SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 15.11.2005 
KOM(2005) 579 kon čno 
2005/0228 (COD)   
Predlog 
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o spremembi Uredbe (ES) št. 1592/2002 z dne  15. julija 2002 o skupnih predpisih na 
področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu 
(predložena s strani Komisije) 
 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1. Z AKONODAJNI OKVIR  
Od začetka veljave Uredbe (ES) št. 1592/2002 septembra 20021 ima Skupnost izklju čno 
pristojnost na podro čju plovnosti in okoljske združljivos ti letalskih proizvodov, delov in 
naprav. Ti in prav tako  organizacije za njihovo na črtovanje, proizvodnjo ali vzdrževanje 
morajo odslej ustrezati enotnim in obveznim pravilom, ki jih je sprejela Komisija2. 
S to uredbo se ustanovi Evropska agencija za varnost v letalstvu (EASA), ki Komisiji 
zagotavlja vse potrebno tehni čno znanje in izkušnje ter ji pomaga zlasti pri izvajanju njenih 
zakonodajnih in regulativnih nalog.  Poleg tega Agencija vzpostavi  sistem za spremljanje trga 
s ciljem nadzorovati uporabo zakono daje Skupnosti, oceniti njene u činke in dati kakršne koli 
koristne predloge za to podro čje. Certifikate in potrdil a, s katerimi se potr juje, da so proizvodi 
in organizacije v skladu s skupnimi predpisi, izdaja bodisi EASA bodisi  pristojni nacionalni 
organi: EASA opravi certifikacijo tipa proizvoda in izdaja certifik ate za organizacije, ki so v 
tretjih državah; nacionalni organi izdajajo posamezne certifikate in potrdila za ve čino 
organizacij, ki so na njihovem ozemlju, na podlagi s kupnih predpisov in pod nadzorom 
Agencije.  
Pristojnosti Agencije so opredeljene s podro čjem uporabe Uredbe (ES) št. 1592/2002. Ko je 
bilo besedilo sprejeto, je bilo jasno, da se ciljev iz člena 2, katerih namen je v glavnem 
zagotoviti visoko in enotno raven varnosti in  vzpostavitev pogojev poštene konkurence za 
letalske prevoznike, ne bi dalo dose či brez širitve njegovega podro čja uporabe na letalske 
operacije in licenciranj e letalskega osebja. Zakonodajalec je  Komisiji izrecno naložil, da 
pripravi predlog v tem smislu in ponovno preu či vprašanje pravne ureditve letal tretjih držav3. 
2. T RENUTNI IZZIVI  
Skupne letalske oblasti (JAA)4 pravzaprav že dolgo pripravl jajo predpise o operacijah 
zrakoplovov, ki opravljajo komercialni zra čni prevoz5, ali o licencah in usposabljanju 
letalskega osebja6, vendar je uporaba teh predpisov prepuš čena presoji držav podpisnic, ki jih 
izvajajo na zelo razli čne načine ali pa jih sploh ne izvajajo. Zato ni enotne ravni varnosti. 
Poleg tega nacionalna razh ajanja ovirajo dobro delovanje notranjega trga.  
                                                 
1 Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1592/2002 z dne 15. julija 2002 o skupnih predpisih na 
področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu (UL L 240, 
7.9.2002, str. 1). 
2 Uredbi Komisije (ES) št. 1702/2003 z dne 24. septembra 2003 (UL L 243 z dne 27.9.2003, str. 6) in 
(ES) št. 2042/2003 z dne 20. novembra 2003 (UL L 315 z dne 28.11.2003, str. 1) o certificiranju in vzdrževanju letalskih proizvodov, delov in naprav. 
3 Člen 7 in uvodna izjava 2 Uredbe (ES) št. 1592/2002. 
4 JAA je skupina 37 evropskih držav, ki pripravljajo skupna pravila na podro čju letalske varnosti, 
imenovana Joint Aviation Requirements (JAR) – skupni letalski predpisi. 
5 JAR-OPS 1 in 3. 
6 JAR-FCL in JAR-STD. 
 
SL 3   SL Vključitev pravil JAR-OPS v zakonodajo Skupnosti s pri čakovano spremembo Uredbe (EGS) 
št. 3922/917 bo nedvomno pomenila napredek, vendar ne  bo zagotovila za dostne uskladitve, 
ker bo zajela samo komercialne letalske pre voze. Drugi tipi zrakopl ovov, druge komercialne 
operacije ali nekomercialne operacije ne bodo zaj eti v teh skupnih predpisi h niti se ta pravila 
ne bodo nanašala na licenciranje letalske ga osebja ali zrakop love tretjih držav. 
Varnost zrakoplovov iz tretjih držav, ki opravlj ajo prevoze v Skupnosti, pa bi kljub vsemu 
morala biti bolj zagotovljena. V prilogah k Čikaški konvenciji so vzpostavljeni minimalni 
standardi, ki jih morajo izpolnj evati zrakoplovi in upoštevati zra čni prevozniki ter letalsko 
osebje, da se lahko vklju čijo v mednarodni letalski promet . Preverjanje izpolnjevanja teh 
obveznosti je predvsem naloga  države, kjer je zrakoplov registriran, vendar imajo druge 
države podpisnice možnost pregledati zrakop love, ki preletavajo njihovo ozemlje, da 
preverijo njihovo varnost. V Skupnosti se ta mo žnost izvaja v skladu z direktivo, imenovano 
SAFA8, ki se sklicuje na priloge 1, 6 in 8 k Čikaški konvenciji. Vendar bodo pregledi, ki jih 
bodo izvajale države članice v tem okviru, temeljili samo na teh minimalnih standardih, ki ne 
zajemajo vseh vidikov varnosti v zra čnem prometu. 
3. M NENJE AGENCIJE ZA VARNOST V LETALSTVU IN POSVETOVANJE Z 
ZAINTERESIRANIMI STRANMI  
V tej zvezi se je Komisija odlo čila ugoditi zahtevi zakonodajalca s predlogom, da se skupni 
predpisi o varnosti razširijo na  letalske operacije, licence pilot ov in zrakoplove tretjih držav.  
Zato je bila Komisija pozvana, da v skladu s členom 14 Uredbe (ES)  št. 1592/2002 predhodno 
pridobi mnenje Agencije za varnost v letalst vu (EASA). Agencija pa je v skladu s svojimi 
notranjimi pravili9 in z mednarodno prakso na tem podro čju morala opraviti razširjeno 
posvetovanje z vsemi zainteresiranimi stranmi in  upoštevati prejete prip ombe, preden je lahko 
dala svoje mnenje. Komisija je na svoji spletni strani10 dne 27. aprila 2004 objavila dokument 
s posvetovanja o „uporabi, osnovnih na čelih in bistvenih zahteva h, ki se nanašajo na 
strokovnost pilotov, letalske operacije in pravno  ureditev zrakoplovov iz tretjih držav, ki jih 
upravljajo letalski prevozniki iz tretjih držav“11. Med 30. aprilom in 31. julijem 2004 je 93 
posameznikov, nacionalnih organov, podjetij ali orga nizacij dalo svoje pripombe glede tega 
dokumenta. Agencija je nanje pisno odgovorila, zai nteresirane strani pa so lahko dale svoje 
pripombe na ta odgovor12. 
Na podlagi pripomb, prejetih med tem posvetovanj em, je Agencija oblikovala svojo analizo in 
Komisiji 15. decembra 2004 poslala mnenje, ki priporo ča razširitev skupnih predpisov na 
operacije zrakoplovov, usposobljenost pilot ov in na zrakoplove iz tretjih držav13. To mnenje, 
                                                 
7 Uredba Sveta (EGS) št.3922/91 z dne 16. decembra 1991 o uskladitvi tehni čnih predpisov in upravnih 
postopkov na podro čju civilnega letalstva (UL L 373 z dne 31.12.1991, str. 4) in dokument 
COM(2004) 73 z dne 10.2.2004. 
8 Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/36/ES z dne 21. aprila 2004 o varnosti zrakoplovov iz 
tretjih držav, ki uporabljajo letališ ča Skupnosti (JO L 143 z dne 30.4.2004, str. 76). 
9 Sklep MB/7/03 z dne 27.6.2003 o postopkih Agencije za pripravo mnenja, certifikacijskih zahtev in 
navodil, sprejet v skladu s členom 43 Uredbe (ES) št. 1592/2002. 
10 www.easa.eu.int. 
11 NPA Št. 2/2004. 
12 Seznam pripomb in spisek tistih, ki so jih pisali, je na voljo na spletni strani Evropske agencije za 
varnost v letalstvu (EASA). 
13 Mnenje št. 3/2004. 
 
SL 4   SL ki je na vpogled na  spletni strani Agen cije, „predstavlja ve čino mnenj, izraženih med 
posvetovanjem, in vsebuje kompromise, ki bi lahko zagotovili široko soglasje“.  
4. Š TUDIJA VPLIVOV  
Pred tem predlogom uredbe so službe Komisije pripravile  študijo vplivov. Preu čeni sta bili 
zlasti dve možnosti: 
– ta, ki jo je želel zakonodajalec, in sicer možnost razširitve podro čja uporabe Uredbe (ES) 
št. 1592/2002 in tako tudi pristojnosti Evr opske agencije za varnost v letalstvu; 
– možnost, da se v zakonodajo Skupnosti z Ur edbo (EGS) št. 3922/91 prenesejo pravila, 
opredeljena z medvladnim s odelovanjem znotraj JAA. 
Ta študija je jasno pokazala, da bi bilo za leta lsko varnost in izboljšan je delovanja notranjega 
trga najboljše pripraviti rešitev Skupnosti: zato je razširitev podro čja delovanja Uredbe (ES) 
št. 1592/2002 bila sprejeta. 
5. P REDLOG UREDBE  
5.1. Instrument in metoda 
Za razširitev skupnih predpisov na letalske op eracije, licence pilotov in  zrakoplove tretjih 
držav se je razširitev podro čja uporabe Uredbe (ES) št . 1592/2002 pokazala za najbolj 
primeren zakonodajni akt, ker gre prav tako za dodelitev novih nalog Agenciji, ustanovljeni s 
to uredbo, na teh podro čjih, zlasti na podro čju priprave splošnih pravil in certifikacije. 
Da zainteresirane strani ne bi imele težav in nepotrebnih prevelik ih stroškov, bodo skupni 
predpisi temeljili na tistih, ki so jih doslej op redelile Skupne letalske oblasti (JAA) ali skupni 
letalski predpisi JAR-OPS, JAR-FCL in JA R-STD. Ti predpisi bodo obvezni in se bodo 
izvajali na enoten na čin v vsej Skupnosti. Ob sprejetju Uredbe (ES) št. 1592/2002 je bila 
izbrana ista metoda za pravila,  ki se nanašajo na plovnost. 
5.2. Vsebina 
5.2.1. Spremembe mnenja Agencije 
1. Predlog Komisije temelji na mnenju, ki ga  je dala EASA; vendar se je v nekaterih 
točkah Komisija želela oddaljiti od tega mnenja , da bi še okrepila  in obdržala raven 
varnosti civilnega letalstva v Evropi. V skladu z dolo čbami člena 12(2)(b) Uredbe 
(ES) št. 1592/2002 so bile te sprememb e izvedene v sodelovanju z Agencijo: 
– V glavnem je Komisija želela razširiti podro čje uporabe Uredbe tako, da bi vklju čila vse 
zrakoplove, uporabljene za kakršen koli na men, v Skupnosti, v mejah, ki jih je dolo čila 
Čikaška konvencija. Podro čje uporabe odstav kov 1(b) in 1(c) člena 4 je torej širše od 
področja, ki ga je predlagala agen cija EASA v svojem mnenju. 
– Glede kabinskega osebja je Agencija pred lagala, da bi zanj veljale skupne varnostne 
zahteve, vendar upoštevajo č večinsko mnenje, izraženo med posvetovanjem, brez zahtev 
postopka certifikacije. AESA pa je opozoril a Komisijo na neskla dje položaja tistega 
 
SL 5   SL osebja, ki je bilo v ve čini držav članic edino od osebja, odgovor nega za varnost, brez 
certifikatov, čeprav ima bistveno vlogo pri zagotavlj anju varnosti potnikov, kakor je 
pokazal sre čen razplet nesre če v Torontu 2. avgusta 2005. Po mnenju Komisije bi bilo 
vztrajanje pri tem položaju v na sprotju s cilji, ki jih dolo ča člen 2 Uredbe (ES) št. 
1592/2002. Komisija torej predlaga, da bi sledili predlogu še ne sprejete spremembe Uredbe (EGS) št. 3922/91, in sicer da bi bilo kabinsko osebje  imetnik potrdil [ člen 6b(4)], 
ki bi dokazovala, da izpolnjuje posebne bistve ne zahteve iz nove Pril oge IV k Uredbi (ES) 
št. 1592/2002. 
– Komisija je menila, da ultr a lahki zrakoplovi ne bi ve č smeli biti sistemati čno izvzeti iz 
skupnih predpisov, ker so last nosti nekaterih od teh zrakopl ovov danes že dosegle lastnosti 
lahkih letal. Komisija torej želi, da se čimprej za čne proučevati, ali naj bi za nekatere od 
teh zrakoplovov veljali skupni predpisi in  v kakšnem obsegu (uvodna izjava 4). 
5.2.2. Razširitev podro čja delovanja Uredbe 
2. Glede letalskih operacij, licenc pilotov in  zrakoplovov tretjih držav so se obdržale 
možnosti, ki jih je predlagala EASA, in glavne smernice predloga Uredbe se lahko 
povzamejo, kakor sledi: 
– Letalske operacije: 
Za izboljšanje varnosti državljanov, zlasti na zem lji, in za olajšanje prostega pretoka storitev 
na notranjem trgu bi predlog Uredbe razšir il skupne predpise na vse dejavnosti v zra čnem 
prometu [ člen 4(1b)] in obveznost certifikacije na vse komercialne prevoznike [ člen 6b(2)]. 
Certifikate bi izdajale države članice ali po potrebi EASA [ člen 15b(1)], ki bi lahko tudi po 
potrebi uvedla operativne direktive [ člen 15b(2)]. 
Za nekomercialne operacije bodo pravila prilago jena zahtevnosti uporablj enih zrakoplovov in 
certifikacija se ne bo zahteva la, ker to tako  in tako v ve čini držav članic že velja. Ker se te 
operacije opravlja jo s kompleksnimi zrakoplovi [ člen 3(j)], bi zadevni prevozniki kljub vsemu 
morali izjaviti, da so zmožni izpolniti vse bistvene zahteve, ki se nanašajo na letalske 
operacije [ člen 6b(3) in Priloga IV]. 
– Licence pilotov: 
Predlog Uredbe bi za ve čino pilotov, ki delu jejo v Skupnosti, dolo čil, da morajo biti imetniki 
licence, izdane na podlagi skupnih zahte v, ki se nanašajo na njihovo teoreti čno in prakti čno 
znanje ter fizi čne sposobnosti [ člen 4(1a)]. Izobraževalne organi zacije za pilote, centri in 
osebje, odgovorno za potrditev njihovih fizi čnih sposobnosti, in simulatorji leta morajo tudi 
biti certificirani na podlagi skupnih predpisov [ člen 6a(1), (2), (3), (4) in (5)]. EASA bi bila 
odgovorna za preverjanje, ali na cionalni certifikacijs ki organi pravilno uporabljajo te skupne 
predpise, in hkrati bi sama certificirala organi zacije in simulatorje leta v tretjih državah 
[člen 15a]. 
Vendar za vse pilote ne bi veljali isti predpi si, kar bi ponekod pomenilo neskladje. Medtem ko 
bi za komercialne prevoze veljale najvišje zaht eve, bi druge sektorje v letalstvu urejali 
predpisi, prilagojeni kompleksnosti zrakoplovov in zra čnega prostora, kjer letajo.  
Zlasti bi bilo treba bolj kakor zdaj upoštevati športno letalstvo: posebni  predpisi, ki so jih 
razvile JAA (JAR-FCL PPL), ve čkrat veljajo za pretirane. Pr edlog Uredbe bi tako uvedel 
novo kategorijo licence, „licenco  zasebnega športnega pilota“,  ki bila bolje prilagojena 
položaju te kategorije uporabnika zra čnega prostora. To licenco bi izdajali organi za 
 
