[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 20.12.2010

COM(2010) 780 konč.

2010/0375 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o stališču Evropske unije v Pridružitvenem svetu o izvajanju člena 98 Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Ljudsko demokratično republiko Alžirijo na drugi strani

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Pridružitveni sporazumi so pravna podlaga za odnose Evropske unije z državami južnega Sredozemlja.

2. Odnosi EU z državami južnega Sredozemlja zaradi izvajanja evro-mediteranskih sporazumov postajajo vse bolj kompleksni, temu pa se mora prilagoditi tudi delovanje institucij teh sporazumov. Zato so bili v okviru evro-mediteranskih sporazumov oblikovani pododbori pridružitvenih odborov, da bi spremljali izvajanje prednostnih nalog partnerstva in približevanje zakonodaje.

3. Pridružitveni sporazum med EU in Alžirijo je začel veljati 1. septembra 2005. Ustanovljenih je bilo šest pododborov Pridružitvenega odbora: Pododbor za industrijo, trgovino in storitve, Pododbor za promet, okolje in energetiko, Pododbor za informacijsko družbo, raziskave, inovacije, izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo, Pododbor za kmetijstvo in ribištvo, Pododbor za pravosodje in notranje zadeve ter Pododbor za carinsko sodelovanje. Poleg tega je bila ustanovljena Delovna skupina za socialne zadeve.

4. Politični dialog, varnost in človekove pravice so sestavni in bistveni del okvira, ki ureja odnose med Evropsko unijo in Alžirijo s pridružitvenim sporazumom. To so tudi pomembni elementi odnosov med EU in njenimi sredozemskimi partnericami v regionalnem kontekstu evro-mediteranskega partnerstva.

5. V tem okviru in v skladu s sklepom št. 3/2007 Pridružitvenega sveta EU–Alžirija o ustanovitvi pododborov Pridružitvenega odbora in Delovne skupine za socialne zadeve Komisija poleg že obstoječih pododborov ali skupin predlaga formalno ustanovitev novega Pododbora za politični dialog, varnost in človekove pravice.

6. Kar zadeva organizacijo, Pododboru s strani EU predseduje predstavnik Evropske službe za zunanje delovanje v tesnem sodelovanju z Evropsko komisijo.

7. Namen Pododbora in zadeve, ki jih pokriva, ter izvedbeni postopki so zapisani v priloženem poslovniku. O nalogah in poslovniku Pododbora se je razpravljalo z alžirskimi organi.

2010/0375 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o stališču Evropske unije v Pridružitvenem svetu o izvajanju člena 98 Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Ljudsko demokratično republiko Alžirijo na drugi strani

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju člena 218(9) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju predloga Komisije[1],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Ljudsko demokratično republiko Alžirijo na drugi strani je bil sklenjen 22. aprila 2002 in je začel veljati 1. septembra 2005.

(2) Člen 98 navedenega sporazuma določa, da lahko Pridružitveni svet oblikuje kakršno koli delovno skupino ali telo, potrebno za izvajanje Sporazuma –

SKLENIL:

Člen 1

Stališče, ki ga sprejme Evropska unija v Pridružitvenem svetu, ustanovljenem z Evro-mediteranskim sporazumom, sklenjenim med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Ljudsko demokratično republiko Alžirijo na drugi strani, o izvajanju člena 98 tega sporazuma, temelji na osnutku sklepa Pridružitvenega sveta, priloženemu k temu sklepu.

Člen 2

Pododbor je sestavljen iz predstavnikov Evropske unije in vlade Ljudske demokratične republike Alžirije. Predsedujeta mu izmenično obe strani. Pododboru v imenu Evropske unije predseduje predstavnik Evropske službe za zunanje delovanje. Evropska komisija sodeluje v okviru svojih pristojnosti. Države članice so obveščene o sejah Pododbora in nanje tudi povabljene.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik […]

PRILOGA

SKLEP PRIDRUŽITVENEGA SVETA EU–ALŽIRIJA

o ustanovitvi Pododbora za politični dialog, varnost in človekove pravice

Pridružitveni svet EU–Alžirija je –

ob upoštevanju Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo (EU) in njenimi državami članicami na eni strani ter Ljudsko demokratično republiko Alžirijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Pridružitveni sporazum),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Odnosi in sodelovanje EU z njenimi partnericami iz južnega Sredozemlja se lahko razvijajo ob upoštevanju pristojnosti EU ter posebnosti in potreb vseh sredozemskih držav.

(2) Odnosi EU z Alžirijo so zaradi izvajanja pridružitvenega sporazuma vedno intenzivnejši in zahtevajo redno spremljanje.

(3) Pridružitveni svet se je že odločil[2], da bo ustanovil pododbore Pridružitvenega odbora EU–Alžirija za pripravo ustreznega institucionalnega okvira za izvajanje in krepitev sodelovanja.

(4) Spoštovanje demokratičnih načel, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ki je pogodbenicam vodilo pri določanju svoje notranje in mednarodne politike, je nepogrešljiv element pridružitvenega sporazuma.

(5) Pomemben element pridružitvenega sporazuma sta politični dialog in ohranjanje varnosti, o njiju pa razpravljajo različna telesa, ki jih določa sporazum.

(6) V okviru političnega dialoga sta si Alžirija in EU zadali ambiciozne cilje, ki temeljijo na medsebojno priznani zavezanosti skupnim vrednotam, na primer demokraciji, pravni državi, varstvu in spodbujanju vseh človekovih pravic, civilnih, političnih, ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic, vključno s pravico do razvoja, vprašanji varnosti ter bojem proti terorizmu in organiziranemu kriminalu v vseh oblikah.

(7) V členu 98 pridružitvenega sporazuma je predvideno oblikovanje delovnih skupin ali teles, potrebnih za izvajanje Sporazuma –

SKLENIL:

Člen 1

1. Znotraj Pridružitvenega odbora EU–Alžirija (v nadaljnjem besedilu: Pridružitveni odbor) se ustanovi Pododbor za politični dialog, varnost in človekove pravice. Poslovnik je priložen temu sklepu.

Pododbor deluje pod pristojnostjo Pridružitvenega odbora, kateremu poroča po vsakem sestanku.

2. Zadeve, ki so v pristojnosti Pododbora, je mogoče obravnavati tudi na višji ravni v okviru političnega dialoga med Alžirijo in EU.

3. Pridružitveni odbor v okviru svojih pristojnosti Pridružitvenemu svetu predlaga vse ukrepe, potrebne za zagotavljanje dobrega delovanja Pododbora.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V [...], dne [...]

Za Pridružitveni svet EU–Alžirija

PRILOGA

Poslovnik Pododbora za politični dialog, varnost in človekove pravice (Pododbor št. 7)

1. Sestava in predsedovanje

Pododbor za politični dialog, varnost in človekove pravice (v nadaljnjem besedilu: Pododbor) sestavljajo predstavniki pogodbenic pridružitvenega sporazuma. Izmenično mu predsedujejo predstavniki vsake od pogodbenic, ki so visoki uradniki.

2. Vloga

Pododbor deluje pod vodstvom Pridružitvenega odbora EU–Alžirija (v nadaljnjem besedilu: Pridružitveni odbor) in mu poroča po vsakem zasedanju. Pododbor nima nobene pristojnosti odločanja. Lahko pa Pridružitvenemu odboru predloži predloge.

3. Teme

Pododbor razpravlja o izvajanju pridružitvenega sporazuma EU–Alžirija na spodaj naštetih področjih. Kar zadeva človekove pravice, demokratizacijo, upravljanje in vprašanja varnosti v zvezi z bojem proti terorizmu in organiziranemu kriminalu, je Pododbor glavni mehanizem nadzora na tehnični ravni. Ocenjuje zlasti napredek pri približevanju, izvajanju in uporabi zakonodaj ter proučuje sodelovanje na področju javne uprave in njenih operativnih vidikov. Poleg tega Pododbor oceni napredek in prouči kakršne koli probleme, ki lahko nastanejo na spodaj naštetih področjih, ter predlaga ukrepe za njihovo reševanje.

a) Pravna država, dobro upravljanje in demokracija, zlasti neodvisnost sodstva in dostop do njega ter podpora njegovim reformam, izmenjava izkušenj in usposabljanje.

b) Nadaljnja ratifikacija in izvajanje mednarodnih konvencij o človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah, vključno s proučitvijo možnosti pristopa k opcijskim protokolom teh konvencij in izmenjavo stališč glede morebitnih pomislekov v zvezi s temi konvencijami. Sodelovanje pri mednarodnih postopkih in mehanizmih na področju človekovih pravic.

c) Boj proti smrtni kazni in mučenju ter proti vsem oblikam diskriminacije.

d) Pravice otroka in pravice žensk.

e) Svoboda izražanja, vloga civilne družbe in zaščita zagovornikov človekovih pravic.

f) Sodelovanje na področju mednarodnega sodstva, spodbujanje procesa demokratizacije in dobro javno upravljanje.

g) Sodelovanje v večstranskih organizacijah na področju človekovih pravic.

h) Boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu.

i) Posvetovanje o zunanji in varnostni politiki, zlasti preprečevanju konfliktov, razorožitvi in neširjenju orožja za množično uničevanje.

j) Posvetovanje o vprašanjih regionalne in mednarodne varnosti, ki so v skupnem interesu.

k) Krepitev upravnih in operativnih zmogljivosti zadevnih nacionalnih institucij.

