SL    SL SL 
 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 10.9.2008 
COM(2008) 545 kon č. 
  
SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU  PARLAMENTU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
AKCIJSKI NA ČRT 
 
za izvajanje strategije EU za zdravstveno varstvo živali 
 
SL 2   SL SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU  PARLAMENTU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
AKCIJSKI NA ČRT 
 
za izvajanje strategije EU za zdravstveno varstvo živali 
Ozadje 
Decembra 2004 je Komisija sprožila postopek zunanjega vrednotenja, da bi temeljito 
pregledala rezultate ukrepov EU v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in možne usmeritve v 
prihodnosti. Na podlagi rezultatov tega vr ednotenja in obširnega posvetovanja z 
zainteresiranimi stranmi je nato se ptembra 2007 predstavila svoje sporo čilo o novi strategiji 
za zdravstveno varstvo živali1. V njem je Komisija prvi č opredelila svoje strateške smotre in 
cilje glede zdravja živali. 
Svet2, Evropski parlament3 ter Evropski ekonomsko-socialni odbor4 so pozdravili razvoj 
strateškega pristopa k politiki zdravstvenega varstva živali za  EU ter podprli splošne smotre, 
cilje in na čela, opredeljene v strate giji zdravstvenega varstv a živali za obdobje 2007–2013.  
Komisija predstavlja svoj akcijski na črt za zdravstveno varstvo živali, ki temelji na rezultatih 
razprav v raznih medinstitucionalnih forumih EU in s katerim naj bi uresni čila vizijo strategije 
v naslednjih petih letih in kasneje. Ta akcijski na črt je treba brati v povezavi s strategijo EU 
za zdravstveno varstvo živali. Najpomembnejš e v njem navedene zadeve bodo postale del 
letnega ciklusa zakonodajnega in delovnega programa Komis ije (ZDPK). Njegov cilj je 
poenostaviti in izboljšati obstoje čo zakonodajo, bolje oblikova ti novo zakonodajo ter okrepiti 
spoštovanje in u činkovitost predpisov v skladu z na čelom sorazmernosti in politiko boljše 
pravne ureditve EU. Zakonodajni predlogi bodo sistemati čno ocenjeni in za vsako pobudo se 
bo preučila široka paleta zakonod ajnih in nezakonodajnih možnosti skladno z akcijskim 
načrtom Komisije za boljšo zakonodajno ureditev5. Komisija bo v pripravo intenzivno 
vključila zainteresirane strani in bo uporabila oceno u činka za pripravo novih zakonodajnih 
pobud. V tem akcijskem na črtu je dolo čen okvirni časovni razpored za „ zakonodajne 
pobude“ . Izvajanje posameznih ukrepov, napovedanih v akcijskem na črtu, je torej odvisno od 
rezultata posameznih ocen u činka.  
                                                 
1 COM 539(2007), sprejeto 19. septembra 2007.  
http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/str ategy/docs/animal_hea lth_strategy_en.pdf. 
2 Sklepi Sveta. Dokument 15481/07 ADD 1, sprejet 17. decembra 2007.  
http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/strategy/docs/council_opinion.pdf. 
3 Resolucija Evropskega parlamenta, A6-0147/2008, sprejeta 21. maja 2008. 
4 Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora NAT/376 (2008), sprejeto 16. januarja 2008. 
http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/strategy/docs/EESC_opinion.pdf 
5 COM(2002) 278. 
 
