[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 9.3.2007

COM(2007) 88 konč.

Predlog

UREDBA SVETA

o zaključku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki veljajo za uvoz sintetičnih rezanih vlaken iz poliestra s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Saudove Arabije, Belorusije in Republike Koreje

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA |

110 | Razlogi za predlog in njegovi cilji Ta predlog zadeva uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 2005 o zaščiti proti dumpinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, kakor je nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2117/2005 z dne 21. decembra 2005 („osnovna uredba“) v postopku glede uvoza sintetičnih rezanih vlaken iz poliestra s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Saudove Arabije, Belorusije in Republike Koreje. |

120 | Splošno ozadje Ta predlog je nastal v okviru izvajanja osnovne uredbe in je posledica preiskave, ki je bila izvedena v skladu z vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami, določenimi v osnovni uredbi. |

139 | Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog Na področju, na katero se nanaša predlog, ni obstoječih določb. |

141 | Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Se ne uporablja. |

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANKAMI IN PRESOJA VPLIVA |

Posvetovanje z zainteresiranimi strankami |

219 | Zainteresiranim stranem, ki jih zadeva postopek, je že bila dana možnost, da zagovarjajo svoje interese med preiskavo v skladu z določbami osnovne uredbe. |

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj |

229 | Zunanje izvedensko mnenje ni bilo potrebno. |

230 | Ocena učinka Ta predlog temelji na izvajanju osnovne uredbe. Osnovna uredba ne predvideva splošne ocene učinka, pač pa vsebuje izčrpen seznam pogojev, ki jih je treba oceniti. |

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA |

305 | Povzetek predlaganih ukrepov Komisija je 22. decembra 2005 po uradni dolžnosti začela delni vmesni pregled, po obsegu omejen na preiskavo obsega izdelka, za katerega veljajo protidampinški ukrepi za uvoz sintetičnih rezanih vlaken iz poliestra (RVP) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Saudove Arabije, Belorusije, Avstralije, Indonezije, Tajske, Republike Koreje in Indije. Osnova za začetek pregleda so bile navedbe enega korejskega proizvajalca izvoznik, da je treba sintetična rezana vlakna iz poliestra z nizkim tališčem (PNT) izvzeti iz obsega izdelka, saj imajo domnevno drugačne osnovne fizikalne in kemijske lastnosti ter uporabo v primerjavi z drugimi vrstami RVP. Vendar pa je preiskava pokazala, da imajo PNT in druge vrste RVP iste osnovne fizikalne in kemijske lastnosti ter enako osnovno uporabo. PNT in druge vrste RVP zlasti temeljijo na istih surovinah, njihov proizvodni postopek je tako rekoč enak, imajo enako značilno uporabo, distribuirajo se po istih poteh in so deloma medsebojno zamenljivi. Zato je bilo sklenjeno, da bi bilo treba PNT in druge vrste RVP pri uporabi obstoječih protidampinških ukrepov obravnavati kot en sam izdelek. Zato se predlaga, da se ta delni vmesni pregled zaključi brez spremembe obsega izdelka, za katerega veljajo protidampinški ukrepi za uvoz RVP iz Ljudske republike Kitajske, Saudove Arabije, Belorusije in Republike Koreje. Opozoriti velja, da so bili protidampinški ukrepi za uvoz RVP s poreklom iz Avstralije, Indije, Indonezije in Tajske razveljavljeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1515/2006 z dne 13. oktobra 2006, in tako ta uvoz ni več vključen v ta delni vmesni pregled. Opravljena so bila posvetovanja z državami članicami, ki so ta predlog soglasno podprle. Predlaga se, da Svet sprejme priloženi predlog uredbe, ki ga je treba čim prej objaviti v Uradnem listu. |

310 | Pravna podlaga Uredba Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dumpinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, kakor je nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2117/2005 z dne 21. decembra 2005. |

329 | Načelo subsidiarnosti Predlog je pod izključno pristojnostjo Skupnosti. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. |

Načelo sorazmernosti Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti zaradi naslednjih razlogov. |

331 | Oblika ukrepanja je opisana v zgoraj navedeni osnovni uredbi in ne daje možnosti za nacionalno odločanje. |

