ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(e)

izboljšanje institucionalne zmogljivosti in učinkovita javna uprava s krepitvijo institucionalne zmogljivosti in učinkovitosti javnih uprav in služb, povezanih z izvajanjem Kohezijskega sklada.
nadomestilo za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena za izpolnjevanje osnovnih socialnih potreb, kar zadeva zdravstveno varstvo, otroško varstvo, dostop do trga dela, socialna stanovanja ter oskrbo in socialno vključenost ranljivih skupin. Ta odstavek se uporablja le, kadar se nadomestilo dodeli podjetjem, katerih dejavnosti so omejene na eno ali več storitev iz tega odstavka ali odstavka (b). Opravljanje pomožnih dejavnosti, ki so neposredno povezane s poglavitnimi dejavnostmi, ne ovira uporabe tega odstavka;

nadomestilo za opravljanje storitev , kar zadeva zdravstveno varstvo, otroško varstvo, dostop do trga dela, socialna stanovanja ter oskrbo in socialno vključenost ranljivih skupin. Ta odstavek se uporablja le, kadar se nadomestilo dodeli podjetjem, katerih dejavnosti so omejene na eno ali več storitev iz tega odstavka ali odstavka (b). Opravljanje pomožnih dejavnosti, ki so neposredno povezane s poglavitnimi dejavnostmi, ne ovira uporabe tega odstavka;
Referenčni dokument

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), kar zadeva razjasnitev, poenostavitev in izboljšanje ustanavljanja in izvajanja takih združenj COM(2011) 610 final – 2011/0272 (COD)
7.

Odbor Komisiji priporoča, naj se na nacionalni ravni zavzema za uporabo „potnega lista za javna naročila“ (po možnosti v obliki elektronskega sistema za registracijo) za ponudnike z enotno vsebino in pogoji uporabe. Ta potni list bi dokazoval, da ima določeni gospodarski subjekt izjave in dokazila, ki jih naročniki pogosto zahtevajo pri javnih naročilih. Gospodarskemu subjektu, ki pridobi ta potni list, ni treba vedno znova posredovati istih izjav in dokazil. To gospodarskim subjektom, ki pogosto sodelujejo v postopkih za oddajo javnih naročil, prihrani veliko časa in sredstev. Ta potni list bi veljal določen čas, saj so časovno omejena tudi potrdila, ki so potrebna za njegovo izdajo, kar povečuje njegovo zanesljivost. Ta sistem ponekod na lokalni ravni že deluje in izkušnje so prepričljive. Potni list za javna naročila je zasnovan tako, da s tem ne bi smeli biti povezani visoki stroški.
20.

opozarja, da obstaja več primerov sporazumov o upravljanju na več ravneh, katerih namen je doseganje skupnih ciljev teritorialnega razvoja prek celostnega in usklajenega oblikovanja politik. Ti se močno razlikujejo in odražajo ne le različne cilje, temveč tudi dejanske razlike med posameznimi državami in njihovo družbeno-gospodarsko, kulturno, institucionalno in okoljsko raznolikost. Možni primeri med drugim vključujejo sporazume v Avstriji (teritorialni pakti za zaposlovanje), Španiji (teritorialni pakti Katalonije za podeželje), Belgiji (pakt Flamska v akciji 2020 in Marshallov načrt 2. Green za Valonijo), Združenem kraljestvu (The Greater Nottingham Partnership – partnerstvo za Nottingham z okolico), Franciji (teritorialni pakt za vključevanje, pogodbe o načrtovanju med državo in regijo) in Nemčiji (pobuda nemškega ministrstva za izobraževanje in raziskave, namenjena spodbujanju inovacij „Podjetniške regije“). OR poudarja svojo zavezanost k spodbujanju čim obsežnejšega razširjanja izkušenj, da se spodbudijo procesi vzajemnega učenja (6). Opozarja tudi na skupne dejavnosti za krepitev in nadaljnji razvoj sosedskih stikov med skupnostmi ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi dveh ali več sosednjih držav na podlagi dvo- ali večstranskih sporazumov o sodelovanju med zainteresiranimi stranmi;
64.

poziva Komisijo, naj razširja in podpira ukrepe ter projekte, namenjene spodbujanju državljanstva EU in njegovemu spoznavanju med državljani držav, ki so se Uniji pridružile v zadnjih letih, in držav, ki so kandidatke za članstvo, kar naj zlasti poteka prek sodelovanja z lokalnimi in regionalnimi oblastmi v teh državah;
23.

