[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 1.6.2005

KOM(2005) 225 končno

2005/0107 (COD)

Predlog

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o evropskem letu enakih možnosti za vse (2007) Pravični družbi naproti

(predložena s strani Komisije) {SEK(2005) 690}

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. UVOD

Komisija je v svojem sporočilu „Skupna prizadevanja za gospodarsko rast in nova delovna mesta – nov začetek za Lizbonsko strategijo“[1] poudarila, da je „obnovitev gospodarske rasti izredno pomembna za blaginjo, da lahko povrne polno zaposlenost in da je temelj socialne pravičnosti in možnosti za vse“.

Ambiciozne cilje Lizbonske strategije bo težko uresničiti, če bodo velike skupine prebivalcev EU izključene iz delovnega razmerja, usposabljanja in drugih možnosti. Odpravljanje diskriminacije, da bo mogoče izkoristiti prednosti raznolikosti, je pomembna prvina pri oblikovanju konkurenčnejšega in dinamičnejšega gospodarstva oziroma družbe. Sporočilo Komisije o socialni agendi za obdobje 2005–2010 je poudarilo pomen uveljavljanja enakih možnosti za vse pri ustvarjanju tesneje povezane družbe. Navedlo je namen Komisije, da oblikuje novo okvirno strategijo v zvezi z nediskriminacijo in enakimi možnostmi za vse (kot je navedena v sporočilu, priloženem k temu osnutku sklepa).

Med glavnimi pobudami, ki jih prinaša Sporočilo, je predlog, da se leto 2007 razglasi za evropsko leto enakih možnosti za vse. Evropsko leto je odgovor na enega izmed glavnih izzivov, ki so se pojavili v odzivih na Zeleno knjigo Komisije o enakosti in nediskriminaciji v razširjeni Evropi[2] . V večini prispevkov je bila izražena potreba po novih pobudah v zvezi z ozaveščanjem ljudi z namenom premagovanja diskriminacijskega odnosa in vedenja ter seznanjanja ljudi o njihovih zakonskih pravicah in dolžnostih. Splošni cilj evropskega leta bo ozaveščanje javnosti o prednostih pravične, tesno povezane družbe, v kateri imajo vsi enake možnosti. Pri tem se bo treba lotiti ovir za udeležbo v družbi in ustvariti okolje, ki bo v raznolikosti Evrope videlo vir socialno-ekonomske vitalnosti.

2. PRAVICA DO ENAKOSTI IN ZAŠČITE PRED DISKRIMINACIJO

V preteklih tridesetih letih je v prizadevanju po odpravi spolne diskriminacije pri plačah, delovnih pogojih in socialni varnosti nastala obsežna zbirka evropske zakonodaje. Uveljavljanje enakosti med ženskami in moškimi velja danes za eno najpomembnejših nalog Skupnosti (člen 2 Pogodbe ES). Skupnost si mora pri vseh svojih dejavnostih prizadevati odpraviti neenakosti in uveljaviti enakost med ženskami in moškimi (člen 3(2) Pogodbe ES).

Sprejetje Amsterdamske pogodbe leta 1997, ki je v Pogodbo ES uvedla nov člen 13, je pomenilo ogromen korak naprej v boju proti diskriminaciji. Na podlagi tega člena je Evropska skupnost soglasno in v rekordnem času sprejela celovit sveženj, ki je tedaj obsegal dve direktivi[3] in akcijski program Skupnosti. S sprejetjem tega svežnja je Evropska unija pokazala svojo zavezanost družbi, v kateri ni diskriminacije. Z njim je tudi dala vedeti državam zunaj EU, da je načelo enakosti in nediskriminacije del tistih temeljnih pravic, na katerih temelji EU. Bolj nedavno je Svet v zvezi z enakostjo med spoloma sprejel pravni akt (Direktiva 2004/113/ES) o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi.

Leto 2007 bo pomembno za evropski zakonodajni okvir na področju boja proti diskriminaciji. Takrat se bo iztekel dodatni čas, ki je bil nekaterim državam članicam dodeljen za prenos določb Direktive 2000/78/ES glede invalidnosti in starosti. Po vsej EU bo poslej vsak posameznik ne glede na raso ali etnično pripadnost, vero ali prepričanje, invalidnost, starost in spolno usmerjenost imel pravico do enake zaščite pred diskriminacijo. Poleg tega bodo morale države članice do 31. decembra 2007 v svojo zakonodajo prenesti določbe Direktive 2004/113/ES o enakosti med spoloma.

Prizadevati si je treba, da bodo ti zakoni EU, ki lahko močno vplivajo na vsakodnevno življenje ljudi, javnosti bolj znani in laže dostopni. Sem bo sodilo spodbujanje boljšega razumevanja težav, ki jo lahko povzroči diskriminacija, in poudarjanje zakonske obveznosti, ki preprečuje diskriminacijo drugih.

3. ODZIVANJE NA NOVE POLITIČNE IZZIVE

Kljub uzakonitvi vplivne zakonodaje EU na področju enakosti in boja proti diskriminaciji sta diskriminacija in neenakost še naprej značilnost vsakdanjega življenja v EU.

3.1. Odpravljanje trdovratnih neenakosti

Ženske so že več kot 30 let zakonsko zaščitene pred diskriminacijo, vendar še vedno dobivajo za enako delo povprečno 15 % nižje plačilo kot moški. Evropska družba še vedno ni zastopnica svojih različnih prebivalcev – kar je najbolj očitno na področju odločanja in oblikovanja politike. Ženske na primer zasedajo samo 23 % sedežev v današnjih parlamentih EU.

Obsežne raziskave, ki jih je vodila Mednarodna organizacija dela v nekaterih državah EU, so pokazale, da na možnost zaposlitve ob enaki izobrazbi in izkušnjah vplivajo osebne značilnosti, kot so etnična pripadnost, invalidnost in starost.

Druge skupine še naprej doživljajo visoko stopnjo socialne izključenosti, ki se kaže v udeležbi na trgu dela in v revščini. Priseljenci in pripadniki etničnih manjšin, ki živijo v socialno ogroženih mestnih predelih, se pogosto znajdejo pred dvojno socialno izključenostjo – zaradi kraja svojega bivališča in zaradi svoje etnične pripadnosti. Študija EU o „položaju Romov v razširjeni Uniji“[4] kaže, da imajo v državah, za katere so podatki na voljo, Romi precejšnje težave pri zaposlovanju in izobraževanju.

3.2. Priznavanje spreminjajoče se narave evropske družbe

Prebivalstvo Evrope se stara, kar je posledica upada rodnosti in umrljivosti, in to bo močno vplivalo na trg dela. Aktivno prebivalstvo v Evropi se bo v naslednjih 25 letih zmanjšalo za več kot 20 milijonov. Iz tega gibanja je jasno razvidno, da je treba učinek demografskih sprememb na trg dela uravnotežiti z večjo stopnjo udeležbe tistih, ki so iz kakršnega koli razloga izključeni iz trga dela.

Zaradi mednarodne migracije in povečane mobilnosti se v mnogih državah EU še krepi etnična, kulturna in verska raznolikost. Pojav druge in tretje generacije potomcev priseljencev bo morda zahteval oblikovanje novih politik. Širitev Unije je še močneje opozorila na položaj Romov, ki so najbolj prikrajšana etnična manjšina v Evropi.

