Mreža tudi pomaga članom izvajati prednostne dejavnosti, kot je jamstvo za mlade, in obravnavati priporočila glede JZZ za posamezno državo. To se izvaja z vzajemnim učenjem in posameznemu JZZ prilagojeno tehnično pomočjo. In nazadnje, mreža nosilcem odločanja na nacionalni in evropski ravni zagotavlja strokovno svetovanje glede oblikovanja, razvoja in ocenjevanja politik zaposlovanja.

V ospredju dejavnosti mreže je sistem primerjalnega učenja JZZ. Njegov cilj je izboljšati uspešnost JZZ pri spopadanju z izzivi evropskega trga dela. Primerjalno učenje povezuje primerjalno analizo na podlagi kazalnikov in vzajemno učenje. Opredeljujejo se dobre prakse, ugotovitve pa se uporabljajo pri dejavnostih vzajemnega učenja, da se izboljša kakovost opravljanja storitev za iskalce zaposlitve in delodajalce. Ocenjevanje je kvalitativno in kvantitativno, na njegovi podlagi pa se oblikujejo priporočila za izboljšanje vsakega JZZ.

Upravnemu odboru mreže pomaga sekretariat, ki ga zagotavlja Komisija (Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje). Sekretariat v sodelovanju s predsednikom in podpredsednikoma pripravlja seje upravnega odbora in pomaga pri izvajanju letnega delovnega programa. Poleg tega organizira sestanke svetovalcev za evropske zadeve v JZZ in jim predseduje.

Vsak član upravnega odbora imenuje svetovalca za evropske zadeve v JZZ (AFEPA), da pomaga voditi mrežo. Svetovalci se sestajajo dvakrat letno pred sejami upravnega odbora, da pregledajo dejavnosti mreže in se dogovorijo o osnutkih stališč. Na te sestanke je vabljen sekretariat Odbora za zaposlovanje, da podpira sodelovanje med mrežo in Odborom za zaposlovanje.

Mreža ima upravni odbor, katerega člani so vodje JZZ iz vseh držav članic EU, Norveške in Islandije ter predstavnik Komisije. Odbor za zaposlovanje (EMCO) ima status opazovalca. Upravni odbor se sestaja dvakrat letno v državi članici, ki predseduje EU. Opredeljuje strateško usmeritev mreže, razpravlja o spremembah na trgu dela in spremlja izvajanje delovnega programa.

Sodelovanje med JZZ na evropski ravni se je začelo pred sprejetjem Sklepa. Komisija je leta 1997 ustanovila neformalno svetovalno skupino vodij JZZ. Cilj je bil spodbujati sodelovanje, izmenjavo in vzajemno učenje med organizacijami članicami skupine ter prejemati strokovne povratne informacije o pobudah v zvezi s politiko zaposlovanja. Komisija je na tej podlagi predlagala formalizacijo sodelovanja JZZ. Želela je zagotoviti platformo za primerjavo uspešnosti JZZ na evropski ravni, opredelitev dobrih praks in spodbujanje vzajemnega učenja, da bi lahko JZZ izboljšali svoje storitve. Poleg tega je želela javnim zavodom za zaposlovanje dati več priložnosti, da prispevajo k razvoju inovativnih politik, ki temeljijo na dejstvih in so v skladu s cilji strategije Evropa 2020.

Mreža je bila vzpostavljena maja 2014 po sprejetju sklepa o boljšem sodelovanju med JZZ v Evropi. Vanjo so vključeni JZZ iz vseh držav članic EU, Norveške in Islandije ter Evropska komisija.

V oddelku 2 poročila so preučeni vsi cilji mreže in obravnavane dejavnosti, ki jih izvaja. Oddelek 3 vsebuje pregled izvajanja pobude za primerjalno učenje z opisom metodologije, dosedanjih rezultatov in trenutnega dogajanja. Z oddelkom 4, ki prinaša spoznanja, pridobljena v prvih dveh letih in pol izvajanja Sklepa, se poročilo končuje.

Javni zavodi za zaposlovanje (JZZ) imajo vodilno vlogo pri odzivanju na izzive brezposelnosti in izključenosti po vsej Evropi. Evropski parlament in Svet sta v skladu s Sklepom št. 573/2014/EU (v nadaljnjem besedilu: Sklep) maja 2014 vzpostavila evropsko mrežo javnih zavodov za zaposlovanje (v nadaljnjem besedilu: mreža) kot platformo za tesnejše sodelovanje med temi organizacijami. To poročilo je pregled uporabe Sklepa. V skladu s členom 10 Sklepa bo v poročilu ocenjeno, v kolikšnem obsegu je mreža prispevala k doseganju ciljev Sklepa in ali je izpolnila svoje naloge. Preučeno bo tudi, kako se v okviru mreže razvija in izvaja primerjalno učenje – proces povezovanja primerjav uspešnosti z vzajemnim učenjem.

