SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 20.10.2004 
COM(2004) 679 kon č. 
.. 
SPOROČILO KOMISIJE SVETU, 
EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPS KEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU 
ODBORU, EVROPSKI CENTRA LNI BANKI IN EUROPOLU 
Nov akcijski na črt EU za obdobje 2004–2007 za prepre čevanje goljufij v zvezi z 
negotovinskimi pla čilnimi sredstvi 
 
 
{SEC(2004) 1264}  
 
SL 2   SL SPOROČILO KOMISIJE SVETU, 
EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPS KEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU 
ODBORU, EVROPSKI CENTRA LNI BANKI IN EUROPOLU 
Nov akcijski na črt EU za obdobje 2004–2007 za prepre čevanje goljufij v zvezi z 
negotovinskimi pla čilnimi sredstvi 
 
(Besedilo velja za EGP) 
1. UVOD 
V akcijskem na črtu EU za prepre čevanje goljufij za obdobj e 2001–2003 (v nadaljnjem 
besedilu „ANPG“)1 se je Komisija obvezala, da bo po letu 2003 Evropskemu parlamentu in 
Svetu predložila poro čilo o napredku pri izvajanju na črta ter, če bo to potrebno, predlagala 
dodatne ali druga čne ukrepe. Poro čilo Komisije o ANPG2 pomeni oceno izvedenih ukrepov in 
njihove uspešnosti. Ta dokument dopolnjuje poro čilo in predlaga nadaljnje ukrepe na tem 
področju. 
2. OZADJE 
Komisija je februarja 2001 sprejela  ANPG, da bi izboljšala prepre čevanje goljufij in 
ponarejanja v zvezi z vsemi vrstami negotovinskega pla čevanja. ANPG naj bi spodbujal 
vseevropski in skladen pristop k prepre čevanju goljufij. Enkratni in nepovezani ukrepi za 
preprečevanje goljufij so morda lahko uspešni, ve ndar ne zadostujejo za spopad z grožnjo, kot 
je goljufija v zvezi s pla čili. 
Posebni razlogi, ki so Komisijo vodili k uvedbi akcijskega na črta, so bili: 
• Stopnja goljufije je bila sorazmerno visoka. Leta 2000 je bil obseg goljufij v Evropski uniji 
ocenjen na 600 milijonov EUR samo za pla čilne kartice (kar je pr edstavljalo približno 0,07 
% prometa ponudnikov pla čilnih kartic v navedenem obdobju). 
• Stopnja letne rasti golju fij in ponarejanja je bila zaskrbljujo ča. Leta 2000 je pojav goljufije 
v EU narasel za približno 50 %. Eno od podro čij, na katerih se je st opnja goljufije najbolj 
povečala, so bila zlasti pla čila na daljavo (opravljena po te lefonu, pošti ali na internetu). 
• Sorazmerno z obsegom transakcij je bil obseg čezmejnih goljufij precej višji od obsega 
domačih. Vendar so se takrat pr eventivni ukrepi izvajali ve činoma na nacionalni ravni. 
• Organizirani kriminal je bil vedno bolj vplet en v te goljufije. Hudodelske združbe so že 
pokazale, da zmorejo hitro spremeniti svoj na čin delovanja in s tem obiti protiukrepe. Kar 
                                                 
1 Sporo čilo Komisije „Prepre čevanje goljufij in ponarejanja v zvezi z negotovinskimi pla čilnimi 
sredstvi“, COM(2001)11 kon č., z dne 9. 2. 2001. 
2 Delovni dokument služb Komisije št. … o Poro čilu o izvajanju akcijskega na črta EU za prepre čevanje 
goljufij v zvezi z negotovinskimi pla čilnimi sredstvi. 
 
