[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 14.6.2007

COM(2007) 329 konč.

2007/0116 (COD)

Predlog

ODLOČBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o sodelovanju Skupnosti v programu za raziskave in razvoj, namenjenemu izboljšanju kakovosti življenja starejših z uporabo novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), ki ga je sprejelo več držav članic

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OZADJE PREDLOGA

1.1. Cilji predloga

Cilj tega predloga je sprejetje odločbe Sveta in Parlamenta na podlagi člena 169 Pogodbe ES o sodelovanju Skupnosti v skupnem programu za raziskave in razvoj v zvezi s podporo iz okolja pri samostojnem življenju, ki ga je sprejelo več držav članic (v nadaljnjem besedilu „skupni program AAL“).

Splošni cilj skupnega programa AAL je izboljšati kakovost življenja starejših in okrepiti industrijsko osnovo v Evropi z uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij (v nadaljnjem besedilu „IKT“). Posebni cilji skupnega programa AAL so:

- spodbujati oblikovanje inovativnih izdelkov, storitev in sistemov, ki temeljijo na IKT, za prijetno staranje doma , v skupnosti in na delovnem mestu ter s tem povečati kakovost življenja, samostojnost, udeležbo v socialnem življenju, širiti znanje in spretnosti ter povečati zaposljivost starejših ter znižati stroške zdravstvenega in socialnega varstva;

- ustvariti kritično maso raziskav, razvoja in inovacij na ravni EU na področju tehnologij in storitev za prijetno staranje v informacijski družbi, vključno z oblikovanjem ugodnega okolja za sodelovanje malih in srednje velikih podjetij;

- izboljšati razmere za industrijsko izkoriščanje z zagotovitvijo skladnega evropskega okvira za razvijanje skupnih pristopov ter olajševanje lokalizacije in prilagoditve skupnih rešitev, ki so združljive z različnimi socialnimi preferencami in regulativnimi vidiki na nacionalni ali regionalni ravni v Evropi.

1.2. Razlogi za predlog

„i2010 – Evropska informacijska družba za rast in zaposlovanje“ je sprožila vodilno pobudo za skrb za ljudi v starajoči se družbi. Ustrezen akcijski načrt za prijetno staranje v informacijski družbi je bil sprejet XX/X/2007.

Ministrska deklaracija iz Rige leta 2006[1] o e-vključevanju je zagotovila podlago za celostno politiko o e-vključevanju ter priporočila sprožitev skupne raziskovalne pobude na področju IKT in staranja.

Komisija je v sporočilu iz leta 2006 z naslovom „Demografska prihodnost Evrope, kako spremeniti izziv v priložnost“[2] poudarila dejstvo, da je staranje eden od glavnih izzivov, s katerimi se srečujejo vse države EU, ter da bi lahko nove tehnologije prispevale k nadzorovanju stroškov ter izboljšanju dobrega počutja in dejavni udeležbi starejših v družbi ter hkrati k izboljšanju konkurenčnosti v podporo spremenjeni Lizbonski strategiji za rast in delovna mesta.

V resoluciji Sveta z dne 22. februarja 2007 z naslovom „Priložnosti in izzivi, ki jih prinašajo demografske spremembe v Evropi: prispevek starejših h gospodarskemu in družbenemu razvoju“ so bile izražene zahteve za obravnavanje demografskih sprememb, vključno s Sedmim okvirnim programom.

Sedmi okvirni program posebni poudarek namenja usklajevanju nacionalnih raziskovalnih programov. Eden od glavnih mehanizmov, predlaganih v zvezi s tem, je sodelovanje Skupnosti pri skupnih nacionalnih raziskovalnih programih (člen 169 Pogodbe). V odločbah in sklepih v zvezi s posebnimi programi so bila opredeljena štiri področja, zlasti v zvezi s posebnim programom Sodelovanje o „podpori iz okolja pri samostojnem življenju (AAL)“, sprejetim 19. decembra 2006. Nazadnje delovni program IKT na podlagi programa Sodelovanje izrecno navaja pobudo AAL ter opredeljuje sinergijo in dopolnjevanje s Sedmim okvirnim programom.

1.3. Splošno ozadje

Staranje prebivalstva in vloga IKT

Evropsko prebivalstvo se stara: povprečna življenjska doba se je od leta 1920 do danes povečala s 55 na več kot 80 let. Po upokojitvi generacije „baby boom“ se bo število ljudi, starih od 65 do 80 let, med letoma 2010 in 2030 povečalo za skoraj 40 %. Ta demografska sprememba pomeni velike izzive za evropsko družbo in gospodarstvo. IKT lahko ima pomembno vlogo pri obvladovanju teh izzivov.

IKT lahko starejšim pomaga izboljšati kakovost življenja, ohranjati zdravje in dlje živeti samostojno. Oblikujejo se inovativne rešitve, ki pomagajo obvladovati posebne potrebe, ki se pogosteje pojavljajo v starosti. IKT omogoča starejšim, da ostanejo dejavni na delovnem mestu ali v svoji skupnosti. IKT zagotavlja tudi učinkovitejše zdravstveno in socialno varstvo (po katerem se bo potreba bistveno povečala s staranjem prebivalstva), boljše upravljanje javnega zdravstva ter priložnosti za pomoč skupnosti in posameznikom ter inovacije na področju storitev.

Starejše prebivalstvo ima na splošno veliko kupno moč in ker staranje postaja globalni pojav, bi lahko bila močna podlaga za rešitve, ki temeljijo na IKT v Evropi, odskočna deska za svetovne izvozne možnosti.

Jasno je tudi, da le tržne sile ne zagotavljajo časovne razpoložljivosti in uporabe potrebnih rešitev, ki temeljijo na IKT. Razen visokih stroškov razvoja in potrjevanja so razlogi povezani tudi z nizko stopnjo ozaveščenosti o priložnostih in potrebah uporabnikov, nezadostno izmenjavo izkušenj, razdrobljenostjo sistemov nadomestil in certificiranja ter pomanjkanjem interoperabilnosti.

Usklajevanje nacionalnih programov za raziskave in razvoj

Več kot 80 % javno financiranih raziskav v Evropi se izvaja na nacionalni ravni, predvsem na podlagi nacionalnih ali regionalnih raziskovalnih programov. Usklajeno izvajanje nacionalnih programov bi zelo pozitivno vplivalo na učinek in rezultate raziskav, zlasti zaradi kritične mase zbranih finančnih in človeških sredstev, raznovrstnih in dopolnjujočih vidikov, na katerih temeljijo nacionalni programi, hitrega doseganja rezultatov, ki ga je omogočilo združevanje obstoječih pobud in možnosti v Evropi, ter preprečevanja razdrobljenosti in podvojenih prizadevanj. Omogoča tudi uveljavitev evropske raziskovalne politike na področju skupnih gospodarskih in socialnih prednostnih nalog, tj. staranje prebivalstva.

V „oceni učinka in predhodnem vrednotenju“ Sedmega okvirnega programa je bilo ugotovljeno nezadostno usklajevanje nacionalnih raziskovalnih politik, ki je glavna strukturna pomanjkljivost sistema EU za raziskave in razvoj.

Dejavnosti in izkušnje iz prejšnjih programov

V prejšnjih okvirnih programih je bilo oblikovanih več projektov za raziskave in razvoj, ki obravnavajo IKT za starejše in invalide, ter projekt e-zdravje, ki zagotavljajo znanstveno in tehnološko podlago za prihodnje uporabne raziskave, prilagojene nacionalnim razmeram.

Ključno spoznanje iz pobude iz omenjenega člena 169 (o kliničnih študijah v Afriki, Partnerstva evropskih držav in držav v razvoju na področju kliničnih študij) je, da take pobude vključujejo tri elemente, in sicer znanstveno, upravljavsko in finančno povezanost nacionalnih programov, pri čemer zadnja zahteva jasno in večletno finančno obveznost sodelujočih držav.

1.4. Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog

Sedanji predlog v celoti dopolnjuje druge določbe v zvezi z IKT in staranjem na podlagi Sedmega okvirnega programa ter programa za konkurenčnost in inovativnost.

Raziskave, ki so del prednostne naloge Sedmega okvirnega programa za IKT in staranje, obravnavajo dolgoročnejše raziskave in razvoj standardnih platform ter prodornih tehnologij (čas do začetka trženja 5 let in več) za nove izdelke in storitve. Skupni program AAL to dopolnjuje z dodajanjem tržno usmerjenih raziskovalnih dejavnosti, ki so zlasti privlačne za evropsko sodelovanje med malimi in srednje velikimi podjetji pri oblikovanju posebnih izdelkov, storitev in sistemov za prijetno staranje, ki temeljijo na IKT (čas do začetka trženja 2 leti in več).

Tržno usmerjene raziskave skupnega programa AAL zagotavljajo podlago za dejavnosti programa za konkurenčnost in inovativnost, ki bodo osredotočene na inovativnost in tržno preverjanje obstoječih rešitev, tesno povezanih z nacionalnim inovativnim okoljem. Tako se bo lažje združil krog od raziskav in inovacij do njihove predstavitve na trgu.

2. POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UČINKA

2.1. Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil vprašancev

Posvetovanja so potekala z veliko zainteresiranimi stranmi, vključno z javnimi upravami, raziskovalnimi inštituti, univerzami, velikimi podjetji, malimi in srednje velikimi podjetji, združenji, mednarodnimi organizacijami ter zainteresiranimi posamezniki in državami članicami.

