SL ECB-PUBLIC  
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE 
z dne 2. marca 2015 
o neodvisnosti Banke Slovenije in članov njenih organov odlo čanja 
(CON/2015/8) 
 
Uvod in pravna podlaga 
Evropska centralna banka (ECB) je dne 20. februarja 2015 prejela zahtevo predsednika Državnega zbora 
Republike Slovenije za mnenje o predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o Banki 
Slovenije (v nadaljnjem besedilu: predlog zakona). 
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije 
ter iz tretje alinee člena 2(1) Odlo čbe Sveta 98/415/ES1, saj se predlog zakona nanaša na Banko 
Slovenije. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel 
Svet ECB. 
 
1.  Namen predloga zakona 
1.1 Predlog zakona, ki ga je v zakonodajni postopek Državnega zbora predložila skupina poslancev, 
spreminja pravni okvir Banke Slovenije s spremembami Zakona o Banki Slovenije2 (v nadaljnjem 
besedilu: Zakon) in Zakona o ra čunskem sodiš ču3. Predlog zakona: 
a) uvaja spremembe postopka za razrešitev članov Sveta Banke Slovenije, zlasti v primerih 
zagrešitve hujše kršitve4 in nezdružljivosti funkcij5; 
b) dolo ča, da pravilnost poslovanja Banke Slovenije revidira Ra čunsko sodiš če Republike 
Slovenije6; 
c) dolo ča, da lahko na sejah Sveta Banke Slovenije poleg predstavnika odbora Državnega 
zbora za finance in monetarno politiko ter ministra za finance sodelujejo še dodatni 
predstavniki teles Državnega zbora7; 
d) pove čuje zahteve za poro čanje Banke Slovenije Državnemu zboru, predvsem v zvezi z 
bankami, ki dobijo državno pomo č;  
                                                            
1  Odlo čba Sveta 98/415/ES z dne 29. junija 1998 o posvetovanju nacionalnih organov z Evropsko centralno banko 
glede osnutkov pravnih predpisov (UL L 189, 3.7.1998, str. 42). 
2  Zakon o Banki Slovenije (ZBS-1) (Ur. l. RS, št. 72/2006 – uradno pre čiščeno besedilo, 59/11). 
3  Zakon o ra čunskem sodiš ču (ZRacS-1) (Ur. l. RS, št. 11/01 in 109/12). 
4  Glej spremembe 39. člena Zakona. 
5  Glej spremembe 39. člena Zakona v povezavi s spremembami 38. in 32. člena Zakona. 
6  Glej spremembe 25. člena Zakona o ra čunskem sodiš ču. 
7  Glej spremembe 33. člena Zakona. 
ECB-PUBLIC  
2 e) dolo ča izjemo, da dolžnost varovanja zaupnih podatkov ne velja za podatke, ki se nanašajo 
na banke, ki dobijo državno pomo č, če take podatke zahteva Državni zbor, njegova delovna 
telesa ali preiskovalna komisija Državnega zbora8; 
f)   dolo ča višjo zahtevano ve čino poslancev pri glasovanju o imenovanju guvernerja in drugih 
članov Sveta Banke Slovenije v Državnem zboru ter omejuje število njihovih mandatov na 
dva9; 
g) daje guvernerju Banke Slovenije možnost, da lahko brez razloga razreši direktorje ali 
namestnike direktorjev oddelkov10. 
 2. Splošne pripombe 
ECB ugotavlja, da so jo slovenski organi zgodaj  leta 2014 zaprosili za mnenje o osnutku zakona o 
spremembah Zakona o Banki Slovenije, ki ga je prav tako pripravila skupina poslancev Državnega zbora in s katerim so predlagali uvedbo sprememb Zakona o Banki Slovenije, od katerih so 
nekatere identi čne spremembam iz predloga zakona
11. ECB je o tej prejšnji zakonodajni pobudi 
izdala Mnenje CON/2014/2512 in izrazila dolo čene pomisleke. Prejšnja zakonodajna pobuda v 
razpravi v slovenskem Državnem zboru ni bila sprejeta, med drugim tudi ob upoštevanju pomislekov, ki jih je podala ECB, zlasti glede varstva neodvisnosti centralnih bank. 
ECB ponavlja svoja stališ ča iz Mnenja CON/2014/25 in podaja naslednje dodatne pripombe v zvezi 
s predlogom zakona. 
 
3. Razrešitev članov organov odlo čanja Banke Slovenije 
3.1 Člen 130 Pogodbe dolo ča načelo osebne neodvisnosti, ki je klju čni vidik na čela neodvisnosti 
centralnih bank za članice Evropskega sistema centralnih bank (ESCB). To na čelo je odraženo v 
členu 7 in členu 14.2 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v 
nadaljnjem besedilu: Statut ESCB). Zlasti člen 14.2 med drugim dolo ča, da so guvernerji lahko 
razrešeni funkcije le, če ne izpolnjujejo ve č pogojev, ki se zahtevajo za opravljanje njihovih 
dolžnosti, ali če so zagrešili hujšo kršitev, pri čemer imajo možnost zadevo predložiti Sodiš ču 
Evropske unije. 
Namen člena 14.2 Statuta ESCB je prepre čiti organom, ki sodelujejo pri imenovanju guvernerjev, 
zlasti vladi ali parlamentu, da bi diskrecijsko odlo čali o razrešitvi guvernerja. Ker se člen 14.2 
neposredno uporablja, bi morali statuti nacionalnih centralnih bank (NCB) razloge za razrešitev 
bodisi vsebovati v skladu s členom 14.2 ali pa jih ne navajati.  
Osebna neodvisnost bi bila ogrožena, če ista pravila ne bi veljala tudi za druge člane organov 
odločanja NCB, ki so vklju čeni v izvajanje nalog, povezanih z ESCB. Razne dolo čbe Pogodbe in 
                                                            
