Povzetek

V odziv na izzive za javne finance, do katerih je privedla kriza, in v okviru okrepljenega ekonomskega upravljanja so Komisija in države članice začele izvajati diferencirano fiskalno strategijo, ki obravnava probleme posameznih držav. Države članice euroobmočja so to jesen Komisiji prvič predložile osnutke proračunskih načrtov, da bi prejele mnenje, ali so proračunski načrti za prihodnje leto v skladu z njihovimi obveznostmi iz pakta za stabilnost in rast.

Vse države članice, ki ne izvajajo programa makroekonomskega prilagajanja, so predložile osnutke proračunskih načrtov za leto 2014 do roka, tj. 15. oktobra. Komisija je osnutke ocenila in državam članicam za vsakega podala mnenje. Pozitivno dejstvo je, da nobeden od osnutkov proračunskih načrtov resno ne krši obveznosti pakta za stabilnost in rast ter da ni potrebe, da se od držav zahtevajo revidirani proračunski načrti. Vendar Komisija v več primerih vidi razloge za utemeljeno kritiko in zadevne države članice poziva, naj njena mnenja upoštevajo pri pripravi končnih proračunov za leto 2014.

Ugotovitve Komisije so naslednje:

1. Osnutka proračunskih načrtov dveh držav članic (Estonije in Nemčije) sta skladna z določbami pakta za stabilnost in rast.

2. Pri treh državah (Francija, Nizozemska in Slovenija) so osnutki proračunskih načrtov skladni z določbami pakta, vendar v njih ni manevrskega prostora za možna odstopanja od načrtov, to pa predstavlja tveganje za uspešno odpravo čezmernega primanjkljaja. Komisija organe teh držav poziva, naj strogo izvajajo proračun.

3. Pri treh državah (Belgija, Avstrija, Slovaška) so osnutki proračunskih načrtov večinoma skladni z določbami pakta. Čeprav so navedene države na tem, da odpravijo čezmerne primanjkljaje do leta 2013, tj. do roka, lahko njihovi načrti privedejo do nekaterih odstopanj od začrtane poti prilagajanja proti srednjeročnemu proračunskemu cilju. Komisija poziva organe teh držav, naj v okviru nacionalnih proračunskih postopkov zagotovijo popolno skladnost z določbami pakta za stabilnost in rast.

4. Pri petih državah (Španija, Italija, Luksemburg, Malta, Finska) osnutki proračunskih načrtov predstavljajo tveganje neizpolnjevanja določb pakta. Pri Španiji in Malti načrta vsebujeta tveganje nespoštovanja priporočil iz postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Za Italijo obstaja tveganje, da bo v skladu s trenutnimi načrti v letu 2014 prekršeno pravilo v zvezi z zmanjšanjem dolga. Za Luksemburg in Finsko obstaja tveganje znatnega odstopanja od poti prilagajanja proti srednjeročnemu proračunskemu cilju. Komisija organe teh držav poziva, naj sprejmejo potrebne ukrepe v okviru nacionalnega proračunskega postopka, da zagotovijo, da bo proračun za leto 2014 v celoti skladen z zahtevami pakta za stabilnost in rast, zlasti naj odpravijo tveganja, ki jih je Komisija opredelila v oceni.

5. Za euroobmočje kot celoto naj bi se javni dolg stabiliziral. Velika prizadevanja za konsolidacijo, ki smo jim bili priča zadnja leta, zdaj prinašajo rezultate. Ob okrevanju, do katerega prihaja, naj bi povprečni nominalni proračunski saldo padel pod referenčno vrednost 3 % BDP. Države, ki se soočajo z največjimi izzivi za javne finance, načrtujejo največjo konsolidacijo, kar kaže na določeno raven diferenciacije glede na fiskalni manevrski prostor. Kljub temu sta samo dve državi članici dosegli srednjeročni proračunski cilj, kar pomeni, da je potrebna nadaljnja konsolidacija.

6. Glede na načrte bi skupni fiskalni napor, izražen kot sprememba ciklično prilagojenega proračunskega salda brez enkratnih in začasnih ukrepov, naslednje leto znašal 0,25 % BDP. Medtem ko bi lahko nizek fiskalni napor kazal na splošno nezadosten odziv na fiskalne izzive v euroobmočju, bi lahko strukturni saldo podcenjeval celotni obseg fiskalnih ukrepov zaradi nižjega odziva prihodkov na gospodarsko rast, kot bi bilo normalno, in trenutno omejene rasti potencialne proizvodnje na srednji rok.

7. Za okrepitev temeljev za trajnostno rast so potrebne dodatne strukturne reforme. Države članice bi morale strategije za zagotovitev zdravih javnih financ podpreti s strukturnimi reformami. Pet držav članic euroobmočja, ki je pred tem v letu 2013 prejelo revidirana priporočila v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, je predložilo programe ekonomskega partnerstva, v katerih so opisane strukturne reforme z vplivom na javne finance, ki bi morale podpreti trajno odpravo primanjkljajev. Programi ekonomskega partnerstva na splošno kažejo na napredek pri izboljšanju nacionalnih fiskalnih okvirov, mešane rezultate v zvezi z reformo davčnega sistema in pomembne reforme pokojninskega sistema in sistema zdravstvenega varstva, čeprav ne za vse države.

8. Proračunski načrti še vedno namenjajo premalo pozornosti strukturi konsolidacije javnih financ. Zlasti splošen trend upadanja javnih izdatkov za investicije, ki ga je bilo zaznati v zadnjih nekaj letih, se kljub temu, da se stabilizira, še ni obrnil v pozitivno smer. Določena osredotočenost na omejevanje odhodkov je ključnega pomena za dobro zasnovano strategijo konsolidacije, zlasti tam, kjer so sektorji države razmeroma veliki. Nadaljnji napredek pri zagotavljanju zdravih javnih financ bi moral biti podprt z rasti naklonjenimi strukturnimi ukrepi.

Kazalo

I. Uvod. 5

II. Pregled osnutkov proračunskih načrtov. 6

Tabela 1: Pregled posameznih mnenj Komisije o osnutkih proračunskih načrtov. 7

III. Glavne skupne ugotovitve. 10

Tabela 2: Pregled ekonomskih in javnofinančnih agregatov (EA-13) za leti 2013 in 2014. 10

PRILOGA I: Metodologija in predpostavke, na katerih temelji evropska gospodarska napoved iz jeseni 2013

PRILOGA II: Analiza občutljivosti

PRILOGA III: Izvajanje strukturnih reform: večja rast, več delovnih mest in zdrave javne finance….

PRILOGA IV: Grafi in tabele

PRILOGA V: Ocena OPN za posamezne države

I. Uvod

V zadnjih nekaj letih je prišlo do pomembnih izboljšanj pri ekonomskem upravljanju v EU, ki zdaj zagotavljajo povezan letni cikel proračunske politike v Evropi, ter do nadaljnjih ukrepov za euroobmočje. V prvem delu tega cikla, spomladi, države članice v okviru evropskega semestra pripravijo srednjeročne fiskalne politike v obliki programov stabilnosti, ki jih Komisija oceni glede na določbe iz pakta za stabilnost in rast. Na podlagi priporočil Komisije Svet na države članice naslovi priporočila, ki zajemajo fiskalno politiko in strukturne reforme.

V drugi polovici leta se od držav članic pričakuje, da izvedejo skupno dogovorjene politike. Da bi se zagotovilo dobro delovanje ekonomske in monetarne unije, so to jesen države članice Komisiji in Euroskupini prvič predložile osnutke proračunskih načrtov za prihodnje leto. V načrtih je povzeta vsebina osnutkov proračunov, ki so jih vlade predložile nacionalnim parlamentom.

Ob upoštevanju skupnega urnika je trinajst držav članic euroobmočja osnutke proračunskih načrtov Komisiji poslalo do 15. oktobra[1]. Štirim državam članicam, ki izvajajo program makroekonomskega prilagajanja, ni treba predložiti načrta, saj je v programu že določeno skrbno spremljanje javnih financ. Komisija za vsak načrt poda mnenje, pri čemer oceni, ali je njegova vsebina skladna z obveznostmi države iz pakta za stabilnost in rast. Poda tudi splošno oceno proračunskega stanja in obetov v euroobmočju kot celoti.

Ta mnenja zagotavljajo neodvisne strateške nasvete za nacionalne parlamente v proračunskem postopku, vendar ob upoštevanju njihove proračunske avtonomnosti, in bi morala prispevati k boljši oceni skladnosti osnutkov proračunov z zavezami v okviru skupnih fiskalnih pravil. Upoštevanje mnenj je v interesu držav članic, saj od leta 2011 okrepljeni pakt za stabilnost in rast omogoča strožje in hitrejše sankcije v primeru, da bi proračunska gibanja prekršila določbe pakta za stabilnost in rast. Okrepljeno ekonomsko upravljanje zdaj zagotavlja obsežen nabor instrumentov za obravnavo gospodarske in proračunske politike kot zadeve skupnega interesa, kar je tudi namen Pogodbe.

Svet je julija 2013 pozval Euroskupino[2], naj spremlja in usklajuje fiskalne politike držav članic euroobmočja ter skupno fiskalno naravnanost v euroobmočju kot celoti, da se zagotovi rasti prijazna in diferencirana fiskalna politika.

Zato je Euroskupino tudi pozval, naj razpravlja o mnenjih Komisije o osnutkih proračunskih načrtov vseh držav članic euroobmočja ter o proračunskem položaju in obetih za euroobmočje kot celoto na podlagi skupne ocene Komisije o osnutkih proračunskih načrtov in njihovem medsebojnem učinkovanju. Usklajevanje bi moralo prispevati k zagotavljanju, da je potek fiskalne konsolidacije prilagojen fiskalnim in gospodarskim razmeram v posameznih državah članicah euroobmočja s strukturno proračunsko prilagoditvijo, določeno v skladu s paktom za stabilnost in rast, k omogočanju delovanja avtomatskih stabilizatorjev med potekom prilagoditve in k temu, da z vidika srednjeročnega povečanja verodostojnosti fiskalne politike fiskalno konsolidacijo podpirajo splošno učinkovita in rasti prijazna kombinacija ukrepov na strani prihodkov in odhodkov ter ustrezne strukturne reforme, ki povečujejo možnosti za gospodarsko rast.

