OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA

Pristop EU že obstaja za aromatizirane vinske proizvode in je upravičen, da se omogoči prost pretok blaga na enotnem trgu in zaščito geografskih označb, ki omogočajo, da potrošniki prepoznajo posebne proizvode z značilnostmi, ki jih je mogoče pripisati geografskemu poreklu. Pravni okvir za aromatizirane vinske proizvode, ki določa opredelitve proizvodov in pravila za označevanje, s pravili za označevanje neposredno vpliva na proizvajalce takšnih proizvodov in v manjši meri na potrošnike.

Ta predlog nadomešča predlog Komisije COM(2007) 848, za katerega se je Komisija odločila, da ga umakne iz delovnega programa Komisije za leto 2011 – glej COM(2010) 623, 27. 10. 2010, Priloga IV, ki je bil sporočen drugim institucijam.

Predlog poenostavlja obstoječa pravila z uvedbo omejenih sprememb, da bi se izboljšala berljivost in preglednost pravil. Zlasti prilagaja opredelitve, ki se uporabljajo za tehnični razvoj, in usklajuje obstoječa pravila o geografskih označbah s sporazumom o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS). Prvi cilj je tudi usklajevanje s Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU). Predlog ne spreminja področja uporabe obstoječih pravil za sektor in nima večjega vpliva, saj ustreza prilagajanju obveznosti, ki jih je Unija že prevzela. Neuradna posvetovanja so bila opravljena z glavnimi evropskimi proizvajalci in nacionalnimi organizacijami, ki niso pričakovali pomembnih učinkov. Med proizvajalci aromatiziranih proizvodov vina obstaja soglasje, da ohranijo isti okvir in podobna pravila; zdi se, da so potrebne le manjše tehnične prilagoditve. Te so predstavniki sektorja sporočili službam Komisije. Zaradi tega še ni bila opravljena nadaljnja ocena učinkov.

USKLADITEV S POGODBO O DELOVANJU EVROPSKE UNIJE

Člena 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije razlikujeta dve vrsti aktov Komisije:

V skladu s členom 290 PDEU lahko zakonodajalec na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje nezakonodajnih aktov, ki se splošno uporabljajo in dopolnjujejo ali spreminjajo nekatere nebistvene elemente zakonodajnega akta. Pravni akti, ki jih Komisija sprejme na tak način, se v izrazoslovju, ki ga uporablja Pogodba, imenujejo „delegirani akti“ (člen 290(3)).

V skladu s členom 291 PDEU lahko države članice sprejmejo vse ukrepe nacionalnega prava, ki so potrebni za izvajanje pravno zavezujočih aktov Unije. S temi akti se lahko Komisiji podelijo izvedbena pooblastila, če so potrebni enotni pogoji za njihovo izvajanje. V terminologiji, ki se uporablja v Pogodbi, se za pravne akte, ki jih Komisija tako sprejme, uporablja izraz „izvedbeni akti“ (člen 291(4)).

Glavni cilj tega predloga je uskladitev Uredbe Sveta (EGS) št. 1601/91 z dne 10. junija 1991 o določitvi splošnih pravil za opredelitev, opis in predstavitev aromatiziranih vin, aromatiziranih pijač na osnovi vina in aromatiziranih mešanih pijač iz vinskih proizvodov (UL L 149, 14. 6. 1991, str. 1) z navedenimi določbami PDEU.

Na podlagi tega predloga določi zakonodajalec cilje in načela ter druge bistvene elemente v zvezi z opredelitvijo, opisom, predstavitvijo, označevanjem in zaščito geografskih označb aromatiziranih vinskih proizvodov.

Komisija mora imeti možnost, da s pomočjo delegiranega akta sprejme proizvodne postopke (člen 3(2)), metode analize (člen 3(3)), potrebne spremembe opredelitev, zahteve, omejitve, prodajna poimenovanja in opise (člen 9), potrebna pravila za geografske označbe (člen 29) in potrebna pravila za izmenjavo informacij (člen 33(2)).

Poleg tega bi moral zakonodajalec Komisiji podeliti pristojnost, da sprejme izvedbene akte v skladu s členom 291(2) Pogodbe, zlasti v zvezi z enotno uporabo pravil o aromatiziranih vinskih proizvodih, povezanih z geografskimi označbami (členi 15(3 ), 17, 25, 26, 27 in 30), z upravnimi in fizičnimi pregledi (člen 32(2)) ter izmenjavo informacij (člen 33).

VSEBINSKE SPREMEMBE

Drugi glavni zastavljeni cilji so naslednji:

- Povečanje uporabnosti, berljivosti in jasnost zakonodaje Unije za aromatizirane vinske proizvode.

- Uvedba dobro opredeljene politike kakovosti za aromatizirane vinske proizvode, ki bo temeljila na sedanjih opredelitvah proizvodov.

- Posodobitev nekaterih prodajnih poimenovanj glede na možnost za povečanje stopnje vina namesto neposrednega dodajanja alkohola, da se zagotovi, da je potrošnik ustrezno obveščen.

- Uvedba prožnosti s prenosom pristojnosti za spremembo opredelitev in opisov aromatiziranih vinskih proizvodov s sedanjega postopka soodločanja Evropskega parlamenta in Sveta z delegiranimi akti na Komisijo.

- Prilagoditev pravil Unije novim tehničnim zahtevam.

- Prilagoditev pravil Unije zahtevam STO, vključno s sporazumom TRIP.

- Opredelitev meril, ki določajo prepoznavanje novih geografskih kazalcev.

STRUKTURA OSNUTKA UREDBE

Osnutek Uredbe o aromatiziranih vinskih proizvodih je sestavljen iz 4 poglavij in 3 prilog:

Poglavje I določa osnovno opredelitev in razvrstitev aromatiziranih vinskih proizvodov.

Poglavje II zajema opis, predstavitev in označevanje aromatiziranih vinskih proizvodov.

Nanaša se na zahteve in omejitve, določene v prilogah I in II, ter daje Komisiji pooblastila, da vzpostavi nadaljnje pooblaščene proizvodne postopke. Sklicuje se na mednarodne analitske metode za analize aromatiziranih vinskih proizvodov.

Določa tudi posebna pravila za označevanje teh proizvodov.

Poglavje II s sklicevanjem na prilogi I in II določa usklajen sistem na podlagi tradicionalnih postopkov za doseganje kakovosti in novega razvoja v zvezi s kakovostjo proizvodov. Njen cilj je potrošnikom zagotoviti jasne informacije o naravi proizvodov (prodajna poimenovanja), proizvajalce pa zavezuje k zagotavljanju vseh potrebnih informacij za preprečitev zavajanja potrošnikov.

Poglavje III določa pravila o geografskih označbah v skladu z mednarodnimi obveznostmi EU.

Geografske označbe, ki so zdaj naštete v Uredbi št. 1601/91, se prenesejo v register, vzpostavljen v skladu s členom 22 te uredbe. Poglavje III predvideva, da je tehnična dokumentacija za te označbe objavljena v 2 letih od začetka veljavnosti Uredbe.

V poglavju IV so določeni splošni, prehodni in končni ukrepi.

Priloga I zajema tehnične opredelitve in zahteve za proizvodnjo aromatiziranih vinskih proizvodov.

Priloga II zajema prodajna poimenovanja in povezane opise aromatiziranih vinskih proizvodov.

Korelacijska tabela je določena v Prilogi III.

Predlog nima finančnih posledic za proračun Unije.

2011/0231 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb aromatiziranih vinskih proizvodov

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 43(2) in člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske Komisije[1],

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[2],

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom[3],

ob upoštevanju naslednjega:

1. Uredba Sveta (EGS) št. 1601/91 z dne 10. junija 1991 o določitvi splošnih pravil za opredelitev, opis in predstavitev aromatiziranih vin, aromatiziranih pijač na osnovi vina in aromatiziranih mešanih pijač iz vinskih proizvodov[4] in Uredba Komisije (ES) št. 122/94 z dne 25. januarja 1994 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 1601/91[5] sta dokazali, da uspešno urejata področje aromatiziranih vin, aromatiziranih pijač na osnovi vina in aromatiziranih mešanih pijač iz vinskih proizvodov, v nadaljevanju: aromatizirani vinski proizvodi. Vendar je zaradi tehnoloških inovacij, razvoja trga in razvijajočih se pričakovanj potrošnikov treba posodobiti pravila, ki veljajo za opredelitev, opis, predstavitev, označevanje in zaščito geografskih označb nekaterih aromatiziranih vinskih proizvodov ter pri tem upoštevati tradicionalne metode proizvodnje.

2. Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe so potrebne dodatne spremembe, da se pooblastila, podeljena Komisiji v skladu z Uredbo (EGS) št. 1601/91, uskladijo s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba). Zaradi obsega teh sprememb je primerno razveljaviti Uredbo (EGS) št. 1601/91 in jo nadomestiti z novim besedilom. Uredba (ES) št. 122/94 je uvedla pravila o aromatiziranju in dodajanju alkohola, ki veljajo za nekatere aromatizirane vinske proizvode; da se zagotovi jasnost, jih je treba vključiti v to novo besedilo.

