Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 157/10)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„Mór/Móri“

PDO-HU-A1333-AM04

Datum obvestila: 11. januar 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Spremembe organoleptičnih lastnosti vina z ZOP „Móri“„premium“

(a) Zadevne postavke specifikacije proizvoda:

— II. Opis vina

(b) Zadevni del enotnega dokumenta:

— poglavje 4 „Opis vina“, točka 4 „Vino – premium“

(c) Razlogi:

Po vključitvi nove sorte vinske trte v to kategorijo proizvodov in ob upoštevanju dosedanjih izkušenj je treba pojasniti organoleptične lastnosti.

2. Vključitev sorte generosa v kategorijo vina z ZOP „Móri“„premium“

(a) Zadevne postavke specifikacije proizvoda:

— VI. Dovoljene sorte vinske trte

(b) Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

(c) Razlogi:

Vinorodno območje Mór ima dolgo tradicijo proizvodnje močnih in zrelih belih vin polnega telesa. Namen spremembe je omogočiti, da bi se lahko ta slog vina proizvajal tudi iz sorte generosa. Ker gre za domačo sorto vinske trte, ki izhaja iz sort ezerjó in tramini, ter ker imajo vinogradniki dolgoletne izkušnje z njenim gojenjem, jo je vredno uvrstiti v višjo kategorijo. Sorta generosa je v prejšnjih letnikih celo brez omejitev proizvodnje običajno dosegla vsebnost sladkorja v moštu 20 po madžarski lestvici (Magyar mustfok: [MM°]) ali kar 23–24 MM° ob poznejši trgatvi in omejitvah proizvodnje, hkrati pa ohranila kislost. V okviru teh analitskih parametrov se dobro ohranijo okusi in arome te sorte vinske trte, pa tudi njen okus po zrelem koščičastem sadju in medu ter njene začimbne note, celo pri poznejši trgatvi, zaradi česar je odlična surovina za kategorijo vina z ZOP „Móri“„premium“.

3. Spremembe metode trgatve za vino „Móri“„premium“

(a) Zadevne postavke specifikacije proizvoda:

— III. Posebni enološki postopki

(b) Zadevni del enotnega dokumenta:

— Poglavje 5 „Enološki postopki“, točka 3 „Pravila v zvezi z vinogradništvom“, podtočka 4 „Metode trgatve“

(c) Razlogi:

Zaradi vse večjega pomanjkanja delovne sile v vinogradništvu in tehničnega napredka pri mehanizaciji trgatve v zadnjih letih postaja mehansko trganje surovine za vina „Móri“„premium“ sprejemljiva možnost, pri čemer bi veljale navedene izjeme. Suha in zrela vina polnega telesa, pridobljena iz zelo zrelega grozdja, za katera veljajo omejitve glede proizvodnje, so osnova za kategorijo vina z ZOP „Móri“„premium“. Sodobne tehnike strojnega trganja omogočajo, da surovine hitro dosežejo predelovalni obrat, kar prepreči poškodbe ali neželen postopek oksidacije. Drozga, ki prek pecljalnikov in sortirnih strojev vstopi v vinifikator, je v številnih primerih celo boljše kakovosti od tiste, ki jo ročno potrga razpoložljiva človeška delovna sila. Na kratko, trenutno razpoložljiva tehnologija z navedenimi izjemami lahko zadosti zahtevam glede kakovosti za kategorijo vina z ZOP „Móri“„premium“.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Mór

Móri

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vina

1. Belo vino

KRATEK OPIS

Bela vina so zelenkasto bele, slamnato rumene ali zlato rumene barve z bledimi ali svetlimi odtenki. Odlikujejo jih sveže in živahne kisline, cvetlične ali sadne note ter lahkost in svežina. Note donegovanja v sodih običajno niso prisotne. Vina s srednje polnim telesom so običajno aromatična in imajo izrazit značaj. Če je na njih navedena sorta, je ta na splošno dobro prepoznavna.

* Mejne vrednosti iz zakonodaje EU se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,6 g/l, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2. Rosé vino

KRATEK OPIS

Rosé vina so rožnate, vijoličaste, lososne (barva čebulne lupine) ali svetlo rdeče barve. So lahka, sadna in namenjena uživanju v letu trgatve.

* Mejne vrednosti iz zakonodaje EU se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,6 g/l, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3. Rdeče vino

KRATEK OPIS

Rdeča vina, proizvedena s kratko maceracijo (od pet do sedem dni), je treba kot mlada vina zaužiti v letu trgatve. Vina so lahka in enostavna, njihova aroma in okus pa spominjata na rdeče jagodičje. So svetlo rubinaste barve.

