o dodelitvi sredstev, sproščenih iz projektov v okviru 10. in 11. Evropskega razvojnega sklada, za financiranje ukrepov za reševanje krize na področju prehranske varnosti in ekonomskega šoka v afriških, karibskih in pacifiških državah (države AKP) po ruski vojni agresiji na Ukrajino

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Razmere na področju prehranske varnosti na svetu se hitro slabšajo in med prizadetimi državami je veliko najmanj razvitih držav ali držav z nizkimi dohodki in pomanjkanjem hrane.

Pred povečanjem svetovne negotovosti na področju prehranske varnosti zaradi ruske vojne agresije na Ukrajino je skoraj 193 milijonov ljudi (skoraj 40 milijonov več kot leto prej) v 53 državah/na ozemljih trpelo zaradi akutne neustrezne prehranske varnosti in je potrebovalo nujno pomoč. Ruska vojna agresija na Ukrajino je povzročila drastično zmanjšanje ponudbe žit na svetovnih trgih, saj so črnomorske poti blokirane, žitni silosi pa namerno napadeni. Svetovne cene hrane hitro rastejo in so na najvišji ravni v zadnjih treh desetletjih. Z zvišanjem cen energije se višajo tudi cene kmetijskih inputov (zlasti gnojil), prevoza in nazadnje hrane. Ta zvišanja cen poslabšujejo makroekonomske obete v razmerah, ko se je fiskalni manevrski prostor že zmanjšal zaradi pandemije COVID-19. To bi lahko privedlo do nadaljnjega povečanja števila močno zadolženih držav in/ali držav s plačilnobilančno krizo. Konflikti in suše še poslabšujejo razmere v ranljivih regijah. Najbolj ranljive so najmanj razvite države in države z nizkimi dohodki. Kot je razvidno iz vstaj v zadnjih desetletjih, nestabilnost in konflikte pogosto sproži ravno šok zaradi povišanja cen hrane.

Politični občutek, da je nujno treba podpreti najbolj izpostavljene države, je poudaril tudi Evropski svet v sklepih z dne 24. in 25. marca, v katerih je Komisijo pozval, naj se prednostno posveti delu v zvezi s svetovno prehransko varnostjo in cenovno dostopnostjo hrane, zlasti s podpiranjem prehranske varnosti in kmetijstva v Ukrajini ter v najbolj ranljivih in najbolj prizadetih tretjih državah. Evropski svet je nato v sklepih z dne 30. in 31. maja 2022 Komisijo pozval, naj preuči možnost uporabe rezerv iz Evropskega razvojnega sklada za podporo najbolj prizadetim partnerskim državam. Sredstva v okviru geografskega stebra instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa (NDICI – Globalna Evropa) so v celoti načrtovana, približno 3 milijarde EUR pa je že usmerjenih v programe za kmetijstvo, prehrano, vodo in sanitarne storitve. Poleg tega je bilo leta 2022 afriškim, karibskim in pacifiškim državam (države AKP) v okviru proračuna za humanitarno pomoč prvotno dodeljenih približno 520 milijonov EUR, od katerih je velik del namenjen neustrezni prehranski varnosti in s tem povezanim potrebam. Kljub temu bi bilo treba glede na obseg potreb in morebitne posledice mobilizirati dodatna finančna sredstva za podporo partnerskim državam. Razpoložljivost sredstev v okviru proračuna EU je zelo omejena (rezerva za nove izzive in prednostne naloge v okviru instrumenta NDICI – Globalna Evropa se bo v letu 2022 v celoti uporabila za odziv na druge nujne prednostne naloge, začetni proračun za humanitarno pomoč za leto 2022 za prehransko varnost in s tem povezane potrebe v državah AKP, ki so bile ugotovljene pred začetkom ruske vojne agresije na Ukrajino, pa je skoraj v celoti izvršen), zato bi lahko glede na učinek v različnih partnerskih državah AKP uporaba sredstev, sproščenih iz 10. in 11. Evropskega razvojnega sklada (ERS), EU in njenim državam članicam v okviru pristopa Ekipe Evropa omogočila, da povečajo svojo podporo in prispevajo k prizadevanjem za reševanje krize na področju prehranske varnosti, ki jo je ruska vojna agresija v Ukrajini še zaostrila.

Cilj tega predloga sklepa Sveta je pridobiti pooblastilo Sveta za uporabo sredstev, sproščenih iz 10. in 11. ERS, za financiranje ukrepov za reševanje prehranske krize in ekonomskega šoka v državah AKP po ruski vojni agresiji na Ukrajino v višini do 600 000 000 EUR, od katerih bo 488 000 000 EUR sproščenih iz 10. ERS, 112 000 000 pa iz 11. ERS.

582 000 000 EUR od tega zneska bo prispevalo k financiranju ukrepov, do 18 000 000 EUR pa bo krilo odhodke za podporo, ki jih ima Komisija.

Ta sredstva se bodo uporabila za najbolj prizadete partnerske države, pri čemer bo posebna pozornost namenjena najbolj ranljivim in izpostavljenim državam, zlasti za zagotavljanje:

·makroekonomske podpore (100 milijonov EUR);

·podpore za proizvodnjo hrane in odpornost prehranskih sistemov (350 milijonov EUR);

·humanitarne pomoči (150 milijonov EUR).

Kar zadeva podporo za proizvodnjo hrane in odpornost prehranskih sistemov, bo EU podpirala naložbe v lokalne proizvodne zmogljivosti v okviru trajnostnih vodnih in agroživilskih sistemov, ki temeljijo na agroekoloških pristopih, vključno z diverzifikacijo kmetijskih vrednostnih verig in proizvodnje hrane. Pri usmerjanju pomoči v izbrane države bi se lahko uporabila naslednja merila:

·(povečane) ravni neustrezne prehranske varnosti in slabe prehranjenosti v partnerskih državah;

·izpostavljenost partnerskih držav posledicam ruske vojne agresije na Ukrajino, in sicer glede na njihov delež uvoza hrane v BDP;

·makroekonomske ranljivosti partnerskih držav, ki bi se lahko ugotovile na podlagi njihovega deleža dolga v BDP, mednarodnih rezerv / deviznih rezerv in ocene analize vzdržnosti dolga;

·potencialni učinek financiranja Unije v partnerskih državah ali regijah, ocenjen zlasti na podlagi možnosti za okrepitev ustreznih intervencij za povečanje proizvodnje in odpornosti.

Z ukrepi, financiranimi v okviru tega predloga, bo EU podpirala svetovni odziv na področju prehranske varnosti ki je bil razvit na zahtevo Evropskega sveta. Odziv vključuje takojšnje in srednjeročne ukrepe, s katerimi bi partnerjem po vsem svetu dokazali, da EU zagotavlja povezano, celovito in hitro podporo za reševanje posledic vojne nanje. Svetovni odziv EU na področju prehranske varnosti operacionalizira različna področja ukrepanja, kot je predvideno v okviru FARM in globalnega zavezništva G7, ter zagotavlja potrebno podporo skupini ZN za odzivanje na svetovne krize.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike