[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 8.7.2009

COM(2009) 322 konč.

2009/0098 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 377/2004 o vzpostavitvi mreže uradnikov za zvezo za priseljevanje

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OZADJE PREDLOGA

- Razlogi za predlog in njegovi cilji

Ta predlog obravnava spremembe k Uredbi (ES) št. 377/2004 o vzpostavitvi mreže uradnikov za zvezo za priseljevanje[1] (v nadaljnjem besedilu: Uredba), ki so nujne za zagotovitev učinkovite uporabe tega pomembnega orodja sodelovanja pri upravljanju migracije in zunanjih meja. Cilj predloga je, da se Uredba ob upoštevanju praktičnih izkušenj prilagodi spremembam v zakonodaji Skupnosti, ki so začele veljati odkar je bila sprejeta.

- Splošno ozadje

Svet je 19. februarja 2004 ob upoštevanju pobude Grčije in mnenja Evropskega parlamenta sprejel Uredbo (ES) št. 377/2004, ki določa obveznost vzpostavitve oblik sodelovanja med uradniki za zvezo za priseljevanje držav članic, cilje takega sodelovanja, funkcije in ustrezne usposobljenosti takih uradnikov za zvezo ter tudi njihove odgovornosti do države gostiteljice in države članice pošiljateljice. V Uredbi „uradnik za zvezo za priseljevanje“ pomeni vsakega predstavnika ene od držav članic, ki ga na delo v tujino napoti urad za priseljevanje ali drugi pristojni urad, da bi vzpostavil in ohranjal stike z organi države članice gostiteljice z namenom prispevati k preprečevanju in boju proti nezakonitemu priseljevanju, poenostaviti vrnitev nezakonitih priseljencev ter upravljati zakonito priseljevanje. To zajema tudi „uradnike za zvezo pri letalskih družbah“, „svetovalce za dokumente“ in „uradnike za zvezo pri organih kazenskega pregona“, kolikor morajo prav tako izpolnjevati zgoraj navedene naloge.

Uradniki za zvezo za priseljevanje so ponavadi napoteni na delo na konzularna predstavništva držav članic v tretjih državah ali ustrezne organe drugih držav članic, lahko pa tudi na pristojne organe zadevnih tretjih držav ter mednarodne organizacije za primerno obdobje, ki ga določi država članica, ki jih napoti na delo.

Svet je 26. oktobra 2004 sprejel Uredbo (ES) št. 2007/2004 o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (agencija FRONTEX)[2]. Agencija FRONTEX v skladu s členom 2(1)(c) te uredbe izvaja analize tveganja. Podlaga za te analize morajo biti čim obsežnejši viri, ki pa jih morajo v glavnem zbrati in zagotoviti pristojni organi držav članic. Da bi agencija FRONTEX izpolnila svojo nalogo, mora tudi poenostaviti operativno sodelovanje med državami članicami in tretjimi državami. Poleg tega lahko sodeluje s pristojnimi organi tretjih držav ali z mednarodnimi organizacijami v okviru delovnih dogovorov, sklenjenih s temi organi. To sodelovanje lahko med drugim zajema izmenjavo izkušenj o zadevah, povezanih z nadzorom meja, usposabljanje mejnih straž, izmenjavo operativnih podatkov in skupne operacije. Agencija FRONTEX nima stalnega predstavništva v nobeni tretji državi. Čeprav lahko uradnik za zvezo za priseljevanje, napoten na delo v zadevne tretje države, precej prispeva k izpolnjevanju zgoraj navedenih nalog agencije FRONTEX, ta možnost še ni ustrezno izkoriščena zaradi nezadostne povezanosti med uradniki za zvezo in agencijo FRONTEX.

