SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN RAČUNSKEMU SODIŠČU

Zaključni račun Evropskega razvojnega sklada za leto 2017

(2018/C 350/01)

KAZALO

POTRDITEV ZAKLJUČNEGA RAČUNA 2

IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA SREDSTEV ERS 3

SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA KOMISIJA 6

RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS 8

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM ERS 17

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKIH SKLADOV EU, KONSOLIDIRANI V ERS 43

ZAKLJUČNI RAČUN SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU ZA LETO 2017 44

ZAKLJUČNI RAČUN SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO ZA LETO 2017 51

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS IN SKRBNIŠKIH SKLADOV EU 58

POROČILO ERS O FINANČNEM IZVRŠEVANJU 63

LETNO POROČILO O IZVRŠEVANJU – SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA 91

POTRDITEV ZAKLJUČNEGA RAČUNA

Zaključni račun Evropskega razvojnega sklada za leto 2017 je bil pripravljen v skladu z naslovom IX finančne uredbe za 11. Evropski razvojni sklad ter računovodskimi načeli, pravili in metodami iz pojasnil k računovodskim izkazom.

Prevzemam odgovornost za pripravo in predstavitev zaključnega računa Evropskega razvojnega sklada v skladu s členom 20 finančne uredbe za 11. Evropski razvojni sklad.

Od odredbodajalca in EIB, ki jamčita za zanesljivost poslanih podatkov, sem pridobila vse potrebne podatke za pripravo zaključnega računa, ki prikazuje sredstva in obveznosti Evropskega razvojnega sklada ter izvrševanje proračuna.

Potrjujem, da sem si na podlagi teh podatkov ter preverjanj, ki so bila po mojem mnenju potrebna za potrditev zaključnega računa, pridobila razumno zagotovilo, da zaključni račun predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja Evropskega razvojnega sklada v vseh pomembnih vidikih.

Rosa ALDEA BUSQUETS Računovodja 20. junij 2018

IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA SREDSTEV ERS

1. OZADJE

Evropska unija (v nadaljnjem besedilu: EU) sodeluje s številnimi državami v razvoju. Glavni cilj teh dejavnosti je spodbujati gospodarski, socialni in okoljski razvoj, pri čemer je primarni cilj dolgoročno zmanjšanje in izkoreninjenje revščine z zagotavljanjem razvojne in tehnične pomoči državam upravičenkam. Da bi EU to dosegla, oblikuje strategije sodelovanja skupaj s partnerskimi državami in mobilizira finančna sredstva za njihovo izvajanje. Ta sredstva EU, dodeljena za razvojno sodelovanje, se zagotavljajo iz treh virov:

— proračuna EU,

— Evropskega razvojnega sklada in

— Evropske investicijske banke.

Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: ERS) je glavni instrument za zagotavljanje pomoči EU za razvojno sodelovanje afriškim, karibskim in pacifiškim državam (v nadaljnjem besedilu: države AKP) ter čezmorskim državam in ozemljem (v nadaljnjem besedilu: ČDO).

ERS se ne financira iz proračuna EU. Ustanovi se z notranjim sporazumom predstavnikov držav članic, ki sedijo v Svetu, upravlja pa ga poseben odbor. Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je odgovorna za finančno izvrševanje dejavnosti, ki se izvajajo s sredstvi ERS, Evropska investicijska banka (v nadaljnjem besedilu: EIB) pa upravlja Sklad za spodbujanje naložb.

V obdobju 2014–2020 bo geografska pomoč, dodeljena državam AKP in ČDO, še naprej financirana predvsem iz ERS. Vsak ERS je običajno sklenjen za približno pet let in ga ureja posebna finančna uredba, ki zahteva pripravo računovodskih izkazov za vsak posamezen ERS. V skladu z navedenim se računovodski izkazi pripravljajo za vsak ERS posebej v zvezi z delom, ki ga upravlja Komisija. Ti računovodski izkazi so prikazani tudi v agregatni obliki, da se zagotovi celovit pregled nad finančnim stanjem sredstev, za katera je odgovorna Komisija.

Sodelujoče države članice so notranji sporazum o ustanovitvi 11. ERS podpisale na zasedanju Sveta junija 2013 (1). Veljati je začel 1. marca 2015. Da med zaključkom veljavnosti 10. ERS in začetkom veljavnosti 11. ERS ne bi prišlo do prekinitve delovanja skladov, je Komisija predlagala prehodne ukrepe, in sicer t. i. premostitveni sklad (2). Premostitveni sklad je predstavljen v okviru 11. ERS.

Hkrati je bila spremenjena finančna uredba za 10. ERS (3) in sprejeta nova finančna uredba, ki se uporablja za prehodno obdobje (4). Veljati sta začeli 30. maja 2014. Svet je 2. marca 2015 sprejel finančno uredbo za 11. ERS (5) in izvedbena pravila (6). Veljati so začeli 6. marca 2015.

V okviru Sporazuma o partnerstvu AKP-EU je bil ustanovljen Sklad za spodbujanje naložb. Slednjega upravlja EIB, namenjen pa je podpiranju razvoja zasebnega sektorja v državah AKP ter financira zlasti (vendar ne izključno) zasebne naložbe. Zasnovan je kot obnovljiv sklad, kar pomeni, da se lahko povračila posojil ponovno uporabijo za druge dejavnosti. Sklad je torej samoobnovljiv in finančno neodvisen. Ker ga ne upravlja Komisija, njegov zaključni račun ni konsolidiran v prvem delu zaključnega računa (računovodski izkazi ERS ter ustrezno poročilo o finančnem izvrševanju). Računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb so prikazani v ločenem delu zaključnega računa (del II), da se zagotovi celotna slika razvojne pomoči ERS (7).

2. KAKO SE FINANCIRA ERS?

Evropski svet je na zasedanju 2. decembra 2013 sprejel večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020. V tem okviru je bilo sklenjeno, da geografsko sodelovanje z državami AKP ne bo vključeno v proračun EU, temveč se bo še naprej financiralo prek veljavnega medvladnega ERS.

Proračun EU se sprejme za eno leto, tako da se v skladu s proračunskim načelom enoletnosti odhodki in prihodki načrtujejo in odobrijo za eno leto. ERS pa je v nasprotju s proračunom EU sklad, ki deluje po načelu večletnosti. Vsak ERS določa skupni sklad za izvajanje razvojnega sodelovanja za obdobje, ki običajno traja pet let. Ker se sredstva dodeljujejo na večletni osnovi, se dodeljena sredstva lahko porabljajo skozi celotno obdobje ERS. Odsotnost proračunske enoletnosti je poudarjena pri proračunskem poročanju, saj se proračunsko izvrševanje ERS ugotavlja glede na skupna sredstva.

Sredstva ERS so ad hoc prispevki držav članic EU. Predstavniki držav članic se približno vsakih pet let sestanejo na medvladni ravni, da bi odločili o skupnem znesku, ki bo dodeljen skladu, ter o nadzoru njegovega izvrševanja. Komisija nato upravlja sklad v skladu s politiko Unije na področju razvojnega sodelovanja. Države članice imajo vzporedno s politiko Unije tudi nacionalne razvojne politike in politike pomoči, zato morajo svoje politike usklajevati s politikami EU in zagotavljati, da se te med seboj dopolnjujejo.

Poleg zgoraj navedenih prispevkov lahko države članice sklenejo tudi sporazume o sofinanciranju ali vplačajo prostovoljne finančne prispevke v ERS.

3. POROČANJE OB KONCU LETA

3.1 ZAKLJUČNI RAČUN

Računovodski izkazi za ERS se v skladu s členom 46 finančne uredbe za ERS pripravijo na osnovi pravil računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka, ki so izpeljana iz mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (MRSJS). Računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja Komisije, se uporabljajo v vseh institucijah in organih EU za vzpostavitev enotnega sklopa pravil za računovodstvo, vrednotenje in predstavitev zaključnega računa, da se harmonizira proces priprave računovodskih izkazov in konsolidacije, kakor zahteva člen 152 finančne uredbe EU. Ta računovodska pravila EU se uporabljajo tudi za ERS ob upoštevanju posebne narave njegovih dejavnosti.

Za pripravo zaključnega računa ERS je odgovoren računovodja Komisije, ki je računovodja ERS. Računovodja zagotovi, da zaključni račun ERS predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja ERS.

Zaključni račun je prikazan na naslednji način:

Del I: Sredstva, ki jih upravlja Komisija

(i) Računovodski izkazi ERS in pojasnila k njim (ii) Računovodski izkazi skrbniških skladov EU, konsolidiranih v računovodskih izkazih ERS (iii) Konsolidirani računovodski izkazi ERS in skrbniških skladov EU (iv) Poročilo o finančnem izvrševanju ERS

Del II: Letno poročilo o izvrševanju – sredstva, ki jih upravlja EIB

(i) Računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb

V delu „Računovodski izkazi skrbniških skladov EU, konsolidiranih v računovodskih izkazih ERS“ so vključeni računovodski izkazi dveh skrbniških skladov, ustanovljenih v okviru ERS, in sicer skrbniškega sklada EU Bêkou (glej oddelek „Računovodski izkazi skrbniškega sklada EU Bêkou“) in skrbniškega sklada EU za Afriko (glej oddelek „Računovodski izkazi skrbniškega sklada EU za Afriko“). Za pripravo posameznih računovodskih izkazov skrbniških skladov je odgovoren računovodja Komisije, zunanjo revizijo teh izkazov pa izvede zasebna revizijska družba. Podatki o skrbniških skladih, vključeni v ta zaključni račun, so končni, kar pomeni, da so bili opravljeni potrebni revizijski popravki, vendar zaključni račun še ni bil uradno potrjen.

Komisija mora najpozneje do 31. julija naslednjega leta sprejeti zaključni račun ter ga predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu v razrešnico.

4. REVIZIJA IN RAZREŠNICA

4.1 REVIZIJA

Zaključni račun in upravljanje sredstev ERS nadzira zunanji revizor, tj. Evropsko računsko sodišče (v nadaljnjem besedilu: Računsko sodišče), ki za Svet in Evropski parlament pripravi letno poročilo.

4.2 RAZREŠNICA

Končna kontrola je razrešnica za finančno izvrševanje sredstev ERS za dano proračunsko leto. Organ, ki daje razrešnico za ERS, je Evropski parlament. To pomeni, da se po reviziji in dokončni pripravi zaključnega računa Evropski parlament na priporočilo Sveta odloči, ali bo Komisiji podelil razrešnico za finančno izvrševanje sredstev ERS za dano proračunsko leto. Ta odločitev temelji na pregledu zaključnega računa ter letnega poročila Računskega sodišča (ki vključuje uradno izjavo o zanesljivosti) in odgovorov Komisije nanj, upošteva pa tudi nadaljnja vprašanja in zahteve po dodatnih informacijah, naslovljene na Komisijo.

SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA KOMISIJA (1)

KAZALO

RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS 8

BILANCA STANJA ERS 9

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA ERS 10

IZKAZ FINANČNEGA IZIDA ERS 11

IZKAZ SPREMEMB ERS V ČISTIH SREDSTVIH 12

BILANCA STANJA PO ERS 13

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA PO ERS 14

IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH PO ERS 15

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM ERS 17

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKIH SKLADOV EU, KONSOLIDIRANI V ERS 43

ZAKLJUČNI RAČUN SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU ZA LETO 2017 44

OZADJE SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU 45

BILANCA STANJA 48

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA 49

IZKAZ DENARNIH TOKOV 49

IZKAZ SPREMEMB ČISTIH SREDSTEV 50

ZAKLJUČNI RAČUN SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO ZA LETO 2017 51

OZADJE SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO 52

BILANCA STANJA 55

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA 56

IZKAZ DENARNIH TOKOV 56

IZKAZ SPREMEMB ČISTIH SREDSTEV 57

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS IN SKRBNIŠKIH SKLADOV EU 58

KONSOLIDIRANA BILANCA STANJA 59

KONSOLIDIRANI IZKAZ FINANČNEGA USPEHA 60

KONSOLIDIRANI IZKAZ FINANČNEGA IZIDA 61

KONSOLIDIRANI IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH 62

POROČILO ERS O FINANČNEM IZVRŠEVANJU 63

RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS (8)

BILANCA STANJA ERS

(v milijonih EUR) Pojasnilo 31. 12. 2017 31. 12. 2016 NEKRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 2.1 582 409 Prispevki za skrbniški sklad 2.2 163 98 745 507 KRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 2.1 1 518 1 372 Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski 2.3 92 132 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 2.4 347 680 1 958 2 184 SREDSTVA SKUPAJ 2 703 2 691 NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI Rezervacije 2.5 (4) (4) Finančne obveznosti 2.6 (14) (6) (18) (10) KRATKOROČNE OBVEZNOSTI Obveznosti iz poslovanja 2.7 (563) (549) Pasivne časovne razmejitve 2.8 (733) (776) (1 296 ) (1 324 ) OBVEZNOSTI SKUPAJ (1 314 ) (1 334 ) ČISTA SREDSTVA 1 389 1 357 SREDSTVA IN REZERVE Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS 2.9 46 173 42 323 Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej 2.9 2 252 2 252 Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS 2.9 — — Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let (43 219 ) (40 146 ) Poslovni izid za zadevno leto (3 818 ) (3 073 ) ČISTA SREDSTVA 1 389 1 357





IZKAZ FINANČNEGA USPEHA ERS

(v milijonih EUR) Pojasnilo 2017 2016 PRIHODKI Prihodki iz nemenjalnih poslov 3.1 Dejavnosti izterjave 61 8 61 8 Prihodki iz menjalnih poslov 3.2 Finančni prihodki 4 3 Drugi prihodki 22 62 25 66 Prihodki skupaj 87 73 ODHODKI Instrumenti pomoči 3.3 (3 700 ) (2 970 ) Odhodki za sofinanciranje 3.4 (42) 15 Stroški financiranja 3.6 (8) 4 Drugi odhodki 3.7 (154) (196) Odhodki skupaj (3 904 ) (3 146 ) POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO (3 818 ) (3 073 )