priporoča, da države članice, ki imajo poglavitno vlogo na področju jezikovne politike, upoštevajo jezikovno raznolikost na svojem ozemlju in spoštujejo zgodovinske jezikovne skupnosti in se pri tem zavedajo, da priznavanje kulturne dediščine in vseh drugih vrednot, ki jih izražajo (zgodovina, jezik in kultura), prispeva k mirnemu sobivanju in bogatenju evropske identitete.
42.

poudarja, da je za uspešno izvajanje vodilnih pobud strategije Evropa 2020, tj. programa za digitalne tehnologije in drugih pobud, potreben smel in inovativen pristop. Pri tem je vloga ustvarjalnih industrij predvsem ta, da ustvarjajo večdisciplinarne in večkulturne rešitve. Evropa zato na lokalni in regionalni ravni potrebuje inovativne akterje brez predsodkov, da bo lahko ustvarila socialne inovacije in globalno poslovno dejavnost, h kateri te pripomorejo.
46.

bi morala EU za lokalne proizvode uvesti nov logotip, oblikovati skupni simbol in določiti znak za ta sistem, ki bi postali del politike za kakovost kmetijskih proizvodov. Uporaba oznake EU bi bila prostovoljna, obstoječe oznake za kakovost, ki obstajajo v državah članicah in regijah, pa bi bile še veljavne in bi jih bilo še naprej mogoče uporabljati. Vsaka država članica bi morala imeti tudi v prihodnosti pravico do uvedbe lastne oznake za kakovost v svojih regijah in deželah;
52.

predlaga pripravo podelitve nagrade evropski zeleni prestolnici in izraža željo, da bi bil vključen v žirijo. V ta namen predlaga: — proračunska sredstva za dobitnike, da bi povečali dodano vrednost EU podeljenih nagrad, kot npr. pri podelitvi nagrade evropske prestolnice kulture; — čim več ugodnosti in koristi, ki jih imajo mesta kot evropske zelene prestolnice, vključno z omrežnim povezovanjem dobitnikov za izmenjavo znanja in najboljše prakse. Predvideti bi bilo mogoče tudi podporo OR kot gostitelja dogodkov ter poročanje o rezultatih OR in Evropski komisiji; — da OR svoje evropske dogodke, konference in seje komisij v zadevni evropski zeleni prestolnici leta usmeri v nadaljnjo krepitev izmenjave znanja in najboljših praks; — spodbuditev evropskih zelenih prestolnic k temu, da po nekaj letih poročajo o dodatnih ukrepih, ki jih je treba sprejeti na področju trajnostne urbane politike. Prav tako bi jih bilo treba spodbuditi k izmenjavi novih dosežkov in vizij z drugimi mesti in zainteresiranimi stranmi na ključnih evropskih dogodkih; — nagrado za spodbujanje vključevanja javnosti v participativno demokracijo in lokalno odgovornost, vključno z regionalno razsežnostjo, kar bi lahko dosegli z vključevanjem dejavnosti mestnega zaledja v evropsko zeleno prestolnico; — izboljšanje izbirnih postopkov, npr. priložnost za žirijo, da bi opravila pogovore s predstavniki mest v ožjem izboru in obiskala ta mesta; — povečanje prepoznavnosti nagrade, OR bi lahko v sodelovanju z drugimi gostil svečanost ob njeni podelitvi.
39.

podpira stališče Sveta Evropske unije (3), da je treba preučiti vzpostavitev tristranskega dialoga med državami izvora, tranzitnimi in ciljnimi državami z različnih geografskih območij, pri tem pa bi bilo treba uporabljati in razširjati že obstoječe instrumente, kot so npr. partnerstva za mobilnost, dvostranski kanali, okviri sodelovanja kot npr. Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav (Economic Community of West African States, ECOWAS), Rabatski proces, pilotna partnerstva za mobilnost itd. Konkretne instrumente in sredstva bi bilo treba diverzificirati v skladu s praktičnimi potrebami posameznih regij in tretjih držav ter njihovimi konkretnimi potrebami in možnostmi;
26.