SL 3   SL je še bolj pomembno, prihodki iz goljufij krep ijo organizirane hudodels ke skupine. To je 
dandanes zaradi grožnje financiran ja terorizma še bolj zaskrbljujo če. 
• Goljufije zmanjšujejo za upanje potrošnikov v pla čilne sisteme. Nevarnost goljufije v zvezi 
s plačili je po splošnem mnenju ena glavnih ovir za uspešen razvoj elektronskega 
trgovanja. 
Glavno na čelo ANPG je bilo sodelovanje med vsem i zainteresiranimi stranmi. Odgovornost 
za prepre čevanje goljufij je ve činoma na ramah sektorja pla čilnih sistemov in 
najpomembnejši napredek je izboljšana varnost pla čil (kot na primer uvedba kartic s čipom). 
Vendar bi morale pri tem sodelovati vse strani in imeti akti vno vlogo pri prepre čevanju 
goljufij. Nedvomno so preventivni  ukrepi precej uspešn ejši, kadar so izvede ni v sodelovanju z 
vsemi vpletenimi stranmi. V skladu s tem na čelom je bil ANPG zasnovan ob posvetovanju z 
vsemi zainteresiranimi stranmi3 in Komisija je z njimi tesno sodelovala pri izvedbi razli čnih 
ukrepov. Velika ve čina ukrepov, predvidenih v ANPG, je bila uspešno izvedena4. 
3. K  NOVEMU  AKCIJSKEMU  NAČRTU 
Splošno je priznano, da je s odelovanje Komisije pri prepre čevanju goljufij pomenilo dodano 
vrednost. Pri izvajanju ANPG je Komisija de lovala kot pospeševalec. Spodbujala je boljšo 
izmenjavo informacij, dvigala ozaveš čenost in krepila čezmejno sodelovanje.  Strokovnjakom 
s področja preprečevanja goljufij je ponudila okvir za sre čanja in združevanje mo či, ob čemer 
so tudi izmenjali primere najboljših praks in izobraževalno gradivo. Posledi čno se je okrepilo 
sodelovanje pri prepre čevanju goljufij, zlasti na čezmejni ravni. 
V obdobju trajanja ANPG so zd ružene pobude sektorja pla čilnega prometa, nacionalnih 
organov in drugih strani vodile k zm anjšanju letne rasti goljufij v EU5. ANPG je pripomogel 
tudi k okrepljeni ozaveš čenosti glede problema goljufij v zvezi s pla čili. 
Treba je nadaljevati te pobude, da se ohrani zago n. Saj se goljufije kot vedno razvijajo naprej. 
Število kriminalnih dejanj, kot so nepooblaš čeni dostop do in kraja poda tkov („data hacking“) 
ali kraja identitete6, raste zaskrbljujo če hitro in pojavljajo se vedno nove prevare. 
Komisija namerava zato nadaljevati svoj e ukrepe proti golju fijam v zvezi s pla čili, in sicer z 
uvedbo novega akcijskega na črta EU za prepre čevanje goljufij za obdobje 2004–2007. Ve čina 
ukrepov iz na črta je nadaljevanje ukrepov, ki so že bili  izvedeni, ali nadaljnji ukrepi. Novi 
ANPG je bil pripravljen ob posveto vanju s strokovno skupino EU za prepre čevanje goljufij 
(„EU Fraud Prevention Expert Group“ ) in drugimi pomembnimi skupinami7. Načrt bo 
                                                 
3 Kot so ponudniki pla čilnih kartic, banke, nacionalna ministrstva in centralne banke, službe kazenskega 
pregona, Evropska centralna banka, Europol, Interpol, sektor maloprodaje, upravljavci omrežij in 
združenja potrošnikov. 
4 Za podrobnosti glej poro čilo Komisije o izvedbi akcijskega na črta 2001–2003, delovni dokument služb 
Komisije št. … ali spletno stran  
http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/fraud/index_en.htm . 
5 Leta 2000 so goljufije naraš čale za približno 50 % na leto, precej h itreje kot danes (15–20 % na leto). 
6 Kraja identitete pomeni zlorabo osebnih podatkov z namenom izdajati se za drugo osebo brez njene 
privolitve. Ponavadi vklju čuje zlorabo ban čnih in pla čilnih računov žrtve.  
7 Kot je projektna skupina za prepre čevanje goljufij v zvezi s karticam i organizacije European Payments 
Council. Svoje mnenje so dodali tudi posamezni člani skupine udeležencev na trgu pri pla čilnih 
sistemih („Payment Systems Market Group“) in skupine vladnih strokovnjakov za pla čilne sisteme 
 