IZKAZ FINANČNEGA IZIDA ERS

(v milijonih EUR) Pojasnilo 2017 2016 Poslovni izid za zadevno leto (3 818 ) (3 073 ) Poslovanje Povečanje kapitala – prispevki (čisti) 3 850 3 450 (Povečanje)/zmanjšanje prispevkov za skrbniške sklade (66) (64) (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja (319) (120) (Povečanje)/zmanjšanje menjalnih terjatev in nemenjalnih izterljivih zneskov 40 39 Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti 8 (4) Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja 14 28 Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev (42) (80) ČISTI DENARNI TOK (333) 177 Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov (333) 177 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta 2.4 680 504 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta 2.4 347 680





IZKAZ SPREMEMB ERS V ČISTIH SREDSTVIH

(v milijonih EUR) Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A) – (B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) STANJE NA DAN 31. 12. 2015 73 464 34 590 38 873 (40 146 ) 2 252 980 Povečanje kapitala – prispevki (3 450 ) 3 450 3 450 Poslovni izid za zadevno leto — (3 073 ) (3 073 ) STANJE NA DAN 31. 12. 2016 73 464 31 140 42 323 (43 219 ) 2 252 1 357 Povečanje kapitala – prispevki (4 050 ) 4 050 4 050 Vračila državam članicam (200) (200) (200) Poslovni izid za zadevno leto — (3 818 ) (3 818 ) STANJE NA DAN 31. 12. 2017 73 264 27 090 46 173 (47 037 ) 2 252 1 389





BILANCA STANJA PO ERS

(v milijonih EUR) 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS NEKRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 2.1 — 32 221 330 — 32 242 135 Prispevki za skrbniški sklad 2.2 — 86 — 77 — — — 98 — 118 221 407 — 32 242 232 KRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 2.1 1 40 867 610 1 50 909 412 Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski 2.3 0 64 17 11 1 71 59 2 Povezani računi 2.3 189 88 3 555 — 196 424 3 424 — Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 2.4 — — — 347 — — — 680 190 193 4 439 968 198 544 4 391 1 094 SKUPAJ SREDSTVA (*1) 190 311 4 660 1 375 198 577 4 633 1 327 NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI Rezervacije 2.5 — — — (4) — — — (4) Finančne obveznosti 2.6 — — (7) (7) — — (6) — — — (7) (11) — — (6) (4) KRATKOROČNE OBVEZNOSTI Obveznosti iz poslovanja 2.7 (0) (13) (133) (417) (0) (12) (438) (99) Povezani računi 2.3 — — — (3 833 ) — — — (4 043 ) Pasivne časovne razmejitve 2.8 (0) (76) (517) (140) (1) (93) (567) (115) (0) (89) (650) (4 389 ) (1) (104) (1 005 ) (4 257 ) OBVEZNOSTI SKUPAJ (*1) (0) (89) (657) (4 401 ) (1) (104) (1 011 ) (4 261 ) ČISTA SREDSTVA (*1) 190 222 4 003 (3 025 ) 197 472 3 622 (2 934 ) SREDSTVA IN REZERVE Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS 2.9 12 164 10 773 20 960 2 277 12 164 10 973 19 187 — Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej 2.9 627 1 625 — — 627 1 625 — — Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS 2.9 (2 503 ) 2 177 120 206 (2 496 ) 2 214 247 35 Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let (10 098 ) (14 339 ) (15 812 ) (2 969 ) (10 100 ) (14 248 ) (14 415 ) (1 382 ) Poslovni izid za zadevno leto 0 (13) (1 266 ) (2 539 ) 2 (91) (1 397 ) (1 587 ) ČISTA SREDSTVA 190 222 4 003 (3 025 ) 197 472 3 622 (2 934 )





IZKAZ FINANČNEGA USPEHA PO ERS

(v milijonih EUR) 2017 2016 Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS PRIHODKI Prihodki iz nemenjalnih poslov 3.1 Dejavnosti izterjave 0 5 49 7 1 5 (2) 4 0 5 49 7 1 5 (2) 4 Prihodki iz menjalnih poslov 3.2 Finančni prihodki (0) (1) 4 (0) (0) 2 2 (1) Drugi prihodki 1 5 13 4 2 17 40 3 1 4 17 4 2 19 43 2 Prihodki skupaj 1 9 66 11 3 23 41 7 ODHODKI Instrumenti pomoči 3.3 (0) (14) (1 251 ) (2 435 ) 2 (95) (1 411 ) (1 465 ) Odhodki za sofinanciranje 3.4 — — (42) (1) — — 15 — Stroški financiranja 3.6 1 1 (10) (0) (0) (0) 4 (0) Drugi odhodki 3.7 (2) (9) (29) (114) (3) (19) (46) (129) Odhodki skupaj (1) (22) (1 332 ) (2 549 ) (1) (114) (1 437 ) (1 594 ) POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO 0 (13) (1 266 ) (2 539 ) 2 (91) (1 397 ) (1 587 )





IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH PO ERS

(v milijonih EUR) 8. ERS Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A) – (B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS (F) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31. 12. 2015 12 164 — 12 164 (10 100 ) 627 (2 476 ) 214 Prerazporeditve v/iz 10. ERS — (20) (20) Prerazporeditve v/iz 11. ERS — — — Poslovni izid za zadevno leto — 2 2 STANJE NA DAN 31. 12. 2016 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 496 ) 197 Prerazporeditve v/iz 10. ERS — (7) (7) Prerazporeditve v/iz 11. ERS — — — Poslovni izid za zadevno leto — 0 — 0 STANJE NA DAN 31. 12. 2017 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 503 ) 190





(v milijonih EUR) 9. ERS Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A) – (B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS (F) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31. 12. 2015 10 973 — 10 973 (14 249 ) 1 625 2 376 726 Prerazporeditve v/iz 10. ERS — (163) (163) Poslovni izid za zadevno leto — (91) (91) STANJE NA DAN 31. 12. 2016 10 973 — 10 973 (14 339 ) 1 625 2 214 472 Vračila državam članicam (200) (200) (200) Prerazporeditve v/iz 10. ERS — (37) (37) Prerazporeditve v/iz 11. ERS — — — Poslovni izid za zadevno leto — (13) — (13) STANJE NA DAN 31. 12. 2017 10 773 — 10 773 (14 352 ) 1 625 2 177 222





(v milijonih EUR) 10. ERS Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A) – (B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS (F) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31. 12. 2015 20 960 5 223 15 737 (14 415 ) — 35 1 357 Povečanje kapitala – prispevki (3 450 ) 3 450 3 450 Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS — 182 182 Prerazporeditve v/iz 11. ERS — 30 30 Poslovni izid za zadevno leto — (1 397 ) (1 397 ) STANJE NA DAN 31. 12. 2016 20 960 1 773 19 187 (15 812 ) — 247 3 622 Povečanje kapitala – prispevki (1 773 ) 1 773 — 1 773 Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS — 44 44 Prerazporeditve v/iz 11. ERS — (171) (171) Poslovni izid za zadevno leto — (1 266 ) — (1 266 ) STANJE NA DAN 31. 12. 2017 20 960 — 20 960 (17 078 ) — 120 4 003





(v milijonih EUR) 11. ERS Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A) – (B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS (F) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31. 12. 2015 29 367 29 367 — (1 382 ) — 65 (1 317 ) Prerazporeditve v/iz 8., 9. in 10. ERS — — (30) (30) Poslovni izid za zadevno leto — (1 587 ) — (1 587 ) STANJE NA DAN 31. 12. 2016 29 367 29 367 — (2 969 ) — 35 (2 934 ) Povečanje kapitala – prispevki (2 277 ) 2 277 171 2 448 Prerazporeditve v/iz 8., 9. in 10. ERS — — — Poslovni izid za zadevno leto — (2 539 ) — (2 539 ) STANJE NA DAN 31. 12. 2017 29 367 27 090 2 277 (5 508 ) — 206 (3 025 )

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM ERS (9)

1. POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE

1.1 RAČUNOVODSKA NAČELA

Namen računovodskih izkazov je zagotoviti podatke o finančnem stanju, uspešnosti in denarnih tokovih določenega subjekta, ki so koristni za širok krog uporabnikov.

Splošna izhodišča (tj. računovodska načela), ki se uporabijo pri pripravi računovodskih izkazov, so določena v računovodskem pravilu EU št. 1 „Računovodski izkazi“ in so enaka tistim, ki so opisana v MRSJS 1: pošteno predstavljanje, računovodenje na podlagi nastanka poslovnega dogodka, časovna neomejenost delovanja, doslednost predstavljanja, pomembnost, združevanje, pobotanje in primerjalne informacije. Kvalitativne značilnosti finančnega poročanja so ustreznost, pošteno predstavljanje (zanesljivost), razumljivost, pravočasnost, primerljivost in preverljivost.

1.2 PODLAGA ZA PRIPRAVO

1.2.1 Obdobje poročanja

Računovodski izkazi so prikazani na letni osnovi. Obračunsko leto se začne 1. januarja in konča 31. decembra.

1.2.2 Valuta in osnova za preračunavanje

Zaključni račun je predstavljen v milijonih eurov, saj je euro funkcijska valuta in valuta poročanja ERS. Posli v tujih valutah se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan teh poslov. Pozitivne in negativne tečajne razlike, ki nastanejo pri poravnavi poslov v tujih valutah ter preračunavanju denarnih sredstev in obveznosti, izraženih v tujih valutah, po deviznih tečajih ob koncu leta, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Drugačne metode preračunavanja se uporabljajo za opredmetena osnovna sredstva in neopredmetena sredstva, ki ohranijo svojo vrednost v eurih na dan, ko so bila nabavljena.

Stanja denarnih sredstev in obveznosti ob koncu leta, izražena v tujih valutah, se izrazijo v eurih po deviznih tečajih Evropske centralne banke, ki veljajo na dan 31. decembra.

Devizni tečaj eura

Valuta 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Valuta 31. 12. 2017 31. 12. 2016 BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,177 4,4103 CZK 25,5350 27,0210 RON 4,6585 4,5390 DKK 7,4449 7,4344 SEK 9,8438 9,5525 GBP 0,8872 0,8562 CHF 1,1702 1,0739 HRK 7,4400 7,5597 JPY 135,01 123,4000 HUF 310,3300 309,8300 USD 1,1993 1,0541

1.2.3 Uporaba ocen

Računovodski izkazi v skladu s standardi MRSJS in splošno sprejetimi računovodskimi načeli nujno vključujejo zneske, ki temeljijo na ocenah in predpostavkah vodstva na podlagi najzanesljivejših razpoložljivih podatkov. Pomembne ocene vključujejo med drugim aktivne in pasivne časovne razmejitve, rezervacije, finančno tveganje v zvezi s terjatvami, pogojna sredstva in obveznosti ter stopnjo oslabitve sredstev. Dejanski rezultati se lahko razlikujejo od navedenih ocen.

Smiselne ocene so bistven del pripravljanja računovodskih izkazov in ne zmanjšujejo njihove zanesljivosti. Oceno je morda treba spremeniti, če se spremenijo okoliščine, na katerih je ocena temeljila, ali če se pridobijo nove informacije ali več izkušenj. Narava spremembe ocene je taka, da ni vezana na pretekla obdobja in se ne šteje za popravek napak. Učinek spremembe računovodske ocene se pripozna v presežku ali primanjkljaju v obdobjih, v katerih postane znan.

1.3 BILANCA STANJA

1.3.1 Finančna sredstva

Finančna sredstva so razvrščena v naslednje kategorije: finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj; posojila in terjatve; finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo in za prodajo razpoložljiva finančna sredstva. Razvrstitev finančnih instrumentov se določi ob začetnem pripoznanju in se ponovno ovrednoti ob vsakem datumu bilance stanja.

(i) Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančno sredstvo se v to kategorijo razvrsti, če se pridobi predvsem za namene kratkoročne prodaje ali če tako določi subjekt. V to kategorijo so razvrščeni tudi izvedeni finančni instrumenti. Sredstva iz te kategorije so razvrščena kot gibljiva sredstva, če se zanje pričakuje, da bodo odtujena v 12 mesecih od datuma bilance stanja. V tem proračunskem letu subjekt ni imel nobenih naložb iz te kategorije.

(ii) Posojila in terjatve

Posojila in terjatve so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili, ki ne kotirajo na delujočem trgu. Nastanejo, ko subjekt zagotovi denarna sredstva, blago ali storitve neposredno dolžniku brez namena trgovanja s terjatvijo. Vključena so v stalna sredstva, razen kadar je zapadlost v 12 mesecih od datuma bilance stanja. Posojila in terjatve vključujejo vezane vloge s prvotno zapadlostjo več kot tri mesece.

(iii) Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo

Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili in določeno zapadlostjo v plačilo, ki jih subjekt namerava in zmore posedovati do zapadlosti. V tem proračunskem letu subjekt ni imel nobenih naložb iz te kategorije.

(iv) Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so neizvedena finančna sredstva, ki so označena za v to kategorijo ali niso razvrščena v nobeno drugo kategorijo. Glede na časovno obdobje, v katerem jih namerava subjekt imeti v posesti, kar je običajno do datuma zapadlosti, so razvrščena kot kratkoročna ali nekratkoročna sredstva.

Začetno pripoznanje in merjenje

Nakup in prodaja finančnih sredstev po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, finančnih naložb v posesti do zapadlosti v plačilo in za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev se pripoznata na datum trgovanja, tj. datum, na katerega se subjekt zaveže, da bo kupil ali prodal sredstvo. Denarni ustrezniki, posojila in vezane vloge se pripoznajo na datum poravnave. Finančni instrumenti se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti. Za vsa finančna sredstva, ki niso izkazana po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, se stroški posla dodajo pošteni vrednosti ob začetnem pripoznanju.

