(5)Splošna odstopna klavzula se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z dne 3. marca 2021 izrazila stališče, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v EU ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Povečana negotovost in močna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, najizrazitejšega dviga cen energentov doslej in nenehnih motenj v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023.

(4)Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vse ali pomemben del zadevnih specifičnih priporočil za države, izdanih v ciklih semestra leta 2019 in 2020. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve spremenjenega načrta.

(3)Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je na primer opazen v višjih cenah energentov in hrane ter slabših obetih za rast. Višje cene energentov bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energijsko revščino ali jim ta grozi. EU je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 prvič uporabljena direktiva o začasni zaščiti, s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v EU ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva.

(2)Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala ponovno potrjeno skupno zavezo, sprejeto na socialnem vrhu v Portu maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Danske ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo treba opraviti poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi predlog za skupno poročilo o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic ter ki ga je Svet sprejel 14. marca 2022.

(1)Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta, ki je vzpostavila mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je bil najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost [XX] junija 2022 posodobljen

(6)V skladu s pristopom iz mnenja Sveta z dne 18. junija 2021 o konvergenčnem programu za leto 2021 se fiskalna naravnanost sedaj najbolje meri kot sprememba primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) glede na srednjeročno potencialno rast, brez začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19, vendar vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratna sredstva) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih skladov EU. Da bi se ocenilo, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna in s svojo strukturo prispeva k trajnostnemu okrevanju v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, je pozornost poleg splošne fiskalne naravnanosti namenjena tudi razvoju nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložbam.

(7)Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, v katerem so predstavljene širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023, da bi države članice podprla pri pripravi programov za stabilnost in konvergenčnih programov ter s tem okrepila usklajevanje politik. Komisija poudarja, da se na podlagi makroekonomskih obetov zimske napovedi iz leta 2022 prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost v letu 2023 zdi ustrezen, hkrati pa se je pripravljena odzvati na spreminjajoče se gospodarske razmere. Komisija je napovedala, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med posameznimi državami članicami in upoštevati morebitne čezmejne učinke prelivanja. Komisija je države članice pozvala, naj smernice upoštevajo v svojih programih za stabilnost in konvergenčnih programih. Komisija se je zavezala, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in po potrebi prilagodila svoje smernice za politiko, in sicer najpozneje do konca maja 2022 v svojem pomladanskem svežnju v okviru semestra.

(8)Kar zadeva fiskalne smernice, podane 2. marca 2022, so v priporočilih glede javnih financ za leto 2023 upoštevani poslabšanje gospodarskih obetov, povečana negotovost in nadaljnja negativna tveganja ter višja inflacija v primerjavi z zimsko napovedjo. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi se ublažil vpliv, ki ga ima dvig cen energentov, in da bi se s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi prispevalo k omejitvi inflacijskih pritiskov zaradi sekundarnih učinkov; fiskalna politika mora ostati prožna, da se lahko prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, poleg tega pa se mora razlikovati med državami glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi kar zadeva izpostavljenost krizi in pritok razseljenih oseb iz Ukrajine.

(9)Danska je 30. aprila 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je v skladu s členom 19 Uredbe (EU) 2021/241 in na podlagi smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 13. julija 2021 sprejel sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Dansko. Izplačilo obrokov je pogojeno s sklepom Komisije, sprejetim v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, da Danska zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja.

(10)Danska je 29. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022, 12. maja 2022 pa konvergenčni program za leto 2022, kar je storila po izteku roka iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Danske o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost.

(11)Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Dansko za leto 2022. V njem je ocenila napredek Danske pri obravnavanju zadevnih specifičnih priporočil, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter ocenila izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Danskem glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Danske pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, doseganju krovnih ciljev EU glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja ZN.

(12)Svet je 20. julija 2020 Danski priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo leta 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako je Danski priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Na podlagi podatkov, ki jih je potrdil Eurostat, se je saldo sektorja država na Danskem v letu 2021 izboljšal, saj je v letu 2020 primanjkljaj znašal 0,2 % BDP, v letu 2021 pa je bil dosežen presežek v višini 2,3 % BDP, k čemur so prispevali neperiodični davčni prihodki. Odziv Danske na področju fiskalne politike je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni ukrepi nujne pomoči pa so se povečali z 2,6 % BDP v letu 2020 na 4,0 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Danska sprejela leta 2021, so v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Na podlagi podatkov, ki jih je potrdil Eurostat, je dolg sektorja država v letu 2021 znašal 36,7 % BDP.

