ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.1

na nacionalni in regionalni ravni: — v državnih proračunih bi bilo treba jasneje opredeliti prednostne naloge, povezane z lizbonsko strategijo, vključno s potrebnimi sredstvi; — natančno bi bilo treba pregledati celotno verigo sistemov izobraževanja in usposabljanja, vsebine na področjih splošne izobrazbe ter znanstvenega in tehničnega izobraževanja pa bi morale biti čimbolj zahtevne, da bi omogočali prilagajanje spreminjajočemu se okolju in spodbudili udeležbo državljanov, nastajanje bolj kakovostnih delovnih mest, podjetništvo in inovacije; — treba je obravnavati demografske spremembe in njihov vpliv na finance, trg dela in zdravstvo; — inovativna reforma trga dela bi morala temeljiti na zagotavljanju fleksivarnosti, ki spodbuja konkurenčnost in hkrati zagotavlja ustrezno socialno varnost; — uresničiti bi bilo treba cilje iz Barcelone v zvezi z raziskavami in razvojem; — države članice morajo učinkovito izkoristiti izmenjavo najboljših praks, ki med drugim spodbujajo konvergenco ciljev v celi Evropi.
4.12

Podjetja, ki se zanimajo za sodelovanje v okviru strategije Global Gateway, potrebujejo ustrezne informacije na regionalni ravni, učinkovito sodelovanje z diplomatskimi organi držav članic in EU ter, kjer je to mogoče, urade „vse na enem mestu“, da bi se olajšale naložbe zasebnega sektorja EU po vsem svetu. Poleg tega bi moral imeti zasebni sektor – po uspešni oceni okoljskega in socialnega učinka, PFRAM in PIMA ter izkazu o trajnostni pozitivni gospodarski, socialni in ekološki vrednosti za EU in zlasti za partnerske države – pri sodelovanju z zadevnimi finančnimi institucijami poenostavljen dostop do finančnih sredstev pod najugodnejšimi pogoji.
3.9

Za digitalizacijo in ekologizacijo gospodarskega sistema bodo potrebne precejšnje spremembe različnih sektorjev z vidika njihovega prispevka k BDP in zaposlitev. Da bi se te spremembe izpeljale s čim nižjimi družbenimi stroški, je treba vzpostaviti politike za varstvo delovne sile, da se srednje- in dolgoročno zagotovi pravična porazdelitev potrebnega dela med aktivnim prebivalstvom. Poleg tega EESO meni, in to so predlagali tudi evropski socialni partnerji, da je treba določiti sklop kazalnikov glede kolektivnih pogajanj, ki na splošno varujejo delavce, vendar lahko v programih poklicnega usposabljanja tudi zagotavljajo in spodbujajo nepogrešljive ukrepe za njihovo mobilnost, ki je potrebna glede na izzive gospodarske preobrazbe. Prav tako je mogoče zagotoviti pravično porazdelitev razpoložljivega dela v celotnem gospodarstvu z uporabo pametnih programov za organizacijo delovnega časa, o katerih se lahko dogovorijo socialni partnerji.
3.8

Zaradi megatrenda povezanih in avtomatiziranih avtomobilov bi lahko dodana vrednost s prodaje in servisiranja vozil prešla na nove prelomne poslovne modele, ki temeljijo na podatkovnih storitvah in mobilnosti kot storitvi. Ekosistem avtomobilske industrije mora biti pripravljen na vstop v te nove poslovne modele in utrditev svojega položaja v njih. To bo zahtevalo tehnološke in regulativne standarde za zagotavljanje novih inovativnih storitev mobilnosti, kot so sistemi plačil glede na uporabo, oglaševanje na podlagi lokacije in posodabljanje/vzdrževanje vozil na daljavo. Pri zagotavljanju vodilnega položaja Evrope na področju digitalnih storitev mobilnosti bo ključnega pomena tudi oblikovanje evropskega podatkovnega prostora za mobilnost. Prav tako bo treba vzpostaviti potrebno digitalno komunikacijsko infrastrukturo in oblikovati načrte za vse večjo stopnjo avtomatizacije (vključno z okvirom za obsežno preskušanje, dostopom do podatkov in novim pristopom k homologaciji vozil). Poleg tega bo treba oceniti dolgoročni vpliv vse bolj avtomatiziranih vozil, zlasti njihov vpliv na delovna mesta in etična vprašanja, saj bo to pomembno za zagotovitev njihove družbene sprejemljivosti. Ker se lahko tovorni promet v prihodnje okrepi (e-trgovanje), je treba razviti inteligentne prometne rešitve mobilnosti, ki bodo temeljile na multimodalni organizaciji prometa, stroškovni učinkovitosti (skupine vozil z visoko zmogljivostjo) in trajnostnih načinih prevoza, z uporabo rešitev za avtomatizacijo in povezljivost v logistični verigi.
Po vzoru akademije v Bruggeju bi bile države članice odgovorne za prvi izbor sprejetih študentov in študentk ter zagotovitev financiranja njihovega študija s štipendijami. To Svetu sicer ne preprečuje, da bi tej akademiji odličnosti dodelil proračun za poslovanje. Akademija bi morala ponujati skoraj izključno znanje in izkušnje, povezane z naravoslovjem, tehnologijo, inženirstvom in matematiko, in sicer v obliki uporabnih študijskih smeri in programov, ki so lahko multidisciplinarni, vsaj eden od njih pa mora biti posvečen energetiki.