Gradnja družbene solidarnosti je ključni izziv Unije. To pomeni, da se vsem pripadnikom raznolike evropske družbe omogoči uresničiti njihov potencial in polno sodelovati v gospodarskem, socialnem in političnem življenju.

4. EVROPSKO LETO ENAKIH MOŽNOSTI ZA VSE

4.1. Splošni cilji

Kljub dosedanjemu napredku na ravni EU pri odpravljanju diskriminacije in uveljavljanju enakih možnosti je na tem področju še veliko dela. Še tako skrbno zasnovana zakonodaja se bo pokazala za neustrezno brez politične volje, ki bi jo udejanila, in brez močne podpore javnosti.

Evropsko leto enakih možnosti za vse, ki se bo naslonilo na dosežke prejšnjih evropskih let in jih nadaljevalo, predvsem evropskega leta boja proti rasizmu leta 1997, nedavnega evropskega leta invalidov leta 2003 in vseevropske informativne kampanje „Za različnost – proti diskriminaciji“[5] bo priložnost za uveljavljanje tesneje povezane družbe, ki v okviru temeljnih vrednot EU, kakršna je enakost med spoloma, ceni različnost. Prizadevalo si bo povečati ozaveščenost glede obsežnega pravnega reda EU na področju enakosti in nediskriminacije ter spodbuditi razpravo, dialog in izmenjavo dobrih praks.

4.2. Posebni cilji – pravice – zastopanost – priznavanje – in spoštovanje

4.2.1. Pravice – ozaveščanje javnosti glede pravice do enakosti in nediskriminacije

Treba je povečati ozaveščenost javnosti glede zakonodaje EU na področju enakosti in nediskriminacije. Zakonodajni okvir EU na tem področju je med najnaprednejšimi na svetu, videti pa je, da se javnost slabo zaveda pravic in dolžnosti, ki izhajajo iz te zakonodaje. Evropsko leto bo poudarilo sporočilo javnosti, da imajo vsi ljudje, ne glede na spol, raso ali etnično pripadnost, vero ali prepričanje, invalidnost, starost in spolno usmerjenost pravico do enakega obravnavanja.

4.2.2. Zastopanost – spodbujanje razprave o tem, kako povečati udeležbo v družbi

Razprava in dialog sta ustrezen način uveljavljanja večje udeležbe slabše zastopanih skupin na vseh področjih in ravneh družbe. Politika enakih možnosti ni omejena le na odpravljanje diskriminacije. Pomeni tudi uveljavljanje polne in enake udeležbe vseh. Prikrajšanost nekaterih skupnosti, npr. Romov, je tako velika in tako vpeta v zgradbo družbe, da bo morda potrebno pozitivno ukrepanje za spreminjanje narave njihove izključenosti. S tem v zvezi si bo evropsko leto prizadevalo opozoriti na potrebo po uveljavljanju in oblikovanju politik in pobud za večjo udeležbo skupin, ki so v družbi premalo zastopane.

4.2.3. Priznavanje – praznovanje in sprejemanje različnosti

Cilj evropskega leta je ozaveščanje glede pozitivnega prispevka, ki ga družbi kot celoti lahko dajo ljudje ne glede na spol, raso ali etnično pripadnost, vero ali prepričanje, invalidnost, starost in spolno usmerjenost. Prizadevalo si bo za množično sodelovanje javnosti v odprti razpravi o tem, kaj v današnji Evropi pomeni različnost in kako ustvariti pozitivno okolje, ki ceni različnost in spoštuje zlasti pravico do zaščite pred diskriminacijo. Evropsko leto bo raznolikost Evrope priznalo za vir socialno-ekonomske vitalnosti, ki jo je treba izrabiti, ceniti in se je veseliti, saj bogati družbeno tkivo Evrope in je pomembna prvina njene gospodarske blaginje.

4.2.4. Spoštovanje in strpnost – uveljavljanje tesneje povezane družbe

Evropsko leto si bo prizadevalo ozavestiti javnost glede pomena, ki ga ima uveljavljanje dobrih odnosov med različnimi skupinami v družbi, še zlasti med mladimi. Prizadevalo si bo tudi povezati različne ljudi ali skupine in tako uveljavljati in širiti vrednote enakega obravnavanja in boja proti diskriminaciji. Ključno pri tem bo prizadevanje za odpravo stereotipov in predsodkov.

4.3. Uresničevanje sprememb

Evropsko leto bo usmerjeno v skupne ovire in neenakosti, ki prizadevajo več skupnosti. Pojav diskriminacije bo obravnavalo večplastno. Zagotovilo bo, da bodo vprašanja enakosti med spoloma vključena v vse sorodne dejavnosti. Prizadevalo si bo uveljavljati dobre odnose med različnimi skupnostmi in tako širiti zaupanje in razumevanje, ki bosta prispevala k tesneje povezani družbi.

Evropsko leto bo upoštevalo tudi dosežen napredek na nacionalni ravni ter socialno-ekonomsko in kulturno okolje v sodelujočih državah. Komisiji se zato zdi ustrezno decentralizirati glavni sklop dejavnosti evropskega leta in ga prenesti na nacionalno raven. Dejavnosti se opredelijo na evropski ravni, da se tako zagotovi usklajen pristop, vsaka sodelujoča država pa jih potem lahko prilagodi svojim posebnostim.

4.3.1. Delo v partnerstvu s sodelujočimi državami

Unija lahko zagotovi okvir za ukrepanje v podporo enakim možnostim za vse, toda oprijemljiv napredek je mogoče doseči samo s tesnim partnerstvom med Komisijo in sodelujočimi državami. Komisija bo zato v zvezi z dejavnostmi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni prenesla svoje pristojnosti za izvrševanje proračuna na ustrezne nacionalne organe.

EU si bo zaradi večje uspešnosti prizadevala pritegniti najrazličnejše interesne skupine in jih vključiti v sedanji dialog o prednostnih nalogah evropskega leta in mehanizmih njihovega uresničevanja. Da bi se mobilizirala družba v celoti, bo zato evropsko leto pri vprašanjih enakosti in nediskriminacije moralo pritegniti tudi skupine zunaj tradicionalnega kroga interesnih skupin.

Službe Komisije bodo zaradi uspešnejšega uresničevanja ciljev pripravile operativne smernice za izvedbo evropskega leta. Smernice bodo izhodiščna točka za pripravo nacionalnih načrtov za izvedbo evropskega leta, ki jih bodo sodelujoče države morale predložiti Komisiji najpozneje decembra 2006. Ti načrti bodo po odobritvi Komisije pogoj za prenos pristojnosti Skupnosti za izvrševanje proračuna na ustrezne nacionalne posredniške organe.

4.3.2. Skupno prizadevanje

Ukrepanje na področju enakosti seveda ni le dolžnost nacionalnih organov oblasti. Zaradi uspešnejšega uresničevanja ciljev mora evropsko leto spodbuditi udeležbo vseh interesnih skupin, ki lahko uveljavljajo enakost in nediskriminacijo, npr. socialni partnerji, zastopniki civilne družbe itd. Okrepiti mora ozaveščenost navedenih interesnih skupin, jih mobilizirati in pridobiti njihovo sodelovanje in dolgoročno zavezanost, da bodo tako postali dejavni ustvarjalci uspešnega evropskega leta.