Pripoznanje finančnih instrumentov se odpravi, kadar pravice do prejemanja denarnih tokov od naložb potečejo ali je subjekt prenesel večino vseh tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, na drugo stranko.

Poznejše merjenje

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj so pozneje izkazana po pošteni vrednosti, pri čemer so dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti, vključeni v izkaz finančnega uspeha v obdobju, v katerem so nastali.

Posojila in terjatve ter finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so izkazane po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti.

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti, se pripoznajo v rezervi za pošteno vrednost. Obresti na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, izračunane po metodi efektivnih obresti, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha.

Subjekt ob vsakem datumu bilance stanja oceni, ali obstajajo nepristranski dokazi, da je finančno sredstvo oslabljeno, in ali bi bilo treba v izkazu finančnega uspeha izkazati izgubo zaradi oslabitve.

1.3.2 Zneski predhodnega financiranja

Predhodno financiranje je plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno na več plačil v obdobju, ki je določeno v dani pogodbi, sklepu, sporazumu ali temeljnem pravnem aktu. Likvidna sredstva ali predujem se porabijo za namen, za katerega so bila zagotovljena, v obdobju, določenem v sporazumu, ali se povrnejo. Če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora predujem v okviru predhodnega financiranja vrniti subjektu. Znesek predhodnega financiranja se lahko (delno ali v celoti) zmanjša s priznanjem upravičenih stroškov (ki so priznani kot odhodki).

Predhodno financiranje se na datume poznejših bilanc stanja meri po prvotno pripoznanem znesku v bilanci stanja, zmanjšanem za upravičene odhodke (vključno z ocenjenimi zneski, kjer je to potrebno), ki nastanejo v danem obdobju.

1.3.3 Terjatve in izterljivi zneski

Ker računovodska pravila EU zahtevajo ločeno predstavitev menjalnih in nemenjalnih poslov, so v računovodskih izkazih terjatve opredeljene, kot da izhajajo iz menjalnih poslov, izterljivi zneski pa iz nemenjalnih poslov (če subjekt prejme vrednost od drugega subjekta, ne da bi v zameno dal približno enako vrednost).

Terjatve iz menjalnih poslov ustrezajo opredelitvi finančnih instrumentov in so zato razvrščene kot posojila in terjatve ter se temu ustrezno merijo (glej 1.3.1 above).

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov so izkazani po prvotnem znesku (popravljenem za obresti in kazni), zmanjšanem za odpis zaradi oslabitve. Odpis zaradi oslabitve se ugotovi, kadar obstaja nepristranski dokaz, da subjekt ne bo mogel izterjati vseh zapadlih zneskov po prvotnih pogojih za izterljive zneske. Znesek odpisa je razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in njegovo nadomestljivo vrednostjo. Znesek odpisa se pripozna v izkazu finančnega uspeha.

1.3.4 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki so finančni instrumenti ter zajemajo gotovino v blagajni, bančne vloge na odpoklic ali kratkoročne vloge ter druge kratkoročne visoko likvidne naložbe s prvotno zapadlostjo treh mesecev ali manj.

1.3.5 Rezervacije

Rezervacije se pripoznajo, kadar ima subjekt sedanjo pravno ali posredno obvezo do tretjih oseb zaradi preteklih dogodkov, kadar je verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odliv sredstev, in kadar se lahko znesek zanesljivo oceni. Rezervacije se ne pripoznavajo za izgube iz prihodnjega poslovanja. Znesek rezervacij je najboljša ocena odhodkov, ki bodo po pričakovanjih potrebni za poravnavo sedanje obveze na datum poročanja. Kadar rezervacija zajema večje število postavk, se obveza oceni z ovrednotenjem vseh možnih izidov glede na z njimi povezane verjetnosti (metoda „pričakovane vrednosti“).

1.3.6 Obveznosti iz poslovanja

V obveznosti so vključeni tako zneski, povezani z menjalnimi posli, kot je nabava blaga ali storitev, kot tudi nemenjalnimi posli, npr. zahtevki za povračilo stroškov upravičencev do nepovratnih sredstev ali drugih sredstev EU.

Kadar upravičenci prejemajo nepovratna ali druga sredstva, se zahtevki za povračilo stroškov izkažejo kot obveznosti iz poslovanja za zahtevani znesek, ko je prejet zahtevek za povračilo stroškov. Po preveritvi in priznanju upravičenih stroškov pa se obveznosti iz poslovanja vrednotijo po priznanem in upravičenem znesku.

Obveznosti iz poslovanja, ki izhajajo iz nabave blaga in storitev, se pripoznajo ob prejemu računa za prvotni znesek, ustrezni odhodki pa se vknjižijo v računovodske izkaze, ko je blago dobavljeno oziroma so storitve opravljene ter jih subjekt sprejme.

1.3.7 Aktivne in pasivne časovne razmejitve

Posli in dogodki se pripoznajo v računovodskih izkazih v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu leta, če račun še ni izdan, subjekt pa je že opravil zadevno storitev ali dobavil zadevno blago oziroma obstaja pogodbeni sporazum (npr. na podlagi sklicevanja na pogodbo), se v računovodskih izkazih pripoznajo ustrezni prehodno nezaračunani prihodki. Poleg tega se ob koncu leta, če je račun izdan, zadevne storitve pa še niso bile opravljene oziroma zadevno blago ni bilo dobavljeno, prihodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju.

Tudi odhodki se obračunajo v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu obračunskega obdobja se vnaprej vračunani odhodki pripoznajo na podlagi ocenjenega zneska obveznosti prenosa za zadevno obdobje. Kratkoročno vnaprej vračunani odhodki se izračunajo v skladu s podrobnimi operativnimi in praktičnimi smernicami, ki jih je izdal računovodja in katerih namen je zagotavljati, da računovodski izkazi prikazujejo natančno sliko gospodarskih in drugih dogodkov, ki naj bi jih predstavljali. Po analogiji, če so bile storitve, ki še niso bile opravljene, ali blago, ki še ni bilo dobavljeno, plačani vnaprej, se odhodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju.

1.4 IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

1.4.1 Prihodki

Prihodki zajemajo bruto pritoke gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti, ki jih je subjekt prejel in so mu dolgovani, kar predstavlja povečanje neto sredstev, razen povečanj, povezanih s prispevki lastnikov.

Glede na vrsto osnovnih transakcij v izkazu finančnega uspeha, se ločuje med:

(i) Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov so davki in transferji, ker prenosnik zagotovi sredstva prejemniku, ne da bi prejemnik v zameno neposredno zagotovil približno enako vrednost.

Transferji so pritoki prihodnjih gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti iz nemenjalnih poslov, ki niso davki. Subjekt pripozna sredstvo v zvezi s transferji, če subjekt obvladuje vire zaradi preteklega dogodka (transferja) in pričakuje, da bo od teh virov prejel prihodnje gospodarske koristi ali storitvene zmožnosti, ter če je mogoče zanesljivo izmeriti pošteno vrednost. Pritok sredstev iz nemenjalnega posla, pripoznan kot sredstvo (tj. denar), se tudi pripozna kot prihodek, razen če ima subjekt sedanjo obvezo glede navedenega transferja (pogoj), ki jo je treba izpolniti, preden se sme prihodek pripoznati. Dokler pogoj ni izpolnjen, se prihodek odloži in pripozna kot obveznost (prejeto predhodno financiranje).

(ii) Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki od prodaje blaga in storitev se pripoznajo, ko se večina tveganj in koristi, povezanih z lastništvom blaga, prenese na kupca. Prihodki, povezani s poslom, ki vključuje opravljanje storitev, se pripoznajo glede na stopnjo dokončanosti posla na datum poročanja.

1.4.2 Odhodki

Odhodki so zmanjšanja gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti v obdobju poročanja, in sicer v obliki odlivov ali porabe sredstev ali nastanka obveznosti, ki povzročijo zmanjšanja neto sredstev/kapitala. Vključujejo odhodke iz menjalnih poslov in odhodke iz nemenjalnih poslov.

Odhodki iz menjalnih poslov, ki nastanejo pri nabavi blaga in storitev, se pripoznajo, ko so dobave opravljene in jih subjekt sprejme. Vrednotijo se po nabavni vrednosti. Poleg tega se na datum bilance stanja odhodki, povezani s storitvami, zagotovljenimi v danem obdobju, za katero račun še ni bil prejet ali sprejet, pripoznajo v izkazu finančnega uspeha.

Odhodki iz nemenjalnih poslov se nanašajo na transferje na upravičence in so lahko treh vrst: upravičenosti, transferji po pogodbi ter nepovratna sredstva, prispevki in donacije po lastnem preudarku. Transferji se pripoznajo kot odhodki v obdobju, v katerem so nastali dogodki, ki so podlaga za transfer, če obstaja uredba, ki dovoljuje naravo transferja, ali je bila podpisana pogodba, ki dovoljuje transfer, če upravičenec izpolnjuje morebitna merila za upravičenost in če je mogoče zadovoljivo oceniti znesek.

Kadar je prejet zahtevek za plačilo ali povračilo stroškov, ki izpolnjuje merila za pripoznanje, se pripozna kot odhodek za upravičeni znesek. Ob koncu leta se nastali upravičeni odhodki, ki so dolgovani upravičencem, vendar še niso prikazani, ocenijo in izkažejo kot vnaprej vračunani odhodki.

1.5 POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI

1.5.1 Pogojna sredstva

Pogojno sredstvo je možno sredstvo, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katerega obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom subjekta. Pogojno sredstvo se razkrije, ko je pritok gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti verjeten.

1.5.2 Pogojne obveznosti

Pogojna obveznost je možna obveznost, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katere obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom subjekta, ali sedanja obveza, ki izhaja iz preteklih dogodkov, vendar se ne pripozna, ker ni verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitvene zmožnosti, ali, v redkih okoliščinah, ko zneska obveze ni mogoče izmeriti dovolj zanesljivo.

1.6 SOFINANCIRANJE

Prejeti prispevki za sofinanciranje izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov in so prikazani kot obveznosti iz poslovanja do držav članic, držav nečlanic in drugih. ERS mora prispevke uporabiti za zagotavljanje storitev tretjim osebam, v nasprotnem primeru pa mora sredstva (prejete prispevke) vrniti. Neporavnane obveznosti iz poslovanja, ki se nanašajo na sporazume o sofinanciranju, predstavljajo prejete prispevke za sofinanciranje, zmanjšane za nastale odhodke, povezane s projektom. Te obveznosti ne vplivajo na čista sredstva.

Odhodki v zvezi s projekti sofinanciranja se pripoznajo ob nastanku. Ustrezen znesek prispevkov se pripozna kot prihodki iz poslovanja, učinka na poslovni izid za zadevno leto pa ni.

2. POJASNILA K BILANCI STANJA

SREDSTVA

2.1 PREDHODNO FINANCIRANJE

V pogodbah je pogosto določeno, da se pred začetkom del, dobavo blaga ali opravljanjem storitev izplačajo predujmi. Včasih razporedi plačil v pogodbah predvidevajo izplačila na podlagi poročil o napredku. Predhodno financiranje se običajno izplača v valuti države ali ozemlja, na katerem se izvršuje projekt.

Čas izterljivosti ali uporabe predhodnega financiranja določa, ali se slednje razkrije kot kratkoročno ali nekratkoročno sredstvo iz naslova predhodnega financiranja. Uporaba je določena z zadevnim sporazumom v zvezi s projektom. Vsako vračilo ali poraba, ki zapade v 12 mesecih po datumu poročanja, se razkrije kot kratkoročno predhodno financiranje. Ker je veliko projektov ERS dolgoročne narave, morajo biti z njimi povezani predujmi na razpolago več kot eno leto. Zato so nekateri zneski predhodnega financiranja prikazani kot nekratkoročna sredstva.

(v milijonih EUR) Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Nekratkoročno predhodno financiranje 2.1.1 — 32 221 330 582 409 Kratkoročno predhodno financiranje 2.1.2 1 40 867 610 1 518 1 372 Skupaj 1 72 1 088 939 2 100 1 781

Povečanje skupnega predhodnega financiranja je posledica zelo visoke stopnje plačil v letu 2017. Leta 2017 se je skupna stopnja neto plačil v primerjavi z letom 2016 povišala za 24 % (glej razpredelnico 2.1 Poročila ERS o finančnem izvrševanju). Stopnja „bruto“ plačil, tj. plačil brez pritokov zaradi nalogov za izterjavo, se je leta 2017 povišala za 25 %.

To povišanje je v skladu z življenjskim ciklom ERS. 11. ERS se je začel izvajati leta 2015, zato je bilo leto 2017 tretje leto njegovega obstoja. 11. ERS je dosegel zrelost in vrhunec v zvezi z izvajanjem sprejetih ukrepov. Število odprtih pogodb v okviru 11. ERS se je med letoma 2016 in 2017 povečalo s 1 300 na 1 600. V letu 2017 se je vrednost povprečnega zneska, za katerega je bila sklenjena pogodba, v primerjavi z letom 2016 povečala za 51 %. Zato se je leta 2017 stopnja neto plačil v okviru 11. ERS v primerjavi z letom 2016 povišala za 52 % (glej razpredelnico 2.1 Poročila ERS o finančnem izvrševanju). Ker je razmerje med plačili v zvezi z računi in predhodnim financiranjem stabilno (42–44 %), se je zaradi povečanja plačil povišala stopnja predhodnega financiranja.

Povečanje skupnega predhodnega financiranja je v skladu z zmanjšanjem denarnih sredstev in njihovih ustreznikov (glej pojasnilo 2.4).