SL 4   SL dopolnil direktivo o pla čilnih storitvah na notranjem trgu, ki  jo bo Komisija predlagala leta 
2005, pri podpori ustanovitve enotnega pla čilnega obmo čja v EU. Na črt naj bi zlasti 
nadaljeval in še bolj okrepil obstoje če pobude za prepre čevanje goljufij in prispeval k 
ohranjanju in pove čevanju zaupanja v pla čila. 
Prednostna podro čja bodo še naprej varnost pla čilnih sredstev in sistemov ter okrepljeno 
sodelovanje med javnimi organi in zasebnim sektorjem. Potrebna je pojasnitev obstoje če 
zakonodaje EU o varstvu podatkov v zvezi z dejavnostmi prepre čevanja goljufij, da se tako 
omogoči uspešno in širšo izmenjavo informacij, zlasti na čezmejni ravni. Vklju čevanje novih 
držav članic v okvir EU za prepre čevanje goljufij in okrepljeni odnosi z javnimi organi v 
tretjih državah bodo še naprej prednostna nalo ga. Prav tako bo treba upoštevati tudi nove 
oblike goljufij. 
4. STROKOVNA  SKUPINA  EU ZA PREPRE ČEVANJE  GOLJUFIJ 
Cilj:  
⇒ Treba je okrepiti strokovno skupino EU za prepre čevanje goljufij (v nadaljnjem besedilu 
„SSPG“) in reorganizirati njeno delovanje. 
V ANPG je Komisija ustanovila  strokovno skupino EU za prepre čevanje goljufij (v 
nadaljnjem besedilu „SSPG“), ki vklju čuje vse glavne zainteresirane strani pri prepre čevanju 
goljufij v zvezi s pla čili v EU8 in pomeni dodano vrednost kot forum, na katerem 
zainteresirane strani lahko us pešno izmenjujejo informacije in najboljše prakse za 
preprečevanje goljufij. Skupina je pripomogla k okrepitvi sodelovanja med zainteresiranimi 
stranmi pri prepre čevanju goljufij, zlasti na čezmejni ravni. 
Po zadnji širitvi EU postaja združevanje predst avnikov vseh zainteresiran ih sektorjev in vseh 
držav članic v eno skupino ter hkratno ohranjanje u činkovitih delovnih postopkov vedno ve čji 
izziv. Zato je potrebna reorganizacija članstva in delovanja skupine  ter razširitev njenih 
pooblastil. 
Glavni ukrepi:   
⇒ Članstvo SSPG je treba racionalizirati, in  sicer z iskanjem strokovnjakov za prepre čevanje 
goljufij v vsakem sektorju in/ali vsaki držav i, ki bodo v svoji državi delovali kot uspešna 
kontaktna to čka ter razširjali delo skupine. 
⇒ V SSPG bo ustanovljena usmerjevalna s kupina za uspešnejšo izvedbo predvidenih 
ukrepov. Usmerjevalna skupina bo pripravlja la naloge SSPG in nadzorovala dejavnosti 
podskupin. 
⇒ Vsako leto bosta organizirana vsaj dva sestanka SSPG.  
                                                                                                                                                         
(„Payment Systems Government Expert Group“). V posvetovanje so bili vklju čeni tudi Europol in 
strokovnjaki kazenskega pregona.  
8 Skupina vklju čuje predstavnike nacionalnih pla čilnih sistemov in pla čilnih sistemov EU, bank, 
nacionalnih ministrstev in centralnih  bank, služb kazenskega pregona (vklju čno z Europolom in 
Interpolom), Evropske centralne banke, maloprodaje, združenj potrošnikov in upravljavcev omrežij. 
 
