[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 20.9.2010

COM(2010) 471 konč.

2010/0252 (COD)

Predlog

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uvedbi prvega programa za politiko radiofrekvenčnega spektra

{SEC(2010) 1034}{SEC(2010) 1035}

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OZADJE PREDLOGA

- Razlogi za predlog in njegovi cilji

V skladu s členom 8a(3) okvirne direktive 2002/21/ES, ki je bila spremenjena z Direktivo 2009/140/ES, lahko Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu ob kar največjem upoštevanju mnenja Skupine za politiko radijskega spektra (RSPG) predloži zakonodajne predloge za vzpostavitev večletnih programov na področju politike radijskega spektra (RSPP), v katerih določi usmeritve ter cilje za strateško načrtovanje in usklajevanje uporabe radijskega spektra.

RSPP temelji na členu 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), saj sta razpoložljivost spektra in njegova učinkovita uporaba pomembni za vzpostavitev notranjega trga elektronskih komunikacij in druga področja politik EU. V programu bo za obdobje do leta 2015 določeno, kako lahko uporaba spektra prispeva k doseganju ciljev EU ter čim bolj poveča družbene, gospodarske in okoljske koristi. Program temelji na regulativnih načelih EU za elektronske komunikacijske in Odločbi o radijskem spektru 676/2002/ES, v njem pa so ponovno potrjena načela, ki se uporabljajo za vse vrste uporabe spektra, določeni so cilji evropskih pobud ter navedene dejavnosti, ki jih je treba začeti izvajati.

- Splošno ozadje

Spekter je bistvenega pomena za digitalno družbo, hitre brezžične storitve, gospodarsko okrevanje, rast, visokokakovostna delovna mesta in dolgoročno konkurenčnost EU. Pobude v okviru politike spektra so ključne za digitalno agendo za Evropo in strategijo za pametno, trajnostno in vključujočo rast, t. i. Evropo 2020. Prispevki za RSPP so bili zbrani med vrhom za radiofrekvenčni spekter, ki sta ga gostila Parlament in Komisija, javnim posvetovanjem Komisije in z mnenjem RSPG.

- Veljavne določbe na področju, na katero se predlog nanaša

Na področju elektronskih komunikacij je spektrska politika obravnavana v okvirni direktivi 2002/21/ES in Direktivi o odobritvi 2002/20/ES, ki je bila spremenjena z Direktivo 2009/140/ES, s katero so bile uvedene izboljšave, ki naj bi zagotovile učinkovito uporabo spektra, odpravile togost pri njegovem upravljanju in zagotovile lažji dostop do njega. Odločba o radijskem spektru že omogoča usklajevanje tehničnih pogojev za uporabo spektra, ki je pomembna za obstoječe politike EU, ki so povezane z njo.

- Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije

Pri pomembnih sektorskih politikah uporaba spektra EU vedno bolj vpliva na trajnostno rast, konkurenčnost in produktivnost notranjega trga. Ker je spekter omejena dobrina, je treba določiti prednostne naloge, da se zagotovi, da se spekter razporedi ter uporablja učinkovito in uspešno, pri čemer je treba upoštevati cilje politik EU za elektronske komunikacije, širokopasovne storitve za vse, promet, raziskave, opazovanje Zemlje, Galileo, varstvo okolja in boj proti globalnemu segrevanju.

2. POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UčINKA

- Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Metode posvetovanja, glavni ciljni sektorji in splošni profil vprašanih

Zainteresirane strani so imele več priložnosti, da predložijo pripombe.

- Na vrhu za radiofrekvenčni spekter, ki je potekal marca 2010, se je izkazalo, da se institucije EU, države članice in zainteresirane strani jasno strinjajo, da je treba za uporabe z velikim družbenim in gospodarskim vplivom zagotoviti več spektra. Rezultati vrha so povzeti v prilogi 1 k oceni učinka, ustrezni dokumenti pa so na voljo na http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/radio_spectrum/rspp/index_en.htm .

- Komisija je od 4. marca do 9. aprila 2010 organizirala javno posvetovanje ter hkrati pozvala k oddaji prispevkov v zvezi s programom za politiko radiofrekvenčnega spektra. Prejela je 101 odgovor, ki so povzeti v prilogi 2 k oceni učinka in dostopni na http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/radio_spectrum/rspp/rspp_pc_rep/index_en.htm.

- Skupina za politiko radijskega spektra, tj. skupina na visoki ravni, ki Komisiji svetuje pri spektrski politiki, je 9. junija 2010 sprejela uradno mnenje (priloga 3 k oceni učinka). Glej http://rspg.groups.eu.int/_documents/documents/opinions/rspg10_330_rspp_opinion.pdf. Komisija je to mnenje pri pripravi končnega osnutka predloga kar največ upoštevala.

- Pred predložitvijo končne različice je bilo o osnutku mnenja RSPG organizirano posebno javno posvetovanje – prejeti odgovori so dostopni na http://rspg.ec.europa.eu/consultations/responses_rspp2010/index_en.htm.

- Zbiranje ter uporaba strokovnega znanja in izkušenj

Zadevna znanstvena in strokovna področja

Poleg mnenja RSPG ter velikega števila prejetih odgovorov med javnim posvetovanjem in vrhom so pomembne tudi naslednje študije:

- „Exploiting the digital dividend – a European approach“ (Izraba digitalne agende – evropski pristop) (Analysys Mason, DotEcon in Hogan & Hartson), 2009.

- „Optimising the Public Sector's Use of Radio Spectrum in the EU“ (Čim boljša izraba radiofrekvenčnega spektra v javnem sektorju EU) (WIK-Consult), 2008.

- „Radio interference in the European Community“ (Radijske motnje v Evropski skupnosti) (Eurostrategies in LS telcom), 2008.

- „Preparing the next steps in regulation of electronic communications — a contribution to the review of the electronic communications regulatory framework” (Priprava naslednjih faz pri urejanju elektronskih komunikacij – prispevek k ponovnemu pregledu regulativnega okvira elektronskih komunikacij) (Hogan & Hartson, Analysys), 2006.

Sredstva, uporabljena za javno objavo izvedenskih mnenj

Navedene študije so na voljo na spletni strani Komisije: http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/radio_spectrum/documents/studies/index_en.htm in http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/info_centre/documentation/studies_ext_consult/index_en.htm#2006

- Ocena učinka

Zaradi zelo strateškega značaja RSPP so v oceni učinka opredeljene različne možnosti, ocenjeno pa je tudi, ali bi poseg EU pomenil dodatno vrednost v primerjavi z nacionalnimi ali regionalnimi ukrepi. Opredeljena je tudi strateška usmeritev, ki jo zahteva spektrska politika na ravni EU. Poudarjeno je, da je potreben globalen pristop, saj spekter zaradi različnih ravni pristojnosti EU vpliva na vrsto sektorjev. Odbor za oceno učinka je mnenje o oceni učinka sprejel 2. julija 2010.