2.1.1 Nekratkoročno predhodno financiranje

(v milijonih EUR) 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Neposredno upravljanje 159 71 Izvedli: Komisija 105 39 Izvajalske agencije EU 6 4 Delegacije EU 48 29 Posredno upravljanje 423 338 Izvedli: EIB in EIS 166 180 Mednarodne organizacije 189 87 Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve 11 25 Subjekti javnega prava 37 13 Tretje države 20 34 Skupaj 582 409

2.1.2 Kratkoročno predhodno financiranje

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Predhodno financiranje (bruto) 2 158 2 722 2 406 5 288 4 745 Obračunano prek presečnega datuma (1) (118) (1 855 ) (1 796 ) (3 770 ) (3 373 ) Skupaj 1 40 867 610 1 518 1 372





(v milijonih EUR) 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Neposredno upravljanje 256 246 Izvedli: Komisija 86 115 Izvajalske agencije EU 10 10 Delegacije EU 161 122 Posredno upravljanje 1 262 1 125 Izvedli: EIB in EIS 345 372 Mednarodne organizacije 563 432 Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve 59 121 Subjekti javnega prava 108 53 Tretje države 186 148 Skupaj 1 518 1 372

2.1.3 Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem

Za zavarovanje zneskov predhodnega financiranja se oblikujejo jamstva, ki se sprostijo, ko je plačan zadnji zahtevek v okviru projekta. Na dan 31. decembra 2017 je vrednost jamstev, ki jih je ERS prejel v zvezi s predhodnim financiranjem, znašala 54 milijonov EUR (53 milijonov EUR leta 2016).

Večina predhodnega financiranja je izplačana v okviru posrednega upravljanja. V tem primeru upravičenec do jamstva ni ERS, ampak naročnik. Čeprav ERS ni upravičenec, so njegova sredstva zavarovana z navedenimi jamstvi. Leta 2017 je vrednost navedenih jamstev znašala 577 milijonov EUR.

2.2 PRISPEVKI ZA SKRBNIŠKI SKLAD

Ta postavka zajema znesek, plačan v obliki prispevkov skrbniškemu skladu EU Bêkou in skrbniškemu skladu EU za Afriko. Navedeni so zneski prispevkov brez stroškov, nastalih skrbniškima skladoma in pripisljivih ERS.

Prispevke skrbniškega sklada izvršuje ERS v okviru neposrednega upravljanja.

(v milijonih EUR) Skrbniška sklada Čisti prispevek na dan 31. 12. 2016 Prispevki, plačani leta 2017 Dodelitev neto stroškov skrbniškega sklada 2017 Čisti prispevek na dan 31. 12. 2017 Afrika 72 180 (104) 148 Bêkou 26 — (10) 16 Skupaj 98 180 (114) 163

Po zagonskem letu 2016 se je obseg dejavnosti skrbniškega sklada EU za Afriko leta 2017 povečal. Stroški sklada so se leta 2017 povišali za skoraj petkrat v primerjavi z letom 2016. Plačila sklada so se v primerjavi s prejšnjim letom podvojila.

2.3 IZTERLJIVI ZNESKI IZ NEMENJALNIH POSLOV IN TERJATVE IZ MENJALNIH POSLOV

(v milijonih EUR) Pojasnilo 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov 2.3.1 19 62 Terjatve iz menjalnih poslov 2.3.2 73 70 Skupaj 92 132

2.3.1 Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Države članice — — — 7 7 40 Stranke 2 7 9 1 19 18 Javni organi — 10 8 2 20 23 Tretje države 0 1 4 0 6 4 Odpis (2) (16) (15) (1) (34) (25) Povezani računi z institucijami EU — — — 2 2 2 Skupaj 0 2 6 11 19 62

Splošno zmanjšanje izterljivih zneskov iz nemenjalnih poslov je predvsem posledica zmanjšanja izterljivih zneskov, ki jih dolgujejo države članice. Na dan 31. decembra 2016 so vključevali redne prispevke in zneske, ki bodo še prejeti kot posledica prilagoditev premostitvenega sklada, ki so bile izravnane s prispevki držav članic v letu 2017.

Na dan 31. decembra 2017 izterljivi zneski držav članic vključujejo neizvedeni finančni popravek, ki bo izveden glede na prvi obrok kapitala Sklada, ki bo vpoklican leta 2018 (glej pojasnilo 2.9.1).

(v milijonih EUR) Države članice 31. 12. 2017 Češka 2 Romunija 1 Madžarska 1 Irska 1 Grčija 1 Drugo 1 Skupaj 7

2.3.2 Terjatve iz menjalnih poslov

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Prehodno nezaračunani prihodki — 63 11 — 74 70 Povezani računi med ERS 189 88 3 555 (3 833 ) (0) (0) Skupaj 189 151 3 566 (3 833 ) 73 70

V predhodno nezaračunane prihodke so vključeni predvsem zneski natečenih obresti na zneske predhodnega financiranja, povezanega s projekti (63 milijonov EUR) in skrbniškim skladom EU za Afriko (11 milijonov EUR).

Zaradi večje učinkovitosti je 11. ERS dodeljena ena sama zakladnica, ki zajema vse ERS (10); to ima za posledico posle med različnimi ERS, ki se izravnajo v povezanih računih med različnimi bilancami stanja ERS.

Povezani računi so predstavljeni samo v posameznih ERS. Skupni znesek povezanih računov je nič.

2.4 DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI (11)

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Posebni računi: Finančne institucije držav članic — — — 105 105 292 Tekoči računi: Poslovne banke — — — 242 242 389 Skupaj — — — 347 347 680

Skupno zmanjšanje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov je predvsem posledica izjemno visoke stopnje plačil v letu 2017. Leta 2017 se je skupna stopnja neto plačil v primerjavi z letom 2016 povišala za 24 % (glej razpredelnico 2.1 Poročila ERS o finančnem izvrševanju). Stopnja „bruto“ plačil, tj. plačil brez pritokov zaradi nalogov za izterjavo, se je leta 2017 povišala za 25 %.

Povečanje plačil je v skladu z življenjskim ciklom ERS. 11. ERS se je začel izvajati leta 2015, leto 2017 pa je bilo tretje leto njegovega obstoja. 11. ERS je dosegel zrelost in vrhunec v zvezi z izvajanjem sprejetih ukrepov. Število odprtih pogodb v okviru 11. ERS se je med letoma 2016 in 2017 povečalo s 1 300 na 1 600. Leta 2017 se je stopnja neto plačil v okviru 11. ERS v primerjavi z letom 2016 povišala za 52 % (glej razpredelnico 2.1 Poročila ERS o finančnem izvrševanju).

Zaradi izboljšanja predstavitve zaključnega računa za leto 2017 je bila pregledana razvrstitev finančnih institucij in bank. Primerjalni podatki za leto 2016 so razkriti temu ustrezno.

OBVEZNOSTI

2.5 REZERVACIJE

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Rezervacije — — — 4 4 4 Skupaj — — — 4 4 4

Rezervacija je najboljša ocena verjetnega zneska, ki ga bo treba plačati iz ERS za financiranje urejenega zaprtja Centra za razvoj podjetništva (CRP), ki ga je s sklepom sprejel Odbor veleposlanikov AKP-EU (Sklep št. 4/2014 z dne 23. oktobra 2014).

Znesek vključuje sodne zadeve (1,2 milijona EUR) v zvezi s CRP in preostale pričakovane stroške pasivne faze (npr. preostale administrativne naloge, preostale pravdne postopke, arhiviranje itd.), ki se je začela 31. decembra 2016 (glej pojasnilo 4.2.2). Doslej v zvezi s pasivno fazo še niso nastali stroški.

2.6 FINANČNE OBVEZNOSTI

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Sofinanciranje – obveznosti iz poslovanja — — 7 7 14 6 Skupaj — — 7 7 14 6

Sprememba skupnih obveznosti sofinanciranja je pojasnjena v pojasnilu 2.7.2.1.

2.7 OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA

(v milijonih EUR) Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Kratkoročne obveznosti iz poslovanja 2.7.1 0 13 114 235 361 222 Razne obveznosti iz poslovanja 2.7.2 — (0) 20 182 202 327 Skupaj 0 13 133 417 563 549

2.7.1 Kratkoročne obveznosti iz poslovanja

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Dobavitelji 0 9 85 40 133 98 Države članice — — 0 12 12 0 Tretje države 0 (0) 15 131 146 91 Javni organi — 3 10 70 83 32 Druge kratkoročne obveznosti iz poslovanja 0 1 4 (18) (13) 1 Skupaj 0 13 114 235 361 222

Obveznosti iz poslovanja vključujejo izkaze stroškov, ki jih ERS prejme v zvezi z dejavnostmi, za katere se dodeljujejo nepovratna sredstva. V zahtevanem znesku se knjižijo takoj po prejetju zahtevka. Enak postopek se uporablja za račune in dobropise, prejete v okviru dejavnosti javnega naročanja. Zadevni zahtevki za povračilo stroškov so bili upoštevani pri postopkih (časovnega preseka) ob koncu leta. Na podlagi presečnih podatkov so bili ocenjeni upravičeni zneski pripoznani v izkazu finančnega uspeha. Neupravičeni zneski so razkriti kot druge kratkoročne obveznosti iz poslovanja.

Obveznosti iz poslovanja držav članic pomenijo neizvedeni finančni popravek, ki bo odštet od prvega obroka kapitala Sklada, ki bo vpoklican leta 2018 (glej pojasnilo 2.9.1). Ta postavka vključuje zneske, dolgovane Franciji (10 milijonov EUR), Nizozemski (1 milijon EUR) in Avstriji (1 milijon EUR).

2.7.2 Razne obveznosti iz poslovanja

(v milijonih EUR) Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje 2.7.2.1 — — 22 6 28 64 Odloženi prispevki h kapitalu Sklada 2.7.2.2 — — — 173 173 261 Druge razne obveznosti iz poslovanja — — — 1 1 2 Skupaj — — 22 179 202 327

2.7.2.1 Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje

Razčlenitev nekratkoročnih in kratkoročnih obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje po državah članicah je povzeta v spodnji razpredelnici:

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Nekratkoročno sofinanciranje Belgija — — 0 1 2 2 Danska — — — 0 0 0 Francija — — 4 — 4 — Nemčija — — — — — 0 Švedska — — 1 2 3 2 Združeno kraljestvo — — 1 — 1 1 Kanada — — — — — 0 Avstralija — — 0 — 0 — USAID — — — 4 4 — — — 7 7 14 6 Kratkoročno sofinanciranje Belgija — — 4 (1) 3 4 Danska — — (1) 1 (0) 1 Francija — — 12 — 12 37 Nemčija — — 0 — 0 1 Nizozemska — — 0 — 0 1 Španija — — 1 — 1 3 Švedska — — 5 0 5 7 Združeno kraljestvo — — 1 3 4 11 Kanada — — 0 — 0 0 USAID — — — 2 2 — — — 22 6 28 64 Skupaj — — 29 13 42 70

Skupne nekratkoročne in kratkoročne obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje so se v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja zmanjšale za 28 milijonov EUR.

V letu 2017 so bili prejeti novi prispevki za sofinanciranje s strani USAID (7 milijonov EUR), Združenega kraljestva (5 milijonov EUR) in Švedske (2 milijona EUR).

Skupne obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje so se zmanjšale za 42 milijonov EUR zaradi pripoznanja prihodkov in odhodkov, povezanih s sofinanciranimi projekti (glej pojasnili 3.1.1 in 3.4).

2.7.2.2 Odloženi prispevki h kapitalu Sklada

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Združeno kraljestvo — — — 170 170 252 Litva — — — 2 2 — Madžarska — — — — — 9 Skupaj — — — 173 173 261

Ta postavka se v celoti nanaša na vnaprej plačane prispevke držav članic za leto 2018.

2.8 PASIVNE ČASOVNE RAZMEJITVE

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Vnaprej vračunani stroški 0 76 517 137 730 770 Druge časovne razmejitve — — — 3 3 6 Skupaj 0 76 517 140 733 776

Vnaprej vračunani stroški zajemajo ocenjene odhodke iz poslovanja za tekoče ali končane pogodbe brez potrjenih zahtevkov za povračilo stroškov, pri čemer so bili upravičeni odhodki, nastali upravičencem ERS, za leto 2017 ocenjeni na podlagi najboljših razpoložljivih informacij o obstoječih pogodbah. Delež ocenjenih vnaprej vračunanih stroškov, ki se nanaša na plačano predhodno financiranje, je bil evidentiran kot zmanjšanje zneskov predhodnega financiranja (glej pojasnilo 2.1).

ČISTA SREDSTVA

2.9 KAPITAL SKLADA

2.9.1 Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj Kapital Sklada 12 164 10 973 20 960 29 367 73 464 Nevpoklicani kapital Sklada — — (1 773 ) (29 367 ) (31 140 ) Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2016 12 164 10 973 19 187 — 42 323 Kapital Sklada 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Nevpoklicani kapital Sklada — — — (27 090 ) (27 090 ) Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2017 12 164 10 773 20 960 2 277 46 173

Kapital Sklada je skupni znesek prispevkov držav članic za ustrezni ERS, kakor je določeno v vsakem od notranjih sporazumov. Nevpoklicana sredstva so začetne dodelitve, ki še niso bile vpoklicane od držav članic.

Vpoklicani kapital Sklada je znesek začetnih dodelitev, ki je bil vpoklican za prenos s strani držav članic na zakladniške račune (glej pojasnilo 2.9.2 v nadaljevanju).

V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2017/1206 (12) se prispevki držav članic iz Notranjega sporazuma za 8. in 9. ERS ustrezno zmanjšajo za znesek v višini 200 milijonov EUR iz sredstev, prerazporejenih v okviru 8. in 9. ERS. Ker so bila sredstva, sproščena v okviru 8. ERS, že skoraj v celoti prerazporejena v druge ERS, je bil znesek v višini 200 milijonov EUR odštet od kapitala 9. ERS.

