P9_TA(2019)0056

Gensko spremenjena koruza MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in NK603 × DAS-40278-9

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja v promet za proizvode, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in NK603 × DAS-40278-9 ali so iz njih sestavljeni ali narejeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D062828/04 – 2019/2859(RSP))

(2021/C 208/03)

Evropski parlament,

— ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o dajanja v promet za proizvode, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in NK603 × DAS-40278-9 ali so iz njih sestavljeni ali narejeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D062828/04,

— ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1), zlasti člena 7(3) in člena 19(3),

— ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 12. julija 2019 in na podlagi katerega mnenje ni bilo sprejeto, ter glasovanja v odboru za pritožbe, ki je potekalo 16. septembra 2019, na podlagi katerega mnenje prav tako ni bilo sprejeto,

— ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2),

— ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (agencija EFSA) sprejela 28. novembra 2018 in je bilo objavljeno 16. januarja 2019 (3),

— ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (GSO) (4),

— ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika,

— ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

A. ker je podružnica Dow AgroSciences Europe (v nadaljnjem besedilu: vložnik) v imenu družbe Dow AgroSciences LLC 11. januarja 2013 v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 oddala vlogo za dajanje živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 („zložena gensko spremenjena koruza“) in njenih podkombinacij, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg; ker vloga zajema tudi dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo zloženo gensko spremenjeno koruzo ali so iz nje sestavljeni in so razen za hrano in krmo namenjeni tudi za drugačno uporabo, z izjemo gojenja;

B. ker je bilo sedem podkombinacij zložene gensko spremenjene koruze je odobrenih ali so v procesu odobritve v okviru ločene vloge; ker se na preostale tri podkombinacije (MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 and NK603 × DAS 40278-9) nanaša osnutek izvedbenega sklepa Komisije;

C. ker zložena gensko spremenjena koruza nastane s križanjem štirih dogodkov gensko spremenjene koruze in povzroča odpornost proti herbicidom, ki vsebujejo glufosinat, glifosat, kvizalofop in 2,4-D, ter proizvaja tri insekticidne beljakovine (beljakovine Bt ali Cry): Cry1A.105, Cry2Ab2 in Cry1F, ki so toksične za nekatere ličinke metuljev (5);

D. ker je agencija EFSA 28. novembra 2018 o tej odobritvi sprejela pozitivno mnenje in ga objavila 16. januarja 2019 (6);

E. ker Uredba (ES) št. 1829/2003 določa, da gensko spremenjena živila in krma ne smejo imeti škodljivih učinkov na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje, in da mora Komisija pri pripravi osnutkov sklepov upoštevati vse ustrezne določbe zakonodaje Unije in druge legitimne dejavnike, pomembne za obravnavano zadevo;

F. ker vložnik za tri podkombinacije, obravnavane v osnutku izvedbenega sklepa Komisije, agenciji EFSA ni predložil nobenih podatkov (7);

Pripombe držav članic in neodvisna študija

G. ker so države članice v trimesečnem posvetovalnem obdobju agenciji EFSA predložile številne kritične pripombe (8); ker so med temi kritičnimi pripombami ugotovitve, da so podatki, ki jih je predložil vložnik, nezadostni za zagotovitev ustrezne ocene tveganja, da ocena tveganja, ki jo je opravila EFSA, v sedanji obliki ni zadostna, saj ni bila ustrezno ocenjena splošna varnost in morebitna toksičnost dogodkov zložene gensko spremenjene koruze za ljudi, živali in okolje, da EFSA ni upoštevala nedavnih študij o potencialni toksičnosti toksinov Bt in da ni mogoče oblikovati zaključkov glede zdravstvenih tveganj, povezanih z zloženo gensko spremenjeno koruzo, ne da bi opravili študije kroničnega prehranjevanja, da bi ustrezno ocenili toksičnost za organe in razmnoževanje ter odzive imunskega sistema, ki upoštevajo realistične ravni ostankov komplementarnih herbicidov ter morebitne kombinacijske in kumulativne učinke;

H. ker je bilo tudi v neodvisni študiji (9) ugotovljeno, da ocena tveganja, ki jo je opravila EFSA, v sedanji obliki ni sprejemljiva, saj ni bila ustrezno ocenjena splošna varnost in morebitna toksičnost dogodkov zložene gensko spremenjene koruze;

