[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 18.2.2009

COM(2009) 66 konč.

2009/0027 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o ustanovitvi Evropskega urada za podporo azilu

{SEC(2009) 153} {SEC(2009) 154}

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1) Ozadje predloga

- Razlogi za predlog in njegovi cilji

Ta predlog je del prizadevanj Evropske unije za oblikovanje celovite azilne politike. Dejavnosti za vzpostavitev skupnega evropskega azilnega sistema so se začele nemudoma po začetku veljavnosti Amsterdamske pogodbe maja 1999 na podlagi smernic, določenih na zasedanju Evropskega sveta v Tampereju oktobra 1999.

Od leta 2004 je v Haaškem programu, tj. večletnem programu, katerega cilj je krepitev svobode, varnosti in pravice, med drugim navedeno, da bi bilo treba razviti skupno azilno območje, zasnovano na učinkovitem usklajenem postopku v skladu z vrednotami in humanitarno tradicijo Unije. V Haaškem programu je v tem okviru in za podporo zakonodajnim prizadevanjem predvidena ustanovitev evropskega urada za podporo vsem oblikam sodelovanja med državami članicami na področju skupnega evropskega azilnega sistema (po vzpostavitvi skupnega azilnega postopka in na podlagi ocene). Svet za pravosodje in notranje zadeve je aprila 2008 v svojih sklepih izrecno pozval Komisijo, naj v zvezi s tem predloži predloge. Komisija je v svojem akcijskem načrtu na področju azila, sprejetem junija 2008 (COM(2008) 360), napovedala, da namerava predstaviti zakonodajni predlog za ustanovitev urada. Evropski svet je konec septembra 2008 sprejel Evropski pakt o priseljevanju in azilu ter izrecno soglašal, da je treba „v letu 2009 ustanoviti evropski urad za podporo, katerega naloga bo olajševati izmenjavo informacij, analiz in izkušenj med državami članicami ter v praksi razvijati sodelovanje med organi, pristojnimi za obravnavo prošenj za azil.“

Namen tega predloga je odzvati se na navedene zahteve Sveta in Evropskega sveta v okviru akcijskega načrta na področju azila, ki ga je Komisija sprejela junija 2008. Komisija predlaga, da se v institucionalni obliki regulativne agencije ustanovi evropski urad za podporo azilu, katerega naloga bo lajšati in krepiti sodelovanje v praksi med državami članicami na področju azila ter prispevati k boljšemu izvajanju skupnega azilnega sistema. Morebitna ustanovitev regulativne agencije na področju azila je bila izrecno načrtovana v sporočilu Komisije o regulativnih agencijah iz marca 2008 (COM(2008) 135), v katerem predviden začasen odlog ustanovitve novih regulativnih agencij, razen morebitne agencije na področju azila.120

- Splošno ozadje

Komisija je junija 2008 sprejela akcijski načrt na področju azila, v katerem predvideva dopolnitev obstoječih instrumentov skupnega evropskega azilnega sistema. Ta ambiciozni ukrep na zakonodajnem področju pa je treba podpreti z okrepitvijo sodelovanja v praksi na področju azila. Znatne razlike v postopkih odločanja 27 držav članic glede vlog za mednarodno zaščito se namreč ne nanašajo samo na zakonodajno uskladitev, ki jo je treba poglobiti. Te razlike izhajajo tudi iz drugih nezakonodajnih dejavnikov, med katere so zajete zlasti različne tradicije in prakse v posameznih državah članicah, še posebej pa razlike v informacijah o državah izvora prosilcev za mednarodno zaščito. Zato je krepitev sodelovanja v praksi med državami članicami na področju azila poglavitnega pomena, da se med zadevnimi državami članicami doseže uskladitev glede obravnave vlog za mednarodno zaščito. Navedene težave so bile proučene v podrobni analizi za pripravo tega predloga uredbe v okviru ocene učinka, ki so jo pripravile službe Komisije in v kateri so opredeljene ter ocenjene različne možnosti ter opisana prednostna možnost.

- Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog

Ta predlog uredbe je del pravnega reda Skupnosti v zvezi s skupnim evropskim azilnim sistemom.

- Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije

Ta predlog je sestavni del akcijskega načrta Komisije na področju azila iz junija 2008, ki naj bi po eni strani okrepil zakonodajo na področju azila, da se oblikuje učinkovit in pravičen skupni evropski azilni sistem za prosilce za mednarodno zaščito, po drugi strani pa podprl ta zakonodajna prizadevanja in okrepil različne vidike sodelovanja v praksi med državami članicami na področju azila.

2) Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi in ocena učinka

- Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Komisija je junija 2008 na podlagi zelene knjige, ki jo je predstavila junija 2007 in v kateri je opredelila predvidene možnosti za drugo fazo skupnega evropskega azilnega sistema, sprejela akcijski načrt na področju azila, v katerem predvideva sprejetje zakonodajnega predloga za ustanovitev urada za podporo. V zeleni knjigi so bila izpostavljena posebna vprašanja v zvezi z morebitno ustanovitvijo urada za podporo azilu. V okviru javnega posvetovanja je bilo prejetih 89 prispevkov, ki so jih predložile številne zainteresirane strani s področja azila, med katerimi so 20 držav članic, regionalni in lokalni organi, Odbor regij in Evropski ekonomsko-socialni odbor, Visoki komisariat Združenih narodov za begunce (UNHCR), akademske ustanove, politične stranke in številne nevladne organizacije. Odzivi na zeleno knjigo so pokazali, da so zadevne strani široko podprle povečanje dejavnosti sodelovanja v praksi na področju azila in ustanovitev posebne strukture za podporo tem dejavnostim. Prednostna možnost akcijskega načrta na področju azila je izrecno vključevala ustanovitev evropskega urada za podporo azilu.

Komisija je v letu 2008 naročila zunanjo študijo izvedljivosti o ustanovitvi strukture za podporo sodelovanju v praksi na področju azila. Za to študijo je bilo opravljeno obsežno posvetovanje z zainteresiranimi stranmi, ki je vključevalo deset študij primerov in razgovore z več kot petdesetimi zainteresiranimi stranmi. Aprila 2008 in junija 2008 sta bili organizirani dve delovni srečanji, na katerih so zadevne strani lahko predložile svoje prispevke v zvezi z nalogami, ki naj bi bile zaupane strukturi za podporo azilu in njeni institucionalni ureditvi. Študija je bila zaključena konec leta 2008. Službe Komisije so pripravile oceno učinka tega predloga, ki je slednjemu priložena.

3) Pravni elementi predloga 305

- Povzetek predlaganih ukrepov

V predlogu je predvidena ustanovitev urada za podporo azilu (v nadaljnjem besedilu: urad) v obliki regulativne agencije, neodvisnega pravnega subjekta, ki se ustanovi na pobudo zakonodajalca, da bi sodeloval pri urejanju določenega sektorja na evropski ravni in pri izvajanju določene politike Skupnosti. Agencija s svojimi nalogami prispeva k izboljšanju načina izvajanja in uporabe pravil Skupnosti na področju azila po vsej EU.

Agencija ne bo imela pristojnosti odločanja. Opravljala bo dejavnosti podpore sodelovanju v praksi na področju azila s spodbujevalnim učinkom, kot so priporočila, napotitev k strokovnim organom, mrežno povezovanje in združevanje dobrih praks, ocena uporabe ter izvajanja pravil itd.

Urad bo pooblaščen za opravljanje treh poglavitnih nalog: podpora sodelovanju v praksi na področju azila, podpora državam članicam, ki so pod posebnimi pritiski, in prispevanje k izvajanju skupnega evropskega azilnega sistema.

Posebno poglavje je namenjeno usklajevanju skupin za podporo azilu, sestavljenih iz strokovnjakov na tem področju, ki se izvaja v okviru urada, da se državam članicam, v katerih so azilni sistemi pod močnimi pritiski, zagotovi operativna podpora.

Treba bo vzpostaviti tesno sodelovanje med uradom in zunanjimi zainteresiranimi stranmi, zlasti z UNHCR, ki bo v celoti vključen v delo urada, ob upoštevanju strokovnega znanja, ki ga bodo te zunanje strani prispevale na področju azila.

Odločitev o sedežu agencije bodo morali sprejeti voditelji držav in vlad[1].

Urad bosta vodila upravni odbor, sestavljen iz predstavnikov držav članic in Komisije, ter izvršni odbor. Tekoče upravljanje urada je zaupano izvršnemu direktorju urada, ki ga imenuje upravni odbor na predlog Komisije. 0

- Pravna podlaga

Urad bo prispeval k izvajanju skupnega evropskega azilnega sistema z razvijanjem sodelovanja v praksi med državami članicami na področju azila, z zagotavljanjem strokovnega znanja na visoki ravni, z usklajevanjem potrebnih ukrepov za pomoč državam, ki se pri obravnavi prošenj za azil srečujejo s posebnimi pritiski. Ustrezne pravne podlage so člen 63(1) in (2) ter člen 66 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

- Načelo subsidiarnosti

Načelo subsidiarnosti se uporablja, če ta predlog ne spada v izključno pristojnost Skupnosti. Države članice same ne morejo v zadostni meri doseči ciljev predloga, ki se lahko iz številnih razlogov učinkoviteje dosežejo z ukrepanjem na ravni Skupnosti. Če države članice delujejo samostojno, obstaja zlasti nevarnost, da se bo ohranilo različno obravnavanje prosilcev za mednarodno zaščito. Ob upoštevanju nadnacionalne narave vprašanj, povezanih z mednarodno zaščito, bo lahko urad, zlasti z izmenjavo dobrih praks ter organizacijo ustreznih usposabljanj, prispeval k zmanjšanju teh razlik in odstopanj pri izvajanju zakonodaje v zvezi z azilom, ki jih v okviru sedanjega sodelovanja v praksi ni bilo mogoče znatno in učinkovito zmanjšati samo z ukrepanjem na nacionalni ravni. Predlog je zato skladen z načelom subsidiarnosti.

- Načelo sorazmernosti

Predlog spoštuje načelo sorazmernosti, saj bo urad ustanovljen v obliki agencije brez pristojnosti odločanja, njegova pooblastila pa bodo omejena na funkcije za zagotavljanje podpore sodelovanju v praksi in boljšemu izvajanju zakonodaje na področju azila.

- Izbira instrumentov

Predlagani instrument: uredba.342

Druga sredstva ne bi bila primerna, ker se regulativna agencija vedno ustanovi na podlagi uredbe o ustanovitvi, v kateri se določijo pooblastila in organiziranost.

4) Proračunske posledice 409

Ustanovitev agencije bo vplivala na proračun Skupnosti. Finančna pravila, ki se uporabljajo za urad, temeljijo na Uredbi Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002[2] z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002[3] o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti. Urad se bo financiral na podlagi proračunske vrstice proračuna Skupnosti. Tej uredbi je priložena ocena finančnih posledic zakonodajnega predloga.

Zaradi racionalizacije odhodkov v zvezi s podporo sodelovanju v praksi na področju azila in ker bo Evropski urad za podporo azilu opravljal številne naloge, ki se trenutno financirajo iz Evropskega sklada za begunce[4], je treba del proračunskih sredstev, trenutno dodeljenih Evropskemu skladu za begunce v okviru ukrepov Skupnosti, prerazporediti v dobro uradu, da se prepreči sočasno financiranje podobnih dejavnosti na področju azila iz različnih pravnih instrumentov.

Komisija bo prav tako zaradi usklajenosti med različnimi pravnimi instrumenti na področju azila proučila možnost spremembe Odločbe Sveta 2008/381/ES z dne 14. maja 2008 o ustanovitvi Evropske migracijske mreže[5].