SL 3   SL Sestava akcijskega na črta 
Akcijski na črt je razdeljen v štiri glavne stebre ali podro čja dejavnosti: 
1. dolo čanje prednostnih nalog posredovanja EU, 
2. okvir EU za zdravstveno varstvo živali, 3. prepre čevanje, nadzor in pripravljenost na krizo ter 
4. znanost, inovacije in raziskave. Splošna zakonodaja o dobrem po čutju živali bo pregledana v okviru drugega stebra. Posebne 
akcije v zvezi z dobrim po čutjem živali so že opisane v Akcijskem na črtu Skupnosti za 
zaščito in dobro po čutje živali 2006–2010
6, ki je sedaj sestavni del strategije EU za 
zdravstveno varstvo živali. Zato ta akcijski na črt ne prikazuje podrobnosti posameznih akcij 
za dobro po čutje živali. 
1. Dolo čanje prednostnih nalog ukrepanja EU 
Svet se je mo čno spremenil.  Globalizacija, podnebne spre membe in preseljevanje 
ljudi so dejavniki, ki podpirajo širjenje živalskih bolezni, zaradi česar jih je teže 
nadzorovati. Bolezni, kot so BSE, ki so bi le pred 10 leti velika nevarnost za živalsko 
in človeško zdravje, veljajo sedaj zaradi med tem sprejetih ukrepov za veliko manjše 
tveganje. Vendar pa se sre čujemo z novimi in na novo nastajajo čimi izzivi, kot so 
bolezni, ki so zaradi globalnega segrevan ja bolj razširjene. Skratka, na podlagi 
skrbne ocene tveganja in tehtnega strokovnega svetovanja je treba ponovno 
ovrednotiti prednostne naloge. Komisija bo r azvila profiliranje in kategorizacijo 
tveganj za živalske bolez ni, kar bo podlaga za dolo čanje prednostnega vrstnega reda 
akcij, ter preu čila možnost vklju čitve tega pristopa v no v pravni okvir EU za 
zdravstveno varstvo živali (po možnosti ZDPK 2010). Ukrepi in sredstva bodo 
usmerjeni na bolezni, ki so za javnost zelo pomembne. 
2. Okvir EU za zdravstveno varstvo živali 
Glavni cilj strategije za zdravstveno varstvo živali je razviti zakonodajo EU o 
zdravstvenem varstvu živali. Komisija  bo do leta 2010 pr ipravila zakonodajni 
predlog, ki bo na novo opredelil prese čišče s pravnim redom Skupnosti na podro čju 
zdravstvenega varstva živali, dobrega po čutja, prehrane živa li, varnosti hrane, 
javnega zdravja, varstva okolja, farm acevtskih izdelkov, zakonodajo o skupni 
kmetijski politiki in predpisi ustrezn ih mednarodnih organizacij (OIE, Codex 
Alimentarius) ter odgovornosti, kar bo vplivalo na kasnejša pravila financiranja. Med 
pripravo zakonodaje o zdravstv enem varstvu živali bo Komi sija ustrezno upoštevala 
priporočila Evropskega parlamenta, Sveta te r Evropskega ekonomsko-socialnega 
odbora. Analizirala bo zlasti priporo čila glede obveznosti lastnikov živali (vklju čno z 
živalmi za nekomercialne namene), dolo čanja prednostnega vrst nega reda bolezni, 
cepljenja, gostote živali in kmetij, morebitne uvedbe sistema pregledov za kmetije in akreditacije veterinarskih šol.  
                                                
 
6 Akcijski na črt Skupnosti za zaš čito in dobro po čutje živali 2006–2010  
http://ec.europa.eu/food/animal/welfare/actionplan/actionplan_en.htm. 
 
