EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 20.7.2011 
SEC(2011) 950 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
Predlog uredbe 
o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja 
  
{COM(2011) 452 kon č.} 
{SEC(2011) 949 kon č.} 
 
 
SL 1   SL 1. OZADJE  
Obseg finan čne krize je razkril nesprejemljiva tv eganja, povezana s sedanjo ureditvijo 
finančnih institucij. Po ocenah MDS izgube, ki so jih utrpele evropske banke zaradi krize med 
letoma 2007 in 2010, znašajo skoraj 1 bilijon EUR ali 8 % BDP EU. 
Za obnovo stabilnosti v ban čnem sektorju in za zagotovitev, da se krediti še naprej stekajo v 
resnično gospodarstvo, so EU in njene države članice sprejele številne doslej še neuporabljene 
ukrepe, ki jih nazadnje pla čajo davkopla čevalci. V zvezi s tem je do oktobra 2010 Evropska 
komisija (Komisija) odobrila 4,6 bilijona EUR državne pomo či za finan čne institucije, od 
česar sta se v letih 2008 in 2009 deja nsko porabila 2 bilijona EUR.  
Raven fiskalne podpore bankam mora biti  usklajena z obsežno reformo za odpravo 
regulativnih pomanjkljivosti, ki so se pokazale  med krizo. V zvezi s tem je Komisija že 
predlagala ve č sprememb ban čne zakonodaje, in sicer drugo revizijo dire ktive o kapitalskih 
zahtevah1 oktobra 2008 in tretjo revi zijo direktive o kapitals kih zahtevah julija 2009. 
Zakonodajni paket, h kateremu je priloženo to poro čilo, vsebuje globalno razvite in 
dogovorjene elemente standardov o ban čnem kapitalu in likvi dnosti, znane pod imenom 
Basel III. Službe Komisije so dejavno sodel ovale v postopku njihovega  razvoja v imenu vseh 
držav članic EU. Paket se razširi tako, da vklju čuje predlog za uskladitev drugih dolo čb 
direktive o kapitalskih zahtevah, da se poglobi enotni trg in okrepi u činkovitost nadzora. To 
poročilo se nanaša le na oceno u činkov spodaj opisanih ukrepov. 
2. POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI  
Med celotnim projektom so službe Komisije sodelovale pri delu me dnarodnih forumov, zlasti 
pri delu Baselskega odbora za ban čni nadzor (BCBS), ki je bil zadolžen za razvoj novih 
ukrepov politike na podro čjih likvidnosti in obvladovanja tv eganja nasprotne strani, 
opredelitev regulativnega kapitala in procikli čnosti. Evropski odbor za ban čništvo in Odbor 
evropskih ban čnih nadzornikov (CEBS) sta intenzivno sode lovala pri projektu ter sta bila ves 
čas vključena v posvetovanja.  
V podporo analizi u činka tega zakonodajnega paketa o ban čnem sektorju EU je CEBS izvedla 
kvantitativno študijo u činka. V študiji je sodel ovalo 246 bank iz 21 držav članic CEBS, 
vključno s 50 bankami iz skupine 12 in 196 bankami iz skupine 2, ki skupaj predstavljajo 
približno 70 % konsolidiranega ban čnega sektorja EU v smislu ka pitala. CEBS je prav tako 
zagotavljal tehni čno svetovanje Komisiji na podro čju usklajevanja nacionalnih opcij in 
diskrecijskih pravic. 
Službe Komisije so aprila 2010 organizi rale javno obravnavo ter izvedle štiri javna 
posvetovanja v letih 2009–2011 o ukrepih politike, vklju čenih v zakonodajni paket3. Odzivi 
na posvetovanja predstavljajo pomemben vir podatkov in stališ č zainteresiranih strani v zvezi 
                                                 
1 Direktiva o kapitalskih zahtevah, 
2 Banke skupine 1 so tiste banke, ki imajo presežni kapital prvega reda v višini 3 milijarde EUR, imajo 
dobro razpršena sredstva in so aktivne na mednarodnem trgu. Vse ostale banke se štejejo za banke 
skupine 2. 
3 Glej http://ec.europa.eu/internal_market/bank/regcapital/index_en.htm .  
 