5) Dodatne informacije 550

- Predstavitev predloga

Poglavje I – USTANOVITEV IN POSLANSTVO EVROPSKEGA URADA ZA PODPORO AZILU

Člena 1 in 2

V tem poglavju je na splošno opisan namen uredbe, s katero se ustanovi urad in na splošno opredelijo naloge urada.

Poglavje II – NALOGE EVROPSKEGA URADA ZA PODPORO AZILU

Naloge urada so razdeljene na 3 oddelke: podpora sodelovanju v praksi na področju azila, podpora državam članicam, ki so pod posebnimi pritiski, in prispevanje k izvajanju skupnega evropskega azilnega sistema.

Oddelek 1 (členi 3 do 7): podpora sodelovanju v praksi na področju azila

V teh členih so opredeljene naloge urada glede izmenjave dobrih praks, zagotavljanja informacij o državi izvora, podpore sodelovanju med državami članicami v okviru dublinske uredbe, podpore premestitvi, podpore storitvam prevajanja in tolmačenja, podpore usposabljanju, tehnične podpore ter podpore na zunanjem področju.

Oddelek 2 (členi 8 do 10): podpora državam članicam, ki so pod posebnimi pritiski

V teh členih so opredeljeni pojem posebnega pritiska, zbiranje in analiza informacij ter ukrepi podpore državam članicam, ki so pod pritiski, in sicer sistem zgodnjega obveščanja, prva analiza prošenj za azil, hitra vzpostavitev ustreznih sprejemnih zmogljivosti v posamezni državi članici, ki je pod pritiski, usklajevanje skupin za podporo azilu, katerih postopki delovanja so opredeljeni v poglavju 3 te uredbe.

Oddelek 3 (člena 11 in 12): prispevanje k izvajanju skupnega evropskega azilnega sistema

V teh členih so opredeljene naloge urada glede zbiranja in izmenjave informacij, pa tudi poročil in drugih dokumentov urada, in sicer zlasti letnega poročila o azilnih razmerah v Uniji ter splošnih dokumentov o izvajanju instrumentov Skupnosti na področju azila, kot so smernice in operativni priročniki.

Poglavje III – SKUPINE ZA PODPORO AZILU

Členi 13 do 21

Urad lahko organizira operativno in tehnično pomoč, ki jo potrebuje država članica prosilka pod posebnimi pritiski, in usklajuje časovno omejeno razporeditev skupine ali več skupin za podporo azilu na ozemlju države članice prosilke za ustrezno časovno obdobje.

Skupine za podporo azilu bodo zlasti prispevale svoje strokovno znanje in izkušnje na področju storitev tolmačenja, poznavanja informacij o državah izvora ter poznavanja obravnave in vodenja dokumentacije o azilu.

Poglavje IV – ORGANIZACIJA URADA

Členi 22 do 32

V teh členih je določena institucionalna struktura urada ter so opredeljeni organi urada in njegovi postopki delovanja. Vodstveni organi in organi upravljanja urada so zlasti upravni odbor, izvršni direktor in njegovo osebje, izvršni odbor ter svetovalni forum.

UNHCR je v celoti vključen v delo urada s sodelovanjem pri različnih organih odločanja in delovnih organih urada.

Države članice in Komisija so članice upravnega odbora. Vsaka država članica ima en glas. Komisija ima dva glasova.

Poglavje V – FINANČNE DOLOČBE

Členi 33 do 37

V teh členih so podrobno opredeljene finančne in proračunske določbe, ki urejajo delovanje urada. Te določbe so standardne določbe na tem področju in so zajete v aktu o ustanovitvi regulativne agencije.

Poglavje VI – DOLOČBE V ZVEZI Z OSEBJEM

Člena 38 in 39

V teh členih so podrobno opredeljene določbe v zvezi z osebjem, ki urejajo delovanje urada. Te določbe so standardne določbe na tem področju in so zajete v aktu o ustanovitvi regulativne agencije.

Poglavje VII – SPLOŠNE DOLOČBE

Členi 40 do 52

V teh členih so podrobno opredeljene splošne določbe, ki urejajo delovanje urada. Te določbe so standardne določbe na tem področju in so zajete v aktu o ustanovitvi regulativne agencije.

- Ocena

Člen 45 Uredbe določa klavzulo o oceni urada, ki se uporabi najpozneje 5 let po začetku veljavnosti Uredbe. V oceni je proučen vpliv urada na sodelovanje v praksi na področju azila in na skupni evropski azilni sistem. V njej se obravnava zlasti morebitna potreba po spremembi ali razširitvi nalog urada, vključno s finančnimi posledicami takšne spremembe ali razširitve. V oceni se prouči tudi ustreznost upravljavske strukture glede na opravljanje nalog urada. Pri oceni se upošteva mnenje zainteresiranih strani na ravni Skupnosti in nacionalni ravni.

2009/0027 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o ustanovitvi Evropskega urada za podporo azilu

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, in zlasti člena 63(1) in (2) ter člena 66,

ob upoštevanju predloga Komisije[6],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[7],

ob upoštevanju mnenja Odbora regij[8],

v skladu s postopkom iz člena 251,

ob upoštevanju naslednjega:

1. Politika Skupnosti o skupnem evropskem azilnem sistemu naj bi ob upoštevanju določb Haaškega programa vzpostavila skupno azilno območje na podlagi učinkovitega usklajenega postopka v skladu z vrednotami in humanitarno tradicijo Unije.

2. V zadnjih letih je bil z izvajanjem skupnih minimalnih standardov dosežen precejšen napredek pri vzpostavitvi skupnega evropskega azilnega sistema. Med državami članicami pa obstajajo velike razlike pri zagotavljanju zaščite in glede oblik te zaščite.

3. Komisija je v svojem akcijskem načrtu na področju azila[9], sprejetem junija 2008, napovedala, da si namerava po eni strani prizadevati za razvoj skupnega evropskega azilnega sistema s predlagano revizijo obstoječih zakonodajnih instrumentov, da se zagotovi večja usklajenost veljavnih standardov, po drugi strani pa okrepiti podporo sodelovanju v praksi med državami članicami, zlasti s predložitvijo zakonodajnega predloga za ustanovitev evropskega urada za podporo azilu, ki bo omogočil povečano usklajevanje operativnega sodelovanja med državami članicami za učinkovito izvajanje skupnih pravil.

4. Evropski svet je na zasedanju septembra 2008, ko je sprejel Evropski pakt o priseljevanju in azilu[10], znova slovesno poudaril, da ima v skladu z Ženevsko konvencijo o statusu beguncev z dne 28. julija 1951, kot je bila spremenjena z newyorškim protokolom z dne 31. januarja 1967, in drugimi ustreznimi pogodbami vsak preganjani tujec pravico do pomoči in varstva na ozemlju Evropske unije. Evropski svet je poleg tega izrecno soglašal, da je treba „v letu 2009 ustanoviti evropski urad za podporo, katerega naloga bo olajševati izmenjavo informacij, analiz in izkušenj med državami članicami ter v praksi razvijati sodelovanje med organi, pristojnimi za obravnavo prošenj za azil.“

5. Namen sodelovanja v praksi na področju azila je povečati zbliževanje postopkov odločanja držav članic na tem področju znotraj evropskega zakonodajnega okvira. V zadnjih letih so se že začele izvajati številne dejavnosti sodelovanja v praksi, zlasti glede skupnega pristopa k informacijam o državah izvora in glede vzpostavitve skupnega evropskega programa usposabljanja na področju azila.

6. Urad v državah članicah, katerih nacionalni azilni sistemi se srečujejo s posebnimi in nesorazmernimi pritiski, ki so zlasti posledica njihovega geografskega ali demografskega položaja, podpira vzpostavitev mehanizmov solidarnosti, katerih cilj je na prostovoljni in usklajeni podlagi spodbujati boljšo razporeditev upravičencev do mednarodne zaščite iz teh držav članic v druge države članice, pri čemer je treba paziti, da azilni sistemi ne postanejo predmet zlorab.

7. Za krepitev in razvoj teh dejavnosti je treba ustanoviti posebno strukturo, namenjeno njihovi podpori in usklajevanju, in sicer v obliki evropskega urada za podporo azilu (v nadaljnjem besedilu: urad).

8. Da bi urad optimalno izpolnjeval svoja pooblastila, bi moral biti neodvisen v zvezi s tehničnimi vprašanji ter pravno, upravno in finančno samostojen. Urad bi moral biti zato organ Skupnosti, ki bi bil pravna oseba in bi izvajal izvedbena pooblastila, ki mu jih podeljuje ta uredba.

9. Urad bi moral delovati v tesnem sodelovanju z Visokim komisariatom Združenih narodov za begunce (UNHCR), da bi izkoristil njegovo strokovno znanje in izkušnje ter podporo. Vlogo UNHCR bi bilo treba v ta namen v celoti priznati, slednji pa bi moral biti v celoti vključen v delo urada. Urad bi moral prav tako ukrepati v tesnem sodelovanju s pristojnimi organi v državah članicah, ki izvajajo naloge na področju azila, z nacionalnimi službami za azil in priseljevanje ali drugimi službami ter se pri tem opreti na zmogljivosti in strokovno znanje teh služb, pa tudi s Komisijo. Države članice bi morale sodelovati z uradom, da bi zagotovile izpolnjevanje njegovega poslanstva.

10. Urad bi moral delovati kot evropsko središče za strokovno znanje in izkušnje na področju azila, pristojno za olajšanje, usklajevanje in krepitev različnih oblik sodelovanja v praksi med državami članicami na področju azila. Urad bi moral biti pooblaščen za opravljanje treh poglavitnih nalog, in sicer za zagotavljanje podpore sodelovanju v praksi na področju azila, zagotavljanje podpore državam članicam, ki so pod posebnimi pritiski, in prispevanje k izvajanju skupnega evropskega azilnega sistema.

11. Urad ne bi smel imeti nobenih neposrednih ali posrednih pristojnosti pri sprejemanju odločitev organov držav članic v zvezi s posameznimi vlogami za mednarodno zaščito.

12. Da se zagotovi hitra in učinkovita operativna podpora državam članicam, v katerih so azilni sistemi pod močnimi pritiski, bi moral urad na ozemljih držav članic prosilk usklajevati razporeditev skupin za podporo azilu, sestavljenih iz strokovnjakov na tem področju. Te skupine bi morale zlasti prispevati svoje strokovno znanje in izkušnje na področju storitev tolmačenja, poznavanja informacij o državah izvora ter poznavanja postopkov obravnave in vodenja dokumentacije o azilu. Ureditev skupin za podporo azilu bi morala biti določena s to uredbo, da se zagotovi učinkovitost njihove razporeditve.

13. Urad bi moral izvajati svoje poslanstvo v pogojih, ki bi mu omogočali, da bi deloval kot referenčna služba zaradi svoje neodvisnosti, znanstvene in tehnične kakovosti pomoči, ki jo zagotavlja, ter informacij, ki jih razširja, preglednosti svojih postopkov in metod delovanja ter svoje prizadevnosti pri izvajanju dodeljenih nalog.

14. Za učinkovit nadzor nad dejavnostjo urada bi morale biti v upravnem odboru zastopane Komisija in države članice. Upravni odbor bi morali, če je mogoče, sestavljati operativni vodje nacionalnih služb, odgovornih za azilno politiko, oziroma njihovi predstavniki. Odbor bi moral imeti potrebna pooblastila za pripravo proračuna, preverjanje njegovega izvrševanja, sprejetje ustreznih finančnih pravil, oblikovanje preglednih delovnih postopkov za sprejemanje odločitev urada ter imenovanje izvršnega direktorja. Da bi bil UNHCR v celoti vključen v delo urada in ob upoštevanju njegovega strokovnega znanja in izkušenj na področju azila, bi moral biti član upravnega odbora brez pravice do glasovanja.