8  Glej spremembe 26. in 47. člena Zakona. 
9  Glej spremembe 35., 36. in 37. člena Zakona. 
10  Glej spremembe 40. člena Zakona. 
11  Zlasti spremembe, opisane v to čkah c) do f) zgoraj v odstavku 1 tega mnenja. Predlog zakona zdaj vsebuje dva 
različna predloga v primerjavi s prejšnjo zakonodajno pobu do, in sicer glede razlogov in postopka razrešitve članov 
Sveta Banke Slovenije ter glede revidiranja poslovanja Banke Slovenije.  
12  Vsa mnenja ECB so dostopna na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu. 
ECB-PUBLIC  
3 Statuta ESCB zahtevajo primerljivo varnost položaja. Člen 14.2 Statuta ESCB ne omejuje varnosti 
položaja samo na guvernerje, medtem ko člen 130 Pogodbe in člen 7 Statuta ESCB omenjata 
»člane organov odlo čanja« NCB, ne pa izrecno guvernerjev. To še zlasti velja, če je guverner »prvi 
med enakimi« med sodelavci z enakovrednimi glasovalnimi pravicami ali če ti sodelavci sodelujejo 
pri opravljanju nalog, povezanih z ESCB13. 
3.2 Četrta točka prvega odstavka 39. člena po predlogu zakona dolo ča, da je član Sveta Banke 
Slovenije lahko razrešen, če je zagrešil hujšo kršitev. Naslednji odstavki 39. člena po predlogu 
zakona dolo čajo postopek za razrešitev iz tega razloga s sklicevanjem na dokaze o kršitvi zakona 
ali ustave ter urejajo presojo pobude in kakršnega koli naknadnega predloga Državnemu zboru za razrešitev člana Sveta Banke Slovenije na podlagi ugotovljene kršitve zakona ali ustave. ECB 
izpostavlja, da vsaka kršitev zakona ali ustave sama po sebi še ne pomeni hujše kršitve oziroma ni enakovredna hujši kršitvi, in zato take dolo čbe širijo zajem pojma »hujše kršitve« po pravu Unije na 
take kršitve. Temu ustrezno nacionalni zakonodajalec ne bi smel opredeliti, kaj pomeni »hujša 
kršitev«
 14. 
Poleg tega se je ECB že v preteklosti pozitivno izjavljala o postopkih razrešitve, kjer je ugotavljanje 
kršitev zakona v pristojnosti sodiš č15. Nasprotno temu predlog zakona podeljuje pristojnost za 
ugotavljanje kršitev zakona ali ustave delovnemu telesu Državnega zbora, ne pa neodvisnemu 
sodnemu organu. Razrešitev člana Sveta Banke Slovenije lahko torej temelji na diskrecijski oceni 
delovnega telesa Državnega zbora, medtem ko je namen člena 14.2 Statuta ESCB, da prepre či 
pristojnim organom, obi čajno vladi ali parlamentu, da bi diskrecijsko odlo čali o razlogih za 
razrešitev guvernerja. Dolo čba 39. člena po predlogu zakona bi morala biti bodisi v celoti usklajena 
s členom 14.2 Statuta ESCB ali pa ne bi smela omenjati razlogov za razrešitev, saj se člen 14.2 
neposredno uporablja.  
3.3 Nezdružljivost funkcij iz 2. to čke prvega odstavka 39. člena Zakona se nanaša samo na situacije, 
opredeljene v 38. členu Zakona. S tem v zvezi ECB ponavlja svoje stališ če, izraženo v 
Konvergen čnem poro čilu iz maja 2006 in Mnenju CON/2014/2516, da bi bilo zaradi pravne varnosti 
v 2. točki prvega odstavka 39. člena Zakona dobrodošlo dodati navzkrižno navajanje 38. člena 
Zakona. Pojasniti bi bilo treba tudi, da je 2. to čka prvega odstavka 39. člena Zakona pogoj, ki se 
zahteva za opravljanje dolžnosti, ne pa dodaten razlog za razrešitev poleg razlogov, dolo čenih v 
členu 14.2 Statuta ESCB. 
3.4 V skladu s četrtim odstavkom 38. člena po predlogu zakona ugot avlja nezdružljivost opravljanja 
funkcije članov Sveta Banke Slovenije Državni zbor. Kot dolo ča 5. točka drugega odstavka 
38. člena Zakona, funkcija člana Sveta Banke Slovenije ni združljiva »z drugim delom ali 
dejavnostmi, ki bi lahko vplivale na njihovo neodvisnost ali bi bile lahko v nasprotju z interesi Banke 
Slovenije«. Ti dolo čbi vključujeta diskrecijsko oceno Državnega zbora o tem, kaj vpliva na 
neodvisnost ali predstavlja nasprotje interesov članov Sveta Banke Slovenije. Ker lahko 
nezdružljivost vodi v razrešitev članov Sveta Banke Slovenije, razrešitev pa po naravi stvari ne bi 
                                                            
13  Glej na primer Konvergen čno poročilo ECB iz leta 2014, str. 29. Vsa konvergen čna poročila ECB so dostopna na 
spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.  
14  Glej Mnenje CON/2012/73. 
15  Glej mnenji CON/2012/73 in CON/2012/49. 
ECB-PUBLIC  
4 smela biti diskrecijska, zbujata navedeni dolo čbi pomisleke, kar zadeva osebno neodvisnost članov 
Sveta Banke Slovenije. ECB zato priporo ča, da se ohrani sedanja pristojnost Sveta Banke 
Slovenije za ugotavljanje nezdružljivosti opravljanja funkcije članov Sveta Banke Slovenije vsaj, kar 
zadeva nezdružljivost, do katere lahko pride po 5. to čki drugega odstavka 38. člena Zakona. 
 