SL 2   SL z učinki in učinkovitostjo možnih ukrepov. Poleg tega so službe Komisije opravile obsežna 
ločena posvetovanja s sektorjem, tudi s skupino strokovnjakov za vprašanja s podro čja 
bančništva ter razli čnimi združenji ban čnega sektorja v EU in posameznimi bankami. 
3. OPREDELITEV PROBLEMA  
3.1. Obvladovanje likvidnostnega tveganja 
Svetovna finan čna kriza je razkrila pomanjkljivos ti v sedanjem obvladovanju likvidnostnega 
tveganja institucij, vklju čno z izvedbo stresnih testov ter neusklajenosti med zapadlostjo 
sredstev in obveznosti. Zlasti so se obstoje če prakse obvladovanja likvidnostnega tveganja 
izkazale za nezadostne, da bi se v celoti obvl adovala tveganja, povezana z listinjenjem, pri 
katerem se posojila po odobritvi prodajo kot vr ednostni papirji (originate-to-distribute), 
uporabo kompleksnih finan čnih instrumentov in odvisnostjo od medban čnih posojil z 
instrumenti s kratkoro čno zapadlostjo. Predpostavke, povezane  s tržno likvidnostjo sredstev in 
interakcijo med tržno likvidnostjo in financ iranjem likvidnosti, so se izkazale za napa čne, 
medtem ko je obnašanje finan čnih institucij prav tako im elo pomembno vlogo pri poteku 
krize. Ti dejavniki so prispevali k propadu razli čnih finančnih institucij4 ter so mo čno ogrozili 
stanje številnih drugih, kar je ogrozilo finan čno stabilnost in zahte valo do zdaj še 
neuporabljene stopnje pomo či javnega sektorja in likvidno stne podpore centralnih bank. Med 
septembrom in decembrom 2008 so se posojila ECB kreditnim institucijam na euroobmo čju 
povečala za približno 70 %, na ve č kot 800 milijard EUR. 
Medtem ko se v ve č državah članicah trenutno uporablja ne ka oblika kvantitativnega 
regulativnega standarda za likvidnost, na ravni EU ni usklajene in dov olj jasne regulativne 
obravnave ustreznih ravni kratkoro čne in dolgoro čne likvidnosti. Razli čni veljavni nacionalni 
standardi ovirajo komunikacijo med nadzornimi organi in čezmejnim institucijam povzro čajo 
dodatne stroške v zvezi s poro čanjem. 
3.2. Opredelitev kapitala 
Bančni sistem EU ob za četku krize ni imel dovolj kapita la, hkrati pa ta ni bil dovolj 
kakovosten. Bolj specifi čno, nekateri instrumenti kapitala in zlasti hibridni instrumenti 
kapitala5 (hibridi), niso izpolnili pri čakovanj trgov in regu latorjev na podro čju njihove 
zmožnosti za absorpcijo izgube6, stalnosti7 in prilagodljivosti pla čil8 v času rednega 
poslovanja. Dejansko je bila sk ladnost hibridov z zgornjimi tr emi kriteriji v EU uvedena s 
politiko Komisije o „delitvi dolga“ pri ocenje vanju ukrepov za dokapitalizacijo nacionalnih 
bank.  
Prav tako se je seznam prilagoditev regulativ nega kapitala izkaza l za nepopolnega, saj so 
udeleženci na trgu številne bilan čne postavke, kot so manjšinski de leži in odložene terjatve za 
                                                 
4 Bear Sterns, Lehman Brothers, Northe rn Rock, HBOS, Bradford in Bingley 
5 Hibridi so vrednostni papirji, ki vsebujejo lastnosti lastniškega finan čnega instrumenta in dolga. 
6 Instrument mora biti na voljo za absorpcijo izgub, tako v času rednega poslovanja kot med likvidacijo 
ter za zagotovitev pomo či za sredstva vlagateljev, če je to potrebno. 
7 Instrument mora biti stalno na voljo, tako da ni dvoma, da lahko podpre vlagatelje in druge upnike v 
času težav. 
8 Instrument mora imeti lastnosti, ki dopuš čajo nekumulativni odlog ali preklic izpla čila kuponov ali 
dividend v času težav. 
 