Akademija bi predstavljala evropsko odličnost pri odpravljanju neenakosti med spoloma v poklicih s področja energetike in dajala evropsko dodano vrednost vsem uglednim nacionalnim visokošolskim ustanovam. Služila bi lahko kot vzor in primer dobre prakse, predstavljala odskočno desko za feminizacijo poklicev v energetiki in pomagala zbrati vse talente.
5.3

Države članice so odgovorne za organizacijo volitev v EP in določitev pravil, vendar je njihova diskrecijska pravica omejena s pravom EU. V aktu o volitvah iz leta 1976, ki je pravna podlaga za volitve v EP, so določene zahteve, ki se včasih razlikujejo od predpisov držav članic, ki veljajo za lokalne ali nacionalne volitve ( 11 ) . EESO meni, da bi bila sprememba tega akta, s katero bi se državam članicam naložilo izvajanje standardov, ki bi invalidom tudi v praksi omogočali uresničevanje volilne pravice, ustrezen in hiter način za odpravo obstoječih praks, ki so diskriminatorne do teh državljanov EU.
2.20

Naslednji večletni finančni okvir bo treba prilagoditi potrebam med pandemijo COVID-19 in po njej, prav tako pa tudi politike, ki jih podpira, in programe, ki jih financira. Prednostne naloge in instrumente, ki so že bili opredeljeni, je treba ponovno pregledati in upoštevati izkušnje zaradi težav, s katerimi se je soočila Evropa pri obvladovanju pandemije. To velja tudi za varnostno unijo in novo strategijo notranje varnosti, ki bi morali poudarjati potrebo po večji tehnološki suverenosti in odpornosti.
4.4

V zvezi s tem EESO meni, da je zelo koristna prva študija skupine davčnih strokovnjakov Evropske komisije za DDV z naslovom VAT treatment of the sharing economy (Obravnava sodelovalnega gospodarstva z vidika DDV), in upa, da se bo to vprašanje nadalje proučilo.
5.7

V primeru zdravstvenih storitev lahko digitalizacija izboljša preprečevanje bolezni, diagnoze in zdravljenje. Orodja, kot so elektronski zdravstveni zapis, lahko potrošnikom omogočijo stalen dostop do njihove anamneze in receptov za zdravila. Mobilne zdravstvene aplikacije in spletni posveti z zdravnikom lahko paciente in potrošnike odlično podprejo v njihovih prizadevanjih za ohranjanje zdravja in preprečevanje bolezni, zlasti tiste, ki živijo na oddaljenih območjih. Kljub temu pa produkti in storitve digitalnega zdravja prinašajo resna tveganja z vidika zasebnosti, varnosti in zaščite pacientov, saj lahko pride do pogostejših kršitev v zvezi z osebno zdravstveno dokumentacijo in podatki pacientov, ki so shranjeni v zdravstvenih ustanovah. EU bi morala razviti obsežen regulativen okvir za zagotovitev usklajenega pristopa.
5.3

Oskrbo in storitve za starejše večinoma široko podpirajo javni organi prek mehanizmov za zagotavljanje vzdržnega zasebnega povpraševanja gospodinjstev. S pretvarjanjem teh storitev v blago in denar pa se spreminjata vloga javnih organov in upravljanje teh storitev. Država in lokalne skupnosti, kot ponudniki storitev za vzdrževane osebe, običajno prevzamejo vlogo tržnih regulatorjev z uvajanjem postopkov, ki zagotavljajo učinkovitost trga in zaupanje uporabnikov storitev. Pri tem predvsem skrbijo za nadzor izvajalcev na terenu, kakovost storitev in razširjanje informacij. EESO poziva Komisijo, naj državam članicam priporoči, da pri dejavnostih oskrbe in storitev za starejše upoštevajo preglednost trgov in kakovostno opravljanje storitev.
5.2.3.3