4. Revidiranje pravilnosti poslovanja Banke Slovenije s strani nacionalnega ra čunskega 
sodišča 
4.1 S predlogom zakona se spreminja 25. člen Zakona o Ra čunskem sodiš ču, po katerem bi moralo 
Računsko sodiš če Republike Slovenije letno revidirati poslovanje Banke Slovenije. 
4.2 V skladu s 1. členom Zakona o Ra čunskem sodiš ču je to sodiš če najvišji revizijski organ za 
kontrolo državnih ra čunov, državnega prora čuna in celotne javne porabe v Republiki Sloveniji. V 
razmerju do drugih državnih organov je samostojen in neodvisen državni organ. Dvajseti člen 
Zakona o Ra čunskem sodiš ču glede revizijskih pristojnosti dolo ča, da sodiš če revidira poslovanje 
uporabnikov javnih sredstev, konkretno: (i) revidira lahko pravilnost in smotrnost poslovanja; in (ii) revidira lahko akt o preteklem kakor tudi akt o na črtovanem poslovanju uporabnika javnih 
sredstev, vklju čno z akti, ki jih predpisuje zakon ali poseben ra čunovodski izkaz oziroma poro čilo, 
ki ga mora uporabnik javnih sredstev sestaviti na zahtevo sodiš ča. 
4.3 Člen 27.1 Statuta ESCB zahteva, da revizijo ra čunovodskih izkazov ECB in NCB opravljajo 
neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporo či Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije, in to je primerno 
odraženo v 52. in 65. členu Zakona. Po uveljavljenem postopku, ki ga je potrdil Svet ECB v Dobrih 
praksah za izbiro in mandat zunanjih revizorjev ( Good Practices for the selection and mandate of 
external auditors ) in mu trenutno sledi Banka Slovenije
17, se neodvisni revizorji ali revizijske družbe 
imenujejo za zunanje revizorje z dolo čenim revizijskim mandatom za ve č let.  
4.4 ECB ugotavlja, da, čeprav je mogo če, da se državnim revizorjem ne podelijo pooblastila za 
revidiranje ra čunovodskih izkazov nacionalnih centralnih bank, bi bilo na čeloma mogo če, da se 
državni revizijski službi ali podobnemu organu za nadzor nad porabo javnih financ, kot je Ra čunsko 
sodišče, podelijo pristojnosti glede dejavnosti NCB in njihove porabe javnih financ. Vendar pa bi za 
takšne pristojnosti Ra čunskega sodiš ča morala veljati številna varovala za neodvisnost centralnih 
bank: (a) obseg nadzora bi moral biti jasno opredeljen v pravnem okviru; (b) v aktivnosti neodvisnih 
zunanjih revizorjev NCB se ne bi smelo posegati; (c) v skladu z na čelom institucionalne 
neodvisnosti, kot ga dolo čata člen 130 Pogodbe in člen 7 Statuta ESCB, takšna revizija: (i) bi 
morala spoštovati prepoved dajanja navodil nacionalni centralni banki in njenim organom 
odločanja, (ii) ne bi smela posegati v naloge NCB, povezane z ESCB, in (iii) bi se morala izvajati na 
nepolitični, neodvisni in izklju čno profesionalni osnovi. 
                                                                                                                                                                                                   
