UGOTOVITVE SODIŠČA ODGOVORI KOMISIJE

UVOD

5.1 V tem poglavju je obravnavana revizija, ki jo je Sodišče opravilo na področju kmetijstva in razvoja podeželja v zvezi z izdatki Jamstvenega oddelka EKUJS, ki so v letu 2006 znašali 49 799 milijonov EUR (2005: 48 466 milijonov EUR (1)) (glede podrobnosti glej diagram 5.1 ). V skladu s Pogodbo je za izvrševanje proračuna EU odgovorna Evropska komisija. Praktično vsi kmetijski odhodki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja. To pomeni, da plačila končnim upravičencem (kmetom, zasebnim družbam, trgovcem, združenjem ali javnim subjektom) izvršijo plačilne agencije, ki jih odobrijo države članice. Komisija neposredno upravlja manj kot 1 % odhodkov.

5.2 Odhodki, ki jih prijavijo države članice, so predmet več kontrolnih sistemov: (a) kontrole pravilnosti zahtevkov kmetov v okviru integriranega administrativnega in kontrolnega sistema (IAKS) (3); (b) kontrol, značilnih za posamezne sektorje, npr. za oljčno olje in razvoj podeželja; (c) fizičnih pregledov subvencioniranih izvozov kmetijskih proizvodov (4); (d) pregledov komercialne dokumentacije v prostorih trgovcev in predelovalcev kmetijskega blaga, opravljenih po izvršenih plačilih (5); (e) postopka potrditve, ki zajema vse prijavljene odhodke in se nanaša na celovitost in točnost letnih računovodskih izkazov (odločba o finančni potrditvi), na večletni osnovi pa na zakonitost in pravilnost odhodkov (odločbe o skladnosti).

5.3 Da bi Sodišče pridobilo zagotovilo o zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi Skupnosti, je revidiralo te nadzorne in kontrolne sisteme ter preizkusilo naključni vzorec plačil, izbran iz odhodkov 30 plačilnih agencij (ki so bile skupno odgovorne za 68 % odhodkov SKP) (glej tabelo 5.1 ).

Tabela 5.1 – Plačilne agencije po prijavljenih odhodkih v letu 2006 Št. Država članica Plačilna agencija Prijavljeni zneski v milijonih EUR (6) % skupnega zneska Spremenjena potrdila (7) Razdruženi obračuni (8) 1 Francija ONIC 4 263,0 8,5 × 2 Italija AGEA 3 307,3 6,6 × × 3 Grčija OPEKEPE 3 083,2 6,2 4 Združeno kraljestvo RPA 2 925,2 5,8 5 Poljska ARiMR 1 964,8 3,9 × 6 Španija Andalucía 1 806,0 3,6 7 Irska DAF 1 723,3 3,4 8 Francija OFIVAL 1 646,2 3,3 9 Nemčija Bayern, Landwirtschaft 1 260,4 2,5 10 Danska DFFE 1 163,3 2,3 11 Francija CNASEA 1 025,3 2,0 12 Španija Castilla – La Mancha 912,9 1,8 13 Nemčija Niedersachsen 905,8 1,8 14 Madžarska MVH 890,2 1,8 15 Portugalska INGA 879,8 1,8 × 16 Finska MMM 824,4 1,6 17 Združeno kraljestvo SERAD 679,5 1,4 18 Španija Aragón 560,2 1,1 19 Nemčija Nordrhein-Westfalen LWK 527,7 1,1 20 Italija AVEPA 498,4 1,0 × 21 Italija AGREA 426,8 0,9 × 22 Španija Cataluña 396,8 0,8 23 Belgija BIRB 393,5 0,8 24 Nemčija Schleswig-Holstein 371,3 0,7 25 Nemčija Hamburg-Jonas 313,5 0,6 26 Litva NMA 308,0 0,6 × × (9) 27 Nemčija Thüringen 293,8 0,6 × 28 Belgija Région Wallonne 272,7 0,5 × 29 Nemčija Rheinland-Pfalz 215,1 0,4 30 Španija Galicia 175,4 0,4 Plačilne agencije, zajete v DAS za leto 2006 Vmesni seštevek 34 013,8 68,0 31 Avstrija AMA 1 234,6 2,5 32 Francija ONIEP 1 077,2 2,2 33 Španija Castilla – Léon 966,4 1,9 34 Francija ONIOL 930,7 1,9 × 35 Švedska SJV 918,3 1,8 36 Španija Extremadura 686,9 1,4 37 Italija Region Lombardie 543,4 1,1 × 38 Nemčija Baden-Württemberg 514,5 1,0 × 39 Češka SAIF 497,5 1,0 40 Nemčija Mecklenburg-Vorpommern 447,8 0,9 × 41 Nizozemska PZ 447,4 0,9 42 Francija VINIFHLOR 446,6 0,9 × 43 Nemčija Brandenburg 443,7 0,9 44 Nemčija Sachsen-Anhalt 411,2 0,8 45 Italija FINPIEMONTE 381,5 0,8 × 46 Nizozemska Dienst Regelingen 365,3 0,7 47 Nemčija Sachsen 355,3 0,7 × 48 Združeno kraljestvo DARD 350,3 0,7 49 Španija FEGA 333,8 0,7 50 Združeno kraljestvo NAW 333,5 0,7 51 Belgija ALV 277,2 0,6 52 Slovaška APA 266,1 0,5 × × 53 Nemčija Hessen 249,7 0,5 54 Nizozemska HPA 233,5 0,5 55 Italija ARTEA 232,8 0,5 × 56 Francija AUP 208,1 0,4 × 57 Nemčija BLE 178,0 0,4 58 Poljska ARR 175,3 0,4 59 Španija Valencia 174,6 0,3 60 Slovenija ARSKTRP 159,1 0,3 61 Francija FIRS 153,9 0,3 62 Španija Navarra 137,1 0,3 63 Latvija RSS 136,6 0,3 64 Španija Murcia 125,5 0,3 65 Italija ARBEA 124,3 0,2 × × 66 Francija ONIGC 113,6 0,2 × 67 Francija ONIVINS 108,6 0,2 68 Španija Canarias 99,0 0,2 69 Italija SAISA 91,4 0,2 70 Španija Asturias 85,2 0,2 × 71 Španija País Vasco 75,9 0,2 72 Estonija PRIA 75,3 0,2 73 Francija ODEADOM 74,8 0,1 74 Nizozemska PT 72,4 0,1 75 Francija ONIFLHOR 68,6 0,1 × 76 Portugalska IFADAP 68,4 0,1 × × 77 Španija Madrid 58,4 0,1 78 Nizozemska PVE 54,3 0,1 79 Francija ONILAIT 52,1 0,1 80 Ciper CAPO 48,5 0,1 81 Luksemburg Min. Agric. 46,9 0,1 82 Španija La Rioja 45,9 0,1 83 Španija Cantabria 44,2 0,1 84 Nizozemska DLG 44,0 0,1 85 Avstrija ZA Salzburg 37,6 0,1 86 Španija Baleares 34,4 0,1 87 Nemčija Saarland 23,1 0,0 88 Združeno kraljestvo FC 18,5 0,0 89 Nemčija Bayern, Umwelt 16,6 0,0 × × 90 Italija ENR 15,6 0,0 91 Malta MRAE 9,3 0,0 92 Francija OFIMER 8,9 0,0 93 Nemčija Hamburg 7,2 0,0 94 Združeno kraljestvo CCW 5,3 0,0 95 Nemčija Nordrhein-Westfalen LfEJ 5,1 0,0 96 Nemčija Bremen 3,6 0,0 97 Španija FROM 2,4 0,0 98 Irska DCMNR 0,6 0,0 Vmesni seštevek 16 033,4 32,0 Skupaj 50 047,2 100,0 Vir: Zbirno poročilo Komisije o finančni potrditvi obračunov Jamstvenega oddelka EKUJS za leto 2006.

5.4 Poleg tega je Sodišče pregledalo sisteme, vzpostavljene za izvajanje sheme enotnega plačila (glej odstavek 5.15), v okviru katere je bilo v letu 2006 upravičencem izplačanih približno 14 200 milijonov EUR (10). Sodišče ni opravilo revizije sistemov za shemo enotnega plačila na površino (SEPP) (glej odstavek 5.40), ker je še prezgodaj, da bi lahko zaznali izboljšave v predhodno revidiranih državah članicah. Kljub temu je te države članice zajelo v neposredno preizkušanje transakcij.

5.5 Zaradi zaskrbljenosti glede zakonitosti in pravilnosti plačil v zvezi s shemami, ki niso neposredno zajete v IAKS, je Sodišče izvedlo posebne revizije pomoči za proizvodnjo oljčnega olja (vključno z zanesljivostjo GIS) (glej odstavek 5.82) in suho grozdje (glej odstavek 5.12).

POSEBNA OCENA V OKVIRU IZJAVE O ZANESLJIVOSTI

Integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS)

5.6 IAKS je glavno orodje za upravljanje in kontroliranje sheme enotnega plačila (SEP) (glej odstavek 5.15), sheme enotnega plačila na površino (SEPP) (glej odstavek 5.39) ter vseh shem pomoči na površino in premij za živali. Zajema skoraj 70 % proračuna Jamstvenega oddelka EKUJS.

5.7 IAKS v vsaki državi članici obsega računalniško zbirko podatkov o kmetijskih gospodarstvih in zahtevkih, sisteme za določanje parcel kmetijskih zemljišč in za registracijo živali ter register pravic v državah članicah, ki izvajajo SEP. Sistem zagotavlja več kontrol upravičenosti: administrativni pregled vseh zahtevkov, navzkrižna preverjanja v zbirkah podatkov za preprečevanje dvojnih zahtevkov za nekatera zemljišča/živali in minimalno 5-odstotno stopnjo za preglede na kmetijskih gospodarstvih.

5.8 Rezultati inšpekcijskih pregledov IAKS, ki jih plačilne agencije sporočijo Komisiji, se nanašajo na zakonitost in pravilnost plačil kmetom, vendar Sodišče meni, da bi jih moral preveriti in potrditi neodvisni organ. Napake, ki so se pojavile pri izračunu pravic, niso vključene v rezultate inšpekcijskih pregledov IAKS, čeprav vplivajo na zakonitost in pravilnost izvršenih plačil. Vendar so napake, ki so jih plačilne agencije ugotovile na podlagi inšpekcijskih pregledov, pred izplačilom popravljene. 5.8 Da bi se izboljšalo zagotovilo, ki ga je mogoče pridobiti iz rezultatov inšpekcijskih pregledov IAKS (integrirani administrativni in kontrolni sistem) v zvezi z učinkovitostjo kontrolnih sistemov, je Komisija izvedla priporočila Sodišča, da morajo certifikacijski organi opraviti več preverjanj in potrjevanj statističnih podatkov ter pregledov po izvršenih plačilih. Od proračunskega leta 2007 naprej bodo morali certifikacijski organi na podlagi smernic Komisije analizirati in poročati o rezultatih pregledov na kraju samem in statistikah pregledov.

5.9 Na podlagi teh statističnih podatkov (glej tabelo 5.2 in diagram 5.2 ) je za vse države članice skupaj 28,9 % (40 % v preteklem letu) zahtevkov za površino, preverjenih v letu 2005, na podlagi katerih je bilo izvršeno plačilo v proračunskem letu 2006, vsebovalo napake. Te napake predstavljajo 1,4 % površine, ki so jo preverile plačilne agencije. Za EU-15 se je ta odstotek zmanjšal z 2,0 % v letu 2004 na 1,2 % v letu 2005. Zmanjšanje stopnje napak je povezano z uvedbo SEP v desetih državah članicah EU-15 (11), kjer se je stopnja napak znižala na 0,7 %; v ostalih petih državah je stopnja napak še vedno 1,8 % in je enaka kot v novih državah članicah. 5.10 V desetih državah članicah, ki so se odločile, da bodo premije za živali ali del njih proizvodno nevezane, se je število živali, za katere se še vedno izvaja preverjanje, zmanjšalo za od 35 % do 67 %, odvisno od sheme pomoči, in stopnja napak se je opazno znižala. Za največjo shemo, premije za krave dojilje (glej tabelo 5.3 in diagram 5.3 ), so države članice za 0,7 % živali ugotovile, da jih ni ali pa niso upravičene do pomoči (1,56 % v letu 2004); pri posebni premiji za govedino je ta odstotek znašal 1,23 % (2,53 % v letu 2004), pri premijah za ovce in koze pa se je zmanjšal s 6,3 % v letu 2004 na 3,6 %. 5.9–5.10 Komisija želi poudariti pozitiven trend v smeri nižjih stopenj napak v zahtevkih in prevelikih prijav za površino in živali ter meni, da je to posledica zelo pozitivnega učinka zadnjih reform SKP.