Sodelujoče države bodo zato morale:

- imenovati nacionalni koordinacijski organ, v katerem bodo predstavniki vlade, socialnih partnerjev, ciljnih skupnosti in drugih delov civilne družbe;

- vzpostaviti široko partnerstvo in tako vključiti vprašanja enakih možnosti v vsa ustrezna področja politike, vključno z zaposlovanjem in izobraževanjem, mediji ter poslovnim sektorjem in oblikovanjem politike.

5. DOPOLNJEVANJE

Komisija bo zagotovila, da se bodo dejavnosti, ki se bodo financirale med evropskim letom, dopolnjevale z drugim ustreznim ukrepanjem Skupnosti na področjih, kot so strukturni skladi, razvoj podeželja, izobraževanje in usposabljanje, kultura, medkulturni dialog, mladina, državljanstvo, zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti, temeljne pravice, priseljevanje in azilska politika itd. Zato bo vzpostavila koordinacijske mehanizme, ki bodo preprečili prekrivanje in usmerili podporo h glavnim sporočilom evropskega leta.

6. DODANA VREDNOST EU (SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST)

Predlagani ukrepi za evropsko leto enakih možnosti za vse so oblikovani tako, da dodajo vrednost na evropski ravni z večanjem ozaveščenosti o evropskih temeljnih vrednotah (pravica do enakosti in nediskriminacije) in s spodbujanjem javne razprave v čedalje bolj raznoliki evropski družbi. Glede na naravo in velikost teh ukrepov jih je najbolje izvesti – ali se jih lahko izvede le – na evropski ravni. Predlog je torej v skladu z načelom subsidiarnosti, določenim v členu 5 Pogodbe.

Predvidene dejavnosti so povezane z zagotavljanjem in izmenjavo informacij ter dobrih praks. Za področja, na katerih sedaj primanjkuje informacij, se bo pripravila tudi nova študija. Predlog za evropsko leto poudarja, kako pomembno je spoštovati različne tradicije in nacionalne posebnosti držav članic in tako omogočiti prožnost pri izvajanju in preprečiti vmešavanje v dobre prakse, ki že obstajajo v nekaterih državah članicah. Tako je predlog usklajen tudi z načelom sorazmernosti.

7. ZUNANJE POSVETOVANJE

Ta predlog za evropsko leto enakih možnosti za vse je neposreden odgovor na izziv, ki je bil jasno razviden v številnih prispevkih k Zeleni knjigi o „enakosti in nediskriminaciji v razširjeni Uniji“, ter na različne zunanje ocene ustreznih programov Skupnosti.

8. PREDHODNA OCENA

Predhodna ocena evropskega leta je priložena k temu predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta. Izvedla jo je Komisija. Razpoložljivi rezultati izkazujejo pomen predlaganih podpornih dejavnosti za uresničevanje zgoraj opisanih ciljev ter dodano vrednost ukrepanja Skupnosti na tem področju.

9. PODROBNEJšA RAZLAGA čLENOV

Člen 1 razglasi leto 2007 za evropsko leto enakih možnosti za vse.

Člen 2 opredeli cilje evropskega leta.

Člen 3 predstavi vsebino dejavnosti in glede podrobnosti napoti bralca k Prilogi.

Člen 4 opredeli pogoje sodelovanja in izvedbe na ravni Skupnosti in določi način izvajanja dejavnosti evropskega leta na evropski ravni.

Člen 5 opredeli pogoje sodelovanja in izvedbe na ravni držav članic in določi način izvajanja dejavnosti evropskega leta.

Člen 6 ustanovi svetovalni odbor za pomoč Komisiji pri odločitvah glede izvedbe evropskega leta.

Člen 7 določi finančno ureditev za dejavnosti, ki se izvajajo na ravni Skupnosti in držav članic.

Člen 8 določi postopek za izbor dejavnosti na ravni Skupnosti in držav članic.

Člen 9 zahteva, da Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotovi usklajenost in dopolnjevanje z drugimi dejavnostmi in pobudami Skupnosti.

Člen 10 opredeli pogoje sodelovanja sodelujočih držav.

Člen 11 v skladu z Medinstitucionalnim sporazumom o pravni podlagi določi proračun za ukrepanje. Predlagani znesek se lahko revidira na podlagi končnega sporazuma o novi finančni perspektivi 2007–2013.

Člen 12 določa, da Komisija lahko sodeluje z mednarodnimi organizacijami.

Člen 13 zagotovi okvir spremljanja in vrednotenja evropskega leta.

Člen 14 opredeli datum začetka veljavnosti Sklepa.

2005/0107 (COD)

Predlog

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o evropskem letu enakih možnosti za vse (2007) Pravični družbi naproti (Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 13(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[6],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[7],

ob upoštevanju mnenja Odbora regij[8],

v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Na podlagi člena 13 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti je Svet sprejel Direktivo 2000/43/ES o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali etnično pripadnost med drugim na področju zaposlovanja, poklicnega usposabljanja, izobraževanja, blaga in storitev ter socialne zaščite; Direktivo 2000/78/ES o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu, ki prepoveduje diskriminacijo na podlagi vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti in spolne usmerjenosti, ter Direktivo 2004/113/ES o izvajanju načela enakega obravnavanja žensk in moških pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi.

(2) Nediskriminacija je temeljno načelo Evropske unije. Člen 21 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah prepoveduje najrazličnejše oblike diskriminacije.

(3) Enakost med moškimi in ženskami je temeljno načelo Evropske unije. Člena 21 in 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah prepovedujeta kakršno koli diskriminacijo in zahtevata, da se enakost med moškimi in ženskami zagotovi na vseh področjih.

(4) Člen 3(2) Pogodbe zahteva, da si Skupnost prizadeva odpraviti neenakosti in uveljaviti enakost med moškimi in ženskami v vseh svojih dejavnostih.

(5) Socialna agenda 2005–2010, ki dopolnjuje in podpira Lizbonsko strategijo, ima ključno vlogo pri uveljavljanju socialnih razsežnosti gospodarske rasti. Ena od prednostnih nalog socialne agende je uveljavitev enakih možnosti za vse kot vektorja tesneje povezane družbe.

(6) Leta 2007 bo minilo deset let od evropskega leta boja proti rasizmu, med katerim je bil dosežen precejšen napredek pri odpravljanju rasne diskriminacije.

(7) Evropska zakonodaja je po vsej EU znatno povečala stopnjo zajamčene enakosti in zaščite pred neenakostjo in diskriminacijo in je bila katalizator pri oblikovanju skladnejšega, na pravicah temelječega pristopa k enakosti in nediskriminaciji.

(8) Za uspešnost zakonodajnega okvira Skupnosti na področju nediskriminacije je ključnega pomena obseg množične javne podpore. Evropsko leto bi moralo biti katalizator večje ozaveščenosti in zagona. Pomagati bi moralo osredotočiti politično pozornost in mobilizirati vse zainteresirane posameznike in skupine ter tako uresničevati novo okvirno strategijo enakih možnosti Evropske unije.

(9) Zaradi neenakomernega napredka po državah članicah in različnega socialno-ekonomskega in kulturnega okolja ter posebnosti je treba glavni del dejavnosti evropskega leta decentralizirati in prenesti na nacionalno raven s sistemom neposrednega centraliziranega upravljanja v skladu s postopkom, določenim v členu 54(2)(c) finančne uredbe in njenih izvedbenih pravil[9].

