EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 22.2.2017 COM(2017) 94 final POROČILO KOMISIJE o preiskavi v zvezi z izkrivljanjem statističnih podatkov v Avstriji v skladu z Uredbo (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju (Sklep Komisije z dne 3. maja 2016) {SWD(2017) 105 final}



Vsebina Povzetek 1. Uvod 1.1.Ozadje 1.1.1. Ustrezne določbe in načela prava EU 1.1.2. Dejstva in postopek 1.2.Uradna preiskava Komisije o domnevnem izkrivljanju statističnih podatkov v Avstriji v skladu z Uredbo (EU) št. 1173/2011 2. Glavne ugotovitve 2.1.Pregled finančnih pozicij dežele Salzburg: 2002–2012 2.2.Pristojnosti institucij dežele Salzburg 2.2.1. Podelitev pooblastil 2.2.2. Notranji nadzor 2.2.3. Nadzor LRH 2.3.Finančno upravljanje dežele Salzburg v obdobju 2002–2012 2.3.1. Načelo štirih oči 2.3.2. Ponarejanje podpisov in dokumentacije 2.3.3. Izvenproračunski računi 2.3.4. Posojila OeBFA deželi Salzburg 2.3.5. Knjiženje vrednostnih papirjev (obveznosti)

2.3.6. Izvedeni finančni instrumenti 2.4.Opis dogodkov v obdobju od maja 2012 do decembra 2012 2.5.December 2012–oktober 2013: dejstva, ki jih je evidentiral STAT 2.5.1. Informacije Komisije 3. Ocena ugotovitev 3.1.Zaključki v zvezi z glavnimi akterji, vpletenimi v opisane dogodke 4. Zaključki Končne opombe Povzetek Evropska komisija je 3. maja 2016 začela formalni postopek preiskave o morebitnem izkrivljanju statističnih podatkov v deželi Salzburg v Avstriji. Ta sklep je bil sprejet v skladu s členom 8(3) Uredbe (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju v povezavi z Delegiranim sklepom Komisije 2012/678/EU z dne 29. junija 2012 o preiskavah in globah v zvezi z izkrivljanjem statističnih podatkov, kot je navedeno v Uredbi (EU) št. 1173/2011. Namen preiskave je bil oceniti, ali je mogoče potrditi resen sum o napačnem prikazovanju podatkov o dolgu in primanjkljaju v letu 2012 in predhodnih letih ter ali gre v tem primeru za posledico namere ali hude malomarnosti. V tem poročilu so predstavljene ugotovitve Komisije v zvezi z izvedeno preiskavo ter ključna dejstva, ki podpirajo navedene ugotovitve. V delovni dokument služb Komisije, ki je priložen temu poročilu, so vključene pisne pripombe k predhodnim ugotovitvam Komisije, ki jih je podala Republika Avstrija in ki so bile ustrezno upoštevane, kadar se je to zdelo ustrezno. Poročilo vsebuje podroben opis glavnih razlogov za popravke javnega dolga Avstrije v uradnem obvestilu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz aprila 2014 v višini 1,192 milijarde EUR leta 2012, 879 milijonov EUR leta 2011 in 523 milijonov EUR leta 2010, ki temelji na analizi priprave, nadzora in sporočanja finančnih transakcij v deželi Salzburg. Glavne ugotovitve so, da so se pri pripravi, nadzoru in sporočanju finančnih in nefinančnih transakcij v deželi Salzburg več let dogajale hude nepravilnosti, zlasti v obliki prikrivanja bančnih računov, sredstev in njihovega zahtevanega financiranja, kar je na koncu privedlo do prikrivanja ustreznih obveznosti iz maastrichtskega dolga in napačnega poročanja o njih. Zaradi hude malomarnosti se niso upoštevala pravila javnega računovodstva, nadzor je bil pomanjkljiv, poročanje o finančnih in nefinančnih transakcijah ni bilo ustrezno, priporočila avstrijskega računskega sodišča pa niso bila upoštevana. Poleg tega je bila dokumentacija namerno ponarejena, nacionalnim statističnim organom in avstrijskemu računskemu sodišču (RH) pa so bile namenoma poslane zavajajoče informacije. Avstrija je tako Komisiji (Eurostatu) najmanj pet let sporočala nižjo raven javnega dolga od pravilne, kar je privedlo do napačnega prikazovanja podatkov o dolgu, ki so pomembni za uporabo členov 121 in 126 PDEU ali za uporabo Protokola št. 12, priloženega PEU in PDEU (tj. do napačnega prikazovanja maastrichtskega dolga Republike Avstrije), v skladu s členom 8(1) Uredbe (EU) št. 1173/2011. Napačno prikazan javni dolg Avstrije je do konca leta 2012 znašal 1,192 milijarde EUR. Poročilo ugotavlja, da sta izvršna in zakonodajna oblast dežele Salzburg od leta 2002 delovali oziroma sprejemali zakonodajo tako, da sta omogočili podelitev neomejenih pooblastil finančni službi dežele Salzburg za opravljanje in sklepanje tveganih finančnih transakcij s kreditnimi institucijami za nedoločen čas in neomejene zneske. Obenem je bila finančna služba z odlokom izvzeta iz nadzora službe za notranjo revizijo dežele Salzburg, kar je v skladu z ugotovitvami iz revizijskega poročila Računskega sodišča z dne 9. oktobra 2013 „v nasprotju s splošnimi predpisi javne uprave“ in zaradi česar je prišlo do „hudih vrzeli v nadzoru na finančnih področjih“. Poročilo ugotavlja, da sta urad salzburške deželne vlade (Amt der Salzburger Landesregierung) in salzburška deželna vlada (Salzburger Landesregierung) imela ključno vlogo v dogodkih v zvezi z neevidentiranjem finančnih transakcij in stanja ter neporočanju o njih. Obravnava tudi vpletenost drugih institucij, in sicer deželnega računskega sodišča (Salzburger Landesrechnungshof), avstrijskega statističnega urada (Statistik Austria), avstrijske centralne banke (Österreichische Nationalbank) in avstrijske zvezne agencije za financiranje (Österreichische Bundesfinanzierungsagentur). Predstavljene so tudi druge ključne ugotovitve. Tudi če bi uradno obvestilo o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz aprila 2014 vsebovalo popravek maastrichtskega dolga za obdobje 2010–2012, kaže, da se je napačno poročanje o dolgu in verjetno tudi o primanjkljaju morda začelo že vsaj leta 2008 in da je stopnja maastrichtskega dolga za leti 2008 in 2009, kot jo prikazujejo avstrijski statistični organi, še vedno prenizko ocenjena. Čeprav je bila Komisija (Eurostat) o tej zadevi obveščena šele 10. oktobra 2013, poročilo na koncu ugotavlja, da so avstrijski statistični organi že vsaj 6. decembra 2012 vedeli, da obstaja možnost napačnega prikazovanja računov dežele Salzburg. V poročilu je ugotovljeno tudi, da sta se avstrijski statistični urad in avstrijska centralna banka zavedala precejšnih nedoslednosti v podatkih, ki jih je sporočila dežela Salzburg, še preden je leta 2012 v javnost prišel tako imenovani „finančni škandal“. Na podlagi ugotovitev iz tega poročila glede ravnanja organov države članice v obdobju od začetka veljavnosti Uredbe (EU) št. 1173/2011 z dne 13. decembra 2011 do začetka preiskave 3. maja 2016 se je Komisija odločila, da sprejme priporočilo Svetu, da se Republiki Avstriji naloži globa, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 1173/2011.



Seznam uporabljenih kratic Kratica Nemščina Slovenščina EDP Verfahren bei einem übermäßigen Defizit (VÜD) postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem (EDP) ESR Europäisches System Volkswirtschaftlicher Gesamtrechnungen (ESVG) evropski sistem računov LRH Landesrechnungshof deželno računsko sodišče (v tem dokumentu Računsko sodišče dežele Salzburg) BMF Bundesministerium für Finanzen avstrijsko ministrstvo za finance OeNB Österreichische Nationalbank avstrijska centralna banka OeBFA Österreichische Bundesfinanzierungsagentur avstrijska zvezna agencija za financiranje RH Rechnungshof avstrijsko [zvezno] računsko sodišče STAT Statistik Austria avstrijski nacionalni statistični urad SLH Salzburger Landes - Hypothekenbank AG - VRV Voranschlags- und Rechnungsabschlussverordnung avstrijska uredba o proračunu in zaključnih računih deželnih vlad in lokalnih oblasti



Seznam preglednic in diagramov Preglednica 1: maastrichtske obveznosti dežele Salzburg za obdobje 2002–2012 Preglednica 2: terjatve za obresti in obveznosti iz obresti dežele Salzburg za obdobje 2002–2012 Diagram 1: denarni tokovi v računovodskih izkazih urada salzburške deželne vlade (v mio. EUR) Seznam priloženih dokumentov Delovni dokument služb Komisije: Pripombe Republike Avstrije k predhodnim ugotovitvam preiskave o izkrivljanju statističnih podatkov v Avstriji 1.Uvod 1.1.Ozadje 1.1.1.Ustrezne določbe in načela prava EU 1.Države članice morajo Komisiji (Eurostatu) sporočati svoje letne podatke o primanjkljaju in dolgu, in sicer ob popolnem upoštevanju evropskih statističnih pravil in postopkov (Evropski sistem računov, ESR). 2.V skladu s členom 16 Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, „države članice zagotovijo, da so dejanski podatki, sporočeni Komisiji (Eurostatu), v skladu z načeli iz člena 2 Uredbe (ES) št. 223/2009. V tem okviru morajo nacionalni statistični organi zagotoviti, da so sporočeni podatki skladni s členom 1 te uredbe ter s temeljnimi računovodskimi pravili ESR 2010.“ 3.V skladu s členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 države članice Komisiji (Eurostatu) poročajo o načrtovanih in dejanskih javnofinančnih primanjkljajih ter o višini javnega dolga dvakrat letno, prvič pred 1. aprilom tekočega leta (leto n) in drugič pred 1. oktobrom leta n. Podatki, sporočeni leta n, se nanašajo na leta n – 1, n – 2, n – 3 in n – 4. 4.Uredba (EU) št. 1173/2011 o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju od 13. decembra 2011 pooblašča Komisijo, da začne preiskave, če obstaja resen sum, da se statistični podatki izkrivljajo namerno ali zaradi hude malomarnosti. Nekatera merila, postopki in pravila, ki so pomembni za izvajanje tega pooblastila, so določeni v Delegiranem sklepu Komisije 2012/678. V skladu z Uredbo (EU) št. 1173/2011 so take preiskave lahko podlaga za priporočilo Komisije Svetu, naj naloži globo državi članici. Priporočeno globo izračuna Komisija, vendar se o naložitvi globe in njeni višini dokončno odloči Svet. Če se ugotovi, da je država članica namerno ali zaradi hude malomarnosti napačno prikazala svoje podatke o primanjkljaju in/ali dolgu, se lahko Svet odloči, da bo navedeni državi članici naložil globo, ki znaša do 0,2 % BDP. 5.Komisija na splošno meni, da huda malomarnost lahko zajema očitno kršitev dolžnosti skrbnega ravnanja osebe, ki je odgovorna za pripravo podatkov o javnofinančnem primanjkljaju in javnem dolgu, kot je navedeno v uvodni izjavi 10 Delegiranega sklepa Komisije 2012/678, lahko pa zajema tudi hude pomanjkljivosti v organizaciji pretoka podatkov med javnimi subjekti in statističnimi organi, vključno z dogovori v zvezi z odgovornostjo nacionalnih uradnikov in zaposlenih, vključenih v te delovne postopke, osrednjim preverjanjem računovodskih podatkov s strani držav članic na vseh ravneh države ter stabilnimi in učinkovitimi sistemi za nadzor in kontrolo na nacionalni ravni. 6.Sodišče Evropske unije pa tudi dosledno zavzema stališče, da države članice ne morejo opravičevati neizpolnjevanja obveznosti, ki izhajajo iz prava EU, s sklicevanjem na stanje v svojem pravnem sistemu. Medtem ko lahko vsaka država članica po lastni presoji dodeljuje področja notranje pravne pristojnosti, kot se ji zdi ustrezno, ostaja dejstvo, da je za izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz prava EU, sama odgovorna Evropski uniji na podlagi člena 258 PDEU. 7.Poleg tega je ustaljena sodna praksa Sodišča na področju odgovornosti držav članic za izgubo in škodo, povzročeno posameznikom zaradi kršitev prava EU, za katere države lahko odgovarjajo (npr. če ne pride do prenosa direktiv), tudi, da odgovornost države velja za vsak primer, ko država članica krši pravo EU, „ne glede na to, kateri organ države članice je s svojim dejanjem ali opustitvijo storil kršitev“ . Zato „[...] država članica ne more uveljavljati razdelitve pristojnosti in odgovornosti med organi oblasti znotraj njenega pravnega sistema, da bi se tako rešila odgovornosti na tej podlagi“ . Podobna načela se smiselno uporabljajo za odgovornost držav članic za izkrivljanje statističnih podatkov, zato za določitev takšne odgovornosti zadostuje že, da je napačno prikazovanje podatkov posledica namernega ali malomarnega ravnanja znotraj sektorja država. 1.1.2.Dejstva in postopek

