ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SL Uradni list Evropske unije C 251/6

Obvestilo Republike Latvije v zvezi z vizumsko vzajemnostjo (1)

(2005/C 251/09)

Stalno predstavništvo Republike Latvije pri EU izraža svoje odlično spoštovanje generalnemu sekretariatu Sveta Evropske unije in ima čast, da ga opozori na naslednjo zadevo.

Ko je Latvija postala država članica Evropske unije, je enostransko odpravila vizumsko obveznost za državljane Brunej Darussalama v skladu z Uredbo Sveta EU (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve.

V skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 851/2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve, kar zadeva mehanizem vzajemnosti, želi Latvija obvestiti Svet in Komisijo, da Brunej Darussalam za državljane Republike Latvije še naprej ohranja enostransko vizumsko obveznost.

Ob upoštevanju zgoraj navedenega in v skladu z mehanizmom solidarnosti iz Uredbe št. 539/2001 in Uredbe št. 851/2005 o spremembi Uredbe št. 539/2001 za zagotovitev popolne vzajemnosti za vse države članice, Latvija meni, da morajo biti sprejeti ustrezni ukrepi za zagotovitev enakih pogojev za vse državljane EU pri vstopu na ozemlje Brunej Darussalama.

Stalno predstavništvo Republike Latvije pri EU izkorišča to priložnost, da generalnemu sekretariatu Sveta Evropske unije ponovno izrazi svoje odlično spoštovanje.

(1) To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 851/2005 z dne 2. julija 2005 (UL L 141, 4.6.2005, str. 3), ki spremeni Uredbo (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 (UL L 81, 21.3.2005, str. 1).
I.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo o naslednjih točkah: 1. koncentracija pomeni koncentracijo v smislu člena 3(1)(b) Uredbe 4064/89 o nadzoru koncentracij na ravni Skupnosti. 2. koncentracija obstaja na ravni Skupnosti v smislu člena 1(3) Uredbe 4064/89 o nadzoru koncentracij na ravni Skupnosti. 3. trgi za proizvode, ki jih koncentracija zadeva, so lahko opredeljeni, kot sledi: (a) cvrtniki (b) namizne pečice (c) opekači (d) pekači za sendviče/vaflje (e) namizne priprave za kuhanje ob skupnem druženju (f) električni ražnji/namizni žari (g) kuhalniki za riž/parni kuhalniki (h) električni kuhalniki za kavo (i) grelniki vode (j) kavni aparati za espresso (k) mešalniki in kuhinjski strojčki (l) likalniki/likalni sistemi (m) aparati za osebno nego; 4. zadevni geografski trgi so nacionalni trgi, razen Združenega kraljestva in Irske, ki tvorita enotni trg. 5. pod pogojem, da se nadaljuje izvedba obveznosti, predlaganih v okviru Odločbe Komisije z dne 8. januarja 2002, koncentracija ne ustvarja ali krepi prevladujočega položaja na zadevnih geografskih trgih in je združljiva s skupnim trgom in Sporazumom EGP.
24.

poudarja, da so nadaljnji ukrepi po prispevkih državljanov in zlasti končnih priporočilih konference enako pomembni kot način zagotavljanja teh prispevkov; poudarja, da je treba nadaljnje ukrepe izvajati usklajeno in vključujoče in da bi moral pri njih sodelovati; poleg tega meni, da bi bilo treba konferenci nameniti dovolj časa, da se predstavijo konkretni predlogi za izboljšanje institucionalnega okvira EU in njegovo pripravljenost na prihodnost; priznava, da se lahko s konferenco zaupanje javnosti ne le pridobi, temveč tudi izgubi, če ne bo izpolnjena obljuba o doseganju rezultatov in vključevanju izraženih mnenj; vztraja, da bo uspeh konference na koncu odvisen od tega, ali bodo državljani ugotovili, da so bili njihovi glasovi slišani in da so prispevali k oblikovanju prihodnosti EU;
66.

podpira predstavitev novega akcijskega načrta za integracijo in vključevanje ter opozarja na temeljno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri spodbujanju vključevanja. Pozdravlja, da je Evropska komisija pred kratkim postopno povečala podporo, ki je neposredno na voljo lokalnim oblastem, in poziva, naj se ta podpora še poveča ter naj se lokalnim in regionalnim oblastem zagotovi bolj neposredna in poenostavljena finančna pomoč za sprejemanje in vključevanje zakonitih migrantov in beguncev. Zavezuje se še tesnejšemu sodelovanju med OR, Evropsko komisijo in drugimi partnerji pobude in mreže Mesta in regije za vključevanje;
6.

