ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.15

Odbor se zavzema za tretjo možnost. Meni namreč, da bi morala biti finančna sredstva Evropske unije uporabljena učinkoviteje kot doslej in da pomeni osredotočenje sredstev v eno centralno omrežje ugodnejše možnosti za dosego tega cilja. Celovito omrežje, pri katerem je bilo izvajanje dela zakonodaje Skupnosti na področju prometa vrsto let povezano s področjem dela sedanjega omrežja TEN-T, zaradi te povezave ne more biti preprosto potisnjeno ob stran in mora še naprej obstajati. S tem povezani projekti torej ne bi mogli biti več upravičeni do subvencij iz proračuna TEN-T, lahko pa bi se financirali iz regionalnih skladov in iz kohezijskega sklada.
4.1.3

Nadaljnje usposabljanje glede na potrebe na trgu dela: EESO ugotavlja, da so dostop do izobraževanja in nadaljnjega usposabljanja, njuno financiranje in izkoriščanje delovnega časa za vseživljenjsko učenje prednostnega pomena. Vendar pa mora biti to povezano z ustvarjanjem produktivnih, visokokakovostnih in dobro plačanih delovnih mest, da delavci ne bodo – kot se to prepogosto dogaja – prisiljeni sprejeti zaposlitev na nizkokvalificiranem delovnem mestu. Dobro usposobljeni zaposleni in produktivna delovna mesta so nujni za vključevanje mladih na trg dela, pa tudi za večjo konkurenco in blaginjo.
SL Uradni list Evropske unije C 228/148

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EGS) št. 95/93 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti

COM(2009) 121 konč. – 2009/0042 (COD)

2009/C 228/27

Svet je 19. marca 2009 sklenil, da v skladu s členoma 156 in 175 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

„Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EGS) št. 95/93 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti“

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 452. plenarnem zasedanju 24. in 25. marca 2009 (seja z dne 24. marca) s 140 glasovi za, 8 glasovi proti in 14 vzdržanimi glasovi o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.
5.15

Vendar je treba oceniti možnosti za recesijo, ki izhajajo iz krize svetovnih finančnih trgov. Nikakor pa ne bi smeli podcenjevati okoliščine, da se je svetovna proizvodnja celih pet let, od leta 2004 do 2007, povečevala za 5 % na leto, predvsem zaradi zagona gospodarstev hitro razvijajočih se držav, zlasti Kitajske in Indije. A tudi Afrika se je prebudila in raste z letno stopnjo 6 do 7 %, Rusija pa spet postaja velikan, kot je že bila, in na mednarodnem prizorišču ne manjka novih pojavov.
3.3.4

Zaradi specifičnosti redkih bolezni – omejenega števila bolnikov in pomanjkanja znanja in izkušenj na tem področju – je potrebno sodelovanje na mednarodni ravni, ki prinaša dodano vrednost. Verjetno ni drugega področja javnega zdravja, kjer bi bilo lahko sodelovanje 27 držav tako učinkovito kot pri redkih boleznih. To dejstvo priznavajo tako oblikovalci politike na nacionalni in evropski ravni kot vse zainteresirane strani. Z združevanjem omejenih sredstev, ki so na voljo, bi bilo mogoče dosegati boljše rezultate. Praksa na področju zbiranja podatkov – način zbiranja in časovni razpored – ter obveznega poročanja je v posameznih državah članicah zelo različna. Obvezno poročanje lahko velja za celotno prebivalstvo ali pa je predpisano samo občasno zbiranje podatkov. Enotni podatki in informacije so zelo pomembni za pripravo in uporabo preventivnih in hkrati finančno rentabilnih ukrepov zdravstvene politike ter za raziskave na ravni držav članic in EU. Pomemben je tudi dostop prizadetih oseb do ustreznih podatkov in informacij.
6.1

Pravila o TOD veljajo načelno tudi za hčerinska podjetja podjetij iz tretjih držav, ustanovljena v EU, in za hčerinska podjetja podjetij iz EU, ustanovljena v tretjih državah; vendar pa ne veljajo, če obstajajo dvostranski sporazumi, kar je pogost primer. Z zakonodajo Skupnosti pa so združljive diskriminatorne obravnave pri nastanitvi državljanov ali ustanovitvi podjetij držav članic v tretjih državah ali obratno. To bi moralo veljati tudi za predpise o prepovedi ali urejanju podkapitalizacije, o davkih na podjetja in še posebej o posebnih predpisih proti izogibanju davkom.
2.3

Evropski svet je v sklepih, sprejetih 8. in 9. marca 2007 v Bruslju, države članice in institucije EU pozval, naj nadaljujejo prizadevanja za oblikovanje boljših okvirnih pogojev za inovacije in večje naložbe v raziskave in razvoj. V poglavju o izboljšavah na področju inovacij, raziskav in izobraževanja je Svet priznal, da so države članice „odločene izboljšati okvirne pogoje za inovacije, kot so konkurenčni trgi, ter nameniti dodatna sredstva za raziskovalne, razvojne in inovacijske dejavnosti“. Zato je Komisijo in države članice pozval, „naj spodbudijo izvajanje strategije inovativne politike“, glede na to, da sta izobraževanje in usposabljanje „predpogoja za dobro delujoč trikotnik znanja (izobraževanje – raziskave – inovacije)“.
4.3.2.2

Zagotavljati, da zakonodaja spoštuje temeljna načela. EESO meni, da je učinkovitost zakonodaje na vseh ravneh ter skupnih ali posamičnih programov in ukrepov za MSP odvisna od štirih načel, ki jih je po njegovem mnenju treba vključiti v evropski akt o malem gospodarstvu in sistematično uporabljati na evropski, nacionalni in regionalni ravni: — sistematična ocena učinka za MSP : nobeno zakonodajno besedilo ne bi smelo biti sprejeto brez predhodne sistematične ocene učinka na različne vrste podjetij v določenem sektorju dejavnosti, pri čemer je treba oceniti neposredne in posredne ekonomske in socialne posledice, kot so na primer administrativna bremena ter stroški potrebnega informiranja in naložb, pa tudi možne koristi za podjetja; — načelo sorazmernosti : zakonodaja MSP ne sme nalagati nepotrebnih ukrepov in mora biti omejena samo na nujno potrebne ukrepe; pogoje uporabe zakonodaje je treba prilagoditi dejanskemu stanju in različnim poslovnim okoljem podjetij ter njihovim sposobnostim za izvajanje; — načelo enkratnega opravljanja formalnosti („ only once principle “): vloga MSP je proizvajanje izdelkov in opravljanje storitev in ne izvrševanje upravnih nalog; ne smejo se več kot enkrat ukvarjati z izjavami in upravnimi postopki v zvezi z isto zadevo, saj je naloga ustreznih upravnih organov, da si med seboj izmenjujejo te informacije. Načelo „only once“ bi se lahko izvajalo v obliki služb „vse na enem mestu“ po načelu „eno podjetje – ena kontaktna oseba“, pri čemer bi lahko bile v pomoč posredniške organizacije, ki že imajo to vlogo na nacionalni ravni; — načelo zaščite : zakonodaja ne sme biti sprejeta, če je v nasprotju z razvojem MSP ali če bi lahko zavirala njihovo konkurenčnost. Obstajati mora možnost preprečiti sprejetje vsakega novega zakonodajnega predloga, za katerega ni bila opravljena popolna ocena učinka ali pri katerem se zdi, da so predlagani ukrepi v nasprotju s socialno-ekonomskim razvojem MSP. EESO poudarja tudi, da je treba vzpostaviti in zagotoviti popolno preglednost v upravnih postopkih in zato MSP omogočiti dostop do vseh administrativnih podatkov o podjetju, ki jih po potrebi lahko popravijo.
Romi in njihova demografija: zaradi nezanesljivih statističnih podatkov ni na voljo pomembnih demografskih podatkov o Romih. Po ocenah naj bi jih v Evropi živelo od deset do dvanajst milijonov (od tega sedem do devet milijonov v EU), od tega jih približno 60 % živi v skrajni revščini in na obrobju družbe (3). Vzorec in obseg izključitve sta podobna v vseh državah članicah, vendar obstajajo razlike z zgodovinskega in socialnopolitičnega vidika.

