Bruselj, 18.4.2005

KOM(2005) 149 končno

Predlog

UREDBA SVETA

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz magnezijevega oksida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. KONTEKST PREDLOGA

- Razlogi in cilji predloga

Ta predlog zadeva uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 461/2004 z dne 8. marca 2004 („osnovna uredba“) v postopku glede uvoza magnezijevega oksida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

- Splošni kontekst

Ta predlog je nastal v smislu izvajanja osnovne uredbe in je rezultat preiskave, ki je bila izvedena v skladu z vsebinskimi in proceduralnimi zahtevami, določenimi v osnovni uredbi.

- Obstoječe določbe na področju, na katerega se nanaša predlog

Za področje, na katerega se nanaša predlog, ni določb.

- Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije

Se ne uporablja.

2. POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANKAMI IN PRESOJA VPLIVA

Zadevnim zainteresiranim strankam je že bila dana možnost, da zagovarjajo svoje interese med preiskavo v skladu z določbami osnovne uredbe.

- Zbiranje in uporaba strokovnega znanja in izkušenj

Zunanje strokovno znanje in izkušnje niso bili potrebni.

- Presoja vpliva

Ta predlog je rezultat izvajanja osnovne uredbe.

Osnovna uredba ne predvideva splošne presoje vpliva, ampak vsebuje izčrpen seznam pogojev, ki jih je treba ovrednotiti.

3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

- Povzetek predlaganih ukrepov

Komisija je dne 18. maja 2004 začela pregled zaradi izteka veljavnosti protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo pri uvozu magnezijevega oksida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

Pregled se je začel na zahtevo proizvajalcev Skupnosti, v kateri je bilo navedeno, da bi se ob izteku ukrepov škodljivi damping verjetno nadaljeval ali ponovno pojavil.

Preiskava je potrdila nadaljevanje dampinga in verjetnost ponovne pojavitve škode, če se ukrepe v zvezi z zadevno državo ukine.

Zato se predlaga ohranitev obstoječih ukrepov.

O tem pregledu so bila opravljena posvetovanja z državami članicam. Dvajset držav članic je podprlo predlog, pet držav članic pa mu je nasprotovalo.

Zato se predlaga, da Svet sprejme priloženi predlog za uredbo, ki naj se objavi v Uradnem listu dne 18. maja 2005.

- Pravna podlaga

Uredba Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 461/2004 z dne 8. marca 2004.

- Načelo subsidiarnosti

Predlog je pod izključno pristojnostjo Skupnosti. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja.

- Načelo sorazmernosti

Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti zaradi naslednjega(-ih) razloga(-ov).

Oblika ukrepanja je opisana v zgoraj omenjeni osnovni uredbi in ne pušča prostora za nacionalne odločitve.

Podatki o tem, kako sta finančna in administrativna obremenitev Skupnosti, nacionalnih vlad, regionalnih in lokalnih oblasti, gospodarskih subjektov in državljanov zmanjšani in sorazmerni z zastavljenim ciljem predloga, se ne uporabljajo.

- Izbira instrumentov

Predlagani instrument: uredba.

Druga sredstva ne bi bila primerna zaradi naslednjega/-ih razloga/-ov.

Zgoraj navedena osnovna uredba ne predvideva drugih možnosti.

4. PRORAČUNSKE POSLEDICE

Predlog ne vpliva na proračun Skupnosti.

Predlog

UREDBA SVETA

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz magnezijevega oksida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti[1] (v nadaljnjem besedilu „osnovna uredba“), in zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je Komisija predložila po posvetu s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A. VELJAVNI UKREPI

(1) Po pregledu zaradi izteka ukrepa je Svet z Uredbo (ES) št. 1334/1999[2] uvedel dokončne protidampinške ukrepe za uvoz magnezijevega oksida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). Ti ukrepi so bili uvedeni v obliki najnižje uvozne cene. Po vmesnem pregledu zaradi izteka ukrepa je Svet z Uredbo (ES) št. 985/2003[3] spremenil obliko veljavnih protidampinških ukrepov z ohranitvijo najnižje cene v posebnih primerih ter z uvedbo dajatve ad valorem v višini 27,1 % v vseh ostalih primerih.

(2) Treba je opozoriti, da so bili prvotni ukrepi uvedeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1473/93[4] („prvotna preiskava“).