(10) Sodelovanje v evropskem letu enakih možnosti za vse bi moralo biti odprto za države članice, države EFTA/EGP v skladu s pogoji iz Sporazuma o evropskem gospodarskem prostoru (EGP), države kandidatke, ki so deležne ugodnosti predpristopne strategije, in za države zahodnega Balkana v skladu s pogoji, določenimi na podlagi njihovih posameznih sporazumov, ter za države, ki so zajete z evropsko sosedsko politiko v skladu z določili strateškega dokumenta iz maja 2004 in akcijskimi načrti držav.

(11) Potrebna je usklajenost in dopolnjevanje z drugimi ukrepi Skupnosti, zlasti na področju boja proti diskriminaciji in socialni izključenosti ter uveljavljanja temeljnih pravic, izobraževanja in usposabljanja, kulture in medkulturnega dialoga, mladine, državljanstva, priseljevanja in azilske politike ter enakosti med spoloma.

(12) Ta sklep je vzpostavil finančni okvir za celotno obdobje programa, ki mora biti glavna izhodiščna točka za proračunski organ v smislu točke 33 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 6. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka[10].

(13) Ukrepe, potrebne za izvajanje tega sklepa, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil.

(14) Ker se cilji predlaganega evropskega leta ne morejo v celoti uresničiti na ravni držav članic, saj so za to potrebni med drugim večstransko partnerstvo, nadnacionalna izmenjava informacij in širjenje dobrih praks po vsej Skupnosti, in jih je torej zaradi obsega ukrepanja laže uresničiti na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je določen v členu 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti, kakor je določen v navedenem členu, ta sklep ne presega tega, kar je potrebno za uresničitev navedenih ciljev –

SKLENILA:

Člen 1 Določitev evropskega leta enakih možnosti za vse

Leto 2007 se razglasi za „evropsko leto enakih možnosti za vse“ (v nadaljnjem besedilu „evropsko leto“).

Člen 2 Cilji

Cilji evropskega leta so:

(a) Pravice – ozaveščanje javnosti glede pravice do enakosti in nediskriminacije: evropsko leto bo poudarilo sporočilo, da imajo vsi ljudje ne glede na spol, raso ali etnično pripadnost, vero ali prepričanje, invalidnost, starost in spolno usmerjenost pravico do enakega obravnavanja.

(b) Zastopanost – spodbujanje razprave o tem, kako povečati udeležbo premalo zastopanih skupin v družbi: evropsko leto bo spodbudilo premislek in razpravo o potrebi po večji udeležbi teh skupin na vseh področjih in vseh ravneh družbe.

(c) Priznavanje – praznovanje in sprejemanje različnosti: evropsko leto bo poudarilo pozitivni prispevek, ki ga lahko družbi kot celoti dajo ljudje ne glede na spol, raso ali etnično pripadnost, vero ali prepričanje, zmožnosti, starost in spolno usmerjenost, zlasti z izpostavljanjem prednosti različnosti.

(d) Spoštovanje in strpnost – uveljavljanje tesneje povezane družbe: evropsko leto bo povečalo ozaveščenost glede pomena, ki ga ima uveljavljanje dobrih odnosov med vsemi pripadniki družbe, še zlasti med mladimi, ter uveljavljanje in širjenje vrednot, ki so osnova boja proti diskriminaciji.

Člen 3 Vsebina dejavnosti

1. Dejavnosti, namenjene uresničevanju ciljev iz člena 2, obsegajo pripravo ali zagotovitev podpore:

1. srečanjem in prireditvam;

2. informativnim in promocijskim kampanjam;

3. sodelovanju z mediji, poslovnim in podjetniškim sektorjem;

4. anketam in študijam na ravni Skupnosti ali držav članic.

2. Podrobnosti o dejavnostih iz odstavka 1 so navedene v Prilogi.

Člen 4 Sodelovanje in izvajanje na ravni Skupnosti

Komisija zagotovi, da se dejavnosti Skupnosti, ki so zajete s tem sklepom, izvedejo v skladu s Prilogo.

Komisija zlasti ukrene vse potrebno za zagotovitev usklajenosti in dopolnjevanja med ukrepi Skupnosti in pobudami iz člena 9 ter tako pomaga uresničiti cilje iz člena 2.

Komisija redno izmenjuje mnenja z interesnimi skupinami zlasti na evropski ravni glede priprave in izvajanja evropskega leta ter nadaljnega ukrepanja. Takšne interesne skupine zato dobijo od Komisije ustrezne informacije. Komisija o njihovih stališčih obvesti odbor, ustanovljen v skladu s členom 6(1).

Člen 5 Sodelovanje in izvedba na nacionalni ravni

1. Vsaka država članica ustanovi ali imenuje nacionalni koordinacijski organ ali enakovredni upravni organ za pripravo sodelovanja v evropskem letu. Vsaka država članica zagotovi, da so v tem organu zastopane različne organizacije - predstavnice ljudi, ki so morebiti izpostavljeni diskriminaciji ali neenakemu obravnavanju, ter druge interesne skupine.

Vsaka država članica zagotovi, da ta organ sodeluje pri pripravi, opredelitvi in izvedbi nacionalnega načrta, ki ga je treba Komisiji predložiti najpozneje 31. decembra 2006. Nacionalni načrti umestijo cilje, navedene v členu 2, v nacionalno in kulturno okolje.

2. V skladu z določbami člena 54(2)(c) finančne uredbe Komisija prenese svoja pooblastila za izvrševanje proračuna na nacionalne posredniške organe, ki jih izberejo sodelujoče države in jih odobri Komisija v skladu s postopkom, določenim v delu II(1) Priloge.

Ko se Komisija prepriča, da so bili upoštevani postopek in pogoji, navedeni v delu II(1) Priloge, odobri izbrani posredniški organ in prenese nanj ustrezna proračunska pooblastila.

3. Nacionalni posredniški organi sprejmejo vse potrebne ukrepe za izvrševanje nanje prenesenih izvedbenih nalog, kot so podrobneje navedene v delu II(2) Priloge, v zvezi z izbiro in upravljanjem lokalnih, regionalnih in nacionalnih dejavnosti, navedenih v delu II(4) Priloge.

Komisija mora s posredniškim organom podpisati sporazum o prenosu pooblastil, kar je predpogoj za izvrševanje prenesenih nalog s strani organa. Komisija ima pravico spremljati in nadzorovati posredniške organe v skladu z zahtevami finančne uredbe.

Člen 6 Odbor

1. Komisiji pomaga odbor, ki ga sestavljajo po en predstavnik iz držav članic, predseduje pa mu zastopnik Komisije. Zastopnika iz države članice imenuje nacionalni posredniški odbor, omenjen v členu 5(2).

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabita člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

3. Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 7 Finančna ureditev

1. Ukrepi, ki se izvajajo po vsej Skupnosti, kakor je opisano v delu I Priloge, se lahko subvencionirajo v višini do 80 % ali pa se zaradi njih razpišejo javna naročila, ki se financirajo iz splošnega proračuna Evropskih skupnosti.