332 | Navedba o tem, kako je zmanjšana finančna in administrativna obremenitev Skupnosti, nacionalnih vlad, regionalnih in lokalnih oblasti, gospodarskih subjektov in državljanov ter kako sorazmerna je z zastavljenim ciljem predloga, se ne uporablja. |

Izbira instrumentov |

341 | Predlagani instrument: uredba. |

342 | Druga sredstva ne bi bila primerna zaradi naslednjega razloga: zgoraj navedena osnovna uredba ne predvideva drugih možnosti. |

PRORAčUNSKE POSLEDICE |

409 | Predlog nima posledic za proračun Skupnosti. |

E-3416 |

1. Predlog

UREDBA SVETA

o zaključku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki veljajo za uvoz sintetičnih rezanih vlaken iz poliestra s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Saudove Arabije, Belorusije in Republike Koreje

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti pred dumpinškim uvozom iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti[1] („osnovna uredba“) in zlasti člena 11(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

1.1. Obstoječi ukrepi

(1) Svet je z Uredbo (ES) št. 1522/2000[2] uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz sintetičnih rezanih vlaken iz poliestra („RVP“) s poreklom iz Avstralije, Indonezije in Tajske.

(2) Svet je z Uredbo (ES) št. 2852/2000[3] uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz RVP s poreklom iz Republike Koreje in Indije.

(3) Svet je z Uredbo (ES) št. 1799/2002[4] uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz RVP s poreklom iz Belorusije.

(4) Svet je z Uredbo (ES) št. 428/2005[5] uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz RVP s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Saudove Arabije ter spremenil in za pet let podaljšal veljavnost ukrepov v zvezi z Republiko Korejo.

(5) Vse te uredbe bodo v nadaljnjem besedilu imenovane „prvotne uredbe“. Preiskave, ki so privedle do ukrepa iz prvotnih uredb, bodo v nadaljnjem besedilu imenovane „prvotne preiskave“. Po pregledih zaradi izteka ukrepov v zvezi z uvozom RVP s poreklom iz Avstralije, Indije, Indonezije in Tajske[6] je Svet z Uredbo (ES) št. 1515/2006[7] razveljavil protidampinške dajatve za ta uvoz.

(6) Opozoriti velja, da se je 12. aprila 2006 začel nov protidampinški postopek glede uvoza RVP s poreklom iz Malezije in Tajvana[8], z Uredbo Komisije (ES) št. 2005/2006[9] pa so bili uvedeni začasni ukrepi.

1.2. Razlogi za pregled

(7) Osnova za začetek pregleda so bile informacije, ki jih je predložil korejski proizvajalec izvoznik Saehan Industries Inc., da bi bilo treba sintetična rezana vlakna iz poliestra z nizkim tališčem („PNT“), kakor so opredeljena v uvodni izjavi (20), izvzeti iz obsega izdelkov, saj imajo domnevno drugačne osnovne fizikalne in kemijske lastnosti ter uporabo v primerjavi z drugimi vrstami RVP. Zanje je zlasti značilna inherentna vezljivost, po kateri se razlikujejo od drugih vrst RVP.

1.3. Začetek

(8) Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstaja dovolj dokazov, ki upravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, zato je z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije [10], napovedala začetek delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, omejenega na preiskavo obsega izdelka, za katerega veljajo protidampinški ukrepi za uvoz RVP s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Saudove Arabije, Belorusije, Avstralije, Indonezije, Tajske, Republike Koreje in Indije. Pregled je Komisija začela na svojo lastno pobudo.

1.4. Preiskava v zvezi s pregledom

(9) Komisija je o začetku preiskave v zvezi s pregledom uradno obvestila organe Ljudske republike Kitajske, Saudove Arabije, Belorusije, Avstralije, Indonezije, Tajske, Republike Koreje in Indije („zadevne države“) ter vse druge stranke, za katere je znano, da jih to zadeva, tj. proizvajalce/izvoznike v zadevnih državah in njihova združenja, uporabnike in uvoznike v Skupnosti in njihova združenja ter proizvajalce v Skupnosti in njihovo združenje. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno predstavijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno.