Zelo veliko število odzivov (1 727) na posvetovanje z zainteresiranimi stranmi na podlagi Sedmega okvirnega programa zagotavlja dober pregled nad stališči raziskovalne skupnosti in uporabnikov raziskav. Postavljena so bila posebna vprašanja v zvezi z uporabo člena 169, da se poveča vključevanje in usklajenost raziskav v Evropi ter zmanjša razdrobljenost prizadevanja.

Na zahtevo Sveta so redno potekala posvetovanja z nacionalnimi člani Odbora za znanstvene in tehnološke raziskave, zlasti v zvezi z vidiki povezanosti (znanstvene, upravljavske in finančne).

Dodatna posvetovanja so potekala leta 2006 s svetovalno skupino za tehnologije informacijske družbe, z visokimi državnimi uradniki v podskupini i2010 o e-vključevanju in s skupino nacionalnih direktorjev IKT.

Odprta delavnica, ki dopolnjuje prejšnje strokovne delavnice, je bila organizirana novembra 2006, udeležilo pa se je je 100 predstavnikov zainteresiranih strani iz znanstvenih krogov in industrije, ki so obravnavale industrijske vidike, oceno ustreznega programa na nacionalni ravni in nacionalno strategijo v podporo pobudi AAL.

Povzetek odgovorov in njihovo upoštevanje

Javno posvetovanje na podlagi Sedmega okvirnega programa je pokazalo močno podporo za uporabo člena 169, ki opredeljuje usklajevanje nacionalnih raziskovalnih programov. Glede na posvetovanja z Odborom za znanstvene in tehnološke raziskave ter izkušnje, pridobljene iz člena 169[3] v zvezi s Partnerstvom evropskih držav in držav v razvoju na področju kliničnih študij, znanstvena, upravljavska in finančna povezanost zagotavlja bistvene mejne pogoje za uspešne pobude. Evropska komisija je vztrajala, da morajo biti ta merila uspešno izpolnjena v skladu s pobudami iz člena 169. Posvetovanja z visokimi uradniki držav članic so prispevala k vzpostavitvi položaja skupnega programa glede na Sedmi okvirni program ter program za konkurenčnost in inovativnost, potrdila pomen finančne podpore Evropske komisije in oblikovala priporočila za ugotovitev, da obstaja nekaj ovir za sodelovanje, zlasti za mala in srednje velika podjetja.

Odprta posvetovanja z zainteresiranimi stranmi na področju raziskav in razvoja so izrazila močno podporo ter potrdila velik družben in gospodarski pomen izbranega področja, pri čemer imajo ključno vlogo IKT in podpora Skupnosti. Ponovno so potrdila tudi poudarek na uporabnih raziskavah in razvoju, pri čemer imajo veliko vlogo mala in srednje velika podjetja. Zato je bil poudarek na čim večjem zmanjšanju birokracije, da se omogoči njihovo sodelovanje.

2.2. Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj

Na dveh delavnicah leta 2005, na katerih je sodelovalo več kot 40 strokovnjakov, predstavnikov glavnih zainteresiranih strani, vključno z raziskovalci, dobavitelji, malimi in srednje velikimi podjetji, organizacijami uporabnikov (kot sta platforma AGE in Evropski invalidski forum) ter oblikovalci politike (kot so ministrstva za raziskave in lokalni organi), so se razvile politične možnosti za podporo Skupnosti, namenjeno IKT in staranju.

S podpornim ukrepom ERA-NET so bili med letoma 2005 in 2006 opravljeni celostna analiza in nacionalna posvetovanja, ki zagotavljajo pravila o sodelovanju in pravno podlago za obstoječe nacionalne programe, mogočo organizacijsko strukturo, operativne postopke in vsebino za skupni program. Rezultati so bili neposredno uporabljeni pri predlaganem izvajanju skupnega programa AAL.

Tržne študije (Walter studies, Seniorwatch, EU@inclusion) so zagotovile dokaze o potencialu starejših uporabnikov, če je mogoče razviti starosti prijazne IKT, in o potrebi po rešitvah, ki ustrezajo potrebam posameznih uporabnikov in različnim družbenim vzorcem v Evropi. Študije na (med)regionalni ravni, npr. Omrežje srebrne ekonomije evropskih regij, so to potrdile.

Zlasti je priporočljiva večja podpora za kratkoročne raziskave, da se razvijejo in predstavijo rešitve, ki temeljijo na razpoložljivi tehnologiji (poleg dolgoročnih raziskav na podlagi Sedmega okvirnega programa), s sodelovanjem celotne vrednostne verige udeležencev, ter izboljša usklajevanje raziskav in tehnološkega razvoja na evropski, nacionalni in regionalni ravni, da se prepreči sedanja razdrobljenost. Predlagani skupni program se bo zato osredotočal na uporabne ter tržno usmerjene raziskave in razvoj z močnim sodelovanjem zainteresiranih strani in uporabnikov, ki presega običajno raziskovalno skupnost.

Dodatno je bilo sprejeto priporočilo, da se zagotovi ustrezno upoštevanje etičnih vprašanj.

2.3. Ocena učinka

Izhodišče: brez skupnega programa, brez okvirnega programa.

Običajno je zagotovljena izhodiščna možnost, v tem primeru so to (hipotetične) razmere, v katerih se mora raziskovalna skupnost zanesti le na razpoložljive nacionalne programe. Čeprav veliko nacionalnih programov ustrezno podpira raziskave in razvoj na podlagi IKT, večina ni sposobna podpirati sodelovanja v vrednostnih verigah v Evropi. Za oblikovanje skupnega pristopa in stališča ni mehanizma. Ta možnost bi povzročila večjo razdrobljenost raziskovalnega prizadevanja in manj učinkovito uporabo javnega financiranja raziskav in razvoja zaradi nepotrebnega podvajanja in pomanjkanja celostnega pristopa.

Možnost 1: brez skupnega programa; le Sedmi okvirni program.

Ta možnost bi vključevala le raziskave na podlagi Sedmega okvirnega programa za IKT in staranje, ki obravnavajo dolgoročnejše raziskave ter razvoj standardnih platform in prodornih tehnologij (čas do začetka trženja 5 let in več). Vendar ta zelo inovativna in v prihodnost usmerjena raziskava pomeni veliko vrzel pri tržno usmerjenih raziskavah in razvoju na evropski ravni o IKT za prijetno staranje s časom do začetka trženja od dveh do treh let in vključevanje celotne vrednostne verige na nacionalni, regionalni in lokalni ravni.

Okvirni program številnim malim in srednje velikim podjetjem, ki sodelujejo na področju IKT in staranja, ne zagotavlja najboljših možnosti za tržno usmerjene raziskave ter od njih zahteva izobraževanje, če želijo sodelovati. Sheme za usklajevanje Sedmega okvirnega programa, ERA-NET in ERA-NET+, ne zagotavljajo trajnega učinka finančnega vzvoda za usklajevanje nacionalnih programov.

Zato se mehanizmi Sedmega okvirnega programa ne štejejo za zadostne.

Možnost 2: skupni program AAL

- Sodelovanje Skupnosti v skupnem programu AAL je možnost, ki najbolje ustreza potrebi po dolgoročni rešitvi za raziskave in razvoj na podlagi IKT za prijetno staranje z uporabo celovitega pristopa, kritične mase in učinkovite podpore za vse zadevne udeležence v vrednostni verigi. To bo hkrati prispevalo k uresničitvi ciljev Sedmega okvirnega programa, ker zajema ključni del uporabnih raziskav in inovacij, pri katerih močno sodelujejo mala in srednje velika podjetja, ker jih ni mogoče ustrezno obravnavati le z instrumenti Sedmega okvirnega programa.

- Z uporabo člena 169 se bo zaradi ustreznih nacionalnih naložb in sofinanciranja projektov na podlagi industrije in raziskav povečal tudi finančni vzvod financiranja EU v primerjavi s Sedmim okvirnim programom. Pri 50-odstotnem javnem sofinanciranju projektov se pričakuje, da bodo naložbe EU do 150 milijonov EUR povečale učinek finančnega vzvoda najmanjših skupnih naložb v višini 600 milijonov EUR v obdobju 2008–2013 sodelujočih držav in udeležencev v raziskavah, kar pomeni najmanj podvojitev učinka finančnega vzvoda v primerjavi s Sedmim okvirnim programom.

3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

3.1. Povzetek predlaganih ukrepov

Skupni program AAL določa zakonski in organizacijski okvir za obsežen evropski program med Avstrijo, Belgijo, Ciprom, Dansko, Finsko, Francijo, Nemčijo, Madžarsko, Italijo, Nizozemsko, Poljsko, Portugalsko in Španijo ter Izraelom, Norveško in Švico o uporabnih raziskavah in inovacijah na področju IKT za prijetno staranje v informacijski družbi. Te države so se dogovorile, da bodo uskladile in izvajale skupne dejavnosti, namenjene prispevanju k skupnemu programu AAL. Celotna vrednost njihovega prispevka je ocenjena na najmanj 150 milijonov EUR v obdobju 2008–2013.

Da se povečata vpliv in kritična masa skupnega programa AAL, mora Skupnost prispevati do 150 milijonov EUR, program se mora učinkovito izvajati, države članice pa morajo sprejeti finančne obveznosti v skladu z merili soodločanja.