Demografski trendi med Romi se razlikujejo glede na večinsko prebivalstvo: njihov vse večji delež – kljub visoki stopnji smrtnosti otrok in nizki pričakovani življenjski dobi – v skupni populaciji je dolgoročno gledano velik problem za vsa področja socialne in izobraževalne politike. Brez bistvenega izboljšanja ravni šolske izobrazbe in poklicne usposobljenosti Romov se bo v državah članicah povečevalo število slabo izobraženih in usposobljenih ljudi, ki bodo ovirali gospodarsko rast in obremenjevali socialne sisteme. Zato je treba oblikovati politike in strategije izobraževanja in zaposlovanja, ki upoštevajo tradicijo in socialno-ekonomski položaj Romov. Romi bodo lahko le z zagotovljenimi možnostmi izobraževanja in s tem povezanega usposabljanja aktivno prispevali k družbi, v katero spadajo, kar se od njih upravičeno pričakuje.
Za razvoj novih živil so potrebna velika prizadevanja in obsežne naložbe podjetij na področju raziskav in razvoja, zato jim je treba zagotoviti ne le preproste, hitre in ekonomsko izvedljive postopke, temveč tudi varstvo znanja in dosežkov, ki ne ovira konkurenčnosti. Obseg varstva podatkov, do katerega imajo podjetja pravico v skladu s predlogom, ni jasno opredeljen (omenjene so le odobritve, ne pa, kaj se zgodi z zahtevki, ki se zavrnejo, ipd.)
2.9

Sedanji predlogi uredb so odziv na zahtevo po prilagoditvi aktov, ki so bili sprejeti po postopku iz člena 251 Pogodbe, v skladu s postopki, ki se uporabljajo na področjih kmetijstva, zaposlovanja, humanitarne pomoči, podjetništva, okolja, evropske statistike, notranjega trga, zdravja in varstva potrošnikov, energije in prometa ter informacijske družbe.
1.13

Področja ukrepanja so številna in raznolika, vendar jih je mogoče razdeliti na sedem glavnih skupin: — Izobraževanje: na nacionalni, regionalni in lokalni ravni je treba ozaveščati šole in učitelje o pomenu vzpostavljanja tesnejših stikov s trgom dela, odpirati podjetja in sindikate šolam in spodbujati oziroma sodelovati pri šolskih pobudah za doseganje tega cilja ter vzpostavljati partnerstva s šolami, da se mladim omogočijo vajeništva v podjetjih. — Poklicno usposabljanje: sodelovati je treba pri oblikovanju in organizaciji sistemov poklicnega usposabljanja, spodbujati osebni razvoj in pridobivanje socialnih sposobnosti, razvijati programe za krepitev podjetništva, spodbujati in podpirati ukrepe usposabljanja, ki pomagajo predvidevati potrebe trga glede zahtevanih veščin in kvalifikacij, ter seznanjati mlade s tehničnimi poklici in njihovimi možnostmi na trgu dela. — Pripravništva: ponujati pripravništva kot del šolskega učnega programa, pripraviti kodekse ravnanja o delovnih razmerah in plačilu, ki preprečujejo konkurenco med podjetji, in tudi opredeliti zasnovo mentorstva za mlade med pripravništvi ter ustrezne dobre prakse. — Kolektivna pogajanja: vključevati pravice mladih kot polnopravnih državljanov v posvetovanja in socialni dialog, pogajati se o oblikah organizacije dela, ki jim lahko dajejo perspektivo varnosti med njihovim prehodom v poklicno življenje, in mladim delavcem olajševati nadaljevanje oziroma zaključek njihovega študija. — Dejavnosti združevanja: sodelovati z mladinskimi organizacijami, pospeševati in širiti mreže, ki olajšujejo stike med mladimi in svetom dela, spodbujati združevanje tako med mladimi podjetniki kot med delavci v njihovih predstavniških telesih ter priznavati njihove veščine in spretnosti, ki so jih pridobili z neformalnim izobraževanjem. — Dobre prakse: spodbujati izmenjavo dobrih praks, še posebej z vzpostavljanjem platform za izmenjavo izkušenj, dobrih praks in informacij o projektih, ki jih izvajajo podjetja, univerze, združenja delodajalcev in sindikati. — Mobilnost (tako v EU kot v podjetjih): spodbujati učenje tujih jezikov (4) in omogočati izmenjavo delovnih izkušenj na podlagi zagotavljanja delavskih pravic. Socialni partnerji morajo namenjati posebno pozornost čezmejnemu sodelovanju, kjer je mobilnost mladih najpomembnejša.
2.2