(10) Komisija je poslala vprašalnike vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim strankam, ki so se javile v rokih, navedenih v obvestilu o začetku.

(11) Glede na obseg pregleda za ta namen ni bilo določeno obdobje preiskave. Informacije, prejete v vprašalnikih, so zajemale obdobje od 1998 do 2005 („obravnavano obdobje“). Za obravnavano obdobje so bile zahtevane informacije o obsegu in vrednosti prodaje/nakupov, obsegu proizvodnje in proizvodni zmogljivosti za vse vrste RVP in PNT. Poleg tega so bile zainteresirane stranke zaprošene za pripombe o kakršnih koli razlikah ali podobnostih med PNT in drugimi vrstami RVP, kar zadeva njihov proizvodni postopek, tehnične lastnosti, uporabo, možnost zamenjave itd.

(12) Dovolj popolni odgovori na vprašalnik so prispeli od enega tajskega, dveh korejskih in enega saudskoarabskega proizvajalca izvoznika RVP, od štirih proizvajalcev RVP iz Skupnosti, petih uporabnikov in dveh uvoznikov RVP v Skupnosti. Pripombe je predložilo več drugih strank, vključno z združenjem uporabnikov in združenjem proizvajalcev RVP v Skupnosti.

(13) Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za oceno o tem, ali je treba spremeniti obseg obstoječih ukrepov.

(14) Opozoriti velja, da so bili po oktobru 2006, po vzporednih pregledih zaradi izteka ukrepov, ukrepi za uvoz RVP s poreklom iz Avstralije, Indije, Indonezije in Tajske razveljavljeni (glej uvodno izjavo (5)), zato ta pregled ni več veljaven za navedene države in njegove ugotovitve zadevajo samo ukrepe o RVP s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Saudove Arabije, Belorusije in Republike Koreje.

2. ZADEVNI IZDELEK

(15) Zadevni izdelek zajemajo, kakor je enotno opredeljeno v vseh prvotnih uredbah, sintetična rezana vlakna iz poliestrov, nemikana, nečesana ali kako drugače predelana za predenje s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Saudove Arabije, Belorusije, Avstralije, Indonezije, Tajske, Republike Koreje in Indije („zadevni izdelek“), trenutno uvrščena pod oznako KN 5503 20 00. Njihovo običajno poimenovanje je poliestrska rezana vlakna ali RVP.

3. REZULTATI PREISKAVE V ZVEZI S PREGLEDOM

3.1. Metodologija

(16) Da bi ocenili, ali je treba PNT in druge vrste RVP obravnavati kot en izdelek ali dva različna izdelka, je bilo preverjeno, ali imajo PNT in druge vrste RVP iste osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter uporabo. V zvezi s tem so bili ocenjeni tudi proizvodni postopek, medsebojna zamenljivost ter razlika med PNT in drugimi vrstami RVP.

3.2. Ugotovitve

3.2.1. Splošne opombe

(17) RVP so osnovni material, ki se uporablja na različnih stopnjah proizvodnje tekstilnih izdelkov. RVP se uporabljajo za predenje, tj. pri izdelavi filamentov za proizvodnjo tekstilij, v mešanici z drugimi vlakni ali ne, npr. bombažem in volno, ali za netkane materiale, npr. polnila, tj. podloge ali oblazinjenje nekaterih tekstilnih izdelkov, npr. blazin, avtomobilskih sedežev in vetrovk.

(18) RVP se prodajajo v različnih vrstah izdelka za uporabo pri predenju ali netkanih materialih, z eno- ali dvokomponentno sestavo in različnimi lastnostmi, kot so den/deciteks, trdnost, lesk, kakovost itd. Te vrste izdelka niso vedno medsebojno zamenljive (npr. vlakna za predenje in netkani materiali, eno- in dvokomponentna vlakna, vlakna s posebnimi temperaturnimi lastnostmi, kot so negorljiva vlakna, itd.). Toda kot je bilo ugotovljeno s prvotnimi preiskavami, so fizikalne in kemijske lastnosti ter uporaba v bistvu enake. Čeprav vsake vrste izdelka morda ni mogoče zamenjati z vsako drugo vrsto, so različne vrste vsaj deloma zamenljive in se prekrivajo, nobene od njih pa povrh tega ni mogoče jasno ločiti vsaj od nekaterih drugih.