II. Pregled osnutkov proračunskih načrtov

Mnenje Komisije o osnutkih proračunskih načrtov se osredotoča na skladnost z določbami pakta za stabilnost in rast ter s priporočili, ki so bila izdana na njegovi podlagi. Za države članice, ki so v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, mnenje Komisije oceni, ali je napredek pri odpravi čezmernega primanjkljaja ustrezen. Za države članice euroobmočja, za katere velja preventivni del pakta za stabilnost in rast, tj. ki niso v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, se oceni napredek proti srednjeročnemu cilju, da se ugotovi, ali je v skladu z zahtevami pakta in specifičnimi priporočili, ki so bila na posamezne države članice naslovljena v juliju.

Ocena temelji na napovedi Komisije iz jeseni 2013. V tabeli 1 so povzete ocene osnutkov proračunskih načrtov posameznih držav iz mnenj Komisije, izdanih 15. novembra, skupaj z oceno napredka pri fiskalnih reformah.

Komisija lahko zahteva predložitev revidiranega osnutka proračunskega načrta, če ugotovi, da je v prvotnem načrtu prišlo do posebej resnega neizpolnjevanja obveznosti v zvezi s proračunsko politiko, določenih v paktu za stabilnost in rast. To se lahko na primer zgodi v primeru, ko bi izvajanje osnutka proračunskega načrta ogrozilo finančno stabilnost zadevne države članice, ko bi ogrozilo delovanje ekonomske in monetarne unije ali ko bi pomenilo očitno pomembno kršitev priporočil, ki jih je sprejel Svet v okviru pakta za stabilnost in rast.

Komisija v svoji oceni ni v nobenem od osnutkov proračunskih načrtov ugotovila resnega neizpolnjevanja obveznosti. Kljub temu nekateri predloženi načrti povzročajo pomisleke. Da je možna primerjalna ocena, je ocena osnutkov proračunskih načrtov povzeta v širokih kategorijah (tabela 1). Te so:

Skladen: glede na napoved Komisije iz jeseni 2013 ni potrebe po prilagoditvi proračunskih načrtov v okviru nacionalnega proračunskega postopka, da se zagotovi skladnost s pravili pakta za stabilnost in rast.

Skladen, vendar brez manevrskega prostora: glede na napoved Komisije iz jeseni 2013 bo osnutek proračunskega načrta ravno še skladen z zahtevami pakta za stabilnost in rast. Čeprav Komisija ne poziva organov države, naj v okviru nacionalnega proračunskega postopka sprejmejo dodatne ukrepe, bi bilo treba proračun strogo izvajati. Če bi prišlo do kakršnih koli odstopanj od načrtov, zadevna država članica tvega, da ne bo izpolnjevala pravil pakta za stabilnost in rast.

Večinoma skladen: zadeva države članice, ki glede na napoved Komisije iz jeseni 2013 ne bodo dosegle prilagoditve proti srednjeročnemu proračunskemu cilju, kot se zahteva v paktu za stabilnost in rast. Če bo to stanje ostalo nespremenjeno v naslednjih letih, lahko privede do tega, da se bo proti zadevni državi članici začel postopek zaradi znatnega odstopanja v okviru preventivnega dela pakta. Komisija zato organe države poziva, naj sprejmejo potrebne ukrepe v okviru nacionalnega proračunskega postopka za zagotovitev, da bo proračun za leto 2014 v celoti skladen s pravili pakta za stabilnost in rast.

Tveganje neskladnosti: glede na napoved Komisije iz jeseni 2013 ni verjetno, da bo osnutek proračunskega načrta skladen z zahtevami pakta za stabilnost in rast. Komisija zato organe države poziva, naj v okviru nacionalnega proračunskega postopka sprejmejo potrebne ukrepe za odpravo tveganj, ki jih je Komisija opredelila v oceni osnutka proračunskega načrta, da bodo zagotovili, da bo proračun za leto 2014 skladen s paktom za stabilnost in rast.

Tabela 1: Pregled posameznih mnenj Komisije o osnutkih proračunskih načrtov

Država || Splošna skladnost osnutka proračunskega načrta s paktom za stabilnost in rast || Splošna skladnost s fiskalno-strukturnimi reformami, predlaganimi v priporočilih za posamezne države iz leta 2013

Splošen sklep na osnovi napovedi Komisije iz jeseni 2013 || Skladnost s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem v letih 2013/2014 || Skladnost z zahtevami preventivnega dela pakta v letu 2014 || Splošen sklep glede napredka pri fiskalno-strukturnih reformah || Napredek pri posameznih reformah v odziv na strukturni del priporočila glede javnih financ za posamezno državo od junija 2013

BE || Večinoma skladen || Trajna odprava čezmernega primanjkljaja v letu 2013 || Nekaj odstopanj od poti prilagajanja proti srednjeročnemu cilju || Omejen napredek || Omejeni ukrepi: eksplicitne ureditve usklajevanja med zvezno in podzvezno ravnjo

DE || Skladen || n.r. || Srednjeročni cilj presežen || Brez napredka || Brez ukrepov pri strukturnem delu priporočila glede javnih financ

EE || Skladen || n.r. || Srednjeročni cilj dosežen || Nekaj napredka || Napredek: pravilo o uravnoteženosti proračuna Omejeni ukrepi: večletno načrtovanje odhodkov in večletne zgornje meje za odhodke

ES || Tveganje neskladnosti || Fiskalni napor zagotovljen v letu 2013, ogrožen v letu 2014 || n.r. || Nekaj napredka* || Napredek: neodvisen davčni urad; zaostanki v plačilih v javnem sektorju; programi za indeksacijo; pokojninski sistem; reforma javne uprave; izdatki za zdravstvo Omejeni ukrepi: celovit pregled porabe; pregled davčnega sistema

FR || Skladen, vendar brez manevrskega prostora || Fiskalni napor zagotovljen v letih 2013/2014 || n.r. || Omejen napredek* || Napredek: pokojninski sistem Omejeni ukrepi: pregled porabe; davčni sistem; decentralizacija

IT || Tveganje neskladnosti || n.r. || Skladnost z referenčno vrednostjo za dolg v letu 2013, tveganje v letu 2014 || Omejen napredek || Omejeni ukrepi: javna poraba; davčna politika

LU || Tveganje neskladnosti || n.r. || Znatno odstopanje od srednjeročnega cilja || Nekaj napredka || Napredek: srednjeročni proračunski okvir

MT || Tveganje neskladnosti || Nominalni cilj dosežen za leto 2013, fiskalni napor ogrožen v letih 2013/2014 || n.r. || Omejen napredek* || Napredek: fiskalni okvir; učinkovitost javne uprave (ostajajo tveganja, povezana s sprejetjem in izvajanjem); zdravstvo (informacije ne omogočajo zaključka) Omejeni ukrepi: pokojninski sistem

NL || Skladen, vendar brez manevrskega prostora || Fiskalni napor zagotovljen v letih 2013/2014 || n.r. || Nekaj napredka* || Napredek: fiskalni okvir; trg stanovanjskih nepremičnin (izvajanje preteklih reform) Omejeni ukrepi: pokojninski sistem; davčne olajšave in oprostitve davkov

AT || Večinoma skladen || Trajna odprava čezmernega primanjkljaja v letu 2013 || Nekaj odstopanj od poti prilagajanja proti srednjeročnemu cilju || Nekaj napredka || Napredek: pokojninski sistem; trg dela Omejeni ukrepi: prilagoditev pokojninskih prejemkov glede na spremembe pričakovane življenjske dobe; uskladitev upokojitvenih starosti

SI || Skladen, vendar brez manevrskega prostora || Fiskalni napor zagotovljen v letih 2013/2014 || n.r. || Omejen napredek* || Napredek: davčni sistem; fiskalni okvir; dolgotrajna oskrba Omejeni ukrepi: pokojninski sistem

SK || Večinoma skladen || Trajna odprava v letu 2014 ogrožena – fiskalni napor zagotovljen || Nekaj odstopanj od poti prilagajanja proti srednjeročnemu cilju || Omejen napredek || Napredek: davčni sistem (pobiranje davkov) Omejeni ukrepi: pokojninski sistem; davčna politika; zdravstveno varstvo; proračunska pravila

FI || Tveganje neskladnosti || n.r. || Znatno odstopanje od poti prilagajanja proti srednjeročnemu cilju; kršitev 60-odstotnega pragu v letu 2014 || Nekaj napredka || Napredek: učinkovitost javnega sektorja; finance občin; pokojninska reforma

Legenda: n.r.: ni relevantno

* Ta država članica je predložila program ekonomskega partnerstva.

III. Glavne skupne ugotovitve

Javne finance trinajstih držav članic euroobmočja, ki so predložile osnutek proračunskega načrta (EA-13), so se na splošno izboljšale (tabela 2). Glede na nacionalne načrte naj bi se skupni nominalni proračunski primanjkljaj zmanjšal za 0,7 odstotne točke BDP in letos dosegel 2,7 % BDP. To bo prvič od leta 2008, da bo primanjkljaj padel pod prag 3 % BDP. Razlog za to je trajno izboljševanje strukturnega proračunskega položaja skupine EA-13 od leta 2011, pri čemer naj bi se skupni strukturni saldo glede na osnutke proračunskih načrtov letos ponovno izboljšal, in sicer za dodatne 0,7 odstotne točke. Na drugi strani se bo delež dolga v razmerju do BDP za skupino EA-13 letos še naprej večal, čeprav počasneje, in v letu 2013 dosegel 93,0 %.

Osnutki proračunskih načrtov[3] kažejo, da se bo v letu 2014 javni dolg kot odstotek BDP končno stabiliziral, kljub omejeni konsolidaciji v letu 2014. Glede na makroekonomske scenarije, na katerih temeljijo osnutki proračunskih načrtov, bi se v letu 2014 morala povrniti rast, kar je skladno z napovedjo Komisije iz jeseni. Povprečni nominalni primanjkljaj za skupino EA-13 naj bi v letu 2014 dosegel 2,3 % BDP (0,4 o.t. manj kot leta 2013) in segal od majhnega presežka v Nemčiji do 3,6-odstotnega primanjkljaja v Franciji, 5,8-odstotnega v Španiji in 6,7-odstotnega v Sloveniji[4]. Najpomembneje je, da naj bi se delež dolga v razmerju do BDP za skupino EA-13 v letu 2014 stabiliziral pri okoli 93 % BDP[5], pri tem pa znašal od 132,7 % v Italiji, ki ji sledita Belgija (100,2 %) in Španija (98,9 %), vse do nizkih 26,1 % v Luksemburgu in 10,0 % v Estoniji.

