EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 21.3.2019 COM(2019) 147 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU Vmesno poročilo o napredku v skladu s členom 5b Odločbe Sveta o ustanovitvi Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije ter dodelitvi prednosti le-temu



Kazalo 1. Predmet, namen in področje uporabe ocene 2. Ozadje in cilji evropskega prispevka k projektu ITER 3. Izvajanje, napredek in stanje Dosežki pri gradnji in vodenju projekta ITER v obdobju 2014–2017 Nova osnova projekta na podlagi postopnega pristopa Odhodki Euratoma, povezani s projektom ITER Napredek pri prispevkih Euratoma za projekt ITER na podlagi osnove iz leta 2016 Napredek pri projektih širšega pristopa in njihov časovni načrt 4. Ocena dosedanjih rezultatov – metodologija in orodja v skladu z načeli boljšega pravnega urejanja Omejitve ocene 5. Analiza in odgovori na ocenjevalna vprašanja Ustreznost Uspešnost Dodana vrednost EU Učinkovitost Skladnost 6. Sklepi Priloga 1: Informacije o postopku priprave ocene

Priloga 2: Metode, uporabljene pri pripravi ocene Ocenjevalna vprašanja podporne študije Metodološki pristop Zbiranje podatkov Ocenjevalna matrika Združena analiza Seznam kratic BA širši pristop BDV bruto dodana vrednost DA notranja agencija F4E skupno podjetje F4E (Fuzija za energijo) GB upravni odbor skupnega podjetja F4E ILO uradniki za zvezo v industriji OI Organizacija ITER PA javna naročila

1. Predmet, namen in področje uporabe ocene Projekt ITER je edinstven primer mednarodnega znanstvenega sodelovanja med sedmimi pogodbenicami, ki predstavljajo 80 % svetovnega BDP. Njegov namen je raziskovanje izvedljivosti uporabe fuzije kot energijskega vira za miroljubne namene. Po podpisu Sporazuma ITER, ki ga je leta 2006 sklenilo sedem mednarodnih partnerjev, med katerimi je Euratom (ki ga zastopa Evropska komisija), je Svet Evropske unije marca 2007 sprejel Odločbo 2007/198/Euratom o ustanovitvi Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije (F4E). Temeljna funkcija skupnega podjetja F4E je izvajanje obveznosti Euratoma v zvezi s projektom ITER in drugih povezanih dejavnosti. Člani skupnega podjetja F4E so Euratom, države članice Euratoma in Švica. V skladu z odločbo Sveta o ustanovitvi skupnega podjetja F4E je treba pripraviti vmesno poročilo o napredku pri izvajanju navedene odločbe, v katerem bodo navedeni rezultati uporabe prispevka Euratoma v večletnem finančnem obdobju 2014–2020. Ta zahteva je izpolnjena v oddelku 3 tega dokumenta. Ne glede na specifične določbe o pripravi vmesnega poročila o napredku v navedeni odločbi se je zdelo zlasti v okviru priprav na večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 pomembno, da se izvede tudi vmesna ocena evropskega sodelovanja pri projektu ITER prek skupnega podjetja F4E ob upoštevanju običajnih standardov za vmesne ocene po načelih boljšega pravnega urejanja. Ta dokument zato vsebuje tudi rezultate te vmesne ocene.

Časovni in vsebinski obseg analize iz tega poročila se nanaša na obdobje od leta 2014 (od začetka sedanjega obdobja financiranja) do leta 2017 in se osredotoča na evropski prispevek k projektu ITER, poleg tega se nanaša tudi na druge, povezane dejavnosti skupnega podjetja F4E. Predhodne ugotovitve te ocene so bile podlaga za predlog Komisije za večletni finančni načrt za obdobje 2021–2027, rezultati pa bodo vključeni v povezana pogajanja z Evropskim parlamentom in Svetom Evropske unije. Na splošno so ugotovitve te ocene dragocene informacije za morebitne izboljšave v sedanjem obdobju financiranja oziroma za premislek pri načrtovanju naslednjega obdobja financiranja. To poročilo temelji na podporni študiji, ki jo je zunanji svetovalec pripravil konec leta 2017 in v začetku leta 2018. Zajela je obdobje 2014‒2017 in se osredotočila na evropski prispevek k projektu ITER prek skupnega podjetja F4E. Poleg tega poročilo temelji na dveh drugih študijah, ki so ju pripravili zunanji svetovalci: na študiji za pripravo ocene učinka/predhodne ocene financiranja projekta ITER, ki ga zagotavlja EU, in sodelovanja EU pri tem projektu ter dejavnosti širšega pristopa v okviru naslednjega večletnega finančnega okvira, v kateri so obravnavane različne možnosti za prihodnji prispevek EU k projektu v smislu financiranja in upravljanja, ter na študiji ustvarjanja dodane vrednosti, v kateri je bil proučen učinek naložb EU v projekt ITER na industrijo EU v obdobju 2008–2017 ter predviden prihodnji učinek nadaljnjih naložb. Te tri študije so temeljile na drugih pregledih skupnega podjetja F4E in Organizacije ITER, ki so bili izvedeni v zadnjih nekaj letih. Priloga 1 vsebuje popoln seznam podpornih dokumentov, na katere se sklicuje ta ocena.



2. Ozadje in cilji evropskega prispevka k projektu ITER V skladu s Sporazumom ITER in izvedbenimi določbami, o katerih so se dogovorile pogodbenice tega sporazuma, je namen projekta ITER zgraditi in upravljati poskusni fuzijski reaktor, ki se bo uporabljal za raziskovanje in dokazovanje znanstvene in tehnološke izvedljivosti trajnostne proizvodnje fuzijske energije. Projekt izvaja Organizacija ITER, ki je bila na podlagi Sporazuma ITER ustanovljena kot mednarodna organizacija. Projekt ITER naj bi dosegel višek z naborom poskusov (t. i. devterij-tritijevo plazmo), ki bodo dosegli pozitivno neto energijsko bilanco pri fuziji. Ti rezultati bodo lahko temelj za gradnjo demonstracijske elektrarne (DEMO), katere cilj bo predstaviti fuzijo v okviru delujoče elektrarne. V znanosti na področju fuzije se proučuje več konstrukcij fuzijskih reaktorjev, vendar za najbolj izvedljivo in realistično na splošno velja tokamak. Slika 1 prikazuje prečni prerez konstrukcije tokamaka projekta ITER, dodani so še opisi njenih glavnih komponent in sistemov. V skladu z določbami Sporazuma ITER mora vsaka pogodbenica zagotavljati dve vrsti prispevkov k projektu: stvarne in denarne prispevke. Denarni prispevki se plačujejo neposredno Organizaciji ITER in se uporabljajo za njeno delovanje in dejavnosti, ki vključujejo zasnovo in specifikacijo komponent projekta ter celovito montažo, instalacijo in delovanje naprave. Stvarni prispevki so dejansko komponente tokamaka ter njegovih pomožnih in podpornih sistemov, naročijo in zgradijo jih pogodbenice, nato pa se dostavijo na gradbišče projekta ITER v Cadarachu v Franciji. Slika 2 prikazuje poenostavljeno shemo tokamaka ITER, iz katere je razvidno, katere pogodbenice so odgovorne za ključne stvarne prispevke. Pogodbenice upravljajo projekt ITER in nadzorujejo delovanje Organizacije ITER zlasti prek Sveta ITER, v katerem so zastopane vse pogodbenice in ki se sestane dvakrat letno. Svet ITER je na splošno pristojen in odgovoren za projekt, pomoč pa mu zagotavljajo podrejeni/posvetovalni organi. V skladu s Sporazumom ITER mora vsaka pogodbenica ustanoviti notranjo agencijo, ki je odgovorna, da v imenu zadevne pogodbenice Organizaciji ITER zagotavlja obe vrsti prispevkov. Skupno podjetje F4E je notranja agencija EU. Njegovi člani ga upravljajo prek upravnega odbora skupnega podjetja F4E in njegovih organov. Slika 3 prikazuje strukturo upravljanja projekta ITER z evropske perspektive. Zajema strukturo upravljanja Organizacije ITER in skupnega podjetja F4E, ob tem prikazuje tudi njuno medsebojno odvisnost. V okviru pogajanj o Sporazumu ITER sta EU in Japonska leta 2005 podpisali ločen, a soroden dvostranski sporazum. Ta sporazum, imenovan širši pristop, olajšuje sodelovanje obeh pogodbenic pri treh projektih na Japonskem, povezanih s fuzijo, ključni namen pa je podpora pri razvoju in izvajanju projekta ITER in pripravah na demonstracijsko elektrarno. Večino (približno 90 %) virov, ki jih EU prispeva k projektom širšega pristopa, zajemajo stvarne komponente, ki jih številni člani skupnega podjetja F4E zagotavljajo prostovoljno, zato je denarni prispevek skupnega podjetja F4E za širši pristop v primerjavi z denarnimi in stvarnimi prispevki za projekt ITER zelo majhen.