B. SEDANJA PREISKAVA

(3) Po objavi obvestila o bližajočem se izteku veljavnih protidampinških ukrepov za uvoz magnezijevega oksida s poreklom iz LRK[5] so službe Komisije prejele zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek je 9. marca 2004 v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji del, v tem primeru 96 % celotne proizvodnje magnezijevega oksida v Skupnosti, vložilo podjetje Eurométaux. V zahtevku vlagatelj domneva, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga in škodil industriji Skupnosti.

(4) Službe Komisije so po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovile, da obstaja dovolj dokazov za začetek pregleda, ter razglasile začetek pregleda zaradi izteka ukrepov[6] v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe in začele s preiskavo.

(5) Službe Komisije so proizvajalce Skupnosti, ki so vložili zahtevek, druge proizvajalce Skupnosti, ki podpirajo pritožbo, proizvajalce izvoznike v LRK, uvoznike/trgovce, zadevno predelovalno industrijo ter predstavnike kitajske vlade uradno obvestile o začetku pregleda. Zainteresirane stranke so imele možnost, da svoje mnenje izrazijo pisno in zahtevajo zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku preiskave.

(6) Službe Komisije so vprašalnik poslale vsem znanim zadevnim strankam in tistim, ki so ga zahtevale v roku, določenem v obvestilu o začetku preiskave.

(7) Glede na veliko število proizvajalcev izvoznikov v LRK in uvoznikov zadevnega izdelka, je bilo v obvestilu o začetku preiskave v skladu s členom 17 osnovne uredbe predvideno vzorčenje. Da bi se lahko odločile, ali je vzorčenje nujno in, če je, kako izbrati vzorec, so službe Komisije razposlale vprašalnik o vzorčenju, v katerem so spraševale po specifičnih podatkih o povprečnem obsegu prodaje ter o cenah posameznih zadevnih proizvajalcev izvoznikov in uvoznikov. Odgovora niso prejele od nobenega proizvajalca niti izvoznika. Zato so se odločile, da vzorčenje ni potrebno.

(8) Poleg tega so bili vprašalniki poslani vsem proizvajalcem v Združenih državah Amerike („ZDA“), Avstraliji in Indiji (morebitne primerljive države), ki so bili znani službam Komisije.

(9) Odgovore na vprašalnik so poslali štirje proizvajalci pritožniki Skupnosti in en proizvajalec iz primerljive države, in sicer iz ZDA.

(10) Službe Komisije so poiskale in preverile vse podatke, ki so jih štele za potrebne za ugotavljanje verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava dampinga in škode ter za ugotavljanje interesa Skupnosti. Preverjanja so se izvedla v prostorih naslednjih podjetij:

Proizvajalci Skupnosti

– Grecian Magnesite S.A., Atene, Grčija

– Magnesitas Navarras, S.A., Pamplona, Španija

– Magnesitas Navarras, S.A., Pamplona, Španija

– Styromag GmbH, St Katharein an der Laming, Avstrija

Proizvajalec iz primerljive države

– Premier Chemicals, LLC, King of Prussia, Pensilvanija, ZDA

(11) Preiskava v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovne pojavitve dampinga in škode je zajela obdobje od 1. aprila 2003 do 31. marca 2004 („OP“). Preučitev trendov, ki zadevajo oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovne pojavitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2000 do konca OP („obravnavano obdobje“).

C. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBEN IZDELEK

(12) Zadevni izdelek je isti kot tisti v predhodnih preiskavah, ki so pripeljale do uvedbe sedaj veljavnih ukrepov, tj. magnezijev oksid oz. naravni kavstični nežgani magnezit iz oznake KN ex 2519 90 90 (oznaka TARIC 2519 90 90*10).

(13) Magnezijev oksid se pridobiva iz naravnega magnezijevega karbonata ali magnezita. Za proizvodnjo magnezijevega oksida je treba magnezit izkopati, zdrobiti, sortirati in nato žgati v peči pri temperaturi od 700 do 1000°C. Tako se pridobi magnezijev oksid z različno vsebnostjo ali stopnjo magnezijevega oksida. Glavne nečistoče v magnezijevem oksidu so SiO2, Fe2O3, Al2O3, CaO in B2O3 (silicijev oksid, železov oksid, aluminijev oksid, kalcijev oksid in borov oksid). Magnezijev oksid se v glavnem uporablja v kmetijstvu za hranjenje živali ali kot gnojilo ter v gradbeni industriji za tlake in izolacijske plošče, prav tako pa tudi v celulozni kaši, papirju, kemikalijah, farmacevtskih izdelkih, zaščitnih sredstvih proti ognju, abrazivnih sredstvih ter pri okoljski zaščiti.