3. Aromatizirani vinski proizvodi so pomembni za potrošnike, proizvajalce in kmetijski sektor v Uniji. Ukrepi, ki veljajo za aromatizirane vinske proizvode, morajo prispevati k doseganju visoke ravni varstva potrošnikov, preprečevanju goljufivega ravnanja ter doseganju preglednosti trga in poštene konkurence. S tem bodo ukrepi varovali ugled, ki so ga aromatizirani vinski proizvodi Unije dosegli na notranjem trgu in svetovnem trgu z nadaljnjim upoštevanjem tradicionalnih postopkov, ki se uporabljajo pri proizvodnji aromatiziranih vinskih proizvodov, ter povečanega povpraševanja po varstvu in informiranju potrošnikov. Treba je upoštevati tudi tehnološke inovacije za proizvode, pri katerih te inovacije prispevajo k izboljšanju kakovosti, ne da bi to vplivalo na tradicionalni značaj zadevnih aromatiziranih vinskih proizvodov.

4. Proizvodnja aromatiziranih vinskih proizvodov predstavlja pomembno prodajno možnost za kmetijski sektor Unije, ki jo je treba poudariti z regulativnim okvirom.

5. V korist potrošnikov se mora ta uredba uporabljati za vse aromatizirane vinske proizvode, ki se prodajajo na trgu Unije, če so proizvedeni v državah članicah ali tretjih državah. Da se ohrani in izboljša sloves aromatiziranih vinskih proizvodov Unije na svetovnem trgu, morajo pravila iz te uredbe veljati tudi za take pijače, proizvedene v Uniji za izvoz.

6. Da bi zagotovili jasnost in preglednost v zakonodaji, ki ureja aromatizirane vinske proizvode, je treba jasno opredeliti proizvode, zajete v tej zakonodaji, merila za proizvodnjo, opis, predstavitev in označevanje aromatiziranih vinskih proizvodov ter zlasti prodajno poimenovanje in navedbo izvora. Z določitvijo teh pravil so regulirane vse faze proizvodne verige, potrošniki pa so zaščiteni in ustrezno informirani.

7. Opredelitve aromatiziranih vinskih proizvodov morajo še naprej upoštevati tradicionalne postopke za doseganje kakovosti, vendar jih je treba posodobiti in izboljšati z vidika tehnološkega razvoja.

8. Aromatizirane vinske proizvode je treba proizvajati v skladu z določenimi pravili in omejitvami, ki zagotavljajo, da so pričakovanja potrošnikov glede kakovosti in proizvodnih metod izpolnjena. Da bi izpolnili mednarodne standarde na tem področju, je treba določiti proizvodne metode in Komisija se mora praviloma opirati na metode, ki jih priporoči in objavi Mednarodna organizacija za trto in vino (OIV).

9. Za aromatizirane vinske proizvode je treba uporabljati Uredbo (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o aditivih za živila[6] in Uredbo (ES) št. 1334/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o aromah in nekaterih sestavinah živil z aromatičnimi lastnostmi za uporabo v in na živilih[7].

10. Poleg tega bi moral biti etilni alkohol, ki se uporablja pri proizvodnji aromatiziranih vinskih proizvodov, izključno kmetijskega porekla, da izpolni pričakovanja potrošnikov in da je v skladu s tradicionalnimi postopki za doseganje kakovosti. S tem se zagotovi tudi možnost prodaje osnovnih kmetijskih proizvodov.

11. Glede na pomen in zapletenost področja aromatiziranih vinskih proizvodov je primerno določiti posebne ukrepe o opisu in predstavitvi aromatiziranih vinskih proizvodov, ki dopolnjujejo zakonodajo Unije o označevanju. Ti posebni ukrepi morajo preprečevati tudi zlorabo prodajnih poimenovanj aromatiziranih vinskih proizvodov v primerjavi s proizvodi, ki ne izpolnjujejo zahtev iz te uredbe.

12. V skladu s Pogodbo, ob uporabi politike kakovosti in za zagotovitev visoke ravni kakovosti aromatiziranih vinskih proizvodov z geografsko označbo morajo imeti države članice možnost, da sprejmejo strožja pravila od tistih, določenih v tej uredbi, v zvezi s proizvodnjo, opisom, predstavitvijo in označevanjem aromatiziranih vinskih proizvodov z geografsko označbo, proizvedenih na njihovem lastnem ozemlju.

13. Ker Uredba št. XXXX/20YY Evropskega parlamenta in Sveta z dne …. o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov [COM(2010)733 konč.][8], Uredba št. XXXX/20YY Evropskega parlamenta in Sveta [COM(2010)799 konč.] o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“)[9] in Uredba (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1576/89[10] ne veljajo za aromatizirane vinske proizvode, je treba določiti posebna pravila o zaščiti geografskih označb za aromatizirane vinske proizvode. Uporabljati je treba geografske označbe, ki določajo aromatizirane vinske proizvode kot proizvode s poreklom z ozemlja države ali iz regije ali kraja tega ozemlja, katerih določena kakovost, sloves ali druge značilnosti aromatiziranega vinskega proizvoda se pripisujejo zlasti geografskemu poreklu, in ki jih mora registrirati Komisija.

14. V tej uredbi mora biti določen postopek za registracijo, skladnost, spremembo in morebiten izbris geografskih označb tretjih držav in Unije.

15. Organi držav članic bi morali biti odgovorni za zagotovitev skladnosti s to uredbo, hkrati pa je treba ustrezno poskrbeti za to, da Komisija lahko spremlja in preverja takšno skladnost.

16. Da bi se zahteve te uredbe prilagodile tehničnemu razvoju glede aromatiziranih vinskih proizvodov in da se zagotovi zaščita geografskih označb, je treba Komisijo pooblastiti, da lahko sprejema akte v skladu s členom 290 Pogodbe glede zadev, določenih v tej uredbi. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov.

17. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje pomembnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.

18. Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje te uredbe in se prepreči izkrivljanje konkurence ali diskriminacije med izvajalci v sektorju aromatiziranih vinskih proizvodov, je treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila v skladu s členom 291(2) Pogodbe. Razen če ni izrecno določeno drugače, bi morala Komisija izvajati ta pooblastila v skladu z določbami Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije[11].

19. Prehod s pravil iz Uredbe (EGS) št. 1601/91 na pravila iz te uredbe lahko privede do težav, ki jih ta uredba ne obravnava. V ta namen je treba Komisijo pooblastiti, da sprejme potrebne ukrepe.

20. Za olajšanje prehoda s pravil iz Uredbe (EGS) št. 1601/91 na pravila iz te uredbe bi se morala ta uredba uporabljati dve leti po začetku veljavnosti. Trženje obstoječih zalog je treba dovoliti po uporabi te uredbe, dokler zaloge niso izčrpane –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I PODROČJE UPORABE, OPREDELITEV IN RAZVRSTITEV AROMATIZIRANIH VINSKIH PROIZVODOV

Člen 1Vsebina in področje uporabe

1. Ta uredba določa pravila o opredelitvi, opisu, predstavitvi in označevanju aromatiziranih vinskih proizvodov ter zaščiti geografskih označb aromatiziranih vinskih proizvodov.

2. Ta uredba se uporablja za vse aromatizirane vinske proizvode, ki se tržijo v Evropski uniji, ne glede na to, ali so proizvedeni v državah članicah ali tretjih državah, ter tiste, ki so proizvedeni v Uniji za izvoz.

Člen 2Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

(1) „Aromatizirani vinski proizvodi“: pomeni proizvode, ki so pridobljeni iz proizvodov vinskega sektorja iz Uredbe (EU) št. [XXXX/20XX. COM(2010) 799 konč., usklajene z enotno SUT ] in so aromatizirani. They are classified as follows:

(a) aromatizirana vina,

(b) aromatizirane pijače na osnovi vina,

(c) aromatizirane mešane pijače iz vinskih proizvodov.

(2) „Aromatizirano vino“ pomeni pijačo:

(a) pridobljeno iz enega ali več vinskih proizvodov, opredeljenih v točki 5 dela IV Priloge III k Uredbi (EU) št. [XXXX/20XX..COM(2010) 799 konč., usklajeni z enotno SUT ] ter v točkah 1 in 3 do 9 dela II Priloge XII k isti uredbi, razen vina „retsina“;

(b) v kateri vinski proizvodi iz točke (a) znašajo najmanj 75 % skupnega volumna;

(c) ki ji je lahko bil dodan grozdni mošt in/ali grozdni mošt v vrenju;

(d) ki ima minimalni volumenski delež dejanskega alkohola 14,5 vol. % in maksimalni volumenski delež dejanskega alkohola manj kot 22 vol. % ter minimalni volumenski delež skupnega alkohola 17,5 vol. %.

(3) „aromatizirana pijača na osnovi vina“ pomeni pijačo:

(a) pridobljeno iz enega ali več vinskih proizvodov, opredeljenih v točkah 1, 2 in 4 do 9 dela II Priloge XII k Uredbi (EU) št. [XXXX/20XX..COM(2010) 799 konč., usklajeni z enotno SUT ], razen vin, proizvedenih z dodajanjem alkohola, in vina „retsina“;

(b) v kateri vinski proizvodi iz točke (a) znašajo najmanj 50 % skupnega volumna;

(c) ki ji je lahko bil dodan grozdni mošt;

(d) ki ima minimalni volumenski delež alkohola najmanj 4,5 vol. % in maksimalni volumenski delež dejanskega alkohola manj kot 14,5 vol. %.