2. Ukrepi na lokalni, regionalni ali nacionalni ravni, opisani v delu II(4) Priloge, se lahko sofinancirajo iz splošnega proračuna Evropskih skupnosti v višini največ 50 % vseh konsolidiranih stroškov izvedenih dejavnosti na lokalni, regionalni ali nacionalni ravni, in sicer v skladu s postopkom iz člena 5(2).

Člen 8 Predložitev zahtevkov in postopek izbire

1. Odločitve o financiranju ukrepov iz člena 7(1) sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 6(2).

2. Zahtevki za finančno pomoč za ukrepe iz člena 7(2) se predložijo nacionalnim posredniškim organom, ki jih ustanovijo države članice. Nacionalni posredniški organi na podlagi mnenja nacionalnih koordinacijskih organov izberejo upravičence in dodelijo finančno pomoč vlagateljem zahtevkov, izbranim v skladu s postopkom iz člena 5(3).

Člen 9 Usklajenost in dopolnjevanje

Komisija skupaj s sodelujočimi državami zagotovi usklajenost med ukrepi, predvidenimi s tem sklepom, in drugim ukrepanjem in pobudami na ravni Skupnosti ter na nacionalni in regionalni ravni.

Skupaj zagotovijo kar največje dopolnjevanje med dejavnostmi evropskega leta in drugimi obstoječimi pobudami in viri na ravni Skupnosti ter na nacionalni in regionalni ravni, kadar slednji lahko pripomorejo k uresničevanju ciljev evropskega leta.

Člen 10 Sodelujoče države

Sodelovanje pri dejavnostih evropskega leta je odprto za:

(a) države članice;

(b) države EFTE, ki so podpisnice Sporazuma EGP, v skladu z določbami navedenega sporazuma;

(c) države kandidatke, ki so deležne ugodnosti predpristopne strategije, in sicer v skladu s splošnimi načeli ter splošnimi pogoji, ki veljajo za sodelovanje teh držav v programih Skupnosti in so navedeni v okvirnem sporazumu oziroma sklepu pridružitvenih svetov;

(d) države zahodnega Balkana v skladu z ureditvijo, ki jo je po okvirnih sporazumih o splošnih načelih za njihovo sodelovanje v programih Skupnosti treba vzpostaviti s temi državami;

(e) partnerske države v okviru evropske sosedske politike v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji, ki veljajo za sodelovanje teh držav v programih Skupnosti in so navedeni v strateškem dokumentu iz maja 2004 in akcijskih načrtih držav. Vsako finančno podporo ES dejavnostim v teh partnerskih državah v tem okviru ureja instrument evropske sosedske politike v skladu s prednostnimi nalogami in postopki, določenimi v splošnem sodelovanju s temi državami.

Člen 11 Proračun

Finančni okvir za izvajanje dejavnosti iz tega sklepa za obdobje od 1. januarja 2006 do 31. decembra 2007 znaša 13,6 milijonov EUR.

Člen 12 Mednarodno sodelovanje

Komisija lahko v okviru evropskega leta sodeluje z ustreznimi mednarodnimi organizacijami.

Člen 13 Spremljanje in vrednotenje

Komisija najpozneje 31. decembra 2008 predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij poročilo o izvajanju, rezultatih in celoviti oceni ukrepov, predvidenih s tem sklepom.

Člen 14 Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

PRILOGA

Narava dejavnosti, omenjenih v členu 3

(I) DEJAVNOSTI PO VSEJ SKUPNOSTI

1. Srečanja in prireditve:

(a) organizacija srečanj na ravni Skupnosti;

(b) organizacija prireditev za ozaveščanje glede ciljev evropskega leta, vključno z otvoritveno in zaključno konferenco evropskega leta, in sicer z dodelitvijo podpore državam, ki bodo takrat predsedovale EU, ter organizacija prvega letnega „vrha o enakosti“.

2. Informativne in promocijske kampanje, ki obsegajo:

(a) oblikovanje logotipa in gesel za evropsko leto, ki se bodo uporabili pri vseh dejavnostih v povezavi z evropskim letom;

(b) informativno kampanjo po vsej Skupnosti;

(c) ustrezne ukrepe za izpostavitev rezultatov ter večjo odmevnost dejavnosti in pobud Skupnosti, ki prispevajo k uresničevanju ciljev evropskega leta;

(d) organizacijo evropskih natečajev, ki izpostavljajo dosežke in izkušnje na tematskih področjih evropskega leta.

3. Druge dejavnosti.

Sodelovanje z gospodarskimi družbami, radijskimi in televizijskimi ter časopisnimi hišami, zlasti kot s partnerji, ki širijo informacije o evropskem letu.

Ankete in študije po vsej Skupnosti, vključno z vprašanji v zvezi z oceno učinka evropskega leta, ki se vključijo v poročilo Eurobarometra o anketah in vrednotenju uspešnosti in učinka evropskega leta.

4. To financiranje je lahko v obliki:

- neposredne nabave blaga in storitev, zlasti na področju komunikacij, z odprtimi in/ali omejenimi javnimi razpisi;

- neposredne nabave svetovalnih storitev z odprtimi in/ali omejenimi javnimi razpisi;

- subvencij za stroške posebnih prireditev na evropski ravni, ki opozarjajo na evropsko leto in ozaveščajo javnost: to financiranje ne preseže 80 % vseh izdatkov, ki jih ima prejemnik.

Komisija lahko v obojestransko korist Komisije in sodelujočih držav članic izkoristi tehnično in/ali upravno pomoč, na primer za financiranje zunanjega izvedenskega mnenja v zvezi z določenim vprašanjem.

(II) Nacionalna raven

1. Dejavnosti na lokalni, regionalni ali nacionalni ravni so lahko upravičene do sredstev iz proračuna Skupnosti v višini največ 50 % vseh stroškov države članice.

Komisija v ta namen prenese svoja pooblastila za izvrševanje proračuna na nacionalne posredniške organe. V skladu s členi 35, 38 in 39 izvedbenih pravil finančne uredbe vsaka država članica predlaga svoj nacionalni posredniški organ in Komisiji predloži pisno izjavo, da posredniški organ izpolnjuje naslednje zahteve:

(a) je javni organ ali subjekt zasebnega prava, ki opravlja javne storitve, in je pod nadzorom nacionalnega revizijskega organa;

(b) zavezan je zakonodaji države članice, v kateri je bil ustanovljen;

(c) izpolnjuje zahteve zdravega finančnega poslovodenja, kar izkazuje predhodna analiza;

(d) še pred začetkom opravljanja nalog je vzpostavil notranji nadzorni sistem, računovodstvo in postopek dodeljevanja pomoči;

(e) v preteklosti se je uspešno ukvarjal z vprašanji nediskriminacije in enakega obravnavanja;

(f) ponuja ustrezna finančna poroštva, ki jih po možnosti izda javni organ, zlasti v zvezi s celotnim vračilom dolgovanih zneskov Komisiji.

Vsaka država članica Komisiji predloži pisno izjavo, da je bil izbor predlaganega organa objektiven in pregleden v skladu z opredeljenimi zahtevami Komisije.