V skladu z vsem zgoraj navedenim ima skupno podjetje F4E tri glavne naloge, določene s predpisi: (a) zagotavljati prispevek Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) Mednarodni organizaciji za fuzijsko energijo ITER; (b) zagotavljati prispevek Euratoma za dejavnosti širšega pristopa z Japonsko za hitro uresničitev fuzijske energije; (c) pripraviti in usklajevati program dejavnosti za pripravo gradnje demonstracijskega fuzijskega reaktorja in sorodnih naprav, vključno z Eksperimentalno obsevalno napravo za testiranje fuzijskih materialov in tehnologij (IFMIF). Trenutno se skupno podjetje F4E osredotoča predvsem na dejavnosti iz točk (a) in (b). Svoje delo v zvezi z demonstracijsko elektrarno trenutno opravlja večinoma v okviru sodelovanja z Evropskim konzorcijem za razvoj fuzijske energije (EUROfusion), ki izvaja pomembne raziskovalne dejavnosti, ki se delno financirajo z nepovratnimi sredstvi skupnega podjetja F4E, in to na področjih, pomembnih za pripravo demonstracijske elektrarne. Vse ukrepe skupnega podjetja F4E znanstveno podpira konzorcij EUROfusion, ki se financira iz programa Euratoma za raziskave in usposabljanje. Slika 4 v nadaljevanju prikazuje logiko ukrepanja, po kateri skupno podjetje F4E zagotavlja prispevek EU k projektu ITER in izvaja sorodne dejavnosti, povezane s širšim pristopom in demonstracijsko elektrarno. Pozitiven rezultat projekta ITER bo pomemben znak na poti k potrditvi fuzije kot novega in trajnostnega vira energije, ki bo pomagal blažiti podnebne spremembe, prispeval k energetski varnosti, izboljšal okoljsko uspešnost energetskega sektorja ter spodbujal inovacije in konkurenčnost EU. Uspeh projekta ITER bo odvisen od tega, ali bodo pogodbenice Sporazuma ITER ostale predane projektu in mu zagotavljale podporo (stvarne in denarne prispevke). V naslednjem oddelku poročila so navedeni številni pozitivni dosežki pri izvajanju projekta ITER v zadnjih letih. Kljub temu napredku in pomembnim izboljšavam pri izvajanju in upravljanju projekta ostajajo pomembna tveganja, povezana z načrtovanjem in montažo, ki še vedno zahtevajo popolno pozornost vodstva in zainteresiranih strani, poleg tega jih je treba ustrezno obravnavati, vključno z ustreznim načrtovanjem nepredvidenih stroškov in zamud. Brexit ne vpliva na predanost EU projektu ITER. 3. Izvajanje, napredek in stanje Dosežki pri gradnji in vodenju projekta ITER v obdobju 2014–2017 Skupno podjetje F4E je začelo projekt ITER v Cadarachu graditi leta 2009 in po pričakovanjih naj bi gradnja trajala deset let. Po odkritju številnih šibkih točk in pomanjkljivosti leta 2013 (na podlagi notranje ocene projekta ITER in pregleda skupnega podjetja F4E) se osnova projekta, sprejeta leta 2010, ni več zdela realna. Eden izmed ključnih vzrokov za zamude in dodatne stroške so bili nedodelan načrt komponent projekta zaradi kompleksnosti in prototipskosti projekta ter posledične pogoste spremembe tega načrta. Pričakovana dobava nekaterih stvarnih prispevkov je zamujala do 45 mesecev glede na načrtovane datume iz časovnega načrta za ITER iz leta 2010. Potreba po spremembi načrta projekta je postala očitna. Skladno s tem sta Organizacija ITER in skupno podjetje F4E uvedla obsežne spremembe na vseh ravneh, vključno s spremembami v višjem vodstvu obeh organizacij. Novi vodstvi sta leta 2015 sprejeli akcijska načrta za rešitev nastalih razmer. Poleg tega je novi generalni direktor Organizacije ITER, ki ga je marca 2015 imenoval Svet ITER, sprejel ukrepe za izvajanje strogih tehnik upravljanja projekta (vključno z nadzorom nad časovnim načrtom in stroški, obvladovanjem tveganj in zamrznitvijo načrta) ter ustanovil rezervni sklad za kritje povečanih stroškov zaradi poznih sprememb tehničnih specifikacij. V skupnem podjetju F4E so bili med ukrepi večja osredotočenost na obvladovanje tveganj, večja prilagodljivost pri izvajanju predpisov o upravljanju pogodb ter boljše povezovanje in komunikacija med skupnim podjetjem F4E, Organizacijo ITER in drugimi notranjimi agencijami. Tudi upravni odbor skupnega podjetja F4E je imenoval novega direktorja podjetja. Nova osnova projekta na podlagi postopnega pristopa Aprila 2016 je novo osnovo pregledal neodvisni odbor, kot prvi tehnično izvedljiv datum pa je bil potrjen mejnik za prvo plazmo v letu 2025. Opozorjeno je bilo, da določitev tega ciljnega datuma, ko bi dosegli prvo plazmo, ne vključuje nepredvidenih dogodkov in temelji na domnevi, da je mogoče ublažiti vsa tveganja. Neupoštevanje nepredvidenih dogodkov v osnovi za projekt, ki je tako obsežen in zapleten kot ITER, ni običajno, kar prispeva k delni negotovosti pri splošnem upravljanju. Pregledovalci so poleg tega priporočili postopni pristop. Ob upoštevanju pozitivnih priporočil iz tega pregleda je Svet ITER novembra 2016 odobril novo osnovo ITER ad referendum. Postopni pristop je eden ključnih delov spremembe načrta upravljanja. Gradnjo in montažo naprave deli na štiri faze, od katerih vsaka vodi do ključnega cilja. Višek je končni cilj četrte faze: popolno devterij-tritijevo (D-T) delovanje. Med vsako fazo projekta se izvajajo samo dejavnosti, ključne za doseganje cilja zadevne faze. Ta načrt upošteva finančne omejitve pogodbenic Sporazuma ITER, saj omejuje denarne prispevke in prelaga stvarne prispevke, ki niso nujni za zadevno trenutno fazo projekta. Poleg tega zmanjšuje tveganja s preizkušanjem naprave in obstoječih komponent po koncu vsake faze, kar omogoča odkrivanje in reševanje morebitnih težav, preden se projekt nadaljuje. Projekt je trenutno v prvi fazi, katere ključni cilj je prva plazma. Da bi prvo plazmo dosegli leta 2025, kot je načrtovano, je skupno podjetje F4E sprejelo strategijo Neposredna pot do prve plazme, po kateri imajo prednost komponente, poglavitne za ta mejnik. Postopni pristop je prikazan na sliki 5 v nadaljevanju.