(19) Opozoriti je treba, da PNT ni nov izdelek. Vendar pa ta kot ena od vrst RVP v okviru prvotnih preiskav ni bil pregledan ločeno, saj nobena od zadevnih strank ni opozorila na njegove domnevno drugačne fizikalne in tehnične lastnosti. Ta pregled je potrdil, da so PNT, ki so ga izdelali v 80. letih in se odtlej prodaja v državah, kot sta Japonska in Tajvan ter v Skupnosti, med prvotnimi preiskavami že proizvajali in v precejšnjih količinah prodajali vsaj trije proizvajalci iz Skupnosti in najmanj v eni od zadevnih držav, tj. v Republiki Koreji. Ugotovljeno je namreč bilo, da je uvoz RVP vključno s PNT iz Republike Koreje dampinški in da je povzročil škodo industriji Skupnosti.

3.2.2. Fizikalne in tehnične lastnosti PNT

(20) PNT je ena od dvokomponentnih vrst RVP. Je poliestrsko vlakno z nizkim tališčem, sestavljeno iz jedra in plašča; sestavljata ga poliestrsko jedro in plašč iz kopolimera poliestra. Pri segrevanju se zunanji kopolimerni plašč stali pri nižji temperaturi od poliestrskega jedra, staljeni plašč pa deluje kakor lepilo. Poznamo več podvrst PNT z različno sestavo, katere posledica so na primer različne temperature taljenja.

(21) PNT temelji na isti surovini in je enakega videza kot druge vrste RVP. Vendar pa po definiciji vsebuje dva različna polimera poliestra. V zvezi s tem je treba opozoriti, da PNT ni edino dvokomponentno RVP; obstajajo številne druge dvokomponentne vrste RVP, ki so se za namen protidampinških postopkov vselej obravnavale kot en sam izdelek.

(22) Nekateri uporabniki iz Skupnosti in en proizvajalec izvoznik so zatrjevali, da PNT in druge vrste RVP, ne glede na to, ali so eno- ali dvokomponentne, temeljijo na različnih surovinah. Združenje proizvajalcev Skupnosti in nekateri proizvajalci iz Skupnosti so trdili, da so osnovne surovine vseh vrst RVP, tudi PNT, iste. V zvezi s tem je treba opozoriti, da vse vrste RVP, vključno s PNT, temeljijo na tereftalni kislini (TPA) in etilenglikolu (MEG). Ti surovini sta osnovna sestavina, ki se ji lahko dodajo aditivi ali dodatne sestavine, da se zagotovijo določene posebne lastnosti vlakna, kakor je nizka temperatura taljenja pri PNT. Trditev, da PNT temelji na drugačnih surovinah, se zato zavrne.

(23) En proizvajalec izvoznik je zatrjeval tudi, da „videz“ ni pomemben pri analizi fizikalnih in tehničnih lastnosti različnih izdelkov ali vrst izdelkov. V zvezi s tem je treba opozoriti, da videz sam po sebi navadno ne bi bil zadostna podlaga za opredelitev zadevnega izdelka, zlasti pri kemičnih izdelkih. To pa še ne pomeni, da bi bilo treba tak dejavnik popolnoma zanemariti. V tem primeru je enak videz dodaten element za ugotovitev, da PNT in drugih vrst RVP ni mogoče zlahka razlikovati med seboj. Trditev se zato zavrne.

(24) Ob upoštevanju navedenega se sklene, da se ne more šteti, da ima PNT drugačne osnovne fizikalne in kemijske lastnosti kot druge vrste RVP, zlasti tiste z dvokomponentno sestavo.

3.2.3. Proizvodni postopek

(25) Spomnimo naj, da je bilo s prvotnimi preiskavami ugotovljeno, da je z vidika izdelka na splošno mogoče razlikovati med primarnimi RVP, izdelanimi iz primarnih surovin, in regeneriranimi RVP, izdelanimi iz recikliranega poliestra.