poudarja pomen razvoja šol za trajnost reform, vpeljanih v različnih izobraževalnih sistemih. Pri tem bi morali proučiti tudi vlogo šolske inšpekcije, ki bi morala spodbujati in podpirati prožnost in inovacije na šolah. V skladu s tem Odbor poziva Komisijo, naj bo previdna pri politikah usklajevanja in koherence, ki bi lahko spodkopavale splošna cilja inovacij in podjetništva na šolski ravni, če bi postale instrument standardizacije. Odbor meni, da je razvoj šol tema, pri kateri lahko izmenjava izkušenj koristi ne le državam članicam, temveč tudi lokalnim in regionalnim skupnostim in samim šolam, ter priznava, da so bili – in so – evropski programi, predvsem Comenius in prejšnji ARION, pri tem zelo koristni;
1.

pozdravlja drugi redni pregled področja uporabe univerzalne storitve v elektronskih komunikacijskih omrežjih (e-komunikacijah), saj je njegova naloga vsakomur zagotoviti storitve, ki so nujno potrebne za razvoj in življenje v družbi. To je pomemben korak pri pregledu enakosti dostopa, vključenosti in opravljanja poslovnih dejavnosti v EU. Širokopasovna povezava, ki jo lahko primerjamo z drugimi javnimi storitvami, kot je oskrba s pitno vodo in elektriko, se vedno bolj razume kot „4. javna storitev“. OR je ugotovil, da je informacijsko-komunikacijska tehnologija (IKT) v okviru prenovljene lizbonske strategije EU gonilo konkurenčnosti in boljših javnih storitev: — informacijsko-komunikacijske tehnologije so podpora informacijske družbe, ki je odprta za vsakogar in izpolnjuje potrebe vseh članov družbe, vključno z invalidnimi osebami, starejšimi in tistimi, ki jim grozi socialna izključenost; — elektronske komunikacije rešujejo problematiko nedostopnosti za državljane, ki živijo v teh regijah (predvsem na podeželskih območjih in zdaj nimajo dostopa do omrežij informacijskih komunikacij in storitev; — univerzalna storitev v elektronskih komunikacijah zahteva opredelitev minimalne storitve določene kakovosti ali hitrosti, ki je na voljo vsem uporabnikom, ima več možnosti za premostitev digitalne vrzeli v prihodnosti; — univerzalno storitev je treba posodobiti, saj se od začetka izvajanja njeno področje uporabe dejansko ni spreminjalo in je še vedno omejena le na eno povezavo; — uporaba interneta se bo lahko v prihodnosti še bolj razširila in v EU ga ne smejo omejevati vse večje pomanjkanje naslovov IP ali varnostni problemi. V zvezi s tem Odbor regij pozdravlja posvetovanje Evropske komisije o internetu predmetov in poudarja nujnost prehoda z internetnega protokola IPv4 na sodobnejši IPv6, ki olajšuje širjenje interneta, kar bo imelo neposredne posledice za konkurenčnost Evrope.
56.

pozdravlja dejstvo, da so predsedniške volitve januarja in februarja letos ter predčasne parlamentarne in lokalne volitve maja potekale demokratično, in hkrati ceni demokratično rešitev vladne krize;
46.

izraža zadovoljstvo, da tretji zakonodajni paket krepi sodelovanje med upravljavci prenosnih omrežij (UPO) in ustanavlja evropsko omrežje UPO. S tem se spodbujajo čezmejne izmenjave električne energije in zemeljskega plina, ki so eden od nujnih predpogojev za polno delovanje notranjega trga; velika zmogljivost prenosa je temeljni tehnični pogoj tako za varno dobavo kot za učinkovito konkurenco na skupnem energetskem trgu. To sedaj velja zlasti za vzhodne države članice EU, ki si prizadevajo za dokončno prekinitev energetske odvisnosti od svojih vzhodnih sosed;
49.

opozarja, da je treba uporabiti enotne fitosanitarne, veterinarske in okoljske standarde za prehrambene izdelke za potrošnjo v EU, ne glede na to, ali so ti proizvedeni v EU ali tretjih državah, in da je treba mejnim kontrolnim organom, Uradu za prehrano in veterinarstvo in Evropski agenciji za varnost hrane zagotoviti človeške in materialne vire, potrebne za opravljanje te naloge;
10.

meni, da je treba s pomočjo predpristopnih programov in politik podpirati pobude in prizadevanja za sodelovanje (zlasti Leto medkulturnega dialoga 2008) ter izmenjavo izkušenj in dobrih praks (med drugim najboljših izkušenj pri uporabi načel Evropske listine lokalne samouprave) med lokalnimi in regionalnimi oblastmi držav članic in držav kandidatk. V okviru tega mora OR igrati pomembno vlogo pri spodbujanju izobraževalnih seminarjev za izmenjavo dobrih praks in izkušenj regionalnih in lokalnih oblasti EU. Ta podpora mora temeljiti predvsem na izkušnjah novih držav članic, ki so se EU pridružile leta 2004 in 2007, toliko bolj, ker so nekatere med njimi sosede treh novih držav kandidatk za pridružitev.
39.