SL 4   SL Do leta 2011 naj bi Komisija tudi spreje la zakonodajni predlog za usklajeni okvir EU 
o delitvi odgovornosti in stroškov, da bi vsi udeleženci prevzeli odgovornost ter sodelovali pri odkrivanju in zatir anju bolezni. Komisija bo preu čila možnost, da bi 
sistem nadomestil temeljil na kategoriz aciji živalskih bolezni v kombinaciji s 
spodbudami za prepre čevanje tveganj. Preu čila bo tudi mehanizme za prepre čevanje 
izkrivljanja konkurence  med kmeti v razli čnih državah članicah in solidarnostne 
vidike. 
Nadalje bo Komisija do konca leta 2008 za čela posvetovalni proces za oceno potreb 
in možnosti za razvoj usklajenega okvira finan čnih garancij EU v sektorju krme.   
Poleg tega bo Komisija okrepila svojo vlogo pri pogajanjih o izvoznih pogojih EU 
ter reševanju izvoznih težav z oblikovanjem lokalnih skupin EU za dostop na trg, sestavljenih iz delegacij Komisije, ambasad držav članic in organizacij podjetij, 
kadar je to primerno. Glede na obširne pristojnosti Skupnosti na podro čjih delovanja 
Svetovne organizacije za zd ravje živali je dolgoro čno prav tako zaželeno, da 
Skupnost postane članica te organizacije, tako kot je postala članica Codex 
Alimentarius. To bo pomagalo okrepiti sk ladnost med standardi, smernicami in 
drugimi dolo čbami, ki jih je sprejela Svetovna organizacija za zdravje živali, ter 
drugimi ustreznimi mednarodnimi obveznostmi Evropske skupnosti. Glede na 
rezultat posvetovanja s Sv etovno organizacijo za zdra vje živali o možnostih 
spremembe njenega pravnega statuta bo Komisija za čela proces za pridobitev 
članstva Skupnosti v tej or ganizaciji do leta 2010.  
3. Prepre čevanje, nadzor in pripravljenost na krizo 
Glavni cilj EU je prepoznavanje pr oblemov, preden se pojavijo, ob hkratni 
pripravljenosti za obvladovanj e izbruhov bolezni in kriz.  
Komisija bo spodbujala zainter esirane strani k razvijanju  smernic EU za biološko 
varnost, ki bodo obravnavale izolacijo novih ži vali na kmetiji, izolacijo bolnih živali, 
ureditev preseljevanja ljudi, živali in opreme, pravilno uporabo krme ter postopke za 
čiščenje in razkužev anje obratov. Preu čila bo možnosti za čim temeljitejše 
izkoriščanje sedanjega “veterinarskega skla da” in drugih sorodnih skladov Skupnosti 
(npr. sklada za razvoj podeželja, strukturnega  sklada, regionalnega sklada, sklada za 
ribištvo, vzajemnih skladov in skladov za fina nciranje raziskav) za ukrepe, ki bodo 
ugodno vplivali na zdravje živali, kot so vlaganja v kmetijsko infrastrukturo, usposabljanje kmetov, kmetijska pospeševalna služba ter izvajanje pravnih norm.  V 
okviru pregleda prora
čuna za 2008/2009 bo Komisija tudi razmislila o vlogi 
proračuna EU pri pospeševanju zdra vstvenega varstva živali. 
Ker je EU najve čja uvoznica hrane, med katero spad ajo tudi živalski proizvodi, na 
svetu, je zlasti pomembna boljša biološka zaš čita na mejah. Zaradi višje ravni zaš čite 
bi se moral nadzor uvoza osredoto čiti na zelo tvegan uvoz. Leta 2010 bo Komisija 
sprejela zakonodajni predlog za  boljši mejni nadzor na po dlagi analize tveganj in 
uspešnejši boj proti nezakoniti trgo vini. V okviru svojih programov pomo či si bo 
Komisija poleg tega še naprej prizadev ala pomagati tretjim državam v boju proti 
nevarnostim za zdravje živali in varnost hr ane pri viru ter pri doseganju predpisanih 
sanitarnih standardov.  
 
SL 5   SL Nadzorni mehanizmi, kot je ogrodje EU  za zagotavljanje sledljivosti, se bodo 
uporabljali kot pomo č pri prepre čevanje nevarnosti in kriznem upravljanju. Ogrodje 
vključuje sisteme prepoznavanja, ozna čevanje in TRACES (Community TRAde 
Control and Expert System for traceability  – Sistem Skupnosti za trgovinski nadzor 
in izvedenstvo za sledljivost). Komisija si bo prizadevala, da bi do leta 2001 ustvarila 
obsežnejši integriran elektronski si stem s poenoteno podatkovno zbirko, ki bo 
vključevala vse elemente sedanjega sistema certificiranja, ozna čevanja živali ter 
statusa zdravja in dobrega po čutja živali. Do leta 2011 bo morda sprejela 
zakonodajni predlog za uvedbo elektronskega ozna čevanja goveda, kar bo odvisno 
od rezultatov študije izvedljivosti. 
Leta 2011 naj bi Komisija razvila tudi info rmacijski sistem o boleznih živali (ADIS), 
združljiv s sistemom Svetovne organizacije  za zdravje živali,  ki bo državljanom 
zagotavljal klju čne informacije o zdravstvenem  stanju živali v Evropi.  
V kriznih razmerah je sposobnost EU za sprejemanje hitrih odlo čitev zelo pomembna 
pri omejevanju in nadzorovanju nevarnosti na ravni EU, povezanih z živalmi. EU si 
bo še naprej prizadevala za izboljšanje že  sprejetih ukrepov in krepitev svojega 
omrežja za hitro ukrepanje. Prav tako bo uvedla razpravo o tem, kako pove čati banko 
antigenov in cepiv EU.  
4. Znanost, inovacije in raziskave 
Znanost je v jedru politike Skupnosti za va rnost živil. Cilj nove strategije za 
zdravstveno varstvo živali je krepitev znanstvenih temeljev politike Skupnosti za 
zdravstveno varstvo živali. Izboljšuj e ugled EU na mednarodnem prizoriš ču in ji 
zagotavlja podporo pri reševanj u razhajanj s trgovinskimi pa rtnerji. Poleg tega bo 
ključna za ohranjanje visoke ravni zaupanja potrošnikov po vsej EU.  
Pri načrtovanju ukrepov za zdravstveno varst vo živali bo Komisija še naprej 
uporabljala najboljše znanstvene dosežke, ki so na voljo. Evropska agencija za 
varnost hrane (EFSA) bo še naprej prit egovala k sodelovanju in usklajevala 
znanstvene zmogljivosti po vsej Evropi, da  bi zagotovila kar najboljše znanstveno 
svetovanje. 
Na podlagi zunanjega vrednotenja  (2008–2009) se bo mreža referen čnih 
laboratorijev Skupnosti in držav članic še naprej razvijala, s čimer se bosta kar 
najbolj okrepili znanje in  strokovnost v Evropi.  
Komisija je zadovoljna tudi s pobudo gospodarstva, da bi z uvedbo tehnološke 
platforme za svetovno zdravstveno vars tvo živali povezali vse partnerje, vklju čno s 
kmetijskim sektorjem, vladami, živinozdravniki in mednarodnimi institucijami. Prepričana je, da bo ta platforma na pobudo  gospodarstva prispevala k boljši 
diagnostiki, cepivom in zdravilom, kar bo ko ristilo celotnemu sektorju zdravstvenega 
varstva živali. Agenda strateških raziskav je zelo dragocen dokume nt, saj je rezultat 
širokega soglasja med vsemi zainteres iranimi stranmi v akademskih krogih, 
raziskovalnih zavodih, gospodarstvu, pr oizvodnih organizacijah, med nosilci 
odločanja v EU ter v ustreznih mednarodni h organizacijah. Pomembno vpliva na 
raziskave o zdravju živali in  je skladna z lizbonsko ag endo, katere cilj je dose či, da 
bo EU do leta 2010 postala pomembna kot družba, ki temelji na znanosti in 
tehnologiji.  
Sedmi okvirni raziskovalni program (2007–2013) je pomembno orodje za podporo 
Agende strateških raziskav problematike zdravstvenega varstva živali. Komisija bo 
 