SL 3   SL davek, katerih možnost za absorpcijo izgube je med rednim poslovanjem v času težav manj 
gotova, dejansko umaknili iz kapita lskih deležev, o katerih so poro čale institucije. Razlike pri 
uporabi regulativnih prilagoditev po državah članicah so dodatno ovirale primerljivost in 
zanesljivost ukrepa za kapital prvega  reda. Zato prijavljeni kapitals ki deleži prvega reda niso 
odražali sposobnosti institucij za absorpcijo rasto čih izgub. To je vlade spodbudilo k 
zagotavljanju pomo či bančnemu sektorju v številnih državah in v velikem obsegu. 
3.3. Kreditno tveganje nasprotne stranke 
Kriza je razkrila ve č pomanjkljivosti trenutne regulativne obravnave kreditnega tveganja 
nasprotne stranke9, ki izhaja iz izvedenih finan čnih instrumentov, poslov za časne 
prodaje/za časnega nakupa10 in dejavnosti financiranja vrednostnih papirjev11. Pokazala je, da 
obstoječe določbe niso zagotovile ustrezn ega obvladovanja in zadostn e kapitalizacije za to 
vrsto tveganja. Veljavna pravila prav tako niso zagotovila zados tnih spodbud za prehod s 
pogodb o izvedenih finan čnih instrumentih na prostem trgu, za katere se uporablja dvostranski 
kliring, na ve čstranski kliring, ki ga izvaja jo centralne nasprotne stranke12. 
3.4. Procikličnost posojanja 
Prociklični učinki so opredeljeni kot u činki, ki gredo v smeri gos podarskega cikla in ga 
razširjajo. Cikli čna narava ban čnega posojanja ima ve č medsebojno povezanih virov, ki 
vključujejo tržne in regul ativne neuspehe.  
Ena od lastnosti trenutnih minimaln ih kapitalskih zahtev, ki temeljijo na tveganju, je, da se 
spreminjajo skozi gospodarski cikel. Če bi jih kreditne institucije  in investicijska podjetja 
lahko izpolnila, višina tveganja, ki ga lahko pr evzamejo, ni eksplicitno regulativno omejena, s 
tem tudi njihov finan čni vzvod. Pomanjkanje takšne omejitve in neodzivnost kapitalskih 
zahtev za pove čanje tveganja na ma kro ravni je povzro čilo kopičenje finan čnih neravnovesij, 
kar je vodilo do visokih izgub, povezanih s krediti,  ter – ko se je gospodarski cikel obrnil – 
povzročilo škodljivo naglo upadanje finan čnih vzvodov. 
3.5. Opcije, diskrecijske pravice in minimalna harmonizacija 
Leta 2000 je konsolidirana ban čna direktiva nadomestila sedem ban čnih direktiv. Ta direktiva 
je bila spremenjena v letu 2006 z direktivo o kapitalskih zahteva h, hkrati pa je bil v EU 
sprejet okvir za sporazum Basel II. Zato dolo čbe direktive o kapitalskih zahtevah vklju čujejo 
znatno število opcij13 in diskrecijskih pravic14. Direktiva o kapitalskih zahtevah je prav tako 
                                                 