nasprotuje vsakršnemu političnemu naknadnemu pogojevanju, zaradi katerega bi lahko lokalne in regionalne oblasti postale talke politik nacionalnih vlad, ki bi privedle do zamrznitve financiranja EU za mesta in regije. Kohezijska politika ne sme biti podvržena pogojevanju na evropski ravni, na katerega lokalne in regionalne oblasti ter ostali upravičenci ne morejo vplivati. Vendar OR opozarja na že veljavne določbe v sporazumih o partnerstvu, ki dopuščajo začasno prekinitev financiranja v primerih, ko načela pravne države kršijo lokalne in regionalne oblasti. Izraža zaskrbljenost glede tega, ali je morebitno politično pogojevanje glede dostopa mest in regij do finančnih sredstev EU skladno z načelom sorazmernosti;
3.

pozdravlja uvedbo prožnosti v okviru Pakta za stabilnost in rast januarja 2015, vendar poziva k dodatnim ukrepom za spodbujanje javnih naložb, zlasti v infrastrukturo in socialno vključevanje. Pri tem je treba nacionalno, regionalno ali lokalno sofinanciranje v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov izključiti iz računovodskega mehanizma Pakta za stabilnost in rast, kot to velja za sofinanciranje Evropskega sklada za strateške naložbe. Prav tako je treba pripraviti tipologijo na ravni EU v zvezi s kakovostjo javnih naložb v računih javnih izdatkov glede na njihove dolgoročne učinke in pregledati metodologijo za izračun „strukturnega primanjkljaja“, da bi se pri tem upoštevale posebnosti nacionalnih gospodarstev in strukturne razlike med javnimi izdatki. Nadalje je treba predlagati, da se v makroekonomsko preglednico vključi kazalnik obsega naložb;
9.

izpostavlja pomen kulture kot enega od ključnih dejavnikov za privabljanje turistov ter poudarja, da je treba promovirati evropsko kulturno in naravno dediščino v naših regijah, mestih in na podeželskih območjih, ki so dokaz naše raznolikosti, in zagotoviti boljši dostop do teh območij, ki so težko dostopna, na primer podeželske, gorske ali otoške regije;
52.

poudarja, da je treba nujno poiskati mirno rešitev konfliktov v Libiji, Siriji in Ukrajini, in ponuja sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti v diplomaciji med ljudmi; potrjuje svojo pripravljenost sodelovati pri izvajanju reforme na področju decentralizacije v Ukrajini in predlaga okrepitev vezi med evropskimi in libijskimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi za povečanje zmogljivosti in teritorialni razvoj, med drugim pred dokončno izvedbo celovitega internega dogovora;
—

meni, da so predlogi glede enotnega nadzornega mehanizma z osrednjo vlogo Evropske centralne banke in reformo vloge Evropskega bančnega organa napredek na poti do večje preglednosti in večje demokratične odgovornosti;
29.

poudarja, da je treba pri razvoju EMU zagotoviti demokratičnost in legitimnost. Zato pozdravlja ključno vlogo, predvideno za Evropski parlament, ter vključitev nacionalnih parlamentov in poziva k sodelovanju lokalne in regionalne ravni v tem procesu, zlasti regij z zakonodajnimi pooblastili in njihovih parlamentov;
8.

poudarja pomen ukrepov za ohranitev delovnih mest in ublažitev socialnih posledic krize za delavce in prizadeta področja zaposlovanja, predvsem ukrepov za širši in lažji dostop do sredstev evropskega socialnega sklada in evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, ter opozarja na pomen spodbujanja zaposljivosti delavcev z ukrepi za usposabljanje;
7.1