15. Za zagotovitev hitrega in učinkovitega vodenja urada bi moral uradu pomagati izvršni odbor, sestavljen iz predstavnikov držav članic, katerega naloga bi bila svetovati izvršnemu direktorju urada in dajati mnenja upravnemu odboru.

16. Za zagotovitev popolne samostojnosti in neodvisnosti urada bi bilo treba slednjemu zagotoviti lastni proračun, katerega prihodki bi se večinoma stekali iz prispevkov Skupnosti. Proračunski postopek Skupnosti bi bilo treba uporabljati v zvezi s prispevkom Skupnosti in vsemi drugimi donacijami v breme splošnega proračuna Evropske unije. Revizijo računov bi moralo opraviti Evropsko računsko sodišče.

17. Urad bi moral za opravljanje svojega poslanstva, in če je to potrebno za izpolnjevanje njegovih nalog, sodelovati z drugimi uradi in agencijami Skupnosti, zlasti Evropsko agencijo za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (FRONTEX), ki je bila ustanovljena z Uredbo (ES) št. 2007/2004[11], ter Agencijo Evropske unije za temeljne pravice (FRA), ki je bila ustanovljena z Uredbo (ES) št. 168/2007[12]. Urad bi moral sodelovati tudi s pristojnimi organi tretjih držav, mednarodnimi organizacijami, pristojnimi za področja, ki jih ureja ta uredba, in tretjimi državami v okviru delovnih dogovorov, sklenjenih v skladu z ustreznimi določbami Pogodbe.

18. Za dobro opravljanje svojega poslanstva bi moral biti urad odprt za sodelovanje držav, ki so sklenile sporazume z Evropsko skupnostjo, na podlagi katerih so sprejele in uporabljajo zakonodajo Skupnosti na področju, ki ga ureja ta uredba, kot so Danska, Norveška, Islandija in Švica. Urad bi lahko v soglasju s Komisijo prav tako v skladu z določbami Pogodbe sklenil delovne dogovore z državami, ki niso države, ki so z Evropsko skupnostjo sklenile sporazume, na podlagi katerih so sprejele in uporabljajo zakonodajo Skupnosti. Urad pa v nobenem primeru ne bi smel oblikovati samostojne zunanje politike.

19. Za urad bi se morala brez omejitev uporabljati Uredba (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)[13], obenem pa bi moral urad pristopiti k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o internih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF)[14].

20. Za urad bi se morala uporabljati Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije[15].

21. Urad bi moral pri obdelavi osebnih podatkov uporabljati Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov[16].

22. Potrebne določbe glede nastanitve urada v državi članici gostiteljici in posebna pravila, ki se uporabljajo za celotno osebje urada in njihove družinske člane, bi bilo treba določiti v sporazumu o sedežu. Poleg tega bi morala država članica gostiteljica zagotoviti najboljše možne pogoje za uspešno delovanje urada, vključno s šolanjem otrok in prevozi, da bi lahko urad pridobil visokokakovostne človeške vire iz čim širšega geografskega obsega.

23. Ker ciljev te uredbe, in sicer potrebe po olajšanju in krepitvi sodelovanja v praksi med državami članicami na področju azila, pa tudi prispevanja k boljšemu izvajanju skupnega evropskega azilnega sistema, ne morejo zadovoljivo doseči države članice in se ju torej bolje doseže na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena ta uredba ne presega tega, kar je nujno za dosego teh ciljev.

24. Danska v skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji ter Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, ne sodeluje pri sprejemanju te uredbe, ki zanjo ni zavezujoča in se zanjo ne uporablja.

25. Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, in jo je treba uporabljati v skladu s členom 18 o pravici do azila –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE 1

USTANOVITEV IN POSLANSTVO EVROPSKEGA URADA ZA PODPORO AZILU

Člen 1 Ustanovitev Evropskega urada za podporo azilu

Ustanovi se Evropski urad za podporo azilu (v nadaljnjem besedilu: urad), da bi prispeval k izvajanju skupnega evropskega azilnega sistema in okrepil sodelovanje v praksi med državami članicami na področju azila.

Člen 2Poslanstvo Evropskega urada za podporo azilu

1. Urad olajšuje, usklajuje in krepi različne oblike sodelovanja v praksi med državami članicami na področju azila, da bi prispeval k boljšemu izvajanju skupnega evropskega azilnega sistema, vključno z njegovimi zunanjimi vidiki.

2. Urad zagotavlja operativno podporo državam članicam, katerih azilni sistemi so pod močnimi pritiski, zlasti z usklajevanjem skupin za podporo azilu, ki jih sestavljajo strokovnjaki na področju azila.

3. Urad zagotavlja znanstveno in tehnično podporo politiki in zakonodaji Skupnosti na vseh področjih, ki neposredno ali posredno vplivajo na azil, da lahko v celoti podpre sodelovanje v praksi na področju azila ter optimalno izpolni svoje naloge. Zagotavlja neodvisne informacije o vseh vprašanjih na teh področjih.

4. Urad izvaja svoje poslanstvo v pogojih, ki mu omogočajo, da deluje kot referenčna služba zaradi svoje neodvisnosti, znanstvene in tehnične kakovosti pomoči, ki jo zagotavlja, ter informacij, ki jih razširja, preglednosti svojih postopkov in metod delovanja ter svoje prizadevnosti pri izvajanju dodeljenih nalog, pa tudi podpore informacijske tehnologije, potrebne za izvajanje pooblastil.

5. Urad opravlja svoje naloge brez poseganja v naloge, zaupane Agenciji Evropske unije za temeljne pravice, in s slednjo, pa tudi z UNHCR, tesno sodeluje.

POGLAVJE 2

NALOGE EVROPSKEGA URADA ZA PODPORO AZILU

Oddelek 1 Podpora sodelovanju v praksi na področju azila

Člen 3 Izmenjave informacij in dobrih praks

Urad organizira, spodbuja in usklajuje vse dejavnosti, ki omogočajo izmenjavo informacij ter opredelitev in izmenjavo dobrih praks med državami članicami na področju azila.

Člen 4Informacije o državah izvora

Urad organizira, spodbuja in usklajuje dejavnosti v zvezi z informacijami o državah izvora in zlasti:

26. zbiranje informacij o državah izvora prosilcev za azil in prosilcev za mednarodno zaščito z uporabo vseh ustreznih, še zlasti vladnih in nevladnih, virov informacij;

27. upravljanje in razvijanje portala, v okviru katerega se zbirajo informacije o državah izvora, ter vzdrževanje portala;

28. oblikovanje skupnega formata in skupne metodologije za predstavitev, preverjanje in uporabo informacij o državi izvora;

29. proučevanje informacij o državah izvora ter oblikovanje poročil o državah izvora.

Člen 5Podpora predajam upravičencev do mednarodne zaščite znotraj Skupnosti.

V državah članicah, katerih nacionalni azilni sistemi se srečujejo s posebnimi in nesorazmernimi pritiski, ki so zlasti posledica njihovega geografskega ali demografskega položaja, urad usklajuje izmenjave informacij ter vse druge ukrepe v zvezi z izvajanjem instrumentov in mehanizmov glede predaj upravičencev do mednarodne zaščite v Evropski uniji znotraj Skupnosti na prostovoljni podlagi.

Člen 6Podpora usposabljanju

1. Urad določa in razvija usposabljanja, namenjena članom vseh nacionalnih uprav in sodišč, pa tudi vseh vrst nacionalnih služb držav članic, pristojnih na področju azila.

2. Urad upravlja in razvija evropski azilni načrt.

3. Usposabljanja, ki jih predlaga urad, so lahko splošna, posebna ali tematska.

4. Posebna usposabljanja zajemajo zlasti:

30. vprašanja, povezana z obravnavo prošenj za azil mladoletnikov, ranljivih oseb in oseb s posebnimi potrebami;

31. ugotavljanje znakov in simptomov mučenja;

32. tehnike opravljanja razgovorov;

33. uporabo izvedenskih zdravstvenih in pravnih poročil v postopkih azila;

34. vprašanja, povezana z zagotavljanjem in uporabo informacij o državah izvora;

35. posebna vprašanja zakonodaje ali sodne prakse.

5. Namen predlaganih usposabljanj je zlasti zagotoviti visoko kakovost usposabljanja ciljnih skupin udeležencev ter opredeliti ključna načela in vzorčne dobre prakse, da se prispeva k večjemu zbliževanju praks, upravnih metod in nacionalnih sodnih praks.

6. Urad strokovnjakom, ki so del rezerve za azil iz člena 15(3), zagotovi strokovna usposabljanja v zvezi z opravljanjem njihovih nalog in izvajanjem njihovih pooblastil, ter vodi redna praktična usposabljanja teh strokovnjakov v skladu z razporedom za strokovna in praktična usposabljanja, navedenim v letnem delovnem programu urada.

7. Urad lahko v sodelovanju z državami članicami na njihovem ozemlju organizira usposabljanja.

Člen 7Podpora zunanjim vidikom azilne politike

Na zunanjem področju urad v soglasju s Komisijo usklajuje izmenjave informacij ter vse druge sprejete ukrepe v zvezi z vprašanji, povezanimi z izvajanjem instrumentov in mehanizmov glede zunanje razsežnosti skupnega evropskega azilnega sistema.

Urad usklajuje izmenjave informacij in vse druge sprejete ukrepe v zvezi s ponovno naselitvijo beguncev znotraj Evropske unije.

V okviru svojih pooblastil in v skladu s členom 47 lahko urad vzpostavi oblike sodelovanja s tretjimi državami glede tehničnih vidikov, zlasti glede krepitve zmogljivosti tretjih držav v okviru regionalnih programov zaščite.

Oddelek 2 Podpora državam članicam, ki so pod posebnimi pritiski

Člen 8 Posebni pritiski

Urad usklajuje in podpira vse skupne ukrepe v korist držav članic, ki so pod posebnimi pritiski, zlasti zaradi svojega geografskega ali demografskega položaja ali nenadnega prihoda velikega števila državljanov tretjih držav, ki bi morda potrebovali mednarodno zaščito.

Člen 9Zbiranje in analiza informacij

1. Da bi lahko urad ocenil potrebe držav članic, ki so pod posebnimi pritiski, zbira, zlasti na podlagi informacij, ki mu jih predložijo države članice in UNHCR, vse koristne informacije, ki omogočajo opredelitev, pripravo in določitev nujnih ukrepov za obravnavo posebnih pritiskov, zlasti v okviru Uredbe (…/…) Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva[17].

2. Urad na podlagi informacij, ki jih predložijo države članice, sistematično pregleduje in analizira razpoložljive strukture in osebje, zlasti na področju prevajanja in tolmačenja, pa tudi zmogljivosti sprejema na področju azila v državah članicah, da se spodbudi hitro in zanesljivo medsebojno obveščanje posameznih nacionalnih organov, pristojnih za področje azila.

Člen 10Ukrepi podpore državam članicam

Urad usklajuje ukrepe podpore državam članicam, ki so pod posebnimi pritiski, in zlasti:

a) vzpostavlja sistem zgodnjega obveščanja, s katerim se države članice obvestijo o morebitnih množičnih prihodih prosilcev za mednarodno zaščito;

b) usklajuje ukrepe, ki se sprejmejo v korist držav članic pod pritiski, da se olajša prva analiza prošenj za azil, ki jih obravnavajo pristojni nacionalni organi;

c) usklajuje ukrepe za hitro vzpostavitev ustreznih sprejemnih zmogljivosti za vsako državo članico pod pritiski, zlasti začasnih bivališč, prevoznih sredstev in zdravniške pomoči;

d) usklajuje skupine za podporo azilu, katerih postopki delovanja so opredeljeni v poglavju 3.