SL 6   SL ocenjevanje, ki jih potrdi Ag encija, ali pristojni nacionalni organ po izbiri vlagatelja [ člena 
6a(2) in 15a(1)(b)]. Športne zveze bi lahko na primer imele tako vlogo. 
– Zrakoplovi tretjih držav. 
Zaradi učinkovite zaš čite varnosti evropskih državljanov na zemlji, ali ko potujejo s temi 
zrakoplovi, bi predlog Uredbe razširil skupne predpise na zrakoplove tretjih držav, ki 
opravljajo prevoze v Skupnosti, v okvirih, ki jih dovoljuje Čikaška konvencija [ členi 5(1), 
5(4)(j), 5(5)(d), 6a(1), 6b(1)]. Poleg tega bi  bilo za letalske prevoznike tretjih držav, ki 
opravljajo komercialne prevoze v Skupnosti, treb a skladnost s skupnimi predpisi potrditi z 
izdajo certifikata [ členi 6b(2) in (6) in 15b(1)]. 
5.2.3. Druge spremembe Uredbe 
3. Ker je Uredba (ES) št. 1592/2002 za čela veljati septembra 2002 in je bila EASA 
usposobljena za delovanje od 28. septembra na slednjega leta, Komisija poleg tega 
meni, da bi bilo treba izkušnje, pridobl jene od takrat, po pot rebi izkoristiti za 
izboljšave besedila. Poleg razširitve njenega podro čja uporabe bi bilo treba 
spremeniti tudi nekatere od teh dolo čb, in sicer predvsem: 
– Usposobljene subjekte, katerim bodo naloge cer tificiranja dodelili Agencija ali nacionalni 
letalski organi, kadar gre za naloge certificiranja , ki jih tem dodeli Agencija, bo morala 
potrditi Agencija, ki se bo tako morala prepri čati glede njihovih zmogljivosti za 
izpolnjevanje navedenih nalog [ člen 9a]. 
– Ureditev ukrepov v zvezi z odstopanji bi bi lo treba poenostaviti: kolikor je mogo če, bi se 
Komisija smela izrekati o ukrepih v te j zadevi, ki so jih sprejele države članice, samo kadar 
taki ukrepi niso v skladu s to ure dbo in njenimi izvedbenimi predpisi [ člen 10]. 
– Sestava upravnega odbora se je morala spreme niti predvsem zato, da bi se izboljšala 
preglednost: opazovalci zainteresiranih strani bi morali biti navzo či na sestankih. Poleg 
tega bi se upravljanje Agencije izboljšal o z ustanovitvijo izvrš ilnega odbora, ki bi 
sprejemal strateške smernice in nadzoroval izvajanje odlo čitev upravnega odbora [ členi 25, 
28a, 28b in 28c]. 
– Poleg tega bi bilo treba v skladu z mnenjem Agencije vzpostaviti u činkovit nadzorni 
mehanizem za vse zrakoplove, ki opravlj ajo prevoze v Skupnosti, za zagotovitev 
dejanskega upoštevanja vseh s kupnih predpisov o varnosti [ člen 7]. 
6. T ABELA UJEMANJA MED NOVIM IN STARIM ŠTEVIL ČENJEM ČLENOV IN SPREMEMB 
UREDBE (ES)  ŠT. 1592/2002: 
Novo 
številčenje Staro 
številčenje Uvedene spremembe  
1 1 Nespremenjen 
2 2 Uvedba pogojev poštene konkurence  je prav tako del zastavljenih 
ciljev: dopolnitev to čke (2)(f) 
3 3 Dopolnitev z novimi opredelitvami (h) do (n) in dolo čitev 
 
SL 7   SL usposobljenih subjektov (f) 
4 4 Za zagotovitev varnosti državlj anov je treba za vse zrakoplove, 
uporabljene v Skupnosti, upoš tevati skupne predpise: 
– Spremembe to čk (1)(b) in (c) 
– Dopolnitev to čke (1)(d) 
– Dopolnitev odstavkov (1a) in (1b) – Preoblikovanje odstavka (2) 
5 5 Dopolnitev dolo čb, ki se nanašajo na certifikacijo proizvodov, 
načrtovanih in izdelanih v Skupnosti. Dokaz o skladnosti z 
bistvenimi zahtevami glede plovnos ti za zrakoplove, registrirane v 
tretji državi: 
– Preoblikovanje odstavka (2) – Dopolnitev odstavka (2a) – Sprememba to čk (4)(e) in (f) 
– Dopolnitev to čk (4)(j) in (5)(d) 
6 6 Nespremenjen 
6a Nov Licenciranje pilotov 
6b Nov Letalske operacije 
7 7 Sprememba člena: uvedba skupnega mehanizma za nadzor 
zrakoplovov 
8 8 Dolo čitve, potrebne zaradi uvedbe novih členov 6a in 6b: 
– Preoblikovanje odstavka (2) – Dopolnitev odstavka (3) 
9 9 Dolo čijo se predpisi, ki se nanašajo  na priznavanje certifikatov 
tretjih držav: sprememba odstavka (1) 
9a Nov Usposobljeni subjekti 
10 10 Člen je spremenjen, da se poenos tavi izvajanje ukrepov v zvezi z 
odstopanji 
11 11 Sprememba odstavka (4) glede na novi člen 7 
11a Nov Uvedba dolo čb o varovanju vira podatkov 
 
SL 8   SL 12 12 Nespremenjen 
13 13 Preoblikovanje to čke (c) in dopolnitev to čke (d), ker inšpekcijskim 
pregledom standardiziranja ne sledijo odlo čbe, ampak poro čila 
14 14 Preoblikovanje to čke (2)(a) 
15 15 Dovoljenja za letenje, ki jih izdaja EASA, licenciranje osebja, 
odgovornega za predajo proizvodov v ponovno uporabo po končanem vzdrževanju, in certifikati organizacij za vzdrževanje, ki 
jih izdaja EASA: 
– Preoblikovanje to čk (1)(e) in (i) 
– Dopolnitev to čk (1)(k) in (l) 
– Sprememba to čke (2)(b)(ii) 
– Preoblikovanje to čke (2)(c) 
15a Nov Certifikacija osebja 
15b Nov Certifikacija kome rcialnih prevoznikov 
16 16  Preoblikovanje 
17 17 Nespremenjen 
18 18 Odnosi agencije EASA s tujimi orga ni in organizacijami morajo biti 
v skladu s splošno zunanjo politiko Skupnosti: sprememba odstavka (2) 
19 19 Nespremenjen 
20 20 Nespremenjen 
21 21 Nespremenjen 
22 22 Nespremenjen 
23 23 Nespremenjen 
24 24 Za boljšo preglednost mora b iti mnenje Komisije o delovnem 
programu EASA javno [(2)(c)]. Poja snitev odstavka (2)(d): EASA 
lahko dodeli naloge certificiranja tako nacionalnim organom kakor 
usposobljenim subjektom, kakor je dolo čeno drugod v besedilu. 
Upravni odbor imenuje člane izvršilnega odbora (5). 
 
SL 9   SL 25 25 Novi predpisi o sestav i upravnega odbora, ki vklju čujejo ustrezne 
določbe osnutka medinstitucionalnega sporazuma o regulativnih 
agencijah14: sprememba odstavka (1) in dopolnitev odstavka (3) 
 
26 26 Sprememba odstavka (2) 
27 27 Nespremenjen 
28 28 Novi predpisi glede glasova lne pravice v upravnem odboru, ki 
vključujejo ustrezne dolo čbe osnutka medinstitucionalnega 
sporazuma o regulativnih agencijah: sprememba odstavka (2) 
28a Nov Pooblastila izvršilnega odbora 
28b Nov Sestava izvršilnega odbora 
28c Nov Postopki odlo čanja izvršilnega odbora 
29 29 Dolo čitve funkcij izvršnega dire ktorja: ponovno oblikovanje 
odstavka (3) 
30 30 Sprememba postopkov za izbor in obnovitev mandata izvršnega 
direktorja in direktorjev EASA v skladu z dolo čbami osnutka 
medinstitucionalnega sporazuma o regulativnih agencijah: sprememba odstavkov (1) in (4) 
31 31 Nespremenjen 
32 32 Nespremenjen 
33 33 Nespremenjen 
34 34 Nespremenjen 
35 35 Preoblikovanje odstavka (1) 
36 36 Nespremenjen 
37 37 Nespremenjen 
38 38 Nespremenjen 
39 39 Nespremenjen 
40 40 Nespremenjen 
41 41 Nova dolo čba, ki se nanaša na vlož itev tožbe pri Evropskem 
                                                 
14 COM(2005) 59 z dne 25.2.2005. 
 
SL 10   SL sodišču: sprememba odstavkov (1) in (2) 
42 42 Nespremenjen 
43 43 Nespremenjen 
44 44 Nespremenjen 
45 45 Preoblikovano in bolj ja sno besedilo odstavka (1) 
46 46 Preiskave pri usposobljenih subjektih: preoblikovanje odstavka (1) 
in dopolnitev odstavka (1a) 
46a Nov Dolo čitve vsebine in oblike letnega programa dela 
46b Nov Dolo čitve vsebine in oblike splošnega letnega poro čila 
47 47 Sklicevanje na Uredbo (ES) št. 45/200115 in določitve o uporabi 
Uredbe (ES) št. 1049/2001: dopolnitev odstavkov (5) in (6) 
 
48 48 Uskladitev s finan čno uredbo agencije: preoblikovanje odstavka (1) 
49 49 Nespremenjen 
50 50 Nespremenjen 
51 51 Nespremenjen 
52 52 Nespremenjen 
53 53 V odstavku (4) se črtajo prehodne dolo čbe o prispevku Skupnosti 
54 54 Nespremenjen 
55 55 Nespremenjen 
56 56 Črtanje odstavka (3) ni potrebno 
 
57 57 Nespremenjen ( člen 2 tega predloga vsebuje nove dolo čbe o 
razveljavitvi) 
58 58 Nespremenjen ( člen 3 tega predloga vsebuje nove dolo čbe o začetku 
veljavnosti) 
Priloga I Priloga I Nespremenjena 
                                                 
15 Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES)  št. 45/2001 z dne 18. decembra 2000 o varstvu 
posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku 
takih podatkov (UL L 8 z dne 12.1.2001, str. 1). 
 
SL 11   SL Priloga II Priloga II Spremembe 
Priloga III Nova Bistvene zahteve za licenciranje pilotov 
Priloga IV Nova Bistvene zah teve za letalske operacije 
Priloga V Nova Merila za usposobljene subjekte: 
7. S UBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST  
V Evropi države članice že dolga leta sodelujejo v okvi ru JAA za pripravo skupnih predpisov 
o letalski varnosti, ki že zaradi svoje narave ne morejo biti samo nacionalni. Ker pa je uporaba 
teh predpisov prepuš čena presoji držav podpisnic, so se države članice hitro sporazumele, da 
je enotno in visoko raven varnosti mogo če doseči samo na ravni Skupnosti. 
Tako sta uredbi (EGS) št. 3922/91 in (ES) št. 1592/2002 postopoma prenes li pristojnosti držav 
članic na Skupnost na podro čju plovnosti in okoljske združl jivosti letalskih proizvodov. 
Skupni predpisi o osebnih licencah so bili uvede ni z Direktivo 91/670/EGS in skupni predpisi 
o varnosti zrakoplovov tretjih držav z Direktivo 2004/36/ES. 
Že pri sprejetju Direktive 91/670/EGS je zakonoda jalec naložil Komisiji , da predloži ukrepe 
za določitev usklajenih zahtev glede licenc in progr ama usposabljanja. Eno leto pozneje je 
Uredba (EGS) št. 2407/9216 o licencah letalskih prevozni kov napovedala uredbo Sveta o 
certifikatih letalskih prevozni kov. Prav tako je s sprejetjem Uredbe (ES) št. 1592/2002 
zakonodajalec priznal, da je visoko  in enotno raven varnosti mogo če doseči z razširitvijo 
področja uporabe na letalske operacije in licence le talskega osebja, poleg tega pa bi želel, da 
bi se to besedilo nanašalo t udi na zrakoplove tretjih držav. 
Zaradi tega se zdi potreb a po ukrepu Skupnosti za dosego zastavljenega cilja, in sicer 
vzpostavitev in enotna uporaba skupnih predpiso v o licencah pilotov, letalskih operacijah in 
zrakoplovih tretjih držav, splošno priznana. Pred log uredbe ne presega okvira, ki je potreben 
za dosego tega cilja. Ustreza na čeloma subsidiarnosti in sorazmernosti, ki ju dolo ča člen 5 
Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. 
8. O CENA  
Ukrepi, uvedeni s to uredbo, in njena izve dbena pravila bodo ocenjeni v skladu z dolo čbami 
člena 51 Uredbe (ES) št. 1592/2002. 
                                                 
16 Uredba Sveta (EGS) št. 2407/92 z dne 23. julija 1992 o licenciranju letalskih prevoznikov (UL L 240 z 
dne 24.8.1992). 
 
SL 12   SL 2005/0228 (COD) 
Predlog 
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o spremembi Uredbe (ES) št. 1592/2002 z dne  15. julija 2002 o skupnih predpisih na 
področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu 
(Besedilo velja za EGP) 
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitv i Evropske skupnosti in zlasti člena 80(2) Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Komisije17, 
ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora18, 
po posvetovanju z Odborom regij19, 
v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe20, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Uvodna izjava (2) Uredbe (ES) št. 1 592/2002 z dne 15. julija 2002 o skupnih predpisih 
na podro čju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v 
letalstvu
21 med drugim dolo ča, da je treba sestaviti ustrezne bistvene zahteve, ki bi 
vključevale delovanje zrakoplovov in licenciranj e letalskega osebja ter njeno uporabo 
za zrakoplove tretjih držav. Člen 7 navedene uredbe zahteva , da Komisija Evropskemu 
parlamentu in Svetu čim prej predloži pred loge glede temeljnih na čel, uporabnosti in 
bistvenih zahtev za osebje  in organizacijo, vklju čenih v delovanje zrakoplovov. 
(2) Skupnost mora v skladu s standardi v K onvenciji o civilnem le talstvu, podpisani v 
Čikagu 7. decembra 1944 („ Čikaška konvencija“), dolo čiti bistvene zahte ve, ki bi se 
uporabljale za osebe in  organizacije, vklju čene v delovanje zrakoplovov, ter za osebe 
in proizvode, vklju čene v usposabljanje in zdravstven e preglede pilotov. Komisija bi 
morala biti pooblaš čena za pripravo potrebnih  izvedbenih pravil. 
(3) Evropskim državljanom bi bilo treba ob vsakem času zagotavljati visoko in enotno 
raven varstva. Zato bi bilo treba zrakoplove tretjih držav, ki letijo na ozemlje, kjer se 
                                                 
17 UL C […], […], str. […]. 
18 UL C […], […], str. […]. 
19 UL C […], […], str. […]. 
20 UL C […], […], str. […]. 
21 UL L 240, 7.9.2002, str. 1. 
 
SL 13   SL uporablja Pogodba, po njem ali z njega, ustr ezno nadzirati na ravni Skupnosti v okviru 
omejitev Čikaške konvencije. 
(4) Za vse zrakoplove ne bi bilo primerno uporabljati skupnih pravil , zlasti za zrakoplove 
preprostih konstrukcij ali tiste, ki oprav ljajo predvsem loka lne lete, ter za doma 
narejene ali izredno redke zrakoplove ali take, ki so zelo maloštevilni; nad takimi 
zrakoplovi naj torej še naprej izvajajo pre dpisani nadzor države članice. Vendar je 
treba sprejeti sorazmerne ukr epe, da se na splošno pove ča raven varnosti rekreativnega 
letalstva.  
(5) Predvsem je treba upoštevati le tala in helikopter je z nizko najve čjo vzletno maso in 
naraščajočo zmogljivostjo, ki lahko krožijo po vsej Skupnosti in se proizvajajo 
industrijsko, in je zato bolje, da se zakonsko urejajo na ravni Skupnosti, da se zagotovi 
potrebna enotna raven var nosti in varstva okolja. 
(6) Obseg ukrepov Skupnosti mora biti jasno dolo čen, da se brez dvoumnosti lahko 
opredelijo osebe, organizacije in proizvodi,  za katere veljajo ta uredba in njena 
izvedbena pravila. Tak obseg je treba jasno dolo čiti s sklicevanjem na seznam 
zrakoplovov, za katere ta uredba ne velja. 
(7) Letalski proizvodi, deli in naprave, subjekti, vklju čeni v komercialni zra čni prevoz, ter 
piloti in osebe, proizvodi in organizac ije, ki izvajajo njihovo usposabljanje in 
zdravstvene preglede, morajo biti certifici rani ali licencirani, potem ko je bilo 
ugotovljeno, da izpolnjujejo bi stvene zahteve, ki jih dolo či Skupnost v skladu s 
standardi iz Čikaške konvencije. Komis ija bi morala biti pooblaš čena za pripravo 
potrebnih izvedbenih pravil. 
(8) Organi za ocenjevanje skladnosti z ustr eznimi dovoljenji bi morali imeti pravico 
izdajati licence pilotom, ki se ukvarjajo z rekreacijskimi leti. 
(9) Evropsko agencijo za varnost v letalstvu („Agencija“) bi bilo treba pooblastiti za 
izdajo certifikatov ali licenc osebam, or ganizacijam in proizvodom, za katere se 
uporablja ta uredba, če je centralizirano delovanje u činkovitejše od cer tificiranja na 
ravni držav članic. Iz istega razloga je treba Ag enciji dovoliti, da sprejema potrebne 
ukrepe za delovanje zrakoplovov, usposoblje nost letalskega osebja ali varnost 
zrakoplovov tretjih držav, kadar je to najboljši na čin za zagotavljanje enotnosti in 
lažjega delovanja notranjega trga. 
(10) Učinkovito delovanje programa varnosti civilnega letalstv a Skupnosti na podro čjih iz 
te uredbe zahteva okrepljeno sode lovanje med Komisijo, državami članicami in 
Agencijo, da se odkrijejo nevarne razmere in  po potrebi sprejmejo sanacijski ukrepi. 
(11) Spodbujanje kulture var nosti in pravilno delovanje regulativnega sistema na podro čjih 
iz te uredbe zahtevata, da pri če spontano poro čajo o incidentih in pojavih. Tako 
poročanje bi bilo omogo čeno z vzpostavitvijo ne kaznovalnega okolja, države članice 
pa naj sprejmejo ustrezne ukrepe, da se za gotovi varstvo takih informacij in tistih, ki 
poročajo o njih. 
(12) Zaradi preglednosti bi morali biti op azovalci zainteresiranih  strank zastopani v 
upravnem odboru Agencije. Da se zagotovi pr avilno upravljanje Ag encije, se ustanovi 
 
SL 14   SL tudi izvršilni odbor za  sprejemanje strateških smerni c in za spremljanje izvajanja 
sklepov upravnega odbora. 
(13) Ta uredba vzpostavlja ustrezen in iz črpen okvir za opredelitev in izvajanje skupnih 
tehničnih zahtev in administ rativnih postopkov na podro čju civilnega letalstva. Prilogo 
III k Uredbi Sveta (EGS) št. 3922/91 z dne 16. decembra 1991 o uskladitvi tehni čnih 
predpisov in upravnih postopkov na podro čju civilnega letalstva22 in celotno Direktivo 
Sveta 91/670/EGS z dne 16. decembra 1991 o medsebojnem priznavanju licenc osebja 
za opravljanje funkcij v civilnem letalstvu23je zato treba pravo časno razveljaviti, brez 
poseganja v certificiranje ali li cenciranje proizvodov, oseb in organizacij, na katere že 
vplivajo navedeni pravni akti. 
(14) Ukrepi, predvideni v tej ur edbi, temeljijo na mnenju, ki ga  je izdala Evropska agencija 
za varnost v letalstvu24 v skladu s to čko (b) člena 12(2) Uredbe (ES) št. 1592/2002 in 
členom 14(1) Uredbe. 
(15) Uredbo (ES) št. 1592/2002 je treba zato ustrezno spremeniti – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: 
POGLAVJE I 
SPREMEMBE OSNOVNE UREDBE  
Člen 1 
Uredba (ES) št. 1592/2002 se spremeni: 
(1) V členu 2(2) se doda to čka: 
„(f) zagotoviti enotne pogoje delovanja za vse akterje na notran jem trgu letalskega 
prometa.“ 
(2) Člen 3 se spremeni: 
(a) točka (f) se spremeni: 
„(f) ‚usposobljen subjekt‘ pomeni pooblaš čen organ, ki lahko opravlja naloge 
certificiranja pod nadzorom in pristo jnostjo Agencije ali nacionalnega 
letalskega organa;“ 
(b) dodajo se naslednje to čke (h) do (n): 
                                                 
22 UL L 373, 31.12.1991, str. 4. 
23 UL L 373, 31.12.1991, str. 21. 
24 Mnenje Evropske agencije za varnost v letalstvu št. 3/2004. 
 