(14) Kot je bilo ugotovljeno v predhodnih preiskavah, je tudi ta preiskava v zvezi s pregledom potrdila, da imajo izdelki, ki jih izvaža LRK, in tisti, ki jih proizvajajo in prodajajo proizvajalci Skupnosti na trgu Skupnosti ter proizvajalec v primerljivi državi na svojem domačem trgu, enake osnovne fizične in kemične lastnosti ter končno uporabo, zato se v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke.

D. VERJETNOST NADALJEVANJANJEGA DAMPINGA

(15) V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo preverjeno, ali bi prenehanje ukrepov lahko privedlo do nadaljnjega dampinga.

Predhodne pripombe

(16) Zaradi nesodelovanja katerega koli kitajskega proizvajalca izvoznika ali katerega koli uvoznika v Skupnosti mora ta preiskava temeljiti na podatkih, ki so službam Komisije na voljo iz drugih virov. V zvezi s tem in v skladu z določbami člena 18 osnovne uredbe so bili uporabljeni Eurostatovi podatki z osemmestnimi oznakami KN in desetmestnimi oznakami TARIC, preverjenimi pri drugih virih.

(17) Treba je opozoriti, da ustrezni podatki Eurostata z osemmestno oznako KN vključujejo poleg zadevnega še druge izdelke, medtem ko podatki z desetmestno oznako TARIC za obravnavano obdobje niso vključevali desetih pristopnih držav.

(18) Zato so bili podatki Eurostata z desetmestnimi oznakami TARIC uporabljeni za petnajst držav članic, ki so Evropsko unijo sestavljale pred širitvijo, podatki z osemmestnimi oznakami KN pa za deset novih držav članic. Da bi se izločili vsi izdelki razen zadevnega, so bili Eurostatovi podatki z osemmestnimi oznakami KN, uporabljenimi za deset novih držav članic, prilagojeni tako, da se je odštela odstotkovna razlika med podatki z osemmestno oznako KN in desetmestno oznako TARIC, ki jo je deset novih držav članic sporočilo v šestmesečnem obdobju po širitvi.

(19) Na podlagi prilagojenih podatkov TARIC je bilo ugotovljeno, da je bilo v OP iz LRK v Skupnost uvoženih 115 225 ton magnezijevega oksida, kar je približno 29 % porabe Skupnosti.

(20) V OP predhodnega pregleda zaradi izteka ukrepov je bilo v Skupnost uvoženega 110 592 ton kitajskega magnezijevega oksida, kar je približno 31 % porabe Skupnosti.

(21) Poudariti je treba, da zaradi razširitve Skupnosti na petindvajset držav članic obsega izvoza in tržnih deležev izvoza predhodnih in sedanjih pregledov zaradi izteka ukrepov ni mogoče primerjati.

Damping med OP

(22) V skladu s členom 11(9) osnovne uredbe so službe Komisije uporabile isto metodologijo kot v prvotni preiskavi. Treba je spomniti, da je bila v prvotni preiskavi določena 27,1 % stopnja dampinga.

Primerljiva država

(23) Ker je gospodarstvo LRK v prehodnem obdobju, mora običajna vrednost v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe temeljiti na podatkih, pridobljenih v ustreznem tržnem gospodarstvu tretje države.

(24) Ker je bila v predhodnem pregledu zaradi izteka ukrepov Indija izbrana kot primerljiva država za določitev običajne vrednosti, je bila indijskim proizvajalcem poslana prošnja za sodelovanje. Prošnja za sodelovanje je bila poslana tudi vsem znanim proizvajalcem v Avstraliji in ZDA, ki sta bili kot možni primerljivi državi predlagani v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepov.

(25) En indijski proizvajalec se je odločil za sodelovanje, vendar ni odgovoril na vprašalnik. En avstralski proizvajalec je nanj odgovoril, vendar izjavil, da službam Komisije ne želi pomagati v zvezi z želenimi podatki. Samo en proizvajalec iz ZDA je privolil v posredovanje želenih podatkov.