Oddelek 3 Prispevanje k izvajanju skupnega evropskega azilnega sistema

Člen 11 Zbiranje in izmenjave informacij

1. Urad organizira, usklajuje in spodbuja izmenjave informacij med nacionalnimi azilnimi organi, pa tudi med Komisijo in nacionalnimi azilnimi organi, v zvezi z izvajanjem vseh instrumentov pravnega reda Skupnosti na področju azila. V ta namen lahko ustvari podatkovne zbirke o dejanskih stanjih, pravnih pravilih ter sodni in upravni praksi glede instrumentov v zvezi z azilom na nacionalni, evropski in mednarodni ravni.

2. Urad zbira zlasti naslednje informacije:

(a) informacije o obravnavi vlog za mednarodno zaščito v okviru nacionalnih uprav in organov;

(b) informacije o nacionalnih azilnih zakonodajah in njihovih poznejših spremembah, vključno s sodno prakso.

Člen 12Poročila in drugi dokumenti urada

1. Urad vsako leto pripravi poročilo o azilnih razmerah v Evropski uniji. Urad v tem poročilu oceni zlasti rezultate ukrepov, sprejetih v skladu s to uredbo, in sestavi izčrpno primerjalno analizo, da bi države članice spodbudil k boljšemu poznavanju obstoječih dobrih praks ter bi izboljšal kakovost, skladnost in učinkovitost skupnega evropskega azilnega sistema.

2. Urad bo lahko na zahtevo Komisije, na podlagi mnenja izvršnega odbora, kot je opredeljen v členu 30, v tesnem sodelovanju s svojimi delovnimi skupinami in Komisijo pripravil tehnične dokumente o izvajanju instrumentov Skupnosti na področju azila, kot so smernice ali operativni priročniki.

POGLAVJE 3

Skupine za podporo azilu

Člen 13 Usklajevanje

Urad lahko organizira operativno in tehnično pomoč, ki jo potrebuje država članica prosilka pod posebnimi pritiski, in usklajuje časovno omejeno razporeditev ene skupine ali več za podporo azilu na ozemlju države članice prosilke za ustrezno časovno obdobje. Urad lahko zlasti:

a) pomaga pri vseh vprašanjih usklajevanja med dvema ali več državami članicami z namenom reševanja težav, ki nastanejo;

b) za zahtevano obdobje napoti svoje strokovnjake za podporo pristojnim organom zadevne države članice.

Člen 14Tehnična pomoč

Skupine za podporo azilu prispevajo zlasti svoje strokovno znanje in izkušnje na področju storitev tolmačenja, poznavanja informacij o državah izvora ter poznavanja obravnave in vodenja dokumentacije o azilu v okviru ukrepov podpore državam članicam, ki jih urad izvaja v skladu s členom 10.

Člen 15Rezerva strokovnjakov za azil

1. Izvršni odbor urada na predlog njegovega izvršnega direktorja s tričetrtinsko večino članov odloči o profilih in skupnem številu strokovnjakov, ki bodo dani na voljo skupinam za podporo azilu (v nadaljnjem besedilu: rezerva za azil). Isti postopek se uporabi za vse naknadne spremembe profilov in skupnega števila strokovnjakov v rezervi za azil.

2. Države članice prispevajo v rezervo za azil na podlagi rezerve nacionalnih strokovnjakov različnih opredeljenih profilov in imenujejo strokovnjake, ki ustrezajo zahtevanim profilom.

Člen 16Razporeditev

1. Države članice na zahtevo urada nemudoma sporočijo število, imena in profile strokovnjakov iz svoje nacionalne rezerve, ki jih lahko v petih dneh dajo na voljo kot člane skupine za podporo azilu. Države članice na zahtevo urada napotijo strokovnjake, razen ko se spoprijemajo z izrednimi razmerami, ki bistveno vplivajo na opravljanje njihovih nalog na nacionalni ravni. Matična država članica ohrani svojo samostojnost glede izbora osebja in trajanja njegove razporeditve.

2. Izvršni direktor urada pri določanju sestave skupine za podporo azilu za namene razporeditve upošteva posebne okoliščine, s katerimi se srečuje država članica prosilka. Skupina za podporo azilu je sestavljena v skladu z operativnim načrtom iz člena 18.

Člen 17Postopek za odločanje o razporeditvi

1. Zahteva za razporeditev skupin za podporo azilu v skladu s členom 16(1) zajema opis razmer, mogočih ciljev in predvidenih potreb razporeditve. Izvršni direktor lahko po potrebi napoti strokovnjake urada, da ocenijo razmere v državi članici prosilki.

2. Izvršni direktor nemudoma obvesti izvršni odbor o razporeditvi skupin za podporo azilu.

3. Izvršni direktor sprejme odločitev o prošnji za razporeditev skupin za podporo azilu v najkrajšem možnem času in najpozneje v petih delovnih dneh od datuma prejema prošnje. Izvršni direktor državo članico prosilko in izvršni odbor sočasno pisno obvesti o svoji odločitvi. V odločitvi so navedeni glavni razlogi zanjo.

4. Če se izvršni direktor odloči za razporeditev ene ali več skupin za podporo azilu, urad in država članica prosilka nemudoma pripravita operativni načrt v skladu s členom 18.

5. Izvršni direktor takoj po odobritvi operativnega načrta države članice, katerih strokovnjaki bodo razporejeni v skupine za podporo azilu, obvesti o zahtevanem številu in profilih strokovnjakov. Te informacije se pisno pošljejo nacionalnim točkam za stike, vzpostavljenim v skladu s členom 19, in navede se predvideni datum izvršitve razporeditve. Pošlje se jim tudi izvod operativnega načrta.

6. Če je izvršni direktor odsoten ali zadržan, sprejme odločitve v zvezi z razporeditvijo skupin za podporo azilu vodja enote, ki ga nadomešča.

Člen 18Operativni načrt

1. Izvršni direktor in država članica prosilka se dogovorita o operativnem načrtu, v katerem so navedeni natančni pogoji za razporeditev skupin za podporo azilu. Operativni načrt vključuje:

a) opis razmer z načinom delovanja in cilji razporeditve, vključno z operativnim ciljem;

b) predvideno trajanje razporeditve skupin za podporo azilu;

c) geografsko območje odgovornosti v državi članici prosilki, na katerega bodo razporejene skupine za podporo azilu;

d) opis nalog in posebna navodila za člane skupin za podporo azilu, tudi glede podatkovnih zbirk in opreme, ki jih lahko uporabljajo v državi članici gostiteljici;

e) sestavo skupin za podporo azilu.

2. Izvršni direktor in država članica prosilka se morata strinjati glede vseh sprememb ali prilagoditev operativnega načrta. Urad nemudoma pošlje izvod spremenjenega ali prilagojenega operativnega načrta sodelujočim državam članicam.

Člen 19Nacionalna točka za stike

Vsaka država članica imenuje nacionalno točko za stike, ki je odgovorna za komunikacijo z uradom o vseh zadevah v zvezi s skupinami za podporo azilu. Nacionalna točka za stike je dosegljiva ves čas.

Člen 20Točka za stike Skupnosti

1. Izvršni direktor imenuje enega ali več strokovnjakov urada za točko za stike Skupnosti, odgovorno za usklajevanje. Izvršni direktor o imenovanju obvesti državo članico gostiteljico.

2. Točka za stike Skupnosti v vseh vidikih razporeditve skupin za podporo azilu deluje v imenu urada. Pristojna je zlasti, da:

a) deluje kot posrednik med uradom in državo članico gostiteljico;

b) deluje kot posrednik med uradom in člani skupin za podporo azilu ter zagotavlja pomoč v imenu urada v zvezi z vsemi zadevami, povezanimi s pogoji za razporeditev skupin za podporo azilu;

c) nadzira pravilno izvajanje operativnega načrta;

d) poroča uradu o vseh vidikih razporeditve skupin za podporo azilu.

3. Izvršni direktor urada lahko točko za stike pooblasti za pomoč pri reševanju nesoglasij glede izvrševanja operativnega načrta in razporeditve skupin za podporo azilu.

4. Točka za stike Skupnosti pri izpolnjevanju svojih nalog sprejema navodila samo od urada.

Člen 21Stroški

Urad v celoti krije naslednje stroške, ki jih imajo države članice, ko dajo svoje strokovnjake na voljo za razporeditev skupin za podporo azilu:

a) potne stroške iz matične države članice v državo članico gostiteljico in iz države članice gostiteljice v matično državo članico;

b) stroške cepljenj;

c) stroške zahtevanih posebnih zavarovanj;

d) stroške zdravstvenega varstva;

e) dnevnice, vključno s stroški nastanitve;

f) stroške, povezane s tehnično opremo urada.

POGLAVJE 4

ORGANIZACIJA URADA

Člen 22 Organi urada

Vodstveni organi in organi upravljanja urada so:

a) upravni odbor;

b) izvršni direktor in njegovo osebje;

c) izvršni odbor;

d) svetovalni forum.

Člen 23Sestava upravnega odbora

1. Upravni odbor sestavljajo po en imenovan član vsake države članice in dva imenovana člana Komisije.

2. Vsakega člana upravnega odbora lahko zastopa ali spremlja namestnik; kadar člana spremlja nadomestni član, je slednji navzoč brez pravice glasovanja.

3. Imenovanje članov upravnega odbora se opravi na podlagi visoke ravni njihovih izkušenj in strokovnega znanja na področju azila.

4. UNHCR je član upravnega odbora brez pravice do glasovanja.

5. Mandat članov upravnega odbora traja tri leta. Ta mandat je mogoče podaljšati. Člani po izteku mandata ali v primeru odpovedi ostanejo na položaju, dokler ni odločeno o obnovi njihovega mandata ali njihovi zamenjavi.

Člen 24Predsedovanje upravnemu odboru

1. Upravni odbor izmed svojih članov izvoli predsednika in podpredsednika. Podpredsednik po uradni dolžnosti nadomešča predsednika, kadar ta ne more opravljati svojih dolžnosti.

2. Mandata predsednika in podpredsednika trajata tri leta in ju je mogoče podaljšati le enkrat. Vendar če se med njunima mandatoma predsednika in podpredsednika njuno članstvo v upravnem odboru konča, na isti datum samodejno potečeta tudi njuna mandata.

Člen 25Seje upravnega odbora

1. Seje upravnega odbora skliče njegov predsednik. Izvršni direktor urada sodeluje v razpravah.

2. Upravni odbor ima letno vsaj dve redni seji. Poleg tega skliče sejo tudi na pobudo predsednika ali na zahtevo tretjine članov. Predsednik skliče dodatne seje upravnega odbora na zahtevo najmanj ene tretjine članov upravnega odbora.

3. Upravni odbor lahko povabi katero koli osebo, katere mnenje bi lahko bilo koristno, naj se njegovih sej udeleži kot opazovalec.

4. Članom upravnega odbora lahko ob upoštevanju določb poslovnika pomagajo svetovalci ali strokovni sodelavci.

5. Urad zagotovi sekretariat upravnega odbora.

Člen 26Način glasovanja

1. Upravni odbor sprejema odločitve z absolutno večino vseh svojih članov, ki imajo pravico glasovanja. Vsak član, ki ima pravico glasovanja, ima en glas. V odsotnosti člana je do glasovalne pravice upravičen njegov namestnik.

