Ključni instrumenti za ozaveščanje o dobrobiti živali so pobude za usposabljanje in krepitev zmogljivosti, kot so program Boljše usposabljanje za varnejšo hrano (BTSF) ter instrument za tehnično pomoč in izmenjavo informacij (TAIEX), programi EU za raziskave in ciljno usmerjeni projekti.

To poročilo temelji na „Študiji o učinku mednarodnih dejavnosti na področju dobrobiti živali“ (v nadaljnjem besedilu: študija). Upošteva tudi študijo „Ocena stroškov kmetov za skladnost z zakonodajo EU na področju okolja, dobrobiti živali in varnosti hrane“. Ta študija ni namenjenega dobrobiti živali, vendar zajema pomembne informacije za to poročilo.

Poročilo je zato namenjeno opredelitvi dejavnosti in instrumentov politike, ki so bili najučinkovitejši v smislu rezultatov v obdobju 2004–2016.

Ocenjuje njihove rezultate pri spodbujanju standardov na področju dobrobiti živali na svetovni ravni in analizira, kako so prispevali k zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za nosilce dejavnosti iz EU in iz držav, ki niso članice EU.

V okviru strategije EU je bilo predvideno sprejetje tega poročila. To predstavlja pomemben korak za upoštevanje mednarodnih dejavnosti,, , ki so se v zadnjih petnajstih letih izvajale na področju dobrobiti živali.

Komisija je prav tako želela ostati dejavna na večstranskem prizorišču, zlasti v Svetovni organizaciji za zdravje živali (OIE) in Organizaciji Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO), kakor tudi v okviru evropske sosedske politike.

Splošni cilj mednarodnih dejavnosti Komisije na področju dobrobiti živali je podpiranje vrednot EU v zvezi z živalmi, ozaveščanje in spodbujanje na svetovni ravni, zlasti pri trgovinskih partnerjih EU, visokih standardov na področju dobrobiti živali, ki odražajo model ter načela EU. Izboljšanje standardov na področju dobrobiti živali na svetovni ravni prav tako prispeva k zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za nosilce dejavnosti iz EU in iz držav, ki niso članice EU.

Leta 2017 je bil dosežen mejnik, ko je OIE ob podpori EU sprejela svojo prvo globalno strategijo za dobrobit živali. Dejansko spodbuja dobrobit živali kot del drugih ključnih družbenih vrednot, kot sta socialno-ekonomski razvoj in trajnost. Poleg tega strategija OIE temelji na razvoju in izvajanju znanstveno utemeljenih standardov, krepitvi zmogljivosti, izobraževanju in dialogu z več zainteresiranimi stranmi. Ta pristop je skladen z vizijo in načeli EU o dobrobiti živali.

Komisija je na regionalni ravni pospešila razvoj regionalnih strategij OIE za dobrobit živali in sofinancirala organizacijo dogodkov v petih regijah OIE. Komisija je financirala dejavnosti Platforme OIE za dobrobit živali za Evropo, v kateri ima ključno vlogo pri usmerjanju prednostnih nalog in načrtovanju dejavnosti platforme.

Komisija je v zvezi z izvajanjem standardov podpirala razvoj znanja in veščin med pristojnimi organi držav članic OIE, ki niso članice EU. Komisija je od leta 2004 tudi finančno prispevala k organizaciji svetovnih in regionalnih pobud OIE, sodelovala pa je tudi v odborih, ki so opredelili cilje ter programe takih dogodkov. Dejavnosti Komisije so olajšale izvajanje standardov OIE v državah, ki niso članice EU, zlasti ob zakolu in glede prevoza.

Komisija poleg tega prispeva k olajšanju sprejetja standardov z usklajevanjem stališč s članicami OIE, ki niso članice EU. Komisija prav tako podpira države članice OIE v postopku določanja standardov, na primer z organizacijo regionalnih seminarjev za kontaktne točke OIE za dobrobit živali. Poleg tega so projekti Komisije za sodelovanje, namenjeni krepitvi veterinarskih služb, podprli regionalno usklajevanje med afriškimi državami in njihovo vključevanje v postopek določanja standardov OIE.

Vse države članice EU so članice OIE, Komisija pa ima status opazovalke. Komisija v zgodnji fazi postopka določanja standardov prispeva k delu zadevnih skupin strokovnjakov OIE. Ko so standardi predloženi za sprejetje, Komisija prispeva prek enotnega mehanizma EU za usklajevanje. Komisija ima dejansko ključno vlogo pri predstavitvi skupnih stališč EU v vsaki fazi posvetovanj in v trenutku, ko OIE sprejema standarde.

Komisija in države članice EU od leta 2002 sodelujejo z OIE v vsaki fazi postopka določanja standardov in tudi med njihovim izvajanjem s strani držav članic OIE.

Te dejavnosti so namenjene podpori razvoju in sprejemanju mednarodnih standardov OIE ter sodelovanju s FAO.

Standardi EU na področju dobrobiti živali, z izjemo standardov ob zakolu, veljajo samo za proizvodnjo EU in ne za uvožene proizvode. Poleg tega se pri izvozu živih živali zunaj ozemlja EU uporabljajo samo nekatere zahteve glede prevoza živali. Za druge standarde EU na področju dobrobiti živali ima Komisija omejene pristojnosti za vplivanje na države, ki niso članice EU. Dobrobit živali ni bila izrecno priznana kot pomembna za trgovino v okviru Splošnega sporazuma o tarifah in trgovini (GATT). Zato se določbe o dobrobiti živali v trgovinskih sporazumih večinoma nanašajo na sodelovanje in ne na izpolnjevanje obstoječih zahtev. Dosežki EU na tem področju so odvisni od stopnje pripravljenosti držav, ki niso članice EU, za sodelovanje.