16  Odstavek 2.4 v Mnenju CON/2014/25. 
17  Sklep Sveta 2012/444/EU z dne 24. julija 2012 o sprememb i Sklepa 1999/70/ES o zunanjih revizorjih nacionalnih 
centralnih bank glede zunanjih revizorj ev Banke Slovenije (UL L 202, 28.7.2012, str. 21), s katerim je Svet potrdil 
zunanje revizorje Banke Slovenije za obdobje od leta 2012 do leta 2014. 
ECB-PUBLIC  
5 4.5 Po mnenju ECB širok obseg mandata, ki ga predlagana sprememba daje Ra čunskemu sodiš ču 
glede Banke Slovenije, ni združljiv s členom 27 Statuta ESCB in na čelom neodvisnosti. 
4.6 Poleg tega, in brez poseganja v zgoraj navedeno, ECB ugotavlja neskladnost v Zakonu, ki je 
posledica predlaganega črtanja 1. to čke prvega odstavka 32. člena Zakona. Prva to čka prvega 
odstavka 32. člena Zakona dolo ča, da je Svet Banke Slovenije pristojen, da predlaga zunanjega 
revizorja. Črtanje pristojnosti Sveta Banke Slovenije, da predlaga zunanjega revizorja, iz prvega 
odstavka 32. člena ni v skladu z njegovo vlogo, podano v drugem odstavku 52. člena Zakona. V 
skladu z drugim odstavkom 52. člena Zakona Svet Banke Slovenije po predhodnem javnem 
zbiranju ponudb izbere revizorja in ga nato v skladu s prvim odstavkom 52. člena in 65. členom 
Zakona predlaga v skladu s pravili iz člena 27.1 Statuta ESCB. Po razumevanju ECB bi ta 
neskladnost lahko bila posledica dejstva, da predl og zakona v glavnem temelji na besedilu prejšnje 
zakonodajne pobude iz leta 2014. Črtanje 1. to čke prvega odstavka 32. člena Zakona bi bilo treba 
odstraniti. 
 5. Druge spremembe 
5.1 Prejšnja zakonodajna pobuda iz leta 2014 za spremembo Zakona o Banki Slovenije  ECB ponavlja svoja stališ ča, izražena v Mnenju CON/2014/25, kolikor se nanašajo na predlog 
zakona, in jih dopolnjuje, kot sledi v nadaljevanju. 
5.2 Sodelovanje predstavnikov tretjih oseb na sejah Sveta Banke Slovenije  
 Po na čelu institucionalne neodvisnosti centralnih bank, ki ga dolo čata člen 130 Pogodbe in člen 7 
Statuta ECB, je sodelovanje predstavnikov tretjih oseb v organu odlo čanja NCB s pravico 
glasovanja o zadevah v zvezi z opravljanjem nalog NCB, povezanih z ESCB, nezdružljivo s 
Pogodbo in Statutom ESCB, tudi če ta glas ni odlo čilen
18. Dodatno je po na čelu institucionalne 
neodvisnosti centralnih bank nezdružljivo s Pogodbo in Statutom ESCB tudi sodelovanje 
predstavnikov tretjih oseb brez pravice glasovanja na sejah organa odlo čanja NCB, ki opravlja 
naloge, povezane z ESCB, če takšno sodelovanje posega v opravljanje nalog tega organa, 
povezanih z ESCB19, ali ogroža spoštovanje ureditve varovanja zaupnosti v ESCB. 
5.3 Poro čanje Banke Slovenije Državnemu zboru in zaupnost informacij20 
5.3.1 ECB ugotavlja, da bi bilo treba predlagane spremembe 26. člena Zakona, ki se nanašajo na 
poročanje Banke Slovenije Državnemu zboru, in predlagano spremembo 47. člena Zakona, ki se 
nanaša na varovanje zaupnih podatkov, oceniti glede na upoštevno pravo Unije.  
5.3.2 Prvi č, predlagani novi tretji odstavek 26. člena Zakona dolo ča, da mora poro čilo Državnemu zboru 
vsebovati tudi poro čilo o delu in izvrševanju nalog članov Sveta Banke Slovenije. Svet Banke 
Slovenije je kolegijski organ, ki Državnemu zboru odgovarja kot celota. Odvisno od ravni 
podrobnosti tega poro čila ta dolo čba zbuja pomisleke glede institucionalne neodvisnosti Banke 
Slovenije in osebne neodvisnosti članov Sveta Banke Slovenije. Zakon bi moral vsebovati ustrezna 
                                                            