priporoča priznavanje skupne evropske politike na področju priseljevanja in azila, ki temelji na petih vidikih: tesnejše sodelovanje med državami članicami in tretjimi državami, varovanje zunanjih meja in boj proti trgovini z ljudmi, razvoj koherentnih in učinkovitih političnih ukrepov za zaščito mladoletnikov, politika vračanja nezakonitih priseljencev in vključevanje migrantov v družbo. Ta politika mora upoštevati pristojnosti lokalnih in regionalnih skupnosti pri izvajanju prednostnih nalog Haaškega programa, zlasti glede politike vključevanja za spodbujanje dostopa do zaposlitve, pravice do izobraževanja in usposabljanja, dostopa do socialnih in zdravstvenih storitev, udejstvovanje priseljencev v družbenem, kulturnem in političnem življenju ter dostop do učenja uradnih jezikov države gostiteljice;
V primeru splošne nevarnosti, kot so izredne razmere v javnem zdravju, nevarnosti, ki so posledica degradacije okolja, večje naravne nesreče, vključno s tistimi, ki so še hujše zaradi podnebnih sprememb, pa tudi večje nesreče, ki jih povzroči človek, kot so večji kibernetski incidenti, javni interes uporabe podatkov prevlada nad interesi imetnikov podatkov, da prosto razpolagajo s podatki, ki jih hranijo. V takem primeru bi bilo treba imetnikom podatkov naložiti obveznost, da dajo podatke na voljo organom javnega sektorja ali institucijam, agencijam ali organom Unije, in sicer na njihovo zahtevo. Ali gre za splošno nevarnost, se določi v skladu z ustreznimi postopki v državah članicah ali ustreznih mednarodnih organizacijah .

V primeru splošne nevarnosti, kot so izredne razmere v javnem zdravju, nevarnosti, ki so posledica degradacije okolja, večje naravne nesreče, vključno s tistimi, ki so še hujše zaradi podnebnih sprememb, pa tudi večje nesreče, ki jih povzroči človek, kot so večji kibernetski incidenti, javni interes uporabe podatkov prevlada nad interesi imetnikov podatkov, da prosto razpolagajo s podatki, ki jih hranijo. V takem primeru bi bilo treba imetnikom podatkov naložiti obveznost, da dajo podatke na voljo organom javnega sektorja ali institucijam, agencijam ali organom Unije, in sicer na njihovo zahtevo. Ali gre za splošno nevarnost, se določi skupaj z državami članicami EU/EGP in konkretneje v državah članicah, kar pomeni, da se v primeru zahtevka za podatke splošna nevarnost določi v skladu z zakonodajo države članice, katere organ javnega sektorja zahteva podatke ;
36.

je zaskrbljen zaradi trenutne težnje po večjem prenosu sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov v druge politike ali programe, kot so nacionalni načrti za okrevanje in odpornost ali programi v neposrednem upravljanju, kot je Obzorje Evropa; zato odločno nasprotuje prenosu sredstev kohezijske politike in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) v mehanizem za okrevanje in odpornost: namen mehanizma za okrevanje in odpornost, ki temelji na členu 175 PDEU, je dopolniti prizadevanja kohezijske politike za doseganje ciljev iz člena 174 PDEU in ne obratno; poleg tega opozarja, da kohezijska politika že zdaj pomembno prispeva k zelenim evropskim naložbam in energetski neodvisnosti EU; zato ugotavlja, da ponovna centralizacija evropskih sredstev s prenosom zgoraj omenjenih skladov v mehanizem za okrevanje in odpornost ni upravičena;
60.

poudarja, da je treba okrepiti pristojnosti organov, ki delujejo v državah članicah, in odpraviti pomanjkanje strokovnjakov v pomorskem sektorju in akvakulturi. Zato morajo Evropska unija, države članice in regije sodelovati, da bi povečale poznavanje in privlačnost pomorskih poklicev ter izboljšale delovne pogoje in poklicne možnosti. Prav tako morajo razviti evropsko mobilnost za mlade, ki se usposabljajo, in ponuditi dodatna vseživljenjska usposabljanja, da se obstoječi poklici lahko prilagodijo pomorstvu in tradicionalni pomorski poklici uporabijo za nove priložnosti. Pri usposabljanju bi bilo treba zlasti prilagoditi in spodbujati usposabljanja na področju pomorstva in ribištva, da bi s tem podprli generacijsko pomladitev na področju ribištva, akvakulture in nabiranja lupinarjev;
65.

pozdravlja uvedbo usklajenega spremljanja gozdov po vsej EU, vendar meni, da je treba oceniti dodano vrednost in razmerje med stroški in koristmi novega predloga v zvezi s spremljanjem, sporočanjem in zbiranjem podatkov o gozdovih v EU. Oceniti je treba tudi obstoječe in manjkajoče podatke in informacije, pri čemer naj se podatki, pridobljeni na daljavo, med njimi satelitski podatki in podatki, pridobljeni z drugimi sredstvi, priznajo kot stroškovno učinkovit način za okrepitev baze znanja skupaj z obstoječimi in potekajočimi nacionalnimi popisi gozdov. V zvezi s tem so subsidiarnost, stroški in upravna bremena ključni vidiki, ki jih je treba obravnavati. Spremljanje gozdov po vsej EU bi lahko prineslo dodano vrednost, če bi ga podprle države članice in lokalne in regionalne oblasti ter bi temeljilo na podatkih, zbranih na terenu z nacionalnimi in regionalnimi popisi gozdov, ter na izkušnjah Forest Focus. Poleg tega bi bilo treba jasno opredeliti tudi naravo (prostovoljno ali obvezno), obliko in točno določen namen nacionalnih strateških načrtov ter uvesti stroškovno učinkovite spodbude za lastnike gozdov, da bodo prispevali k zbiranju podatkov;
16.

