OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Cilj Konvencije o varstvu selitvenih vrst prosto živečih živali (znane tudi kot Konvencija CMS ali Bonska konvencija) je varovati kopenske, morske in ptičje selitvene vrste po njihovem celotnem območju razširjenosti. Konvencija je medvladna pogodba, sklenjena pod pokroviteljstvom programa Združenih narodov za okolje, ki je namenjen varstvu prostoživečih živali in habitatov na globalni ravni. Evropska unija je pogodbenica Konvencije CMS od 1. novembra 1983[1].

2. Selitvene vrste, ki jih je treba varovati, so navedene v dodatkih I (prizadete vrste) in II (vrste, ki jih bodo obravnavali sporazumi) h Konvenciji. 3. člen Konvencije določa, da so v Dodatku I navedene selitvene vrste, ki so ogrožene, in določa, da si pogodbenice, ki so države na območju razširjenosti zadevnih vrst, prizadevajo sprejeti različne varstvene ukrepe in prepovejo odvzem živali teh vrst. 4. člen Konvencije določa, da so v Dodatku II navedene selitvene vrste, ki imajo neugodno varstveno stanje in potrebujejo mednarodne sporazume v zvezi z njihovim varstvom in upravljanjem, ter tiste selitvene vrste, katerih varstveno stanje bi imelo občutne koristi od mednarodnega sodelovanja, ki bi ga lahko dosegli z mednarodnim sporazumom.

3. Konferenca pogodbenic je organ odločanja Konvencije, ki je pristojen za oceno varstvenega stanja selitvenih vrst in s tem za spremembo dodatkov I in II h Konvenciji.

4. V skladu z 11. členom Konvencije lahko vsaka pogodbenica predloži predloge za spremembo. Sprememba dodatkov začne veljati za vse pogodbenice devetdeset dni po sprejetju na zasedanju Konference pogodbenic, razen za tiste pogodbenice, ki izrazijo pridržke.

5. Enajsto zasedanje Konference pogodbenic Konvencije bo potekalo v Quitu (Ekvador) od 4. do 9. novembra 2014. Za to zasedanje je Unija predlagala spremembo Dodatka I h Konvenciji, tako da se vključijo sredozemska podpopulacija Ziphius cavirostris in vrsta ptičev Coracias garrulus, ter za spremembo Dodatka II h Konvenciji, da se vključijo tri vrste morskih lisic, in sicer Alopias superciliosus, Alopias vulpinus in Alopias pelagicus.

6. Druge pogodbenice Konvencije so predlagale spremembe dodatkov I in II h Konvenciji za vrste Ursus maritimus, vse podvrste Panthera leo, Kobus kob, Eudorcas rufifrons, Otis tarda, Calidris pusilla, calidris tenuirostris, Cardellina canadiensis, Carcharhinus falciformis, Sphyrna lewini, Sphyrna mokarran, Anoxypristis cuspidate, Pristis clavata, Pristis pectinata, Pristis zijsron, Pristis pristis, Mobula mobular, Mobula japonica, Mobula thurstoni, Mobula tarapacana, Mobula eregoodootenkee, Mobula kuhlii, Mobula hypostoma, Mobula rochebrunei in Mobula munkiana, Manta alfredi in Anguilla Anguilla.

7. Unija bi morala podpreti vse predloge, ker so znanstveno utemeljeni, skladni z zakonodajo Unije in z zavezanostjo Unije mednarodnemu sodelovanju za zaščito biotske raznovrstnosti. Vključitev teh vrst v Dodatek I ali II Konvencije, kakor je bilo predlagano, ne bi zahtevala sprememb v pravu Unije.

8. Zato je potrebno, da Svet sprejme sklep o določitvi stališča, ki bo v imenu Unije zastopano na enajstem zasedanju Konference pogodbenic glede predlogov za spremembe –

2014/0252 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o določitvi stališča glede predlogov za spremembe dodatkov Konvencije s strani različnih pogodbenic Konvencije o varstvu selitvenih vrst prosto živečih živali, ki bo v imenu Evropske unije zastopano na enajstem zasedanju Konference pogodbenic

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 192(1) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s Sklepom Sveta 82/461/EGS z dne 24. junija 1982[2] je Unija pogodbenica Konvencije o varstvu selitvenih vrst prosto živečih živali (v nadaljnjem besedilu: Konvencija). Konferenca pogodbenic je organ odločanja Konvencije, ki je med drugim pristojen za oceno varstvenega stanja selitvenih vrst in s tem spremembe dodatkov I in II h Konvenciji, v katerih so navedene vrste, ki jih je treba varovati;

(2) V skladu z 11. členom Konvencije začne sprememba dodatkov veljati za vse pogodbenice devetdeset dni po sprejetju na zasedanju Konference pogodbenic, razen za tiste pogodbenice, ki izrazijo pridržke;

(3) Enajsto zasedanje Konference pogodbenic Konvencije bo potekalo v Quitu (Ekvador) od 4. do 9. novembra 2014.