Tabela 5.2 – Pomoč na površino, krmne površine in druge pridelke – vloge, preverjene na kraju samem v letu 2005 (plačilno leto 2006) Države članice Vložene vloge Preverjene vloge Vloge z anomalijami Naključno izbrani inšpekcijski pregledi Naključno izbrani inšpekcijski pregledi z anomalijami Število Površina (ha) Povprečna velikost (ha) Število % Površina (ha) % Povprečna velikost (ha) Število % Površina (ha) % Število % Površina (ha) % Število % Površina (ha) % Belgija 43 430 1 057 350,81 24 2 930 6,7 119 400,66 11,3 41 609 20,8 541,54 0,5 687 23,4 14 490,60 12,1 107 15,6 75,39 0,5 Danska 69 474 2 733 746,86 39 4 150 6,0 173 452,08 6,3 42 1 273 30,7 1 217,04 0,7 889 21,4 30 148,98 17,4 291 32,7 230,86 0,8 Nemčija 386 237 16 825 485,63 44 21 968 5,7 1 223 309,75 7,3 56 10 088 45,9 7 021,09 0,6 4 949 22,5 232 854,01 19,0 2 386 48,2 1 980,38 0,9 Irska 129 187 4 830 161,00 37 7 695 6,0 349 026,00 7,2 45 1 863 24,2 2 227,00 0,6 1 422 18,5 54 115,09 15,5 400 28,1 514,48 1,0 Italija 662 539 8 412 971,00 13 38 760 5,9 949 459,22 11,3 24 4 087 10,5 9 176,00 1,0 9 631 24,8 116 336,77 12,3 1 074 11,2 1 761,90 1,5 Luksemburg 2 006 122 846,14 61 130 6,5 8 056,70 6,6 62 123 94,6 138,15 1,7 27 20,8 1 838,72 22,8 25 92,6 30,23 1,6 Avstrija 132 244 2 348 035,15 18 8 131 6,1 187 720,67 8,0 23 1 681 20,7 1 303,90 0,7 2 558 31,5 67 513,45 36,0 450 17,6 332,11 0,5 Portugalska 138 883 2 445 810,32 18 7 864 5,7 558 980,18 22,9 71 2 699 34,3 6 972,42 1,2 5 257 66,8 335 304,79 60,0 849 16,1 4 355,35 1,3 Švedska 84 454 3 171 490,67 38 5 247 6,2 201 003,62 6,3 38 2 472 47,1 2 832,65 1,4 1 871 35,7 77 435,86 38,5 833 44,5 687,06 0,9 Združeno kraljestvo 198 078 15 300 055,19 77 10 357 5,2 1 675 942,00 11,0 162 5 675 54,8 9 258,00 0,6 2 157 20,8 181 028,19 10,8 1 366 63,3 1 474,95 0,8 Skupaj EU 10 v 2005 (12) 1 846 532 57 247 952,77 31 107 232 5,8 5 446 350,87 9,5 51 30 570 28,5 40 687,79 0,7 29 448 27,5 1 111 066,46 20,4 7 781 26,4 11 442,71 1,0 Skupaj EU 10 v 2004 1 576 525 50 678 823,20 32 102 780 6,5 4 389 417,33 8,7 43 49 863 48,5 102 017,33 2,3 20 114 19,6 806 796,95 18,4 8 320 41,4 9 209,88 1,1 Grčija 318 768 4 111 168,74 13 38 503 12,1 1 239 442,18 30,1 32 12 003 31,2 29 577,44 2,4 7 318 19,0 78 555,17 6,3 1 425 19,5 2 080,74 2,6 Španija 451 929 16 441 131,63 36 42 912 9,5 1 873 231,00 11,4 44 17 002 39,6 44 205,00 2,4 8 788 20,5 339 989,80 18,1 3 189 36,3 4 297,20 1,3 Francija 391 787 25 481 183,83 65 22 425 5,7 1 791 403,51 7,0 80 10 467 46,7 12 305,08 0,7 5 152 23,0 376 748,88 21,0 518 10,1 603,88 0,2 Nizozemska 52 358 828 546,15 16 6 522 12,5 137 551,00 16,6 21 2 598 39,8 3 150,89 2,3 841 12,9 13 881,92 10,1 340 40,4 501,79 3,6 Finska 65 219 2 102 180,12 32 4 151 6,4 140 872,40 6,7 34 2 329 56,1 1 630,23 1,2 1 022 24,6 29 836,58 21,2 513 50,2 171,33 0,6 Malta 3 961 4 417,15 1 372 9,4 1 061,77 24,0 3 301 80,9 217,86 20,5 55 14,8 77,57 7,3 35 63,6 14,79 19,1 Slovenija 61 169 388 952,48 6 5 149 8,4 46 779,93 12,0 9 747 14,5 314,56 0,7 946 18,4 5 095,79 10,9 146 15,4 49,56 1,0 Skupaj EU 7 v 2005 (12) 1 345 191 49 357 580,10 37 120 034 8,9 5 230 341,79 10,6 44 45 447 37,9 91 401,06 1,7 24 122 20,1 844 185,71 16,1 6 166 25,6 7 719,29 0,9 Skupaj EU 17 v 2005 3 191 723 106 605 532,87 33 227 266 7,1 10 676 692,66 10,0 47 76 017 33,4 132 088,85 1,2 53 570 23,6 1 955 252,17 18,3 13 947 26,0 19 162,00 1,0 Skupaj EU 15 v 2004 2 829 381 98 852 502,22 35 221 028 7,8 9 382 645,37 9,5 42 93 480 42,3 187 358,00 2,0 33 644 15,2 1 386 255,27 14,8 11 268 33,5 19 893,13 1,4 Skupaj EU 15 v 2003 (13) 2 840 153 98 843 983,00 35 230 170 8,1 11 309 077,00 11,4 49 97 729 42,5 199 740,00 1,8 58 241 25,3 1 928 924,38 17,1 20 766 35,7 29 445,65 1,5 Skupaj EU 15 v 2002 2 894 917 97 955 796,00 34 248 572 8,6 11 656 029,00 11,9 47 94 717 38,1 198 079,00 1,7 58 313 23,5 2 361 830,00 20,3 26 408 45,3 41 312,03 1,7 Češka 20 251 3 490 297,79 172 1 455 7,2 172 348,94 4,9 118 750 51,5 2 491,00 1,4 285 19,6 33 305,74 19,3 141 49,5 470,3 1,4 Estonija 19 136 846 403,60 44 1 353 7,1 176 583,74 20,9 131 927 68,5 5 685,48 3,2 227 16,8 5 824,79 3,3 152 67,0 337,3 5,8 Ciper 41 470 164 780,51 4 3 138 7,6 49 274,20 29,9 16 2 812 89,6 7 380,83 15,0 300 9,6 2 917,62 5,9 273 91,0 521,5 17,9 Latvija 78 781 1 498 451,19 19 6 124 7,8 382 704,18 25,5 62 3 233 52,8 11 084,54 2,9 911 14,9 12 425,20 3,2 471 51,7 539,5 4,3 Litva 225 402 2 568 705,71 11 12 337 5,5 278 460,87 10,8 23 4 622 37,5 7 927,10 2,8 3 044 24,7 35 505,47 12,8 1 236 40,6 1 426,3 4,0 Madžarska 205 293 5 048 877,59 25 14 536 7,1 304 023,96 6,0 21 3 983 27,4 6 159,56 2,0 3 537 24,3 102 525,46 33,7 1 346 38,1 2 157,2 2,1 Poljska 1 484 624 14 253 733,11 10 93 323 6,3 1 162 866,47 8,2 12 11 236 12,0 4 271,06 0,4 17 486 18,7 125 238,06 10,8 1 817 10,4 668,9 0,5 Slovaška 13 531 1 825 195,37 135 1 575 11,6 484 524,83 26,5 308 790 50,2 9 796,42 2,0 334 21,2 45 787,05 9,4 67 20,1 343,0 0,7 Skupaj EU-8 v 2005 2 088 488 29 696 444,87 14 133 841 6,4 3 010 787 10,1 22 28 353 21,2 54 796 1,8 26 124 19,5 363 529,39 12,1 5 503 21,1 6 464,00 1,8 Skupaj EU-10 v 2004 (14) 2 077 233 29 371 245,00 14 124 668 6,0 3 834 258,00 13,1 31 40 351 32,4 67 945,00 1,8 25 945 20,8 385 051,43 10,0 9 064 34,9 9 764,10 2,5 Skupaj EU-25 v 2005 5 280 211 136 301 978 26 361 107 6,8 13 687 480 10,0 38 104 370 28,9 186 885 1,4 79 694 22,1 2 318 782 16,9 19 450 24,4 25 626 1,1 Skupaj EU-25 v 2004 4 906 614 128 223 747 26 345 696 7,0 13 216 903 10,3 38 133 831 38,7 255 302,00 1,9 59 589 17,2 1 771 306,70 13,4 20 332 34,1 29 657,23 1,7 Opomba 1: Daljinsko zaznavanje vključuje uporabo satelitskih ali letalskih posnetkov za preverjanje vlog IAKS. Opomba 2: Preizkušanje, opravljeno v letu N, se nanaša na plačila, izvršena v letu N + 1. Viri: Statistični podatki IAKS, ki so jih države članice sporočile GD AGRI. Letno poročilo o dejavnostih GD AGRI za leto 2006.

Tabela 5.3 – Inšpekcijski pregledi IAKS za premije za krave dojilje – Rezultati pregledov na kraju samem v letu 2005 (plačilno leto 2006) Države članice Skupno število živali Preverjene živali, delno zavrnjene Preverjene živali, zavrnjene Preverjene živali (naključni izbor) Za katere je vložen zahtevek Preverjenih % Število % vseh živali, za katere je bil vložen zahtevek Število % vseh živali, za katere je bil vložen zahtevek Število % vseh preverjenih % vseh živali, za katere je bil vložen zahtevek Delno zavrnjene % delno zavrnjenih Zavrnjene % zavrnjenih Belgija 397 513 35 506 8,9 126 0,4 317 0,9 5 071 14,3 1,3 35 0,7 36 0,7 Grčija 210 982 92 332 43,8 557 0,6 688 0,7 4 080 4,4 1,9 27 0,7 29 0,7 Španija 1 775 937 302 457 17,0 471 0,2 1 825 0,6 45 712 15,1 2,6 70 0,2 90 0,2 Francija 4 232 508 445 155 10,5 665 0,1 1 565 0,4 73 247 16,5 1,7 84 0,1 280 0,4 Nizozemska 72 344 12 047 16,7 17 0,1 358 3,0 2 310 19,2 3,2 3 0,1 43 1,9 Avstrija 550 638 56 238 10,2 336 0,6 517 0,9 8 462 15,0 1,5 32 0,4 35 0,4 Portugalska 422 430 86 825 20,6 442 0,5 1 201 1,4 11 003 12,7 2,6 83 0,8 83 0,8 Finska 46 311 7 072 36,0 36 0,5 97 1,4 1 454 20,6 3,1 6 0,4 6 0,4 Malta 0 0 0,0 0 0,0 0 0,0 0 0,0 0,0 0 0,0 0 0,0 Slovenija 88 781 13 009 14,7 662 5,1 692 5,3 2 337 18,0 2,6 121 5,2 121 5,2 EU-10 7 797 444 1 050 641 13,5 3 312 0,3 7 260 0,7 153 676 14,6 2,0 461 0,3 723 0,5 Viri: Statistični podatki IAKS, ki so jih države članice sporočile GD AGRI. Letno poročilo o dejavnostih – GD AGRI.

Stanje v Grčiji

5.11 Že peto leto zapored vsebujejo izjave generalnega direktorja pridržek glede nezadostnega izvajanja IAKS v Grčiji. Sodišče je za leto 2006 potrdilo, da se ključne kontrole še vedno niso izvajale, in sicer: obravnavanje zahtevkov, postopki inšpekcijskih pregledov, celovitost zbirke podatkov za živali in identifikacijski sistem zemljiških parcel (LPIS). Pod temi nezadovoljivimi pogoji kontrole se kmetom vsako leto izplača približno 850 milijonov EUR. Za obdobje 1996–2005 je Komisija sprejela popravke v skupni vrednosti 479 milijonov EUR, kar predstavlja približno 6 % prijavljenih odhodkov. Opravljeni so bili tudi popravki za suho grozdje. 5.11 Glede proračunskega leta 2006 (leto zahtevka 2005) so revizije potrdile stalno prisotnost pomembnih pomanjkljivosti v delovanju ključnih elementov IAKS v Grčiji, kot so obravnavanje zahtevkov, kakovost pregledov na kraju samem, kakovost zbirk podatkov za živali in zlasti identifikacijski sistem zemljiških parcel (Land Parcel Identification System). Da bi se zaščitili finančni interesi Skupnosti, bo Komisija še naprej izvajala intenziven revizijski program in Grčiji nalagala finančne popravke tako dolgo, dokler bo to potrebno. Poleg tega Komisija pozorno spremlja in nadzoruje grški akcijski načrt, ki so ga pripravili grški organi na posebno zahtevo Komisije in v tesnem sodelovanju z njo, zato da se odpravijo navedene pomanjkljivosti. Akcijski načrt vsebuje natančne roke za izvedbo različnih ukrepov, ki naj bi začeli dajati prve rezultate v proračunskem letu 2007 (leto zahtevka 2006).

5.12 Shema pomoči za suho grozdje določa, da morajo gojitelji proizvesti minimalno količino suhega grozdja na hektar (to je doseči morajo minimalni donos). Skoraj vsa pomoč (približno 115 milijonov EUR na leto) se izplača v Grčiji.