8.Avstrijsko zvezno računsko sodišče (v nadaljnjem besedilu: RH) je konec leta 2012 začelo z izvajanjem revizije finančnega upravljanja dežele Salzburg. Pri reviziji je bil opravljen temeljitejši pregled sistemov notranjega nadzora in finančnega upravljanja dežele Salzburg, pri čemer je bilo obravnavano knjiženje transakcij v javnih računih, njihov profil tveganja in s tem povezano upravljanje likvidnosti, potekala pa je po tiskovni konferenci uradnikov dežele Salzburg o domnevnem nezakonitem ravnanju vodje enote za proračun. Poleg tega je vključevala popis odprtih finančnih transakcij dežele Salzburg od 31. decembra 2012 in rezultatov predčasne prekinitve finančnih operacij v zadnjem četrtletju leta 2012. 9.RH je 9. oktobra 2013 objavilo poročilo o finančnem položaju dežele Salzburg, ki je opozorilo na vrsto nepravilnosti pri pripravi, nadzoru in sporočanju finančnih transakcij v državi Salzburg v zadnjih nekaj letih. Po ugotovitvah RH je Komisija (Eurostat) nemudoma navezala stik z avstrijskim statističnim uradom (v nadaljnjem besedilu: STAT), ki je v naslednjih dneh predložil dodatne informacije. Vendar pa sta lahko STAT in Komisija (Eurostat) v tako kratkem roku podala le splošno analizo možne velikosti vpliva in nista mogla analizirati statističnih učinkov ugotovitev. Komisija (Eurostat) je zato v svojem sporočilu za javnost o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem z dne 21. oktobra 2013 izrazila pridržek glede kakovosti podatkov, ki jih je sporočila Avstrija. 10.STAT je 10. marca 2014 Komisiji (Eurostatu) predložil rezultate svoje notranje analize statističnih posledic ugotovitev RH in napovedal, da bo po vključitvi novih podatkov za deželo Salzburg javnofinančni dolg za leta 2010, 2011 in 2012 popravljen navzgor (+0,2 odstotne točke BDP v letu 2010, +0,3 odstotne točke v letu 2011, +0,4 odstotne točke v letu 2012). Komisija (Eurostat) je zahtevala dodatna pojasnila, ki jih je STAT takoj predložil v dopisu z dne 28. marca 2014. V svojem sporočilu za javnost o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem je Eurostat 23. aprila 2014 umaknil svoje pridržke glede kakovosti podatkov, ki jih je sporočila Avstrija, saj je STAT v sporočene podatke o primanjkljaju in dolgu vnesel potrebne spremembe. 11.Po tem, ko je Komisija (Eurostat) pregledala dejstva, je bil primer neprijavljenega dolga v deželi Salzburg ocenjen kot resen. Med elementi, ki so pripeljali do tega sklepa, je tudi dejstvo, da je RH objavilo ugotovitve, ki kažejo na obstoj številnih in resnih nepravilnosti pri finančnem upravljanju dežele Salzburg, da je zaradi teh nepravilnosti prišlo do nepravilnega poročanja o podatkih v zvezi z dolgom v nezanemarljivih zneskih, o katerih naj bi nacionalni statistični uradi veliko let ne bili obveščeni, in da se zdi, da je salzburška deželna vlada pri izvajanju svojih pooblastil omogočala nepravilno poročanje o transakcijah. 12.Komisija (Eurostat) je na podlagi tega ocenila, da je potrebna temeljitejša analiza dejstev v deželi Salzburg. V tej predhodni fazi analize se je zdelo, da gre za bistven obseg napačnega poročanja, da obstajajo znaki druge hude malomarnosti ali namernega napačnega poročanja in da je do tega prihajalo več let. 1.2.Uradna preiskava Komisije o domnevnem izkrivljanju statističnih podatkov v Avstriji v skladu z Uredbo (EU) št. 1173/2011 13.Na podlagi notranje analize je Komisija (Eurostat) ugotovila, da obstaja resen sum napačnega prikazovanja statističnih podatkov, ki upravičuje izvajanje celotne preiskave v skladu s členom 8(3) Uredbe (EU) št. 1173/2011. Zato se je odločila, da začne preiskavo o napačnem prikazovanju podatkov o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem v Avstriji. Komisija je 3. maja 2016 začela formalni postopek preiskave o morebitnem izkrivljanju statističnih podatkov v deželi Salzburg v Avstriji. 14.Preiskovalna skupina Komisije je imela na ločenih sestankih razgovore s predstavniki STAT, urada salzburške deželne vlade (Amt der Salzburger Landesregierung), deželnega računskega sodišča (Salzburger Landesrechnungshof – LRH), avstrijske centralne banke (Österreichische Nationalbank – OeNB) in avstrijske zvezne agencije za financiranje (Österreichische Bundesfinanzierungsagentur – OeBFA). Na vsakem sestanku se je pisal zapisnik, ki so ga podpisali vsi udeleženci. 15.Navedbe iz končnih opomb (označenih z a, b, c itd.) tega poročila so vzete iz uradnih zapisnikov navedenih sestankov in popolnoma ustrezajo izjavam predstavnikov različnih institucij, s katerimi so bili opravljeni razgovori. 16.V tem poročilu so predstavljene ugotovitve Komisije v zvezi s preiskavo, izvedeno v skladu z Delegiranim sklepom Komisije 2012/678, ter ključna dejstva, ki podpirajo navedene ugotovitve. V delovni dokument služb Komisije, ki je priložen temu poročilu, so vključene pisne pripombe k predhodnim ugotovitvam Komisije, ki jih je predložila Republika Avstrija in ki so bile ustrezno upoštevane, kadar se je to zdelo ustrezno. 17.Treba je opozoriti, da je bil namen Komisije pri preiskavi o napačnem poročanju o primanjkljaju in dolgu razkriti celoten obseg problema in njegovega nastanka, da bi tako pomagala preprečiti prihodnje primere. Zato je bilo neizogibno, da je pregled zajemal dejstva, ki so obstajala že pred začetkom veljavnosti Uredbe (EU) št. 1173/2011 z dne 13. decembra 2011. V tem smislu je treba upoštevati, da je bilo napačno prikazovanje podatkov o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem enako nezakonito (čeprav zanj niso bile predvidene nikakršne sankcije) pred začetkom veljavnosti Uredbe (EU) št. 1173/2011, saj se je od držav članic slej ko prej zahtevalo, da Komisiji posredujejo popolne in zanesljive podatke v skladu z že veljavnimi predpisi, zlasti Uredbo (ES) št. 479/2009. 18.Da pa bi bilo mogoče uporabiti posebni režima sankcij iz člena 8 Uredbe (EU) št. 1173/2011, je bil glavni cilj preiskave preučiti, ali je do napačnega prikazovanja podatkov prišlo po začetku veljavnosti navedene uredbe. Zadevno ravnanje države članice, na podlagi katerega Komisija lahko izda priporočilo Svetu, torej zajema obdobje od 13. decembra 2011 do začetka preiskave 3. maja 2016. 19.Poleg tega je urad salzburške deželne vlade v okviru pisnih pripomb k predhodnim ugotovitvam Komisije izrazil dvom glede dejstva, da izjave, ki so jih podali posamezni uslužbenci urada salzburške deželne vlade na sestanku Komisije in tega organa, štejejo za izjave samega urada salzburške deželne vlade. V tem okviru bi bilo treba opozoriti, da je Komisija v skladu s členom 8 Uredbe (EU) št. 1173/2011 pooblaščena, da lahko razišče primere domnevno napačnega prikazovanja, in da so načini izvajanja teh preiskav opredeljeni v Delegiranem sklepu Komisije 2012/678 ter vključujejo zahteve po informacijah od katerega koli državnega subjekta, ki neposredno ali posredno sodeluje pri pripravi ustreznih podatkov (člen 3 navedenega sklepa). Zahteva po informacijah je bila na sestankih konec septembra 2016 podana subjektom, ki neposredno ali posredno sodelujejo pri pripravi podatkov o primanjkljaju in dolgu, in Komisija mora domnevati, da mnenja predstavnikov in osebja zadevnih subjektov na teh sestankih nujno izražajo stališča teh subjektov. 20.Poleg tega je Komisija pripravila tudi zapisnik, ki ga je poslala v pregled vsem udeležencem sestanka. Komisija je sprejela vse spremembe, ki so jih zahtevali udeleženci in so bile vključene v zapisnik. 21.Poleg tega je v opombi k zapisniku naveden poseben primer uslužbenca urada salzburške deželne vlade in nekdanjega uslužbenca LRH, za konkretne izjave tega posameznika, ki jih je podal kot nekdanji uslužbenec LRH, pa se je štelo, da ne izražajo stališča urada salzburške deželne vlade. 22.V zvezi z argumentom, ki ga je Avstrija podala v svojih pripombah k predhodnim ugotovitvam Komisije, pa je treba tudi opozoriti, da je preiskava, ki jo izvaja Komisija, upravne in ne kazenske narave. Pristojnost Komisije za izvajanje preiskav, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 1173/2011 in Delegiranem sklepu Komisije 2012/678, je popolnoma neodvisna od katerega koli kazenskega postopka v Avstriji in je ne more omejevati okoliščina, da se nekatera dejstva, ki so pomembna za preiskavo Komisije, morda obravnavajo v kazenskem postopku na nacionalni ravni. 2.Glavne ugotovitve 23.Ta oddelek vsebuje podroben opis glavnih razlogov za napačno prikazovanje javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga Avstrije, zaradi katerega so bili v uradnem obvestilu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz aprila 2014 izvedeni popravki navzgor za obdobje 2010–2012. To napačno prikazovanje je bilo rezultat napačnega poročanja dežele Salzburg o podatkih, ki so bili najmanj v teh letih poslani nacionalnim statističnim organom. Cilj tega oddelka je tudi ugotoviti raven odgovornosti različnih institucij za napačno poročanje na regionalni in tudi na nacionalni ravni. 24.Dežela Salzburg ni v računovodskih izkazih, ki ji je predložila avstrijskim statističnim organom, še nikoli pred tem poročala o obveznostih ali drugih finančnih pozicijah v znatnem znesku. 25.6. decembra 2012 so Finanzreferent dežele Salzburg, direktor finančne službe in direktor LRH imeli skupno tiskovno konferenco I , na kateri je bilo objavljeno, da je dežela Salzburg utrpela „zgolj računovodsko izgubo“ v višini 340 milijonov EUR v naložbah v izvedene finančne instrumente, in sicer zaradi nezakonitih ravnanj vodje enote za proračun, ki je prikrivala svoja dejanja, zavajala svoje nadrejene in ponarejala dokumentacijo. RH in drugi subjekti so šele po tiskovni konferenci začeli podrobno preiskavo računov dežele Salzburg, da bi v celoti razkrili posledice tega napačnega poročanja.