Vračila, nastala zaradi tega zmanjšanja, so bila izravnana po dodatnem vpoklicu sredstev v okviru 11. ERS. Posledica tega je bil finančni popravek. Finančni popravek se lahko izvede pri tretjem obroku leta 2017 in/ali prvem obroku leta 2018. Neizvedeni finančni popravek je bil razkrit bodisi kot terjatev do držav članic bodisi obveznost iz poslovanja držav članic (glej pojasnili 2.3.1 in 2.7.1)

2.9.2 Vpoklicani in nevpoklicani kapital Sklada po državah članicah

(v milijonih EUR) Prispevki – 10. ERS % Nevpoklicani kapital na dan 31. 12. 2016 Kapital, vpoklican v letu 2017 Nevpoklicani kapital na dan 31. 12. 2017 Avstrija 2,41 43 (43) — Belgija 3,53 63 (63) — Bolgarija 0,14 2 (2) — Ciper 0,09 2 (2) — Češka 0,51 9 (9) — Danska 2,00 35 (35) — Estonija 0,05 1 (1) — Finska 1,47 26 (26) — Francija 19,55 347 (347) — Nemčija 20,50 364 (364) — Grčija 1,47 26 (26) — Madžarska 0,55 10 (10) — Irska 0,91 16 (16) — Italija 12,86 228 (228) — Latvija 0,07 1 (1) — Litva 0,12 2 (2) — Luksemburg 0,27 5 (5) — Malta 0,03 1 (1) — Nizozemska 4,85 86 (86) — Poljska 1,30 23 (23) — Portugalska 1,15 20 (20) — Romunija 0,37 7 (7) — Slovaška 0,21 4 (4) — Slovenija 0,18 3 (3) — Španija 7,85 139 (139) — Švedska 2,74 49 (49) — Združeno kraljestvo 14,82 263 (263) — Skupaj 100,00 1 773 (1 773 ) —





(v milijonih EUR) Prispevki – 11. ERS % Nevpoklicani kapital na dan 31. 12. 2016 Kapital, vpoklican v letu 2017 Nevpoklicani kapital na dan 31. 12. 2017 Avstrija 2,40 704 (55) 650 Belgija 3,25 954 (74) 880 Bolgarija 0,22 64 (5) 59 Hrvaška 0,23 66 (5) 61 Ciper 0,11 33 (3) 30 Češka 0,80 234 (18) 216 Danska 1,98 582 (45) 537 Estonija 0,09 25 (2) 23 Finska 1,51 443 (34) 409 Francija 17,81 5 231 (406) 4 826 Nemčija 20,58 6 044 (469) 5 575 Grčija 1,51 443 (34) 408 Madžarska 0,61 180 (14) 166 Irska 0,94 276 (21) 255 Italija 12,53 3 680 (285) 3 394 Latvija 0,12 34 (3) 31 Litva 0,18 53 (4) 49 Luksemburg 0,26 75 (6) 69 Malta 0,04 11 (1) 10 Nizozemska 4,78 1 403 (109) 1 294 Poljska 2,01 589 (46) 544 Portugalska 1,20 351 (27) 324 Romunija 0,72 211 (16) 195 Slovaška 0,38 110 (9) 102 Slovenija 0,22 66 (5) 61 Španija 7,93 2 330 (181) 2 149 Švedska 2,94 863 (67) 796 Združeno kraljestvo 14,68 4 311 (334) 3 976 Skupaj 100,00 29 367 (2 277 ) 27 090

Leta 2017 je znesek kapitala, vpoklicanega iz 10. ERS, znašal 1 773 milijonov EUR, znesek kapitala, vpoklicanega iz 11. ERS, pa 2 277 milijonov EUR. Na dan 31. decembra 2017 je bil kapital 8., 9. in 10. ERS v celoti vpoklican in prejet.

2.9.3 Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Sredstva, prenesena iz zaključenih ERS 627 1 625 — — 2 252 2 252

Ta postavka vključuje sredstva, prenesena iz zaključenih ERS v 8. in 9. ERS.

2.9.4 Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj Stanje na dan 31. 12. 2015 (2 476 ) 2 376 35 65 — Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 10. ERS za uspešnost (20) (163) 182 — — Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 11. ERS za uspešnost — — (356) 356 — Prerazporeditev iz rezerve 11. ERS za uspešnost na mirovno pomoč za Afriko (10. ERS) — — 386 (386) — Stanje na dan 31. 12. 2016 (2 496 ) 2 214 247 35 — Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 10. ERS za uspešnost (7) (37) 44 — — Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 11. ERS za uspešnost — — (171) 171 — Stanje na dan 31. 12. 2017 (2 503 ) 2 177 120 206 —

Ta postavka vključuje sredstva, prenesena med delujočimi ERS.

Od začetka veljavnosti Sporazuma iz Cotonouja se vsa neporabljena sredstva iz prejšnjih delujočih ERS po sprostitvi prevzetih obveznosti prerazporedijo v zadnji odprti ERS. Sredstva, ki se prerazporedijo iz drugih ERS, povečujejo odobritve sklada, ki jih prejme, in znižujejo odobritve sklada, iz katerega so bila prerazporejena. Za sredstva, prerazporejena v rezervo 10. in 11. ERS za uspešnost, se lahko obveznosti prevzamejo samo pod posebnimi pogoji, določenimi v notranjih sporazumih.

3. POJASNILA K IZKAZU FINANČNEGA USPEHA

PRIHODKI

(v milijonih EUR) Pojasnilo 2017 2016 Prihodki iz nemenjalnih poslov 3.1 61 8 Prihodki iz menjalnih poslov 3.2 25 66 Skupaj 87 73

3.1 PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

(v milijonih EUR) Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2017 2016 Izterjava odhodkov 0 5 7 7 19 23 Izterjava sredstev Stabex — — — 0 0 1 Prihodki iz sofinanciranja 3.1.1 — — 42 1 42 (15) Skupaj 0 5 49 7 61 8

Nemenjalne prihodke je mogoče razčleniti po načinu upravljanja, kot sledi:

(v milijonih EUR) 2017 2016 Neposredno upravljanje 5 6 Izvedli: Komisija 1 1 Delegacije EU 4 5 Posredno upravljanje 56 2 Izvedli: Tretje države 55 (0) Mednarodne organizacije 2 2 Subjekti javnega prava 0 0 Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve (1) 0 Skupaj 61 8

3.1.1 Prihodki iz sofinanciranja

Prejeti prispevki za sofinanciranje izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov in kot taki ne bi smeli vplivati na izkaz finančnega uspeha. Prejeti prispevki so razvrščeni med obveznosti (glej pojasnilo 2.7.2.1), dokler so izpolnjeni pogoji, vezani na podarjena sredstva, tj. nastanek upravičenih stroškov (glej pojasnilo 3.4). Ustrezni znesek se nato pripozna kot nemenjalni prihodek iz sofinanciranja. Posledično ni učinka na poslovni izid zadevnega leta.

3.2 PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2017 2016 Finančni prihodki (0) (1) 4 (0) 4 3 Drugi prihodki 1 5 13 4 22 62 Skupaj 1 4 17 4 25 66

Finančne prihodke sestavljajo obresti od skrbniškega sklada in obresti na zneske predhodnega financiranja.

Drugi prihodki se v celoti nanašajo na realizirane in nerealizirane tečajne razlike.

ODHODKI

3.3 INSTRUMENTI POMOČI

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2017 2016 Programska pomoč 1 3 805 1 341 2 150 1 751 Makroekonomska podpora — 21 — — 21 39 Sektorska politika (0) (9) — — (9) 18 Projekti znotraj držav AKP — 0 417 694 1 112 693 Subvencionirane obrestne mere — — — — — (3) Nujna pomoč — (1) 26 264 289 398 Drugi programi pomoči, povezani s prejšnjimi ERS — (1) — — (1) 1 Institucionalna podpora — — 3 21 23 38 Nadomestila za izgube pri izvozu (0) (1) — — (1) 0 Prispevki za skrbniške sklade — — — 114 114 35 Skupaj 0 14 1 251 2 435 3 700 2 970

Odhodki iz poslovanja ERS zajemajo različne instrumente pomoči in so lahko v različnih oblikah glede na to, kako se sredstva izplačujejo in upravljajo.

Povišanje skupnih odhodkov za instrumente pomoči je v skladu z življenjskim ciklom ERS. 11. ERS se je začel izvajati leta 2015, zato je bilo leto 2017 tretje leto njegovega obstoja. 11. ERS je dosegel zrelost in vrhunec v zvezi z izvajanjem sprejetih ukrepov. Število odprtih pogodb v okviru 11. ERS se je med letoma 2016 in 2017 povečalo s 1 300 na 1 600. V letu 2017 se je vrednost povprečnega zneska, za katerega je bila sklenjena pogodba, v primerjavi z letom 2016 povečala za 51 %.

Odhodki za sektorsko politiko so bili leta 2017 negativni zaradi razveljavitve računa, ki je bil leta 2016 nepravilno evidentiran.

3.4 ODHODKI ZA SOFINANCIRANJE

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2017 2016 Sofinanciranje — — 42 1 42 (15)

V tej postavki so vključeni odhodki, nastali pri projektih sofinanciranja v letu 2017. Opozoriti je treba, da nastali odhodki vključujejo ocenjene zneske, povezane s časovnim presekom (in posledično z razveljavitvami ocenjenih zneskov, povezanih s prejšnjim letom). Ker so razveljavitve ocenjenih zneskov iz leta 2015 (50 milijonov EUR) presegale odhodke, nastale v letu 2016 (35 milijonov EUR), je bil znesek odhodkov za sofinanciranje za leto 2016 negativen.

Ustrezni prihodki so pripoznani v izkazu finančnega uspeha (glej pojasnilo 3.1.1).

3.5 INSTRUMENTI POMOČI IN ODHODKI ZA SOFINANCIRANJE PO VRSTI UPRAVLJANJA

(v milijonih EUR) 2017 2016 Neposredno upravljanje 1 447 1 173 Izvedli: Komisija 122 140 Izvajalske agencije EU 26 10 Skrbniški skladi 89 36 Delegacije EU 1 209 987 Posredno upravljanje 2 295 1 781 Izvedli: EIB in EIS 48 5 Mednarodne organizacije 1 171 821 Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve (20) 143 Subjekti javnega prava 356 57 Tretje države 739 756 Subjekti zasebnega prava, ki izvajajo javno-zasebno partnerstvo 0 (1) Skupaj 3 742 2 954

3.6 STROŠKI FINANCIRANJA

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2017 2016 Odpis terjatev (1) (1) 10 1 9 (4) Drugi odhodki za finančne posle — — — (1) (1) 0 Skupaj (1) (1) 10 0 8 (4)

Postavka „odpis terjatev“ zajema ocene zaključnih zneskov odhodkov v zvezi z neizterljivimi terjatvami. Ocenjeni odhodki za leto 2017 odražajo povečanje skupnega odpisa terjatev s 25 milijonov EUR na 34 milijonov EUR (glej pojasnilo 2.3.1). Ker ocena vključuje tudi razveljavitve ocene iz prejšnjega leta, so bili skupni odhodki leta 2016 negativni (z 29 milijonov EUR leta 2015 na 25 milijonov EUR leta 2016).

3.7 DRUGI ODHODKI

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2017 2016 Upravni odhodki in odhodki za IT (0) 0 1 106 107 129 Rezervacije za tveganja in stroške — — — — — — Realizirane izgube od terjatev, ki izhajajo iz dobav blaga in storitev 1 1 1 — 3 0 Negativne tečajne razlike 1 7 28 8 44 66 Skupaj 2 9 29 114 154 196

Ta postavka vključuje odhodke za podporo, tj. upravne odhodke, povezane z načrtovanjem in izvrševanjem ERS. Ti vključujejo odhodke za pripravo, spremljanje in ocenjevanje projektov, pa tudi odhodke za računalniška omrežja, tehnično pomoč ipd.

4. POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI TER DRUGA BISTVENA RAZKRITJA

4.1 POGOJNA SREDSTVA

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti — 4 6 0 10 9 Jamstva za zadržane zneske — 4 4 — 8 7 Skupaj — 8 10 0 18 16

Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti se zahtevajo za zagotovitev, da upravičenci do financiranja ERS izpolnijo obveznosti iz svojih pogodb z ERS.

Jamstva za zadržane zneske zadevajo samo pogodbe za izvedbo del. Običajno se zadrži 10 % vmesnih plačil upravičencem za zagotovitev, da izvajalci izpolnijo svoje obveznosti. Zadržani zneski se prikažejo kot obveznosti. Če se naročnik strinja, pa lahko izvajalec namesto tega predloži jamstvo za zadržane zneske, ki nadomesti zneske, zadržane pri vmesnih plačilih. Taka prejeta jamstva se razkrijejo kot pogojna sredstva.

V primeru pogodb, ki se upravljajo v okviru posrednega upravljanja, jamstva pripadajo naročniku in ne ERS, zato se ne knjižijo v okviru ERS. Leta 2017 je vrednost navedenih jamstev znašala 644 milijonov EUR.

4.2 DRUGA POMEMBNA RAZKRITJA

4.2.1 Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

Spodaj razkriti znesek je znesek teh neporavnanih proračunskih obveznosti (RAL – „reste à liquider“), zmanjšan za z njimi povezane zneske, ki so bili vključeni kot odhodki v izkaz finančnega uspeha. Pri neporavnanih proračunskih obveznostih gre za znesek obveznosti, ki še niso bile niti plačane niti sproščene. Neporavnane proračunske obveznosti so običajna posledica obstoja večletnih programov.

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki 0 88 1 659 6 760 8 508 6 746 Skupaj 0 88 1 659 6 760 8 508 6 746

Na dan 31. decembra 2017 so neporavnane proračunske obveznosti znašale skupaj 9 745 milijonov EUR (leta 2016: 7 665 milijonov EUR).