SL 5   SL ⇒ SSPG bo odgovorna za pripravo komunikacijskega na črta, s katerim bodo državljani EU in 
strokovnjaki obveš čeni o napredku in uspešnosti  ukrepov novega akcijskega na črta. 
⇒ Ustanovljeni bosta dve podskupini SSPG, en a za varnostna vpraš anja in ena za 
uporabniška vprašanja. Podskupini se bosta sestajali v skladu s časovnim razporedom in 
temami, ki jih dolo ča SSPG. SSPG lahko ustanovi  tudi druge podskupine. 
5. TEHNOLOŠKI  RAZVOJ 
Cilji:  
⇒ Sektor pla čilnega prometa mora zagotoviti najvišjo možno gospodarsko upravi čeno 
stopnjo varnosti elektronskega pla čevanja. 
⇒ Proizvajalci pla čilnih sredstev, ponudniki pla čilnih storitev in naci onalni organi morajo 
uvesti usklajen in strukturiran pristop k varnostni oceni pla čilnih sredstev in delov. 
Preglednost postopkov ocenjevanja va rnosti je treba izboljšati, hkrati pa je treba spodbujati 
standardizacijo. 
Prehod na kartice s čipi v EU v razumnem časovnem okviru bi pove čal varnost, pomagal 
zmanjšati pogostost goljufij in okrepil zaupanje uporabnikov. To je prednostna naloga, ki zahteva skupna prizadevanja vseh zainteresirani h strani. Komisija in nacionalni organi morajo 
biti pripravljeni pomagati pri prehodu na kartice s čipi v EU, če bo to potrebno. 
Sektor pla čilnega prometa uvaja nove in va rnejše rešitve za elektronska pla čila in pla čila 
preko mobilnih telefonov
9. Ta prizadevanja je treba spremljati in jim pomagati. 
Za okrepitev zaupanja v pla čila je pomembno, da zainteres irane strani poznajo stopnjo 
varnosti pla čilnega sredstva ali dela, tako v absolutn em smislu kot v primerjavi s podobnimi 
sredstvi. Trenutno postopki ocenjevanja varnosti ne temeljijo na skupnih standardih testiranja, 
zato za uporabnike niso dovolj pregledni. Banke in trgovci bi se bolje odlo čali, če bi vedeli, 
do kakšne mere je dolo čeno sredstvo varnejše od drugega. Okrepilo bi se tudi zaupanje 
uporabnikov, če bi imeli na voljo podrobnejše informac ije o izvedenih test iranjih. Enotna 
merila in postopki ocenjevanja varnos ti bi lahko opazno znižali stroške in čas ocenjevanja 
varnosti. Vendar usklajevanje meril za ocenje vanje varnosti ne sme privesti do znižanja 
obstoječe stopnje varnosti. 
Glavni ukrepi:  
⇒ V strokovni skupi ni EU za prepre čevanje goljufij bo ustanovljena  podskupina za varnostna 
vprašanja. V tej podskupini bodo zastopane razli čne zainteresirane strani v skladu z 
obravnavanimi temami. 
⇒ Komisija bo naro čila študijo o metodah preverja nja lastnika kartice pri pla čilih s karticami 
ter metodah preverjanja upora bnika pri elektronskih pla čilih in pla čilih z mobilnimi telefoni. 
                                                 