2. Izvršni direktor urada ne glasuje.

3. Predsednik sodeluje pri glasovanju.

4. Države članice, ki pravnega reda Skupnosti na področju azila ne uporabljajo v celoti, ne sodelujejo pri glasovanju, kadar upravni odbor v okviru svojih pooblastil glede upravljanja urada, kot so opredeljena v členu 27, odloča na podlagi instrumentov Skupnosti, ki jih te ne uporabljajo.

5. Poslovnik upravnega odbora določa podrobna pravila glasovanja, zlasti pogoje, pod katerimi član lahko deluje v imenu drugega člana, ter po potrebi vsa pravila v zvezi s sklepčnostjo.

Člen 27Naloge upravnega odbora

Upravni odbor zagotavlja, da urad opravlja naloge, ki so mu zaupane. Je organ urada za načrtovanje in nadzor. Zlasti pa:

36. sprejme svoj poslovnik;

37. pod pogoji iz člena 28 imenuje izvršnega direktorja, opravlja disciplinski nadzor nad izvršnim direktorjem ter ga po potrebi začasno odstavi ali razreši;

38. sprejme splošno letno poročilo o dejavnostih urada in ga najpozneje do 15. junija naslednjega leta pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Evropskemu računskemu sodišču. Splošno poročilo se objavi;

39. vsako leto pred 30. septembrom in po prejemu mnenja Komisije s tričetrtinsko večino svojih članov, ki imajo pravico glasovanja, na podlagi osnutka, ki ga pripravi izvršni direktor urada, sprejme delovni program urada za naslednje leto ter ga pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji; delovni program sprejme v skladu z letnim proračunskim postopkom Skupnosti in zakonodajnim delovnim programom Skupnosti za področje, ki se nanaša na azil;

40. opravlja svoje naloge v zvezi s proračunom urada v skladu s poglavjem 5;

41. sprejme pravila za uporabo uredbe (ES) št. 1049/2001 v skladu s členom 42 te uredbe;

42. določi jezikovno ureditev urada v skladu s členom 41 te uredbe;

43. določi organizacijsko strukturo urada in sprejme njegovo kadrovsko politiko ob upoštevanju določb člena 38;

44. po pridobitvi mnenja Komisije sprejme večletni načrt kadrovske politike;

45. sprejme vse odločitve v zvezi z izvajanjem pooblastil urada v skladu s to uredbo;

46. sprejme vse odločitve v zvezi z vzpostavitvijo in, če je treba, razvojem sistemov informacij, predvidenih v tej uredbi, ter zlasti portala informacij iz člena 4(b);

47. sprejme vse odločitve v zvezi z vzpostavitvijo in, če je treba, razvojem notranje delovne strukture urada.

48. opravlja disciplinski nadzor nad izvršnim direktorjem;

49. na podlagi osnutka, ki ga predloži izvršni direktor, in po pridobitvi mnenja Komisije, oblikuje svoj poslovnik.

Člen 28Imenovanje izvršnega direktorja

1. Izvršnega direktorja urada za petletno obdobje imenuje upravni odbor na podlagi seznama kandidatov, ki jih predlaga Komisija. Pred imenovanjem se kandidata, ki ga izbere upravni odbor, povabi, naj poda izjavo pred pristojnim odborom ali odbori Evropskega parlamenta ter odgovarja na vprašanja njegovih ali njihovih članov.

Komisija v zadnjih devetih mesecih pred koncem tega petletnega obdobja opravi ocenjevanje, pri čemer zlasti oceni:

– dosežke izvršnega direktorja,

– naloge in potrebe urada v prihodnjih letih.

2. Upravni odbor lahko na predlog Komisije, ob upoštevanju poročila o oceni in zgolj v primerih, kadar naloge in potrebe urada to upravičujejo, enkrat podaljša mandat izvršnega direktorja za največ tri leta.

3. Upravni odbor obvesti Evropski parlament, da namerava podaljšati mandat izvršnega direktorja. V mesecu pred tovrstnim podaljšanjem se lahko izvršnega direktorja povabi, naj poda izjavo pred pristojnim odborom ali odbori Evropskega parlamenta ter odgovarja na vprašanja njegovih ali njihovih članov.

Člen 29Naloge izvršnega direktorja

1. Urad vodi njegov izvršni direktor, ki je pri opravljanju nalog neodvisen. Izvršni direktor za svoje ravnanje odgovarja upravnemu odboru.

2. Brez poseganja v pristojnosti Komisije in upravnega odbora, izvršni direktor niti ne zahteva niti ne sprejema nobenih navodil katere koli vlade ali drugega organa.

3. Evropski parlament ali Svet lahko izvršnega direktorja povabita, naj poroča o izvajanju svojih nalog.

4. Izvršni direktor je pravni zastopnik urada.

5. Izvršnemu direktorju lahko pomaga en ali več vodij enote. Če je izvršni direktor odsoten ali zadržan, ga nadomesti vodja enote.

6. Izvršni direktor je odgovoren za:

50. redno upravljanje urada;

51. oblikovanje predlogov za delovne programe urada po pridobitvi mnenja Komisije;

52. uresničevanje delovnih programov in odločitev, ki jih sprejme upravni odbor;

53. oblikovanje poročil o državah izvora, kot so predvidena v členu 4(d);

54. pripravo osnutka finančnega pravilnika urada, ki ga v skladu s členom 37 sprejme upravni odbor, in pravil za njegovo izvajanje;

55. pripravo osnutka ocene prihodkov in odhodkov urada ter izvrševanja proračuna;

56. izvajanje pooblastil iz člena 38 v zvezi z osebjem urada;

57. vse kadrovske zadeve, sprejetje vseh odločitev v zvezi z vodenjem sistemov informacij, predvidenih v tej uredbi, ter zlasti portala informacij iz člena 4(b);

58. sprejetje vseh odločitev v zvezi z vodenjem notranje upravne strukture urada.

Člen 30Izvršni odbor

1. Za povečanje učinkovitosti in hitrosti opravljanja nalog urad oblikuje izvršni odbor, ki ga sestavlja osem članov, imenovanih izmed članov upravnega odbora.

2. Komisija je član izvršnega odbora po udarni dolžnosti. Upravni odbor urada določi pravila imenovanja drugih članov izvršnega odbora.

3. Izvršni odbor zaseda redno na povabilo izvršnega direktorja ali na zahtevo vsaj tretjine članov in vsaj štirikrat letno. Njegovi delovni postopki so določeni z notranjim pravilnikom urada in javno objavljeni.

4. Trajanje mandata članov izvršnega odbora je enako kot za člane upravnega odbora.

5. Izvršni odbor po potrebi skliče seje v zvezi s posebnimi vprašanji.

6. Naloga izvršnega odbora je svetovanje izvršnemu direktorju urada in oblikovanje mnenj za upravni odbor bodisi na zahtevo slednjega bodisi na lastno pobudo o delovnem programu urada ter o vseh dejavnostih urada in v vseh primerih, ko mora urad sprejeti hitre odločitve zlasti v okviru poglavja 3 v zvezi s pošiljanjem skupin za podporo azilu v države članice, ki so pod posebnim pritiskom.

7. Urad zagotavlja tehnično in logistično podporo, ki jo potrebuje izvršni odbor, in zagotavlja sekretariat za seje odbora.

8. Predstavniki UNHCR lahko na zahtevo izvršnega odbora brez pravice glasovanja sodelujejo pri njegovem delu.

9. Izvršni odbor lahko povabi katero koli osebo, katere mnenje bi lahko bilo koristno, naj se udeleži njegovih sej.

Člen 31Delovne skupine

1. Urad lahko v okviru svojih pooblastil v skladu s to uredbo oblikuje delovne skupine, sestavljene iz strokovnjakov pristojnih organov držav članic, ki delujejo na področju azila, vključno s specializiranimi sodniki. Strokovnjake lahko nadomeščajo namestniki, imenovani hkrati z njimi.

2. Komisija ima pravico do udeležbe v delovnih skupinah. Predstavniki UNHCR lahko v celoti ali delno sodelujejo na sestankih delovnih skupin urada, odvisno od vrste obravnavanih vprašanj.

3. Delovne skupine lahko povabijo katero koli osebo, katere mnenje bi lahko bilo koristno, naj se udeleži sestanka, in zlasti predstavnike nevladnih organizacij, ki delujejo na področju azila.

Člen 32Svetovalni forum

1. Urad tesno sodeluje z nevladnimi organizacijami in ustanovami civilne družbe, ki delujejo na področju azilne politike, na nacionalni, evropski ali mednarodni ravni ter v ta namen ustanovi svetovalni forum.

2. Svetovalni forum je mehanizem za izmenjavo informacij in združevanje znanja. Zagotavlja tesno sodelovanje med uradom in zainteresiranimi stranmi ter prispeva svoje strokovno znanje in izkušnje ter svetovanje na področju azila.

3. Svetovalni forum je odprt vsem zainteresiranim stranem, ki so strokovno usposobljene v skladu z odstavkom 1. UNHCR je član svetovalnega foruma po uradni dolžnosti.

4. Naloge svetovalnega foruma so zlasti, da:

59. poda predloge upravnemu odboru v zvezi z letnim delovnim programom, ki se sprejme v skladu s členom 27(d);

60. zagotovi povratne informacije upravnemu odboru ter slednjemu predlaga nadaljnje ukrepe v zvezi z letnim poročilom iz člena 27(c) in letnim poročilom o azilnih razmerah v Evropski uniji iz člena 12(1) ter

61. izvršnemu direktorju in izvršnemu odboru sporoči izide in priporočila konferenc, seminarjev in sej, ki so lahko koristni za delo urada.

5. Koordinacijo svetovalnega foruma vodi izvršni direktor.

6. Svetovalni forum se sestane vsaj dvakrat letno.

POGLAVJE 5

FINANČNE DOLOČBE

Člen 33 Proračun

1. Za vsako proračunsko leto, ki ustreza koledarskemu letu, se ocenijo vsi prihodki in odhodki urada ter se vključijo v njegov proračun. . .

2. Proračunski prihodki in odhodki urada so uravnoteženi.

3. Brez poseganja v druge vire prihodki urada obsegajo:

62. prispevek Skupnosti, vključen v splošni proračun Evropske unije;

63. vse prostovoljne prispevke držav članic;

64. dajatve, namenjene publikacijam, usposabljanju ali vsem storitvam urada.

4. Odhodki urada obsegajo zlasti prejemke osebja, upravne odhodke in odhodke za infrastrukturo, stroške poslovanja ter odhodke v zvezi s pogodbami ali sporazumi, ki jih sklene urad.

Člen 34Določitev proračuna

1. Izvršni direktor vsako leto pripravi osnutek ocene prihodkov in odhodkov urada za naslednje leto, ki vsebuje načrt delovnih mest, ter ga pošlje upravnemu odboru.

2. Upravni odbor na podlagi tega osnutka pripravi oceno prihodkov in odhodkov urada za naslednje proračunsko leto.

3. Osnutek ocene prihodkov in odhodkov urada je treba poslati Komisiji najpozneje do 10. februarja. Končna različica te ocene, ki vključuje tudi osnutek načrta delovnih mest, upravni odbor pošlje Komisiji najpozneje do 31. marca.

4. Komisija oceno skupaj s predhodnim predlogom splošnega proračuna Evropske unije pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu (v nadaljnjem besedilu: proračunski organ).

5. Na podlagi ocene Komisija v predhodni predlog splošnega proračuna Evropske unije vključi ocene, za katere meni, da so potrebne glede na načrt delovnih mest, in znesek donacije v breme splošnega proračuna, ter ga predloži proračunskemu organu v skladu s členom 272 Pogodbe.

6. Proračunski organ odobri proračunska sredstva za donacijo uradu.

7. Proračunski organ sprejme načrt delovnih mest urada.

8. Proračun urada sprejme upravni odbor. Proračun postane dokončen po dokončnem sprejetju splošnega proračuna Evropske unije. Po potrebi se proračun po sprejetju ustrezno prilagodi.