Ta seznam ni popoln, tako da lahko Pridružitveni odbor dodaja druge teme, če se pogodbenici strinjata s tem.

Pododbor lahko razpravlja tudi o zadevah, ki se nanašajo na enega, več ali na vsa zgornja področja.

4. Sekretariat

Urednik Evropske službe za zunanje delovanje in uradnik vlade Ljudske demokratične republike Alžirije skupaj delata kot stalna sekretarja Pododbora in sta odgovorna za pripravo njegovih zasedanj.

Vsa sporočila v zvezi s Pododborom se posredujejo sekretarjema.

5. Zasedanja

Pododbor zaseda, kadar to zahtevajo okoliščine, in najmanj enkrat na leto, in sicer izmenično v Alžiriji in v EU. Zasedanje se lahko skliče na zahtevo ene od pogodbenic, ki jo prejme pristojni stalni sekretar in jo posreduje drugi pogodbenici. Sekretar druge pogodbenice odgovori na zahtevo za sejo Pododbora v 15 delovnih dneh po njenem prejemu.

V posebej nujnih primerih se lahko zasedanja Pododbora skličejo pred zgoraj navedenim rokom, če se s tem strinjata obe pogodbenici. Vse zahteve za sklic zasedanja morajo biti pisne.

Zasedanja Pododbora potekajo na kraju in ob času, ki ju potrdita obe pogodbenici.

Za vsako pogodbenico skliče zasedanje ustrezni stalni sekretar po dogovoru s predsednikom. Pred vsakim zasedanjem je predsednik obveščen o predvideni sestavi delegacij obeh pogodbenic.

Če se obe pogodbenici strinjata, lahko Pododbor zaradi zagotovitve posebnih informacij na zasedanja povabi strokovnjake.

6. Dnevni red zasedanj

Vsi zahtevki za vključitev točk na dnevni red Pododbora se posredujejo stalnima sekretarjema Pododbora. Začasni dnevni red vsakega zasedanja pripravi predsednik v soglasju z drugo pogodbenico najpozneje 10 dni pred zasedanjem.

O točkah za vključitev na začasni dnevni red je treba sekretarja uradno obvestiti vsaj petnajst dni pred začetkom zasedanja. Dokumentacijo morata obe strani prejeti vsaj sedem dni pred zasedanjem.

Dnevni red sprejme Pododbor na začetku vsakega zasedanja.

7. Zapisnik

Zapisnik sestavita in potrdita oba stalna sekretarja po vsakem zasedanju. Izvod zapisnika, vključno z morebitnimi predlogi in priporočili Pododbora, stalna sekretarja Pododbora posredujeta sekretarjema in predsedniku Pridružitvenega odbora.

8. Oglaševanje

Če ni sklenjeno drugače, zasedanja Pododbora niso javna, sklepi njegovih razprav se ne objavijo.

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA S PRORAČUNSKIM VPLIVOM, OMEJENIM IZKLJUČNO NA STRAN PRIHODKOV

1. NASLOV PREDLOGA:

Ustanovitev „Pododbora za politični dialog, varnost in človekove pravice“ v okviru pridružitvenega sporazuma EU–Alžirija.

2. PRORAČUNSKE VRSTICE:

Poglavje in člen: ni relevantno.

Znesek za zadevno leto, določen v proračunu: ni relevantno.

3. FINANČNI VPLIV

X Predlog nima finančnih posledic.

( Predlog nima finančnega vpliva na odhodke, ima pa finančni vpliv na prihodke – učinek je naslednji:

v mio. EUR (na eno decimalno mesto natančno)

Proračunska vrstica | Prihodki[3] | 12-mesečno obdobje z začetkom dd. mm. llll | [Leto n] |

Člen …. | Vpliv na lastna sredstva |

Člen …. | Vpliv na lastna sredstva |

Stanje po ukrepu |

[n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |

Člen …. |

Člen …. |

4. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

…

5. OPOMBE

…

[1] UL C […], […], str. […].

[2] Sklep št. 3/2007 Pridružitvenega sveta EU–Alžirija, UL L 330, 15.12. 2007, str. 31.

[3] Pri tradicionalnih lastnih sredstvih (kmetijske dajatve, prelevmani na sladkor, carine) morajo biti navedeni neto zneski, tj. bruto zneski po odbitku 25 % stroškov zbiranja.