* Mejne vrednosti iz zakonodaje EU se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,6 g/l, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

4. Vina premium

KRATEK OPIS

Njihova barva sega od slamnato rumene do zlate barve ali barve starega zlata. Ker imajo izrazito vsebnost kislin in višjo vsebnost alkohola, lahko zorijo dlje časa. Zaradi daljšega staranja prevladujejo sekundarne arome zorenja, ki včasih pridobijo mineralnost.

* Mejne vrednosti iz zakonodaje EU se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida.

* Vina pozne in izbrane trgatve ter vina iz sušenega grozdja z označbo „premium“ imajo najmanjši volumenski delež skupnega alkohola 12,83 % in najvišjo vsebnost hlapnih kislin 2 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,6 g/l, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1. Vino – enološki postopki

Posebni enološki postopki

Uporaba diskontinuirane stiskalnice

2. Nedovoljeni enološki postopki:

Ustrezna omejitev pri proizvodnji vin

Za vina premium nista dovoljena niti slajenje niti obogatitev mošta.

3. Pravila v zvezi z vinogradništvom

Pridelovalna praksa

1. Pravila vzgoje vinske trte: (a) za vinograde, zasajene pred 1. avgustom 2010, se lahko vinski proizvodi z zaščiteno označbo porekla proizvajajo iz grozdja, trganega v vinogradih s katero koli pridelovalno prakso, dovoljeno v preteklosti, če se v vinogradu proizvodnja nadaljuje; (b) gojitvene oblike za vinograde, zasajene po 1. avgustu 2010, so naslednje: (i) rez na glavo (rez v nizki kotlasti obliki), (ii) kotlasta gojitvena oblika, (iii) zavesa, (iv) nizek kordon, (v) srednje visok kordon in (vi) visok kordon.

2. Pravila o gostoti trsov v vinogradu: (a) za vinograde, zasajene pred 1. avgustom 2010, se lahko vinski proizvodi z zaščiteno označbo porekla proizvajajo iz grozdja, trganega v vinogradih s katero koli gostoto zasaditve, dovoljeno v preteklosti, če se v vinogradu proizvodnja nadaljuje; (b) za vinograde, zasajene po 1. avgustu 2010: najmanj 3 300 vinskih trt na hektar; (c) za vinograde, zasajene po 1. avgustu 2016: najmanj 3 500 vinskih trt na hektar.

3. Pravila v zvezi s številom očes v vinogradu: za proizvodnjo vin z označbo „Móri“ je dovoljenih največ 10 rodnih očes/m2.

4. Metoda trgatve: za vsa vina z ZOP sta dovoljeni ročna in mehanska trgatev. Mehanska trgatev je dovoljena za vina z ZOP „Móri“„premium“, za vina izbrane ali pozne trgatve, vina iz sušenega grozdja in glavne sorte vinske trte ter ledena vina pa lahko trgatev poteka le ročno.

4. Najnižja naravna vsebnost sladkorja v grozdju in najmanjši delež potencialnega alkohola

Ustrezna omejitev pri proizvodnji vin

Bela, rosé in rdeča vina: 9,0 vol. % – 14,9 MM (sladkorne stopnje mošta po madžarski lestvici)

Grozdje za bela vina pozne in izbrane trgatve ali bela vina iz sušenega grozdja in vina premium ima najnižjo naravno vsebnost sladkorja v grozdju 216 g/l in potencialni volumenski delež alkohola 12,83 %, kar ustreza sladkorni stopnji mošta 20 po madžarski lestvici ([MM°]).

5. Pravila v zvezi z datumi trgatve in navedbo sort vinske trte

Pridelovalna praksa

Določitev datuma trgatve:

Datum začetka trgatve vsako leto določi upravni odbor pristojne skupnosti vinogradnikov do 20. avgusta. Noben vinski proizvod iz grozdja, trganega pred datumom začetka trgatve, ki ga določi navedeni upravni odbor, ne more pridobiti potrdila o poreklu za vino z označbo „Mór/Móri“ in ga ni mogoče tržiti z ZOP. Datum trgatve je objavljen v obliki obvestila skupnosti proizvajalcev vina. V izjemnih okoliščinah (npr. slabo vreme ali okužba) je mogoče odstopati od teh pravil.