(26) Glede na ZDA je bilo ugotovljeno, da je konkurenca na trgu ZD dovolj močna. Namreč, na uvoz magnezijevega oksida ni nobenih protidampinških dajatev, večje količine zadevnega izdelka se uvažajo iz različnih tretjih držav, imajo pa tudi dva konkurenčna domača proizvajalca. Proizvodni proces sodelujočega proizvajalca iz ZDA je podoben procesu kitajskih proizvajalcev. Prodaja ameriškega proizvajalca na domačem trgu predstavlja bistven del (približno 83 %) skupnega uvoza Skupnosti iz LRK v OP.

(27) Zato je bilo sklenjeno, da so ZDA primerna primerljiva država za določitev običajne vrednosti.

Običajna vrednost

(28) V skladu s členom 2(4) osnovne uredbe se je obravnavalo, ali bi se prodaja ameriškega proizvajalca na domačem trgu, glede na njegove cene, štela kot običajno trgovanje. V ta namen se je celotne proizvodne stroške na enoto v OP primerjalo s povprečno ceno enote med prodajnimi transakcijami v istem obdobju. Ugotovljeno je bilo, da je vsa prodaja prinesla dobiček. Preiskava je razkrila tudi, da je ameriški proizvajalec vse izdelke prodal neodvisnim strankam. Zato so bile pri določitvi običajne vrednosti v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe uporabljene cene, ki so jih neodvisne stranke na trgu ZDA plačale ali jih lahko plačajo med običajnim trgovanjem.

Izvozna cena

(29) Kot je že bilo omenjeno, je bila izvozna cena zaradi odsotnosti zanesljivejših podatkov, določena na podlagi podatkov Eurostata. Ugotovljeno je bilo, da Eurostat podatke o cenah beleži na podlagi CIF franko meja Skupnosti. Te cene so bile vnesene v bazo FOB tako, da so bili odšteti stroški za pomorski prevoz in zavarovanje. Potrebne podatke o teh stroških, ki so bili uporabljeni v izračunih je predložila industrija Skupnosti. Drugi, zanesljivejši podatki, pri tem niso bili uporabljeni.

Primerjava

(30) Zaradi zagotavljanja poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno franko tovarna so se v obliki popravkov upoštevale razlike, za katere so trdili in dokazali, da vplivajo na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. V zvezi s tem je prišlo do prilagoditev glede pomorskega in kopenskega prevoza.

Stopnja dampinga

(31) V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga ugotovljena na podlagi primerjave tehtane povprečne običajne vrednosti s tehtanimi povprečnimi izvoznimi cenami, kakor so bile določene zgoraj. Primerjava je pokazala, da damping obstaja. Stopnja dampinga, izražena v odstotkih cene CIF franko meja Skupnosti, brez plačanih dajatev, je bila 100,73 %, kar je precej nad ravnjo, ugotovljeno v prejšnjih raziskavah (41,9 %).

Verjetnost nadaljevanja dampinga

(32) Poleg analize o obstoju dampinga v OP se je preučilo tudi verjetnost nadaljevanja dampinga. Brez sodelovanja proizvajalcev izvoznikov in glede na to, da je o kitajski industriji magnezijevega oksida le malo javnih podatkov, se spodnji sklepi v glavnem opirajo na razpoložljive podatke, in sicer na podatke tržnih raziskav, ki temeljijo na japonski trgovinski statistiki, podatke ameriškega urada US Census Bureau ter podatke kitajske carine, ki jih je predložil pritožnik.

Proizvodna zmogljivost Kitajske

(33) Glede na zahtevo po pregledu zaradi izteka ukrepov imajo kitajski proizvajalci še precej neizkoriščenih zmogljivosti, saj imajo največji vir magnezitove rude na svetu, ki je ocenjen na 1 300 000 ton. Skupna kitajska proizvodna zmogljivost za zadevni izdelek je ocenjena na med 800 000 in 1 000 000 ton letno, medtem ko je kitajska domača poraba ocenjena na nekje 250 000 ton, izvoz pa na približno 550 000 ton letno. Zato bi se kitajska proizvodnja lahko hitro povečala, če bi to narekovali tržni pogoji.