ugotavlja, da regionalne in lokalne oblasti na različne načine že prispevajo k evropski podnebni politiki, na primer: a. seznanjajo javnost, npr. v šolah, da so za preprečitev nadaljnjih podnebnih sprememb potrebni ukrepi; b. teme podnebja in energije postajajo gonilo prostorskega načrtovanja; c. spodbujajo naložbe v infrastrukturo za črpalke biomase in biogoriva; d. spodbujajo naložbe v toplotne naprave, v katerih je dovajanje toplote (ostanek toplote, geotermalna toplota, hranilnik toplote in hladu v zemlji) prilagojeno povpraševanju; e. krepijo uporabo drugih vrst prometa namesto cestnega (t. i. modal shift) prek npr. prostorske politike; f. spodbujajo regionalni javni promet, na primer s povezavami z mestno železnico; g. zavzemajo se za večje načrtovanje in izgradnjo pešpoti ter drugih prometnih poti za nemotorizirani promet; h. spodbujajo čisto tehnologijo v javnem prometu z okolju prijaznimi javnimi naročili; i. poenostavljajo postopke za pridobitev dovoljenja za projekte obnovljive energije; j. izboljšujejo ureditev energetske učinkovitosti z ustanavljanjem strokovnih centrov; k. vzpostavljajo mednarodna partnerstva za širitev mednarodne koalicije za preprečevanje podnebnih sprememb in prenos energetsko varčne tehnologije v manj razvite države; l. spodbujajo tehnološke raziskave in razvoj z oblikovanjem t. i. regionalnih kompetenčnih centrov na področju energetike; m. povezujejo cilje za energetsko učinkovitost ali obnovljivo energijo z regionalnimi cilji, kot so zaposlovanje, inovacije, socialna politika; n. zastavljajo visoke cilje, kot so akcijski načrti za lokalno ali regionalno zmanjšanje emisij in „podnebno nevtralna območja“ ali „podnebno nevtralni javni promet in zgradbe“; o. uporabljajo javne razpise kot instrument za zmanjšanje porabe energije in povečanje energetske učinkovitosti blaga in storitev; p. spodbujajo obdelavo organskih snovi in surovin na regionalni in lokalni ravni, ker zmanjšanje prevozov prispeva k ravnovesju CO2;
2.17

priporoča, da strategija obravnava negativni vpliv televizije, računalnikov in novih tehnologij na otroke, kot so dostop do neustreznih podob ali podob za odrasle na spletu in naravo teh dejavnosti, ki ne vključujejo gibanja, ter njihovih posledic za aktivni način življenja otrok. S tem je povezano vprašanje negativnih posledic oglaševanja in trženja, ki je neposredno usmerjeno na otroke. Spodbujati je treba ukrepe za uporabo tehnologije v izobraževanju, kot je uporaba televizijskih programov pri razvoju otrokovih jezikovnih sposobnosti in poznavanja kulture, kar bo zlasti pomembno za otroke migrantov. Potrebni so tudi ustvarjalni ukrepi za spodbujanje kulturnih dejavnosti, kot so branje, glasba in gledališče, ki morajo biti dostopne otrokom;
10.