SL 15   SL „(h) ‚operater‘ pomeni vsako pravno ali fizi čno osebo, ki upravlja ali namerava 
upravljati enega ali ve č zrakoplovov; 
(i) ‚komercialni prevoz‘ pomeni pla čano letalsko dejavnost, vklju čeno v 
pogodbo med letalskim prevoznikom in odjemalcem, kadar odjemalec ni 
posredno ali neposredno lastnik zrakopl ova, ki se uporablja za namen iz 
te pogodbe, letalski prevoznik pa ni  posredno ali neposredno zaposlen pri 
odjemalcu; 
(j) ‚zahtevni zrakoplov na motorni pogon‘ pomeni: 
(i) letalo: – z največjo dovoljeno vzletno maso, ki presega 5.700 kg, ali; 
– z največjim dovoljenim številom potniških sedežev, ki presega 
število devet, ali; 
– certificirano za delovanje z mini malnim letalskim osebjem, ki 
obsega vsaj dva pilota, ali; 
– opremljeno s turboreaktivnim mo torjem ali motorji; ali 
(ii) helikopter: – z največjo dovoljeno vzletno maso, ki presega 3.175 kg, ali; 
– z največjim dovoljenim številom potniških sedežev, ki presega 
število pet, ali; 
– certificiran za delovanje z minimalnim letalskim osebjem, ki 
obsega vsaj dva pilota; ali 
(iii) zrakoplov z nagibnim rotorjem; 
(k) ‚rekreativna operacija‘ pomeni ne komercialno operacijo z nezahtevnim 
zrakoplovom na motorni pogon; 
(l) ‚organ za ugotavljanje skladnosti‘ pomeni pooblaš čen organ, ki lahko 
ugotavlja skladnost pravnih ali fizi čnih oseb s predpisi, sprejetimi za 
zagotavljanje upoštevanja bistvenih zahtev, ter izdaja s tem povezane 
certifikate; 
(m) ‚simulator letenja‘ pomeni katero koli vrsto naprave, ki na tleh simulira 
pogoje letenja; sem sodijo simulatorji letenja, naprave za usposabljanje 
za letenje, navigatorji letenja in napr ave za proceduralno usposabljanje in 
osnovno instrumentno usposabljanje; 
(n) ‚ocena‘ pomeni izjavo v pilotovi licenci, ki dolo ča posebne pogoje, 
privilegije ali omejitve, ki se nanašajo na takšno licenco.“ 
 
SL 16   SL (3) Člen 4 se spremeni: 
(a) odstavek 1 se spremeni: 
(i) točka (b) se nadomesti z: 
„(b) registrirani v državi članici, razen kadar se predpisani varnostni 
nadzor nad njimi prenese na tretjo državo in jih ne uporablja letalski prevoznik Skupnosti; ali“ 
(ii) točka (c) se nadomesti z: 
„(c) registrirani v tretji  državi in ki jih uporablj a letalski prevoznik, za 
katerega država članica zagotavlja nadzor nad delovanjem, ali ki jih 
uporablja na ozemlju Skupnosti, po njem ali z njega letalski prevoznik, ki ima sedež ali stalno bivališ če v Skupnosti; ali“ 
(iii) doda se naslednja to čka (d): 
„(d) registrirani v tretji dr žavi ali registrirani v državi članici, ki je 
prenesla svoj predpisani varnostni nadzor na tretjo državo in ki jih 
uporablja na ozemlju Skupnosti, po njem ali z njega letalski prevoznik tretje države;“ 
(iv) v zadnjem stavku odstavka 1 se be sede „razen kadar se predpisani 
varnostni nadzor nad njimi prenese na  tretjo državo in  jih ne uporablja 
uporabnik Skupnosti“ črtajo. 
(b) doda se naslednji odstavek 1a: 
„(1a) Osebje, vklju čeno v operacije zrakoplovov iz odstavka 1(b) ali (c), mora 
upoštevati to uredbo.“ 
(c) doda se naslednji odstavek 1b: 
„(1b) Za operacije zrakoplovov iz odstavka 1(b), (c) ali (d) je treba upoštevati 
to uredbo.“ 
(d) odstavek 2 se spremeni: 
„2. Odstavki 1, 1a in 1b se ne uporab ljajo za zrakoplove iz Priloge II.“ 
(4) Člen 5 se spremeni: 
(a) odstavek 2 se spremeni: 
(i) v uvodnem delu se besede „registrirani v državi članici“ nadomestijo z 
„navedeni v to čki (b) člena 4(1)“; 
(ii) v prvem stavku to čke (d) se besede „na črtovanje, izdelavo in vzdrževanje 
proizvodov“ nadomestijo z „vzdrževanje proizvodov“; 
 
SL 17   SL (iii) vstavi se naslednja to čka (dd): 
„(dd) Organizacije, pristojne za na črtovanje in iz delavo proizvodov, 
delov in naprav, morajo dokazati, da so sposobne in imajo sredstva za izvajanje obveznosti, povezanih z njihovimi privilegiji. Razen če 
ni drugače sprejeto, se te sposobnosti in sredstva priznajo z izdajo 
potrdila organizacije. Privilegiji, dodeljeni pooblaš čenim 
organizacijam, in obseg potrdila se  opredelijo v pogojih potrdila.“ 
(b) doda se naslednji odstavek 2a: 
„2a Zrakoplovi, navedeni v to čki (a) člena 4(1), ter vgrajen i proizvodi, deli in 
naprave so skladni s to čkami (a), (b) in (dd) odstavka 2 tega člena.“ 
(c) odstavek 4 se spremeni: 
(i) pod to čko (e) se dodajo naslednje to čke (iv), (v) in (vi): 
„(iv) minimalni program za vzdrževanje,  ki potrjuje oceno usposabljanja 
za osebje, da se zagotovi skladnost z odstavkom (2)(e); 
(v) minimalni program za ocene za pilote, da se zagotovi skladnost s 
členom 6a; 
(vi) seznam glavne minimalne op reme, kot je ustrezno, in dodatne 
specifikacije o plovnosti za dolo čeno vrsto operacije, da se 
zagotovi skladnost s členom 6b.“ 
(ii) točka (f) se nadomesti z: 
„(f) pogoji za izdajo, ohranitev, spremembo, za časni odvzem ali preklic 
potrdil organizacij, ki so potrebna v skladu s to čkami (d), (dd) in (f) 
odstavka 2, in pogoji, pod katerimi je treba za taka potrdila zaprositi;“ 
(iii) doda se naslednja to čka (j): 
„(j) načine, kako zrakoplovi iz to čk (c) in (d) člena 4(1) izkazujejo 
skladnost z bistvenimi zahtevami.“ 
(d) v odstavku 5 se doda naslednja to čka (d): 
„(d) da za zrakoplove iz to čk (c) in (d) člena 4(1) ne bodo uvajali zahtev, 
nezdružljivih z obveznostmi ICAO držav članic.“ 
(5) Za členom 6 se vstavita naslednja člena 6a in 6b: 
 
SL 18   SL „Člen 6a 
Licenciranje pilotov 
1. Piloti, vklju čeni v operacije z zrakoplovi iz člena 4(1)(b) in (c), ter 
organizacije, simulatorji letenja in osebe, vklju čene v njihovo usposabljanje, 
preizkušanje, preverjanje in zdravstvene preglede, morajo izpolnjevati bistvene 
zahteve iz Priloge III. 
2. Pilot lahko upravlja letalo samo, če ima licenco in zdravniško spri čevalo, ki 
ustrezata izvajani operaciji. 
Pilotu se izda licenca, če se izkaže, da izpolnjuje predpise, sprejete za 
zagotavljanje skladnosti z bistvenimi zahte vami, ki se nanašajo na teoreti čno in 
praktično znanje ter jezikovno us posobljenost. Takšno licenco lahko izda organ 
za ugotavljanje skladnosti, če so njeni privilegiji omej eni na rekreativne lete. 
Pilotu se izda zdravniško spri čevalo, če se izkaže, da izpolnjuje predpise, 
sprejete za zagotavljanje skla dnosti z bistvenimi zahtevami, ki se nanašajo na 
zdravstveno sposobnost. Takšna zdravniška spri čevala izdajajo zdravniki ali 
zdravstveni centri za letalsko osebje; razen pilotom, vklju čenim v rekreativne 
lete, katerim jih lahko izda splošni zdravnik. 
V licenci in zdravniškem spri čevalu se navedejo privileg iji, odobreni pilotu, ter 
njun obseg. 
Zahteva iz drugega in tretjega pododsta vka se lahko izpolni s sprejetjem licenc 
in zdravniških spri čeval, ki jih izda tretja država ali se izdajo v njenem imenu, 
če gre za pilote, vklju čene v operacije z zrakoplovi iz to čke (c) člena 4(1). 
3. Usposobljenost organov za ugotavlj anje skladnosti, organizacij za 
usposabljanje pilotov in organizacij,  pristojnih za presojo zdravstvene 
sposobnosti pilotov, za izvajanje obveznosti, povezanih z njihovimi pravicami 
v zvezi z izdajanjem licenc in zdravniških spri čeval, se prizna z izdajo potrdila. 
Organizaciji se izda potrdilo, če se izkaže, da izpolnjuj e predpise, sprejete za 
zagotavljanje skladnosti z zadevnimi bistvenimi zahtevami iz Priloge III. 
 V njem se navedejo privilegiji, odobreni ob izdaji potrdila. 4. Simulator letenja, ki se uporablja za usposabljanje pilotov, mora imeti 
certifikat. Certifikat se izda, če se izkaže, da naprav a izpolnjuje predpise, 
sprejete za zagotavljanje skladnosti z zadevnimi bistvenimi zahtevami iz 
Priloge III. 
5. Oseba, odgovorna za zagotavljanje usposab ljanja za pilote, za presojo njihove 
usposobljenosti ali zdravstvene sposobnos ti, mora imeti ustrezen certifikat. 
Certifikat se izda, če se izkaže, da prosilec izpol njuje predpise, sprejete za 
zagotavljanje skladnosti z zadevnimi bistvenimi zahtevami iz Priloge III. 
 
SL 19   SL  V njem se navedejo privilegiji, odobreni s certifikatom. 
6. Komisija v skladu s postopkom iz člena 54(3) sprejme predpis za izvajanje tega 
člena. V njem navede zlasti: 
(a) razli čne ocene za licence in zdravniška spri čevala pilotov, ki ustrezajo 
različnim vrstam izvajanih dejavnosti; 
(b) pogoje za izdajo, ohranite v, spremembo, omejitev, za časni odvzem ali 
preklic licenc, ocen za licence, zdravniških spri čeval, potrdil za 
organizacije in organe za ugotavljan je skladnosti ter certifikatov za 
osebje; 
(c) privilegije in odgovornosti imetnikov li cenc, ocen za licen ce, zdravniških 
spričeval, potrdil za orga nizacije in certifikatov za osebje. 
7. Pri oblikovanju izvedbenih predpis ov iz odstavka 6 bo Komisija namenila 
posebno pozornost temu, da bodo izražali deja nsko stanje in najboljše prakse s 
področja usposabljanja pilotov ter omogo čili takojšen odziv na ugotovljene 
vzroke nesre č in resnih incidentov. 
Člen 6b 
Letalske operacije 
1. Operacije z zrakoplovi iz člena 4(1) (b), (c) in (d) morajo izpolnjevati bistvene 
zahteve iz Priloge IV. 
2. Letalski prevozniki, ki se ukvarjajo  s komercialnimi operacijami, morajo 
dokazati, da so sposobni in imajo sredstva za izvajanje odgovornosti, 
povezanih z njihovimi privilegiji. 
Te sposobnosti in sredstva se pr iznajo z izdajo certifikata. 
Privilegiji, dodeljeni letalskemu prevoz niku, in obseg operacij se navedejo v 
certifikatu. 
Zahteva iz tega odstavka se lahko izpolni s sprejetjem potrdil, ki  jih izda tretja 
država ali se izdajo v njenem imenu, če gre za letalske prevoznike, vklju čene v 
operacije z zrakoplovi iz člena 4(1)(d). 
3. Letalski prevozniki, vklju čeni v nekomercialne operacije z zahtevnimi 
zrakoplovi na motorni pogon, dajo izjavo, da  so sposobni in imajo sredstva za 
izvajanje odgovornosti, povezanih z delovanjem zrakoplovov. 
4. Kabinsko osebje, vklju čeno v operacijo z zrakoplovom iz člena 4(1)(b) in (c), 
mora izpolnjevati bistvene zahteve iz  Priloge IV. Imeti mora potrdilo in 
zdravniško spri čevalo, ki ustrezata iz vajani operaciji. 
 