Pravila v zvezi z navedbo sort vinske trte:

Navedba sort vinske trte in njihovih sopomenk, kot so opredeljene v ustreznih nacionalnih predpisih v zvezi z razvrščanjem sort vinske trte, primernih za proizvodnjo vin, je na vinskih proizvodih z označbo „Móri“ dovoljena za vse kategorije proizvodov, ob upoštevanju naslednjih omejitev in podrobnih določitev:

(a) če je na proizvodu navedena ena sama sorta vinske trte, mora biti iz te sorte pridelanih več kot 85 % tega proizvoda;

(b) če je na proizvodu navedenih več sort vinske trte, mora biti ta proizvod v celoti pridelan iz teh sort;

(c) navedba sort vinske trte ni dovoljena na vinih z označbo „Móri“, za katera se uporablja omejeni izraz „muskotály“ (muškat).

5.2. Največji donosi

1. Bela, rosé in rdeča vina 100 hektolitrov na hektar

2. Bela, rosé in rdeča vina 13 600 kg grozdja na hektar

3. Vina premium 60 hektolitrov na hektar

4. Vina premium 8 500 kg grozdja na hektar

5. Vina premium – vina pozne in izbrane trgatve 45 hektolitrov na hektar

6. Vina premium – vina pozne in izbrane trgatve 8 000 kg grozdja na hektar

7. Vina premium – vina iz sušenega grozdja in ledena vina 20 hektolitrov na hektar

8. Vina premium – vina iz sušenega grozdja in ledena vina 5 000 kg grozdja na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Za proizvodnjo vinskih proizvodov z ZOP „Mór/Móri“ se lahko uporabi grozdje z vinorodnih območij, ki spadajo na območje občin Csákberény, Csókakő, Mór, Pusztavám, Söréd in Zámoly v županiji Fejér, uvrščenih v razred I in II glede na vinogradniški kataster (vinorodno območje Mór).