poudarja, da so lokalne in regionalne oblasti v prvih vrstah pri soočanju s pandemijo COVID-19. V številnih državah članicah izvajajo pomembne ukrepe in so odgovorne za varovanje zdravja državljanov, zaposlovanje velikega deleža delovne sile v zdravstvu, kratkoročno in dolgoročno financiranje in upravljanje zdravstvenih sistemov in ustanov za oskrbo ter oblikovanje in izvajanje zdravstvenih politik ter preventivnih dejavnosti in dejavnosti za spodbujanje zdravja. Zato so pri tem bistvene oblike regionalne avtonomije, ki omogočajo hitro spremembo obstoječe organizacijske strukture in s tem naglo odzivanje na izredne razmere;
38.

poudarja pomen akcijskega načrta za krožno gospodarstvo, saj spodbuja nastanek geografsko krajših dobavnih verig; poudarja, da krožno gospodarstvo vpliva na skorajda vse vrste grozdov in gospodarskih panog; kljub nenehnim prizadevanjem za preoblikovanje tradicionalnih gospodarskih in poslovnih modelov številna mala in srednja podjetja niso pripravljena na ta premik, številna pa so pripravljena ukrepati, a ne vedo, kako naj to storijo; poudarja, da so manjša podjetja v slabšem položaju pri uvajanju krožnosti, saj imajo omejene zmogljivosti, vire, čas in znanje za naložbe in reševanje s tem povezanih administrativnih vprašanj ter za izpolnjevanje predpisov in standardov; poziva Komisijo, naj pripravi politike, ki bodo bolj spodbujale premik h krožnosti; poziva jo tudi, naj sprejme zakonodajo, s katero bo ta premik omogočila, ne pa ovirala; v tem pogledu bi bilo za krožno gospodarstvo koristno vzpostaviti enotni trg za odpadke;
51.

pozdravlja izvedbo študije o potrebah najbolj oddaljenih regij po povezavah in to, da je Komisija upoštevala njihov primanjkljaj in odvisnost od pristanišč in letališč, ko je predlagala ukrepe v okviru ESRR in Instrumenta za povezovanje Evrope; vseeno meni, da navedeni ukrepi ne zadostujejo in da je treba prometno politiko prilagoditi resničnosti v najbolj oddaljenih regijah;
73.

poudarja pomembno vlogo decentraliziranih mrež državljanov in lokalnih gospodarstev pri vključevanju politike, državljanov in podjetij v razvoj aplikacij umetne inteligence ter etičnih pravil in zakonodaje na tem področju. Prednost lokalnih skupnosti in mrež je v odprtem, povezanem in prilagojenem lokalnem in regionalnem sodelovanju za spodbujanje inovacij in razvoja novih gospodarskih modelov;
40.

Glede na zgornje ugotovitve Odbor regij — poziva Komisijo, naj zagotovi, da mehanizmi za zaščito pravne države, zlasti letni sistem spremljanja, ustrezno upoštevajo tveganje kršitev temeljnih pravic in oddaljevanja od demokratičnih načel v državah članicah, tudi na regionalni in lokalni ravni; — poziva Komisijo, naj še naprej izvaja stalni nadzor zaradi morebitnih kršitev neodvisnosti sodstva in morebitnega vmešavanja javnih oblasti v delo medijev; — predlaga, da se izkoristijo in okrepijo izkušnje s spremljanjem medijev, ki jih je Komisija že pridobila; — poziva, da se sredstva za civilno družbo in neodvisne medije, ki so trenutno predvidena v večletnem finančnem okviru, občutno povečajo, in predlaga, da se del teh sredstev nameni neodvisnim lokalnim medijem; — predlaga, da se tveganju kršitev nedržavnih akterjev, zlasti velikih zasebnih gospodarskih akterjev v okviru digitalnega gospodarstva, posveti poseben razdelek letnega poročila o stanju pravne države; — spodbuja nova prizadevanja za oživitev procesa pristopa Unije k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin; — meni, da bi se lahko pogojevanje financiranja uporabilo le v primeru hudih in sistematičnih kršitev, ter se zavzema za to, da lokalne in regionalne oblasti niso neupravičeno kaznovane; — poziva Komisijo, naj med svoje prednostne naloge uvrsti aktiviranje sistema spremljanja stanja v državah članicah in vzpostavitvi tega novega instrumenta nameni ustrezna finančna sredstva in osebje; — poziva k uresničevanju predlogov iz tega mnenja, ki so namenjeni okrepitvi sodelovanja OR, lokalnih in regionalnih oblasti ter civilne družbe pri spodbujanju kulture spoštovanja pravne države.
43.