(13)Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v konvergenčnem programu za leto 2022, je ugoden za leto 2022 in realističen za leto 2023. Vlada napoveduje, da bo realni BDP leta 2022 zrasel za 3,4 %, leta 2023 pa za 1,9 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije iz leta 2022 pričakuje nižja realna rast BDP, ki naj bi leta 2022 znašala 2,6 %, leta 2023 pa 1,8 %, predvsem zaradi nižje rasti zasebne potrošnje. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni presežek zmanjšal na 0,6 % BDP v letu 2022 in na 0,2 % BDP v letu 2023. Zmanjšanje v letu 2022 je predvsem posledica upočasnitve gospodarske aktivnosti in nekaterih davčnih prihodkov, ki se niso ponovili. V skladu s programom se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP znižal na 33,3 % v letu 2022 in na 32,5 % BDP v letu 2023. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, je v pomladanski napovedi Komisije iz leta 2022 za leto 2022 predviden javnofinančni presežek v višini 0,9 %, za leto 2023 pa 0,6 % BDP. To je nekoliko več od presežka, predvidenega v konvergenčnem programu za leto 2022. V pomladanski napovedi Komisije iz leta 2022 je predviden višji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer 34,9 % v letu 2022 in 33,9 % v letu 2023. Razlika je posledica višjih predvidenih postavk prilagoditve stanj in tokov, zlasti podpore za socialna stanovanja.

Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2022 je srednjeročna (10-letno povprečje) potencialna rast BDP ocenjena na 1,9 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Danske.

(14)Vlada je leta 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih kot odziv na krizo zaradi COVID-19, zaradi česar se bodo začasni ukrepi nujne pomoči predvidoma znižali s 4,0 % BDP v letu 2021 na 0,0 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energentov, ki so v pomladanski napovedi Komisije iz leta 2022 ocenjeni na 0,1 % BDP v letu 2022 in 0,0 % BDP v letu 2023. Ti ukrepi vključujejo predvsem socialne transferje za gospodinjstva z nižjimi dohodki. Ti ukrepi so po napovedih začasni. Če bi cene energentov ostale visoke tudi v letu 2023, pa bi se izvajanje nekaterih ukrepov lahko nadaljevalo. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi v skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2022 v letih 2022 in 2023 znašali 0,2 % BDP.

(15)Svet je 18. junija 2021 Danski priporočil, naj v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Prav tako je Danski priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ v srednjeročnem obdobju, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti.

(16)Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2022 in ob upoštevanju informacij iz konvergenčnega programa Danske za leto 2022 naj bi bila v letu 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna pri –1,6 % BDP, kot je priporočil Svet. Danska namerava zagotavljati stalno podporo okrevanju z mehanizmom za okrevanje in odpornost, iz katerega bo financirala dodatne naložbe, kot je priporočil Svet. Pozitiven učinek, ki ga imajo na gospodarsko aktivnost odhodki, financirani iz nepovratnih sredstev mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev EU, naj bi ostal nespremenjen glede na leto 2021. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele nevtralen učinek na fiskalno naravnanost z 0,0 odstotne točke BDP. Danska namerava zato ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,6 odstotne točke. Ta znatni ekspanzivni prispevek vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energentov (0,1 % BDP) ter stroškov zaradi zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,2 % BDP). Druga povečanja odhodkov vključujejo zlasti javno porabo, povezano z obrambno in varnostno politiko, ter dodatne odhodke za pospešitev zelenega prehoda in odpravo odvisnosti od uvoženih fosilnih goriv.

(17)V skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2022 naj bi fiskalna naravnanost v letu 2023 ob predpostavki nespremenjenih politik znašala +1,6 % BDP. Danska naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva iz mehanizma za okrevanje in odpornost, s katerimi bo financirala dodatne naložbe za podporo okrevanju. Pozitiven vpliv na gospodarsko aktivnost, ki ga imajo odhodki, financirani z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU, naj bi se v primerjavi z letom 2022 zmanjšal za 0,1 odstotne točke BDP zaradi višine finančne podpore iz mehanizma za okrevanje in odpornost, že izplačane v letih 2021 in 2022. Nacionalno financirane naložbe naj bi imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,4 odstotne točke glede na leto 2022. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,4 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energentov (0,1 % BDP) in dodatnih stroškov za zagotavljanje začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP). Drugi dejavniki vključujejo zmanjšanje javnofinančnih odhodkov v zvezi s porabo energije.