Izvoz v tretje države

(34) Na podlagi istega vira je bilo ugotovljeno, da se je skupni svetovni izvoz kitajskega magnezijevega oksida povečal za 17 %, s 465 900 ton v letu 1999 na 545 600 ton leta 2003. Izvozne cene na svetovne trge, kot so Japonska ali ZDA, so za približno 38 % nižje od izvoznih cen za Skupnost, torej bi izvozniki dobili spodbudo za povečanje izvoza v Skupnost namesto v tretje države, če bi obstoječe ukrepe razveljavili.

(35) Poleg tega so leta 2003 cene kitajskega izvoza na Japonsko padle za približno 13 %, tj. s 109,4 USD za tono leta 2000 na 95 USD za tono leta 2003. Tudi cene za ZDA so padle za približno 8%, tj. s 133 USD za tono leta 2000 na 122 USD za tono leta 2003.

(36) To jasno kaže, da bi v primeru ukinitve ukrepov kitajski izvozniki dobili spodbudo, da se glede na njihove neizkoriščene proizvodne zmogljivosti ter višje cene v Skupnosti kot v tretjih državah usmerijo ne trg Skupnosti.

Izvozne cene v Skupnost

(37) Treba je tudi opozoriti, da je zaradi splošno prevladujoče cenovne ravni, ki velja v Skupnosti za obravnavani izdelek, trg Skupnosti zelo privlačen. To je še dodatna spodbuda za povečanje izvoza v Skupnost s povečanjem proizvodnje. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so izvozne cene za tretje države nižje kot za Skupnost. Vendar privlačne in razmeroma visoke cene na trgu Skupnosti dolgoročno verjetno ne bodo ostale na takšni ravni. Z odpravo ukrepov bi številni kitajski izvozniki postali zainteresirani za trg Skupnosti, da bi povečali svoje deleže. Takšna povečana konkurenca bi lahko povzročila znižanje cen. Zato je zelo verjetno, da bi vsi ponudniki na trgu Skupnosti morali skladno s tem znižati svoje cene.

Sklep

(38) Raziskava je pokazala, da je LRK v OP nadaljevala svojo dampinško prakso na veliko višji stopnji kot prej. Ob upoštevanju, da ima LRK precejšnje proste proizvodne zmogljivosti in da v tretje države izvaža po nižjih cenah kakor v Skupnost, obstaja velika verjetnost, da bi kitajski proizvajalci izvozniki znatno povečali dampinški izvoz zadevnega izdelka v Skupnost, če bi razveljavili obstoječe ukrepe.

E. OPREDELITEV INDUSTRIJE SKUPNOSTI

(39) Štirje proizvajalci Skupnosti, ki so vložili zahtevek, so odgovorili na vprašalnik in polno sodelovali v preiskavi. Med OP so predstavljali 96 % proizvodnje Skupnosti.

(40) Na tej podlagi štirje proizvajalci pritožniki Skupnosti predstavljajo industrijo Skupnosti v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe.

F. STANJE NA TRGU SKUPNOSTI

Poraba Skupnosti

(41) Poraba Skupnosti temelji na seštevku obsega prodaje, ki jo je v Skupnosti opravila industrija Skupnosti, in uvoza iz LRK in drugih tretjih držav.

Preglednica 1: Poraba Skupnosti (obseg prodaje)

Turčija | 2 704 | 3 116 | 7 010 | 2 105 | 1 373 |

ZDA | 849 | 1 518 | 326 | 704 | 897 |

Izrael | 2 417 | 2 558 | 2 714 | 3 156 | 2 725 |

Mehika | 703 | 781 | 627 | 856 | 755 |

Japonska | 1 949 | 1 658 | 2 081 | 627 | 455 |

Avstralija | 1 115 | 749 | 42 | 341 | 301 |

Norveška | 459 | 198 | 72 | 117 | 149 |

Druge tretje države | 56 | 1 462 | 679 | 109 | 516 |

Skupaj | 10 252 | 12 041 | 13 550 | 8 016 | 7 172 |

Vir: Podatki Statističnega urada Evropskih skupnosti (Eurostat)

Preglednica 21: Uvoz iz drugih tretjih držav v Skupnost (povprečna cena)