2.1.Pregled finančnih pozicij dežele Salzburg: 2002–2012 26.preglednica 1 vsebuje pregled maastrichtskih obveznosti dežele Salzburg za obdobje 2001–2012. 27.V prvi vrstici preglednice so prikazani finančni dolgovi (Finanzschulden) dežele Salzburg, kot so navedeni v bilancah stanja, ki jih je pripravil urad salzburške deželne vlade za obdobje 2002–2012. V skladu z informacijami STAT bi morali ti finančni dolgovi vključevati vsaj posojila in državne obveznice, lahko pa vključujejo tudi druge obveznosti, ki niso pomembne za maastrichtski dolg. Čeprav se finančni dolgovi lahko kažejo kot približek, je torej treba vedno opraviti nadaljnjo analizo za pripravo podatkov o maastrichtskem dolgu. Kljub temu je Komisija na koncu ugotovila, da je bilo v primeru dežele Salzburg in za leto 2012 stanje finančnega dolga skoraj enako stanju maastrichtskega dolga, kar je razvidno iz preglednice 1. 28.V preglednici je mogoče opaziti prekinitev niza od leta 2011 do 2012. To dejstvo kaže, da dežela Salzburg kljub uspelemu razkritju stanja obstoječih obveznosti na dan 31. decembra 2012 ni za nazaj popravila svojih bilanc stanja za obdobje 2002–2011. Komisija je zato pozvala urad salzburške deželne vlade k predložitvi podatkov o finančnih obveznostih dežele Salzburg, s katerimi je bila finančna služba seznanjena oziroma s katerimi je razpolagala konec leta 2012, tj. podatkov, ki bi bili dejansko sporočeni, če 6. decembra 2012 ne bi prišlo do razkritja tega primera. Urad salzburške deželne vlade je zatrdil, da ta priprava ni bila izvedena, saj so bili računovodski izkazi dežele Salzburg za leto 2012 pripravljeni šele po temeljitih preiskavah, ki so jih opravili RH in zasebni revizorji. Kljub temu pa podrobna analiza, ki jo je RH opravilo v letu 2013, kaže na dejstvo, da je iz srednjeročnega finančnega načrta dežele Salzburg, pripravljenega 16. novembra 2012, izhajalo skupaj 874 milijonov EUR dolga, o katerem bi dežela Salzburg morala poročati 31. decembra 2012. Ker urad salzburške deželne vlade ni predložil podrobnejših informacij, mora Komisija to sprejeti kot znesek dolga, ki je bil dejansko sporočen 31. decembra 2012. To je prikazano v vrstici 1a preglednice 1. 29.V vrstici 3 preglednice 1 je prikazan prispevek dolga dežele Salzburg k maastrichtskemu dolgu Avstrije, kot ga je ocenil STAT 30. septembra 2013, tj. na datum zadnjega uradnega obvestila o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki so ga avstrijski statistični organi poslali, še preden je bila Komisija (Eurostat) obveščena o možnosti, da bi bil dolg dežele Salzburg prenizko ocenjen. Kot je razvidno iz primerjave vrstic 3 in 1 (glej vrstico 5), STAT pri tej oceni ni upošteval samo podatkov o dolgu, ki jih je sporočila dežela Salzburg, temveč tudi podatke iz drugih virov. 30.STAT je na primer v svoji oceni upošteval precejšen del tistega, kar je vključeno v t. i. Voranschlagsunwirksame Erläge, tj. denarna sredstva, ki se prenašajo prek računov dežele Salzburg in ki predstavljajo obveznost do tretjega subjekta, kar je po ugotovitvah STAT vključevalo tudi posojila OeBFA za financiranje sklada Salzburger Landeswohnbaufonds. Ugotovljeno je bilo, da je ta znesek za leto 2011 dosegel 1,05 milijarde EUR, kar je razvidno iz vrstice 2b, in da je bil v celoti vključen v Voranschlagsunwirksame Erläge (glejte oddelek 2.3.4 spodaj). 31.Poleg tega in po prejetju informacij OeNB je STAT ugotovil, da se je dežela Salzburg v letu 2010 financirala sama z izdajanjem državnih vrednostnih papirjev v znesku do 300 milijonov EUR. Tudi če takšen znesek ni bil razviden nikjer v bilancah stanja dežele Salzburg, je STAT sklenil, da bo sledil neposrednemu viru podatkov OeNB (po navzkrižnem preverjanju z dodatnimi posrednimi viri podatkov) in vključil ta znesek v dolg dežele Salzburg (glejte oddelek 2.3.5 spodaj). 32.Če bi se k znesku dolga iz vrstice 1 prištelo 1,05 milijarde EUR, navedenih v vrstici 2 (in razvidnih iz vrstice 2b), za leto 2011 ter 300 milijonov EUR v vrednostnih papirjih, kot je razkrila zbirka podatkov OeNB o posameznih vrednostnih papirjih, bi dolg znašal 2,126 milijarde EUR. Razliko (166 milijonov EUR) glede na znesek dolga, ki ga je ocenil STAT v letu 2011 (2,293 milijarde EUR), je mogoče v glavnem pojasniti z nedoslednostmi, ki jih je v zvezi s posojanjem od OeBFA sporočil urad salzburške deželne vlade. STAT se je odločil, da se bo pri razhajanjih dosledno opiral na informacije, ki jih je predložila OeBFA II . STAT sicer ima možnost spremeniti podatke iz virov podatkov pri pripravi nacionalnih računov, vendar nima pooblastil, da bi od subjektov zahteval, da spremenijo sporočene podatke III (glejte oddelek 2.3.4 spodaj). 33.V vrstici 4 preglednice 1 je prikazan prispevek dolga dežele Salzburg k maastrichtskemu dolgu Avstrije, kot ga je izračunal STAT 31. marca 2014, tj. potem ko je Eurostat izrazil pridržek v zvezi z avstrijskimi podatki, na podlagi česar sta STAT in urad salzburške deželne vlade opravila skupno analizo obveznosti dežele Salzburg. 34.V vrstici 7 preglednice 1 so prikazani popravki maastrichtskega dolga Avstrije, ki jih je izvedel STAT po razkritju napačnega poročanja o dolgu dežele Salzburg. Razvidno je, da statistični organi niso pregledali podatkov o dolgu v obdobju pred letom 2010. V pripombah Avstrije z dne 25. januarja 2017 k predhodnim ugotovitvam preiskave STAT navaja: „V skladu s predpisi o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem so države članice zavezane priglasiti podatke za obdobje od leta n-4 do leta n. V uradnem obvestilu iz aprila 2014 je bilo torej treba sporočiti samo podatke za obdobje 2010–2014. Uradno obvestilo o spremembah podatkov v predhodnih letih je obvezno samo na podlagi drugih predpisov EU.“ Komisija to izjavo razume v smislu, da obdobje pred letom 2010 ni bilo predmet nikakršne preiskave, ne v zvezi s primanjkljajem ne v zvezi z dolgom. Ne glede na izjavo STAT in na podlagi svojih sestankov z avstrijskimi organi v okviru preiskave, predvsem z uradom salzburške deželne vlade, sklepa, da bi se napačno poročanje podatkov torej lahko začelo tudi že leta 2008 IV . 35.V vrstici 6a je prikazana razlika med izračunom dolga dežele Salzburg ob upoštevanju vseh virov podatkov, ki so bili na voljo marca 2014 (vrstica 4), ter dolga, ki ga je dežela Salzburg dejansko sporočila (vrstica 1a) za navedena leta v okviru finančnih dolgov (Finanzschulden). To pomeni, da vpliv popravkov maastrichtskega dolga v letu 2012, če se za pripravo podatkov o prispevku dežele Salzburg k maastrichtskemu dolgu Avstrije ne bi uporabili drugi viri podatkov, ne bi znašal zgolj 0,4 % BDP, temveč 0,9 %. 36.Avstrijski organi v pisnih pripombah Avstrije k predhodnim ugotovitvam Komisije navajajo, da je bil dejanski znesek maastrichtskega dolga za leto 2012, kot je bil končno sporočen v uradnem obvestilu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz aprila 2014, tj. vključno s popravki, ki so sledili po razkritju napačnega prikazovanja dolga, nižji od zneska maastrichtskega dolga za leto 2012, ki je bil sporočen v uradnih obvestilih o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem za leto 2012. Avstrija na podlagi tega trdi, da dolg v spornih uradnih obvestilih v zvezi s postopkom o čezmernem primanjkljaju ni bil napačno prikazan. 37.Pomembno je pojasniti, da so gre pri primanjkljaju in dolgu, sporočenih v uradnih obvestilih o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem za leto 2012, samo za načrtovane in ne dejanske podatke. Načrtovani podatki niso dejanske številke, temveč vsebujejo napovedi, ki jih posredujejo vlade držav članic. Napovedi ni mogoče izenačiti z dejanskimi številkami, ki jih države članice posredujejo Komisiji, in v tem smislu primerjati njihove ustreznosti, točnosti, popolnosti in zanesljivosti z dejanskimi podatki, tj. z dejansko nastalimi obveznostmi. 38.Uredba Sveta (ES) št. 479/2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, povsem jasno določa, da Komisija v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem ocenjuje samo kakovost dejanskih podatkov. Če dejanski podatki niso kakovostni, lahko Komisija v zvezi s tem izrazi pridržke ali te podatke spremeni. 39.Komisija poleg tega meni, da je bil tudi znesek dolga za leto 2012, ki je bil v uradnem obvestilu oktobra 2012 v zvezi s čezmernim primanjkljajem sporočen v okviru načrtovanih podatkov, dejansko prenizko ocenjen, in sicer za znesek 1,192 milijarde EUR, ki je bil razkrit aprila 2014. Vsaka druga razlaga bi pomenila, da so statistični organi že oktobra 2012 vedeli, da obstajajo tudi takšne maastrichtske obveznosti, ki niso bile sporočene, česar pa Komisija v tej preiskavi vendarle ne ugotavlja. Preglednica 1: maastrichtske obveznosti dežele Salzburg za obdobje 2002–2012 2.2.Pristojnosti institucij dežele Salzburg 40.Dežela Salzburg ima tako kot vse avstrijske dežele svoj deželni parlament (Landtag), deželno vlado (Landesregierung), deželnega glavarja (Landeshauptmann) in urad deželne vlade (Amt der Landesregierung).