9. Upravni odbor čim prej uradno obvesti proračunski organ o svoji nameri izvajanja katerega koli projekta, ki bi lahko imel večje finančne posledice za financiranje proračuna, zlasti katerih koli projektov v zvezi z nepremičninami, kot so najem ali nakup zgradb. O tem obvesti tudi Komisijo.

10. Če katera od vej proračunskega organa izda uradno obvestilo, da namerava dati mnenje, svoje mnenje pošlje upravnemu odboru v roku šestih tednov po datumu priglasitve projekta.

Člen 35Izvrševanje proračuna

1. Proračun urada izvršuje izvršni direktor.

2. Izvršni direktor vsako leto proračunskemu organu pošlje vse podatke, pomembne za izid postopkov ocenjevanja.

Člen 36Predstavitev zaključnega računa in razrešnica

1. Računovodja urada najpozneje do 1. marca naslednjega leta računovodji Komisije pošlje svoj začasni zaključni račun skupaj s poročilom o izvrševanju proračuna in finančnem poslovodenju med letom. Računovodja Komisije konsolidira začasne zaključne račune institucij in decentraliziranih organov v skladu s členom 128 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[18].

2. Računovodja Komisije najpozneje do 31. marca naslednjega leta Računskemu sodišču pošlje začasni zaključni račun urada, čemur priloži poročilo o izvrševanju proračuna in finančnem poslovodenju med letom. Poročilo o izvrševanju proračuna in finančnem poslovodenju za zadevno proračunsko leto se pošlje tudi Evropskemu parlamentu in Svetu.

3. Po prejemu pripomb Računskega sodišča o začasnem zaključnem računu urada na podlagi določb člena 129 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 izvršni direktor pripravi končni zaključni račun urada na lastno odgovornost in ga pošlje upravnemu odboru v mnenje.

4. Upravni odbor da mnenje o končnem zaključnem računu urada.

5. Izvršni direktor najpozneje do 1. julija naslednjega leta pošlje končni zaključni račun skupaj z mnenjem upravnega odbora Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču.

6. Končni zaključni račun se objavi.

7. Izvršni direktor Računskemu sodišču pošlje odgovor na njegove ugotovitve najpozneje do 30. septembra. Ta odgovor pošlje tudi upravnemu odboru.

8. Izvršni direktor predloži Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo vse potrebne informacije za nemoteno uporabo postopka za razrešnico za zadevno proračunsko leto v skladu s členom 146(3) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002.

9. Na priporočilo Sveta, ki odloča s kvalificirano večino, Evropski parlament da izvršnemu direktorju razrešnico v zvezi z izvrševanjem proračuna za leto N do 15. maja leta N + 2.

Člen 37Finančni pravilnik

Finančni pravilnik urada sprejme upravni odbor po posvetovanju s Komisijo. Ta ne sme odstopati od Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002[19] z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002[20] o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti, razen če je to izrecno potrebno za delovanje urada in s predhodnim soglasjem Komisije.

POGLAVJE 6

DOLOČBE O OSEBJU

Člen 38 Osebje

1. Za osebje urada, vključno z izvršnim direktorjem, se uporabljajo kadrovski predpisi za uradnike Evropskih skupnosti, pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti ter pravila, ki so jih skupaj sprejele institucije Evropskih skupnosti za namene uporabe teh kadrovskih predpisov in pogojev za zaposlitev.

2. V skladu s členom 110 kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti upravni odbor v dogovoru s Komisijo sprejme potrebne izvedbene ukrepe.

3. Urad v zvezi s svojim osebjem izvaja pooblastila, ki jih kadrovski predpisi dodeljujejo organu za imenovanje in jih pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev dodeljujejo organu, ki lahko sklepa pogodbe.

4. Upravni odbor lahko sprejme določbe, ki uradu omogočajo, da uporabi nacionalne strokovnjake, napotene iz držav članic.

Člen 39Posebne pravice in imunitete

Za urad se uporablja Protokol o posebnih pravicah in imunitetah Evropskih skupnosti.

POGLAVJE 7

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 40 Pravni status

1. Urad je organ Skupnosti. Je pravna oseba.

2. Urad v vsaki državi članici uživa najobsežnejšo pravno sposobnost, ki je na voljo pravnim osebam v okviru nacionalne zakonodaje. Zlasti lahko pridobi premično in nepremično premoženje ter z njim razpolaga in je lahko stranka v sodnem postopku.

3. Urad zastopa njegov izvršni direktor.

4. Sedež urada je v […]. ..

Člen 41Jezikovna ureditev

1. Za urad se uporabljajo določbe Uredbe št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti[21].

2. Brez poseganja v odločitve, sprejete na podlagi člena 290 Pogodbe, sta splošno letno poročilo o dejavnostih urada in njegov letni delovni program iz člena 27(c) in (d) napisana v vseh uradnih jezikih Skupnosti.

3. Prevajalske storitve, potrebne za delovanje urada, zagotovi Prevajalski center za organe Evropske unije.

4. Upravni odbor opredeli pravila za izvajanje jezikovne ureditve.

Člen 42Dostop do dokumentov

1. Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije[22] se uporablja za dokumente, ki jih ima urad.

2. Upravni odbor sprejme pravila za uporabo Uredbe (ES) št. 1049/2001 v šestih mesecih od začetka veljavnosti te uredbe.

3. Zoper odločitve, ki jih sprejme urad na podlagi člena 8 uredbe (ES) št. 1049/2001, je mogoče vložiti pritožbo pri varuhu človekovih pravic ali pa so lahko predmet tožbe pred Sodiščem Evropskih skupnosti, pod pogoji, določenimi v členih 195 oziroma 230 Pogodbe.

4. Za obdelave osebnih podatkov, ki jih opravi urad, se uporablja Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov[23].

Člen 43 Pravilnik o varnosti na področju zaščite tajnih podatkov in občutljivih netajnih podatkov

1. Urad uporablja načela varnosti, opredeljena v Sklepu Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom z dne 29. novembra 2001 o spremembah njenega poslovnika. Predvsem so pomembne določbe o izmenjavi, obdelavi in hrambi tajnih podatkov.

2. Urad prav tako uporablja načela varnosti v zvezi z obdelavo občutljivih netajnih podatkov, kakršna je sprejela in izvaja Evropska komisija.

Člen 44Sistem odgovornosti

1. Pogodbene odgovornosti urada ureja zakonodaja, ki se uporablja za zadevno pogodbo.

2. Sodišče Evropskih skupnosti je pristojno za odločanje na podlagi katere koli arbitražne klavzule v pogodbah, ki jih sklene urad.

3. Pri nepogodbeni obveznosti urad v skladu s splošnimi načeli, skupnimi pravnim ureditvam držav članic, nadomesti vso škodo, ki jo pri opravljanju svojih nalog povzroči urad ali njegovi uslužbenci.

4. V odškodninskih sporih iz odstavka 3 je pristojno Sodišče Evropskih skupnosti.

5. Osebno odgovornost uslužbencev do urada urejajo določbe kadrovskih predpisov in pogojev za zaposlitev, ki se zanje uporabljajo.

Člen 45Ocena in pregled

1. Urad najpozneje v treh letih po datumu iz člena 51 naroči neodvisno zunanjo oceno dosežkov urada na podlagi pooblastil, ki jih pripravi upravni odbor v dogovoru s Komisijo. V oceni je proučen vpliv urada na sodelovanje v praksi na področju azila in na skupni evropski azilni sistem. V njej se obravnava zlasti morebitna potreba po spremembi ali razširitvi nalog urada, vključno s finančnimi posledicami takšne spremembe ali razširitve. V oceni se prouči tudi ustreznost upravljavske strukture glede na izvajanje nalog urada. Pri oceni se upošteva mnenje zainteresiranih strani na ravni Skupnosti in nacionalni ravni.

2. Upravni odbor v soglasju s Komisijo določi časovni razpored prihodnjih ocenjevanj, pri čemer upošteva ugotovitve poročila o oceni iz odstavka 1.

Člen 46Upravni nadzor

Dejavnosti urada nadzira varuh človekovih pravic v skladu z določbami iz člena 195 Pogodbe.

Člen 47Sodelovanje s tretjimi in pridruženimi državami

1. Urad je odprt za sodelovanje z državami, ki sklenejo sporazume z Evropsko skupnostjo, na podlagi katerih sprejmejo in uporabljajo zakonodajo Skupnosti na področju, ki ga ureja ta uredba. V skladu z ustreznimi določbami teh sporazumov se oblikuje ureditev, ki določa zlasti značilnosti, obseg in način sodelovanja teh držav pri delu urada. Ta ureditev vključuje zlasti določbe v zvezi z udeležbo pri pobudah urada, finančnih prispevkih ter osebju. Glede kadrovskih zadev so ti sporazumi v vsakem primeru v skladu s kadrovskimi predpisi za uradnike Evropskih skupnosti in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti.

2. Urad v okviru politike zunanjih odnosov Evropske unije pri vprašanjih, ki so zajeta v njenih dejavnostih, in kolikor je to potrebno za izpolnitev njegovih nalog ter v skladu s Komisijo, olajšuje operativno sodelovanje med državami članicami in tretjimi državami ter lahko tudi sodeluje z organi tretjih držav, pristojnimi za tehnične vidike področij, ki jih ureja ta uredba, v okviru delovnih dogovorov, sklenjenih v skladu z ustreznimi določbami Pogodbe.

Člen 48Sodelovanje urada in UNHCR

Urad sodeluje z UNHCR na področjih, ki jih ureja ta uredba, v okviru delovnih dogovorov, sklenjenih z UNHCR.

Urad lahko UNHCR dodeljuje donacije. Cilj teh donacij je financiranje ukrepov, ki bi uradu omogočili, da bi trajno in v ustaljenem okviru užival koristi strokovnega znanja in izkušenj UNHCR na področju azila. So del privilegiranih odnosov sodelovanja urada in UNHCR, kot so opredeljeni v tem členu ter členu 2(5), členu 9(1), členu 23(4), členu 30(8), členu 31(2) in členu 32(3) te uredbe. V skladu s členom 75 Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002 se pri tem uporabljajo ustrezne določbe Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 in njene izvedbene določbe.

Člen 49Sodelovanje z agencijama FRONTEX in FRA ter drugimi organi Skupnosti in z mednarodnimi organizacijami

Urad sodeluje z organi Skupnosti, katerih dejavnosti so povezane z njegovimi dejavnostmi, in zlasti z Evropsko agencijo za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (FRONTEX) in Agencijo Evropske unije za temeljne pravice (FRA) ter z mednarodnimi organizacijami na področjih, ki jih ureja ta uredba, v okviru delovnih dogovorov, sklenjenih s temi organi v skladu z določbami Pogodbe ES in določbami o pristojnosti teh organov.

Sodelovanje omogoča dopolnjevanje dejavnosti zadevnih organov ter preprečuje podvajanje in odvečnost del, opravljenih v okviru pooblastil teh različnih organov.

Člen 50Sporazum o sedežu in pogoji delovanja

Potrebne določbe glede nastanitve urada v državi članici gostiteljici ter oprema, ki jo da na voljo ta država, ter posebna pravila, ki v državi članici gostiteljici urada se uporabljajo za izvršnega direktorja, člane upravnega odbora, osebje urada in njihove družinske člane, so opredeljeni v sporazumu o sedežu med uradom in državo članico gostiteljico, sprejetem po odobritvi upravnega odbora. Država članica gostiteljica urada zagotovi najboljše možne pogoje za uspešno delovanje urada, vključno s ponudbo večjezičnega šolanja z evropsko vsebino in ustreznimi prometnimi povezavami.