Neodvisni strokovnjaki bodo izvedli vmesni in končni pregled, pri čemer bodo ocenili učinkovitost in splošni vpliv prispevka Skupnosti k pobudi.

Komisija in Računsko sodišče lahko izvajata vse preiskave in preglede za zagotavljanje ustreznega upravljanja sredstev Skupnosti ter zaščito finančnih interesov Skupnosti pred zlorabami ali nepravilnostmi.

3.2. Pravna podlaga

Predlog o skupnem programu AAL temelji na členu 169 naslova XVIII Pogodbe, ki zadeva sodelovanje Skupnosti v raziskovalnih programih, ki jih izvaja več držav članic, in v strukturah, ustanovljenih za izvajanje teh programov.

Ta predlog ustreza posrednemu centraliziranemu upravljanju v skladu z določbami člena 54(2)(c) finančne uredbe.

3.3. Načelo subsidiarnosti

Načelo subsidiarnosti se uporablja, ker predlog ne spada v izključno pristojnost Skupnosti. Subsidiarnost je zagotovljena:

- s pravno podlago predloga na členu 169, ki izrecno določa sodelovanje Skupnosti v skupnem programu več držav članic;

- z izvajanjem vseh operativnih vidikov, kadar je mogoče na nacionalni ravni, in zagotavljanjem celostnega pristopa k skupnemu programu na evropski ravni.

Države članice same ne morejo zadovoljivo doseči ciljev predloga, ker:

- sta posebno znanje in odličnost, ki se zahtevata za raziskave ter razvoj izdelkov in storitev za staranje, ki temeljijo na IKT, razpršena čez nacionalne meje in jih zato ni mogoče združevati le na nacionalni ravni;

- brez celostnega pristopa na evropski ravni s kritično maso obstaja veliko tveganje za podvajanje prizadevanj, kar povzroča višje stroške;

- je brez skupnega programa z evropsko razsežnostjo skoraj nemogoče vzpostaviti dejanski notranji trg za interoperabilne rešitve za prijetno staranje, ki temeljijo na IKT.

Dodana vrednost sodelovanja Skupnosti je bistvena, ker:

- bodo ukrepi Skupnosti zagotovili višjo raven nacionalnega financiranja in financiranja zasebnega sektorja (z dejavnikom 4, primerjanim z dejavnikom 2 iz Sedmega okvirnega programa);

- bo predlagani program ustvaril spodbude za večje nacionalne in industrijske naložbe v raziskave ter razvoj in inovacije na področju IKT in staranja ter tako prispeval k barcelonskemu cilju, ki določa, da se 3 % evropskega BDP nameni za raziskave in razvoj.

Predlog je zato v skladu z načelom subsidiarnosti.

3.4. Načelo sorazmernosti

Predlog upošteva načelo sorazmernosti iz naslednjih razlogov.

Vloga Skupnosti je s preprostim pristopom, ki ima velik pospeševalni učinek, omejena na zagotavljanje spodbud za boljše usklajevanje in sinergijo z ustreznimi dopolnilnimi dejavnostmi iz Sedmega okvirnega programa ter programa za konkurenčnost in inovativnost. Države članice bodo odgovorne za sestavo skupnega strateškega delovnega programa in oblikovanje vseh operativnih vidikov.

Predlagana organizacijska struktura zagotavlja zlasti najmanjše upravno breme, pri čemer glavno upravno delo opravljajo nacionalne agencije, ki jih nadzoruje skupna pravna struktura, ustanovljena za te namene, in je zanje tudi v celoti pristojna.

3.5. Izbira instrumentov

Predlagani instrument je postopek soodločanja med Evropskim parlamentom in Svetom, s katerim se izvaja člen 169 Pogodbe ES.

4. PRORAČUNSKE POSLEDICE

Proračunske posledice te odločbe so že vključene v pravno podlago Sedmega okvirnega programa (Sklep 1982/2006/ES z dne 18.12.2006, UL L 412, 30.12.2006) in v posebni program Sedmega okvirnega programa Sodelovanje (Odločba 2006/971/ES z dne 19.12. 006, UL L 400, 30.12.2006).

5. DODATNE INFORMACIJE

5.1. Poenostavitev

Predlog zagotavlja poenostavitev upravnih postopkov za subjekte zasebnega prava. Ugodnosti bodo deležni zlasti prejemniki sredstev za raziskave iz novega skupnega programa, ker bodo lahko upoštevali le poznana nacionalna pravila in jim ne bo treba ločeno poročati glede prispevka Skupnosti.

5.2. Klavzula o pregledu/reviziji/časovni omejitvi veljavnosti

Predlog vključuje klavzulo o vmesni reviziji po dveh letih. Veljavnost bo omejena na šest let.

5.3. Evropski gospodarski prostor

Predlagani akt zadeva EGP in se mora zato razširiti na Evropski gospodarski prostor.

2007/0116 (COD)

Predlog

ODLOČBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o sodelovanju Skupnosti v programu za raziskave in razvoj, namenjenemu izboljšanju kakovosti življenja starejših z uporabo novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), ki ga je sprejelo več držav članic

( Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti člena 169 in drugega odstavka člena 172 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[4],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[5],

v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe[6],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (v nadaljnjem besedilu „Sedmi okvirni program“)[7] ureja sodelovanje Skupnosti v raziskovalnih in razvojnih programih, ki jih izvaja več držav članic, ter v strukturah, ustanovljenih za izvajanje teh programov, v smislu člena 169 Pogodbe.

(2) Sedmi okvirni program je opredelil več meril za določanje področij za takšne pobude v skladu s členom 169: pomembnost za cilje Skupnosti, jasna opredelitev cilja, ki ga je treba izpolniti, in njegova pomembnost za cilje okvirnega programa, prisotnost že obstoječe osnove (obstoječi ali predvideni raziskovalni programi), evropska dodana vrednost, kritična masa ob upoštevanju obsega in števila vključenih programov, in podobnost dejavnosti, ki jih zajemajo in učinkovitost člena 169 kot najprimernejšega sredstva za doseganje ciljev.

(3) Odločba Sveta št. 971/2006/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Sodelovanje“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (v nadaljnjem besedilu „posebni program Sodelovanje“)[8] ugotavlja, da je „Pobuda za podporo iz okolja pri samostojnem življenju v skladu s členom 169“ eno od področij, primerno za sodelovanje Skupnosti v nacionalnih raziskovalnih programih, ki se izvajajo skupaj na podlagi člena 169 Pogodbe.

(4) Komisija je v sporočilu z dne 1. junija 2005 z naslovom „i2010 – Evropska informacijska družba za rast in zaposlovanje“[9] predlagala vodilno pobudo za skrb za ljudi v starajoči se družbi.

(5) Komisija je v sporočilu z dne 12. oktobra 2006 z naslovom „Demografska prihodnost Evrope, kako spremeniti izziv v priložnost“[10] poudarila dejstvo, da je staranje prebivalstva eden od glavnih izzivov, s katerimi se srečujejo vse države EU, in da bi lahko večja uporaba novih tehnologij prispevala k nadzorovanju stroškov ter izboljšanju dobrega počutja in dejavni udeležbi starejših v družbi ter hkrati k izboljšanju konkurenčnosti evropskega gospodarstva v podporo spremenjeni lizbonski strategiji za rast in delovna mesta .

(6) Pristop EU k staranju je s poudarkom na dejavnem staranju kot ključnem dejavniku v novih smernicah o zaposlovanju usmerjen k izkoriščanju celotnega potenciala ljudi vseh starosti in poudarja potrebo po premiku od razdrobljenih do celovitih strategij staranja, ki temeljijo na pristopu k zaposlitvi glede na življenjska obdobja.

(7) Danes več raziskovalnih in razvojnih programov ali dejavnosti, ki jih države članice izvajajo posamezno na nacionalni ravni na področju IKT za prijetno staranje, ni dovolj usklajenih na evropski ravni in na evropski ravni ne omogočajo celostnega pristopa k raziskavam ter razvoju inovativnih izdelkov in storitev, ki temeljijo na informacijskih ter komunikacijskih tehnologijah za prijetno staranje.

(8) Več držav članic je zaradi potrebe po celostnem pristopu na evropski ravni na področju IKT za prijetno staranje dalo pobudo za oblikovanje skupnega raziskovalnega in razvojnega programa z naslovom „Podpora iz okolja pri samostojnem življenju“ (v nadaljnjem besedilu „skupni program AAL“) na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij za prijetno staranje v informacijski družbi, da se vzpostavi sinergija na področju upravljanja in finančnih sredstev ter kombinacija dodatnega strokovnega znanja in izkušenj ter sredstev, razpoložljivih v različnih državah po Evropi.

(9) Skupni program AAL je namenjen spopadanju z izzivom staranja prebivalstva z določanjem zakonskega in organizacijskega okvira za obsežno evropsko sodelovanje med državami članicami o uporabnih raziskavah ter inovacijah na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) za prijetno staranje v informacijski družbi. Avstrija, Belgija, Ciper, Danska, Finska, Francija, Nemčija, Madžarska, Italija, Nizozemska, Poljska, Portugalska in Španija (v nadaljnjem besedilu „sodelujoče države članice“) ter Izrael, Norveška in Švica so se dogovorile, da bodo uskladile in izvajale skupne dejavnosti, ki bodo namenjene prispevanju k skupnemu programu AAL. Celotna vrednost njihovega prispevka je ocenjena na najmanj 150 milijonov EUR med trajanjem Sedmega okvirnega programa.

