OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

• Razlogi za predlog in njegovi cilji

Za učinkovito čezmejno pravosodno sodelovanje je potrebna varna, zanesljiva in časovno učinkovita komunikacija med sodišči in pristojnimi organi. Poleg tega bi moralo tako sodelovanje potekati brez povzročanja nesorazmernega upravnega bremena in biti odporno na okoliščine, ki nastanejo zaradi višje sile.

Na ravni Unije obstaja celovit nabor instrumentov za izboljšanje pravosodnega sodelovanja v čezmejnih civilnih, gospodarskih in kazenskih zadevah. Številni med njimi urejajo komunikacijo med organi, v nekaterih primerih tudi z agencijami in organi EU s področja pravosodja in notranjih zadev. Vendar pa večina instrumentov ne omogoča take komunikacije prek digitalnih sredstev. Tudi kadar jo omogočajo, še vedno obstajajo druge vrzeli, na primer pomanjkanje varnih in zanesljivih digitalnih komunikacijskih kanalov ali nepriznavanje elektronskih dokumentov, podpisov in žigov. V okviru pravosodnega sodelovanja to pomeni, da ni mogoče uporabljati najbolj učinkovitih, varnih in zanesljivih komunikacijskih kanalov, ki so na voljo.

Poleg tega se je v pandemiji COVID-19 pokazalo, da lahko dogodki višje sile močno vplivajo na običajno delovanje pravosodnih sistemov držav članic. Med krizo nacionalna sodišča zaradi širjenja virusa v številnih primerih niso mogla normalno poslovati. Države članice so bile prisiljene sprejeti številne ukrepe, od popolnega zaprtja do obravnave le nekaterih prednostnih zadev. Hkrati so se lahko dejavnosti, ki se lahko izvajajo digitalno (npr. po elektronski pošti, prek videokonference itd.), neprekinjeno nadaljevale. Pri tem so bile številne uporabljene tehnične rešitve razvite na hitro in niso vedno v celoti zadostile varnostnim standardom in standardom varstva temeljnih pravic. Podobno je doletelo pravosodno sodelovanje v čezmejnih zadevah v EU, pandemija COVID-19 pa je pokazala, da je treba zagotoviti odpornost komunikacij.

Na podlagi navedenega je Komisija predlagala sprejetje usklajenega sklopa pravil o digitalizaciji, namenjenih izboljšanju dostopa do sodnega varstva ter učinkovitosti in odpornosti komunikacijskih tokov, ki so bistveni za sodelovanje med pravosodnimi in drugimi pristojnimi organi v čezmejnih zadevah v EU [sklic na uredbo o digitalizaciji]. Predlagana uredba določa, da bi morala pisna komunikacija med pristojnimi organi, udeleženimi v pravosodnem sodelovanju v civilnih, gospodarskih in kazenskih zadevah, potekati prek digitalnega komunikacijskega kanala ob upoštevanju upravičenih izjem. Za zagotovitev, da komunikacija poteka enotno v okviru uporabe vseh pravnih instrumentov Unije na področju civilnih, gospodarskih in kazenskih zadev, morajo biti nekatere določbe, ki že urejajo komunikacijo, usklajene s ciljem zagotavljanja „privzeto digitalne“ izmenjave informacij. Namen sprememb je zagotoviti pravno varnost v takih primerih, v katerih obstoječe določbe morda urejajo komunikacijo drugače od predlagane uredbe. Glede na to, da so nekateri zadevni pravni akti okvirni sklepi in direktive, jih je primerno spremeniti z direktivo, ki določa tudi vidike prenosa.

Ker se Okvirni sklep 2003/577/PNZ in Okvirni sklep 2006/783/PNZ še vedno uporabljata ne le med državami članicami, ki jih Uredba (EU) 2018/1805 ne zavezuje, ampak tudi med katero koli državo članico, ki jo Uredba (EU) 2018/1805 ne zavezuje (zlasti Irsko), in katero koli državo članico, ki jo Uredba (EU) 2018/1805 zavezuje, ta predlog vsebuje tudi predloge sprememb teh okvirnih sklepov, če se bi Irska odločila za uporabo uredbe o digitalizaciji *.