5.13 Revizije Sodišča za DAS, opravljene v zadnjih letih, ter posebna revizija, izvedena v letu 2006, so pokazale, da so grški nacionalni organi od leta 1999 nepravilno uporabljali znižanja v zahtevah za minimalni donos za sultanine in korinte; ta znižanja zajemajo veliko večino področja suhega grozdja. Samo v letih 2002/2003, ko so velik del Grčije prizadele slabe vremenske razmere, so ta znižanja temeljila na ocenah škode, ki jih je opravila zavarovalnica, in so bila skladna s predpisi. V ostalih letih so o večini znižanj odločali nacionalni organi iz razlogov, ki niso povezani z naravnimi nesrečami (15). Posledica tega je bila, da so bila plačila izplačana pridelovalcem, ki niso izpolnili zahtev za minimalni donos (zlasti za sultanine – približno 50 % celotne pridelave) in ki jih ni prizadela naravna nesreča. 5.13 Komisija je v zadnjih letih v Grčiji izvedla več obiskov v zvezi s shemo pomoči za suho grozdje in je seznanjena z opisanim razvojem dogodkov. V zadnjih nekaj letih so grški organi dodelili splošna odstopanja v obliki enotnih zmanjšanj obveznih proizvodnih količin za celotno Grčijo, ki so jih utemeljili s sklicevanjem na naravne nesreče in v manjšem obsegu na druge razloge. Komisija meni, da to ni v skladu z zakonodajo Skupnosti, zato je začela izvajati postopke preverjanja skladnosti na kraju samem.

5.14 Komisija je sprejela pavšalne finančne popravke za napake v ključnih kontrolah za obdobje 1997–2002 (40 milijonov EUR). Za kasnejša leta popravki še niso bili predlagani in Komisija še ni določila obsega neupravičenih plačil, ki so lahko v primeru sultanin precejšnja. 5.14 Postopki preverjanja skladnosti se izvajajo za preostala leta, glede na njeno vključitev v shemo enotnih plačil v letu 2008 pa Komisija namerava predlagati finančne popravke v dveh „paketih“ – prvi za leta, ki še niso popravljena (tj. 2003 do 2005) in po potrebi drugi za ostalo obdobje, pri čemer se bo zlasti upoštevalo, da odstopanja od zahteve po minimalnem donosu v zadnjih letih očitno niso bila dodeljena v skladu z zakonodajo Skupnosti.

Shema enotnega plačila (SEP)

Kaj je SEP in kako deluje?

5.15 Kmetje v okviru sheme enotnega plačila niso plačani na podlagi tega, kaj pridelajo, ali na podlagi števila živali, ki jih imajo (16). Namesto tega morajo izvesti naslednje korake, če želijo prejeti pomoč v celoti: (a) vložiti zahtevek za pravice za prvo leto (in v istem letu vložiti zahtevek za plačilo (en zahtevek), skupaj z izjavo o številu hektarjev, upravičenih do pomoči); (b) ko so pravice določene, vložiti zahtevek (vsako leto), v katerem navedejo število vseh hektarjev ter predvsem število hektarjev, upravičenih do pomoči iz SEP; (c) kmet mora svojo zemljo vzdrževati v dobrem kmetijskem in okoljskem stanju ter izpolnjevati več posebnih okoljskih zahtev (navzkrižna skladnost).

5.16 Za izpolnjevanje pogojev za SPS morajo kmetje najprej pridobiti „pravice“ (17). Nacionalni organi se odločijo za enega od modelov, predvidenih v zakonodaji EU (glej tabelo 5.4 ), ter za vsakega kmeta izračunajo število in vrednost pravic. V historičnem modelu so vsakemu kmetu pravice dodeljene na podlagi povprečnega zneska prejete pomoči in obdelovane površine v referenčnem obdobju 2000 do 2002. V regionalnem modelu imajo vse pravice v regiji enako pavšalno vrednost in kmetu se dodeli pravica za vsak upravičen hektar, ki ga prijavi v prvem letu zahtevka. Hibridni model združuje historični element in pavšalni znesek, tako da se historični element, če je dinamičen, vsako leto zmanjša, dokler ne prevlada pavšalni sistem. 5.16 V okviru predpisov o shemi enotnega plačila (SEP) imajo države članice možnost pri odločitvi o uvedbi sistema v veliki meri uveljavljati svojo presojo glede na svoje posebne potrebe in namene. To velja za osnovno izbiro modela, pri čemer je bil regionalni model zasnovan kot možnost odstopanja od zgodovinskega modela, in za določitev posebnih predpisov o izvajanju izbranega modela.

Tabela 5.4 – Modeli SEP, ki so jih prevzele revidirane države članice Država članica Uporabljen model Upravičenci zahtevkov za neposredna plačila EU v letu vložitve zahtekov 2004 (18) Vloge za SEP, vložene v letu 2005 (19) 2005 v % 2004 (zaokroženo) Število Površina (1 000 ha) Število (20) Površina (1 000 ha) (21) Število (%) Površina (%) Danska Hibridni dinamični 52 420 2 329,00 69 474 2 734,00 132,53 117,00 Nemčija Hibridni dinamični 330 640 14 050,00 386 237 16 825,00 116,81 119,00 Luksemburg Hibridni statični 1 970 122,00 2 006 123,00 101,83 101,00 Švedska Hibridni statični 59 440 2 763,00 84 454 3 171,00 142,08 115,00 Združeno kraljestvo Združeno kraljestvo – Anglija Hibridni dinamični 70 031 7 425,00 116 500 8 248,00 166,00 111,00 Združeno kraljestvo – Škotska Historični 19 596 4 358,00 21 669 4 606,00 111,00 106,00 Združeno kraljestvo – Wales Historični 16 821 1 301,00 18 364 1 439,00 109,00 111,00 Združeno kraljestvo – S. Irska Hibridni statični 24 962 1 017,00 41 545 1 007,00 166,00 99,00 Skupaj 575 880 33 365,00 740 249 38 153,00 129,00 114,00

5.17 Države članice morajo določiti nacionalno rezervo (22), iz katere dodelijo pravice novim kmetom, kmetom v posebnih razmerah in kmetom, na katere so vplivali programi za prestrukturiranje ali razvojni programi.

Cilji revizije

5.18 Sodišče je revidiralo sisteme za določitev pravic v 10 državah članicah (23), ki so v letu 2005 uvedle SEP (plačila v letu 2006, proračunska zgornja meja v višini 15 088 milijonov EUR (24), 27 % vseh kmetijskih odhodkov) (25). Cilji revizije so bili oceniti, ali: (a) so nacionalne določbe, ki so jih sprejele države članice, skladne z zakonodajo EU, in ali so pravice pravilno izračunane; (b) so države članice uvedle ustrezne administrativne postopke in zanesljivo notranjo kontrolo za pravilno, popolno in točno določitev in upravljanje plačilnih pravic; (c) so države članice uvedle zanesljiv upravljavski in kontrolni sistem za obdelavo zahtevkov za SEP (26).

Izračun in dodelitev pravic

5.19 Pravilno izračunane in dodeljene pravice so predpogoj za pravilna plačila SEP. Posledica nepravilno določenih pravic bo preveliko ali premajhno plačilo v prvem letu ter tudi v vseh naslednjih letih, če napaka ne bo ugotovljena.

Neizpolnjevanje predpisov

Pravilo desetih mesecev

5.20 Zakonodaja Skupnosti določa, da mora biti zemljišče, prijavljeno za SEP, vlagatelju zahtevka vsako leto na razpolago najmanj 10 mesecev. V nasprotju s tem so bile v Združenem kraljestvu v okviru SEP pravice dodeljene in pomoč izplačana lastnikom zemljišč, ki se niso ukvarjali s kmetijstvom, ampak so večino leta dajali svojo zemljo v najem, kar pomeni, da niso izpolnjevali te zahteve. Na Severnem Irskem na primer je bilo takim lastnikom zemljišč dodeljenih več kot 176 000 pravic (v vrednosti 13,8 milijona EUR) (27). 5.20 Treba je upoštevati splošno načelo nevezanosti. Člen 33 Uredbe (ES) št. 1782/2003 določa, da imajo lahko dostop do sheme enotnega plačila le kmetje, določeni v členu 2(a) Uredbe. Po regionalnem modelu, ki je bil sprejet kot odstopanje od zgodovinskega modela na prošnjo več držav članic, je dovoljeno plačevanje na podlagi celotne kmetijske površine, prijavljene v prvem letu zahtevka; ta razširitev zadeva predvsem travišča ter sadje in zelenjavo. Ta model dejansko pomeni, da pridobijo pravico novi upravičenci, ki prej niso prejemali neposredne podpore, če imajo med drugim na razpolago kmetijsko površino, če ohranjajo zemljišča v dobrem kmetijskem in okoljskem stanju ter če na njej opravljajo kmetijsko dejavnost v skladu z opredelitvijo iz člena 2 Uredbe (ES) št. 1782/2003. To lahko vključuje lastnike zemljišč, vendar pa samo, če se ukvarjajo s kmetijsko dejavnostjo. Res je, da mora imeti vlagatelj zemljišče, prijavljeno za SEP, na razpolago najmanj 10 mesecev. Če je v primerih, ki jih opisuje Sodišče, zemljišče lastniku na razpolago manj kot 10 mesecev, ni upravičeno do SEP. Komisija bo ukrepala z izvajanjem postopkov preverjanja skladnosti.

5.21 Organi Združenega kraljestva menijo, da lahko lastniki zemljišč odvisno od pogojev najemne pogodbe izpolnjujejo pogoje za SEP in/ali pomoč za razvoj podeželja za zemljišče, ki ga ima v najemu in obdeluje najemnik. V skladu z zakonodajo EU pa ima pravico do plačil SEP in pomoči za razvoj podeželja le kmet, to je oseba, ki razpolaga z zemljiščem in na njem izvaja kmetijsko dejavnost. 5.21 Komisija se strinja z razlago ustrezne zakonodaje EU, ki jo je dalo Sodišče. Eden od pogojev za upravičenost je opravljanje kmetijske dejavnosti. Države članice morajo določiti, kdo velja za aktivnega kmeta (je upravičen do pravic). Če lastnik zemljišča nosi gospodarsko tveganje zaradi opravljanja kmetijske dejavnosti, ni izključeno, da se ga lahko obravnava, kot da „opravlja kmetijske dejavnosti“.

Konsolidacija pravic

5.22 Zakonodaja EU določa oblikovanje referenčnih zneskov za kmete na območjih, kjer se izvajajo programi prestrukturiranja in/ali razvojni programi, povezani z javnim posegom, ki so namenjeni preprečitvi opuščanja zemljišč in/ali kompenzaciji določene škode, ki jo utrpijo kmetje na navedenih območjih. Kadar je kmet tako izgubil zemljišče in ne more več aktivirati vseh svojih pravic, se te lahko konsolidirajo, se pravi zamenjajo za manj pravic z višjo vrednostjo.

5.23 Nekatere države članice/pokrajine (Avstrija, Irska, Wales in Škotska) niso ravnale skladno z zakonodajo EU. To določbo so razširile na vse primere (28), ko je imel kmet v letu 2005 manj hektarjev kot pravic. Konsolidacija je bila odobrena z namenom, da bi bil referenčni znesek kmeta osredotočen na število pravic, ki je enako številu hektarjev v lasti, in da bi se mu tako omogočilo, da aktivira vse svoje pravice. Wales in Škotska sta uporabila to nepravilno vrsto konsolidacije le v prvem letu izvajanja SEP, medtem ko jo Avstrija in Irska še vedno uporabljata. V letu 2005 je bilo tako konsolidiranih več kot 200 000 ha. Učinek je ocenjen na 60 milijonov EUR na leto (29). 5.23 Postopek, ki ga je opisalo Sodišče, je Komisija že opredelila in se spremlja s postopki preverjanja skladnosti.

5.24 Na Severnem Irskem in v Angliji, ki sta uporabili hibridni model, se je učinek konsolidacije pojavil, ko so lahko kmetje v nasprotju z določbami Skupnosti (30) dodelitev pravic omejili na del upravičenega zemljišča, prijavljenega v svojem zahtevku za leto 2005. To je kmetom omogočilo, da so svoje historične referenčne zneske razdelili na manj hektarjev, se pravi, da se jim je dodelilo manj pravic z višjimi vrednostmi, lastniki zemljišč pa so tako lahko v lastnem imenu zahtevali pravice za zemljišče, ki so ga oddajali v najem kmetom. 5.24 To vprašanje se bo spremljalo s postopki preverjanja skladnosti.

Novi upravičenci

5.25 Zakonodaja EU (31) omogoča dostop do SEP kmetu, opredeljenemu kot fizična ali pravna oseba, katere kmetijsko gospodarstvo se nahaja na ozemlju Skupnosti in ki opravlja kmetijsko dejavnost – proizvodnja, reja živali ali gojenje kmetijskih proizvodov ali ohranjanje zemljišča v dobrem kmetijskem in okoljskem stanju.

5.26 Čeprav lahko vlagatelji izpolnjujejo pogoje za SEP zgolj z ohranjanjem svojih zemljišč v dobrem kmetijskem in okoljskem stanju, pogoji za dostop niso bili enotno uporabljani po vsej Skupnosti. Luksemburg je na primer omejil dodelitev pravic na vlagatelje, ki dejansko upravljajo kmetijsko gospodarstvo z vsemi stroji in opremo, potrebnimi za neodvisno upravljanje. Vse druge države članice, ki so uporabljale regionalni ali hibridni model, so sprejele zahtevke od lastnikov zemljišč, ki so se obvezali, da bodo ohranjali svoja zemljišča v dobrem kmetijskem in okoljskem stanju ali da bodo poskrbeli, da se ohranjajo v takšnem stanju, tudi če niso imeli kmetijskih strojev ali opreme. 5.26 Ob upoštevanju načela subsidiarnosti je konkretno izvajanje načela ohranjanja zemljišča v dobrem kmetijskem in okoljskem stanju v pristojnosti držav članic. Zato v Evropski uniji ni enotnega izvajanja na tem področju. Luksemburg se je odločil za strožje predpise, ki so se mu zdeli primerni, vendar taki predpisi niso obvezni za druge države članice. Komisija ne nasprotuje taki rešitvi.