4.2.2 Center za razvoj podjetništva (CRP)

Svet ministrov AKP-EU se je junija 2014 dogovoril, „da bo začel postopek odrejenega zapiranja CRP“ in hkrati „zagotovil, da bodo projekti v podporo zasebnemu sektorju, ki jih v državah in regijah AKP izvaja CRP, zaključeni v celoti“. V ta namen je Svet ministrov AKP-EU Odbor veleposlanikov AKP-EU pooblastil, naj nadaljuje obravnavo zadeve in sprejme potrebne sklepe.

Odbor veleposlanikov AKP-EU je s Sklepom št. 4/2014 z dne 23. oktobra 2014 izvršilni odbor CRP pooblastil, naj s takojšnjim učinkom sprejme vse ustrezne ukrepe za pripravo na zaprtje CRP. Kot je določeno v členu 2 navedenega sklepa, je bilo izvršilnemu odboru naročeno, naj za pripravo in izvedbo načrta za zaprtje sklene pogodbo z upraviteljem.

Upravitelj je konec junija 2015 izvršilnemu odboru CRP predložil dokončni strateški načrt, vključno s proračunom in delovnim načrtom, ki odraža rezultat socialnega dialoga. Proračun dokončnega strateškega načrta, ki ga je odobril izvršilni odbor CRP, je Komisija uporabila kot podlago za svoj predlog sklepa o financiranju, ki ga je sprejela leta 2015, v skupni višini 18,2 milijona EUR. Po sprejetju navedenega sklepa o financiranju je bil decembra 2015 med CRP in Komisijo sklenjen sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev, ki zagotavlja potrebno financiranje za realizacijo sredstev CRP in poravnavo njegovih obveznosti. Ta sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev je začel veljati 1. januarja 2016 in je trajal do 31. decembra 2017.

4.2.3 Izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije

Ozadje

Večina državljanov Združenega kraljestva, ki so se udeležili referenduma o članstvu v Evropski uniji 23. junija 2016, je glasovala za izstop iz EU. Združeno kraljestvo je 29. marca 2017 uradno obvestilo Evropski svet o svoji nameri, da izstopi iz EU in Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom).

V zvezi z ERS

Komisija je 19. marca 2018 objavila osnutek sporazuma o izstopu, v katerem je predstavila napredek, dosežen pri pogajanjih z Združenim kraljestvom.

V tem osnutku sporazuma o izstopu je navedeno, da bo Združeno kraljestvo do zaključka 11. ERS in vseh prejšnjih nezaključenih ERS ostala članica ERS ter bo v zvezi s tem prevzela iste obveznosti kot države članice na podlagi notranjega sporazuma, v skladu s katerim je bil Sklad ustanovljen, pa tudi obveznosti na podlagi prejšnjih ERS do njihovega zaključka. V Odboru ERS lahko sodeluje kot opazovalka brez glasovalnih pravic.

Poleg tega je v osnutku sporazuma o izstopu navedeno, da se v primeru zneskov za projekte v okviru 10. ERS ali prejšnjih ERS, za katere na datum začetka veljavnosti tega sporazuma niso bile prevzete obveznosti ali so bili sproščeni, delež Združenega kraljestva pri navedenih zneskih ne bo znova uporabil. To velja tudi za delež Združenega kraljestva pri sredstvih, za katera niso bile prevzete obveznosti, ali sproščenih zneskih na podlagi 11. ERS po 31. decembru 2020.

Na dan 31. decembra 2017 ni finančnega vpliva, o katerem bi bilo treba poročati v računovodskem izkazu ERS. Pogajanja o izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije še potekajo, zato končna oblika sporazuma še ni potrjena.

5. OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ

Naslednja razkritja v zvezi z upravljanjem finančnih tveganj ERS se nanašajo na zakladniško poslovanje, ki ga v imenu ERS izvaja Komisija za izvrševanje njegovih sredstev.

5.1 STRATEGIJE UPRAVLJANJA TVEGANJ IN VAROVANJE PRED TVEGANJI

Pravila in načela upravljanja zakladniškega poslovanja so določena v finančni uredbi 11. ERS in v Notranjem sporazumu.

Na podlagi zgornje uredbe se uporabljajo naslednja glavna načela:

— države članice vplačajo prispevke za ERS na posebne račune, odprte pri centralni banki vsake države članice ali finančni instituciji, ki jo ta določi. Prispevki ostanejo na teh posebnih računih, dokler ni treba izvesti plačil ERS;

— države članice plačajo prispevke za ERS v eurih, plačila ERS pa so v eurih in drugih valutah, tudi manj znanih;

— stanje na bančnih računih, ki jih odpre Komisija v imenu ERS, ne sme biti negativno.

Poleg posebnih računov ima Komisija v imenu ERS odprte tudi druge bančne račune pri finančnih institucijah (centralnih in poslovnih bankah) za izvrševanje plačil in prejemanje prejemkov, ki niso prispevki držav članic v proračun.

Zakladniško in plačilno poslovanje sta visoko avtomatizirana in temeljita na sodobnih informacijskih sistemih. Za zagotovitev varnosti sistemov in delitve nalog v skladu s finančno uredbo, standardi notranje kontrole Komisije in revizijskimi načeli se uporabljajo posebni postopki.

Upravljanje zakladniškega in plačilnega poslovanja je urejeno s sklopom pisnih smernic in postopkov, da se omejita poslovno in finančno tveganje ter zagotovi primerna raven kontrole. Te smernice in postopki urejajo različna področja poslovanja, njihovo upoštevanje pa se redno preverja.

5.2 VALUTNO TVEGANJE

Izpostavljenost ERS valutnemu tveganju ob koncu leta – neto pozicija

(v milijonih EUR) 31. 12. 2017 31. 12. 2016 USD GBP DKK SEK EUR Drugo Skupaj USD GBP DKK SEK EUR Drugo Skupaj Finančna sredstva Terjatve in izterljivi zneski 64 — — — 26 2 92 0 — — — 129 3 132 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 4 0 — — 344 — 347 2 0 — — 678 — 680 Skupaj 68 0 — — 370 2 439 2 0 — — 807 3 812 Finančne obveznosti Nekratkoročne finančne obveznosti — — — — (14) — (14) — — — — (6) — (6) Obveznosti iz poslovanja (0) — — — (533) (30) (563) 0 — — — (495) (54) (549) Skupaj (0) — — — (547) (30) (577) 0 — — — (501) (54) (555) Skupaj 68 0 — — (177) (28) (138) 2 0 — — 306 (51) 257

Vsi prispevki se hranijo v eurih, druge valute pa se kupijo le, kadar so potrebne za izvrševanje plačil. Zato zakladniško poslovanje ERS ni izpostavljeno valutnemu tveganju.

5.3 OBRESTNO TVEGANJE

ERS ne najema posojil, zato ni izpostavljen obrestnemu tveganju.

Sredstva, ki jih ima na različnih bančnih računih, se obrestujejo. Komisija je zato v imenu ERS uvedla ukrepe, ki zagotavljajo, da obresti, ki se obračunavajo, odražajo vsakokratne tržne obrestne mere ter njihova morebitna nihanja.

Vsaka država članica prispevke v proračun ERS knjiži na posebnem računu, odprtem pri finančni instituciji, ki jo posamezna država članica določi. Ker so lahko plačila, ki se uporabljajo za nekatere od teh računov, kratkoročno negativna, so vzpostavljeni postopki za upravljanje likvidnosti, da se čim bolj zmanjšajo stanja na zadevnih računih. Poleg tega je v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2016/888 vsakršno negativno obrestovanje na teh računih v breme zadevne države članice.

Stanje vlog čez noč na računih poslovnih bank se dnevno obrestuje. Obrestovanje stanj na teh računih temelji na spremenljivih tržnih obrestnih merah, ki se jim doda pogodbeni pribitek (pozitiven ali negativen). Za večino računov je izračun obresti vezan na tržno referenčno obrestno mero in se prilagaja, da odraža nihanja te obrestne mere. Zato ERS ni izpostavljen tveganju, da bi se njegova sredstva obrestovala po obrestnih merah, nižjih od tržnih.

5.4 KREDITNO TVEGANJE (TVEGANJE NASPROTNE STRANKE)

Finančna sredstva, ki niso niti zapadla v plačilo niti niso oslabljena:

(v milijonih EUR) Skupaj Niti zapadla niti oslabljena Zapadle postavke, ki niso oslabljene < 1 leto 1–5 let > 5 let Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski 92 92 0 — — Skupaj na dan 31. 12. 2017 92 92 0 — — Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski 132 93 36 4 — Skupaj na dan 31. 12. 2016 132 93 36 4 —





Finančna sredstva po kategorijah tveganja:

(v milijonih EUR) 31. 12. 2017 31. 12. 2016 Terjatve Denarna sredstva Skupaj Terjatve Denarna sredstva Skupaj Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami Prvi razred in visoka kakovost 3 103 106 34 284 318 Zgornji srednji razred 0 240 240 3 371 374 Nižji srednji razred 3 4 7 2 16 18 Neinvesticijski razred 1 0 2 1 9 10 Skupaj 7 347 354 40 680 720 Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen Skupina 1 (dolžniki brez zamud pri plačilu v preteklosti) 86 0 86 92 0 92 Skupina 2 (dolžniki z zamudami pri plačilu v preteklosti) — — — — — — Skupaj 86 0 86 92 0 92 Skupaj 92 347 440 132 680 812

Sredstva v kategorijah neinvesticijski razred in nižji srednji razred se večinoma nanašajo na prispevke držav članic v ERS, plačane na posebne račune, ki so jih države članice odprle v skladu s členom 22(3) finančne uredbe za ERS. V skladu s to uredbo zneski takih prispevkov ostanejo na teh posebnih računih, dokler ni treba izvesti plačil.

Večina zakladniških sredstev ERS se v skladu s finančno uredbo za ERS hrani na „posebnih računih“, ki so jih odprle države članice za plačilo svojih prispevkov. Večina teh računov je odprtih pri zakladnicah ali nacionalnih centralnih bankah držav članic. Te institucije pomenijo najnižje tveganje nasprotne stranke za ERS (ERS ima izpostavljenost do svojih držav članic).

Za tisti del zakladniških sredstev ERS, ki se hrani pri poslovnih bankah za kritje izvrševanja plačil, se ti računi polnijo sproti in se avtomatično upravljajo prek sistema zakladnice Komisije za upravljanje denarnih sredstev. Na vsakem računu se vzdržuje minimalno stanje denarnih sredstev, sorazmerno s povprečnim zneskom dnevnih plačil, ki se izvršujejo prek tega računa. Posledično je stanje na teh računih stalno nizko, kar zagotavlja, da je izpostavljenost ERS tveganju omejena.

Poleg tega se z namenom nadaljnjega zmanjšanja tveganja nasprotne stranke, ki mu je izpostavljen ERS, za izbiro poslovnih bank uporabljajo posebne smernice.

Vse poslovne banke so izbrane prek javnih razpisov. Minimalna kratkoročna kreditna bonitetna ocena, ki se zahteva za sodelovanje v razpisnih postopkih, je Moody’s P-1 ali njej enakovredna (S&P A-1 ali Fitch F1). V posebnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah se lahko sprejme nižja ocena.

5.5 LIKVIDNOSTNO TVEGANJE

Analiza zapadlosti finančnih obveznosti po preostali pogodbeni zapadlosti

(v milijonih EUR) < 1 leto 1–5 let > 5 let Skupaj Finančne obveznosti 563 13 1 577 Skupaj na dan 31. 12. 2017 563 13 1 577 Finančne obveznosti 549 6 — 555 Skupaj na dan 31. 12. 2016 549 6 — 555

Proračunska načela, ki se uporabljajo za ERS, zagotavljajo, da skupna denarna sredstva za dano proračunsko obdobje vedno zadostujejo za izvrševanje vseh zadevnih plačil. Dejansko so skupni prispevki držav članic enaki skupnemu znesku odobritev plačil za zadevno proračunsko obdobje.

Prispevki držav članic v ERS se vsako leto plačajo v treh obrokih, vendar na plačila deloma vplivajo sezonski dejavniki.

Zaradi zagotavljanja, da zakladniška sredstva vedno zadostujejo za kritje plačil, ki jih je treba izvršiti v danem mesecu, si zakladnica Komisije in ustrezni plačilni oddelki redno izmenjujejo informacije o stanju zakladnice ter zagotavljajo, da izvršena plačila v danem obdobju ne presežejo razpoložljivih zakladniških sredstev.

Poleg navedenega pa v okviru dnevnega zakladniškega poslovanja ERS avtomatska orodja za upravljanje denarnih sredstev zagotavljajo, da so na vseh bančnih računih ERS dnevno na voljo zadostna likvidna sredstva.

6. RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK

Povezane stranke ERS so skrbniški sklad EU Bêkou, skrbniški sklad EU za Afriko in Evropska komisija. Posli med temi subjekti potekajo kot del običajnega poslovanja ERS in zato v skladu z računovodskimi pravili ERS niso potrebne posebne zahteve po njihovem razkritju.

ERS nima ločenega upravljanja, saj ga upravlja Komisija. Upravičenosti ključnega vodstvenega osebja EU, tudi Komisije, so razkrite v konsolidiranem zaključnem računu Evropske unije pod naslovom 7.2 „Upravičenosti ključnega vodstvenega osebja“.

7. DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA

Do dne podpisa tega zaključnega računa računovodja ERS ni opazil nobenih pomembnih zadev, ki bi jih bilo treba ločeno razkriti v okviru tega oddelka, niti mu take zadeve niso bile sporočene. Zaključni račun in z njim povezana pojasnila so bili pripravljeni na podlagi najnovejših razpoložljivih informacij, kar je upoštevano v zgoraj predstavljenih podatkih.

8. USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

Poslovni izid za zadevno leto je izračunan po načelih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Proračunski rezultat pa temelji na pravilih računovodstva na podlagi nastanka plačil. Ker tako poslovni izid kot proračunski rezultat izvirata iz istih osnovnih poslov, je za kontrolo koristno preveriti, ali ju je mogoče uskladiti. V spodnji razpredelnici je prikazana ta uskladitev s ključnimi uskladitvenimi zneski, razdeljenimi na prihodkovne in odhodkovne postavke.

(v milijonih EUR) 2017 2016 POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO (3 818 ) (3 073 ) Prihodki Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunski rezultat (7) (2) Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane (3) (7) Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu 29 16 Neto učinek predhodnega financiranja 57 41 Prehodno nezaračunani prihodki (čisti) (62) 8 Drugo (2) (5) Odhodki Odhodki tekočega leta, ki še niso plačani 19 22 Odhodki prejšnjih let, plačani v tekočem letu (60) (88) Neto učinek predhodnega financiranja (685) (459) Vnaprej vračunani odhodki (čisti) 373 256 PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO (4 158 ) (3 291 )

8.1 USKLADITVENE POSTAVKE – PRIHODKI

Proračunski prihodki za dano proračunsko leto ustrezajo prihodkom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih med letom, in zneskom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih v prejšnjih letih.

Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunski rezultat, se evidentirajo v poslovnem izidu, vendar jih s proračunskega vidika ni mogoče šteti za prihodke, saj se unovčeni znesek prerazporedi v rezervo in zanj brez sklepa Sveta ni mogoče ponovno prevzeti obveznosti.

Pri uskladitvi je treba upravičenosti, ki so bile ugotovljene v tekočem letu, a še niso bile pobrane, odšteti od poslovnega izida, saj niso del proračunskih prihodkov. Nasprotno pa je treba upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu, pri uskladitvi prišteti k poslovnemu izidu.

Neto učinek predhodnega financiranja je obračun izterjanih zneskov predhodnega financiranja. Gre za denarni prejemek, ki ne vpliva na poslovni izid.

Čisti prehodno nezaračunani prihodki so pretežno sestavljeni iz prihodkov, prehodno nezaračunanih ob časovnem preseku ob koncu leta. Upošteva se samo neto učinek, tj. prehodno nezaračunani prihodki za tekoče leto, zmanjšani za stornirane prehodno nezaračunane prihodke prejšnjega leta.

8.2 USKLADITVENE POSTAVKE – ODHODKI

Odhodke tekočega leta, ki še niso plačani, je treba pri uskladitvi prišteti, saj so vključeni v poslovni izid, vendar niso del proračunskih odhodkov. Nasprotno pa je treba odhodke prejšnjih let, plačane v tekočem letu, pri uskladitvi odšteti od poslovnega izida, saj so del proračunskih odhodkov tekočega leta, vendar bodisi ne vplivajo na poslovni izid bodisi znižujejo odhodke (v primeru popravkov).

Denarni prejemki iz preklicanih plačil ne vplivajo na poslovni izid, vplivajo pa na proračunski rezultat.

Neto učinek predhodnega financiranja je kombinacija novih zneskov predhodnega financiranja, plačanih v tekočem letu in pripoznanih za proračunske odhodke zadevnega leta, ter obračuna predhodnega financiranja, plačanega v tekočem letu ali prejšnjih letih s priznanjem upravičenih stroškov. Slednji so odhodek v smislu računovodstva na podlagi poslovnih dogodkov, niso pa odhodek za proračunsko računovodstvo, saj je bilo plačilo prvotnega predhodnega financiranja že upoštevano kot proračunski odhodek v času njegovega plačila.

Čisti vnaprej vračunani odhodki so sestavljeni pretežno iz odhodkov, vračunanih vnaprej ob časovnem preseku ob koncu leta, tj. upravičenih odhodkov, ki so jih imeli upravičenci do sredstev ERS, vendar jih še niso prijavili ERS. Upošteva se samo neto učinek, tj. vnaprej vračunani odhodki za tekoče leto, zmanjšani za stornirane vnaprej vračunane odhodke prejšnjega leta.

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKIH SKLADOV EU, KONSOLIDIRANI V ERS

ZAKLJUČNI RAČUN SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU ZA LETO 2017 (13)

OZADJE SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU

Splošno ozadje skrbniških skladov Unije

Skrbniški sklad je pravna ureditev s posebno finančno strukturo, ki združuje sredstva več donatorjev za skupno financiranje ukrepa na podlagi skupno dogovorjenih ciljev in oblik poročanja.

V skladu s členom 187(1) finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Unije (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), in členom 42 finančne uredbe, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba za ERS), lahko Komisija ustanavlja skrbniške sklade Unije za zunanje ukrepe (skrbniški skladi EU). Skrbniški skladi EU se ustanovijo v okviru sporazumov, sklenjenih z drugimi donatorji (vsaj enim zunanjim donatorjem), z namenom odzivanja na ukrepe v izrednih razmerah, ukrepe po izrednih razmerah in tematske ukrepe. Ustanovitev tovrstnega sklada mora upravičevati zlasti dodana vrednost EU (njegove cilje je mogoče bolje izpolniti na ravni EU kot na nacionalni ravni) in komplementarnost (skrbniški sklad ne sme podvajati že obstoječih in podobnih instrumentov).

Evropska komisija osnutek sklepa o ustanovitvi skrbniškega sklada EU predloži pristojnemu odboru, opredeljenemu v temeljnem aktu, ki ureja instrument, s katerim je določen finančni prispevek EU za novi skrbniški sklad. S posvetovanjem odborov se zagotavlja, da je Svet ustrezno vključen v ustanavljanje vseh skrbniških skladov EU. S predlogom revizije finančne uredbe se obravnavata potreba po večji vključenosti Evropskega parlamenta v ustanavljanje skrbniških skladov EU (člen 227(1)) in poročanje o njihovih dejavnostih (člen 244).

Evropska komisija in donatorji po sprejetju sklepov o ustanovitvi in financiranju podpišejo akt o ustanovitvi skrbniškega sklada EU. V njem se določijo glavne značilnosti skrbniškega sklada EU, kot so posebni cilji, pravila za sestavo upravnega odbora in njegova notranja pravila ter trajanje sklada. Skrbniški skladi EU se ustanovijo za omejeno obdobje, ki je skupaj s cilji sklada opredeljeno v aktu o ustanovitvi posameznega skrbniškega sklada. V skladu s členom 187 finančne uredbe so za vodenje skrbniških skladov Unije določena posebna pravila, prispevki vanje pa niso vključeni v proračun EU.

Skrbniški skladi EU ponujajo številne prednosti: so instrumenti, ki jih vodi EU, zato zagotavljajo boljše usklajevanje z državami članicami EU, boljši nadzor Unije in drugih donatorjev nad operacijami ter povečano prepoznavnost EU. Za skrbniške sklade se uporabljajo hitri postopki odločanja, njihova druga prednost pa je zmogljivost združevanja večjih zneskov iz različnih virov, kar zagotavlja njihovo prožnost, proaktivnost in prilagodljivost.

Skrbniške sklade EU upravlja Komisija pod odgovornostjo odredbodajalca na podlagi prenosa pooblastil, ki Komisiji in drugim donatorjem da zagotovilo o uporabi sredstev. Upravitelj skrbniškega sklada EU je odredbodajalec na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil. Kot velja za Evropski razvojni sklad, je računovodja skrbniškega sklada EU računovodja Komisije, ki je odgovoren za določitev računovodskih postopkov in kontnega okvira, ki so skupni za vse skrbniške sklade Unije.

Evropski parlament in/ali Svet lahko od Komisije zahtevata, da opusti odobritve za določen skrbniški sklad ali pa revidira njegov akt o ustanovitvi, da se skrbniški sklad likvidira.

Sedanji skrbniški skladi EU

Komisija je doslej ustanovila štiri skrbniške sklade EU:

— skrbniški sklad EU Bêkou, ki je namenjen podpiranju vseh vidikov reševanja krize v Srednjeafriški republiki in njenih prizadevanj za obnovo. Ustanovljen je bil 15. julija 2014;

— skrbniški sklad EU Madad, regionalni skrbniški sklad Evropske unije za odziv na krizo v Siriji. Ustanovljen je bil 15. decembra 2014;

— skrbniški sklad EU za Afriko, nujni skrbniški sklad Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki. Ustanovljen je bil 12. novembra 2015;

— skrbniški sklad EU za Kolumbijo za podporo izvajanju mirovnega sporazuma pri zgodnjem okrevanju in stabilizaciji po konfliktu. Ustanovljen je bil 12. decembra 2016.

Več informacij je na voljo na spletnih mestih posameznih skrbniških skladov EU:

skrbniški sklad Bekou – http://ec.europa.eu/europeaid/bekou-trust-fund-introduction_en;

skrbniški sklad Madad – http://ec.europa.eu/enlargement/neighbourhood/countries/syria/madad/index_en.htm;

skrbniški sklad za Afriko – http://ec.europa.eu/europeaid/regions/africa/eu-emergency-trust-fund-africa_en;

skrbniški sklad za Kolumbijo – http://ec.europa.eu/europeaid/eu-trust-fund-colombia_en.

Skrbniški sklad Bêkou

Prvi skrbniški sklad EU z več donatorji, poimenovan Bêkou, kar v jeziku sango pomeni „upanje“, so 15. julija 2014 ustanovile Komisija (ki so jo zastopali GD DEVCO in GD ECHO ter ESZD) in tri države članice (Nemčija, Francija in Nizozemska), njegov cilj pa je spodbujati stabilizacijo in obnovo v Srednjeafriški republiki. Ustanovljen je bil za obdobje največ 60 mesecev. Skrbniški sklad se upravlja iz Bruslja.

Upravni in operativni odbor skrbniškega sklada EU Bêkou sestavljajo predstavniki donatorjev in Komisije ter opazovalci.

Odbor sprejme in pregleda strategijo skrbniškega sklada EU. Zaseda najmanj enkrat na leto.

Operativni odbor prouči, odobri in nadzira izvajanje ukrepov, ki se financirajo iz sklada. Poleg tega odobri zaključni račun in letna poročila o dejavnostih, ki se financirajo iz skrbniškega sklada.

Zaključni račun skrbniškega sklada Bêkou

V skladu s členom 8 Sporazuma o ustanovitvi Skrbniškega sklada Evropske unije za Srednjeafriško republiko (skrbniški sklad EU Bêkou) in členom 11.2.1 sporazuma o ustanovitvi je zaključni račun sestavljen iz dveh delov: (1) letnega finančnega poročila, ki ga pripravi upravitelj skrbniškega sklada EU, in (2) letnih računovodskih izkazov, ki jih pripravi računovodja Komisije, ki je na podlagi istega člena tudi računovodja skrbniškega sklada.

V skladu s členom 8 sporazuma o ustanovitvi se računovodski izkazi pripravijo skladno z računovodskimi pravili, ki jih sprejme računovodja Komisije (računovodska pravila EU) in ki so izpeljana iz mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor.

Revizijo zaključnega računa izvede neodvisni zunanji revizor, končni zaključni račun pa upravitelj skrbniškega sklada EU in računovodja predložita operativnemu odboru v odobritev (člen 8.3.4(c)).

Glavni dosežki v letu

EU je julija 2014 začela izvajati svoj prvi skrbniški sklad, imenovan Bêkou, da bi Srednjeafriški republiki in njenemu prebivalstvu pomagala pri spopadanju s posledicami krize v smislu zagotavljanja dostopa do osnovnih storitev, ponovnega zagona okrevanja gospodarstva, ustvarjanja delovnih mest in podpiranja sprave.

Skrbniški sklad Bêkou je leta 2017 sprejel operativno strategijo za obdobje 2017–2019, ki je osredotočena na: (i) razvoj podeželja; (ii) podporo zdravstvenemu sektorju; (iii) ponovno vzpostavitev javnih storitev in (iv) spravo. Prednostne naloge so bile usklajene s „Plan national de Relèvement et de Consolidation de la Paix“ (RCPCA) in nacionalnim okvirnim programom za Srednjeafriško republiko (podpisanim junija 2017), odgovornost nacionalnih organov pa bo okrepljena. Leta 2017 je skrbniški sklad EU Bêkou sprejel ukrepe v skupni vrednosti 52,3 milijona EUR, ki se nanašajo na odpornost podeželja in ustvarjanje delovnih mest, zdravstvo, podpiranje vrnitve notranje razseljenih oseb in beguncev, infrastrukturo za razsvetljavo, vodo in komunalne storitve. Okvirni znesek zajema nove programe, pa tudi več revizij že sprejetih ukrepov.

Skrbniški sklad EU Bêkou je od ustanovitve sprejel 15 programov. Kar zadeva pogodbe, je skrbniški sklad EU Bêkou leta 2017 podpisal 15 novih pogodb, katerih skupna vrednost znaša skoraj 20 milijonov EUR in ki prispevajo k izvajanju programov sklada na področju zdravja, prehranske varnosti, razporejenosti moči po spolu ter varstva prostoživečega živalstva in rastlinstva. Poleg tega so se zneski, ki so bili odobreni za nekatera področja porabe, povečali za izvedbo sprejete revizije programa; zlasti se je za 12 milijonov EUR povečal znesek za področje porabe „osnovno zdravstveno varstvo“.

Do konca leta 2017 so se vplačniki sklada zavezali, da bodo zagotovili več kot 236 milijonov EUR. V primerjavi z letom 2016 je ta znesek višji za 63 milijonov EUR. Vendar 56 milijonov EUR od skupnih 236 milijonov EUR še ni bilo potrjenih.

Poleg tega je bil poleg plačil, izvršenih v prejšnjem letu, vplačan še znesek v višini več kot 18 milijonov EUR. Skupna izplačila so od ustanovitve skrbniškega sklada EU Bêkou dosegla več kot 61 milijonov EUR.

