agencijo. Lahko na primer: (i) pregleda uspešne rezultate ustreznih raziskav, ki jih financira EU, in jih predlaga za nadaljnje financiranje ali uporabo s strani uporabnikov; (ii) podpira nove tehnologije s posebnim poudarkom na inovacijah z dvojno rabo, ki izhajajo iz zagonskih podjetij, MSP ter raziskovalno-tehnoloških organizacij; in (iii) poveže ter dopolni sektorske pobude, kot je evropsko vozlišče za varnost, ki ga gosti Europol. Komisija bo vzpostavila tudi inovacijske mreže na področju obrambe, da bi zagotovila tehnološke predstavitvene storitve (ki jih gostijo raziskovalno-tehnološke organizacije, univerze ali druge raziskovalne infrastrukture) za preskušanje ustreznosti tehnologij, ki izhajajo iz civilnega sektorja, za morebitne uporabe na področju obrambe. Takšne tematske mreže, ki bodo delovale kot posredniki za inovacije med različno velikimi akterji iz različnih sektorjev, bodo podpirale inovacije v posebnih obrambnih vrednostnih verigah s spodbujanjem uporabe civilnih tehnologij s strani obrambnih akterjev, civilnim podjetjem pa bodo omogočile, da bodo določila vrednost svojih tehnologij v razmerju do novih obrambnih partnerjev. Poleg tega naslednji področji kritične tehnologije predstavljata obetavne priložnosti za medsebojno bogatenje. Kibernetska varnost in kibernetska obramba. Komisija bo leta 2021 vzpostavila strokovni center za kibernetsko varnost in mrežo nacionalnih koordinacijskih centrov. Strokovni center za kibernetsko varnost bo prispeval k zaščiti evropskega gospodarstva in družbe pred kibernetskimi napadi, ohranjanju in spodbujanju raziskovalne odličnosti ter krepitvi konkurenčnosti industrije EU na področju kibernetske varnosti. Sredstva za ta center se bodo zagotovila iz programa za digitalno Evropo in programa Obzorje Evropa ter iz prispevkov držav članic. Hkrati bo Evropski obrambni sklad podpiral evropske raziskave in razvoj rešitev na področju kibernetske obrambe, na primer na področjih kibernetskega situacijskega zavedanja in operativnih zmogljivosti ter usposabljanja in vaj na kibernetskem področju. Vesoljski program EU bo še naprej razvijal rešitve za izzive na področju kibernetske varnosti (npr. Galileo). Komisija si bo prizadevala okrepiti medsebojno bogatenje in sinergije med kibernetskim delom na civilnem, obrambnem in vesoljskem področju, da bi zmanjšala ranljivosti in izboljšala učinkovitost. Prelomne tehnologije, vključno z umetno inteligenco. Izraz „prelomna tehnologija“ se nanaša na tehnologijo, ki povzroča prelom ali spremembo paradigme, tj. radikalno in ne postopno spremembo. Razvoj takšne tehnologije pomeni „veliko tveganje, velik potencialni učinek“, koncept pa se enako uporablja za civilni, obrambni in vesoljski sektor. Prelomne tehnologije za obrambo lahko temeljijo na konceptih ali idejah netradicionalnih akterjev na področju obrambe ter se vnesejo iz civilnega področja.

Uredba o Evropskem obrambnem skladu določa, da naj bi bilo do 8 % njegovega proračuna namenjeno podpori prelomnim tehnologijam, spodbujanju sodelovanja netradicionalnih akterjev na področju obrambe in privabljanju zagonskih podjetij v obrambne projekte z javnimi razpisi ali nagradami za inovativne uporabe na področju obrambe. Ti inovativni mehanizmi financiranja bodo praktičen korak za predstavitev inovativnih zamisli in olajšanje medsebojnega bogatenja inovacij na civilnem in obrambnem področju. Zelo pomemben del programa za digitalno Evropo bo podpiral prelomne tehnologije za uporabe v civilne namene. Podobne naložbe predvidevajo tudi drugi instrumenti financiranja EU, vključno z instrumenti vesoljskega programa in Evropskega sveta za inovacije. Za spodbujanje inovacij in zagotovitev konkurenčnosti industrije EU bo potrebna tudi ambiciozna politika o znanjih in spretnostih. Komisija bo sprejela ciljno usmerjene ukrepe, da bi opredelila morebitne pomanjkljivosti, najpomembnejša znanja in spretnosti ter potencial za sinergije na stičišču civilnega, obrambnega in vesoljskega sektorja. Udeležba žensk in drugih nezadostno zastopanih skupin v obrambnem in varnostnem sektorju ostaja nizka. Ker je raznolikost pomemben dejavnik za spodbujanje inovacij, se bo spodbujala večja vključenost teh profilov. Komisija si bo prizadevala tudi za večjo udeležbo inovatork ter obravnavala cilje enakosti in vključevanja (npr. digitalna dostopnost). Ukrep 6: Komisija bo v prvi polovici leta 2022 v sodelovanju z Evropskim svetom za inovacije in