(10) Za povečanje učinka skupnega programa AAL so se sodelujoče države članice ter Izrael, Norveška in Švica dogovorile o sodelovanju Skupnosti v skupnem programu AAL. Skupnost mora prispevati do 150 milijonov EUR. Ker skupni program AAL izpolnjuje znanstvene cilje Sedmega okvirnega programa in ker je raziskovalno področje skupnega programa AAL zajeto v temi o informacijskih in komunikacijskih tehnologijah (IKT) iz posebnega programa Sodelovanje Sedmega okvirnega programa, je treba finančni prispevek Skupnosti zagotoviti iz proračunskih sredstev, dodeljenih za to temo.

(11) Finančno podporo Skupnosti je treba zagotoviti glede na opredelitev finančnega načrta, ki temelji na formalnih obvezah pristojnih nacionalnih organov, da skupaj izvajajo raziskovalne in razvojne programe ter dejavnosti na nacionalni ravni in prispevajo k financiranju skupnega izvajanja skupnega programa AAL.

(12) Skupno izvajanje nacionalnih raziskovalnih programov zahteva ustanovitev ali obstoj posebne izvršilne strukture, kot je določeno v posebnem programu Sodelovanje.

(13) Sodelujoče države članice so se dogovorile o takšni posebni izvršilni strukturi za izvajanje skupnega programa AAL.

(14) Posebna izvršilna struktura mora prejemati finančna sredstva Skupnosti in zagotavljati učinkovito izvajanje skupnega programa AAL.

(15) Za učinkovito izvajanje skupnega programa AAL mora posebna izvršilna struktura tretjim osebam, ki sodelujejo v skupnem programu AAL in so izbrane na podlagi razpisov za zbiranje predlogov, odobriti finančno podporo.

(16) Prispevek Skupnosti je odvisen od finančnih sredstev, ki jih dodelijo sodelujoče države članice, Izrael, Norveška in Švica ter od učinkovitega plačevanja njihovih finančnih prispevkov.

(17) Skupnost ima pravico zmanjšati finančni prispevek, če se skupni program AAL izvaja neustrezno, delno ali z zamudo ali če sodelujoče države članice ter Izrael, Norveška in Švica ne prispevajo ali delno ali z zamudo prispevajo k financiranju skupnega programa AAL, pod pogoji iz sporazuma, ki je bil sklenjen med Skupnostjo in posebno izvršilno strukturo ter ki določa natančna pravila za prispevek Skupnosti.

(18) Vsaka država članica ima pravico, da sodeluje pri skupnem programu AAL.

(19) Skupnost mora v skladu s Sedmim okvirnim programom imeti pravico, da med izvajanjem v skladu s pravili in pogoji iz te odločbe določi pogoje glede plačila svojega finančnega prispevka za skupni program AAL na podlagi sodelovanja pri programu katere koli države, povezane s Sedmim okvirnim programom, ali če je to bistveno za izvajanje skupnega programa AAL, drugih držav.

(20) Sprejeti je treba ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter storiti vse potrebno za povračilo izgubljenih, nepravilno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti[11], Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi[12], in Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)[13].

(21) V skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[14] (v nadaljnjem besedilu „finančna uredba“) in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[15] (v nadaljnjem besedilu „izvedbena pravila“) se prispevek Skupnosti upravlja v okviru posrednega centraliziranega upravljanja v skladu z določbami člena 54(2)(c) in člena 56 finančne uredbe ter členov 35 in 41 izvedbenih pravil.

(22) Ključno je, da raziskovalne dejavnosti, ki se izvajajo na podlagi skupnega programa AAL, spoštujejo temeljna etična načela, vključno s tistimi iz člena 6 Pogodbe o Evropski uniji in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, in upoštevajo načelo enakosti spolov.

(23) Komisija mora opraviti vmesno oceno kakovosti in učinkovitosti izvajanja skupnega programa AAL ter napredka pri doseganju zastavljenih ciljev in tudi končno oceno –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

1. Skupnost mora pri izvajanju Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (v nadaljnjem besedilu „Sedmi okvirni program“), sprejetega z Odločbo št. 1982/2006/ES, finančno prispevati k raziskovalnemu in razvojnemu programu Podpora iz okolja pri samostojnem življenju (v nadaljnjem besedilu „skupni program AAL“), ki ga skupaj izvajajo Avstrija, Belgija, Ciper, Danska, Finska, Francija, Nemčija, Madžarska, Italija, Nizozemska, Poljska, Portugalska in Španija (v nadaljnjem besedilu „sodelujoče države članice“) ter Izrael, Norveška in Švica .

2. Skupnost v skladu z načeli iz Priloge I med trajanjem Sedmega okvirnega programa prispeva največ 150 milijonov EUR za izvajanje skupnega programa AAL.

3. Finančni prispevek Skupnosti se plača iz proračunskih sredstev, dodeljenih temi o informacijskih in komunikacijskih tehnologijah (IKT) iz posebnega programa Sodelovanje, ki izvaja Sedmi okvirni program.

Člen 2

Finančni prispevek Skupnosti je odvisen od:

1. dokazov sodelujočih držav članic ter Izraela; Norveške in Švice, da se skupni program AAL iz Priloge I k tej odločbi učinkovito izvaja;

2. uradne ustanovitve ali določitve s strani sodelujočih držav članic ter Izraela, Norveške in Švice ali organizacije, ki jo določijo sodelujoče države članice ter Izrael, Norveška in Švica, strukture, ki bo pravna oseba (za namene te odločbe v nadaljnjem besedilu „posebna izvršilna struktura“) in pristojna za izvajanje skupnega programa AAL ter prejemanje, dodeljevanje in spremljanje finančnega prispevka Skupnosti v skladu s členom 54(2)(c) in členom 56 finančne uredbe;

3. uvedbe ustreznega in učinkovitega modela upravljanja za skupni program AAL v skladu s smernicami iz Priloge II k tej odločbi;

4. učinkovitega izvajanja dejavnosti na podlagi skupnega programa AAL iz Priloge I k tej odločbi s strani posebne izvršilne strukture, kar vključuje razpise za dodelitev nepovratnih sredstev;

5. obveznosti sodelujočih držav članic ter Izraela; Norveške in Švice, da prispevajo k financiranju skupnega programa AAL in učinkovitemu plačevanju finančnih prispevkov, zlasti k financiranju udeležencev v projektih, izbranih na podlagi razpisov za zbiranje predlogov v okviru programa;

6. usklajenosti s predpisi Skupnosti o državni pomoči in zlasti s predpisi iz Okvira Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije[16];

7. zagotavljanja visoke stopnje znanstvene odličnosti in upoštevanja etičnih načel v skladu s splošnimi načeli Sedmega okvirnega programa in

8. oblikovanja določb o pravicah intelektualne lastnine, ki izhajajo iz dejavnosti, izvajanih na podlagi skupnega programa AAL, in izvajanja ter usklajevanja raziskovalnih in razvojnih programov ter dejavnosti, ki jih sodelujoče države članice ter Izrael, Norveška in Švica na nacionalni ravni izvajajo tako, da prispevajo k spodbujanju ustvarjanja takšnega znanja ter podpiranju širše uporabe in razširjanja ustvarjenega znanja.

Člen 3

Dodelitev finančne podpore s strani posebne izvršilne strukture tretjim osebam za izvajanje skupnega programa AAL in zlasti finančne podpore, ki se dodeli udeležencem v projektih, izbranih na podlagi razpisov za dodelitev nepovratnih sredstev, se bo opravljala na podlagi načel enakega obravnavanja in preglednosti. Finančna podpora se tretjim osebam dodeli na podlagi znanstvene odličnosti ter v skladu z načeli in postopki iz Priloge I k tej odločbi.

Člen 4

Določbe glede finančnega prispevka Skupnosti ter pravila v zvezi s finančno odgovornostjo in pravicami intelektualne lastnine ter podrobna pravila v zvezi z zagotovitvijo finančne podpore posebne izvršilne strukture tretjim osebam se določijo na podlagi splošnega sporazuma, ki ga skleneta Komisija v imenu Skupnosti in posebna izvršilna struktura, ter letnih sporazumov o financiranju.

Člen 5

Če se skupni program AAL ne izvaja ali se izvaja neustrezno, delno ali z zamudo ali če sodelujoče države članice ter Izrael, Norveška in Švica ne prispevajo k financiranju skupnega programa AAL ali prispevata delno ali z zamudo, lahko Skupnost zmanjša svoj finančni prispevek glede na dejansko izvajanje skupnega programa AAL in obseg javnih sredstev, ki ga zagotavljajo sodelujoče države članice ter Izrael, Norveška in Švica za izvajanje skupnega programa AAL pod pogoji iz sporazuma, ki ga skleneta Komisija in posebna izvršilna struktura.

Člen 6

Sodelujoče države članice ter Izrael, Norveška in Švica pri izvajanju skupnega programa AAL sprejmejo zakonodajne, regulativne, upravne ali druge ukrepe za zaščito finančnih interesov Skupnosti. Sodelujoče države članice ter Izrael, Norveška in Švica zagotovijo zlasti ustrezna jamstva v zvezi s celotnim povračilom zneskov, dolgovanih Skupnosti, iz posebne izvršilne strukture.