9 Tveganje, da lahko nasprotna stranka v poslu postane nepla čnik pred kon čno poravnavo denarnih tokov 
posla.  
10 Pri pogodbah o za časni prodaji/za časnem odkupu posojilodajalec soglaša, da bo vrednostni papir prodal 
posojilojemalcu in pozneje odkupil isti vrednostni papir od posojilojemalca po dolo čeni ceni. 
11 Medtem ko je utemeljitev za pogodbe o za časni prodaji/za časnem nakupu posojanje ali izposojanje 
gotovine, je pri financiranju vrednostnih papirjev namen za časna pridobitev vrednostnega papirja za 
druge namene, kot je kritje kratkih pozicij. 
12 Subjekt, ki posreduje med nasprotnimi strankami v pogodbah, s katerimi se trguje na enem ali ve č 
finančnih trgih, in postane kupec za vsakega prod ajalca in prodajalec za vsakega kupca.  
13 Izbira, ki je na voljo pristojnim organom ali državam članicam glede tega, kako izpolnjevati zadevno 
določbo, pri čemer so na voljo številne možnosti. 
14 Izbira, ki je na voljo pristojnim organom ali državi članici, da se odlo čijo, ali bodo uporabili dolo čbo ali 
ne. 
 
SL 4   SL tudi direktiva o minimalni usklad itvi, kar pomeni, da lahko države članice dodajo strožja 
bonitetna pravila, kar je podlaga za pr akso pretiranega izvajanja dolo čb (gold-planting).  
Posledica tega so številne razlik e pri izvajanju pr avil v državah članicah in posledi čno pri 
nacionalnih nadzornih organi h, kar je zlasti obremenjujo če za podjetja, ki delujejo v 
čezmejnem okolju. Poleg tega prihaj a zaradi tega do pomanjkanja pr avne jasnosti in neenakih 
konkuren čnih pogojev.  
4. CILJI 
Splošni cilj te pobude je zagotoviti ve čjo učinkovitost ureditve ban čnega kapitala in 
likvidnosti v EU ter obvladovati njene negati vne vplive na zaupanje do bank in omejiti 
procikličnost finan čnega sistema, pri tem pa ohraniti konkuren čen položaj ban čnega sektorja 
EU. To se preoblikuje v naslednje štiri splošne cilje politike za:  
– izboljšanje finan čne stabilnosti; 
– izboljšanje varstva in teresov vlagateljev; 
– zagotavljanje mednarodne konkuren čnosti bančnega sektorja EU; 
– zmanjšanje procikli čnosti finan čnega sistema. 
5. MOŽNOSTI POLITIKE : ANALIZA IN PRIMERJAVA  
Skupaj je bilo ocenjenih 27 mo žnosti politike, ki so se me d seboj primerjale z vidika 
obravnave razli čnih ugotovljenih težav. Ta del predstavlja pri čakovane vplive politi čnih 
ukrepov na vsakem podro čju ter skupne u činke celotnega predloga.  
5.1. Likvidnostno tveganje 
Za izboljšanje kratkoro čne odpornosti profila likvidnostnega tveganja finan čnih institucij se 
bo od leta 2015 naprej uvedel koli čnik likvidnostnega kritja po poteku obdobja opazovanja in 
po pregledu, da se uvedejo vse potrebne dopolnitv e tako njegove sestave kot  kalibracije ter da 
se preverijo vsi neželeni u činki na industrijo, finan čne trge in gospodarstvo. Na podlagi 
opredelitve koli čnika likvidnostnega kritja, vklju čene v sporazum Basel III, se pri čakuje, da se 
bo z izpolnjevanjem te zahteve v EU dolgoro čno doseglo pove čanje letnega neto BDP za 
0,1 % do 0,5 %, ker se bo zmanjšala pri čakovana pogostost sistemskih kriz.  
Za obravnavo težav s financiranjem, ki izhaja jo iz neusklajenosti zapadlosti sredstev in 
obveznosti, namerava Komisija uvesti koli čnik neto stabilnih vir ov financiranja (NSFR). 
Preden se sprejme kon čna odločitev o njegovi kalibraciji in se premakne na minimalni 
standard od leta 2018, se iz vede obsežen nadzor NSFR  in njegovih posledic.  
5.2. Opredelitev kapitala 
Predlogi zaostrujejo merila za upravi čenost kapitalskih instrumentov za razli čne plasti 
regulativnega kapitala ter uvajajo obsežne re vizije uporabe regulativnih prilagoditev. Za 
banke iz skupine 1 revidirane regul ativne prilagoditve zmanjšajo upravi čene navadne 
lastniške finan čne instrumente prvega reda (CET1) za 42 % ter kapital bank skupine 2 za 
 