SL 20   SL 5. Komisija v skladu s postopkom iz člena 54(3) sprejme predpise za izvajanje 
tega člena. V njem navede zlasti: 
(a) pogoje za upravljanje zrakoplova v skladu z bistvenimi zahtevami iz 
Priloge IV; 
(b) pogoje za izdajo, ohranite v, spremembo, omejitev, za časni odvzem ali 
preklic certifikata iz odstavka 2; 
(c) privilegije in odgovornosti imetnikov certifikatov; 
(d) pogoje in postopke za nadzor in in špekcijske preglede upravljavcev iz 
odstavka 3. 
(e) pogoje za izdajo, ohranite v, spremembo, omejitev, za časni odvzem ali 
preklic potrdil kabinskega osebja iz odstavka 4; 
(f) pogoje, pod katerimi so operacije pr epovedane, omejene ali zanje veljajo 
določeni pogoji zaradi varnosti v skladu s členom 15b(2). 
6. Izvedbeni predpisi iz odstavka 5 izražaj o dejansko stanje in najboljše prakse s 
področja letalskih operacij. 
Izvedbeni predpisi upoštevajo tudi izkušnje pri uporabi zrakoplovov z vsega 
sveta ter znanstveni in tehni čni napredek. 
Omogočajo takojšen odziv na ugotovljene vzroke nesre č in resnih incidentov. 
Za zrakoplove iz to čk (c) in (d) člena 4(1) ne uvajajo zahteve, nezdružljive z 
obveznostmi ICAO držav članic.“  
(6) Člen 7 se nadomesti z naslednjim: 
„Člen 7 
Skupni nadzor 
1. Države članice in Agencija z ustreznim zbiranjem in izmenjavo podatkov, 
vključno s preverjanji na ploš čadi, skupno zagotavljajo, da se dolo čbe iz te 
uredbe in njeni izvedbeni predpisi dejansko izvajajo. 
2. Komisija v skladu s postopkom iz člena 54(3) sprejme predpise za izvajanje 
tega odstavka 1, ki navajajo  zlasti naslednje pogoje: 
(a) pogoje za zbiranje, izmenja vo in razširjanje podatkov; 
(b) pogoje za izvajanje preverjanj na ploš čadi, vklju čno s sistemati čnimi 
preverjanji; 
(c) pogoje, pod katerimi morajo zrakopl ovi, ki ne izpolnjuj ejo te uredbe in 
njenih izvedbenih predpisov, ostati na tleh.“ 
 
SL 21   SL (7) Člen 8 se spremeni: 
(a) odstavek 2 se nadomesti z naslednjim: 
„2. Do sprejetja izvedbenih predpisov iz členov 5(5) in 6a(6) in brez 
poseganja v člen 2(3) te uredbe se certifikat i, ki se ne morejo izdati v 
skladu s to uredbo, la hko izdajo na podlagi veljavnih na cionalnih 
predpisov.“ 
(b) doda se naslednji odstavek 3: 
„3. Do sprejetja izve dbenih predpisov iz člena 6b(5) se certifikati, ki se ne 
morejo izdati v skladu s to uredbo,  lahko izdajo na podlagi veljavnih 
nacionalnih predpisov ali, kjer je to ustrezno, na podlagi ustreznih zahtev 
Uredbe (EGS) št. 3922/1991.“ 
(8) Člen 9 se spremeni: 
(a) odstavek 1 se nadomesti z naslednjim: 
„1. Z odstopanjem od dolo čb te uredbe in predpi sov, sprejetih za njeno 
izvedbo, Agencija v okviru svoje pristoj nosti izda certif ikate na podlagi 
certifikatov, ki so jih izdali letalski or gani tretje države, kot je predvideno 
v sporazumih o priznavanju med Sku pnostjo in navedeno tretjo državo.“ 
(9) Za členom 9 se vstavi naslednji člen 9a: 
„Člen 9a 
Usposobljeni subjekti 
1. Usposobljeni subjekti, ki opravljajo pos ebne naloge certifikacije v skladu z 
veljavnimi postopki certifikacije v imenu Agencije ali v imenu držav članic, če 
te opravljajo naloge certifikacije pri uporab i te uredbe, izpolnjujejo merila iz 
Priloge V in izkažejo, da imajo potrebno organizacijo in strokovno znanje. Te sposobnosti in sredstva se priznajo, tako da Agencija izda pooblastilo. 
2. V zvezi s usposobljenimi subjekti Agencija: 
(a) sama ali prek nacionalnih letalski h organov izvaja inšpekcijske preglede 
in revizije subjektov, ki jih pooblasti;  
(b) izdaja in podaljšuje pooblastila; (c) spremeni, omeji, za časno odvzame ali prekli če pooblastilo zadevnemu 
subjektu, če preneha izpolnjevati pogoje, v skladu s katerimi mu je 
Agencija pooblastilo izdala, ali če zadevni subjekt ne izpolnjuje 
obveznosti, ki mu jih nalagajo ta ur edba ali njeni izvedbeni predpisi.“ 
(10) Člen 10 se nadomesti z naslednjim: 
 
SL 22   SL „Člen 10 
Določbe o prožnosti 
1. Dolo čbe te uredbe in njeni izvedbeni predpisi državi članici ne prepre čujejo 
takojšnjega odziva na nepredviden probl em v zvezi z varnostjo, ki zadeva 
proizvod, osebo ali organizac ijo, za katere veljajo dolo čbe te uredbe. 
Države članice nemudoma obvestijo Agenc ijo, Komisijo in druge države 
članice o sprejetih ukrepih in razlogih zanje. 
2. Na podlagi člena 16(3) lahko Agencija v r oku enega meseca od obvestila v 
skladu z odstavkom 1 tega člena dolo či, ali se varnostni problem lahko 
obravnava v okviru te uredbe in  njenih izvedbenih predpisov, če v tem istem 
roku Komisija ne ugovarja. Agencija na to sprejme ustreze n sklep in pošlje 
kopijo Komisiji in drugim državam članicam. 
Če pa Agencija ugotovi, da je probl em v zvezi z varnostjo posledica 
pomanjkljivosti ali nezadostne stopnje var nosti, ki izhaja iz uporabe te uredbe 
ali njenih izvedbenih predpis ov, pripravi in izda mnenje o tem, ali se ta uredba 
in njeni izvedbeni predpisi spre menijo in ali se ukrepi prekli čejo ali ohranijo. V 
skladu s postopkom iz člena 54(3) lahko Komisija sprejme sklep na podlagi 
tega mnenja. Še se ukrepi nadaljujejo, jih izvajajo vse države članice, zanje pa 
veljajo dolo čbe člena 8. 
3. Države članice lahko v nujnih nepredvidenih ali časovno omejenih operativnih 
razmerah ali operativnih potrebah odobrijo  izjeme od izpolnjevanja bistvenih 
zahtev, dolo čenih v tej uredbi in njenih izvedbenih predpisih, če takšne izjeme 
ne prizadenejo stopnje varnosti. Ag encijo, Komisijo in druge države članice je 
treba takoj obvestiti o vseh takšnih izjemah, če se ponavljajo ali če se odobrijo 
za obdobja, daljša od dveh mesecev. 
4. Na podlagi člena 16(3) Agencija v enem me secu od prejema obvestila v skladu 
z odstavkom 3 tega člena določi, ali izjeme izpolnjujejo splošne varnostne cilje 
te uredbe ali druga pravila prava Sku pnosti. Agencija Komisiji izda mnenje. 
Na podlagi tega mnenja in v skladu s postopkom iz člena 54(4) lahko Komisija 
sprejme sklep o preklicu teh izjem. 
5. Če se enakovredna raven varstva, kot se dosega z uporabo izvedbenih 
predpisov te uredbe, lahko doseže z drugimi sredstvi, lahko država članica ne 
glede na državljanstvo dovoli odsto panje od teh izvedbenih predpisov. 
V takšnih primerih država članica obvesti Agencijo in Komisijo, da namerava 
izdati takšno dovoljenje, te r navede razloge, zakaj je  odstopanje od zadevnega 
predpisa potrebno, in pogoje za zagot ovitev enakovredne ravni varstva. 
6. V dveh mesecih po prejemu uradnega  obvestila v skladu z odstavkom 5 
Agencija izda mnenje, ali predlagano dovoljenje izpolnjuje pogoje iz navedenega odstavka. 
 
SL 23   SL V roku enega meseca od prejema mnenja Agencije Komisija lahko sproži 
postopek iz člena 54(3), da dolo či, ali se predlagano dovoljenje lahko dodeli ali 
ga je treba zavrniti. Če se dovoljenje lahko dodeli,  Komisija o svoji odlo čitvi 
obvesti vse države članice, ki so tudi upravi čene do uporabe navedenega 
ukrepa. Dolo čbe člena 8 veljajo za zadevni ukrep.“ 
(11) V členu 11 se odstavku 4 doda naslednji stavek: 
„Od začetka veljavnosti izve dbenih predpisov iz člena 7(2) ta varnostni pregled 
vsebuje analizo vseh informacij, prejetih v skladu s členom 7. Ta analiza je 
enostavna in lahko razumljiva ter nakazuje, ali obstaja pove čano varnostno tveganje 
za letalske potnike. V tej analizi so viri informacij skriti.“ 
(12) Za členom 11 se vstavi naslednji člen 11a: 
„Člen 11a 
Varovanje vira podatkov 
1. Če podatke iz člena 11 prostovoljno zagotovi fizi čna oseba, se v poro čilih o 
njih ne navede vira takšnih podatkov. 
2. Brez vpliva na veljavne predpise  kazenskega prava se države članice vzdržijo 
sprožitve postopkov za nena črtovane ali nenamerne kršitve zakonodaje, na 
katere so bile opozorjene samo zato, ker so bile javljene na  podlagi uporabe te 
uredbe in njenih izvedbenih predpisov.  
 To pravilo ne velja za primere hude malomarnosti. 3. Države članice v skladu s postopki iz svoj ih nacionalnih zakonodaj in praks 
zagotovijo, da zaposleni, ki preskrbijo podatke na podlagi uporabe te uredbe in 
njenih izvedbenih predpisov, ne postanejo žrtve predsodkov svojih delodajalcev, razen v primerih hude malomarnosti. 
4. Ta člen se uporablja brez poseganja v nacionalne predpise o dostopu 
pravosodnih organov do podatkov.“ 
(13) Člen 13 se spremeni:  
(a) točka (c) se nadomesti z naslednjo: 
„(c) sprejme ustrezne odlo čbe za uporabo členov 9a, 15, 15a, 15b in 46;“ 
(b) doda se naslednja to čka (d): 
 „(d) izda poro čila po opravljenih inšpekcijski h pregledih standardiziranja 
na podlagi členov 16(1) in 45.“ 
(14) V to čki (a) člena 14(2) se besede „vklju čno z zbirko plovnostnih predpisov “ črtajo. 
(15) Člen 15 se spremeni: 
 
SL 24   SL (a) odstavek 1 se spremeni: 
(i) prvi stavek se nadomesti z naslednjim besedilom: 
„V zvezi s proizvodi, deli in napravami iz člena 4(1) (a) in (b) 
Agencija po potrebi, ter kakor dolo čajo Čikaška konvencija ali 
njene priloge, v imenu držav članic izvaja funkcije in naloge države 
načrtovanja, izdelave ali registracije , ki se nanašajo na odobritev 
načrta.“ 
(ii) točka (e) se nadomesti z naslednjo: 
„(e) sama ali prek nacionalnih letalskih organov ali usposobljenih 
subjektov izvaja tehni čne preiskave, povezane s certificiranjem 
proizvodov, delov in naprav;“ 
(iii) točka (i) se nadomesti z naslednjo: 
„(i) spremeni, za časno odvzame ali prekli če zadevni certifikat, če niso 
več izpolnjeni pogoji, v skladu s kate rimi je Agencija certifikat 
izdala, ali če pravna ali fizi čna oseba, ki ima certifikat, ne 
izpolnjuje obveznosti, ki  mu jih nalagajo ta uredba ali njeni 
izvedbeni predpisi;“ 
(iv) dodata se naslednji to čki (k) in (l): 
„(k) za vsak zrakoplov, za katerega se zahteva dovoljenje za letenje za en 
let, sprejeti ustrezne omejitve; 
(l) izdati dovoljenje za letenje za zrakoplove, če se takšna dovoljenja 
zahtevajo za izve dbo serij letov.“ 
(b) odstavek 2 se spremeni: 
(i) v to čki (b) se podto čka (ii) nadomesti z naslednjo: 
„(ii) organizacije za proizvodnjo in vzdrževanje na ozemlju držav članic, 
če to zahteva zadevna država članica; ali“ 
(ii) točka (c) se nadomesti z naslednjo: 
„(c) spremeni, za časno odvzame ali prekli če certifikat organizaciji, če 
preneha izpolnjevati pogoje, v skla du s katerimi mu je Agencija 
certifikat izdala, ali če zadevna organizacij a ne izpolnjuje 
obveznosti, ki mu jih nalaga ta ured ba ali njeni izvedbeni predpisi.“ 
(16) Za členom 15 se vstavita naslednja člena 15a in 15b: 
 
SL 25   SL „Člen 15a 
Certificiranje osebja 
1. Za osebje in organizacije iz člena 6a(1) Agencija: 
(a) sama ali prek nacionalnih letals kih organov ali usposobljenih subjektov 
izvaja inšpekcijske preglede in re vizije v organizacijah in organih za 
ugotavljanje skladnosti, ki jih certificira; 
(b) izdaja in podaljšuje certifikate: 
(i) organizacij za usposabljanje osebja in zdravstvenih centrov za 
letalsko osebje na ozemlju držav članic, če jo za to zaprosi zadevna 
država članica; ali 
(ii) organizacij za usposabljanje os ebja in zdravstvenih centrov za 
letalsko osebje zunaj ozemlja držav članic; ali 
(iii) organov za ugotavljanje skladnosti, če jo ti za to zaprosijo; 
(c) spremeni, omeji, za časno odvzame ali prekli če certifikat zadevne 
organizacije, če pogoji, pod katerimi je bil izdan, niso ve č izpolnjeni ali 
če pravna ali fizi čna oseba, ki ima certifikat, ne izpolnjuje ve č obveznosti 
iz te uredbe ali njen ih izvedbenih predpisov. 
2. Za simulatorje letenja iz člena 6a(1) Agencija: 
(a) sama ali prek nacionalnih letals kih organov ali usposobljenih subjektov 
izvaja tehni čni nadzor nad napravami, ki jih certificira; 
(b) izdaja in podaljšuje certifikate za; 
(i) simulatorje letenja, ki jih uporabljajo organizacije, ki jih je 
certificirala Agencija; ali 
(ii) simulatorje letenja na ozemlju držav članic, če jo za to zaprosi 
zadevna država članica; ali 
(iii) simulatorje letenja, ki so zunaj ozemlja držav članic; 
(c) spremeni, omeji, za časno odvzame ali prekli če zadevni certifikat, če 
pogoji, pod katerimi je bil izdan, niso ve č izpolnjeni ali če pravna ali 
fizična oseba, ki ima certifikat, ne izpolnjuje ve č obveznosti iz te uredbe 
ali njenih izvedbenih predpisov. 
 
SL 26   SL Člen 15b 
Certifikacija letalskih prevoznikov 
1. Za letalske prevoznike, vklju čene v komercialne operacije, Agencija: 
(a) sama ali prek nacionalnih letals kih organov ali usposobljenih subjektov 
izvaja inšpekcijske preglede in re vizije letalskih prevoznikov, ki jih 
certificira;  
(b) izdaja in podaljšuje certifikate za: 
(i) letalske prevoznike na ozemlju držav članic, če jo za to zaprosi 
zadevna država članica; ali 
(ii) letalske prevoznike zunaj ozemlja držav članic, razen če država 
članica opravlja funkcije in naloge države letalskega prevoznika za 
te letalske prevoznike;  
(c) spremeni, omeji, za časno odvzame ali prekli če certifikat zadevnemu 
letalskemu prevozniku, če preneha izpolnjeva ti pogoje, v skladu s 
katerimi mu je Agencija certifikat izdala ali če zadevna organizacija ne 
izpolnjuje obveznosti, ki mu jih nala gajo ta uredba ali njeni izvedbeni 
predpisi. 
2. Za zagotavljanje varnih operacij la hko Agencija na podl agi operativne 
smernice operacijo prepove , omeji ali zanjo dolo či posebne pogoje. 
3. V zvezi z omejitvijo trajanja poleta Agencija: 
(a) izdaja veljavne certifikacijske sp ecifikacije za zagotovitev upoštevanja 
bistvenih zahtev in po potrebi pov ezanih izvedbenih predpisov. Zlasti 
glede komercialnega prevoza z letalom Agencija do sprejetja povezanih izvedbenih predpisov iz člena 6b(5) izdaja veljavne certifikacijske 
specifikacije za zagotovitev skladnosti s pododdelkom Q Priloge III k 
Uredbi (EGS) št. 3922/1991; 
(b) potrjuje posamezne specifikacijs ke sheme letalskih prevoznikov za 
trajanje letov, če se te ne morejo potrditi na podlagi veljavne 
certifikacijske specifikacije.“ 
(17) V členu 16 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjima: 
„1. Agencija izvaja inšpekcijske preglede standardiziranja na podro čjih iz člena 
1(1), da se spremlja uporaba te uredbe in njenih izvedbenih predpisov v nacionalnih pristojnih organih, in o tem poro ča Komisiji. 
2. Agencija ob upoštevanju ciljev iz člena 2 izvaja tehni čne preiskave podjetij 
zaradi spremljanja uporabe te uredbe in njenih izvedbenih predpisov.“ 
(18) V členu 18(2) se doda naslednji pododstavek: 
 
SL 27   SL „Delovni dogovori so skladni s pravom S kupnosti in ustrezno upoštevajo zunanjo 
politiko Skupnosti do tretjih držav. Pr ej jih mora potrditi Komisija.“ 
(19) Člen 24 se spremeni: 
(a) odstavek (2) se spremeni: 
(i) točka (b) se nadomesti z naslednjo: 
„(b) sprejme splošno letno poro čilo o aktivnostih Agencije in ga 
najpozneje do 15. junija pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, 
Komisiji, Ra čunskemu sodiš ču in državam članicam; v imenu 
Agencije prora čunskemu organu letno poš ilja vse informacije, 
pomembne za izid ocenjevalnih postopkov;“ 
(ii) točki (c) se doda naslednji stavek: 
„sprejetemu delovnemu programu agencije se priloži mnenje Komisije;“ 
(iii) točka (d) se nadomesti z naslednjo: 
„(d) v dogovoru s Komisijo sprejema smernice za dodelitev 
certifikacijskih nalog nacion alnim letalskim organom in 
usposobljenim subjektom;“ 
(b) doda se naslednji odstavek 5: 
„5. Upravni odbor imenuje člane izvršilnega odbora na podlagi člena 28b.“ 
(20) Člen 25 se spremeni: 
(a) odstavek 1 se nadomesti z naslednjim: 
„1. Upravni odbor sestavljajo po en predstavnik vsake države članice in 
predstavnik Komisije. V ta namen Sv et imenuje predstavnika iz vsake 
države članice in njegovega namestnika, ki bo tega predstavljal v njegovi 
odsotnosti. Komisija prav tako im enuje svojega predstavnika in 
njegovega namestnika. Mandat traja pet let. Predstavniki so lahko enkrat 
ponovno imenovani.“ 
(b) doda se naslednji odstavek 3: 
„3. Zaradi preglednosti se štirje pr edstavniki zainteresiranih strank 
udeležujejo upravnega odbora kot opazovalci. Im enuje jih Komisija s 
seznama, ki ga sestavi posvetovalno telo iz člena 24(4), in čim širše 
predstavljajo razli čne stranke, zastopane v tem svetovalnem telesu. 
Njihov mandat traja trideset mesece v in se sme enkrat podaljšati.“ 
(21) V členu 26(2) se zadnji odstave k nadomesti z naslednjim: 
„Mandata se lahko enkrat podaljšata.“ 
 