2. Vsak posredniški organ, na katerega Komisija prenese pooblastila za izvrševanje proračuna, izvaja naslednje naloge:

(a) na podlagi javnega razpisa, pripravljenega v skladu z nacionalnim načrtom, izbere lokalne, regionalne in nacionalne dejavnosti in opravlja vse dejavnosti, potrebne za izvedbo takega razpisa;

(b) dodeli in izplača subvencije ter upravlja posebne sporazume o subvencijah za izbrane dejavnosti, ki zajemajo vse dejavnosti, potrebne za začetek in sklenitev subvencijskih postopkov, tudi podpis sporazumov in po potrebi vračilo izplačanih subvencij;

(c) preveri, ali so bile storitve v okviru izbranih dejavnosti pravilno izvedene;

(d) poroča Komisiji o opravljenih storitvah, predloži ji vse zahtevane podatke in jo nemudoma obvesti o vsaki pomembnejši spremembi svojega postopka ali sistemov ter o razlogih zanjo;

(e) sprejme ustrezne ukrepe za preprečitev nepravilnosti in goljufij ter po potrebi sproži kazenski pregon v zvezi z vračilom izgubljenih, nepravilno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev, kar ne vpliva na odgovornost Evropske komisije v skladu z uredbami št. 2988/95, št.2185/96 in št.1073/99;

(f) Komisiji in zlasti Evropskemu uradu za boj proti prevaram (OLAF) nemudoma posreduje vse informacije v zvezi z domnevnimi ali dejanskimi primeri goljufije ali korupcije ali kake druge nezakonite dejavnosti.

3. Računsko sodišče in Evropski urad za boj proti prevaram imata enake pravice kot Komisija, zlasti v zvezi z dostopom.

Komisija lahko izvede kontrolo upravičencev naročil in subvencij, ki jim jih je dodelil nacionalni posredniški organ.

Komisija lahko sklene, da prekliče odgovornost za izvedbo dodeljenih nalog, kadar niso več izpolnjeni pogoji, ki določajo, da mora biti poslovanje nacionalnega posredniškega organa v popolni skladnosti z načelom zdravega finančnega poslovodenja ter z zakonskimi in finančnimi pogoji glede prenosa pooblastil.

V ta namen izvedbeni ukrepi in sporazumi o subvencijah, ki izhajajo iz tega sklepa, predvidijo zlasti nadzor in finančno kontrolo s strani Komisije (ali katerega koli pooblaščenega predstavnika), revizije s strani Računskega sodišča ter preveritvene obiske s strani Evropskega urada za boj proti prevaram ali katerega koli oddelka Komisije v skladu s postopki Uredbe Sveta št. 2185/96.

4. Dejavnosti na lokalni, regionalni in nacionalni ravni lahko obsegajo:

(a) srečanja in prireditve v zvezi s cilji evropskega leta, vključno z otvoritveno prireditvijo evropskega leta;

(b) informativne kampanje in ukrepe na nacionalni ravni za širjenje načel in osnovnih vrednot, ki jih praznuje evropsko leto, vključno s podeljevanjem nagrad in pripravo natečajev;

(c) sodelovanje z gospodarskimi družbami, radijskimi in televizijskimi ter časopisnimi hišami, zlasti kot s partnerji, ki širijo informacije o evropskem letu na nacionalni ravni;

(d) ankete in študije razen tistih, navedenih v 1(a) zgoraj.

(III) DEJAVNOSTI, ZA KATERE NI FINANčNE POMOčI IZ PRORAčUNA SKUPNOSTI

Komisija bo moralno podprla, tudi s pisno odobritvijo uporabe logotipa in drugega gradiva v zvezi z evropskim letom, pobude javnih in zasebnih organizacij, kadar navedene organizacije Komisiji zadovoljivo dokažejo, da se zadevne pobude izvajajo ali se bodo izvajale v evropskem letu 2007 in bodo po vsej verjetnosti pomembno prispevale k uresničitvi enega ali več ciljev evropskega leta.

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

1. NAME OF THE PROPOSAL: European Year of Equal Opportunities for All

2. ABM / ABB FRAMEWORK

Policy Area(s) concerned and associated Activity/Activities:

Policy Area: Employment and Social Affairs

Activity : European Year of Equal Opportunities for All

3. BUDGET LINES

3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B.A lines)) including headings:

New budget line 04.04.12 aimed at supporting activities carried out in the framework of the Year

3.2. Duration of the action and of the financial impact:

01.01.2006 – 31.12.2007

3.3. Budgetary characteristics ( add rows if necessary ) :

Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |

04.04.12 | Non-comp | Non-diff[11] | YES | YES | YES | No [3…] |

4. SUMMARY OF RESOURCES

4.1. Financial Resources

4.1.1. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA) in current prices

EUR million (to 3 decimal places)

Expenditure type | Section no. | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | n + 4 and later | Total |

Operational expenditure[12] |

Commitment Appropriations (CA) | 8.1 | a | 6,000 | 7,600 | 13,600 |

Payment Appropriations (PA) | b | 2,410 | 7,480 | 3,250 | 0,460 | 13,600 |

Administrative expenditure within reference amount[13] |

Technical & administrative assistance (NDA) | 8.2.4 | c | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

TOTAL REFERENCE AMOUNT |

Commitment Appropriations | a+c | 6,000 | 7,600 | 13,600 |

Payment Appropriations | b+c | 2,410 | 7,480 | 3,250 | 0,460 | 13,600 |

Administrative expenditure not included in reference amount[14] |

Human resources and associated expenditure (NDA) | 8.2.5 | d | 0,432 | 0,540 | 0,432 | 1,404 |

Administrative costs, other than human resources and associated costs, not included in reference amount (NDA) | 8.2.6 | e | 0,026 | 0,095 | 0,026 | 0,147 |

Total indicative financial cost of intervention

TOTAL CA including cost of Human Resources | a+c+d+e | 6,458 | 8,235 | 0,458 | 15,151 |

TOTAL PA including cost of Human Resources | b+c+d+e | 2,868 | 8,115 | 3,708 | 0,460 | 15,151 |

Co-financing details

If the proposal involves co-financing by Participating States, or other bodies (please specify which), an estimate of the level of this co-financing should be indicated in the table below (additional lines may be added if different bodies are foreseen for the provision of the co-financing):

EUR million (to 3 decimal places)

Co-financing body | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | n + 3 | n + 4and later | Total |

Participating States | f | 0,100 | 6,500 | 6,600 |

TOTAL CA including co-financing | a+c+d+e+f | 6,558 | 14,735 | 21,293 |

4.1.2. Compatibility with Financial Programming

x Proposal is compatible with existing financial programming and with next financial programming (Commission's February 2004 Communication on the financial perspectives 2007-2013 COM(2004) 101)

( Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective.

( Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional Agreement[15] (i.e. flexibility instrument or revision of the financial perspective).

4.1.3. Financial impact on Revenue

x Proposal has no financial implications on revenue

( Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows:

NB: All details and observations relating to the method of calculating the effect on revenue should be shown in a separate annex.

EUR million (to one decimal place)

Prior to action [Year n-1] | Situation following action |

Total number of human resources | 4 | 5 | 4 |

5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES

Details of the context of the proposal are required in the Explanatory Memorandum. This section of the Legislative Financial Statement should include the following specific complementary information:

5.1. Need to be met in the short or long term

The changing nature of our societies poses significant, complex and new challenges to social, economic and political life.

Women, who have benefited from legal protection against discrimination for more than 30 years, continue to be paid on average 15% less than men for comparable work. European society continues to fall short of being representative of its diverse populations – most visibly in the decision and policy-making arena. For example, only 23% of parliamentary seats in the EU are currently occupied by women.