Ena od možnosti (28) bi bila, da bi se Komisija v zvezi s kršitvami v večji meri oprla na javno obveščanje, saj so nenazadnje vlade držav članic tiste, ki pravno ureditev prenašajo napačno, prepozno ali pa je sploh ne. Poleg tega so one tiste, ki so se v Svetu strinjale s to pravno ureditvijo. Države članice so tudi odgovorne za splošno pomanjkljivo izvajanje pravnega reda EU, ki je vsako leto ugotovljeno v poročilih o uporabi prava Unije. Komisija bi morala poleg tega sistematično preverjati, kateri ukrepi so nujno potrebni za temeljno spremembo sedanjega stanja ter upoštevati predhodne predloge EESO (29) v zvezi s tem.
3.2

Z boljšim pravnim urejanjem bi morali nastati odgovorni, participativni in transparentni postopki oblikovanja politik, s katerimi bi se zagotovila jasna in skladna pravila, ki bi ustrezala svojemu namenu in bi se zlahka izvajala. To je nujen predpogoj za zaupanje javnosti v EU in njene institucije. Z boljšim pravnim urejanjem bi morali nastati učinkoviti in dosledni regulativni okviri, ki bi omogočali inovacije in trajnostno rast ter podpirali dokončanje in ustrezno delovanje enotnega trga.
3.2

V skladu z mednarodnim pravom mora biti vsaka trgovska ladja registrirana v neki državi. Po podatkih Konference ZN za trgovino in razvoj (UNCTAD) je skoraj 73 % svetovnega ladjevja registriranega v državi, ki ni država, v kateri je registriran dejanski lastnik plovila, ali pa pluje pod zastavo take države. Med razlogi za registracijo ladje pod zastavo druge države so izogibanje davkom, možnost za izogibanje nacionalnim delovnim in okoljskim predpisom ter možnost za najem posadke iz držav z nižjimi plačami. Mnogi od teh odprtih registrov so znani tudi pod imenom zastava ugodnosti (flag of convenience) ali zastava neizpolnjevanja obveznosti (flag of non-compliance). To so zastave držav, ki so znane po tem, da zelo slabo upoštevajo mednarodno pravo. Približno 40 % vseh odsluženih ladij, razgrajenih na obalah Južne Azije, je bilo uvoženih pod zastavami ugodnosti ali zastavami neizpolnjevanja obveznosti, kot so zastave Saint Kitts in Nevis, Komori in Tuvalu. Te zastave za odslužene ladje se med obratovalno dobo ladij praktično ne uporabljajo in ponujajo poseben popust za zadnjo plovbo ter hitro in enostavno kratkotrajno registracijo brez pogojev državljanstva.
5.1

EESO se zavzema za to, da bi se v naslednji finančni perspektivi oblikoval celovit evropski sklad za boj proti revščini in socialni izključenosti, pri čemer bi se bilo treba opreti na dosedanje izkušnje z uporabo skladov FEAD in ESS. Ta instrument bi moral upoštevati raznolikost problemov in ciljnih skupin v posameznih državah članicah, tudi vidike, povezane z različnimi oblikami migracij. Pri ukrepih v okviru takega sklada je treba bolj kot do zdaj izkoristiti izkušnje in potencial organizacij civilne družbe. Te organizacije morajo pridobiti dejanske pristojnosti za načrtovanje, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje; poleg tega mora sklad okrepiti zmogljivosti mrež organizacij civilne družbe, posebna pozornost pa mora biti namenjena organizacijam, ki zagotavljajo pomoč. Zaradi združitve skladov pa se ne smejo zmanjšati sredstva in intenzivnost prizadevanj Unije za izpolnitev zastavljenih ciljev na socialnem področju.
3.3