Euro | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP |

Turčija | 128 | 147 | 154 | 169 | 195 |

ZDA | 1 475 | 509 | 1 431 | 796 | 795 |

Izrael | 964 | 712 | 607 | 611 | 667 |

Mehika | 458 | 718 | 870 | 591 | 617 |

Japonska | 1 164 | 1 173 | 1 044 | 713 | 458 |

Avstralija | 609 | 495 | 466 | 407 | 431 |

Norveška | 284 | 0 | 495 | 295 | 270 |

Druge tretje države | 0 | 528 | 740 | 200 | 191 |

Vir: Podatki Statističnega urada Evropskih skupnosti (Eurostat)

Preglednica 22: Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav v Skupnost

Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav v Skupnost |2000 |2001 |2002 |2003 |OP |OP/2000 | |Odstotek trga |2 |2 |3 |2 |1 |-1 | |Indeks |100 |117 |129 |80 |73 | | |Vir: Podatki Statističnega urada Evropskih skupnosti (Eurostat)

(71) Celoten obseg uvoza magnezijevega oksida iz tretjih držav razen LRK se je v obravnavanem obdobju zmanjšal z 10 252 ton v letu 2000 na 7 172 ton v PO. Pri izračunu tržnega deleža uvoza iz drugih tretjih držav je bil narejen majhen popravek z neupoštevanjem obsega uvoza, ki ga je en proizvajalec Skupnosti prodal na trgu Skupnosti in kupil od svoje podružnice v Turčiji. Tržni delež navedenega uvoza se je v tem obdobju znižal s približno 2 % na 1 %. Glavni izvozniki v Skupnost so bili Turčija, Izrael, Avstralija in ZDA.

(72) Povprečne uvozne cene iz drugih tretjih držav so bile v PO znatno višje kot cene proizvajalcev Skupnosti. Vendar je treba je omeniti, da podatki Eurostata z desetmestnimi oznakami TARIC zajemajo tudi cene sintetičnega magnezijevega oksida precej večje čistosti kot zadevni izdelek, ki so zato tudi višje. Čeprav v Eurostatovih podatkov z desetmestno kodo Taric ni na voljo natančnih podatkov glede razmerja med sintetičnim magnezijevim oksidom in zadevnim izdelkom, se lahko upravičeno domneva, da je bila splošna raven cen magnezijevega oksida iz tretjih držav v PO višja od tiste proizvajalcev Skupnosti.

Sklep

(73) Kot je bilo pojasnjeno zgoraj, se je poraba zadevnega izdelka v navedenem obdobju rahlo zmanjšala. Tako kot v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa se šteje, da poraba Skupnosti ni bistveno vplivala na stanje v proizvodnji Skupnosti v obravnavanem obdobju, kot je pojasnjeno v uvodni navedbi (42) o porabi v Skupnosti.

(74) Ukrepi, ki so v veljavi, so privedli do tega, da se je stanje v industriji Skupnosti od leta 2000 delno izboljšalo. Gospodarski dejavniki, kot so tržni delež, donosnost, donosnost naložb, denarni tok, produktivnost in končne zaloge, so pokazali pozitiven razvoj. Prodaja v industriji Skupnosti je bila donosna od 2001 (0,9 %) do OP (1,6 %). Vendar pa zaradi pritiska kitajskih izvoznikov industrija Skupnosti ni mogla doseči dobička, ki bi ji omogočal obstoj v prihodnosti. Trend zmanjševanja proizvodnje (-5 %), izkoriščenosti zmogljivosti (-5 %) in prodaje na trgu Skupnosti (- 3 %) je bil bolj ali manj v skladu z zmanjševanjem porabe. To je negativno vplivalo na zaposlovanje (-20 %) in naložbe (-19 %). Treba je opozoriti, da prodaja s strani enega proizvajalca Skupnosti zadevnim strankam ni spremenila splošne podobe stanja industrije Skupnosti. Zato je mogoče sklepati, da ostaja industrija Skupnosti občutljiva kljub izboljšanemu stanju, med drugim tudi zaradi nadaljevanja dampinškega uvoza iz LRK. Prizadevanje industrije Skupnosti za izboljšanje konkurenčnosti torej ni bilo v celoti uspešno.