5.27 Iz tabele 5.4 je razvidno, da se je število upravičencev do neposredne pomoči znatno povečalo. Predvsem v regionalnem modelu, kjer so postale upravičene do pomoči vse travnate površine in zemljišča, na katerih se pridelujeta sadje in zelenjava, je SEP privedel do precejšnjega povečanja števila upravičencev in hektarjev, za katere se izplačuje neposredna pomoč. Med upravičenci je Sodišče opazilo tudi železniške družbe (Anglija), jahalne klube/klube za vzrejo konj (Nemčija in Švedska) ter golf klube/prostočasne klube in mestne svete (Danska in Anglija). 5.27 Upravičenec je moral izpolnjevati merila za dodelitev pravic. Da bi pozneje lahko aktiviral pravico, mora imeti na razpolago upravičeno kmetijsko zemljo in na njej opravljati kmetijsko dejavnost. Če fizična ali pravna oseba izpolnjuje vse pogoje za upravičenost zemljišča, ki ga ima na razpolago in ga je prijavila, je to zemljišče upravičeno. Igrišča za golf kot taka niso upravičena. Prav tako je jasno, da je izključena na primer površina, ki se uporablja za igranje golfa ali druge prostočasne dejavnosti, ter da so upravičene le površine, ki se uporabljajo za kmetijsko dejavnost. Komisija nadalje spremlja primere, ki jih je ugotovilo Sodišče.

Stranski učinki SEP

5.28 V hibridnem modelu temeljijo pravice, dodeljene lastnikom zemljišč, ki se ne ukvarjajo s kmetijstvom, izključno na pavšalnem regionalnem elementu SEP. Pri dinamični različici modela je vrednost takih elementov na začetku sicer nizka, vendar imajo ob koncu dinamične faze ti elementi mnogo višjo vrednost: vse pravice imajo na koncu enako vrednost. Neposredna pomoč EU se bo v veliki meri prerazporedila od tistih, ki se dejansko ukvarjajo s kmetijstvom, k lastnikom zemljišč, ki se jim bo vrednost pravic povečala za štirikrat na Danskem in v Nemčiji ter za desetkrat v Angliji. V Angliji je vrednost pavšalnega elementa pravic v letu 2005 znašala 28,20 EUR na hektar, nominalna vrednost vseh pravic pa bo v letu 2012 znašala približno 280 EUR na hektar (32). 5.28 Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 5.20 v zvezi s pojmom regionalnega modela in njegovim pomenom za namene ohranitve. Prvič, države članice same izberejo model. Tukaj opisan model vključuje tudi učinek prerazporeditve, ker je glede na pavšalno plačevanje za vse upravičene kmetijske površine: 1) razširjen tako, da vključuje tudi površine, za katere se prej ni prejemala pomoč, in 2) vključuje nekatere dodane individualne zgodovinske pravice (ki se razlikujejo med upravičenci in na hektar), ki so enakomerno porazdeljene na (razširjeno) površino. Pravna ali fizična oseba, ki je izpolnjevala pogoje za upravičenost, je imela pravico prejemati enotno plačilo.

Učinek prerazporeditve

5.29 Države članice lahko uporabijo tako imenovano klavzulo o nepričakovanih dobičkih (33), v skladu s katero se za kmeta, ki je svoje gospodarstvo ali del njega po referenčnem obdobju prodal ali za vsaj šest let oddal v najem, število pravic, ki mu pripadajo na podlagi pomoči med referenčnim obdobjem (34), zmanjša za do 90 %. Ta zmanjšanja se knjižijo v korist nacionalne rezerve. Za uporabo te klavzule so se odločili le Belgija, Danska, Italija, Luksemburg in Švedska (35). V drugih državah članicah lahko kmetje zadržijo vse svoje nepričakovane pravice. Nepričakovani dobički niso samo povečali prispevne stopnje, ki jo vsi kmetje plačujejo v nacionalno rezervo, ampak so povzročili tudi neenakopravno obravnavo kmetov v EU. 5.29 Države članice imajo res možnost, da pod določenimi pogoji vrnejo pravice v nacionalno rezervo. Štiri države članice so to možnost izkoristile, druge pa ne. Kadar je izbrana ta možnost, je treba upoštevati določene pogoje (primerjaj člen 42(9) Uredbe (ES) št. 1782/2003 in člen 10 Uredbe (ES) št. 795/2004). Klavzula o nepričakovanih dobičkih je za države članice neobvezna. Nepričakovani dobički so pogosto precej zmanjšani zaradi zasebnih pogodbenih klavzul, ker prodajalci brez zemlje ne morejo aktivirati pravice.

5.30 Sodišče je ugotovilo, da so dodelitve iz naslova shem za nove kmete in naložbenih shem ustvarile precejšnje nenormalne dobičke, ki sodijo v področje uporabe klavzule o nepričakovanih dobičkih in zunaj njega.

5.31 Zakonodaja EU (36) državam članicam omogoča, da dodelijo referenčne zneske iz nacionalne rezerve novim kmetom (37), ki so začeli izvajati kmetijsko dejavnost po referenčnem obdobju. Na Škotskem je dobilo pravice več novih kmetov, čeprav vlagatelj zahtevka ni izpolnjeval meril za shemo za nove kmete (38). V enem primeru je kmet A maja 2004 prevzel gospodarstvo, za katerega sta bili prejšnjemu kmetu B dodeljeni 602 pravici, vredni 287 000 EUR v letu 2005. Kmet A je uspešno vložil zahtevek v okviru sheme za nove kmete iz nacionalne rezerve in prejel svoje pravice v vrednosti 111 000 EUR, za katere je prejel celotno plačilo v letu 2005. Kmet B je prijavil 410 (39) od svojih 602 pravic s 410 ha za ekstenziven pašnik, ki ga je vzel v najem več kot 300 kilometrov stran na škotskem višavju (40), kjer je imel 85 ovac. Za to novo kmetijsko dejavnost mu je bilo v letu 2005 izplačanih več kot 182 000 EUR. Kmeta A in B sta bila oba pravni osebi, ki sta do marca 2004 skupaj upravljala zadevno kmetijsko gospodarstvo. 5.31 Kot je opisano, kmet A ni izpolnjeval pogojev za status novega kmeta in zato je treba preveriti dodelitev iz nacionalne rezerve. Opisana praksa se spremlja s postopki preverjanja skladnosti.

5.32 Preprost prenos gospodarstva med družinskimi člani med referenčnim obdobjem ali po njem je zadostoval za povečanje števila in vrednosti pravic, dodeljenih gospodarstvu. Na Irskem je kmet, ki je leta 2002 nehal kmetovati, svoje gospodarstvo oddal v najem sinu. Očetu so bile dodeljene pravice v vrednosti 38 000 EUR na podlagi premij, plačanih v letih 2000 in 2001. Njegov sin je bil odobren kot novi kmet in so mu bile dodeljene pravice v vrednosti 87 000 EUR na podlagi premij, plačanih v letu 2002. V letu 2005 je oče svoja zemljišča in svoje pravice brezplačno prenesel na sina, ki je imel na koncu pravice v vrednosti 125 000 EUR. Brez prenosa bi bile za gospodarstvo dodeljene pravice v vrednosti 67 800 EUR. 5.32 Če bi bil prenos opravljen v referenčnem obdobju, bi bili za isto površino zemlje ustvarjeni dve pravici. Opisana okoliščina je nastala, ker se ni zaključilo referenčno obdobje (2000–2002) za očeta in sina, v katerem sta lahko oba pridobila pravice za isto površino. Opisana praksa se spremlja s postopki preverjanja skladnosti.

Večje pravice zaradi naložb

5.33 Pravice iz nacionalne rezerve se lahko dodelijo tudi kmetom, ki so izvedli naložbe v proizvodno zmogljivost ali kupili zemljišča. Na Škotskem je bila dodelitev za naložbo nesorazmerna z izvedeno naložbo. Neki kmet je na primer investiral v 1 802 ha zemljišča, ki se nahaja na območju z izrazito omejenimi možnostmi, vendar se je dodelitev za naložbo izračunala na podlagi mnogo višje regionalne povprečne vrednosti za druga zemljišča. Prejel je pravice v vrednosti 417 966 EUR. Na Severnem Irskem so bile kmetu dodeljene pravice v vrednosti 109 000 EUR. Po referenčnem obdobju je prenesel več kot 600 govedi na gospodarstvo družinskega člana, ki mu je bilo v okviru naložbene sheme dodeljenih 140 000 EUR za iste živali. 5.33 Države članice imajo možnost, da same določajo, kdaj bodo izvajale naložbeno klavzulo za dodelitev pravic. Vendar pa mora dodelitev plačilne pravice temeljiti na objektivnih merilih in zagotoviti enako obravnavo kmetov. Opisana praksa se spremlja s postopki preverjanja skladnosti.

5.34 Do sredine leta 2003 so postale javnosti znane značilnosti reforme, vključno s shemo, ki predvideva dodelitve za vlagatelje. V Združenem kraljestvu je 10-odstotno povečanje prihodka veljalo za zadosten dokaz o naložbi. Paradoksalno je, da so kmetje lahko izpolnili to merilo za naložbo tako, da so povečali število zaklanih govedi v letu 2002 (to je zmanjšanje staleža). Posledično se je pojavilo veliko povpraševanje po premijah za govedo. Na Severnem Irskem na primer je bilo število živali, za katere je bil vložen zahtevek za posebno premijo za govedino in klavno premijo, v letu 2004 več kot za 20 % višje od povprečja za obdobje 2000–2002. Zato je bilo vlagateljem dodeljenih več kot 82 % (10,5 milijona EUR) dodelitev iz nacionalne rezerve. Enak pojav je bil opažen na Škotskem in v Angliji (85 % (34,4 milijona EUR) oziroma 78 % (94 milijonov EUR)). Zaradi tega povpraševanja po premijah in neizvajanja klavzule o nepričakovanih dobičkih je prispevna stopnja v nacionalno rezervo presegla 3 %. 5.34 Države članice imajo možnost, da same določajo, kako bodo izvajale naložbeno klavzulo. Vendar pa opisana razlaga „naložbe“ ni vključena v ustrezni zakonodaji Skupnosti. Zakonodaja EU resnično navaja povečanje proizvodne zmogljivosti in nakup zemljišča, vendar povečanje dohodka v nekaterih primerih (kot je opisano) ne izraža nujno povečanja proizvodne zmogljivosti. Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 5.29 o neuporabljanju klavzule o nepričakovanih dobičkih. To vprašanje se spremlja s postopki preverjanja skladnosti.

Aktiviranje pravic in plačil

Splošna kakovost upravljavskega in kontrolnega sistema primerna

5.35 V letu 2005 so na upravljavske in kontrolne sisteme, ki so jih države članice uporabljale za obdelavo zahtevkov kmetov, vplivale tri pomembne spremembe: uvedba obveznega geografskega informacijskega sistema (GIS), nov sistem za identifikacijo in registracijo plačilnih pravic ter uvedba obveznih pregledov v zvezi z navzkrižno skladnostjo. Revizija Sodišča je zajela prva dva elementa. Za podrobne pripombe in splošno oceno glej Prilogo 5.2 .

5.36 Na Škotskem je sistem za identifikacijo in registracijo plačilnih pravic nepopoln, saj prenosov pravic ne evidentira pravilno niti ne omogoča spremljanja obveznosti glede minimalne aktivacije (41). V več državah članicah je bil izračun plačila nepravilen, kadar območje, ugotovljeno po kontroli, ni zadostovalo za aktiviranje vseh pravic, ki jih je kmet prijavil. 5.36 Komisija bo spremljala te domnevne pomanjkljivosti s postopki preverjanja skladnosti.

Velike zamude pri določanju pravic in izvajanju plačil

5.37 V vseh obiskanih državah članicah (razen Portugalske in Belgije) so bile dokončne pravice delno ali v celoti dodeljene po izteku zakonskega roka, ki je 31. decembra 2005 (v vrednosti več kot 8,3 milijarde EUR). Nekatere države članice zato niso mogle izvesti plačil vsem kmetom do 30. junija 2006. Ta težava je bila še posebej izrazita v Angliji. 5.37 Na splošno pozna ugotovitev ni povzročila zamude v izplačilih SEP kmetom. V primeru kršenja se bodo uporabili predpisi, kot so določeni v Uredbi (ES) št. 883/2006, zlasti v členu 9 Uredbe. Znižanja zaradi poznih izplačil v letu 2006 se bodo uporabila le v Angliji.

Preplačila

5.38 Revizija Sodišča na ravni končnega upravičenca je med 54 preizkušenimi naključno izbranimi plačili odkrila 13 primerov (24 %), pri katerih je bila za izračun števila pravic upoštevana nepravilna površina in/ali neupravičena površina. Razlike v površini so znašale od 0,35 % do 6,92 %, vendar je skupni finančni učinek omejen. Kljub temu je treba opozoriti, da imajo lahko v okviru dinamičnega modela celo zelo majhne napake pomemben vpliv na prihodnja plačila (glej odstavek 5.28). 5.38 Sodišče se strinja, da zasnova in izvajanje sheme enotnega plačila omejujeta tveganje nepravilnih plačil (glej odstavek 5.66).

Shema enotnega plačila na površino (SEPP)

5.39 Glavna razlika med SEPP in SEP je v tem, da se pri prvem ne določajo „pravice“. Za vsak hektar upravičenega zemljišča se plača enoten znesek. Osem držav članic, ki uporabljajo SEPP (42), bo moralo v primernem času prevzeti SEP.