Tudi kratkoročni projekti, kot so ukrepi, ki se od leta 2014 izvajajo v sektorskem dialogu med EU in Brazilijo v okviru memoranduma o soglasju o dobrobiti živali, so dosegli vidne rezultate. Na splošno se lahko šteje, da so ti ukrepi vplivali na odnos kmetov in industrije do razprave o dobrobiti živali ter jih v nekaterih primerih spodbudili k sprejetju prostovoljnih zavez na področju dobrobiti živali, kot je na primer skupna hlevska reja svinj.

Vključitev dobrobiti živali v dvostranske trgovinske sporazume je vedno zahtevala EU. Dvostransko sodelovanje v okviru trgovinskih sporazumov ali zunaj njih je z leti doseglo konkretne rezultate. Delovne skupine med EU in njenimi partnerji (npr. Čilom in Novo Zelandijo) se pogosto ustanovijo za opredelitev letnih delovnih načrtov z ustreznimi ukrepi. Posledica tega je, da je Čile razvil celotno nacionalno zakonodajo o dobrobiti živali, Nova Zelandija in Kanada pa sta oblikovali enakovredno zakonodajo o dobrobiti živali ob zakolu.

3.podpora partnerski državi pri razvoju in izvajanju zakonodaje ter standardov o dobrobiti živali na podlagi modela in načel EU ali OIE;

Raziskovalne dejavnosti

Komisija je financirala 15 projektov na področju dobrobiti živali v okviru šestega in sedmega okvirnega programa, ki vključujejo institucije iz držav, ki niso članice EU. Med njimi je bil Welfare Quality® prvi pomembni projekt EU na področju dobrobiti živali, ki je vzpostavil dolgoletno znanstveno mrežo med državami članicami EU in državami, ki niso članice EU.

Poleg tega Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) od leta 2004 pripravlja znanstvena mnenja o dobrobiti živali, ki jih Komisija uveljavlja v državah, ki niso članice EU. Komisija je omogočila tudi izmenjave med strokovnjaki EFSA in znanstveniki iz držav partneric (npr. Nove Zelandije, Čila).

Obe dejavnosti sta prispevali k zagotovitvi znanstvene podlage za razvoj mednarodnih standardov in smernic na področju dobrobiti živali.

Tehnična pomoč in dejavnosti za krepitev zmogljivosti

Program Boljše usposabljanje za varnejšo hrano (BTSF) in TAIEX sta glavna instrumenta za krepitev zmogljivosti. Poleg tega so se v okviru sosedske politike uporabljali projekti tesnega sodelovanja.

Program Boljše usposabljanje za varnejšo hrano je namenjen uradnikom v državah, ki niso članice EU in ki v EU izvažajo živila in živali. Usposobljeni uradniki so nato odgovorni za razširjanje pridobljenega znanja in izvajanje kaskadnih usposabljanj.

Program Boljše usposabljanje za varnejšo hrano je državam, ki niso članice EU, zagotavljal krepitev zmogljivosti z:

1.organizacijo in izvajanjem usposabljanj za izboljšanje in krepitev sanitarnega in fitosanitarnega okvira (program BTSF World), ki so namenjena državam, ki niso članice EU, in se organizirajo v njih, kot so regionalne delavnice in trajne misije za usposabljanje;

2.vključevanjem uradnikov iz držav, ki niso članice EU, v usposabljanje, ki ga organizira EU;

3.moduli e-učenja.

Teme programa Boljše usposabljanje za varnejšo hrano so vključevale vse od osnovnih znanstvenih načel do posebne zakonodaje EU in standardov OIE za dobrobit živali, zlasti glede zakola in prevoza. Dejavnosti programa BTSF World, namenjene dobrobiti živali, so v obdobju od 2004 do 2015 zajele približno 1 000 udeležencev iz držav, ki niso članice EU.

TAIEX podpira uprave v vseh državah kandidatkah in sosedskih državah za približevanje, prenos in izvajanje zakonodaje EU.

TAIEX je v obdobju od 2004 do 2015 financiral več kot 60 projektov s področja dobrobiti živali, ki so vključevali več kot 40 delavnic in 16 strokovnih misij. Uspešen primer teh delavnic je delavnica, ki je leta 2015 potekala v Libanonu. Delavnica, ki je bila organizirana v sodelovanju z OIE, je bila namenjena izboljšanju dobrobiti živali med prevozom in ob zakolu.

V obdobju pregleda je bila dobrobit živali vključena v projekte tesnega sodelovanja zlasti z balkanskimi državami in Ukrajino.

3.5.VPLIV NA KONKURENČNOST

Ta oddelek ocenjuje, v kolikšni meri so mednarodne dejavnosti na področju dobrobiti živali na svetovni ravni prispevale k izboljšanju enakih konkurenčnih pogojev za proizvajalce iz EU in iz držav, ki niso članice EU.

Študija je ocenila konkurenčnost sektorjev EU, na katere vplivajo standardi za dobrobit živali, in tudi vpliv skladnosti s standardi za dobrobit živali na štiri ključne razsežnosti konkurenčnosti:

1.produktivnost in stroškovno konkurenčnost;

2.dostop do trga;