Po odobritvi osnove v letu 2016 je skupno podjetje F4E določilo nov časovni razpored in ponovno izračunalo predvidene stroške svojega prispevka do leta 2025, ko bo dosežen mejnik prve plazme. Finančna sredstva, ki jih bo predvidoma moralo zagotoviti skupno podjetje F4E za fazo gradnje od leta 2021 do leta 2025, znašajo 5,5 milijarde EUR v sedanjih vrednostih. Celotni predvideni prispevek Evrope k spremenjeni osnovi projekta na podlagi postopnega pristopa je naveden v preglednici 1 v nadaljevanju. Preglednica 1: Povzetek odobritev za prevzem obveznosti Euratoma za projekt ITER do prve plazme, od prve plazme do devterij-tritijeve faze in vseh odobritev po letu 2020 (enote so sedanje vrednosti, v milijardah EUR) Vir: Sporočilo COM(2017) 319, Prispevek EU k prenovljenemu projektu ITER. Do prve plazme Od prve plazme do devterij-tritijeve faze Skupaj po letu 2020 2021–2025 2026–2027 2028–2035 Skupni znesek denarnega prispevka F4E za Organizacijo ITER 1,5 0,7 1,6 3,8 Stvarni prispevek F4E 3,1 0,8 0,7 4,6 Upravljanje F4E 0,3 0,1 0,6 1,0 Druge dejavnosti F4E 0,5 0,2 0,1 0,8 Upravljanje projekta EK 0,05 0,02 0,08 0,15 Skupaj 5,5 1,8 3,1 10,4 Odhodki Euratoma, povezani s projektom ITER Financiranje evropskega sodelovanja pri projektu ITER in povezanih dejavnosti (širši pristop, demonstracijska elektrarna) poteka prek skupnega podjetja F4E kot notranje agencije Euratoma za projekt ITER. Med poslovnimi prihodki skupnega podjetja F4E so zlasti prispevek Euratoma, prispevek države gostiteljice projekta ITER (Francije) in prispevki članov. Glavni vir prihodkov skupnega podjetja F4E je prispevek Euratoma. Skupno podjetje F4E je od ustanovitve 31. decembra 2017 prejelo skupno 5 055 milijonov EUR odobritev za prevzem obveznosti in 3 328 milijonov EUR odobritev plačil (oba zneska sta v sedanjih vrednostih) iz prispevkov Euratoma. Na sliki 6 graf prikazuje tekoči skupni znesek odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil. Te odobritve vključujejo odobritve za dodelitev finančnih sredstev za dejavnosti širšega pristopa, a ker je večina vrednosti, ki jo EU preusmeri v širši pristop, v obliki prostovoljnih stvarnih prispevkov, so te odobritve v primerjavi z odobritvami za projekt ITER zelo majhne. Na splošno ta graf prikazuje dobro proračunsko uspešnost, ki se je v zadnjem času izboljšala, in sicer v smislu obveznosti in plačil, ne glede na ugotovitve rednih revizij in neodvisnih pregledov projekta. Večina odhodkov skupnega podjetja F4E je povezanih z javnimi naročili. To so pogodbe, ki jih pripravi in opredeli Organizacija ITER, od katerih se vsaka nanaša na zadevno delo, ki ga mora notranja agencija opraviti in dostaviti Organizaciji ITER. Lahko se nanašajo na gradnjo komponent, storitve, upravljanje ali drugo delo, ki ga je treba opraviti kot prispevek k projektu ITER, pri večini pa gre za razvoj in gradnjo komponent tokamaka kot stvarnih prispevkov. Skupno podjetje F4E po sklenitvi javnega naročila z Organizacijo ITER odda ponudbo in podpiše pogodbe z dobavitelji potrebnih predmetov dobave. Od novembra 2017 je skupno podjetje F4E podpisalo pogodbe za 87 % vseh stvarnih prispevkov, ki jih EU dolguje Organizaciji ITER. Denarni znesek, ki ustreza tem stvarnim prispevkom, prikazuje slika 7 v nadaljevanju. Čeprav se podpisane pogodbe nanašajo na vrednost v višini skoraj 4 milijarde EUR, to ni znesek, ki ga je plačalo skupno podjetje F4E. Znesek, odobren ob začetku izvajanja javnega naročila, se pogosto plača v obrokih, večina zneska pa se plača na koncu. Do maja 2017 sta bili za stvarne prispevke za projekt ITER plačani približno 2,25 milijarde EUR. Ta znesek je bil izplačan več sto izvajalcem in še več podizvajalcem v EU in zunaj nje, kar je za gospodarstvo EU pomenilo rast in zaposlovanje. Te koristi so kvantificirane v oddelku 5. Poleg naročil del odhodkov skupnega podjetja F4E iz poslovanja zajemajo nepovratna sredstva. Ta so v obliki prispevkov za raziskave in razvoj, povezanimi z dejavnostmi skupnega podjetja F4E. Slika 8 prikazuje kumulativni znesek nepovratnih sredstev, ki jih je dodelilo skupno podjetje F4E, ter njihovo vrednost v eurih.

Do danes so pogodbe s skupnim podjetjem F4E za dobavo stvarnih prispevkov za projekt ITER in nepovratna sredstva za podporo raziskovalnim in razvojnim ukrepom koristila podjetjem v vsaj 20 državah članicah. Ker je Francija država gostiteljica projekta, se največji delež pogodb in pogodb s podizvajalci sklene s francoskimi izvajalci in podizvajalci. Vendar te koristi uravnoteži dejstvo, da v fazi gradnje 20 % evropskega prispevka k projektu financira Francija in 80 % Euratom, kar pomeni, da Francija prispeva veliko višji znesek kot druge države članice. Skupno podjetje F4E si v skladu z zahtevo Sveta Evropske unije in Evropskega parlamenta prizadeva za obravnavo razlik na ravni udeležbe industrije v državah članicah, tudi z boljšim obveščanjem o javnih naročilih in priložnostih za pridobitev nepovratnih sredstev. Napredek pri prispevkih Euratoma za projekt ITER na podlagi osnove iz leta 2016 Ko bo kompleks ITER končan, bo zajemal 39 stavb, objektov in površin, vključno s kompleksom tokamak in napravo ITER. Novembra 2017 je bil dosežen mejnik končanih 50 % dejavnosti gradnje celotne fizične konstrukcije, potrebnih za doseganje prve plazme. Fizični napredek projekta je mogoče spremljati po mejnikih. Svet ITER vsako leto na eni od obeh sej v letu odobri sveženj mejnikov za namene sledenja uspešnosti in poročanja Svetu ITER. Mejnike, povezane z evropskimi prispevki, spremlja tudi upravni odbor skupnega podjetja F4E. Mejniki se nanašajo na vsa področja projekta, od javnega naročanja do gradnje. Preglednica 2 prikazuje stanje ob koncu leta 2017, in sicer za vse mejnike, ki jih je bilo treba doseči do takrat. Vsi mejniki, ki jih je bilo treba doseči do konca leta 2017, so bili doseženi.



Drug način za merjenje končanja projekta je uporaba kreditnih točk ITER. Sistem kreditnih točk je bil uveden, da bi se olajšalo sledenje prispevkov. Ko Organizacija ITER pripravi javno naročilo, se opredelijo notranji mejniki za ocenjevanje napredka pri izvajanju naročila. Z nekaterimi od teh mejnikov so povezane kreditne točke ITER (imenovane tudi obračunske enote ITER), ki jih Organizacija ITER dodeli notranji agenciji, ko je mejnik dosežen. Če se za javno naročilo dosežejo vse kreditne točke, pomeni, da je notranja agencija dosegla vse mejnike in v celoti izvedla svoje obveznosti za to javno naročilo. Pomembno je opozoriti, da kreditne točke ITER ne ustrezajo dejanskim stroškom izvedenega dela ali proizvedenih komponent, temveč nominalni vrednosti javnega naročila v skladu z dogovorom med Organizacijo ITER in njenimi člani (pogodbenicami Sporazuma ITER). S tem kreditne točke ITER, ki jih notranji agenciji dodeli Organizacija ITER, ustrezajo opravljenemu delu in doseženim mejnikom. Za denarne prispevke in upravne odhodke notranje agencije kreditnih točk ni mogoče pridobiti. Sliki 9 in 10 prikazujeta gibanje števila kreditnih točk ITER v obdobju 2014–2017 oziroma 2010–2017 v primerjavi z osnovo. S slik je razvidno, da število doseženih kreditnih točk ne glede na majhno zamudo v letu 2017 precej tesno sledi osnovi. Konec leta 2017 je bilo doseženih 35 % vseh evropskih kreditnih točk za stvarne prispevke. Napredek med letoma 2014 in 2017 je prikazan v preglednici 3, ti podatki pa so na sliki 11 navedeni kot odstotni delež vseh kreditnih točk za posamezni ukrep.