5.40 Za leto 2006 je bila obravnava SEPP dokončana z obiskom ostalih treh novih držav članic, ki uporabljajo shemo (Estonija, Ciper in Latvija) (43), in drugim obiskom treh držav članic (Litva, Madžarska in Poljska). Skupaj je bilo na ravni končnega upravičenca preizkušenih 24 plačil.

5.41 V Estoniji so štirje revidirani upravičenci prejeli plačilo za večjo površino, kot je bila izmerjena na kraju samem (povprečno za 4,6 %), in estonski organi niso mogli utemeljiti številke za izračun koeficienta znižanja, ki so ga uporabili (3,51 %) (44). Na Cipru so še vedno pomanjkljivosti v sistemu zemljiške knjige (ta je iz leta 1926 in ne odraža sprememb naravnih meja njiv, ki so se od takrat pojavile), kar je razlog za dve relativno veliki razliki v površini, ki sta bili ugotovljeni (7,26 % in 18,7 %). Na Madžarskem je bil koeficient znižanja napačno izračunan, kar je povzročilo sistematična preplačila v višini 1,62 %. 5.41 V zvezi z Estonijo je Komisija v letu 2005 izvedla revizijo IAKS, ki ni pokazala večjih pomanjkljivosti. Ugotovitve Sodišča so skladne s stopnjo napak, ki jo je Estonija sporočila Komisiji. Glede Cipra se Komisija strinja z ugotovitvami Sodišča. Pomanjkljivosti se spremljajo s postopkom preverjanja skladnosti. Po reviziji v letu 2005 se za Ciper načrtuje dodatna revizija IAKS v drugi polovici leta 2007. Poleg tega je Komisija glede na naravo pomanjkljivosti zaprosila ciprske organe, da nemudoma sprejmejo ukrepe za odpravo teh pomanjkljivosti. Kar zadeva Madžarsko, bo Komisija preučila ugotovitve Sodišča ob upoštevanju odgovora Madžarske in jih po potrebi spremljala s postopki preverjanja skladnosti.

Razvoj podeželja

Odhodki Jamstvenega oddelka EKUJS

5.42 Odhodki Jamstvenega oddelka EKUJS za razvoj podeželja so v letu 2006 znašali 5 623 milijonov EUR (45). To zajema porabo za številne ukrepe, kot so kmetijsko-okoljski programi, kompenzacijski zneski za kmetovanje v območjih z omejenimi možnostmi, naložbe v kmetije in infrastruktura na podeželskih območjih.

5.43 Revizija Sodišča je zajela administrativne in kontrolne postopke ter revizijo 25 plačil na ravni končnega upravičenca v osmih državah članicah.

5.44 Sodišče je med revizijo pri kmetijsko-okoljskih programih ugotovilo visoko stopnjo napak tako po naravi kot po znesku. Plačila v okviru teh programov so odvisna od spoštovanja (pogosto zapletenih) pogojev, kot so upoštevanje dobre kmetijske prakse. Sodišče je v sedmih od osmih revidiranih primerov ugotovilo, da kmetje niso izpolnili svojih obveznosti ali da organi nekaterih pogojev niso učinkovito preverili. 5.44 Komisija meni, da visoka stopnja napak v kmetijsko-okoljskih ukrepih, ki jih je ugotovilo Sodišče, ni značilna za vse odhodke za razvoj podeželja. Kar zadeva kmetijsko-okoljske ukrepe, Komisija meni, da je njihov nadzor precej zapleten, vendar se na splošno priznava, da je cilj teh ukrepov vključiti okoljska vprašanja v kmetijstvo in da imajo dodano vrednost. Pri sedmih od osmih primerov, ki jih je navedlo Sodišče, je bilo neizpolnjevanje kmetijsko-okoljskih zavez večinoma bodisi delno ali pa je imelo omejen učinek. Komisija je ustanovila celovit program za revizijo nacionalnih upravljavskih in kontrolnih sistemov za kmetijsko-okoljske ukrepe.

5.45 V dveh primerih Sodišče ni moglo izraziti mnenja, ker ni bilo dovolj dokazov v podporo plačila upravičencem. V enem primeru ni bilo mogoče preveriti resničnosti naložbe, v drugem pa ni bilo mogoče ugotoviti povezave med prijavljenimi odhodki (subvencija obrestne mere za posojila) in finančnimi koristmi za kmete. 5.45 Komisija bo spremljala te primere s postopki preverjanja skladnosti.

Prehodni instrument za razvoj podeželja (TRDI)

5.46 Za obdobje 2004–2006 je bila v EU-10 na voljo podpora za razvoj podeželja v okviru „prehodnega instrumenta za razvoj podeželja“, iz katerega je bilo v letu 2006 izplačanih 2 116 milijonov EUR. Sodišče je revidiralo sisteme v dveh državah članicah – Latviji in Madžarski. V Latviji ni bila odkrita nobena težava.

5.47 Na Madžarskem so bile z revizijo ugotovljene pomanjkljivosti v upravljavskem in kontrolnem sistemu za finančno najpomembnejši ukrep – kmetijsko-okoljski programi (72,6 milijona EUR). Na primer: pregledi na kraju samem se v letu 2005 niso izvajali v vsem letu, temveč po glavni žetvi (zaradi tega veliko pogojev sploh ni bilo preverjenih); parcel ni bilo vedno mogoče zanesljivo in posamezno identificirati; pogoj glede največje gostote živine ni bil preverjen v okviru navzkrižnih pregledov v IAKS (v zbirkah podatkov o živalih). 5.47 Komisija je ugotovila podobne pomanjkljivosti med revizijami na Madžarskem. Učinek odkritih pomanjkljivosti je bil analiziran v okviru postopka preverjanja skladnosti in kjer je bilo ugotovljeno tveganje za Sklad, se izvajajo finančni popravki.

Naknadni pregled plačil trgovcem in predelovalcem

5.48 Države članice morajo izvajati letne programe pregledov komercialne dokumentacije po izvršenih plačilih za izvozna nadomestila, subvencije za predelavo in preoblikovanje ter nekatere odhodke za razvoj podeželja. Države članice se morajo prepričati, da so se transakcije resnično zgodile in da so bile pravilno izvršene, prav tako pa morajo ukrepati tako, da izterjajo zneske, izgubljene zaradi nepravilnosti ali malomarnosti. Ti pregledi se izvajajo v skladu z Uredbo (EGS) št. 4045/89.

5.49 Komisija ima pri spremljanju nadzorno in koordinacijsko vlogo, tako da poskrbi, da so programi držav članic za analizo tveganja in kontrolo ustrezni. To zajema analizo zadevnih poročil in drugih dokumentov, ki jih predložijo države članice, ter morebitne obiske v državah članicah, kjer se preverja izvajanje uredb.

5.50 Komisija je v letu 2006 izvedla posebne revizijske obiske v osmih državah članicah. 35 revizij skladnosti (46) je v okviru opravljenega dela zajemalo preverjanje vsaj enega pregleda po plačilu. Komisija je konec decembra 2006 za nekatere ukrepe uvedla tudi nove, usklajene metode za preučevanje vidikov regulative v okviru revizij skladnosti (47). To bi bilo treba razširiti na vse zadevne ukrepe, da se zagotovi standardizacija pristopa in pokritja. V letu 2006 ni enota, odgovorna za revizije skladnosti na področju razvoja podeželja, izvedla nobene revizije, ki bi zajemala vidike regulative, čeprav to področje predstavlja 16 % potencialnih nepravilnosti, o katerih poročajo države članice. Na drugih področjih so bile izvedene tako horizontalne revizije kot revizije skladnosti. 5.50 V letu 2006 je enota za razvoj podeželja izvedla predvsem revizijo ukrepov, ki niso vključeni v Uredbo, kot so kmetijsko-okoljski ukrepi. Vendar pa je horizontalno odgovorna enota preverila 21 pregledov na področju razvoja podeželja, ki predstavljajo 19 % vseh pregledov, ki jih je enota preverila. Razvoj podeželja predstavlja 8 % odhodkov po Uredbi.

5.51 Kljub temu, da je bila z Uredbo (ES) št. 40/2006 uvedena obveznost poročanja o dejansko preverjenih odhodkih, vse države članice v letu 2006 niso mogle zagotoviti teh podatkov. Države članice si še vedno različno razlagajo in uporabljajo določbe o pregledih sekundarnih odkupovalcev mleka, javnega skladiščenja in letnih projektov za razvoj podeželja, ter o tem, kaj sestavlja dokončan pregled. 5.51 Komisija se zaveda teh razlik v kontrolni praksi držav članic, ki pa zaradi teh razlik ne kršijo svojih obveznosti iz Uredbe.

5.52 Sodišče je v svojem Letnem poročilu za proračunsko leto 2005 kritiziralo Komisijo, ker ne more izmeriti uspeha pregledov pri odkrivanju in izterjavi nepravilnih plačil. Konec novembra 2006 je Komisija zaprosila države članice za informacije o izterjavi, vendar z malo uspeha – do zdaj se je odzvalo šest držav članic. Komisija zato še vedno ne ve, koliko potencialnih nepravilnosti, prvotno prijavljenih v skladu z Uredbo (EGS) št. 4045/89, je bilo izterjanih niti zakaj niso bile izterjane. 5.52 Uspeh Uredbe (EGS) št. 4045/89 je odvisen od in se meri na podlagi števila in vrednosti morebitnih nepravilnosti, ugotovljenih med naknadnimi pregledi. Komisija je Sodišču v zvezi s tem zagotovila natančne podatke. Komisija pričakuje, da bo do konca leta vedela za vse zadevne države članice, koliko nepravilnih plačil je bilo izterjanih. Nadaljnje spremljanje odkritih nepravilnosti se sistematično preverja med obiski Komisije v državah članicah. V primerih, ki so tvorili vzorec pregledov, izbran v letu 2006, je bilo za sprejete ukrepe in podane utemeljitve ugotovljeno, da so na splošno sprejemljivi. Poleg tega morajo v skladu z novimi smernicami Komisije certifikacijski organi od proračunskega leta 2007 naprej preveriti, ali plačilne agencije pravilno spremljajo vse morebitne nepravilnosti, odkrite med izvajanjem Uredbe (EGS) št. 4045/89.

5.53 V Nemčiji (Spodnja Saška), Italiji (Ministero Politiche Agricole) in Španiji (Andaluzija) so bili v času predložitve letnih poročil držav članic 1. januarja 2007 še vedno zaostanki pri izvajanju pregledov po izvršenih plačilih za tržno leto 2004/2005 in pretekla leta. 5.53 Zaostanki na Ministerio Politiche Agricole in v Spodnji Saški imajo omejen finančen pomen. Poleg tega se redno zmanjšujejo. Komisija tesno spremlja dosežen napredek. Komisija je med obiskom v Španiji od 11. do 15. junija 2007 ugotovila, da so v Andaluziji zaostanki iz obdobja 2004/2005 in predhodnih obdobij v celoti rešeni.

Izvozna nadomestila

5.54 Izvozna nadomestila, ki se izplačujejo izvoznikom kmetijskih proizvodov EU, pokrivajo razliko med cenami na notranjem trgu EU in cenami na svetovnem trgu ter omogočajo prodajo presežne proizvodnje EU na svetovnih trgih. V letu 2006 so nadomestila znašala 2 493 milijonov EUR. Države članice morajo fizično pregledati 5 % izvoza, da bi zagotovile, da je pravilno opisan in upravičen do zahtevanih izvoznih nadomestil. Prav tako morajo izvajati preglede na točki izstopa iz EU, kadar ta ni ista kot kraj, kjer je bilo blago dano v fizični pregled (pregledi zamenjave) (48). Komisija spremlja kakovost in število teh pregledov. 5.54 Komisija pri spremljanju pregledov izvaja revizijo na kraju samem ter sistematično primerjanje in preverjanje letnih statistik, ki jih pošiljajo države članice, ki kažejo na nizko stopnjo nepravilnosti.

5.55 Države članice morajo Komisiji predložiti podatke o odhodkih in informacije v zvezi z Jamstvenim oddelkom EKUJS za namene potrditve obračunov ter spremljanja in pripravo napovedi (49). Analiza teh podatkov za leto 2004/2005, ki jo je opravilo Sodišče, kaže, da informacije, predložene v zvezi s fizičnimi pregledi in pregledi zamenjave, niso zanesljive. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da Grčija v zvezi s tem ni predložila nobenih podatkov. Za Nizozemsko je bilo ugotovljeno, da opredelitev „fizičnih pregledov“, ki jo uporablja ena plačilna agencija, zajema tudi preverjanje dokumentov, zaradi česar je navedeno število evidentiranih pregledov precej previsoko. 5.55 Uredba (ES) št. 2390/1999 zadeva računovodske podatke, katerih glavni namen je zagotoviti podrobne podatke o posameznih transakcijah, povezanih z odhodki držav članic, vključuje pa tudi druge informacije, znane o transakciji v času vpisa v računovodske izkaze. Komisija se zaveda, da so zato informacije včasih nepopolne. Kljub temu so podatki koristni za analitske in revizijske namene, ne uporabljajo pa se za spremljanje ravni fizičnih pregledov. V ta namen so mnogo pomembnejši podrobni statistični podatki, ki jih Komisija prejema letno in ki se pregledujejo sistematično v pisarni in med revizijami na kraju samem, saj veljajo za zelo zanesljivo orodje spremljanja. Vprašanje manjkajočih celic v podatkih o plačilih je bilo zastavljeno že pri Grčiji z dopisom z dne 19. oktobra 2005 in Grčija teh informacij ni vključila v podatke za obdobje 2005/2006. V zvezi z Nizozemsko Komisija pričakuje odgovor države članice.