(4) Glede na to zasedanje je Unija sekretariatu Konvencije predložila predlog za spremembo Dodatka I h Konvenciji z vključitvijo vrste Coracias garrulus in sredozemske podpopulacije vrste Ziphius cavirostris, ter za spremembo Dodatka II h Konvenciji, da se vključijo vrste Alopias superciliosus, Alopias vulpinus in Alopias pelagicus[3];

(5) Druge pogodbenice Konvencije so prav tako predlagale spremembe dodatkov I in II h Konvenciji;

(6) Unija mora podpreti vse predloge, saj so znanstveno utemeljeni, so v skladu z zakonodajo Unije in njeno zavezo k mednarodnemu sodelovanju za zaščito biološke raznovrstnosti na podlagi 5. člena Konvencije ZN o biološki raznovrstnosti in odločitev Konference pogodbenic na podlagi navedene konvencije, zlasti globalnega cilja, o katerem je bil sklenjen dogovor na desetem zasedanju: „Do leta 2020 preprečiti izumrtje znanih ogroženih vrst ter izboljšati in vzdrževati njihovo stanje, zlasti za vrste z največjim upadom“;

(7) Kit Ziphius cavirostris je vključen v Prilogo IV k Direktivi Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst[4]. Zato vključitev te vrste v Dodatek I h Konvenciji ne bi zahtevala sprememb v zakonodaji Unije;

(8) Sesalci Ursus maritimus, vse podvrste Panthera leo razen Panthera leo persica, in Kobus kob niso prisotni v EU. Zato vključitev teh vrst v Dodatek II h Konvenciji ne bi zahtevala sprememb v zakonodaji Unije.

(9) Sesalci Panthera leo persica in Eudorcas rufifrons niso prisotni v EU. Zato vključitev teh vrst v Dodatek I ne bi zahtevala sprememb v zakonodaji Unije.

(10) Ptič Otis tarda je vključen v Prilogo I k Direktivi 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic[5]. Zato vključitev te vrste v Dodatek I h Konvenciji ne bi zahtevala sprememb v zakonodaji Unije. Srednjeevropska populacija Otis tarda je že vključena v Dodatek I h Konvenciji in zajeta z Memorandumom o soglasju o ohranitvi in upravljanju srednjeevropske populacije velike droplje (Otis tarda), ki ga je podpisalo 12 držav članic. Poleg tega je celotna svetovna populacija že vključena v Dodatek II h Konvenciji;

(11) Ptiči vrst Calidris pusilla, calidris tenuirostris in Cardellina canadiensis se ne pojavljajo v EU, razen na čezmorskih ozemljih, ki ne sodijo v področje uporabe Direktive 2009/147/ES. Zato vključitev teh vrst v Dodatek I in II h Konvenciji ne bi zahtevala sprememb v zakonodaji Unije.

(12) Ptič Coracias garrulus je vključen v Prilogo I k Direktivi 2009/147/ES. Zato vključitev te vrste v Dodatek I h Konvenciji ne bi zahtevala sprememb v zakonodaji Unije. Varstvo je najbolj potrebno za evropsko populacijo te vrste;

(13) Populacije morskih psov Alopias superciliosus, Alopias vulpinus, Alopias pelagicus, Carcharhinus falciformis, Sphyrna lewini in Sphyrna mokarran sodijo v okvir skupne ribiške politike (SRP) Evropske unije, ki Uniji zagotavlja ustrezne instrumente za boljše upravljanje njihove zaščite ob vključitvi te vrste v Dodatek II h Konvenciji.

(14) Pilarji Anoxypristis cuspidate, Pristis clavata, Pristis pectinata, Pristis zijsron, Pristis pristis, raže iz rodu Mobula Mobula mobular, Mobula japonica, Mobula thurstoni, Mobula tarapacana, Mobula eregoodootenkee, Mobula kuhlii, Mobula hypostoma, Mobula rochebrunei in Mobula munkiana spadajo v okvir SRP, ki Uniji zagotavlja ustrezne instrumente za boljše upravljanje njihove zaščite ob vključitvi teh vrst v Dodatek I in II h Konvenciji.

(15) Grebenasta manta Manta alfredi spada v okvir SRP, ki Uniji zagotavlja ustrezne instrumente za boljše upravljanje njene zaščite ob vključitvi te vrste v Dodatek I in II h Konvenciji. Vrsta je bila opredeljena kot vrsta, ki se loči od vrste Manta birostris, kmalu po tem, ko je bila vrsta vključena v Dodatek I in II h Konvenciji leta 2011.