Člen 51Začetek delovanja urada

Urad začne delovati najpozneje eno leto po začetku veljavnosti te uredbe.

Komisija je odgovorna za ustanovitev in začetek delovanja urada, dokler ta ne doseže operativne zmogljivosti za izvrševanje lastnega proračuna.

Zato:

- dokler izvršni direktor urada, potem ko ga v skladu s pogoji iz člena 28 imenuje upravni odbor, ne prevzame svojih nalog, lahko uradnik Komisije kot začasni direktor opravlja naloge, zaupane izvršnemu direktorju urada,

- uradniki Komisije lahko pod pristojnostjo začasnega direktorja ali izvršnega direktorja opravljajo naloge, zaupane uradu.

Začasni direktor lahko po pridobitvi soglasja upravnega odbora odobri vsa plačila, ki se krijejo iz sredstev, predvidenih v proračunu urada, in lahko sklepa pogodbe, vključno s pogodbami o zaposlitvi osebja po sprejetju načrta delovnih mest urada.

Člen 52Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati […] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

1. NASLOV PREDLOGA:

Predlog uredbe Sveta o ustanovitvi Evropskega urada za podporo azilu

2. OKVIR ABM/ABB (upravljanje proračuna na podlagi dejavnosti/oblikovanje proračuna na podlagi dejavnosti)

Zadevno področje: Območje svobode, varnosti in pravice (naslov 18)

Povezana dejavnost: Migracijski tokovi – Skupna politika priseljevanja in skupna azilna politika (poglavje 18 03)

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1. Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč (nekdanje vrstice BA)) z navedbo imena postavke:

Finančni okvir za obdobje 2007–2013: Razdelek 3A

Iz poglavja 18 03 Migracijski tokovi – Skupna politika priseljevanja in skupna azilna politika:

– oblikovanje člena 18 03 XX – z naslovom „Evropski urad za podporo azilu“

– oblikovanje postavke 18 03 XX XX – z naslovom „Evropski urad za podporo azilu“ – donacija iz naslovov 1 in 2

– oblikovanje postavke 18 03 XX XX XX – z naslovom „Evropski urad za podporo azilu“ – donacija iz naslova 3

Člen in postavki v poglavju 18 03 bodo določeni v proračunskem postopku za leto 2010.

3.2. Trajanje ukrepa in finančnega vpliva:

Ustanovitev agencije je predvidena v proračunskem letu 2010.

Pripravljalna dela za ustanovitev agencije bo Komisija začela opravljati leta 2009, financirala pa se bodo v okviru obstoječih finančnih instrumentov.

3.3. Značilnosti proračuna:

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Novo Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

Glej točko 3.1 | neobvezni | DS[24]/ | DA | NE | NE | št. 3A |

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1. Finančna sredstva

4.1.1. Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta odhodkov | Oddelek | Leto 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | n + 4 | n+5 in pozneje | Skupaj |

Odhodki iz poslovanja[25] |

Odobritve za prevzem obveznosti (OPO) | 8.1. | a | 5,25 | 8 | 12 | 15 | 40,25 |

Odobritve plačil (OP) | b | 5,25 | 8 | 12 | 15 | 40,25 |

Upravni odhodki, ki jih referenčni znesek krije[26] |

Tehnična in upravna pomoč (NS) | 8.2.4. | c |

REFERENČNI ZNESEK SKUPAJ |

Odobritve za prevzem obveznosti | a + c | 5,25 | 8 | 12 | 15 | 40,25 |

Odobritve plačil | b + c | 5,25 | 8 | 12 | 15 | 40,25 |

Upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije[27] |

Človeški viri in z njimi povezani odhodki (NS) | 8.2.5. | d | 0,976 | 0,976 | 0,976 | 0,610 | 3,538 |

Upravni stroški, ki jih referenčni znesek ne krije, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (NS) | 8.2.6. | e | 0,010 | 0,025 | 0,025 | 0,025 | 0,085 |

Predvideni stroški financiranja ukrepa skupaj |

OPO, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | a + c + d + e | 6,236 | 9,001 | 13,001 | 15,635 | 43,873 |

OP, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | b + c + d + e | 6,236 | 9,001 | 13,001 | 15,635 | 43,873 |

Podrobnosti o sofinanciranju

Če so države članice ali drugi organi (treba jih je navesti) vključeni v sofinanciranje, se v spodnjo razpredelnico vpiše predvidena raven tega sofinanciranja (lahko se dodajo vrstice, če ukrep sofinancirajo različni organi):

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Organ, ki sofinancira ukrep | Leto n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n+5 in pozneje | Skupaj |

…………………… | f |

OPO, vključno s sofinanciranjem, SKUPAJ | a + c + d + e + f |

4.1.2. Skladnost s finančnim načrtovanjem

( Predlog je skladen s sedanjim finančnim načrtovanjem.

( Predlog bo zahteval ponovno načrtovanje ustreznega razdelka v finančni perspektivi.

( Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma[28] (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembe finančne perspektive).

4.1.3. Finančni vpliv na prihodke

( Predlog nima finančnih posledic za prihodke.

( Predlog ima finančni vpliv – učinek na prihodke je naslednji:

v mio EUR (na eno decimalno mesto natančno)

Pred ukrepom [Leto n - 1] | Stanje po ukrepu |

Število potrebnih človeških virov SKUPAJ | 8 | 8 | 8 | 5 |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

5.1. Potreba, ki jo je treba kratkoročno ali dolgoročno kriti

Urad bo pristojen za olajšanje, usklajevanje in krepitev različnih oblik sodelovanja v praksi med državami članicami na področju azila ter med državami članicami in Komisijo, in prav tako za prispevanje k boljšemu izvajanju skupnega evropskega azilnega sistema, vključno z njegovimi zunanjimi vidiki.

Ob upoštevanju izrecne zahteve Evropskega sveta iz septembra 2008 bi moral urad začeti delovati leta 2010, potem ko bo zakonodajalec leta 2009 sprejel akt o ustanovitvi urada.

5.2. Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti, skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti in možne sinergije

Akcijski načrt na področju azila, ki ga je Komisija sprejela junija 2008, naj bi po eni strani okrepil zakonodajo na področju azila, da se oblikuje učinkovit in pravičen skupni evropski azilni sistem za prosilce za mednarodno zaščito, po drugi strani pa podprl ta zakonodajna prizadevanja in okrepil sodelovanje v praksi med državami članicami na področju azila.

Ustanovitev urada je izpolnitev drugega cilja in bo omogočila, da se bo sodelovanje v praksi na področju azila ustrezno podprlo.

5.3. Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

Cilj predloga je ustanovitev regulativne agencije, katere naloga je zagotavljanje ustrezne podpore različnim oblikam sodelovanja v praksi na področju azila.

Agencija s svojimi nalogami prispeva k izboljšanju načina izvajanja in uporabe pravil Skupnosti na področju azila po vsej EU. Agencija ne bo imela pristojnosti odločanja in bo opravljala dejavnosti podpore sodelovanju v praksi na področju azila s spodbujevalnim učinkom, kot so priporočila, napotitve k strokovnim organom, mrežno povezovanje in združevanje dobrih praks, pregledi uporabe in izvajanja pravil itd.

Urad bo pooblaščen za opravljanje treh poglavitnih nalog: zagotavljanje podpore sodelovanju v praksi na področju azila, zagotavljanje podpore državam članicam, ki so pod posebnimi pritiski, prispevanje k izvajanju skupnega evropskega azilnega sistema.

Posebno poglavje uredbe je namenjeno usklajevanju skupin za podporo azilu v okviru Urada, ki jih sestavljajo strokovnjaki na področju azila, da se državam članicam, katerih azilni sistemi so pod močnimi pritiski in ki urad zaprosijo za tovrstno pomoč, zagotovi operativna podpora.

5.4. Metoda izvedbe (okvirno)

( Centralizirano upravljanje

( neposredno Komisija

( posredno s prenosom na:

( izvajalske agencije

( organe, ki so jih ustanovile Skupnosti, kakor je navedeno v členu 185 finančne uredbe

( nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve

( Deljeno ali decentralizirano upravljanje

( z državami članicami

( s tretjimi državami

( Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (treba jih je navesti)

6. NADZOR IN VREDNOTENJE

6.1. Sistem nadzora

Za urad se bodo uporabljali standardni postopki nadzora za regulativne agencije.

Urad vodi njegov izvršni direktor, ki je pri opravljanju nalog neodvisen in je odgovoren za redno upravljanje urada.

Urad mora izpolnjevati različne obveznosti, na podlagi katerih se vsako leto oceni, kako uspešno deluje:

– objavlja splošno letno poročilo o dejavnostih urada,

– vsako leto pripravi poročilo o azilnih razmerah v Uniji. Urad v tem poročilu oceni zlasti rezultate ukrepov, sprejetih v skladu s to uredbo, in sestavi izčrpno primerjalno analizo, da bi države članice spodbudil k boljšemu poznavanju obstoječih dobrih praks ter bi izboljšal kakovost, skladnost in učinkovitost skupnega evropskega azilnega sistema.

Opravljajo se naslednje vrste nadzora urada: proračunski nadzor, notranja revizija, letna poročila Evropskega računskega sodišča, letna razrešnica glede izvrševanja proračuna Skupnosti in preiskave, ki jih vodi urad OLAF, s čimer se zagotavlja zlasti ustrezna poraba sredstev, dodeljenih agencijam.

Dejavnosti urada nadzira varuh človekovih pravic v skladu z določbami iz člena 195 Pogodbe. Ta upravni nadzor zagotavlja nekatera postopkovna jamstva za upoštevanje interesov zainteresiranih strani in kakovosti dosežkov.

6.2. Vrednotenje

6.2.1. Predhodno vrednotenje:

Predhodno vrednotenje je bilo opravljeno v okviru poročila o oceni učinka.

6.2.2. Oblika in pogostnost prihodnjega vrednotenja:

Urad najpozneje v treh letih po datumu iz člena 45 naroči neodvisno zunanjo oceno dosežkov urada na podlagi pooblastil, ki jih pripravi upravni odbor v dogovoru s Komisijo. V oceni je proučen vpliv urada na sodelovanje v praksi na področju azila in na skupni evropski azilni sistem. V njej se obravnava zlasti morebitna potreba po spremembi ali razširitvi nalog urada, vključno s finančnimi posledicami takšne spremembe ali razširitve. V oceni se prouči tudi ustreznost upravljavske strukture glede na opravljanje nalog urada. Pri oceni se upošteva mnenje zainteresiranih strani na ravni Skupnosti in nacionalni ravni. Upravni odbor v soglasju s Komisijo določi časovni razpored prihodnjih vrednotenj, pri čemer upošteva ugotovitve prvega poročila o oceni.

7. Ukrepi proti goljufijam

V boju proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim se uporabljajo določbe Uredbe (ES) št. 1073/1999 brez omejitev.

Agencija pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 in brez odlašanja sprejme ustrezne predpise, ki se uporabljajo za vse osebje agencije.

Odločitve o financiranju ter iz njih izhajajoči sporazumi in instrumenti za njihovo uporabo izrecno določajo, da lahko Evropsko računsko sodišče in OLAF po potrebi na kraju samem izvajata nadzor nad prejemniki sredstev agencije in zastopniki, ki so odgovorni za dodelitev teh sredstev.