7. Glavne sorte vinske trte

cabernet franc – cabernet

cabernet franc – carbonet

cabernet franc – carmenet

cabernet franc – gros cabernet

cabernet franc – gros vidur

cabernet franc – kaberne fran

cabernet sauvignon

chardonnay – chardonnay blanc

chardonnay – kereklevelű

chardonnay – morillon blanc

chardonnay – ronci bilé

cserszegi fűszeres

ezerjó – kolmreifler

ezerjó – korponai

ezerjó – szadocsina

ezerjó – tausendachtgute

ezerjó – tausendgute

ezerjó – trummertraube

generosa

irsai olivér – irsai

irsai olivér – muskat olivér

irsai olivér – zolotis

irsai olivér – zolotisztüj rannüj

királyleányka – dánosi leányka

királyleányka – erdei sárga

királyleányka – feteasca regale

királyleányka – galbena de ardeal

királyleányka – königliche mädchentraube

királyleányka – königstochter

királyleányka – little princess

kékfrankos – blauer lemberger

kékfrankos – blauer limberger

kékfrankos – blaufränkisch

kékfrankos – limberger

kékfrankos – moravka

leányka – dievcenske hrozno

leányka – feteasca alba

leányka – leányszőlő

leányka – mädchentraube

merlot

olasz rizling – grasevina

olasz rizling – nemes rizling

olasz rizling – olaszrizling

olasz rizling – riesling italien

olasz rizling – risling vlassky

olasz rizling – taljanska grasevina

olasz rizling – welschrieslig

ottonel muskotály – miszket otonel

ottonel muskotály – muscat ottonel

ottonel muskotály – muskat ottonel

pinot blanc – fehér burgundi

pinot blanc – pinot beluj

pinot blanc – pinot bianco

pinot blanc – weissburgunder

pinot noir – blauer burgunder

pinot noir – kisburgundi kék

pinot noir – kék burgundi

pinot noir – kék rulandi

pinot noir – pignula

pinot noir – pino csernüj

pinot noir – pinot cernii

pinot noir – pinot nero

pinot noir – pinot tinto

pinot noir – rulandski modre

pinot noir – savagnin noir

pinot noir – spätburgunder

rajnai rizling – johannisberger

rajnai rizling – rheinriesling

rajnai rizling – rhine riesling

rajnai rizling – riesling

rajnai rizling – riesling blanc

rajnai rizling – weisser riesling

rizlingszilváni – müller thurgau

rizlingszilváni – müller thurgau bijeli

rizlingszilváni – müller thurgau blanc

rizlingszilváni – rivaner

rizlingszilváni – rizvanac

sauvignon – sauvignon bianco

sauvignon – sauvignon bijeli

sauvignon – sauvignon blanc

sauvignon – sovinjon

syrah – blauer syrah

syrah – marsanne noir

syrah – serine noir

syrah – shiraz

syrah – sirac

szürkebarát – auvergans gris

szürkebarát – grauburgunder

szürkebarát – graumönch

szürkebarát – pinot grigio

szürkebarát – pinot gris

szürkebarát – ruländer

sárga muskotály – moscato bianco

sárga muskotály – muscat blanc

sárga muskotály – muscat bélüj

sárga muskotály – muscat de frontignan

sárga muskotály – muscat de lunel

sárga muskotály – muscat lunel

sárga muskotály – muscat sylvaner

sárga muskotály – muscat zlty

sárga muskotály – muskat weisser

sárga muskotály – weiler

sárga muskotály – weisser

tramini – gewürtztraminer

tramini – roter traminer

tramini – savagnin rose

tramini – tramin cervené

tramini – traminer

tramini – traminer rosso

zenit

zöld veltelíni – grüner muskateller

zöld veltelíni – grüner veltliner

zöld veltelíni – veltlinské zelené

zöld veltelíni – zöldveltelíni

8. Opis povezave

8.1. Vino (1)

Opis razmejenega območja

(a) Naravni in kulturni dejavniki

Vinorodno območje Mór, ki je eno od najmanjših zgodovinskih vinorodnih območij na Madžarskem, se razprostira ob pobočju hribovja Vértes po dolini Mór, ki je ujeta med hribovji Vértes in Bakony v županiji Fejér.

Izoblikovanost doline Mór, tektonske prelomnice, ki poteka med hribovjema Vértes in Bakony, vpliva na mikroklimo in smer prevladujočih vetrov na vinogradniškem območju. Današnje morfološke značilnosti je določilo oblikovanje površja v zgornjem pliocenu in kvartarju, o čemer pričajo osamelci, prekriti s prodom, podolžni široki hrbti ter razgibana in zmerno vzpenjajoča se vznožja hribov. Hribovje Vértes tvori srednje visok kraški masiv, ki ga prepredajo horste (tektonske grude) in grabni (tektonske kotline).

Izprana rjava gozdna tla in rjava tla so se večinoma izoblikovala na podlagi iz puhlice, zmešane z apnenčastim gruščem in oligocenskimi peski. Dolomit in apnenec prekriva rendzina.

Čeprav je podnebje območja hladnejše od nacionalnega povprečja, je ugodno za vinogradništvo. Zime so mile, vetrovi pa so vse leto precej močni. Lega večine vinogradov je vse poletje osončena. Povprečna letna temperatura znaša 10 °C. Za območje sta značilni srednja osvetljenost in količina padavin, ki znaša od 600 do 650 mm. Količina padavin je največja poleti, najmanjša pa februarja in marca. Prevladujejo severozahodni vetrovi. Vreme je običajno zmerno sveže in precej deževno.

(b) Človeški dejavniki

Trto na tem območju so verjetno gojili že v rimski dobi. Darilne listine, izdane po ustanovitvi madžarske države iz 11. stoletja, pa jasno dokazujejo obstoj lokalnega vinogradništva. Prvi znani zapis je iz srednjega veka, po naselitvi madžarskih plemen. Vinogradi v Vajalu (v Móru) so prvič omenjeni leta 1231 v oporoki gospoda Miklósa Csáka.

Med otomansko nadvlado se vinogradništvu na tem območju ni dobro pisalo. Otomanska vojska je ob umiku iz trdnjave Csókakő požgala okoliške vasi in pri tem uničila tudi vinograde.

Ključno vlogo pri poznejšem ponovnem razcvetu so imeli bratje kapucini in nemški naseljenci (ki so na to območje prišli na povabilo Hochburgov in Lambergov), saj so namreč s seboj prinesli sodobno opremo ter uvedli bolj izpopolnjene tehnike vinogradništva in pridelave vina. Kapucini z območja Mór, ki so samostan ustanovili med letoma 1694 in 1696, so ohranjali tesne povezave s sobrati v Tokaju. Izročilo pravi, da so jim ti poslali vitice sorte ezerjó, da so jim pomagali ponovno zasaditi vinograde.

Sorta ezerjó (danes imenovana hungaricum) je na tem vinorodnem območju, ko ga je v 19. stoletju prizadela epidemija trtne uši (filoksere), po ponovni zasaditvi postala glavna sorta vinske trte. Razcvet vinogradništva in vina je pomembno vplival na to, da je Mór leta 1758 postal trg.

Zgodovinski dokumenti kažejo, da je bila prva trgatev sušenega grozdja na tem vinorodnem območju leta 1834. Zaradi primernosti vina s tega območja za prevoz so bile v 19. stoletju na avstrijski trg prodane večje količine.

Čeprav je bila prva skupnost proizvajalcev vina ustanovljena že leta 1882 v Csákberényju, je bilo samostojno vinorodno območje Mór, potem ko je bila leta 1901 vložena vloga za njegovo ustanovitev, z odlokom registrirano šele leta 1928.