3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

- Povzetek predlaganih ukrepov

Predlagani program določa usmeritve politike in cilje za strateško načrtovanje in usklajevanje uporabe spektra, potrebne za vzpostavitev notranjega trga. Dopolnjuje strategijo Evropa 2020 in digitalno agendo za Evropo ter spodbuja druge s spektrom povezane politike EU. Zagotovil bo uporabo načel in opredelil usmeritve politik za vse vidike spektrske politike z razsežnostjo EU. Določa konkretne prednostne pobude za povečano usklajevanje, prožnost in razpoložljivost spektra za brezžične širokopasovne komunikacije in druge specifične politike EU, določa izdelavo inventarja obstoječih uporab in prihodnjih potreb po spektru; določa, kaj je treba izboljšati, da se v mednarodnih pogajanjih zavarujejo interesi EU in da se državam članicam pomaga v dvostranskih pogajanjih; poziva k izboljšanemu sodelovanju med tehničnimi ustanovami in predpisuje, da mora Komisija do leta 2015 pripraviti poročilo.

- Pravna podlaga

Člen 114 PDEU.

- Načelo subsidiarnosti

Predlagani ukrep vsebuje spremembo veljavnega regulativnega okvira EU in se tako nanaša na področje, na katerem je Skupnost že izvrševala svojo pristojnost. Predlog je zato v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU).

- Načelo sorazmernosti

Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti, saj določa najnižjo raven uskladitve in opredelitev izvedbenih ukrepov prepušča nacionalnim regulativnim organom (NRO) ali državam članicam. Predlagane spremembe ne presegajo tistega, kar je potrebno za doseganje cilja boljše sektorske ureditve. To pomeni, da so v skladu tudi z načelom sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe PEU.

- Izbira instrumenta

To je zakonodajen ukrep, kajti okvirna direktiva v členu 8a(3) določa, da se zakonodajni predlogi predložijo Parlamentu in Svetu. Z nezavezujočim ukrepom, npr. priporočilom Parlamentu in Svetu, usklajevanje na ravni EU ali ukrepanje držav članic ne bi bilo obvezno. V preteklosti sta Parlament in Svet sprejela odločbe št. 128/1999/ES, št. 626/2008/ES in št. 676/2002/ES, s katerimi sta uvedla podobne obveznosti in ukrepe.

4. POSLEDICE ZA PRORAčUN

Predlog ne vpliva dodatno na proračun Unije.

5. DODATNE INFORMACIJE

- Poenostavitev in zmanjšanje upravnih stroškov

Predlog naj bi zmanjšal upravne ovire, saj bi povečal prožnost spektra in poenostavil upravne postopke za njegovo uporabo. Predviden je v trenutnem programu Komisije za posodobitev in poenostavitev pravnega reda kot tudi v delovnem programu z evidenčno št. 2010/INFSO/002.

- Klavzula ponovnega pregleda/revizijska klavzula/samoderogacijska klavzula

Sklep ustanavlja program, ki ga je treba izvesti do leta 2015, in poziva Komisijo, da pred pripravljanjem naslednjega programa opravi ponovni pregled.

- Informacije držav članic

Države članice obveščajo Komisijo o izvajanju obveznosti.

- Evropski gospodarski prostor

Predlagani akt velja za EGP.

- Podrobna razlaga predloga

Člen 1 Vsebina in področje uporabe

Člen 1 določa splošni cilj programa in njegovo področje uporabe.

Člen 2 Spoštovanje splošnih regulativnih načel

Ta člen naj bi zagotovil, da bodo države članice dosledno uporabljale splošna regulativna načela, tj.: učinkovita uporaba in upravljanje spektra, spodbujanje tehnološke in storitvene nevtralnosti, uporaba najlažjega odobritvenega sistema ter zagotavljanje notranjega trga in konkurenčnosti.

Člen 3 Cilji politike

Cilji politike, ki jih morajo doseči tako države članice kot tudi Komisija, so: zagotoviti zadostno razpoložljivost spektra, zagotoviti čim večjo prožnost spektra, s splošnimi odobritvami in prožnostjo spektra povečati njegovo učinkovito uporabo, preprečiti izkrivljanje konkurence, preprečiti škodljive motnje, uskladiti tehnične pogoje ter zagotoviti zdravstveno zaščito.

Člen 4 Večja učinkovitost in prožnost

Ta člen določa usmeritve politike, ki jih morajo države članice in Komisija pretvoriti v ukrepe, vključno z boljšo prožnostjo pri odobritvah, da se premosti digitalna vrzel, uvedbo tehničnih pogojev za širokopasovne storitve, večjo skupinsko uporabo spektra, pripravo standardov ter z ohranitvijo in spodbujanjem učinkovite konkurence in notranjega trga.

Člen 5 Konkurenca

Ta člen spodbuja konkurenco in navaja različne ukrepe, ki bi jih države članice lahko sprejele, za preprečevanje morebitnega izkrivljanja, ki je nastalo zaradi prožnosti, trgovanja, kopičenja ali drugega zbiranja spektrskih pravic.

Člen 6 Spekter za brezžične širokopasovne komunikacije

Ukrepi, ki jih je treba sprejeti, so: določiti posebne cilje za brezžične širokopasovne storitve in zagotoviti razpoložljivost spektra, določenega v ta namen, naložiti sprostitev pasu digitalne dividende 800 MHz do leta 2013, zagotoviti pokritost podeželskih območij in dostop državljanom z omejenimi možnostmi, ter dovoliti trgovanje z nekaterimi pasovi in zagotoviti spekter za povsod zagotovljen dostop prek satelita.

Člen 7 Potrebe posameznih politik Unije po spektru

Komisija in države članice morajo sodelovati, da zadovoljijo potrebe po spektru za notranji trg pri številnih politikah EU, med drugim pri vesoljski in okoljski politiki, politiki javne varnosti in zaščite, politiki civilne zaščite in zagotavljanja pomoči ob nesrečah ter raziskovalnih in znanstvenih dejavnostih.

Člen 8 Inventar – spremljanje obstoječih uporab in prihodnjih potreb po spektru

V sodelovanju z državami članicami mora Komisija pripraviti inventar obstoječih uporab spektra in morebitnih prihodnjih potreb po spektru.

