Priporočilo

PRIPOROČILO SVETA

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Danske za leto 2014 in mnenje Sveta o danskem konvergenčnem programu za leto 2014

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije[2],

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[3],

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Evropske komisije, da začne izvajati novo strategijo za rast in delovna mesta, Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se osredotoča na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za povečanje potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

(2) Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah za ekonomske politike držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic, ki skupaj tvorita integrirane smernice. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo v nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

(3) Voditelji držav oziroma vlad so 29. junija 2012 sprejeli Pakt za rast in delovna mesta, ki z uporabo vseh razpoložljivih vzvodov, instrumentov in politik zagotavlja skladen okvir za ukrepanje na nacionalni ravni, ravni EU in ravni euroobmočja. Odločili so se, da morajo biti ukrepi sprejeti na ravni držav članic, in zlasti izrazili polno zavezanost k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 ter izvajanju priporočil za posamezne države.

(4) Svet je 9. julija 2013 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim reformnim programom Danske za leto 2013 in dal mnenje o prenovljenem konvergenčnem programu Danske za obdobje 2013–2016.

(5) Komisija je 13. novembra 2013 sprejela letni pregled rasti[4], ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2014. Istega dne je na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja[5], v katerem je Dansko opredelila kot eno od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljen pregled.

(6) Evropski svet je 20. decembra 2013 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, konsolidacije javnih financ in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne konsolidacije javnih financ, vrnitvi k normalnim posojilnim pogojem v gospodarstvu, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize ter modernizaciji javne uprave.

(7) Komisija je 5. marca 2014 objavila rezultate poglobljenega pregleda za Dansko[6], ki ga je opravila v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je na podlagi analize ugotovila, da makroekonomski izzivi Danske, povezani z zasebnim dolgom in zunanjo konkurenčnostjo, niso več opredeljeni kot neravnotežja v smislu postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem. Zlasti se zdi, da so prilagoditve na trgu nepremičnin in posledice visokega dolga zasebnega sektorja za realno gospodarstvo in stabilnost finančnega sektorja pod nadzorom. Vendar pa je treba ta razvoj dogodkov in dejavnikezunanje konkurenčnosti še naprej spremljati.

(8) Danska je 15. aprila 2014 predložila konvergenčni program za leto 2014 in nacionalni reformni program za leto 2014. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

(9) Cilj proračunske strategije iz konvergenčnega programa za leto 2014 je, da se zagotovi trajna odprava čezmernega primanjkljaja in se doseže srednjeročni cilj v zvezi s strukturnim proračunskim saldom ali pa se ta cilj preseže. Srednjeročni cilj v višini –0,5 % BDP je v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Javnofinančni primanjkljaj Danske se je v letu 2013 vzdržno znižal pod 3 % BDP. Cilj programa je nominalni primanjkljaj sektorja država v višini 1,3 % BDP v letu 2014 in 2,9 % v letu 2015, ki je v skladu s (preračunanim) strukturnim saldom, ki dosega ali presega srednjeročni cilj. Zato je proračunska strategija, opisana v programu, v glavnem v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Raven dolga, ki je v letu 2013 znašala 44,5 % BDP, naj bi se v skladu z načrti leta 2015 začasno povečala, nato pa naj bi se zmanjšala. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu, je verjeten. Scenarij napoveduje rast BDP v višini 1,6 % v letu 2014 in 1,9 % v letu 2015, kar je v splošnem v skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2014 (1,5 % in 1,9 %). Na podlagi ocene konvergenčnega programa za leto 2014 in napovedi Komisije Svet v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97 meni, da so danske javne finance zdrave in da se lahko pričakuje, da bo cilj konvergenčenega programa dosežen.

(10) Danska še ni dovolj napredovala pri obravnavi položaja skupin na obrobju trga dela ter pri povečanjustroškovne učinkovitosti izobraževalnega sistema. Reforma na področju invalidskih pokojnin in fleksibilnih zaposlitev je začela kazati rezultate, začela je veljati reforma denarnih prejemkov, sklenjen je bil dogovor o reformi nadomestil za čas bolezni, vlada pa je v aprilu predstavila predlog reforme aktivnih politik zaposlovanja. Zagotovitev zadostnega števila vajeništev in krepitev kakovosti in ugleda te vrste učenja, prenova sistemov poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter obravnava visoke stopnje zgodnje opustitve izobraževanja še vedno predstavljajo izziv. Ker je izvajanje reform šele v začetni fazi, njihov celoten učinek še ni viden. Dogovor o reformi na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja je bil dosežen februarja 2014, po pričakovanjih pa bo začel veljati sredi leta 2015, pri čemer je namen tega dogovora izboljšati kakovost poklicnega izobraževanja in usposabljanja prek najrazličnejših pobud.

(11) Oživljanje produktivnosti je za dansko gospodarstvo še vedno izziv. Ocena Evropske komisije je v glavnem v skladu z ugotovitvami Komisije o produktivnosti. Komisija za produktivnost je aprila 2014 objavila 25 glavnih priporočil in več kot 100 konkretnih predlogov za področja, kot so konkurenca, javna naročila, izobraževanje, internacionalizacija, inovacije, obdavčitev in infrastruktura. Težave pri soočanju z izzivom nizke rasti produktivnosti bodo obravnavane v okviru izvajanja priporočil Komisije za produktivnost.

(12) Komisija je v okviru evropskega semestra izvedla obsežno analizo danske ekonomske politike. Ocenila je konvergenčni program in nacionalni reformni program. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Danskem, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Njena priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih iz točk 1 do 3 v nadaljevanju.

(13) Svet je ob upoštevanju te ocene proučil danski konvergenčni program, njegovo mnenje[7] pa je izraženo zlasti v priporočilu iz točke 1 v nadaljevanju –

PRIPOROČA, da Danska v obdobju 2014–2015 ukrepa, tako da:

1. Si po odpravi čezmernega primanjkljaja še naprej prizadeva za rasti prijazno fiskalno politiko in ohrani trden fiskalni položaj ter tako zagotovi izpolnjevanje srednjeročnega proračunskega cilja v celotnem obdobju, ki je zajeto s konvergenčnim programom.

2. Sprejme nadaljnje ukrepe za izboljšanje zaposljivosti ljudi na obrobju trga dela. Izboljša rezultate izobraževanja, zlasti za mlade s priseljenskim ozadjem, ter učinkovitost poklicnega izobraževanja. Olajša prehod iz izobraževalnega sistema na trg dela, vključno z razširjenim izvajanjem usposabljanja na delovnem mestu in vajeništev.

3. Okrepi prizadevanja za odpravo ovir za vstop in zmanjša regulativno breme z namenom povečanja konkurence v domačem storitvenem sektorju, zlasti v maloprodaji in gradbeništvu, kakor je priporočila Komisija za produktivnost.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

[2] COM(2014) 405 final.

[3] P7_TA(2014)0128 in P7_TA(2014)0129.

[4] COM(2013) 800 final.

[5] COM(2013) 790 final.

[6] SWD(2014) 77 final.

[7] . V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.