Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 227/13)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI, KI SPREMINJA ENOTNI DOKUMENT

„CAMPO DE BORJA“

PDO-ES-A0180-AM02

Datum obvestila: 22. april 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

Spremembe, ki so opisane in utemeljene v nadaljevanju, se štejejo za standardne spremembe, saj ne vplivajo na ime zaščitene označbe porekla niti ne pomenijo spremembe, izločitve ali dodajanja kategorije vinskih proizvodov. Prav tako ne razveljavljajo povezave ali vodijo do omejitev trženja proizvoda.

1. Odprava omejitev za enološke postopke

Ta sprememba zadeva točko 3 specifikacije proizvoda o posebnih pridelovalnih postopkih in omejitvah ter točko 4(a) enotnega dokumenta Enološki postopki: osnovni enološki postopki.

Omejitev posebnih enoloških postopkov, ki se nanaša na prepoved tehnik, ki vključujejo predhodno segrevanje grozdja ali segrevanje mošta ali vina s tropinami za ekstrakcijo barvil, je odpravljena.

Ekstrakcija barve iz mošta ali vina je tehnika, ki trenutno zbuja veliko zanimanja na področju proizvodnje rdečega vina. S to tehniko se bistveno poveča vsebnost sadja v vinih, s čimer se z vidika ocene intenzivnosti sadnega okusa vin okrepijo vonjalno-okušalne zaznave v deskriptorjih.

Trenutno ta tehnika zagotavlja popolno spoštovanje celovitosti kmetijskih rastlin. Z njo se hitro in selektivno izločijo vse fenolne spojine ter znatno zmanjša vsebnost pirazina (zelenost) in geosmina (nečistoče), zaradi česar se izboljša kakovost. Poleg tega se odstranijo škodljivi encimi (lakaza, polifenolna oksidaza itd.), zaradi česar so vina bolj zdrava, obstojna in dobro strukturirana ter blažja in bolj aromatična.

Na ekonomski ravni ta tehnika znatno zniža stroške dela v fazi proizvodnje vina, s čimer se optimizira uporaba posod, kar prihrani veliko energije.

Posledično se z uporabo tehnike trganja ali segrevanja mošta, pri kateri se upošteva ustrezen tehnološki napredek, proizvedejo izjemno zanesljiva vina, s čimer se močno poveča kakovost končnega proizvoda.

2. Sprememba besedila v oddelku o razmejitvi geografskega območja

Sprememba zadeva točko 4 specifikacije proizvoda Razmejitev geografskega območja in točko 5 enotnega dokumenta Razmejeno območje.

Ta oddelek je dopolnjen s poimenovanjem province in avtonomne skupnosti, v kateri je geografsko območje ZOP. Poleg tega je bila beseda „primerna“, ki se nanaša na tla, črtana, saj nobena razvrstitev geografskega območja ne določa primernosti tal za vinogradništvo.

3. Sprememba največjega donosa

Ta sprememba zadeva točko 5 specifikacije proizvoda Največji donosi in točko 4(b) enotnega dokumenta o posebnih enoloških postopkih: Največji donosi.

Največja dovoljena pridelava grozdja na hektar se je povečala na 8 000 kg za rdeče sorte vinske trte in na 10 000 kg za bele sorte.

Poleg tega je bil največji donos za vino na hektar določen pri 56 hektolitrih za vina iz rdečih sort vinske trte in 70 hektolitrih za vina iz belih sort, ob upoštevanju največjega donosa, navedenega v specifikaciji proizvoda z ZOP.

Ta sprememba je podprta s poročilom o spremembi specifikacije proizvoda z ZOP „Campo de Borja“, ki so ga pripravili na visoki šoli za tehnične vede v Huesci (Escuela Politécnica Superior de Huesca) univerze v Zaragozi (julij, 2018).

Kljub obstoječi povezavi z geografskim območjem, ki se nanaša na človeške in naravne dejavnike, kot je opisana v specifikaciji proizvoda, so spremembe podnebja in metod pridelave povzročile vrsto pomembnih sprememb, ki upravičujejo povečanje donosov na enoto, ne da bi spreminjale ali vplivale na temeljne lastnosti zaščitenega proizvoda, med katerimi so naslednje:

1. Povečanje namakalne površine vinograda in izvajanje različnih načrtov prestrukturiranja V obdobju 2000–2016 so se namakalne površine vinogradov povečale s komaj 34,3 % na 45,7 %. Poleg tega so načrti za prestrukturiranje vinogradov, izvedeni na območju ZOP, sprožili spremembo sistemov zasaditve vinske trte, in sicer s kotlaste gojitvene oblike na špalirno gojitveno obliko – večinoma dvojni kordon –, kar znatno izboljša mehanizacijo gojenja kmetijskih rastlin, ki jih je lažje obrezovati in fitosanitarno tretirati. Zaradi obeh navedenih dejavnikov so vinogradi prešli z enega namakanja letno, običajno med zimskim premorom, na lokalizirano kapljično namakanje. Rezultat tega je večja učinkovitost uporabe vode in oskrbe z njo glede na potrebe, praktično do začetka zorenja, tako da grozdje dozori v nestresnih pogojih. Vse to vpliva na kakovost pridelanega grozdja zaradi večje gostote nasada, večjega prezračevanja grozdov in lažje obdelave površine listov, kar prispeva k doseganju zadostnega zorenja. To pomeni, da so večji donosi z uporabo ustrezne tehnologije združljivi z visoko kakovostjo grozdja.

2. Izboljšave na področju zdravja, gnojenja ter nadzorovanja zatiranja škodljivih organizmov in bolezni rastlin Zdaj je skoraj celotno geografsko območje ZOP zaščiteno pred križastim grozdnim sukačem (Lobesia botrana) z uporabo tehnik križanja, ki prispevajo k povečanju donosa in hkrati večji kakovosti z omejitvijo težav, ki jih povzroča gnitje pri poznih trgatvah. Poleg tega je visoka raven usposabljanja agronomov in enologov privedla do boljšega nadzora nad uporabo hranil in prilagoditve načrtov za sortno gnojenje s tehnikami za analizo tal in pecljev listov ter uporabo učinkovitejših in primernejših tehnik v zvezi z zatiranjem škodljivih organizmov in bolezni.

3. Uporaba podlag ali klonov izbranih sort Kloni, ki so se uporabljali prej, se v novih nasadih postopoma nadomeščajo s kloni, za katere je značilna večja produktivnost in ki so manj nagnjeni k odpadanju cvetov, kar prispeva k stabilnosti pridelave, zlasti kar zadeva sorto grenache, ki glavna sorta na območju ZOP „Campo de Borja“.

4. Razmejitev zemljišč posameznih parcel Zdaj površina parcel, evidentirana v registru vinogradov, temelji na sistemu merjenja, pri katerem se uporabljajo referenčne površine iz identifikacijskega sistema za zemljišča, kar pomeni, da so bile površine vinogradov razmejene glede na površino, izključno namenjeno obdelavi, brez upoštevanja meja in poti, ki zagotavljajo dostop, ter za premične stroje, ki so bili vključeni v vinorodno območje. Uporaba tega sistema je privedla do občutnega zmanjšanja vinogradniške površine območja ZOP, tj. za približno 1 500 ha manj v primerjavi z obdobjem 2009–2016, zaradi česar so se neposredno povečali donosi na enoto površine (površina je nekoliko manjša).

4. Dodane nove sorte

Sprememba vpliva na točko 6 specifikacije proizvoda Sorta ali sorte grozdja, iz katerih se proizvaja vino. Ne vpliva pa na enotni dokument, saj so nove sorte razvrščene kot sekundarne.

Dodane so bile tri sorte za proizvodnjo vina, zaščitenega z ZOP „Campo de Borja“: caladoc in marselan, ki sta obe rdeči sorti, in viognier, ki je bela sorta.

Ta sprememba je podprta s poročilom o dodanih beli sorti viognier ter rdečih sort caladoc in marselan specifikaciji proizvoda z ZOP „Campo de Borja“, ki so ga pripravili v enološki enoti vlade avtonomne skupnosti Aragón za razvoj podeželja in trajnostnost (junij, 2018). Ugotovitve poročila, ki temeljijo na študijah in preskusih, izvedenih za posamezne sorte na geografskem območju, kažejo, da so primerne tako z agronomskih vidikov kot z vidika analitskih in organoleptičnih lastnosti vin.

Zlasti je bilo ugotovljeno, da je pridelava rdeče sorte caladoc primerna z vidika donosa. Glede gojenja ni bilo ugotovljenih težav, prav tako pa ni bila ugotovljena večja občutljivost za glivične bolezni v primerjavi z uporabljeno kontrolno sorto (red grenache). Je tudi bolj odporna proti pepelasti plesni, trgatev pa poteka deset dni prej kot pri sorti red grenache.

