„Okrepiti moramo prizadevanja za pošten in resnično vseevropski trg dela. V okviru teh prizadevanj si želim razviti evropski steber socialnih pravic, ki bo upošteval spreminjajoče se razmere v evropskih družbah in na področju dela. Ta lahko služi tudi kot vodilo za obnovljeno konvergenco v evrskem območju. Evropski steber socialnih pravic bi moral dopolniti, kar smo v zvezi z zaščito delavcev v EU skupaj že dosegli. Prepričan sem, da bi bilo dobro, da s to pobudo začnemo znotraj evrskega območja, drugim državam članicam EU pa omogočimo, da se pridružijo, če želijo.“

Predsednik Jean-Claude Juncker, govor o stanju v Uniji,

Evropski parlament, 9. septembra 2015



1. Uvod

Vzpostavitev bolj vključujoče in poštene Unije je ključna prednostna naloga te Komisije. Odkar je predsednik Jean-Claude Juncker napovedal vzpostavitev evropskega stebra socialnih pravic, Komisija aktivno sodeluje z vsemi zainteresiranimi stranmi na vseh ravneh. Marca 2016 je predstavila predhodni oris evropskega stebra socialnih pravic in začela z obsežnim posvetovanjem, da pridobi povratne informacije širše javnosti. Januarja 2017 je na podlagi dogodkov, organiziranih za zainteresirane strani, in prispevkov iz vse Evrope organizirala konferenco na visoki ravni, s katero je bilo posvetovanje zaključeno.

Komisija danes predstavlja izsledke tega javnega posvetovanja skupaj s svojim končnim predlogom za evropski steber socialnih pravic. Steber določa številna ključna načela in pravice v podporo poštenim in dobro delujočim trgom dela ter sistemom socialna varstva. Kot je bilo poudarjeno v poročilu petih predsednikov o dokončanju evropske ekonomske in monetarne unije, je to prav tako ključnega pomena za ustvarjanje odpornejših gospodarskih struktur. Zato je steber zasnovan kot vodilo za obnovljeno konvergenco na poti k boljšim delovnim in življenjskim razmeram v sodelujočih državah članicah. Prvotno je bil zasnovan za evroobmočje, vendar je odprt za vse države članice EU.

Spoštovanje teh načel in pravic je skupna odgovornost. Večina orodij za izvrševanje stebra je v rokah lokalnih, regionalnih in nacionalnih oblasti ter tudi socialnih partnerjev in širše civilne družbe. Evropska unija in zlasti Evropska komisija lahko pomagata z vzpostavitvijo okvira, usmerjanjem in zagotavljanjem enakih konkurenčnih pogojev ob polnem upoštevanju posebnosti nacionalnih razmer in institucionalnih ureditev. Čeprav je to ključnega pomena, pa bo ukrepe na ravni EU treba podpreti in nadaljevati ter prevzeti odgovornost na vseh ravneh.

Razprava o socialni razsežnosti Evrope je del širše razprave o prihodnosti EU-27. Z belo knjigo Komisije o prihodnosti Evrope

se je začela široka razprava o tem, kakšno prihodnost želimo zase, za svoje otroke in za Evropo. Razmislek o socialni razsežnosti Evrope, ki je objavljen skupaj s svežnjem o evropskem stebru socialnih pravic, se osredotoča na korenite spremembe, ki se bodo morale zgoditi v prihajajočem desetletju v evropskih družbah in svetu dela, ter določa številne možnosti, kako se lahko skupaj odzovemo z ustvarjanjem Evrope, ki varuje, opolnomoča in ščiti. V Rimski izjavi, ki so jo voditelji EU sprejeli

25. marca 2017, je izpostavljen pomen socialne Evrope. Socialni vrh za pravična delovna mesta in rast, ki bo organiziran 17. novembra 2017 v Göteborgu, bo dodatna priložnost za nadaljnji razvoj teh zamisli.

V tem sporočilu je predstavljen evropski steber socialnih pravic in opisan način za njegovo izvajanje. Spremljajo ga številne zakonodajne in nezakonodajne pobude, povezane z usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja, obveščanjem delavcev, dostopom do socialne zaščite in delovnim časom. Namen stebra in teh pobud je, da se bo z njihovim sprejetjem posodobil in dopolnil pravni red EU. Vsebina samega stebra je podprta z delovnim dokumentom služb Komisije, v katerem so navedene podrobnejše razlage posameznih načel in pravic. Poleg tega je bil za spremljanje napredka na terenu vzpostavljen pregled socialnih kazalnikov. Z njim se bodo spremljali trendi in rezultati v državah, obenem pa bo zagotavljal informacije za politične smernice v okviru evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik. Za EU kot celoto pa bo pregled socialnih kazalnikov uporabljen tudi za spremljanje napredka v smeri „trojnega A na socialnem področju“.



2. Namen evropskega stebra socialnih pravic

Evropski steber socialnih pravic je bil pripravljen ob upoštevanju današnje in jutrišnje resničnosti. Kljub nedavnim izboljšavam gospodarskih in socialnih razmer po vsej Evropi so posledice krize preteklega desetletja še vedno zelo obsežne ter segajo od dolgotrajne brezposelnosti in brezposelnosti mladih do tveganja revščine na številnih območjih v Evropi. Obenem se vse države članice soočajo s hitrimi družbenimi spremembami in spremembami delovnega okolja.

Kot je bilo izpostavljeno v razmisleku o socialni razsežnosti Evrope, za vsakim izzivom stoji tudi priložnost. V EU imamo najnaprednejše sisteme socialnega varstva na svetu ter obilo dobrih praks in socialnih inovacij, vendar se moramo z družbenimi izzivi, kakršnih doslej še ni bilo, spoprijeti in se jim prilagoditi.

V tem okviru je bistvo evropskega stebra socialnih pravic zagotavljanje novih in učinkovitejših pravic za državljane. Dvajset načel in pravic, zapisanih v stebru, je razvrščenih okoli treh kategorij: enake možnosti in dostop do trga dela, poštene delovne razmere ter socialna zaščita in vključenost. Pozornost usmerjajo v načine, kako izvajati zaveze iz Pogodb za visoko konkurenčno socialno tržno gospodarstvo, katerega cilj je polna zaposlenost in družbeni napredek. Čeprav so načela in pravice skupni, pa se ne pričakuje, da se bodo udejanjali povsod enako: v stebru je upoštevana raznovrstnost razmer in različni razpoložljivi načini za uresničitev teh skupnih ciljev.

Danes predstavljeni končni predlog za evropski steber socialnih pravic vsebuje številne prispevke, pridobljene med javnim posvetovanjem (glej Polje 1). Po posvetovanju so bili številni parametri izboljšani v primerjavi s predhodnim orisom iz marca 2016.