Tabela 2: Pregled ekonomskih in javnofinančnih agregatov (EA-13) za leti 2013 in 2014

|| 2013 || 2014

Programi stabilnosti || Osnutki proračunskih načrtov || Napoved služb Komisije iz jeseni 2013 || Programi stabilnosti || Osnutki proračunskih načrtov || Napoved služb Komisije iz jeseni 2013

Realna rast BDP (sprememba v %) || -0,2 || -0,4 || -0,3 || 1,3 || 1,2 || 1,1

Nominalni primanjkljaj (v % BDP) || -2,7 || -2,7 || -2,8 || -1,9 || -2,3 || -2,5

∆ Strukturnega salda (v o.t. BDP) || 0,8 || 0,7 || 0,6 || 0,5 || 0,3 || 0,2

Dolg (v % BDP) || 92,2 || 93,0 || 92,9 || 91,8 || 93,0 || 93,5

Delež odhodkov (v % BDP) || 50,4 || 50,0 || 49,8 || 49,1 || 49,5 || 49,6

Delež prihodkov (v % BDP) || 47,7 || 47,2 || 47,1 || 47,1 || 47,2 || 47,1

Za leto 2014 osnutki proračunskih načrtov predvidevajo strukturno konsolidacijo – kar se meri s pozitivno spremembo strukturnega salda – v višini 0,3 odstotne točke BDP. To je manj, kot so države članice predvidevale v programih stabilnosti[6]. Glede na to, da je enajst od trinajstih držav v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem ali pa še ni doseglo srednjeročnega proračunskega cilja[7], bi lahko to kazalo na splošno nezadosten odziv na fiskalne izzive v euroobmočju. Vendar je temu sklepu treba dodati pridržek, saj lahko strukturni saldo podcenjuje fiskalni napor, ki se uporablja za izhodišče, zaradi nižjega odziva prihodkov na gospodarsko rast, kot bi bilo normalno, in trenutno omejene rasti potencialne proizvodnje na srednji rok.

Ob agregatni vrednosti 0,3 odstotne točke nameravajo države, ki se soočajo z največjimi izzivi za javne finance, in sicer v smislu primanjkljajev, ki presegajo 3 % BDP, in dolgov, ki so znatno višji od 60 % BDP, izvesti največjo konsolidacijo, pri čemer obstajajo določene razlike. Skupna prilagoditev kaže na v splošnem nevtralno fiskalno naravnanost, kar bi moralo prispevati k okrevanju.

Analiza osnutkov proračunskih načrtov kaže, da načrti za konsolidacijo ne namenjajo dovolj pozornosti učinku strukture konsolidacijskih ukrepov; možno bi moralo biti uravnoteženje v smeri proti bolj rasti naklonjenim fiskalnim ukrepom.

Pet držav članic euroobmočja, ki je pred tem v letu 2013 prejelo revidirana priporočila v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (Španija, Francija, Nizozemska, Malta in Slovenija), je predložilo programe ekonomskega partnerstva, v katerih so opisane strukturne reforme z vplivom na javne finance, ki jih te države nameravajo izvesti v podporo trajni odpravi primanjkljajev. Ti programi so osredotočeni predvsem na reforme javnih financ. Programi ekonomskega partnerstva na splošno kažejo na napredek pri izboljšanju nacionalnih fiskalnih okvirov, mešane rezultate v zvezi z reformo davčnega sistema in pomembne reforme pokojninskega sistema in sistema zdravstvenega varstva, čeprav ne za vse države. V Prilogi III je predstavljen podrobnejši pregled njihove vsebine.

V smislu strukture te majhne prilagoditve v naslednjem letu osnutki proračunskih načrtov skupine EA-13 kažejo na zmanjšanje deleža odhodkov v razmerju do BDP v letu 2014, delež prihodkov v razmerju do BDP pa naj bi se stabiliziral, potem ko se je od leta 2010 stalno povečeval. Podobno naj bi se v letu 2014 stabiliziral delež davkov v razmerju do BDP, potem ko je v zadnjih treh letih stalno naraščal.

Podrobnosti ukrepov iz osnutkov proračunskih načrtov kažejo, da so povprečne načrtovane spremembe v strukturi odhodkov v primerjavi z letom 2013 razmeroma majhne[8]. V osnutkih so zlasti predvidena rahla zmanjšanja odhodkov pri sredstvih za zaposlene (–0,2 % BDP), socialnih nadomestilih, vmesni potrošnji in izdatkih za investicije (po –0,1 %), medtem ko naj bi izdatki za subvencije ostali stabilni, odhodki za obresti pa se nekoliko povečali (za 0,1 %). Pri izdatkih za investicije so največja zmanjšanja načrtovana v Estoniji, na Slovaškem in v Franciji. Dejstvo, da naj bi izdatki padali tako v navedenih državah kot tudi že peto leto zapored v skupnem znesku, čeprav ne za veliko, lahko ovira cilj usmeritve k bolj rasti prijazni strukturi javne porabe.

Ukrepi na področju obdavčitve, ki so bili napovedani v osnutkih proračunskih načrtov, bi morali privesti do nekaterih manjših sprememb v strukturi davčnih prihodkov v skupini EA-13. Zlasti prihodki od posredne obdavčitve bi se morali povečati, prihodki od neposrednih davkov pa naj bi padli zaradi nižjih prihodkov od davkov na kapital. Na drugi strani naj bi delež prispevkov za socialno varnost v razmerju do BDP ostal stabilen. Te omejene spremembe v strukturi prihodkov, ki so deloma posledica izvajanja davčnih reform v nekaterih državah članicah (npr. v Franciji, na Nizozemskem in v Sloveniji), se lahko obravnavajo kot bolj prijazne rasti, ker naj bi se posredni davki, večinoma na potrošnjo, povečali, bolj izkrivljajoča davčna obremenitev dela in kapitala pa naj bi v letu 2014 nekoliko upadla.

Primerjava med osnutki proračunskih načrtov skupine EA-13 za leto 2014 in jesensko napovedjo Komisije za naslednje leto omogoča oceno možnih tveganj za realizacijo fiskalnih načrtov držav članic.

Na skupni ravni skupine EA-13 so osnutki načrtov večinoma v skladu z napovedjo Komisije, z majhno skupno razliko v višini 0,2 odstotne točke BDP[9]. Razlike med napovedanimi primanjkljaji v osnutkih proračunskih načrtov in napovedmi Komisije pa so večje na ravni držav članic zaradi razlogov, ki se razlikujejo med posameznimi državami. Z 1,3 odstotne točke nižjim ciljnim nominalnim primanjkljajem za leto 2014 kot je primanjkljaj, ki ga je napovedala Komisija, izstopa Malta, sledijo pa ji Belgija in Luksemburg (0,5 o.t.) ter Avstrija, Slovenija, Slovaška in Finska (0,4 o.t.). Za Malto in Slovaško so glavni razlog za to razlike v predvidenih strukturnih saldih. In končno, Estonija je edina država članica v EU-13, pri kateri Komisija napoveduje nižji primanjkljaj v letu 2014 kot je napovedan v osnutku proračunskega načrta (–0,1 % BDP v primerjavi z –0,4 % BDP), pri Nizozemski pa ni razlik v napovedih.

[1] Ta novi postopek določa Uredba (EU) št. 473/2013 o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju. To je ena od dveh uredb v tako imenovanem zakonodajnem dvojčku, ki je začel veljati maja 2013.

[2] Priporočilo Sveta z dne 9. julija 2013 o izvajanju širših smernic ekonomskih politik držav članic, katerih valuta je euro (UL C 217, 30.7.2013, str. 97).

[3] Za splošne ugotovitve veljajo trije pridržki. Prvič, odražajo načrte trinajstih (EA-13) in ne vseh sedemnajstih držav članic euroobmočja. Grčiji, Irski, Portugalski in Cipru zaradi programov makroekonomske pomoči ni treba predložiti osnutkov proračunskih načrtov. Drugič, Nemčija, Avstrija in Luksemburg (ki predstavljajo 34 % BDP skupine EA-13) so načrte predložili ob upoštevanju scenarija nespremenjene politike, ki je povezan z državnimi volitvami. Za te tri države osnutki proračunskih načrtov ne dajejo jasnega vpogleda v načrtovane vladne politike. Tretjič, v skupnih povprečnih podatkih, na katere se osredotoča ta dokument, obstajajo pomembne razlike med državami, tudi če niso bile izrecno izpostavljene.

[4] Glej tabelo A1 v Prilogi IV.

5 Glej tabelo A3 v Prilogi IV. V Prilogi II so predstavljene analize občutljivosti.

[6] Skladnost med srednjeročnimi proračunskimi načrti v programih stabilnosti in odločitvami glede fiskalne politike v osnutkih proračunskih načrtov za leto 2014 je nujen predpogoj za stabilnost in predvidljivost fiskalne politike. V tem smislu primerjava fiskalnih ciljev skupine EA-13, kot so predstavljeni v osnutkih proračunskih načrtov, s tistimi iz programov stabilnosti kaže na skladnost srednjeročnih načrtov držav članic z njihovimi letnimi proračuni. Kljub temu bi bilo treba upoštevati, da so nekatere države članice (v skupini EA-13 to velja za Belgijo, Španijo, Francijo, Malto, Nizozemsko in Slovenijo), ki so jim bila prejšnjega junija izdana nova priporočila v okviru postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, v odziv na priporočila morale dopolniti fiskalne načrte.

[7] Srednjeročni proračunski cilj je temeljni element preventivnega dela pakta za stabilnost in rast.

[8] Glej graf A1 v Prilogi IV.

[9] Glej grafa A3 in A4 v Prilogi IV.

PRILOGA I: Metodologija in predpostavke, na katerih temelji evropska gospodarska napoved iz jeseni 2013

V skladu s členom 7(4) Uredbe (EU) št. 473/2013 se „[s]plošni oceni [...] priložijo metodologija [...] in predpostavke najnovejših gospodarskih napovedi služb Komisije za posamezne države članice, vključno z ocenami vpliva skupnih proračunskih ukrepov na gospodarsko rast.“

Evropske gospodarske napovedi neodvisno pripravijo službe Komisije. Predpostavke, na katerih temelji napoved Komisije iz jeseni 2013, so pojasnjene v samem dokumentu z napovedjo[1].

Proračunski podatki do leta 2012 temeljijo na podatkih, ki so jih države članice 1. oktobra uradno sporočile Evropski komisiji in jih je 21. oktobra 2013 potrdil Eurostat.

Eurostat je izrazil pridržek v zvezi s kakovostjo podatkov, ki jih je sporočila Avstrija, in sicer zaradi negotovosti glede statističnega učinka sklepov za deželo Salzburg iz poročila zveznega urada za revizijo, objavljenega 9. oktobra 2013. Poročilo je razkrilo pomanjkljivosti v zvezi s finančnim upravljanjem in popolnostjo računovodskih izkazov dežele Salzburg. Statistični urad Avstrije v sodelovanju z Eurostatom preiskuje statistične posledice revizije za podatke iz postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, da bi se razjasnil natančen učinek v letu 2012 in tudi v prejšnjih letih. Na podlagi informacij, ki so bile na voljo v času potrjevanja, je možno, da bo to privedlo do popravka javnega dolga navzgor v višini do pol odstotka BDP in več manjših popravkov pri primanjkljaju sektorja država.

Za napoved so bili ukrepi v podporo finančni stabilnosti evidentirani v skladu s sklepom Eurostata z dne 15. julija 2009[2]. Dovolj natančno znane kapitalske injekcije so bile vključene v napoved kot finančne transakcije, tj. povečanje dolga, ne pa primanjkljaja, razen če ni zadevna država članica sporočila drugače. Državna jamstva za obveznosti bank in bančne vloge niso zajeta kot izdatki države, razen če obstajajo dokazi, da so bila unovčena pred dokončanjem napovedi. Vendar je treba opozoriti, da posojila, ki jih bankam odobrijo vlada ali drugi subjekti iz javnega sektorja, ponavadi povečajo javni dolg.

Za leto 2014 se upoštevajo sprejeti proračuni ali osnutki proračunov, predloženi nacionalnim parlamentom, in vsi drugi dovolj natančno znani ukrepi. Zlasti so v tej napovedi upoštevane vse informacije iz osnutkov proračunskih načrtov, ki so bili predloženi do 15. oktobra. Predpostavka nespremenjene politike, ki je bila uporabljena pri napovedih za leto 2015, zajema ustrezno ekstrapolacijo gibanja prihodkov in izdatkov ter vključitev dovolj natančno znanih ukrepov.

Saldi sektorja država, ki so pomembni za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, se lahko nekoliko razlikujejo od tistih, objavljenih v nacionalnih računih. Razlika zadeva poravnave v okviru poslov zamenjave in nestandardiziranih terminskih pogodb o obrestni meri.

V skladu s pravili ESR 95 (nazadnje so bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2558/2001) so tokovi, povezani s posli zamenjave in nestandardiziranimi terminskimi pogodbami o obrestni meri, finančne transakcije in zato izključeni iz izračuna salda sektorja država. Toda za namene postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem so taki tokovi prikazani kot neto odhodki za obresti. Evropski agregati za dolg sektorja država v napovedih za leta 2013–2015 so objavljeni na nekonsolidirani osnovi (tj. medvladna posojila niso upoštevana). Za zagotovitev doslednosti v časovnih vrstah so tudi pretekli podatki objavljeni na enaki osnovi. Za leto 2012 to pomeni, da je razmerje med dolgom in BDP v euroobmočju za 2,1 odstotne točke (1,5 odstotne točke v EU) višje od konsolidiranega deleža dolga sektorja država, ki ga je objavil Eurostat v sporočilu za medije št. 152/2013 z dne 21. oktobra 2013. Napovedi za dolg sektorja država za posamezne države članice v letih 2013–2015 vključujejo učinek jamstev za EFSF[3], dvostranska posojila drugim državam članicam in udeležbo v kapitalu ESM, načrtovano na presečni dan napovedi (v primeru odobritve).

Glede na napoved Komisije iz jeseni 2013 znašajo skupni proračunski ukrepi v letu 2014 0,25 % BDP. Kratkoročno bi bil vpliv te ocene na rast manj kot 0,25 %, tj. skladen z na splošno nevtralno proračunsko naravnanostjo.

Pri razlaganju te ocene je pomembna določena mera previdnosti:

· neukrepanje v zvezi s fiskalnimi neravnotežji bi lahko povečalo krhkost finančnih sredstev ter povzročilo večje razmike in višje posojilne obrestne mere. Torej odločitev politike ni, ali naj se ukrepi sprejmejo ali ne.

· Cilj uredbe je ocena učinka ukrepov, sprejetih v OPN. Torej ukrepi, ki so bili sprejeti in so začeli veljati pred OPN, niso vključeni v oceno (čeprav lahko vplivajo na napoved).

· Ukrepi z učinkom v letu 2014 tudi nadomeščajo obstoječe ukrepe z enkratnim učinkom v letu 2013 – katerih učinek se torej izteka – in uravnavajo trend povečevanja odhodkov, ki v primeru, da je večji od srednjeročne rasti BDP, sam po sebi povzroča fiskalno ekspanzijo. Komisija ocenjuje, da enkratni ukrepi skupine EA-13 na agregatni ravni za leto 2013 predstavljajo 0,1 % BDP, trend povečevanja odhodkov v EA-13 pa ob odsotnosti ukrepov politike ocenjuje na 0,3 % BDP.

PRILOGA II: Analiza občutljivosti

V skladu s členom 7 Uredbe (EU) št. 473/2013 „[c]elovita ocena vključuje analize občutljivosti, ki prikazujejo tveganja za vzdržnost javnih financ v primeru neugodnega ekonomskega, finančnega ali proračunskega dogajanja“. V tej prilogi je zato predstavljena analiza občutljivosti gibanja javnega dolga na morebitne makroekonomske šoke (rast in obrestne mere), ki temelji na rezultatih iz naključnih napovedi dolga[4]. Analiza omogoča oceno možnega vpliva negativnih in pozitivnih tveganj za rast na dinamiko javnega dolga (upošteva tudi njihov vpliv na ciklično komponento proračunskega salda prek delovanja avtomatskih stabilizatorjev) ter učinkov pozitivnih/negativnih dogodkov na finančnih trgih, kar se odraža v nižjih/višjih stroških izposojanja za vlade.

Z uporabo naključnih napovedi se negotovost prihodnjih makroekonomskih razmer vključi v analizo dinamike javnega dolga okrog „osrednjega“ scenarija napovedi dolga, ki ustreza scenariju iz napovedi Komisije (napovedi iz jeseni 2013) oziroma scenariju iz osnutkov proračunskih načrtov v dveh spodnjih grafih, pri čemer se rezultati poročajo za skupino EA-13[5] (v obeh primerih se običajna predpostavka nespremenjene politike uporabi za leta po obdobju, ki ga zajema napoved)[6]. Za makroekonomske razmere (kratkoročne in dolgoročne obrestne mere na državne obveznice; stopnja rasti), predpostavljene v osrednjem scenariju, se simulirajo šoki, da se pridobi „stožec“ (porazdelitev) možnih gibanj dolga, ki je predstavljen v spodnjem grafu. Stožec ustreza širokemu nizu možnih izhodiščnih makroekonomskih razmer, pri čemer se za rast in obrestne mere simulira tudi do 2 000 šokov. Velikost in korelacija šokov odražata preteklo obnašanje spremenljivk[7]. Simulirana dinamika dolga upošteva dejstvo, da šoki za rast privedejo do „proračunskih šokov“, in sicer prek učinkov delovanja avtomatskih stabilizatorjev na ciklično komponento proračunskega salda. Diagrami v spodnjem grafu tako podajajo verjetno dinamiko dolga za skupino EA-13, pri čemer upoštevajo možne šoke za rast in obrestne mere v obsegu in korelaciji, kot sta bila zabeležena v preteklosti.

V diagramih so napovedana gibanja dolga v osrednjem scenariju (okrog katerega so simulirani makroekonomski šoki) označena s prekinjeno črto, krivulja napovedanega dolga, ki razpolavlja niz vseh možnih krivulj, pridobljenih s simulacijo šokov (mediana), pa z neprekinjeno črno črto v sredini stožca. Sam stožec zajema 80 % vseh možnih gibanj dolga s simulacijo 2 000 šokov za rast in obrestne mere (najnižja in najvišja krivulja, tj. meji stožca, predstavljata 10. oziroma 90. percentil porazdelitve) in s tem iz osenčenega območja izključuje simulirana gibanja dolga (20 % vseh), ki so posledica ekstremnejših (manj verjetnih) šokov (t.i. „tail events“.) Različno osenčena območja v stožcu predstavljajo različne deleže v celotni porazdelitvi možnih gibanj dolga. Temno modro območje (med 40. in 60. percentilom) vsebuje 20 % vseh možnih gibanj dolga, ki so bližje osrednjemu scenariju.

Diagrama na podlagi naključnih napovedi okrog scenarija iz napovedi Komisije in scenarija iz osnutkov proračunskih načrtov

||

Diagrama tako za scenarij Komisije kot za scenarij iz osnutkov proračunskih načrtov vsebujeta 40-odstotno verjetnost, da bo razmerje dolg-BDP za skupino EA-13 v letu 2014 v primeru neželenih makroekonomskih šokov slabše od napovedanega[8]. Tako po scenariju Komisije kot po scenariju iz osnutkov proračunskih načrtov bi ob upoštevanju negativnih in pozitivnih tveganj za rast ter razmer na finančnih trgih dolg za skupino EA-13 v letu 2014 na splošno znašal med 91 % in 95 % BDP, in sicer z 80-odstotno verjetnostjo (ker stožec predstavlja 80 % vseh simuliranih gibanj dolga). Spodnja in zgornja meja deleža dolga v letu 2014 bi bili nekoliko višji za scenarij Komisije kot za scenarij iz osnutka proračunskih načrtov zaradi razlike v višini 0,5-odstotne točke med zadevnima osrednjima napovedma, pri katerih so se simulirali šoki (delež dolga v višini 93,5 % po scenariju Komisije in v višini 93,0 % po scenariju iz osnutkov proračunskih načrtov).

Po letu 2014, tj. v obdobju, ki ga zajemajo osnutki proračunskih načrtov, rezultati simulacije pri scenariju Komisije in scenariju iz osnutkov proračunskih načrtov kažejo na povečanje razlike med napovedanimi deleži dolga v primeru šokov. Na koncu obdobja, ki ga zajemajo napovedi, upoštevanega v diagramih (2018), bi po scenariju Komisije obstajala 50-odstotna verjetnost, da bo delež dolga višji od 90 % BDP, po scenariju iz osnutkov proračunskih načrtov pa 50-odstotna verjetnost, da bo delež dolga višji od 88 % BDP. Do razlike prihaja predvsem zato, ker je primarni strukturni saldo, ki se ohranja nespremenjen, v zadnjem napovedanem presežku višji v scenariju iz osnutkov proračunskih načrtov kot v scenariju Komisije, kar vodi do večjega zmanjšanja simuliranih deležev dolga po letu 2014 v scenariju iz osnutkov proračunskih načrtov.

PRILOGA III: Izvajanje strukturnih reform: večja rast, več delovnih mest in zdrave javne finance

Strukturne reforme so v središču priporočil Evropske komisije glede ekonomske politike.

· Njihovo izvajanje je odločilnega pomena za spodbujanje rasti in novih delovnih mest, kar je strateška prednostna naloga za Evropsko unijo in države članice ter je del strategije Evropa 2020. Poleg tega lahko zmanjšanje strukturnih togosti omili učinek trenutne gospodarske prilagoditve in spodbudi učinkovito prerazporeditev virov ter tako izboljša produktivnost in konkurenčnost. V zvezi s tem so države članice euroobmočja, zlasti ranljive države, v zadnjih letih izvedle obsežen sklop strukturnih reform za odpravo neravnotežij iz preteklosti in preusmeritev gospodarstva v bolj trajnostno rast. Zagon na področju reform je še zlasti prisoten v Španiji in Sloveniji, za kateri se je v okviru postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem izkazalo, da imata čezmerno neravnotežje, ter v državah, ki izvajajo dogovorjeni program[9].

V Španiji uravnoteženje napreduje, nedavni podatki pa kažejo na stabilizacijo gospodarstva in finančnega sektorja, podprto s temeljitim izvajanjem programa ESM iz leta 2012 za dokapitalizacijo finančnih institucij. V zvezi s tem je prišlo do opazno hitrejšega tempa reform, katerih cilj je odprava strukturnih pomanjkljivosti, večinoma v skladu z obstoječimi zavezami v okviru evropskega semestra. Sprejeti so bili pomembni ukrepi za dolgoročno vzdržnost pokojninskega sistema in hkrati za nadaljnje obvladovanje izdatkov za zdravstveno varstvo. Za več pobud, ki imajo za cilj izboljšanje kakovosti javnofinančnih odhodkov in učinkovitosti javne uprave (na primer zmanjšanje zanašanja na klavzule o indeksiranju v javnem sektorju, zmanjšanje birokracije ali ustanovitev neodvisnega fiskalnega sveta), se pričakuje, da bodo začele veljati leta 2014. Nadaljujejo se prizadevanja za posodobitev in okrepitev zavodov za zaposlovanje ter razširitev aktivnih politik trga dela in njihovih povezav s pasivnimi politikami. Uvajajo se različne pobude, katerih cilj je izboljšati poslovno okolje in spodbuditi večjo konkurenčnost v nemenjalnem sektorju: (i) zakon o zajamčenju enotnosti trga, (ii) prvi osnutek zakona o reformi poklicnih storitev, (iii) zakon o podjetništvu, ki izboljšuje okvir za insolventnost v gospodarskih družbah, in (iv) reforma sektorja električne energije za odpravo prekomernega razkoraka med hitro rastočimi reguliranimi stroški in cenami, določenimi za končne odjemalce.

Slovenija je dosegla znaten napredek pri reformah na nekaterih ključnih področjih politik, zlasti na fiskalnem in bančnem področju. Toda reforme na drugih področjih so na bolj začetni stopnji in njihov končni učinek na gospodarstvo bo zlasti odvisen od ohranjanja zagona v izvedbeni fazi. V zvezi s fiskalnim upravljanjem in dolgoročno vzdržnostjo javnih financ je v pripravi osnutek reforme fiskalnega okvira, medtem ko so reforme dolgotrajne oskrbe, pregled porabe in ponovna ocena možnih reform pokojninskega sistema v pripravljalni fazi. Kar zadeva ukrepe za stabilizacijo bančnega sektorja, potekajo temeljit pregled kakovosti sredstev in obremenitveni testi, ki bodo omogočili širše prestrukturiranje in dokapitalizacijo tega sektorja ob upoštevanju odprodaje javnih deležev v domačih bankah. Na področju trga dela je Slovenija nedavno revidirala delovnopravno zakonodajo, medtem ko so spremembe zakona o minimalni plači in ureditve študentskega dela v obravnavi. Druge reforme za izboljšanje sposobnosti prilagajanja in možnosti za rast gospodarstva so prav tako v pripravi, toda z nekaj zamude. V pripravi je osnutek reforme zakonodaje o insolventnosti, ki vključuje nove določbe za zunajsodno prestrukturiranje. Predlagane spremembe Zakona o Slovenskem državnem holdingu bi prinesle izboljšave v smislu vodenja, upravljanja in odgovornosti podjetij v državni lasti. V skladu s spremenjenim zakonom bi morali organi tudi pripraviti strategijo na osnovi klasifikacije državnih naložb, kar bi olajšalo privatizacijo neključnih državnih naložb. Kaže, da so imele izboljšave pri upravljanju zadev pozitiven vpliv na učinkovitost sodstva, na podlagi uspeha pilotnega projekta pa bo ta v letu 2014 uveden na nacionalni ravni.

· Čezmerni javni primanjkljaji so pogosto delna posledica strukturnih pomanjkljivosti. Za zagotovitev trajne odprave takih čezmernih primanjkljajev so tako poleg strukturnih reform lahko večkrat potrebni tudi proračunski ukrepi. V tem smislu morajo od začetka veljavnosti zakonodajnega dvojčka države članice v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem predložiti program ekonomskega partnerstva, pri katerem gre za načrt strukturnih reform z vplivom na javne finance, ki so ključnega pomena za učinkovito in trajno odpravo čezmernega primanjkljaja. Zlasti morajo biti v programih ekonomskega partnerstva podrobno predstavljene reforme na področjih (i) nacionalnih fiskalnih okvirov, (ii) obdavčenja ter (iii) pokojninskih in zdravstvenih sistemov.

Španija, Francija, Malta, Nizozemska in Slovenija so svoje programe ekonomskega partnerstva[10] prvič predložile 1. oktobra 2013. Skupna slika na podlagi teh programov ekonomskega partnerstva na treh področjih strukturnih reform z vplivom na javne finance je opisana v nadaljevanju:

1. Korenite reforme nacionalnih fiskalnih okvirov so v polnem teku v vseh državah članicah euroobmočja, njihova podlaga pa so zahteve, ki izhajajo iz zakonodajnega šesterčka (natančneje Direktive 2011/85/EU o proračunskih okvirih), zakonodajnega dvojčka ter medvladne Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji. Glede na zadevna celostna prizadevanja za krepitev notranje ureditve fiskalnega upravljanja so tri od petih držav članic, ki so predložile programe ekonomskega partnerstva (Španija, Malta, Slovenija), v okviru priporočila za posamezne države leta 2013 prejele tudi priporočila za fiskalni okvir. Cilj zadevnega odziva politike teh treh držav članic je obravnava ključnih sestavnih delov, med katere sodijo tudi izvajanje strukturnih pravil za uravnotežen proračun, ustanovitev neodvisnih fiskalnih institucij in trdni srednjeročni proračunski okviri. Nacionalni postopki odločanja so v različnih fazah, na splošno pa je cilj dokončati zadevne reforme do konca leta 2013 ali začetka leta 2014. Drugi dve državi članici, ki leta 2013 nista dobili priporočila za posamezno državo glede fiskalnega okvira (Francija, Nizozemska), sta sprejeli konkretne ukrepe za nadgradnjo svojih fiskalnih okvirov. Vzpostavitev Visokega sveta za javne finance v Franciji bo predvidoma pomembno vplivala na fiskalno načrtovanje in spremljanje, bližajoči se začetek veljavnosti zakona o vzdržnosti javnih financ na Nizozemskem pa bo uvedel strogo proračunsko disciplino za zagotovitev skladnosti z zahtevami EU.

2. Vseh pet držav članic, ki je predložilo program ekonomskega partnerstva, je prejelo priporočilo za posamezne države glede obdavčenja. Na splošno se programi ekonomskega partnerstva v veliki meri osredotočajo na potekajoče ali že načrtovane davčne reforme, vključujejo pa tudi nedavne ali nove ukrepe. Nizozemska tako poudarja reforme, ki se za izpolnitev priporočil trenutno izvajajo na stanovanjskem in področju obdavčitve dela, vendar so bile večinoma dogovorjene lansko leto. Malta predstavlja različne reforme za izboljšanje izpolnjevanja davčnih obveznosti in okrepitev davčnega upravljanja, ki so odziv na priporočila na tem področju. Vendar se zdi, da se veliko teh ukrepov politike nanaša na pretekle ali potekajoče reforme, medtem ko priporočilo glede ugodne obravnave dolga pri obdavčitvi pravnih oseb v programu ni izrecno obravnavano. Slovenija v programu predstavlja več davčnih ukrepov, ki so bili uvedeni pred kratkim za namene konsolidacije kot sestavni del nove proračunske strategije (vključno s povišanjem DDV, opustitvijo načrtovanega znižanja davka od dobička pravnih oseb, nominalno zamrznitvijo dohodninskih olajšav in pragov za dohodninske razrede ter reformo obdavčenja nepremičnin), pa tudi ukrepe za izboljšanje izpolnjevanja davčnih obveznosti. Francija v odziv na priporočilo glede obdavčenja izvaja različne reforme. V tem primeru program ekonomskega partnerstva poudarja uvedbo in razširitev davčne olajšave za konkurenčnost in zaposlovanje ter izvedbo reforme DDV in uvedbo novih okoljskih davkov. Poteka reforma upravljanja davčnih odhodkov, sprejemajo pa se tudi ukrepi za zmanjšanje ugodne obravnave dolga pri obdavčitvi pravnih oseb. Program ekonomskega partnerstva Španije se v glavnem nanaša na potekajočo revizijo davčnega sistema, ki je bila zahtevana v priporočilu za Španijo in naj bi bila končana do konca februarja 2014. Konkretni ukrepi v zvezi z drugimi sestavnimi deli priporočila glede obdavčenja za Španijo niso predstavljeni.

3. Vseh pet držav članic, ki je predložilo program ekonomskega partnerstva, je prejelo tudi priporočilo za posamezne države glede politik na področju pokojninskega sistema in sistema zdravstvenega varstva. Tri od teh (Španija, Francija, Nizozemska) so sprejele konkretne reformne ukrepe in začele parlamentarni zakonodajni postopek, da bi se odzvale na priporočila glede pokojninske reforme in okrepile stabilnost pokojninskih sistemov ter posledično vzdržnost javnih financ. Drugi dve (Malta, Slovenija) sta še vedno v postopku oblikovanja dodatnih tovrstnih reformnih ukrepov. V zvezi s politikami zdravstvenega varstva je vseh pet držav članic sprejelo ukrepe za obravnavo učinkovitosti porabe na področju zdravstvenega varstva in torej upoštevalo priporočila za posamezne države, vendar v različnem obsegu: nekatere imajo razmeroma razdelane načrte (Nizozemska, Francija, Španija), medtem ko so druge še v zgodnjih fazah reformnega postopka (Slovenija, Malta).

PRILOGA IV: Grafi in tabele

Tabela A1. Ciljni nominalni primanjkljaji (v % BDP) za skupino EA-13 na podlagi osnutkov proračunskih načrtov (OPN), programov stabilnosti (PS) in napovedi Komisije iz jeseni 2013 (KOM)

|| 2013 || 2014

Država || OPN || PS || KOM || OPN || PS || KOM

BE || –2,5 || –2,5 || –2,8 || –2,1 || –2,0 || –2,6

DE || 0,0 || –0,3 || 0,0 || 0,2 || 0,2 || 0,1

EE || –0,6 || –0,5 || –0,4 || –0,4 || 0,0 || –0,1

ES || –6,8 || –6,3 || –6,8 || –5,8 || –5,5 || –5,9

FR || –4,1 || –3,7 || –4,1 || –3,6 || –2,9 || –3,8

IT || –3,0 || –2,9 || –3,0 || –2,5 || –1,8 || –2,7

LU || –0,9 || –0,7 || –0,9 || –0,5 || –0,6 || –1,0

MT || –2,7 || –2,7 || –3,4 || –2,1 || –2,1 || –3,4

NL || –3,2 || –3,4 || –3,3 || –3,3 || –3,0 || –3,3

AT || –2,3 || –2,3 || –2,5 || –1,5 || –1,5 || –1,9

SI || –5,6 || –7,9 || –5,8 || –6,7 || –2,6 || –7,1

SK || –3,0 || –2,9 || –3,0 || –2,8 || –2,6 || –3,2

FI || –2,2 || –1,9 || –2,2 || –1,9 || –1,3 || –2,3

EA-13 || –2,7 || –2,7 || –2,8 || –2,3 || –1,9 || –2,5

Tabela A2. Spremembe strukturnega salda (v % BDP) za skupino EA-13 na podlagi osnutkov proračunskih načrtov (OPN), programov stabilnosti (PS) in napovedi Komisije iz jeseni 2013 (KOM)

|| 2013 || 2014

Država || OPN || PS || KOM || OPN || PS || KOM

BE || 1,1 || 1,2 || 0,8 || 0,7 || 0,5 || 0,4

DE || 0,3 || 0,0 || 0,3 || 0,0 || 0,4 || 0,0

EE || –0,5 || –0,5 || –0,4 || 0,6 || 0,7 || 0,5

ES || 1,2 || 1,4 || 1,1 || –0,1 || 0,4 || –0,1

FR || 1,1 || 1,6 || 0,9 || 0,6 || 0,7 || 0,7

IT || 0,5 || 0,9 || 0,6 || 0,1 || 0,4 || 0,1

LU || –0,5 || 0,1 || –0,6 || –0,6 || –0,3 || –0,6

MT || 1,3 || 0,5 || 0,35 || 0,5 || 0,6 || –0,1

NL || 1,4 || 1,0 || 0,6 || 0,2 || –0,1 || 0,4

AT || 0,1 || –0,4 || 0,0 || 0,2 || 0,7 || 0,0

SI || 0,5 || 0,2 || –0,1 || 0,6 || 1,2 || 0,7

SK || 1,3 || 1,2 || 1,7 || –0,1 || 0,5 || –0,8

FI || 0,1 || 0,1 || –0,1 || 0,1 || 0,3 || –0,2

EA-13 || 0,7 || 0,8 || 0,6 || 0,3 || 0,4 || 0,2

Tabela A3. Delež dolga v razmerju do BDP (v % BDP) za skupino EA-13 na podlagi osnutkov proračunskih načrtov (OPN), programov stabilnosti (PS) in napovedi Komisije iz jeseni 2013 (KOM)

|| 2013 || 2014

Država || OPN || PS || KOM || OPN || PS || KOM

BE || 100,0 || 100,0 || 100,4 || 100,2 || 99,0 || 101,3

DE || 79,6 || 80,4 || 79,6 || 76,90 || 77,7 || 77,1

EE || 10,1 || 10,2 || 10,0 || 10,0 || 9,9 || 9,7

ES || 94,2 || 91,4 || 94,8 || 98,9 || 96,2 || 99,9

FR || 93,4 || 93,6 || 93,5 || 95,1 || 94,3 || 95,3

IT || 132,9 || 130,4 || 133,0 || 132,7 || 129,0 || 134,0

LU || 24,9 || 23,8 || 24,5 || 26,1 || 25,9 || 25,7

MT || 73,2 || 74,2 || 72,6 || 73,2 || 74,2 || 73,3

NL || 75,0 || 74,0 || 74,8 || 76,1 || 75,0 || 76,4

AT || 74,6 || 73,6 || 74,8 || 74,0 || 73,0 || 74,5

SI || 63,1 || 61,8 || 63,2 || 65,5 || 63,2 || 70,1

SK || 54,3 || 54,8 || 54,3 || 56,8 || 56,3 || 57,2

FI || 58,3 || 56,3 || 58,4 || 60,7 || 57,3 || 61,0

EA-13 || 93,0 || 92,2 || 92,9 || 93,0 || 91,8 || 93,5

Tabela A4. Realna rast BDP (sprememba v odstotkih) za skupino EA-13 na podlagi osnutkov proračunskih načrtov (OPN), programov stabilnosti (PS) in napovedi Komisije iz jeseni 2013 (KOM)

|| 2013 || 2014

Država || OPN || PS || KOM || OPN || PS || KOM

BE || 0,1 || 0,2 || 0,1 || 1,1 || 1,5 || 1,1

DE || 0,5 || 0,4 || 0,5 || 1,6 || 1,6 || 1,7

EE || 1,5 || 3,0 || 1,3 || 3,6 || 3,6 || 3,0

ES || –1,3 || –1,3 || –1,3 || 0,7 || 0,5 || 0,5

FR || 0,1 || 0,1 || 0,2 || 0,9 || 1,2 || 0,9

IT || –1,8 || –1,3 || –1,8 || 1,1 || 1,3 || 0,7

LU || 1,0 || 1,0 || 1,9 || 2,3 || 2,2 || 1,8

MT || 1,2 || 1,4 || 1,8 || 1,7 || 1,6 || 1,9

NL || –1,3 || –0,4 || –1,0 || 0,5 || 1,1 || 0,2

AT || 0,4 || 1,0 || 0,4 || 1,7 || 1,8 || 1,6

SI || –2,4 || –1,9 || –2,7 || –0,8 || 0,2 || –1,0

SK || 0,8 || 1,2 || 0,9 || 2,2 || 2,9 || 2,1

FI || –0,5 || 0,4 || –0,6 || 1,2 || 1,6 || 0,6

EA-13 || –0,4 || –0,2 || –0,3 || 1,2 || 1,3 || 1,1

Tabela A5. Struktura konsolidacije javnih financ v letih 2013 in 2014 za skupino EA-13 na podlagi osnutkov proračunskih načrtov (OPN), programov stabilnosti (PS) in napovedi Komisije iz jeseni 2013 (KOM)

v % BDP, razen če ni določeno drugače || 2013 || 2014

PS || OPN || KOM || PS || OPN || KOM

|| || || || || ||

Delež prihodkov || 47,7 || 47,2 || 47,1 || 47,1 || 47,2 || 47,1

Sprememba v odstotnih točkah glede na prejšnja leta || 1,1 || 0,6 || 0,5 || –0,6 || 0 || 0

Delež odhodkov || 50,4 || 50,0 || 49,8 || 49,1 || 49,5 || 49,6

Sprememba v odstotnih točkah glede na prejšnja leta || 0,5 || 0,1 || –0,1 || –1,3 || –0,5 || –0,2

Sprememba strukturnega salda || 0,8 || 0,7 || 0,6 || 0,4 || 0,3 || 0,2

Graf A1. Načrtovane spremembe glavnih vrst odhodkov (v % BDP) za leto 2014 v EA-13: osnutki proračunskih načrtov (OPN) v primerjavi z napovedjo služb Komisije iz jeseni 2013 (KOM)

v % BDP

Graf A2. Predvidene spremembe glavnih vrst davčnih prihodkov (v % BDP) za leto 2014 v EA-13: osnutki proračunskih načrtov (OPN) v primerjavi z napovedjo služb Komisije iz jeseni 2013 (KOM)

v % BDP

Graf A3. Primerjava nominalnih saldov sektorja država (v % BDP), ki so za leto 2014 predvideni v napovedi služb Komisije iz jeseni 2013 (KOM) in v osnutkih proračunskih načrtov (OPN)

Graf A4. Razčlenitev razlike v nominalnih ciljih (v % BDP) za leto 2014 med napovedjo služb Komisije iz jeseni 2013 in osnutki proračunskih načrtov

Graf A4 prikazuje razlike med spremembami ciljnih primanjkljajev, ki so jih v OPN predvidele države članice, in tistimi iz jesenske napovedi za leto 2014, izražene kot delež BDP. Različno obarvani deli stolpcev predstavljajo različne sestavne dele, ki so razlog za skupno razliko. Na splošno je sprememba strukturnega salda, ki je za leto 2014 predvidena v jesenski napovedi, za 0,3 % BDP manjša od spremembe, predvidene v OPN. Negativna vrednost pomeni, da je v napovedi služb Komisije iz jeseni 2013 predvidena sprememba primanjkljajev sektorja države manjša od tiste, predvidene v OPN. Razvoj enkratnih ukrepov je največji posamezni razlog za manjšo spremembo fiskalnega primanjkljaja v napovedi Komisije.

Graf A5. Razčlenitev razlike v ciljnih vrednostih dolga (v % BDP) za leto 2014 med napovedjo služb Komisije iz jeseni 2013 in osnutki proračunskih načrtov

Graf A5 kaže razliko v razvoju deleža dolga od leta 2013 do leta 2014, kot je predviden v OPN oziroma v napovedi Komisije. Pozitivna razlika pomeni, da je v OPN napovedan večji dolg (ali sestavni del dolga). Različen razvoj je razčlenjen na več sestavnih delov, ki k njemu prispevajo, in sicer na osnovni učinek, razliko v učinku „snežene kepe“ (ali v sestavnem delu, ki ga predstavlja rast obrestnih mer), razliko v sestavnem delu, ki ga predstavlja primarni primanjkljaj, ter razliko v prilagoditvi stanj in tokov. Razvoj prilagajanja stanj in tokov pojasni manjše zmanjšanje dolga v napovedi Komisije.

PRILOGA V: Ocena OPN za posamezne države

Načrti skladni z obveznostmi države v okviru PSR

Estonija je izpolnila srednjeročni cilj strukturnega presežka v letu 2012 in bi morala ohraniti trden fiskalni položaj, ki zagotavlja izpolnjevanje srednjeročnega cilja. Čeprav se je estonski strukturni saldo v letu 2013 v primerjavi s srednjeročnim ciljem začasno poslabšal za približno 0,5 % BDP, se pričakuje, da bo odstopanje v skladu z načrtom odpravljeno do leta 2014. Odstopanja od srednjeročnega cilja v letu 2013 je delno rezultat odločitve vlade, da zniža izplačila dividend podjetij v državni lasti v letu 2013 ter uvede dodatna izplačila dividend za leti 2014 in 2015, kar bo imelo pozitiven učinek na proračun za leto 2014. Na splošno so tveganja, povezana s fiskalnimi gibanji, nizka, nominalne proračunske postavke so načrtovane blizu ravnotežja, javni dolg pa je najnižji v EU (10 % BDP v letu 2014).

Nemški osnutek proračunskega načrta predvideva uravnotežen proračun sektorja država in zmanjševanje dolga v razmerju do BDP v letih 2013 in 2014. Poleg tega je Nemčija v skladu z zahtevami v okviru preventivnega dela pakta za stabilnost in rast izpolnila svoj srednjeročni cilj v letu 2012 ter ga namerava v letih 2013 in 2014 še naprej izpolnjevati. Prav tako je zadosten njen napredek pri doseganju skladnosti z merilom glede višine dolga. Zadevne projekcije so na splošno skladne z jesensko napovedjo služb Komisije in se zdijo realne. Vendar pa je osnutek proračunskega načrta predložila odhajajoča zvezna vlada ob predpostavki nespremenjenih politik.

Načrti skladni, vendar brez manevrskega prostora

Za Francijo napoved Komisije kaže, da bo na podlagi predloženega osnutka proračunskega načrta nominalni primanjkljaj tako v letu 2013 kot v letu 2014 višji od priporočenega. Sprememba strukturnega salda, ki je osnova za predvideno raven nominalnega primanjkljaja, je v tem letu ocenjena na 0,9 % BDP, v naslednjem pa na 0,7 % BDP. Če pa upoštevamo popravke ocen potencialne rasti BDP in nepričakovano nižje davčne prihodke v primerjavi z napovedjo, ki je bila podlaga za priporočilo Sveta, znaša ocenjeni strukturni napor 1,3 % oziroma 0,8 % BDP. Tako se zdi, da je popravljeni strukturni napor ravno še skladen s priporočilom Sveta. To oceno dopolnjuje ocena ukrepov „od spodaj navzgor“, ki navaja, da je Francija sprejela dodatne ukrepe za leto 2014, ki skupaj predstavljajo nekoliko manj kot 1 % BDP. Čeprav še vedno obstajajo pomembna tveganja za uresničitev proračunskega cilja za leti 2013 in 2014, se lahko šteje, da je Francija sprejela učinkovite ukrepe v skladu s priporočilom Sveta z dne 21. junija 2013 za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2015.

Za Nizozemsko se glede na napoved služb Komisije iz jeseni 2013 zdi, da so bile zahteve iz postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem za leto 2013 izpolnjene tako pri doseganju cilja nominalnega kot strukturnega primanjkljaja, prav tako so bili izvedeni učinkoviti ukrepi v skladu s priporočilom Sveta z dne 21. junija 2013. Po napovedih za leto 2014 bo nominalni primanjkljaj ostal nad priporočenim nominalnim primanjkljajem 2,8 % BDP. Na podlagi napovedi iz jeseni 2013 znaša sprememba strukturnega salda, popravljenega za spremembe potencialne rasti in nepričakovano nizke prihodke, 0,5 % BDP, kar je nižje od priporočenega napora v višini približno 0,7 % BDP iz priporočila v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Podrobna analiza „od spodaj navzgor“ kaže, da je Nizozemska sprejela dodatne ukrepe za leto 2014 v višini okoli 1 % BDP, kar je v skladu z obsegom ukrepov, ki so ocenjeni kot potrebni za doseganje strukturnih ciljev iz priporočila v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

Za Slovenijo sta nominalna ciljna primanjkljaja, ki v osnutku proračunskega načrta znašata 5,6 % v letu 2013 in 6,7 % BDP v letu 2014, višja od nominalnih ciljnih primanjkljajev iz postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki znašata 4,9 % oziroma 3,3 % BDP. Glede na napoved Komisije iz jeseni 2013 bo sprememba strukturnega salda v letih 2013 in 2014 po ocenah znašala –0,1 % oziroma 0,7 % BDP. Po popravku za nepričakovano nizke prihodke in spremembe izračunov potencialne rasti je izboljšanje tako za leto 2013 kot za leto 2014 ocenjeno na 0,6 % BDP, kar je nekoliko manj od letnega strukturnega napora v višini 0,7 % BDP, priporočenega za leto 2013, in nekoliko več od letnega strukturnega napora v višini 0,5 % BDP, priporočenega za leto 2014. Na podlagi analize „od spodaj navzgor“ znaša skupni obseg konsolidacijskih ukrepov za leto 2013, sprejet na podlagi priporočila iz junija 2013, izdanega v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, malenkost nad 1 % BDP, kar je bil priporočeni obseg dodatnih konsolidacijskih ukrepov v priporočilu v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz junija 2013. Za leto 2014 je analiza „od spodaj navzgor“ nekoliko pod 1,5 % BDP, kar je bil priporočeni obseg dodatnih konsolidacijskih ukrepov v priporočilu v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz junija 2013. Glede na trenutne informacije je videti, da je Slovenija v letu 2013 sprejela učinkovite ukrepe in zdi se, da je na poti, da zagotovi priporočeno strukturno izboljšanje v letu 2014, vendar z malo manevrskega prostora.

Načrti večinoma skladni

Za Belgijo je nominalni saldo, načrtovan v osnutku proračunskega načrta, v letu 2013 pod referenčno vrednostjo primanjkljaja 3 % BDP, v skladu z napovedjo Komisije pa je nekoliko nad ciljem 2,7 % BDP v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Fiskalni napor je trenutno ocenjen na 0,8 % BDP. Toda če oceno prilagodimo zaradi popravka potencialne rasti navzdol od sprejetja sklepa Sveta ter nepričakovano nizkih prihodkov v primerjavi z napovedjo, ki je bila podlaga za sklep Sveta, je prilagojeno strukturno izboljšanje ocenjeno na 1 % BDP, kar je v skladu z 1-odstotnim naporom, ki ga je zahteval Svet. Zato se lahko šteje, da je Belgija sprejela učinkovite ukrepe v skladu s sklepom Sveta z dne 21. junija 2013. Če Belgija v letu 2013 odpravi čezmerni primanjkljaj, bo zanjo veljal preventivni del PSR. Napredek Belgije pri doseganju skladnosti z merilom glede dolga bi bil zadosten. Vendar se v letu 2014 pričakuje odstopanje od poteka prilagoditve za izpolnitev srednjeročnega cilja, ki bi se v primeru ponovitve tudi naslednje leto lahko ocenilo kot znatno in bi lahko pomenilo tveganje za skladnost z zahtevami preventivnega dela pakta. Pričakuje se, da bo v letu 2014 Belgija izpolnila merilo glede dolga.

V skladu z osnutkom proračunskega načrta in napovedjo Komisije naj bi bil v Avstriji primanjkljaj sektorja države v letu 2013 pod pragom 3 %, kar je v skladu s priporočilom Sveta, da se do leta 2013 odpravi čezmerni primanjkljaj. Negotovost glede stroškov pričakovane podpore bankam bi morda lahko ogrozila zahtevo po trajni odpravi primanjkljaja. Če Svet spomladi 2014 ukine postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, bi Avstrija v prehodnem obdobju leta 2014 izpolnjevala merilo glede dolga. Vendar pa si Avstrija ne namerava prizadevati za letno strukturno prilagoditev srednjeročnemu cilju za več kot 0,5 % v naslednjem letu, zato bi prišlo do znatnega odstopanja v smislu spremembe strukturnega salda. Toda osnutek proračunskega načrta je predložila odhajajoča zvezna vlada ob predpostavki nespremenjenih politik.

Na podlagi OPN in napovedi Komisije se pričakuje, da bo Slovaška znižala primanjkljaj tako, da bo ta skladen s pragom 3 % BDP v letu 2013, tj. do roka, ki ga je Svet določil za odpravo čezmernega primanjkljaja. Povprečni letni fiskalni napor za obdobje 2010–2013, prilagojen spremembam v potencialni rasti in izpadom prihodkov glede na napoved, ki je osnova za priporočila iz postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, znaša 2 % BDP, kar je precej nad povprečnim letnim fiskalnim naporom v višini 1 % BDP, ki ga priporoča Svet. Ciljni nominalni primanjkljaj za leto 2014 iz osnutka proračunskega načrta je 2,8 % BDP, medtem ko Komisija glede na trenutne politike napoveduje, da bo primanjkljaj narasel na 3,2 % BDP, kar kaže, da trajna odprava čezmernega primanjkljaja ni popolnoma zagotovljena. To pomeni, da bodo morda potrebni dodatni ukrepi za zagotovitev trajne odprave primanjkljaja, kar je predpogoj za ukinitev postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Poleg tega v letu 2014 Slovaška ne spoštuje v celoti zahtev preventivnega dela PSR, saj se bo v skladu z napovedjo strukturni saldo poslabšal.

Načrti, pri katerih obstaja tveganje neskladnosti

Italija v osnutku proračunskega načrta predvideva, da se bo primanjkljaj sektorja država s 3 % v letih 2012 in 2013 znižal na 2,5 % BDP leta 2014. V strukturnem smislu (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in začasnih ukrepov, ki so ga službe Komisije preračunale na podlagi informacij, predloženih v osnutku proračunskega načrta, z uporabo skupno dogovorjene metodologije) vladne napovedi kažejo na splošno izboljšanje za 0,5 odstotne točke BDP v letu 2013 in 0,2 odstotne točke v letu 2014 (tj. po 2,25 odstotne točke v letu 2012), pri čemer je strukturni položaj v letu 2014 še vedno v primanjkljaju (–0,7 % BDP). V napovedi Komisije se pričakuje, da bo primanjkljaj leta 2014 znašal 2,7 % BDP. To je predvsem posledica nižje gospodarske rasti, tako da je strukturni saldo skladen s ponovno izračunanim strukturnim saldom iz osnutka proračunskega načrta. Negativna tveganja so povezana s pomanjkanjem celovitega izvajanja ukrepov, ki so že določeni v zakonodaji, in z okrnitvijo osnutka proračunskega načrta v parlamentu. V skladu z osnutkom proračunskega načrta naj bi bruto dolg sektorja država dosegel najvišjo vrednost v višini 133 % BDP v letu 2013, nato pa se v letu 2014 stabiliziral. V letu 2014 Italija ne napreduje dovolj hitro v smeri izpolnjevanja merila glede dolga zaradi nezadostne strukturne prilagoditve iz napovedi Komisije (0,1 odstotne točke BDP v primerjavi z zahtevane 0,7 odstotne točke). Italija je v osnutek proračunskega načrta vključila za približno 0,25 odstotne točke BDP odhodkov, ki se nanašajo na vladino namero, da bo izkoristila t. i. „naložbeno klavzulo“. Vendar Italija v letu 2014 ne izpolnjuje merila glede dolga, zato posledično ne bi bila upravičena do naložbene klavzule. Torej bi si morala Italija še naprej prizadevati za zadosten napredek pri doseganju srednjeročnega cilja tudi v letu 2014, in sicer z zagotovitvijo potrebne strukturne prilagoditve. Strukturni saldo napoveduje v letu 2014 odstopanje, ki bi se v primeru ponovitve tudi naslednje leto lahko ocenilo kot znatno in bi lahko pomenilo tveganje za skladnost z zahtevami preventivnega dela PSR.

Za Luksemburg se glede na napoved Komisije iz jeseni 2013 pričakuje, da se bo saldo sektorja država v nominalnem smislu poslabšal s primanjkljaja v višini 0,6 % v letu 2012 na primanjkljaj v višini 0,9 % BDP v letu 2013 in 1 % BDP v letu 2014. V strukturnem smislu se v osnutku proračunskega načrta in napovedi Komisije pričakuje, da se bo presežek salda sektorja država nekoliko zmanjšal z 0,8 % v letu 2012 na samo 0,2 % BDP v letu 2013, tj. pod srednjeročni cilj presežka v višini 0,5 % BDP. Ob predpostavki nespremenjene politike se bo strukturni saldo predvidoma še bolj oddaljil od srednjeročnega cilja in se celo spremenil v primanjkljaj v višini 0,4 % BDP v letu 2014. Skratka, pričakuje se, da Luksemburg ne bo izpolnil svojega srednjeročnega cilja v letu 2013 in da se bo od njega še bolj oddaljil v letu 2014. Toda osnutek proračunskega načrta je predložila odhajajoča vlada ob predpostavki nespremenjenih politik.

Predvideni primanjkljaj za Malto za leto 2013 bo po napovedi Komisije iz jeseni 2013 v skladu z zahtevano ravnjo v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Hkrati je po jesenski napovedi Komisije za leto 2013 sprememba prilagojenega strukturnega salda (0,5 % BDP) nižja od priporočenega letnega strukturnega napora (0,7 % BDP). Zato se lahko šteje, da je Malta sicer zaenkrat izpolnila priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013, vendar obstaja tveganje, da čezmerni primanjkljaj ne bo odpravljen, saj se zdi, da ni bil dosežen zadosten strukturni napor. Stanje bo treba ponovno oceniti na podlagi podatkov, ki bodo predloženi spomladi 2014. Po drugi strani pa, ob pričakovanju ocene proračuna za leto 2014, zahteve v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem za leto 2014 niso izpolnjene niti nominalno niti strukturno, saj primanjkljaj po napovedi Komisije ostaja nad ciljno ravnjo 2,7 % BDP iz postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, prilagojeni strukturni saldo (0,3 % BDP) pa je nižji od priporočenega letnega strukturnega napora za leto 2014 (0,7 % BDP). Pri tem predvideni primanjkljaj za leto 2014 (3,4 % BDP, medtem ko je priporočena raven 2,7 % BDP) ne vključuje konsolidacijskih ukrepov, načrtovanih v proračunu za leto 2014, saj podrobnosti o njih na presečni datum še niso bile na voljo. Opozoriti je treba, da bi ukrepi, vključeni v osnutek proračunskega načrta, če bi bili izvedeni v načrtovanem obsegu, znižali napoved primanjkljaja za 0,2 % BDP. To še vedno ne bi zadoščalo za izpolnitev priporočila, izdanega v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

Za Španijo je v jesenski napovedi Komisije predviden primanjkljaj v višini 5,9 % BDP v letu 2014, kar je nekoliko več od cilja 5,8 % BDP iz osnutka proračunskega načrta, ki ga je predložila španska vlada. Vendar je negotovost v zvezi s proračunskimi cilji v letih 2013 in 2014 še vedno zelo visoka. Na podlagi trenutnih informacij se zdi, da je Španija sprejela učinkovite ukrepe za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja v letu 2013, vendar obstaja tveganje, da osnutek proračunskega načrta za leto 2014 ne bo izpolnil zahtev iz priporočila v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Osnutek proračunskega načrta temelji na nekoliko optimističnih predpostavkah o rasti, za določene ukrepe v načrtu pa obstajajo nekatera tveganja glede izvedbe. Navedeno predstavlja tveganje za dosego nominalnega cilja. Poleg tega kaže, da načrtovana strukturna prizadevanja ne dosegajo tega, kar je bilo določeno kot potrebno v priporočilu v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Španijo se zato poziva, naj sprejme potrebne ukrepe v okviru nacionalnega proračunskega postopka, da zagotovi, da bo proračun za leto 2014 v celoti skladen s pravili pakta za stabilnost in rast. Za leti 2015 in 2016 je proračunska prilagoditev jasno premajhna glede na priporočilo v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, Španija pa mora za leti 2015 in 2016 še opredeliti strukturne ukrepe, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2016.

Za Finsko je v osnutku proračunskega načrta predviden višji primanjkljaj sektorja država (2,2 % BDP) v primerjavi z napovedmi iz programa stabilnosti (1,9 %) za leto 2013. Za leto 2014 je v osnutku proračunskega načrta napovedano zmanjšanje primanjkljaja sektorja država na 1,9 % BDP, medtem ko je v jesenski napovedi Komisije predviden primanjkljaj v višini 2,3 %. Te razlike so posledica nižje rasti in tudi različnih ocen proračunskih gibanj. V skladu z napovedjo Komisije obstaja tveganje za znatno odstopanje od srednjeročnega cilja ali poteka prilagoditve v letu 2014. Ker naj bi se javni dolg v letu 2014 povečal nad 60 % BDP, je Komisija pripravila poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe, da se preuči, ali je zaradi stanja dolga potrebno začeti postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

[1] Metodološke predpostavke, na katerih temelji napoved Komisije iz jeseni 2013 (iz evropske gospodarske napovedi iz jeseni 2013), str. 40. Na voljo na spletni strani http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/forecasts/index_en.htm.

[2] Eurostatovo sporočilo za medije št. 103/2009.

[3] V skladu s sklepom Eurostata z dne 27. januarja 2011 o statističnem evidentiranju dejavnosti, izvedenih v okviru evropskega instrumenta za finančno stabilnost, ki je na voljo na: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/2-27012011-AP/EN/2-27012011-AP-EN.PDF.

[4] Metodologija za naključne napovedi javnega dolga, ki se uporablja v tem dokumentu, je predstavljena v oddelku 3.3.3 poročila Evropske komisije o fiskalni vzdržnosti iz leta 2012.

[5] Države članice euroobmočja z izjemo tistih, ki izvajajo program makroekonomskega prilagajanja (Ciper, Grčija, Irska in Portugalska).

[6] To vključuje predpostavko, da bo primarni strukturni saldo za skupino EA-13 ostal nespremenjen pri zadnji napovedani vrednosti – presežek v višini 1,8 % v letu 2014 po scenariju iz osnutkov proračunskih načrtov v primerjavi s presežkom v višini 1,4 % v letu 2015 po scenariju Komisije – v preostalem obdobju, ki ga zajema napoved.

[7] Predpostavlja se, da šoki sledijo skupni normalni porazdelitvi.

[8] Za leto 2014 se prekinjena črta, ki predstavlja napovedi za osrednji scenarij, ujema s črto, ki predstavlja 60. percentil porazdelitve, kar pomeni, da bi bilo 40 % vseh možnih vrednosti za delež dolga v razmerju do BDP v letu 2014 višjih od napovedane vrednosti.

[9] Za slednje glej najnovejša poročila o izpolnjevanju zahtev v European Economy – Occasional Papers, 159 (Grčija), 164 (Irska), 161 (Ciper), 156 (Romunija) in 153 (Portugalska).

[10] Kodeks ravnanja v zvezi z zakonodajnim dvojčkom je na voljo na: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/130701_-_two_pack_coc_final_endorsed.pdf.