Vina, proizvedena iz te sorte, imajo podobne analitske in aromatske lastnosti kot vina, proizvedena iz sorte grenache, pri čemer je poudarjena močna fenolna zrelost grozdja, ki se izraža v intenzivnejši barvi in večji vsebnosti polifenolov ter zlasti izboljšuje proces staranja v sodih barik, zaradi česar se sorta dopolnjuje s sorto grenache.

Marselan je bela sorta vinske trte, ki je popolnoma prilagojena talnim in podnebnim razmeram območja ZOP „Campo de Borja“. Kar zadeva zrelost in trgatev, je podobna sorti red grenache in zanjo se šteje, da se dopolnjuje s slednjo zaradi svoje visoke fenolne zrelosti, še celo bolj kot sorta caladoc. Njen organoleptični profil se umešča med vini cabernet sauvignon in red grenache.

Kar zadeva belo sorto vinske trte viognier, preskusi kažejo, da ne povzroča nikakršnih težav v zvezi z gojenjem na geografskem območju ZOP. Analitske lastnosti vin so podobne kot pri vinih, proizvedenih iz sort verdejo in sauvignon blanc, ki sta obe vključeni v specifikacijo proizvoda z ZOP. Kar zadeva vonj in okus, imajo vina bogate cvetlične in sadne arome ter intenzivnejši okus.

5. Dodatne informacije o vzročni povezavi med geografskim območjem in lastnostmi proizvoda

Ta sprememba zadeva točko 7 specifikacije proizvoda Povezava z geografskim območjem in točko 7 enotnega dokumenta Opis povezav.

Navedeni so bili nekateri naravni in človeški dejavniki, ki določajo povezavo proizvoda z geografskim območjem, in sicer pojasnilo, da je nedvomno vedno obstajala zgodovinska tradicija, ne le proizvodnje rdečega vina, ampak tudi proizvodnje likerskih vin in kakovostnih penečih vin. Dodanih je bilo tudi nekaj podrobnosti v zvezi z vinogradništvom na zadevnem območju.

Poleg tega je bila vzročna povezava med geografskim območjem in lastnostmi proizvoda razširjena, tako da vključuje opis posameznih kategorij vinskih proizvodov, navedenih v ZOP „Campo de Borja“ (vino, likersko vino in kakovostno peneče vino).

6. Sprememba zahtev glede označevanja

Ta sprememba zadeva točko 8(b)(v) specifikacije proizvoda Veljavne zahteve: Dodatne zahteve: Označevanje.

V skladu z zakonodajo in sodno prakso na področju industrijske lastnine in blagovnih znamk ter ob upoštevanju načel enotnosti trga je edina dodatna zahteva, določena za vinarne, vpisane v register ZOP, obveznost, da na trgovskih etiketah navedejo informacije, s katerimi opredelijo vina, ki jih dajo na trg, tako da jih lahko regulativni odbor vključi v register etiket, ne da bi jih moral odobriti.

7. Posodabljanje zakonodajnih virov

Sklicevanja na uredbe EU, mednarodni standard UNE-EN ISO/IEC 17065:2012 in uredbo o ZOP „Campo de Borja“ v avtonomni skupnosti Aragon, navedena v specifikaciji proizvoda, so bila posodobljena.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Campo de Borja

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

3. Likersko vino

5. Kakovostno peneče vino

4. Opis vina

Bela vina in vina rosé

Bela vina:

Videz: čiste, kristalne, zelenkasto rumene barve.

Vonj: cvetličen, saden, intenziven.

Okus: svež, kisel.

Vino rosé:

Videz: čiste, kristalne, (temno) roza barve.

Vonj: saden, cvetličen.

Okus: svež, kisel, saden.

* Najvišja vsebnost žveplovega dioksida: 250 mg/l, če je vsebnost sladkorja ≥ 5 g/l

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 13,33 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 200

Rdeča vina

Videz: čiste, kristalne, (češnjevo) rdeče barve.

Vonj: saden, zrel, cvetličen.

Okus: dolgotrajen, prijeten, dobro strukturiran, sočen, poln.

* Najvišja vsebnost žveplovega dioksida: 200 mg/l, če je vsebnost sladkorja ≥ 5 g/l

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 13,3 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 150

Kakovostno peneče vino

Videz: čiste, kristalne, rumene barve.

Vonj: saden, cvetličen.