Člen 9 Mednarodna pogajanja

Ta člen določa ukrepe za povečanje vloge EU v mednarodnih pogajanjih in zaščito njenih interesov. EU mora države članice podpreti v pogajanjih o izvajanju obveznosti EU s tretjimi državami. Na svetovni upravni konferenci za radijske zveze, ki bo potekala leta 2012, mora Unija spodbujati rezultate, ki med drugim omogočajo, da se pasova 800 MHz in 3,4–3,8 GHz v Uniji v celoti uporabljata za širokopasovne povezave, ter zagotavljajo, da je za sektorske politike Unije zagotovljeno dovolj ustrezno zaščitenega spektra, npr. za evropsko vesoljsko politiko in enotno evropsko nebo, in da spremembe radiofrekvenčnih predpisov ITU podpirajo in dopolnjujejo ustrezna načela regulativnega okvira Unije.

Člen 10 Sodelovanje z različnimi ustanovami

Komisija in države članice morajo sodelovati, da bi okrepile trenutni institucionalni okvir ter izboljšale usklajevanje na področju upravljanja spektra in sodelovanje med organi za standardizacijo, CEPT in Skupnim raziskovalnim centrom, s čimer bi tesno povezale upravljanje spektra in njegovo standardizacijo.

Člen 11 Javno posvetovanje

Komisija in države članice morajo opraviti javno posvetovanje, kadar je to potrebno.

Člen 12 Poročanje

Komisija mora do leta 2015 poročati Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 13, 14 in 15: Izvajanje, obveščanje, začetek veljavnosti, naslovniki

Ti členi poleg standardnih določb vsebujejo obveznosti, da morajo države članice ta sklep izvršiti do leta 2015, če v predhodnih členih ni določeno drugače, in o tem obvestiti Komisijo.

2010/0252 (COD)

Predlog

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uvedbi programa za politiko radiofrekvenčnega spektra

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (TFEU), zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[1],

ob upoštevanju mnenja Odbora regij[2],

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Direktiva 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva)[3] v členu 80(3) določa, da lahko Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži zakonodajne predloge za vzpostavitev večletnih programov na področju politike radijskega spektra, v katerih določi usmeritve in cilje za strateško načrtovanje in usklajevanje uporabe radijskega spektra v skladu z veljavnimi direktivami za elektronska komunikacijska omrežja in storitve. V teh usmeritvah in ciljih politike mora upoštevati razpoložljivost in učinkovito uporabo spektra, potrebnega za vzpostavitev in delovanje notranjega trga. Ta sklep ne posega v veljavno zakonodajo EU, zlasti direktive 1999/5/ES, 2002/20/ES in 2002/21/EC ter odločbo št. 676/2002/ES. Prav tako ne posega v ukrepe v skladu z zakonodajo EU, sprejete na nacionalni ravni, ki sledijo ciljem v splošnem interesu, zlasti ciljem v zvezi z urejanjem vsebine in avdiovizualno politiko ter pravico držav članic do organiziranja in uporabe radiofrekvenčnega spektra za potrebe javnega reda, javne varnosti in obrambe.

(2) Spekter je pomemben vir za bistvene sektorje in storitve, vključno z mobilnimi, brezžičnimi širokopasovnimi in satelitskimi komunikacijami, televizijsko in radijsko radiodifuzijo, promet, radiolokacijo in napravami, kot so alarmi, daljinski upravljalniki, slušni pripomočki, mikrofoni in medicinska oprema. Podpira javne storitve, kot so varovalne in varnostne storitve, vključno s civilno zaščito, ter znanstvene dejavnosti, kot so meteorologija, opazovanje Zemlje, radioastronomija in vesoljske raziskave. Zato regulativni ukrepi, ki se nanašajo na spekter, vplivajo na gospodarstvo, varnost, zdravje, javni interes, kulturo, znanost, družbo, okolje in tehnologijo.

(3) Strateško načrtovanje in usklajevanje uporabe spektra na ravni Unije naj bi okrepila enotni trg brezžičnih elektronskih komunikacijskih storitev in opreme kot tudi druge politike Unije, ki zahtevajo uporabo spektra, ter tako ustvarila nove priložnosti za inovacije ter prispevala k okrevanju gospodarstva in socialni integraciji po vsej Uniji, hkrati pa upoštevalo pomembno družbeno, kulturno in gospodarsko vrednost spektra. Unija za to potrebuje program politike, v katerem bo notranji trg upoštevan v vseh politikah Unije, pri katerih se uporablja spekter, npr. elektronske komunikacije, raziskave, razvoj, promet in energija.

(4) Glede na ogromen potencial, ki ga imajo brezžične storitve pri spodbujanju na informacijah temelječe družbe ter razvijanju in podpiranju sektorjev, odvisnih od informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ter premostitvi digitalne vrzeli, mora prvi program podpreti zlasti strategijo za pametno, trajnostno in vključujočo rast Evropa 2020. Je tudi eden od ključnih ukrepov digitalne agende za Evropo[4], s katerim naj bi se zagotovil hitri širokopasovni internetni dostop v prihodnjem na omrežjih temelječem gospodarstvu znanja, njegov visoko zastavljeni cilj pa je splošna pokritost s širokopasovnimi povezavami s hitrostmi najmanj 30 Mbps za vse Evropejce do leta 2020, s čimer bi dosegli trajnostne gospodarske in družbene koristi digitalnega enotnega trga. Program naj bi podpiral in spodbujal tudi druge sektorske politike Unije, npr. trajnostno okolje ter gospodarsko in družbeno vključenost za vse državljane Unije. Ker so brezžične aplikacije pomembne za inovacije, predstavlja program tudi eno od ključnih pobud, ki podpirajo politike Unije na področju inovacij.

(5) Prvi program mora opredeliti glavna načela in cilje, ki jih morajo države članice in institucije Unije doseči do leta 2015, ter posebne pobude za njihovo izvajanje. Čeprav je upravljanje spektra še vedno večinoma v nacionalni pristojnosti, ga je treba izvajati v skladu z veljavno zakonodajo Unije, omogočiti pa mora tudi izvajanje ukrepov za uresničevanje politik Unije.

(6) Program mora upoštevati tudi Odločbo št. 676/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta 676/2002/ES z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru)[5] ter tehnično znanje in izkušnje Evropske konference poštnih in telekomunikacijskih uprav (CEPT), da se bodo politike Unije, odvisne od spektra, ki sta jih potrdila Parlament in Svet, lahko izvajale s tehničnimi izvedbenimi ukrepi, ki bodo sprejeti, kadar bo to potrebno za izvajanje obstoječih politik Unije.