SL 28   SL (22) Člen 28(2) se nadomesti z naslednjim: 
„2. Vsak član, ki ga imenuje Svet, ima en glas. Predstavnik Komisije ima skupaj 
enako število glasov kot število članov, ki jih imenuje Svet. Predstavniki 
zainteresiranih strank in izvršni direkt or Agencije ne glasujejo. V odsotnosti 
člana je do glasovalne pravice upravi čen njegov namestnik.“ 
(23) Za členom 28 se vstavijo naslednji členi 28a do 28c: 
„Člen 28a 
Pooblastila izvršilnega odbora 
1. Agencija ima izvršilni odbor. 
2. Brez poseganja v pooblastila upravnega  odbora in v funkcije in pooblastila 
izvršnega direktorja  izvršilni odbor: 
(a) dolo či svoj poslovnik; 
(b) sprejme strateške smernice za naloge Agencije iz člena 12 ter za svojo 
organizacijo in delovanje; 
(c) pripravi in spremlja izva janje sklepov upravnega odbora; 
(d) spremlja izvajanje prora čuna, ki ga je sprejel upravni odbor. 
Člen 28b 
Sestava izvršilnega odbora 
1. Izvršilni odbor  sestavljajo: 
(a) trije člani, ki jih izmed svojih članov, ki jih imenuje Svet, imenuje 
upravni odbor; 
(b) trije člani, ki jih imenuje Komisija; 
(c) dva opazovalca izmed predstavni kov zainteresiranih strank, ki se 
udeležujeta upravnega odbora,  ki ju imenujejo sami. 
2. Mandat članov in opazovalcev izvršilnega odbora se kon ča, ko preneha njihovo 
članstvo v upravnem odboru. Ob upoštevanju te dolo čbe njihov mandat traja 
trideset mesecev in se sme enkrat podaljšati. 
3. Izvršilni odbor izmed svojih članov izvoli predsednika in njegovega 
namestnika. Namestnik predsedn ika po uradni dolžnosti nadomeš ča 
predsednika, kadar ta ne more opravlja ti svojih dolžnosti. Mandat predsednika 
 
SL 29   SL ali njegovega namestnika se kon ča, ko preneha njuno članstvo v upravnem 
svetu. 
Člen 28c 
Zasedanja izvršilnega odbora 
1. Zasedanja izvršilnega odbora skli če predsednik. 
2. Izvršilni odbor se sestane, ko ga skli če predsednik, ali na zahtevo vsaj treh 
članov. 
3. Izvršilni odbor la hko povabi kogar koli, čigar mnenje utegne biti zanimivo, da 
se udeleži zasedanj a kot opazovalec. 
4. Članom izvršilnega odbor a lahko v skladu z dolo čbami poslovnika pomagajo 
svetovalci ali strokovnjaki. 
5. Prostore za zasedanja in tajniške storitve za izvrši lni odbor preskrbi Agencija. 
6. Izvršilni odbor sprejema svoje odlo čitve z večino. 
7. Vsak član izvršilnega odbora ima en glas. Predstavniki za interesiranih strank iz 
točke (c) člena 28b(1) ter opazovalci, svetova lci in strokovnjaki iz odstavkov 3 
in 4 tega člena ne glasujejo. 
8. Poslovnik dolo ča podrobnejša pravila glasovanj a, zlasti pogoje, da en član 
deluje v imenu drugega člana, ter po potrebi zahteve glede sklep čnosti.“ 
(24) Člen 29(3) se spremeni: 
(a) točka (a) se nadomesti z naslednjo: 
„(a) odobri ukrepe Agencije iz člena 13 v okviru omejitev, ki jih dolo čajo ta 
uredba, njeni izvedbeni predpisi in  kateri koli veljavni predpis;“ 
(b) točka (b) se nadomesti z naslednjo: 
„(b) organizira inšpekcijske preg lede in preiskav e, kakor je dolo čeno v členih 
45 in 46;“ 
(c) dodata se naslednji to čki (k) in (l): 
„(k) pripravi in izvaja letni delovni program; (l) odgovarja na zahteve Komisije po pomo či.“ 
(25) Člen 30 se spremeni: 
(a) odstavku 1 se doda naslednji stavek: 
 
SL 30   SL  „Pred imenovanjem se lahko od kandidata, ki ga je izbral upravni odbor, 
zahteva, da da izjavo pred pristo jnim odborom ali odbori Evropskega 
parlamenta ter odgovarja na vprašanja njegovih/njihovih članov.“ 
(b) Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim: 
„4. Mandat izvršnega direktorja in di rektorjev traja pet let. Na predlog 
Komisije in po ustrezni oceni se mandat lahko enkrat  podaljša, za najve č 
pet let. V oceni Komisija ugotavlja zlasti: 
– dosežke v prvem mandatu in na čin, kako so bili doseženi; 
– dolžnosti in zahteve Agencije v naslednjih letih.“ 
(26) V členu 35 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: 
„1. Pritožbo je mogo če vložiti zoper odlo čbe Agencije, sprejete v skladu s členi 9a, 
15, 15a, 15b, 46 ali 53.“ 
(27) Člen 41 se spremeni: 
(a) Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim: 
„1. Na Sodiš ču je mogo če vložiti tožbo za razveljav itev dejanj Agencije, ki 
so pravno zavezujo ča za tretje stranke, za neukr epanje in za škodo, ki jo 
je s svojimi dejavnostmi povzro čila Agencija.“ 
(b) Odstavek 2 se nadomesti z naslednjim: 
„2. Tožbe za razveljavitev odlo čb Agencije, ki so bile  sprejete na podlagi 
členov 9a, 15, 15a, 15b, 46 ali 53, se lahko vložijo na Sodiš ču šele, ko so 
izčrpani vsi postopki za prito žbe v okviru Agencije.“ 
(28) V členu 45 se uvodni del odstavka 1 nadomesti: 
„1. Brez poseganja v izvedbena pooblastila, ki jih Pogodba podeljuje Komisiji, 
Agencija pomaga Komisiji pri nadzoru izva janja te uredbe in njenih izvedbenih 
predpisov z inšpekcijskimi pregledi standardiziranja, ki jih izvajajo pristojni 
organi držav članic, kakor dolo ča člen 16(1). V skladu s predpisi zadevne 
države članice imajo po tej uredbi pooblaš čeni uradniki, ob usklajevanju z 
nacionalnimi organi, pooblastila:“ 
(29) Člen 46 se spremeni: 
(a) prvi stavek odstavka 1 se nadomesti z: 
 „Pri uporabi členov 15, 15a in 15b lahko Agencija sama opravi vse 
potrebne preiskave v podjetjih iz člena 16(2) ali to nalogo zaupa 
nacionalnim letalskim organom ali usposobljenim subjektom.“ 
(b) Vstavi se naslednji odstavek 1a: 
 
SL 31   SL „1a Pri uporabi člena 9a lahko Agencija sama opravi vse potrebne preiskave 
pri usposobljenih subjektih iz člena 16(2) ali to nalogo zaupa 
nacionalnim letalskim organom.“ 
(30) Za členom 46 se vstavita naslednja člena 46a in 46b: 
„Člen 46a 
Letni program dela 
Letni program dela je skladen s cilji, poobl astili in nalogami Agencije, kakor so 
opredeljeni v tej uredbi. 
Predstavitev letnega programa dela teme lji na metodologiji, ki jo oblikuje 
Komisija v okviru upravljanja po dejavnostih. 
Člen 46b 
Splošno letno poro čilo 
Splošno letno poro čilo opisuje na čin, kako je Agencija izvajala svoj letni 
program dela. 
Poročilo vsebuje pregled dejavnosti, ki jih je izvajala Agencija, in ocenjuje 
rezultate glede na cilje in dolo čen časovni razpored, tveganja, povezana z 
opravljenimi dejavnostmi, uporabo sredstev  in splošno poslovanje Agencije.“ 
(31) V členu 47 se dodata naslednja odstavka 5 in 6: 
„5. Proti odlo čitvam, ki jih sprejme Agencija v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 
1049/2001, je mogo ča pritožba pri varuhu človekovih pravic ali tožba pred 
Sodiščem po členih 195 oziroma 230 Pogodbe ES. 
6. Za informacije, ki jih Agencija zbere v skladu s to uredbo, se uporablja Uredba 
(ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta  in Sveta o varstvu osebnih podatkov*. 
------------- ---------- 
*UL L 8, 12.1.2001, str. 1.“ 
(32) Člen 48(1) se spremeni: 
 (a) odstavek 1 se nadomesti z naslednjim: 
„1. Prihodke Agencije sestavljajo:  
(a) prispevek Skupnosti; 
 
SL 32   SL (b) prispevek katere koli evropske tretje države, s katero je Skupnost 
sklenila sporazume, navedene v členu 55; 
(c) pristojbine, ki jih pla čajo prosilci ter imetniki certifikatov in 
potrdil, ki jih izdaja Agencija;  
(d) dajatve za objavo, usposabljanj e in vse druge st oritve, ki jih 
zagotavlja Agencija. 
 Agencija lahko prejme tudi finan čne prispevke od držav članic, tretjih 
držav ali drugih subjektov.“ 
(33) V členu 53(4) se črta drugi pododstavek. 
(34) Člen 56(3) se črta. 
(35) Priloga II se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi. (36) Dodajo se priloge III, IV in V,  kot je vidno v Prilogi k tej uredbi. 
POGLAVJE II 
KONČNE DOLO ČBE 
Člen 2 
Razveljavitev 
1. Direktiva Sveta 91/670/EGS se razveljavi z za četkom veljavnosti izvedbenih 
predpisov iz člena 6a(6). 
2. Priloga III k Uredbi (EGS) št. 3922/91 se črta z začetkom veljavnosti 
izvedbenih predpisov iz člena 6b(5). 
3. Dolo čbe člena 8 se uporabljajo za proizvode, dele in naprave, organizacije in 
osebe, za katere je bila certifikacija opravljena ali priznana v skladu z določbami Direktive Sveta 91/670/EGS in Priloge III k Uredbi (EGS) 
št. 3922/91. 
 
SL 33   SL Člen 3 
Začetek veljavnosti 
Ta uredba za čne veljati 20. dan po objavi v Urad nem listu Evropskih skupnosti. 
Ta uredba je v celoti zavezujo ča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. 
V Bruslju. 
Za Evropski parlament Za Svet 
Predsednik Predsednik   
 
SL 34   SL PRILOGA  
(1) Priloga II se spremeni: 
„PRILOGA II  
Zrakoplovi iz člena 4(2) 
Zrakoplovi, za katere se člen 4(1), (1a) in (1b) ne uporab lja, so zrakoplovi iz ene ali ve č 
spodaj navedenih kategorij iz te priloge: 
(a) zgodovinski zrakoplovi, ki izpo lnjujejo spodaj našteta merila: 
(i) nezahtevni zrakoplovi, katerih: 
– prvotna konstrukcija je bila  zgrajena pred 1. 1. 1955 in 
– proizvodnja katerih je bila  ustavljena pred 1. 1. 1975. 
ali 
(ii) zrakoplovi, ki imajo o čiten zgodovinski pomen, ki se nanaša na: 
– sodelovanje v znamenitem zgodovinskem dogodku; ali – pomemben korak v razvoju letalstva; ali; ali – pomembno vlogo, ki so jo imeli v oboroženih silah države članice. 
(b) zrakoplovi, posebej na črtovani ali prilagoje ni za raziskave, eksperimentalne ali 
znanstvene namene in podobno, ki se iz delujejo v zelo omejenem številu; 
(c) zrakoplovi, ki jih je vsaj v 51 od stotkih zgradil ljubitelj ali nepridobitno 
združenje ljubiteljev za svoje namene in brez komercialnih ciljev; 
(d) zrakoplovi, ki so jih up orabljale vojaške sile, razen če niso to zrakoplovi tipa, 
za katerega je standard za konstrukcijo sprejela Agencija; 
(e) letala, helikopterji in motorna padala, ki imajo najve č dva sedeža in najve čjo 
vzletno maso zrakoplova (MTOM), kot so jo dolo čile države članice, ki ne 
presega: 
(i) 300 kg za kopensko letalo/h elikopter enosed; ali 
(ii) 450 kg za kopensko letalo /helikopter dvosed; ali 
(iii) 330 kg za amfibijsko ali vodno le talo/helikopter enosed; ali 
(iv) 495 kg za amfibijsko ali vodno letalo/helikopter dvosed, če je njegova 
največja vzletna masa, kadar se uporab lja kot vodno letalo/helikopter in 
kopensko letalo/helikopter, pod obema zgornjima mejama, kot je ustrezno; 
 
SL 35   SL (v) 472,5 kg za kopensko letalo dvosed, opremljeno s sistemom padal za 
ponovni dvig, pritrjenim na ogrodje; 
(vi) 315 kg za kopensko letalo enosed, opremljeno s sistemom padal za 
ponovni dvig, pritrjenim na ogrodje; 
in za letala, katerih hitrost, pri kate ri se poruši vzgon, ali najmanjša stalna 
hitrost leta pri pristajanju ne pr esega 35 vozlov kalibrirane hitrosti 
(calibrated air speed, CAS); 
(f) eno- ali dvosedežn i giroplani z najve čjo dovoljeno vzletno maso, ki ne presega 
560 kg; 
(g) jadralna letala z najve čjo dovoljeno lastno maso, ki znaša manj kot 80 kg pri 
enosedu in 100 kg pri dvosedu, vklju čno z jadralnimi padali in zmaji; 
(h) dvojniki zrakoplovov, ki izpolnjujejo me rila iz (a) ali (d ) zgoraj, katerih 
konstrukcija je podobna prvotnemu zrakoplovu; 
(i) zrakoplovi brez letalskega  osebja z obratovalno mas o, ki znaša manj kot 150 
kg; 
(j) vsak drug zrakoplov z najve čjo dovoljeno lastno maso, vklju čno z gorivom, ki 
znaša manj kot 70 kg.“ 
(2) Dodajo se naslednje Priloge III, IV in V: 
„PRILOGA III  
Bistvene zahteve za li cenciranje pilotov iz člena 6a 
1. Usposabljanje 1.a. Splošno  
1.a.1. Oseba, ki se odlo či za usposabljanje za pilotiranje zr akoplova, mora biti dovolj zrela, 
tako glede izobrazbe kot fizi čnih in psihi čnih sposobnosti, da la hko pridobi, ohrani in 
pokaže ustrezno teoreti čno in prakti čno znanje. 
1.b. Teoretično znanje  
1.b.1. Pilot mora pridobiti in ohraniti raven znan ja, ki ustreza nalogam na zrakoplovu in ki 
je v sorazmerju z nevarnostmi, povezanimi z vrsto dejavnosti. Takšno znanje mora 
vključevati najmanj naslednje: 
(i) letalsko pravo; (ii) splošno znanje o zrakoplovih; (iii) tehni čne zadeve, ki se nanašajo  na kategorijo zrakoplova; 
(iv) zmogljivost in na črtovanje letov; 
 
SL 36   SL (v) sposobnosti in omejitve človeškega delovanja; 
(vi) meteorologijo; (vii) navigacijo; (viii) operativne postopke, vklju čno z upravljanjem virov; 
(ix) načela letenja; in 
(x) komuniciranje. 
1.c. Prikaz in ohranjanje teoreti čnega znanja  
1.c.1. Pridobitev in ohranjanje teoreti čnega znanja je treba dokazovati s stalnim 
ocenjevanjem med usposabljanjem in, kjer je potrebno, z opravljanjem izpitov. 
1.c.2. Pridobljeno teoreti čno znanje je treba ohranjati na  ustrezni ravni. Usposobljenost je 
treba dokazovati z rednim ocenjevanjem, oprav ljanjem izpitov, testi ali preverjanjem. 
Pogostnost izpitov, testov ali preverjanj mora ustrezati stopnji nevarnosti, povezani z dejavnostjo. 
1.d. Praktično znanje  
1.d.1. Pilot mora pridobiti in ohraniti prakti čno znanje, ki ustreza iz vajanju njegovih nalog 
na zrakoplovu. Takšno znanje mora biti v sorazmerju z nevarnostmi, povezanimi z 
vrsto dejavnosti, in mora zajemati, če ustreza nalogam, ki se izvajajo na zrakoplovu, 
naslednje: 
(i) dejavnosti pred poletom in med njim, vklju čno z določitvijo zmogljivosti, mase 
in ravnotežja zrakopl ova, pregledom in servisiranjem zrakoplova, 
načrtovanjem goriva, upoštevanjem vremenskih razmer, na črtovanjem smeri 
letenja, omejitvami zra čnega prostora in razpoložlj ivostjo vzletno-pristajalnih 
stez; 
(ii) operacije na letališ ču in v letališkem šolskem krogu; 
(iii) previdnostne ukrep e in postopke za prepre čevanje trčenj; 
(iv) nadzorovanje zrakoplova na podlagi zunanje vidljivosti; 
(v) letalske manevre, tudi v kriti čnih razmerah, in s tem povezane manevre za 
‚preprečitev strmoglavljenja‘ (‚upset ‘ manoeuvres), kot so tehni čno izvedljivi; 
(vi) vzletanje in pristajanje v obi čajnih razmerah in pri bo čnem vetru; 
(vii) letenje samo na podlagi instrumentov, kot je ustrezno za dolo čeno vrsto 
dejavnosti; 
(viii) operativne postopke, vklju čno s timskimi veš činami in upravljanjem virov, kot 
je ustrezno za dolo čeno vrsto operacije, glede na to, ali ima letalsko osebje 
enega ali ve č članov; 
 