9 Nekatere na primer temeljijo na varnostnem protokolu „3D Secure“.  
 
SL 6   SL 6. IZMENJAVA  INFORMACIJ 
Cilj:  
⇒ Ob spoštovanju pravic in svoboš čin posameznikov ter pravil konkurence morajo imeti vse 
zainteresirane strani možnost izmenjave informacij z namenom zgodnjega odkrivanja 
poskusov goljufij in obveš čanja o njih. 
Dejavnosti na tem podro čju iz prvega ANPG se morajo nada ljevati. Ugotovljeno je bilo, da je 
glavni problem to, da ni mogo če izmenjati informacij o zelo tveganih in goljufivih trgovcih v 
EU. Potrebna sta pojasnitev in  usklajevanje pravil o va rstvu podatkov v EU v zvezi z 
dejavnostmi prepre čevanja goljufij, da se tako omogo či široka čezmejna izmenjava 
informacij. Takšna pojasnitev bi uravnovesila interese prepre čevanja goljufij in spoštovanje 
temeljnih pravic posameznika. Delovna skupina EU iz člena 2910 je vzpostavila neformalno 
podskupino predstavnikov nacionalnih organov  za varstvo podatkov in sektorja pla čilnega 
prometa, ki razpravlja o posebnih vpraš anjih. V odgovoru na dokument o posvetovanju o 
novem pravnem okviru za pla čila na notranjem trgu11 je bila izražena trdna podpora popolni 
uskladitvi zakonodaje EU o va rstvu podatkov v zvez i s tem vprašanjem. Delo podskupine 
delovne skupine iz člena 29 še vedno poteka. Razen izmenjave podatkov o zelo tveganih in 
goljufivih trgovcih je treba dolo čiti tudi druge dejavnosti, v ka terih je potrebna pojasnitev 
zakonodaje. Da bi med specialisti za prepre čevanje goljufij lahko bo lj široko zbirali in 
izmenjevali informacije, se lahko uvedejo nove pobude (npr. baze podatkov). 
Spletna stran EU o prepre čevanju goljufij12 se lahko razvije v vseevropsko referen čno točko o 
preprečevanju goljufij v zvezi s pla čili v EU, ki je na voljo dr žavljanom, podjetjem in vladam. 
Glavni ukrepi:  
⇒ Komisija bo v sodelovanju z nacionalnimi or gani za varstvo podatkov v delovni skupini iz 
člena 29 pojasnila omejitve in pogoje izmenjave informacij, povezanih s prepre čevanjem 
goljufij. Lahko pa Komisija predlaga  tudi zakonodajo za spremembo obstoje čih pravil EU o 
varstvu podatkov, če ustrezna pojasnitev ni mogo ča. 
⇒ Komisija bo razširila obstoje čo spletno stran EU o prepre čevanju goljufij z informacijami 
o pobudah drugih organizacij, ki delujejo na podro čju preprečevanja goljufij. 
                                                 
10 V tej skupini, ustanovljeni v skladu s členom 29 Direktive 95/46/ES, se sre čujejo predstavniki 
nacionalnih organov EU za varstvo podatkov. Njen sekretariat vodi Komisija (glej spletno stran http://europa.eu.int/comm/internal_market/privacy/workingroup_en.htm
). 
11 Sporo čilo Komisije o novem pravnem okviru za pla čila na notranjem trgu (COM(2003) 718 kon č.). 
12 http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/fraud/index_en.htm  
 
SL 7   SL 7. PROGRAMI  USPOSABLJANJA,  IZOBRAŽEVALNO  GRADIVO  IN 
SODELOVANJE 
Cilji:  
⇒ Treba je še bolj okrepiti usposabljanje za organe kazenskega pregona in izboljšati 
ozaveščenost sodnikov in javnih tožilcev o prepre čevanju goljufij. 
⇒ Sodelovanje med upravnimi organi v EU pri prepre čevanju goljufij v zvezi s pla čili je 
treba okrepiti. 
⇒ Treba je izboljšati zmoglji vost nacionalnih organov kazens kega pregona za preiskovanje 
primerov goljufij. 
Leta 2003 organizirani forum EU o goljufijah v zvezi s karticami („EU Card Fraud Forum“) 
je bil koristna priložnost za izmenjavo iz kušenj in idej o goljufijah v zvezi s pla čili med 
predstavniki pravosodja, kazenskega pregona in zasebnega sektorja. Treba je nadaljevati kampanjo za dviganje ozaveš čenosti v pravosodju in pobude  za okrepitev usposabljanja 
organov kazenskega pregona, saj to pomeni uspe šnejšo preiskavo in pregon teh kriminalnih 
dejanj. 
Pri usposabljanju organov kazenskega pregona mora imeti usklajeno evropsko usposabljanje 
jasno prednost. Prav tako sta pomembni priprava in ažurnost obsežnih programov 
usposabljanja za organe kazenskega pregona, ob čemer je treba upošteva ti prvotno vlogo in 
naloge nacionalnih organov ter se je treba na  nadnacionalne vidike usmeriti, kadar evropsko 
usposabljanje pomeni resni čno dodano vrednost. 
V nekaterih državah članicah so bile ustanovljene posebne centralne enote, saj to izboljša boj 
proti goljufijam v zvezi s pla čili
13. Vzpostavitev nacionalnih posebnih enot bi lahko okrepila 
preiskovalno zmožnost in olajšala sodelovanje z drugimi enotami kazenskega pregona in udeleženci na trgu. 
Ukrepi, uvedeni za zaš čito pred ponarejanjem denarja,  lahko nudijo uporabne namige za 
ukrepe, ki naj se uvedejo za prepre čevanje goljufij v zvezi z negotovinskimi pla čilnimi 
sredstvi. Za zaš čito eura pred ponarejanjem je bil uveden okvir, ki vzpostavlja organizacijo in 
usklajevanje vseh javnih in za sebnih organov. Posebni ukrepi za zaš čito eura so dolo čeni v 
uredbi
14 in Svet je s sklepom o vzpostavitvi posebnega finan čnega programa15 Komisiji 
dodelil usklajevanje usposabljanja in tehni čne pomo či. Evropska centralna banka je 
vzpostavila in vzdržuje bazo podatkov SSP (S istem spremljanja ponarejanja) o ponaredkih ter 
analizira nove vrste ponarejenih bankovcev. Europol je odgovoren za prenos in analizo 
                                                 