Junija 2016 je mreža sprejela ključne preudarke glede vključevanja beguncev in prosilcev za azil na trg dela. Kot zlasti pomembne za vključevanje beguncev in prosilcev za azil je opredelila štiri zadeve: Jezik, znanja in spretnosti ter kvalifikacije, partnerstva in institucije ter delodajalce. Za leto 2017 organizira dogodek vzajemnega učenja za preučitev praks JZZ na teh področjih.

Številni JZZ v Evropi morajo svoje storitve ponujati vse večjemu številu beguncev in v nekaterih primerih prosilcev za azil. Čeprav se razmere v državah članicah precej razlikujejo, so številni izzivi skupni vsem, precej pa je tudi možnosti za učenje iz inovativnih pristopov po Evropi. Upravni odbor mreže je razpravljal o razmerah v zvezi z begunci in praksah držav članic.

Mreža je oblikovala in sprejela standarde kakovosti, ki določajo minimalna, srednja in visoka pričakovanja glede zagotavljanja možnosti za enotno kontaktno točko za stranke in dogovore o vključitvi v zaposlitev. Te standarde je podprl Svet za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov (EPSCO). Mreža je opravila tudi raziskavo, da bi opredelila dobre prakse JZZ glede zgodnjega ukrepanja pri brezposelnih in njihovega aktiviranja.

Razprave na konferenci so JZZ in drugim zainteresiranim stranem omogočile izmenjavo izkušenj in strokovnega znanja. Taki forumi JZZ omogočajo, da izboljšajo uspešnost in poglobijo sodelovanje s partnerskimi organizacijami za reševanje ključnih vprašanj.

Mreža je 2. junija 2016 organizirala konferenco, na kateri so se srečali predstavniki JZZ, tretjega sektorja, zasebnih zavodov za zaposlovanje in drugih partnerjev ter razpravljali o izvajanju priporočila o dolgotrajno brezposelnih.

Komisija je v poročilu iz leta 2016 Jamstvo za mlade in pobuda za zaposlovanje mladih: po treh letih izvajanja ugotovila, da večina JZZ bolje ciljno usmerja svoje storitve in mladim ponuja več. V poročilu je navedenih tudi nekaj preostalih izzivov za JZZ, kot sta zagotavljanje, da imajo zmogljivosti za izvajanje obsežnega nabora zahtevanih nalog, in pospešitev njihovega strukturiranega sodelovanja z delodajalci.

V Priporočilu o vzpostavitvi jamstva za mlade je mreža JZZ pozvana k nadaljnjemu spremljanju sprememb v zvezi z oblikovanjem, izvajanjem in rezultati programov jamstva za mlade ter rednemu poročanju o tem. V Sklepu je mreža pozvana k spodbujanju vključevanja mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, ter izmenjavi dobre prakse o takem vključevanju. Mreža zato spremlja, kako JZZ izvajajo jamstvo za mlade – kar je objavljeno v letnih poročili o tem –, začela pa je tudi nekaj drugih dejavnosti vzajemnega učenja in analitičnih dejavnosti. Katalog mreže o praksah JZZ glede pomoči mladim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, na primer vključuje primere iz 17 JZZ glede različnih načinov, kako so se po Evropi izvajale take storitve. V Katalogu mreže o ukrepih za izvajanje jamstva za mlade so našteti ukrepi JZZ za izboljšanje ponudbe storitev jamstva za mlade. Poleg tega je bila leta 2016 oblikovana zbirka gradiv za zagotovitev konkretnih smernic za JZZ glede pomoči mladim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo.

Mreža je s podpiranjem izvajanja jamstva za mlade dejavno prispevala k ukrepom EU za spoprijemanje z brezposelnostjo mladih. Namen jamstva za mlade je zagotoviti, da vsi mladi do 25. leta v štirih mesecih po tem, ko postanejo brezposelni ali se prenehajo izobraževati, prejmejo kakovostno ponudbo za zaposlitev, nadaljnje izobraževanje, vajeništvo ali pripravništvo. V številnih državah so glavna vstopna točka za jamstvo mladih JZZ, ki sodelujejo tudi z vrsto partnerjev za izvajanje zadevnih ponudb.

Mreža pomaga zagotoviti, da trgi dela v Evropi delujejo dobro. Pri tem ima osrednjo vlogo izvajanje politik za pomoč tistim, ki so najdlje od trga dela, pri iskanju dela, zlasti mladim in dolgotrajno brezposelnim, kar je ključna prednostna naloga evropske politike zaposlovanja. Poleg tega je mreža obravnavala vključevanje beguncev in invalidov na trg dela.

2.1 Podpora ranljivim družbenim skupinam in vključevanje oseb, ki so izključene iz trga dela (cilj a in cilj g)

(h) vrednotenje in ocenjevanje aktivnih pobud na trgu dela ter njihovega uspešnega in učinkovitega izvajanja.

(d) zaznavanje pomanjkanja strokovno usposobljene delovne sile in zagotavljanje informacij o številu oseb in lokaciji ter boljše usklajevanje znanj in spretnosti iskalcev zaposlitve s potrebami delodajalcev;

Cilj tega sklepa je prek mreže spodbuditi sodelovanje med državami članicami na področju zaposlovanja, in sicer na področjih, za katera so odgovorni JZZ, da bi prispevali k strategiji Evropa 2020, pa tudi k izvajanju zadevnih politik Unije, ter tako podpirali:

V tem oddelku je obravnavan vsak posamezen cilj iz člena 3 Sklepa. Predstavljene so dejavnosti mreže. Nekateri cilji iz člena 3 so povezani in obravnavani skupaj (cilj a s ciljem g ter cilj d s ciljem e), kjer je to tematsko ustrezno.

Eno od področij, na katera se osredotoča mreža, je vključevanje invalidov na trg dela. To je bila tudi prednostna naloga nizozemskega predsedovanja EU v prvi polovici leta 2016. Seja upravnega odbora mreže junija 2016 v Amsterdamu je bila priložnost za vpogled v inovativni in napredni pristop Nizozemske. Mreža je leta 2016 objavila tudi analitično poročilo o invalidnosti in vključevanju na trg dela, v katerem so bile pregledane politične pobude v zadnjem času in predstavljeni glavni trendi za pomoč invalidom pri iskanju dela. Poročilo temelji na primerih iz držav članic, v katerih so izvedli temeljite reforme podpore invalidnim osebam.

2.2 Dostojna in trajnostna zaposlitev (cilj b)

Mreža si prizadeva zagotoviti, da bi bile pobude za ustvarjanje dostojne in trajnostne zaposlitve učinkovite, tako da prispeva k posvetovanju o evropskem stebru socialnih pravic, objavi poročilo o dinamiki na trgih dela in organizira tematske delavnice za pregled trajnostnega vključevanja na trg dela. Poleg posebnih dogodkov na to temo se na ta cilj posredno nanašajo tudi številni dogodki vzajemnega učenja.





Evropski steber socialnih pravic

Priporočilo Komisije in predlog za Medinstitucionalno razglasitev evropskega stebra socialnih pravic namenjata večjo pozornost zaposlitvenim in socialnim vidikom ter prilagoditvi evropskega socialnega modela, tako da bo kos izzivom 21. stoletja. V stebru je določena splošna pravica do pravočasne in prilagojene pomoči za izboljšanje zaposlitvenih ali samozaposlitvenih možnosti, vključno s pravico do prejemanja podpore za iskanje dela, usposabljanje in prekvalifikacijo. Za brezposelne se s stebrom določa tudi pravica do prilagojene, stalne in ustrezne podpore. Za dolgotrajno brezposelne steber določa, da imajo najpozneje po 18 mesecih brezposelnosti pravico do poglobljene individualne ocene. Kar zadeva nadomestilo za brezposelnost, imajo brezposelni pravico do primerne aktivacijske podpore JZZ za (ponovno) vključitev na trg dela ter za razumno dolgo obdobje do primernega nadomestila za brezposelnost v skladu z njihovimi prispevki in nacionalnimi pravili glede upravičenosti.

Decembra 2016 je upravni odbor mreže predložil prispevek k posvetovanju Komisije. Ugotovil je, da na preobrazbo najbolj vplivajo tehnološke spremembe in premiki v socialnoekonomskem okviru. Posebej opredeljena področja politike so vključevala znanja in spretnosti, izobraževanje in vseživljenjsko učenje, varne poklicne prehode, dejavno podporo pri zaposlovanju, integrirane dajatve za socialno varnost in storitve socialnega varstva, dajatve za brezposelnost, minimalni dohodek ter nadomestilo za čas bolezni. Mreža na tej podlagi tudi prenavlja svojo vizijo JZZ 2020, da bi bolje izražala nastajajoče trende in pripravljenost JZZ, da se prilagodijo in pomagajo strankam pri spoprijemanju s temi spremembami.

Poročilo o dinamiki na trgu dela

V poročilu o dinamiki na trgu dela za leto 2016 so opredeljeni trendi, ki so med krizo prizadeli trg dela EU. Nato je analizirano, kako iskalci zaposlitve uporabljajo JZZ in kako so JZZ v obdobju 2007–2014 pomagali tistim, ki so zaposlitev našli. Poročilo daje vpogled v številne načine, kako lahko JZZ uporabijo analizo podatkov o prehodu in tako izboljšajo učinkovitost svojih storitev. Predstavljen je tudi relativni prispevek JZZ k načinu delovanja trgov dela v različnih državah članicah.

Tematske delavnice za pregled trajnostnega vključevanja na trg dela

Novembra 2016 je potekal dogodek vzajemnega učenja o trajnostnem vključevanju na trg dela. Posledično se je skupina JZZ želela bolje seznaniti z inovacijami v norveškem JZZ. Januarja 2017 je sledil obisk uprave za delo in socialno varnost (NAV) na Norveškem, na katerem so lahko ti JZZ bolje spoznali, kako je uprava NAV izboljšala svoje digitalne storitve. To je vodilo do učinkovitejše rabe virov glede časa, ki ga svetovalci porabijo za iskalce dela, in fizičnega prostora za sestanke, tako da se lahko osebje osredotoča na podporo iskalcem zaposlitve s kompleksnejšimi potrebami. Tak pristop JZZ tudi omogoča, da bolje sodelujejo z delodajalci pri učinkovitejšem povezovanju z ustreznimi iskalci dela. Enota za odnose z delodajalci v posameznem JZZ pomaga razvijati močnejše vezi. Na upravi NAV so pojasnili tudi, kako vzpostavijo mentorstvo, ko iskalci dela dobijo zaposlitev, in kako podpirajo vrnitev oseb z zdravstvenimi težavami na delo.

2.3 Boljše delovanje trgov dela (cilj c)

Sodelovanje med vrsto zainteresiranih strani za pomoč ljudem pri vstopanju na trg dela in obstanku na njem je bistveno za zagotovitev uspeha za iskalce dela, zaposlene in delodajalce v vsej Evropi. Zato je mreža vključena v več pobud za spodbujanje intenzivnejšega sodelovanja, vključno s pobudo partnerstvo med službami za zaposlovanje (PARES) in konferenco zainteresiranih strani o partnerstvih. Organizira tudi dogodke, kot so seminarji o upravljanju sprememb, delavnice za pregled IT in delavnice o profiliranju, ter zagotavlja posebno tehnično pomoč JZZ, na primer za izboljšanje njihove sposobnosti, da za iskalce zaposlitve najdejo primerna razpoložljiva delovna mesta. Zelo pomembno je bilo tudi sodelovanje z evropsko mrežo služb za zaposlovanje (EURES), ponovno vzpostavljeno na podlagi Uredbe (EU) 2016/589, glede na nalogo mreže EURES, da izboljša delovanje, kohezijo in povezovanje trgov dela v Uniji, tudi na čezmejni ravni.

Partnerstvo med službami za zaposlovanje

Pobuda PARES je potekala od septembra 2011 do marca 2016, njen cilj pa je bil izboljšati sodelovanje med javnimi, zasebnimi in neprofitnimi ponudniki storitev na področju zaposlovanja ter opredeliti področja, na katerih bi lahko zagotavljali dopolnilne storitve. Pobuda je vključevala tri sklope delovanja: forume za strateški dialog za izmenjavo in razvoj dobrih praks, pozive za predložitev predlogov ter skupno podatkovno zbirko za združevanje koristnega gradiva.

Na številnih strateških dialogih se je razpravljalo o temah, ki so zajemale vse od učinkovitih e-storitev do izvajanja usklajenih storitev. Na končnem dogodku PARES, na katerem je februarja 2016 potekal strateški dialog, so se sestali predstavniki JZZ in občin iz 12 držav ter si izmenjali izkušnje in spoznanja glede zunanjega izvajanja storitev. Delegati so si izmenjali mnenja in izkušnje glede sodelovanja z zunanjimi izvajalci, uporabe modelov plačila za storitve zunanjih izvajalcev ter glede oblikovanja in vrednotenja razpisov.

Konferenca zainteresiranih strani o partnerstvih

Mreža je leta 2015 izvedla konferenco zainteresiranih strani o krepitvi trga dela z boljšim sodelovanjem med partnerji. Dogodka so se udeležili predstavniki JZZ, zadevnih ministrstev, Evropskega parlamenta, Evropske komisije, zasebnih zavodov za zaposlovanje, socialnih partnerjev in nevladnih organizacij. Udeleženci so preučili številna področja, vključno s partnerstvi z zasebnimi zavodi za zaposlovanje, prispevkom mreže k evropskemu semestru, vlogo socialnih partnerjev pri reformi JZZ, izvajanjem jamstva za mladino, vlogo, ki jo imajo JZZ kot „prevodniki“ med akterji na trgu dela, in upravljanjem poklicnih prehodov. Dogodek je bil ključen pri povečanju prepoznavnosti in vrednosti mreže med zainteresiranimi stranmi.