(75) Po drugi strani je treba omeniti, da sta se obseg in tržni delež kitajskega uvoza v navedenem obdobju zmanjšala. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da kitajski uvoz ni povzročil znižanja cen industrije Skupnosti. V teh okoliščinah in zlasti glede na omejeno izboljšanje stanja industrije Skupnosti, zmanjšanje kitajskega uvoza in tržnega deleža ter dejstva, da do znižanja cen ni prišlo, ni bilo mogoče ugotoviti, ali bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo. Zato se je proučilo, ali bi se s prenehanjem veljavnosti ukrepov škoda ponovila.

Verjetnost ponovne škode

(76) Pri ugotavljanju verjetnega učinka na stanje industrije Skupnosti v primeru prenehanja veljavnih ukrepov so se upoštevali številni dejavniki v skladu z elementi, povzetimi v zgoraj navedenih uvodnih izjavah.

(77) Kot je že bilo navedeno, je v primeru prenehanja protidampinških ukrepov zelo verjetno, da se bo uvoz zadevnega izdelka po dampinških cenah iz LRK občutno povečal glede na precejšnjo proizvodno zmogljivost LRK, ki je posledica dejstva, da ima LRK največje vire magnezitove rude na svetu.

(78) Primerjava med uvozom iz LRK in drugih tretjih držav v Skupnost je pokazala pomembne razlike v cenah. Uvozne cene iz drugih tretjih držav so bile v navedenem obdobju visoke, medtem ko so kitajske – dampinške – izvozne cene stalno padale. Dejstvo, da so bile kitajske cene za izvoz magnezijevega oksida na druge glavne trge 38 % nižje od izvoznih cen v Skupnost, jasno kaže, da bi povečan obseg dampinškega izvoza zadevnega izdelka iz LRK pomenil še večji pritisk za industrijo Skupnosti, če se upošteva, da je ta izvoz v obravnavanem obdobju že pritiskal na znižanje cen v Skupnosti.

(79) Glede na zgoraj navedeno se sklepa, da bi prenehanje veljavnosti ukrepov po vsej verjetnosti industriji Skupnosti povzročilo ponovno škodo.

G. INTERES SKUPNOSTI

Uvodna pripomba

(80) V skladu s členom 21 osnovne uredbe se je proučilo, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Skupnosti kot celote. Ugotovitev interesa Skupnosti je temeljila na oceni vseh različnih vpletenih interesov, tj. interesa industrije Skupnosti, uvoznikov/trgovcev in tudi uporabnikov ter dobaviteljev zadevnega izdelka.

(81) Treba je spomniti, da se pri prejšnjem pregledu ponovna uvedba ukrepov ni štela kot nasprotna interesu Skupnosti. Ker je sedanja preiskava obenem pregled zaradi izteka ukrepov, omogoča analizo vsakršnega nepotrebnega negativnega učinka, ki ga imajo na zadevne stranke sedanji protidampinški ukrepi.

(82) Na podlagi tega se je proučilo, ali kljub ugotovitvi, da obstaja verjetnost nadaljevanja škodljivega dampinga, obstajajo nujni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče sklepati, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Skupnosti.

Interesi industrije Skupnosti

(83) Treba je spomniti, da je bila ugotovljena verjetnost nadaljevanja dampinga zadevnega izdelka s poreklom iz LRK in tveganje ponovne škode za industrijo Skupnosti, ki bi jo tak uvoz povzročil. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je industrija Skupnosti še vedno v občutljivem položaju. Nadaljevanje ukrepov naj bi pomagalo, da bi si popolnoma opomogla ter preprečilo nadaljnjo škodo. Zato je v interesu industrije Skupnosti, da ohrani ukrepe proti dampinškemu uvozu iz LRK.

Interesi nepovezanih uvoznikov/trgovcev

(84) Službe Komisije so poslale vprašalnike 23 uvoznikom/trgovcem, imenovanim v pritožbi. Prejele niso nobenega odgovora.

(85) V teh okoliščinah je bilo ugotovljeno, da veljavni ukrepi niso imeli velikega vpliva na uvoznike ali trgovce in zato nadaljevanje ukrepov ne bi občutno vplivalo na te stranke. Navedeno je tudi v skladu z ugotovitvami iz prejšnjih preiskav.

Interesi uporabnikov

(86) Službe komisije so poslale vprašalnike štirim uporabnikom. Prejele niso nobenega odgovora.

