EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 7.12.2011 
SEC(2011) 1485 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
k SKLEPU SVETA 
o odnosih med Evropsko unijo na eni strani ter Grenlandijo in Kraljevino Dansko na 
drugi strani 
 
in o prihodnji izvedbeni uredbi za Sklep o odnosih med Evropsko unijo na eni strani ter 
Grenlandijo in Kraljevino Dansko na drugi strani 
{COM(2011) 846 kon č.} 
{SEC(2011) 1484 kon č.}  
 
SL 2   SL 1. OPREDELITEV PROBLEMA  
V Sklepu Sveta 2006/526/ES  je opredeljen okvir za s odelovanje med partnericama v 
sektorjih, razen ribišt va, v obdobju 2007–2013. Okvir dolo ča, da bi se morala pomo č 
Grenlandiji osredoto čati na podro čja, kot so (a) izobraževanje in usposabljanje, (b) 
mineralni viri, (c) energetika, (d) turizem in kultura, (e) raziskave ter (f) varnost hrane. Ključni sektor sodelovanja, opr edeljen v veljavnem finan čnem okviru, je sektor 
izobraževanja in poklicnega usposabljanja . Dialog o politiki  med partnericama ni 
omejen na izobraževanje in poklicno usposabljanje, ampak zajema tudi splošen družbeno-gospodarski položaj. 
Grenlandija je po površini ve čja od Evrope, ima 56 000 pr ebivalcev, ki živijo v 
18 mestih, od katerih nima nobeno ve č kot 16 000 prebivalcev. Zaradi geostrateškega 
pomena  Grenlandije kot partnerice EU in članice Arkti čnega sveta, je še naprej 
pomembno, da se dolgotrajne zaveze  razširijo na partnerstvo. 
Grenlandija se spopada s specifi čnimi gospodarskimi in družbenimi strukturnimi 
problemi : (a) visoka stopnja uvoza, (b) izvoz se mo čno zanaša na sektor ribištva, (c) 
fiskalni primanjkljaj grenlandske vlade, ki bi brez donacij Danske in EU letno presegel 
30 % BDP. Poleg tega, da se partnerstvo  med EU in Grenlandijo s koncem leta 2013 
izteče, izhajajo razlogi za reformo sedanjega pa rtnerstva iz problemov, ki pestijo tako 
Grenlandijo kot EU. Med njimi je pojav globalnih vprašanj  (npr. vedno ve čji vpliv 
podnebnih sprememb na človekovo delovanje in okolje, pomor ski promet ter raziskave in 
inovacije).  
Zaradi potrebe po obravnavanju novih ve čplastnih problemov in priložnosti mora 
grenlandska uprava okrepiti znanje in spretnosti ter zmogljivosti , da bo lahko 
opredelila in izvajala politike in strategije. Trenutno je Grenlandija mo čno odvisna od 
danskih svetovalcev za  politike in kratkoro čno zaposlenih uslužbencev iz drugih 
nordijskih držav. 
Grenlandsko informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, vklju čno z 
informacijskimi sistemi , je treba nadalje izpopolniti , da bo zagotavljala pravo časne in 
točne podatke v zvezi s sektor skimi politikami in makroekonomskimi spremembami. 
2. 
ANALIZA SUBSIDIARNOSTI  
V vedno bolj globaliziranem okolju postajajo razli čne notranje politike EU (podnebne 
spremembe, okolje, politika o Arktiki, energe tika, migracije, surovine, inovacije itd.) 
vedno bolj povezane z zunanjim ukrepanjem EU , zato je v skladu z agendo EU za 
leto 2020 in Pogodbo o delovanju Evrops ke unije potrebna vzajemna okrepitev 
notranjega in zunanjega ukrepanja. 
Grenlandija je kot arkti čna država tudi med državami, ki so najbolj izpostavljene 
podnebnim spremembam. Zmogljivost za re ševanje s tem povezanih težav bo mo čno 
vplivala na njeno gospodarsko blaginjo. EU bi morala aktivno r azširjati svoje doma če 
 