SL 37   SL (ix) navigacijo in izvajanje letalskih predpisov ter s tem povezanih postopkov, ob 
uporabi, kot je ustrezno, vizualni h ali navigacijskih sredstev; 
(x) neobi čajne operacije in ope racije v sili, vklju čno s simuliranimi okvarami 
opreme zrakoplova; 
(xi) upoštevanje letalskih služ b in komunikacijskih postopkov; 
(xii) posebne vidike tipa a li razreda zrakoplova; in 
(xiii) dodatno prakti čno usposabljanje, ki  se lahko zahteva za ub lažitev nevarnosti, 
povezanih z dolo čenimi dejavnostmi. 
1.e. Prikaz in ohranjanje prakti čnega znanja  
1.e.1. Pilot mora pokazati, da lahko izvaja postopke in manevre na ravni usposobljenosti, 
ustrezni nalogam, ki se izvajajo na zrakoplovu, z: 
(i) upravljanjem zrakoplova v okviru njegovih omejitev; (ii) gladko in natan čno izvedbo vseh manevrov; 
(iii) prikazom razsodnega pilotiranja; (iv) uporabo letalskega znanja; in (v) ohranjanjem nadzora nad zrakopl ovom v vsakem trenutku, tako da je 
zagotovljen uspešen izid postopka ali manevra. 
1.e.2. Ustrezno raven pridobljenega prakti čnega znanja je treba ohranjati. Usposobljenost 
je treba dokazovati z rednim ocenjeva njem, opravljanjem izpitov, testi ali 
preverjanjem. Pogostnost izpitov, testov ali preverjanj mora ustrezati stopnji nevarnosti, povezani z dejavnostjo. 
1.f. Jezikovna usposobljenost  
Razen če se povezana nevarnost lahko ublaži druga če, mora pilot prikazati znanje 
angleščine, ki mora zajemati: 
(i) sposobnost razumeti dokumente z vremenskimi podatki; 
(ii) uporabo letalskih rutn ih, odletnih in priletnih kart ter s tem povezanih 
dokumentov z letalskimi informacijami; in 
(iii) sposobnost komunicirati z drugim letalskim osebjem in letalskimi 
navigacijskimi službami v angleš čini v vseh fazah poleta, vklju čno s pripravo 
poleta. 
1.g. Simulatorji letenja  
Če se simulator letenja uporablja za usposab ljanje ali za prikaz pridobljenega ali 
ohranjenega prakti čnega znanja, mora ustrezati dolo čeni ravni zmogljivosti na tistih 
področjih, ki so pomembna za izvajanje za devne naloge. Zrakoplovu morajo 
 
SL 38   SL ustrezati zlasti imitacija izvedbe zrakoplova, zna čilnosti oskrbovanja, njegova 
zmogljivost in odzivanje sistemov. 
1.h. Program usposabljanja  
1.h.1. Usposabljanje mora potekati po programu usposabljanja. 1.h.2. Program usposabljanja mora izpolnjevati naslednje pogoje: 
(i) za vsako vrsto programa je treba pripraviti u čni načrt; in 
(ii) program usposabljanja mora vsebovati raz členitev teoreti čnega in prakti čnega 
poučevanja letenja (vklju čno z usposabljanjem na simulatorju), če je primerno. 
1.i. Inštruktorji  
1.i.1. Teoreti čno poučevanje. 
Teoretično poučevanje morajo izvajati ustrezno us posobljeni inštruktorji. Ti morajo: 
(i) imeti ustrezno znanje s podro čja, ki ga pou čujejo; in 
(ii) biti usposobljeni za uporabo ustreznih metod pou čevanja. 
1.i.2. Pou čevanje letenja in usposabljanje na simulatorju letenja. 
Poučevanje letenja in usposabljanje na simulatorju letenja morajo izvajati ustrezno 
usposobljeni inštruktorji, ki imajo naslednje kvalifikacije: 
(i) izpolnjujejo zah teve za teoreti čno znanje in imajo izkušnje, ki ustrezajo 
izvajanemu pou čevanju; 
(ii) usposobljeni so za uporabo ustreznih metod pou čevanja. 
(iii) metode pou čevanja so vadili med takšnimi le talskimi manevri in postopki, ki 
jih nameravajo pou čevati; 
(iv) dokazali so, da so usposobljeni za pou čevanje na tistih podro čjih, na katerih naj 
bi poučevali letenje, vklju čno s poučevanjem pred poletom in po njem ter na 
tleh; in 
(v) redno hodijo na osvežitveno usposa bljanje, da zagotovijo posodobljene 
standarde pou čevanja. 
Letalski inštruktorji morajo imeti tudi pr avico, da delujejo kot vodja zrakoplova na 
zrakoplovih, o katerih pou čujejo, kar pa ne velja za us posabljanje na novih tipih 
zrakoplovov. 
1.j. Izpraševalci  
1.j.1. Osebe, pristojne za ocenjevanj e usposobljenosti pilotov, morajo: 
(i) izpolnjevati zahteve za letalske inštruktorje; 
 
SL 39   SL (ii) biti sposobne oceniti izvajanje pilotov ter voditi preizkuse letenja in preverjanje 
med letom. 
2. Organizacije za usposabljanje 2.a. Zahteve za organizacije za usposabljanje  
2.a.1. Organizacija za usposabljanje piloto v mora izpolnjevati naslednje zahteve: 
(i) imeti mora vsa potrebna sredstva za obseg odgovornosti, povezanih z njeno 
dejavnostjo. Ta sredstva vklju čujejo, vendar niso nanje omejena: naprave, 
osebje, opremo, orodje in material, d okumentacijo o nalogah, odgovornostih in 
postopkih, dostop do ustreznih podatkov in vodenje evidenc; 
(ii) izvajati in ohranjati morajo sistem upravljanja, ki se nanaša na varnost, in 
standard usposabljanja ter si prizadevat i za nenehno izboljševanje tega sistema; 
in 
(iii) po potrebi morajo skleniti dogovore z dr ugimi ustreznimi organizacijami, da se 
tako zagotovi nenehna skladnost z zgoraj navedenimi zahtevami. 
3. Zdravstvena sposobnost 3.a. Zdravstvena merila  
3.a.1. Vsi piloti morajo redno  dokazovati zdravstveno spos obnost za zadovoljivo izvajanje 
svojih nalog, ob upoštevanju vrste dejavnosti. Skladnost je treba dokazati z ustrezno presojo na podlagi najboljše prakse le talske medicine, ob upoštevanju vrste 
dejavnosti ter možnih psihi čnih in fizi čnih odstopanj zaradi starosti. 
Zdravstvena sposobnost, ki zajema fizi čno in psihi čno sposobnost, pomeni stanje 
brez bolezni ali invalidnosti, ki bi pilotu onemogo čala: 
(i) izvajanje nalog, potrebnih za upravljanje zrakoplova; ali 
(ii) izvajanje dodeljenih nalog ob katerem koli času; ali 
(iii) pravilno zaznavanje okolja. 
3.a.2. Če se zdravstvena sposobnost ne more v celoti dokazati, se lahko izvedejo ukrepi za 
ublažitev, ki zagotavljajo en akovredno varnost letenja. 
3.b. Zdravniki za letalsko osebje  
3.b.1. Zdravnik za letalsko osebje mora: 
(i) biti usposobljen in imeti dovoljenje za opravljanje zdravniške prakse;  (ii) iti na usposabljanje iz letalske medi cine in redna osvežitv ena usposabljanja, da 
se tako zagotovi ohranjanj e standardov presoje;  
(iii) pridobiti prakti čno znanje in izkušnje v razmerah, v kakršnih piloti izvajajo 
svoje naloge. 
 
SL 40   SL 3.c. Zdravstveni centri za letalsko osebje  
3.c.1. Zdravstveni centri za letalsko osebje morajo izpolnjevati naslednje pogoje: 
(i) imeti morajo vsa potrebna sredstva za obseg odgovornosti, povezanih z 
njihovimi pravicami. Ta sredstva vklju čujejo, vendar niso  nanje omejena: 
naprave, osebje, opremo, orodje in material, dokumentacijo o nalogah, 
odgovornostih in postopkih, dostop do ustr eznih podatkov in vodenje evidenc;  
(ii) izvajati in ohranjati morajo sistem upravljanja, ki se nanaša na varnost, in 
standard zdravniških pregledov ter si pr izadevati za nenehno iz boljševanje tega 
sistema; 
(iii) po potrebi morajo skleniti dogovore z dr ugimi ustreznimi organizacijami, da se 
tako zagotovi nenehna skladnost s temi zahtevami. 
 
SL 41   SL PRILOGA IV  
Bistvene zahteve za letalske operacije iz člena 6b 
1. Splošno 1.a. Polet se ne sme opraviti, če člani letalskega osebja in, kot je ustrezno, celotno drugo 
operativno osebje, vklju čeno v njegovo pripravo in izvedbo, niso seznanjeni z 
veljavno zakonodajo, predpi si in postopki, ki ve ljajo za izvajanje nj ihovih nalog in so 
določeni za obmo čja, čez katera naj bi se letelo, za letališ ča, ki naj bi se po na črtih 
uporabila, ter za s tem povezana le talska navigacijska sredstva. 
1.b. Polet je treba izvesti ob  upoštevanju operativnih post opkov za pripravo in izvedbo 
poleta iz letalskega priro čnika ali, če se zahteva, iz operativnega priro čnika. Da se to 
omogoči, mora biti članom letalskega osebja na voljo  sistem kontrolnega seznama za 
uporabo v vseh fazah delovanja zrakoplova v obi čajnih, neobi čajnih in izrednih 
razmerah in okoliš činah. Treba je vzpostaviti postopke za vse razumno predvidljive 
izredne razmere. 
1.c. Pred vsakim poletom je treba dolo čiti vloge in naloge vseh članov letalskega osebja. 
Vodja zrakoplova mora biti odgovoren za del ovanje in varnost zrakoplova ter varnost 
vseh članov letalskega osebja, po tnikov in tovora na krovu. 
1.d. Predmeti in snovi, ki lahko pomenijo veliko nevarnost za zdravje, varnost, 
premoženje ali okolje, kot so nevarne snovi , orožje in strelivo, se ne smejo prevažati 
na nobenem zrakoplovu, razen če se uporabijo posebni varnostni postopki in 
navodila za ublažitev z njimi povezanih nevarnosti. 
1.e. Vse podatke, dokumente, zapiske in in formacije, potrebne za evidentiranje 
upoštevanja pogojev iz to čke 5.c, je treba za vsak polet shraniti in dati na voljo za 
najkrajši čas, združljiv z vrsto operacije. 
2. Priprava poleta 
2.a. Polet se ne sme za četi, če ni z vsemi razumnimi raz položljivimi sredstvi ugotovljeno, 
da so zanj izpolnjeni vsi naslednji pogoji: 
2.a.1. Za izvedbo poleta so ob upoštevanju r azpoložljive dokumentacije AIS (služba 
letalskih informacij – Aeronautical Information Service ) na voljo ustrezne naprave, 
ki se neposredno zahtevajo za polet in varno upravljanje zrakoplova, vklju čno s 
komunikacijskimi napravami in navigacijskimi sredstvi. 
2.a.2. Letalsko osebje mora biti seznanjeno z lokacijo in uporabo ustrezne reševalne 
opreme, potniki pa o tem obveš čeni. Letalskemu osebju in potnikom je treba s 
posebnimi informacijami dati na voljo dovolj zadevnih podatkov o postopkih v sili in 
uporabi kabinske varnostne opreme. 
2.a.3. Vodja zrakoplova se mora prepri čati, da: 
(i) je zrakoplov plove n, kot je navedeno v to čki 6; 
 
SL 42   SL (ii) je zrakoplov, če se zahteva, ustrezno registriran in da so na krovu zrakoplova 
ustrezna potrdila o tem; 
(iii) so instrumenti in oprema iz to čke 5, potrebni za izvedbo  zadevnega poleta, 
vgrajeni v zrakoplov in delujo či, razen če niso bili opuš čeni na podlagi 
veljavnega seznama minimalne oprem e ali enakovrednega dokumenta; 
(iv) sta masa zrakoplova in mesto težiš ča takšna, da omogo čata izvajanje poleta v 
okviru omejitev iz dokumentacije o plovnosti; 
(v) so ro čna in oddana prtljaga ter tovor pr avilno naloženi in zavarovani; in 
(vi) operativne omejitve za zrakoplov iz to čke 4 med poletom ne bodo nikoli 
prekoračene. 
2.a.4. Letalskemu osebju morajo biti na voljo  informacije o vremenskih razmerah za odlet, 
namembni kraj in, kjer je potrebno, nadomestna letališ ča ter o vremenskih razmerah 
na načrtovani poti. Posebno pozornost je treb a nameniti potencialno nevarnim 
atmosferskim razmeram. 
2.a.5. Za polete v znanih ali pri čakovanih razmerah zaledenitve mora biti zrakoplov 
certificiran, opremljen in/ali obdelan za varno delovanje v takšnih razmerah. 
2.a.6. Za polet po vizualnih pravilih morajo biti vremenske razmere na na črtovani poti 
letenja takšne, da omogo čajo upoštevanje teh pravil lete nja. Za polet po pravilih 
instrumentnega letenja je treba dolo čiti namembni kraj in, kjer je primerno, 
nadomestno letališ če ali letališ ča, na katerih zrakoplov lahko pristane, ob 
upoštevanju zlasti napovedanih vremensk ih razmer, razpoložljive letalske 
navigacijske opreme,  naprav na letališ ču in postopkov instrument nega leta, ki jih 
odobri država, kjer sta namembno in/ali nadomestno letališ če. 
2.a.7 Koli čina goriva in olja na zrakoplovu mora  zadostovati, da se ob upoštevanju 
vremenskih razmer, vseh elementov, ki vplivajo na zmogljivost zrakoplova, ter vseh 
pričakovanih zamud med poletom  zagotovi varna izvedba na črtovanega leta. Poleg 
tega je treba imeti tudi rezervo goriva  za izredne razmere. Treba je vzpostaviti 
postopke za upravljanje goriva med poletom, če je primerno. 
3. Letalske operacije 3.a. Za letalske operacije je tr eba upoštevati vse naslednje pogoje: 
3.a.1. Vsi člani letalskega osebja morajo med vzle tom in pristankom ter vedno, ko je po 
mnenju vodje zrakoplova to potrebno zaradi varnosti, sedeti na svojem mestu in 
uporabiti zadrževalne sisteme, pre dvidene glede na tip zrakoplova. 
3.a.2. Vsi člani letalskega osebja, ki morajo svoje delo opravljati v pilotski kabini, morajo 
biti in ostati na svojem mestu, z zapet imi pasovi, razen na poti med dvema 
letališčema zaradi fizioloških ali operativnih potreb. 
3.a.3. Ob upoštevanju tipa zrakoplova mora vodja zrakoplova pred vzletom in pristankom 
ter med vožnjo po letaliških manevrskih povr šinah in kadar koli meni, da je potrebno 
 
SL 43   SL zaradi varnosti, zagotoviti, da so vsi potniki na svojih sedežih ali ležiš čih s pravilno 
zapetimi varnostnimi pasovi. 
3.a.4. Med poletom je treba v vseh fazah poleta ohranjati ustrezen razmik glede na druge 
zrakoplove in zagotavljati ustr ezno višino leta nad ovirami. Ta razmik mora biti vsaj 
tolikšen, kot ga zahtevajo veljavni letalski predpisi. 
3.a.5. Polet se ne sme nadaljevati, razen če so znane razmere še naprej vsaj enakovredne 
razmeram iz to čke 2. Poleg tega se za polet po prav ilih instrumentnega letenja prilet 
na letališ če ne sme nadaljevati pod dolo čenimi višinami ali prek dolo čenega 
položaja, če niso izpolnjena predpisa na merila za vidljivost. 
3.a.6. V izrednih razmerah mora vodja zra koplova zagotoviti, da so vsi potniki pou čeni o 
takšnih ukrepih v primeru nevarnosti, ki ustrezajo okoliš činam. 
3.a.7 Vodja zrakoplova mora sprejeti vse potrebne ukrepe, da se čim bolj zmanjšajo 
posledice razdiralnega vedenja potnikov. 
3.a.8. Zrakoplov ne sme voziti po voznih poteh na podro čju gibanja zrakoplovov letališ ča 
niti ne sme imeti vklju čenega rotorja, če oseba pri krmilnih napravah ni ustrezno 
usposobljena. 
3.a.9. Treba je uporabiti postopke, ki se upor abljajo za upravljanje goriva med poletom, če 
je primerno. 
4. Zmogljivost zrakoplova in operativne omejitve 4.a. Zrakoplov je treba upravljati v skladu z dokumentacijo o plovnosti ter vsemi 
povezanimi operativnimi postopki in omejitvami, kot je navedeno v njegovem odobrenem letalskem priro čniku ali enakovredni dokument aciji, odvisno od primera. 
Letalski priro čnik ali enakovredna dokumentacija mo rata biti letalskemu osebju na 
voljo in ju je treba sproti dopolnjevati z najnovejšimi podatki. 
4.b. Zrakoplov je treba upravljati v skla du z veljavno okoljsko dokumentacijo. 
4.c. Polet se ne sme za četi ali nadaljevati, če načrtovana zmogljivost zrakoplova, ob 
upoštevanju vseh dejavnikov, ki pomembno vplivajo na njegovo raven zmogljivosti, ne dopušča izvedbe vseh faz poleta v okviru razdalj/obmo čij in površin brez ovir, ki 
se uporabljajo, pri na črtovani obratovalni masi. Dejavniki zmogljivosti, ki 
pomembno vplivajo na vzlet, polet in prilet/pristanek, so zlasti: 
(i) operativni postopki; (ii) tlačna višina letališ ča; 
(iii) temperatura; (iv) veter; (v) velikost, nagib in stanje vzletnega in pristajalnega podro čja; in 
 