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

8.1. Cilji predloga z vidika stroškov financiranja

odobritve za prevzem obveznosti v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Leto 2010 | Leto 2011 | Leto 2012 | Leto 2013 | Leto n + 4 | Leto n + 5 |

Uradniki ali začasno osebje[41] (XX 01 01) | A*/AD | 4,5 | 4,5 | 4,5 | 3,5 |

B*, C*/AST | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 1,5 |

Osebje, financirano[42] iz člena XX 01 02 |

Drugo osebje, financirano[43] iz člena XX 01 04/05 |

SKUPAJ | 8 | 8 | 8 | 5 |

8.2.2. Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

Uradniki AD bodo v prvih letih obstoja agencije odgovorni za podporo ustanovitve urada in po potrebi za sodelovanje v upravnih odborih, izvršnih odborih urada ter delovnih skupinah urada.

Uradniki AST bodo zagotavljali administrativno podporo, na primer pomoč pri misijah in splošnih administrativnih nalogah.

8.2.3. Človeški viri – viri delovnih mest (po sistemizaciji)

X Delovna mesta, trenutno dodeljena za upravljanje programa, ki se nadomesti ali podaljša

( Delovna mesta, ki so bila predhodno dodeljena pri izvajanju LSP/PPP za leto 2010

X Delovna mesta, potrebna v naslednjem postopku LSP/PPP

X Delovna mesta, ki bodo zapolnjena s prerazporeditvijo obstoječih človeških virov znotraj službe (notranja prerazporeditev)

( Delovna mesta, potrebna za leto n, ki niso predvidena pri izvajanju LSP/PPP za zadevno leto

Število zaposlenih v uradu (ob začetku delovanja in v operativni fazi)

Podatki v nadaljevanju so zgolj okvirni. Temeljijo na ugotovitvah predhodne analize, ki je bila del ocene učinka v zvezi z ustanovitvijo urada. Poudariti je treba, da so pri spodnjih številkah, uporabljenih v tej oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga, upoštevane največje številke iz predhodne analize. Verjetno je torej, da bodo dejanske številke nižje od teh v nadaljevanju.

Potrebe po človeških in upravnih virih se bodo krile v okviru sredstev, ki bi se generalnemu direktoratu, odgovornemu za upravljanje, lahko odobrila v postopku letne dodelitve sredstev ob upoštevanju obstoječih proračunskih omejitev.

Leto | Človeški viri, ki jih je treba postopno zaposliti |

2010 | 24 (ZO) |

2011 | 36 (18 ZO, 18 PO) |

2012 | 20 (10 ZO, 10 PO) |

2013 | 14 (10 ZO, 4 PO) |

SKUPAJ | 94 (62 ZO, 32 PO) |

Zunanje zaposlovanje bo vodil urad. Razdelitev med začasnim osebjem (ZO) in pogodbenim osebjem (PO) je okvirna.

Osebje urada bo sestavljalo operativno in administrativno osebje ter skupno ne bo presegalo 94 oseb. To je ocena. To bo podrobneje določeno, ko bodo znane končne naloge in potrebe urada glede človeških in upravnih virov po koncu pogajanj glede uredbe o ustanovitvi. Vendar prva ocena potreb omogoča opredelitev naslednjih elementov, na podlagi katerih je mogoče opraviti oceno delovnih mest prihodnjega urada, dodeljenih za različne naloge, ki naj bi jih na podlagi ustanovitvene uredbe opravljal urad:

Ocena potreb po osebju EASO

Najmanjše možno število osebja (od leta 2011 – polno delovanje agencije) |

Naloge | Osebje AD | Osebje AST |

Osebje na vodstveni in horizontalni ravni | 7 | 6 |

Izmenjava dobrih praks[44] | 7 | 4 |

Zakonodajna podpora[45] | 4 | 2 |

Rezerva strokovnjakov[46] | 2 | 1 |

Premestitev[47] | 1 | 2 |

Regionalni programi zaščite[48] | 1 |

Ponovna naselitev[49] | 1 |

Informacije o državi izvora[50] | 9 | 5 |

Usposabljanje[51] | 5 | 3 |

Operativno osebje skupaj | 30 | 17 |

Operativno osebje in osebje na horizontalni ravni skupaj | 37 | 23 |

Vse osebje (AD + AST) skupaj | 60 |

Največje možno število osebja |

Naloge | Osebje AD | Osebje AST |

Osebje na vodstveni in horizontalni ravni | 8 | 7 |

Izmenjava dobrih praks | 12 | 7 |

Zakonodajna podpora | 6 | 3 |

Rezerva strokovnjakov | 5 | 3 |

Premestitev | 1 | 3 |

Regionalni programi zaščite | 2 |

Ponovna naselitev | 2 |

Informacije o državi izvora | 11 | 7 |

Usposabljanje | 11 | 7 |

Operativno osebje skupaj | 50 | 29 |

Operativno osebje in osebje na horizontalni ravni skupaj | 58 | 36 |

Vse osebje (AD + AST) skupaj | 94 |

Od 30 do 60 oseb bo potrebnih za zagotovitev operativnega upravljanja sodelovanja v praksi na področju azila, druge osebe pa bodo opravljale administrativne naloge urada.

Izračun: osebje urada

24 oseb = 2,2 milijona EUR (2010) 60 oseb = 4,6 milijona EUR (2011) |

80 oseb = 7,2 milijona EUR (2012) |

94 oseb = 8,8 milijona EUR (2013) Ti zneski so izračunani na osnovi 122 000 EUR na leto za začasno osebje in 64 000 EUR na leto za pogodbeno osebje. Osebje, zaposleno med letom, je izračunano na šestmesečni osnovi, z izjemo prvega leta, ko je osnova za izračun devet mesecev. |

8.2.4. Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek krije (XX 01 04/05 – Odhodki za upravno poslovodenje)

SE NE UPORABLJA.

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Proračunska vrstica (številka in ime postavke) | Leto n | Leto n + 1 | Leto n + 2 | Leto n + 3 | Leto n + 4 | Leto n + 5 in pozneje | SKUPAJ |

1. Tehnična in upravna pomoč (vključno s povezanimi stroški za osebje) |

Izvajalske agencije[52] |

Druga tehnična in upravna pomoč |

– notranja |

– zunanja |

Tehnična in upravna pomoč SKUPAJ |

8.2.5. Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki jih referenčni znesek ne krije

Izračun se opravi na podlagi točke 8.2.1.

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta človeških virov | Leto 2010 | Leto 2011 | Leto 2012 | Leto 2013 | Leto n + 4 | Leto n + 5 in pozneje |

Uradniki in začasno osebje (18 01 01) | 0,976 | 0,976 | 0,976 | 0,610 | 3,538 |

Osebje, financirano iz člena XX 01 02 (pomožno osebje, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje itd.) (navesti proračunsko vrstico) |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki jih referenčni znesek NE krije) SKUPAJ | 0,976 | 0,976 | 0,976 | 0,610 | 3,538 |

Izračun – Uradniki in začasni uslužbenci |

AD/AST – 122 000 EUR na leto X 8 oseb = 976 000 EUR (2010, 2011 in 2012) AD/AST – 122 000 EUR na leto X 5 oseb = 610 000 EUR (2013) |

Izračun – Osebje, financirano iz člena XX 01 02 |

Se ne uporablja |

8.2.6. Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije Gre za upravne odhodke za osebje Komisije, omenjeno zgoraj, torej je treba pred določitvijo zneskov o tem razpravljati. v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno) |

Leto 2010 | Leto 2011 | Leto 2012 | Leto 2013 | Leto n + 4 | Leto n + 5 in pozneje | SKUPAJ |

XX 01 02 11 01 – Misije | 0,010 | 0,025 | 0,025 | 0,025 | 0,085 |

XX 01 02 11 02 – Sestanki in konference |

XX 01 02 11 03 – Odbori[53] |

XX 01 02 11 04 – Študije in konzultacije |

XX 01 02 11 05 – Informacijski sistemi |

2. Drugi odhodki za poslovodenje skupaj (XX 01 02 11) |

3. Drugi odhodki upravne narave (opredeliti, vključno s sklicem na proračunsko vrstico) |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki jih referenčni znesek NE krije), SKUPAJ | 0,010 | 0,025 | 0,025 | 0,025 | 0,085 |

Izračun – Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije |

Misije uradnikov za udeležbo na sejah upravnega odbora in/ali izvršnega odbora (dejanski strošek bo odvisen od lokacije agencije). Predvidoma bo v letu 2010 organiziranih 10 misij, v naslednjih letih pa 25. |

[1] Glej sklepe Sveta iz junija 2008 (11018/1/08, REV 1) v zvezi s sklepi predstavnikov držav članic, ki so se sestali na ravni voditeljev držav ali vlad 13. decembra 2003 v Bruslju (UL L 29, 3.2.2004).

[2] UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

[3] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[4] Odločba št. 573/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce za obdobje 2008–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ in razveljavitvi Odločbe Sveta 2004/904/ES, (UL L 144, 6.6.2007, str. 1).

[5] UL L 131, 21.5.2008, str. 7.

[6] UL C, , str. .

[7] UL C, , str. .

[8] UL C, , str. .

[9] COM(2008) 360.

[10] Dokument Sveta 13440/08 z dne 24. septembra 2008.

[11] UL L 349, 25.11.2004, str. 1.

[12] UL L 53, 22.2.2007, str. 1.

[13] UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

[14] UL L 136, 31.5.1999, str. 15.

[15] UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

[16] UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

[17] COM(2008) 820.

[18] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[19] Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 (UL L 357, 31.12.2002, str. 72), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 652/2008 (UL L 181, 10.7.2008, str. 23).

[20] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[21] UL 17, 6.10.1958, str. 385.

[22] UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

[23] UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

[24] Diferencirana sredstva.

[25] Odhodki, ki ne spadajo v poglavje xx 01 zadevnega naslova xx.

[26] Odhodki iz člena xx 01 04 naslova xx.

[27] Odhodki iz poglavja xx 01, razen odhodkov iz člena xx 01 04 ali xx 01 05.

[28] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[29] Po potrebi, tj. če ukrep traja več kot 6 let, se dodajo stolpci.

[30] Kakor je opisano v oddelku 5.3.

[31] Informacijske tehnologije / prenos podatkov

[32] Analize tveganj / ocene potreb

[33] Neposredna pomoč

[34] Krepitev zmogljivosti

[35] Načrtovanje in raziskave

[36] Zunanji odnosi

[37] Obveščanje in komunikacije

[38] Dogodki, srečanja itd.

[39] Človeški viri urada

[40] Usposabljanje osebja

[41] Teh stroškov referenčni znesek NE krije.

[42] Teh stroškov referenčni znesek NE krije.

[43] Te stroške referenčni znesek krije.

[44] Izmenjave podatkov, ugotavljanje in izmenjave dobrih praks med državami članicami na področju azila.

[45] Podpora izvajanja skupnega evropskega azilnega sistema.

[46] Podpora skupinam za podporo azilu, ustanovljenim v okviru uredbe, da bi se državam članicam, katerih azilni sistemi so pod močnimi pritiski, zagotovila operativna podpora.

[47] Podpora predajam upravičencev do mednarodne zaščite znotraj Skupnosti.

[48] Sodelovanje s tretjimi državami, zlasti glede okrepitve zmogljivosti tretjih držav v okviru regionalnih programov zaščite.

[49] Ukrepanje za ponovno naselitev beguncev znotraj Evropske unije.

[50] Informacije o državi izvora prosilcev za azil ter prosilcev za mednarodno zaščito.

[51] Razvoj in organizacija usposabljanja, namenjenega članom uprav in sodišč ter nacionalnih služb držav članic, prisojnih na področju azila.

[52] S sklicevanjem na posebno oceno finančnih posledic zakonodajnega predloga za zadevno(-e) izvajalsko(-e) agencijo(-e).

[53] Opredeliti vrsto odbora in skupino, v katero spada.