41.Deželni parlament je pristojen za sprejemanje zakonodaje o nezveznih zadevah za deželo, nadzor nad izvajanjem zakonov in volitve deželne vlade. Pod njegovim nadzorom je tudi deželno računsko sodišče (LRH). 42.LRH vodi direktor, ki ga deželni parlament imenuje za dobo dvanajstih let; ponovno imenovanje ni dovoljeno. LRH je odgovorno za nadzorovanje upravljanja dežele Salzburg in drugih pravnih subjektov, ki so pod nadzorom dežele, ter vseh prejemnikov javne podpore in lokalnih skupnosti z manj kot 10 000 prebivalci. Revizije, ki jih izvaja LRH, so osredotočene na skladnost s predpisi, pravilen izračun podatkov ter gospodarsko učinkovitost in uspešnost urada deželne vlade na področju finančnega upravljanja. Poročila, ki jih pripravlja LRH, vključujejo glavne ugotovitve, predloge in priporočila. Izvajajo se lahko tudi nadaljnji pregledi, katerih namen je ugotoviti, ali zadevne enote te predloge in priporočila dejansko tudi izvajajo. Vendar LRH ne more zagotavljati izvajanja predlogov in priporočil, saj je njegova glavna pristojnost objavljanje poročil. 43.Deželni parlament imenuje deželno vlado, ki jo vodi deželni glavar in ki ima izvršilno oblast. Deželno vlado v deželi Salzburg sestavlja sedem članov, od katerih je vsak (politično) odgovoren za več služb urada deželne vlade. Član deželne vlade, ki je odgovoren za finančne zadeve (Finanzreferent), je najvišji nosilec odločanja glede finančnih zadev, je odgovoren za zagotavljanje dobrega delovanja svojega področja pristojnosti ter nosi končno odgovornost za vse dejavnosti, dosežke in rezultate finančnega upravljanja dežele. 44.Poleg tega deželna vlada na podlagi odobritve zvezne vlade imenuje tudi direktorja urada deželne vlade (Landesamtsdirektor) v deželi Salzburg. Urad salzburške deželne vlade zagotavlja upravno podporo deželi Salzburg in je razdeljen na več služb, vključno z Abteilung 8: Finanz– und Vermögensverwaltung (v nadaljnjem besedilu: finančna služba). Direkcija urada deželne vlade (Landesamtsdirektion) vključuje tudi službo za notranjo revizijo (Stabstelle Interne Revision). 45.Enota za proračun (Referat 8/02 – Budgetangelegenheiten), ki je imela osrednjo vlogo pri teh dogodkih (glej oddelka 2.2 in 2.3), je enota finančne službe. Ta enota je bila med drugim odgovorna za srednjeročno in dolgoročno finančno načrtovanje ter upravljanje dolga in naložb. Poleg tega je imela velik vpliv na knjigovodstvo finančnih sredstev in finančnih transakcij, ki so se izvajale v okviru Voranschlagsunwirksame. Do julija 2012 je ta enota imela vodjo, enega uslužbenca in enega tajnika. 46.V okviru finančnega upravljanja dežele Salzburg je bil leta 2007 ustanovljen finančni svetovalni odbor (Finanzbeirat), katerega cilj je bil nadzirati in opredeliti strategijo finančne službe. Ta svetovalni odbor ni imel pristojnosti za odločanje in je bil v glavnem odgovoren za letni pregled finančne strategije in strategije tveganja dežele Salzburg ter zlasti za oceno primernosti omejitev tveganja, povezanih z zmogljivostjo obvladovanja tveganja, in za ustreznost uvedbe nadaljnjih omejitev tveganja. Odbor je pri svojih posvetovanjih izhajal iz informacij, ki jih je pripravila enota za proračun. Poleg direktorja finančne službe, ki je predsedoval odboru, so bili vanj vključeni tudi dva svetovalca iz zasebnega sektorja in dva uslužbenca enote za proračun (slednja brez glasovalnih pravic). 47.V finančno službo je bila vključena tudi enota za računovodstvo (Referat 8/04 – Landesbuchhaltung), ki je bila odgovorna za evidentiranje proračunskih (Voranschlagswirksame) in izvenproračunskih računov (Voranschlagsunwirksame). Ta enota je bila do začetka leta 2007 služba (Abteilung 14 – Landesbuchhaltung). 2.2.1.Podelitev pooblastil 48.Leta 2006 je deželni parlament sprejel zakon o deželnem proračunu, kjer je v členu IV navedeno: „Deželna vlada ima pooblastila, da za izpolnitev tekočih potreb po denarnih sredstvih uporabi razporejene rezerve, najame gotovinsko posojilo, se zadolžuje ter izvaja transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti za ustvarjenje dodatnih prihodkov, če pričakuje, da bodo ta dejanja zagotovila deželi gospodarsko prednost; To vključuje aktivno upravljanje finančnih sredstev za sklad Landeswohnbaufonds.“ V skladu z informacijami, predloženimi Komisiji, je bila navedena pravna določba uvedena na posebno zahtevo vodje enote za proračun, deželni parlament pa se je s to zahtevo strinjal V . 49.Poleg tega je RH v svojem poročilu ugotovilo, da so enoti za proračun že leta 2002 dejansko bila podeljena polna pooblastila za uporabo finančnih sredstev dežele Salzburg in sredstev iz sklada Landeswohnbaufonds, da bi se deželi Salzburg zagotovila gospodarska prednost. V tistem času je Finanzreferent podelil direktorju finančne službe, vodji enote za proračun in uslužbencu te enote pooblastila za samostojno zastopanje pri opravljanju finančnih transakcij prek banke Salzburger Landes-Hypothekenbank AG (SLH) v zvezi s številnimi operacijami. 6. februarja 2003 je istim osebam podelil tudi pooblastila za začetek izvajanja in sklepanje finančnih transakcij z visoko stopnjo tveganja z drugimi kreditnimi institucijami za neomejen čas in v neomejenih zneskih. Te tri osebe so prejele tudi pooblastilo za odpiranje in zapiranje bančnih računov. Vsa ta pooblastila so bila veljavna do sredine julija 2012, ko jih je takratni Finanzreferent dežele Salzburg odvzel vodji enote za proračun. 50.Med preiskavo Komisije so uradniki urada deželne vlade nadalje pojasnili, da pooblastila, ki so bila posebej podeljena vodji enote za proračun, niso bila nikoli sporna zaradi njenega velikega ugleda VI . 51.Podobno je v Smernicah finančnega upravljanja dežele Salzburg, ki jih je pripravil Finanzreferent in ki so začele veljati 4. junija 2007, navedeno, da cilj finančnih naložb v izvedene finančne instrumente ni bil samo ustvariti prihranke pri odhodkih za obresti, temveč tudi zagotoviti dodaten prihodek državi. 2.2.2.Notranji nadzor 52.V obvestilu z dne 2. februarja 2004 se je Finanzreferent dežele Salzburg odločil, da enota za proračun od tega dne naprej ne bo več poročala enoti za računovodstvo o svojih evidencah v zvezi z Voranschlagsunwirksame, zlasti pa da ne bo več poročala o svojih finančnih naložbah v okviru upravljanja pokojninskega sklada dežele Salzburg (Versorgungs- und Unterstützungsfonds – VuF). Toda kot je bilo potrjeno med preiskavo Komisije, so bile informacije, ki bi jih enota za proračun morala sporočiti enoti za računovodstvo, „potrebne za izvajanje ustreznih računovodskih postopkov VII “. 53.Navedena odločitev se je delno spremenila šele leta 2008. A kot je 28. septembra 2016 med preiskavo Komisije navedel urad salzburške deželne vlade, „(…) nekatere transakcije so bile še vedno izvzete iz obveznosti poročanja“ celo po letu 2008. 54.Na podlagi izjave, podane med preiskavo Komisije, je bila odločitev iz leta 2004 potrebna, ker so naložbe, ki jih je, zlasti v VuF, opravljala enota za proračun, takrat ustvarjale precejšen prihodek za deželo Salzburg VIII , za njene kompleksne transakcije pa je bil potreben hiter odziv te enote IX . Poleg tega osebje enote za računovodstvo teh transakcij zaradi njihove kompleksnosti ni bilo sposobno nadzirati X . 55.Komisija tudi ugotavlja, da ni šlo samo za to, da je bila enota za proračun izvzeta iz obveznosti poročanja enoti za računovodstvo, temveč da je osebje enote za računovodstvo moralo ravnati v skladu z navodili vodje enote za proračun. Predvidljiva posledica takšne organizacijske strukture je, da je enota za računovodstvo sprejela podatke, kakršni so ji bili posredovani. XI 56.Komisija tudi ugotavlja, da so bili notranje računovodstvo in javni računi, ki jih je pripravil urad salzburške deželne vlade, zlasti pa finančna služba, od leta 1999 naprej izvzeti iz nadzora službe za notranjo revizijo XII . Po navedbah RH je bilo stanje „v nasprotju z običajnimi pravili javne uprave“ in je na koncu „prispevalo k nastanku hudih vrzeli pri nadzoru na področjih, ki so pomembna s finančnega vidika“. 57.Povečanja pooblastil enote za proračun dežele Salzburg torej ni spremljalo tudi povečanje nadzora in dejavnosti te enote. V resnici so se obveznosti poročanja enote za proračun drugim enotam urada salzburške deželne vlade še zmanjšale. 2.2.3.Nadzor LRH