SL 44   SL (vi) stanje osnovne konstrukcije zrakop lova in pogonski sistemi, ob upoštevanju 
možnega poslabšanja. 
4.c.1. Takšne dejavnike je treba upoštevati neposredno kot operativne parametre ali 
posredno z odstopanji ali rezervami, ki se lahko predvidijo pri na črtovanju podatkov 
o zmogljivosti, kot je ustrezno glede na vrsto delovanja. 
5. Instrumenti, podatki in oprema 5.a. Zrakoplov mora biti opremljen z vso na vigacijsko, komunikacijsko in drugo opremo, 
potrebno za na črtovani polet, ob upošte vanju predpisov leta lskega prometa in 
letalskih predpisov, ki veljajo  v kateri koli fazi poleta. 
5.b. Če je potrebno, mora biti zrakoplov opremljen z vso potre bno varnostno in 
medicinsko opremo ter opremo za evaku acijo in preživetje, ob upoštevanju 
nevarnosti, povezanih s podro čji delovanja, na črtovanimi potmi ter višino in 
trajanjem poleta. 
5.c. Vsi podatki, ki jih potrebuje letalsko osebje za izvedbo poleta, morajo biti 
posodobljeni in na voljo na krovu zrakopl ova, ob upoštevanju veljavnih predpisov 
letalskega prometa, letalskih predpisov, višine leta in podro čij delovanja. 
6. Stalna plovnost 6.a. Zrakoplova se ne sme uporabljati, razen če: 
(i) je v plovnem stanju; (ii) sta operativna in reše valna oprema, potrebni za na črtovani let, pripravljeni za 
uporabo; 
(iii) je dokument o plovnosti zrakoplova veljaven; in 
(iv) je zrakoplov vzdrževan v skladu s programom vzdrževanja. 
6.b. Pred vsakim poletom je treba zrakopl ov pregledati pred po letom, da se dolo či, ali 
ustreza na črtovanemu poletu. 
6.c. Program vzdrževanja mora zajemati zlasti naloge vzdr ževanja in njihove časovne 
presledke, zlasti tiste, ki so bili dolo čeni kot obvezni v navodilih za stalno plovnost. 
6.d. Zrakoplova se ne sme uporabljati, če ga ne vzdržujejo in dajo v ponovno obratovanje 
osebe ali organizacije, usposobljene za te naloge. Podpisano potrdilo o ponovni 
predaji v obratovanje mora vsebova ti zlasti osnovne podrobne podatke o 
opravljenem vzdrževanju. 
6.e. Celotno evidenco o plovnosti zrakoplova je treba hraniti, dokler se podatki v njej ne 
nadomestijo z novimi, ki so po obsegu in podrobnostih enakovredni, vendar ne manj kot eno leto pri podrobnih evidencah o vzdrževanju. Če je zrakoplov za stalno 
umaknjen iz obratovanja,  se uporabi najkrajši čas 90 dni. Če je zrakoplov v zakupu, 
je treba hraniti evidenco o pl ovnosti zrakoplova vsaj toliko časa, kot traja zakup. 
 
SL 45   SL 6.f. Vse spremembe in popravila morajo bi ti v skladu z bistvenimi zahtevami za 
plovnost. Dokazni podatki o skladnosti z zahtevami za plovnost se morajo shraniti. 
7. Člani letalskega osebja 
7.a. Število in sestavo letals kega osebja je treba dolo čiti ob upoštevanju: 
(i) certifikacijskih omejitev zrakoplova, če je ustrezno, vklju čno s prikazom 
ustrezne evakuacije v sili; 
(ii) izvedbe zrakoplova; in (iii) vrste in trajanja operacij. 
7.b. Člani kabinskega osebja morajo: 
(i) biti usposobljeni in jih je treba redno preverjati, ali so ustrezno usposobljeni in 
ali to usposobljenost ohranjajo na ustr ezni ravni, da lahko izvajajo dodeljene 
varnostne naloge; in 
(ii) redno opraviti pregled zdravstvene sposobnosti za varno izvajanje dodeljenih 
varnostnih nalog. Skladnost je treba dok azati z ustreznim pregledom, ki se 
opravi na podlagi najboljše prakse letalske medicine. 
7.c. Vodja zrakoplova mora biti pristojen za izdajanje vseh ukazov in sprejem vseh 
ustreznih ukrepov za zagotovitev varnosti poleta in zrakoplova  ter oseb in/ali 
premoženja, ki se na njem prevažajo. 
7.d. V izrednih razmerah, ki ogrožajo polet ali varnost zrakoplova in/ali oseb na njem, 
mora vodja zrakoplova sprejeti vse ukrepe, za katere meni, da so potrebni zaradi 
varnosti. Če se s takim ukrepom prekršijo kraje vni predpisi ali postopki, mora vodja 
zrakoplova o tem nemudoma obve stiti ustrezne lokalne oblasti. 
7.e. Izredne neobi čajne razmere se ne smejo simulirati, če se prevažajo potniki ali tovor. 
7.f. Noben član letalskega osebja ne sme dovoliti,  da se njegovo izvajanje nalog in 
odločanje poslabša tako zelo, da je ogrože na varnost letenja,  zaradi posledic 
utrujenosti, nakopi čene utrujenosti, poma njkanja spanja, ve č preletenih obmo čij, 
nočnih ur itd. Čas počitka mora biti dovolj dolg, da člani letalskega osebja lahko 
odpravijo posledice predhodnih nalog in se dobro odpo čijejo do za četka naslednjega 
delovnega časa letalskega osebja. 
7.g. Član letalskega osebja ne sme oprav ljati dodeljenih nal og na zrakoplovu, če je pod 
vplivom psihoaktivnih snovi ali alkohola ali če ni sposoben zaradi poškodbe, 
utrujenosti, zdravil, bolez ni ali drugih podobnih vzrokov. 
8. Dodatne zahteve za delovanje v komercialne namene in upravljanje zahtevnih 
zrakoplovov na motorni pogon. 
8.a. Delovanje v komercialne namene in upr avljanje zahtevnih zrakoplovov na motorni 
pogon se ne smeta izvajati, če niso izpolnjeni naslednji pogoji: 
 
SL 46   SL 8.a.1. letalski prevoznik mora imeti ne posredno ali posredno po pogodbah sredstva, 
potrebna za obseg in doseg operacij. Ta sredstva vklju čujejo, vendar niso nanje 
omejena: zrakoplove, naprave, oseb je, opremo, dokumentacijo o nalogah, 
odgovornostih in postopkih, dostop do ustr eznih podatkov in vodenje evidenc. 
8.a.2. letalski prevoznik mora uporabljati samo ustrezno kvalificirano in usposobljeno 
osebje ter izvajati in ohranjati programe usposabljanja in preverjanja za člane 
letalskega osebja in drugo ustrezno osebje. 
8.a.3. letalski prevoznik mora dolo čiti seznam minimalne opreme ali enakovreden 
dokument, ob upoštevanju naslednjega: 
(i) v dokumentu je treba predvide ti delovanje zrakoplova pod dolo čenimi pogoji z 
določenimi instrumenti, deli opreme ali nalogami, ki na za četku letenja ne 
delujejo; 
(ii) dokument je treba pripraviti za vsak posamezen zrakoplov, ob upoštevanju 
ustreznih pogojev delovanja in vzdr ževanja letalskega prevoznika; in 
(iii) seznam minimalne opreme mora temeljiti na glavnem seznamu minimalne 
opreme, če je na voljo, in ne sme biti manj omejevalen, kot je glavni seznam 
minimalne opreme; 
8.a.4. letalski prevoznik mora izvajati in ohranjati sistem upravljanja za zagotavljanje 
skladnosti s temi bistvenimi zahtevami za operacije ter si prizadevati za njegovo 
stalno izboljševanje; in 
8.a.5. letalski prevoznik mora vzpos taviti in ohranjati program prepre čevanja nezgod in 
zagotavljanja varnosti, vklju čno s poro čanjem o pojavih, ki ga mora sistem 
upravljanja uporabiti za prispevek k cilju st alnega izboljševanja varnosti operacij. 
8.b. Delovanje v komercialne namene in upr avljanje zahtevnih zrakoplovov na motorni 
pogon se lahko izvajata samo v skladu z operativnim priro čnikom letalskega 
prevoznika. Takšen priro čnik mora vsebovati vsa potre bna navodila, informacije in 
postopke za vse zrakoplove, ki  se uporabljajo, ter za iz vajanje nalog operativnega 
osebja. Treba je navesti omejitve, ki se  uporabljajo za trajanje poleta, delovni čas in 
čas počitka za člane letalskega osebja. Operativni priro čnik in njegove revizije 
morajo biti v skladu z odobrenim letalskim priro čnikom in se po potrebi spreminjajo. 
8.c. Letalski prevoznik mora vzpos taviti ustrezne postopke, da se čim bolj zmanjšajo 
posledice razdiralnega vedenja potnikov za varn ost letenja. 
8.d. Letalski prevoznik mora pripraviti in  ohranjati varnostne programe, prilagojene 
zrakoplovu in vrsti operacije, ki vklju čujejo zlasti: 
(i) zagotovitev varnosti  v pilotski kabini; 
(ii) kontrolna lista za iskanje zrakoplova; 
(iii) programe usposabljanja; 
 
SL 47   SL (iv) zaščito elektronskih in ra čunalniških sistemov, da se tako prepre čijo namerne 
motnje in okvare sistemov; in 
(v) poro čanje o nezakonitih motnjah. 
Če lahko varnostni ukrepi škodljivo vplivajo na varnost operacij,  je treba oceniti 
nevarnosti in pripraviti us trezne postopke za ublažitev ne varnosti, kar lahko zahteva 
uporabo posebne opreme. 
8.e. Letalski prevoznik mora dolo čiti enega izmed pilotov iz letalskega osebja za vodjo 
zrakoplova. 
8.f. Prepre čevanje utrujenosti je treba zagotavlja ti s sistemom poimenskega seznama 
članov letalskega osebja in nji hovih dolžnosti. Za enega ali ve č poletov je treba po 
takšnem sistemu obravnavati trajanje poleta, delovni čas letalskega osebja, delovni 
čas in prilagojeni čas počitka. Omejitve, sprejete v okviru  takšnega sistema, morajo 
upoštevati vse ustrezne dejavnike, ki pove čujejo utrujenost, kot so zlasti število 
preletenih obmo čij, prečkanje časovnih pasov, pomanjkanje spanja, porušitev 
cirkadiana, no čne ure, stanje pripravljenosti, skupni delovni čas v danem časovnem 
obdobju, razdelitev dodeljenih nalog med člane letalskega osebja in tudi 
zagotavljanje pove čanega letalskega osebja. 
8.g. Naloge, naštete v to čki 6.a, ter naloge, opisane v to čkah 6.d. in 6.e., mora 
nadzorovati organizacija, odgovorna za upravlj anje stalne plovnosti, ki mora poleg 
zahtev iz to čke 3.a Priloge I izpolnjevati še naslednje pogoje: 
(i) organizacija mora biti usposoblje na za vzdrževanje proizvodov, delov in 
naprav, za katere je odgovorna, ali pa mora skleniti pogodbo z organizacijo, 
usposobljeno za vzdrževanje teh proizvodov, delov in naprav; in 
(ii) organizacija mora sestaviti priro čnik organizacije, v katerem so opisani vsi 
njeni postopki za stalno plovnost, ki, če je potrebno, vklju čuje opis upravnih 
dogovorov med organizacijo in odobreno organizacijo za vzdrževanje. 
 
SL 48   SL PRILOGA V  
Merila za usposobljene subjekte iz člena 9a 
1. Subjekt, njegov direktor in osebje, pooblaš čeno za izvajanje pregledov, ne 
smejo neposredno ali kot pooblaš čeni zastopniki sodelovati pri na črtovanju, 
proizvodnji, trženju ali vz drževanju proizvodov, del ov, naprav, komponent ali 
sistemov ali pri njihovih operacijah, storitvah ali uporabi. To ne izklju čuje 
možnosti izmenjave tehni čnih informacij med vklju čenimi organizacijami in 
usposobljenim subjektom. 
2. Subjekt in osebje, pooblaš čeno za naloge certificiranja, morata izvajati svoje 
dolžnosti z najve čjo možno strokovno vestnostjo in najve čjo možno tehni čno 
primernostjo ter ne smeta biti pod pritiskom in prejemati spodbud, zlasti 
finančne narave, ki bi lahko vplivale na njuno presojo ali rezultate njihovih 
preiskav, zlasti ne od oseb ali skupin os eb, na katere vplivajo rezultati nalog 
certificiranja. 
3. Subjekt mora imeti osebje in sredst va, potrebna za us trezno opravljanje 
tehničnih in administrativnih nalog, povezanih s postopkom certificiranja. 
Imeti mora tudi dostop do opreme, ki je potrebna za izredne preglede. 
4. Osebje, ki je odgovorno za preiskave, mora imeti: 
– dobro tehni čno in poklicno izobrazbo; 
– zadovoljivo poznavanje zahtev glede nal og certificiranja, ki jih opravlja, 
in zadostne izkušnje s temi postopki; 
– sposobnost, da sestavi izjave, evidence in poro čila, s čimer izkaže, da so 
bile preiskave opravljene. 
5. Zagotovljena mora biti nepristranskost osebja, ki je pristojno za preiskave. 
Njihovo nagrajevanje ne sme biti odvisno od števila opravljenih preiskav niti 
od rezultatov teh preiskav. 
6. Subjekt mora skleniti škodno zavarovanje, razen če njegovo odgovornost 
prevzame ena država članica v skladu s svoj o nacionalno zakonodajo. 
7. Osebje subjekta mora upoštevati posl ovne skrivnosti v zvezi z vsemi podatki, 
ki jih je pridobilo pri oprav ljanju nalog iz te uredbe.“ 
 
SL 49   SL ZAKONODAJNI FINAN ČNI IZKAZ  
1. NASLOV  PREDLOGA: 
Predlog Uredbe Evropskega parlamenta  in Sveta o spremembi Uredbe (ES) 
št. 1592/2002 z dne 15. julija 2002 o skupnih predpisih na podro čju civilnega letalstva in 
o ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu. 
2. OKVIR  ABM/ABB  (UPRAVLJANJE PRORA ČUNA NA PODLAGI 
DEJAVNOSTI /OBLIKOVANJE PRORA ČUNA NA PODLAGI DEJAVNOSTI ) 
0602 – Notranji, letalski in pomorski prevozi. 
3. PRORA ČUNSKE  VRSTICE 
3.1. Prora čunske vrstice (vrstice za poslovanje in  z njimi povezane vrstice za tehni čno 
in upravno pomo č (nekdanje vrstice BA)) z navedbo imena postavke: 
06 02 01 (Evropska agencija  za varnost v letalstvu) 
3.2. Trajanje ukrepa in finan čni vpliv: 
Neomejeno trajanje (letni prispevek) 
3.3. Zna čilnosti prora čuna (po potrebi se dodajo vrstice): 
Proračuns
ka vrstica  Vrsta odhodkov  Nova Prispevek Efte  Prispevki držav 
prosilk  Razdelek v 
finančni 
perspektivi  
 
060201 neobvezni   
dif.25 
 NE DA26 
 NE št. 3 
                                                 
25 Diferencirana sredstva. 
26 Udeležba tretjih evropskih držav, pridruženih Agenciji (Švica, Norveška in Islandija). 
 
SL 50   SL 4. POVZETEK  SREDSTEV 
4.1. Finan čna sredstva 
4.1.1. Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev pla čil (OP) 
v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natan čno) 
 
Vrsta odhodkov  Oddele
k št.   
Leto n   
n + 1  
n + 2  
n + 3  
n +4 n + 5 
in 
pozne
je  
Skup
aj 
Odhodki iz poslovanja27 
         
Odobritve za prevzem 
obveznosti (OPO)  8.1 a  2,365 2,412 2,461 2,510 2,560 2,611 14,919 
Odobritve pla čil (OP)   b 2,365 2,412 2,461 2,510 2,560 2,611 14,919 
Upravni odhodki, vklju čeni v referen čni znesek28 
    
Tehnična in upravna 
pomoč (NS) 8.2.4 c  0,484 
 0,494 0,504 0,514 0,524 0,534 3,053 
RREEFFEERREENNČČNNII  ZZNNEESSEEKK  SSKKUUPPAAJJ2299 
               
Odobritve za prevzem 
obveznosti   a+c 2,849 2,906 2,964 3,023 3,084 3,146 17,972 
Odobritve pla čil  b+c 2,849 2,906 2,964 3,023 3,084 3,146 17,972 
Upravni odhodki, ki niso  vključeni v referen čni znesek30 
   
                                                 
27 Odhodki, ki ne spadajo v poglavje xx 01 zadevnega naslova xx. 
28 Odhodki v okviru člena xx 01 04 naslova xx. 
29 Na podlagi povpre čnega stroška 2005 za osebje EASA vklju čno z vsemi odhodki (osebni dohodki in 
dodatki, misije, oprema in stroški nastanitve) znesek 112 260 EUR na uslužbenca, indeksiran z 2 % letno in 
zmanjšan za prispevek tretjih evropskih držav, pridruženih agenciji EASA (glej preglednico na strani 3). 
30 Odhodki v okviru poglavja xx 01, razen odhodkov iz člena xx 01 04 ali xx 01 05. 
 
