EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 1.3.2022 COM(2022) 75 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o izvajanju mehanizma za okrevanje in odpornost



Vsebina 1. Uvod 2. Kakšno je stanje glede izvajanja mehanizma? 2.1. Trenutno stanje glede izvajanja 2.2. Trenutno stanje financiranja mehanizma 3. Kaj načrti za okrevanje in odpornost dejansko vsebujejo? 3.1. Predloženi načrti za okrevanje in odpornost – uvodni pregled 3.2. Prispevek mehanizma k zelenemu prehodu (steber 1) 3.3. Prispevek mehanizma k digitalni preobrazbi (steber 2) 3.4. Prispevek mehanizma k pametni, trajnostni in vključujoči rasti (steber 3) 3.5. Prispevek mehanizma k socialni in teritorialni koheziji (steber 4) 3.6. Prispevek mehanizma k zdravju ter gospodarski, socialni in institucionalni odpornosti, s ciljem, da se med drugim povečata pripravljenost na krize in zmogljivost za odzivanje nanje (steber 5) 3.7. Prispevek mehanizma k politikam za naslednjo generacijo, otroke in mlade, kot sta izobraževanje ter pridobivanje znanj in spretnosti (steber 6) 3.8. Samoocene varnosti 4. Izvedbeni okvir mehanizma za okrevanje in odpornost 4.1. Prispevek mehanizma za okrevanje in odpornost k izvajanju reform in drugih politik EU 4.2. Prispevek mehanizma za okrevanje in odpornost k večdržavnim projektom 4.3. Izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost in vključenost vseh zadevnih deležnikov 4.4. Nadzorni sistem in zaščita finančnih interesov Unije

4.5. Komplementarnost z drugim financiranjem EU 5. Zaključek



Tabele in slike Tabela 1: Trenutno stanje izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost Slika 1: Ključni koraki pri ocenjevanju ter predhodnem financiranju načrta za okrevanje in odpornost Tabela 2: Obdelava zahtevkov za izplačilo Slika 2: Predviden časovni razpored za izpolnitev mejnikov in ciljev Slika 3: Delež sredstev mehanizma za okrevanje in odpornost, ki prispevajo k vsakemu stebru politike Slika 4: Podnebna in dodatna okoljska oznaka po državah članicah Slika 5: Razčlenitev odhodkov v podporo zelenemu prehodu (steber 1) Slika 6: Prispevek k digitalnim ciljem kot delež posameznega načrta za okrevanje in odpornost Slika 7: Razčlenitev odhodkov v podporo digitalni preobrazbi (steber 2) Slika 8: Razčlenitev odhodkov v podporo pametni, trajnostni in vključujoči rasti (steber 3) Slika 9: Razčlenitev odhodkov v podporo socialni in teritorialni koheziji glede na področje politike (steber 4) Slika 10: Razčlenitev odhodkov v podporo zdravju in odpornosti glede na področje politike (steber 5) Slika 11: Število ukrepov v podporo zdravju in odpornosti glede na področje politike (steber 5) Slika 12: Razčlenitev odhodkov v podporo politikam za naslednjo generacijo glede na področje politike (steber 6)

Slika 13: Število reform v posameznem stebru Slika 14: Reforme/naložbe po državah članicah Slika 15: Prikaz priporočil za posamezne države, ki so vključena v načrte za okrevanje in odpornost, glede na področja politike (kot so opredeljena v priporočilih) Slika 16: Vpliv instrumenta Next Generation EU na BDP (%) v simulacijah QUEST za države EU Slika 17: Vpliv instrumenta Next Generation EU na BDP (%) v simulacijah QUEST Tabela 3: Večdržavni zeleni projekti v sprejetih načrtih za okrevanje in odpornost Tabela 4: Večdržavni digitalni projekti



1.Uvod Mehanizem za okrevanje in odpornost, vzpostavljen 19. februarja 2021 z Uredbo (EU) 2021/241, je osrednji del instrumenta Next Generation EU, s katerim se je Evropska unija odzvala na pandemijo COVID-19, da bi iz nje izšla še močnejša, kot je bila pred njo. Cilj tega poročila je oceniti izvajanje tega izrednega programa reform in naložb po letu dni. V tem času so bili opravljeni pomembni koraki, izvajanje programa pa je v polnem teku. Države članice so aprila 2021 začele s predložitvijo svojih načrtov za okrevanje in odpornost po mesecih intenzivnih priprav zaradi njihovega daljnosežnega obsega in področja uporabe. Komisija je hitro izvedla fazo ocenjevanja, Svet pa je julija 2021 sprejel prve izvedbene sklepe Sveta. Do zdaj so skoraj vse države članice predložile svoje načrte za okrevanje in odpornost, od tega jih je 22 najprej pozitivno ocenila Komisija, nato pa jih je sprejel še Svet. Poleg tega je Komisija začela razprave z državami članicami za sklenitev dogovora o operativnih ureditvah, ki določajo okvir za spremljanje izvajanja načrtov. Komisija je zbrala finančna sredstva na kapitalskih trgih in izdala svoje prve zelene obveznice ter do zdaj izplačala 66,6 milijarde EUR, od tega 56,6 milijarde EUR v obliki predhodnega financiranja, s čimer je podprla države članice in Unijo v času, ko pandemija COVID-19 še naprej vpliva na njihova gospodarstva. Mehanizem je prešel v fazo izvajanja in hitro napreduje v skladu s časovnim razporedom reform in naložb, ki so ga določile države članice. Leta 2021 je bil v celoti obdelan prvi zahtevek za izplačilo, in sicer je bilo Španiji decembra 2021 izplačanih 10 milijard EUR, leta 2022 pa naj bi bilo predloženih še več kot 30 zahtevkov za izplačilo. Časovni razpored izplačil je v skladu s pričakovano fazo izvajanja mehanizma. Komisija in države članice so tesno sodelovale, da bi dosegle ta rezultat. Napredek pri izvajanju načrtov je mogoče spremljati v živo na platformi, imenovani preglednica kazalnikov okrevanja in odpornosti, ki jo je Komisija vzpostavila decembra 2021. To poročilo je prvo iz sklopa letnih poročil o izvajanju mehanizma. Vsebuje pregled trenutnega stanja izvajanja mehanizma in sprejetih načrtov ter podrobno opisuje, kako mehanizem prispeva k podnebnim in digitalnim ciljem, kot zahteva člen 31 Uredbe. V tem trenutku, ko je mehanizem še vedno v zgodnji fazi izvajanja, je v poročilu opisan pričakovani prispevek mehanizma k šestim stebrom glede na ukrepe, predvidene v načrtih, ki se bodo postopno izvajali v celotnem obdobju delovanja mehanizma. V poročilu sta nato obravnavani uspešnost mehanizma, pri kateri se upošteva zaveza naložbam in reformam, ki so del tega edinstvenega mehanizma, ter vključenost vseh zadevnih deležnikov. Poročilo opisuje tudi vzpostavljene mehanizme, namenjene zaščiti finančnih interesov Unije, ter povezavo med mehanizmom in drugimi viri sredstev EU, da se prepreči dvojno financiranje. Informacije iz poročila temeljijo na vsebini sprejetih načrtov, kot jih je ocenila Komisija, na podatkih, ki so jih države članice sporočile do konca novembra 2021 v okviru svoje obveznosti polletnega poročanja, in na dogajanju v zvezi z izvajanjem mehanizma v obdobju do konca januarja 2022. Ker je mehanizem še vedno v zgodnji fazi izvajanja, poročilo ne zajema obsežnega opisa stanja izvajanja posameznih načrtov in skupnih kazalnikov. Navedeni primeri, zlasti v okvirčkih v oddelku 3, so vključeni za ponazoritev in niso izčrpni.



2.Kakšno je stanje glede izvajanja mehanizma? 2.1.Trenutno stanje glede izvajanja Sprejetje načrtov za okrevanje in odpornost Večina držav članic je svoje načrte za okrevanje in odpornost predložila do poletja 2021. Komisija je v podporo državam članicam pri pripravi njihovih načrtov oktobra 2020 vzpostavila neformalne stike z državami članicami, januarja 2021 pa je objavila smernice v zvezi z informacijami, ki jih je treba navesti v načrtih. Za dostop do finančne podpore v okviru mehanizma so morale države članice pripraviti načrt za okrevanje in odpornost, v katerem so določile nacionalni načrt reform in naložb, ki jih bodo izvedle do 31. avgusta 2026. Uredba o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost je začela veljati 19. februarja 2021. Komisija je zaenkrat uradno prejela 26 načrtov za okrevanje in odpornost (glej tabelo 1 in Prilogo 1). Komisija je vsak načrt ocenila hitro ter na dosleden in pregleden način, skladno z 11 merili iz člena 19(3) uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost. Med postopkom ocenjevanja je Komisija tesno sodelovala z državami članicami, da bi izvedla izčrpno oceno. Komisija je podprla države članice, da predložijo ambiciozne načrte z jasnimi in realističnimi mejniki in cilji za spremljanje napredka med izvajanjem. Komisija je pozitivno ocenila 22 načrtov za okrevanje in odpornost ter za vsakega od njih predložila predlog izvedbenega sklepa Sveta skupaj z delovnim dokumentom služb Komisije, v katerem je analizirana vsebina zadevnega načrta. Izvedbeni sklepi Sveta in delovni dokumenti služb Komisije so na voljo na spletni strani Komisije. Komisija še ocenjuje štiri načrte v sodelovanju z zadevnimi državami članicami (Bolgarijo, Madžarsko, Poljsko in Švedsko), kot določa člen 19(1) uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost.

Na splošno je sprejetje 22 izvedbenih sklepov Sveta potekalo hitro in nemoteno. Po obsežnih pogovorih med Komisijo in državami članicami v fazi priprave načrtov je Komisija hitro nadaljevala z ocenjevanjem. Večino načrtov je Komisija pozitivno ocenila prej kot v dvomesečnem ocenjevalnem obdobju, od uradne predložitve, določenem v členu 19(1) Uredbe (glej tabelo 1). Za odobritev pozitivne ocene večine načrtov za okrevanje in odpornost je nato Svet potreboval manj kot en mesec (glej tabelo 1). Po sprejetju načrta je Komisija z zadevno državo članico sklenila sporazum o financiranju, in po potrebi posojilno pogodbo, v katerem so opredeljene pravice in obveznosti pogodbenic, tudi v zvezi z zaščito finančnih interesov Unije in zahtevami za nadzorni sistem držav članic, ter zaveza glede višine finančnega prispevka, ki je na voljo. Tabela 1: Trenutno stanje izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost BE CY DE DK EL ES FR IT LU LT LV PT SI CZ HR AT IE SK MT RO FI EE PL HU SE BG NL 26 načrtov, predloženih Komisiji 22 načrtov, ki jih je odobrila Komisija 22 izvedbenih sklepov, ki jih je sprejel Svet 21 izplačil predhodnega financiranja

(v višini 56,6 milijarde EUR) * 5 zahtevkov za izplačilo, predloženih Komisiji 1 plačilo, ki ga je izvedla Komisija 10 mrd.EUR Predhodno financiranje Po podpisu sporazuma o financiranju in po potrebi posojilne pogodbe je Komisija izplačala predhodno financiranje v višini do 13 % finančnega prispevka in posojila 21 državam članicam, ki so zanj zaprosile. V skladu s členom 13(1) plačilo predhodnega financiranja zadeva le države članice, za katere je Svet leta 2021 odobril načrte za okrevanje in odpornost. Komisija je v obliki predhodnega financiranja izplačala skupno 56,6 milijarde EUR. Izplačila predhodnega financiranja so bila izvršena v šestih delovnih dneh po podpisu sporazuma o financiranju (in/ali posojilne pogodbe, kjer je to ustrezno), kar je precej prej kot v dvomesečnem obdobju, navedenem v uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost (glej tabelo 1). Ker je mehanizem za okrevanje in odpornost instrument, ki temelji na uspešnosti, je vsako nadaljnje izplačilo pogojeno z izpolnjevanjem ustreznih mejnikov in ciljev, na katerih temeljijo reforme in naložbe, do datuma zahtevka za izplačilo. Operativne ureditve Kot zahteva uredba o mehanizmu za okrevanje in odpornost, je Komisija nato z vsako od 22 zadevnih držav članic razpravljala o operativnih ureditvah, ki podrobneje opredeljujejo načine spremljanja in sodelovanja ter urejajo bistvene vidike izvajanja. Operativne ureditve zagotavljajo redne izmenjave med Komisijo in državami članicami, vključno z vsaj četrtletnimi izmenjavami za oceno napredka pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost ter organizacijo letnega dogodka, namenjenega razpravi o izvajanju načrta za okrevanje in odpornost ter drugih programov Unije, ki lahko služi kot horizontalna platforma za razpravo o izvajanju načrtov in zagotavlja tesno sodelovanje med vsemi udeleženimi akterji. Poleg tega operativne ureditve natančno opredeljujejo mehanizem preverjanja za vsak mejnik in cilj ter po potrebi uvajajo ukrepe spremljanja za sledenje izvajanju načrta. Doslej je bilo sklenjenih osem operativnih ureditev (Španija, Francija, Slovaška, Grčija, Italija, Portugalska, Hrvaška, Latvija; glej Prilogo 1). Podpis operativne ureditve je ključni korak, ki mora biti izpolnjen, še preden država članica predloži svoj prvi zahtevek za izplačilo. Slika 1: Ključni koraki pri ocenjevanju ter predhodnem financiranju načrta za okrevanje in odpornost Postopek izplačila Ko država članica izpolni vse ustrezne mejnike in cilje za sprostitev izplačila, kot so podrobno opisani v zadevnem izvedbenem sklepu Sveta, in predloži ustrezno utemeljen zahtevek za izplačilo, ima Komisija na voljo dva meseca za oceno, ali so ustrezni mejniki in cilji zadovoljivo izpolnjeni, ter oceno informacij glede njihovega izpolnjevanja, ki jih predloži zadevna država članica. Na koncu ocenjevanja Komisija predloži pozitivno predhodno oceno Ekonomsko-finančnemu odboru. Ekonomsko-finančni odbor mora v štirih tednih podati mnenje o teh ugotovitvah, nato pa je, skladno s postopkom pregleda, opisanim v uredbi o postopku v odboru, sprejet izvedbeni sklep Komisije, s katerim se odobri izplačilo. V skladu s členom 35 uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost je bil ustanovljen odbor mehanizma za okrevanje in odpornost, da obravnava osnutke izvedbenih sklepov Komisije v zvezi z zahtevki držav članic za izplačila. Odbor mehanizma za okrevanje in odpornost sestavljajo predstavniki vseh držav članic. Po končanem postopku v odboru Komisija sprejme izvedbeni sklep Komisije, v katerem upošteva stališča, ki so jih izrazili njegovi člani. Zahtevki za izplačilo Komisija je doslej prejela pet zahtevkov za izplačilo. V spodnji tabeli je prikazano trenutno stanje. Tabela 2: Obdelava zahtevkov za izplačilo Datum zahtevka za izplačilo Število mejnikov in ciljev Neto znesek predhodnega financiranja Stanje Španija 11. 11. 2021 52 mejnikov in ciljev 10 milijard EUR ·Pozitivna predhodna ocena Komisije: 3. 12. 2021 ·Pozitivno mnenje Ekonomsko-finančnega odbora: 21. 12. 2021 ·Pozitivno mnenje odbora mehanizma za okrevanje in odpornost: 22. 12. 2021 ·Izplačilo Komisije: 27. 12. 2021 Francija 26. 11. 2021 38 mejnikov in ciljev 7,4 milijarde EUR ·Pozitivna predhodna ocena Komisije: 26. 1. 2022 ·Pozitivno mnenje Ekonomsko-finančnega odbora: 11. 2. 2022 ·Pozitivno mnenje odbora mehanizma za okrevanje in odpornost: 21. 02. 2022 Grčija 29. 12. 20/21 15 mejnikov in ciljev 3,6 milijarde EUR · Pozitivna predhodna ocena Komisije: 28. 02. 2022 Italija 30. 12. 2021 51 mejnikov in ciljev 21 milijard EUR ·Pozitivna predhodna ocena Komisije: 28. 02. 2022 Portugalska 25. 1. 2022 38 mejnikov in ciljev 1,16 milijarde EUR Ocena Komisije je v teku Komisija je prvi znesek izplačala Španiji. Španija je bila prva država članica, ki je 11. novembra 2021, po podpisu operativnih ureditev, predložila zahtevek za izplačilo. Prvi zahtevek Španije za izplačilo je povezan z zadovoljivim izpolnjevanjem 52 mejnikov, zlasti v zvezi z reformami, ki so bile izvedene že do drugega četrtletja leta 2021. Ker je večina mejnikov retrospektivnega značaja in ker je Španija Komisiji večino informacij, potrebnih za izvedbo ocene, posredovala še pred uradno predložitvijo zahtevka za izplačilo, je Komisija lahko hitro obdelala oceno zahtevka za izplačilo in tako 27. decembra 2021 Španiji izplačala 10 milijard EUR finančnega prispevka (neto predhodnega financiranja). Po potrditvi izpolnjevanja mejnikov in ciljev, na katerih temeljijo zadevni ukrepi načrta za okrevanje in odpornost, prvo izplačilo Španiji že ponazarja napredek pri izvajanju mehanizma za okrevanje in odpornost. Mejniki, ki so del izplačila, kažejo na pomembne korake pri izvajanju španskega načrta za okrevanje in odpornost ter njegov širok program reform. Mednje spadajo pomembni ukrepi, kot so zakon o podnebnih spremembah in energijskem prehodu (ki uzakonja podnebno nevtralnost do leta 2050), reforma podpore za zagotavljanje minimalnega dohodka, ukrepi za podporo digitalizaciji MSP ter spodbujanje digitalnih spretnosti in znanj ter reforme, ki krepijo zmogljivosti za izvajanje pregledov porabe in njihovo spremljanje. Ta primer kaže, kako ima mehanizem že vidne učinke na terenu, s čimer se podpira izvajanje pomembnih reform.

Okvir za poročanje držav članic o izvajanju načrtov za okrevanje in odpornost Mehanizem za okrevanje in odpornost je trenutno v fazi izvajanja in države članice so že začele poročati o izvajanju svojih načrtov za okrevanje in odpornost. Delegirana akta, ki dopolnjujeta nekatere zahteve glede poročanja držav članic, sta začeli veljati 2. decembra 2021. Prvi delegirani akt (EU) 2021/2106 določa skupne kazalnike poročanja in podrobnosti preglednice kazalnikov okrevanja in odpornosti. Navaja tudi, da morajo države članice vsako leto do aprila in sredine oktobra poročati o napredku pri uresničevanju načrtov za okrevanje in odpornost. Polletno poročanje vključuje predložitev povzetka informacij o doseganju mejnikov in ciljev, ki jih je treba izpolniti do četrtletja pred poročanjem, ter stanje mejnikov in ciljev, ki so predvideni v naslednjih štirih četrtletjih po obdobju poročanja. Od držav članic se pričakuje, da predložijo informacije o tem, ali doseganje ustreznih mejnikov in ciljev poteka kot predvideno, je že končano ali pa prihaja do zamud. Države članice morajo o opredeljenih skupnih kazalnikih poročati dvakrat letno (do februarja in avgusta). Prvo poročanje bo potekalo februarja 2022. Drugi delegirani akt (EU) 2021/2105 določa metodologijo za poročanje o socialnih odhodkih v načrtih držav članic za okrevanje in odpornost. Ta delegirani akt je pomemben za opredelitev skupne metodologije za predložitev informacij o socialnih odhodkih, vključno za otroke in mlade ter enakost spolov, ki se financirajo iz mehanizma. Metodologija temelji na ocenjenih odhodkih iz odobrenih načrtov za okrevanje in odpornost. Vsaka reforma in naložba s primarno socialno razsežnostjo je povezana z enim od devetih posebnih področij socialne politike, opredeljenih v delegiranem aktu, pri čemer je vsako področje povezano s štirimi širšimi socialnimi kategorijami (zaposlovanje ter znanja in spretnosti, izobraževanje ter nega in varstvo otrok, zdravstveno varstvo in dolgotrajna oskrba ter socialne politike). Prav tako je posebej označen vsak ukrep socialne narave, ki se osredotoča na otroke in mlade ter enakost spolov. Komisija je vzpostavila informacijski sistem FENIX, ki državam članicam omogoča sporočanje zadevnih informacij o izvajanju načrtov. Države članice so v okviru polletnega poročanja prvič poročale o zahtevanih informacijah v sistemu FENIX do konca novembra 2021 (ker je bilo to prvo polletno poročanje za države članice, je bil rok izjemoma podaljšan za en mesec). Sistem državam članicam omogoča, da kadar koli posodobijo informacije o doseganju mejnikov in ciljev ter se izognejo večkratnemu posredovanju podobnih informacij v sklopu polletnega poročanja in predložitve zahtevka za izplačilo. Poročanje v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost je zdaj v celoti operativno. Pregled polletnega poročanja kaže pozitivno sliko glede izvajanja mejnikov in ciljev. Poročanje se je nanašalo na vse mejnike in cilje, ki jih je treba doseči med prvim četrtletjem 2020 in tretjim četrtletjem 2022. Skupaj je bilo od v preteklost usmerjenih mejnikov in ciljev, ki jih je bilo treba doseči do tretjega četrtletja 2021 (zadnje četrtletno poročevalno obdobje), 91 % (266) mejnikov in ciljev sporočenih kot „zaključenih“, 9 % (25) pa še ni bilo zaključenih. Na področju v prihodnost usmerjenih mejnikov in ciljev, ki jih je treba doseči med četrtim četrtletjem 2021 in tretjim četrtletjem 2022, je bilo za 4,4 % (41) mejnikov in ciljev sporočeno, da je prišlo do zamud, za 79,7 % (741) mejnikov in ciljev, da „potekajo, kot predvideno“, 14,9 % (139) pa jih je že zaključenih. Naslednje polletno poročanje bo potekalo aprila 2022. Države članice same poročajo o podatkih, povezanih s polletnim poročanjem, ki pa ne vplivajo na oceno Komisije v okviru zahtevkov za izplačilo glede zadovoljivega izpolnjevanja mejnikov in ciljev. Komisija je vzpostavila preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti – gre za javno spletno platformo, ki služi kot orodje za poročanje o uspešnosti mehanizma in ki pregledno prikazuje razpoložljive podatke o izvajanju mehanizma za okrevanje in odpornost. Vsak državljan lahko na spletni platformi Komisije na lahko dostopen način spremlja napredek pri izvajanju mehanizma za okrevanje in odpornost ter podroben prikaz napredka za vsak načrt za okrevanje in odpornost posebej. Preglednica prikazuje učinek mehanizma v šestih stebrih politike. Vključuje tudi podatke o skupnih kazalnikih in sporočene informacije o socialnih odhodkih. Prva različica preglednice je bila objavljena 15. decembra 2021 in vsebuje podatke o 22 načrtih za okrevanje in odpornost, ki jih je do takrat potrdil Svet. 2.2.Trenutno stanje financiranja mehanizma Trenutno stanje financiranja iz instrumenta Next Generation EU Nova vloga Komisije kot dejavne izdajateljice na kapitalskih trgih je ključni mejnik pri izvajanju mehanizma za okrevanje in odpornost. Sklep o virih lastnih sredstev je začel veljati 1. junija 2021 in je Komisiji omogočil, da si lahko izposoja sredstva za instrument Next Generation EU (prva transakcija je bila izvedena junija 2021). Komisija je bila pooblaščena, da si v obdobju 2021–2026 izposodi sredstva v vrednosti do 806,9 milijarde EUR (v tekočih cenah). Ta znesek vključuje letno izdajo obveznic med sredino leta 2021 in letom 2026 v višini do povprečno okoli 150 milijard EUR letno, kar pomeni, da je EU ena največjih izdajateljic obveznic, izraženih v eurih. Od omenjenega zneska bo do 250 milijard EUR izdanih v obliki zelenih obveznic (glej spodaj). Do zdaj je Komisija zbrala 78,5 milijarde EUR dolgoročnega financiranja prek obveznic in 33 milijard EUR v obliki kratkoročnega financiranja s 3-mesečnimi in 6-mesečnimi menicami EU (od tega je 12 milijard EUR že zapadlo). Zaradi visoke bonitetne ocene EU si lahko Komisija izposoja sredstva pod ugodnimi pogoji in tako karseda zmanjša stroške dolga, povezanega s skladom za okrevanje. Sredstva v okviru instrumenta Next Generation EU so bila dobro izkoriščena, povpraševanje po novih izdajah pa je veliko. Komisija je vsa načrtovana izplačila/prejete zahtevke uspela zelo hitro financirati. Doslej je bilo 21 državam članicam izplačanih 66,6 milijarde EUR v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost. Izplačila predhodnega financiranja so bila izvršena v nekaj delovnih dneh po podpisu zadevnega sporazuma o financiranju in/ali posojilne pogodbe, kar je precej manj od obdobja, predvidenega v uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost. Tudi prvo izplačilo Španiji je bilo hitro izvršeno (v treh delovnih dneh po pozitivnem mnenju odbora mehanizma za okrevanje in odpornost). Okvir za zelene obveznice Komisija je pripravila celovit in najsodobnejši okvir za zelene obveznice, namenjen njihovemu izdajanju v okviru instrumenta Next Generation EU, prav tako pa namerava izdati do 30 % sredstev v okviru instrumenta v obliki zelenih obveznic, kar potrjuje zavezo EU trajnostnemu financiranju. Okvir sledi tržnim standardom in vlagateljem ponuja verodostojne zelene obveznice. Vsi ukrepi, vključeni v načrte za okrevanje in odpornost, morajo pri okoljskih ciljih spoštovati načelo, da se ne škoduje bistveno. Da bi to dosegle, so se države članice v sporazumih o financiranju in posojilnih pogodbah, sklenjenih v okviru izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, strinjale, da bodo redno poročale o odhodkih za naložbe, ki prispevajo k ciljem na področju podnebnih sprememb. Komisija je z izdajo svojih prvih zelenih obveznic, ki je bila izvedena 12. oktobra 2021, zbrala 14,5 milijarde EUR.



3.Kaj načrti za okrevanje in odpornost dejansko vsebujejo? 3.1.Predloženi načrti za okrevanje in odpornost – uvodni pregled Splošni pregled Do zdaj je bilo za vseh 22 načrtov za okrevanje in odpornost, ki jih je odobril Svet, dodeljenih 291 milijard EUR nepovratnih sredstev in 154 milijard EUR posojil. Šest držav članic je sprejelo načrt, ki vključuje posojilo (Ciper, Grčija, Italija, Portugalska, Romunija in Slovenija). Vsebina vseh 22 načrtov za okrevanje in odpornost je sestavljena iz približno tretjine reform in dveh tretjin naložb ter skupaj 5 155 mejnikov in ciljev, ki jih je treba doseči do leta 2026. Slika 2: Predviden časovni razpored za izpolnitev mejnikov in ciljev

Prispevek k šestim stebrom: metodološki uvod V skladu s členom 3 uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost bi morale reforme in naložbe, vključene v načrt za okrevanje in odpornost, prispevati k šestim stebrom politike, ki določajo področje uporabe mehanizma, pri čemer se upoštevajo posebne razmere in izzivi zadevne države članice. Komisija je razvila metodologijo za poročanje o prispevku vsakega načrta k šestim stebrom mehanizma, pri čemer je bil vsak (pod-)ukrep dodeljen enemu primarnemu in enemu sekundarnemu področju politike (v skladu s seznamom področij politik, ki ga je pripravila Komisija), ki sta povezana z enim od šestih stebrov, kar upošteva dejstvo, da je lahko reforma ali naložba povezana z več stebri. V največji možni meri in kot je opisano spodaj, je poročanje o stebrih skladno z drugimi načini označevanja (podnebnim, digitalnim, za socialne odhodke). Ker vsak ukrep prispeva k dvema od šestih stebrov politike, predviden skupni prispevek za vse stebre, prikazan na sliki 2, znaša 200 % sredstev mehanizma za okrevanje in odpornost, dodeljenih državam članicam. Slika 3: Delež sredstev mehanizma za okrevanje in odpornost, ki prispevajo k vsakemu stebru politike Legenda: Temnejše obarvani deli stolpcev predstavljajo ukrepe, ki so bili označeni in dodeljeni stebru kot primarno področje politike, medtem ko svetlo obarvani deli predstavljajo ukrepe, označene kot sekundarno področje politike. Poleg tega je Komisija v Delegirani uredbi (EU) 2021/2105 (glej oddelek 1) sprejela metodologijo za poročanje o socialnih odhodkih. Reforme in naložbe s socialno razsežnostjo so povezane z enim od devetih področij socialne politike, pri čemer je vsako področje povezano z eno od štirih socialnih kategorij (in sicer zaposlovanjem ter znanjem in spretnostmi, izobraževanjem ter nego in varstvom otrok, zdravstvenim varstvom in dolgotrajno oskrbo ter socialnimi politikami), kot so določene v Prilogi k Delegirani uredbi. Vse to je dopolnjeno z označevanjem ukrepov v potrjenih načrtih s poudarkom na otrocih in mladih ter enakosti spolov. Da pa bi zagotovili skladnost na vseh področjih politike (poleg socialnih), ki jih podpirajo načrti za okrevanje in odpornost, so v tem poročilu predstavljeni ukrepi in odhodki v skladu z metodologijo stebrov. V skladu z uredbo o mehanizmu za okrevanje in odpornost mora vsaka država članica nameniti vsaj 37 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost ukrepom, ki prispevajo k podnebnim ciljem, in vsaj 20 % skupnih dodeljenih sredstev digitalnim ciljem. V načrtih za okrevanje in odpornost je določeno in utemeljeno, v kolikšni meri določen ukrep vpliva na podnebne in/ali digitalne cilje, in sicer v celoti (100 %), delno (40 %) ali nima vpliva (0 %). Prispevki k podnebnim in digitalnim ciljem so bili izračunani na podlagi Priloge VI (spremljanje podnebnih ukrepov) in Priloge VII (digitalno označevanje) k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost, ki zagotavljata ustrezno „področje intervencije“, skupaj s koeficientom za izračun podpore podnebnim in digitalnim ciljem (0 %, 40 % ali 100 %). Vsak ukrep, vključen v načrt za okrevanje in odpornost, je označen v skladu s temi področji intervencije. Združevanje koeficientov z ocenami stroškov vsakega ukrepa omogoča izračun, v kolikšni meri načrt prispeva k podnebnim in digitalnim ciljem. 3.2.Prispevek mehanizma k zelenemu prehodu (steber 1) Podnebni cilji Približno 40 % skupnih dodeljenih sredstev za načrte je povezanih z ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje, številni načrti za okrevanje in odpornost pa znatno presegajo 37-odstotni mejni delež, zastavljen v Uredbi (glej sliko 4). Skupni odhodki za podnebne ukrepe v 22 sprejetih načrtih znašajo 177,4 milijarde EUR. Poleg tega načrti vključujejo 16,3 milijarde EUR dodatnih okoljskih odhodkov, kar pomeni, da skupni znesek odhodkov, ki so označeni kot prispevek k podnebnim ali okoljskim ciljem, znaša 193,7 milijarde EUR (kar je 43,5 % skupnih dodeljenih sredstev), kot je izračunano v skladu z metodologijo za spremljanje podnebnih ukrepov. Slika 4: Podnebna in dodatna okoljska oznaka po državah članicah Skupni odhodki na področju zelenega prehoda v vseh načrtih za okrevanje in odpornost Mehanizem za okrevanje in odpornost bo pomagal doseči cilje EU za zmanjšanje neto emisij toplogrednih plinov za vsaj 55 % do leta 2030 in doseganje podnebne nevtralnosti do leta 2050. Ukrepi, ki jih podpira mehanizem za okrevanje in odpornost, bodo poleg prispevanja k uresničevanju podnebnih ciljev zagotovili tudi napredek pri doseganju drugih okoljskih ciljev, kot so zmanjševanje onesnaževanja zraka, spodbujanje krožnega gospodarstva ter obnavljanje in varovanje biotske raznovrstnosti ter spodbujanje energetske učinkovitosti in večje uporabe obnovljivih virov energije. V skladu z metodologijo poročanja po stebrih se ocenjuje, da bo za steber za zeleni prehod skupaj dodeljenih 224,1 milijarde EUR odhodkov (kar je 50 % skupnih odhodkov vseh 22 načrtov). Na podlagi pristopa šestih stebrov se lahko skupni znesek odhodkov v okviru zelenega stebra razdeli na 11 področij politike, kot je prikazano na sliki 5 spodaj. Na splošno ukrepi, vključeni v načrte za okrevanje in odpornost, obravnavajo širok nabor področij, na primer trajnostno mobilnost, energetsko učinkovitost, energijo iz obnovljivih virov in omrežja pa tudi biotsko raznovrstnost, krožno gospodarstvo, zelena znanja in spretnosti ter delovna mesta in prilagajanje podnebnim spremembam. Slika 5: Razčlenitev odhodkov v podporo zelenemu prehodu (steber 1) Graf prikazuje razčlenitev ocenjenega prispevka k stebru politike v skladu s seznamom področij politike, ki ga je pripravila Evropska komisija. Odstotki se nanašajo na skupne odhodke, označene za posamezno področje politike, v obliki deleža v stebru zelenega prehoda. Trajnostna mobilnost

Trajnostna mobilnost predstavlja 32 % vseh odhodkov v okviru stebra zelenega prehoda (skupni stroški znašajo 71,3 milijarde EUR). Obsežne naložbe so namenjene nadgradnji in razširitvi železniške infrastrukture, zlasti v okviru vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), ter nakupu sodobnega železniškega voznega parka. Te naložbe so ključni vektor za preusmeritev na okolju prijazen način prevoza in podpirajo tako potniški kot tovorni promet. Obstaja tudi manjše število ukrepov za okolju prijaznejši vodni in letalski sektor, in sicer z naložbami v okolju prijaznejša pristanišča, na primer za namestitev oskrbe z električno energijo z obale, in letališča z elektrifikacijo sistemov zemeljske oskrbe. Italijanski načrt za okrevanje in odpornost vključuje vzpostavitev evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (ERTMS) na 3 400 km prog. Vzpostavitev ERTMS bo omogočila neprekinjeno čezmejno delovanje železniškega tovornega in potniškega prometa. Naložbe v ERTMS prispevajo k zelenemu in digitalnemu prehodu. Znatne naložbe so namenjene tudi izboljšanju trajnosti cestnega prometa, vključno s podporo uvajanju infrastrukture in vozil na alternativna goriva ter razvoju okolju prijaznega javnega prevoza. Nekatere od teh naložb so osredotočene na pomoč potrošnikom pri nakupu brezemisijskih vozil, in sicer s finančnimi spodbudami, ki pomagajo pri visokih začetnih stroških nakupa električnih vozil. Nemški načrt za okrevanje in odpornost bo državljanom pomagal pri prehodu na čista električna vozila s finančno podporo za nakup 560 000 razogljičenih vozil. Z ukrepom se bodo znižale nakupne cene električnih vozil, trg pa spodbudil. Ukrep dopolnjujejo tudi drugi ukrepi, kot je financiranje namestitve 50 000 javno dostopnih polnilnih postaj in 400 000 dodatnih polnilnih mest v stanovanjskih stavbah. Reforme prometnega sektorja predstavljajo pomemben del večine načrtov za okrevanje in odpornost. Obravnavajo splošni regulativni okvir in vključujejo strategije za podporo trajnostne mobilnosti v mestih in skupinskega prevoza ter ukrepe, ki podpirajo postavitev infrastrukture za polnjenje in javno naročanje čistih vozil. Načrti vključujejo tudi reforme za uvedbo konkurence na področju pristaniških storitev ter reformo pomorskega sektorja in celinskih plovnih poti. Romunski načrt za okrevanje in odpornost zajema ključne regulativne spremembe za spodbujanje brezemisijskega cestnega prometa, spodbude za brezemisijska in nizkoemisijska vozila, sheme oddaje vozil v razrez za nadomestitev vozil, ki najbolj onesnažujejo okolje, izboljšanje upravljanja in učinkovitosti državnih podjetij v prometnem sektorju, strožja pravila in izvršilne ukrepe glede varnosti v cestnem prometu ter spodbude za trajnostni mestni promet. Načrt vključuje tudi znatne naložbe za brezemisijska in nadgrajena železniška vozna sredstva, za posodobitev in obnovo železniške infrastrukture, zlasti vzdolž koridorjev TEN-T, za izboljšanje kakovosti in učinkovitosti cestne infrastrukture na posameznih odsekih osrednjega omrežja TEN-T, izboljšanje varnosti v cestnem prometu ter izboljšanje odsekov podzemnega prometnega omrežja v občinah Bukarešta in Cluj - Napoca. Energetska učinkovitost Energetska učinkovitost predstavlja 29 % vseh odhodkov v okviru stebra zelenega prehoda (skupni stroški znašajo 64,4 milijarde EUR). Večina naložb na tem področju je povezanih z energetsko učinkovitostjo stanovanjskih stavb (skupni stroški znašajo 28,4 milijarde EUR), naložbe pa so običajno usmerjene v zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji za 30 % ali več. Nekatere od teh pomembnih naložb vključujejo tudi ukrepe za odpravo energijske revščine, ki so namenjeni ranljivim skupinam, saj je zanje zaradi visokih začetnih stroškov skoraj nemogoče, da bi vlagale v energetsko učinkovitost svojih domov. Prenova javnih stavb, na primer šol, športnih dvoran in zgodovinskih stavb, je dobro zastopana v večini načrtov (skupni stroški znašajo 20,2 milijarde EUR). Poleg tega so prisotne tudi naložbe za gradnjo novih zelo energetsko učinkovitih javnih in zasebnih stavb. Poleg stavb bodo naložbe v energetsko učinkovitost v drugih sektorjih prispevale k razogljičenju proizvodnih procesov v MSP, večjih podjetjih in sistemih daljinskega ogrevanja, na primer s spodbujanjem vključevanja čistejših in energetsko učinkovitejših tehnologij za proizvodne procese in centralizirano proizvodnjo toplote, skupni stroški za to pa znašajo 6,5 milijarde EUR. Španija bo do leta 2026 podprla energijsko prenovo več kot pol milijona stanovanjskih stavb. S tem se bo povpraševanje po primarni energiji v povprečju zmanjšalo za vsaj 30 %. Naložbe dopolnjuje usklajen sveženj reform, vključno z davčnimi spodbudami in pisarnami za prenovo („vse na enem mestu“) za lažjo prenovo. Belgijski načrt za okrevanje in odpornost bo spodbudil energetsko učinkovito prenovo stavb s skupno podporo v višini več kot 1 milijarde EUR. Val prenove bo obsegal več kot 200 000 zasebnih in socialnih stanovanjskih enot ter več kot milijon m² javnih stavb. Če želi Belgija izpolniti podnebne cilje, se mora soočiti z velikimi potrebami po prenovi. Energetsko učinkovita prenova zasebnih in socialnih stanovanj bo pripomogla tudi k odpravljanju energijske revščine. Načrti za okrevanje in odpornost vključujejo več reform za spodbujanje prenove stavb v vseh sektorjih: zasebnih in javnih stavbah, stanovanjskih stavbah ter podjetjih. Cilj reform je zagotoviti, da bo finančna podpora za prenovo učinkovitejša (na primer točka „vse na enem mestu“) in okolju prijaznejša. Vključujejo zlasti pogoje za zamenjavo zastarelih ogrevalnih sistemov in spodbujajo njihovo nadomestitev z obnovljivimi viri energije ali daljinskim ogrevanjem. Energija iz obnovljivih virov in omrežja Skupni ocenjeni odhodki za čisto energijo – energijo iz obnovljivih virov in omrežja – predstavljajo 12 % vseh odhodkov v okviru stebra zelenega prehoda (skupni stroški znašajo 26,7 milijarde EUR). Približno dve tretjini skupnih naložb na tem področju bosta porabljeni za tehnologije za pridobivanje energije iz obnovljivih virov, preostali znesek pa je namenjen naložbam v energetska omrežja in infrastrukturo (kot je vzpostavitev shranjevanja energije in pametnih omrežij). Ukrepi se osredotočajo na gradnjo vetrnih elektrarn na morju in kopnem (in z njimi povezano infrastrukturo, kot so energetski otoki), fotovoltaične panele in gradnjo industrijskih območij s pomočjo energije iz obnovljivih virov. Litovski načrt bo podpiral zasebna podjetja, kmete in skupnosti za pridobivanje energije iz obnovljivih virov pri nakupu ter namestitvi kopenskih sončnih in vetrnih elektrarn, vključno z obrati za skladiščenje. Predvideni so tudi programi za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na osnovi biomase ter obrati za proizvodnjo biogoriv in biometana. 15 načrtov za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe, ki so delno ali v celoti namenjeni vodiku, kar naj bi imelo dolgoročno pomembno vlogo pri doseganju podnebne nevtralnosti. Na podlagi tega bodo načrti držav članic za okrevanje in odpornost prispevali k povečanju naložb v obnovljivi in nizkoogljični vodik (vključno z uporabo električne energije iz omrežja, ki bi jo bilo treba obenem tudi razogljičiti) v višini vsaj 9,3 milijarde EUR. Številne naložbe v načrtih za okrevanje in odpornost obravnavajo celotno vrednostno verigo vodika – od proizvodnje do prevoza, shranjevanja ter končne uporabe v industrijskih in prometnih sektorjih, v katerih je težko zmanjšati emisije. Načrti za okrevanje in odpornost zajemajo tudi reforme okvira politike za podporo proizvodnji energije iz obnovljivih virov, kot so sprejetje novih shem podpore ali podaljšanje obstoječih ter poenostavitev upravnih postopkov za njeno lažjo uporabo, kot sta izdajanje dovoljenj ali prostorsko načrtovanje. Na splošno je cilj reform, vključenih v načrte za okrevanje in odpornost, oblikovati stabilno zakonodajno okolje ter ustrezne sinergije med javnimi in zasebnimi naložbami. Načrti za okrevanje in odpornost vključujejo tudi namenske reforme za racionalizacijo učinkovitega delovanja trgov z električno energijo in razvoj novih obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, da se dosežejo cilji iz nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov (NEPN). Reforme iz načrtov za okrevanje in odpornost bodo pospešile razvoj novih obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, da se dosežejo cilji iz nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov, zlasti s poenostavitvijo izdajanja dovoljenj za projekte na področju energije iz obnovljivih virov in okrepljenimi mehanizmi finančne podpore. Načrti vključujejo tudi namenske reforme za racionalizacijo učinkovitega delovanja trgov z električno energijo, predvsem za olajšanje razvoja prožnejšega energetskega sistema. To je bistveno za podporo pričakovanemu visokemu deležu energije iz obnovljivih virov. Reforme zakonodaje o trgih z električno energijo so vključene v več načrtov za okrevanje in odpornost, zlasti da se omogoči vzpostavitev omrežja, shranjevanje energije in prilagajanje odjema za povečanje zanesljivosti sistema. Poleg tega bodo reforme izboljšale konkurenco na trgu in pomagale ustvariti stabilno regulativno okolje. Te reforme bodo navsezadnje prispevale k zanesljivejšemu in samozadostnemu energetskemu trgu v Evropi, ki se bo lahko odzval na naraščajoče povpraševanje po energiji. Da bi podprla in olajšala uvedbo vodika iz obnovljivih virov, bo Romunija spremenila obstoječi zakonodajni in regulativni okvir s poudarkom na prometnem in energetskem (na področju plina in električne energije) sektorju. Reforma predvideva sprejetje nacionalne strategije in akcijskega načrta za vodik, ki bosta odpravila vse zakonodajne in upravne ovire za razvoj tehnologije za vodik iz obnovljivih virov ter prispevala k doseganju prihodnjih nacionalnih in evropskih ciljev za proizvodnjo, shranjevanje, prevoz in uporabo vodika iz obnovljivih virov do leta 2030.

Biotska raznovrstnost, krožno gospodarstvo, trajnostne vode ter preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja Načrti za okrevanje in odpornost vključujejo ukrepe, ki so pomembni za okoljske politike, zlasti na štirih področjih: biotska raznovrstnost in ekosistemi; krožno gospodarstvo, preprečevanje nastajanja odpadkov in recikliranje; vodni in morski viri ter preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja. Te štiri politike predstavljajo 13 % vseh odhodkov v okviru stebra zelenega prehoda (skupni odhodki znašajo 28,8 milijarde EUR). Kar zadeva biotsko raznovrstnost, so ukrepi usmerjeni v ohranjanje kopenske in morske biotske raznovrstnosti, obnovo ekosistemov in zelene infrastrukture, ekološko povezljivost, ki temelji na naravnih rešitvah, trajnostno gospodarjenje z gozdovi ter boj proti invazivnim tujerodnim vrstam. Irska bo na primer podpirala obnovo šotišč, kar bi lahko spodbudilo in podprlo vračanje rastlinskih in živalskih vrst na ta območja. Irski načrt predvideva, da bi lahko z izvajanjem okrepljenih sanacijskih ukrepov v 30 letih proizvedli 3,3 milijona ton emisij CO2 manj. V zvezi s krožnim gospodarstvom in ravnanjem z odpadki načrti za okrevanje in odpornost vključujejo naložbe, ki so povezane s kratkoročnimi ukrepi ter dejavnostmi na področju raziskav in razvoja. Primeri zajemajo naložbe za povečanje krožnosti določenih sektorjev, kot so plastična, gradbena in tekstilna industrija, dejavnosti na področju raziskav in razvoja pa so namenjene razvoju dolgoročnejših rešitev za zmanjšanje količine plastičnih odpadkov in spodbujanje biogospodarstva. Več naložb in reform je namenjenih izboljšanju ravnanja z odpadki, in sicer z naknadnim opremljanjem obratov za ločevanje odpadkov in ravnanje z njimi, pri čemer je posebna pozornost namenjena obdelavi bioloških odpadkov. Več držav članic se je na primer zavezalo, da bodo izboljšale svoj nacionalni zakonodajni okvir za spodbujanje bolj krožnega gospodarstva z obdavčitvijo odlaganja odpadkov na odlagališčih in njihovega sežiganja ter s spodbujanjem ponovne uporabe električne opreme in plastičnih posod za živila. Belgija bo podprla zmanjšanje radioaktivnih odpadkov, nastalih med razgradnjo belgijskih jedrskih elektrarn, s prikazom tehnik dekontaminacije. Italija namerava sprejeti nacionalni program za krožno gospodarstvo in program za ravnanje z odpadki. Da bi podprla in spodbudila dejavnosti recikliranja, bo Italija uvedla nov digitalni sistem sledljivosti odpadkov in izvedla revizijo okoljske obdavčitve, da bi recikliranje postalo cenejše kot odlaganje na odlagališčih. Načrt uvaja tudi tehnično podporo lokalnim organom za pomoč pri javnem naročanju na področju ravnanja z odpadki, kot sta razvoj načrtov za ravnanje z odpadki in preglednost postopkov javnega naročanja. Kar zadeva trajnostno rabo in varstvo vode, je velik del ukrepov osredotočen na gospodarjenje z vodami, tudi z vključitvijo števcev za odvzem vode, kar združuje podnebne in digitalne cilje. Druge vrste gospodarjenja z vodo zajemajo ukrepe za oskrbo z obilico varne in čiste pitne vode ter čiščenje zbrane odpadne vode. Nekateri ukrepi so nanašajo tudi na povečanje učinkovitosti namakanja. Ukrepi za preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja so povezani z vzpostavitvijo območij z nizkimi emisijami in zmanjšanjem onesnaževanja v pristaniščih. Prilagajanje podnebnim spremembam Ukrepi za prilagajanje podnebnim spremembam v zelenih dejavnostih predstavljajo približno 6 % vseh odhodkov v okviru stebra zelenega prehoda (ocenjeni skupni odhodki znašajo 12,5 milijarde EUR). Ukrepi v načrtih se večinoma nanašajo na zmanjševanje poplavne ogroženosti, gospodarjenje z gozdovi in preprečevanje požarov. Ciper je država, ki je še posebej ranljiva za vplive podnebnih sprememb, zato načrtuje zaščitne in preventivne ukrepe proti poplavam in gozdnim požarom. V njegov načrt je vključen akcijski načrt za upravljanje vodnih virov s prilagoditvenimi ukrepi. Z ukrepi proti poplavam in za zbiranje vode bodo vzpostavili ali nadgradili že obstoječo protipoplavno infrastrukturo. Na splošno bo cilj načrta izboljšati rabo vode ter izboljšati varnost in trajnostno delovanje vodne infrastrukture. Vanj so vključeni tudi ukrepi, povezani z boljšo odzivnostjo države na gozdne požare, ki temeljijo na dobavi gasilnih vozil in opreme in ki bodo zmanjšali tveganje za gozdne požare in njihovo širjenje ter okrepili zaščito pred tveganji, ki v primeru tovrstnih nesreč ogrožajo državljane, infrastrukturo in gozdove. Grčija načrtuje poseben ukrep za zaščito izbranih območij in spomenikov kulturne dediščine z izvajanjem namenskih projektov in izgradnjo prilagojene infrastrukture za preprečevanje nekaterih podnebnih tveganj in z njimi povezanih nevarnosti v zvezi s podnebnimi spremembami. Druge naložbe, povezane s podnebjem (raziskave, razvoj in inovacije, zelena znanja in spretnosti, zelena delovna mesta ter razogljičenje industrije) Več načrtov za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe za raziskave, razvoj in inovacije na področju zelenih dejavnosti, ki predstavljajo 6 % vseh odhodkov v okviru stebra zelenega prehoda (ocenjeni skupni odhodki znašajo 13,4 milijarde EUR) in so povezani na primer s proizvodnjo energije iz zelenega vodika, zajemanjem in shranjevanjem ogljika, krožnim gospodarstvom ter letalsko in vesoljsko industrijo s poudarkom na nizkih emisijah in njihovi odpravi. Načrti za okrevanje in odpornost vključujejo tudi reforme v zvezi z zelenimi znanji in spretnostmi ter zelenimi delovnimi mesti (v višini 1,5 milijarde EUR). Načrti zajemajo naložbe, ki prispevajo k pobudam za preusposabljanje in izpopolnjevanje, ter reforme za razvoj in izvajanje novih ciljno usmerjenih ukrepov aktivne politike zaposlovanja za potrebe zelenega prehoda. Med te ukrepe spadajo podpora zaposlovanju, izobraževalne politike in nadaljnje aktivne politike trga dela. Hrvaška namerava sprejeti nove okvire za spodbujanje zaposlovanja, povezanega z zelenim prehodom, in sicer z nepovratnimi sredstvi za pripravništva v zvezi z zelenim prehodom ter subvencioniranje zaposlovanja in samozaposlovanja na zelenih delovnih mestih, ter vzpostaviti bone za pridobivanje znanj in spretnosti za dolgotrajno brezposelne in manj zaposljive osebe iz ranljivih skupin, da bi jim med drugim zagotovili zelena znanja in spretnosti. Španija namerava sprejeti akcijski načrt za boj proti brezposelnosti mladih, ki bo uvedel tri inovativne programe, namenjene mladim iskalcem zaposlitve, vključno z usposabljanjem na delovnem mestu v javnih šolskih delavnicah, prvimi delovnimi izkušnjami v javni upravi ter poklicnimi priložnostmi za mlade raziskovalce. Načrti za okrevanje in odpornost vključujejo tudi druge naložbe, namenjene blažitvi podnebnih sprememb (v višini 5,4 milijarde EUR), ki niso zajete v zgoraj navedenih kategorijah, kot so uvedba davka na emisije v industriji, začetek veljavnosti obširnih nacionalnih podnebnih akcijskih načrtov, oblikovanje regulativnih okvirov za trge z vodikom in CO2 ter spodbujanje ekološkega kmetovanja. Načelo, da se ne škoduje bistveno

Načelo, da se ne škoduje bistveno, je ključna značilnost uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost, ki zagotavlja, da se z mehanizmom za okrevanje in odpornost oblikujejo ambiciozni načrti, ki prispevajo k zelenemu prehodu in trajnostnemu okrevanju, obenem pa preprečuje, da bi se vanj vključevala netrajnostna sredstva in dejavnosti. Uredba o mehanizmu za okrevanje in odpornost določa, da noben ukrep, vključen v načrt za okrevanje in odpornost, ne bi smel bistveno škodovati kateremu koli od šestih okoljskih ciljev v smislu člena 17 uredbe o taksonomiji. Šest okoljskih ciljev predstavlja: blažitev podnebnih sprememb, prilagajanje podnebnim spremembam, trajnostno rabo ter varstvo vodnih in morskih virov, prehod na krožno gospodarstvo, preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja ter varstvo in obnovo biotske raznovrstnosti in ekosistemov. Za vsak ukrep je država članica izvedla in v načrtu tudi predstavila podrobno samooceno načela, da se ne škoduje bistveno, na podlagi tehničnih smernic za uporabo tega načela, ki jih je objavila Komisija, da bi zagotovila, da ukrepi iz načrtov bistveno ne škodujejo kateremu od šestih okoljskih ciljev. Samoocena je predstavljala podlago za oceno skladnosti načrtov z načelom, da se ne škoduje bistveno, ki jo je izvedla Komisija. Komisija je v zvezi z več ukrepi opravila obsežne razprave z državami članicami, da bi pred odobritvijo načrtov ugotovila in ocenila skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno, ter opredelila posebne pogoje, potrebne za zagotavljanje spoštovanja načela, da se ne škoduje bistveno. Izvedbeni sklepi Sveta o odobritvi nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost vključujejo podrobne mejnike in cilje za preverjanje izvajanja načrtov. Izplačila v okviru mehanizma bodo odvisna od zadovoljive izvedbe korakov za izvajanje. Izvedbeni sklepi Sveta vključujejo posebne določbe o načelu, da se ne škoduje bistveno, v sklopu mejnikov in ciljev, ki spadajo pod različne ukrepe (na primer ukrepe na področju energijske prenove; proizvodnje energije; gospodarjenja z vodami; prometa; podpore razogljičenju; horizontalnih shem in finančnih instrumentov). Te določbe obvezujejo države članice, da predložijo dokaze, da določen mejnik ali cilj izpolnjuje pogoje glede načela, da se ne škoduje bistveno. 3.3.Prispevek mehanizma k digitalni preobrazbi (steber 2) Digitalni cilji Uredba o mehanizmu za okrevanje in odpornost zahteva, da je vsaj 20 % skupnih dodeljenih sredstev za posamezen načrt za okrevanje in odpornost namenjenih podpori digitalnih ciljev. Reforme in naložbe, ki so jih predlagale države članice, so presegle 20-odstotni cilj; vsi odhodki na digitalnem področju v sprejetih načrtih namreč znašajo 117 milijard EUR, kar je približno 26 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta po izračunih v skladu z metodologijo za digitalno označevanje. Slika 6: Prispevek k digitalnim ciljem kot delež posameznega načrta za okrevanje in odpornost Digitalna preobrazba Načrti za okrevanje in odpornost vključujejo vrsto ukrepov, ki podpirajo steber digitalne preobrazbe, kot so uvedba zelo visokozmogljivega omrežja in omrežja 5G, razvoj digitalnih spretnosti in znanj za prebivalce in delovno silo, vključevanje digitalnih tehnologij v procese upravljanja, podpora digitalizaciji MSP pa tudi raziskave in razvoj ter uvajanje naprednih tehnologij. V skladu z metodologijo poročanja po stebrih je za steber digitalne preobrazbe skupaj dodeljenih skoraj 130 milijard EUR odhodkov (kar je 29 % skupnih odhodkov vseh 22 načrtov). Več kot tretjina digitalnih odhodkov je namenjena digitalizaciji javnih storitev, vključno z digitalizacijo prometa (36 %, kar je 47 milijard EUR), sledijo ji ukrepi v podporo digitalizaciji podjetij (20 %, kar znaša 26 milijard EUR) in človeškega kapitala (20 %, kar je 26 milijard EUR), glej sliko 7 spodaj. Slika 7: Razčlenitev odhodkov v podporo digitalni preobrazbi (steber 2) Graf prikazuje razčlenitev ocenjenega prispevka k stebru politike v skladu s seznamom področij politike, ki ga je pripravila Evropska komisija. Odstotki se nanašajo na skupne odhodke, označene za posamezno področje politike, v obliki deleža v stebru digitalne preobrazbe. E-uprava in digitalne javne storitve Ukrepi, ki podpirajo digitalizacijo javnih storitev in e-upravo, predstavljajo več kot tretjino digitalnih odhodkov, financiranih iz mehanizma, v 22 sprejetih načrtih za okrevanje in odpornost (kar znaša 47 milijard EUR in predstavlja 36 % stebra digitalne preobrazbe). Namen teh ukrepov je posodobiti in izboljšati postopke v javni upravi, da bi postali uporabniku prijaznejši ter bolj usmerjeni k državljanom in interoperabilni, ter posameznikom in podjetjem olajšati dostop do digitalnih javnih storitev in njihovo uporabo. Več načrtov za okrevanje in odpornost vključuje reforme za uvedbo ali izboljšanje rešitev e-uprave, kot je vzpostavitev e-osebne izkaznice, za zagotavljanje interoperabilnosti digitalnih javnih platform ter izboljšanje zbiranja in upravljanja podatkov. Hrvaški načrt vključuje naložbo, ki bo državljanom omogočila enostavno uporabo spletnih javnih storitev na svojih pametnih telefonih z vzpostavitvijo digitalne mobilne platforme za e-storitve. Načrt spodbuja uporabo elektronskih podpisov pri interakciji državljanov z javno upravo in vključuje naložbo v uvedbo hrvaške digitalne osebne izkaznice, ki bo uporabnikom elektronskih osebnih izkaznic omogočila podpisovanje dokumentov na mobilnih platformah. Hrvaški načrt za okrevanje in odpornost zajema tudi ukrep, namenjen vzpostavitvi točke „vse na enem mestu“, ki bi uskladila in centralizirala sistem službe za pomoč uporabnikom vseh spletnih storitev javnih uprav, kar bo omogočilo boljše komuniciranje z javnimi upravami, hitrejši dostop do informacij ter možnosti pošiljanja povratnih informacij in ocenjevanje kakovosti stikov z javnimi uslužbenci. Več načrtov za okrevanje in odpornost zajema naložbe, namenjene vključevanju naprednih tehnologij (kot so vladne storitve v oblaku) v upravne procese in krepitvi zmogljivosti javnega sektorja na področju kibernetske varnosti. Pričakuje se, da bodo vladne storitve v oblaku poenostavile interakcijo državljanov z javnimi organi s hitrejšo obdelavo podatkov, znižanjem stroškov vladnih storitev in izboljšanjem varnosti občutljivih podatkov. V več načrtih je primerno upoštevana tudi krepitev zmogljivosti države na področju kibernetske varnosti, saj so se kibernetska kazniva dejanja že izkazala kot način za onemogočanje ključnih javnih storitev. Grški načrt vključuje komponento, namenjeno digitalni preobrazbi javnih subjektov, ki zajema obsežne strategije za kibernetsko varnost in upravljanje podatkov ter razširjeno uporabo naprednih tehnologij, kot so računalništvo v oblaku in velepodatki. Malteški načrt za okrevanje in odpornost vključuje naložbo v nadaljnjo digitalizacijo malteškega direktorata za trgovski ladijski promet z razvojem več orodij in sistemov IT (kot so sistem za upravljanje dokumentov, vključno z digitalizacijo 15 000 fizičnih ladijskih dokumentov, sistem upravljanja plovil, digitalni pomorski vmesnik, sistem za upravljanje pomorščakov in orodje za pomorsko analitiko). Naložbe v digitalne storitve in infrastrukturo v oblaku bodo prispevale k zagotavljanju učinkovitejših regulativnih praks in izboljšanju notranjega poslovanja, odnosov s strankami in uprave v okviru direktorata v sektorju, ki je ključnega pomena za malteško gospodarstvo. Številni načrti za okrevanje in odpornost vsebujejo ukrepe za digitalizacijo nacionalnih zdravstvenih sistemov, vključno z razširitvijo obsega storitev medicine na daljavo, konsolidacijo razdrobljenih nacionalnih zdravstvenih registrov ter zagotavljanjem interoperabilnosti in varnosti digitalnih zdravstvenih platform.

Slovenski načrt zajema ukrepe za vključitev novih digitalnih storitev v zdravstveno varstvo, spodbujanje uporabe informacijske tehnologije za komuniciranje s pacienti in deležniki, uvedbo spremljanja kakovosti na podlagi podatkov v realnem času, izboljšanje zmogljivosti in načrtovanja upravljanja pacientov ter izboljšanje načrtovanja bolnišničnih zmogljivosti, zdravstvenih storitev in materialnih pogojev. Digitalizacija javnih storitev zadeva več področij politike in zagotavlja sinergije z ostalimi petimi stebri, ki jih podpira mehanizem. Pri nekaterih naložbah, ki podpirajo steber zelenega prehoda, ima digitalizacija na primer ključno vlogo pri zagotavljanju bolj trajnostnih in odpornejših prometnih sistemov v EU, na primer s tehnologijami inteligentnih prometnih sistemov, orodji za upravljanje mobilnosti v mestih, multimodalnimi vozovnicami in multimodalnimi sistemi za obveščanje potnikov ter razširitvijo evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa. Finski načrt za okrevanje in odpornost podpira projekt Digirail za uvedbo evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa v celotno nacionalno železniško omrežje do leta 2040 skupaj s prihodnjim železniškim mobilnim komunikacijskim sistemom, ki temelji na 4G in 5G. Človeški kapital v digitalizaciji Načrti za okrevanje in odpornost vključujejo širok nabor ukrepov, ki podpirajo razvoj digitalnih spretnosti in znanj in katerih skupni ocenjeni stroški znašajo 26 milijard EUR, kar je 20 % celotnega stebra digitalne preobrazbe. Večina načrtov vključuje ukrepe za povečanje ravni digitalnih spretnosti in znanj med splošnim prebivalstvom in delovno silo. Nekateri načrti vključujejo tudi ukrepe za spodbujanje naprednih digitalnih spretnosti in znanj ter usposabljanje strokovnjakov na področju IKT z razvojem modulov za usposabljanje na področju naprednih digitalnih tehnologij, ki so namenjeni visokošolskemu izobraževanju in poklicnemu usposabljanju. Pandemija COVID-19 je pokazala potrebo po digitalizaciji izobraževanja, zato številni načrti za okrevanje in odpornost vključujejo tovrstne ukrepe. Portugalski načrt za okrevanje in odpornost vključuje naložbo v digitalno akademijo, ki bo portugalski delovni sili ponudila prilagojeno usposabljanje za povečanje števila digitalno usposobljenih delavcev. Skupno 800 000 udeležencev bo opravilo individualno prepoznavanje potreb po digitalnih spretnostih in znanjih ter se udeležilo ciljno usmerjenega usposabljanja o digitalnih spretnostih in znanjih. Latvijski načrt za okrevanje in odpornost vključuje ukrep za znatno povečanje števila strokovnjakov z naprednimi digitalnimi spretnosti in znanji. Ukrep predvideva razvoj približno 20 modulov usposabljanja na področju naprednih digitalnih spretnosti in znanj na področju naprednih tehnologij, kot so kvantne tehnologije, visokozmogljivostno računalništvo in jezikovne tehnologije. Moduli usposabljanja bodo vključeni v visokošolske študijske programe (dodiplomske, magistrske in doktorske) ter v programe izobraževanja za strokovnjake v podjetjih. Naložba bo podprla 3 000 udeležencev v razvitih modulih. Irski načrt za okrevanje in odpornost vključuje ukrep za podporo digitalni preobrazbi irskega izobraževanja in usposabljanja na vseh ravneh (šole, terciarno izobraževanje, vseživljenjsko učenje), vključevanje bistvenih digitalnih spretnosti in znanj v vseh okoljih ter odpravljanje tveganja digitalnega razkoraka. Digitalizacija podjetij Vsi sprejeti načrti za okrevanje in odpornost vključujejo ukrepe za podporo digitalizacije podjetij v skupni vrednosti 26 milijard EUR, kar predstavlja 20 % celotnega stebra digitalne preobrazbe. Ukrepi na tem področju zajemajo ključne reforme, najpomembnejše pa so tiste, ki so namenjene poenostavitvi upravnih postopkov za podjetja in ustvarjanju temeljev digitalnega poslovnega okolja z ukrepi na področju digitalnega ustanavljanja in registracije podjetij, zaupanja ter kibernetske varnosti. Pričakuje se, da bodo ti ukrepi povečali raven zaupanja v uvajanje digitalnih tehnologij, kar bo pozitivno vplivalo na pogostost in intenzivnost njihove uporabe. Pričakuje se tudi, da bodo reforme, povezane z digitalizacijo izdajanja računov, imele pozitiven vpliv na digitalizacijo podjetij. Nemčija bo začela izvajati zakon o dostopu do spleta in posodobitev registrov, kar naj bi zmanjšalo upravno breme za podjetja, zlasti za MSP. Te reforme omogočajo uvedbo in učinkovito uporabo načela „samo enkrat“ z digitalnimi sredstvi. Španija bo sprejela regulativne peskovnike za ureditev uporabe umetne inteligence, vključno z zakonodajnimi ukrepi v zvezi z uporabo podatkov, zasebnostjo in etičnimi vprašanji. Več načrtov zajema naložbe v podporo vključevanju naprednih digitalnih tehnologij v proizvodne procese podjetij (na primer avtomatizacije in umetne inteligence). Tovrstna podpora ima lahko več oblik, kot so splošna podpora, ki zajema mentorstvo in svetovalne storitve (tudi prek evropskih vozlišč za digitalne inovacije), posojila, nepovratna sredstva ter davčne olajšave za nakup opredmetenih (stroji in tehnična oprema) in neopredmetenih (programska oprema in usposabljanja) sredstev ter strukturne ukrepe (vključno z regulativnimi peskovniki). Poleg tega več načrtov vključuje naložbe za specifično področje (na primer za nove postopke v komercialnih dejavnostih) in naložbe, specifične za posamezno panogo (na primer za turizem ter sektorja za proizvodnjo in dobavo vozil). Avstrijski načrt vključuje trden sveženj ukrepov za podporo in olajšanje digitalizacije podjetij. Načrt vsebuje zlasti ciljno usmerjene naložbe za pomoč MSP pri uvajanju digitalnih tehnologij, ki se je izkazalo za ozko grlo za rast produktivnosti. Danski načrt zajema ukrepe za spodbujanje digitalizacije MSP s podaljšanjem obstoječe sheme „MSP: digitalno“, ki malim in srednjim podjetjem zagotavlja subvencije za digitalizacijo poslovanja, ter z razširitvijo uporabe nove in napredne tehnologije ter rešitev e-trgovanja. Italija je preoblikovala in prenovila številne obstoječe ukrepe v shemo „prehod 4.0“, ki nudi davčno olajšavo podjetjem, ki vlagajo v opredmeteno (digitalne in avtomatizirane stroje) in neopredmeteno blago (programsko opremo) industrije 4.0, kar bo spodbudilo modernizacijo in digitalizacijo proizvodnega sektorja. Na splošno imajo tako velika kot mala podjetja koristi od naložb, ki podpirajo digitalizacijo podjetij. Kljub temu pa večina načrtov vključuje ukrepe, ki so zlasti usmerjeni v MSP, saj se manjša podjetja srečujejo z večjimi izzivi pri uporabi digitalnih tehnologij. Povezljivost Velika večina načrtov za okrevanje in odpornost vključuje naložbe v povezljivost, ki so ocenjene na 13 milijard EUR, kar predstavlja 10 % stebra digitalne preobrazbe. To zajema širok nabor ukrepov, katerih cilji prispevajo k vzpostavitvi zelo visokozmogljivih fiksnih in brezžičnih omrežij v skladu s cilji EU za digitalno desetletje, da se do leta 2025 zagotovi, da bodo imela vsa evropska gospodinjstva dostop do pokritosti s hitrimi internetnimi povezavami, do leta 2030 pa dostop do gigabitne povezljivosti. Številni načrti za okrevanje in odpornost vključujejo naložbe, ki podpirajo uvedbo omrežij 5G in fiksnih ultrahitrih ali zelo visokozmogljivih omrežij za zmanjšanje digitalnega razkoraka. V sklopu avstrijskega programa za širokopasovne povezave do leta 2030 avstrijski načrt za okrevanje in odpornost vključuje naložbe v gigabitna omrežja, ki bodo z gigabitno zmogljivostjo, katere hitrost prenosa in nalaganja je vsaj 100 Mbit/s, pokrila polovico avstrijskih gospodinjstev, ter uvedbo nove simetrične gigabitne povezljivosti, ki bo koristila zlasti podeželskim regijam. Hrvaški načrt za okrevanje in odpornost bo financiral razvoj širokopasovne infrastrukture na območjih, kjer ni zadostnega komercialnega interesa, kar bo prispevalo k zmanjšanju digitalnega razkoraka na Hrvaškem – cilj naložbe pa je doseči 700 000 prebivalcev teh območij.

Nekateri načrti za okrevanje in odpornost vključujejo tudi naložbe za namestitev optične infrastrukture v stavbah in naložbe z morebitno čezmejno razsežnostjo, na primer naložbe v koridorje 5G in podmorske optične kable. Poleg tega več načrtov za okrevanje in odpornost vključuje tudi spremljevalne reforme v skladu z najboljšimi praksami za pravočasno uvajanje omrežij 5G in hitrih širokopasovnih povezav, kot je predvideno v naboru orodij za povezljivost. Pričakuje se, da bodo tovrstne reforme zasebnim operaterjem olajšale naložbe v zelo visokozmogljiva omrežja, zlasti z odstranitvijo nepotrebnih upravnih ovir za naložbe v omrežja, pospešitvijo postopkov izdajanja dovoljenj za naložbe v izgradnjo brezžičnih in fiksnih zelo visokozmogljivih omrežij ter z znižanjem stroškov postavitve in olajšanjem postopkov za postavitev omrežja. Ciprski načrt za okrevanje in odpornost bo financiral namestitev novih podmorskih kablov za povezavo Cipra z grškim sistemom, prek katerega bo imel Ciper dostop do nekaterih najpomembnejših internetnih izmenjav v regiji, obenem pa bo namestitev izboljšala povezljivost na otoku. Italijanski načrt za okrevanje in odpornost bo financiral pet ukrepov, za katere se pričakuje, da bodo prispevali k nacionalnemu ultrahitremu telekomunikacijskemu omrežju 5G na celotnem nacionalnem ozemlju: Italia 1 Giga, Italia 5G, povezane šole, povezane zmogljivosti zdravstvenega varstva in povezani manjši otoki. Kar zadeva spremljevalne reforme, sta avstrijski in grški načrt v skladu z naborom orodij za povezljivost in vključujeta na primer reforme za poenostavitev postopkov za postavitev širokopasovnih omrežij, zlasti z odstranitvijo nepotrebnih upravnih ovir, pospešitvijo postopkov izdajanja dovoljenj in znižanjem stroškov postavitve. Digitalne raziskave in razvoj, digitalne zmogljivosti in uvajanje naprednih tehnologij Večina načrtov za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe za podporo raziskavam in razvoju na področju digitalnih tehnologij in/ali naložbe v digitalne zmogljivosti ter uvajanje naprednih tehnologij v skupni vrednosti okoli 18 milijard EUR, kar je približno 14 % celotnega prispevka k stebru digitalnega prehoda. Ti ukrepi zajemajo predvsem naložbe v dejavnosti raziskav, razvoja in inovacij na področjih, kot so mikroelektronika, računalništvo v oblaku, kibernetska varnost in umetna inteligenca, ter v infrastrukturo, zlasti superračunalnike in mrežami za kvantne komunikacije. Občasno se bodo te naložbe izvajale v okviru večdržavnih projektov (glej oddelek spodaj). Nekateri načrti za okrevanje in odpornost vključujejo tudi reforme, ki dopolnjujejo te naložbe, da bi prilagodili orodja za politike na področju raziskav in inovacij za boljšo podporo razvoju teh tehnoloških področij ali pravni in upravni okvir (zlasti v zvezi z vodenjem in upravljanjem podatkov), da se omogoči sprejetje ustreznih tehnologij. Nemški načrt vključuje obsežno čezmejno evropsko pobudo za naložbe v storitve in infrastrukturo naslednje generacije v oblaku, za spodbujanje industrijske uporabe pametnih oblakov in rešitev na robu, ki so zelo inovativne, zelo varne, energetsko učinkovite in popolnoma skladne z varstvom podatkov. Avstrijski načrt za okrevanje in odpornost bo financiral raziskovalne infrastrukture in sodelovanja, med drugim za razširitev baze znanja za (nadaljnji) razvoj tehnoloških konceptov ter strojne in programske opreme za kvantno računalništvo, simulacije in komunikacijo. Belgija, Španija in Slovenija bodo podprle digitalizacijo kulturnega in medijskega sektorja. Z znatnimi naložbami se bodo kulturnim in medijskim izvajalcem zagotovila tehnološka orodja za digitalizacijo, podprla in spodbujala pa se bo tudi digitalna preobrazba pomembnih kulturnih ustanov, s čimer se bo povečala dostopnost kulturne dediščine. 3.4.Prispevek mehanizma k pametni, trajnostni in vključujoči rasti (steber 3) Ukrepi, ki prispevajo k stebru pametne, trajnostne in vključujoče rasti, zadevajo več kot tisoč ukrepov iz 22 načrtov za okrevanje in odpornost v skupnem znesku približno 223 milijard EUR. Ti ukrepi se nanašajo na zelo različna področja, od podpore MSP, raziskav, razvoja in inovacij, do reform za izboljšanje poslovnega okolja in konkurenčnosti. Zajemajo tudi obsežne naložbe v podporo pametni in trajnostni rasti, kot so podpora Španije za digitalizacijo in inovacije (vredna 3 milijarde EUR), italijanski program Transizione 4.0 (ki znaša 10,8 milijarde EUR) in kapitalizacija portugalske nacionalne spodbujevalne banke Banco Português de Fomento (v višini 1,5 milijarde EUR). Ti ukrepi zajemajo tudi širok nabor reform, zlasti na osrednjih področjih enotnega trga, kot so regulirani poklici (Portugalska, Hrvaška), status umetnikov in kulturnih delavcev (Češka, Grčija, Španija ali Romunija), intelektualna lastnina (Italija, Grčija), nadzor trga (Italija), insolventnost (Italija, Španija, Portugalska, Grčija in Slovaška) ter javna naročila (Italija, Grčija, Slovaška, Slovenija, Romunija in Latvija). Slika 8: Razčlenitev odhodkov v podporo pametni, trajnostni in vključujoči rasti (steber 3) Graf prikazuje razčlenitev ocenjenega prispevka k stebru politike v skladu s seznamom področij politike, ki ga je pripravila Evropska komisija. Odstotki se nanašajo na skupne odhodke, označene za posamezno področje politike, v obliki deleža v stebru pametne, trajnostne in vključujoče rasti. Raziskave, razvoj in inovacije Vsi načrti za okrevanje in odpornost vključujejo ukrepe, povezane z raziskavami, razvojem in inovacijami, v skupni vrednosti 44 milijard EUR. Znesek naložb v raziskave in inovacije najpogosteje predstavlja od 4 do 13 % nepovratnih sredstev, dodeljenih državi članici v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, z nekaterimi izjemami, ki so pod ali nad tem razponom, povprečje pa znaša približno 10 %. Več načrtov za okrevanje in odpornost vključuje naložbe in reforme, ki imajo lahko dejanski preobrazbeni učinek na razvoj sistema držav članic za raziskave in inovacije in ga lahko v prihodnjih letih oblikujejo. Načrti za okrevanje in odpornost nekaterih vzhodnih in južnih držav članic, ki združujejo visoko dodelitev nepovratnih sredstev v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter nizko intenzivnost raziskav in razvoja, na primer vključujejo naložbe, višje od obsega javnih naložb v raziskave in inovacije na letni ravni (v obdobju pred COVID-19). Poleg tega so te naložbe v nekaterih od omenjenih držav povezane s pomembnimi reformami politike na področju raziskav in inovacij. Predlagane reforme so pogosto namenjene zmanjšanju razdrobljenosti sistema znanstvenih raziskav s konsolidacijo znanstvenoraziskovalnih ustanov ali povečanju privlačnosti raziskovalnih karier v javnih ustanovah s spremembami politik zaposlovanja, plač in načrtovanja poklicne poti. Slovaški načrt za okrevanje in odpornost vključuje reformo, ki bo spodbudila koncentracijo odličnih izobraževalnih in raziskovalnih zmogljivosti z združevanjem univerz v večje enote. Reforma bi morala omogočiti tudi okrepitev sodelovanja med akademskimi raziskovalnimi ustanovami in podjetji. Hrvaški načrt za okrevanje in odpornost vključuje program reform, namenjen krepitvi javne znanstvene baze z uvedbo novega sistema financiranja univerz in javnih raziskovalnih organizacij, ki temelji na uspešnosti, ter s povečanjem privlačnosti raziskovalnih karier in revizijo okvira za poklicno napredovanje raziskovalcev. Cilj reform je tudi zmanjšati upravno breme, povezano z dostopom do javnega financiranja za dejavnosti na področju raziskav in inovacij, ter podpreti prenos znanja in tehnologije (iz javnih raziskovalnih ustanov v zasebna podjetja) z ustanovitvijo ustreznih subjektov (uradov in agencij) in odpravo ovir za sodelovanje med akademski krogi in podjetji. Nenazadnje so reforme, vključene v načrte za okrevanje in odpornost, namenjene tudi izboljšanju usklajevanja med različnimi ravnmi upravljanja politik na področju raziskav in inovacij ter izobraževalnimi politikami, da bi se lahko odzvali na potrebe po znanjih in spretnostih ter izboljšali zaposljivost, zlasti mladih. Veliko število načrtov za okrevanje in odpornost vsebuje tematske naložbe v raziskave in inovacije, ki bodo omogočile mobilizacijo zmogljivosti na področju raziskav in inovacij, kar bo pospešilo zeleni in digitalni prehod ter okrepilo odpornost v skladu s programi na ravni EU (saj je približno 37 % ocenjenih stroškov ukrepov, povezanih z raziskavami, razvojem in inovacijami, označenih kot prispevek k zelenim ciljem, približno 22 % pa k digitalnim). Te tematske naložbe bodo večinoma vključevale zagotavljanje finančne podpore dejavnostim in infrastrukturi na področju raziskav in inovacij. Nekatere države članice so vključile tudi naložbe v podporo partnerstvom v okviru programa Obzorje Evropa in financiranje odličnih projektov, ki so prejeli pečat odličnosti v okviru programa Obzorje Evropa. Cilj danskega načrta za okrevanje in odpornost je zagotoviti spodbude javnemu in zasebnemu sektorju za okrepitev raziskav in razvoja, zlasti na področju inovativnih zelenih tehnologij, in sicer z vzpostavitvijo štirih javno-zasebnih partnerstev, imenovanih „zelena partnerstva“, za razvoj rešitev za štiri na nalogah temelječe izzive, povezane z zmanjševanjem emisij v sektorjih prometa, kmetijstva, prehrane in odpadkov.

Podpora podjetjem (vključno z MSP, dostopom do financiranja in finančnimi instrumenti) Večina načrtov za okrevanje in odpornost (19 načrtov od 22) vključuje ukrepe, ki zagotavljajo neposredno podporo MSP v višini 44 milijard EUR, kar predstavlja približno 22 % ocenjenih skupnih odhodkov v okviru stebra 3. Mala in srednja podjetja bodo imela koristi tudi od večjega nabora širše usmerjenih ukrepov. Med njimi so razpisi za projekte, ki podpirajo raziskave in inovacije na zelenem in digitalnem področju, finančni instrumenti, ki so na voljo vsem podjetjem, reforme poslovnega okolja, ki vplivajo tako na MSP kot na večja podjetja, ali pa široko zastavljeni ukrepi, na primer digitalizacija storitev javne uprave, ki bodo pozitivno vplivali na poslovanje in stroške številnih malih in srednjih podjetij, ne bodo pa namenjeni samo njim. Če upoštevamo te dodatne ukrepe, vsi načrti za okrevanje in odpornost vključujejo ukrepe, ki so pomembni za mala in srednja podjetja, njihovi skupni odhodki pa so ocenjeni v višini približno 109 milijard EUR, kar je skoraj 24 % ocenjenih skupnih odhodkov. Obseg ukrepov za mala in srednja podjetja, vključenih v načrte za okrevanje in odpornost, na splošno zajema različna področja, kot so izboljšanje poslovnega okolja in dostopa do javnega naročanja ter digitalizacija MSP in izboljšanje njihove okoljske trajnostnosti. Številni ukrepi so namenjeni tudi izboljšanju rasti in odpornosti MSP z boljšim dostopom do financiranja, preusposabljanjem in izpopolnjevanjem zaposlenih ter krepitvijo njihovih raziskovalnih in razvojnih zmogljivosti. Poleg ukrepov, ki so izrecno – nekateri pa tudi izključno – namenjeni malim in srednjim podjetjem, se pričakuje, da jim bodo posredno koristili tudi nekateri drugi ukrepi iz načrtov za okrevanje in odpornost. To velja za velike naložbe, ki jih podpirajo načrti za okrevanje in odpornost, v sektorjih z velikim deležem malih in srednjih podjetij, kot sta gradbeništvo in turizem, in za razpise za projekte na področju raziskovalne in razvojne dejavnosti, v katerih lahko sodelujejo inovativna MSP. Hrvaška bo vzpostavila več finančnih instrumentov za zagotavljanje ugodnejših pogojev financiranja, ki bodo malim in srednjim podjetjem zagotovili 1 300 posojil / subvencij obrestnih mer. Poleg tega bo Hrvaška vlagala tudi v upravljavske zmogljivosti MSP tako, da jim bo zagotavljala podporo za poslovno svetovanje. Latvija bo podprla MSP z ukrepi na področju digitalnih spretnosti in znanj, preusposabljanja in izpopolnjevanja, podprla pa bo tudi inovativne digitalne infrastrukture, kot so rešitve industrije 4.0. Francoski načrt za okrevanje in odpornost podpira energetsko prenovo MSP z ukrepom davčnih olajšav in posebnim programom za podporo obrtnikom, malim trgovcem in samozaposlenim pri energetskih prenovitvenih delih. Finski načrt je posebej namenjen malim in srednjim podjetjem, saj se osredotoča na pospeševanje rasti finskih mikro in malih podjetij ter krepitev njihove zmogljivosti za internacionalizacijo z zagotavljanjem nepovratnih sredstev za razvoj podjetij. V španskem načrtu je podpora malim in srednjim podjetjem močno osredotočena na digitalizacijo z obsežno shemo (vredno 3 milijarde EUR) za zagotavljanje osnovnih in naprednejših paketov za digitalizacijo znatnemu deležu malih in srednjih podjetij (digitalni nabor orodij). Grški načrt vključuje tudi več naložb, namenjenih spodbujanju dostopa grških podjetij, tudi MSP, do financiranja prek ambicioznega instrumenta za posojila. Te naložbe bodo skladne s petimi strateškimi stebri instrumenta za posojila, in sicer zelenim prehodom, digitalizacijo, ekstroverzijo, ekonomijo obsega z združitvami in prevzemi ter inovacijami (področje raziskav in razvoja). Države članice imajo pri izvajanju načrtov za okrevanje in odpornost tudi dovolj manevrskega prostora za spodbujanje udeležbe MSP v obsežnih projektih ter sodelovanja med malimi in velikimi podjetji ter akademskimi krogi. Strateški projekt za električna in povezana vozila (PERTE), predviden v španskem načrtu za okrevanje in odpornost, predvideva izvajanje več velikih integriranih projektov, ki zajemajo celotno vrednostno verigo za električna in povezana vozila in so imenovani „proyectos tractores“. Vsaj 40 % udeležencev v teh projektih bodo morala biti MSP in vsaj 30 % vse pomoči bo moralo biti namenjeno MSP. Ukrep naj bi prispeval k ohranjanju in razvijanju udeležbe MSP v vrednostni verigi avtomobilske industrije ter ustvaril nove poslovne priložnosti za zagonska podjetja ter MSP. Poslovno okolje Večina načrtov za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe za izboljšanje poslovnega okolja, pri čemer reforme in naložbe znašajo 17,2 milijarde EUR, kar predstavlja 8,5 % ocenjenih odhodkov na tem področju. Ukrepi so namenjeni zlasti olajšanju poslovanja z zmanjšanjem birokracije za podjetja in podjetnike, liberalizacijo poslovnih predpisov in zmanjšanjem omejitev v visoko reguliranih poklicih. Ukrepi so namenjeni tudi privabljanju tujih naložb in talentov ter razvoju ključnih sektorjev, kot sta kultura in turizem. Nekateri načrti za okrevanje in odpornost uvajajo svežnje reform za povečanje konkurenčnosti javnih koncesij in javnih naročil. Grški načrt za okrevanje in odpornost vključuje reformo, namenjeno zmanjšanju upravnega in regulativnega bremena za podjetja. Reforma zajema vrsto ukrepov za poenostavitev postopkov, kot so pridobitev kredita, priklop na električno omrežje, registracija nepremičnine in pridobitev gradbenega dovoljenja. Španija načrtuje sprejetje novega zakona o zagonskih podjetjih, ki bo ustvaril ugodne pogoje za ustanavljanje in rast inovativnih zagonskih podjetij. Avstrijski načrt prav tako vključuje sveženj za zagonska podjetja, ki je prilagojen potrebam zagonskih podjetij, inovativnih MSP ter socialnega podjetništva. Večina načrtov za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe na področju gospodarske infrastrukture, industrializacije in ponovne industrializacije v skupni vrednosti 26 milijard EUR. Ti ukrepi zadevajo zlasti izboljšanje železniških in cestnih povezav s pristanišči in industrijskimi parki ter razvoj multimodalnih prometnih vozlišč; sanacijo industrijskih območij, vključno z gospodarjenjem z vodo in ravnanjem z odpadki; ukrepe za podporo krožnemu gospodarstvu v industrijskih obratih, vključno z vozlišči za recikliranje; logistična vozlišča za podporo živilskopredelovalni industriji; širokopasovne povezave in povezljivost 5G za industrijska območja in poslovna okrožja; vzpostavitev podatkovnih prostorov za industrijsko uporabo in posamezne industrijske sektorje. 3.5.Prispevek mehanizma k socialni in teritorialni koheziji (steber 4) Ocenjeni odhodki za ukrepe, ki podpirajo socialno in teritorialno kohezijo, znašajo 193 milijard EUR. Ukrepi za teritorialno kohezijo vključujejo zlasti velike naložbe v infrastrukturo, ki predstavljajo več kot polovico odhodkov, ki prispevajo k stebru 4 (72 %). Izdatki za socialno kohezijo v okviru stebra 4 so na splošno enakomerno porazdeljeni med socialne politike (socialno zaščito in socialna stanovanja) ter ukrepe, ki prispevajo k zaposlovanju ter znanjem in spretnostim (podpiranje zaposlovanja nemladih, posodobitev institucij trga dela in izobraževanje odraslih). Slika 9: Razčlenitev odhodkov v podporo socialni in teritorialni koheziji glede na področje politike (steber 4) Graf prikazuje razčlenitev ocenjenega prispevka k stebru politike v skladu s seznamom področij politike, ki ga je pripravila Evropska komisija. Odstotki se nanašajo na skupne odhodke, označene za posamezno področje politike, v obliki deleža v stebru socialne in teritorialne kohezije. Teritorialna infrastruktura in storitve, razvoj podeželskih in oddaljenih območij (vključno z otoki) Namen veliko reform in naložb je izboljšati teritorialno infrastrukturo in storitve na lokalni ravni ter zapolniti vrzel med mestnimi in podeželskimi območji. Te vključujejo ukrepe za podporo kmetijskemu sektorju, izboljšanje infrastrukture, ki lahko spodbudi lokalno gospodarstvo in nacionalno konkurenčnost (kot so železnice in pristanišča), ter zagotavljanje storitev, ki neposredno vplivajo na kakovost vsakdanjega življenja. Več ukrepov v zvezi s teritorialno infrastrukturo in storitvami se nanaša na krepitev mobilnosti in prometa ter njune inovativnosti, in sicer z izboljšanjem sistemov upravljanja zračnega prometa, naložbami v gradnjo, nadgradnjo in elektrifikacijo železnic, s posodobitvijo pristaniške infrastrukture ter podpiranjem projektov trajnostne urbane mobilnosti, kot so visokozmogljive storitve javnega prevoza in gradnja kolesarskih stez. Načrti za okrevanje in odpornost vključujejo tudi več ukrepov za izboljšanje rabe naravnih virov in ohranjanje okolja na lokalni ravni. Med njimi so reforme ravnanja z odplakami in odpadki na otokih, naložbe za razširitev sistemov za čiščenje vode v velikih aglomeracijah in namakalnih omrežij na podeželskih območjih, ukrepi za povečanje trajnostnega kmetijstva, živinoreje in ribištva ter podpora ustanavljanju konzorcijev na funkcionalnih podeželskih območjih. Kar zadeva teritorialne storitve, načrti za okrevanje in odpornost predvidevajo ukrepe za krepitev zmogljivosti občin za zagotavljanje kakovostnih storitev z reformami za decentralizacijo in naložbami za izboljšanje učinkovitosti javne uprave na lokalni ravni. Načrti Belgije, Danske in Italije vključujejo naložbe za spodbujanje izgradnje kolesarskih stez na državnih cestah. To bo podprlo dostop državljanov in turističnega sektorja do skladnejšega kolesarskega cestnega omrežja in s tem boljših možnosti za izbiro kolesarjenja namesto drugih načinov prevoza. Poleg tega bodo ukrepi podprli shemo za občinske projekte izgradnje kolesarske infrastrukture. Ciper bo izvedel ukrepe proti poplavam in za zbiranje vode, namenjene območjema Livadia in Kladeri ter središču Nikozije. Natančneje bo ta naložba podprla nadgradnjo protipoplavnih kanalov v Livadii ter izgradnjo omrežja za zbiranje deževnice v dolžini 4 600 metrov v Kladeriju in kanalizacijskega sistema v Nikoziji, vključno z obnovo cest in pločnikov ter razširitvijo omrežja za deževnico. Latvijski načrt za okrevanje in odpornost predvideva upravno ozemeljsko reformo za izboljšanje kakovosti storitev z zmanjšanjem števila upravnih enot ter povečanjem učinkovitosti in dostopnosti zagotavljanja storitev. Ukrep vključuje sprejetje novega zakona o občinah, s katerim bodo pregledane funkcije in naloge lokalnih oblasti. Novi zakon zagotavlja boljše upravljanje na občinski ravni, jasnejšo ločitev in razdelitev pristojnosti med odločevalskimi in izvršilnimi organi ter večjo udeležbo državljanov pri odločanju v lokalnih skupnostih.

Socialna zaščita, vključevanje, socialna stanovanja in socialna infrastruktura Načrti za okrevanje in odpornost zajemajo širok nabor reform in naložb, ki krepijo sisteme socialne zaščite držav članic. Ti ukrepi se osredotočajo na učinkovitost, kakovost in odpornost sistemov socialne zaščite, odvisno od potreb posameznih držav, kot je poudarjeno v priporočilih za posamezne države za leti 2019 in 2020. Večina naložb v socialno zaščito v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost se nanaša na nadgradnjo, razširitev ali izboljšanje omrežja socialnih storitev in zmogljivosti, ki jih zagotavljajo javne in zasebne socialne ustanove. Vključujejo tudi posebne ukrepe, ki na primer obravnavajo vključevanje invalidov, povečanje ustreznosti in vzdržnosti socialnih prejemkov ter izboljšanje življenjskih razmer starejših, ki potrebujejo oskrbo. Načrti več držav članic vključujejo tudi pomembne naložbe za povečanje ponudbe socialnih stanovanj in socialne infrastrukture za ranljive skupine. Nekatere države članice so v svoje načrte za okrevanje in odpornost zajele tudi ukrepe za reformo sistemov minimalnega dohodka in pokojninskih sistemov, da bi povečale njihovo ustreznost in vzdržnost. Ocenjeni odhodki za ukrepe za socialno zaščito in socialna stanovanja znašajo približno 27 milijard EUR. Portugalska: Podporni program za dostop do stanovanj je naložba za zagotavljanje dostojnih in ustreznih stanovanj za družine z največjimi potrebami in najbolj ranljive skupine, njen glavni cilj pa je do leta 2026 podpreti nastanitve v socialnih stanovanjih za vsaj 26 000 gospodinjstev, ki to najbolj potrebujejo. Naložbe predvidevajo gradnjo novih stavb ali obnovo obstoječih stanovanj, po potrebi pa tudi nakup in najem dodatnih stavb za zagotavljanje socialnih stanovanj. Litva: reforma za obsežnejše pravice v okviru sistema zavarovanja za primer brezposelnosti, ki uvaja dodatne dajatve za samske starejše osebe in invalide ter izboljšuje indeksacijo pokojnin za zmanjšanje revščine v starosti. Hrvaška: načrt za okrevanje in odpornost vključuje reformo in naložbo v socialno mentorstvo za uvedbo individualizirane mentorske storitve v centrih za socialno varstvo, ki je namenjena ogroženim posameznikom ali posameznikom, ki so v marginaliziranem položaju. Nova storitev bo osredotočena na vključevanje invalidov, žrtev nasilja, brezdomcev, migrantov, Romov, mladih, oseb, ki prestajajo zaporno kazen, in članov drugih socialno ranljivih skupin. Španija: reforma o zaščiti družin in priznavanju njihove raznolikosti, ki zagotavlja pravno priznanje različnih vrst družinskih struktur ter določa dajatve in storitve, do katerih so upravičeni glede na njihove značilnosti in višino dohodka. Podpora zaposlovanju, posodobitev institucij trga dela ter izobraževanje in usposabljanje odraslih za ciljne skupine, ki niso mladi Skoraj vse države članice so v svoje načrte za okrevanje in odpornost vključile vrsto reform in naložb za podporo ustvarjanju delovnih mest, izpopolnjevanju in posodobitvi svojih trgov dela. Ti ukrepi so odziv na priporočila za posamezne države v zvezi s podporo zaposlovanju in trgom dela, ki so bila podana v zadnjih dveh letih in naslovljena na skoraj vse države članice. Leta 2020 je bila večina držav članic pozvana, naj „ublažijo posledice krize za zaposlovanje in okrepijo podporo zaposlovanju“, opredeljeni pa so bili tudi različni specifični strukturni izzivi. Politike zaposlovanja in aktivne politike trga dela so eden od ključnih vidikov skoraj vseh načrtov za okrevanje in odpornost, kar je tudi v skladu s priporočilom Komisije o učinkoviti aktivni podpori zaposlovanju (EASE) po krizi zaradi COVID-19. Načrti vključujejo naložbe in reforme za povečanje udeležbe žensk, mladih in ranljivih skupin na trgu dela, podpiranje ustvarjanja delovnih mest in prehoda v nove sektorje in poklice, spodbujanje zaposlovanja ter izboljšanje uspešnosti, delovanja in odpornosti trgov dela. Vsi ukrepi, ki podpirajo zaposlovanje in posodobitev institucij trga dela, skupaj znašajo približno 11,3 milijarde EUR, kar predstavlja 6 % sredstev, dodeljenih v okviru stebra 4. Izobraževanje odraslih bo ključnega pomena za krepitev socialne in gospodarske odpornosti. Nacionalni načrti vključujejo reforme za izboljšanje vseživljenjskega učenja, ocenjevanja in priznavanja znanj in spretnosti, izpopolnjevanja in preusposabljanja za krepitev poklicnih poti ter naložbe za spodbujanje usposabljanja v zasebnem sektorju (skupaj približno 16,4 milijarde EUR). Italija: naložba v podporo udeležbi žensk na trgu dela, zlasti z naložbami v otroško varstvo in podporo ženskega podjetništva. Slednja naložba bo zagotovila podporo podjetnicam, spodbujala ustanavljanje in širitev inovativnih poslovnih projektov ter zagotavljala priložnosti za mentorstvo in usposabljanje ter komunikacijske dejavnosti. Francija: shema usposabljanja FNE bo podjetjem pomagala pri vlaganju v usposabljanje delno zaposlenih, kar koristi tako zaposlenemu, saj poveča njegovo zaposljivost, kot podjetju, čigar konkurenčnost se izboljša. Grčija: horizontalni programi izpopolnjevanja na področju digitalnih in zelenih spretnosti in znanj ter finančne pismenosti za skupaj več kot pol milijona upravičencev bodo podprli zaposljivost grške delovne sile med zelenim in digitalnim prehodom. Pred naložbo bo izvedena še reforma sistema vseživljenjskega učenja, ki bo zagotovila visoko kakovost usposabljanj in njihovo ustreznost glede na potrebe trga dela. Slovenija: načrt za okrevanje in odpornost vključuje ukrep, ki podpira vstop mladih delavcev na trg dela z zagotavljanjem finančnih spodbud za delodajalce, da zaposlijo mlade do 25. leta starosti za nedoločen čas, spodbude pa bodo pogojene z mentorstvom in namenskim usposabljanjem na delovnem mestu, vključno s poudarkom na digitalnih spretnostih in znanjih. Irska: podpora za aktivacijo dolgotrajno brezposelnih oseb za zagotovitev kakovostnih delovnih izkušenj vsaj 10 000 osebam, ki so brezposelne šest mesecev ali več. Začasne subvencionirane delovne prakse se kombinirajo z mentorstvom, dostopom do usposabljanja in podporo javnih in zasebnih zavodov za zaposlovanje, da se izboljša dolgoročna zaposljivost. Španija: reforma pogodb o zaposlitvi spreminja obstoječe predpise o uporabi pogodb za določen čas za spodbujanje uporabe pogodb za nedoločen čas. Reforma bo poenostavila in omejila vrste pogodb o zaposlitvi, ki so na voljo (pogodbe za določen in nedoločen čas in usposabljanje/vajeništvo), ter omejila pogoje, pod katerimi se lahko uporabljajo pogodbe za določen čas. Zagotovila bo ustrezen okvir za vstop vajencev na trg dela in okrepila uporabo pogodb za nedoločen čas v sezonskih dejavnostih, nadzor za preprečevanje nerednega delovnega časa ter boj proti goljufijam na področju dela, vključno s posodobitvijo sistema sankcij. Načrti za okrevanje in odpornost vključujejo tudi ukrepe za okrepitev in posodobitev javnih zavodov za zaposlovanje ter zagotavljanje učinkovitejše in bolj usmerjene podpore iskalcem zaposlitve, na primer z digitalizacijo, optimizacijo procesov, usposabljanjem osebja in zaposlovanjem začasnega osebja za soočanje s posledicami krize. 3.6.Prispevek mehanizma k zdravju ter gospodarski, socialni in institucionalni odpornosti, s ciljem, da se med drugim povečata pripravljenost na krize in zmogljivost za odzivanje nanje (steber 5) 22 sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe za podporo stebra 5 v skupni vrednosti 78 milijard EUR. Čeprav je financiranje osredotočeno na krepitev zdravstvenega varstva in reformo javne uprave, je število ukrepov enakomerno porazdeljeno med področja politike. Steber 5 je mogoče razdeliti na 14 področij politike, kot je prikazano na sliki 10 spodaj. Zdravstveno varstvo in javna uprava sta nedvomno področji z najvišjimi številkami, in sicer je zdravstveno varstvo na prvem mestu po višini odhodkov, javna uprava pa po številu ukrepov. Nekaterim področjem, kot so fiskalna politika, preprečevanje goljufij in pravna država, so dodeljeni zelo nizki zneski skupnih odhodkov, vendar imajo namesto tega koristi od ciljno usmerjenih reform politik. Slika 10: Razčlenitev odhodkov v podporo zdravju in odpornosti glede na področje politike (steber 5) Graf prikazuje razčlenitev ocenjenega prispevka k stebru politike v skladu s seznamom področij politike, ki ga je pripravila Evropska komisija. Odstotki se nanašajo na skupne odhodke, označene za posamezno področje politike, v obliki deleža v stebru zdravja ter gospodarske, socialne in institucionalne odpornosti. Slika 11: Število ukrepov v podporo zdravju in odpornosti glede na področje politike (steber 5) Zdravstveno varstvo in dolgotrajna oskrba Vsi načrti za okrevanje in odpornost vključujejo ukrepe, povezane z zdravstvenim varstvom, kar kaže na močno zavezo držav članic k izboljšanju zdravstvenih sistemov po vsej Uniji. Skupni odhodki, povezani s temi ukrepi, znašajo približno 37 milijard EUR, kar predstavlja 49,15 % skupnih dodeljenih sredstev za steber 5. Načrti za okrevanje in odpornost vključujejo širok nabor naložb v zdravstvo. Na prvem mestu je znesek v višini približno 25 milijard EUR, ki je namenjen izgradnji nove ali nadgradnji obstoječe zdravstvene infrastrukture, vključno s povezano medicinsko opremo.

Slovenski načrt vsebuje velike naložbe v bolnišnično infrastrukturo za izboljšanje učinkovite obravnave nalezljivih bolezni. Belgijski načrt vključuje pomembne naložbe v pobude za nuklearno medicino, namenjene izgradnji prototipa objekta za trajnostno proizvodnjo medicinskih radioizotopov in usmerjene v razvoj raziskovalnega programa za naslednjo generacijo terapevtskih radioizotopov za zdravljenje raka. Poleg tega je približno 15 milijard EUR dodeljenih naložbam, ki so namenjene izboljšanju osnovnega zdravstvenega varstva in preventive, zlasti na podeželskih in revnih območjih. Grški načrt predvideva izvajanje celovitega sistema primarne, sekundarne in terciarne preventive, da bi se izboljšal dostop do visokokakovostnih zdravstvenih storitev za vse državljane. V sinergiji z drugim stebrom številni načrti za okrevanje in odpornost vsebujejo ukrepe za digitalizacijo nacionalnih zdravstvenih sistemov, vključno z razširitvijo obsega storitev medicine na daljavo, konsolidacijo razdrobljenih nacionalnih zdravstvenih registrov ter zagotavljanjem interoperabilnosti in varnosti digitalnih zdravstvenih platform. Skupni odhodki iz načrtov za naložbe, ki prispevajo k digitalnemu prehodu v zdravstvu, znašajo 12 milijard EUR. Romunski načrt za okrevanje in odpornost bo podprl razvoj integriranega sistema e-zdravja, ki bo povezoval več kot 25 000 izvajalcev zdravstvenih storitev in sistemov medicine na daljavo. Finski načrt bo podprl nacionalne in regionalne akterje pri razvoju digitalnih storitev, namenjenih državljanom (na primer preventivne storitve, ocene simptomov, storitve samopomoči, digitalne storitve na področju duševnega zdravja itd.), profesionalnih sistemov (na primer modeli digitalnih storitev, ki temeljijo na analizi podatkov o pacientih) ter rešitev za upravljanje (na primer napredne rešitve za upravljanje znanja in analizo). Za dopolnitev naložb države članice načrtujejo tudi sprejetje in izvajanje ambicioznega načrta reform. Ključne reforme se osredotočajo na (i) reorganizacijo zdravstvenih sistemov za okrepitev njihove zmogljivosti; (ii) izboljšanje upravljanja zdravstvenih sistemov za povečanje vzdržnosti zdravstvenih storitev ter (iii) vzpostavitev mehanizmov za privabljanje in zadrževanje zdravstvenih delavcev v posameznih regijah. To zlasti velja za splošne zdravnike in medicinske sestre v skupnostih, saj nekatere države poročajo o velikem pomanjkanju teh zdravstvenih delavcev. Španski načrt na primer vključuje reformo, namenjeno odpravi pomanjkanja medicinskih sester in zdravnikov, zmanjšanju uporabe pogodb za določen čas, izboljšanju delovnih pogojev ter okrepitvi usposabljanja in poklicnega razvoja na nekaterih geografskih območjih. 15 načrtov za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe, povezane z dolgotrajno oskrbo. Skupaj je v načrte vključenih 43 ukrepov s skupnimi odhodki v višini približno 4,2 milijarde EUR. Cilj naložb v socialnovarstvene domove, domove za nego ter drugo infrastrukturo in storitve na področju dolgotrajne oskrbe, ki so vključene v 15 načrtov, je podpreti nacionalne strategije deinstitucionalizacije s spodbujanjem modela, usmerjenega v rešitve oskrbe v skupnosti in oskrbe na domu. V zvezi s tem Francija načrtuje veliko naložbo v prenovo, preoblikovanje in opremo francoskega medicinsko-socialnega sektorja, zlasti ustanov za odvisne starejše osebe (EHPAD) v obdobju 2021–2025. Učinkovitost javne uprave Več kot tretjina ukrepov in približno dve tretjini odhodkov, povezanih z učinkovitostjo javne uprave ter neprekinjenim poslovanjem podjetij in izvajanjem javnih storitev, se nanašajo na digitalno preobrazbo. Ukrepi za spodbujanje digitalne preobrazbe javne uprave, ki predstavljajo najvišje odhodke kot odstotek skupnih dodeljenih sredstev za načrte za okrevanje in odpornost, so vključeni v nemški in malteški načrt. Dejansko je 10 % vseh sredstev, dodeljenih nemškemu načrtu za okrevanje in odpornost, namenjenih reformi, s katero bo zagotovljen digitalni dostop do javnih storitev do leta 2022. Podobno je predvideno v malteškem načrtu, ki vključuje naložbo za izboljšanje izkušnje strank pri uporabi spletnih storitev v višini skoraj 6 % vseh sredstev, dodeljenih načrtu za okrevanje in odpornost. Ukrepi v načrtih za okrevanje in odpornost za okrepitev javne uprave, zmanjšanje regulativnih in upravnih bremen ter izboljšanje javnega naročanja prispevajo k večji učinkovitosti javne uprave. 10 načrtov za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe za izboljšanje usposabljanja, razvoja in delovnih pogojev javnih uslužbencev, in sicer med drugim z omogočanjem prožnih ureditev dela, uvedbo boljšega plačnega sistema v javni upravi in posodobitvijo postopkov zaposlovanja. Obenem pet načrtov za okrevanje in odpornost vključuje reforme javne uprave za olajšanje ali zmanjšanje regulativnega in upravnega bremena za podjetja s poenostavitvijo postopkov in zahtev v zvezi s poslovanjem, poenostavitvijo regulativnih zahtev za poklicne storitve in izvajanjem testa MSP. Cilj desetih načrtov za okrevanje in odpornost je tudi izboljšati javno naročanje z razvojem elektronskega javnega naročanja in racionalizacijo postopka dodelitve. Romunski načrt za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe za izboljšanje kakovosti in učinkovitosti javne uprave, zlasti z ukrepi za krepitev učinkovitosti pravosodnega sistema in ukrepi za boj proti korupciji. Latvijski načrt za okrevanje in odpornost vključuje reforme in naložbe za posodobitev javne uprave, centralizacijo funkcij upravne podpore in naložbe v usposabljanje osebja v javni upravi. Hrvaški načrt za okrevanje in odpornost določa reformo za stalno zagotavljanje usposabljanja na področju javnih naročil. Reforma bo prispevala k učinkovitejšemu preprečevanju korupcije ter izboljšanju zmogljivosti in učinkovitosti hrvaške javne uprave. Učinkovitost pravosodnih sistemov Ukrepi za izboljšanje učinkovitosti pravosodnih sistemov so navedeni v 13 načrtih za okrevanje in odpornost. Več kot polovica teh ukrepov so naložbe, ki skupaj znašajo 3,75 milijarde EUR. 75 % skupnih odhodkov na tem področju je zajetih v italijanskem načrtu za okrevanje in odpornost, v katerem so predvidene naložbe, ki skupaj znašajo 2,268 milijarde EUR in so namenjene za človeški kapital, okrepitev sodstva in odpravo razlik med različnimi sodnimi uradi. Tretjina ukrepov in skoraj polovica skupnih odhodkov, dodeljenih tem ukrepom, je povezanih z digitalno preobrazbo. Naložbe v načrtih za okrevanje in odpornost Cipra, Grčije, Romunije, Slovaške in Hrvaške so usmerjene v izboljšanje pravosodne infrastrukture. Trije načrti za okrevanje in odpornost (ciprski, hrvaški in italijanski) vključujejo tudi reforme za zmanjšanje sodnih zaostankov. Nekateri načrti za okrevanje in odpornost (ciprski, latvijski, hrvaški in romunski) vsebujejo ukrepe za izboljšanje kakovosti pravosodnih sistemov z usposabljanjem zaposlenih. Romunski načrt za okrevanje in odpornost vključuje naložbo v podporo pripravi in prehodu romunskega pravosodnega sistema na centraliziran elektronski sistem za vodenje zadev. Načrt določa tudi reformo za okrepitev neodvisnosti tožilcev in sodnikov, ki bo med drugim omogočila zaposlovanje in napredovanje na podlagi zaslug. Malteški načrt vsebuje številne reforme, namenjene odpravljanju pomanjkljivosti v zvezi z neodvisnostjo sodstva, dejstvom, da tožilstvo ni ločeno od preiskovalnih organov, in izzivi, povezanimi z učinkovitim odkrivanjem in pregonom korupcije. Načrt na primer vključuje ukrepe za reformo načina imenovanja in razrešitve v sodstvu, za ustanovitev ločenega tožilstva in za reformo stalne komisije za boj proti korupciji. Slovaški načrt vsebuje reformo, ki zajema sveženj zakonodajnih sprememb, namenjenih nadaljnjemu izboljšanju učinkovitosti, celovitosti in neodvisnosti pravosodnega sistema ter učinkovitejšemu boju proti korupciji in pranju denarja. Prav v slovaškem načrtu so štiri naložbe namenjene povečanju, nadgradnji, izgradnji ali nabavi novih primernih prostorov za ključna sodišča v novi mreži sodišč, uvedeni v okviru načrta za okrevanje in odpornost, ter posodobitvi opreme IT na sodiščih. Hrvaški načrt vključuje reformo za vzpostavitev pravnega, organizacijskega in tehnološkega okvira, ki bo prispeval k zmanjšanju sodnih zaostankov in skrajšanju sodnih postopkov ter se osredotočil na pregledno in učinkovito delovanje pravosodnega sistema. Cilj te reforme je povečati zaupanje državljanov v pravosodni sistem. Italijanski načrt vsebuje različne ukrepe za zmanjšanje sodnih zaostankov na civilnih splošnih sodiščih, upravnih regionalnih sodiščih, pri civilnem