Preglednica 3: Napredek pri ukrepih (kategorijah dela) v smislu doseženih kreditnih točk v letih 2013 in 2017 Vir: Podatki iz osnutka letnega in večletnega programa skupnega podjetja F4E za obdobje 2019–2023. Ukrep Doseženo 1. 1. 2014 (v tisočih obrač. enot ITER) Doseženo 30. 11. 2017 (v tisočih obrač. enot ITER) Predvideno skupno št. kreditnih točk (v tisočih obrač. enot ITER) Lokacija, stavbe in oskrba z električno energijo 53,50 181,94 516,10 Magneti 13,19 85,74 185,84 Vakuumska posoda 0 30,08 89,56 Kriogenska infrastruktura in jedrski gorivni cikel 0 22,86 57,39 Curek nevtralnih delcev, oskrba z el. energijo in viri el. energije 1,86 19,63 103,95 Diverter v posodi 0 1,92 22,24 Daljinsko upravljanje 0 1,80 39,73 Tehnologija antene in plazme 0 0,50 27,41 Diagnostika 0 0,02 29,67 Obloga v posodi 0 0 44,85 Napredek pri projektih širšega pristopa in njihov časovni načrt Večino virov, ki jih EU zagotavlja za izvajanje dejavnosti širšega pristopa (približno 90 %), prostovoljno zagotavljajo številni člani skupnega podjetja F4E (Belgija, Francija, Nemčija, Italija, Španija, v preteklosti tudi Švica). Denarni prispevek EU za te projekte je zato v primerjavi z odhodki skupnega podjetja F4E za projekt ITER zelo majhen. Kot pri gradnji ITER se stvarni prispevki za projekte širšega pristopa formalizirajo z javnimi naročili, njihova vrednost pa se meri v kreditnih točkah. Kreditne točke širšega pristopa se imenujejo obračunske enote širšega pristopa. Vrednost celotnega obsega del, na katerega se nanaša Sporazum o širšem pristopu, je 1 000 000 obračunskih enot širšega pristopa, od katerih jih 500 000 zagotovi Euratom, 500 000 pa Japonska. Vsi trije projekti naj bi se po načrtu končali v okviru sedanjega medletnega finančnega okvira (pred koncem leta 2020). Konec junija 2016 je bilo EU dodeljenih 73 % vseh obveznosti za projekt JT-60SA, 82 % za projekt IFMIF/EVEDA in 97 % za projekt IFERC. Slika 12 v nadaljevanju prikazuje dodeljene kreditne točke za posamezni projekt kot odstotni delež kreditnih točk, ki naj bi se dodelile v skladu z načrti. Povprečni delež presega 88 %.

4. Ocena dosedanjih rezultatov – metodologija in orodja v skladu z načeli boljšega pravnega urejanja Evropsko sodelovanje pri projektu ITER in širšem pristopu, ki se izvaja prek dejavnosti skupnega podjetja F4E in katerega rezultati so navedeni v prejšnjem oddelku v skladu z zahtevami iz člena 5b odločbe Sveta EU o ustanovitvi skupnega podjetja F4E, je bilo analizirano v skladu z načeli boljšega pravnega urejanja. Rezultati analize so navedeni v naslednjem oddelku in strukturirani na podlagi petih meril za ocenjevanje, ti so ustreznost, uspešnost, dodana vrednost EU, učinkovitost in skladnost. V Prilogi 2 je razložena metodologija podporne študije ocene, vključno s povezano ocenjevalno matriko. V vmesni oceni se običajno ocenijo učinki ukrepanja glede na osnovo. Ta osnova je pogosto opis, kako bi se sedanji položaj spreminjal brez ukrepanja. Projekt ITER je zaradi dolgotrajnosti in statusa znanstvenega poskusa, povezanega z mednarodnim sporazumom, poseben primer. Poleg tega je celotni učinek projekta ITER težko kvantificirati – njegov obstoj ne omogoča samo gospodarskih koristi, temveč tudi novo intelektualno lastnino in izločitev z ustanavljanjem neodvisnih podjetij. Študija ustvarjanja dodane vrednosti vključuje deset študij primerov podjetij, ki so delala s projektom ITER in razvila izpeljane proizvode, ki jih je mogoče izkoriščati na nefuzijskih področjih (na primer instrumenti na širšem področju energetike, letalstva in visoke tehnologije). Osnovni scenarij teh inovacij ne bi vključeval, vendar je težko reči, kakšni bodo njihovi učinki. Ob tem pa je mogoče osnove opredeliti z nekaterimi omejitvami. Študija ustvarjanja dodane vrednosti se pri kvantitativni analizi osredotoča samo na gospodarstvo EU in vključuje dve osnovi. Prva je scenarij brez odhodkov za ITER, po katerem se denar, ki se porablja iz proračuna skupnega podjetja F4E, sploh ne bi porabil, učinek projekta ITER po tem scenariju se imenuje bruto učinek. Druga osnova je scenarij, po katerem bi se enak znesek denarja, ki se porabi za projekt ITER, porabil v drugih gospodarskih sektorjih EU sorazmerno z velikostjo posameznega sektorja. Učinek po tem scenariju se imenuje neto učinek. To je podrobneje razloženo v pododdelku Učinkovitost v oddelku 5 (Analiza). Omejitve ocene Ta ocena se nanaša na evropski prispevek k projektu ITER. Tudi če upoštevamo samo dejavnosti skupnega podjetja F4E, povezane s projektom ITER, je to podjetje samo delček velikega in kompleksnega mehanizma – projekta ITER. Zato je težko ocenjevati uspešnost skupnega podjetja F4E in pri tem kot merilo uporabljati napredek pri projektu ITER, saj je ta odvisen od številnih organizacij, skupno podjetje F4E pa je le ena od njih. Dejavnosti skupnega podjetja F4E, povezane s širšim pristopom, je mogoče preprosteje analizirati, saj sta pri širšem pristopu samo dve pogodbenici (Euratom in Japonska), vendar je treba upoštevati, da rezultati gradnje in delovanja naprav niso odvisni samo od skupnega podjetja F4E ali EU. Poleg tega Sporazum ITER določa, da Euratom kot gostitelj ne more odstopiti od projekta. Zato so nekatera področja ocenjevanja, kot je vrednost neprekinjene udeležbe EU, hipotetična. Vseeno so odgovori na ta vprašanja še vedno dragoceni, saj upravičujejo in podpirajo druga področja ocenjevanja. Nekatere študije, na katerih temelji ta ocena, uporabljajo pretekle podatke za napovedovanje gospodarskega učinka projekta ITER po različnih prihodnjih scenarijih. Napovedovanje in projektiranje nujno vključujeta nekatere domneve o razvoju geopolitičnega prizorišča v projekcijskem obdobju. V podporni študiji k tej oceni nekatere ugotovitve temeljijo na odgovorih na spletno anketo, izvedeno med člani upravnega odbora in uradniki za zvezo v industriji. Populacija je bila 60 oziroma 22 oseb, njihova odzivnost pa ni bila prav velika: 45- oziroma 36-odstotna. Zaradi majhnega vzorca rezultatov ni mogoče interpretirati kot natančen odraz stališč uradnikov za zvezo v industriji in članov upravnega odbora, poleg tega gre lahko v vzorcu za pristranskost zaradi samoizbire. Ne glede na to lahko rezultati dajo nekatere uporabne informacije. 5. Analiza in odgovori na ocenjevalna vprašanja V tem oddelku so navedene ugotovitve vmesne ocene evropskega prispevka k projektu ITER, ki obravnava vprašanje, ali je glede na sedanje potrebe še ustrezen. V nadaljevanju je izvedena presoja, kako uspešno in učinkovito je evropsko sodelovanje pri projektu ITER, ter proučena njegova dodana vrednost EU. Ne nazadnje je v tem oddelku proučeno, kako skladno je evropsko sodelovanje pri projektu ITER z drugimi ukrepi ali politikami EU.



Ustreznost

I.Evropska komisija je 28. novembra 2018 sprejela strateško dolgoročno vizijo za uspešno, sodobno, konkurenčno in podnebno nevtralno gospodarstvo do leta 2050, Čist planet za vse. Iz strategije je razvidno, kako lahko Evropa utira pot do podnebne nevtralnosti z naložbami v realne tehnološke rešitve, opolnomočenjem državljanov in usklajevanjem ukrepov na ključnih področjih, kot so industrijska politika, finance ali raziskave, obenem pa zagotavlja socialno pravičnost za pravičen prehod. Analiza, ki spremlja ta dokument, potrjuje, da je fuzija potencialna nova tehnologija za proizvodnjo energije, pri kateri ne bodo nastajali toplogredni plini in za katero se uporablja gorivo, ki je na voljo v izobilju, poleg tega pa priznava projekt ITER kot eno glavnih svetovnih pobud, ki je glavni prispevek Evropske unije k raziskavi fuzije. Fuzijska energija bi lahko omogočila pomembne koristi. Fuzijski gorivi (devterij in tritij) sta široko dostopni in skoraj neizčrpni. Fuzijska elektrarna sama po sebi ne ustvarja posebnih varnostnih tveganj: iz manj kot grama goriva nastane plazma, ki v primeru nenačrtovanega dogodka sama hitro ugasne. Pri reakcijah med devterijem in tritijem nastanejo nevtroni, ki bodo aktivirali materiale stene. Nastali radioaktivni stranski produkti po krajšem času razpadejo. Koristi fuzijske energije kot brezogljičnega, trajnostnega vira energije, ki bi dopolnil obnovljive vire, so prepričljivi razlogi v prid fuziji. II.V nasprotju z obnovljivimi viri energije, ki so na splošno v fazi razvoja, v kateri lahko proizvajajo energijo za gospodarsko uporabo, je fuzija še vedno nastajajoča tehnologija, za katero so potrebne nadaljnje raziskave, preden bo v isti fazi. ITER ima v raziskavah fuzijske energije edinstveno mesto. Je ključni element za izvajanje evropskega raziskovalnega načrta za uresničitev fuzijske energije. Načrt je temelj za programe konzorcija EUROfusion in skupnega podjetja Fuzija za energijo ter zagotavlja jasne in strukturirane ukrepe za gospodarsko uporabo fuzijske električne energije. III.Projekt ITER kot projekt sodelovanja med sedmimi pogodbenicami, ki skupaj zajemajo 80 % svetovnega BDP, izstopa kot daleč največji in najambicioznejši fuzijski poskus, ki se trenutno vzpostavlja. Projekt je ključen za dokaz izvedljivosti fuzije, zato je treba rezultate poskusov ITER šteti za zelo ustrezne za prihodnje energijske potrebe EU. Tudi drugi in tretji cilj skupnega podjetja F4E, ki se nanašata na evropski prispevek k širšemu pristopu in demonstracijski elektrarni, sta povezana s tem ciljem. Čeprav fuzija kot tehnologija še ni dovolj razvita, da bi zadostila sedanjim energijskim potrebam EU, je njen razvoj zaradi njenega potenciala ključen za energetiko po letu 2050. IV.V projektu, kot je ITER, pri katerem morajo komponente, ki jih v več državah proizvedejo razni izvajalci, delovati v brezhibni skladnosti, so velika zahtevnost in visoki stroški spreminjanja načrta neizogibni. Po oceni iz leta 2013 je bilo Organizaciji ITER preprečeno spreminjanje načrta, spodbujala pa se je zgodnja zamrznitev načrtov. Čeprav so ti ukrepi z vidika projektnega vodenja zelo koristni, ustvarjajo razmere, v katerih v načrt ni mogoče preprosto vključiti novega tehnološkega napredka ali izpopolnjene specifikacije. Vendar je v okviru teh omejitev nekaj možnosti za spreminjanje načrta, na primer načrta manjših komponent. Večina osebja in zainteresiranih strani v Organizaciji ITER in skupnem podjetju F4E, članov upravnega odbora in uradnikov za zvezo v industriji se je strinjala, da se skupno podjetje F4E ustrezno prilagaja tehnološkemu in znanstvenemu napredku, in nihče ni navedel pomembnega tehnološkega ali znanstvenega dosežka, ki bi ga skupno podjetje F4E moralo upoštevati, a ga ni. V.Z vidika mednarodnih obveznosti EU, povezanih z energijo, projekt ITER ustreza obveznostim EU v skladu s Pariškim sporazumom in cilji trajnostnega razvoja (običajno imenovanimi Agenda 2030), ki so bili sprejeti leta 2015 pod okriljem Združenih narodov. Cilji Pariškega sporazuma, ki naj bi bili doseženi do konca stoletja, se nanašajo na omejitev globalnega segrevanja, povečanje zmožnosti prilagajanja na podnebne spremembe in uresničitev nizkih emisij toplogrednih plinov. Za doseganje teh ciljev je treba nesporno nujno prenehati uporabljati fosilna goriva in preiti na okolju prijaznejše možnosti. Čeprav je fuzijska energija kot možen vir energije za gospodarsko uporabo dolgoročni cilj in ni mogoče pričakovati, da se bo proizvodnja energije začela pred letom 2050, je tudi časovni okvir teh ciljev dolgoročen. Zato so raziskave fuzijske energije kot nizkoogljične alternative fosilnim gorivom in dopolnitve energije iz obnovljivih virov, z njimi pa tudi projekt ITER, zelo skladni z obveznostmi EU na podlagi Pariškega sporazuma. VI.V nasprotju s Pariškim sporazumom se cilji trajnostnega razvoja ne nanašajo samo na energijo in podnebje, temveč na raznovrstna vprašanja gospodarskega in družbenega razvoja. Do leta 2030 je treba doseči 17 ciljev trajnostnega razvoja, ki se nanašajo na področja, kot so revščina, izobraževanje, lakota, higiena, enakost spolov in podnebne spremembe. Kljub dolgoročnemu značaju je projekt ITER v skladu s temi cilji. Uspešnost VII.Kot je pojasnjeno v logiki ukrepanja (slika 4) je mogoče tri naloge skupnega podjetja F4E šteti za posebne cilje skupnega podjetja F4E. Koliko so bili ti cilji doseženi, je bilo podrobneje ocenjeno v oddelkih 2 in 3, projekti širšega pristopa v glavnem potekajo po načrtih, projektov za pripravo demonstracijske elektrarne skupno podjetje F4E (z izjemo dela IFMIF po Sporazumu o širšem pristopu) ne izvaja, dokler ne bo dosežena prva plazma, projekt ITER pa kljub znatnim zamudam in povečanju stroškov v preteklosti zdaj zanesljivo napreduje v skladu s časovnim načrtom in proračunom na podlagi nove osnove iz leta 2016. Sliki 9 in 10 prikazujeta, koliko projekt ITER poteka v skladu s časovnim načrtom v smislu doseženih in dodeljenih kreditnih točk. VIII.V terminu za prvo plazmo ni upoštevana varnostna rezerva za nepredvidene dogodke in tveganja, ki jih ni mogoče utemeljeno izključiti, zlasti pri tako zapletenih projektih. Da bi se zagotovila zanesljivost časovnega načrta, bi bilo treba v razumni meri upoštevati nepredvidene dogodke. Kot je navedeno v nedavnem sporočilu Komisije o projektu ITER, Komisija na podlagi izkušenj z velikimi mednarodnimi projekti podobne kompleksnosti in zrelosti ocenjuje, da bi bila ustrezna varnostna rezerva do 24 mesecev pri časovnem načrtu in 10–20 % pri proračunskih sredstvih. IX.