Od konca druge svetovne vojne do osemdesetih let 20. stoletja je tehnično znanje za gojenje vinske trte in predelavo grozdja, potrebne skladiščne zmogljivosti in precejšen del tržnih priložnosti vinorodnega območja zagotavljalo državno posestvo Mór. V sredini osemdesetih let 20. stoletja je imelo vinorodno območje znova največji obseg v zgodovini. Prodaja je bila poleg oskrbe domačega trga usmerjena predvsem v izvoz v Sovjetsko zvezo.

Po spremembi režima leta 1990 je bilo državno posestvo likvidirano, njegove vinogradniške zmogljivosti pa so bile opuščene. Po privatizaciji, ki je sledila, so lokalni odločevalci ter posamezni vinogradniki in kleti vzeli usodo vinorodnega območja v svoje roke. To pa je bistveno spremenilo strukturo vinogradništva. Več družin se je začelo poklicno ukvarjati z vinogradništvom, tako da je danes v Móru in njegovi okolici mnogo uspešnih kleti. Obseg vinorodnega območja se je zmanjšal na 685 hektarov.

Zaradi razvoja, večstoletnih izkušenj in strokovnega znanja teh vinogradniških družin so vina z območja Mór pri potrošnikih vse bolj priljubljena. Dokaz za ta trend so številne zlate medalje, osvojene na nacionalnih in mednarodnih vinskih tekmovanjih, ter začetek prodaje na tujih trgih.

8.2. Vino (2)

Opis vina

Vina z označbo „Mór“ imajo bogato cvetico arom in okusov, razmeroma visoko vsebnost alkohola in kislin ter so prijetna in običajno suha. Zaradi izrazitega značaja in polnega telesa ter uravnoteženih kislin so zelo prijetna. Zlasti v dobrih letnikih se proizvedejo skladna vina, ki se ponašajo z izrazitimi kislinami in ustreznim telesom, kar poleg ustrezne tehnologije vinifikacije in zorenja prispeva k pridelavi vin premium.

Vina z označbo „Mór“ so v literaturi pogosto označena kot čvrsta, izrazita in „možata“ vina. Vina s tega območja imajo tako osnovo, telo, vsebnost sladkorja in kislin, ki so običajno značilni za najboljša vina. Apnenčasta tla dajo tem vinom kisline, ki tvorijo njihovo osnovo, zaradi česar so izjemno pitna. Vina premium iz izbranih sort vinske trte so zaradi teh kislin, ki tvorijo njihovo osnovo, obstojna dlje časa, kar jim omogoča, da se razvijejo in skozi leta še izboljšajo.

Zaradi vetrovnosti doline Mór vinsko trto redko prizadenejo glivične bolezni, zato je predelano grozdje v večini letnikov zdravo. Bela vina, proizvedena iz zdravega sadja, so tudi primerna za daljše staranje in proizvodnjo tako imenovanih muzejskih vin (muzeális borok).

Pri ugodnih vremenskih razmerah grozdje sorte ezerjó med zorenjem dobi zlato rumeno barvo in izvrsten okus. V določenih letnikih trgatve je mogoče iz grozdja s plemenito plesnijo pridelati posebno kakovostno vino iz glavne sorte vinske trte.

3. Povezava med območjem proizvodnje, človeškimi dejavniki in proizvodom

Zaradi naravnih in človeških dejavnikov geografskega okolja so na vinorodnem območju Mór že stoletja proizvajali vina, ki so slovela po vsej državi.

Zaradi ugodne mezo- in mikroklime, ki prevladujeta na južnih in jugozahodnih pobočjih hribov in gričev, so se razvili dobri lokalni pogoji za gojenje vinske trte.

Posebna „prepišnost“ doline močno prispeva k omejevanju širjenja glivičnih bolezni vinske trte, kar prispeva k zmanjšanju ali celo preprečevanju nevarnosti pozebe ali zmanjšuje njeno pogostost. Te prednosti dopolnjujeta še ugodna izpostavljenost strmih pobočij, obrnjenih proti jugozahodu na robu doline Mór, in možnost, da se na njih izvrstno izkorišča sončna svetloba. Značilne lastnosti vin z označbo „Mór“ so tudi posledica razmeroma visoke vsebnosti apnenca v tleh.

Vinogradništvo in vinarstvo na tem območju temeljita na obsežnem sklopu edinstvenih tradicionalnih značilnosti, ki so dolgoročno ključne. Precejšnje razlike v gojenju vinske trte in predelavi grozdja na tem območju v primerjavi z drugimi vinorodnimi območji je mogoče pripisati, prvič, dejstvu, da so nemško govoreči naseljenci prakse pridelovanja prinesli iz domačih regij, drugič, dejstvu, da so kapucini uvedli nove tehnike vinogradništva in pridelave vina ter, tretjič, dejstvu, da so se te posebnosti zaradi odmaknjenosti tega območja v tistem času večinoma razvile lokalno.