(26) Kar zadeva PNT, je ta preiskava v zvezi s pregledom pokazala, da ni večjih razlik med proizvodnjo PNT in drugih dvokomponentnih vrst RVP. Ugotovljeno je bilo, da bi kateri koli proizvajalec drugih dvokomponentnih vrst RVP zlahka prešel na proizvodnjo PNT. Dvokomponentni sistemi za predenje že več kot 20 let obratujejo v Skupnosti in drugod. Proizvodnja dvokomponentnih vlaken je bolj zapletena kot proizvodnja enokomponentnih vlaken; vendar pa razlike med sistemoma ni mogoče šteti za občutno.

(27) Nekateri uporabniki v Skupnosti so zatrjevali, da prehod na proizvodnjo PNT ne bi bil stroškovno učinkovit. Čeprav sta proizvodni liniji za PNT in druge dvokomponentne vrste RVP v osnovi enaki, pa bi bile za prehod na proizvodnjo PNT potrebne nekatere spremembe, zlasti zamenjava predilnih šob, kar bi povzročilo precejšen izpad proizvodnje. Čeprav je prehod na proizvodnjo PNT ali nasprotno tehnično izvedljiv, pa morda ni učinkovit, in to lahko vpliva na razpoložljive zmogljivosti za PNT. Združenje proizvajalcev Skupnosti in en proizvajalec iz Skupnosti sta trdila, da je proizvodni postopek za vsa dvokomponentna RVP v bistvu enak in da pri prehodu na proizvodnjo PNT ni tehničnih pomanjkljivosti, temveč je ta v celoti odvisen od tržnih sil, kot sta povpraševanje in cene. Poleg tega sta zatrjevala, da je splošna zmogljivost zadostna, da zadovolji povpraševanje po PNT v Skupnosti, če bi to dopuščale razmere na trgu. V zvezi s tem je treba opozoriti na naslednje. Prvič, sklep, da med proizvodnjo PNT in drugih vrst RVP ni večjih razlik, se ni bil spodbijal. Drugič, stroškovna učinkovitost prehoda na proizvodnjo PNT ali nasprotno se lahko med posameznimi proizvajalci močno razlikuje, vendar se zanj nekateri proizvajalci iz Skupnosti dejansko odločijo. In zadnjič, ali bi proizvajalec prešel na proizvodnjo PNT, je precej odvisno od prodajnih cen, ki jih lahko doseže za različne vrste RVP na trgu. V zvezi s tem je treba opozoriti še, da izključnih proizvajalcev PNT v Skupnosti ali zadevnih državah izvoznicah ni. Zato ta utemeljitev ne more spremeniti ugotovitev v zvezi s proizvodnim postopkom.

(28) Proizvodnega postopka, ki kot tak ni odločilen za opredelitev izdelka, zato tako ali drugače ni mogoče šteti za dejavnik, po katerem se PNT razlikuje od drugih vrst RVP.

3.2.4. Značilna uporaba PNT

(29) PNT se zaradi nizke temperature taljenja navadno uporablja kot komponenta v toplotno vezanih tehničnih netkanih materialih in v toplotno vezanih polnilih. Glavna uporaba je v naslednjih skupinah izdelkov: za gospodinjstvo (pohištvo, žimnice, blazine), avtomobile (predpražniki, filtri), osebno higieno (plenice, vložki), oblačila (izolacija). V vseh materialih je PNT mešan in staljen z drugimi vlakni RVP in navadno obsega okoli 15 % v takih mešanicah.

(30) Nekateri uporabniki iz Skupnosti so trdili, da obsega PNT 15 % mešanice samo v običajnih toplotno vezanih podlogah za uporabo v pohištvu in posteljnini. V nekaterih drugih materialih, kot so vpojne plasti, je delež PNT v mešanici od 35 % do 50 %, pri filtrih pa do 70 % mešanice. V zvezi s tem je treba dodati, da v nekaterih drugih materialih, kot so podloge za izolacijo oblačil, PNT obsega manj kakor 15 % mešanice. Preiskava v zvezi s pregledom je pokazala, da se delež PNT v različnih materialih zares razlikuje, vendar je v veliki večini od njih drugotna sestavina (na splošno v povprečju okrog 15 %) v primerjavi z drugimi vrstami RVP, vmešanimi v te izdelke. Ocena iz zgornje uvodne izjave (29) se zato potrdi.