Pred novo geostrateško konfiguracijo sveta EU nima druge možnosti, kot da razvije svoje zmogljivosti na področju varnosti in obrambe. To nujno zahteva bolj povezano zunanjo politiko – države članice so na mednarodni ravni postopoma manj pomembne in skupno delovanje koristi vsem –, pomeni pa tudi dati več prostora evropski obrambni politiki. Vse to pa pomeni veliko širši koncept varnosti in obrambe, kot je uporaba sile. Zagotoviti je tudi treba, da se obrambna politika uporablja preventivno, da ima tudi odvračilno vlogo, hkrati pa mora biti instrument v zadnji sili, ko se bistveni interesi in dolžnost varovanja ne morejo braniti na noben drug način. To terja večjo in boljšo uporabo virov. Čeprav ima 28 različnih vojaških struktur, EU porabi le 40 % sredstev, ki jih Združene države Amerike namenijo za nacionalno obrambo. Temu je treba prišteti še precejšnje podvajanje in slabo razvito obrambno industrijo, med drugim, zato bi potrebovali več finančnih sredstev in skupne instrumente načrtovanja in nadzorovanja. Vlade in državljani EU se morajo zavedati, da so varnost, blaginja in svoboda neločljivo povezane. Vendar večja strateška avtonomija EU z vidika obrambe ne sme biti nezdružljiva ali v nasprotju s čezatlantskimi odnosi in sodelovanjem z zavezništvi in organizacijami, v katere je včlanjena večina držav EU, kot je zlasti NATO, ki je še vedno temelj njene skupne obrambe.
2.2.13

Za večjo učinkovitost in uspešnost skladov ESI je treba okrepiti institucionalno strukturo partnerstev in vsem evropskim državljanom v skladu s pravico do javne udeležbe omogočiti dostop do teh partnerstev. Državljani EU bi dejansko morali imeti možnost, da se seznanijo z ustreznimi informacijami in sodelujejo pri odločitvah o načrtovanju in izvajanju. Prav tako bi morali imeti možnost, da izrazijo mnenje o osnutkih programov, razpisih za zbiranje ponudb in ocenjevalnih poročilih.
4.4

Treba je izpostaviti obetavno vlogo vodika (čeprav njegova cena ter vprašanja, povezana z varnostjo in prevozom, občutno zmanjšujejo njegov potencial): je energetski nosilec brez emisij toplogrednih plinov, če je pridobljen iz dekarboniziranega vira, uporablja pa se lahko za številne namene, večinoma v industriji, na primer za lokalno proizvodnjo električne energije (napajanje izoliranih območij, prenosni agregati), shranjevanje energije (podpora omrežju, izkoriščanje energije, pridobljene iz obnovljivih virov) ali soproizvodnjo. Uporablja se tudi v prometu, in sicer kopenskem (osebni avtomobili, skupinski prevoz, tovornjaki itd.), zračnem (glavni ali pomožni letalski pogon), pomorskem ali rečnem (podmornice, glavni ali pomožni pogon), ter v rafinerijah in petrokemiji (zeleni vodik), zanemariti pa ne smemo niti mimo drugih možnosti uporabe, kot so prenosne naprave (zunanji polnilniki ali vgrajeni akumulatorji). Vse to je trenutno v fazi razvoja. Dandanes so tehnike pridobivanja vodika z elektrolizo in gorivno celico zelo prožne in široko dostopne, so pa še vedno precej neučinkovite, kar pomeni dodatno povečevanje povpraševanja po vetrnih elektrarnah ali solarnih panelih in torej presežno zmogljivost na tem področju. Vodik je nujno potreben energetski nosilec v sistemih, ki izkoriščajo prožnost med različnimi energetskimi omrežji (npr. Hybrid Power Plant v Berlinu). Vodik („metanizirani“ vodik) je mogoče po potrebi pridobiti s pomočjo električne energije iz obnovljivih virov, nato pa se vbrizga v plinska omrežja ali se shranjuje za distribucijo kot gorivo ali kemična snov oziroma ga je mogoče celo ponovno pretvoriti nazaj v električno energijo. Poleg tega, da ima daleč največji potencial shranjevanja energije ter ga je mogoče popolnoma varno prevažati in shranjevati (dolga obdobja) v infrastrukturi, ki se trenutno uporablja v plinskem sektorju (geološko shranjevanje itd.), omogoča tudi tvorbo dolgih verig ogljikovodikov (s številnimi možnostmi uporabe: od letalskih goriv do drugih izdelkov, npr. različnih umetnih mas, ki se trenutno proizvajajo le iz fosilnih goriv). Še več, v idealnem primeru je mogoče ogljik, ki je prisoten v krožnem gospodarstvu (CO2 itd.), ponovno uporabiti in se ne bo kopičil v ozračju. Tako s proizvodnje toplogrednih plinov preidemo na proizvodnjo energije. Ker je pridobivanje vodika in električne energije iz vodika eksotermno, bo izkoriščanje toplote še povečalo prednosti teh rešitev. Vodik je tako eden redkih energetskih nosilcev, ki omogoča ekonomsko, družbeno in okoljsko arbitražo med trgi električne energije in trgi drugih energij.
6.4