Kanarski otoki so uspeli razviti privlačen in raznolik turizem, ki letno privabi več kot 10 milijonov turistov. Madeira je močno povečala svoje zmogljivosti in se tako turistično razvila. Za Antile in Reunion je ta sektor sicer pomemben, vendar je še vedno slabo razvit. Najbolj oddaljene regije so prav zaradi svojih izjemnih okoljskih značilnosti in ugodnega podnebja lahko razvile kakovosten turizem. Vendar pa je to povečalo njihovo gospodarsko odvisnost, kar je povezano z nezanemarljivim tveganjem, saj turistično povpraševanje zelo niha glede na podnebne razmere, menjalni tečaj eura, zdravstvene razmere itd.
3.8

Nasprotni (16) kvantitativni cilji, ki se prekrivajo. Najboljša možna gospodarska učinkovitost zmanjšuje gospodarske stroške in socialne obremenitve državljanov. Cilji energetske in podnebne politike, ki se prekrivajo, vodijo do sistema, ki je pretirano zakonsko reguliran, in do negospodarnih rešitev; zato jih je treba preprečiti. To teorijo pojasnjuje naslednji primer: — Poglavitni cilj varstva podnebja EU 20-odstotnega zmanjšanja CO2 v obdobju med 1990 in 2020, ki je v skladu s sklepom Sveta iz marca 2007, vodi do izgube BDP (17) v od 480 (ocena Komisije z dne 23. januarja 2008) do 560 (GWS/Prognos) (18) milijard eurov v obdobju od 2013 do 2020; ta cilj je treba sprejeti, služil pa naj bi kot glavna smernica za nadaljnje ukrepanje. — Določitev dodatnega ambicioznega cilja 20-odstotnega deleža obnovljivih virov energije pa dodatno povečuje te stroške, kajti stroški za preprečevanje CO2 pri obnovljivih virih energije so precej višji od drugih ukrepov za zmanjševanje CO2. — Dodatne slabosti in zapleti nastanejo, če poleg tega še sama energetska učinkovitost gospodarstva (glej točko 2.10.2) postane dodaten, eksplicitno kvantificiran cilj (20 %). Ta cilj bi dosegli najlažje, če se industrija preseli ali – zaradi načina opredelitve energetske učinkovitosti – če se energetska kombinacija jedrske energije in premoga preusmeri v (precej dražji) plin in obnovljive vire energije (19). Ti neželeni stranski učinki kažejo, da energetska učinkovitost sama po sebi ni cilj, temveč bi morala biti – dejansko zelo pomembno – sredstvo za trajnostno doseganje treh temeljnih ciljev iz točke 2.3. Zato Odbor priporoča, da se izvede skrbna in nepristranska presoja vseh ciljev za varstvo podnebja, najprej glede njihovih učinkov na BDP, da bi ob nujnem zmanjševanju emisij toplogrednih plinov zagotavljali konkurenčnost evropske industrije in dosegli optimalno porazdelitev sredstev.
4.1.3