odločno podpira Evropsko komisijo pri oblikovanju nove medgeneracijske pogodbe. To pomeni, da: — je treba ščititi pravice in interese vsake generacije. Možnosti sodelovanja posameznih generacij v sistemu izobraževanja, na trgu dela in družbenem življenju pridobivajo pomen. Zlasti otroci in mladi, katerih delež v prebivalstvu upada, potrebujejo dobre in zanesljive možnosti sodelovanja v starajoči se družbi. Na splošno je treba okrepiti delo posameznih starostnih skupin, pri čemer je treba posebej upoštevati življenjske razmere otrok in mladih ter uveljaviti nove in raznolike pristope do starosti; — sta izmenjava izkušenj in znanja ter medsebojna podpora med generacijami predpogoja za družbeni razvoj in solidarno skupno življenje. Izmenjava poteka zlasti v družini. Zaradi potrebe po mobilnosti in prožnosti na trgu dela ter večjega števila ljudi, ki živijo sami, so tudi odnosi med generacijami zunaj družine vse bolj pomembni v okviru demografskih sprememb. V prihodnosti je treba to tudi na evropski ravni bolj upoštevati. S pristopom, ki obsega vse generacije, bo namreč mogoče bolje kot doslej izkoristiti razpoložljiv potencial za oblikovanje demografskih sprememb. Zato je treba v prihodnosti bolj podpirati in spodbujati mreže in pobude, ki uporabljajo pristop, ki obsega vse generacije; — je treba novo medgeneracijsko pogodbo na evropski ravni določiti kot temo trajne izmenjave znanja in izkušenj z „modeli najboljše prakse“ za družbeni razvoj v okviru demografskih sprememb. Enako velja za nadaljevanje foruma o demografskem razvoju Evrope. V ta pregleden in odprt dialog bi bilo treba čim bolj vključiti predstavniška združenja in civilno družbo;
2.11

meni, da bi sporočilo o opredelitvi v zvezi z dodeljevanjem koncesij in institucionaliziranih javno-zasebnih partnerstev lahko omogočilo nadaljnja navodila glede načel enake obravnave, transparentnosti, sorazmernosti in vzajemnega priznavanja iz Pogodbe o Evropski uniji. S tem bi se povečale možnosti za uspešen razvoj javno-zasebnih partnerstev, v prihodnosti pa bi se na teh temeljih in na podlagi posojil Evropske investicijske banke (EIB) lahko izvedlo več projektov kot sedaj;
Amandma OR

9. Ponovna vključitev in vrednotenje Udeležencem bi bilo treba ob vrnitvi svetovati, kako uporabiti v tujini pridobljeno usposobljenost in znanje. Ob vrnitvi po daljši odsotnosti bi bilo treba osebam ustrezno pomagati pri njihovem ponovnem vključevanju v domače družbeno, šolsko ali poklicno okolje. Udeleženci bi morali skupaj z odgovornimi organizacijami pravilno ovrednotiti pridobljene izkušnje in presoditi, ali so bili izpolnjeni cilji načrta učenja.
2.12

predlaga, da Komisija spodbuja večjezičnost v visokošolskem izobraževanju preko projektov, kot je Evropska mreža za spodbujanje jezikov med vsemi študenti (The European Network for the Promotion of Language Among All Undergraduates -ENLU);
2.2.12

v zvezi s tem izraža zaskrbljenost, da ukrepi, ki se nanašajo zgolj na ožje prostorsko območje merilne postaje, recimo preusmeritve prometa, povečujejo obremenjenost drugih četrti in da to – v najslabšem primeru – naravnost izpodkopava prizadevanja mest, da bi z omejitvami prometa na bivalnih območjih zmanjšali nevarnost nesreč, obremenjevanje s hrupom in onesnaženost zraka. Pri ukrepih za zmanjševanje onesnaževanja zraka bi morala direktiva namenjati prednost zmanjšanju števila ljudi, ki so izpostavljeni onesnaževanju;
2.8

meni, mora akcijski načrt obravnavati tematiko ekoloških, turističnih, kulturnih in socialnih storitev v povezavi z gozdovi tako, da bodo ovrednoteni kot takšni in da se pokaže, kako jih je mogoče ekonomsko oceniti, da bi lastnike in upravitelje gozdov pripravili do tega, da te storitve prostovoljno ponudijo na trgu. Za primere, ko takega trga ni, mora načrt predvideti metode in ukrepe, ki bodo omogočili prenos izračunane okoljske koristi na dohodek lastnika ali upravitelja posesti;
—

V vseh državah članicah istočasna vzpostavitev „platform za Evropo“, ki so zasnovane kot odprti forumi za informiranje in razprave o Evropi, njenih vrednotah, ciljih in mejah: — 1. faza (oktober 2005–marec 2006): oblikovanje regionalnih odborov iz „poslanikov“ lokalnih in regionalnih skupnosti, ki predstavljajo mrežo članov OR, politične stranke, regionalne člane parlamentov in člane državnih skupščin, lokalne in regionalne medije, civilno družbo ter akterje s področja sociale in izobraževanja. Cilj teh odborov je izboljšati ozaveščenost državljanov, še zlasti mladih, in povečati vrednost evropskih politik. — 2. faza (januar 2006–junij 2009): organizacija javnih razprav o ugotovljenih problemih na lokalni in regionalni ravni z udeležbo članov OR in Evropskega parlamenta: — ugotovitev ciljnih skupin: lokalna in regionalna uprava, novinarji, učitelji, mladi itd.; — ugotovitev problemov, ki jih državljani občutijo kot najbolj pereče, skupaj z Evropskim parlamentom in s pomočjo medijev, in sicer prek pozornega poslušanja težav in strahov državljanov, izraženih na javnih razpravah; — priprava najrazličnejših komunikacijskih instrumentov za člane OR; — komuniciranje z lokalnimi in regionalnimi mediji; — uporaba elektronskih platform za razprave in vzpostavitev virtualnih regionalnih forumov; — objava informacijskega materiala. — 3. faza (od januarja 2007 dalje): ocena in združitev rezultatov razprave v mestih in regijah Evrope.
1.3.