Organizacije z različnimi političnimi usmeritvami so obravnavale urejanje lastništva zemljišč in pripravo ustreznih političnih ukrepov ter opozorile, da je na tem področju nujno potrebno dobro upravljanje. Organizacija ZN za prehrano in kmetijstvo (FAO) je oblikovala prostovoljne smernice za to vprašanje: The Voluntary Guidelines of the Responsible Governance of Tenure of Land, Fisheries and Forestry (8) (Prostovoljne smernice za odgovorno upravljanje lastništva zemljišč, ribištva in gozdarstva). Cilj teh smernic so regulirane, zajamčene pravice uporabe, ki bi zagotavljale enakopraven dostop do virov (zemljišč, ribolovnih območij, gozdov), da bi zmanjšali lakoto in revščino, spodbujali trajnostni razvoj in obogatili okolje. Konferenca ZN o trgovini in razvoju (UNCTAD), FAO, Mednarodni sklad za kmetijski razvoj (IFAD) in Svetovna banka so skupaj sprejeli načela za odgovorne kmetijske naložbe (9), s katerimi so priznali pravice, sredstva za preživljanje ter vire. Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) je objavila politični okvir za kmetijske naložbe (Policy Framework for Investment in Agriculture – PFIA) (10). Tako naj bi državam zagotovili smernice za oblikovanje političnih ukrepov za spodbujanje zasebnih kmetijskih naložb.
4.10

Da bi bila EU državljanom in podjetjem sposobna nuditi resnično in posodobljeno zaščito pred kibernetskimi napadi, se mora politika EU za kibernetsko varnost torej osredotočiti na naslednje ukrepe: — vodstvo EU mora biti močno in ustvarjati politike, zakone in institucije za spodbujanje visoke ravni kibernetske varnosti v vsej Uniji; — politike kibernetske varnosti morajo krepiti posameznikovo in skupno varnost ter hkrati spoštovati pravico državljanov do zasebnosti ter druge temeljne vrednote in svoboščine; — vsi državljani morajo biti temeljito obveščeni o tveganjih uporabe interneta in treba jih je spodbujati k proaktivnemu pristopu k zaščiti njihovih digitalnih naprav, identitet, digitalne zasebnosti in spletnih transakcij; — vse države članice morajo celovito upravljati, da zagotovijo zanesljivost in odpornost ključne informacijske infrastrukture; — vsa podjetja morajo odgovorno ukrepati na podlagi informacij, da zagotovijo zanesljivost in odpornost svojih sistemov IKT, zaščitijo svoje posle in interese svojih strank; — ponudniki internetnih storitev morajo sprejeti proaktivni pristop k zaščiti svojih strank pred kibernetskimi napadi; — v vsej EU je treba na strateški in operativni ravni sprejeti pristop intenzivnega partnerstva med upravo, zasebnim sektorjem in državljani; — pristop, usmerjen v oblikovanje, da se pri razvoju internetnih tehnologij in storitev vgradi kibernetska varnost; — ustrezne naložbe v razvoj znanja in spretnosti v zvezi s kibernetsko varnostjo, da se oblikuje močna delovna sila za kibernetsko varnost; — dobri tehnični standardi kibernetske varnosti ter zadostne naložbe v raziskave, razvoj in inovacije, da se spodbudi razvoj močne industrije kibernetske varnosti in vrhunskih rešitev; — aktivno mednarodno sodelovanje z nečlanicami EU, da se razvijeta usklajena splošna politika in odzivanje na grožnje kibernetske varnosti.
2.1

To mnenje se nanaša zgolj na storitve in zaposlitve na domovih družin in ne na vse storitve (jasli, domovi za ostarele, šolske menze, varstvo po pouku itd.). Razvijanje in profesionalizacija gospodinjskega dela je strateškega pomena za poklicno enakopravnost, saj ga v glavnem opravljajo ženske, in te so tudi tiste, ki potrebujejo storitve varstva otrok, pomoči starejšim in vzdrževanja stanovanja, da bi bile v poklicnem življenju enakopravne z moškimi. Te storitve koristijo tako posameznikom kot vsej družbi, saj ustvarjajo nove zaposlitve, se odzivajo na potrebe starajoče se družbe ter lajšajo usklajevanje med zasebnim in poklicnim življenjem. Poleg tega izboljšujejo kakovost življenja in socialno vključenost ter lajšajo bivanje starejših doma.
1.1.1