V tradicionalno obdelovanih vinogradih se še danes uporabljata t. i. „gola“ rez in rez na glavo v špalirju, značilna za to vinorodno območje, zaradi česar grozdi rastejo bližje tlom, ki jih čez dan segreje sonce, zato grozdje bolje dozori in je kakovostnejše. Vinogradniki iz regije Mór so tej praksi pridelovanja ostali zvesti do danes. Vsi poskušajo vinsko trto gojiti v nizkih gojitvenih oblikah.

Poleg tega skrbno pletje mladik prispeva k enakomerni razporeditvi očes, kar pripomore k zdravi rasti grozdja, ki je bistveno za proizvodnjo sadnih vin z označbo „Mór“.

Tako pridelana surovina je izjemno primerna za daljše zorenje vina, na primer za vina premium, ki se na vinorodnem območju tradicionalno pridelujejo v sodih. Manjša površina namreč omogoča daljše zorenje v lesenih sodih.

Sorto ezerjó, ki je bila glavna sorta vinske trte in „blagovna znamka“ vinorodnega območja do petdesetih let 20. stoletja, danes dopolnjujejo številne druge, zlasti bele sorte vinske trte. To so zlasti zöld veltelíni, rizlingszilváni, rajnai rizling, chardonnay, leányka, királyleányka, sauvignon, szürkebarát in tramini ter nekatere rdeče sorte vinske trte, ki jih gojijo na manjših površinah. Najpomembnejša sorta vinske trte na vinorodnem območju je še vedno ezerjó, ki se goji na skoraj tretjini njegove površine.

Zato se vino z označbo „Mór“ še vedno enači z vinom „Móri ezerjó“, ki velja za plod posrečenega prepleta dobrega območja proizvodnje in odlične sorte vinske trte. Ta sorta se na Madžarskem prideluje v več krajih, vendar se najbolj doma počuti na pobočjih hribovja Vértes.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravila glede označb (1)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

(a) Na etiketi je dovoljena navedba izraza „oltalom alatt álló eredetmegjelölés“ (zaščitena označba porekla) in njenih različic v madžarskem jeziku, izpeljanih iz pridevniške končnice, ter katere koli izpeljave tega izraza v enem od uradnih jezikov Evropske unije.

(b) Na etiketi vina z zaščiteno označbo porekla „Mór/Móri“ je izraz „oltalom alatt álló eredetmegjelölés“ (zaščitena označba porekla) lahko nadomeščen z izrazom „védett eredetű bor“ (vino z zaščitenim poreklom).

(c) Zaščitena označba porekla „Mór“ je lahko nadomeščena z označbo „Móri“ (iz Móra) ali „Móri borvidék“ (vinorodno območje Mór). Na etiketi je dovoljena tudi navedba slovnične različice imena vseh občin iz točke VIII/1.1.2 s pripadajočo končnico „-i“.

(d) Na etiketi mora biti obvezno naveden letnik vseh mladih in novih vin.

(e) Če je na etiketi naveden letnik, mora biti iz tega letnika najmanj 85 % vina. Izjema so mlada ali nova vina ter vina z izrazom prva trgatev (virgin vintage), ki morajo biti v celoti iz zadevnega leta trgatve.

(f) Na etiketah vseh vin z označbo „Mór/Móri“ so lahko izrazi „termőhelyen palackozva“ (ustekleničeno na območju proizvodnje), „termelői palackozás“ (ustekleničeno pri proizvajalcu) in „pinceszövetkezetben palackozva“ (ustekleničeno v zadružnih kleteh).

(g) Izraz „rozé“ je lahko nadomeščen z izrazom „rosé“, izraz „küvé“ pa z izrazom „cuvée“.

Pravila glede označb (2)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

(a) Če so zvrstna vina „küvé“ ali „cuvée“ pridelana z zvrščanjem več sort, se lahko na etiketi za zagotavljanje informacij potrošnikom navede ime sort vinske trte v zvrstnem vinu v padajočem vrstnem redu glede na njihov delež. Če so na etiketi navedene sorte vinske trte, morajo biti navedena imena vseh sort, ki sestavljajo zvrstno vino.

(b) Na etiketi se lahko navede izraz „öreg tőkék bora“ (vino starih trt), če najmanj 85 % vina izvira iz naravnega okolja (terroir), katerega vinske trte so stare več kot 40 let.