18  Glej na primer Konvergen čno poročilo ECB iz leta 2013, str. 26.  
19  V skladu z 2. členom Zakona bi bilo treba na čelo neodvisnosti centralnih bank spoštovati ne samo, kadar Banka 
Slovenije opravlja naloge, povezane z ESCB, ampa k tudi kadar opravlja nacionalne naloge.  
20  Glej odstavek 5.1 in 5.2 Mnenja CON/2014/25. 
ECB-PUBLIC  
6 varovala, s katerimi bi se zagotovilo, da (a) obveznosti poro čanja ne privedejo do poseganja v 
neodvisnost članov Sveta Banke Slovenije, kot je dolo čeno v členu 130 Pogodbe in člena 7 Statuta 
ESCB; (b) je posebni status guvernerjev v njihovi funkciji članov organov odlo čanja ECB v celoti 
spoštovan; in (c) so upoštevane zahteve po zaupnosti, ki izhajajo iz Statuta ESCB21. 
5.3.3 Drugi č, kot je ECB opozorila v konvergen čnih poro čilih22, lahko obveznost varovanja poslovne 
skrivnosti, ki velja za zaposlene v ECB in NCB na podlagi člena 37 Statuta ESCB privede do 
podobnih dolo čb v statutih NCB ali v zakonodaji držav članic. Primarnost prava Unije in pravil, 
sprejetih na njegovi podlagi, pomeni tudi, da nacionalni zakoni o dostopu tretjih oseb do 
dokumentov ne smejo privesti do kršitve ureditve zaupnosti v ESCB. Dostop do informacij in dokumentov NCB ne sme posegati v ureditev zaupnosti v ESCB, ki velja za člane organov 
odločanja in zaposlene v NCB. Če je dostop do informacij in dokumentov NCB po pravu Unije 
dovoljen, bi morale NCB zagotoviti, da bodo ti organi varovali zaupnost razkritih informacij in 
dokumentov na ustrezni ravni, kakršne se držijo same NCB. Kakršno koli pošiljanje informacij, ki ga 
omogočajo predlagane spremembe 26. člena Zakona glede poro čanja Banke Slovenije Državnemu 
zboru in predlagana sprememba 47. člena Zakona glede varovanja zaupnih podatkov, bi zato 
moralo biti skladno z upoštevnimi predpisi Unije, vklju čno s tistimi, ki urejajo izmenjavo statisti čnih 
in nadzorniških informacij, in dolžnostjo varovanja poslovne skrivnosti. Glede na to se 26. člen 
Zakona v tem smislu ne bi smel sklicevati le na nacionalne zakone, ampak tudi na pravo Unije, 
vključno s členom 37 Statuta ESCB. Poleg tega in brez poseganja v opažanja ECB glede 
posebnega varstva statisti čnih ali nadzorniških informacij po pravu Unije, ki se navaja v naslednjih 
odstavkih, ECB poudarja, da se zaupne informacije lahko izmenjujejo le, če je to potrebno za 
opravljanje nalog organa, ki te informacije prejme. S tem v zvezi ECB izpostavlja, da predstavnik 
odbora Državnega zbora, pristojnega za finance in monetarno politiko, ob spoštovanju pogojev, navedenih v odstavku 5.2 zgoraj glede sodelovanja predstavnikov tretjih oseb na sejah Sveta 
Banke Slovenije, lahko sodeluje na sejah Sveta Banke Slovenije
23, kjer se lahko seznani z vsemi 
zaupnimi informacijami, vklju čno s podrobnostmi glede podeljevanja državne pomo či kreditnim 
institucijam.  
5.3.4 Tretji č, kar zadeva izmenjavo zaupnih statisti čnih informacij, v skladu s členom 8(3) Uredbe Sveta 
(ES) št 2533/9824 članice ESCB sprejmejo vse potrebne regulativne, upravne, tehni čne in 
organizacijske ukrepe, da zagotovijo fizi čno in logi čno varstvo zaupnih statisti čnih informacij. ECB 
opozarja, da se zaupne statisti čne informacije lahko uporabijo le za izvajanje nalog ESCB in, kar 
zadeva NCB, na podro čju bonitetnega nadzora ali za druge statutarne naloge NCB. 
5.3.5 Četrtič, glede nadzorniških informacij, pravo Unije dolo ča okvir za sodelovanje pristojnih organov in 
drugih subjektov. Te ureditve pa odražajo potrebo po varovanju zaupnih informacij in tudi potrebo 
po tem, da se omogo či sodelovanje. Kakršna koli izmenjava informacij se lahko opravi le v okviru 
teh ureditev. Glede na navedeno ECB nadalje ugotavlja, da drugi odstavek 47. člena po predlogu 
zakona – ki dolo ča izjemo od dolžnosti varovanja zaupnih podatkov za podatke, ki se nanašajo na 
                                                            
