o spremembi Uredbe (EU) št. 514/2014 o splošnih določbah o Skladu za migracije, azil in vključevanje ter o instrumentu za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz ter o spremembi Uredbe (EU) št. 516/2014 o ustanovitvi Sklada za azil, migracije in vključevanje ter o spremembi Uredbe (EU) 2021/1147 o vzpostavitvi Sklada za azil, migracije in vključevanje

Poleg tega je namen tega predloga sprostiti dostop do neporabljenih zneskov, ki so bili predhodno namenjeni za določene posebne namene v okviru Sklada za azil, migracije in vključevanje, da bi se države članice lahko bolje spoprijele s povečanim pritiskom na njihove sisteme za upravljanje azila in migracij, ki je posledica invazije na Ukrajino. Ta dostop bo zagotovljen s spremembo Uredbe (EU) št. 516/2014 z dne 16. aprila 2014 o ustanovitvi Sklada za azil, migracije in vključevanje ter o določbah za njegovo uporabo.

Sprostitev dostopa do neporabljenih namenskih sredstev iz Sklada za azil, migracije in vključevanje za obdobje 2014–2020

Namen tega predloga je za eno leto podaljšati obdobje izvajanja skladov za notranje zadeve za obdobje 2014–2020. To podaljšanje bo doseženo s spremembo Uredbe (EU) št. 514/2014 z dne 16. aprila 2014 o splošnih določbah o Skladu za migracije, azil in vključevanje ter o instrumentu za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz, ki vsebuje določbe za uporabo v zvezi s skladi za notranje zadeve za obdobje 2014–2020. To podaljšanje bo državam članicam omogočilo, da nemudoma uporabijo preostala sredstva za pomoč pri obravnavanju povečanega pritiska na njihove sisteme za upravljanje meja in migracij, ki je posledica invazije na Ukrajino. Množični prihod oseb v države članice EU povzroča tudi dodatne varnostne potrebe, ki bi jim lahko koristila preostala sredstva.

Ta splošna prožnost je potrebna, da se zagotovi celostni pristop k upravljanju migracij, ki temelji na medsebojnem zaupanju, solidarnosti in delitvi odgovornosti med državami članicami in institucijami Unije, zagotovi skupna trajnostna politika Unije na področju azila, migracij, varnosti in upravljanja meja ter okrepi zaupanje v sposobnost Unije za združevanje evropskih in nacionalnih prizadevanj za učinkovito delovanje.

Dne 4. marca 2022 je bil sprejet Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite. Ta izvedbeni sklep pojasnjuje (v uvodni izjavi 22), da bodo prizadevanja držav članic za izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz njega, in za nudenje začasne zaščite med drugim podprta s Skladom za azil, migracije in vključevanje, ustanovljenim z Uredbo (EU) 2021/1147 (v nadaljnjem besedilu: Sklad za azil, migracije in vključevanje za obdobje 2021–2027). Podaljšanje obdobja izvajanja skladov za notranje zadeve za obdobje 2014–2020 bi lahko državam članicam omogočilo tudi dodatno prožnost pri podpornih ukrepih, sprejetih v skladu z Direktivo Sveta 2001/55/ES o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine.

Splošni cilj tega predloga je podpreti države članice pri odpravljanju posledic vojne v Ukrajini z olajšanjem dostopa do neporabljenih finančnih sredstev za programsko obdobje 2014–2020 v okviru Sklada za azil, migracije in vključevanje ter Sklada za notranjo varnost, kolikor zadeva instrument za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov, ter Sklada za notranjo varnost, kolikor zadeva instrument za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz (v nadaljnjem besedilu: skladi za notranje zadeve za obdobje 2014–2020). Namen tega predloga je čim bolj povečati obseg uporabe teh sredstev s podaljšanjem obdobja upravičenosti in sprostitvijo dostopa do neporabljenih namenskih sredstev, s čimer bi se izognili izgubi neporabljenih sredstev zaradi sprostitve obveznosti.

Invazija Ruske federacije na Ukrajino 24. februarja 2022 je privedla do množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v več držav članic EU. To pomeni ponovni pritisk na finančna sredstva držav članic za obravnavanje nujnih potreb v zvezi z migracijami in upravljanjem meja. Čeprav se povečan migracijski pritisk, vključno s postopki za sprejem in azilno obravnavo, že močno občuti v državah članicah, ki imajo kopensko mejo z Ukrajino, se potrebe širijo še dlje po celotnem ozemlju Evropske unije in se bodo nadaljevale tudi po letu 2022.

Omogočanje uporabe zunanjih namenskih prejemkov v okviru Sklada za azil, migracije in vključevanje za obdobje 2021–2027