(c) Na etiketi vin z označbo „Mór“ se lahko uporabi izraz „birtokbor“ (vino s posestva), če grozdje, iz katerega je vino pridelano, v celoti izvira z območja, ki ga obdeluje določeno vinogradniško posestvo. V primeru družinskega podjetja je lahko izraz vino s posestva naveden tudi na etiketi vina, proizvedenega v vinogradih, ki jih obdelujejo družinski člani.

(d) Izrazi „késői szüretelésű bor“ (vino pozne trgatve), „válogatott szüretelésű bor“ (vino izbrane trgatve), „főbor“ (vino iz glavne sorte vinske trte), „jégbor“ (ledeno vino) ali „töppedt szőlőből készült bor“ (vino iz sušenega grozdja) so lahko navedeni izključno na etiketah vin premium.

Drugi omejeni izrazi, ki se lahko navedejo:

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

— „muzeális bor“ [muzejsko vino]: belo vino, premium,

— „birtokbor“ [vino s posestva]: vse vrste vina,

— „öreg tőkék bora“ [vino starih trt]: vse vrste vina,

— „virgin vintage“ ali „első szüret“ [prva trgatev]: vse vrste vina,

— „muskotály“ [muškat]: belo vino,

— „cuvée“ ali „küvé“ [zvrstno vino]: vse vrste vina,

— „szűretlen“ [nefiltrirano]: rdeče vino,

— „primőr“ [mlado vino] ali „újbor“ [novo vino]: belo, rosé in rdeče vino,

— „barrique“ [barik]: belo in rdeče vino, premium.

Imena manjših geografskih enot, ki se lahko uporabljajo poleg ZOP „Mór“

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

občine:

— županija Fejér: Csákberény, Csókakő, Pusztavám, Söréd in Zámoly.

Pri vinih, označenih z imenom občine, mora najmanj 85 % grozdja izvirati iz vinogradov, ki so v tej občini uvrščeni v razred I ali II, preostalih 15 % predelanega grozdja pa lahko prihaja iz drugih delov razmejenega geografskega območja proizvodnje z označbo „Mór“.

Pravila v zvezi s predstavitvijo

Pravni okvir:

s strani organizacije, ki upravlja ZOP/ZGO, kadar tako določijo države članice

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na opredeljenem geografskem območju

Opis pogoja:

Vina premium se lahko prodajajo le v steklenicah.

Pravilo ne velja za vina, ki jih vinogradnik proizvede na območju proizvodnje ter se tržijo in užijejo v njegovi lastni kleti.

Vina premium se lahko začnejo prodajati šele v vinskem letu, ki sledi letu trgatve.

Proizvodnja zunaj razmejenega geografskega območja (1)

Pravni okvir:

s strani organizacije, ki upravlja ZOP/ZGO, kadar tako določijo države članice

Vrsta dodatnega pogoja:

odstopanje v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Zunaj občin iz poglavja IV je proizvodnja vin z ZOP „Mór“ iz zgodovinskih razlogov dovoljena v spodaj navedenih županijah in občinah:

— županija Fejér:

občine Aba, Alcsútdoboz, Bicske, Csabdi, Etyek, Felcsút, Gárdony, Gyúró, Igar, Kajászó, Kápolnásnyék, Lajoskomárom, Martonvásár, Mezőkomárom, Nadap, Pákozd, Pázmánd, Seregélyes, Sukoró, Szabadhídvég, Székesfehérvár, Tordas, Vál in Velence;

— županija Bács-Kiskun:

občine Ágasegyháza, Akasztó, Apostag, Bácsalmás, Bácsszőlős, Ballószög, Balotaszállás, Bátmonostor, Bócsa, Borota, Bugac, Császártöltés, Csengőd, Csátalja, Csávoly, Csikéria, Csólyospálos, Dunapataj, Dunavecse, Dusnok, Érsekcsanád, Érsekhalma, Felsőlajos, Fülöpháza, Fülöpjakab, Hajós, Harkakötöny, Harta, Helvécia, Imrehegy, Izsák, Jakabszállás, Jánoshalma, Jászszentlászló, Kaskantyú,, Kecel, Kecskemét, Kelebia, Kéleshalom, Kerekegyháza, Kiskőrös, Kiskunfélegyháza, Kiskunmajsa, Kisszállás, Kunbaja, Kunbaracs, Kunfehértó, Kunszállás, Kunszentmiklós, Ladánybene, Lajosmizse, Lakitelek, Pirtó, Páhi, Rém, Solt, Soltszentimre, Soltvadkert, Sükösd, Szabadszállás, Szank, Szentkirály, Tabdi, Tázlár, Tiszaalpár, Tiszakécske, Tiszaug, Tompa, Vaskút in Zsana.