Člen 7

Komisija in Računsko sodišče lahko prek svojih uradnikov ali zastopnikov izvajata vse preglede in inšpekcije, da se zagotovi ustrezno upravljanje s sredstvi Skupnosti in da se zaščitijo finančni interesi Skupnosti pred zlorabami ali nepravilnostmi. Zato sodelujoče države članice ter Izrael, Norveška in Švica in/ali posebna izvršilna struktura Komisiji ter Računskemu sodišču pravočasno predložijo vse ustrezne dokumente.

Člen 8

Komisija sporoči vse ustrezne informacije Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču. Sodelujoče države članice ter Izrael, Norveška in Švica so pozvane, da prek posebne izvršilne strukture predložijo Komisiji kakršne koli dodatne informacije, ki jih zahtevajo Evropski parlament, Svet in Računsko sodišče v zvezi s finančnim upravljanjem posebne izvršilne strukture.

Člen 9

V skupnem programu AAL lahko sodeluje katera koli država članica na podlagi pravil iz te odločbe.

Člen 10

V skupnem programu AAL lahko sodeluje katera koli tretja država na podlagi pravil iz te odločbe, če je to sodelovanje urejeno z ustreznim mednarodnim sporazumom ter se Komisija in sodelujoče države članice ter Izrael, Norveška in Švica s tem strinjajo.

Člen 11

Pogoje za finančni prispevek Skupnosti v zvezi s sodelovanjem katere koli države, povezane s Sedmim okvirnim programom, v skupnem programu AAL ali katere koli druge države, če je to bistveno za izvajanje skupnega programa AAL, lahko določi Skupnost na podlagi pravil iz te odločbe ter katerih koli izvedbenih pravil in določb.

Člen 12

4. Letno poročilo o Sedmem okvirnem programu, ki se predloži Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s členom 173 Pogodbe, vključuje povzetek dejavnosti skupnega programa AAL.

5. Vmesno oceno skupnega programa AAL opravi Komisija dve leti po začetku programa, vendar najpozneje do leta 2010. Ta ocena zajema kakovost in učinkovitost izvajanja, vključno z znanstvenim, upravljavskim in finančnim povezovanjem, skupnega programa AAL in napredka pri doseganju zastavljenih ciljev, vključno s priporočili o najprimernejših načinih za dodatno okrepitev povezovanja. Komisija njihove sklepe posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu skupaj s svojimi ugotovitvami in po potrebi s predlogi za prilagoditev te odločbe.

6. Komisija ob koncu leta 2013 opravi končno oceno skupnega programa AAL. Rezultate končne ocene predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 13

Ta odločba začne veljati […] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Člen 14

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, […]

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

PRILOGA I

Opis ciljev, dejavnosti in izvajanja skupnega programa AAL

I. Posebni cilji

Posebni cilji skupnega programa AAL so:

- Spodbujati oblikovanje inovativnih izdelkov, storitev in sistemov, ki temeljijo na IKT, za prijetno staranje doma , v skupnosti in na delovnem mestu ter s tem povečati kakovost življenja, samostojnost, udeležbo v socialnem življenju, širiti znanje in spretnosti ter povečati zaposljivost starejših ter znižati stroške zdravstvenega in socialnega varstva. To lahko temelji npr. na inovativni uporabi tehnologije IKT, novih načinih interakcije potrošnikov ali novih vrstah vrednostnih verig storitev za samostojno življenje.

- Ustvariti kritično maso raziskav, razvoja in inovacij na ravni EU na področju tehnologij in storitev za prijetno staranje v informacijski družbi , vključno z oblikovanjem ugodnega okolja za sodelovanje malih in srednje velikih podjetij.

- Izboljšati razmere za industrijsko izkoriščanje rezultatov raziskav z zagotovitvijo skladnega evropskega okvira za razvijanje skupnih pristopov ter zagotavljanje lažje lokalizacije in prilagoditve skupnih rešitev, ki so združljive z različnimi socialnimi preferencami in regulativnimi vidiki na nacionalni ali regionalni ravni v Evropi.

Skupni program AAL bo s poudarkom na uporabnih raziskavah dopolnjeval ustrezne dolgoročne raziskovalne dejavnosti, predvidene v Sedmem okvirnem programu, ter predstavitvene dejavnosti, ki so del programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013), določenem v Sklepu št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006[17], ki se osredotoča na široko uporabo obstoječih rešitev.

Mogoča vprašanja etike in zasebnosti se ustrezno upoštevajo v skladu z mednarodnimi smernicami.

II. Dejavnosti

Skupni program AAL vključuje dve vrsti dejavnosti:

Raziskovalne, razvojne in inovacijske dejavnosti , ki se izvajajo prek skupno financiranih nadnacionalnih projektov, ki vključujejo partnerje iz vsaj treh različnih sodelujočih držav članic ali katerih koli drugih sodelujočih držav in ki obravnavajo raziskave, tehnološki razvoj ter predstavitvene dejavnosti in dejavnosti razširjanja. Te morajo temeljiti na tržno usmerjenih raziskavah, biti morajo kratko- do srednjeročne in zagotavljati možnost uporabe rezultatov v realnem časovnem okviru.

Dejavnosti posredništva, spodbujanja programa in povezovanja , ki se lahko izvajajo v okviru posebnih dogodkov ali v kombinaciji z obstoječimi dogodki. Te vključujejo organizacijo delavnic in vzpostavitev stikov z drugimi zainteresiranimi stranmi v vrednostni verigi.

Skupni program AAL vključuje posvetovanje z ustreznimi evropskimi zainteresiranimi stranmi (kot so oblikovalci politik in industrija, mala in srednje velika podjetja ter predstavniki uporabnikov) v zvezi s prednostnimi nalogami raziskave, ki jih je treba obravnavati, in izvajanjem programa.

III. Izvajanje programa

Skupni program AAL se izvaja na podlagi letnih delovnih programov, ki opredeljujejo teme razpisov za zbiranje predlogov, ki jih mora potrditi Komisija kot podlago za finančni prispevek Skupnosti.

Skupni program AAL objavi redne razpise za zbiranje predlogov v skladu s sprejetim delovnim programom. Prijavitelji predložijo svoje predloge posebni izvršilni strukturi na centralni ravni (enotna vstopna točka).

Predlogi projektov se ocenijo in izberejo na centralni ravni na podlagi preglednih in skupnih meril za upravičenost in ocenjevanje, določenih v delovnem programu, ki je zavezujoč za sodelujoče države članice ter Izrael, Norveško in Švico, razen za omejeno število dobro opredeljenih primerov, ki jih je treba dodatno opredeliti pri izvajanju programa.

Posebna izvršilna struktura je odgovorna za spremljanje projektov, pri čemer bodo oblikovani skupni operativni postopki za upravljanje celotnega projekta.

Ker upravne zadeve v zvezi s partnerji nacionalnega projekta na podlagi projektov AAL vodi nacionalna agencija za upravljanje programov, se uporabljajo tudi nacionalna načela financiranja. Vsaka država financira svoje nacionalne kandidate, katerih predloge obravnavajo nacionalne agencije, ki dodatno usmerjajo centralno financiranje prek posebne izvršilne strukture na podlagi sporazuma, ki ga bodo sklenile ustrezne nacionalne agencije in sodelujoči pri posameznem projektu.

Skupni program AAL zagotovi znanstveno vključevanje soudeleženih nacionalnih programov s pripravo skupnih delovnih programov in razpiše teme za vse nacionalne programe.

Povezovanje upravljanja nacionalnih programov zagotovi pravni subjekt, ki ga ustanovijo sodelujoča država članica ter Izrael, Norveška in Švica. Upravljanje skupnega programa AAL vključuje:

- centralizirano organizacijo razpisov za zbiranje predlogov;

- centralizirano, neodvisno in pregledno oceno strokovnjakov na evropski ravni na podlagi skupnih pravil ter meril za oceno in izbiro predlogov na podlagi znanstvene odličnosti;

- enoten naslov za predložitev (predvidena je elektronska predložitev).

Skupni program AAL okrepi finančno povezovanje z:

- zagotovitvijo splošnih nacionalnih obveznosti financiranja med trajanjem pobude ter letnimi odobritvami za vsak predlagani delovni program;

- zagotovitvijo, da bo končna razvrstitev predlogov, sprejetih na podlagi ocene, zavezujoča za partnerske države, razen v ustrezno opredeljenih primerih, kot so pravne težave ali finančna izvedljivost;

- spodbujanjem čim večje prožnosti dodeljevanja sredstev iz nacionalnih proračunov zaradi reševanja izjem, npr. s povečevanjem nacionalnih prispevkov ali navzkrižnim financiranjem.

Sodelujoče države članice si morajo prizadevati, da okrepijo povezovanje in odstranijo obstoječe nacionalne zakonodajne ovire za mednarodno sodelovanje kot del pobude.

IV. Načela financiranja

Prispevek Skupnosti je določen odstotek splošnega javnega financiranja iz soudeleženih nacionalnih programov, vendar v nobenem primeru ne presega 50 % skupnega javnega financiranja sodelujočega pri projektu, izbranem na podlagi razpisa za zbiranje predlogov iz skupnega programa AAL. Ta določeni odstotek se opredeli v sporazumu med posebno izvršilno strukturo in Komisijo ter temelji na večletni obveznosti sodelujočih držav članic ter Izraela, Norveške in Švice ter prispevku Skupnosti.

Projekte sofinancirajo udeleženci pri projektu.

V. Končni izsledki, ki se pričakujejo pri izvajanju skupnega programa AAL

Letno poročilo pripravi posebna izvršilna struktura, vključuje pa natančen pregled izvajanja skupnega programa AAL (število projektov, predloženih in izbranih za financiranje; uporaba finančnih sredstev Skupnosti; razdelitev nacionalnih sredstev; vrsta udeležencev; statistični podatki o državi, posredniške prireditve, dejavnosti razširjanja itd.) ter pregled napredka pri prihodnjem povezovanju.

Pričakovani končni izsledki se natančneje določijo v sporazumu, ki ga skleneta Komisija v imenu Skupnosti in posebna izvršilna struktura.

PRILOGA II

Smernice za upravljanje skupnega programa AAL

Organizacijska struktura za skupni program AAL zajema:

Združenje AAL je mednarodno neprofitno združenje, ki je bilo ustanovljeno na podlagi belgijske zakonodaje in tvori posebno izvršilno strukturo, ki jo sestavljajo sodelujoče države članice ter Izrael, Norveška in Švica.

Združenje AAL je pristojno za vse dejavnosti skupnega programa AAL. Naloge združenja AAL vključujejo upravljanje pogodbami in proračuna, razvoj letnih delovnih programov, organizacijo razpisov za zbiranje predlogov, izvajanje ocenjevanja in razvrščanje projektov. Razen tega nadzoruje spremljanje projektov in prenaša povezana plačila prispevkov Skupnosti na imenovane nacionalne agencije za upravljanje programov. Organizira tudi dejavnosti razširjanja.

Združenje AAL upravlja generalna skupščina. Generalna skupščina, ki je organ za sprejemanje odločitev skupnega programa AAL, imenuje člane sveta direktorjev in nadzoruje izvajanje skupnega programa AAL, vključno z odobritvijo letnih delovnih programov, dodelitvijo nacionalnih sredstev za projekte in obravnavanje prošenj za novo članstvo. Delovala bo na podlagi načela ena država – en glas. Odločitve se sprejemajo z navadno večino, razen odločitve o nasledstvu, sprejemu ali izključitvi članov ali razpustitev združenja, za katere se lahko v statutu združenja določijo posebne zahteve glede glasovanja. Komisija ima na srečanjih generalne skupščine status opazovalca.

Svet direktorjev AAL, sestavljen iz direktorja in dveh poddirektorjev (ali enega poddirektorja in enega zakladnika), izvoli generalna skupščina za izpolnjevanje posebnih upravljavskih obveznosti, kot je načrtovanje proračuna, zaposlovanje in sklepanje pogodb. Svet direktorjev pravno zastopa združenje in obvešča generalno skupščino.

Sodelujoče države članice ter Izrael, Norveška in Švica pooblaščajo nacionalne agencije za upravljanje programov, da za nacionalne projektne partnerje izvajajo dejavnosti, povezane z upravljanjem projekta ter upravnimi in pravnimi vidiki, ter da zagotavljajo podporo pri ocenjevanju in izbiranju predlogov projektov. Dejavnosti opravljajo pod nadzorom združenja AAL.

Svetovalni odbor bo s predstavniki industrije in drugimi zainteresiranimi stranmi zagotovil priporočila za prednostne naloge in teme, ki jih je treba obravnavati v razpisih za zbiranje predlogov v okviru skupnega programa AAL.

ZAKONODAJNI FINANČNI IZKAZ

1. NASLOV PREDLOGA:

Sodelovanje Skupnosti v programu za raziskave in razvoj, namenjenem izboljšanju kakovosti življenja starejših z uporabo novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), ki ga je sprejelo več držav članic.

2. OKVIR ABM/ABB

Zadevno(-a) področje(-a) in povezana(-e) dejavnost(-i):

Raziskave in tehnološki razvoj: Sedmi okvirni program.

Člen 169 Pogodbe ES.

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1. Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč (nekdanje vrstice BA)) z navedbo imena postavke:

09 04 01 „Podpora sodelovanju v raziskavah na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT – Sodelovanje)“

09 01 05 „Odhodki za podporo dejavnostim na področju ,Informacijska družba in mediji‘“

3.2. Trajanje ukrepa in finančni vpliv:

Prispevek Skupnosti za skupni program se bo po pričakovanjih določil v postopku soodločanja Sveta in Parlamenta decembra 2007 za začetno obdobje, ki bo trajalo do 31. decembra 2013. Finančnega vpliva na proračun po letu 2013 ne bo več.

3.3. Značilnosti proračuna:

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

09.0401 | neobvezni | dif. | DA | DA | DA | št. [1A] |

09.0105 | neobvezni | nedif. | DA | DA | DA | št. [1A] |

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1. Finančna sredstva

4.1.1. Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta odhodkov | Oddelek | Leto 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 in pozneje | Skupaj |

Odhodki iz poslovanja[18] |

Odobritve za prevzem obveznosti (OPO) | 8.1. | a | 0 | 25 | 25 | 25 | 25 | 50 | 150 |

Odobritve plačil (OP) | b | 0 | 10 | 25 | 25 | 25 | 65 | 150 |

Upravni odhodki, vključeni v referenčni znesek[19] |

Tehnična in upravna pomoč (NS) | 8.2.4. | c | 0 | 0,320 | 0,345 | 0,345 | 0,345 | 0,715 | 2,070 |

REFERENČNI ZNESEK SKUPAJ |

Odobritve za prevzem obveznosti | a+c | 0 | 25,320 | 25,345 | 25,345 | 25,345 | 50,715 | 152,070 |

Odobritve plačil | b+c | 0 | 10,320 | 25,345 | 25,345 | 25,345 | 65,715 | 152,070 |

Upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek[20] |

Človeški viri in z njimi povezani odhodki (NS) | 8.2.5. | d |

Upravni stroški, ki niso vključeni v referenčni znesek, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (NS) | 8.2.6. | e |

Ocenjeni stroški financiranja ukrepa skupaj |

OPO, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | a+c+d+e | 0 | 25,320 | 25,345 | 25,345 | 25,345 | 50,715 | 152,070 |

OP, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | b+c+d+e | 0 | 10,320 | 25,345 | 25,345 | 25,345 | 50,715 | 152,070 |

Podrobnosti o sofinanciranju

Določen prispevek Skupnosti do 25 milijonov EUR na leto se zagotovi z naložbami najmanj 25 milijonov EUR na leto partnerskih držav, ki bodo v obdobju 2008–2013 iz nacionalnega proračuna prispevale najmanj 150 milijonov EUR za skupni program.

Operativni stroški skupnega programa zajemajo največ 6 % celotnega letnega proračuna.

Prispevek Skupnosti je določen odstotek celotnih javnih sredstev iz soudeleženih nacionalnih programov, vendar v nobenem primeru ne sme presegati 50 % javnih sredstev skupnega programa. Ta določeni odstotek se opredeli v sporazumu med posebno izvršilno strukturo in Komisijo ter bo temeljil na večletni obveznosti sodelujočih partnerskih držav ter prispevku Komisije.

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Organ, ki sofinancira ukrep | Leto 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 in pozneje | Skupaj |

Partnerske države……… | f | 0 | najmanj 25 | najmanj 25 | najmanj 25 | najmanj 25 | najmanj 50 | najmanj 150 |

OP, vključno s sofinanciranjem, SKUPAJ | a+c+d+e+f | 0 | najmanj 50,320 | najmanj 50,345 | najmanj 50,345 | najmanj 50,345 | najmanj 100,715 | najmanj 302,070 |

Poleg tega bodo organizacije, ki sodelujejo v raziskovalnih in razvojnih projektih, izbranih na podlagi razpisov za zbiranje predlogov iz programa, sofinancirale te projekte. Ti prispevki bodo znašali najmanj okoli 300 milijonov EUR med trajanjem programa.

4.1.2. Skladnost s finančnim programiranjem

X Predlog je skladen z obstoječim finančnim programiranjem.

( Predlog bo pomenil ponovno programiranje ustreznega razdelka v finančni perspektivi.

( Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma[21] (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembe finančne perspektive).

4.1.3. Finančni vpliv na prihodke

X Predlog nima finančnega vpliva na prihodke.

( Predlog ima finančni vpliv – učinek na prihodke je naslednji:

v mio EUR (na eno decimalno mesto natančno)

Pred ukrepom [Leto n] | Stanje po ukrepu |

Število potrebnih človeških virov SKUPAJ | 1 | 2.5 | 2.5 | 2.5 | 2.5 | 5 |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

5.1. Potreba, ki jo je treba kratkoročno ali dolgoročno pokriti

Prispevek Skupnosti za ustanovitev in delovanje skupnega programa Podpora iz okolja pri samostojnem življenju (AAL) med državami članicami, da bodo plačila lahko pokrila stroške delovanja programa ter stroške nacionalnih udeležencev v raziskovalnih in razvojnih projektih, ki so izbrani na podlagi razpisov za zbiranje predlogov.

5.2. Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti in skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti ter mogoča sinergija

Skupni program AAL za raziskave in razvoj ter inovacije bo združeval sredstva Skupnosti in nacionalna ter zasebna sredstva za izvajanje inovativnih rešitev za omogočanje neodvisnega in prijetnega staranja evropskih državljanov, ki temeljijo na IKT, pri čemer bo prispeval k splošni trajnosti njihovega varstva in zagotavljal nove gospodarske priložnosti za evropsko industrijo.