Vzajemne družbe so tako kot zadruge, fundacije in združenja del evropskega gospodarskega in socialnega modela. Različne podjetniške oblike, tudi na področju socialne ekonomije, so ne glede na pravno opredelitev podjetja v nacionalnih zakonodajah sestavni del enotnega trga Evropske unije, tudi kar zadeva promocijo, naložbe in razvoj evropskega podjetniškega pluralizma.
5.3

Zgolj tržne sile ne morejo zagotavljati spodbud, ki so potrebne za odpravo obstoječega trenda. Zato je nujno potrebno odločno politično ukrepanje na vseh ravneh, da se odpravijo gospodarske in socialne posledice odseljevanja in da podeželska območja postanejo privlačna za ljudi in podjetja. Potreben je uravnotežen sklop spodbud za naložbe, inovacije in znanje, da se ohranijo in ustvarijo možnosti za življenje in delo na podeželskih območjih. Treba bi se bilo osredotočiti na delovna mesta, infrastrukturo in storitve ob podpori celostnih politik za razvoj podeželja na vseh ravneh (evropski, nacionalni in regionalni).
3.1

V okviru načrta novega zakonodajnega obdobja v EU bi bilo najprej treba podpisati in izvesti resnični pakt za rast, delovna mesta in stabilnost, da bi spodbudili oživitev gospodarstva in ustvarili pogoje za poplačilo dolgov (evropski New Deal). Del tega načrta bi morale biti vsaj naslednje točke: — euroobveznice, ki bi jih izdajala EIB in EIS (to delno že poteka v obliki projektnih obveznic), ne da bi povečali zadolženost držav, za financiranje MSP in projektov na področju infrastrukture, zdravstva, šolstva, prenove mest, okolja in vseevropskih mrež. Takšno ciljno ukrepanje EIB in EIS bo znak evropske zavezanosti, da se izboljšajo finančni pogoji za zasebne naložbe (4), — javne naložbe držav članic, tudi na področju sociale (5), s katerimi dopolnijo javne naložbe EU v okviru skupno določenega sistema; tako naj bi skupaj s pravimi strukturnimi reformami spodbudili tudi zasebne naložbe (zlato pravilo), — oslabitev ali začasna odprava varčevalnih ukrepov v času krize, saj so ti ukrepi med glavnimi vzroki za recesijo, manjše povpraševanje in povečanje brezposelnosti, zaradi njih pa se je zavlekla tudi ponovna oživitev gospodarstva. Z drugimi besedami: zagotoviti je treba prehod z izključno varčevalnih ukrepov na skupne reforme, da bi omogočili trajnostno rast, ustvarjanje delovnih mest in večjo produktivnost (6), — usklajeni spremljevalni ukrepi za rast, zaposlovanje in socialne vidike, ki bi jih vključili v izvajanje dvojčka, šesterčka in fiskalnega pakta, — boljše izvajanje evropskega semestra: na poti do ekonomske unije ima evropski semester, ki obstaja že štiri leta, neprecenljivo vlogo v procesu konvergence in prilagajanja gospodarstev. Čeprav je rezultat „mehke“ metode usklajevanja, lahko da dobre rezultate. Treba pa ga je pravilno izvajati, narediti bolj transparentnega in izboljšati komunikacijo. Zagotoviti je treba vključenost in zavezanost socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe tako na evropski kot nacionalni ravni, — ustrezno upoštevanje nacionalnih programov reform: upravljanje je ključnega pomena. Način dela državnih uprav je pri tem odločilno in izboljšave, kjer so potrebne, bi bilo treba jasno poudariti. Izvajanje nacionalnih programov reform, vključno s kakovostjo državne uprave, bi morale spremljati vse zainteresirane strani in Komisija, — polna odgovornost držav članic: evropski semester je v sedanji obliki še vedno preveč tehnokratski, kar ovira njegovo izvajanje. V ta proces bi bilo treba vključiti nacionalne parlamente in ustrezno obravnavati semester skupaj s socialnimi partnerji in drugimi organizacijami civilne družbe (7).