Najpomembnejša gibanja, predstavljena v računovodskih izkazih, so na področju:

— predhodnega financiranja: zmanjšanje za 7 912 000 EUR, ker ima manj pogodb odprt znesek predhodnega financiranja, ter

— odhodkov iz poslovanja: povečanje za 12 486 000 EUR, ki kaže zrelost skrbniškega sklada in povečanje obsega dejavnosti na področju razvoja mest ter osnovne zdravstvene oskrbe in primarnega zdravstvenega varstva.

BILANCA STANJA

(v tisoč EUR) 31. 12. 2017 31. 12. 2016 NEKRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 686 3 604 686 3 604 KRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 7 465 12 458 Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski 877 1 455 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 39 943 43 036 48 285 56 949 SREDSTVA SKUPAJ 48 971 60 554 NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI Finančne obveznosti (44 720 ) (59 339 ) (44 720 ) (59 339 ) KRATKOROČNE OBVEZNOSTI Obveznosti iz poslovanja (716) (0) Pasivne časovne razmejitve (3 536 ) (1 215 ) (4 252 ) (1 215 ) OBVEZNOSTI SKUPAJ (48 971 ) (60 554 ) ČISTA SREDSTVA — — SREDSTVA IN REZERVE Skupni presežek — — Poslovni izid za zadevno leto — — ČISTA SREDSTVA — —

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

(v tisoč EUR) 2017 2016 PRIHODKI Prihodki iz nemenjalnih poslov Prihodki iz donacij 29 620 17 232 29 620 17 232 Prihodki iz menjalnih poslov Finančni prihodki 1 48 1 48 Prihodki skupaj 29 621 17 280 ODHODKI Odhodki iz poslovanja (28 918 ) (16 432 ) Drugi odhodki (703) (848) Odhodki skupaj (29 621 ) (17 280 ) POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO — —

IZKAZ DENARNIH TOKOV

(v tisoč EUR) 2017 2016 Poslovni izid za zadevno leto — — Poslovanje (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja 7 912 (6 569 ) (Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov 578 (91) Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti (14 620 ) (3 786 ) Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja 716 0 Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev 2 321 1 021 ČISTI DENARNI TOK (3 092 ) (9 425 ) Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov (3 092 ) (9 425 ) Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta 43 036 52 461 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta 39 943 43 036

IZKAZ SPREMEMB ČISTIH SREDSTEV

(v tisoč EUR) Skupni presežek/ (primanjkljaj) Poslovni izid za zadevno leto Čista sredstva STANJE NA DAN 31. 12. 2016 — — — Poslovni izid za zadevno leto — — — STANJE NA DAN 31. 12. 2017 — — —

ZAKLJUČNI RAČUN SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO ZA LETO 2017 (14)

OZADJE SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO

Splošno ozadje skrbniških skladov Unije

Skrbniški sklad je pravna ureditev s posebno finančno strukturo, ki združuje sredstva več donatorjev za skupno financiranje ukrepa na podlagi skupno dogovorjenih ciljev in oblik poročanja.

V skladu s členom 187(1) finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Unije (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), in členom 42 finančne uredbe, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba za ERS), lahko Komisija ustanavlja skrbniške sklade Unije za zunanje ukrepe (skrbniški skladi EU). Skrbniški skladi EU se ustanovijo v okviru sporazumov, sklenjenih z drugimi donatorji (vsaj enim zunanjim donatorjem), z namenom odzivanja na ukrepe v izrednih razmerah, ukrepe po izrednih razmerah in tematske ukrepe. Ustanovitev tovrstnega sklada mora upravičevati zlasti dodana vrednost EU (njegove cilje je mogoče bolje izpolniti na ravni EU kot na nacionalni ravni) in komplementarnost (skrbniški sklad ne sme podvajati že obstoječih in podobnih instrumentov).

Evropska komisija osnutek sklepa o ustanovitvi skrbniškega sklada EU predloži pristojnemu odboru, opredeljenemu v temeljnem aktu, ki ureja instrument, s katerim je določen finančni prispevek EU za novi skrbniški sklad. S posvetovanjem odborov se zagotavlja, da je Svet ustrezno vključen v ustanavljanje vseh skrbniških skladov EU. S predlogom revizije finančne uredbe se obravnavata potreba po večji vključenosti Evropskega parlamenta v ustanavljanje skrbniških skladov EU (člen 227(1)) in poročanje o njihovih dejavnostih (člen 244).

Evropska komisija in donatorji po sprejetju sklepov o ustanovitvi in financiranju podpišejo akt o ustanovitvi skrbniškega sklada EU. V njem se določijo glavne značilnosti skrbniškega sklada EU, kot so posebni cilji, pravila za sestavo upravnega odbora in njegova notranja pravila ter trajanje sklada. Skrbniški skladi EU se ustanovijo za omejeno obdobje, ki je skupaj s cilji sklada opredeljeno v aktu o ustanovitvi posameznega skrbniškega sklada. V skladu s členom 187 finančne uredbe so za vodenje skrbniških skladov EU določena posebna pravila, prispevki vanje pa niso vključeni v proračun EU.

Skrbniški skladi EU ponujajo številne prednosti: so instrumenti, ki jih vodi EU, zato zagotavljajo boljše usklajevanje z državami članicami EU, boljši nadzor Unije in drugih donatorjev nad operacijami ter povečano prepoznavnost EU. Za skrbniške sklade se uporabljajo hitri postopki odločanja, njihova druga prednost pa je zmogljivost združevanja večjih zneskov iz različnih virov, kar zagotavlja njihovo prožnost, proaktivnost in prilagodljivost.

Skrbniške sklade EU upravlja Komisija pod odgovornostjo odredbodajalca na podlagi prenosa pooblastil, ki Komisiji in drugim donatorjem da zagotovilo o uporabi sredstev. Upravitelj skrbniškega sklada EU je odredbodajalec na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil. Kot velja za Evropski razvojni sklad, je računovodja skrbniškega sklada EU računovodja Komisije, ki je odgovoren za določitev računovodskih postopkov in kontnega okvira, ki so skupni za vse skrbniške sklade Unije.

Evropski parlament in/ali Svet lahko od Komisije zahtevata, da opusti odobritve za določen skrbniški sklad ali pa revidira njegov akt o ustanovitvi, da se skrbniški sklad likvidira.

Sedanji skrbniški skladi EU

Komisija je doslej ustanovila štiri skrbniške sklade EU:

— skrbniški sklad EU Bêkou, ki je namenjen podpiranju vseh vidikov reševanja krize v Srednjeafriški republiki in njenih prizadevanj za obnovo. Ustanovljen je bil 15. julija 2014;

— skrbniški sklad EU Madad, regionalni skrbniški sklad Evropske unije za odziv na krizo v Siriji. Ustanovljen je bil 15. decembra 2014;

— skrbniški sklad EU za Afriko, nujni skrbniški sklad Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki. Ustanovljen je bil 12. novembra 2015;

— skrbniški sklad EU za Kolumbijo za podporo izvajanju mirovnega sporazuma pri zgodnjem okrevanju in stabilizaciji po konfliktu. Ustanovljen je bil 12. decembra 2016.

Več informacij je na voljo na spletnih mestih posameznih skrbniških skladov EU:

skrbniški sklad Bekou – http://ec.europa.eu/europeaid/bekou-trust-fund-introduction_en;

skrbniški sklad Madad – http://ec.europa.eu/enlargement/neighbourhood/countries/syria/madad/index_en.htm;

skrbniški sklad za Afriko – http://ec.europa.eu/europeaid/regions/africa/eu-emergency-trust-fund-africa_en;

skrbniški sklad za Kolumbijo – http://ec.europa.eu/europeaid/eu-trust-fund-colombia_en.

Skrbniški sklad EU za Afriko

Nujni skrbniški sklad Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki (v nadaljnjem besedilu: skrbniški sklad EU za Afriko) je začel delovati 12. novembra 2015 med vrhom v Valletti na temo migracij. Glavni cilji tega skrbniškega sklada so podpirati vse vidike stabilnosti, prispevati k boljšemu upravljanju migracij ter odpraviti temeljne vzroke destabilizacije, prisilnega razseljevanja in nedovoljenih migracij, zlasti s spodbujanjem odpornosti, gospodarskih priložnosti, enakih možnosti, varnosti in razvoja ter bojem proti kršitvam človekovih pravic.

Skrbniški sklad deluje na treh glavnih geografskih območjih, tj. območjih Sahela in Čadskega jezera, Afriškega roga ter severne Afrike, vendar so lahko glede na posamezen primer v projekte skrbniškega sklada vključene tudi sosednje države držav upravičenk. Skrbniški sklad je ustanovljen za omejeno obdobje, in sicer do 31. decembra 2020, z namenom zagotovitve kratko- in srednjeročnega odziva na izzive v regijah. Skrbniški sklad se upravlja iz Bruslja.

Upravni in operativni odbor skrbniškega sklada EU za Afriko sestavljajo predstavniki donatorjev in Komisije ter predstavniki držav članic EU, ki ne prispevajo, organov držav upravičenk in regionalnih organizacij kot opazovalci.

Odbor določi in pregleda strategijo skrbniškega sklada EU. Zaseda najmanj enkrat na leto.

Operativni odbor prouči, odobri in nadzira izvajanje ukrepov, ki se financirajo iz sklada. Poleg tega odobri zaključni račun in letna poročila o dejavnostih, ki se financirajo iz skrbniškega sklada.

Zaključni račun skrbniškega sklada EU za Afriko

V skladu s členom 7 Sporazuma o ustanovitvi nujnega skrbniškega sklada Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki ter njegovih notranjih pravil (sporazum o ustanovitvi) je zaključni račun sestavljen iz dveh delov: (1) letnega finančnega poročila, ki ga pripravi upravitelj skrbniškega sklada EU, in (2) letnih računovodskih izkazov, ki jih pripravi računovodja Komisije, ki je na podlagi istega člena tudi računovodja skrbniškega sklada.

V skladu s členom 8 sporazuma o ustanovitvi se računovodski izkazi pripravijo skladno z računovodskimi pravili, ki jih sprejme računovodja Komisije (računovodska pravila EU) in ki so izpeljana iz mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor.

Revizijo zaključnega računa izvede neodvisni zunanji revizor, končni zaključni račun pa upravitelj skrbniškega sklada EU in računovodja predložita operativnemu odboru v odobritev (člen 8.3.4(c)).

Glavni dosežki v letu

Na dan 31. decembra 2017 je vrednost sredstev, dodeljenih skrbniškemu skladu EU za Afriko, znašala približno 3 330 milijonov EUR: več kot 2 900 milijonov EUR je bilo dodeljenih iz Evropskega razvojnega sklada (ERS) in finančnih instrumentov EU, vključno z instrumentom za razvojno sodelovanje, Evropskim instrumentom sosedstva ter sredstvi generalnih direktoratov za migracije in notranje zadeve (HOME) ter za evropsko civilno zaščito in evropske operacije humanitarne pomoči (ECHO), države članice EU in drugi donatorji (Švica in Norveška) pa so zagotovili 378,8 milijona EUR, od tega je bilo na dan 31. decembra 2017 plačanih 340,9 milijona EUR.

Med letom 2017 so se sredstva iz ERS in proračuna EU povečala za približno 525 milijonov EUR (245 milijonov EUR iz ERS, 230 milijonov EUR v okviru instrumenta za razvojno sodelovanje in 50 milijonov EUR financiranja, ki ga je zagotovil GD HOME) oziroma skoraj 22 %. Še pomembneje pa je, da so se v odziv na odločen poziv Komisije in Evropskega sveta po dodatnem financiranju obljubljena sredstva držav članic EU in drugih donatorjev od konca decembra 2016 do konca leta 2017 povečala s 152,4 milijona EUR na 378,8 milijona EUR oziroma za 226,4 milijona EUR (148,5 %). To izjemno povečanje prispevkov držav članic EU je bilo osredotočeno predvsem na območje severne Afrike.

Na dan 31. decembra 2017 je bilo za območja Sahela in Čadskega jezera, Afriškega roga ter severne Afrike odobrenih 143 projektov v vrednosti 2 388 milijonov EUR. Od skupnega odobrenega zneska je bilo z izvajalskimi partnerji podpisanih 210 pogodb v vrednosti več kot 1 502 milijona EUR (63 % odobrenega financiranja). Leta 2017 se je skrbniški sklad EU za Afriko osredotočal na izvajanje dejavnosti na nacionalni in regionalni ravni za obravnavo nujnih potreb afriških partnerskih držav ob sočasnem izvajanju strateških prednostnih nalog skrbniškega sklada v praksi. Med letom je bilo odobrenih 40 novih programov v treh regijah, s čimer se je do konca leta 2017 skupno število odobrenih programov povečalo na 143, vključno s tremi, ki se izvajajo v več regijah. Glede na to, da so bile sklenjene pogodbe za 900 milijonov EUR, se je hitrost izvajanja skrbniškega sklada EU za Afriko leta 2017 precej izboljšala. Od ustanovitve skrbniškega sklada so bile z izvajalskimi partnerji sklenjene pogodbe v skupni vrednosti 1,5 milijarde EUR. Skrbniški sklad za Afriko je dodatno okrepil svoja prizadevanja za ustvarjanje ekonomskih in zaposlitvenih možnosti, predvsem v državah izvora, ter možnosti za trajnostni razvoj v državah tranzita, s čimer spodbuja ljudi k opuščanju dejavnosti, povezanih z nedovoljenimi migracijami. Skrbniški sklad EU za Afriko naj bi skupaj več kot pol milijona ljudem pomagal pridobiti zaposlitev, poklicno usposabljanje ali pomoč pri razvoju poslovne dejavnosti. Leta 2017 je skrbniški sklad EU za Afriko ponudil zaščito in pomoč več kot 13 000 migrantom, poleg tega pa so bile okrepljene zmogljivosti 1 500 vladnih subjektov za boj proti tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi.

V računovodskih iz