SL 5   SL 33 %. Ta zmanjšanja usmerjajo prilagoditve za dobro ime, bistvene  investicije v druge 
finančne institucije in odložene terjatve za davek.  
Nove minimalne zahteve glede CET1 in pr vega reda bodo vpeljane postopno od leta 2013 
dalje in bi do leta 2015 dosegle 4,5 % ozir oma 6 %. Spremembe regulativnih prilagoditev 
bodo uvedene v letih 2014–2019. Prav tako je  predvidena uporaba prehodnih dolo čb za 
kapitalske instrumente, ki ne izpolnjujejo ve č novih zahtev za upravi čenost. 
5.3. Kreditno tveganje nasprotne stranke 
Zahteve za upravljanje in ka pitalizacijo kreditnega tveganja nasprotne stranke se bodo 
okrepile. S predlogi bodo tudi okrepljene spod bude za kliring instrumentov na prostem trgu s 
strani centralnih nasprotnih st rank. Ti predlogi  naj bi po pri čakovanjih vplivali predvsem na 
največje banke EU. 
Pregled obravnave kreditnega tveganja naspro tne stranke in zlasti vzpostavitev zahtev po 
višjih lastnih sredstvih za dvos transke pogodbe o izvedenih finan čnih instrumentih, da se 
upoštevajo ve čja tveganja, ki jih lahko takš ne pogodbe predstavljajo za finan čni sistem, sta 
sestavni del prizadevanja Komisije za zagotovitev u činkovitih, varnih in zanesljivih trgov 
izvedenih finan čnih instrumentov. Dopolnjuje druge re gulativne pobude Komisije na tem 
področju, zlasti predlagano uredbo o izvedenih finan čnih instrumentih OTC, centralnih 
nasprotnih strankah in registri trgovanja, ki  jo je Komisija sp rejela 15. septembra 2010. 
5.4. Proticikli čni ukrepi politike 
Predlogi za kapitalske blažilnike vklju čujejo blažilnik za ohranitev kapitala in proticikli čni 
kapitalski blažilnik.  Blažilnik za ohranitev kapitala (CET1) v višini 2,5 % tveganju 
prilagojenih sredstev (RWA) je namenjen za zagotovitev, da lahko banke absorbirajo izgube v 
težavnih časih, ki lahko trajajo leta. Od bank se pri čakuje, da takšen ka pital zberejo v ugodnih 
gospodarskih časih. Banke, ki ne dosegajo  cilja blažilnika, se bodo soo čile z omejitvami pri 
diskrecijskemu razporejan ju zaslužkov (tj. izpla čil dividend), dokler se ne doseže cilj.  
Proticiklični kapitalski blažilnik  je namenjen uresni čitvi širšega makrobonitetnega cilja 
zaščite bančnega sektorja in realnega gospodarstva pred  vsesistemskimi tveganji, ki izhajajo 
iz razvoja skupne rasti kredit ov od ugodnega gospodarskega polož aja do recesije. To se bo 
uporabilo s prilagoditvijo velikosti blažilnika, dolo čene z blažilnikom za ohranitev za 
dodatnih 2,5 %. 
Komisija za obvladovanje pove čevanja finan čnih vzvodov v bilancah stanj kreditnih institucij 
in investicijskih podjetij te r s tem omejitev cikli čnosti posojanja predlaga tudi uvedbo stopnje 
finančnega vzvoda, ki ne temelji na tveganju, kot  elementa za nadzorni pregled. Posledice 
deleža se nadzorujejo, preden lahko ta 1. januarja 2018 postane splošno zavezujo ča zahteva. 
5.5. Enotna pravila 
Predlogi usklajujejo razli čne nacionalne pristope nadzora,  tako da odpravljajo opcije in 
diskrecijske pravice. Nekatera specifi čna področja, na katerih prihaja zaradi ocene tveganja do 
pretirano natan čnega izvajanja pravil, so še naprej izvzete posebnosti trga  ali proizvoda ter 
pravni okvir držav članic.  
 