Ključni elementi za okrepljeno sodelovanje so strukturirana in varna komunikacijska sredstva, namenjena uradnikom za zvezo za priseljevanje, ki delajo na terenu, in izmenjavi podatkov z drugimi državami članicami. Odločba Sveta 2005/267/ES z dne 16. marca 2005[3] o vzpostavitvi varnega spletno podprtega informacijskega in usklajevalnega omrežja, namenjenega službam držav članic za migracije (v nadaljnjem besedilu: „ICONet“), dopolnjena z Odločbo Komisije z dne 15. decembra 2005[4] o določitvi podrobnih pravil za izvajanje te odločbe Sveta, ponuja dobro podlago za izmenjavo strateških, taktičnih ter operativnih podatkov glede tokov nezakonitega priseljevanja. Poseben del ICONeta je mreža uradnikov za zvezo za priseljevanje („mreža UZP“), ki obsega pododdelke za sezname uradnikov za zvezo za priseljevanje in uradnike za zvezo pri letalskih družbah (trenutno ni v uporabi), za osrednje točke / nacionalne enote UZP držav članic ter regionalne podatke. Ta zadnji pododdelek je nadalje razdeljen na geografske regije, kjer lahko uradniki za zvezo za priseljevanje dobijo na razpolago vse potrebne podatke (npr. poročila o državah, analiza tveganja).

Praktične izkušnje kažejo, da se „mreža UZP“ nedvomno premalo uporablja. Komisija predlaga, da se doda sklic na mrežo v ustrezni člen Uredbe, kar bo spodbudilo uporabo tega varnega in enostavno dostopnega komunikacijskega orodja.

Več držav članic je neuradno privolilo, da bo vodilo regionalne mreže UZP v Afriki in bo v zvezi s tem organiziralo srečanja. Ob upoštevanju dejstva, da sedanje besedilo Uredbe spodbuja le tiste države članice, ki predsedujejo Svetu Evropske unije (ali države članice, ki so v funkciji predsedstva), naj prevzamejo pobudo za taka srečanja, Komisija predlaga, da bi se v zvezi s tem pojasnilo, da imajo tudi države članice, ki so privolile, da bodo vodile regionalne mreže, možnost organiziranja takih srečanj.

V Uredbi je glede obveznosti poročanja določeno: „Država članica, ki predseduje Svetu Evropske unije ali, če ta država članica ni zastopana v državi ali regiji, država članica, ki je v funkciji predsedstva, za Svet in Komisijo ob koncu vsakega semestra sestavi poročilo o dejavnostih mrež uradnikov za zvezo za priseljevanje, v katerih ima predstavnika, in tudi o položaju v državi gostiteljici v zadevah v zvezi z nezakonitim priseljevanjem. Taka poročila se sestavijo v skladu z vzorcem in formatom, ki ju določi Komisija[5]. Ta poročila bodo predstavljala temeljno obliko obveščanja za pripravo ocenjevalnega poročila, ki ga je treba predložiti Svetu na koncu posameznega predsedovanja in ki ga sestavi Komisija o obstoječem položaju v vsaki tretji državi, kamor so napoteni na delo uradniki za zvezo za priseljevanje držav članic.“

Od začetka veljavnosti Uredbe je bilo predstavljenih šest poročil o dejavnostih mrež UZP, pripravljenih pod predsedstvi Združenega kraljestva, Avstrije, Finske, Nemčije, Portugalske in Slovenije, ki so bila osredotočena le na izbrane tretje države. Komisija prav tako ni mogla izpolniti svoje obveznosti, da bi Svetu predstavila obsežno ocenjevalno poročilo, ki bi temeljilo na poročilih predsedstev. Glede na to, da so uradniki za zvezo za priseljevanje držav članic trenutno napoteni na delo v več kot 130 tretjih držav, se te določbe o obveznosti poročanja v praksi ne uporabljajo. Komisija zato predlaga, da bi se ustrezne določbe smiselno prilagodile.

Z Odločbo št. 574/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 je za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 ustanovljen Sklad za zunanje meje v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“[6], katerega namen je prispevati h krepitvi območja svobode, varnosti in pravice ter k uporabi načela solidarnosti med državami članicami. Razpoložljiva finančna sredstva tega Sklada se lahko uporabijo za spodbujanje dejavnosti, ki jih organizirajo konzularne in druge službe držav članic v tretjih državah, vključno z dejavnostmi uradnikov za zvezo za priseljevanje. Kot je navedeno v členu 4(4)(a) te odločbe, Sklad za zunanje meje podpira okrepitev operativne zmogljivosti mrež UZP in spodbuja učinkovitejše sodelovanje držav članic preko teh mrež.