(4) „aromatizirana mešana pijača iz vinskih proizvodov“ pomeni pijačo:

(a) pridobljeno iz enega ali več proizvodov vinske trte, opredeljenih v točkah 1, 2 in 4 do 11 dela II Priloge XII k Uredbi (EU) št. [XXXX/20XX..COM(2010) 799 konč., usklajeni z enotno SUT ], razen vin, proizvedenih z dodajanjem alkohola, in vina „retsina“;

(b) v kateri proizvodi vinske trte iz točke (a) znašajo najmanj 50 % skupnega volumna;

(d) ki ji ni bil dodan alkohol;

(e) ki ima minimalni volumenski delež dejanskega alkohola najmanj 1,2 vol. % in maksimalni volumenski delež dejanskega alkohola manj kot 10 vol. %.

POGLAVJE II OPIS, PREDSTAVITEV IN OZNAČEVANJE AROMATIZIRANIH VINSKIH PROIZVODOV

Člen 3 Proizvodni postopki in metode analize za aromatizirane vinske proizvode

1. Aromatizirani vinski proizvodi se proizvajajo v skladu z zahtevami, omejitvami in opisi iz prilog I in II.

2. Zaradi upoštevanja pričakovanj potrošnikov in skladnosti z mednarodnimi standardi, ki se uporabljajo na področju, ki ga zajema ta uredba, lahko Komisija z delegiranimi akti določi postopke za proizvode, ki se pripravijo za pridobivanje aromatiziranih vinskih proizvodov.

Pri ugotavljanju dovoljenih postopkov iz prvega pododstavka se Komisija opira na postopke, ki jih priporoči in objavi Mednarodni urad za vinsko trto in vino (OIV).

3. Metode analize za določanje sestave aromatiziranih vinskih proizvodov in pravila, po katerih se lahko ugotovi, ali so bili na navedenih proizvodih uporabljeni nedovoljeni proizvodni postopki, so metode in pravila, ki jih priporoči in objavi OIV.

Kadar ni priporočenih metod in pravil OIV, lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme ustrezne metode in pravila.

Do sprejetja takih pravil, se uporabljajo metode in pravila, ki jih dovoli zadevna država članica.

Člen 4 Prodajna poimenovanja

1. Prodajna poimenovanja za aromatizirane vinske proizvode iz Priloge II se uporabljajo v Uniji. Navedena poimenovanja se lahko uporabljajo samo za trženje aromatiziranih vinskih proizvodov, ki izpolnjujejo zahteve iz navedene priloge za ustrezna prodajna poimenovanja.

2. Za aromatizirane vinske proizvode, ki izpolnjujejo zahteve za več kot eno prodajno poimenovanje, se lahko uporablja le eno ustrezno prodajno poimenovanje.

3. Alkoholna pijača, ki ne izpolnjuje zahtev iz te uredbe, se ne sme opisati, predstaviti ali označiti z besedami ali izrazi, kot so „kot“, „tip“, „slog“, „vrsta“, „aroma“, ali katero koli drugo oznako, ki bi jo povezovali s kakršnim koli prodajnim poimenovanjem iz te uredbe.

4. Prodajna poimenovanja lahko dopolnijo ali nadomestijo geografske označbe, zaščitene po tej uredbi.

5. Prodajna poimenovanja, navedena v Prilogi II, se ne smejo dopolniti z označbami porekla ali geografskimi označbami, ki so dovoljene za vinske proizvode.

Člen 5Dodatne navedbe pri prodajnih poimenovanjih

1. Prodajne navedbe iz člena 4 se lahko dopolnijo tudi z naslednjimi navedbami:

(a) „ekstra suho“: za proizvode z vsebnostjo sladkorja manj kot 30 gramov na liter in v kategoriji aromatiziranih vin z minimalnim volumenskim deležem skupnega alkohola 15 vol. %;

(b) „suho“: za proizvode z vsebnostjo sladkorja manj kot 50 gramov na liter in v kategoriji aromatiziranih vin z minimalnim volumenskim deležem skupnega alkohola 16 vol. %;

(c) „polsuho“: za proizvode z vsebnostjo sladkorja med 50 in manj kot 90 grami na liter;

(d) „polsladko“: za proizvode z vsebnostjo sladkorja med 90 in manj kot 130 grami na liter;

(e) „sladko“: za proizvode z vsebnostjo sladkorja več kot 130 gramov na liter.

Vsebnost sladkorja iz prvega pododstavka je izražena kot invertni sladkor.

Navedbi „polsladko“ in „sladko“ se lahko nadomestita z navedbo vsebnosti sladkorja, izraženo v gramih invertnega sladkorja na liter.

2. Kadar se prodajno poimenovanje aromatiziranih pijač na osnovi vina dopolni z navedbo „peneče“, količina uporabljenega penečega vina ne sme biti manj kot 95 vol. % uporabljenega vina.

3. Prodajna imena iz člena 4 se lahko dopolnijo z navedbo glavne uporabljene arome.

Člen 6Navedba izvora

Kadar se navede izvor aromatiziranega vinskega proizvoda, ta ustreza kraju, v katerem je aromatizirani vinski proizvod proizveden. Izvor se navede z besedami „proizvedeno v (…)“ oziroma z enakovrednimi izrazi, dopolni pa se z imenom ustrezne države članice ali tretje države.

Navedba kraja izvora osnovne sestavine se ne zahteva.

Člen 7Raba jezika pri predstavitvi in označevanju aromatiziranih vinskih proizvodov

Kadar se prodajna poimenovanja in dodatne navedbe iz te uredbe izrazijo z besedami, se navedejo vsaj v enem ali več jezikih Unije.

Vendar se ime geografske označbe, zaščitene po tej uredbi, pri označevanju navede v jeziku ali jezikih, v katerih je registrirano, tudi kadar geografska označba nadomesti prodajno poimenovanje v skladu s členom 4(4).

Pri zaščiteni geografski označbi v nelatinični pisavi se ime lahko tudi navede v enem ali več uradnih jezikih Unije.

Člen 8Strožja pravila, ki jih določijo države članice

Države članice pri izvajanju politike kakovosti za aromatizirane vinske proizvode z geografskimi označbami, ki so zaščiteni po tej uredbi in se proizvajajo na njihovem ozemlju, ali pri določanju novih geografskih označb lahko določijo pravila za proizvodnjo in opis, ki so strožja od pravil iz člena 3 ter prilog I in II, če so združljiva s pravom Unije.

Člen 9Prenesena pooblastila

Zaradi upoštevanja sektorskih posebnosti in pojava novih proizvodov na trgu lahko Komisija z delegiranimi akti dopolni:

(a) opredelitve, zahteve in omejitve iz Priloge I,

(b) prodajna poimenovanja in opise iz Priloge II.

POGLAVJE IIIGEOGRAFSKE OZNAČBE

Člen 10 Opredelitev pojmov

V tem poglavju „geografska označba“ pomeni navedbo regije, posebnega kraja ali države, ki se uporablja za opis aromatiziranega vinskega proizvoda, kadar se določena kakovost, sloves ali druge značilnosti navedenega proizvoda predpisujejo predvsem geografskemu poreklu.

Člen 11Vsebina vlog za zaščito

1. Vloge za zaščito imen kot geografskih označb vključujejo tehnično dokumentacijo, ki vsebuje:

(a) ime, ki naj se zaščiti;

(b) ime in naslov vlagatelja;

(c) specifikacijo proizvoda iz odstavka 2 ter

(d) enotni dokument, ki povzema specifikacijo proizvoda iz odstavka 2.

2. Proizvod je upravičen do zaščitene geografske označbe, če izpolnjuje zadevne specifikacije proizvoda, ki vključujejo vsaj:

(a) ime, ki naj se zaščiti;

(b) opis proizvoda, zlasti glavnih analitskih lastnosti ter ocene ali navedbe organoleptičnih lastnosti;

(c) kadar je primerno, posebne proizvodne postopke in specifikacije ter zadevne omejitve pri pridelavi proizvoda;

(d) razmejitve zadevnega geografskega območja;

(e) podrobnosti o povezavi iz člena 10;

(f) veljavne zahteve po zakonodaji Unije ali nacionalni zakonodaji, ali če tako določijo države članice, zahteve organizacije, ki upravlja zaščiteno geografsko označbo, ob upoštevanju, da morajo biti take zahteve objektivne in nediskriminacijske ter združljive s pravom Unije;

(g) ime in naslov organov ali teles, ki preverjajo skladnost z določbami iz specifikacije proizvoda, in njihove posebne naloge.

Člen 12Vloga za zaščito za geografsko območje v tretji državi

1. Kadar se vloga za zaščito nanaša na geografsko območje, ki leži v tretji državi, vsebuje poleg elementov iz člena 11 tudi dokazilo, da je zadevno ime zaščiteno v državi porekla.