Zbliževanje sektorjev električne energije in plina (podjetij, dejavnih v teh sektorjih), tj. konvergenca glede na lastninska razmerja, upravljanje in organizacijo, je pogoj za celostni tehnološki pristop k uporabi zemeljskega plina ter proizvodnji električne energije in toplote. Zato se je treba nujno oddaljiti od razmišljanja, ki je omejeno na posamezen sektor (in ne več obravnavati sektorja električne energije in plina kot ločeni industriji). Posebej pomembno je pospešiti konvergenco električne in plinske industrije v novih (srednje- in vzhodnoevropskih) državah članicah EU, hkrati pa upoštevati socialne posledice v teh državah, tako „novih“ kot „starih“.
2.4

Namen odločbe je: — ustanoviti regulativni odbor, imenovan Odbor za radijski spekter (RSC), ki bi se odzival na tehnološki in regulativni razvoj na področju radiokomunikacij in bi omogočal posvetovanje vseh ustreznih uporabniških krogov radijskega spektra. Odbor Komisiji svetuje pri podeljevanju mandatov Evropski konferenci poštnih in telekomunikacijskih uprav (CEPT) in daje regulativno mnenje o tehničnih izvedbenih ukrepih, namenjenih uskladitvi pogojev in izvajanju politike Skupnosti; — oblikovati pravni okvir za usklajevanje spektra, kjer je to potrebno; — zagotoviti usklajeno in pravočasno posredovanje informacij o uporabi in razpoložljivosti radijskega spektra v Evropski skupnosti; — zagotoviti, da bodo oblikovana ustrezna stališča Skupnosti in evropska stališča glede mednarodnih pogajanj (6), povezanih s spektrom, pri katerih gre za vprašanja, ki so predmet politik Skupnosti.
2.3

Medtem ko se javna finančna sredstva običajno dodeljujejo po posameznih projektih, so skupne tehnološke pobude namenjene obsežnim raziskovalnim programom s skupnimi strateškimi raziskovalnimi cilji. Ta nov pristop bi moral po pričakovanjih ustvariti kritično maso za evropske raziskave in inovacije, okrepiti znanstveno skupnost na ključnih strateških področjih in uskladiti financiranje projektov, da bi lahko rezultate raziskav hitreje uporabili v praksi. Skupne tehnološke pobude so namenjene za področja, na katerih sedanji instrumenti niso niti dovolj obsežni niti dovolj hitri za ohranjanje Evrope na čelu svetovne konkurence. Gre za področja, na katerih ima lahko nacionalno, evropsko in zasebno financiranje precejšnjo dodano vrednost, predvsem s spodbujanjem večjega zasebnega vlaganja v raziskave in razvoj.
SL Uradni list Evropske unije C 120/100

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Sveta glede strukture in stopnje trošarine, ki velja za predelani tobak (kodificirana različica)

COM(2007) 587 konč.

(2008/C 120/21)

Svet je 24. oktobra 2007 sklenil, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog direktive Sveta glede strukture in stopnje trošarine, ki velja za predelani tobak (kodificirana različica).