SL 51   SL Človeški viri in z njimi 
povezani odhodki (NS)31 
 8.2.5 d  0,108 0,110 0,112 0,114 0,116 0,119 0,679 
Upravni stroški, ki niso 
vključeni v referen čni 
znesek, razen stroškov za 
človeške vire in z njimi 
povezanih stroškov (NS)32 
 8.2.6 e  0,052 0,053 0,054 0,055 0,056 0,057 0,327 
Ocenjeni stroški financiranja ukrepa skupaj 
OPO, vklju čno s stroški 
za človeške vire, 
SKUPAJ   a+c
+d+
e 3,009 3,069 3,130 3,192 3,256 3,322 18,978 
OP, vklju čno s stroški za 
človeške vire, SKUPAJ   b+c
+d+
e 3,009 3,069 3,130 3,192 3,256 3,322 18,978 
Podrobnosti o sofinanciranju 
Če predlog vklju čuje sofinanciranje držav članic ali drugih organov (treba jih je navesti), se v 
spodnjo preglednico vpiše ocenje na raven tega sofinanciranja  (lahko se dodajo vrstice, če ukrep 
sofinancirajo razli čni organi): 
v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natan čno) 
Organ, ki sofinancira 
ukrep    
Leto n 
n + 1 
n + 2  
n + 3  
n + 4 n + 5 
in 
pozne
je  
Skupaj  
Tretje evropske države 
33 
 f 0,146 0,149 0,152 0,155 0,158 0,161 0,922 
OP, vklju čno s 
sofinanciranjem, 
SKUPAJ  a+c+d
+e+f 3,155 3,218 3,282 3,347 3,414 3,483 19,899 
4.1.2. Skladnost s finan čnim programiranjem 
X Predlog je skladen z obstoje čim finančnim programiranjem. 
                                                 
31 Glej preglednico 8.2.5. 
32 Glej preglednico 8.2.6. 
33 Udeležba tretjih evropskih držav, pridruženih agenciji EASA, v skladu s členom 55 Uredbe (ES) 
št. 1592/2002. Ta udeležba je ocenjena na 7 % prora čuna agencije, ki niso vklju čeni v vire obveznih pla čil. 
 
SL 52   SL  Predlog bo pomenil ponovno programiranje ustreznega razdelka v finan čni 
perspektivi. 
 Ta predlog lahko zahteva uporabo dolo čb Medinstitucionalnega sporazuma 34(tj. 
instrumenta prilagodljivosti ali spremembe finan čne perspektive). 
4.1.3. Finan čni vpliv na prihodke 
X Predlog nima finan čnih posledic za prihodke 
 Predlog ima finan čni vpliv – u činek na prihodke je naslednji: 
v milijonih EUR (na eno decimalno mesto natan čno) 
  Stanje po ukrepu  
Proračunsk
a vrstica  Prihodki  Pred 
ukrepom 
[Leto n-
1] [Leto 
n] [n+1] [n+2] [n+3
] [n+4] [n+5]
35 
 
a) Prihodki, izraženi 
absolutno          
b) Sprememba v prihodkih   ∆       
(Navedejo se vse zadevne prora čunske vrstice za prihodke, pri čemer se v preglednico 
doda ustrezno število vrstic, če gre za u činek na ve č kot eno prora čunsko vrstico.) 
4.2. FTE za človeške vire (vklju čno z uradniki, za časnim in zunanjim osebjem) – glej 
podrobnosti pod to čko 8.2.1. 
Ta preglednica podrobno prikaže potrebe EASA (20 za časnih uslužbencev) in Komisije 
(1 uradnik), nastale pri izvajanju predlaganega ukrepa. 
  
 
Letne potrebe   
Leto n  
n + 1  
n + 2  
n + 3  
n + 4  
n + 5 
in 
pozne
je 
Število potrebnih človeških virov 
skupaj 20 20 20 20 20 20 
                                                 
34 Glej to čki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma. 
35 Po potrebi, tj. če ukrep traja ve č kot 6 let, se dodajo stolpci. 
 
SL 53   SL 5. ZNA ČILNOSTI  IN CILJI 
Podrobnosti o ozadju predloga so v obr azložitvenem memorandumu. Ta oddelek 
zakonodajnega finan čnega izkaza mora vsebovati naslednje posebne dopolnilne podatke: 
5.1. Potreba, ki jo je treba kratkoro čno ali dolgoro čno pokriti 
Na notranjem trgu letalskih prevozov je tr eba izboljšati splošno raven varnosti in še 
nadalje uskladiti pogoje konkurence med letalskimi prevozniki. 
5.2. Dodana vrednost zaradi vklju čitve Skupnosti in skladnost predloga z drugimi 
finančnimi instrumenti ter možne sinergije. 
Uvedba obveznih predpisov Skupnosti in  njihova enotna uporaba bodo omogo čile 
želeno usklajenost. 
5.3. Cilji in pri čakovani rezultati predloga ter z njim i povezani kazalniki v okviru ABM 
Treba je uskladiti uredbo o letalskih oper acijah, o licencah pilotov in varnosti 
zrakoplovov iz tretjih držav. Izboljšanje var nosti letalskih prevozov bo koristila vsem 
državljanom, ki potujejo z letali ali pa so na  zemlji. Letalskim prevoznikom bo koristila 
uskladitev pogojev konkurence. Nazadnje bo avtomati čno priznanje licenc letalskega 
osebja omogo čilo mobilnost tega osebja, kar bo koristilo tako njim kakor njihovim 
delodajalcem. 
5.4. Metoda izvedbe (okvirno) 
Spodaj se prikaže(-jo) izbrana(-e) metoda(-e)36 izvedbe ukrepa. 
X Centralizirano upravljanje 
x neposredno izvaja Komisija 
 posredno s prenosom pooblastil na: 
 izvajalske agencije, 
X na organizacije, ki jih je ustanovila Skupnost, kakor so predvidene v 
členu 185 finan čne uredbe, 
 nacionalne javne orga ne/organe, ki opravljajo javne storitve. 
 Deljeno ali decentralizirano upravljanje 
 z državami članicami 
                                                 
36 Pri navedbi ve č kot ene metode je treba navesti dodatne podrobnosti v oddelku „pripombe“ pod to to čko. 
 
SL 54   SL  s tretjimi državami 
 Skupno upravljanje z mednarodnimi orga nizacijami (treba jih je navesti) 
Opombe: Komisija in Evropska agencija za varnost v letalstvu bosta skupaj udeleženi pri izvajanju 
ukrepov, ki jih uvaja ta uredba. 
6. NADZOR
 IN VREDNOTENJE 
6.1. Sistem nadzora 
Delo EASA se vsako leto spremlja in vrednoti v splošnem letnem poro čilu za preteklo 
leto in v programu dela za naslednje leto . Ta dva dokumenta upravni odbor Agencije 
sprejme in nato se jih pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Ra čunskemu sodiš ču in 
državam članicam. 
6.2. Vrednotenje 
6.2.1. Predhodno vrednotenje 
V skladu z dolo čbami Uredbe (ES) št. 1592/2002 je Komisija zahtevala mnenje EASA o 
razširitvi podro čja uporabe tega besedila na letalske  operacije, licenciranje letalskega 
osebja in varnost zrakoplovov tretjih držav. Agencija je v skladu s svojimi notranjimi 
pravili in mednarodno prakso s tega podro čja opravila razširjeno posvetovanje z 
zainteresiranimi stranmi in upoštevala pripombe, ki jih prejela, preden je dala svoje 
mnenje. Tako je na svoji spletni strani (www.easa.eu.int) 27. aprila 2004 objavila dokument o posvetovanju glede „uporabe, temeljnih na čel in bistvenih zahtev glede 
usposobljenosti pilotov, letalskih operacij in  ureditve zrakoplovov tretjih držav, ki jih 
upravljajo letalski prevozniki iz tretjih dr žav“ (NPA Št. 2/2004). Med 30. aprilom in 31. 
julijem 2004 je 93 posameznikov, nacionalnih organov, podjetij a li organizacij dalo 
1.695 pripomb na ta dokument. Z veliko ve čino so strani, s katerimi je bilo opravljeno 
posvetovanje, izrekle ugodno mnenje gled e uvedbe skupnih predpisov o letalskih 
operacijah, licenciranju letalskega osebja in varnosti zrakoplovov tretjih držav. Na 
podlagi teh pripomb je EASA oblikovala svoj o analizo, ki jo je 15. decembra 2004 
poslala Komisiji (Mnenje Št. 3/2004). 
Službe Komisije so prou čile vpliv razširitve skupnih pre dpisov na letalske operacije, 
licenciranje letalskega osebja in varnost zrakoplovov tretjih držav, da bi preverile 
primernost te razširitve in ugotovile kakšen naj bi bil na čin izvedbe. Ta študija je 
okrepila stališ ča zakonodajalca, zainteresiranih stra ni in agencije EASA v korist 
razširitvi podro čja uporabe Uredbe (ES) št.1592/2002 na ta podro čja. 
 
SL 55   SL 6.2.2. Ukrepi, sprejeti po vmesnem/naknadnem vrednotenju (na podlagi podobnih preteklih 
izkušenj) 
6.2.3. Oblika in pogostnost prihodnjega vrednotenja 
Vsakih pet let se opravi ne odvisna zunanja ocena, ki pokaže v kolikšnem obsegu je 
EASA zmožna opravljati svoje naloge, in oceni vpliv skupnih predpisov in dela 
Agencije na splošno raven letalske varnosti. 
7. UKREPI  PROTI  GOLJUFIJAM 
Proračun Agencije izvršuje izvršni di rektor. Vsako leto Komisiji, Ra čunskemu sodiš ču 
in upravnemu odboru predloži podroben obra čun z vsemi prihodki in odhodki za 
prejšnje leto. Poleg tega ima notranji revizo r Komisije enaka pooblastila glede agencije 
EASA, kakor jih ima glede služb Komisije, in Agencija ima podoben sistem notranje 
revizije, kakor ga ima Komisija. 
Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1073/1999 z dne 25. maja 1999 o 
preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), in tudi 
Medinstitucionalni sporazum z dne 25. maja 1999 glede notranjih preiskav, ki jih izvaja 
OLAF, se brez omejitev uporabljata za agencijo AESA. 
 
SL 56  8. PODROBNOSTI  O SREDSTVIH 
8.1. Cilji predloga z vidika stroškov financiranja 
odobritve za prevzem obveznosti v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natan čno) 
Leto n Leto n+1  Leto n+2  Leto n+3  Leto n+4  Leto n+5 in 
pozneje  SKUPAJ  (Navedba ciljev, ukrepov in realizacij)
 Vrsta 
realiza
cije Povp
rečni 
stroš
ki število real. stroški skupaj
 število real. stroški skupaj
 število real. stroški skupaj
 število real. stroški skupaj
 število real. stroški skupaj
 število real. stroški skupaj
 število real. stroški skupaj
 
OPERATIVNI CILJ št. 1
37 ………  
 Oblikovanje skupnih predpisov o letalskih operacijah, o lic encah pilotov in varnosti zrakoplovov iz tretjih držav  
Ukrep 
1……………….  Zakonodaja   1,168  1,191  1,215  1,240  1,264  1,290  7,368 
Ukrep 2………………. Standardizacija   1,197  1,221  1,245  1,270  1,295  1,321  7,548 
Ukrep 3………………. Tehnična pomoč  0,484  0,494  0,504  0,514  0,524  0,534  3,053 
Vmesni seštevek cilj 
1    2,849  2,906  2,964  3,023  3,084  3,146  17,972 
STROŠKI 
SKUPAJ     2,849  2,906  2,964  3,023  3,084  3,146  17,972 
                                                 
37 Kakor je opisano v delu 5.3. 
 
SL 57   SL 8.2. Upravni odhodki 
Te odhodke pokrivajo prora čunska sredstva, ki se letno dodelijo službi Komisije za 
odobritve. 
8.2.1. Človeški viri – število in vrsta delovnih mest 
Vrsta delovnega 
mesta   Osebje, dodeljeno upravljanju ukrepa ob uporabi obstoje čih in/ali dodatnih sredstev 
(število delovnih mest/FTE ) 
  Leto n  Leto n+1  Leto n+2  Leto n+3  Leto n+4  Leto n+5  
A*/
AD 1 1 1 1 1 1 Uradniki38 in 
začasno osebje 
(XX 01 01) 
novo delovno 
mesto  B*, C*/
AST
       
Osebje, financirano39 v 
skladu s členom XX 01 
02 
       
Drugo osebje40, 
financirano v skladu s 
členom XX 01 04/05  
       
SKUPAJ        
8.2.2. Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa 
Priprava tehni čnih predpisov in zakonodaje, izvedba te zakonodaje, vklju čno s tehni čno 
in upravno pomo čjo ter inšpekcijskim pregledom standardiziranja. 
8.2.3. Človeški viri – viri delovnih mest (obvezno) 
(Pri navedbi ve č virov se navede število delovnih mest, ki izhajajo iz vsakega vira) 
 Delovna mesta, trenutno dodeljena uprav ljanju programa, ki se nadomesti ali 
podaljša 
 Delovna mesta, ki so bila predhodno dodeljena v okviru izvajanja LSP/PPP za 
leto n  
                                                 
38 Stroškov zanje referen čni znesek NE krije. 
39 Stroškov zanje referen čni znesek NE krije. 
40 Stroški zanje so vklju čeni v referen čni znesek. 
 
SL 58   SL X Delovna mesta, ki bodo zahteva na v naslednjem postopku LSP/PPP 
 Delovna mesta, ki bodo prerazporejena z uporabo obstoje čih človeških virov 
znotraj zadevne službe (notranja prerazporeditev) 
 Delovna mesta, potrebna za leto n, ki niso predvidena za izvajanje LSP/PPP za 
zadevno leto 
8.2.4. 8.2.6 Drugi upravni odhodki, ki niso vklju čeni v referen čni znesek (XX 01 04/05 – 
Upravni odhodki) 
v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natan čno) 
Proračunska vrstica 
(številka in ime postavke)  Leto n  Leto 
n+1 Leto 
n+2 Leto 
n+3 Leto 
n+4 Leto n+5 
in pozneje  SKUPAJ  
1. 1. Tehni čna in upravna 
pomoč (vključno s povezanimi 
stroški za osebje)  0,484 
 0,494 0,504 0,514 0,524 0,534 3,053 
Izvajalske agencije41 
        
Druga tehni čna in upravna 
pomoč        
- notranja         
- zunanja         
Tehnična in upravna pomo č 
SKUPAJ         
8.2.5. Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki niso vklju čeni v 
referenčni znesek 
v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natan čno) 
Vrsta človeških virov  Leto n  Leto 
n+1 Leto 
n+2 Leto n+3  Leto n+4  Leto n+5 
in pozneje  
Uradniki in za časno osebje (XX 01 
01) 0,108 0,110 0,112 0,114 0,116 0,119 
Osebje, financirano v skladu s členom 
XX 01 02 (pomožno osebje, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno       
                                                 
41 S sklicevanjem na posebni zakonodajni finan čni izkaz za zadevno(-e) izvajalsko(-e) agencijo(-e). 
 
SL 59   SL osebje itd.) 
(navesti prora čunsko vrstico)  
Stroški za človeške vire in z njimi 
povezani stroški (ki NISO vklju čeni 
v referen čni znesek) SKUPAJ        
 
Izračun – Uradniki in za časni uslužbenci  
Po potrebi s sklicevanjem na to čko 8.2.1 
Uradnik po stopnji 108 000 EUR (2005), indeksirani z 2 % letno 
 
Izračun – Osebje, financirano v skladu s členom XX 01 02  
Po potrebi s sklicevanjem na to čko 8.2.1 
8.2.6. Drugi upravni odhodki, ki niso  vključeni v referen čni znesek  
 
v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natan čno) 
 Leto 
št. Leto 
n+1 Leto 
n+2 Leto 
n+3 Leto 
n+4 Leto n+5 
in 
pozneje  SKUPAJ  
XX 01 02 11 01 – Misije         
XX 01 02 11 02 – Sestanki in konference         
XX 01 02 11 03 – Odbori42 
 0,052 0,053 0,054 0,055 0,056 0,057 0,327 
XX 01 02 11 04 – Študije in konzultacije         
XX 01 02 11 05 – Informacijski sistemi         
2. 2. Drugi odhodki za poslovodenje 
skupaj (XX 01 02 11)         
                                                 
42 Opredeliti vrsto odbora in skupino, v katero spada. 
 
SL 60   SL 3. Drugi odhodki upravne narave  
(opredeliti, vklju čno s sklicem na 
proračunsko vrstico)         
Upravni odhodki, razen stroškov za 
človeške vire in z njimi povezanih 
stroškov (ki NISO vklju čeni v referen čni 
znesek), SKUPAJ         
 
Izračun – Drugi upravni odhodki, ki niso  vključeni v referen čni znesek  
Sestanek odbora «komitologija», dolo čen v členu 54 Uredbe 1592/2002 na podlagi dveh letnih 
sestankov 40 izvedencev po stopnji 650 EUR po sestanku in po izvedencu (2005), indeksirani z 
2 % letno.