(7) Zaradi zagotavljanja čim boljše uporabe spektra bodo pri odobritvah morda potrebne inovativne rešitve, npr. skupinska uporaba spektra, splošne odobritve ali skupna uporaba infrastrukture. Uporaba takih načel v Uniji se lahko olajša tako, da se opredelijo določeni skupni ali pogoji za uporabo spektra. Splošne odobritve, ki predstavljajo najenostavnejši odobritveni sistem, so še posebej zanimive takrat, kadar motnje ne ovirajo razvoja drugih storitev.

(8) Trgovanje s pravicami do spektra bi moralo skupaj s prožnimi pogoji za uporabo bistveno spodbuditi gospodarsko rast. Zato je treba v skladu z okvirno direktivo takoj dovoliti trgovanje s pasovi, za katere je bila z zakonodajo Unije že uvedena prožna uporaba. Poleg tega bi splošna načela za obliko in vsebino pravic, s katerimi je mogoče trgovati, ter splošni ukrepi za preprečevanje kopičenja spektra, ki bi lahko povzročili prevladujoč položaj ter neupravičeno uporabo pridobljenega spektra, poenostavili usklajeno uvajanje teh ukrepov v vseh državah članicah in pridobivanje takih pravic po vsej Uniji.

(9) Kot je poudarjeno v digitalni agendi za Evropo, je brezžični širokopasovni dostop pomembno sredstvo za povečanje konkurenčnosti, potrošnikove izbire in dostopa na podeželju in drugih območjih, kjer so žične povezave težke izvedljive ali gospodarsko nesprejemljive. Vendar lahko upravljanje spektra vpliva na konkurenčnost, saj lahko spremeni vlogo in moč tržnih udeležencev, npr. če imajo obstoječi uporabniki neupravičene konkurenčne prednosti. Omejen dostop do spektra, zlasti kadar je ustrezen spekter omejena dobrina, lahko ustvari oviro za vstop novih storitev in uporab ter ovira inovacije in konkurenco. Pridobitev novih pravic do uporabe, vključno s trgovanjem ali drugimi prenosi spektra med uporabniki, ter uvedba novih prožnih pogojev za uporabo spektra lahko vplivata na trenuten konkurenčni položaj. Države članice morajo zato sprejeti ustrezne predhodne in naknadne regulativne ukrepe (npr. spreminjanje veljavnih pravic, prepoved določenih pridobitev pravic do spektra, uvedbo pogojev za kopičenje spektra in učinkovito uporabo – take ukrepe, kot so določeni v členu 9(7) okvirne direktive –, omejevanje količine spektra za vsakega operaterja ali preprečevanje prekomernega kopičenja spektra), s katerimi v skladu z načeloma iz člena 5(6) Direktive 2002/20/ES (direktiva o odobritvi) in člena 1(2) Direktiva 87/372/EGS (direktiva o GSM) preprečijo izkrivljanje konkurence.

(10) Za čim boljšo in učinkovito uporabo spektra je treba razvoj in posodobljene pregledne informacije o uporabi spektra stalno spremljati po vsej Uniji. Čeprav morajo države članice v skladu z Odločbo Komisije 2007/344/ES o usklajeni dostopnosti informacij glede uporabe spektra v Skupnosti[6] objaviti podatke o pravicah do uporabe, je treba v Uniji uvesti natančen inventar obstoječe uporabe spektra ter učinkovito metodologijo za ponovni pregled in ocenjevanje, da se izboljša učinkovitost uporabe spektra in radijske opreme, zlasti med 300 MHz in 3 GHz. To bi pomagalo odkriti neučinkovite tehnologije in uporabe v komercialnem in javnem sektorju kot tudi neuporabljene dodelitve in možnosti za skupno uporabo, ter oceniti potrebe potrošnikov in podjetij v prihodnosti.

(11) Usklajeni standardi v skladu z Direktivo 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju te opreme[7] so ključni za dosego učinkovite uporabe spektra ter morajo upoštevati zakonsko določene pogoje za skupno uporabo. Tudi evropski standardi za neradijsko električno in elektronsko opremo ter omrežja morajo preprečevati motnje pri uporabi spektra. Skupinski učinek vedno večjega števila in gostote brezžičnih naprav in uporab ter raznolike uporabe spektra predstavlja izzive za trenutne pristope k upravljanju motenj. Poleg teh pristopov je treba preučiti tudi lastnosti sprejemnikov in bolj izpopolnjene mehanizme za preprečevanje motenj.

(12) V skladu s cilji vodilne pobude Komisije „Digitalna agenda za Evropo“ bi lahko brezžične širokopasovne povezave odločilno prispevale k okrevanju gospodarstva in gospodarski rasti, če se zagotovi dovolj spektra, se pravice do uporabe podeljujejo hitro in je dovoljeno trgovanje, ki se prilagaja trgu. Digitalna agenda določa, da morajo imeti vsi državljani Unije do leta 2020 širokopasovni dostop s hitrostjo najmanj 30 Mbps. Zato je treba do leta 2012 določeni spekter odobriti za prizemne komunikacije, da se vsem zagotovi enostaven brezžični širokopasovni dostop, zlasti v spektrskih pasovih, ki jih je Komisija določila z odločbami 2008/477/ES, 2008/411/ES in 2009/766/ES. Kot dopolnitev prizemnim širokopasovnim storitvam in za zagotavljanje pokritosti v najbolj odmaknjenih področjih Unije bi bila lahko hitra in izvedljiva rešitev cenovno dostopen širokopasovni dostop prek satelita.

(13) Pas 800 MHz je najprimernejši za pokrivanje velikih področij z brezžičnimi širokopasovnimi storitvami. Zaradi usklajevanja tehničnih pogojev v skladu s Sklepom 2010/267/EU in na podlagi Priporočila Komisije z dne 28. oktobra 2009, v katerem je Komisija pozvala k ukinitvi analogne radiodifuzije do 1. januarja 2012, ter zaradi hitrega nacionalnega regulativnega razvoja, je treba v Uniji razpoložljivost tega pasu za elektronske komunikacije načeloma zagotoviti do leta 2013. Odvisno od izkušenj in pomanjkanja spektra v drugih pasovih, primernih za pokrivanje, bi se lahko dolgoročno določil tudi dodaten spekter pod 790 MHz. Zaradi zmogljivosti pasu 800 MHz za prenašanje prek velikih območij, je treba pravicam dodati tudi obveznosti pokrivanja.