Okus: kisel, uravnotežen, svež.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 v miliekvivalentih na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 10,83 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 160

Naravno sladka vina

Videz: glede na njihov cuvée (ali gre za bela vina, vina rosé ali rdeča vina) imajo nadih zelene, vijoličaste in rdeče barve.

Vonj: ne da bi odstopala od arome njihovega cuvéeja, imajo čiste, intenzivnejše arome.

Okus: intenziven, prijeten in z nekaj sladkobe, značilne zaradi njegove vsebnosti sladkorja, z notami kandiranega ali suhega sadja.

* najvišja vsebnost žveplovega dioksida 200 mg/l pri belih vinih in 150 mg/l pri rdečih vinih, če je vsebnost sladkorja < 5 g/l.

* najvišja vsebnost žveplovega dioksida 250 mg/l pri belih vinih in 200 mg/l pri rdečih vinih, če je vsebnost sladkorja ≥ 5 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 13 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 v miliekvivalentih na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vina pozne trgatve

Videz: glede na njihov cuvée (ali gre za bela vina, vina rosé ali rdeča vina) imajo nadih zelene, vijoličaste in rdeče barve.

Vonj: ne da bi odstopala od arome njihovega cuvéeja, imajo čiste, intenzivnejše arome.

Okus: intenziven, prijeten, z nekaj sladkobe, značilne zaradi njegove vsebnosti sladkorja, z notami kandiranega ali suhega sadja.

* najvišja vsebnost žveplovega dioksida 200 mg/l pri belih vinih in 150 mg/l pri rdečih vinih, če je vsebnost sladkorja < 5 g/l.

* najvišja vsebnost žveplovega dioksida 250 mg/l pri belih vinih in 200 mg/l pri rdečih vinih, če je vsebnost sladkorja ≥ 5 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 13 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 v miliekvivalentih na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 15 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Likersko vino

Videz: glede na njihov cuvée (ali gre za bela vina, vina rosé ali rdeča vina) imajo nadih zelene, vijoličaste in rdeče barve.

Vonj: ne da bi odstopala od arome njihovega cuvéeja, imajo čiste, intenzivnejše arome.

Okus: intenziven, prijeten, z nekaj sladkobe, značilne zaradi njegove vsebnosti sladkorja, z notami kandiranega ali suhega sadja.

* 200 mg/l, če je vsebnost sladkorja ≥ 5 g/l

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 15 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 15 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 150

5. Enološki postopki

(a) Posebni enološki postopki

Postopek gojenja

Gostota zasaditve bo najmanj 1 500 sadik na hektar in največ 4 000 sadik na hektar, ki so enakomerno porazdeljene po celotni površini zasaditve vinske trte.

Posebni enološki postopek

Po trgatvi se zdravo grozdje, ki je dovolj zrelo in ima vsebnost sladkorja enako ali večjo od 170 g/l mošta, uporabi izključno za proizvodnjo zaščitenih vin. Grozdje, ki ni brezhibno, se izloči.

Uporabi se zadosten pritisk, da se izloči mošt ali vino in da se ga loči od tropin, tako da donos ni večji od 70 litrov vina za vsakih 100 kilogramov grozdja.

(b) Največji donosi

Rdeče sorte vinske trte

8 000 kilogramov grozdja na hektar

Rdeče sorte vinske trte

56 hektolitrov na hektar

Bele sorte vinske trte

10 000 kilogramov grozdja na hektar

Bele sorte vinske trte

70 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Geografsko območje ZOP „Campo de Borja“ zajema zemljišče v naslednjih občinah province Zaragoza v avtonomni skupnosti Aragon: Agón, Ainzón, Alberite, Albeta, Ambel, Bisimbre, Borja, Bulbuente, Bureta, El Buste, Fuendejalón, Magallón, Maleján, Pozuelo de Aragón, Tabuenca in Vera de Moncayo ter katastrski poligoni 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10 in 11 občine Mallén ter 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14 in 19 občine Fréscano.

7. Glavne sorte vinske trte

CHARDONNAY

GARNACHA BLANCA

GARNACHA TINTA

GARNACHA TINTORERA

MACABEO – VIURA

MAZUELA

MOSCATEL DE ALEJANDRÍA

MOSCATEL DE GRANO MENUDO – MOSCATEL MORISCO

SYRAH

TEMPRANILLO

VERDEJO

8. Opis povezave

VINO

Povezava z geografskim območjem temelji na zgodovinski tradiciji, ki sega v obdobje pred letom 1203. Na razvoj vinske trte je močno vplival samostan Veruela. Ta je ohranil, razvil in okrepil vinogradništvo, ki se je ohranilo do današnjih dni. Majhna količina padavin, veter „cierzo“ in nenadne temperaturne spremembe vplivajo na organoleptične lastnosti vin. Veter „cierzo“ povzroča močno izhlapevanje, ki omejuje količino vlage v tleh, kar povzroča stalno pomanjkanje vode, ki škoduje vinskim trtam. Zato se fenolna zrelost doseže zelo počasi, zaradi česar so vina bolj aromatična in intenzivnejših barv.