13 Kot sta na primer francoski centralni urad za boj proti kriminalu, povezanemu z informacijskimi in 
komunikacijskimi tehnologijami („Offi ce Central de Lutte contre la Criminalité liée aux Technologies 
de l'Information et de la Communication“ oz. OCLCTIC), in enota za boj proti goljufijam v zvezi s plačili s čeki in karticami iz Združenega kraljestva („ Dedicated Cheque and Plastic Crime Unit“ oz. 
DCPCU). 
14 Uredba Sveta (ES) št. 1338/2001 z dne 28. junija 2001 o dolo čitvi ukrepov, potrebnih za zaš čito evra 
pred ponarejanjem (UL L 181, 4.7.2001, str. 6). 
15 Sklep Sveta z dne 17. decembra 2001 o vzpostavitvi programa izmenjave, pomo či in usposabljanja za 
zaščito evra proti ponarejanju (program „Pericles“) (2001/923/ES) (UL L 339, 21.12.2001, str. 50). 
 
SL 8   SL informacij ter je zato vzpostavil bazo podatkov o kriminalnih dejanji h, ki jo uporabljajo 
organi pregona. Komisija oziroma OLAF nadz oruje izvajanje zakonoda je in pripravlja 
zakonodajne pobude, upravlja usposabljanj e „Pericles“ in program tehni čne pomo či ter 
analizira nove vrste ponare jenih euro kovancev. Države članice so vzpostavile nacionalne 
centralne urade za zaš čito proti ponarejanju in posebne organe za tehni čno analizo 
ponaredkov. Prav tako so z zakonskimi akti od kreditnih institucije zahtevale, da ponaredke vzamejo iz obtoka in jih predajo pristojn im organom. Pod vodstvom Komisije države članice 
izvajajo usposabljanje in ukrepe tehni čne pomoči za zaščito eura. 
V skladu s tem je treba pristojne naci onalne upravne organe v EU bolj vklju čiti tudi v 
preprečevanje goljufij v zvezi z negotovinskimi pla čili, pomembna pa je tudi vzpostavitev 
njihovega sodelovanja in usklajevanja. Ena od možnosti je tudi okvir za usposabljanje 
upravnih organov, financir ano iz sredstev EU. 
Od leta 2004 naj bi deset novih držav članic polno sodelovalo v pobudah EU. Predvsem bodo 
morale izvajati kazensko zakonodajo EU in prevzeti obstoje či okvir preventi vnih ukrepov. 
Glavni ukrepi:   
⇒ V sodelovanju s sektorjem pla čilnega prometa, Europolom in drugimi zainteresiranimi 
stranmi bo Komisija organizirala vseevropska us posabljanja za policiste specialiste, ki bi s 
tem pridobili naziv certificir anega strokovnjaka, poleg tega pa bo Komisija posodobila 
usposabljanje za že certificirane policiste. 
⇒ Komisija bo organizirala drugo konferenco na  visoki ravni za višje policiste, sodnike in 
tožilce z namenom krepitve ozaveš čenosti o goljufijah v zvezi s pla čili in njihovih posledicah 
za finančne sisteme. Treba bo premisliti tudi  o redni organizaciji takih dogodkov. 
⇒ Komisija bo ocenila možne koristi vzpostavljanja posebnih enot na nacionalni ravni za boj 
proti goljufijam v zvezi s pla čili. 
⇒ Komisija bo spodbujala sodelovanje pris tojnih nacionalnih organov pri prepre čevanju 
goljufij v zvezi s pla čili. 
⇒ Komisija bo organizirala seminar o prepre čevanju goljufij za predstavnike zasebnega 
sektorja in javnih organov novih držav članic. 
8. DRUGI  UKREPI  ZA PREPRE ČEVANJE  GOLJUFIJ 
Cilji: 
⇒ Državljani EU morajo imeti na voljo ve č informacij o varnosti pla čil, ki morajo biti bolj 
jasne. 
⇒ Trgovcem morajo biti na voljo izboljšano iz obraževalno gradivo in ustrezna orodja za 
preprečevanje nepooblaš čenega dostopa do in kraje podatkov („data hacking“). 
⇒ Obveščanje o izgubljenih in ukradenih ka rticah v EU je treba izboljšati. 
⇒ Treba je uvesti posebne pobude za prepre čevanje kraje identitete v EU. 
 