drugimi deležniki ustanovila „inovacijski inkubator“, da bi podprla nove tehnologije in oblikovala inovacije z dvojno rabo. Komisija bo podprla tudi čezmejne inovacijske mreže na področju obrambe, ki bodo preskušale ustreznost tehnologij iz civilnega sektorja in podpirale odgovorne inovacije v obrambnih vrednostnih verigah. Ti ukrepi bodo obravnavali tudi trenutno razdrobljenost inovacijskega okolja na področju civilne in obrambne industrije, pomanjkanja znanj in spretnosti ter cilje enakosti in vključevanja. Ukrep 7: Komisija bo z junijem 2021 skupaj z državami članicami vzpostavila strokovni center za kibernetsko varnost ter za to dodelila potrebna sredstva iz ustreznih programov in instrumentov EU. Prizadevala si bo za okrepitev sinergij, vnosov in iznosov med delom centra, Evropskega obrambnega sklada in vesoljskega programa EU na področju kibernetske varnosti in kibernetske obrambe, da bi se zmanjšale ranljivosti in izboljšala učinkovitost. Ukrep 8: Komisija bo od prve polovice leta 2022, da bi podprla prelomne tehnologije, predstavila inovativne oblike financiranja za spodbujanje sodelovanja netradicionalnih akterjev, privabljanje zagonskih podjetij in spodbujanje medsebojnega bogatenja rešitev, pri čemer bo gradila na priložnostih, ki jih ponujajo programi in instrumenti EU, vključno s programom za digitalno Evropo in Evropskim obrambnim skladom. 8. Spodbujanje sinergij in medsebojnega bogatenja prek vodilnih projektov Eden od načinov za spodbujanje sinergij med civilno, obrambno in vesoljsko industrijo je uvedba vodilnih projektov, ki bodo podpirali kritične tehnologije in zagotavljali rešitve za pomembne družbene ali strateške izzive. Vodilni projekti ponujajo velike možnosti za sinergije in medsebojno bogatenje: na ravni programa (npr. komplementarni razpisi, usmerjeni na podobna področja, ki povezujejo potrebe na področju javnih naročil in raziskave, sinergije pri financiranju); s pomočjo tehnologije (npr. tehnologije z dvojno rabo, zlasti na nizki ravni tehnološke pripravljenosti); ter prek inovacij in MSP (npr. omogočanje novih interakcij z obrambno in varnostno industrijo). Več pobud, ki jih financira EU, je postavilo temelje za medsektorske sinergije, med drugim: ·Instrument za povezovanje Evrope, ki bo sofinanciral projekte prometne infrastrukture z dvojno rabo za povečanje civilne in vojaške mobilnosti, ·Galileo, ki ponuja regulirano javno storitev, ki bi se lahko uporabljala za obrambne namene, ·Copernicus, ki ponuja okoljske in varnostne storitve, ki jih različne skupnosti uporabnikov redno uporabljajo za civilne in obrambne namene, zlasti za uporabo v namene, kot sta preverjanje skladnosti in izvrševanje zakonodaje EU (npr. zagotavljanje okoljske skladnosti in kriminaliteta), ·SESAR (raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba), ki preučuje tehnične rešitve za prožno civilno-vojaško sodelovanje za čim večjo uporabo zračnega prostora, ·storitve EU za nadzor in spremljanje v vesolju za nacionalne in komercialne satelitske operaterje, ki uporabljajo nacionalna sredstva, ·raziskave, usmerjene v obrambo, za varne in trajnostne energetske modele (kot so proizvodnja in shranjevanje energije, energijska učinkovitost ter upravljanje energije), ki omogočajo večjo odpornost in operativno učinkovitost v okviru podnebnih sprememb, ·posvetovalni forum za trajnostno energijo v obrambnem in varnostnem sektorju ter načrtovani skupni ukrep z Evropsko obrambno agencijo za opredelitev ovir za razvoj morske energije na področjih, rezerviranih za obrambne dejavnosti, in izboljšanje soobstoja, ·dejavnosti za zdravstveni odziv in KBRJ, ki (i) so podprte v okviru rescEU (npr. prevoz kontaminiranih in kužnih pacientov), (ii) jih načrtuje Evropski obrambni sklad ali (iii) jih podpira zdravstveni program EU (npr. skupni ukrep za krepitev zdravstvene pripravljenosti in odzivanje na biološke in kemične teroristične napade). Komisija bo za zagotovitev, da bodo te pobude v celoti izkoriščene, spremljala njihovo izvajanje in opredelila priložnosti za izboljšanje donosnosti naložb. Na primer, ·Komisija bo zagotovila sinergije z obstoječimi organi, programi in instrumenti EU pri pripravljalnih ukrepih, ki se bodo začeli izvajati leta 2021 za ustanovitev organa EU za odzivanje na izredne zdravstvene razmere (HERA) , tudi kar zadeva nastajajoče biološke grožnje za zdravje ljudi in z vključitvijo dela v zvezi z evropskim odzivanjem na biološke grožnje,