Komisija je junija 2008 sprejela Sporočilo o skupni politiki priseljevanja[7], v katerem so določena načela, ukrepi in orodja, osnovana na mejnikih, sprejetih na zasedanju Evropskega sveta v Tampereju, Haaškem programu ter na globalnem pristopu k vprašanju migracij iz leta 2005. Evropski svet je na podlagi tega sporočila 15. in 16. oktobra 2008 sprejel Evropski pakt o priseljevanju in azilu[8], v katerem je poudaril potrebo po tesnejšem sodelovanju med državami članicami in Komisijo ter državami izvora in tranzita, da bi nadzorovali nezakonito priseljevanje.

- Veljavne določbe na področju, na katero se nanaša predlog

Uredba Sveta (ES) št. 377/2004 z dne 19. februarja 2004 o vzpostavitvi mreže uradnikov za zvezo za priseljevanje;

Odločba Sveta 2005/267/ES z dne 16. marca 2005[9] o vzpostavitvi varnega spletno podprtega informacijskega in usklajevalnega omrežja, namenjenega službam držav članic za migracije;

Odločba Komisije z dne 15. decembra 2005[10] o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Odločbe Sveta 2005/267/ES;

Memorandum o soglasju med Evropsko komisijo in Evropsko agencijo za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije o vzpostavitvi varnega spletno podprtega informacijskega in usklajevalnega omrežja, namenjenega službam držav članic za migracije[11].

2. POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UČINKA

- Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Posvetovanje z državami članicami je bilo sprva opravljeno do konca leta 2006, in sicer z vprašalnikom, katerega pobudnik je bilo finsko predsedstvo v okviru delovne skupine Sveta CIREFI (Centre for Information, Discussion and Exchange on the Crossing of Frontiers and Immigration = Center za informacije, razprave in izmenjave podatkov o prečkanju meja). O njihovih odgovorih je Strateški odbor za meje, priseljevanje in azil razpravljal marca 2007.

Države članice so menile, da je neprimerna zlasti obsežna obveznost poročanja iz člena 6 Uredbe, in poudarile dodano vrednost večjega vključevanja agencije FRONTEX. Izrazile so tudi željo po večji uporabi ICONeta in tesnejšem sodelovanju med uradniki za zvezo za priseljevanje v Afriki. Zadnji vidik se je obravnaval na srečanju na ravni strokovnjakov pozno spomladi leta 2007 ter v okviru Odbora za priseljevanje in azil oktobra 2007.

Komisija je marca 2008 razposlala vprašalnik, ki je vseboval različne možnosti za spremembo Uredbe Sveta (ES) št. 377/2004. Na podlagi prejetih odgovorov je Komisija oktobra 2008 odboru za priseljevanje in azil predložila neuradni delovni dokument s konkretnimi predlogi za spremembo zadevnih določb Uredbe. Komisija je predlagala, da bo na prvi stopnji obravnavala potrebne spremembe glede obveznosti poročanja, vključevanja agencije FRONTEX in večje uporabe ICONeta. Na drugi stopnji se bo v povezavi s pregledom izvajanja uredbe o agenciji FRONTEX, načrtovanim za leto 2010, pregledalo, ali je potrebno in možno, da se vzpostavi uradnik za zvezo za priseljevanje na ravni EU, ki bi tako zastopal interese vseh držav članic ter vseh ustreznih organov EU. V tem pregledu bi se tudi pretehtalo, ali naj se pristojnost za upravljanje ICONeta s Komisije prenese na agencijo FRONTEX.

Države članice so podprle te predloge, vključno z dvostopenjskim pristopom.

- Ocena učinka

Ocena učinka se ni izvedla, saj so v sedanji predlog vključene le manjše, večinoma tehnične spremembe veljavne zakonodaje. Te spremembe ne bodo prinesle nobenega ugotovljivega gospodarskega, družbenega ali okoljskega učinka. Cilj boljše pravne ureditve EU je med drugim poenostaviti in izboljšati veljavno zakonodajo ob upoštevanju načela sorazmernosti. Ta predlog dosega te cilje, tako da zagotavlja usklajenost s spremembami v zakonodaji Skupnosti, ki so začele veljati od sprejetja Uredbe, ob upoštevanju praktičnih izkušenj, pridobljenih pri izvajanju Uredbe.