SL 6   SL to upoštevala in si prizadevala za spodbujanje  znanstvenih inovacij in raziskav ter za 
zagotavljanje zadostnega fi nanciranja na tem podro čju z zasebno-javnim i partnerstvi.  
S podporo Evropske agencije za zdravila (EMEA) bo Komisija zagotovila, da bo 
ustrezen okvir na ravni Skupnos ti proizvajalcem prinašal ve č pobud za razvoj novih 
zdravil in diagnosti čnih orodij. Sprožila bo razmis lek o politiki uporabe odobrenih 
cepiv v okviru zakonodaje o zdravstvenem varstvu ži vali. Podpirala bo tudi 
spremembe in dovoljenja za dodatne seve za že odobrena cepiva, s tem ko bo leta 2008 predlagala revizijo uredb o spre membah dovoljenja (uredbi 1084/2003 in 
1085/2003), leta 2009 pa revizijo Priloge  1 k Direktivi 2001/82/ES o zakoniku 
Skupnosti o zdravilih za uporabo v veterinars ki medicini. EMEA bo tudi poskrbela, 
da bo postala možnost pomo či EMEA za mala in srednja podjetja ter vlagatelje za 
dovoljenja za manj pomembne proizvode in vrste bolj znana.  
Protimikrobna odpornost ostaja pomemben razlog za zaskrbljenost. V naslednjih 
mesecih bo EFSA pripravila mnenje o pr otimikrobni odpornosti, ki se prenaša s 
hrano, kot biološki nevarnosti. Glede na  mnenje EFSA se bo Komisija morda 
odločila, da okrepi svojo politiko v zvezi z nadzorom in kontrolo protimikrobne 
odpornosti (AMR) in povzro čiteljev zoonoz, ki jih povzro ča uporaba antibiotikov za 
živali.  
Komisija bo v okviru svojih raziskovaln ih programov zagotovila tudi podporo za 
raziskave v tretjih državah (mednarodno sodelovanje), zlasti resnejših eksoti čnih 
bolezni ali spregledanih zoonoz, ki imajo resne posledice za te države. 
Partnerstvo in obveš čanje 
Pri celotnem delu Komisije se bosta uporabljali dve klju čni načeli: partnerstvo in obveš čanje.  
Akcijski na črt upošteva pomen dialoga med državljan i, organizacijami civilne družbe in 
institucijami EU (zlasti Komisije). To bo olajšalo vklju čevanje zainteresiranih strani, 
organizacij in državljanov v evropski proces odlo čanja.  
S strategijo lahko dosežemo resni čne spremembe, samo če vsi udeleženci na podro čju 
zdravstvenega varstva živali sodelujejo med seboj  in z vsemi zainteresiranimi državljani. EU 
bo izkoristila obstoje ča skupna prizadevanja, spodbujala nove pobude in namesto zakonodaje 
bolj uporabljala nezakonodajne ureditve. „Svet ovalni odbor za zdravstveno varstvo živali“ 
deluje že od februarja 2008. Vanj so vklju čeni predstavniki nevladni h organizacij iz celotnega 
sektorja zdravstvenega varstv a živali, potrošnikov in vlad. Odbor bo zagotavljal strateške 
smernice o ustrezni ali sprejemljivi ravni varova nja zdravja živali ali ljudi ter prednostnih 
nalogah za ukrepe in obveš č
anje. Prav tako bo spremljal napre dovanje strategije. Komisija se 
bo z njim posvetovala o vseh ocenah u činka, prav tako pa bo Komisiji svetoval o najboljših 
načinih za doseganje dogovorjenih rezultatov.  
Komisija bo opravila vmesni pregled in leta  2011 Evropskemu parlamentu ter Svetu poro čala 
o izvajanju akcijskega na črta, ki bo odražal kakršne koli možne spremembe prioritet. 
Zainteresirane strani bodo lahko spremljale napredek pri razli čnih dejavnostih na posebni 
spletni strani. Komisija vabi  vse vpletene partnerje k razm isleku o tem, kako bi lahko 
prispevali k akcijskemu na črtu.  
 