SL 3   SL izkušnje z razvojem ukrepov in po litik, da bi Grenlandiji prisko čila na pomo č pri 
prilagajanju podnebnim spremembam in blažitvi njihovih posledic. 
3. CILJI POBUDE EU  
Novo partnerstvo naj bi v dialog med Grenlandijo in EU zajelo nova podro čja. Globalna 
vprašanja , kot so podnebne spremembe in okolje , pomorski promet, raziskave in 
inovacije, zahtevajo globalno ukrepanje . Pri tem bi moral do izraza priti geostrateški 
položaj Grenlandije, za sodelova nje med partnericama pa bi mora lo šteti, da je v interesu 
EU. 
Strukturne pomanjkljivosti, s katerimi se soo ča Grenlandija, zahtevajo mo čnejšo zavezo 
nacionalnih organov za oblikovanje in izvajanje potrebnih politik. Takšne politike naj bi 
omogočile strukturne spremembe in merljive u činke, pa tudi diverzifikacijo 
gospodarstva  in prehod v dolgoro čno vzdržno družbo. EU bi morala Grenlandiji 
pomagati  pri oblikovanju ustreznih politik , tako da bi z njo delila svoje strokovno 
znanje in bolje usmerjala dialog, v katerega bi morala biti zajeta podro čja sodelovanja, o 
katerih bi se dogovorili partnerici ( npr. izobraževanje, naravni viri, vklju čno s 
surovinami, vprašanja v zvezi z Arktiko itd.) 
4. MOŽNOSTI POLITIKE  
Možnost 0: „Nobenega ukrepanja“ – brez finan čnega instrumenta za partnerstvo med 
EU in Grenlandijo.  
Možnost 1: Ohranitev sedanjega stanja v partnerstvu med EU in Grenlandijo.  
Partnerstvo med EU in Grenlandijo v obdobju 2007–2013 je celovito partnerstvo, 
namenjeno zadostitvi potreb, o ka terih sta se partnerici spor azumeli, da se razširijo in 
okrepijo prihodnji odnosi med EU in Gren landijo ob upoštevanju pomembnosti ribištva 
in strukturnih razvojnih težav Grenlandije. 
Možnost 2: Ohranitev sedanje strukture partnerstva med EU in Grenlandijo s 
prilagoditvijo, da bi se bolje skl adala z okrepljenim partnerstvom.  
Obseg partnerstva je med drugim razširjen na naslednje teme: vprašanja v zvezi z 
Arktiko, podnebne spremembe, okolje in biot ska raznovrstnost. Dialog bi moral biti 
razširjen  tudi na vprašanja prehranske varnosti,  shranjevanja energije in potreb po 
zmogljivostih za raziskave in inovacije. Razširitev  sodelovanja na nova podro čja, kot 
so podnebne spremembe, varna in traj nostna preskrba z energijo (vklju čno z energijo, 
raziskavami in inovacijami), te r okrepljeno sodelovanje na podro čju naravnih virov, 
vključno s surovinami, sta izredno pomembna za industrijske panoge EU in vzdržni 
razvoj grenlandskega gos podarstva. Pomen teh podro čij za EU naraš ča in obe partnerici 
bi jim morali namenjati vso svojo pozornost. Kar zadeva obseg financiranja, bi bilo treba 
razmisliti o možnosti zagotovitve tehni čnega strokovnega znanja, ki bi olajšalo krepitev 
zmogljivosti in grenlandski upravi omogo čilo pridobitev znanj in spretnosti na podro čjih, 
na katerih jih najbolj primanjkuje. 
 