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima pripomb, zato je na 440. plenarnem zasedanju 12. in 13. decembra 2007 (seja z dne 12. decembra) s 129 glasovi za, nobenim glasom proti in 6 vzdržanimi glasovi o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.
SL Uradni list Evropske unije C 44/33

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o neavtomatskih tehtnicah (kodificirana različica)

COM(2007) 446 konč. – 2007/0164 (COD)

(2008/C 44/07)

Svet Evropske unije je 5. septembra 2007 sklenil, da v skladu s členom 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 439. plenarnem zasedanju 24. in 25. oktobra 2007 (seja z dne 24. oktobra 2007) s 153 glasovi za in 2 vzdržanimi glasovi o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.
4.9

Prav tako Odbor poudarja, kako pomembno je, da zahteve za soglasje in redno pregledovanje pridobljenih soglasij ureja Komisija, da bi preprečili nepotrebno prekrivanje in podvajanje, pa tudi nesporazume in negotovost v državah uvoznicah. Odbor meni, da morajo biti finančni in človeški viri, ki so v ta namen dodeljeni službam Komisije, in zlasti SRS, določeni tako, da bo mogoče zagotavljati usklajene informacije in ukrepe izobraževanja, navodila in varnostne liste za različne kategorije uporabnikov ter nenazadnje tudi dialog z državami uvoznicami, zlasti z državami v razvoju, da bo mogoče opredeliti in odpraviti probleme, ki se pojavljajo pri obveščanju o uvozu in izvozu.
5.7

EESO se pridružuje stališču, da bi se morala merila kakovosti še naprej uporabljati na vseh ravneh izobraževanja in usposabljanja v državah članicah. To stališče je zagovarjal že v svojem mnenju o predlogu priporočila Sveta o evropskem sodelovanju pri zagotavljanju kakovosti v visokem šolstvu (9) in tudi v mnenju o predlogu priporočila Sveta in Evropskega parlamenta o nadaljnjem evropskem sodelovanju pri zagotavljanju kakovosti v visokem šolstvu (10). V slednjem EESO konkretno navaja, da je „zahteva za kakovostno izobraževanje in usposabljanje bistvenega pomena za doseganje ciljev lizbonske strategije.“
6.4

Poleg tega družina vsebuje elemente, ki spodbujajo gospodarski razvoj in socialno ravnotežje z vsaj štirih specifičnih vidikov: — Družina je kraj čustvene, ekonomske in socialne solidarnosti, kar omogoča veliko lažji odziv na spremenljivke v gospodarskem življenju. Če imajo brezposelni psihološko in/ali finančno podporo družine, bodo lažje našli zaposlitev, izbrali usposabljanje ali celo ustanovili podjetje, čeprav še vedno velja, da je brezposelnost težka preizkušnja in problem za vso družino. — Družina je mesto neposrednega gospodarskega ustvarjanja, ker je vir tega, čemur ekonomisti pravijo „človeški kapital“. Zato je treba dati staršem vso potrebno podporo za vzgojo otrok. Resnično ceno „demografske zime“ v Evropi lahko občutimo ob upoštevanju težav, ki se bodo pojavile v zvezi s financiranjem pokojnin, upadanjem prebivalstva na podeželju in posledično izgubo gospodarskih dejavnosti, težavami pri zagotavljanju javnih storitev ter upadanjem števila študentov na nekaterih področjih prihodnosti. Naložbe v človeški kapital lahko povečajo produktivnost in gospodarsko rast ter za vedno preprečijo prej omenjene smeri razvoja. — Treba je tudi poudariti vlogo družine za vrednost „človeškega kapitala“ s pomočjo vzgoje, posredovanja vrednot, podpore in spodbud, ki jih starši dajo svojim otrokom. Nekatere lastnosti, ki so nepogrešljive v poklicnem in socialnem življenju, se pridobijo že v družini: spoštovanje drugih, prizadevnost, čut solidarnosti, strpnost, socialna kompetenca, odgovorna neodvisnost. — Rečemo lahko, da je družina trajno gospodarsko gonilo, ker starši uporabljajo gospodarska sredstva, da zadovoljijo potrebe družine. Odgovornost staršev, da otroke vzgojijo in jih pripravijo na prihodnost, prispeva k varčevanju in naložbam v prihodnost s finančnega vidika, vidika nepremičnin, usposabljanja in znanja. Starši si bodo tudi prizadevali zmanjšati onesnaženje iz vseh virov, da bi za svoje otroke ohranili primerno okolje. Večina otrok dandanes dobi od staršev in družbe občutno več kapitala v obliki nege, vzgoje, zdravstvenih in socialnih storitev in naložb v nepremičnine (mnogi tudi v obliki dediščine) kot nekoč njihovi starši oziroma stari starši. V tem smislu je ekonomist in strokovnjak za demografijo Alfred Sauvy zapisal, da je „otrok dejavni element družbe“. Glede na to lahko rečemo, da družina v življenje posameznika vnese zgodovinsko razsežnost na gospodarski, socialni in čustveni ravni.
3.3