SL 7   SL Povzetek najpomembnejših ukrepov in časovni razpored  
Glavni ukrepi  Okviren datum zaklju čka 
1. Dolo čanje prednostnih nalog posredovanja EU  
Kategorizacija živalskih bolezni  2010 
2. Okvir EU za zdravstveno varstvo živali  
Zakonodaja EU o zdravstvenem varstvu živali 
(zakonodajni predlog) 2010 
Sistemi EU za delitev stroš kov in odgovornosti (živalske 
bolezni) (zakonodajni predlog) 2011 
Ocena potrebnosti okvira EU za finan čna jamstva v 
sektorju krme (proces posvetovanja) 2008–2009 
Pogajanja o izvoznih pogojih EU: dolo čanje prioritet in 
ustanovitev lokalnih skupin EU za dostop na trg  2008–2013 
Članstvo Skupnosti v OIE  2010–2011 
3. Prepre čevanje, nadzor in pripravljenost na krizo  
Razvoj smernic EU za biološko zaš čito 2009–2013 
Preverjanje finan čnih možnosti za financiranje in 
spodbujanje ukrepov biološke zaš čite in usposabljanja 
kmetov 2008–2013 
TRACES: obsežnejši integrir an elektronski sistem 2011 
Elektronska identifikacija (pri govedu)  2011 
Pregled uvozne zakonodaje: mejne kontrole na podlagi 
analize tveganj - boj proti nezakoniti trgovini 2010 
Informacijski sistem o živalskih boleznih (ADIS) 2011 
Ovrednotenje mreže Skupnosti za hitro odzivanje (krize)  2009–2010 
Povečanje banke Skupnosti cepiv in antigenov 2008–2009 
 
SL 8   SL 4. Znanost, inovacije in raziskave  
Angažiranje in usklajevanje znanstvenih zmogljivosti ob 
podpori EFSA 2008–2013 
Agenda strateških raziskav (evropska tehnološka 
platforma za zdravstveno vars tvo živali) in 7. okvirni 
raziskovalni program (2007–2013)  2008–2013 
Ovrednotenje referen čnih laboratorijev Skupnosti 2008–2009 
Nadzor/kontrola protimikrobne odpornosti 
(s podporo mnenja EFSA)  2008–2010 
Več spodbud za razvoj novih zdravil in diagnosti čnih 
orodij ob podpori EMEA, vklju čno z revizijo uredb o 
spremembah dovoljenja (uredbi 1084/2003 in 1085/2003) 2008–2013 
 
2008 
Partnerstvo in obveš čanje 
Svetovalni odbor za zdravstve no varstvo živali Februar 2008–2013 
Vmesni pregled in poro čilo  2011 
 
Izvajanje posameznih zakonodajnih predlogov, napovedanih v tem akcijskem na črtu, bo 
odvisno od rezultata posameznih ocen u činka.