SL 9   SL Izmenjava informacij o obstoje čem izobraževalnem gradivu znotraj sektorja maloprodaje in 
združenj potrošnikov je še vedno omejena, zlasti na čezmejni ravni. Najprej je treba dolo čiti 
najboljše prakse in jih nato ponuditi potrošnikom v obliki smernic o možnih tveganjih v zvezi z uporabo negotovinskih na činov plačevanja in o priporo čljivem ravnanju, s katerim se tem 
tveganjem lahko izognejo. Študija Komi sije o varnosti elektronskih pla čil
16 je pokazala, da 
potrošniki niso dobro obveš čeni o varnosti instrumentov, ki jih uporabljajo. Poleg izboljšav 
varnosti elektronskih pla čil je za zaupanje uporabnikov bistvenega pomena, da se 
potrošnikom zagotovi „prave“ informacije o varnosti. 
Študija Komisije o varnosti elektronskih pla čil je tudi pokazala, da sektor maloprodaje ne 
uporablja vedno najboljše razpoložljive tehnologije, ve činoma zaradi stroškov nove opreme. 
Vendar je potrebno okrepljeno prizadevanje za zaš čito spletnih strani trgovcev pred 
nepooblaš čenim dostopom. Nekateri nedavni primer i hekanja dokazujejo, da so potrebni 
dodatni preventivni ukrepi proti kibernetski kr iminaliteti. Varnostne vrzeli v bazah podatkov 
trgovcev z elektronskim trgovanjem, zaradi kate rih je bil pridobljen dostop do številk 
kreditnih kartic strank, pomenijo ve čjo možnost za goljufije v zvezi s pla čili. Dodatna 
posledica je nematerialna škoda za ugled tr govca ter zaupanje potr ošnikov v varnost na 
internetu in uporabo elektronskih pla čilnih instrumentov na internetu. To mo čno zmanjšuje 
zaupanje potrošnikov v elektronsko trgovanje. Ta problem še zaostruje dejstvo, da številni 
vdori niso sporo čeni policiji17. Pred kratkim ustanovljena Ev ropska agencija za varnost 
omrežij in informacij (ENISA)18 naj bi na tem podro čju skrbela za boljše usklajevanje na 
ravni EU. Agencija bi lahko ponudnikom pla čilnih sistemov in trgovcem  pomagala izboljšati 
zaščito pred kibernetskim kriminalom. 
Cilj uvedbe enotnega pla čilnega obmo čja v EU zahteva dodatna prizadevanja za okrepitev 
zaupanja v pla čila in izboljšanje prepre čevanja goljufij. Ta cilj enotnega notranjega trga še 
povečuje zaželenost enotne telefonske  številke na ravni EU za obveš čanje o 
izgubljenih/ukradenih pla čilnih karticah19. Danes je vzpostavitev enotne EU telefonske 
številke tehni čno izvedljiva20. Februarja 2004 je Komisija  v okviru foruma EU za 
preprečevanje organiziranega kriminala organizirala  delavnico o kraji iden titete. Delavnica je 
pokazala, da je kraja identitete problem ve č sektorjev ter prizaden e vlade, po djetja in 
državljane, da v nekaterih sektorjih ali državah21 hitro naraš ča in da je pogosto povezana z 
organiziranim kriminalom. Potrebni so obsežni prev entivni ukrepi proti kraji identitete, saj je 
preverjanje identitete izjemneg a pomena za integriteto družbe. 
Glavni ukrepi: 
⇒ V strokovni skupini EU za prepre čevanje goljufij bo ustanovljena podskupina za 
uporabniška vprašanja. Podskupina bo sektorju  maloprodaje in združenjem potrošnikov 
omogočala razpravo na vseevropski ravni in vanjo vklju čevala razli čne zainteresirane strani v 
skladu z obravnavanimi temami.  
                                                 