(18)Glede na konvergenčni program za leto 2022 naj bi se presežek sektorja država v letu 2024 postopoma stabiliziral pri 0,6 % BDP in se do leta 2025 zmanjšal na 0,4 % BDP. V skladu s programom se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal na 34,0 % GDP v letu 2024 in dosegel 33,9 % BDP v letu 2025. Na podlagi analize Komisije se tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju zdijo nizka.

(19)Na Danskem je za periodične davke na nepremičnine določena zgornja meja, zato se ne zvišujejo skupaj s tržnimi cenami. Posledično ne morejo ublažiti ciklov gibanja cen stanovanjskih nepremičnin in imajo negativne distribucijske učinke. Parlament je leta 2017 že odobril nov sistem davka na nepremičnine, ki pa še vedno ni vzpostavljen. Zaradi dviga cen stanovanjskih nepremičnin in dolgih čakalnih dob za dodelitev socialnih stanovanj je prišlo do pomanjkanja cenovno dostopnih stanovanj na glavnih urbanih območjih. Poleg tega se je na območju Københavna znatno povečal delež hipotekarnih posojil z razmerjem med dolgom in dohodkom nad 4 ter razmerjem med vrednostjo kredita in vrednostjo zastavljene nepremičnine nad 60 %, zaradi česar so lahko posojilojemalci izpostavljeni povišanju obrestnih mer ali kakršnemu koli občutnemu padcu cen stanovanjskih nepremičnin. Danski svet za sistemska tveganja je izdal priporočila za zmanjšanje tveganj, ki izhajajo iz teh hipotekarnih posojil, vendar priporočila niso bila izvedena.

(20)V skladu s členom 19(3), točka (b), in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi (EU) 2021/241 načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Te omogočajo reševanje vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Dansko, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta. Načrt je osredotočen na naložbe v zeleni in digitalni prehod, zlasti na čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije, trajnostni promet ter raziskave in inovacije. Ukrepi na področju raziskav lahko razširijo inovacijsko bazo in v raziskovalne in inovacijske dejavnosti vključijo več podjetij. Nekatera specifična priporočila za državo, in sicer naj „[e]konomsko politiko v zvezi z naložbami osredotoči na izobraževanje ter spretnosti in znanja“, ter ukrepi za odpravo pomanjkanja zdravstvenih delavcev in zagotovitev učinkovitega nadzora nad okvirom za preprečevanje pranja denarja ter njegovo izvrševanje, so bili obravnavani zunaj načrta. Ukrepi, povezani s temi področji, niso bili vključeni v načrt za okrevanje in odpornost.

(21)Pričakuje se, da bo izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Danske prispevalo k nadaljnjemu napredku glede zelenega in digitalnega prehoda. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje na Danskem, predstavljajo 59 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 25 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Danski pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19 in še naprej krepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

(22)Danska je partnerski sporazum predložila 4. aprila 2022, prvi programski dokument kohezijske politike pa 11. aprila 2022. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 bo Danska pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju.

(23)Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, ki so obravnavani v načrtu za okrevanje in odpornost, se Danska sooča s številnimi dodatnimi izzivi, povezanimi z zmanjševanjem odvisnosti od fosilnih goriv, krepitvijo krožnega gospodarstva za podporo zelenemu prehodu ter povečanjem odpornosti trga stanovanjskih nepremičnin in zadolženih gospodinjstev.

(24)Čeprav je v danskem načrtu za okrevanje in odpornost 59 % sredstev namenjenih zelenim pobudam, Danska na nekaterih področjih krožnega gospodarstva ni dovolj uspešna. Stopnja krožne rabe materialov je na Danskem precej pod povprečjem EU. Z 845 kg na prebivalca na leto država proizvede največ komunalnih odpadkov na prebivalca v EU. Čeprav se Danska uvršča nekoliko nad povprečje EU glede zbiranja komunalnih odpadkov za recikliranje (53,9 % v letu 2020 proti 47,8 %, kolikor je bilo povprečje EU), sežge 45,2 % komunalnih odpadkov, kar je skoraj dvakrat več od povprečja EU. Na Danskem se večina odpadkov sežge za proizvodnjo energije, zaradi česar niso izkoriščene priložnosti za učinkovitejšo rabo virov. Pravočasno je treba izvesti novo strategijo za ravnanje z odpadki in krožno gospodarstvo ter s tem povezane nacionalne programe in načrte za odpadke in krožno gospodarstvo. Izgube v smislu manjše proizvodnje energije zaradi zmanjšanega sežiga odpadkov bi bilo mogoče nadomestiti z okolju prijaznejšimi metodami, vključno z izboljšanjem energijske učinkovitosti in uporabo električnih toplotnih črpalk.