Dodana vrednost sodelovanja Skupnosti je bistvena, ker:

- Bodo ukrepi Skupnosti omogočili oblikovanje novega pravnega okvira, pri čemer se bodo sredstva Skupnosti in nacionalna sredstva lahko združila na podlagi skupne strategije za spodbujanje skupnih mednarodnih raziskovalnih in razvojnih inovacijskih projektov, zlasti z vključitvijo malih in srednje velikih podjetij. To ne bi bilo mogoče z uporabo obstoječih struktur.

- Bo nov skupni program pripomogel k spopadanju z izzivi staranja prebivalstva s spodbujanjem novih inovativnih izdelkov in storitev, ki temeljijo na IKT, za prijetno staranje doma, v skupnosti in na delovnem mestu ter s tem k povečanju kakovosti življenja, samostojnosti , udeležbi v socialnem življenju, širjenju spretnosti ter povečanju zaposljivosti starejših ter znižanju stroškov varstva . To bo potekalo na usklajen in nerazdrobljen način z večjo kritično maso, kar bo pripomoglo k bolj stroškovno učinkovitim in interoperabilnim rešitvam.

- Bosta zagotavljanje kritične mase in usklajen evropski pristop za razvoj interoperabilnih rešitev učinkoviteje podpirala industrijo ter zlasti mala in srednje velika podjetja. Poleg tega bo omogočena prilagoditev rešitev skupnega programa AAL nacionalnim/regionalnim socialnim preferencam in predpisom. To je pomemben pogoj za komercialno uporabo in razvoj trga ter omogoča vključitev malih in srednje velikih podjetij.

- Bo predlagani program ustvaril spodbude za večje nacionalne in industrijske naložbe v raziskave ter razvoj in inovacije na področju IKT in staranja ter tako prispeval k barcelonskemu cilju, ki določa, da se 3 % evropskega BDP nameni za raziskave in razvoj.

- Makrogospodarska dodana vrednost za evropsko gospodarstvo in družbo, ki bo nastala ob uporabi rezultatov skupnega programa AAL, v tem finančnem poročilu še ni bila obravnavana .

5.3. Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

Glavni operativni cilj tega zakonodajnega predloga, in sicer sodelovanje Skupnosti v skupnem raziskovalnem in razvojnem ter inovacijskem programu, ki ga več držav članic izvaja na področju podpore iz okolja pri samostojnem življenju, je bil že določen v Sedmem okvirnem programu za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti ter v njegovem posebnem programu Sodelovanje.

Cilji politike, povezani z operativnim ciljem:

- odziv na izziv staranja prebivalstva s spodbujanjem vlaganja v raziskave, razvoj in inovacije novih rešitev za prijetno staranje v Evropi, ki temeljijo na IKT.

- Ustvariti kritično maso raziskav, razvoja in inovacij na ravni EU na področju tehnologij in storitev za prijetno staranje v informacijski družbi, vključno z oblikovanjem ugodnega okolja za sodelovanje malih in srednje velikih podjetij

Tehnološki in gospodarski cilji:

- Spodbujati oblikovanje inovativnih izdelkov, storitev in sistemov, ki temeljijo na IKT, za prijetno staranje doma, v skupnosti in na delovnem mestu ter s tem povečati kakovost življenja, samostojnost, udeležbo v socialnem življenju, širiti znanje in spretnosti ter povečati zaposljivost starejših ter znižati stroške zdravstvenega in socialnega varstva. To lahko temelji npr. na inovativni uporabi tehnologije IKT, novih načinih interakcije potrošnikov ali novih vrstah vrednostnih verig storitev za samostojno življenje

- Izboljšati razmere za industrijsko izkoriščanje rezultatov raziskav z zagotovitvijo skladnega evropskega okvira za razvijanje skupnih pristopov ter zagotavljanje lažje lokalizacije in prilagoditve skupnih rešitev, ki so združljive z različnimi socialnimi preferencami in regulativnimi vidiki na nacionalni ali regionalni ravni v Evropi.

Prispevek Komisije so sredstva, navedena v oddelku 4.1.

Realizacije so (a) ustanovitev skupnega programa in (b) izbira ter delovanje raziskovalnih, razvojnih in inovacijskih projektov na podlagi razpisa za zbiranje predlogov na podlagi skupnega programa.

Na podlagi sorodnih kazalnikov se bodo merili naslednji pričakovani rezultati (2008):

- Spodbujanje vlaganja in nacionalnih prizadevanj ; z zagotavljanjem spodbud za vlaganje v skladu s skupnimi strategijami in izvajanjem.

- Kazalniki: (i) število sodelujočih držav; (ii) obveznosti in plačila v skladu z določbami iz oddelka 4.1.1; (iii) nacionalna sredstva, namenjena in porabljena za projekte iz skupnega programa; (iv) sredstva, ki jih s svojo udeležbo in sofinanciranjem projektov zagotovijo industrija in druge zainteresirane strani.

- Izboljšanje skladnosti raziskav in razvoja ter inovacij IKT za prijetno staranje v Evropi; z odpravo sedanje razdrobljenosti prizadevanja, tako da se razvijejo skupne strategije in skupni razpisi za zbiranje predlogov s kritično maso.

- Kazalniki: ta rezultat bo dejansko dosežen, ko bo skupni program v celoti začel delovati, vanj pa bo vključeno znatno število sodelujočih držav.

- Učinkovitost programa; z zagotavljanjem zanesljivosti glede razpoložljivosti nacionalnih proračunov z osrednjim programom za predložitev, oceno in izbiro predlogov in z zagotavljanjem uporabniku prijaznega programa za skupne evropske uporabne in na trg usmerjene raziskave ter inovacije, ki temeljijo na znanih nacionalnih pravilih. To mora prispevati k novi in učinkovitejši podpori za udeležence, zlasti za mala in srednje velika podjetja, kar bi omogočilo večje industrijske naložbe ter skrajšalo čas za trženje in izkoriščanje rezultatov.

- Kazalniki: (v) časovni interval med predložitvijo predloga in začetkom izvajanja projekta; (vi) število sodelujočih malih in srednje velikih podjetij; (vii) splošni stroški za delovanje skupnega programa.

- Znatne gospodarske in socialne koristi ter prispevek h ključnim ciljem politike ; to bo izmerjeno kot del načrtovane neodvisne vmesne in končne ocene poleg drugih predstavljenih kazalnikov.

5.4 Metoda izvedbe (okvirno)

X Centralizirano upravljanje

( neposredno s strani Komisije

X posredno s prenosom na:

( izvajalske agencije

( organe, ki sta jih ustanovili Skupnosti, kakor je navedeno v členu 185 finančne uredbe

X nacionalne ali mednarodne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve

( Deljeno ali decentralizirano upravljanje

( z državami članicami

( s tretjimi državami

( Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (treba jih je navesti)

Pripombe:

Finančni prispevek Skupnosti bo izplačan posebni izvršilni strukturi, ki jo bodo za skupni program ustanovile partnerske države ter bo v skladu s členoma 54 in 56 finančne uredbe upravljala prispevek Skupnosti. Ta bo zagotovljen na podlagi odobritve delovnega programa in z njimi povezanih nacionalnih proračunskih obveznosti.

Organizacijska struktura za skupni program AAL zajema:

Združenje AAL je mednarodno neprofitno združenje, ki je bilo ustanovljeno na podlagi belgijske zakonodaje in tvori posebno izvršilno strukturo, ki jo sestavljajo sodelujoče države članice ter Izrael, Norveška in Švica.

Združenje AAL je pristojno za vse dejavnosti skupnega programa AAL. Naloge združenja AAL vključujejo upravljanje pogodbami in proračuna, razvoj letnih delovnih programov, organizacijo razpisov za zbiranje predlogov, izvajanje ocenjevanja in razvrščanje projektov. Razen tega nadzoruje spremljanje projektov in prenaša povezana plačila prispevkov Skupnosti na imenovane nacionalne agencije za upravljanje programov. Organizira tudi dejavnosti razširjanja.

Združenje AAL upravlja generalna skupščina. Generalna skupščina, ki je organ za sprejemanje odločitev skupnega programa AAL, imenuje člane sveta direktorjev in nadzoruje izvajanje skupnega programa AAL, vključno z odobritvijo letnih delovnih programov, dodelitvijo nacionalnih sredstev za projekte in obravnavanje prošenj za novo članstvo. Delovala bo na podlagi načela ena država – en glas. Odločitve se sprejemajo z navadno večino, razen odločitve o nasledstvu, sprejemu ali izključitvi članov ali razpustitev združenja, za katere se lahko v statutu združenja določijo posebne zahteve glede glasovanja. Komisija ima na srečanjih generalne skupščine status opazovalca.

Svet direktorjev AAL, sestavljen iz direktorja in dveh poddirektorjev (ali enega poddirektorja in enega zakladnika), izvoli generalna skupščina za izpolnjevanje posebnih upravljavskih obveznosti, kot je načrtovanje proračuna, zaposlovanje in sklepanje pogodb. Svet direktorjev pravno zastopa združenje in obvešča generalno skupščino.

Sodelujoče države članice ter Izrael, Norveška in Švica pooblaščajo nacionalne agencije za upravljanje programov, da za nacionalne projektne partnerje izvajajo dejavnosti, povezane z upravljanjem projekta ter upravnimi in pravnimi vidiki, ter da zagotavljajo podporo pri ocenjevanju in izbiranju predlogov projektov. Dejavnosti opravljajo pod nadzorom združenja AAL.

Svetovalni odbor bo s predstavniki industrije in drugimi zainteresiranimi stranmi zagotovil priporočila za prednostne naloge in teme, ki jih je treba obravnavati v razpisih za zbiranje predlogov v okviru skupnega programa AAL

6. NADZOR IN VREDNOTENJE

6.1. Sistem nadzora

Spremljanje skupnega programa bo po začetku delovanja potekalo prek letnih poročil, ki jih bo pripravila posebna izvršilna struktura. To bo omogočilo natančen pregled nad izvajanjem skupnega programa v skladu s kazalniki iz oddelka 5.3.

6.2. Vrednotenje

6.2.1. Predhodno vrednotenje

Predlagana pobuda je bila obravnavana kot del predhodne ocene predloga Sedmega okvirnega programa.

6.2.2. Ukrepi, sprejeti po vmesnem/naknadnem vrednotenju (na podlagi podobnih preteklih izkušenj)

Predlagani model upravljanja temelji na izkušnjah, pridobljenih pri prvi pobudi v skladu s členom 169, izvajani med Šestim okvirnim programom, ki se imenuje pobuda Partnerstva evropskih držav in držav v razvoju na področju kliničnih študij.

6.2.3. Oblika in pogostnost prihodnjega vrednotenja

Vmesno oceno bodo po dveh letih delovanja opravili neodvisni strokovnjaki in bo vsebovala: (1) oceno izvajanja programa glede nadaljnjega znanstvenega, upravljavskega in finančnega povezovanja; (2) oceno dodane vrednosti in učinkovitosti programa pri uresničevanju njegovih ciljev. Zunanji strokovnjaki bodo na koncu programa izvedli naknadno oceno.

7. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

Člen 6 Odločbe o skupnem programu AAL določa, da Komisija in Računsko sodišče lahko prek svojih uradnikov ali zastopnikov izvajata vse preglede in inšpekcije, da se zagotovi ustrezno upravljanje s sredstvi Skupnosti in da se zaščitijo finančni interesi Skupnosti pred zlorabami ali nepravilnostmi. Zato sodelujoče države članice ter Izrael, Norveška in Švica in/ali posebna izvršilna struktura Komisiji ter Računskemu sodišču pravočasno predložijo vse ustrezne dokumente.

Člen 7 Odločbe o skupnem programu AAL določa, da Komisija in Računsko sodišče lahko prek svojih uradnikov ali zastopnikov izvajata vse preglede in inšpekcije, da se zagotovi ustrezno upravljanje s sredstvi Skupnosti in da se zaščitijo finančni interesi Skupnosti pred zlorabami ali nepravilnostmi. Zato sodelujoče države članice ter Izrael, Norveška in Švica in/ali posebna izvršilna struktura Komisiji ter Računskemu sodišču pravočasno predložijo vse ustrezne dokumente.

Nadaljnji ukrepi proti goljufijam se bodo izvajali kot del natančnega sporazuma med Komisijo in posebno izvršilno strukturo.

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

8.1. Cilji predloga z vidika stroškov financiranja

odobritve za prevzem obveznosti v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Leto 2007 | Leto 2008 | Leto 2009 | Leto 2010 | Leto 2011 | Leto 2012 |

Uradniki ali začasno osebje[24] (XX 01 01) |

Osebje, financirano iz člena[25] XX 01 02 |

Drugo osebje[26], financirano iz člena XX 01 04/05 | A*/AD | 0,50 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |

B*, C*/AST | 0,50 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

SKUPAJ | 1,0 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |

8.2.2. Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

Glavne naloge, ki izhajajo iz ukrepa, so:

- sodelovanje na sestankih generalne skupščine združenja AAL kot opazovalec Komisije, 4 dvodnevni sestanki na leto (raven direktorjev),

- sodelovanje na delavnicah in srečanjih za razširjanje informacij trikrat na leto (raven vodij enot),

- pogajanje in priprava pogodb o podpori s posebno izvršilno strukturo (raven vodij projekta + raven pomočnikov B/C),

- spremljanje izvajanja + pomoč pri vmesnih in naknadnih ocenah (raven vodij projekta),

- finančna in pravna revizija izvajanja skupnega programa (raven finančnih uradnikov).

8.2.3. Človeški viri – viri delovnih mest (obvezno)

( Delovna mesta, trenutno dodeljena upravljanju programa, ki se nadomesti ali podaljša

( Delovna mesta, ki so bila predhodno dodeljena v okviru izvajanja LSP/PPP za leto n

( Delovna mesta, ki bodo zahtevana v naslednjem postopku LSP/PPP

X Delovna mesta, ki bodo prerazporejena z uporabo obstoječih človeških virov znotraj zadevne službe (notranja prerazporeditev)

( Delovna mesta, potrebna za leto n, ki niso predvidena za izvajanje LSP/PPP za zadevno leto

8.2.4. Drugi upravni odhodki, vključeni v referenčni znesek (XX 01 04/05 – Odhodki za upravno poslovodenje)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Proračunska vrstica (številka in ime postavke) | Leto 2007 | Leto 2008 | Leto 2009 | Leto 2010 | Leto 2011 | Leto 2012 in pozneje | SKUPAJ |

Druga tehnična in upravna pomoč |

- notranja |

- zunanja | 0 | 0 | 0,025 | 0,025 | 0,025 | 0,075 | 0,150 |

Tehnična in upravna pomoč SKUPAJ | 0 | 0,320 | 0,345 | 0,345 | 0,345 | 0,715 | 2,070 |

8.2.5. Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki niso vključeni v referenčni znesek (se ne uporablja)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta človeških virov | Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in pozneje |

Uradniki in začasno osebje (XX 01 01) |

Osebje, financirano iz člena XX 01 02 (pomožno osebje, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje itd.) (navesti proračunsko vrstico) |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki NISO vključeni v referenčni znesek) SKUPAJ |

Izračun – Uradniki in začasni uslužbenci

Za človeške vire iz oddelka 8.2.1 so povprečni stroški 117 000 EUR na število delovnih mest FTE.

Misije: stroški temeljijo na povprečnih stroških na misijo, ki so 1 250 EUR, in: 2 misijah na leto za 2 uradnika, ki se udeležita sestankov generalne skupščine, 3 misijah na leto za enega uradnika, ki se udeleži sej upravljalnega odbora, in 3 misijah na leto za enega uradnika, ki se udeleži delavnic ter srečanj predlagateljev. Dodatnih 12 misij na leto se doda za namene revizije.

Zunanja pomoč: Izračun stroškov za zunanjo pomoč za letne revizije in vmesno/končno oceno temelji na eni letni reviziji/vmesni oceni na leto (s tremi zunanjimi strokovnjaki za 485 EUR na leto za tri dni + 1 250 EUR za potne stroške) za šest let + končna ocena leta 2013.

Izračun – Osebje, financirano iz člena XX 01 02

8.2.6. Drugi upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek (se ne uporablja) v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno) |

Leto 2007 | Leto 2008 | Leto 2009 | Leto 2010 | Leto 2011 | Leto 2012 in pozneje | SKUPAJ |

XX 01 02 11 01 – Misije |

XX 01 02 11 02 – Sestanki in konference |

XX 01 02 11 03 – Odbori[28] |

XX 01 02 11 04 – Študije in konzultacije |

XX 01 02 11 05 – Informacijski sistemi |

2 Drugi odhodki za poslovodenje skupaj (XX 01 02 11) |

3 Drugi odhodki upravne narave (opredeliti, vključno s sklicem na proračunsko vrstico) |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki NISO vključeni v referenčni znesek), SKUPAJ |

Izračun – Drugi upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek

[1] Ministrska konferenca v Rigi o IKT za vključujočo družbo in Ministrska deklaracija iz Rige, junij 2006.

[2] COM(2006)

[3] Platforma kliničnih študij evropskih držav v razvoju.

[4] UL C […], […], p. […].

[5] UL C […], […], p. […].

[6] UL C […], […], p. […].

[7] UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

[8] UL L 400, 30.12.2006, str. 86.

[9] COM(2005)

[10] COM(2006)

11 UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

[11] UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

[12] UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

[13] UL L 248, 16.9.2002, str. 1; Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).

[14] UL L 357, 31.12.2002, str. 1; Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. XXXX/2007 (UL L ...).

[15] UL C 323, 30.12.2006, str. 1.

[16] UL L 310, 9.11.2006, str. 15.

[17] Odhodki, ki ne spadajo v poglavje xx 01 zadevnega naslova xx.

[18] Odhodki v okviru člena xx 01 04 naslova xx.

[19] Odhodki iz poglavja xx 01, razen odhodkov iz člena xx 01 04 ali xx 01 05.

[20] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[21] Po potrebi, tj. če ukrep traja več kot 6 let, se dodajo stolpci.

[22] Kakor je opisano v oddelku 5.3.

[23] Stroškov zanje referenčni znesek NE krije.

[24] Stroškov zanje referenčni znesek NE krije.

[25] Stroški zanje so vključeni v referenčni znesek.

[26] S sklicevanjem na posebni zakonodajni finančni izkaz za zadevno(-e) izvajalsko(-e) agencijo(-e).

[27] Opredeliti vrsto odbora in skupino, v katero spada.