I. ker je bilo v neodvisni študiji ugotovljeno, da bi morala agencija EFSA rezultate primerjalne analize uporabiti kot začetno točko za podrobnejše preiskave, saj so se v analizi pokazale številne pomembne razlike med zloženo gensko spremenjeno koruzo in običajno koruzo, zlasti pri uporabi komplementarnih herbicidov pri zloženi gensko spremenjeni koruzi;

J. ker je bilo v neodvisni študiji ugotovljeno tudi, da bi morala agencija EFSA glede na te pomembne razlike zahtevati študije kroničnega prehranjevanja in/ali večgeneracijske študije, da bi lahko ustrezno ocenila toksičnost za organe in razmnoževanje ter odzive imunskega sistema, pri tem pa upoštevala visoko raven toksinov Bt in realistične ravni ostankov komplementarnih herbicidov ter morebitne kombinacijske in kumulativne učinke;

Neocenjevanje ostankov herbicidov, metabolitov in učinkov „koktajla“

K. ker številne študije kažejo na to, da je uporaba „komplementarnih“ herbicidov pri gojenju gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, višja, zlasti zaradi pojava plevela, odpornega proti herbicidom (10); ker je treba zato pričakovati, da bo zložena gensko spremenjena koruza izpostavljena večjemu in večkratnemu odmerku glufosinata, glifosata, kvizalofopa in 2,4-D, posledica tega pa bodo večje količine ostankov v pridelku;

L. ker še vedno obstajajo pomisleki glede rakotvornosti glifosata; ker je EFSA novembra 2015 sklenila, da je malo verjetno, da bi bil glifosat rakotvoren, Evropska agencija za kemikalije (ECHA) pa je marca 2017 sklenila, da njegova razvrstitev med rakotvorne snovi ni utemeljena; ker je po drugi strani Mednarodna agencija za raziskave raka (IARC), specializirana agencija Svetovne zdravstvene organizacije, leta 2015 glifosat razvrstila med snovi, ki verjetno povzročajo raka pri ljudeh;

M. ker po mnenju EFSA manjkajo toksikološki podatki, potrebni za oceno tveganja za potrošnike v zvezi s številnimi razgradnimi produkti glifosata, ki so pomembni za gensko spremenjene poljščine, ki so odporne na glifosat (11);

N. ker je glufosinat razvrščen kot toksičen za razmnoževanje 1B in zato zanj veljajo merila za izločitev iz Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (12); ker je veljavnost odobritve glufosinata za uporabo v Uniji potekla 31. julija 2018 (13);

O. ker strokovnjak, ki je sodeloval pri razvoju gensko spremenjenih rastlin, v svojem nedavnem članku dvomi o varnosti gensko spremenjenih poljščin, odpornih na 2,4-D, zaradi njegove razgradnje v citotoksične razgradne produkte (14);

P. ker se šteje, da ocenjevanje ostankov herbicidov in njihovih razgradnih produktov na gensko spremenjenih rastlinah ne sodi na področje pristojnosti odbora EFSA za gensko spremenjene organizme in se zato ne izvaja v okviru procesa odobritve gensko spremenjenih organizmov; ker je to problematično, saj je lahko način, kako se v gensko spremenjenih rastlinah komplementarni herbicidi razgradijo, ter sestava in s tem toksičnost razgradnih produktov („metaboliti“) posledica same genske spremembe (15);

Q. ker so zaradi specifičnih kmetijskih praks pri gojenju gensko spremenjenih rastlin, odpornih na herbicide, prisotni tudi specifični vzorci uporabe herbicidov in s tem izpostavljenosti rastline, pa tudi pojav kombiniranih učinkov med različnimi ostanki herbicidov in njihovimi metaboliti, ki zahtevajo posebno pozornost; ker agencija EFSA teh ni obravnavala;

R. ker ni mogoče sklepati, da je uživanje zložene gensko spremenjene koruze ali njenih podkombinacij varno za zdravje ljudi in živali;

Odsotnost mejnih vrednosti ostankov in s tem povezanih kontrol

S. ker bi bilo treba v skladu z Uredbo (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta (16), ki je namenjena zagotovitvi visoke ravni varstva potrošnikov, določiti specifične mejne vrednosti ostankov za hrano in krmo, proizvedeno v tretjih državah, kadar zaradi uporabe pesticidov pride do ravni ostankov, ki je različna od tiste, do katere pride v okviru kmetijske prakse v Uniji; ker to velja za uvožene gensko spremenjene poljščine, odporne na herbicide, in sicer zaradi večje količine herbicidov, ki se uporablja v primerjavi z gensko nespremenjenimi poljščinami;