2. Vloga se pošlje Komisiji neposredno ali po organih zadevne tretje države.

3. Vloga za zaščito je sestavljena v enem od uradnih jezikov Unije ali pa ji je priložen overjen prevod v enega od teh jezikov.

Člen 13Vlagatelji

1. Vlogo za zaščito geografske označbe lahko vloži katera koli zainteresirana skupina pridelovalcev, v izjemnih primerih pa tudi en sam pridelovalec. Ostale zainteresirane strani lahko sodelujejo pri vlogi.

2. Proizvajalci lahko vložijo vlogo za zaščito le za aromatizirane vinske proizvode, ki jih proizvajajo.

3. Pri imenu, ki označuje čezmejno geografsko območje, se lahko vloži skupna vloga.

Člen 14Predhodni nacionalni postopek

1. Za vloge v skladu s členom 11 za zaščito geografske označbe aromatiziranih vinskih proizvodov, ki izvirajo iz Unije, se uporabi predhodni nacionalni postopek v skladu z odstavki 2 do 7 tega člena.

2. Vloga za zaščito se vloži v državi članici, z ozemlja katere izvira geografska označba.

3. Država članica pregleda vlogo za zaščito, da preveri, ali izpolnjuje pogoje iz tega poglavja.

Država članica z nacionalnim postopkom zagotovi primerno objavo vloge in določi, da lahko v obdobju vsaj dveh mesecev od dneva objave vsaka fizična ali pravna oseba z upravičenim interesom, ki ima prebivališče ali sedež na njenem ozemlju, nasprotuje predlogu zaščite tako, da v državi članici vloži ustrezno utemeljeno izjavo.

4. Če država članica meni, da geografska označba ne izpolnjuje ustreznih zahtev ali ni skladna z zakonodajo Unije na splošno, vlogo zavrne.

5. Če država članica meni, da so ustrezne zahteve izpolnjene:

(a) objavi enotni dokument in specifikacijo proizvoda vsaj na internetu ter

(b) Komisiji pošlje vlogo za zaščito, ki vsebuje naslednje informacije:

(i) ime in naslov vlagatelja;

(ii) specifikacijo proizvoda iz člena 11(2);

(iii) enotni dokument iz člena 11(1)(d);

(iv) izjavo države članice, da šteje vlogo vlagatelja za skladno z zahtevanimi pogoji; ter

(v) napotilo na objavo iz točke (a).

Informacije iz prvega pododstavka točke (b) se pošljejo v enem od uradnih jezikov Unije ali pa jim je priložen overjeni prevod v enega od teh jezikov.

6. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s tem členom, do 1. decembra 2012.

7. Kadar država članica nima nacionalne zakonodaje o zaščiti geografskih označb, lahko zgolj prehodno zaščiti ime na nacionalni ravni pod pogoji iz tega poglavja, pri čemer zaščita učinkuje od dne vložitve vloge pri Komisiji. Taka prehodna nacionalna zaščita se konča na dan sprejetja sklepa o registraciji ali zavrnitvi v skladu s tem poglavjem.

Člen 15Preučitev Komisije

1. Komisija objavi datum vloge za zaščito geografske označbe.

2. Komisija preveri, ali vloge za zaščito iz člena 14(5) izpolnjujejo pogoje iz tega poglavja.

3. Če Komisija meni, da so pogoji iz tega poglavja izpolnjeni, se z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 36 odloči za objavo enotnega dokumenta iz člena 11(1)(d) in napotila na objavo specifikacije proizvoda iz člena 14(5) v Uradnem listu Evropske unije .

Če Komisija meni, da pogoji iz tega poglavja niso izpolnjeni, se z izvedbenimi akti odloči za zavrnitev vloge.

Člen 16Postopek ugovora

Vsaka država članica ali tretja država ali vsaka fizična ali pravna oseba z zakonitim interesom, ki ima prebivališče ali sedež v državi članici, ki ni vložila vloge za zaščito, ali v tretji državi, lahko v dveh mesecih od dneva objave iz prvega pododstavka člena 15(3) ugovarja predlagani zaščiti, tako da Komisiji predloži ustrezno utemeljeno izjavo o pogojih za upravičenost iz tega poglavja.

Fizične ali pravne osebe, ki imajo prebivališče ali sedež v tretji državi, vložijo izjavo bodisi neposredno bodisi po organih zadevne tretje države v roku dveh mesecev, kot je določeno v prvem odstavku.

Člen 17Odločitev o zaščiti

Komisija na podlagi informacij, ki jih ima na voljo, po postopku ugovora iz člena 16 z izvedbenimi akti odloči, ali bo zaščitila geografsko označbo, ki izpolnjuje pogoje iz tega poglavja in je združljiva s pravom Unije, ali bo vlogo zavrnila, če ti pogoji niso izpolnjeni.

Article18Homonimi

1. Če je vložena vloga za ime, ki je popolna ali delna enakozvočnica imena, ki je že bilo registrirano v skladu s to uredbo, se pri registraciji imena ustrezno upošteva lokalna in tradicionalna raba ter tveganje zamenjave.

2. Homonim, zaradi katerega potrošnik napačno meni, da proizvodi prihajajo z drugega ozemlja, se ne registrira, čeprav ime točno ustreza zadevnemu ozemlju, regiji ali kraju porekla zadevnih proizvodov.

3. Uporaba registriranega homonima je dovoljena samo, če se pozneje registriran homonim v praksi dovolj razlikuje od že registriranega imena, pri čemer se upošteva, da je treba zagotoviti enako obravnavo pridelovalcev in preprečiti zavajanje potrošnika.

Člen 19Razlogi za zavrnitev zaščite

1. Imena, ki so postala generična, se ne zaščitijo kot geografske označbe.

V tem poglavju pomeni „ime, ki je postalo generično“ ime aromatiziranega vinskega proizvoda, ki je postalo obče ime aromatiziranega vinskega proizvoda v Uniji, čeprav se nanaša na kraj ali regijo, kjer je bil ta proizvod prvotno pridelan ali tržen.

Da bi ugotovili, ali je ime postalo generično, se upoštevajo vsi ustrezni dejavniki, zlasti pa:

(a) obstoječe stanje v Uniji, zlasti na območjih potrošnje;

(b) ustrezna zakonodaja Unije ali nacionalna zakonodaja.

2. Ime se ne zaščiti kot geografska označba, če je zaradi ugleda in slovesa blagovne znamke verjetno, da bi taka zaščita zavedla potrošnika glede resničnega porekla aromatiziranega vinskega proizvoda.

Člen 20Razmerje do blagovnih znamk

1. Če je geografska označba zaščitena po tej uredbi, se zavrne vloga za registracijo blagovne znamke, ki ustreza eni od situacij iz člena 21(2) in se nanaša na aromatizirani vinski proizvod, če je vloga za registracijo blagovne znamke vložena po dnevu predložitve vloge za zaščito geografske označbe Komisiji in se geografska označba nato zaščiti.

Blagovne znamke, registrirane v nasprotju s prvim pododstavkom, so nične.

2. Brez poseganja v člen 18(2) se lahko v eni od situacij iz člena 21(2) blagovna znamka, ki je bila prijavljena, registrirana ali v primerih, ko to možnost predvideva zadevna zakonodaja, pridobljena z dobroverno uporabo na ozemlju Unije pred dnem predložitve vloge za zaščito geografske označbe Komisiji, še naprej uporablja in obnovi kljub zaščiti geografske označbe, če ne obstajajo razlogi za ničnost ali preklic blagovne znamke, določeni v Direktivi 2008/95/EGS[12] Evropskega parlamenta in Sveta ali z Uredbo Sveta (ES) št. 207/2009[13].

V takih primerih se dovoli uporaba geografske označbe skupaj z ustreznimi blagovnimi znamkami.

Člen 21Zaščita

1. Zaščitene geografske označbe lahko uporablja vsak gospodarski subjekt, ki trži aromatiziran vinski proizvod, ki je bil proizveden v skladu z ustreznimi specifikacijami proizvoda.

2. Zaščitene geografske označbe in aromatizirani vinski proizvodi, ki uporabljajo ta zaščitena imena v skladu s specifikacijo proizvoda, so zaščiteni pred:

(a) vsako neposredno ali posredno komercialno rabo zaščitenega imena:

(i) za primerljive proizvode, ki niso v skladu s specifikacijo proizvoda za zaščiteno ime, ali

(ii) če taka raba izkorišča sloves navedene geografske označbe;

(b) vsako zlorabo, posnemanjem ali vzbujanjem misli na povezavo, tudi če je resnično poreklo proizvoda ali storitve navedeno ali če je zaščiteno ime prevedeno, drugače zapisano ali prečrkovano ali če mu je dodan izraz, kot so „stil“, „tip“, „metoda“, „kot se proizvaja v“, „posnetek“, „okus“, „kot“ ali podobno;

(c) vsako drugo napačno ali zavajajočo označbo izvora, porekla, vrste ali bistvenih lastnosti proizvoda na notranji ali zunanji embalaži, v reklamnem gradivu ali dokumentih, ki se nanašajo na zadevni vinski proizvod, in pred pakiranjem proizvoda v embalažo, ki lahko ustvari napačen vtis o poreklu proizvoda;

(d) vsemi drugimi praksami, ki lahko potrošnika zavajajo glede resničnega porekla proizvoda.