3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

- Povzetek predlaganih ukrepov

S predlaganimi spremembami je vzpostavljena povezava in zagotovljena pravna podlaga za sodelovanje med agencijo FRONTEX in mrežami UZP, spodbujena je uporaba ICONeta pri rednih izmenjavah podatkov in praktičnih izkušenj, izpostavljene so možnosti uporabe razpoložljivih finančnih sredstev Skupnosti za vzpostavitev in nemoteno delovanje mrež UZP racionaliziran je sistem poročanja v zvezi z dejavnostmi vzpostavljenih mrež UZP, zagotovljena pa je tudi ustrezna obveščenost Evropskega parlamenta kot sozakonodajalca[12] na tem področju politike.

- Pravna podlaga

Člen 63(3)(b) in člen 66 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti sta pravna podlaga za ta predlog uredbe, kakor spreminja Uredbo Sveta (ES) št. 377/2004 z dne 19. februarja 2004 o vzpostavitvi mreže uradnikov za zvezo za priseljevanje, ki temelji na teh členih, ter kakor bo nadalje določila delovanje takih mrež.

- Načelo subsidiarnosti

Skupnost je na podlagi člena 63(3)(b) Pogodbe ES pristojna za sprejemanje ukrepov glede nezakonitega priseljevanja in prebivanja, tudi vračanja oseb, ki nezakonito bivajo v državi članici, v izvorno državo. Na podlagi člena 66 mora Svet v skladu s postopkom iz člena 67 sprejeti ukrepe za zagotovitev sodelovanja med ustreznimi upravnimi službami držav članic na področjih iz tega naslova ter med temi službami in Komisijo. Veljavne določbe Skupnosti o vzpostavitvi in delovanju mrež UZP je treba prilagoditi, da se upoštevajo spremembe v zakonodaji Skupnosti ter praktične izkušnje, pridobljene v zvezi s tem.

Države članice zato same ne morejo zadovoljivo doseči cilja predloga.

- Načelo sorazmernosti

Člen 5 Pogodbe ES navaja: „Noben ukrep Skupnosti ne sme prekoračiti okvirov, ki so potrebni za doseganje ciljev te pogodbe“. Oblika, izbrana za ta ukrep Skupnosti, mora omogočiti, da predlog doseže svoj cilj in se izvaja čim bolj učinkovito. Predlagana pobuda – sprememba Uredbe – pomeni nadaljnji razvoj schengenskega pravnega reda v boju zoper organizacijo nezakonitega priseljevanja in zagotavlja sodelovanje med ustreznimi upravnimi službami držav članic na področjih iz tega naslova ter med temi službami in Komisijo. Predlog je zato v skladu z načelom sorazmernosti.

- Izbira instrumenta

Predlagani instrument: uredba.

Druga sredstva ne bi bila primerna, saj sedanji predlog spreminja uredbo.

4. PRORAČUNSKE POSLEDICE

Predlog ne vpliva na proračun Skupnosti.

5. DODATNE INFORMACIJE

- Posledice različnih protokolov, priloženih k pogodbama, in pridružitvenih sporazumov, sklenjenih s tretjimi državami

Pravna podlaga tega predloga je v naslovu IV Pogodbe ES, iz česar sledi, da se uporablja sistem „spremenljive geometrije“ iz protokolov o stališču Združenega kraljestva, Irske in Danske ter iz schengenskega protokola. Ta predlog nadgrajuje schengenski pravni red. Zato se morajo v zvezi z različnimi Protokoli upoštevati naslednje posledice:

Združeno kraljestvo in Irska

Združeno Kraljestvo sodeluje pri tej uredbi v skladu s členom 5 Protokola o vključitvi schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije, ki je priložen Pogodbi EU in Pogodbi ES, ter členom 8(2) Sklepa Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda.