SL 4   SL Možnost 3: Nov instrument.  
Ta možnost in njeni u činki niso bili p odrobno analizirani. 
5. OCENA U ČINKA  
(a) Možnost 0 – „nobenega ukrepanja“  
Gospodarski, družbeni in okoljski u činki 
V okviru sedanjega partnerstva bi imela ukinitev podpore izobraževalnemu programu za 
Grenlandijo negativen u činek na dosežen napredek. Brez pomo či navedenemu programu 
bi bil učinek boljšega izobraževanja v trajnostnem razvoju Grenlandije nezadosten, to pa 
bi negativno vplivalo tudi na druga  vprašanja, kot je okoljska ozaveš čenost. 
(b) Možnost 1 – „ohranitev sedanjega stanja“ ali „brez sprememb“  
Gospodarski, družbeni in okoljski u činki 
Verjetno nadaljevanje podpore izobraževanju in poklicnemu usposabljanju v obdobju 
2014–2020 naj bi po pri čakovanjih še naprej prinašalo dobre rezultate in prispevalo k 
splošnemu razvoju grenlandskega gospodarstva. 
Ob upoštevanju potreb po diverzifikaciji gr enlandskega gospodarstva bo izobraževanje 
pozitivno vplivalo na gospodarstvo, saj bo delovna  sila pridobila us trezno znanje in 
spretnosti za spopadanje z izzivi, ki sprem ljajo prehod iz gospodarstva, ki primarno 
temelji na ribištvu, v bolj diverzificirano gospodarstvo. Pove čanje obsega izobraževanja 
in njegovo izboljšanje naj bi imelo srednje- do dolgoro čen pozitiven u činek na 
grenlandsko družbo. Boljši razvoj kompetenc in boljše izobraževanje bi verjetno še 
izboljšala poznavanje na primer zdravs tvenih in okoljskih vprašanj ter ozaveš čenost o 
njih. 
(c) Možnost 2 – okrepljeno partnerstvo med EU in Grenlandijo  
Gospodarski, družbeni in okoljski u činki 
Razširitev partnerstva med EU in Grenlandijo na druga podro čja v skupnem interesu, kot 
so „raziskave podnebnih sprememb“, „okolje“,  „biotska raznovrstno st“, „vprašanja v 
zvezi z Arktiko“ ter „naravni viri, vklju čno s surovinami“, bo pove čala pripravljenost 
Grenlandije za oblikovanje in izvajanje zahtevanih strategij na teh podro čjih in pozitivno 
učinkovala na gospodarstvo, saj bo de lovna sila pridobila ustreznej ša znanja in spretnosti, 
povečala pa se bo tudi dive rzifikacija gospodarstva. 
 
SL 5   SL 6. PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
V spodnji razpredelnici so povzet e prednosti in slabosti razli čnih možnosti. 
  Učinki 
Učinek na 
gospodarstvo  
Učinek na družbo  
Učinek na okolje  
Večja skladnost  
Povečanje 
učinkovitosti  
0. – brez instrumenta       
1. – ohranitev sedanjega stanja 0 0 0 0 0 
2. – spremenjeni instrument  + + + + + Možnosti  
3. – nov instrument oz.  
novi instrumenti  NR NR NR NR NR 
 
Na podlagi zgornje analize je najboljša rešitev možnost 2. Z okrepljenim partnerstvom bi 
se priznali geostrateški pomen Grenlandije  v Arktiki, spremembe njenega gospodarstva 
in okolja zaradi podnebnih sprememb, izpolnila  pa bi se tudi zaveza za ohranjanje 
dolgotrajnih odnosov med EU in to državo. 
7. SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE  
V okviru obstoje čega partnerstva sta se  partnerici dogovorili o vrsti kazalnikov, s 
katerimi bo mogo če nadaljnje ukrepanje prilagoditi splošnim spremembam v 
grenlandskem gospodarstvu in družbi. V poglavju 7.1 poro čila o oceni u činka je naveden 
seznam kazalnikov v zvezi z novim okrepljenim partnerstvom med EU in Grenlandijo. Pokaže se lahko potreba po dodatnih kazalniki h, da bi se bolje upoštevala nova podro čja 
sodelovanja. To bo predmet nadaljnji h razprav z grenlandskimi organi.