58.LRH je med drugim odgovorno za revizije finančnega upravljanja salzburške deželne vlade in njenih skladov, pri tem pa je posebej pozorno na skladnost z zakonodajo in pravilen izračun številk. Kljub temu se zdi, da finančna služba (in računovodski izkazi) dežele Salzburg v obdobju 2002–2012 ni bila nikoli predmet temeljite revizije LRH XIII . 59.Po navedbah sedanjega in nekdanjega direktorja LRH se takšne revizije finančnega upravljanja dežele Salzburg niso opravljale zaradi pomanjkanja osebja, nezadostnih sredstev XIV in takratne nezadostne usposobljenosti osebja na področju revizij teh transakcij XV . 60.Kot je razvidno iz revizijskih poročil LRH o računovodskih izkazih (Rechnungsabschluss) dežele Salzburg za obdobje 2008–2011, je bila njuna ugotovitev vselej enaka: „Preskusi, ki jih je opravilo LRH, so pokazali, da so bile računovodske evidence in računovodski izkazi ustrezno pripravljeni in popolni. Stanje denarnih sredstev je pravilno in potrjeno z bančnimi izpiski.“. Vendar je Komisija ugotovila, da navzkrižno preverjanje z bančnimi izpiski v resnici ni bilo nikoli opravljeno XVI . Zato izjava v zaključku poročil LRH ni bila točna. 61.Komisija torej razume, da deželni parlament takšnih temeljitih revizij finančnega upravljanja dežele Salzburg takrat ni štel za posebno pomembno zadevo XVII . 2.3.Finančno upravljanje dežele Salzburg v obdobju 2002–2012 62.V tem oddelku so opisane nekatere nepravilnosti pri finančnem upravljanju dežele Salzburg v obdobju 2002–2012, s poudarkom na ključni vlogi finančne službe dežele Salzburg pri teh dogodkih, zlasti pa vlogi enote za proračun. Poleg tega je cilj tega oddelka pojasniti udeležbo drugih regionalnih in nacionalnih institucij pri nadzoru dežele Salzburg, njenem financiranju in pripravi nacionalnih računov. 2.3.1.Načelo štirih oči 63.Načelo štirih oči je temeljno računovodsko načelo, pri katerem morata določeno dejanje, tj. odločitev, transakcijo itd., potrditi najmanj dve osebi, da bi se lahko izvedlo. Ta mehanizem nadzora se uporablja za lažji prenos pooblastil, večjo preglednost in onemogočanje posamezniku, da bi deloval sam s ciljem ogoljufati organizacijo. 64.Kot navedeno, je Finanzreferent leta 2002 podelil trem uslužbencem finančne službe samostojno pooblastilo za odločanje o opravljanju finančnih transakcij prek banke SLH. To pooblastilo je bilo še razširjeno leta 2003 za neomejeno obdobje, neomejene zneske in brez kakršnih koli omejitev pri številu transakcij ali kreditnih institucij, s katerimi so smeli poslovati. 65.Navedeno je bilo tudi, da je bila enota za proračun na podlagi obvestila, ki ga je leta 2004 pripravil Finanzreferent, izvzeta iz obveznosti posredovanja kakršnih koli informacij enoti za računovodstvo. Ta odločitev je močno omajala spoštovanje načela štirih oči glede na to, da je precejšen del finančnih transakcij, ki so se opravljale v imenu dežele Salzburg, izvajala enota za proračun. Zaradi dejstva, da so bila samostojna pooblastila za odločanje podeljena dve leti prej, navedeno obvestilo kaže na to, da drugega notranjega preverjanja finančnih transakcij ni opravila niti enota za proračun niti enota, ki je zadolžena za pripravo zaključnega računa dežele Salzburg. Med preiskavo Komisije se je tudi izkazalo, da je vodja enote za proračun lahko posegala v knjigovodske evidence. 66.Če služba za notranjo revizijo leta 1999 ne bi bila z odlokom izvzeta iz obveznosti nadzora finančne službe, bi verjetno lahko opozorila na navedene nepravilnosti postopkov notranjega nadzora. 67.Tudi če je bila odločitev iz obvestila iz leta 2004 na koncu spremenjena v letu 2008, so bile nekatere transakcije še vedno izvzete iz obveznosti poročanja, predvsem transakcije med osnovnim proračunom dežele Salzburg in skladi, tj. VuF in Landeswohnbaufonds, ter vse transakcije, evidentirane v okviru Voranschlagsunwirksame (glej oddelek 2.3.3). 68.Vodja enote za proračun je bila obenem tudi odgovorna za finančna vprašanja sklada Landeswohnbaufonds, XVIII kar je pomenilo, da je bila v primerih transakcij med dvema institucijama vodja enote za proračun dežele Salzburg edina oseba, vključena v delovanje in knjiženje zneskov na obeh straneh. Tudi to stanje je pomenilo nedvomno kršitev načela štirih oči. 69.Več izjav urada salzburške deželne vlade nazadnje tudi kaže, da se načelo štirih oči ni upoštevalo niti pri poročanju o pretoku informacij. 70.Komisija zato ugotavlja, da dežela Salzburg pri finančnem upravljanju dežele Salzburg vsaj od leta 2002 v več pogledih ni upoštevala načela štirih oči. To načelo je ključno za zagotavljanje dobrega finančnega upravljanja. Komisija meni, da neupoštevanje tega načela s strani dežele Salzburg pomeni hudo malomarnost. 2.3.2.Ponarejanje podpisov in dokumentacije 71.Med preiskavo Komisije je urad salzburške deželne vlade obvestil Komisijo, da je navedena vodja enote za proračun ponaredila številne podpise, kar je bila neposredna posledica obvestila iz leta 2008, zaradi katerega sta morala določene finančne transakcije podpisati dva uslužbenca XIX . 72.Poleg tega je urad salzburške deželne vlade na poziv, da pojasni, kako je bilo mogoče nekatere bančne račune prikriti RH, če je ta subjekt vendar izvajal revizije urada salzburške deželne vlade (glejte oddelek 2.3.3), povedal, da je vodja enote za proračun ponarejala tudi zapisnike in računovodske izkaze XX . 73.Ponarejena so bila tudi poročila, sestavljena na podlagi informacij, ki jih je pripravila enota za proračun in ki jih je finančnemu svetovalnemu odboru (Finanzbeirat) predstavila finančna služba. Komisija je ugotovila, da se je ponarejanje morda začelo v letih 2005/2006 XXI . 2.3.3.Izvenproračunski računi

Diagram 1: denarni tokovi v računovodskih izkazih urada salzburške deželne vlade (v mio. EUR) 74.tudi diagram 1 zgoraj prikazuje knjiženje denarnih tokov v računovodstvu deželnega urada v zvezi s proračunskimi (voranschlagswirksame Gebarung) in izvenproračunskimi sredstvi (voranschlagsunwirksame Gebarung) za obdobje 2006–2011. Kot je pojasnjeno zgoraj, je bila za račune v okviru voranschlagswirksame v letih, ki so predmet analize, odgovorna enota za računovodstvo, za poročanje o voranschlagsunwirksame pa enota za proračun, čeprav bi načeloma za knjigovodstvo obeh sklopov računov morala biti odgovorna izključno enota za računovodstvo. 75.Kot je mogoče razbrati iz tega diagrama, je bila vsaj v obdobju 2006–2011 rast prilivov (EIN) in odlivov (AUS) sredstev na izvenproračunskih računih precej višja kot na proračunskih računih. 76.Komisija na podlagi izjav salzburške deželne vlade ugotavlja, da je finančna služba urada salzburške deželne vlade začela prikrivati bančne račune znotraj voranschlagsunwirksame od leta 2003 naprej XXII . Čeprav bi ti konti morali vključevati samo prehodne postavke (tokove), so bila vključena tudi stanja sredstev in obveznosti XXIII XXIV , kar pomeni, da je bil v tem računovodskem okviru (verjetno od leta 2003 naprej) prikrit dolg dežele Salzburg. 77.Ne glede na precejšen obseg izvenproračunskega dela (voranschlagsunwirksame) enota za računovodstvo dežele Salzburg teh računov v obdobju 2002–2012 ni učinkovito in uspešno nadzirala XXV . Zdi se, da bi bilo morda mogoče nepravilnosti razkriti še pred letom 2012, če bi jih enota za računovodstvo pravilno nadzirala. 78.Poleg tega so bile te nepravilnosti možne samo, ker vodja enote za proračun ni posredovala vseh informacij, ki jih je zahtevalo RH v okviru svojih revizij XXVI . 79.Tokovi plačil obresti, ki se nanašajo na navedene finančne instrumente, so bili na koncu prav tako knjiženi v okviru voranschlagsunwirksame in zato niso bili razvidni iz računovodskih izkazov dežele Salzburg XXVII . 80.Preglednica 2 prikazuje odhodke za obresti in prihodke od obresti na avstrijskih nacionalnih računih, kot jih je STAT sporočil Komisiji (Eurostatu). Preglednica 2: Terjatve za obresti in obveznosti iz obresti dežele Salzburg za obdobje 2002–2012 81.Prvič, Komisija razume, da bi STAT poleg popravkov dolga moral opraviti tudi popravke obveznosti za obresti vsaj še za leti 2010 in 2011 (glej preglednico 1). V dopisu, ki ga je STAT poslal Eurostatu 28. marca 2014, je bilo v zvezi s popravki za leti 2010 in 2011 navedeno: „Eden od rezultatov našega dvostranskega sestanka z uradniki iz dežele Salzburg je, da smo lahko prepričani, da za nadaljnje pojasnjevanje prejšnjih let ne bo več namenjenih nobenih dodatnih virov. To pomeni, da bodo naše ocene ostale nespremenjene.“ 82.Poleg tega pa Komisija razume tudi, da so zaradi dejstva, da je bilo ugotovljeno, da je bil dolg za leta pred letom 2010 prenizko ocenjen, morda bile napačno prikazane tudi obveznosti za obresti in z njimi tudi avstrijski javnofinančni primanjkljaj za ta leta. 2.3.4.Posojila OeBFA deželi Salzburg 83.Kot je razvidno iz preglednice 1, je dežela Salzburg od leta 2006 pridobivala finančna sredstva prek posojil OeBFA. Iz podatkov, ki jih je posredoval STAT, je bilo ugotovljeno, da so bila sredstva, ki jih je OeBFA posodila deželi Salzburg in za katera je bil končni upravičenec sklad Landeswohnbaufonds, knjižena v postavki Voranschlagsunwirksame Erlägev bilanci stanja dežele Salzburg. 84.Na sestanku STAT in enote za proračun urada salzburške deželne vlade dne 8. septembra 2010 je STAT pojasnil, da bi bilo treba vsa sredstva, ki jih je posodila OeBFA, za namene ESR in postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem izkazati kot posojena sredstva zvezne države in obveznosti iz posojil zadevne federalne države. To knjiženje ima dejansko za posledico tudi povečanje finančnega dolga (Finanzschulden), kot je opredeljen v avstrijskih smernicah za javno računovodstvo. STAT je enoto za proračun urada salzburške deželne vlade tudi obvestil, da je Voranschlagsunwirksame namenjen samo vključitvi prehodnih postavk (transakcij, tokov) in ne „trajnih“ finančnih sredstev in obveznosti. 85.Knjiženja večine nadaljnjih posojil skladu Landeswohnbaufonds v okviru Vorschlagsunwirksame Erläge ni mogoče šteti za primer napačnega poročanja, saj zaradi konsolidacije, ki jo je opravil STAT, ni vplivalo na dolg Republike Avstrije. Kljub temu je mogoče na splošno ugotoviti, da dejstvo, da se je ta postavka računovodskih izkazov uporabila za knjiženje stanja obveznosti, kaže na hudo nepravilno uporabo kontov, zato je presenetljivo, da nobeden od subjektov, ki izvajajo nadzor, ni razkril tako lahko zaznavne nepravilne uporabe kontov. 86.Del (166 milijonov EUR; glej oddelek 2.1) sredstev, ki jih je deželi Salzburg posodila OeBFA, pa dejansko ni bil izkazan v nobeni postavki bilance stanja. Čeprav je STAT v skladu s svojimi konsolidacijskimi praksami vključil te zneske v avstrijski maastrichtski dolg, odsotnost teh zneskov v bilanci stanja urada salzburške deželne vlade pomeni neresnično navedbo urada salzburške deželne vlade avstrijskim statističnim in nadzornim subjektom. 87.Ob tem je še treba navesti, da pri konsolidacijskih praksah ne gre zgolj za uporabo najzanesljivejših podatkov, ko se ugotovijo precejšnja razhajanja, kot je v tistih letih storil STAT. Najboljše konsolidacijske prakse bi se morale nanašati tudi na obveščanje ustreznih organov o obstoju takšnih razhajanj glede na to, da napačno poročanje v eni postavki lahko pomeni napačno poročanje v drugih postavkah. 88.Podobno je tudi OeNB obvestila Komisijo, da je bila v pripravo, ki jo je izvajala OeNB pri pripravi finančnih računov, vključena tudi primerjava neobdelanih podatkov o posojilih, ki jih prejela od OeBFA, s konsolidiranimi podatki, ki jih je posredoval STAT XXVIII . V dobri praksi na področju konsolidacije bi bilo treba primerjati dva samostojna sklopa neobdelanih podatkov in ne enega sklopa neobdelanih podatkov z rezultati, ki izhajajo iz teh istih podatkov. V slednjem primeru je malo verjetno, da bo prišlo do neskladij, saj en sklop podatkov izhaja iz drugega.