T. ker pa iz pregleda obstoječih mejnih vrednosti ostankov za glifosat, ki ga je leta 2018 opravila EFSA, izhaja, da so bili podatki nezadostni za določitev mejnih vrednosti ostankov in vrednosti ocene tveganja za glifosat v odnosu do gensko spremenjene koruze z modifikacijo EPSPS (17); ker ima zložena gensko spremenjena koruza modifikacijo EPSPS (18);

U. ker bi bilo treba v skladu z Uredbo (ES) št. 396/2005 pazljivo nadzorovati in spremljati tudi ostanke aktivnih substanc, ki niso odobrene za uporabo v Uniji, kot je glufosinat, na uvoženih poljščinah za živila in krmo (19);

V. ker v okviru zadnjega usklajenega večletnega nadzornega programa Unije (za leta 2020, 2021 in 2022) države članice niso dolžne meriti ostankov glufosinata (ali drugih herbicidov) na koruzi (gensko spremenjeni ali ne) (20); ker ni mogoče izključiti, da bodo zložena gensko spremenjena koruza, njene podkombinacije ali iz nje pridobljeni proizvodi za živila in krmo presegli mejne vrednosti za ostanke, ki bi jih bilo treba določiti in spremljati za zagotavljanje visoke ravni varstva potrošnikov;

Beljakovine Bt

W. ker številne študije ugotavljajo, da so bili opaženi stranski učinki izpostavljenosti beljakovinam Bt, ki lahko vplivajo na imunski sistem, ter da imajo lahko nekatere beljakovine Bt adjuvantne lastnosti (21), kar pomeni, da lahko okrepijo alergenost drugih beljakovin, s katerimi pridejo v stik;

X. ker je en član odbora EFSA za gensko spremenjene organizme med postopkom ocenjevanja druge zložene gensko spremenjene koruze in podkombinacij sprejel manjšinsko mnenje, v katerem je zatrdil, da pri vrstah uporabe, pri katerih se izraža beljakovina Bt, niso bili ugotovljeni neželeni učinki na imunski sistem, vendar jih v toksikoloških študijah, ki jih trenutno priporoča in uporablja agencija EFSA za oceno varnosti gensko spremenjenih rastlin, niti ni mogoče ugotoviti, saj te študije ne vključujejo ustreznih testov v ta namen (22);

Y. ker nedavna študija kaže, da hitra rast uporabe tretiranja semen z neonikotinoidi v Združenih državah sovpada s povečano zasaditvijo gensko spremenjene koruze Bt (23); ker je Unija prepovedala uporabo na prostem treh neonikotinoidov, vključno s premazi za semena, zaradi njihovega vpliva na medonosne čebele in druge opraševalce (24);

Z. ker se šteje, da ocenjevanje morebitne interakcije ostankov herbicidov in njihovih metabolitov z beljakovinami Bt ne sodi na področje pristojnosti odbora EFSA za gensko spremenjene organizme in se zato ne izvaja v okviru ocene tveganja;

Nedemokratično odločanje

AA. ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 12. julija 2019, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino; ker tudi na glasovanju odbora za pritožbe 16. septembra 2019 mnenje ni bilo sprejeto;

AB. ker Komisija priznava, da je dejstvo, da sklepe o odobritvi gensko spremenjenih organizmov še naprej sprejema, ne da bi za to glasovala kvalificirana večina držav članic, kar je resnična izjema za odobritve proizvodov kot celoto, vendar je postalo norma za odločanje pri odobritvah gensko spremenjenih živil in krme, problematično (25); ker je predsednik Komisije to prakso že večkrat obžaloval kot nedemokratično (26);

AC. ker je Evropski parlament v osmem zakonodajnem obdobju sprejel skupno 36 resolucij, v katerih nasprotuje dajanju na trg gensko spremenjenih organizmov za živila in krmo (33 resolucij) ter gojenju teh organizmov v Uniji (tri resolucije); ker ni niti enega od teh gensko spremenjenih organizmov odobrila kvalificirana večina držav članic; ker Komisija sicer priznava demokratične pomanjkljivosti, odsotnost podpore držav članic in nasprotovanje Parlamenta, a vseeno še naprej daje odobritve za gensko spremenjene organizme;

AD. ker ni potrebna nobena sprememba zakonodaje, da bi lahko Komisija zavrnila odobritev gensko spremenjenih organizmov, kadar v odboru za pritožbe ni kvalificirane večine držav članic (27);

1. meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije presega izvedbena pooblastila, določena v Uredbi (ES) št. 1829/2003;

2. meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije ni v skladu s pravom Unije, saj ni skladen s ciljem Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki naj bi v skladu s splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta ( 28 ) zagotovil osnovo za zagotavljanje visoke ravni varstva življenja in zdravja ljudi, zdravja in zaščite živali ter okoljskih interesov in interesov potrošnika v zvezi z gensko spremenjenimi živili in krmo ob zagotavljanju učinkovitega delovanja notranjega trga;

3. poziva Komisijo, naj umakne svoj osnutek izvedbenega sklepa;

4. znova poudarja, da je odločen doseči napredek v zvezi s predlogom Komisije o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011; poziva Svet, naj nujno nadaljuje svoje delo v zvezi s tem predlogom Komisije;

5. poziva Komisijo, naj medtem preneha izdajati odobritve za gensko spremenjene organizme, kadar države članice v odboru za pritožbe ne podajo mnenja, in sicer tako za gojenje kot za uporabo v živilih in krmi, v skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) št. 182/2011;

6. poziva Komisijo, naj je odobri gensko spremenjenih poljščin, ki so odporne proti herbicidom, dokler ne bodo zdravstvena tveganja, povezana z ostanki, dodobra raziskana v posameznih primerih, kar zahteva celovito oceno ostankov škropljenja gensko spremenjenih poljščin s komplementarnimi herbicidi, njihovih metabolitov in morebitnih kombiniranih učinkov;

7. poziva Komisijo, naj oceno tveganja uporabe komplementarnih herbicidov in njihovih ostankov v celoti vključi v oceno tveganja gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, ne glede na to, ali je gensko spremenjena rastlina namenjena gojenju v Uniji ali se v Unijo uvaža za živila in krmo;

8. poziva Komisijo, naj ne odobri uvoza gensko spremenjenih rastlin, namenjenih za živila ali krmo, ki so odporne proti aktivni snovi herbicida, ki ni odobrena za uporabo v Uniji;

9. poziva Komisijo, naj ne odobri podkombinacij iz zložb genskih transformacijskih dogodkov, razen če jih je EFSA temeljito ocenila na podlagi popolnih podatkov, ki jih je predložil vložnik;

10. natančneje meni, da je odobritev sort, za katere ni bilo predloženih nobenih varnostnih podatkov in ki še niso bile preskušene ali celo niti ustvarjene, v nasprotju z načeli splošne živilske zakonodaje, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 178/2002;

11. poziva agencijo EFSA, naj še naprej razvija in sistematično uporablja metode, ki omogočajo odkrivanje neželenih učinkov zložb genskih transformacijskih dogodkov, na primer v zvezi z adjuvantnimi lastnostmi toksinov Bt;

12. poziva Komisijo, naj obravnava obveznosti Unije v skladu z mednarodnimi sporazumi, kot so Pariški sporazum o podnebnih spremembah, Konvencija OZN o biološki raznovrstnosti in cilji OZN za trajnostni razvoj, kot „ustrezne določbe prava Unije“ in/ali „legitimne dejavnike“ v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 ter jim pripiše težo, ki si jo zaslužijo, prav tako pa naj sporoča, kako so bile upoštevane v postopku odločanja;

13. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

(1) UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

(2) UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(3) Znanstveno mnenje o oceni gensko spremenjene koruze MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacij neodvisno od njihovega izvora za uporabo v živilih in krmi na podlagi Uredbe (ES) št. 1829/2003 (vloga EFSA-GMO-NL-2013-112), Strokovno glasilo EFSA 2019; 17(1):5522, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2019.5522.

(4) Evropski parlament je v 8. zakonodajnem obdobju sprejel 36 resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov. Poleg tega je v 9. zakonodajnem obdobju sprejel naslednje resolucije:

— Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0028),

— Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0029),

— Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 in DAS-40278-9, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0030).

(5) Mnenje EFSA, str. 10, tabela 4. Metulji so red žuželk, ki vključuje dnevne in nočne metulje (vešče).

(6) Znanstveno mnenje o oceni gensko spremenjene koruze MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacij neodvisno od njihovega izvora za uporabo v živilih in krmi na podlagi Uredbe (ES) št. 1829/2003 (vloga EFSA-GMO-NL-2013-112), Strokovno glasilo EFSA 2019; 17(1):5522, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2019.5522.

(7) Mnenje EFSA, str. 20.

(8) Pripombe držav članic glede zložene gensko spremenjene koruze so dostopne v registru vprašanj agencije EFSA: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/login?

(9) https://www.testbiotech.org/sites/default/files/Testbiotech_Comment_MON%2089034%20x%201507%20x%20NK603%20x%20DAS40278-9.pdf

(10) Glej na primer Bonny, S. (2016) „Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact“ (Gensko spremenjene poljščine, odporne na herbicide, plevel in herbicidi: pregled in učinek), Environmental Management, januar 2016, 57(1): 31–48,

https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 in Benbrook, C.M., „Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years“ (Učinek gensko spremenjenih poljščin na pesticide v ZDA – prvih šestnajst let), Environmental Sciences Europe, 28. september 2012, 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24.

(11) Sklep agencije EFSA o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo glifosat, Strokovno glasilo EFSA 2015; 13(11):4302, str. 3, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302.

(12) Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1).

(13) https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=as.details&as_id=79

(14) Lurquin, P.F., „Production of a toxic metabolite in 2, 4-D-resistant GM crop plants“ (Proizvodnja toksičnega metabolita v gensko spremenjenih rastlinah, odpornih na 2,4-D), 3 Biotech, 2016, 6(1): 1–4, https://link.springer.com/article/10.1007/s13205-016-0387-9#CR25.

(15) To velja za glifosat, kot je navedeno v Pregledu obstoječih mejnih vrednosti ostankov za glifosat v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 396/2005), ki ga je opravila EFSA, Strokovno glasilo EFSA 2018; 16(5):5263, str. 12, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5263.

(16) Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (UL L 70, 16.3.2005, str. 1). Glej uvodno izjavo 26.

(17) Obrazloženo mnenje o pregledu obstoječih mejnih vrednosti ostankov za glifosat v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 396/2005, Strokovno glasilo EFSA 2018; 16(5):5263, str. 4. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2018.5263.

(18) Mnenje EFSA, str. 10, tabela 4.

(19) Glej uvodno izjavo 8 Uredbe (ES) št. 396/2005.

(20) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/533 z dne 28. marca 2019 o usklajenem večletnem programu nadzora Unije za leta 2020, 2021 in 2022 za zagotavljanje skladnosti z mejnimi vrednostmi ostankov pesticidov v ali na živilih rastlinskega in živalskega izvora ter oceno izpostavljenosti potrošnikov ostankom teh pesticidov (UL L 88, 29.3.2019, str. 28).

(21) Za pregled glej Rubio-Infante, N. & Morno-Fierros, L., „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals“ (Pregled varnosti in bioloških učinkov toksinov Bacillus thuringiensis Cry na sesalce), Journal of Applied Toxicology, maj 2016, 36(5): str. 630-648.

http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full

(22) Manjšinsko mnenje J.M. Wal, člana odbora EFSA za gensko spremenjene organizme, za vlogo EFSA-GMO-DE-2010-86 (koruza Bt11 x MIR162 x 1507 x GA21 in tri podkombinacije neodvisno od njihovega izvora), Strokovno glasilo EFSA 2018; 16(7):5309, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5309, str. 34.

(23) Douglas, M. R. in Tooker, J. F., „Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops“ (Široka uporaba tretiranih semen povzročila hitro rast uporabe neonikotinoidskih insekticidov in preventivnega zatiranja škodljivcev pri poljščinah v ZDA), Environmental Science & Technology 2015, 49, 8, 5088-5097, datum objave (splet): 20. marec 2015, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141 g.

(24) https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/ approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en

(25) Glej na primer obrazložitveni memorandum zakonodajnega predloga Komisije z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 v zvezi z možnostjo držav članic, da na svojem ozemlju omejijo ali prepovejo uporabo gensko spremenjenih živil in krme, in obrazložitveni memorandum zakonodajnega predloga Komisije z dne 14. februarja 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011.

(26) Glej na primer uvodni govor na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta, vključen v politične smernice za naslednjo Evropsko komisijo (Strasbourg, 15. julij 2014), ali govor o stanju v Uniji iz leta 2016 (Strasbourg, 14. september 2016).

(27) Komisija „lahko“ nadaljuje z odobritvijo, če v odboru za pritožbe ni kvalificirane večine držav članic v skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) št. 182/2011, vendar to ni nujno.

(28) Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).