(31) Glavni uporabniki PNT v Skupnosti je industrija, ki izdeluje netkane materiale. Ta podjetja navadno uporabljajo ves spekter drugih netkanih vrst RVP. Posebnih uporabnikov PNT v Skupnosti ni. Ugotovljeno je bilo tudi, da ni bistvene razlike v distribucijskih poteh za PNT in druge vrste RVP. Spomnimo naj, da se PNT vedno uporablja v mešanicah z drugimi vrstami RVP.

(32) En proizvajalec izvoznik je trdil, da dejstvo, da isti uporabniki uporabljajo PNT in druge vrste RVP ter da so distribucijske poti PNT in drugih vrst RVP tako rekoč iste, še ne pomeni, da so PNT in druge vrste RVP „podobni izdelki“. To dejstvo samo po sebi dejansko ne pomeni, da je treba PNT in druge vrste RVP obravnavati kot en izdelek, vendar kaže, da pri distribuciji ni nikakršnih razlik med PNT in drugimi vrstami RVP. Povedano drugače, s stališča distribucije ni razlogov za izvzetje PNT iz obsega ukrepov. Kot je bilo poleg tega dokazano v zgornji uvodni izjavi (29), je uporaba PNT enaka kot pri drugih vrstah RVP, saj se lahko uporablja samo v mešanici s temi vlakni. Utemeljitev se torej zavrne.

(33) Glede na navedeno je ugotovljeno, da imajo PNT in druge vrste RVP enako osnovno uporabo in se distribuirajo po istih poteh.

3.2.5. Zamenljivost

(34) Kakor je navedeno zgoraj, ima PNT nekatere lastne lastnosti, čeprav se po osnovnih fizikalnih in kemijskih lastnostih ne razlikuje od drugih vrst RVP. Vendar pa se v številnih materialih PNT lahko zamenja z drugimi vrstami RVP z uporabo različnih tehnologij vezave, kot je vezanje RVP s smolo ali toplotna vezava RVP z uporabo drugih vlaken, ki se vežejo s taljenjem. Je torej precej zamenljiv z drugimi vrstami RVP.

(35) Nekatere stranke so spodbijale navedeno ugotovitev v zvezi z zamenljivostjo PNT z drugimi vrstami RVP. En proizvajalec izvoznik je utemeljeval, da PNT in druge vrste RVP niso zamenljivi, ker je pri vezavi s smolo in vezavi z uporabo drugih vlaken, ki se pri vezavi stalijo, potrebna zamenjava PNT s smolo in vlakni za vezavo, ki niso izdelana iz poliestra. Nekateri uporabniki iz Skupnosti so trdili, da bi uporaba drugih tehnologij vezave, navedenih zgoraj, prinesla drugačne lastnosti nekaterih končnih izdelkov, zato v nekaterih materialih taka zamenjava ni mogoča. Te utemeljitve so bile dodatno preučene. Preiskava je pokazala, da je, čeprav drugačne tehnologije vezave niso vedno medsebojno zamenljive pri vseh materialih, možna določena zamenljivost in zato je PNT v nekaterih materialih konkurenčen RVP, vezanim s smolo, in RVP, vezanim drugače kot z vlakni, pri katerih se vežeta jedro in plašč. Zato na splošno ni mogoče sklepati, da ne obstajajo zamenjave za PNT in da ta ni zamenljiv z nekaterimi drugimi vrstami RVP.

(36) En proizvajalec izvoznik je pripomnil tudi, da njegova trditev v zvezi z ogroženostjo okolja in zdravja delavcev zaradi nekaterih kemičnih smol, ni bila ustrezno preučena. V zvezi s tem je treba opozoriti, da se take trditve v tem primeru ne da upoštevati, ker v nekaterih materialih vezave s smolo ni mogoče zamenjati z drugimi tehnologijami vezave, v vsakem primeru pa mora vezava s smolo izpolnjevati okoljske zahteve v Skupnosti in njenih državah članicah. Zato se ta utemeljitev zavrne.