89.Komisiji še vedno ni jasna vloga LRH pri evidentiranju in uporabi posojil OeBFA. Na eni strani je OeBFA izjavila, da je navzkrižno preverjanje informacij v zvezi s temi sredstvi odgovornost LRH XXIX , na drugi strani pa je LRH zatrdilo, da je to navzkrižno preverjanje odgovornost OeBFA XXX . Komisija zato ugotavlja, da v obdobju 2006–2012 niti OeBFA niti LRH nista nadzorovala uporabe sredstev ali knjiženja takšnih sredstev v računovodskih izkazih urada salzburške deželne vlade. 90.Poleg tega je 12. oktobra 2012, ko je STAT posredoval preglednico s prikazom dolga dežele Salzburg od leta 2011 naprej na podlagi podatkov, ki jih je pripravil STAT (glej vrstico 3 preglednice 1), RH pozvalo k predložitvi nadaljnjih informacij o dolgu „skladov“ v višini 1,05 milijarde EUR in zahtevalo natančnejša pojasnila, na katere sklade se STAT sklicuje. Medtem ko bi, kot je pojasnjeno v tem oddelku, ta posojila morala biti v bilanci stanja dežele Salzburg evidentirana kot dolg dežele Salzburg, Komisija ni prejela informacij o nadaljnji korespondenci med obema subjektoma o tem vprašanju, kar pomeni, da ni seznanjena s tem, da bi RH glede na navedeno nepravilno uporabo kontov dežele Salzburg naknadno odprlo to vprašanje bodisi pri STAT bodisi pri uradu salzburške deželne vlade. 91.Kot je navedeno zgoraj, nepravilno izkazovanje posojila OeBFA ni vplivalo na dolg Republike Avstrije zaradi standardnega postopka konsolidacije, ki ga je izvedel STAT. Kljub temu je treba poudariti, da bi v primeru večje pozornosti in aktivnega nadaljnjega ukrepanja pri teh nedoslednostih s strani statističnih in nadzornih organov v tistem času to samodejno privedlo do tesnejše in temeljitejše analize celotnih računovodskih izkazov urada salzburške deželne vlade. Tak ukrep bi zagotovo že prej razkril napačno poročanje, glede na to, da je bil dolg dežele Salzburg, kot je pojasnjeno v oddelku 2.3.3, skrit v izvenproračunskih računih. Kot ugotavlja to poročilo, izvenproračunski računi niso bili nikoli izčrpno analizirani. 2.3.5.Knjiženje vrednostnih papirjev (obveznosti) 92.Leta 2011 je STAT prejel obvestilo OeNB, da si je urad salzburške deželne vlade leta 2010 izposodil denar s prodajo obveznic v znesku 300 milijonov EUR. V razpravah, ki so potekale znotraj STAT, je bilo ugotovljeno, da ti vrednostni papirji niso bili razvidni iz računovodskih izkazov urada salzburške deželne vlade, ki so bili sporočeni STAT. Čeprav ta znesek ni bil izkazan v računovodskih izkazih dežele Salzburg (v nobeni od postavk obveznosti), se je STAT odločil, da bo sledil neposrednemu viru podatkov OeNB in jih tako vključil v dolg dežele Salzburg. 93.Ko je RH postavilo vprašanje o razlikah med dolgom, o katerem je poročala dežela Salzburg (Finanzschulden), in preglednico s prikazom dolgov po posameznih deželah, ki jo je pripravil STAT, je STAT pojasnil RH, da razlike med drugim vključujejo 300 milijonov EUR v zvezi z vrednostnimi papirji, „ki jih nismo našli nikjer v računovodskih izkazih dežele Salzburg (Rechnungsabschluss)“. 94.To pojasnilo, ki ga je podal STAT, bi lahko upravičilo takojšnje nadaljnje ukrepe RH, na primer začetek novega revizijskega postopka. Komisiji ni znano, ali je RH izvedlo kakršne koli takojšnje in nujne nadaljnje ukrepe v zvezi s tem vprašanjem. 2.3.6.Izvedeni finančni instrumenti 95.Avstrija v pisnih pripombah k predhodnim ugotovitvam Komisije zatrjuje, da obveznosti, ki izhajajo iz izvedenih finančnih instrumentov, v skladu z Uredbo (ES) št. 479/2009 niso del javnega dolga. Čeprav je ta trditev strogo vzeto točna, pa je razlog, zaradi katerega je pomembno obravnavati vprašanje izvedenih finančnih instrumentov, povezan z dejstvom, da se je dežela Salzburg morala zadolžiti, da bi financirala svoje naložbe v izvedene finančne instrumente. To pa je ravno tisti dolg, ki je bil v podatkih o primanjkljaju in dolgu dežele Salzburg napačno prikazan. 96.RH je julija 2009 objavilo revizijsko poročilo, v katerem je opravilo primerjalni pregled financiranja in naložb zvezne vlade ter več dežel in občin, pri čemer je posebno pozornost namenilo vsakemu od pregledanih subjektov, med drugim tudi deželi Salzburg. Revizijsko poročilo zajema obdobje 2002–2006, upoštevane pa so bili tudi nekatere večje spremembe v letih 2007 in 2008. 97.V povzetku je navedeno: „Dežela Salzburg je opravila izvedene transakcije velikega obsega in tveganja, ne da bi bila v celotnem obdobju ustrezno obveščena o vključenih in splošnih tveganjih tega financiranja. Podrobne pisne smernice in analiza obstoječega tveganja ter celoviti pregledi celotnega portfelja so bili na voljo šele približno pet let po začetku izvajanja tovrstnih transakcij. Realizirani bruto prihodek iz izvedenih transakcij je znašal 210,38 milijona EUR, od tega se je 65,04 milijona EUR preneslo v proračun dežele.“ 98.Naložbe v izvedene finančne instrumente je dejansko opravila enota za proračun v okviru celotne politike dežele Salzburg, vse ustrezne zadevne institucije pa so bile obveščene, da enota za proračun izvaja naložbe v takšne transakcije XXXI . Vedelo se je tudi, da so te naložbe vključene v Voranschlagsunwirksame Gebarung. Ne glede na to pa Komisiji ni znano, da bi si katera koli od ustreznih institucij dežele Salzburg (deželni parlament, LRH, deželna vlada in urad deželne vlade) prizadevala za temeljito upoštevanje priporočil RH, in v tem poročilu tudi ugotavlja, da spremljanje Voranschlagsunwirksame Gebarung ni bilo učinkovito. Če bi ustrezne institucije dežele Salzburg natančno upoštevale priporočila RH o nadzoru uporabe takšnih finančnih instrumentov, bi bilo področje Voranschlagsunwirksame Gebarung učinkovito nadzorovano, s čimer bi se posledično skorajda zagotovo lahko izognili napačnemu prikazovanju dolga. 99.Delno ob upoštevanju objavljenih poročil RH in delno ob dejstvu, da so med OeBFA in deželo Salzburg ter drugimi deželami obstajale večje medvalutne zamenjave, Komisijo preseneča ugotovitev, da v letih, ki so predmet analize, za cel sektor S.1312 (sektor federalne države) v nacionalnih računih niso bili izkazani tokovi ali stanja izvedenih finančnih instrumentov, čeprav bi OeBFA skoraj zagotovo obvestila statistične organe o teh medvalutnih zamenjavah. 2.4.Opis dogodkov v obdobju od maja 2012 do decembra 2012 100.Na podlagi notranjih sporočil, do katerih je imelo dostop RH, in kot je med preiskavo v Avstriji od 26. do 28. septembra 2016 potrdila tudi Komisija, so dogodki potekali, kot je navedeno v nadaljevanju: glede na poročilo RH, objavljeno dne 9. oktobra 2013, je direktor finančne službe maja 2012 obvestil direktorja kadrovske službe, da je vodja enote za proračun ravnala v nasprotju z navodili politike in službenimi navodili deželnega urada; 17. julija 2012 je bil o teh dejstvih obveščen Finanzreferent, ki je vodji enote za proračun odvzel pooblastila za izvajanje transakcij in preklical nekatere transakcije XXXII . Tega dne je vodja enote za proračun vzela tudi dopust do 12. septembra 2012; 23. avgusta 2012 je dežela Salzburg poslala RH svoje mnenje o poročilu RH o nadaljnjem spremljanju. V navedenem mnenju dežele Salzburg, poslanem avstrijskemu zveznemu računskemu sodišču XXXIII XXXIV , ni bilo omenjeno nobeno od razkritih dejstev; 1. septembra 2012 sta Finanzreferent in direktor finančne službe zaposlila novega uslužbenca, katerega naloga je bila nadaljnja preiskava računovodskih izkazov dežele Salzburg;

v začetku oktobra 2012 je direktor finančne službe obvestil nekatere uslužbence finančne službe, da je portfelj, ki ga analizirajo, dejansko samo del celotnega portfelja, tj. da je bil del portfelja prikrit XXXV ; v drugi polovici oktobra 2012 sta se Finanzreferent in direktor finančne službe skupaj odločila za odpoved transakcij v tuji valuti in drugih transakcij XXXVI . Za takšno predčasno odpoved transakcij in pozicij je bil pooblaščen novi uslužbenec, zaposlen 1. septembra 2012. Med drugim so bili preklicani izvedeni finančni instrumenti pri Deutsche Bank, kar je deželi Salzburg povzročilo izgubo v višini 56 milijonov EUR; direktor finančne službe je 23. oktobra 2012 poročal finančnemu svetovalnemu odboru o dodatnih finančnih transakcijah, ki do takrat v poročilu o portfelju, predloženem odboru, niso bile omenjene; v začetku novembra 2012 je vodja enote za proračun na zaslišanju, ki so ga vodili Finanzreferent, direktor finančne službe in direktor LRH, zanikala, da je bila v imenu dežele Salzburg vpletena v tvegane transakcije. Svojo nevpletenost je ponovno zatrdila pred deželnim parlamentom XXXVII ; vodja enote za proračun je 26. novembra 2012 priznala svojim neposrednim nadrejenim, da je prikrila knjigovodsko izgubo v višini 340 milijonov EUR v finančnih naložbah, na podlagi česar je bila odpuščena. 101.6. decembra 2012 so Finanzreferent dežele Salzburg, direktor finančne službe in direktor LRH na tiskovni konferenci objavili naslednje: „Bili smo prevarani“ („Wir sind getäuscht worden.“). Objavili so, da je dežela Salzburg utrpela „zgolj računovodsko izgubo“ v višini 340 milijonov EUR v izvedenih finančnih instrumentih, in sicer v okviru pogodb o valutnih in obrestnih zamenjavah. Na tiskovni konferenci se je tudi jasno pokazalo, da so deželni in zvezni mehanizmi nadzora odpovedali. 102.Zjutraj istega dne, tj. 6. decembra 2012, je RH objavilo tudi poročilo o nadaljnjem spremljanju in ga predstavilo na tiskovni konferenci. Ker so bile RH prikrite pomembne informacije, je poročilo o nadaljnjem spremljanju vsebovalo zavajajoče podatke o dejanskem stanju. 103.Zdi se torej, da je salzburška deželna vlada, ki je bila v tisti fazi vsaj delno seznanjena z dejstvi, od maja do decembra 2012 (tj. več kot šest mesecev) prikrivala pomembne informacije, ki jih je bila dolžna posredovati vsaj RH, statističnim organom in verjetno tudi drugim organom. Namesto tega sta uprava in vlada dežele Salzburg po presoji enega člana osebja od druge polovice oktobra predčasno izstopili iz približno 300 finančnih naložb. 104.Urad salzburške deželne vlade in STAT sta šele 22. januarja 2013 uradno razpravljala o problemu izkrivljanja v računih dežele Salzburg. 105.Komisija ugotavlja, da je prikrivanje pomembnih informacij RH s strani uslužbencev s področja finančnega upravljanja in salzburške deželne vlade med majem in decembrom 2012 povzročilo tudi nepravilne in nepopolne ugotovitve RH v poročilu o nadaljnjem spremljanju iz leta 2012, ki je bilo objavljeno 6. decembra 2012. 2.5.December 2012–oktober 2013: dejstva, ki jih je evidentiral STAT 106.Na podlagi notranjih sporočil STAT in izjav zadevnih subjektov, do katerih je Komisija imela dostop med preiskavo, ki je v Avstriji potekala od 26. do 28. septembra 2016, je bilo ugotovljeno naslednje: STAT se je s potencialnimi problemi v zvezi s podatki v deželi Salzburg seznanil na tiskovni konferenci dežele Salzburg 6. decembra 2012 XXXVIII ; med preiskavo Komisije je STAT navedel, da med deželo Salzburg in STAT o tem problemu ni bilo nikakršne izmenjave informacij za obdobje od decembra 2012 do maja 2013 XXXIX ; vprašanja BMF o računovodskih izkazih dežele Salzburg, zlasti o njenem dolgu, je STAT začel prejemati 10. decembra 2012; 22. januarja 2013 sta urad salzburške deželne vlade in STAT izmenjala nekaj elektronskih sporočil. V enem od teh je STAT navedel: „Sami se zelo zanimamo za vmesna poročila o financah dežele Salzburg, da bi si lahko ustvarili sliko o spremembah/popravkih, ki so prišli do nas, oziroma o tem, kakšnemu napačnemu poročanju in izkrivljanjem smo izpostavljeni.“ 30. januarja 2013 je STAT predlagal sestanek z uradom salzburške deželne vlade v prostorih STAT, vendar šele v prvem tednu marca 2013; 31. januarja 2013 je Eurostat, potem ko je iz tiskanih medijev izvedel za pomembno uporabo izvedenih finančnih instrumentov v avstrijskih deželah, na lastno pobudo vzpostavil stik s STAT. Zadeve, o katerih sta v tem pogovoru razpravljala, so se nanašale na splošno računovodsko obravnavo izvedenih finančnih instrumentov v nacionalnih računih. V tem okviru je STAT navedel dve deželi, ki uporabljata takšne finančne instrumente, tj. deželi Spodnja Avstrija in Salzburg. STAT je v tem pogovoru obvestil Eurostat, da so v pripravi sestanki s tema deželama, da bi se razpravljajo o splošnih vprašanjih, med drugim tudi o uporabi izvedenih finančnih instrumentov. Vendar pa v teku tega pogovora ni nikoli bilo omenjeno domnevno nezakonito ravnanje uradnikov dežele Salzburg niti napačno poročanje o operacijah (skritih bančnih računih ali dolgu) dežele Salzburg niti obstoj izvedenih finančnih instrumentov, ki pred tem niso bili sporočeni; 5. marca 2013 je na Dunaju potekalo dvostransko srečanje STAT in urada salzburške deželne vlade; 27. marca 2013 je urad salzburške deželne vlade obvestil STAT, da je bilo na podlagi poročila zunanjega neodvisnega zasebnega revizorja ugotovljeno, da konsolidirane obveznosti dežele Salzburg znašajo 3,507 milijarde EUR, čeprav razčlenitve tega zneska ni bilo mogoče predložiti. Komisiji ni znano, da so se izvajali kakršni koli posebni nujni in sorazmerni nadaljnji ukrepi, s katerimi bi se ugotavljala dejanski znesek in narava teh obveznosti;

aprila 2013 sta Eurostat in STAT v okviru rednih zahtev po pojasnilih razpravljala o uradnem obvestilu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz aprila 2013 v zvezi z Avstrijo, kjer je Eurostat ponovno postavil vprašanje o splošnem knjiženju izvedenih finančnih instrumentov v avstrijskih deželah. STAT v odgovorih na vprašanja Eurostata ponovno ni omenil domnevnega nezakonitega ravnanja uradnikov dežele Salzburg ali napačnega poročanja o operacijah. Poleg tega je STAT zapisal, da ne more posredovati nikakršnih kvantitativnih informacij, da pa ne pričakuje večjih popravkov pri podatkih o dolgu v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki se nanašajo na uporabo izvedenih finančnih instrumentov v avstrijskih deželah; 7. maja 2013 je potekal sestanek STAT in urada salzburške deželne vlade. Na tem sestanku je STAT priznal, da bi lahko obstajali problemi z evidentiranjem izvedenih finančnih instrumentov in dolga dežele Salzburg XL . STAT in urad salzburške deželne vlade sta se dogovorila, da je treba konec avgusta 2013 posredovati STAT celoten sklop podatkov o javnih računih za leto 2012 XLI ; avgusta 2013 je dežela Salzburg STAT posredovala samo tokove (ne stanja) XLII ; septembra 2013, ko še vedno niso bili predloženi letni podatki, je STAT uporabil četrtletne podatke, ki jih je predložila dežela Salzburg, da je pripravil podatke o ESR/postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem XLIII ; v celotnem obdobju od 6. decembra 2012 do 9. oktobra 2013 ni bilo nikakršnih sporočil med RH, ki je že preiskovalo zadevo, in STAT XLIV ; 9. oktobra 2013 je RH objavilo poročilo Land Salzburg - Finanzielle Lage; 10. oktobra 2013 je bil na to zadevo prvič opozorjen Eurostat, tj. deset mesecev po tem, ko se je z njo seznanil STAT; 11. oktobra 2013 je STAT poslal Eurostatu svoje prve pripombe k poročilu RH o finančnem položaju dežele Salzburg, objavljenem 9. oktobra 2013; 21. oktobra 2013 je Eurostat objavil sporočilo za medije o javnofinančnem primanjkljaju in javnem dolgu, v katerem je izrazil pridržek glede kakovosti podatkov, ki jih je sporočila Avstrija; 31. marca 2014 je STAT poročal Eurostatu o uradnem obvestilu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz aprila 2014. Višina prispevka dežele Salzburg k maastrichtskemu dolgu za leto 2012 je bila popravljena navzgor za 1,192 milijarde EUR na 3,507 milijarde EUR, kar je natančno tisti znesek, na katerega je urad salzburške deželne vlade opozoril STAT 27. marca 2013; 23. aprila 2014 je Eurostat umaknil svoj pridržek glede avstrijskih podatkov. 2.5.1.Informacije Komisije 107.Kronologija dogodkov kaže, da je STAT seznanil Komisijo (Eurostat) o napačnem poročanju v deželi Salzburg šele 10. oktobra 2013. Kljub temu je bilo ugotovljeno, da se je STAT postopoma seznanjal s temi dejstvi od 6. decembra 2012 naprej. Predvsem je vsaj od 22. januarja 2013 vedel, da je v deželi Salzburg prišlo do „napačnega poročanja in izkrivljanj“. 108.Čeprav je v pripombah Avstrije z dne 25. januarja 2017 k predhodnim ugotovitvam preiskave trdil, da je obvestil Eurostat o napačnem prikazovanju podatkov v deželi Salzburg 31. januarja 2013, evidence dokazujejo, da ta trditev ni točna. Prvič: do te komunikacije je prišlo na pobudo Eurostata in ne tako, da bi STAT proaktivno obvestil Eurostat. Poleg tega evidence kažejo, da informacije, ki jih je posredoval, niso vsebovale nikakršnih informacij ali spoznanj o domnevnem nezakonitem ravnanju uradnikov dežele Salzburg ali o napačnem poročanju o operacijah. V resnici so izhajale zgolj iz tiskovne konference RH z dne 6. decembra 2012 (in ne iz tiskovne konference dežele Salzburg, ki je potekala isti dan) o objavi poročila RH o nadaljnjem spremljanju uporabe izvedenih finančnih instrumentov v avstrijskih deželah, ki iz že pojasnjenih razlogov ni vsebovalo nikakršnih spoznanj ali informacij o napačnem prikazovanju podatkov v deželi Salzburg. 109.Poleg tega bi moral STAT na podlagi informacij o rezultatih neodvisne zunanje revizije, ki jih je posredoval urad salzburške deželne vlade, vsaj od 27. marca 2013 jasno vedeti, da bi bila raven dolga dežele Salzburg lahko dejansko precej višja, kot je predhodno ocenil STAT. Glede na to, da je STAT štiri dni pozneje nameraval sporočiti podatke Eurostatu v okviru uradnega obvestila o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz aprila 2013, Komisija meni, da bi moral po prejetju teh informacij od dežele Salzburg sprejeti takojšnje in nujne praktične nadaljnje ukrepe. Zdi se, da takšni ukrepi niso bili sprejeti. Poleg tega, tudi če v tako kratkem obdobju tega problema ne bi bilo mogoče temeljito nadalje obravnavati, ker STAT morda ne bi imel jasnih podatkov o tem, kateri finančni instrumenti so bili vključeni v ta znesek, Komisija meni, da bi STAT v skladu z načelom potrebne skrbnosti moral o znesku, ki ga je sporočil urad salzburške deželne vlade, obvestiti Eurostat takoj po 27. marcu 2013. 110.Obvestilo Eurostatu bi lahko izpolnilo svoj namen vsaj za dvostransko razpravo o načinih reševanja problema in vprašanju, ali naj se, glede na pomanjkanje podrobnejših informacij, kvantitativne informacije, ki jih je predložila dežela Salzburg, uporabijo kot približek za potreben popravek maastrichtskega dolga, ali pa naj Eurostat zato izrazi pridržek zaradi negotovosti v zvezi z avstrijskimi podatki. 111.Trditev STAT, da je vsaj od 31. januarja 2013 v celoti obveščal Eurostat, se ne sklada z njegovo izjavo, da pred majem 2013 z deželo Salzburg ni izmenjal nobenih informacij. Na drugi strani pa izjava STAT, da pred majem 2013 z deželo Salzburg ni izmenjal nobenih informacij, ni združljiva z informacijami, ki jih je vsaj 22. januarja in 27. marca 2013 izmenjal z uradom salzburške deželne vlade. 112.Poleg tega se je STAT, tudi ko je bilo nanj med uradnim obvestilom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz aprila 2013 naslovljeno vprašanje glede nadaljnjih informacij o uporabi izvedenih finančnih instrumentov v avstrijskih deželah, odločil, da kvantitativnih informacij, ki jih je 27. marca 2013 prejel od urada salzburške deželne vlade, ne posreduje Eurostatu. 113.Čeprav STAT trdi, da je do ugotovitve o obstoju morebitnih problemov v zvezi s poročanjem dežele Salzburg o dolgu v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem prišel 7. maja 2013, je ponovno sprejel odločitev, da teh informacij ne posreduje Eurostatu; to se je na koncu zgodilo šele oktobra 2013. 3.Ocena ugotovitev