3. Zaščitene geografske označbe ne morejo postati generične v Uniji v smislu člena 19(1).

4. Države članice sprejmejo ustrezne upravne in sodne ukrepe za preprečitev ali odpravo nezakonite uporabe zaščitenih geografskih označb iz odstavka 2.

Člen 22Register

Komisija vzpostavi in vodi elektronski register zaščitenih geografskih označb za aromatizirane vinske proizvode, ki je javno dostopen.

Geografske označbe proizvodov iz tretjih držav, ki so zaščitene v Uniji v skladu z mednarodnim sporazumom, katerega pogodbenica je Unija, se lahko vpišejo v register iz prvega odstavka kot zaščitene geografske označbe.

Člen 23Imenovanje pristojnega organa

1. Države članice imenujejo pristojni organ ali organe, odgovorne za preglede glede obveznosti, določenih v tem poglavju, po merilih iz člena 4 Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta[14].

2. Države članice zagotovijo, da je vsak izvajalec, ki deluje v skladu s tem poglavjem, upravičen do vključitve v sistem pregledov.

3. Države članice obvestijo Komisijo o pristojnem organu ali organih iz odstavka 1. Komisija objavi njihova imena in naslove ter jih redno posodablja.

Člen 24Preverjanje skladnosti s specifikacijami

1. Glede zaščitenih geografskih označb, povezanih z geografskim območjem v Uniji, letno preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda med proizvodnjo in polnjenjem aromatiziranih vinskih proizvodov ali po njem zagotavljajo:

(a) pristojni organ ali organi iz člena 23 ali

(b) eden ali več nadzornih organov, odgovornih za preverjanje v smislu točke 5 drugega pododstavka člena 2 Uredbe (ES) št. 882/2004, ki delujejo kot certifikacijsko telo za proizvode po merilih iz člena 5 navedene uredbe.

Stroške takega preverjanja krijejo gospodarski subjekti, ki jih zajema preverjanje.

2. Glede zaščitenih geografskih označb, povezanih z geografskim območjem v tretji državi, letno preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda med proizvodnjo in polnjenjem aromatiziranih vinskih proizvodov ali po njem zagotavljajo:

(a) eden ali več javnih organov, ki jih imenuje tretja država, ali

(b) eno ali več certifikacijskih teles.

3. Certifikacijska telesa iz odstavkov 1(b) in 2(b) ravnajo v skladu z evropskim standardom EN 45011 ali vodilom ISO/IEC 65 (Splošne zahteve za organe, ki upravljajo sisteme certificiranja proizvodov) in so akreditirana v skladu s tem.

4. Kadar organ ali organi iz odstavkov 1(a) in 2(a) preverjajo skladnost s specifikacijami proizvodov, dajo ustrezna jamstva za objektivnost in nepristranskost ter imajo na voljo usposobljeno osebje in vire, potrebne za izvajanje nalog.

Člen 25Spremembe specifikacij proizvoda

1. Vlagatelj, ki izpolnjuje pogoje iz člena 13, lahko zaprosi za odobritev spremembe specifikacije zaščitene geografske označbe, zlasti zaradi upoštevanja novih znanstvenih in tehničnih dognanj ali zaradi nove opredelitve geografskega območja iz točke (d) drugega pododstavka člena 11(2). Zahtevki vsebujejo opis sprememb, ki se zahtevajo, in njihovo utemeljitev.

2. Kadar predlagana sprememba vključuje eno ali več sprememb enotnega dokumenta iz člena 11(1)(d), se za vlogo za spremembo smiselno uporabljajo členi 14 do 17. Če pa so predlagane le manjše spremembe, Komisija z izvedbenimi akti odloči, ali se vloga odobri brez postopka iz člena 15(2) in člena 16, v primeru odobritve pa Komisija objavi podatke iz člena 15(3).

3. Kadar predlagana sprememba ne vključuje spremembe enotnega dokumenta, se uporabljajo naslednja pravila:

(a) kadar geografsko območje leži v eni od držav članic, se navedena država članica izreče o spremembi, ter če spremembo podpre, objavi spremenjeno specifikacijo in Komisijo obvesti o odobrenih spremembah in razlogih zanje;

(b) kadar geografsko območje leži v tretji državi, Komisija z izvedbenimi akti odloči, ali se bodo predlagane spremembe odobrile.

Člen 26Preklic

Komisija lahko na lastno pobudo ali na podlagi ustrezno utemeljene zahteve države članice, tretje države ali fizične ali pravne osebe z upravičenim interesom odloči, da se z izvedbenimi akti prekliče zaščita za geografsko označbo, če skladnost z ustrezno specifikacijo proizvoda ni več zagotovljena.

Smiselno se uporabljajo členi 14 do 17.

Člen 27Obstoječe zaščitene geografske označbe

1. Geografske označbe aromatiziranih vinskih proizvodov, navedene v Prilogi II k Uredbi (EGS) št. 1601/1991, so samodejno zaščitene po tej uredbi. Komisija jih vključi v register iz člena 22 te uredbe.

2. Glede obstoječih zaščitenih geografskih označb iz odstavka 1 države članice pošljejo Komisiji:

(a) tehnično dokumentacijo, kot je določeno v členu 11(1);

(b) nacionalne sklepe o odobritvi.

3. Obstoječe zaščitene geografske označbe iz odstavka 1, za katera informacije iz odstavka 2 ne bodo predložene do [ 2 leti po začetku veljavnosti ], bodo izgubila zaščito po tej uredbi. Komisija z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 36 sprejme ustrezne uradne ukrepe, s katerimi se taka imena črtajo iz registra iz člena 22.

4. Člen 26 se ne uporablja za obstoječe zaščitene geografske označbe iz odstavka 1 tega člena.

Po [3 leta po začetku veljavnosti] Komisija lahko z izvedbenimi akti na lastno pobudo odloči, da prekliče zaščito obstoječih zaščitenih geografskih označb iz odstavka 1, če niso v skladu s členom 10.

Člen 28 Pristojbine

Države članice lahko zaračunajo pristojbino za kritje stroškov, vključno s stroški, nastalimi pri pregledu vlog za zaščito, izjav o ugovoru, vlog za spremembe in zahtev za preklic v skladu s tem poglavjem.

Člen 29Prenesena pooblastila

1. Da se upoštevajo posebne lastnosti proizvodnje na razmejenih geografskih območjih, lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme:

(a) načela za razmejitev geografskih območij ter

(b) opredelitve, omejitve in odstopanja v zvezi s proizvodnjo na razmejenih geografskih območjih.

2. Da se zagotovi kakovost in sledljivost proizvodov, lahko Komisija z delegiranimi akti določi pogoje, pod katerimi lahko specifikacije proizvodov vključujejo dodatne zahteve iz člena 11(2)(f).

3. Da se zagotovijo pravice ali zakoniti interesi proizvajalcev ali izvajalcev, lahko Komisija z delegiranimi akti:

(a) opredeli, v katerih primerih lahko en sam pridelovalec vloži vlogo za zaščito geografske označbe;

(b) sprejme omejitve v zvezi s tipom vlagatelja, ki lahko vloži vlogo za zaščito geografske označbe;

(c) sprejme posebne ukrepe v zvezi z nacionalnimi postopki, ki se uporabljajo za čezmejne vloge;

(d) opredeli datum predložitve vloge ali zahtevka;

(e) opredeli datum, od katerega velja zaščita;

(f) določi pogoje, pod katerimi se za spremembo šteje, da je manjša v smislu člena 25(2);

(g) določi datum, na katerega sprememba začne veljati.

4. Da se zagotovi ustrezna zaščita, lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme omejitve v zvezi z zaščitenim imenom.

5. Da se prepreči nezakonita uporaba geografske označbe, lahko Komisija z delegiranimi akti določi ukrepe, ki jih morajo v zvezi s tem izvajati države članice.

6. Da se zagotovi učinkovitost pregledov iz tega poglavja, lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi z obvestili izvajalcev pristojnim organom.

Člen 30Izvedbena pooblastila

1. Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme vse potrebne ukrepe, povezane s tem poglavjem, o:

(a) informacijah, ki jih je treba zagotoviti v specifikaciji proizvoda glede povezave med geografskim območjem in gotovim proizvodom;

(b) javni objavi odločitev o zaščiti ali zavrnitvi;

(c) vzpostavitvi in vodenju registra iz člena 22;

(e) predložitvi čezmejnih vlog;

(f) pregledih in preverjanjih, ki jih izvajajo države članice, vključno s testiranjem.

2. Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme vse potrebne ukrepe, povezane s tem poglavjem, o postopku za preverjanje vlog za zaščito ali za odobritev spremembe geografske označbe, vključno z njegovo sprejemljivostjo, in postopku za vloge za ugovor, preklic ali pretvorbo in predložitev informacij v zvezi z obstoječimi zaščitenimi geografskimi označbami, vključno z njegovo sprejemljivostjo, zlasti glede:

(a) vzorcev za dokumente in oblike za pošiljanje;

(b) rokov;

(c) podrobnih podatkov o dejstvih, dokazih in spremnih dokumentih, ki se pošljejo za podporo vloge ali zahtevka.