(14) Ker so skupen pristop in ekonomije obsega ključni za razvoj širokopasovnih komunikacij v Uniji ter preprečevanje izkrivljanja konkurence in razdrobljenosti trga med državami članicami, bi se lahko med državami članicami in s Komisijo za odobritve in postopke usklajeno opredelili določeni pogoji. Ti bi se lahko nanašali na obveznosti pokrivanja, velikost spektrskega bloka, časovni razpored za dodeljevanje pravic, dostop do mobilnih virtualnih operaterjev omrežij (MVNO) ter trajanje pravic do uporabe. Glede na to, kako pomembno je trgovanje s spektrom za povečanje njegove učinkovite uporabe in razvoj notranjega trga brezžične opreme in storitev, morajo ti pogoji veljati za spektrske pasove, ki so razporejeni za brezžične komunikacije in pri katerih se pravice do uporabe lahko prenesejo ali najamejo.

(15) Tudi drugi sektorji bodo morda potrebovali dodaten spekter, npr. promet (za varnostne, informacijske in upravljalne sisteme), raziskave in razvoj, civilna zaščita, pomoč ob nesrečah, e-zdravje in e-vključevanje. Čim večje ustvarjanje sinergij med spektrsko politiko in dejavnostmi na področju raziskav in razvoja ter opravljanje študij o radiofrekvenčni združljivosti med različnimi uporabniki spektra bi moralo prispevati k inovacijam. Skupno raziskovalno središče Komisije mora pomagati pri razvijanju tehničnih vidikov spektrskega urejanja, zlasti z zagotavljanjem testnih zmogljivosti, s katerimi bi se preverili modeli motenj, pomembni za zakonodajo Unije. Poleg tega je treba zaradi rezultatov raziskav v okviru sedmega okvirnega programa pregledati potrebe po spektru pri projektih z morebitnim velikim gospodarskim ali naložbenim potencialom, zlasti za MSP, tj. pri kognitivnem radiu ali e-zdravju. Treba je zagotoviti tudi ustrezno zaščito pred škodljivimi motnjami, da se lahko še naprej opravljajo dejavnosti na področju raziskav, razvoja in znanosti.

(16) Strategija Evropa 2020 določa okoljske cilje za trajnostno in konkurenčno gospodarstvo, ki gospodarneje izkorišča vire, npr. z 20-odstotnim izboljšanjem učinkovitosti virov. Pri tem ima pomembno vlogo sektor informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), kar je poudarjeno tudi v digitalni agendi za Evropo. Predlagani ukrepi obsegajo pospešeno uvedbo sistemov za inteligentno upravljanje energije (pametna omrežja in pametno merjenje porabe), ki uporabljajo komunikacijske zmogljivosti za zmanjševanje porabe energije, razvoj inteligentnih prometnih sistemov in inteligentno upravljanje prometa po vsej Uniji, s čimer bi se zmanjšale emisije ogljikovega dioksida v prometnem sektorju. Učinkovita uporaba spektrskih tehnologij bi prav tako lahko pripomogla k zmanjšanju porabi energije pri radijski opremi ter omejila okoljske učinke v podeželskih in odmaknjenih območjih.

(17) Zaščita javnega zdravja pred elektromagnetnimi polji je ključna za dobro počutje državljanov in usklajen pristop pri odobritvah spektra v Uniji; kot je določila Komisija v Priporočilu 1999/519/EC o omejevanju izpostavljenosti splošne javnosti elektromagnetnim poljem, je bistveno zagotoviti stalno spremljanje ionizirajočih in neionizirajočih vplivov uporabe spektra na zdravje, vključno s skupinskimi učinki uporabe spektra v realnem življenju v različnih frekvencah, ki jih povzroča vedno več vrst opreme.

(18) Bistveni cilji v javnem interesu, npr. varno življenje, zahtevajo usklajene tehnične rešitve, ki omogočajo sodelovanje varnostnih služb in služb za pomoč v sili med državami članicami. Na usklajeni osnovi je treba zagotoviti dovolj spektra za razvoj in prosti pretok varnostnih storitev in naprav ter inovativne vseevropske ali medobratovalne varnostne rešitve ali rešitve v sili. Iz študij je že razvidno, da je potreben dodaten usklajen spekter pod 1 GHz, da se v Uniji v naslednjih petih do desetih letih zagotovijo mobilne širokopasovne storitve za javno zaščito in pomoč ob nesrečah.

(19) Urejanje spektra ima zaradi lastnosti širjenja, mednarodnega značaja trgov, ki so odvisni od radijsko podprtih storitev, ter potrebe po izogibanju škodljivih motenj med državami veliko čezmejno ali mednarodno razsežnost. Države članice morajo v skladu z ustaljeno sodno prakso storiti vse potrebno, da v zadevah v svoji pristojnosti Unijo ustrezno zastopajo v mednarodnih ustanovah, pristojnih za usklajevanje spektra. Poleg tega sklicevanje na mednarodne sporazume v direktivah 2002/21/ES in 2002/20/ES, kakor sta bili spremenjeni[8], pomeni, da države članice ne bodo prevzele mednarodnih obveznosti, ki preprečujejo ali omejujejo izpolnjevanje obveznosti Unije. Poleg tega mora Unija pri politikah in pristojnostih Unije politično spodbujati pogajanja, v večstranskih pogajanjih, vključno z Mednarodno zvezo za telekomunikacije, pa zavzeti vlogo, ki ustreza pristojnosti, ki jo ima po pravu Unije za spektrske zadeve.

(20) Da se izpopolni trenutna praksa in na podlagi načel, ki jih je Svet 3. februarja 1992 opredelil v sklepih o postopkih, ki jih je treba upoštevati na svetovni upravni konferenci za radijske zveze, ki je potekala leta 1992, in kadar se na svetovnih konferencah o radiokomunikacijah (WRC) in drugih večstranskih pogajanjih obravnavajo načela in politične zadeve s pomembno razsežnostjo za Unijo, mora Unija poleg dolgoročnega cilja, da poleg držav članic postane članica Mednarodne zveze za telekomunikacije, uvesti nove postopke, s katerimi bo zaščitila svoje interese v mednarodnih pogajanjih; kot je določeno v Direktivi 2002/21/ES, lahko Komisija v ta namen Evropskemu parlamentu in Svetu predlaga splošne cilje politike, pri čemer mora upoštevati mnenje Skupine za politiko radijskega spektra (RSPG).