16 http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/fraud/index_en.htm#prevention-study  
17 Nedavne statistike kažejo, da 80 % pr imerov kibernetske kriminalitete v finan čnem sektorju ni 
sporočenih policiji (IDC in Gartner, november 2002). 
18 http://www.enisa.eu.int/index_en.htm  
19 http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/fraud/cardstopeurope/index_en.htm . Glej tudi 
20 Trenutno so na voljo evropski prostor za telefonsko oštevil čenje (ETNS) in splošne mednarodne 
brezplačne telefonske številke (UIFN). Kmalu bodo morda na voljo še druge številke. 
21 Kraja identitete hitro naraš ča zunaj EU (ZDA, Kanada, Avstralija) in je resen problem v Združenem 
kraljestvu. Za zdaj v drugih državah članicah EU ne predstavlja takšnega problema. 
 
SL 10   SL ⇒ Komisija bo nadaljevala pogovore o uvedbi enot ne telefonske števil ke na ravni EU za 
obveščanje o izgubljenih in ukradenih karticah.  
⇒ Ponudniki pla čilnih kartic morajo za trgovce pripraviti  skupna izobraževalna  orodja o vseh 
vrstah kartic. 
⇒ Komisija bo ocenila smiselnost vzpostavitve enotne kontaktne to čke EU za problem kraje 
identitete za državljane in podjetja, ki bi vodila tudi evidenco organov, ki se ukvarjajo s 
preprečevanjem kraje identitete. 
⇒ Komisija se bo zavzemala za ustanovitev baze podatkov origin alnih in ponarejenih osebnih 
dokumentov, ki bo na voljo javnim organom in zasebnemu sektorju. 
9. ODNOSI  S TRETJIMI  DRŽAVAMI 
Cilj:  
⇒ Tretje države morajo uvesti in uspešno izvajati preventivne ukrepe za boj proti goljufiji in 
ponarejanju v zvezi z negotovinskimi pla čilnimi sredstvi. 
Dialog s tretjimi državami je treba okrepiti, da se prepre či možnost, da bi kriminalci, ki 
delujejo iz tretjih držav, lahko škodili interesom dr žavljanov in podjetij EU. Komisija bo to 
pospeševala v ve čstranskih skupinah, kot je G8, in v dvostranskih odnosih. 
Obstoječe države pristopnice22 in države, ki spadajo v razširjeno Evropo23, na podro čju 
preprečevanja goljufije predstavljajo razlog za skrb. Naraš čajoče sodelovanje teh držav pri 
politikah EU o prepre čevanju goljufij zahteva tesnejše odn ose z javnimi organi v teh državah. 
Glavni ukrepi:  
⇒ Komisija bo skupaj s sektorjem pla čilnega prometa organizirala kampanje za krepitev 
ozaveščenosti o goljufijah v zvezi s pla čili za organe držav, ki so  kandidatke za pristop v EU, 
ter drugih evropskih držav. 
⇒ Komisija bo še naprej sodelovala z drugimi državami, v dvostranskih in ve čstranskih 
forumih, kot je G8, ter s tem prispevala k boju proti goljufiji in k njenemu prepre čevanju. 
10. NADALJNJE  DEJAVNOSTI 
Po koncu leta 2007 bo Komisija Evropskemu  parlamentu in Svetu predložila poro čilo o 
napredku pri izvajanju na črta ter predlagala nadaljnje ukrepe, če bo to potrebno. 
                                                 
22 Bolgarija, Romunija, Tur čija in Hrvaška. 
23 Na primer Rusija in Ukrajina.