Člen 31Izvedbeni akti, ki se sprejmejo brez pomoči odbora iz člena 36

Če se šteje, da je vloga ali zahtevek, predložen v skladu s tem poglavjem, nedopusten, Komisija z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 36 odloči, da ga zavrne kot nedopustnega.

POGLAVJE IVSPLOŠNE, PREHODNEIN KONČNE DOLOČBE

Člen 32Pregledi in preverjanja aromatiziranih vinskih proizvodov

1. Za preglede aromatiziranih vinskih proizvodov so odgovorne države članice. Te sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev skladnosti z določbami te uredbe in še zlasti določijo pristojni organ ali organe, ki so odgovorni za preglede v zvezi z obveznostmi, ki jih določa ta uredba v skladu z Uredbo (ES) št. 882/2004.

2. Komisija ob posvetovanju z državami članicami zagotovi enotno uporabo te uredbe ter po potrebi z izvedbenimi akti sprejme pravila glede upravnih in fizičnih pregledov, ki naj jih države članice izvajajo v zvezi z izpolnjevanjem obveznosti, ki izhajajo iz uporabe te uredbe.

Člen 33Izmenjava informacij

1. Države članice in Komisija se medsebojno uradno obvestijo o vseh informacijah, potrebnih za uporabo te uredbe ter za izpolnjevanje mednarodnih obveznosti v zvezi z aromatiziranimi vinskimi proizvodi. Kadar je potrebno, se lahko navedene informacije posredujejo ali dajo na voljo pristojnim organom tretjih držav in javno objavijo.

2. Da bi bilo uradno obveščanje iz odstavka 1 hitro, učinkovito, natančno in stroškovno učinkovito, Komisija z delegiranimi akti določi:

(a) naravo in vrsto informacij, ki jih je treba uradno sporočiti;

(b) metode uradnega obveščanja;

(c) pravila, povezana s pravicami dostopa do informacij ali informacijskih sistemov, ki so dani na voljo;

(d) pogoje in sredstva objavljanja informacij.

3. Komisija z izvedbenimi akti sprejme:

(a) pravila o zagotavljanju informacij, ki so potrebne za uporabo tega člena;

(b) ureditev za upravljanje informacij, ki se uradno sporočajo, ter pravila o vsebini, obliki, času, pogostosti in rokih za uradno obveščanje;

(c) ureditev za pošiljanje informacij in dokumentov ali dajanje teh na voljo državam članicam, pristojnim organom in tretjim državam ali javnosti.

Člen 34 Pooblastila Komisije

Kadar se Komisiji odobrijo pooblastila za sprejem izvedbenih aktov, se uporablja člen 35.

Kadar se Komisiji odobrijo pooblastila za sprejem izvedbenih aktov, ravna v skladu s postopkom iz člena 36(2), razen če je izrecno določeno drugače v tej uredbi.

Člen 35Izvajanje pooblastila

1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se na Komisijo prenese pod pogoji iz tega člena.

2. Komisiji se pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz te uredbe podeli za nedoločen čas.

3. Pooblastilo iz te uredbe lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu prenehajo veljati pooblastila, navedena v zadevnem sklepu. Učinkovati začne dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije . Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o tem hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5. Delegirani akt, sprejet na podlagi te uredbe, začne veljati le, če mu Evropski parlament ali Svet v obdobju [dveh mesecev] od uradnega obvestila, ki sta ga prejela v zvezi s tem aktom, ne nasprotujeta ali če sta pred iztekom tega roka oba obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za [dva meseca].

Člen 36Izvedbeni akti – odbor

1. Komisiji pomaga Odbor za aromatizirane vinske proizvode. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 37 Razveljavitev

Uredba (EGS) št. 1601/91 se razveljavi z [ datum uporabe = 1 leto po začetku veljavnosti ].

Sklicevanje na razveljavljeno uredbo se razlaga kot sklicevanje na to uredbo in se bere v skladu s korelacijsko razpredelnico iz Priloge IV k tej uredbi.

Člen 38Prehodni ukrepi

1. Da se olajša prehod iz pravil, določenih z Uredbo (EGS) št. 1601/91, na pravila, določena v tej uredbi, lahko Komisija po potrebi z delegiranimi akti sprejme ukrepe za spremembo ali odstopanje od te uredbe do [3 leta po začetku veljavnosti] .

2. Aromatizirani vinski proizvodi, ki ne izpolnjujejo zahtev te uredbe, vendar so bili proizvedeni v skladu z Uredbo (EGS) št. 1601/91 pred [datum uporabe te uredbe] , se lahko še naprej tržijo, dokler zaloge niso izčrpane.

Člen 39Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Uporablja se [1 leto po začetku veljavnosti, točen datum je treba vstaviti, ko bo Uredba objavljena ].

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Evropski Parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

PRILOGA I

TEHNIČNE OPREDELITVE, ZAHTEVE IN OMEJITVE

(1) Arome

Za aromatiziranje aromatiziranih vin so dovoljeni naslednji proizvodi:

(a) naravne aromatične snovi in/ali aromatični pripravki, kakor so opredeljeni v členu 3(2)(c) in (d) Uredbe (ES) št. 1334/2008;

(b) aromatične snovi:

- enake vanilinu,

- ki dišijo po mandljih in/ali imajo po njih okus,

- ki dišijo po marelicah in/ali imajo po njih okus,

- ki dišijo po jajcih in/ali imajo po njih okus, in/ali

(c) aromatična zelišča in/ali začimbe in/ali aromatična živila.

Za aromatiziranje aromatiziranih pijač na osnovi vina in aromatiziranih mešanih pijač iz vinskih proizvodov so dovoljeni naslednji proizvodi:

(a) aromatične snovi in/ali aromatični pripravki, kakor so opredeljeni v členu 3(2)(b) in (d) Uredbe (ES) št. 1334/2008, in/ali

(b) aromatična zelišča in/ali začimbe in/ali aromatična živila.

(2) Slajenje

Aromatizirane vinske proizvode se lahko sladi z uporabo enega ali več naslednjih proizvodov:

(a) polbelega sladkorja, belega sladkorja, rafiniranega belega sladkorja, dekstroze, fruktoze, glukoznega sirupa, tekočega sladkorja, invertnega tekočega sladkorja, invertnega sladkornega sirupa, kot so opredeljeni v Direktivi Sveta 2001/111/ES z dne 20. decembra 2001 o nekaterih sladkorjih, namenjenih za prehrano ljudi[15];

(b) rektificiranega zgoščenega grozdnega mošta, zgoščenega grozdnega mošta, grozdnega mošta;

(c) karameliziranega sladkorja, ki je proizvod, pridobljen izključno z nadziranim segrevanjem saharoze brez baz, mineralnih kislin ali drugih kemičnih aditivov;

(d) medu, kot je opredeljen v Direktivi Sveta 2001/110/ES z dne 20. decembra 2001 o medu[16];

(e) rožičevega sirupa;

(f) katerih koli drugih naravnih ogljikovih hidratov, ki imajo podoben učinek kot navedeni proizvodi.

(3) Dodajanje alkohola

Za pripravo aromatiziranih vin in nekaterih aromatiziranih pijač na osnovi vina se lahko uporabi eden ali več naslednjih proizvodov:

(a) etanol vinogradniškega izvora,

(b) vinski alkohol ali alkohol iz posušenega grozdja,

(c) etanol kmetijskega izvora,

(d) vinski destilat ali destilat iz posušenega grozdja,

(e) destilat kmetijskega izvora,

(f) vinsko žganje ali žganje iz vinskih tropin,

(g) žganje iz posušenega grozdja.

Proizvodi, ki so navedeni v prvem pododstavku, morajo izpolnjevati lastnosti, določene v zakonodaji Unije. Še zlasti mora imeti etanol kmetijskega izvora naslednje lastnosti:

(a) organoleptične lastnosti: razen okusa surovine ni mogoče zaznati drugega okusa;

(b) najnižji volumenski delež alkohola: 96 %;

(c) najvišja raven ostankov:

(i) skupna kislost, izražena v gramih ocetne kisline na hektoliter 100 vol. % alkohola: 1,5;

(ii) estri, izraženi v gramih etilnega acetata na hektoliter 100 vol. % alkohola: 1,3;

(iii) aldehidi, izraženi v gramih acetaldehida na hektoliter 100 vol. % alkohola: 0,5;

(iv) višji alkoholi, izraženi v gramih metil-2-propanola-1 na hektoliter 100 vol. % alkohola: 0,5;

(v) metanol, izražen v gramih na hektoliter 100 vol. % alkohola: 30;

(vi) suhi ekstrakt, izražen v gramih na hektoliter 100 vol. % alkohola: 1,5;

(vii) hlapljive baze, ki vsebujejo dušik, izražene v gramih dušika na hektoliter 100 vol % alkohola: 0,1;

(viii) furfural: pod mejo zaznavnosti.