(21) Na svetovni konferenci o telekomunikacijah, ki bo potekala leta 2012, bodo obravnavane določene za Unijo pomembne zadeve, npr. digitalna dividenda, znanstvene in meteorološke storitve, trajnostni razvoj in podnebne spremembe, satelitske komunikacije in uporaba spektra za GALILEO (ustanovljen z Uredbo Sveta št. 876/2009 o ustanovitvi skupnega podjetja Galileo[9] in Uredbo Sveta (ES) št. 1321/2004 z dne 12. julija 2004 o vzpostavitvi upravljavskih struktur Evropskega satelitskega radionavigacijskega sistema[10]) ter evropski program za globalno spremljanje okolja in varnosti za izboljšano uporabo podatkov[11], pridobljenih z opazovanjem Zemlje.

(22) Države članice bodo morda potrebovale podporo pri usklajevanju frekvenc v dvostranskih pogajanjih s sosednjimi državami, ki niso članice Unije, vključno z državami pristopnicami in državami kandidatkami, da bi izpolnile obveznosti Unije na področju usklajevanja frekvenc. To naj bi prav tako pomagalo preprečevati škodljive motnje ter izboljšati učinkovitost spektra in konvergenčno uporabo spektra tudi prek meja Unije. Ukrepi so potrebni zlasti v pasovih 800 MHz in 3,4–3,8 GHz, da se zagotovita prehod na celične širokopasovne tehnologije in uskladitev spektra, ki je potrebna za posodobitev kontrole zračnega prometa.

(23) Da se bodo cilji tega programa lahko dosegli, je pomembno, da se na ravni Unije pripravi ustrezen institucionalni okvir za usklajevanje spektrskega upravljanja in urejanja, pri čemer je treba v celoti upoštevati pristojnosti ter strokovno znanje in izkušnje nacionalnih uprav. To lahko pripomore tudi k temu, da se usklajevanje spektra med državami članicami obravnava v okviru notranjega trga. Sodelovanje in usklajevanje sta ključna tudi med organizacijami za standardizacijo, inštituti za raziskave in CEPT.

(24) Komisija mora Evropskemu parlamentu in Svetu poročati o rezultatih, doseženih na podlagi tega sklepa, ter o načrtovanih prihodnjih ukrepih.

(25) Pri pripravi tega predloga je Komisija kar največ upoštevala mnenje RSPG –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1 Cilj

S tem sklepom se uvede program za politiko radiofrekvenčnega spektra, ki naj bi zagotovil strateško načrtovanje in usklajevanje uporabe spektra ter s tem delovanje notranjega trga.

Člen 2 Uporaba splošnih regulativnih načel

Države članice med seboj in s Komisijo sodelujejo pregledno, s čimer zagotovijo dosledno uporabo naslednjih splošnih regulativnih načel po vsej Uniji, tj.:

(a) spodbujajo učinkovito uporabo spektra, da bi čim bolje zadovoljile vedno večje povpraševanje po frekvencah;

(b) pri uporabi spektra za elektronska komunikacijska omrežja in storitve v skladu s členom 9 Direktive 2002/21/ES (okvirna direktiva) ter, kjer je mogoče, za druge sektorje in uporabe upoštevajo tehnološko in storitveno nevtralnost, s čimer podpirajo učinkovito uporabo spektra, zlasti s spodbujanjem prožnosti, in inovacije;

(c) uporabljajo najenostavnejši sistem odobritev na način, ki zagotavlja čim prožnejšo in učinkovitejšo uporabo spektra;

(d) zagotavljajo delovanje notranjega trga, zlasti z zagotavljanjem učinkovite konkurence.

Člen 3 Cilji politike

Države članice in Komisija med seboj sodelujejo, da bi se osredotočile na prednostne naloge tega prvega programa, pri čemer podpirajo in izvajajo naslednje cilje politike:

(a) pravočasno zagotovijo dovolj ustreznega spektra, s čimer podpirajo cilje politike Unije;

(b) čim bolj podpirajo prožno uporabo spektra, s čimer spodbujajo inovacije in naložbe, pri tem pa upoštevajo načeli tehnološke in storitvene nevtralnosti, odpirajo spekter za nove storitve in zagotavljajo možnost trgovanja s spektrskimi pravicami;

(c) izkoriščajo koristi splošnih odobritev in povečujejo uporabo takih vrst odobritev, s čimer spodbujajo učinkovito uporabo spektra;

(d) preprečujejo, da bi določeni ekonomski operaterji predhodno ali naknadno prekomerno kopičili radijske frekvence ter tako bistveno ovirali konkurenco, s čimer ohranjajo in krepijo učinkovito konkurenco, zlasti na področju elektronskih komunikacijskih storitev;

(e) po potrebi spodbujajo usklajevanje tehničnih pogojev za uporabo in razpoložljivost spektra, vključno z razvojem nadnacionalnih storitev, ter povečujejo ekonomije obsega in povezanosti na ravni Unije, s čimer zmanjšujejo razdrobljenost notranjega trga;

(f) poenostavljajo razvoj standardov, ki omogočajo prožno in učinkovito uporabo spektra, ter povečujejo imunost sprejemnikov na motnje, s čimer preprečujejo škodljive motnje, ki jih povzročajo druge radijske in neradijske naprave, pri čemer še posebej upoštevajo skupinski učinek vedno večjega števila in gostote radijskih naprav in uporab;

(g) pri določanju tehničnih pogojev za razporeditev spektra v celoti upoštevajo rezultate raziskav o morebitnih učinkih sevanja elektromagnetnih polj na človekovo zdravje, ki so jih priznale ustrezne mednarodne organizacije.

Člen 4 Povečana učinkovitost in prožnost

1. Države članice do 1. januarja 2013 v skladu z Direktivo 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (direktiva o odobritvi[12]) sprejmejo ukrepe za odobritev in razporeditev spektra, ki so primerni za razvoj širokopasovnih storitev, npr. da zadevnim operaterjem po potrebi na podlagi posvetovanj v skladu s členom 11 dovolijo neposreden ali posreden dostop do sosednjih blokov spektra najmanj 10 MHz.

2. Države članice v sodelovanju s Komisijo spodbujajo skupinsko in skupno uporabo spektra.

3. Države članice in Komisija sodelujejo, da bi – po potrebi na podlagi pooblastil, ki jih ustreznim organizacijam za standardizacijo podeli Komisija – razvile in uskladile standarde za radijsko opremo in telekomunikacijske terminale ter električno in elektronsko opremo in omrežja.