114.Iz poročila izhaja, da je pri pripravi, nadzoru in sporočanju finančnih in nefinančnih transakcij v deželi Salzburg v daljšem časovnem obdobju prihajalo do hudih nepravilnosti. Niso se upoštevala pravila javnega računovodstva, nadzor je bil pomanjkljiv, ni se spoštovalo načelo štirih oči, finančne in nefinančne transakcije niso bile ustrezno sporočene, priporočila RH niso bila upoštevana, ponarejali so se dokumenti in podpisi, nacionalnim statističnim organom in RH pa so se pošiljale zavajajoče informacije, kar je privedlo do napačnega poročanja o nacionalnih računih in s tem do napačnega poročanja podatkov o dolgu Avstrije vsaj od leta 2008. 115.Napačno poročanje o finančnih transakcijah in prikrivanje bančnih računov sta se pričela leta 2003. Zaradi podelitve pristojnosti direktorju finančne službe in dvema uslužbencema enote za proračun v letu 2002 so nastale razmere, v katerih je bilo mogoče sklepati tvegane finančne transakcije in odpreti na stotine bančnih računov, ki so bili skriti v računovodskih sistemih dežele Salzburg. 116.V tem istem obdobju sta bili služba za notranjo revizijo in enota za računovodstvo v uradu salzburške deželne vlade z odlokom izvzeti iz obveznosti analiziranja transakcij enote za proračun in analiziranja knjiženja takšnih transakcij v računovodskih izkazih oziroma jima je bilo takšno analiziranje prepovedano. 117.Podobno v obdobju 2002–2012 ne LRH ne RH nista opravila nobene učinkovite in temeljite revizije finančnih računov dežele Salzburg. Predvsem nista revidirali voranschlagsunwirksame Gebarung, v okviru katere je bilo, kot je prikazano v diagramu 1 in v oddelku 2.3.3, v letu 2011 več kot 26 milijard EUR prilivov in odlivov in ki je dejansko vključeval vse transakcije in stanja, o katerih se ni poročalo, čeprav bi načeloma moral vključevati samo izvenproračunske tokove in ne maastrichtskih obveznosti. 118.Navedene nepravilne prakse so prišle v javnost leta 2012 po tiskovni konferenci 6. decembra 2012, na kateri so sodelovali Finanzreferent, direktor finančne službe in direktor LRH dežele Salzburg. To poročilo tudi kaže, da bi se dejstva lahko razkrila prej, če bi bil urad salzburške deželne vlade v celoti posredoval vse ustrezne informacije nadzornim, pravosodnim in statističnim organom. 119.Poleg tega je razvidno tudi, da bi STAT lahko obvestil in tudi moral obvestiti Komisijo (Eurostat) o teh dejstvih več mesecev prej. 3.1.Zaključki v zvezi z glavnimi akterji, vpletenimi v opisane dogodke 120.Glavni akterji, vpleteni v dogodke, opisane v tem poročilu, so urad deželne vlade, zlasti njegova enota za proračun, deželna vlada, deželni parlament in LRH dežele Salzburg, RH, OeBFA, OeNB in STAT. RH, OeBFA, OeNB in STAT. Predstavniki vseh subjektov, s katerimi so bili opravljeni pogovori, so izkazali pomoč in v celoti sodelovali s preiskovalno skupino Komisije, saj so Komisiji zagotovili vse zahtevane informacije, ki so bile potrebne za preiskavo. 121.Urad salzburške deželne vlade, ki je med drugim odgovoren za službo za notranjo revizijo, enoto za računovodstvo in finančno službo (predvsem enoto za proračun), bi moral nositi glavno odgovornost za dejstvo, da se je o finančnih in nefinančnih računih napačno poročalo vsaj od leta 2008. 122.Na drugi strani pa služba za notranjo revizijo urada salzburške deželne vlade ni pregledala postopkov notranjega nadzora in obvladovanja tveganja finančne službe. Prav tako tudi enota za proračun ni izvrševala nadzora nad knjigovodskimi evidencami proračunskih in izvenproračunskih računov. 123.Kot je razvidno iz ugotovitev v tem poročilu finančna služba, zlasti pa enota za proračun: ni upoštevala priporočil RH v zvezi z izvajanjem tveganih naložb; ni upoštevala načela štirih oči pri svojih dejavnostih, in sicer v zvezi z odpiranjem bančnih računov ter drugih finančnih pozicij ter v okviru finančnega upravljanja sklada Landeswohnbaufonds; je ponarejala podpise pri sklepanju finančnih transakcij; ni upoštevala osnovnih računovodskih načel; je ponarejala zapisnike srečanj finančnega svetovalnega odbora (Finanzbeirat), ki jih je pošiljalo RH, da bi ustvarila boljši vtis o finančnem položaju dežele Salzburg; je ponarejala računovodske izkaze, ki jih je pošiljalo RH v okviru revizij finančnega upravljanja dežele Salzburg, ki jih je izvajalo RH; je prikrivala bančne račune vsaj od leta 2003; je nepravilno pripravljala računovodske izkaze dežele Salzburg, pri čemer je predvsem leta 2012 v okviru finančnih dolgov prikazala znesek obveznosti v višini 874 milijonov EUR, medtem ko je dejanski znesek bil 3,507 milijarde EUR; je nepravilno prikazovala računovodske izkaze, poslane statističnim organom, kar je privedlo do prikrivanja 1,192 milijarde EUR dolga v letu 2012;

je podala napačne izjave STAT, predvsem glede posojanja prek izdaje vrednostnih papirjev. Poleg tega je zatrjevala STAT, da se takšne finančne pozicije ne bi smele vključiti v dolg dežele Salzburg; je več let izkrivljala račune dežele Salzburg, pri čemer je prihodke, odhodke, finančne transakcije, finančne pozicije in prenose denarnih sredstev prikrivala ali o njih napačno poročala. 124.Vloga salzburškega deželnega parlamenta v opisanih dogodkih je bila, da je sprejel člen IV Zakona o deželnem proračunu iz leta 2006, ki je finančni službi dežele Salzburg dovoljeval opravljanje tveganih finančnih transakcij, kadar bi bilo mogoče pričakovati, da bo to deželi zagotovilo gospodarsko prednost. Poleg tega deželni parlament očitno ni upošteval priporočil RH v zvezi s tveganimi transakcijami iz leta 2009 niti ni spodbudil LRH, da opravi temeljite revizije računovodskih izkazov dežele Salzburg. 125.Vloga deželne vlade in, natančneje, vloga t. i. Finanzreferent je bila deloma podelitev pooblastil trem uslužbencem finančne službe za sklepanje tveganih transakcij od leta 2002 naprej, deloma pa izvzetje dejavnosti enote za proračun iz revizij, ki jih je opravljala služba za notranjo revizijo, zlasti v zvezi z notranjim računovodstvom, javnimi računi in postopki notranjega nadzora, ter revizij enote za računovodstvo dežele Salzburg. Vodja enote za proračun je poleg tega dobila tudi pooblastila za izvajanje finančnih transakcij v imenu sklada Landeswohnbaufonds, kar je pomenilo, da je vsakokrat, ko je sklad sklenil transakcijo z uradom deželne vlade, isti uslužbenec nastopal v imenu obeh subjektov, ne da bi bil pod nadzorom drugih oseb ali subjektov. Ta pooblastila je treba verjetno šteti za najpomembnejši dejavnik, ki je prispeval k nastanku razmer, opisanih v tem poročilu. 126.Deželna vlada in urad salzburške deželne vlade sta bila poleg tega v obdobju od maja do decembra 2012 obveščena o tem, da je pri finančnem upravljanju prišlo do nepravilnosti, zato sta opravila notranjo preiskavo v zvezi s tem. Kljub temu navedena subjekta o teh dogodkih in ugotovitvah nista obvestila ne RH, ki je v tistem času zaključeval spremljanje revizijskega poročila v zvezi z deželo Salzburg, ne pravosodnih ali statističnih organov. 127.V tem obdobju je salzburška deželna vlada sprejela tudi odločitev o predčasnem izstopu iz več sto finančnih naložb, ki pred tem niso bile izkazane v računih. Za izvajanje teh predčasnih izstopov je bil zaposlen nekdanji uslužbenec Deutsche Bank. Ta ista oseba je več let nastopala kot nasprotna stran enote za proračun dežele Salzburg pri tveganih naložbah, ki so se sklepale z Deutsche Bank. 128.LRH ni opravilo učinkovite in uspešne revizije dejavnosti finančne službe in s tem računovodskih izkazov dežele Salzburg. Tudi če se je takrat zatrjevalo, da LRH ni imelo potrebnih zmogljivosti za izvedbo temeljite analize računov dežele Salzburg, bi bilo mogoče opraviti nekaj enostavnih osnovnih pregledov, predvsem navzkrižni pregled informacij o posojilih, ki jih je zagotovila OeBFA, ter informacij, objavljenih v bilancah stanja dežele Salzburg. Oddelek 2.2.3 vsebuje tudi ugotovitev, da so poročila, ki jih je LRH objavilo o računih dežele Salzburg za leti 2008 in 2011, vsebovala nekaj nepravilnih trditev. 129.RH po 31. avgustu 2012 ni izvedlo učinkovitega nadaljnjega spremljanja razhajanj, ki jih je odkrila v računovodskih izkazih dežele Salzburg, na kar je opozoril STAT, in sicer v zvezi s 300 milijoni EUR v vrednostnih papirjih, ki niso bili izkazani v bilancah stanja dežele Salzburg. 130.OeNB ni poročala Komisiji (Eurostatu) o izvedenih finančnih instrumentih pri prenosu finančnih računov Avstrije. Poleg tega so bile njene konsolidacijske prakse v zvezi s finančnimi računi neučinkovite. 131.Vloga STAT v opisanih dogodkih se nanaša tako na odgovornosti, ki jih je imel kot glavni avstrijski statistični organ, kot na dolžnosti poročanja Komisiji (Eurostatu). Prvič, STAT je vsaj od leta 2010 potrjeval obstoj razhajanj v računih dežele Salzburg, predvsem v zvezi s primerjavo bilanc stanja dežele Salzburg z informacijami o posojilih OeBFA in informacijami o vrednostnih papirjih iz zbirke podatkov o posameznih vrednostnih papirjih, ki jih je predložila OeNB. Čeprav je STAT v okviru uradnih obvestil o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem pravilno izvedel potrebne spremembe podatkov, ki jih je posredoval urad salzburške deželne vlade, Komisija meni, da bi v skladu z načelom potrebne skrbnosti o tem morali biti obveščeni tudi drugi ustrezni avstrijski subjekti, predvsem BMF in RH. 132.Drugič in kar je še pomembneje, čeprav je bil STAT vsaj od 22. januarja 2013 v celoti obveščen o tem, da je pri računih dežele Salzburg prišlo do napačnega poročanja in izkrivljanja, o teh dejstvih ni takoj obvestil Komisije (Eurostata). Eurostat je zato brez pridržka potrdil številke za obdobje 2009–2012, ki so bile posredovane v okviru uradnega obvestila o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz aprila 2013, čeprav so te bile v resnici nepravilne. 4.Zaključki 133.Na podlagi vseh navedenih dejstev in utemeljitev je mogoče ugotoviti, da so bili LRH, urad deželne vlade in salzburška deželna vlada, tj. subjekti v okviru sektorja države Republike Avstrije, hudo malomarni, ker niso zagotovili ustreznih postopkov priprave, nadzora in poročanja. Ti subjekti so tako prispevali k dejstvu, da je enota za proračun urada salzburške deželne vlade lahko napačno prikazala in prikrila finančne transakcije, zaradi česar je prišlo do napačnega prikazovanja dejanskih podatkov Eurostatu v uradnih obvestilih o postopku v zvezi s čezmernih primanjkljajem iz let 2012 in 2013 glede dolga Avstrije za obdobje 2008–2012, tj. po začetku veljavnosti Uredbe (EU) št. 1173/2011. 134.Čeprav ugotovitve o glavnih akterjih iz oddelka 3.1 zgoraj kažejo, da je enota za proračun urada salzburške deželne vlade imela jasno namero, da prikrije in ponaredi informacije, Komisija meni, da ta dejanja niso bila izvršena s posebno namero izkrivljanja kazalnikov primanjkljaja in dolga v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki so bili predloženi Komisiji (Eurostatu). Zato Komisija meni, da gre pri ravnanju enote za proračun urada salzburške deželne vlade za hudo malomarnost. 135.Čeprav je bila Komisija (Eurostat) o tej zadevi obveščena šele 10. oktobra 2013, poročilo na koncu ugotavlja, da so avstrijski statistični organi že vsaj 6. decembra 2012 vedeli, da obstaja možnost napačnega prikazovanja računov dežele Salzburg. Poročilo obenem tudi ugotavlja, da sta avstrijski nacionalni statistični urad in avstrijska centralna banka vedela za precejšnje nedoslednosti v podatkih, ki jih je sporočila dežela Salzburg, še preden je tako imenovani „finančni škandal“ leta 2012 prišel v javnost . 136.Podatki, ki jih je Avstrija poslala Eurostatu v okviru uradnih obvestil o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem za leto 2013, so zato bili nepopolni v delu, v katerem niso bili sporočeni bistveni zneski obveznosti, zaradi česar je bil v postopku obveščanja v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz aprila 2014 sporočeni javni maastrichtski dolg za leto 2012 popravljen za 1,192 milijarde EUR, kar pomeni 0,4 % BDP. 137.Na podlagi ugotovitev iz tega poročila in ob upoštevanju ravnanja organov države članice v obdobju od 13. decembra 2011 do začetka preiskave 3. maja 2016 se je Komisija odločila, da sprejme priporočilo Svetu, da se Republiki Avstriji naloži globa, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 1173/2011.



Končne opombe