Etanol, ki se uporablja za razredčenje ali raztopitev barvil, arom ali katerih koli drugih dovoljenih aditivov pri pripravi aromatiziranih vinskih proizvodov, se uporabi v odmerku, ki je nujno potreben, in se ne šteje kot dodajanje alkohola za namen proizvodnje aromatiziranega vinskega proizvoda.

(4) Aditivi in barvanje

Za aromatizirane vinske proizvode se uporabljajo pravila glede aditivov za živila, vključno glede barv, določena v Uredbi (ES) št. 1333/2008.

(5) Dodajanje vode

Za pripravo aromatiziranih vinskih proizvodov je dovoljeno dodajanje vode pod pogojem, da se uporabi v odmerku, ki je nujno potreben za pripravo aromatičnega izvlečka, raztopitev barvil in sladil in/ali prilagoditev končne sestave proizvoda.

Kakovost dodane vode mora biti v skladu z Direktivo Sveta 80/777/EGS z dne 15. julija 1980 o približevanju zakonodaje držav članic o izkoriščanju in trženju naravnih mineralnih vod[17] in Direktivo Sveta 98/83/ES z dne 3. novembra 1998 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi[18] ter ne sme spremeniti narave proizvoda.

Ta voda je lahko destilirana, demineralizirana, nadomeščena ali zmehčana.

(6) Za pripravo aromatiziranih vinskih proizvodov je dovoljeno dodajanje ogljikovega dioksida.

(7) Volumenski delež alkohola

„Volumenski delež alkohola“ pomeni razmerje med volumnom čistega alkohola, ki ga vsebuje zadeven proizvod pri 20 °C, in skupnim volumnom takega proizvoda pri enaki temperaturi.

„Dejanski volumenski delež alkohola“ pomeni število volumenskih enot čistega alkohola, ki ga pri temperaturi 20 °C vsebuje 100 volumenskih enot proizvoda pri enaki temperaturi.

„Potencialni volumenski delež alkohola“ pomeni število prostorninskih enot čistega alkohola pri 20 °C, ki bi nastali s popolno fermentacijo sladkorja, ki ga vsebuje 100 prostorninskih enot proizvoda pri enaki temperaturi.

„Skupni volumenski delež alkohola“ pomeni vsoto dejanskega in potencialnega volumenskega deleža alkohola.

PRILOGA II

PRODAJNA POIMENOVANJA IN OPISI AROMATIZIRANIH VINSKIH PROIZVODOV

A. PRODAJNA POIMENOVANJA IN OPISI AROMATIZIRANIH VIN

(1) Aromatizirano vino

Aromatizirano vino brez dodanega alkohola.

(2) Aromatizirano alkoholizirano vino

Aromatizirano vino, ki mu je bil dodan alkohol.

(3) Aperitiv na osnovi vina

Aromatizirano vino, ki mu je lahko bil dodan alkohol.

Uporaba izraza „aperitiv“ v tej zvezi ne posega v njegovo uporabo za opredelitve proizvodov, ki ne spadajo v področje uporabe te uredbe.

(4) Vermut

Aromatizirano vino:

- ki mu je bil dodan alkohol,

- katerega značilen okus je bil pridobljen z uporabo ustreznih snovi vrste Artemisia in

- ki je bil lahko slajen samo s karameliziranim sladkorjem, saharozo, grozdnim moštom, rektificiranim zgoščenim grozdnim moštom in zgoščenim grozdnim moštom.

(5) Aromatizirana biter vina

Aromatizirano vino, ki mu je dodan alkohol in ima značilen grenak okus.

Opisu „aromatizirano biter vino“ sledi ime glavne aromatične snovi, ki daje grenak okus. Ta opis se sme dopolniti ali nadomestiti z naslednjimi izrazi ali enakovrednimi izrazi v drugih uradnih jezikih Unije:

- „ Quinquina vino “, katerega glavna aroma je naravna aroma kinina,

- „ Biter vino “, katerega glavna aroma je naravna aroma encijana in je bilo obarvano z dovoljenim rumenim in/ali rdečim barvilom; uporaba besede „biter“ v tej zvezi ne posega v njeno uporabo za opredelitev proizvodov, ki ne spadajo v področje uporabe te uredbe,

- „ Americano “, kjer je okus posledica prisotnosti naravnih aromatičnih snovi, pridobljenih iz pelina in encijana, ter je bil obarvan z dovoljenim rumenim in/ali rdečim barvilom.

(6) Aromatizirano vino na osnovi jajc

Aromatizirano vino:

- ki mu je bil dodan alkohol,

- ki mu je bil dodan jajčni rumenjak dobre kakovosti ali zgoščeni proizvodi iz jajčnega rumenjaka in

- ki vsebuje več kakor 200 gramov sladkorja, izraženega kot invertni sladkor, in najmanj 10 gramov jajčnega rumenjaka na liter gotovega proizvoda.

Izraz „cremovo“ je lahko dodan izrazu „aromatizirano vino na osnovi jajc“, kjer tako vino vsebuje najmanj 80 % marsala vina.

Izraz „cremovo zabaione“ je lahko dodan izrazu „aromatizirano vino na osnovi jajc“, kjer tako vino vsebuje najmanj 80 % marsala vina in najmanj 60 gramov jajčnega rumenjaka na liter.

(7) Väkevä viiniglögi Starkvinsglögg

Aromatizirano vino:

- ki mu je bil dodan alkohol in

- katerega značilen okus je bil pridobljen z uporabo klinčkov in/ali cimeta.

B. PRODAJNA POIMENOVANJA IN OPISI AROMATIZIRANIH PIJAČ NA OSNOVI VINA

(1) Aromatizirana pijača na osnovi vina

Aromatizirano pijača na osnovi vina brez dodanega alkohola.

(2) Aromatizirana alkoholizirana pijača na osnovi vina

Aromatizirana pijača na osnovi vina:

- ki ji je bil dodan alkohol,

- ki je bila slajena,

- ki se pridobiva iz belega vina,

- ki ji je bil dodan destilat iz posušenega grozdja in

- ki je bila aromatizirana izključno z ekstraktom kardamoma

- ali

- ki ji je bil dodan alkohol,

- ki je bila slajena,

- ki se pridobiva iz rdečega vina in

- ki so ji bili dodani aromatični pripravki, pridobljeni izključno iz začimb, ginsenga, lupinastega sadja, izvlečkov citrusov in aromatičnih zelišč.

(3) Sangria

Aromatizirana pijača na osnovi vina:

- ki se pridobiva iz vina,

- ki je aromatizirana z dodajanjem naravnih izvlečkov ali esenc citrusov, s sokom takega sadja ali brez njega,

- ki so ji lahko bile dodane začimbe,

- ki ji je lahko bil dodan CO2,

- ki ji ni bil dodan alkohol,

- ki ni bila obarvana,

- ki ima dejanski volumenski delež alkohola najmanj 4,5 vol. % in manj kot 12 vol. % ter

- ki lahko vsebuje trdne delce iz mesa ali lupine citrusov, njena barva pa mora izvirati izključno iz uporabljenih surovin.

Opisu „Sangria“ morajo biti dodane besede „proizvedeno v…“, ki jim sledi ime države članice ali manjšega območja, kjer je pijača proizvedena, razen če je proizvod proizveden v Španiji ali na Portugalskem.

Opis „Sangria“ lahko nadomesti opis „aromatizirana pijača na osnovi vina“ samo, če je pijača proizvedena v Španiji ali na Portugalskem.

(4) Clarea

Aromatizirana pijača na osnovi vina, ki je pridobljena iz belega vina pod enakimi pogoji kot Sangria.

Opisu „ Clarea “ morajo biti dodane besede „proizvedeno v…“, ki jim sledi ime države članice ali manjšega območja, kjer je pijača proizvedena, razen če je proizvod proizveden v Španiji.

Opis „ Clarea “ lahko nadomesti opis „aromatizirana pijača na osnovi vina“ samo, če je pijača proizvedena v Španiji.

(5) Zurra

Aromatizirana pijača na osnovi vina, pridobljena z dodajanjem vinjaka ali vinskega žganja, kot sta opredeljena v Uredbi (ES) št. 110/2008, k pijačama Sangria in Clarea , eventualno z dodatkom koščkov sadja. Dejanski volumenski delež alkohola mora biti najmanj 9 vol. % in manj kot 14 vol. %.

(6) Biter soda

Aromatizirana pijača na osnovi vina:

- ki je pridobljena iz „ biter vina “, katerega volumenski delež v gotovem proizvodu ne sme biti manjši od 50 %,

- ki sta ji bila dodana CO2 ali voda, nasičena z ogljikovim dioksidom, in

- ki ima dejanski volumenski delež alkohola najmanj 8 vol. % in manj kot 10,5 vol. %.

- Uporaba besede „ biter “ v tej zvezi ne posega v njeno uporabo za opredelitev proizvodov, ki ne spadajo v področje uporabe te uredbe.

(7) Kalte Ente

Aromatizirana pijača na osnovi vina:

- ki je pridobljena z mešanjem vina, biser vina ali gaziranega biser vina s penečim vinom ali gaziranim penečim vinom,

- ki so ji bile dodane naravne limonine substance ali izvlečki,

- ki ji ni bil dodan alkohol,

- ki ima dejanski volumenski delež alkohola najmanj 7 vol. %.