Potrditev obračunov s strani Komisije

5.56 Upravljanje odhodkov za kmetijstvo si države članice in Komisija v glavnem delijo. Pomoč izplačujejo države članice, Komisija pa jim nato te zneske povrne. Ta povračila veljajo kot predujmi, dokler Komisija ne „potrdi“ obračunov. Trenutni dvostopenjski sistem potrditve, ki se za to uporablja, zajema odločbo o letni finančni potrditvi in večletne odločbe o skladnosti, ki jih sprejme Komisija.

Finančna potrditev obračunov

5.57 Komisija je v odločbah o finančnih potrditvah za leto 2006 (50)„potrdila“ obračune za 91 od 98 plačilnih agencij (glej tabelo 5.1 ). Odločbe temeljijo na potrdilih neodvisnih revizorjev (certifikacijskih organov), ki so omejena na popolnost, točnost in resničnost računovodskih izkazov plačilnih agencij. Pregledi zakonitosti in pravilnosti izvršenih plačil („vprašanja skladnosti“) niso izrecno navedeni v uredbah in Komisija od certifikacijskih organov ne zahteva, da jih izvajajo. Zato njihova potrdila ne morejo dati takih zagotovil. 5.57 V skladu z zadevno zakonodajo je v potrdilu, ki ga sestavi certifikacijski organ, navedeno, ali je pridobljeno zadostno zagotovilo, da so računovodski izkazi, ki so poslani Komisiji, resnični, popolni in točni. Potrdilo temelji med drugim na pregledu postopkov, ki zajemajo administrativno strukturo plačilne agencije, kar zadeva vprašanje, ali lahko struktura zagotovi, da se preveri skladnost s predpisi Skupnosti, preden se opravijo plačila. Potrdilo je del celovitega sistema za upravljanje in kontroliranje odhodkov SKP ter kot tako prispeva z zagotovilu o zakonitosti in pravilnosti izvršenih plačil. Poleg tega se od proračunskega leta 2007 naprej od certifikacijskih organov pričakuje tudi, da zagotavljajo mnenje o učinkovitosti sistemov notranje kontrole, to je, ali kontrolni sistem, ki so ga uvedle plačilne agencije, zagotavlja razumno zagotovilo glede zakonitosti in pravilnosti izvršenih plačil.

5.58 Certifikacijski organi so morali v letu 2006 prvič revidirati shemo enotnega plačila. Komisija ni natančno opredelila obsega in intenzivnosti dela za to nalogo. Italijanski certifikacijski organi so na primer iz svojega dela izvzeli preverjanje pravic in to omenili v svojih potrdilih. Komisija je to sprejela brez pripomb. 5.58 Od certifikacijskih organov se zahteva, da se prepričajo, ali postopki plačilne agencije za preverjanje pravic delujejo učinkovito. Po drugi strani pa jim ni treba neposredno preveriti točnosti pravic vsakega upravičenca v smislu preverjanja zakonitosti in pravilnosti izvršenih plačil za vsakega upravičenca v vzorcu. V letu 2006 so vsi certifikacijski organi izpolnili to zahtevo in pregledali postopke plačilnih agencij z namenom preverjanja pravic SEP. Obseg in intenzivnost dela v zvezi s shemo enotnega plačila sta bila opredeljena v novi smernici Komisije o vzorčnem poročilu, ki se uporablja od proračunskega leta 2007 naprej.

5.59 Komisija se zanaša predvsem na dokumentacijske preglede potrdil in poročil certifikacijskih organov. Sodišče je ugotovilo, da sta zaradi kratkega časa, ki je na voljo, in števila uporabljenih jezikov obseg in intenzivnost pregleda Komisije omejena (51). Za 7 od 30 potrdil in poročil, ki jih je revidiralo Sodišče (52), le-to na podlagi razpoložljivih informacij ni moglo sprejeti sklepa o tem, ali v računovodskih izkazih plačilnih agencij obstojajo pomembne napake ali ne. 5.59 Komisija izvaja revizijsko delo, potrebno za pridobitev razumnega zagotovila, da so (na podlagi predstavljenih informacij) računovodski izkazi plačilnih agencij resnični, popolni in točni, to je, da ne vsebujejo bistveno napačnih navedb. Izvzetja se pojavijo, ko ne more sprejeti pozitivnega sklepa. To je poseben in ločen mehanizem, ki se razlikuje od postopkov preverjanja skladnosti, katerih namen je iz financiranja Skupnosti izključiti odhodke, ki niso nastali v skladu s predpisi Skupnosti. Komisija se je lahko prepričala, da celotni odhodki v računovodskih izkazih, ki jih je potrdila, niso vsebovali pomembne napake. To vključuje 7 računovodskih izkazov, ki jih je navedlo Sodišče.

5.60 Sodišče je obiskalo sedem certifikacijskih organov, da bi pregledalo njihovo delo (53). Glavne ugotovljene pomanjkljivosti so bile povezane z obsegom in intenzivnostjo podrobnega preizkušanja, delom pooblaščenih organov, vključno s pregledi na kraju samem ter pregledi celovitosti računov dolžnikov. Te pomanjkljivosti bi bilo treba odpraviti, da se zagotovi višja stopnja zagotovila, ki ga je mogoče pridobiti iz dela certifikacijskih organov. V letu 2006 so službe Komisije obiskale certifikacijske organe štirih drugih plačilnih agencij (54). Splošen sklep Komisije je bil omejen na izjavo, da „kaže, da revizijska metodologija certifikacijskega organa daje zadostna zagotovila za odločbo o potrditvi obračunov“. 5.60 Kar zadeva obseg in intenzivnost dela certifikacijskih organov, veljavna zakonodaja določa, da morajo ti organi pregledati administrativno strukturo plačilne agencije le, kar zadeva vprašanje, ali lahko struktura zagotovi, da se preveri skladnost s predpisi Skupnosti, preden se opravijo plačila. To zadostuje za namene finančne potrditve in se ne bi smelo obravnavati kot pomanjkljivost. Revizijski obiski, ki jih je Komisija opravila v letu 2006, potrjujejo (na podlagi ocene uporabljene metodologije in opravljenega testiranja), da so poročila in potrdila certifikacijskih organov načeloma zanesljiva, čeprav so na nekaterih področjih potrebne izboljšave. Vsa navedena vprašanja so ustrezno obravnavana v novi smernici Komisije o vzorčnem poročilu. Od certifikacijskih organov se bo pričakovalo, da bodo ta vprašanja bolj poglobljeno obravnavali in jasneje predstavili svoje ugotovitve.

5.61 Komisija je uvedla nov postopek izterjave (55), ki zajema tabele za predstavitev računov dolžnikov, vendar so bile končne smernice za dokončanje teh tabel zagotovljene šele novembra 2006. Sodišče je v zvezi z zanesljivostjo računov dolžnikov podvomilo o celovitosti teh tabel zaradi omejitve mnenj v potrdilih in glavnih ugotovitev v poročilih, omejenega dela nekaterih certifikacijskih organov ter nezadostnih informacij v nekaterih njihovih poročilih. Poleg tega je Komisija te tabele uskladila, kar je povzročilo nekaj sprememb v tabelah, ki so bile že potrjene kot pravilne. 5.61 Razpredelnice (56), ki jih omenja Sodišče, so namenjene zagotavljanju potrebnih informacij Komisiji za uporabo novega mehanizma potrjevanja za primere nepravilnosti, določene v členih 32 in 33 Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005. Obstaja jasna povezava med temi razpredelnicami in knjigo dolžnikov plačilnih agencij, nova smernica Komisije o vzorčnem poročilu za certifikacijske organe, ki se uporablja od leta 2007, pa določa, da morajo ti uskladiti knjigo dolžnikov z razpredelnicami in predložiti pojasnila za morebitna ugotovljena neskladja. Razpredelnice so del letnih računovodskih izkazov plačilnih agencij in jih kot take potrjujejo certifikacijski organi. Poleg tega je Komisija posvetila precejšnjo količino dela pridobivanju razumnega zagotovila, da je prijavljen dolg pošteno kategoriziran in prikazan. Ocenjene so bile bilance stanja na dan 15. oktobra 2006 in končne bilance stare razpredelnice 105 so se od sredine oktobra 2005 usklajevale z otvoritvenimi bilancami novih razpredelnic iz Priloge III. Kadar usklajevanja ni bilo mogoče uspešno opraviti in so bili zneski precej visoki, ni bilo mogoče pridobiti razumnega zagotovila, kot v primeru EGEA v Italiji, in so bili obračuni izvzeti. Komisija bo v letu 2007 izvedla natančen ponoven pregled, da bi zagotovila, da so dolgovi pravilno prijavljeni v razpredelnicah Priloge III.

5.62 Odločba o zneskih neporavnanih nepravilnosti, ki se v enakih delih zaračunajo Skupnosti in državam članicam („pravilo 50:50“) (57), je bila prvič del odločbe o finančni potrditvi obračunov za leto 2006, pri čemer sta se tako Skupnosti na eni strani kot državam članicam na drugi strani zaračunala zneska v višini približno 130 milijonov EUR (58). Skupnosti se je v celoti zaračunal tudi dodatni znesek v višini 147 milijonov EUR za nepravilnosti, za katere so države članice menile, da so neizterljive (59). Novi postopek določa, da se Skupnosti na podlagi informacij držav članic zaračunavajo znatni zneski. To pomeni, da mora Komisija natančno spremljati izvajanje, da bi zagotovila, da se dolgovi Skupnosti pravilno zaračunavajo. 5.62 Rezultati, ki jih navaja Sodišče, so posledica novega mehanizma potrjevanja za primere nepravilnosti iz člena 32 Uredbe (ES) št. 1290/2005. V skladu s členom 49 Uredbe (ES) št. 1290/2005 se je novo pravilo 50 : 50 uporabljalo v letu 2007 za vse neporavnane primere, za katere izterjava še ni bila v celoti izvršena 16. oktobra 2006. Nekateri od teh primerov izhajajo iz osemdesetih let prejšnjega stoletja. To pojasnjuje razmeroma visok znesek, ki je bil potrjen. Pričakuje se, da bodo v naslednjih letih, ko bodo obravnavani le primeri, ki v tistem letu dosežejo zapadlost 4 ali 8 let, zneski za potrditev precej nižji. Zneske, ki se zaračunajo kateri koli od obeh strani, potrdijo certifikacijski organi, kar pomeni, da jih ti organi podrobno pregledajo. Poleg tega Komisija v okviru svojih revizij plačilnih agencij spremlja pravilno izvajanje tega novega mehanizma potrjevanja v državah članicah.

Potrditev skladnosti

5.63 Cilj odločb o skladnosti je izključitev odhodkov iz financiranja Skupnosti, če Komisija ugotovi neskladnost s pravili Skupnosti. Potrditev skladnosti uporablja tudi generalni direktor v podporo svoji izjavi o zagotovilu glede zakonitosti in pravilnosti odhodkov EKUJS. Pri analizi sistema so bile odkrite naslednje pomanjkljivosti: 5.63

(a) odločbe o skladnosti se niso nanašale na plačila, izplačana končnim upravičencem v letu, ko so bile odločbe sprejete – običajno so se nanašale na odhodke v več letih in so se sprejemale z večletno zamudo. Ob koncu leta 2006 potrditev za nobeno leto po letu 1998 ni bila celovita; (a) Ob koncu leta 2006 ni bilo zaključenih le 12 revizij, opravljenih v letu 2002 in predhodnih letih, ki omogočajo finančne popravke za obdobje do leta 2001. To pomeni, da je usklajevanje odhodkov iz leta 2000 in preteklih let večinoma končano. Večletna narava postopkov preverjanja skladnosti, ki jih omenja Sodišče, ne vpliva na zagotovilo, ki se lahko pridobi iz teh postopkov za proračunsko leto 2006. Čeprav je res, da se finančne posledice določijo šele ob koncu postopkov, so že znane predhodne ugotovitve revizij, opravljenih v letu 2006. Ker revizije, ki jih izvaja Komisija, vključujejo upravljavske in kontrolne sisteme držav članic, zagotavljajo ne le informacije o revidiranih odhodkih, temveč posredno tudi informacije o prihodnjih odhodkih, ki bodo izterjani na podlagi zadevnih sistemov.

(b) GD AGRI je v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2006, v poglavju o zanesljivosti, omenil pogojna sredstva, evidentirana na njegovih računih za leto 2006. Ta so znašala 1 472 milijonov EUR (60), njihov namen pa je predvideti učinek prihodnjih finančnih popravkov. Ta računovodska obravnava izboljša informacije, ki so na voljo uporabniku računovodskih izkazov, vendar pa Sodišču in Komisiji ne more dati zagotovila glede zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij; (b) Kot je navedeno v Letnem poročilu o dejavnostih GD AGRI za leto 2006, se lahko sklene na podlagi rezultatov revizij, opravljenih v letu 2006, da so splošne razmere v zvezi s pomanjkljivostmi v nacionalnih kontrolnih sistemih primerljive z razmerami v prejšnjih letih in da je zato popolnoma upravičeno oceniti znesek finančnih popravkov, potrebnih za pokrivanje tveganja za odhodke v letu 2006, na podlagi povprečne zgodovinske čiste stopnje popravkov v obdobju 1996–2001. Namen evidentiranja pogojnih sredstev v računovodskih izkazih Skupnosti je razkriti (morebitne) terjatve na podlagi rezultatov revizij, ne pa dajati kakršnega koli zagotovila glede zakonitosti in pravilnosti izvršenih plačil.