4. Države članice zagotovijo, da z izbirnimi pogoji in postopki spodbujajo naložbe in učinkovito uporabo spektra.

5. Da bi preprečila morebitno razdrobljenost notranjega trga zaradi različnih izbirnih pogojev in postopkov za usklajene spektrske pasove, ki so bili razporejeni za elektronske komunikacijske storitve in s katerimi je v skladu s členom 9b Direktive 2002/21/ES dovoljeno trgovati v vseh državah članicah, Komisija v sodelovanju z državami članicami za take pasove pripravi smernice za odobritvene pogoje in postopke, zlasti o skupni uporabi infrastrukture in pogojih za pokrivanje.

6. Da bi zagotovile učinkovito uporabo spektrskih pravic in preprečile kopičenje spektra, države članice po potrebi sprejmejo ustrezne ukrepe, vključno s finančnimi sankcijami ali odvzemom pravic.

Člen 5 Konkurenca

1. Države članice ohranjajo in spodbujajo učinkovito konkurenco ter preprečujejo izkrivljanje konkurence na notranjem trgu ali njegovem bistvenem delu.

2. Da bi države članice obveznosti iz prvega odstavka izpolnile v celoti in zlasti zagotovile, da kopičenje, prenosi in spremembe pravic do uporabe radijskih frekvenc ne izkrivljajo konkurence, lahko sprejmejo naslednje ukrepe, ki ne posegajo v uporabo pravil o konkurenci:

(a) Države članice lahko omejijo količino spektra, za katero so bile pravice do uporabo dodeljene ekonomskemu operaterju, ali uvedejo dodatne pogoje za take pravice do uporabe, npr. zagotavljanje širokopasovnega dostopa v določenih pasovih in določenih skupinah pasov s podobnimi lastnostmi, npr. v pasovih pod 1 GHz, ki so razporejeni za elektronske komunikacijske storitve;

(b) Države članice lahko zavrnejo dodelitev novih pravic do uporabe, dovolijo nove uporabe spektra v določenih pasovih ali uvedejo dodatne pogoje za dodelitev novih pravic uporabe ali odobritev novih uporab spektra, če bi določeni ekonomski operaterji kopičili spektrske frekvence ter tako bistveno ovirali konkurenco;

(c) Države članice lahko prepovejo določene prenose pravic do uporabe, za katere se nacionalni nadzor ali nadzor Unije nad združevanjem ne opravlja, ali zanje uvedejo pogoje, če bi ti na notranjem trgu ali njegovem bistvenem delu bistveno ovirali učinkovito konkurenco;

(d) Države članice lahko veljavne pravice po potrebi spremenijo v skladu s členom 14 Direktive 2002/20/ES, da bi preprečile, da bi določeni ekonomski operaterji naknadno prekomerno kopičili spektrske frekvence ter tako bistveno ovirali konkurenco.

3. Države članice zagotovijo, da se pri odobritvenih in izbirnih postopkih izognejo zamudam, ter spodbujajo učinkovito konkurenco.

Člen 6 Spekter za brezžične širokopasovne komunikacije

1. Ne glede na načeli storitvene in tehnološke nevtralnosti države članice v sodelovanju s Komisijo sprejmejo vse potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da je v Uniji razporejenega dovolj spektra za doseganje pokritosti in zmogljivosti, da lahko brezžične uporabe učinkovito prispevajo k doseganju cilja, da bodo vsi državljani do leta 2020 imeli širokopasovni dostop hitrosti najmanj 30 Mbps.

2. Države članice do 1. januarja 2012 pod pogoji, ki potrošnikom zagotavljajo enostaven dostop do brezžičnih širokopasovnih storitev, odobrijo uporabo celotnega spektra, ki ga je Komisija določila v odločbah 2008/477/ES (2,5–2,69 GHz), 2008/411/ES (3,4–3,8 GHz) in 2009/766/ES (900/1800 MHz).

3. Države članice do 1. januarja 2013 zagotovijo razpoložljivost pasu 800 MHz za elektronske komunikacijske storitve v skladu z usklajenimi tehničnimi pogoji, določenimi na podlagi Odločbe št. 676/2002/ES. V državah članicah, v katerih zaradi izjemnih nacionalnih ali lokalnih okoliščin pasu ni mogoče zagotoviti, lahko Komisija do leta 2015 odobri posamezne izjeme. V skladu s členom 9 Direktive 2002/21/ES Komisija v sodelovanju z državami članicami pregleduje uporabo spektra pod 1 GHz in oceni, ali se lahko sprosti dodaten spekter in zagotovi za nove uporabe.

4. Države članice v sodelovanju s Komisijo zagotovijo, da se v redko naseljenih območjih spodbuja zagotavljanje odstopa do širokopasovnih vsebin in storitev, ki uporabljajo pas 790–862 MHz (800 MHz), zlasti z obveznostmi pokrivanja; pri tem preučijo načine in po potrebi sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da sprostitev pasu 800 MHz ne vpliva negativno na uporabnike storitev za izdelavo programov in posebnih učinkov (PMSE).

5. Komisija je pozvana, da v skladu s členom 9b(3) Direktive 2002/21/ES kot prednostno nalogo sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da države članice dovolijo trgovanje s pravicami do uporabe spektra v Uniji v usklajenih pasovih 790–862 MHz (pas 800 MHz), 880–915 MHz, 925–960 MHz, 1 710–1 785 MHz, 1 805–1 880 MHz, 1 900–1 980 MHz, 2 010–2 025 MHz, 2 110–2 170 MHz, 2,5–2,69 GHz in 3,4–3,8 GHz.

6. Komisija za zagotavljanje usklajenih satelitskih storitev za širokopasovni dostop, ki pokrivajo celotno ozemlje Unije, vključno z najbolj odmaknjenimi območji, in ki zagotavljajo dostop do interneta po cenah, primerljivih s ponujenimi prizemnimi storitvami, po potrebi zagotovi razpoložljivost dodatnih spektrskih pasov.

Člen 7 Potrebe po spektru pri določenih politikah Unije

1. Države članice in Komisija zagotovijo razpoložljivost spektra in zaščitijo radijske frekvence, potrebne za opazovanje Zemeljske atmosfere in površine, ki omogočajo razvoj in izkoriščanje vesoljskih aplikacij ter izboljšujejo prometne sisteme, zlasti za globalni civilni navigacijski satelitski sistem GALILEO, program za globalno spremljanje okolja in varnosti GMES ter inteligentne sisteme za varnost v prometu in njegovo upravljanje.

2. Komisija v sodelovanju z državami članicami opravi študije in preuči, ali je mogoče osnovati odobritvene sisteme, ki bi s prihranjeno energijo pri uporabi spektra in zagotavljanjem spektra za brezžične tehnologije, ki imajo potencial prihranka energije, prispevali k nizkoogljični politiki.