Čeprav so tri leta zelo kratko obdobje za spremljanje velikih izboljšav pri tako obsežnem projektu, je v smislu izboljšav projektne kulture in upravljanja od spremembe načrta upravljanja v letu 2015 mogoče opaziti nekaj znakov napredka. V zadnjem letnem poročilu o oceni skupnega podjetja F4E je bilo navedeno, da se zdi, da je skupno podjetje F4E „na pravi poti in v položaju, da preide v stabilno stanje zunaj izrednih razmer“. Vendar je iz navedenega poročila in intervjujev, izvedenih v podporo oceni, razvidno, da je še vedno potrebnih veliko izboljšav, zlasti glede upravljanja pogodb in praks javnega naročanja. Predpisi skupnega podjetja F4E o javnem naročanju niso bili namenjeni mednarodnemu poskusnemu znanstvenemu projektu. Da bi to popravilo, skupno podjetje F4E aktivno sodeluje z industrijo in raziskovalnimi skupnostmi ter spodbuja udeležbo na razpisih za zbiranje ponudb in na razpisih za zbiranje predlogov. To vključuje sodelovanje z mrežo uradnikov za zvezo v industriji in mrežo uradnikov za zvezo za evropske fuzijske laboratorije (EFLO). Pri tem gre tudi za pobude sporočanja in obveščanja za večjo ozaveščenost in zmožnost. X.Poleg tega so odgovorne službe Komisije nedavno sprejele strategijo nadzora z dvema ciljema: prvič, s sodelovanjem Evropske komisije v strukturi upravljanja skupnega podjetja F4E zagotoviti, da obseg dejavnosti, proračun in časovni načrt podjetja ustrezajo namenu in se upoštevajo; drugič, izvajati neposredni nadzor nad uporabo proračuna skupnega podjetja F4E in spremljati uspešnost njegovega delovanja. Vzporedno so bili med Euratomovim predsedovanjem upravno-posvetovalnemu odboru ITER (MAC) v letih 2016 in 2017 sprejeti ukrepi za povečanje učinkovitosti tega odbora s pravočasno predložitvijo ustreznih informacij pred sejami in reorganizacijo dnevnega reda za seje tega odbora. Podobne spremembe so bile izvedene v drugih upravljavskih organih projekta ITER, poleg tega so bili na vseh hierarhičnih ravneh okrepljeni stiki med Komisijo, Organizacijo ITER in skupnim podjetjem F4E. Oktobra 2017 so člani upravno-posvetovalnega odbora izvedli samooceno, pri kateri so vsi člani potrdili opazno izboljšanje uspešnosti upravljanja odbora. XI.Eno izmed ključnih vprašanj pri gradnji projekta ITER je zdaj pravilna izvedba montaže in instalacije, pri čemer je treba upoštevati, da projekt ITER kot prvi tovrstni projekt vključuje več organizacij, kar posledično pomeni zapleteno opredelitev konfiguracije in zapleten postopek upravljanja sprememb. Za dosego tega cilja se je zdelo primerno pregledati strategijo projekta ITER za montažo in instalacijo ter se pri tem osredotočiti na številne spremembe in izboljšave iz preteklih nekaj let, kot je sprejetje postopnega pristopa za dokončanje montaže ključnih komponent, vzpostavitev pogodbe, po kateri je vodja gradnje kot pooblaščenec (CMA), in izvajanje novega načrta upravljanja konfiguracij (CMP). Glede na zgoraj navedeno se je Svet ITER na svoji enaindvajseti seji (IC-21) novembra 2017 odločil, da bo leta 2018 izvedel temeljit neodvisni pregled strategije konfiguracije, montaže in instalacije projekta ITER za ključni del do prve plazme. XII.Načrtovanje, snovanje in gradnja pri projektu ITER spodbujajo nove vrhunske raziskave in inovacije tako na področju fuzije kot zunaj njega. Dejansko velja pogodba s skupnim podjetjem F4E za odskočno desko za uresničitev dolgoročnejših koristi. Podjetja ocenjujejo, da sodelovanje pri projektu ITER povečuje njihov ugled kot vodilnega visokotehnološkega podjetja. Več kot tretjina podjetij je zaradi sodelovanja pri projektu ITER razvila nove vrhunske tehnologije. Potencial izločitve z ustanavljanjem neodvisnih podjetij, ki je delno že uresničen, je zelo velik in bi lahko prinesel neskončno množico koristi za EU in druge pogodbenice Sporazuma ITER. Izločitve z ustanavljanjem neodvisnih podjetij bi lahko med letoma 2018 in 2030 ustvarile dodatnih 10 900 delovnih mest, poleg tega bi v navedenem obdobju povečale bruto dodano vrednost za 2 248 milijonov EUR. XIII.V študiji ustvarjanja dodane vrednosti je bilo ugotovljeno, da so odhodki skupnega podjetja F4E za projekt ITER v obdobju 2008–2017 v primerjavi s scenarijem brez odhodkov za ITER ustvarili 34 000 zaposlitvenih let in skoraj 4,8 milijarde EUR bruto dodane vrednosti (BDV). Obstaja tudi velik potencial za izpeljano tehnologijo, saj je projekt ITER v samem vrhu raziskovanja fuzije, številne komponente projekta pa so prve te vrste. V isti študiji je bilo navedenih več študij primerov sodelovanja podjetij pri projektu ITER, ki je omogočilo razvoj izpeljanih proizvodov in inovacij, ki jih je pogosto mogoče prenesti na druga področja. XIV.Kot je opisano v pododdelku Skladnost v nadaljevanju, projekt ITER prispeva k doseganju številnih notranjih in mednarodnih ciljev EU, od katerih so nekateri, kot je Pariški sporazum, odmevni in dobro znani širši javnosti. Dodana vrednost EU XV.Ob upoštevanju prispevkov drugih pogodbenic in virov, potrebnih po letu 2020, so stroški projekta ITER precej visoki. Projekt zahteva tudi veliko tehničnega strokovnega znanja in veliko usposobljenih proizvajalcev za načrtovanje in gradnjo komponent ter pošteno in konkurenčno potegovanje za naročila. Skratka, za gradnjo fuzijske naprave, kot je ITER, je potrebna trajna znanstvena, vodstvena in finančna zavezanost v obsegu, ki za nobeno posamezno državo ne bi bil uresničljiv. Zato ga je mogoče doseči samo s sodelovanjem med državami članicami in na globalni ravni. V skupnem globalnem projektu se mora EU nujno zavzemati za interese evropskih držav na isti osnovi kot druge svetovne sile. XVI.Upravljanje na ravni EU preprečuje, da bi bila struktura upravljanja še bolj zapletena, kar bi se lahko zgodilo, če bi sodelovanje pri projektu potekalo na ravni držav članic. Podobno naročanje evropskega prispevka prek skupnega podjetja F4E preprečuje morebitno kompleksnost zaradi pravil in postopkov posameznih držav članic v zvezi z javnimi naročili. Učinkovitost XVII.Prispevek EU h gradnji projekta ITER bo do leta 2020 v skladu z omejitvijo, ki jo je Svet EU določil leta 2010, znašal skupaj 6,6 milijarde EUR za regijo (vrednosti iz leta 2008). Večina proračunskih sredstev skupnega podjetja F4E se porabi z javnimi naročili, njegovi upravni odhodki so v obdobju 2014–2017 zajemali 6 % (v smislu odobritev za prevzem obveznosti) in 9 % (v smislu odobritev plačil) vseh odhodkov skupnega podjetja F4E. Ta delež upravnih odhodkov je podoben deležu upravnih odhodkov pri drugih velikih projektih. Zato na stroškovno učinkovitost skupnega podjetja F4E vplivajo predvsem prakse javnega naročanja. Sčasoma je strategija javnega naročanja skupnega podjetja F4E prešla z dodeljevanja velikih naročil na podlagi fiksne cene na dodeljevanje manjših naročil z bolj raznolikimi značilnostmi. Za vsako naročilo se na industrijskem portalu F4E objavi razpis za zbiranje ponudb. Kot skupno podjetje EU mora F4E upoštevati postopke javnega naročanja EU, kot so določeni v finančni uredbi skupnega podjetja F4E. V skladu s to finančno uredbo mora biti sodelovanje v postopkih javnega naročanja pod enakimi pogoji odprto za vse ponudnike iz držav članic EU in tretjih držav, ki so z EU sklenile poseben sporazum o javnem naročanju. V primeru finančne uredbe skupnega podjetja F4E je sodelovanje z nekaterimi izjemami omejeno na člane skupnega podjetja F4E (države članice EU in Švico). Namen tega sistema je preprečiti monopole in spodbujati konkurenčni razpisni postopek, ki na pregleden in odprt način znižuje stroške naročil in upošteva zahteve za dobro upravljanje javnih sredstev.