21  Glej na primer Konvergen čno poročilo ECB iz leta 2013, str. 26. 
22  Glej na primer Konvergen čno poročilo ECB iz leta 2013, str. 33. 
23  Glej prvi odstavek 33. člena Zakona. 
24  Uredba Sveta (ES) št 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statisti čnih informacij s strani Evropske centralne 
banke (UL L 318, 27.11.1998, p. 8).  
ECB-PUBLIC  
7 banke in hranilnice, ki so prejele državno pomo č ali pa je bila banka predmet ukrepov po Zakonu o 
ukrepih Republike Slovenije za krepitev stabilnosti bank, in te podatke zahteva Državni zbor, delovno telo Državnega zbora ali Preiskovalna komisija Državnega zbora – zbuja pomisleke s 
stališča številnih dolo čb prava Unije. 
Zlasti drugi odstavek 47. člena po predlogu zakona ni združljiv s členom 59 Direktive 2013/36/EU 
Evropskega parlamenta in Sveta
25. V skladu s členom 59(2) Direktive 2013/36/EU lahko države 
članice odobrijo razkritje nekaterih informacij, povezanih z bonitetnim nadzorom institucij, 
parlamentarnim preiskovalnim odborom ob upoštevanju dolo čenih pogojev, ki veljajo, kadar se take 
informacije razkrijejo parlamentarnim preiskovalnim odborom v zadevni državi članici: 
(a) parlamentarni preiskovalni odbor mora imeti »jasno dolo čen mandat« po nacionalnem pravu; 
(b) informacije morajo biti »nujno potrebne« za izpolnjevanje tega mandata; (c) za osebe z dostopom do informacij veljajo zahteve glede poslovne skrivnosti iz nacionalne zakonodaje, ki so 
najmanj enakovredne zahtevam iz člena 53(1) Direktive 2013/36/EU; (d) kadar informacije izvirajo 
iz druge države članice, se razkrijejo le ob izrecnem soglasju  pristojnih organov, ki so jih razkrili, in 
le za namene, za katere so ti organi dali soglasje; in (e) če razkritje informacij, povezanih z 
bonitetnim nadzorom, vklju čuje obdelavo osebnih podatkov, mora parlamentarni preiskovalni odbor 
pri vseh obdelavah upoštevati veljavne dolo čbe nacionalne zakonodaje, ki prenašajo Direktivo 
95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta
26. Te pogoje je treba spoštovati in izpolnjevati, kadar 
koli se zaupne informacije razkrijejo preiskovalnim komisijam Državnega zbora27. ECB ugotavlja, 
da določbe Direktive 2013/36/EU o izmenjavi informacij in poslovni skrivnosti ne dajejo pravne 
podlage za razkritje zaupnih informacij Državnemu zboru kot takemu. Podobni pomisleki se lahko 
pojavijo tudi glede četrtega odstavka 26. člena v predlogu zakona. Temu ustrezno bi moral 26. člen 
v predlogu zakona jasno dolo čati, da veljajo zakoni, ki urejajo varovanje zaupnih informacij, za vsa 
poročila, ki jih Banka Slovenije predloži Državnemu zboru. Drugi č, po Direktivi 2014/59/EU 
Evropskega parlamenta in Sveta28 izmenjava zaupnih informacij o reševanju (ukrepi, instrumenti, 
načrti itd.) s parlamentarnimi preiskovaln imi odbori ni popolnoma neomejena. Člen 84(5) 
Direktive 2014/59/EU dolo ča, da države članice lahko odobrijo izmenjavo informacij s 
parlamentarno preiskovalno komisijo v zadevni državi članici »pod ustreznimi pogoji«. Države 
članice bi morale upoštevati splošni namen varovanja poslovne skrivnosti v tem kontekstu, kot je 
na primer izražen v uvodni izjavi 86 k Direktivi 2014/59/EU, ki navaja, da »… je [zato] treba zagotoviti, da obstajajo ustrezni mehanizmi za ohranjanje zaupnosti informacij, kot so vsebina in  
 
                                                            
25  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih 
institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in 
razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338). 
26  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24 oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi 
osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31). 
27  Glej mnenje ECB o razkritju zaupnih informacij za nacionalno parlamentarno preiskavo (CON/2014/89), Irska, 
19.12.2014, str. 2. 
28  Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter 
reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb 
(EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190). 
ECB-PUBLIC  
8 podrobnosti na črtov za sanacijo in reševanje, ter morebitnih ocen, ki se opravijo v zvezi s tem« 29. 
 To mnenje bo objavljeno na spletni strani ECB. 
  
V Frankfurtu na Majni, 2. Marca 2015 
 
[podpis]  
 
Predsednik ECB 
Mario DRAGHI 
 
                                                            
29  Glej mnenje ECB o razkritju zaupnih informacij za nacionalno parlamentarno preiskavo (CON/2014/89), Irska, 
19.12.2014, str. 3.