Large-scale surveys conducted by the International Labour Organisation in some EU countries have shown that with equal qualifications, personal characteristics such as ethnicity, disability and age have a bearing on the prospects of finding a job. Other groups continue to experience high levels of exclusion, both in terms of labour market participation and of poverty. Migrants and ethnic minorities living in deprived urban areas often face a double risk of being socially excluded - due to local urban residence and due to their ethnicity. Although there is a lack of ethnic data on this issue across Europe, figures from the United Kingdom[17] show that ethnic minorities face significant differences in their labour market achievements compared with the majority of the population in comparable situations. An EU study on "the situation of Roma in an enlarged Union"[18] reports that, in countries where data are available, the Roma population experience significant barriers in employment and education.

Europe's population is ageing as a result of the decline in fertility and mortality rates and this will have huge consequences for the labour market. Europe will see its working age population decline by over 20 million during the next 25 years. This development clearly underlines the need for offsetting the demographic effects on labour supply by raising the participation rates of those excluded, for whatever reason, from the labour market. Figures consolidated by the European Community Household Panel[19] suggest that there is a correlation between ageing and disability.

In many EU countries, international migration and increased mobility have accentuated the trend towards more ethnic, cultural and religious diversity. The emergence of 2nd and 3rd generations of the descendants of migrants may require the development of new policies. The enlargement of the Union has drawn more attention to the situation of Roma people, who constitute the most disadvantaged ethnic minority group in Europe.

Building social cohesion is a key challenge for the Union. This implies allowing all members of Europe's diverse society to realise their potential and to participate fully in economic, social and political life. Equality within an increasingly diverse society is not just an issue for those who experience discrimination, it is central to the well-being, prosperity, unity and cohesiveness of European society as a whole. Equality is a mainstream, not a minority concern – it is a matter for all.

5.2. Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergy

The measures proposed for the European Year of Equal Opportunities for All are designed to add value at European level by raising awareness about European issues (rights to equality and non-discrimination), by promoting and stimulating debate on questions which are of interest to individuals in all Participating States and by stimulating a public debate about the increasing diversity of European society. Given their scale and nature, these are actions which are best – or which can only be – carried out at European level. The proposal therefore conforms to the principle of subsidiarity set out in Article 5 of the Treaty.

The activities foreseen relate to the provision and exchange of information and good practice. It also involves the further study of areas where there is a currently a lack of information. The proposal for the Year emphasises how important it is to respect the different traditions and national contexts of the Participating States, both to enable flexibility in implementation and to avoid interfering with the good practices which already exist in some Participating States. In this way, the proposal also respects the principle of proportionality.

Strong coordinated implementation of interventions related to the objectives of the Year should be managed at Commission and MS levels. It could be recommended that the coordinating structures for the Year should build on, or involve the bodies already active in those fields. To ensure mainstreaming, it is recommended to involve the institutions, DG's and actors responsible for those actions. In any case, particular attention will be paid to the implementation of relevant programmes and the coordination of the results. The European Year would thus provide for the platform to diffuse the achievements realised by the Union in support to a more just and inclusive society and to inform about possibilities of cooperation offered by the Community in support to these general objectives.

5.3. Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM framework

General objectives

Building and learning on the achievements of previous Years, notably the 1997 European year Against Racism and most recently the European Year of People with Disabilities in 2003, the European Year of Equal Opportunities will provide an unique opportunity and platform to raise awareness on a more cohesive society that celebrates differences and respect the substantial EU acquis in equality and non-discrimination. It will also stimulate debate and dialogue on questions which are central to achieving a just and inclusive society.

Specific objectives will be framed against four key messages –Rights – Recognition – Representation and Respect

Rights – Raising awareness on the right to equality and non-discrimination

There is a need for much more public awareness about EU legislation on equality and non-discrimination which constitute EU common values and principles. The Year will seek to highlight to the public at large, the message that all people, irrespective of their sex, racial or ethnic origin, religion or belief, disability, age and sexual orientation are entitled to equal treatment. A key challenge will be to demonstrate that the notion of "equality" does not mean "sameness" but rather taking account of differences and diversity to ensure equal treatment.

Representation – Stimulating a debate on ways to increase the participation in society

Debate and dialogue should be engaged on the most appropriate manner to promote a greater participation of under-represented groups in society in all sectors and at all levels, in particular in the business sector and decision and policy-making arena. Equal opportunities policy is not simply limited to the elimination of discrimination. It also requires equalising the opportunities to full and equal participation for all. The disadvantages experienced by some communities e.g the Roma are so wide-scale and embedded in the structure of society that positive action may be necessary to remedy the nature of their exclusion. In this regard, the Year will seek to highlight the need to promote and develop policies and initiatives to increase the participation of groups under-represented in society.

Recognition - Celebrating and accommodating diversity

A third challenge will be to raise awareness on the positive contribution that people, irrespective of their sex, racial or ethnic origin, religion or beliefs, disability, age and sexual orientation make to society as a whole. The Year will seek to engage the wider public in an open debate on what diversity means in today’s Europe and will contribute to create a positive climate in which differences are valued in society and in particular the right to protection against discrimination is respected.

Respect and tolerance – Promoting a more cohesive society

The Year will seek to raise awareness about the importance of promoting good relations between all in society, and in particular young people. It will bring together different people or groups with a view to promoting and disseminating the values of equal treatment and fight against discrimination. Key to this will be to work on eliminating stereotypes and prejudices.

Expected Impact beyond the European Year

In line with these developments, the European Year should contribute on a longer term towards:

- Ensuring the correct and uniform application of the EU legislative framework throughout Europe by highlighting its central concepts and gaining the active support of the public towards non-discrimination and equality legislation.

- Contributing to promote a cross-ground approach to non-discrimination by encouraging the development of initiatives that will address all grounds of discrimination, by setting-up appropriate coordination structures encompassing all communities at the national level. At the same time, such cross-ground approach will not impede the development of targeted actions when particularities command it.

5.4. Method of Implementation (indicative)

Show below the method(s)[20] chosen for the implementation of the action.

x Centralised Management

x Directly by the Commission

x Indirectly by delegation to:

ٱ Executive Agencies

ٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulation

x ٱ National public-sector bodies/bodies with public-service mission

ٱ Shared or decentralised management

ٱ With Member states

ٱ With Third countries

ٱ Joint management with international organisations (please specify)

Relevant comments:

6. MONITORING AND EVALUATION

6.1. Monitoring system

Commission and MS should ensure the consistency of the measures financed. Monitoring should facilitate the quality of the activity financed and the consistency with the objectives of the Year. The monitoring should therefore be implemented in order to ease the exchanges of experiences between Participating States and capitalisation of results achieved at EU level.

The design of the monitoring framework will be mainly the responsibility of the Commission in consultation with the Participating States. The implementation of monitoring systems will be in accordance with the responsibilities for the financing of activities. Reporting on objectives and results achieved will be included in the conditions to receive financing.