(87) Glede na pomanjkanje odziva na vprašalnike in preverljivih podatkov, ki bi podprli iztek veljavnih ukrepov kot pri prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa, je bilo ugotovljeno, da ohranitev dajatev ne bi bistveno vplivala na uporabnike.

H. SKLEP

(88) Raziskava je pokazala, da so izvozniki v LRK v OP nadaljevali z dampinško prakso. Dokazano je bilo tudi, da je glede na cenovno raven v primerjavi z drugimi izvoznimi trgi in ob upoštevanju znatne proste zmogljivosti v LRK trg Skupnosti za kitajske izvoznike privlačen. Zato bi v primeru razveljavitve ukrepov na trg Skupnosti verjetno prišle ogromne količine dampinškega uvoza.

(89) Stanje v industriji Skupnosti, ki se je odražalo v zmanjšani proizvodnji, prodaji in zaposlovanju ter nezadostnemu dobičku v navedenem obdobju, bi se najverjetneje poslabšalo, če bi ukrepe razveljavili, saj bi na trg Skupnosti začela pritekati povečana količina dampinškiga uvoza iz LRK.

(90) Ob upoštevanju interesa Skupnosti se sklene, da ni nujnih razlogov za to, da ne bi uvedli protidampinških ukrepov proti uvozu zadevnega izdelka s poreklom iz LRK.

(91) Zato se šteje, da je primerno ohraniti obstoječe protidampinške ukrepe proti uvozu magnezijevega oksida s poreklom iz LRK.

(92) Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov. Po tem obvestilu jim je bil dan tudi rok za podajo stališč. Prejete niso bile nobene pripombe, zaradi katerih bi se spremenili zgoraj omenjeni sklepi.

(93) Iz zgoraj navedenega sledi, kakor je določeno v členu 11(2) osnovne uredbe, da je treba protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo pri uvozu magnezijevega oksida s poreklom iz LRK, in so bile uvedeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1334/1999 in nazadnje spremenjeni z Uredbo (ES) št. 985/2003, ohraniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz magnezijevega oksida iz oznake KN ex 2519 90 00 (oznaka Taric 1529 90 90*10) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

2. Višina protidampinške dajatve je:

a) razlika med najnižjo uvozno ceno 112 EUR za tono ter neto ceno franko meja Skupnosti, neplačana dajatev, v vsakem primeru, ko je slednja:

- nižja od najnižje uvozne cene in

- določena na podlagi računa, ki ga je izstavil izvoznik s sedežem v Ljudski republiki Kitajski neposredno nepovezani stranki v Skupnosti (dodatna oznaka TARIC A420);

b) nična, če je neto cena franko meja Skupnosti, neplačana dajatev, določena na podlagi računa, ki ga je izstavil izvoznik s sedežem v Ljudski republiki Kitajski neposredno nepovezani stranki v Skupnosti, in enaka ali višja kot najnižja uvozna cena, ki znaša 112 EUR za tono (dodatna oznaka TARIC A420);

c) enaka 27,1 % dajatvi ad valorem v vseh drugih primerih, ki jih ne zajema pododstavka (a) in (b) (dodatna oznaka TARIC A999).

V primerih, ko se protidampinška dajatev določi v skladu s pododstavkom 2(a) člena 1 in ko je bilo blago poškodovano preden je bilo dano v prosti promet, zaradi česar je dejansko plačana ali plačljiva cena za določitev carinske vrednosti porazdeljena v skladu s členom 145 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93, se najnižja, zgoraj določena uvozna cena, zmanjša za odstotek, ki ustreza porazdelitvi dejansko plačane ali plačljive cene. Plačljiva dajatev bo tako enaka razliki med zmanjšano najnižjo uvozno ceno in zmanjšano neto ceno franko meja Skupnosti pred carinjenjem.

3. Če ni določeno drugače, se uporabijo veljavne določbe o carinah.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 56, 6.3.1996, str. 1, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št.461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

[2] UL L 159, 25.6.1999, str. 1, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 985/2003 (UL L 143, 11.6.2003, str. 1).

[3] UL L 143, 11.6.2003, str. 1.

[4] UL L 145, 17.6.1993, str. 1.

[5] UL C 230, 26. 9.2003, str. 2.

[6] UL C 138, 18.5.2004, str. 2.