XVIII.Sčasoma je skupno podjetje F4E začelo skupna prizadevanja za izpopolnitev praks nadzora in spremljanja. Integrirani sistem za poročanje (IRS) je bil na primer uveden leta 2017. Celotnemu osebju skupnega podjetja F4E omogoča dostop do računalniško ustvarjenih poročil z uporabo živih podatkov neposredno z intraneta skupnega podjetja F4E. Avtomatizacija ustvarjanja poročil je učinkovitejša od poročil, ki jih ustvari človek, in čeprav je treba sistem IRS namestiti in vzdrževati, so intervjuvanci iz skupnega podjetja F4E poročali, da je upravno breme zmerno. Eden izmed ključnih elementov strategije nadzora in spremljanja skupnega podjetja F4E je integrirani sistem za upravljanje (IMS). Sistem IMS obsega nabor ključnih kazalnikov uspešnosti. Njihova funkcija je kvantificiranje napredka in zagotavljanje spremenljivk, ki jih je mogoče preprosto spremljati in ki kažejo status projekta. Ob koncu vsakega leta skupno podjetje F4E naredi primerjavo načrtovanih in doseženih kazalnikov. V letnem poročilu o oceni skupnega podjetja F4E za leto 2014 je navedeno, da ocenjevalci prepoznavajo vrednost sistema IMS, ki se jim zdi kompleksen, stabilen sistem za uspešno in učinkovito upravljanje ter priporočajo njegovo sistematično izvajanje. XIX.Nedavno poročilo Službe Komisije za notranjo revizijo je poudarilo tri zelo pomembne ukrepe prejšnje revizije, ki so imeli v začetku leta 2018 precejšnjo zamudo. Skupno podjetje F4E je medtem napredovalo in namerava te ukrepe končati do konca leta 2018. Izboljšanje finančne uspešnosti skupnega podjetja F4E je potrdil Evropski parlament, in to v svojih letnih postopkih razrešnice na podlagi letnega pregleda računovodskih izkazov, ki ga je opravilo Evropsko računsko sodišče in s katerim sta bili dosledno potrjeni njihova pravilnost in skladnost. Podeljena je bila razrešnica za računovodske izkaze skupnega podjetja F4E za leto 2016. Postopek razrešnice za računovodske izkaze za leto 2017 še poteka. Evropsko računsko sodišče je podalo predhodne ugotovitve v zvezi z rezervacijo za stroške razgradnje in vprašanja notranjega nadzora, vključno s postopki zaposlovanja. XX.V študiji ustvarjanja dodane vrednosti je bilo ugotovljeno, da neto učinek odhodkov za projekt ITER na BDV v Evropi znaša skupaj 132 milijonov EUR in na zaposlovanje 5 800 zaposlitvenih let v primerjavi z ustreznim scenarijem alternativnih naložb. Skladnost XXI.Časovni načrt konzorcija EUROfusion, ki ga je prvič objavil Evropski sporazum za razvoj fuzije leta 2012, opisuje pragmatični pristop in praktične korake, potrebne za doseganje fuzijske električne energije v omrežju za gospodarsko uporabo. ITER je ključni element časovnega načrta in se šteje kot poglavitni del splošne strategije EU za fuzijo. V skladu s tem je večina finančnih virov za raziskavo fuzije iz programa Euratoma za raziskave in usposabljanje namenjena pripravam na izkoriščanje projekta ITER. XXII.Program Euratoma za raziskave in usposabljanje, ki dopolnjuje program Obzorje 2020, podpira dejavnosti za jedrske raziskave in usposabljanje s poudarkom na jedrski varnosti, varstvu pred sevanjem in razvoju fuzijske energije. Za doseganje zadnjenavedenega program poziva k premiku od čistih, akademskih raziskav k znanstvenim vprašanjem načrtovanja, gradnje in delovanja prihodnjih objektov, kot je ITER. Tako je projekt ITER poleg obstoječih fuzijskih projektov, kot je JET, in prihodnjih reaktorjev, kot je DEMO, temelj programa Euratoma za raziskave in usposabljanje ter zato ustreza vodilnemu programu Obzorje 2020. XXIII.Politične prednostne naloge Evropske komisije za obdobje 2014–2019 vključujejo dve nalogi, pomembni za projekt ITER: delovna mesta, rast in naložbe ter energetska unija in podnebje. Prva vključuje cilj usmerjanja sredstev EU k delovnim mestom, rasti in konkurenčnosti. Celo v sedanji fazi, več let pred začetkom faze delovanja, je v študiji ustvarjanja dodane vrednosti ocenjeno, da je projekt ITER v Evropi ustvaril rast v BDV in delovna mesta. Politična prednostna naloga v zvezi z energetsko unijo in podnebjem je zelo pomembna za projekt ITER s številnih vidikov, kot je razvejanje evropskih virov energije, razogljičenje energetike ter dajanje prednosti raziskavam in inovacijam v nizkoogljičnih in čistih energetskih tehnologijah. XXIV.Namen sedanjega Evropskega strateškega načrta za energetsko tehnologijo (načrta SET) je pospešiti razvoj in uvedbo nizkoogljičnih tehnologij. Osredotoča se na razvoj tehnologije obnovljivih virov energije za doseganje kratkoročnih in srednjeročnih energetskih ciljev EU, hkrati pa fuzijsko tehnologijo označuje kot privlačno dolgoročno nizkoogljično energetsko rešitev z visokim potencialom in projekt ITER imenuje za enega najpomembnejših industrijskih raziskovalnih projektov na svetu, katerega namen je dokazati izvedljivost fuzijske energije in pokazati, da lahko deluje brez negativnih vplivov.

XXV. 6. Sklepi Ta dokument izpolnjuje pravno zahtevo za pripravo vmesnega poročila o napredku, poleg tega vključuje ugotovitve vmesne ocene v skladu z načeli boljšega pravnega urejanja. Ocena se osredotoča na evropski prispevek k projektu ITER v obdobju 2014–2017 in kaže, da ima sprememba načrta upravljanja, ki se izvaja od leta 2015, pozitiven učinek, čeprav so bile pri projektu od njegove ustanovitve precejšnje zamude in so se stroški povečali. V okviru sedanje osnove (področje uporabe, stroški in časovni načrt), sprejete leta 2016, projekt ITER dobro napreduje v smislu časovnega načrta in proračuna. Tudi projekti širšega pristopa dobro napredujejo na podlagi svojih osnov. Obveznosti za pripravo demonstracijske elektrarne večinoma izpolnjuje konzorcij EUROfusion, dokler ne bo leta 2025 končana prva faza projekta ITER. Pri gradnji in upravljanju projekta ITER se še vedno izvajajo izboljšave, pri takem dolgoročnem projektu pa bo pomembno spremljati, ali so učinki spremembe načrta upravljanja še pozitivni in ali se nadzor nad skupnim podjetjem F4E in njegovo spremljanje, ki ju izvaja Evropska komisija, izpopolnjujeta v skladu z novo nadzorno strategijo Komisije. ITER ostaja pomemben del energetske in inovacijske politike EU, njegova potencialna vloga pri razogljičenju področja energetike po letu 2050 pa je zelo pomembna. Naložba v projekt ITER je usklajena z drugimi cilji EU na področju rasti in je že ustvarila precejšnjo rast BDV in števila delovnih mest. Kot gostiteljica tako pomembnega projekta, ki je hkrati velik znanstveni projekt in projekt edinstvenega mednarodnega sodelovanja, je EU v ospredju raziskovanja fuzije, številne evropske pobude pa projekt ITER navajajo kot primer naložb EU v prihodnje energetske rešitve.