Examples of indicators are indicated below:

Example of actions to achieve the operational objectives | Example of outcome indicators | Example of impact indicators |

EU level conferences Events | N° and type of participants relevance of the timing Satisfaction rate Type of learning effects | Coverage of the event (media) Publication on the related subject Quality in the message communicated Improvement of the awareness Influence on policy process and discourse |

Seminar / conferences | N° and type of participants Satisfaction rate | Type of learning effects Improvement of the knowledge base Relevance of the topic to the objectives of the Year |

Information and promotion activities | N° and type of information and promotion activities relevance of timing and message provided | Coverage of the media Quality in the communication Influence on policy process and public discourse Improvement of the awareness and public support |

Publication | N° of publication relevance of timing and message provided | % of target population addressed Quality in the message communicated Improvement of the awareness |

Survey / Studies | % of topics covered key issues and relevance of recommendations | Coverage of publication Improvement of knowledge base Use in the programming decisions |

6.2. Evaluation

6.2.1. Ex-ante evaluation

The ex-ante evaluation of the European Year is attached to this proposal for a European Parliament and Council Decision. It has been carried out by the Directorate General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities. The evaluation results available show the relevance of the different actions supported to achieve the objectives described above, as well as the value-added of a Community level action in this area.

It mainly considers research documents, either produced or commissioned by the Commission services, or by other types of organisations (including national administrations, research institute, European agencies etc). It additionally pays attention to existing Community evaluations (in particular the evaluations of the Community programmes to combat discrimination and to promote equality) including the most directly connected to the objectives of a European Year. This concerns the 1997 European Year against Racism and the 2003 European Year of people with disabilities. European Years have proven to be an efficient instrument in putting European political issues on the top of the EU Agenda and in ensuring political commitment from all the EU actors. This type of intervention has increased added-value compared to single interventions carried out by Participating States. The Union-wide scale of such intervention has created a momentum throughout Europe to take action.

6.2.2. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)

An external evaluation will be launched in n-1 of the Year in order to follow the monitoring of the year and provide interim results if needed. The evaluation results should be available mid n+1.

The impact of the Year will be measured with two Eurobarometer surveys, one before the start and one towards the end of the Year.

6.2.3. Terms and frequency of future evaluation

7. ANTI-FRAUD MEASURES

The Commission shall ensure that, when actions financed under the present decision are implemented, the financial interests of the Community are protected by the application of preventive measures against fraud, corruption and any other illegal activities, by effective checks and by the recovery of amounts unduly paid and, if irregularities are detected, by effective, proportional and dissuasive penalties, in accordance with Council Regulations (EC,Euratom) N° 2988/95 and (Euratom, EC) n° 2185/96 and with Regulation (EC) n° 1073/1999 of the European Parliament and of the Council.

For the Community actions financed under this decision, the notion of irregularity referred to in Article 1, paragraph 2 of Regulation (EC, Euratom) n°2988/95 shall mean any infringement of a provision of Community law or any breach of a contractual obligation resulting from an act or omission by an economic operator, which has, or would have, the effect of prejudicing the general budget of the Communities or budgets managed by them, by an unjustifiable item of expenditure.

8. DETAILS OF RESOURCES

8.1. Objectives of the proposal in terms of their financial cost

Commitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)

Year -n | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 | Year n+4 |

Officials or temporary staff[21] (XX 01 01) | A*/AD | 2 | 2 | 2 |

B*, C*/AST | 2 | 3 | 2 |

Staff financed[22] by art. XX 01 02 |

Other staff[23] financed by art. XX 01 04/05 |

TOTAL | 4 | 5 | 4 |

8.3.2. Description of tasks deriving from the action

A officials: Advisory committee, drafting of calls for tender, follow-up of Member State grants, of the information campaign, event, studies and press releases

B officials: financial follow-up of tenders and grants, overall assistance to A officials in all tasks

C official: assistance in all above tasks

8.3.3. Sources of human resources (statutory)

x Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended (1B)

x Posts pre-allocated within the 2006 APS/PDB exercise for year n -1 (1A+1B)

x Posts to be requested in the 2007 APS/PDB procedure(1C)

x Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment) (1A)

ٱ Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question

Other Administrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management)

NON APPLICABLE

EUR million (to 3 decimal places)

Budget line (number and heading) | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 | Year n+4 | Year n+5 and later | TOTAL |

Other technical and administrative assistance |

- intra muros |

- extra muros |

Total Technical and administrative assistance |

8.2.4. Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference amount

EUR million (to 3 decimal places)

Type of human resources | Year -n | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 | Year n+4 and later |

Officials and temporary staff (XX 01 01) | 0,4320 | 0,540 | 0,432 |

Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.) (specify budget line) |

Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 0,4320 | 0,540 | 0,432 |

Calculation– Officials and Temporary agents

Reference should be made to Point 8.2.1, if applicable

Guidelines indicate a standard cost for officials (staff cost and associated cost) of 108.000€

.

Calculation– Staff financed under art. XX 01 02

Reference should be made to Point 8.2.1, if applicable

8.2.5. Other administrative expenditure not included in reference amount EUR million (to 3 decimal places) |

Year - n | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 | Year n+4 and later | TOTAL |

XX 01 02 11 01 – Missions | 0,007 | 0,056 | 0,007 | 0,070 |

X 01 02 11 02 – Meetings & Conferences |

XX 01 02 11 03 – Committees[25] | 0,019 | 0,039 | 0,019 | 0, 077 |

XX 01 02 11 04 – Studies & consultations |

XX 01 02 11 05 - Information systems |

2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) |

3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) |

Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0,026 | 0,095 | 0,026 | 0,147 |

Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amount

Missions: average of 3 missions to 29 MS/candidate/EFTA x 800€

Advisory committee: 4 meetings x 29 participants (25 MS + 4 candidate/EFTA) x 665€

The human resources and administrative requirements will be covered within the global envelope allocated to the authorising DG of reference in the framework of the annual allocation procedure.

[1] COM(2005) 24.

[2] COM(2004) 379.

[3] Direktiva Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 in Direktiva Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000.

[4] na voljo na spletni strani: http://europa.eu.int/comm/employment_social/fundamental_rights/pdf/pubst/roma04_en.pdf.

[5] www.stop-discrimination.info

[6] UL C, str.

[7] UL C, str.

[8] UL C, str.

[9] Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, UL L 248, 16.9.2002; Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, UL L 357, 31.12.2002.

[10] UL C 172, 18.6.1999, str. 1.

[11] Non-differentiated appropriations here after referred to as NDA.

[12] Expenditure that does not fall under Charter xx01 of the Title xx concerned.

[13] Expenditure within article xx0104 of Title xx.

[14] Expenditure within charter xx01 other than articles xx0104 or xx0105.

[15] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.

[16] Additional columns should be addend if necessary i.e. if the duration of the action exceeds 6 years.

[17] UK Strategy Unit - "Ethnic minorities and the Labour Market" –2003 available at: http://www.number-10.gov.uk/su/ethnic%20minorities/report/index.htm.

[18] available at: http://europa.eu.int/comm/employment_social/fundamental_rights/pdf/pubst/roma04_en.pdf.

[19] "Disability and social participation in Europe", European Commission, Eurostat, theme 3 "Population and social conditions", 2001, ISBN92-894-1577-0.

[20] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point.

[21] Cost of which is NOT covered by the reference amount.

[22] Cost of which is NOT covered by the reference amount.

[23] Cost of which is NOT covered by the reference amount.

[24] Reference should be made to the specific legislative financial statement for the Executive Agency(ies) concerned.

[25] Specify the type of committee and the group to which it belongs.

Annex 1