(16) Evropska jegulja Anguilla anguilla je vrsta rib, ki spada v okvir SRP, ki Uniji zagotavlja ustrezne instrumente za boljše upravljanje njene zaščite. Uredba Sveta (ES) št. 1100/2007 z dne 18. septembra 2007 o ukrepih za obnovo staleža evropske jegulje[6] določa ukrepe za zaščito evropske jegulje, vključno z možnostjo za države članice, da razvijejo načrte za upravljanje z jeguljami skupaj z državami zunaj Unije, s katerimi si delijo habitate jegulje. S 4. členom Konvencije se spodbuja sklenitev mednarodnih sporazumov za vzpostavitev zaščitnih ukrepov, s čimer se torej spodbuja tudi sklenitev sporazumov o skupnih načrtih o upravljanju staležev jegulj v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1100/2007. S 4. členom Konvencije bi se lahko spodbudila tudi sklenitev novih mednarodnih sporazumov, ki za države članice EU ne bi smeli imeti za posledico slabšo zaščito, kot se zahteva v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1100/2007. Tretji odstavek 12. člena Konvencije pogodbenicam omogoča, da sprejmejo strožje notranje ukrepe v zvezi z varstvom selitvenih vrst, navedenih v dodatkih I in II. Poleg tega bi bila vključitev vrste Anguilla anguilla v Dodatek II h Konvenciji v skladu z vključitvijo te vrste v Dodatek II Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami, po predlogu Skupnosti leta 2007 in Sklepu z dne 25. junija 2014 s strani Komisije, ustanovljene z 10.1 členom Konvencije o varstvu morskega okolja severovzhodnega Atlantika (v nadaljnjem besedilu: Konvencija OSPAR), z namenom zaščite vrste, saj se šteje za posebno ranljivo v severovzhodnem Atlantiku.[7] Novi mednarodni sporazum na podlagi Konvencije CMS za to vrsto ni predviden. Namesto tega bi varstvene ukrepe sestavljalo usklajeno ukrepanje, ki bi bilo koristno za varstvo vrste.

(17) Kolikor je Konvencija o varstvu selitvenih vrst prosto živečih živali v pristojnosti tako Unije kot držav članic, morajo Komisija in države članice tesno sodelovati za sprejetje sprememb dodatkov h Konvenciji, da se zagotovi enotnost pri mednarodnem zastopanju Unije –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Na enajstem zasedanju Konference pogodbenic Konvencije o varstvu selitvenih vrst prosto živečih živali Komisija pri glasovanju o predlogih sprememb dodatkov I in II h Konvenciji zastopa naslednje stališče Unije:

(1) Komisija je pooblaščena, da podpre uvrstitev naslednjih vrst v Dodatek I:

(sesalci)

(a) Ziphius cavirostris

(b) Panthera leo persica

(c) Eudorcas rufifrons

(ptiči)

(d) Otis tarda

(e) Calidris pusilla

(f) Calidris tenuirostris

(g) Coracias garrulus

(ribe)

(h) Anoxypristis cuspidate, Pristis clavata, Pristis pectinata, Pristis zijsron, Pristis pristis

(i) Mobula mobular, Mobula japonica, Mobula thurstoni, Mobula tarapacana, Mobula eregoodootenkee, Mobula kuhlii, Mobula hypostoma, Mobula rochebrunei, Mobula munkiana

(j) Manta alfredi;

(2) Komisija je pooblaščena, da podpre vključitev naslednjih vrst v Dodatek II:

(sesalci)

(a) Ursus maritimus

(b) Panthera leo (all subspecies other than Panthera leo persica)

(c) Kobus kob leucotis

(ptiči)

(d) Cardellina canadiensis

(ribe)

(e) Anguilla anguilla

(f) Alopias superciliosus, Alopias vulpinus, Alopias pelagicus

(g) Anoxypristis cuspidate, Pristis clavata, Pristis pectinata, Pristis zijsron, Pristis pristis

(h) Carcharhinus falciformis

(i) Sphyrna lewini and Sphyrna mokarran

(j) Mobula mobular, Mobula japonica, Mobula thurstoni, Mobula tarapacana, Mobula eregoodootenkee, Mobula kuhlii, Mobula hypostoma, Mobula rochebrunei, Mobula munkiana

(k) Manta alfredi.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] Sklep Sveta 82/461/EGS z dne 24. junija 1982 o sklenitvi Konvencije o varstvu selitvenih vrst prosto živečih živali, UL L 210, 19.7.1982, str. 10.

[2] Sklep Sveta 82/461/EGS z dne 24. junija 1982 o sklenitvi Konvencije o varstvu selitvenih vrst prosto živečih živali, UL L 210, 19.7.1982, str. 10.

[3] Sklep Sveta z dne 5. junija 2014 o pooblastilu Evropski komisiji, da v imenu Evropske unije na enajstem zasedanju Konference pogodbenic predlaga spremembe dodatkov h Konvenciji o varstvu selitvenih vrst prosto živečih živali.

[4] UL L 206, 22.7.1992, str. 7.

[5] UL L 20, 26.1.2010, str. 7.

[6] UL L 248, 22.9.2007, str. 17.

[7] Sklep, sprejet na zasedanju Komisije OSPAR 23. in 27. junija 2014.