poudarja pravico vseh evropskih državljanov do povezave s spletom, ki jim omogoča sodelovanje v digitalni družbi in dostop do digitalnih storitev. Celostna in razširjena digitalna infrastruktura bo vsem, ne glede na to, kje se nahajajo, omogočala izkoriščanje prednosti digitalne dobe. Politika EU bi morala biti v prihodnosti usmerjena v zmanjšanje stroškov vzpostavitve in uporabe širokopasovnega omrežja v lokalnih skupnosti, ne glede na njihovo velikost in gostoto poseljenosti;
44.

meni, da lahko pobude, strategije, akcijski načrti in javno-zasebna partnerstva, ki se izvajajo na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva, umetnosti in matematike na lokalni in regionalni ravni, pomembno prispevajo k zmanjševanju razlik v razvoju v Evropi. Če bi izobraževanje na naštetih področjih opredelili kot prednostno nalogo na lokalni in regionalni ravni ter prednostno obravnavali pobude za sodelovanje in naložbe, ki so usmerjene v razvoj teh področij, bi lahko znatno omejili škodljive učinke bega možganov;
48.

se strinja, da so za oblikovanje inovativne in učeče se družbe potrebne tudi spremembe v visokošolskih in osnovnošolskih ustanovah ter da morajo univerze in visokošolske ustanove bolj sodelovati z gospodarstvom in družbo, da bi se izobraževalni sistem hitro in prožno odzival na spreminjajoče se potrebe po znanjih in spretnostih ter na potrebe posameznih državljanov ter reguliranih poklicev in dejavnosti po pridobivanju znanj in spretnosti ter usposabljanju;
34.

opozarja, da izboljšanje konkurenčnosti na makroregionalni ravni zahteva aktivnejši pristop in da je treba okrepiti okvir za prihodnji razvoj grozdov, čeprav se že zdaj izvaja več obetavnih makroregionalnih projektov in pobud. Evropsko komisijo in organe, pristojne za izvajanje makroregionalne strategije, poziva, naj ne le spremljajo in ocenjujejo napredek in rezultate izvajanja teh pobud, temveč naj na njihovi podlagi potegnejo zaključke, izmenjujejo izkušnje in ponudijo nove mehanizme za spodbujanje rasti in okrepitev konkurenčnosti na makroregionalni ravni;
21.

opozarja, da so demografske spremembe med glavnimi izzivi, s katerimi se sooča EU, in da imajo obsežne gospodarske, družbene in okoljske posledice. Med njimi so staranje prebivalstva, zmanjševanje števila mladih, nižja rodnost, manj delovno aktivnega prebivalstva in beg možganov (odhajanje nadarjenih ljudi). Zaradi teh dejavnikov je demografska rast v veliki meri odvisna od migracijskih gibanj, ki se po različnih regijah EU močno razlikujejo. Ta neravnovesja imajo precejšen socialno-ekonomski učinek tako na območjih, ki se soočajo z odseljevanjem in staranjem – predvsem v regijah na prehodu – ter pogosto zaznavajo tudi prehod k lokalnim storitvam, s katerimi se ne trguje, kar omejuje njihov izvoz, rast in inovacijski potencial, kot na večjih mestnih območjih, kamor se prebivalstvo priseljuje. OR zato poudarja, da mora imeti kohezijska politika odločnejšo vlogo pri premagovanju družbenih izzivov, vključno s staranjem prebivalstva, boleznimi, povezanimi z življenjskim slogom, in brezposelnostjo, predvsem brezposelnostjo mladih, in mladimi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, ter pri vključevanju migrantov in beguncev ter odpravljanju revščine in socialne izključenosti;
47.