3. Komisija po potrebi zagotovi, da se pod usklajenimi pogoji zagotovi dovolj spektra, da se spodbuja razvoj varnostnih storitev in prosti pretok z njimi povezanih naprav ter razvoj inovativnih medobratovalnih rešitev za javno varnost in zaščito, civilno zaščito ter pomoč ob nesrečah.

4. Države članice in Komisija pregledujejo potrebe znanstvene skupnosti po spektru in z njo sodelujejo, opredelijo vrsto raziskovalnih in razvojnih pobud ter inovativne uporabe z morebitnim velikim družbeno-gospodarskim vplivom in/ali naložbenim potencialom ter za take uporabe pod usklajenimi pogoji in z najmanjšim upravnim bremenom zagotovijo, da je razporejenega dovolj spektra.

Člen 8 Inventar in spremljanje obstoječih uporab in novih potreb po spektru

1. Komisija s pomočjo držav članic, ki zagotovijo vse ustrezne informacije o uporabi spektra, pripravi inventar obstoječe uporabe spektra in morebitnih prihodnjih potreb po spektru v Uniji, zlasti v območju od 300 MHz do 3 GHz.

2. Inventar iz prvega odstavka omogoča oceniti tehnično učinkovitost obstoječih uporab spektra ter opredeliti neučinkovite tehnologije in uporabe, neuporabljen ali neučinkovito uporabljen spekter ter priložnosti za skupno uporabo spektra. Pri tem se na podlagi povpraševanja potrošnikov in operaterjev upoštevajo prihodnje potrebe po spektru in možnosti za zadovoljitev takih potreb.

3. Inventar iz prvega odstavka vsebuje različne vrste uporabe spektra pri zasebnih in javnih uporabnikih ter omogoča opredeliti spektrske pasove, ki bi se lahko dodelili ali ponovno razporedili, da se poveča njihova učinkovita uporaba, spodbujajo inovacije in poveča konkurenčnost na notranjem trgu, kar bi koristilo tako zasebnim kot javnim uporabnikom, pri čemer je treba upoštevati morebiten pozitivni in negativni učinek na obstoječe uporabnike takih pasov.

Člen 9 Mednarodna pogajanja

1. V skladu z ustrezno zakonodajo Unije, med drugim z načeloma notranje in zunanje pristojnosti, Unija sodeluje v mednarodnih pogajanjih o zadevah, ki se nanašajo na spekter, na katerih zastopa svoje interese.

2. Države članice zagotovijo, da so mednarodni sporazumi v okviru Mednarodne zveze za telekomunikacije (ITU), katerih pogodbenice so, v skladu z veljavno zakonodajo Unije, zlasti z ustreznimi pravili in načeli regulativnega okvira Unije za elektronske komunikacije.

3. Države članice zagotovijo, da mednarodni predpisi dovoljujejo popolno uporabo frekvenčnih pasov za namene, za katere so bili določeni z zakonodajo Unije, in da je za sektorske politike Unije zagotovljeno dovolj ustrezno zaščitenega spektra.

4. Unija državam članicam na zahtevo zagotovi politično in tehnično podporo v dvostranskih pogajanjih s sosednjimi državami, ki niso članice Unije, vključno z državami pristopnicami in državami kandidatkami, da se razrešijo vprašanja, ki se nanašajo na usklajevanje spektra, ki državam članicam preprečujejo izvajanje obveznosti spektrske politike in upravljanja spektra po zakonodaji Unije. Unija podpira prizadevanja tretjih držav za upravljanje spektra, ki je v skladu z njenim upravljanjem spektra, s čimer varuje cilje Unije na področju spektrske politike.

5. Pri pogajanjih s tretjimi državami so države članice zavezane upoštevati obveznosti po zakonodaji Unije. Pri podpisovanju ali siceršnjem sprejemanju mednarodnih obveznosti, ki se nanašajo na spekter, države članice podpisu ali drugemu dejanju, s katerim izrazijo sprejemanje, priložijo skupno izjavo, s katero se zavežejo, da bodo take mednarodne sporazume ali zaveze izvajale v skladu z obveznostmi iz pogodb.

Člen 10 Sodelovanje različnih ustanov

1. Komisija in države članice med seboj sodelujejo, da bi okrepile veljavni institucionalni okvir in s tem usklajevanje pri upravljanju spektra na ravni Unije, vključno v zadevah, ki neposredno vplivajo na dve ali več držav članic, ter tako razvile notranji trg in zagotovile, da so cilji Unije na področju spektrske politike doseženi v celoti. V skladu s členom 9 si prizadevajo spodbujati interese Unije, ki se nanašajo na spekter, zunaj Unije.

2. Komisija in države članice zagotovijo, da organizacije za standardizacijo, CEPT in Skupno raziskovalno središče Komisije med seboj tesno sodelujejo pri vseh tehničnih zadevah, kadar je to potrebno za zagotovitev učinkovite uporabe spektra. V ta namen ohranjajo ustrezno povezanost med upravljanjem spektra in njegovo standardizacijo na način, s katerim krepijo notranji trg.

Člen 11 Javno posvetovanje

Komisija po potrebi organizira javna posvetovanja, na katerih zbere mnenja vseh zainteresiranih strani ter splošno mnenje javnosti o uporabi spektra v Uniji.

Člen 12 Poročanje

Komisija do 31. decembra 2015 pregleda uporabo programa za politiko radiofrekvenčnega spektra ter Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o dejavnostih in ukrepih na podlagi tega sklepa.

Člen 13 Obveščanje

Če v predhodnih členih ni določeno drugače, države članice te usmeritve in cilje politike uporabljajo do 1. julija 2015.

Komisiji zagotovijo vse informacije, potrebne za pregled uporabe tega sklepa.

Člen 14 Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati 20. dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik [pic][pic][pic][pic][pic][pic]

[1] UL C […], […], str. […].

[2] UL C […], […], str. […].

[3] UL L 108, 24.4.2002, str. 33.

[4] COM(2010) 245, 19.5.2010.

[5] UL L 108, 24.4.2002, str. 1 .

[6] UL L 129, 17.5.2007, str. 67.

[7] UL L 91, 7.4.1999, str. 10.

[8] UL L 337, 18.12.2009, str. 37.

[9] UL L 138, 28.5.2002, str. 1.

[10] UL L 246, 20.7.2004, str. 1.

[11] COM(2009) 589

[12] UL L 108, 24.4.2002, str. 21.