Po mnenju Odbora so ukrepi Skupnosti za izboljšanje varnosti v cestnem prometu, ki so namenjeni voznikom in vozilom, najučinkovitejši. Ukrepi za izboljšanje cestne infrastrukture, tretjega stebra politike varnosti v cestnem prometu, so manj učinkoviti in bi glede na položaj v posamezni državi članici imeli manjši učinek na zmanjšanje števila žrtev. Glede na to Odbor ocenjuje, da je treba uporabiti vsa sredstva, da se zmanjša število nesreč, na primer z uvedbo standardov za načrtovanje cestne infrastrukture in postavljanjem oznak v državah članicah EU.
2.1

Večina 25 držav članic je sprejela priporočilo Sveta iz leta 1985 in davek v celoti odpravila; trenutno ga obračunava samo še sedem držav članic: Poljska in Portugalska po stopnji 0,5 % ali manj, Ciper po stopnji 0,6 %, Grčija, Španija, Luksemburg in Avstrija pa po polni, enoodstotni stopnji. Ta neenaka obravnava ovira ustvarjanje enakih pogojev delovanja za evropska podjetja, kar je nujno za dobro delovanje enotnega trga. Čeprav drži, da je na davčnem področju še vedno precej drugih razlik in ovir, se zaradi tega ne bi smeli odpovedati popolni odpravi tega davka.
3.2

Odbor opozarja, da je treba v veliki meri izboljšati obveščenost državljanov o njihovi pravici do konzularne zaščite v tretjih državah. Trenutno razpoložljivi podatki kažejo, da je stopnja obveščenosti izredno nizka. Po raziskavi Eurobarometer je samo 23 % državljanov EU, ki nameravajo potovati v tretjo državo, seznanjenih s to pravico. Namestitev plakatov na letališčih, v pristaniščih in na železniških postajah ter razdeljevanje brošur in zloženk v potovalnih agencijah ni dovolj. V dejavnosti obveščanja je treba vključiti tudi združenja delodajalcev, sindikate in nevladne organizacije, saj mnogi v tretje države ne potujejo kot turisti, temveč kot podjetniki, trgovci, uslužbenci ali sodelavci humanitarnih organizacij. Na spletnih straneh organizacij, katerih člani potujejo v tretje države, bi lahko naredili povezave do informacij o konzularni zaščiti, ki so na spletnem portalu EU.
2.2

Predlagana sprememba finančnih direktiv (Direktive Sveta št. 92/49/ES in direktiv Evropskega parlamenta in Sveta št. 2002/83/ES, št. 2004/39/ES, št. 2005/68/ES in št. 2006/48/ES) glede postopkovnih pravil in ocenjevalnih meril za oceno varnega in skrbnega poslovanja pri pridobitvah in zvišanju imetništva delnic v finančnem sektorju je nova ureditev z namenom poenostaviti ter pojasniti proces varne in skrbne odobritve združitev in pridobitev v sektorju finančnih storitev. Predlog spodbuja in poenostavlja čezmejno povezovanje in se tako zoperstavlja domnevnemu ravnanju nadzornih organov v nekaterih državah, osumljenih, da v imenu nacionalnega interesa ovirajo čezmejne združitve.