obžaluje, da se o številnih prednostih in uspehih evropskega teritorialnega sodelovanja ne poroča, ker so sistemi ocenjevanja kohezijske politike in drugih področij preozki in usmerjeni predvsem v finančne kazalnike in kratkoročni učinek. Koristi evropskega teritorialnega sodelovanja pa je zelo težko količinsko opredeliti in so pogosto neotipljive, posredne in dolgoročne. Med njimi so krepitev zaupanja, vzpostavitev dolgotrajnih oblik sodelovanja, izboljšanje kakovosti življenja ter praktična poenostavitev in nove priložnosti za državljane. Zato OR poziva snovalce politik, zlasti s področja financ in proračunske organe, naj preučijo kvalitativni opis projektov evropskega teritorialnega sodelovanja, da bodo doumeli njihove dejanske koristi;
Evropski parlament je pozval k vzpostavitvi trdnega evropskega stebra socialnih pravic, ki bo okrepil socialne pravice, kratkoročno in srednjeročno pozitivno vplival na življenje ljudi in podprl gradnjo Evrope v 21. stoletju. Evropski svet je poudaril, da je treba gospodarsko in socialno negotovost obravnavati prednostno ter pozval k ustvarjanju obetavne prihodnosti za vse, zaščiti našega življenjskega sloga ter zagotavljanju boljših možnosti za mlade. Voditelji 27 držav članic ter Evropski svet, Evropski parlament in Evropska komisija so se v rimski agendi zavezali, da si bodo prizadevali za socialno Evropo. Ta zaveza temelji na načelih trajnostne rasti, spodbujanju gospodarskega in družbenega napredka ter koheziji in zbliževanju, obenem pa se ohranja celovitost notranjega trga; Socialni partnerji so se zavezali, da bodo še naprej prispevali k Evropi, ki prinaša koristi za delavce in podjetja .

Evropski parlament je pozval k vzpostavitvi trdnega evropskega stebra socialnih pravic, ki bo okrepil socialne pravice, kratkoročno in srednjeročno pozitivno vplival na življenje ljudi in podprl gradnjo Evrope v 21. stoletju. Evropski svet je poudaril, da je treba gospodarsko in socialno negotovost obravnavati prednostno ter pozval k ustvarjanju obetavne prihodnosti za vse, zaščiti našega življenjskega sloga ter zagotavljanju boljših možnosti za mlade. Voditelji 27 držav članic ter Evropski svet, Evropski parlament in Evropska komisija so se v rimski agendi zavezali, da si bodo prizadevali za socialno Evropo. Ta zaveza temelji na načelih trajnostne rasti, spodbujanju gospodarskega in družbenega napredka ter koheziji in zbliževanju, obenem pa se ohranja celovitost notranjega trga ter upoštevata različnost nacionalnih sistemov in ključna vloga socialnih partnerjev ; Socialni partnerji so se zavezali, da bodo še naprej prispevali k Evropi, ki prinaša koristi za delavce in delodajalce .
Države članice so se zavezale tudi k zagotavljanju neprekinjenega obveščanja in povratnih informacij v sklepih iz Rige iz leta 2015, v katerih so opredeljeni srednjeročni cilji v poklicnem izobraževanju in usposabljanju za obdobje 2015–2020, in sicer z ukrepi, kot so uporaba podatkov o zaposljivosti diplomantov PIU ter združevanje podatkov o učenju, vstopu na trg dela in poklicni poti, razvoj zmogljivosti akterjev na nacionalni ravni, da uporabijo podatke o diplomantih PIU za prilagajanje učnih načrtov, poklicnih profilov ter vsebine kvalifikacij poklicnega izobraževanja in usposabljanja novim gospodarskim in tehničnim zahtevam.

Države članice so se zavezale tudi k zagotavljanju neprekinjenega obveščanja in povratnih informacij v sklepih iz Rige iz leta 2015, v katerih so opredeljeni srednjeročni cilji v poklicnem izobraževanju in usposabljanju za obdobje 2015–2020, in sicer z ukrepi, kot so uporaba podatkov o zaposljivosti diplomantov PIU ter združevanje podatkov o učenju, vstopu na trg dela in poklicni poti, razvoj zmogljivosti akterjev na nacionalni , regionalni in lokalni ravni, da uporabijo podatke o diplomantih PIU za prilagajanje učnih načrtov, poklicnih profilov ter vsebine kvalifikacij poklicnega izobraževanja in usposabljanja novim gospodarskim in tehničnim zahtevam.