Irska sodeluje pri tej uredbi v skladu s členom 5 Protokola o vključitvi schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije, ki je priložen Pogodbi EU in Pogodbi ES, ter členom 6(2) Sklepa Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda.

Danska

Danska v skladu s Protokolom o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi EU in Pogodbi ES, ne sodeluje pri sprejemanju ukrepov s strani Sveta v okviru naslova IV Pogodbe ES, razen: „ukrepov, ki določajo tretje države, katerih državljani morajo imeti ob prehodu zunanjih meja držav članic vizum, ali za ukrepe glede enotne oblike vizumov“.

Ta predlog nadgrajuje schengenski pravni red in v skladu s členom 5 Protokola: „se Danska v 6 mesecih po tem, ko je Svet sprejel sklep glede predloga ali pobude za nadgraditev schengenskega pravnega reda v skladu z določbami naslova IV Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, odloči, ali bo ta sklep prenesla v svoje notranje pravo“.

Islandija in Norveška

Kar zadeva Norveško in Islandijo, pomeni ta predlog razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda[13].

Švica

Kar zadeva Švico, pomeni ta predlog razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma, sklenjenega med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda[14].

Lihtenštajn

Kar zadeva Lihtenštajn, pomeni ta predlog razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda[15].

- Podrobna razlaga predloga

Člen 1

V prvem odstavku in točki (a) drugega odstavka se spodbuja uporaba varnega spletno podprtega informacijskega in usklajevalnega omrežja, namenjenega službam držav članic za migracije (ICONet), za izmenjavo podatkov o napotitvi uradnikov za zvezo za priseljevanje ter izmenjavo podatkov in praktičnih izkušenj med temi uradniki.

V točki (b) drugega odstavka je določeno tesnejše sodelovanje med agencijo FRONTEX in mrežami UZP.

V točki (c) drugega odstavka je določeno, da lahko poleg države, ki predseduje ali je v funkciji predsedstva, pobudo za srečanja uradnikov za zvezo za priseljevanje prevzame tudi vsaka druga država članica.

V tretjem odstavku je določena poenostavljena obveznost poročanja po tej uredbi. Prav tako je določeno, da morajo zadevne evropske institucije prejemati redne podatke o dejavnostih mrež uradnikov za zvezo za priseljevanje v določenih regijah in/ali državah, ki so posebnega pomena za Evropsko unijo, ter o razmerah v teh regijah in/ali državah, povezanih z nezakonitim priseljevanjem.

2009/0098 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne […]

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 377/2004 o vzpostavitvi mreže uradnikov za zvezo za priseljevanje

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 63(3)(b) in člena 66 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[16],

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1. Uredba Sveta (ES) št. 377/2004 z dne 19. februarja 2004 o vzpostavitvi mreže uradnikov za zvezo za priseljevanje[17] določa obveznost vzpostavitve oblik sodelovanja med uradniki za zvezo za priseljevanje držav članic, cilje takega sodelovanja, funkcije in ustrezne usposobljenosti takih uradnikov za zvezo ter tudi njihove odgovornosti do države gostiteljice in države članice pošiljateljice.

2. Z Odločbo Sveta 2005/267/ES[18] je vzpostavljeno varno spletno podprto informacijsko in usklajevalno omrežje, namenjeno službam držav članic za migracije za izmenjavo informacij o nedovoljenih migracijah, nezakonitem vstopanju in priseljevanju ter vračanju oseb, ki bivajo nezakonito. Med elemente za izmenjavo informacij je treba vključiti mreže uradnikov za priseljevanje.

3. Z Uredbo (ES) št. 2007/2004 je ustanovljena Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije[19]. Naloga agencije FRONTEX je pripraviti splošne in prilagojene analize tveganja, ki jih predloži Svetu in Komisiji.

4. Uradniki za zvezo za priseljevanje morajo zbirati podatke za uporabo na operativni ali na strateški ravni ali na obeh ravneh. Taki podatki lahko bistveno prispevajo k dejavnostim agencije FRONTEX, povezanim z analizo tveganj, zato je treba vzpostaviti tesnejše sodelovanje med mrežami uradnikov za zvezo za priseljevanje in agencijo FRONTEX.

5. Vse države članice bi morale imeti možnost, da po potrebi prevzamejo pobudo za srečanja uradnikov za zvezo za priseljevanje, napotenih na delo v določene tretje države ali regije, da spodbujajo njihovo medsebojno sodelovanje.

6. Z Odločbo št. 574/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 je za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 ustanovljen Sklad za zunanje meje v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“[20], katerega namen je prispevati h krepitvi območja svobode, varnosti in pravice ter k uporabi načela solidarnosti med državami članicami. Razpoložljiva sredstva tega sklada se lahko porabijo, da se spodbujajo dejavnosti, ki jih organizirajo konzularne in druge službe držav članic v tretjih državah, ter podpira okrepitev operativne zmogljivosti mreže uradnikov za zvezo za priseljevanje in s tem spodbuja učinkovitejše sodelovanje držav članic prek mreže.

7. Svet, Evropski parlament in Komisijo je treba redno obveščati o dejavnostih mrež uradnikov za zvezo za priseljevanje v določenih regijah in/ali državah, ki so posebnega pomena za Evropsko unijo, ter o razmerah v teh regijah in/ali državah, povezanih z nezakonitim priseljevanjem. Izbor posebnih regij in/ali držav, ki so posebnega pomena za Evropsko unijo, mora temeljiti na objektivnih kazalnikih priseljevanja, kot so statistični podatki o nezakonitem priseljevanju in analize tveganj, ki jih pripravlja agencija FRONTEX, usklajen pa mora biti tudi s splošno politiko EU na področju zunanjih odnosov.

8. Uredbo (ES) št. 377/2004 je zato treba ustrezno spremeniti.

9. Ker države članice same ne morejo zadovoljivo doseči ciljev predlaganih ukrepov, in sicer prilagoditve veljavnih določb Skupnosti o vzpostavitvi in delovanju mrež uradnikov za zvezo za priseljevanje, pri čemer se upoštevajo spremembe v zakonodaji Skupnosti ter praktične izkušnje, pridobljene v zvezi s tem, temveč se jih bolje doseže na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje tistega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev.

10. Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava člen 6(2) Pogodbe o Evropski uniji in jih izražata Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter Listina Evropske unije o temeljnih pravicah.

11. Združeno kraljestvo sodeluje pri tej uredbi v skladu s členom 5 Protokola o vključitvi schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, ter členom 8(2) Sklepa Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda[21].

12. Irska sodeluje pri tej uredbi v skladu s členom 5 Protokola o vključitvi schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, ter členom 6(2) Sklepa Sveta 2002/192/ES z 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda[22].

13. Danska v skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, ne sodeluje pri sprejemanju te uredbe, ki zanjo ni zavezujoča in se zanjo ne uporablja. Glede na to, da ta uredba nadgrajuje schengenski pravni red na podlagi določb iz naslova IV tretjega dela Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, se mora Danska v skladu s členom 5 omenjenega protokola v šestih mesecih po sprejetju te uredbe odločiti, ali jo bo prenesla v svoje notranje pravo.

14. Kar zadeva Norveško in Islandijo, pomeni ta uredba razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda[23], ki spadajo v področje iz člena 1(A) in (E) Sklepa Sveta 1999/437/ES[24] o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo navedenega sporazuma.

15. Kar zadeva Švico, pomeni ta uredba razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma, sklenjenega med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo[25] o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo v področje iz člena 1(A) in (E) Sklepa 1999/437/ES ter se upoštevajo v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES[26].

16. Kar zadeva Lihtenštajn, pomeni ta uredba razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo v področje člena 1(A) in (E) Sklepa 1999/437/ES ter se upoštevajo v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/261/ES[27]–

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1 Sprememba

Uredba (ES) št. 377/2004 se spremeni:

17. V členu 3 se črta drugi stavek odstavka 1 in vstavi naslednji odstavek (3):

‘3. Podatki iz odstavkov (1) in (2) so na varnem spletno podprtem informacijskem in usklajevalnem omrežju, namenjenem službam držav članic za migracije, ki je vzpostavljeno z Odločbo Sveta 2005/267/EC[28] (v nadaljnjem besedilu: „ICONet“), na voljo v oddelku o mrežah uradnikov za zveze za priseljevanje. Komisija te podatke posreduje tudi Svetu.“