- Gotovi proizvod mora volumensko vsebovati vsaj 25 % penečega vina ali gaziranega penečega vina.

(8) Kuhano vino

Aromatizirana pijača na osnovi vina:

- ki se pridobiva izključno iz rdečega ali belega vina,

- ki se aromatizira predvsem s cimetom in/ali klinčki,

- ki ji ni bil dodan alkohol,

- ki ima dejanski volumenski delež alkohola najmanj 7 vol. %.

Brez poseganja v količine vode zaradi ravnanja v skladu s Prilogo I(5), je dodajanje vode prepovedano.

Kadar je bilo pripravljeno iz belega vina, je treba prodajno ime „ Kuhano vino “ dopolniti z besedami „ belo vino “.

(9) ViiniglögiVinglögg

Aromatizirana pijača na osnovi vina:

- ki se pridobiva izključno iz rdečega ali belega vina,

- ki se aromatizira predvsem s cimetom in/ali klinčki,

- ki ji ni bil dodan alkohol,

- ki ima dejanski volumenski delež alkohola najmanj 7 vol. %.

Kadar je bila pripravljena iz belega vina, je treba prodajno ime „ ViiniglögiVinglögg “ dopolniti z besedami „belo vino“.

(10) Majniško vino

Aromatizirana pijača na osnovi vina:

- ki je pridobljena iz vina, ki so mu bile dodane rastline Asperula odorata L. ali njihovi izvlečki, da se zagotovi prevladujoč okus po Asperula odorata L. ,

- ki ji ni bil dodan alkohol,

- ki ima dejanski volumenski delež alkohola najmanj 7 vol. %.

(11) Vinska bovla s sadjem

Aromatizirana pijača na osnovi vina:

- ki je pridobljena iz belega vina, v katerem so bile macerirane rastline Asperula odorata L. ali so mu bili dodani njihovi izvlečki, z dodatkom pomaranč in/ali drugega sadja, eventualno v obliki soka, zgoščenega ali izvlečkov, in z največ 5 % sladkorja kot sladila,

- ki ji ni bil dodan alkohol,

- ki ima dejanski volumenski delež alkohola najmanj 7 vol. %.

(12) Pelin

Aromatizirana pijača na osnovi vina:

- ki je pridobljena iz rdečega ali belega vina, zgoščenega grozdnega mošta, grozdnega soka (ali sladkorja iz sladkorne pese) in posebne zeliščne mešanice,

- ki ji ni bil dodan alkohol,

- ki ima dejanski volumenski delež alkohola najmanj 8,5 vol. % in

- ki ima vsebnost sladkorja, izraženo kot invertni sladkor, med 45 in 50 grami na liter ter skupno vsebnost kislin najmanj 3 grame na liter, izraženo kot vinska kislina.

C. PRODAJNA POIMENOVANJA IN OPISI AROMATIZIRANIH MEŠANIH PIJAČ IZ VINSKIH PROIZVODOV

(1) Aromatizirana mešana pijača iz vinskih proizvodov

Proizvod, ki je v skladu z opredelitvijo iz člena 2(4).

Uporaba izraza „mešana pijača“ v tej zvezi ne posega v njegovo uporabo za opredelitve proizvodov, ki ne spadajo v področje uporabe te uredbe.

(2) Mešana pijača na osnovi vina

Aromatizirana mešana pijača iz vinskih proizvodov:

- v kateri delež zgoščenega grozdnega mošta ne presega 10 % skupnega volumna gotovega proizvoda,

- ki ima dejanski volumenski delež alkohola manj kot 7 vol. % in

- v katerem je vsebnost sladkorja, izražena kot invertni sladkor, manjša od 80 gramov na liter.

(3) Aromatizirana biser mešana pijača na osnovi grozdja

Aromatizirana mešana pijača iz vinskih proizvodov:

- ki je pridobljena izključno iz grozdnega mošta,

- ki ima dejanski volumenski delež alkohola manj kot 4 vol. % in

- ki vsebuje ogljikov dioksid, pridobljen izključno iz fermentacije uporabljenih proizvodov.

(4) Mešana pijača iz vina

Aromatizirana mešana pijača iz vinskih proizvodov, mešana s penečim vinom.

PRILOGA III

KORELACIJSKA RAZPREDELNICA

Uredba (EGS) št. 1601/91 | Ta uredba |

Člen 1 | Člen 1 |

Člen 2(1) do (4) | Člen 2 in Priloga II |

Člen 2(5) | Člen 5(1) |

Člen 2(6) | Člen 5(2) |

Člen 2(7) | Člena 9 in 35 |

Člen 3 | Člen 3(1) in Priloga I |

Člen 4 | Člen 3(1) in Priloga I |

Člen 4(4) | Člen 3(3) |

Člen 5 | Člen 3(2) |

Člen 6(1) | Člen 4(1) in (2) |

člen 6(2)(a) | Člen 4(4) |

Člen 6(2)(b) | Člen 21 |

Člen 6(3) | Člen 4(5) |

Člen 6(4) | Člen 8 |

Člen 7(1) in (3) | _ |

Člen 7(2) | Člen 4(3) |

Člen 8(1) | _ |

Člen 8(2) | Člen 4(1) in (2) |

Člen 8(3) | Člen 5(3) |

_ | Člen 6 |

Člen 8(4), prvi in drugi odstavek | _ |

Člen 8(4), tretji odstavek | Priloga I(3), tretji odstavek |

Člen 8(4a) | _ |

Člen 8(5) do (8) | Člen 7 |

Člen 8(9) | _ |

Člen 9 | Člen 32 |

Člen 10 | Člen 12 |

Člen 10a | Členi 10 do 31 |

Člen 11 | _ |

Členi 12 do 15 | Členi 33 do 35 |

_ | Člen 36 |

Člen 16 | Člen 37 |

Člen 17 | Člen 38 |

Priloga I | Priloga I(3), drugi odstavek |

Priloga II | / |

OCENA FINANČNIH POSLEDIC | Fiche Fin /11/465131 RVDE/cc 6.10.2011.1 |

DATUM: 14. 4. 2011 |

1. | PRORAČUNSKA POSTAVKA: 05 02 09 | ODOBRITVE: 1 143,7 mio EUR |

2. | NASLOV: Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne XXX o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb aromatiziranih vinskih proizvodov |

3. | PRAVNA PODLAGA: člena 43(2) in 114 Pogodbe |

4. | CILJI: oblikovanje pravnega okvira za opredelitev in predstavitev aromatiziranih vinskih proizvodov |

5. | FINANČNE POSLEDICE | 12-MESEČNO OBDOBJE (v milijonih EUR) | TEKOČE PRORAČUNSKO LETO 2011 (v milijonih EUR) | NASLEDNJE PRORAČUNSKO LETO 2012 (v milijonih EUR) |

5.0 | ODHODKI - V BREME PRORAČUNA ES (NADOMESTILA/INTERVENCIJE) - DRŽAVNI ORGANI - DRUGO | - | - | - |

5.1 | PRIHODKI - LASTNA SREDSTVA ES (DAJATVE/CARINE) - DRŽAVNI | - | - | - |

2013 | 2014 | 2015 | 2016 |

5.0.1 | OCENJENI ODHODKI | - | - | - | - |

5.1.1 | OCENJENI PRIHODKI | - | - | - | - |

5.2 | METODA IZRAČUNA: - |

6.0 | ALI SE PROJEKT LAHKO FINANCIRA IZ ODOBRENIH PRORAČUNSKIH SREDSTEV, VPISANIH V USTREZNO POGLAVJE SEDANJEGA PRORAČUNA? | DA NE |

6.1 | ALI SE PROJEKT LAHKO FINANCIRA IZ PRENOSA MED POGLAVJI SEDANJEGA PRORAČUNA? | DA NE |

6.2 | ALI BO POTREBNA DOPOLNITEV PRORAČUNA? | DA NE |

6.3 | ALI BO TREBA ODOBRENA PRORAČUNSKA SREDSTVA VNESTI V PRIHODNJE PRORAČUNE? | DA NE |

PRIPOMBE: zadevna uredba ne vpliva na proračun. |

[1] UL L […], […], str. […].

[2] UL L […], […], str. […].

[3] UL L […], […], str. […].

[4] UL L 149, 14.6.1991, str. 1.

[5] UL L 21, 26.1.1994, str. 7.

[6] UL L 354, 31.12.2008, str. 16.

[7] UL L 354, 31.12.2008, str. 34.

[8] UL L […], […], str. […].

[9] UL L […], […], str. […].

[10] UL L 39, 13.2.2008, str. 16.

[11] UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

[12] UL L 229, 8.11.2009, str. 25.

[13] UL L 78, 24.3.2009, str. 1.

[14] UL L 165, 30.4.2004, str. 1.

[15] UL L 10, 12.1.2002, str. 53.

[16] UL L 10, 12.1.2002, str. 47.

[17] UL L 229, 30.08.1980, str. 1.

[18] UL L 330, 5.12.1998, str. 32.