Da bi se razširil obseg razpoložljivih virov financiranja za pomoč pri nepredvidenih prihodnjih dogodkih, je namen predloga državam članicam in drugim javnim ali zasebnim donatorjem omogočiti, da v programskem obdobju 2021–2027 zagotovijo dodatne finančne prispevke za upravljanje azila in migracij v obliki zunanjih namenskih prejemkov. Ti zunanji namenski prejemki bodo namenski prispevek držav članic in drugih javnih ali zasebnih donatorjev za financiranje posebnih postavk odhodkov v okviru Sklada za azil, migracije in vključevanje za obdobje 2021–2027. Ta potencialni vir financiranja bo dodan s spremembo Uredbe (EU) 2021/1147 o vzpostavitvi Sklada za azil, migracije in vključevanje ter o določbah za njegovo uporabo. Omogočil bo dodaten ukrep za pripravljenost na financiranje dejavnosti na področju azila in migracij v državah članicah med krizami, kot so tiste, ki so posledica invazije na Ukrajino.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Predlog je skladen s splošnim pravnim okvirom, vzpostavljenim za sklade za notranje zadeve za obdobje 2014–2020, in je omejen na ciljno usmerjeno spremembo posebnih določb iz Uredbe (EU) št. 514/2014 in Uredbe (EU) št. 516/2014 za obravnavanje nujnih in izjemnih okoliščin, ki so posledica invazije na Ukrajino. Poleg tega je v členu 21(5) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), ki se uporablja za celotno financiranje EU na zadevnem področju politike, predvidena možnost, da se prihodki namenijo posebnim postavkam odhodkov.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Predlog je omejen na ciljno usmerjene spremembe Uredbe (EU) št. 514/2014 in Uredbe (EU) št. 516/2014 za obravnavanje nujnih in izjemnih okoliščin, ki so posledica invazije na Ukrajino, ter ohranja skladnost z drugimi politikami Unije. Obravnavanje izbruha nasilja v Ukrajini in posledičnega gibanja beguncev se dosledno opredeljuje kot glavna prednostna naloga Unije. Predlagani pristop je skladen tudi s ciklom izvajanja („pravilo N + 3“) iz člena 136 Uredbe (EU) št. 1303/2013 o Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo. Poleg tega je uporaba zunanjih namenskih prejemkov skladna s pristopom, ki se uporablja v drugih instrumentih financiranja, pri katerih sta odpornost in pripravljenost pomembna dejavnika, kot je Uredba Sveta (EU) 2020/2094 o vzpostavitvi Instrumenta Evropske unije za okrevanje v podporo okrevanju po krizi zaradi COVID-19.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

Pravna podlaga za predlagane ukrepe Unije je na seznamu ukrepov iz člena 78(2), člena 79(2) in (4), člena 82(1), člena 84 in člena 87(2) Pogodbe o delovanju Unije (PDEU). Uredba (EU) št. 516/2014 temelji na členu 78(2) ter členu 79(2) in (4), medtem ko Uredba (EU) št. 514/2014 temelji na vseh zgoraj navedenih določbah.

•Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

Namen predloga je podpreti države članice pri obravnavanju neposrednih in posrednih učinkov, ki so posledica invazije na Ukrajino, in zlasti njihovih povečanih potreb v zvezi z migracijami in upravljanjem meja, da se čim bolj poveča uporaba razpoložljivih sredstev EU za povezane namene. Zakonodajo EU je mogoče spremeniti le na ravni Unije.

•Sorazmernost

Predlog vključuje omejene in ciljno usmerjene spremembe, ki ne presegajo tistega, kar je potrebno za doseganje cilja zagotavljanja, da lahko države članice čim bolje izkoristijo razpoložljiva finančna sredstva v odziv na invazijo na Ukrajino. Zaradi te invazije so se povečale potrebe na področjih, kot so migracije in upravljanje meja, ki jih neposredno pokrivajo skladi za notranje zadeve za obdobje 2014–2020. Predlog je tako v skladu z načelom sorazmernosti in spada na področje ukrepanja v zvezi z območjem svobode, varnosti in pravice, kot je določeno v naslovu V PDEU. Cilji in ustrezne ravni financiranja so sorazmerni z namenom instrumenta.

•Izbira instrumenta

Uredba (EU) št. 514/2014 določa obdobje upravičenosti in izvajanja skladov za notranje zadeve za obdobje 2014–2020, Uredba (EU) št. 516/2014 pa posebna pravila za uporabo sredstev iz Sklada za azil, migracije in vključevanje za to obdobje. Za podaljšanje obdobja upravičenosti skladov za notranje zadeve za obdobje 2014–2020 in sprostitev dostopa do neporabljenih sredstev iz Sklada za azil, migracije in vključevanje je treba s sedanjo uredbo spremeniti Uredbo (EU) št. 514/2014 in Uredbo (EU) št. 516/2014. Uredba (EU) 2021/1147 ustanavlja Sklad za azil, migracije in vključevanje za obdobje 2021–2027 in vsebuje določbe o njegovi uporabi. Za uvedbo določb o zunanjih namenskih prejemkih za uporabo v okviru Sklada za azil, migracije in vključevanje za obdobje 2021–2027 je treba s tem predlogom spremeniti tudi Uredbo (EU) 2021/1147.

3.PRORAČUNSKE POSLEDICE

Proračunske posledice so že vključene v proračun skladov za notranje zadeve za obdobje 2014–2020. Cilj tega predloga je optimizirati uporabo skladov za notranje zadeve za obdobje 2014–2020 v okviru množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v države članice EU.

Proračunskih posledic zunanjih namenskih prejemkov v proračunu Sklada za azil, migracije in vključevanje za obdobje 2021–2027 ni mogoče napovedati vnaprej. Člen 21(5) finančne uredbe določa, da proračun vsebuje postavke, v katere se uvrščajo zunanji namenski prejemki in notranji namenski prejemki, po možnosti pa se navede tudi znesek. V predlog proračuna se lahko vključijo samo zneski namenskih prejemkov, ki so na dan določitve predloga proračuna nedvoumni.