z dne [xxxx] o spremembi direktiv 2009/65/EU, 2013/36/EU in (EU) 2019/2034 glede obravnave tveganja koncentracije do centralnih nasprotnih strank in tveganja nasprotne stranke pri poslih z izvedenimi finančnimi instrumenti s centralnim kliringom

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Ta predlog je del pobude, katere cilj je zagotoviti, da ima EU varen, trden in konkurenčen ekosistem centralnega kliringa, s čimer se spodbuja unija kapitalskih trgov in krepi odprta strateška avtonomija EU. Trdne in varne centralne nasprotne stranke (CNS) krepijo zaupanje v finančni sistem in bistveno podpirajo likvidnost ključnih trgov. Varen, trden in konkurenčen ekosistem centralnega kliringa je pogoj za njegovo nadaljnjo rast. Ekosistem centralnega kliringa v EU bi moral podjetjem v EU omogočati učinkovito in varno varovanje pred tveganji ter hkrati zaščititi širšo finančno stabilnost. Tako bo centralni kliring podpiral gospodarstvo EU. Konkurenčen in učinkovit ekosistem centralnega kliringa v EU bo povečal obseg klirinške dejavnosti, vendar pa kliring vključuje tudi tveganja, saj so posli centralizirani v nekaj CNS, ki so finančno sistemsko pomembne. Zato morajo CNS navedena tveganja ustrezno upravljati, prav tako pa jih je treba še naprej temeljito nadzorovati na nacionalni ravni in širše na ravni EU.

Poleg tega so bili od leta 2017 večkrat izraženi pomisleki glede obstoječih tveganj za finančno stabilnost EU, ki izhajajo iz prekomerne koncentracije kliringa v nekaterih CNS iz tretjih držav, zlasti v stresnem scenariju. Čeprav so dogodki z visokim tveganjem malo verjetni, lahko pride do njih, zato mora biti EU pripravljena, da se sooči z njimi. Medtem ko so se CNS iz EU med tem razvojem na splošno izkazale za odporne, so izkušnje pokazale, da je ekosistem centralnega kliringa v EU mogoče okrepiti v korist finančne stabilnosti. Vendar odprta strateška avtonomija pomeni tudi, da se mora EU zaščititi pred tveganji za finančno stabilnost, ki se lahko pojavijo, kadar so udeleženci na trgu EU preveč odvisni od subjektov iz tretjih držav, saj je to lahko vir ranljivosti. Da rešili to situacijo, je namen pobude, katere del je ta predlog, povečati likvidnost CNS iz EU, okrepiti zmogljivosti EU za centralni kliring in zmanjšati tveganja za finančno stabilnost EU zaradi pretirane izpostavljenosti do CNS iz tretjih držav. Zato med drugim od vseh udeležencev na trgu, za katere velja obveznost kliringa, zahteva, da imajo aktivne račune pri CNS iz EU za kliring vsaj določenega deleža storitev, ki jih je ESMA opredelil kot storitve, ki so znatnega sistemskega pomena za finančno stabilnost EU.

Medtem ko je večina zakonodajnih ukrepov za izvajanje tega svežnja del predloga Komisije za uredbo o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (EMIR), t. i. pregleda „EMIR 3“, ta predlog vsebuje spremembe Direktive 2013/36/EU (direktiva o kapitalskih zahtevah), Direktive (EU) 2019/2034 (direktiva o investicijskih podjetjih) in Direktive 2009/65/EU (direktiva o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje ali direktiva o KNPVP), ki so potrebne za zagotovitev doseganja ciljev pregleda EMIR 3 in skladnosti. Predloga je zato treba brati skupaj.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Pobuda, katere del je ta predlog, je povezana z drugimi politikami EU in tekočimi pobudami, katerih cilj je (i) spodbujati unijo kapitalskih trgov, (ii) okrepiti odprto strateško avtonomijo EU ter (iii) povečati učinkovitost in uspešnost nadzora na ravni EU, ter je skladna z njimi. Ta predlog uvaja omejene spremembe direktive o kapitalskih zahtevah in direktive o investicijskih podjetjih, da bi institucije oziroma investicijska podjetja ter njihove pristojne organe spodbudil k sistematičnemu obravnavanju tveganja prekomerne koncentracije, ki bi lahko izhajalo iz njihovih izpostavljenosti do CNS, zlasti do tistih sistemsko pomembnih CNS iz tretjih držav (CNS stopnje 2), ki ponujajo storitve, za katere je ESMA določil, da so znatnega sistemskega pomena, kar odraža širši cilj politike odprte strateške avtonomije na makroekonomskem in finančnem področju, med drugim zlasti z nadaljnjim razvojem infrastruktur finančnih trgov EU in povečanjem njihove odpornosti. Več centralnega kliringa pri CNS iz EU bo prispevalo tudi k učinkovitejšim potrgovalnim dogovorom, ki so temelj trdne unije kapitalskih trgov. S predlogom se spreminja tudi direktiva o KNPVP, da se odpravijo omejitve tveganja nasprotne stranke za vse posle z izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere centralni kliring opravi CNS, ki ima dovoljenje ali je priznana v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012, s čimer se vzpostavljajo enaki konkurenčni pogoji med izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na borzi, in izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC), ter bolje odraža dejstvo, da CNS pri poslih z izvedenimi finančnimi instrumenti zmanjšujejo tveganje.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