je zadovoljen, da je obseg pomoči iz kohezijskega sklada naklonjen podpori projektov v korist okolja, in sicer z energijsko učinkovitostjo in obnovljivo energijo ter, v transportnem sektorju zunaj vseevropskih omrežij, z železniškim, rečnim in pomorskim prevozom, intermodalnimi prevoznimi sistemi in njihovim medsebojnim delovanjem, upravljanjem cestnega in zračnega prometa, čistim mestnim prevozom in javnim prevozom.
4.1

Navedeni cilji za zgoraj zastavljena vprašanja v Sporočilu bodo doseženi le, če bodo države članice izkazale popolno zavezanost, če bodo vse zainteresirane skupine, vključno s predstavniki bolnikov, državljanov in strok od vsega začetka tesno sodelovale na nacionalni ravni in ravni Skupnosti, če se bo doseganje zadanih ciljev skrbno in dosledno spremljalo in če bodo izvršene potrebne naložbe v tehnološko infrastrukturo. To bo bistveno pripomoglo k spodbujanju državljanov, da z zaupanjem uporabljajo storitve e-zdravja in podpirajo njihov nadaljnji razvoj. Brez njihove podpore ne bo doseženo veliko. Odbor regij ni dal pripomb na vse podnaslove v tem razdelku Sporočila.
3.12

Meni, da je glede na dejstvo, da je za prostovoljno delo značilno to, da ni plačano (z izjemo občasnega plačila stroškov) in da gre za pomemben prispevek časa in energije, ki je pogosto povezan z mobilnostjo, potrebno preprečiti nadomeščanje plačanih dejavnosti s prostovoljnim delom in da je pomembno zagotoviti pravno in socialno zaščito prostovoljnega dela. Največjo odgovornost pri zagotavljanju zaščite nosijo organi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, vendar bi tudi Skupnost lahko na osnovi členov 137 in 140 predlagala evropsko listino o prostovoljnem delu kot orodje za sodelovanje in usklajevanje.
5.6

Takoj je treba začeti izvajati ukrepe za uvedbo varnostnih mrež za slabo plačane in ranljive delavce, zagotavljanje zadostnih prihodkov za preživetje v gospodinjstvih, obravnavo revnih območij in izravnavo neenakosti. Evropski steber za socialne pravice je treba leta 2017 jasno opredeliti in izvajati z dejavnim prispevkom socialnih partnerjev in drugih organizacij civilne družbe. V okviru tega stebra je treba podpreti trajnostni gospodarski razvoj in ustvarjanje delovnih mest in v ta namen doseči oprijemljive rezultate, da bi se izboljšala kakovost življenja in dela ljudi v Evropi ter bi se spodbudili učinkoviti in vključujoči trgi dela ter kakovostne in vsem dostopne javne storitve.
2.

EESO še vedno podpira Pogodbo o Ustavi za Evropo. Ta se v temeljih in pozitivno razlikuje od vseh institucionalnih besedil, ki so jih različne medvladne konference doslej pripravile za revizijo Rimskih pogodb: besedilo Pogodbe je nastalo ob sodelovanju članov nacionalnih parlamentov in Evropskega parlamenta v svobodni in javni razpravi; v enem samem besedilu so sistematično povzeti vsi politični in institucionalni sporazumi, kot so nastajali od ustanovitve Evropskih skupnosti; vsebuje določbe za potrebne institucionalne in proceduralne reforme sistema odločanja Evropske unije, opisuje cilje, za katere si mora Unija prizadevati, navaja vrednote, na katerih naj bi gradila svoje politike, in kodificira temeljne pravice, ki jih mora Unija spoštovati in varovati.