Priloga 1: Informacije o postopku priprave ocene 1.Pristojna služba GD GD za energetiko (ENER) 2.Organizacija in časovna razporeditev

Izvedbo te ocene je od aprila 2018 vodil GD za energetiko pod nadzorom medresorske skupine, ki so jo sestavljali predstavniki SG, BUDG, RTD. Leta 2018 so bile seje medresorske skupine 10. januarja, 22. februarja, 19. marca, 2. maja, 18. junija in 6. novembra. Posvetovanje z medresorsko skupino o osnutku poročila je potekalo 25. oktobra. Izjeme pri uporabi smernic za boljše pravno urejanje Jih ni. 3.Viri dokazov: V nadaljevanju je seznam vseh dokumentov, na katerih je temeljila analiza v tej študiji: ·Odločba Sveta, s katero je bilo ustanovljeno skupno podjetje F4E in v kateri so opredeljeni njegovi cilji: Odločba Sveta o ustanovitvi Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije ter dodelitvi prednosti le-temu, 27. marec 2007; ·letna poročila skupnega podjetja F4E; ·za informacije v zvezi s pravno ureditvijo zasebnih naročil: David Metzger, The Rules of Engagement: Private Sector Procurement and the Common Law (Pravila delovanja: naročila v zasebnem sektorju in anglosaško pravo), april 2012; ·Energy Roadmap 2050 (Energetski načrt za leto 2050), objavljen leta 2012; ·Ernst and Young, Potential for Reorganisation within the ITER Project to Improve Cost-effectiveness (Potencial za reorganizacijo v okviru projekta ITER za izboljšanje stroškovne učinkovitosti), objavil Evropski parlament, 15. maj 2013; ·William Madia in sodelavci, Final report of the 2013 ITER Management Assessment (Končno poročilo ocene upravljanja projekta ITER iz leta 2013), 18. oktober 2013; ·Evropski strateški načrt za energetsko tehnologijo (načrt SET), objavljen 12. decembra 2017; ·6. letno poročilo o oceni skupnega podjetja F4E upravnemu odboru; ·Trinomics, Study on the impact of the ITER activities in the EU (Študija učinka dejavnosti ITER v EU), maj 2018 (običajno se imenuje kar študija ustvarjanja dodane vrednosti); ·Ramboll, The European Contribution to ITER: Achievements and Challenges (Evropski prispevek k projektu ITER: dosežki in izzivi), maj 2018; ·Trinomics, Supporting Analysis for an Impact Assessment on the Future Funding of EU Participation in ITER Project and Broader Approach (BA) Activities under the next MFF (Podporna analiza za oceno učinka prihodnjega financiranja sodelovanja EU pri projektu ITER in dejavnostih širšega pristopa v naslednjem večletnem finančnem okviru), maj 2018.



Priloga 2: Metode, uporabljene pri pripravi ocene

Za zbiranje dokazov in pripravo analize v podporo tej oceni je bil leta 2017 pooblaščen zunanji svetovalec (Ramboll). Svetovalec je izvedel vse zahtevane naloge pod nadzorom medresorske skupine in vodstvom GD za energetiko. Osnovni podatki so bili večinoma zbrani od 21. decembra 2017 do 29. januarja 2018. Ocenjevalna vprašanja podporne študije V obsegu nalog za to študijo je bilo opredeljenih 21 ocenjevalnih vprašanj, na katera je bilo treba odgovoriti v poročilu. Ta ocenjevalna vprašanja so: 1.V kolikšni meri so bili do zdaj doseženi cilji evropskega sodelovanja pri projektu iz člena 1(2) statuta skupnega podjetja F4E? 2.Kateri so kvantitativni in kvalitativni učinki na rast, delovna mesta, inovacije, podjetja in MSP, povezani z evropskim prispevkom k projektu ITER? 3.Ali opaženi učinki obravnavajo cilje evropskega prispevka k projektu ITER? 4.V kolikšni meri nedavna reorganizacija uprave projekta ITER in skupnega podjetja F4E vpliva na uspešnost evropskega prispevka k projektu ITER? 5.Analiza okvira uspešnosti 6.V kolikšni meri je evropski prispevek k projektu ITER (stvarni in denarni) stroškovno učinkovit? 7.V kolikšni meri so stroški evropskega prispevka k projektu ITER (upravni in operativni) upravičeni? 8.Kateri dejavniki so vplivali na učinkovitost, s katero so bili uresničeni ugotovljeni dosežki? 9.V kolikšni meri so stroški, povezani z evropskim prispevkom k projektu ITER, na podlagi nove osnove sorazmerni z ustvarjenimi koristmi (neposrednimi in neposrednimi)? 10.Kako pravočasen in učinkovit je postopek poročanja in spremljanja? 11.Kako dobro (prvotni) cilji, navedeni v statutu skupnega podjetja F4E, (še) ustrezajo potrebam in politikam EU? 12.Kako je razvoj nove osnove projekta prispeval k ohranjanju ustreznosti projekta? 13.Katere izboljšave na področju ustreznosti projekta je omogočila sprememba načrta v Organizaciji ITER in skupnem podjetju F4E od leta 2015? 14.V kolikšni meri cilji projekta ITER ustrezajo potrebam EU in njenih politik? 15.Ali se evropski prispevek k projektu ITER ustrezno prilagaja tehnološkemu in znanstvenemu napredku? 16.V kolikšni meri je evropski prispevek k projektu ITER skladen z drugimi pobudami Komisije? 17.V kolikšni meri je evropsko sodelovanje pri projektu ITER skladno s širšo politiko EU (energetika, raziskave, podnebje, okolje)?

18.V kolikšni meri je evropski prispevek k projektu ITER skladen z mednarodnimi obveznostmi? 19.Kaj je dodana vrednost ukrepanja EU (sodelovanja Euratoma pri projektu ITER) v primerjavi s tem, kar bi lahko države članice dosegle na nacionalni ravni? 20.V kolikšni meri je za problematiko, ki jo obravnava sodelovanje Euratoma pri projektu ITER, še vedno potrebno ukrepanje na ravni EU? 21.V kolikšni meri je mogoče opaziti spremembe v načinu, kako Euratomovo sodelovanje pri projektu ITER (pozitivno ali negativno) dojemajo ciljne zainteresirane strani in širša javnost? Metodološki pristop Slika 13 v nadaljevanju prikazuje metodologijo, ki jo je uporabljal svetovalec za pripravo ocene. Delo je bilo razdeljeno na pet nalog, ki so skupaj omogočile zbiranje podatkov in analizo v oceni. Zbiranje podatkov Svetovalec je uporabil tri metode zbiranja podatkov, da bi lahko odgovoril na navedena vprašanja: teoretično proučevanje, poglobljene intervjuje in anketo. Teoretično proučevanje Teoretično proučevanje je osrednja metoda zbiranja informacij za namene ocene. Vključevalo je sistematično ocenjevanje in organiziranje informacij, ki so obstajale pred študijo. Dokumentacija je bila razvrščena v kategorije v skladu s spodnjo ocenjevalno matriko. Pregledan je bil širok nabor raznovrstnih dokumentov: dokumenti v zvezi s politikami in pravni dokumenti, interni dokumenti o delovanju skupnega podjetja F4E in projekta ITER, poročila, akademska literatura ter podatki in dokumenti, ki niso na voljo javnosti in sta jih poslala Organizacija ITER in skupno podjetje F4E. Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi Za posvetovanje z zainteresiranimi stranmi sta bili uporabljeni dve glavni metodi: polstrukturirani intervjuji s tremi skupinami zainteresiranih strani (osebje skupnega podjetja F4E, osebje Organizacije ITER in druge zunanje zainteresirane strani) in anketa, izvedena med vsemi člani upravnega odbora skupnega podjetja F4E in uradniki za zvezo na področju industrije. V analizi so se viri podatkov za pridobivanje ugotovitev kombinirali.