18. Člen 4 se spremeni:

(a) v odstavku 1 se druga alinea nadomesti z naslednjim besedilom:

„ – izmenjujejo podatke in praktične izkušnje, zlasti na srečanjih in prek ICONeta,“

(b) odstavek 2 se nadomesti z naslednjim besedilom:

‘2. Predstavniki Komisije in agencije FRONTEX, vzpostavljene z Uredbo (ES) št. 2007/2004, so upravičeni do sodelovanja na srečanjih, organiziranih v okviru mreže uradnikov za zvezo za priseljevanje, čeprav lahko srečanja zaradi operativnih vidikov potekajo brez prisotnosti teh predstavnikov. Če je primerno, so lahko povabljeni tudi drugi organi in institucije.“

(c) v odstavku 3 se doda naslednji stavek:

„Tudi druge države članice lahko prevzamejo pobudo za taka srečanja.“

19. Člen 6 se nadomesti z naslednjim besedilom:

‘1. Država članica, ki predseduje Svetu Evropske unije ali, če ta država članica ni zastopana v državi ali regiji, država članica, ki je v funkciji predsedstva, za Svet, Evropski parlament in Komisijo ob koncu vsakega semestra sestavi poročilo o dejavnostih mrež uradnikov za zvezo za priseljevanje v določenih regijah in/ali državah, ki so posebnega pomena za Evropsko unijo, ter o razmerah v teh regijah in/ali državah, povezanih z nezakonitim priseljevanjem. Po posvetovanju z državami članicami in Komisijo mora izbor posebnih regij in/ali držav, ki so posebnega pomena za Evropsko unijo, temeljiti na objektivnih kazalnikih priseljevanja, kot so statistični podatki o nezakonitem priseljevanju in analize tveganj, ki jih pripravlja agencija FRONTEX, usklajen pa mora biti tudi s splošno politiko EU na področju zunanjih odnosov.

2. Taka poročila je treba sestaviti v skladu z vzorcem, določenim z Odločbo Komisije 2005/687/ES[29], in navesti ustrezna merila za izbor.

3. Komisija na podlagi zgoraj navedenih poročil za Svet in Evropski parlament vsako leto pripravi povzetek ugotovljenih dejstev glede razvoja mrež uradnikov za zvezo za priseljevanje.“

Člen 2 Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti.

V Bruslju, […]

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

[…] […]

[1] UL L 64, 2.3.2004, str. 1.

[2] UL L 349, 25.11.2004, str. 1.

[3] UL L 83, 1.4.2005, str. 48.

[4] C(2005) 5159 konč.

[5] Odločba Komisije z dne 29. septembra 2005, UL L 264, 8.10.2005, str. 8.

[6] UL L 144, 6.6.2007, str. 22.

[7] COM(2008) 359 konč.

[8] Dokument Sveta 13440/08.

[9] UL L 83, 1.4.2005, str. 48.

[10] C(2005) 5159 konč.

[11] C(2007) 374.

[12] Sklep Sveta z dne 22. decembra 2004 o uporabi postopka iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določena področja iz Naslova IV tretjega dela te pogodbe, UL L 396, 21.12.2004, str. 45.

[13] UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

[14] UL L 53, 27.2.2008, str. 52.

[15] UL L […], […], str. […].

[16] UL C […], […], str. […].

[17] UL L 64, 2.3.2004, str. 1.

[18] UL L 83, 1.4.2005, str. 48.

[19] UL L 349, 25.11.2004, str. 1.

[20] UL L 144, 6.6.2007, str. 22.

[21] UL L 131, 1.6.2000, str. 43.

[22] UL L 64, 7.3.2002, str. 20.

[23] UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

[24] UL L 176, 10.7.1999, str. 31.

[25] UL L 53, 27.2.2008, str. 1.

[26] UL L 53, 27.2.2008, str. 1.

[27] UL L 83, 26.3.2008, str. 3.

[28] UL L 83, 1.4.2005, str. 48.

[29] UL L 264, 8.10.2005, str. 8.