SL 6   SL 5.6. Skupni u činek svežnja 
Komisija je za dopolnitev svoje ocene u činka sporazuma Basel III preu čila več študij, ki sta 
jih pripravila javni in zasebni sektor.  
Ta paket in direktiva o kapitalskih zahtevah III skupaj naj bi po ocenah povišala RWA bank 
skupine 1 za 24,5 % in RWA bank skupine 2 za sk romnih 4,1 %. V kolikor CET1 ne izpolni 
zahteve glede novega minimuma in  je blažilnik za ohranitev na podlagi ravni ka pitala bank 
EU leta 2009 po ocenah nebistven do leta 2013, 84 milijard EUR do leta 2015 in 46015 
milijard EUR do leta 2019, kar ustreza 2,9 % RWA ban čnega sektorja. 
Da se bankam da čas za ohranitev ve č njihovih dobi čkov, izboljšanje operativne u činkovitosti, 
izdajo novih lastniških finan čnih instrumentov in sprejetje drugih potrebnih ukrepov za 
prilagoditev, vsebujejo nove zahteve glede kapitala osemle tno prehodno obdobj e. Na podlagi 
analiz baselskega odbora, ECB in sl užb Komisije bo imel prehod na mo čnejše kapitalske in 
likvidnostne standarde le omejen u činek na skupen rezultat. 
V smislu dolgoro čnega gospodarskega u činka je analiza, ki jo  je opravil baselski odbor, 
ugotovila jasne neto dolgoro čne gospodarske koristi sporazuma Basel III. Ta an aliza nakazuje 
neto gospodarske dobi čke letnega pove čanja BDP EU med 0,3 % in 2 %. Izhajajo iz 
zmanjšanja pri čakovane pogostosti prihodnjih sistemskih kriz ter so optimizirani, kadar se 
CET1 kalibrira v razponu med 6 % in 9 %. 
Po drugem modelu, ki so ga razvili Komisija in akademiki, je bilo ugotovljeno, da bi predlogi 
zmanjšali verjetnost sistemske ban čne krize v sedmih državah članicah v razponu od 29 % do 
89 %, ko se banke dokapitalizirajo do skupne ga kapitalskega deleža vsaj 10,5 %.  
Poleg tega je analiza baselskega odbor a pokazala, da bi se  moral zaradi ve čjih kapitalskih, 
vključno s proticikli čnim kapitalskim blažilnikom, in lik vidnostnih zahtev zmanjšati tudi 
razpon obi čajnih poslovnih ciklov. To je zlasti pome mbno za mala in srednja podjetja, ki so 
odvisna od ban čnega financiranja v celotnem gospodarskem ciklu.  
6. SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE  
Predlagane spremembe bodo predvidoma za čela veljati leta 2013. Pri merjenju napredka pri 
doseganju specifi čnih ciljev politike bodo pomagale delo vne skupine baselskega odbora in 
Evropski ban čni organ (EBA), ki nadzor ujejo dinamiko pozicij ban čnega kapitala globalno in 
v EU. EBA bo uvedla posebne ureditve za zagot ovitev, da se zberejo potrebni podatki za 
nadzor stopnje finan čnega vzvoda in nove zahteve glede likvidnosti, da se omogo či 
pravočasno dokon čno izoblikovanje teh ukrepov politike. 
 
                                                 
15 Od te številke se 37 milijard EUR (merjeno kot kapital prvega reda) pripiše predlogu direktive o 
kapitalskih zahtevah III.