To pobudo bi bilo treba obravnavati v okviru širše agende Komisije, da bi trgi EU postali varnejši, trdnejši, učinkovitejši in konkurenčnejši, kot jih predstavljata pobudi za unijo kapitalskih trgov in odprto strateško avtonomijo. Varni, učinkoviti in konkurenčni potrgovalni dogovori, zlasti centralni kliring, so bistveni element stabilnih kapitalskih trgov. V celoti delujoč in povezan kapitalski trg bo gospodarstvu EU omogočil trajnostno rast in večjo konkurenčnost v skladu s strateško prednostno nalogo Komisije za gospodarstvo za ljudi, osredotočeno na ustvarjanje pravih pogojev za ustvarjanje delovnih mest, rast in naložbe.

Pobuda nima neposrednih in/ali opredeljivih učinkov, ki bi povzročali znatno škodo ali vplivali na skladnost s cilji podnebne nevtralnosti ter obveznostmi, ki izhajajo iz evropskih podnebnih pravil.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

Direktiva o kapitalskih zahtevah, direktiva o investicijskih podjetjih in direktiva o KNPVP določajo regulativni in nadzorni okvir za kreditne institucije, investicijska podjetja oziroma sklade KNPVP, ki lahko uporabljajo storitve, ki jih ponujajo CNS iz EU in iz tretjih držav. Pravna podlaga za te direktive je bil člen 53(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), saj so namenjene usklajevanju določb o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij, investicijskih podjetij in KNPVP. Glede na to, da so v tej pobudi predlagani nadaljnji ukrepi politike za zagotovitev doseganja teh ciljev, bi se s tem povezan zakonodajni predlog sprejel na isti pravni podlagi.

•Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

Ta predlog je del zakonodajnega svežnja, katerega cilj je povečati privlačnost CNS iz EU z olajšanjem zmožnosti CNS iz EU, da na trg uvedejo nove produkte, in zmanjšanjem stroškov zagotavljanja skladnosti ter okrepitvijo nadzora nad CNS iz EU na ravni EU. Ukrepi EU bodo obravnavali tudi pretirano zanašanje EU na CNS stopnje 2 iz tretjih držav, da bi zmanjšali tveganja za finančno stabilnost EU. Varen, trden, učinkovit in konkurenčen trg za storitve centralnega kliringa prispeva h globljim in likvidnejšim trgom v EU ter je bistven za dobro delujočo unijo kapitalskih trgov.

Ta predlog zlasti spreminja direktivo o kapitalskih zahtevah in direktivo o investicijskih podjetjih, da bi institucije oziroma investicijska podjetja ter njihove pristojne organe spodbudil k sistematičnemu obravnavanju tveganja prekomerne koncentracije, ki bi lahko izhajalo iz njihovih izpostavljenosti do CNS, zlasti do CNS stopnje 2, in odraža širši cilj politike glede varnejšega, trdnejšega in konkurenčnejšega ekosistema centralnega kliringa v EU. S predlogom se spreminja tudi direktiva o KNPVP, da se odpravijo omejitve tveganja nasprotne stranke za vse posle z izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere centralni kliring opravi CNS, ki ima dovoljenje ali je priznana v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012, s čimer se vzpostavljajo enaki konkurenčni pogoji med izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na borzi, in izvedenimi finančnimi instrumenti OTC ter bolje odraža dejstvo, da CNS pri poslih z izvedenimi finančnimi instrumenti zmanjšujejo tveganje.

Države članice in nacionalni nadzorniki ne morejo sami reševati sistemskih tveganj, ki jih povzročajo visoko integrirane in medsebojno povezane CNS, ki delujejo čezmejno zunaj dosega nacionalnih jurisdikcij. Prav tako ne morejo zmanjšati tveganj, ki izhajajo iz različnih nacionalnih nadzornih praks. Države članice tudi same ne morejo spodbujati centralnega kliringa v EU in odpravljati neučinkovitosti v okviru za sodelovanje nacionalnih nadzornikov in organov EU. Zato se ti cilji zaradi obsega ukrepov bolje dosežejo na ravni EU v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji.