Povzetek Stopnja zaznave neodvisnosti sodstva na Danskem je še vedno zelo visoka, ob tem pa potekajo številne pobude za nadaljnje izboljšanje učinkovitosti in kakovosti pravosodnega sistema. Namen več projektov danske sodne uprave je odpraviti pomanjkljivosti v zvezi z digitalizacijo pravosodnega sistema, ki so bile ugotovljene že v poročilu o pravni državi za leto 2020. Vlada sprejema tudi zakonodajne in finančne ukrepe za skrajšanje časa obravnave kazenskih zadev. Vendar imajo sodišča zaradi omejenih virov še vedno nekaj težav, stopnja rešenih zadev pa se je v zadnjih letih zmanjšala. Postopek odločanja o zaprtju sodišč marca 2020 zaradi pandemije COVID-19 je sprožil vprašanja o spoštovanju neodvisnosti sodstva. Vlada in sodna uprava Danske sta v svojem odzivu potrdili, da je pomembno komunicirati s sodišči na način, ki v celoti priznava njihovo neodvisnost. Danska še vedno velja za eno najmanj koruptivnih držav v Evropski uniji in na svetu. Protikorupcijski sistem v veliki meri temelji na splošnih pravilih o etiki in integriteti, družbenih normah in javnem nadzoru. Težave z izvajanjem mednarodnih priporočil glede protikorupcijskega okvira so še vedno prisotne. Medtem ko morajo javni uslužbenci spoštovati obsežne etične standarde in pravila o nasprotju interesov, je okvir, ki velja za ministre in najvišje vodstvene delavce, še vedno ozek. Pojav vrtljivih vrat in lobistične dejavnosti še vedno niso regulirane. Uveden je bil nov mehanizem za zaščito prijaviteljev nepravilnosti v državni upravi. V začetku leta 2022 bo ustanovljena nova nacionalna preiskovalna enota za huda kazniva dejanja, ki bo združila tožilce in preiskovalce, da dosežejo učinkovitejši in bolj usklajen pristop do hudih kaznivih dejanj. V okviru prenosa revidirane direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah so bile nacionalnemu regulativnemu organu za medije – odboru za radio in televizijo – dodeljene nove naloge. Parlament, neodvisni raziskovalci, parlamentarni varuh človekovih pravic in novinarska skupnost v zvezi z izjemami iz zakona o dostopu do javnih upravnih dokumentov, ki v nekaterih primerih omejujejo pravico dostopa do informacij, še naprej izražajo pomisleke, tudi kar zadeva pandemijo COVID-19. Vlada do zdaj še ni napovedala konkretnih načrtov za revizijo zakona. Okvir za zaščito novinarjev je še naprej trden. Ministrstvo za pravosodje pripravlja zakonodajni predlog za uvedbo strožjih kazni za ogrožanje svobode izražanja. Vlada je med pandemijo COVID-19 zagotovila državno pomoč medijski industriji kot nadomestilo za zmanjšanje prihodkov iz oglaševanja. Med pandemijo COVID-19 je postala očitna osrednja vloga parlamenta v sistemu zavor in ravnovesij. V letih 2020 in 2021 je ta obravnaval večje število zakonodajnih postopkov po hitrem postopku. Februarja 2021 je bil sprejet nov zakon o epidemijah kot okvir za ukrepanje v zvezi s pandemijo COVID-19, ki je parlamentu podelil več nadzornih pooblastil. Ta zakon je nadomestil prejšnji zakon o epidemijah iz marca 2020, po katerem so bila na ministra za zdravje prenesena pomembna pooblastila brez ustreznega sistema parlamentarnega nadzora. Vzpostavljen je bil nov sistem nadzornih komisij; prva bo preučila zakonitost vladnih ukrepov v zvezi z odločitvijo o odstrelu vseh nercev konec leta 2020 kot ukrepa v boju proti pandemiji COVID-19. Civilna družba je v okviru pandemije COVID-19 prejela finančno podporo vlade.



I.Pravosodni sistem

Danski pravosodni sistem je sestavljen iz 24 okrožnih sodišč, dveh višjih sodišč (pritožbenih sodišč), vrhovnega sodišča in dveh specializiranih sodišč. Neodvisna sodna uprava Danske je pristojna za upravljanje in razvoj sodišč, kar vključuje dodeljevanje proračunskih sredstev sodiščem ter upravljanje stavb in sistemov IKT. Neodvisni svet za imenovanja v pravosodju daje nezavezujoče predloge za imenovanje sodnikov ministrstvu za pravosodje, ki jih nato predlaga v uradno imenovanje izvršilnemu organu (kraljici). Svet za imenovanja predlaga samo enega sodnika za vsako prosto delovno mesto. Ni bilo primerov, v katerih izvršni organ ne bi upošteval predloga sveta za imenovanja. Disciplinske ukrepe lahko sprejmejo predsedniki sodišč ali specializirano sodišče za obtožbe in obnovo postopka. Državno tožilstvo je avtonomna institucija, ki deluje pod nadzorom ministrstva za pravosodje in jo vodi generalni državni tožilec. Odvetniško združenje je neodvisen organ, ki ureja odvetniški poklic in zagotavlja njegovo neodvisnost.

Neodvisnost

Stopnja zaznane neodvisnosti sodstva je med širšo javnostjo še vedno visoka, med podjetji pa zelo visoka. 74 % splošnega prebivalstva in 83 % podjetij meni, da je splošna stopnja neodvisnosti sodišč in sodnikov v letu 2021 „dokaj dobra ali zelo dobra“. Ta visoka stopnja zaznane neodvisnosti sodstva je ostala med letoma 2016 in 2020 na splošno stabilna, v primerjavi z letom 2020 pa se je zmanjšala, medtem ko so se številke med podjetji nekoliko povečale v primerjavi s preteklim letom.

Postopek odločanja o zaprtju sodišč marca 2020 zaradi pandemije COVID-19 je bil predmet preiskave v zvezi s spoštovanjem neodvisnosti sodstva. Zaradi pandemije COVID-19 je sodna uprava Danske 12. marca 2020 napovedala, da bodo nadaljevali le z najnujnejšimi opravili sodišč in da bodo imeli prednost nujni in kritični primeri. Ustanovila je tudi skupino za krizno upravljanje. Postopek za to odločitev in zlasti vprašanje, ali je bila sporočena sodiščem v skladu z ustavnimi načeli neodvisnosti sodstva, je nato pregledala neodvisna komisija, ki jo je imenoval parlament. Ta komisija, ki je bila zadolžena za preučitev odziva na pandemijo COVID-19, je v svojem poročilu, ki ga je predstavila januarja 2021, ugotovila, da je vprašljivo, ali so navodila, ki jih je sodna uprava Danske poslala posameznim sodiščem in so bila podana na zahtevo ministrstva za pravosodje, skladna z ustavno neodvisnostjo sodišč. Vlada in sodna uprava Danske menita, da so imela njuna sporočila sodiščem o tej zadevi status priporočila, vendar priznavata, da so ugotovitve komisije okrepile zavest, da je treba biti v komunikaciji s sodišči posebej pozoren na njihovo neodvisnost. Za ponovno odprtje sodišč aprila 2020 in vse nadaljnje korake je bil sprejet previdnejši način komuniciranja. Po internem usposabljanju za pripravljenost na prihodnje krize je delovna skupina, ki jo je ustanovila sodna uprava Danske, decembra 2020 posebej poudarila, da lahko skupina za krizno upravljanje (ki jo sestavljajo vodstvo sodne uprave Danske in več sodnikov) daje le navodila, ki so v pristojnosti sodne uprave, sicer pa se mora omejiti na smernice in priporočila.

Kakovost

Sodišča se spopadajo s težavami zaradi pomanjkanja sredstev, zlasti zaradi pričakovanega povečanja števila prejetih zadev. Izdatki za pravosodni sistem na Danskem so še naprej zelo nizki (0,16 % BDP), enako je tudi s številom sodnikov na 100 000 prebivalcev (6,5), kar je del dolgoročnejšega trenda. V letu 2020 so se sodiščem dodelila dodatna sredstva, zlasti za obravnavanje potreb, povezanih s pandemijo COVID-19, in izzivov, povezanih z digitalizacijo. Za obdobje 2021–2023 so bila dodeljena dodatna sredstva v višini 1,75 milijona EUR (13 milijonov DKK) na leto. Poleg tega je vlada 24. junija 2021 napovedala dodelitev dodatnih sredstev v višini približno 3,5 milijona EUR (25,0 milijona DKK) v letu 2021 in približno 6,5 milijona EUR (47,5 milijona DKK) v letu 2022 za obravnavanje povečanega števila prejetih zadev na sodiščih. Vendar so deležniki ponovno poudarili, da to ne zadostuje za odziv na bolj strukturne izzive v zvezi z viri, zlasti ker bi ustvarjanje novih delovnih mest za sodnike zahtevalo dolgoročnejšo dodelitev sredstev. Deležniki so izrazili tudi pomisleke, ker bi nekonkurenčne sodniških plače v primerjavi z delovnimi mesti v zasebnem sektorju in drugimi pravosodnimi poklici lahko vplivala na zmožnost sodišč, da zaposlijo nove sodnike.

Namen dodatnih sredstev za policijo in tožilce ter zakonodajnih sprememb je skrajšati čas obravnave kazenskih zadev. Z novim sporazumom o policiji in kazenskem pregonu za obdobje 2021–2023 so se sprostila dodatna sredstva za ekvivalent 310 novih delovnih mest za polni delovni čas (za policiste, tožilce in podporno osebje), zlasti za obravnavo kazenskih zadev. V zvezi s tem so bili določeni posebni cilji glede časa obravnave v policiji in tožilstvu za vse kazenske zadeve in posebne kategorije (npr. za nasilna kazniva dejanja). To poteka v okviru širših prizadevanj za skrajšanje časa obravnave kazenskih zadev in vključuje tudi sklop zakonodajnih sprememb skupaj z različnimi ukrepi za racionalizacijo kazenskih postopkov in odpravo nekaterih nepotrebnih postopkovnih korakov. Parlament je te spremembe sprejel junija 2021, veljati pa so začele 1. julija 2021. Čeprav so bili ti cilji na splošno dobro sprejeti, so deležniki poudarili tudi, da so prizadevanja predvsem usmerjena na policijo in tožilstvo, ne pa tudi na sodišča, kjer se čas obravnave kazenskih zadev še naprej povečuje.

Izvajajo se pobude za odpravo več nerešenih pomanjkljivosti v zvezi z digitalizacijo pravosodnega sistema. V poročilu o stanju pravne države za leto 2020 so bile že ugotovljene nekatere pomanjkljivosti v zvezi z digitalizacijo. Čeprav so na voljo digitalna komunikacijska orodja za sodišča in tožilstvo, še vedno obstajajo številne vrzeli v zvezi z digitalizacijo pravosodnega sistema. Za civilne, upravne in kazenske postopke so postopkovna pravila za digitalna orodja le delno v veljavi, digitalni dostop do postopkov pa je zelo omejen za upravne in kazenske postopke, npr. glede možnosti spletnega dostopa do spisov tekočih in zaključenih zadev. Čeprav je vzpostavljen nov elektronski sistem za vlaganje civilnih zadev, je sistem za kazenske zadeve po mnenju deležnikov zastarel; nov sistem je sicer v pripravi, a je treba še zagotoviti sredstva . Sodna uprava Danske razvija tudi novo elektronsko zbirko sodb, ki bo podpirala strojno berljivost; to bo predvidoma možno do konca leta 2021 ali v začetku leta 2022 in bo olajšalo spletni dostop do sodb. Sodna uprava Danska je nadalje uvedla nov sistem upravljanja podatkov, ki omogoča pridobivanje kompleksnejših podatkov, za npr. oceno povprečne starosti nerešenih zadev in s tem lažjo opredelitev razlogov za dolgotrajnost obravnav.

Sistem pravne pomoči se pregleduje. Ministrstvo za pravosodje je aprila 2020 v odgovor na več študij deležnikov, v katerih so bile izpostavljene nekatere pomanjkljivosti v delovanju sistema pravne pomoči, ustanovilo predzakonodajni odbor za pregled obstoječega sistema pravne pomoči. Sestavljajo ga predstavniki različnih resornih ministrstev in organov (kot sta sodna uprava Danske in Danski inštitut za človekove pravice) ter strokovnjaki (vključno z nekdanjim sodnikom in akademikom), pri čemer jim s strokovnimi izkušnjami pomaga skupina za nadaljnje ukrepanje. Čeprav je bilo pričakovano, da bo odbor svoje rezultate predstavil do poletja 2022, bo predstavitev verjetno preložena zaradi pandemije COVID-19. Odvetniška zbornica in organizacija Justitia, možganski trust, ki se ukvarja s pravosodnimi vprašanji in je oktobra 2020 objavil niz priporočil za reformo sistema pravne pomoči, sta kritični do sedanjega sistema, zlasti z zvezi z dostopom do uradov za pravno pomoč (in na regionalne razlike), pravno pomočjo v upravnih zadevah ter potrebo po pojasnitvi zavarovanja stroškov pravdnega postopka. Deležniki so na splošno pozdravili postopek pregleda, ki ga je uvedla vlada, vendar so obžalovali, da je ta zaradi pandemije COVID-19 zastal.

Učinkovitost

Pravosodni sistem je na splošno še vedno učinkovit, vendar se spopada z nekaterimi težavami glede stopnje rešenih zadev. Ocenjeni čas za reševanje civilnih in gospodarskih pravdnih zadev se je leta 2019 v primerjavi z letom 2018 v povprečju na vseh stopnjah nekoliko povečal (z 207 na 222 dni za zadeve na prvi stopnji). Poleg tega se je stopnja rešenih zadev v civilnih in gospodarskih pravdnih zadevah še naprej zmanjševala, in sicer s 95 % v letu 2018 na 91,8 % v letu 2019. Kljub temu je število nerešenih zadev na splošno še vedno zelo nizko, zlasti v civilnih in gospodarskih pravdnih zadevah. Sodna uprava Danske poroča, da se je leta 2020 število prejetih zadev znatno povečalo, saj so sodišča v letu 2020 prejela za 20 % več zadev kot leta 2017. Sodišča so obravnavala 97 % vseh zadev, kar je za eno odstotno točko več kot leta 2019.

II.Protikorupcijski okvir

Danska nima posebne protikorupcijske strategije niti specializirane agencije, ki bi se ukvarjala s korupcijo. Protikorupcijski sistem v veliki meri temelji na splošnih pravilih o etiki in integriteti, družbenih normah in javnem nadzoru. Več organov sodeluje pri preprečevanju korupcije, spodbujanju dobre upravne prakse in zagotavljanju skladnosti s pravnim okvirom. Ti so med drugim organ za finančni nadzor, parlamentarni varuh človekovih pravic in generalni državni revizor. Agencija za uslužbence in usposobljenost ter urad predsednika vlade skrbita za spodbujanje integritete med javnimi uslužbenci in ministri. Ministrstvo za pravosodje zagotavlja sodelovanje med nacionalnimi organi pri pripravi protikorupcijskih ukrepov. Pravila za preprečevanje nasprotja interesov za javne uslužbence so na splošno v veljavi.