LIKERSKO VINO

Tradicionalna likerska vina z ZOP „Campo de Borja“ imajo večstoletno tradicijo. Geografske in podnebne razmere na tem območju zagotavljajo zelo visoko stopnjo zrelosti ter, skupaj z majhno proizvodnjo in pozno trgatvijo v vinogradih, posebne lastnosti, med katerimi izstopa zelo zrelo ali celo prezrelo sadje, ki je zelo primerno za likerska vina.

KAKOVOSTNO PENEČE VINO

Na kakovostna rdeča vina vplivajo naravna tla, podnebje in elementi proizvodnje vina na tem območju, ki jim dajejo poseben videz, vonj in okus. Ker so ta peneča vina proizvedena po tradicionalni metodi, so mehka in gostljata ter predstavljajo mešanico vonjev in okusov vin, proizvedenih na geografskem območju. Sekundarno alkoholno vrenje v steklenici in staranje na fermentirani usedlini dajeta vinu drobne, obstojne mehurčke ter sadno in elegantno aromo.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

v nacionalni zakonodaji

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Trgovske etikete vseh registriranih podjetij je treba sporočiti regulativnemu odboru, da jih evidentira v registru etiket, nad njimi pa se izvaja nadzor glede upoštevanja zahtev iz te specifikacije proizvoda.

Na etiketah mora biti navedeno naslednje besedilo: Denominación de Origen „Campo de Borja“ [označba porekla „Campo de Borja“]. Proizvodi, namenjeni za prehrano, morajo imeti garancijske znamke, ki jih oštevilči in izda regulativni odbor, ki se namestijo v registrirani vinarni, pri čemer se zagotovi, da jih ni mogoče ponovno uporabiti.

Tradicionalni izrazi, ki se lahko uporabljajo za vina, zajeta z ZOP „Campo de Borja“, so:

— tradicionalni izrazi iz člena 112(a) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta: „Denominación de Origen“ [„označba porekla“] ali „DO“,

— tradicionalni izrazi iz člena 112(b) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta: „Crianza“, „Reserva“, „Gran Reserva“, „Añejo“, „Noble“, „Clásico“, „Rancio“, „Superiorna“ in „Viejo“.

Dodatno besedilo, ki se lahko uporabi na etiketi, odvisno od načina proizvodnje: „naravno sladko“, „pozna trgatev“, „karbonska maceracija“, „vrenje v hrastovem sodu“ in „vrenje v sodu barik“.

To besedilo bo uporabljeno za vina, ki izpolnjujejo zahteve iz točk 2 in 3.

Pravni okvir:

v nacionalni zakonodaji

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Pakiranje mora potekati na razmejenem geografskem območju, opisanem v točki 4 specifikacije proizvoda, kar zagotavlja poreklo proizvoda.

Prevoz in stekleničenje vina zunaj območja proizvodnje vina predstavljata tveganje za kakovost vina, saj je lahko izpostavljeno redukcijsko-oksidacijski reakciji, spremembam temperature in drugim vplivom. Dlje kot vino potuje, večje je tveganje. Stekleničenje na območju porekla zagotavlja ohranitev lastnosti in kakovosti proizvoda.

Stekleničenje je pomemben postopek, ki lahko, če se ne izvaja v skladu s strogimi zahtevami, resno ogrozi kakovost proizvoda in spremeni lastnosti vina.

Zaradi navedenega ter izkušenj in poglobljenega znanja o posebnih lastnostih vin, ki so jih vinske kleti z območja označbe porekla „Campo de Borja“ pridobile v daljšem obdobju, je potrebno stekleničenje na območju porekla. Zato se ohranijo vse fizikalne, kemijske in organoleptične lastnosti teh vin.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.aragon.es/documents/20127/20408990/Pliego+de+condiciones+modificado+de+la+DOP+Campo+de+Borja-consolidado.pdf/2c6b3f59-ec26-25ef-d091-298a4b158ce9?t=1572445693220

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.