Proizvodnja zunaj razmejenega geografskega območja (2)

Pravni okvir:

s strani organizacije, ki upravlja ZOP/ZGO, kadar tako določijo države članice

Vrsta dodatnega pogoja:

odstopanje v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

— županija Komárom-Esztergom:

občine Ászár, Baj, Bajót, Bársonyos, Császár, Csép, Dunaalmás, Dunaszentmiklós, Esztergom, Ete, Kerékteleki, Kesztölc, Kisbér, Kocs, Lábatlan, Mocsa, Mogyorósbánya, Nagyigmánd, Neszmély, Nyergesújfalu, Süttő, Szomód, Tát, Tata, Tokod, Vérteskethely in Vértesszőlős;

— županija Pest:

občine Abony, Albertirsa, Bénye, Budajenő, Budakeszi, Cegléd, Ceglédbercel, Csemő, Dány, Dömsöd, Gomba, Hernád, Inárcs, Kakucs, Kerepes, Kisnémedi, Kocsér, Kóka, Mogyoród, Monor, Monorierdő, Nagykőrös, Ócsa, Őrbottyán, Örkény, Páty, Pilis, Pilisborosjenő, Ráckeve, Szada, Szigetcsép, Szigetszentmárton, Szigetújfalu, Tápiószele, Tápiószentmárton, Telki, Tóalmás, Tököl, Újlengyel, Üröm, Vác, Vácegres in Veresegyház;

— županija Somogy:

občine Andocs, Balatonberény, Balatonboglár, Balatonendréd, Balatonkeresztúr, Balatonlelle, Balatonőszöd, Balatonszabadi, Balatonszemes, Böhönye, Csoma, Csurgó, Gyugy, Kaposhomok, Kaposkeresztúr, Karád, Kercseliget, Kéthely, Kötcse, Kőröshegy, Látrány, Lengyeltóti, Marcali, Mosdós in Ordacsehi.

Proizvodnja zunaj razmejenega geografskega območja (3)

Pravni okvir:

s strani organizacije, ki upravlja ZOP/ZGO, kadar tako določijo države članice

Vrsta dodatnega pogoja:

odstopanje v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

— županija Tolna:

občine Alsónána, Alsónyék, Aparhant, Báta, Bátaapáti, Bátaszék, Bikács, Bölcske, Bonyhád, Bonyhádvarasd, Decs, Dunaföldvár, Dunaszentgyörgy, Dúzs, Fácánkert, Felsőnyék, Grábóc, Gyönk, Györe, Györköny, Harc, Hőgyész, Iregszemcse, Izmény, Kakasd, Kéty, Kisdorog, Kismányok, Kisszékely, Kisvejke, Kölesd, Lengyel, Madocsa, Magyarkeszi, Medina, Mőcsény, Mórágy, Mucsfa, Mucsi, Nagydorog, Nagymányok, Nagyszékely, Nagyszokoly, Ozora, Őcsény, Paks, Pincehely, Regöly, Sárszentlőrinc, Simontornya, Sióagárd, Szálka, Szekszárd, Tamási, Tengelic, Tevel, Tolna, Tolnanémedi, Váralja, Várdomb, Závod in Zomba;

— županija Veszprém:

občine Ábrahámhegy, Alsóörs, Aszófő, Badacsonytomaj, Badacsonytördemic, Balatonakali, Balatonalmádi, Balatoncsicsó, Balatonederics, Balatonfüred, Balatonfőkajár, Balatonhenye, Balatonkenese, Balatonrendes, Balatonszepezd, Balatonszőlős, Balatonudvari, Balatonvilágos, Csopak, Csabrendek, Dörgicse, Felsőörs, Gyulakeszi, Hegyesd, Hegymagas, Káptalantóti, Kisapáti, Kővágóörs, Köveskál, Lesencefalu, Lesenceistvánd, Lesencetomaj, Lovas, Mencshely, Mindszentkálla, Monostorapáti, Monoszló, Nemesgulács, Nemesvita, Óbudavár, Örvényes, Paloznak, Pécsely, Raposka, Révfülöp, Salföld, Sáska, Sümeg, Sümegprága, Szentantalfa, Szentbékkálla, Szentjakabfa, Szigliget, Tagyon, Tapolca, Tihany, Uzsa, Vászoly, Zalahaláp in Zánka.

Izjema velja za vina premium, ki se lahko proizvajajo le v občinah iz poglavja IV.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/6/5f/d2000/Mor%20OEM_vv3_standard_korr_nelkul.pdf

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.