3.2.6. Razlikovanje med PNT in drugimi vrstami RVP

(37) Med PNT in drugimi vrstami RVP ni vidne in oprijemljive razlike. Prerez PNT je drugačen kot pri enokomponentnih vlaknih, vendar pa ni vedno drugačen od prereza drugih dvokomponentnih vrst RVP. Spomnimo naj, da PNT obstaja v številnih različicah, ki imajo na primer različne temperature taljenja. Tako ni mogoče jasno razlikovati na podlagi temperature taljenja. Zato se zdi, da PNT ni mogoče zlahka razlikovati od drugih vrst RVP in da bi bilo za zanesljivo opredelitev tega izdelka treba uporabiti izpopolnjeno opremo.

(38) Nekateri uporabniki iz Skupnosti se niso strinjali z zgornjo ugotovitvijo, da PNT ni mogoče zlahka razlikovati od drugih vrst RVP, zlasti kar zadeva temperaturo taljenja. Utemeljevali so, da je tališče plašča PNT, čeprav niha od 110 °C do 190 °C, vedno precej nižje od tališča drugih vrst RVP, ki je domnevno okrog 255° C. Opozoriti velja, da navedeni razpon temperatur taljenja potrjuje, da PNT tako kot druge vrste RVP obstaja v številnih različicah ter da ga ni vedno mogoče zlahka opredeliti. Tako ugotovitev iz zgornje uvodne izjave (37) ni mogoče spremeniti.

(39) En proizvajalec izvoznik je trdil, da zgolj dejstvo, da je PNT po videzu podoben drugim vrstam RVP, ne more biti podlaga za neizvzetje PNT iz obsega ukrepov. Kakor je pojasnjeno v zgornji uvodni izjavi (36), čeprav „videz“ sam po sebi navadno ni odločilen pri odgovarjanju na vprašanje, ali bi se različne vrste izdelka morale obravnavati kot „en izdelek“, je to dodaten dejavnik pri analizi (glej tudi zgornjo uvodno izjavo (16)). Dejstva, da različnih vrst izdelkov ni mogoče zlahka razlikovati med seboj, ni mogoče zanemariti. Trditev se torej zavrne.

4. SKLEPI O OBSEGU IZDELKA

(40) Zgornje ugotovitve kažejo, da imajo PNT in druge vrste RVP enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter enako osnovno uporabo. V številnih materialih PNT neposredno ali posredno konkurira drugim vrstam RVP na trgu Skupnosti. Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da bi bilo treba PNT in vrste RVP obravnavati kot en sam izdelek in zaključiti delni vmesni pregled v zvezi z obsegom izdelka pri uporabi obstoječih protidampinških ukrepov.

(41) Vse zainteresirane stranke so bile seznanjene z bistvenimi dejstvi in premisleki, na podlagi katerih so bile sprejete zgornje sklepne ugotovitve. Določeno je bilo tudi obdobje, v katerem lahko stranke predložijo svoja stališča v zvezi s tem razkritjem.

(42) Preučene so bile ustne in pisne pripombe, ki so jih predložile stranke, vendar je sklep, da se obseg izdelka pri veljavnih protidampinških ukrepih o RVP ne spremeni, ostal nespremenjen –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Edini člen

Delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 384/96 v zvezi z obsegom izdelka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz rezanih sintetičnih vlaken iz poliestra, ki se uvrščajo pod oznako KN 5503 20 00, po poreklu iz Ljudske republike Kitajske, Saudove Arabije, Belorusije in Republike Koreje, se zaključi brez spremembe veljavnih protidampinških ukrepov.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

[2] UL L 175, 14.7.2000, str. 10.

[3] UL L 332, 28.12.2000, str. 17. Uredba, kakor je nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) 428/2005 (UL L 71, 17.3.2005, str. 1).

[4] UL L 274, 11.10.2002, str. 1.

[5] UL L 71, 17.3.2005, str. 1. Uredba, kakor je spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1333/2005 (UL L 211, 13.8.2005, str. 1).

[6] UL C 174, 14.7.2005, str. 15; UL C 323, 20.12.2005, str. 21.

[7] UL L 282, 13.10.2006, str. 1.

[8] UL C 89, 12.4.2006, str. 2.

[9] UL L 379, 28.12.2006, str. 65.

[10] UL C 325, 22.12.2005, str. 20.