(c) stroške finančnih popravkov nosijo države članice, in sicer običajno davkoplačevalci na splošno, namesto da bi jih nosili upravičenci nepravilno izplačane pomoči; (c) Kadar se na podlagi postopkov preverjanja skladnosti ugotovijo ali lahko ugotovijo nepravilna izplačila, morajo države članice sprejeti nadaljnje ukrepe za njihovo izterjavo od končnih upravičencev. Vendar pa, tudi kadar to ni mogoče, ker na primer popravek temelji na pomanjkljivostih v nacionalnem kontrolnem sistemu in ga ni mogoče povezati z nobenim nepravilnim plačilom, so finančni popravki pomembno sredstvo za izboljšanje upravljavskih in kontrolnih sistemov držav članic in s tem za preprečevanje ali odkrivanje in izterjavo nepravilnih plačil končnim upravičencem.

(d) ni bilo zadostnih dokazov, da je število revizij, ki jih je opravila Komisija, v zadostni meri pokrilo tveganja, ugotovljena v analizi tveganj, ki jo je izvedla Komisija. Preizkušanje na ravni upravičenca je odvisno od časa, ki je na voljo, namesto da bi bilo določeno na podlagi predpisanega navodila revizorju. Izvedene revizije ne zajemajo sistematičnega preverjanja obstoja in točnosti informacij v izjavah na ravni končnih upravičencev; (d) V letu 2006 je bilo opravljenih skupaj 354 revizij, od teh 184 s pregledi na kraju samem in 170 brez takih pregledov. Komisija meni, da te revizije na ustrezen način pokrivajo tveganja, ugotovljena v analizi tveganj, ki jo je izvedla Komisija. Komisija izvaja revizije skladnosti, da bi ocenila kakovost nacionalnih upravljavskih in kontrolnih sistemov. Kadar je to primerno, lahko te revizije vključujejo preizkuse posameznih datotek na ravni končnih upravičencev, vključno s pregledi na kraju samem. Tak pristop je skladen z mednarodnimi revizijskimi standardi in z revizijskim priročnikom Komisije.

(e) metoda, ki se je uporabljala za izračun odhodkov, ki bodo izključeni, je v večini primerov „pavšalna stopnja“, kjer se izterja določen odstotek celotne pomoči. Glede na to, da ta metoda temelji na resnosti pomanjkljivosti v kontrolnem sistemu in ne na vrednosti ugotovljenih nepravilnosti, ni mogoče določiti veljavne povezave med zneski, izterjanimi z odločbami o skladnosti, in resničnimi zneski nepravilnih plačil. (e) Cilj potrditve skladnosti je izključiti odhodke iz financiranja Skupnosti, ki niso bili izvedeni v skladu s pravili Skupnosti. Komisija meni, da je ta cilj dosežen tudi, kadar se finančni popravki izvajajo na pavšalni osnovi, ker ni mogoče določiti zneska nepravilnih izplačil upravičencem. Pavšalni popravki se uporabljajo, kadar ni mogoče določiti dejanskega zneska nepravilnih plačil upravičencem na podlagi točnega izračuna ali ekstrapolacije. To načelo je redno potrdilo tudi Sodišče Evropskih skupnosti. Zato Komisija meni, da je ta metoda pavšalnih popravkov popolnoma primerna.

5.64 Sodišče je revidiralo tri finančne popravke, zajete v treh odločbah o skladnosti, sprejetih v letu 2006, ki so se nanašale na obdobje 1999–2005 in so zajemali 25 % vseh sprejetih popravkov (61). Ugotovljeno je bilo naslednje: 5.64

(a) glede na omejene razpoložljive vire so revizije skladnosti Komisije izbrane na podlagi analize tveganja. Zato zaradi časovne omejitve na dve leti obstaja tveganje, da odhodki niso preverjeni dovolj zgodaj, da bi bilo mogoče opraviti popravek (62). Sodišče je ugotovilo, da popravkov za nepravilna plačila, za katera je najvišji ocenjeni znesek 100 milijonov EUR, ni bilo mogoče opraviti, ker so bila odkrita po izteku roka; (a) Revizije skladnosti, ki se morajo izvesti, se določijo na podlagi osrednje analize tveganja. Za namene postopka preverjanja skladnosti je ta izbira skladna z mednarodnimi revizijskimi standardi. GD AGRI posveča več kot 10 % vsega svojega osebja tej nalogi. Če se v okviru revizij skladnosti odkrijejo pomanjkljivosti, ki pomenijo finančno tveganje za EKUJS, so morebitni finančni popravki omejeni na odhodke, opravljene 24 mesecev pred posredovanjem pisma iz člena 11, s katerim je država članica obveščena o ugotovitvah Komisije. To tako imenovano pravilo 24-ih mesecev je sprejel Svet, da bi državam članicam zagotovil pravno gotovost. Pri uporabi tega pravila je običajno, da se za določene odhodke ne morejo izvajati finančni popravki, čeprav lahko nanje vplivajo nepravilnosti. V primerih, ki jih je revidiralo Sodišče, se je Komisija pravočasno odzvala na prejete informacije.

(b) za pregledane popravke je Komisija pri teh zapletenih primerih od prve revizije do odločbe o potrditvi obračunov potrebovala štiri do sedem let, zaradi česar je prišlo do zamude pri „dokončanju“ postopkov potrditve obračunov za zadevna proračunska leta. (b) Čas, ki je potreben za izvedbo postopkov preverjanja skladnosti, je odvisen od več dejavnikov. Taki dejavniki vključujejo na primer zapletenost primera, potrebe po dodatnem delu ali celo dodatnih obiskih, izpolnjevanje rokov s strani držav članic in nadaljnji ukrepi glede na priporočila spravnega organa. Poleg tega je temeljno načelo postopka potrditve obračuna, da je treba v celoti upoštevati pravico države članice do obrambe. V izjavi Sodišča („(…) zaradi česar je prišlo do zamude pri ‚dokončanju‘ postopkov potrditve obračunov za zadevna proračunska leta.“) ni upoštevana razlika med finančno potrditvijo določenega proračunskega leta in potrditvijo skladnosti. Potrditev skladnosti se ne izvaja za proračunsko leto.

Zaključki in priporočila

5.65 Na odhodke za kmetijstvo in razvoj podeželja v okviru jamstvenega sklada vplivajo napake, ki so kljub temu, da se zmanjšujejo, še vedno pomembne. IAKS je učinkovit kontrolni sistem za omejitev tveganja napak ali nepravilnih odhodkov, kjer se pravilno uporablja, vendar v Grčiji to ni tako. 5.65 Komisija ugotavlja, da se je skupna stopnja napak za vse odhodke v okviru Jamstvenega oddelka EKUJS, ki jih je ugotovilo Sodišče, opazno znižala in je zelo blizu ravni pomembnosti. Za del odhodkov Jamstvenega oddelka EKUJS, ki niso namenjeni razvoju podeželja, ki obsega več kot 85 % celotnih odhodkov, je stopnja napak pod ravnijo pomembnosti. Napak v zvezi s področjem razvoja podeželja je največ pri kmetijsko-okoljskih ukrepih. IAKS je učinkovit kontrolni sistem za omejitev tveganja nepravilnih odhodkov. Razmere v Grčiji se rešujejo s stalnimi revizijami in postopki potrditve obračunov za zaščito finančnih interesov Evropske unije ter s spremljanjem in nadzorovanjem izvajanja grškega akcijskega načrta.

5.66 Zasnova in izvajanje SEP omejujeta tveganje nepravilnih plačil kmetom. Kljub temu nekaj držav članic ni pravilno uporabljalo nekaterih ključnih elementov SEP: Avstrija, Irska in Združeno kraljestvo so konsolidacijo pravic razširile tako, da presega določbe uredbe (glej odstavke 5.22 do 5.24). 5.66 Komisija se zaveda teh vprašanj in se strinja s stališčem Sodišča. Kakršno koli morebitno tveganje za Sklad se bo upoštevalo v okviru postopkov preverjanja skladnosti.

5.67 Združeno kraljestvo ni ravnalo v skladu z zakonodajo Skupnosti, ko je lastnikom zemljišč dodelilo pravice ter jim izplačalo SEP in pomoč za razvoj podeželja za zemljišča, ki so jih dali v najem in jih obdelujejo kmetje najemniki (glej odstavka 5.20 in 5.21). 5.67 Države članice morajo določiti, kdo velja za aktivnega kmeta (je upravičen do pravic). Če lastnik zemljišča nosi gospodarsko tveganje zaradi opravljanja kmetijske dejavnosti, ni izključeno, da je lahko obravnavan, kot da „opravlja kmetijske dejavnosti“.

5.68 Čeprav splošne nacionalne zgornje meje niso bile presežene, so bila pri četrtini plačil, preizkušenih na ravni končnega upravičenca, ugotovljena preplačila, vendar je njihov skupni finančni učinek omejen (glej odstavek 5.38).

5.69 V Združenem kraljestvu, Nemčiji, Švedski in Danski je Sodišče med novimi upravičenci opazilo železniške družbe, jahalne klube/klube za vzrejo konj, golf klube/prostočasne klube in mestne svete (glej odstavke 5.25 do 5.27). Dodelitev pravic lastnikom zemljišč, ki nikoli niso opravljali nobene kmetijske dejavnosti in ki zgolj ohranjajo svoja zemljišča v dobrem kmetijskem in okoljskem stanju, je povzročila znatno prerazporeditev pomoči EU od kmetov k lastnikom zemljišč, zlasti pri dinamičnem hibridnem modelu (glej odstavek 5.28). Organi Združenega kraljestva so določili neustrezna merila za dodelitve pravic za naložbe iz nacionalne rezerve (glej odstavka 5.33 in 5.34). 5.69 Regionalni modeli resnično omogočajo dostop do podpore tudi tistim, ki je morda v preteklosti niso prejemali. Pri tem je šlo za jasno in zavestno odločitev zadevnih držav članic, da prerazporedijo podporo v novih okoliščinah razvezave. Novi upravičenci so tisti, ki so se dejavno ukvarjali s kmetijsko dejavnostjo v zadevnem referenčnem obdobju (to je v prvem letu uporabe). Lahko so bili lastniki zemljišč ali ne, vendar to ni pomembno za vprašanje, kdo je prejel pravice do premij.

5.70 Predpisi o SEP so državam članicam omogočili, da se same odločijo, kako bodo dodelile pravice iz nacionalne rezerve ter ali bodo odstranile nepričakovane dobičke (glej odstavke 5.29 do 5.34). Tako so se ista vprašanja v različnih državah članicah ali celo znotraj njih obravnavala zelo različno, kar onemogoča enako obravnavo vseh upravičencev v okviru sheme. 5.70 Države članice imajo res možnost, da pod določenimi pogoji vrnejo pravice v nacionalno rezervo. Kadar je izbrana ta možnost, je treba upoštevati določene pogoje. Države članice so prav tako odgovorne za izvajanje SEP.

5.71 Komisija bi morala te posledice upoštevati pri izvajanju „zdravstvenega pregleda“ (63), ki naj bi potekal marca 2008. 5.71 V okviru „zdravstvenega pregleda“ se bo natančno pregledalo delovanje shem podpore, uvedenih z reformo SKP leta 2003.

5.72 Pri kmetijsko-okoljskih ukrepih na področju razvoja podeželja je stopnja napak običajno visoka, ker kmetje ne izpolnjujejo (pogosto zapletenih) pogojev za upravičenost. Komisija bi morala pri teh ukrepih ustrezno preučiti primernost pogojev za upravičenost. 5.72 Komisija meni, da visoka stopnja napak v kmetijsko-okoljskih ukrepih, ki jih je ugotovilo Sodišče, ni značilna za vse odhodke za razvoj podeželja. Kar zadeva kmetijsko-okoljske ukrepe, Komisija meni, da je njihov nadzor precej zapleten, vendar se na splošno priznava, da je cilj teh ukrepov vključiti okoljska vprašanja v kmetijstvo in da imajo dodano vrednost. V zvezi s programskim obdobjem 2007–2013 na novo uvedena zakonodaja (64) določa, da morajo države članice predhodno zagotoviti, da so vsi ukrepi za razvoj podeželja ter povezane obveznosti in pogoji za upravičenost, ki jih nameravajo izvajati, preverljivi in jih je mogoče nadzirati.

5.73 Narava pregledov po plačilih (65) in preostale pomanjkljivosti v njihovem izvajanju omejujejo zagotovilo o zanesljivosti in pravilnosti plačil, izvršenih v preteklih letih, ki ga je mogoče pridobiti iz njih. 5.73 Komisija meni, da sistem pregledov po izvršenih plačilih deluje ustrezno. Revizije, ki jih je sama izvedla, potrjujejo, da se lahko pridobi zagotovilo na podlagi teh pregledov. Čeprav morda ni neposredne povezave med odhodki, nastalimi v letu 2006, in tistimi, vključenimi v preglede po izvršenih plačilih, ti pregledi prispevajo k splošnemu zagotovilu glede zakonitosti in pravilnosti izvršenih plačil v letu 2006, ker sistem kot tak deluje ustrezno. Dejansko pomenijo dodatno raven kontrole poleg pregledov pred izvršenimi plačili in se morajo zato obravnavati v okviru splošnega sistema upravljanja in kontrole kmetijskih odhodkov (glej tudi odgovor Komisije na odstaveko 5.77).

5.74 Potrebne so izboljšave, da se odpravijo pomanjkljivosti, ki sta jih odkrila Sodišče in enota Komisije za potrditev obračunov, preden bo mogoče meniti, da sistem fizičnih pregledov in pregledov zamenjave deluje zadovoljivo. 5.74 Fizični pregledi in pregledi zamenjave v skladu z Uredbo št. 386/90 tvorijo del celotne verige kontrol, ki vključuje tudi predhodne administrativne preglede zahtevkov za izplačilo nadomestil, naknadne preglede v skladu z Uredbo 4045/89 in revizije, ki jih opravi Komisija. Komisija meni, da ta sistem deluje zadovoljivo. Nepravilnosti, ki so jih sporočile države članice za fizične in druge preglede izvoznih nadomestil, se kot delež odhodkov v zadnjih letih zmanjšujejo in so sedaj na nizki ravni. Vendar pa se preučujejo zakonodajne spremembe kot odziv na glavne ugotovitve Sodišča, navedene v Posebnem poročilu 4/2007.

5.75 Odločbe Komisije o finančnih potrditvah obračunov se nanašajo na zanesljivost računovodskih izkazov. Potrdila, ki jih izdajo certifikacijski organi, ne zajemajo zakonitosti in pravilnosti. Ti običajno zahtevkov za pomoč EU ne preverjajo na kraju samem. Da bi se izboljšalo zagotovilo, ki ga je mogoče pridobiti iz tega dela potrditve, bi morale službe Komisije izvajati redne revizijske obiske pri zadostnem številu certifikacijskih organov in zagotoviti, da se dokumentacijski pregledi potrdil in poročil certifikacijskih organov izvajajo v takšnih pogojih, da zagotavljajo ustrezen obseg in intenzivnost. 5.75 Komisija obiskuje certifikacijske organe (in plačilne agencije) na podlagi analize tveganja, ki upošteva razsežnost vprašanj, s katerimi se spopadata oba organa. Ta praksa se bo nadaljevala tudi v proračunskem letu 2007. Komisija meni, da sta obseg in intenzivnost njenih pregledov potrdil certifikacijskih organov ustrezna. Komisija izvaja revizijsko delo, potrebno za pridobitev razumnega zagotovila, da so (na podlagi predstavljenih informacij) računovodski izkazi plačilnih agencij resnični, popolni in točni. Izvzetja se pojavijo, ko ne more sprejeti pozitivnega sklepa.

5.76 Čeprav je cilj sistemov za potrditev obračunov (in pregledov po izvršenih plačilih) izključiti odhodke, ki niso skladni s pravili Skupnosti, na ravni plačil končnim upravičencem tega cilja trenutno ne dosegajo (66). Komisija stopnje nepravilnih plačil, ki jih financira SKP (67), ne pozna ali je še ni ocenila na način, ki bi bil ustrezen po mnenju Sodišča. 5.76 Cilj postopka preverjanja skladnosti je izključiti odhodke iz financiranja Skupnosti, ki niso bili izvedeni v skladu s pravili Skupnosti, in s tem varovati proračun Skupnosti pred odhodki, ki se ne bi smeli obračunavati v njegovo breme. Vendar pa to ni mehanizem, s katerim se izterjajo nepravilna izplačila upravičencem, ki so v skladu z načelom deljenega upravljanja v izključni odgovornosti držav članic. Rezultati kontrol na ravni končnih upravičencev, kot jih Komisiji sporočijo države članice in se objavijo v letnih poročilih o dejavnostih GD AGRI, za večji del odhodkov SKP zagotavljajo utemeljen prikaz obsega nepravilnih plačil. Da bi se izboljšalo zagotovilo, ki ga je mogoče pridobiti iz teh informacij, je Komisija od leta 2007 začela izvajati priporočilo Sodišča, da morajo certifikacijski organi opraviti več preverjanj in potrjevanj statističnih podatkov o inšpekcijskih pregledih ter pregledov po izvršenih plačilih.

5.77 Komisija bi morala zagotoviti, da nadzorni in kontrolni sistemi dajejo zagotovilo glede zakonitosti in pravilnosti transakcij na ravni končnega upravičenca, ter si prizadevati, da se nepravilna plačila izterjajo. Sodišče je v ta namen predlagalo različne možnosti. Komisija se je odločila, da morajo certifikacijski organi opraviti več preverjanj in potrjevanja statističnih podatkov IAKS ter pregledov po izvršenih plačilih, vendar bo učinek tega mogoče oceniti šele naknadno. Kadar pa Komisija kot vir zagotovila uporabi delo, ki so ga opravili drugi, mora storiti vse potrebno, da bi zagotovila, da je ta vir zanesljiv. 5.77 Celovit sistem upravljanja in kontrole kmetijskih odhodkov zagotavlja, da se preprečijo ali odkrijejo in evidentirajo nepravilna plačila končnim upravičencem. Sistem temelji na štirih dopolnilnih ravneh: 1. obvezna administrativna struktura na ravni držav članic, ki temelji na ustanovitvi plačilnih agencij in organa na visoki ravni, ki je pristojen za izdajanje in odvzemanje akreditacije agencije. Odločitev o izdaji akreditacije temelji na natančnem pregledu, ki ga opravi zunanji revizijski organ; 2. natančen sistem kontrol in odvračilnih sankcij, ki jih izvajajo te plačilne agencije, s skupnimi osnovnimi značilnostmi in posebnimi predpisi, prilagojenimi posebnostim vsakega režima pomoči; 3. naknadne kontrole, ki jih opravijo neodvisni certifikacijski organi in posebni oddelki, ki izvajajo preglede v skladu z Uredbo (EGS) št. 4045/89; 4. potrjevanje obračunov prek Komisije (letna finančna potrditev in večletni postopki preverjanja skladnosti). Vse štiri ravni kot celota tako so osnova, na podlagi katere lahko Komisija pridobi razumno zagotovilo glede učinkovitega obvladovanja tveganja napak v zakonitosti in pravilnosti izvršenih plačil v kmetijstvu.

5.78 Odločbe Komisije o skladnosti niso celovite za nobeno leto po letu 1998. Ker bodo te odločbe za odhodke v letu 2006 sprejete šele v prihodnosti, so odhodki začasni in bo zagotovilo o zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi Skupnosti, bo mogoče pridobiti samo, ko bo celoten postopek potrditve vzpostavljen in se uporabljal. 5.78 Ob koncu leta 2006 ni bilo zaključenih le 12 revizij, opravljenih v letu 2002 in predhodnih letih, ki omogočajo finančne popravke za obdobje do leta 2001. To pomeni, da je usklajevanje odhodkov iz leta 2000 in preteklih let večinoma končano. Komisija ne meni, da so odhodki v letu 2006 začasni in da bo zagotovilo o zakonitosti in pravilnosti izvršenih plačil mogoče pridobiti, šele ko bo celoten postopek potrditve vzpostavljen in se uporabljal. Pri taki oceni postopka preverjanja skladnosti se ne upošteva dejstvo, da je ta postopek le en, čeprav pomemben, del celovitega sistema upravljanja in kontrole kmetijskih odhodkov. Ta sistem, ki je podrobno opisan v odgovoru Komisije na odstavek 5.77, je osnova, na podlagi katere lahko Komisija pridobi razumno zagotovilo glede učinkovitega obvladovanja tveganja napak v zakonitosti in pravilnosti izvršenih plačil v kmetijstvu. Kar zadeva proračunsko leto 2006, so že znane predhodne ugotovitve revizij, opravljenih v letu 2006. Na splošno je na podlagi teh ugotovitev mogoče skleniti, da je celotno stanje v zvezi s pomanjkljivostmi v nacionalnih kontrolnih sistemih primerljivo s stanjem v preteklih letih.

NADALJNJE UKREPANJE PO PREJŠNJIH OPAŽANJIH

Izterjave nepravilnih plačil

5.79 Sodišče je v svojem Posebnem poročilu št. 3/2004 o izterjavi nepravilnih plačil opredelilo številne resne pomanjkljivosti v sistemu evidentiranja, izterjave in odpisa nepravilnih plačil.

5.80 Svet in Komisija sta se pozitivno odzvala na veliko teh pripomb, tako da sta: 5.80

(a) ustanovila skupno delovno skupino za izterjavo, ki naj bi reševala/odpravila zaostanke v primerih nepravilnosti, ki presegajo 0,5 milijona (68). Rezultat tega je bila odločba Komisije (69), s katero je bilo zaračunanih 317 milijonov EUR (70) v breme držav članic in 176 milijonov EUR v breme proračuna Skupnosti;

(b) uvedla nove zahteve za poročanje o nepravilnostih in njihovo obravnavo (71) ter sprejela ukrepe za razjasnitev odgovornosti GD AGRI in OLAF v zvezi z nadaljnjim finančnim spremljanjem nepravilnosti (čeprav je treba še podpisati osnutek memoranduma o soglasju med strankami); (b) Nova uredba, ki obravnava nepravilnosti (72), se od 1. januarja 2007 uspešno izvaja v vseh 27 državah članicah, in delovna skupina Cocolaf (73) je 23. maja 2007 državam članicam predstavila podrobne praktične smernice. Junija in julija 2007 je potekalo medresorsko posvetovanje o instrumentu, ki naj bi jasno opredelil odgovornosti vseh zadevnih služb in ki naj bi se začel uporabljati kmalu potem.

(c) za približno 2 600 primerov, sporočenih pred letom 1999, ki so pod „pragom 500 000“, v skupnem znesku 168,7 milijona EUR (74), sprejela pristop „50:50“ (75), ki se uporablja od 16. oktobra 2006.

5.81 Vendar pa je še nekaj pomembnih vprašanj, ki jih je nujno treba rešiti: 5.81

(a) Komisija še vedno ni v položaju, da bi lahko dokončala primer „Jordanija/Irak“ v zvezi z lažnimi dokazi o prispetju izvoza mesa in perutnine, ki zajema za 35 milijonov EUR domnevnih nepravilnih plačil, saj sodni postopki, vključno s postopkom predhodnega odločanja na Sodišču Evropskih skupnosti, junija 2007 še niso bili končani;

(b) uporaba pravila „50:50“ pri 2 600 primerih z nižjimi vrednostmi, ki jih obravnava delovna skupina, kaže, da mora Komisija uvesti ukrepe, da bi zagotovila, da so zneski, ki se v skladu s tem postopkom zaračunavajo Skupnosti, pravilni; (b) Kar zadeva zaračunavanje zneskov, Komisija poudarja, da morajo te zneske potrditi certifikacijski organi in da je zato znesek v višini 147 milijonov EUR pod podrobnim pregledom teh organov. Poleg tega Komisija trenutno spremlja primere, v katerih so ji bili zneski zaračunani v okviru revizij plačilnih agencij.

(c) razprava o 2. poročilu Komisije o izvrševanju Uredbe Sveta št. 1469/95 (tako imenovana „črna lista“) še ni operativno zaključena, saj Evropski parlament še ni izdal nobenega mnenja na to temo. (c) Posebni odbor za kmetijstvo (76) je imel zadnjo razpravo 6. junija 2006, ko je sprejel svoje sklepe (77). Poročilo Komisije (78) je bilo poslano Evropskemu parlamentu (Cocobu (79)) 24. oktobra 2005, vendar Evropski parlament o njem še ni razpravljal.

Oljčno olje

5.82 Sodišče je v svojem prejšnjem Letnem poročilu (80) izrazilo zaskrbljenost glede zanesljivosti geografskega informacijskega sistema za pridelavo oljk. Za tržno leto 2004/2005 je Sodišče izvedlo posebno revizijo sheme proizvodne pomoči za proizvodnjo oljčnega olja v državah članicah, ki so glavne proizvajalke (Italija, Španija in Grčija).

5.83 Med revizijo je bilo preizkušenih 50 datotek o plačilih, od katerih jih je bilo 33 pregledanih na kraju samem. Osem kmetov (24 %) je prijavilo najmanj 5 % več oljk, kot jih je bilo preštetih. Za dva od teh so bila izvršena znatna preplačila. 5.84 Revizija je potrdila, da so predhodno ugotovljene pomanjkljivosti še vedno prisotne in da GIS v vseh treh državah članicah ni niti dokončan niti zanesljiv. Ker se za izračun pravic iz SEP uporabljajo podatki iz GIS (81), bo Sodišče med revizijo odhodkov za leto 2007 temu vidiku posvetilo posebno pozornost. 5.83–5.84 Pomoč je bila plačana na podlagi količine proizvedenega oljčnega olja. Število dreves je bil eden od številnih drugih elementov kontrolnega sistema (kontrola mlinov, kontrola donosa itd.). Uredba predvideva sankcijo na znesek pomoči, kadar razlika med prijavljenimi in preštetimi drevesi presega 5 %. V primerih, ko države članice teh sankcij niso uporabljale ali so jih neustrezno uporabljale, ali v primerih, ko geografski informacijski sistem za pridelavo oljk ni bil posodobljen, postopek potrjevanja obračunov poteka ali pa je že omogočil finančne popravke. Komisija je od proračunskega leta 2000 že izvedla finančne popravke v višini približno 180 milijonov EUR, pripravljajo pa se že znatnejši popravki. Od 1. januarja 2006 je pomoč za pridelavo oljčnega olja v celoti razvezana in vključena v shemo enotnega plačila (le Španija je zadržala manjši element vezane pomoči). Zemljišče za pridelavo oljk se zdaj obravnava kot „klasično“ kmetijsko zemljišče, ki se kontrolira v okviru IAKS, kar bi moralo močno zmanjšati morebitno tveganje za napake.

POSEBNA POROČILA