o izvajanju zaščitnih klavzul in drugih mehanizmov, ki omogočajo začasno opustitev preferencialov v nekaterih sporazumih, sklenjenih med Evropsko unijo in nekaterimi tretjimi državami

Ta predlog uredbe je neposredno izpeljan iz besedila sporazumov, ki so bili doseženi s pogajanji z različnimi drugimi državami, kot so Kolumbija, Peru, srednjeameriške države, Republika Moldavija in Gruzija. Posledično nista potrebna niti ločeno posvetovanje z zainteresiranimi stranmi niti ocena učinka. Predlog predvsem temelji na obstoječih izvedbenih uredbah.

Priloženi predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta je zakonodajni instrument za izvajanje zaščitnih klavzul in morebitnih posebnih mehanizmov trgovinskega sporazuma EU.

Na podlagi preteklih izkušenj in obstoječih uredb se predlaga, da se celoten postopek poenostavi s predlogom za horizontalno dvostransko zaščitno uredbo, ki bi se lahko uporabljala pri vseh prihodnjih prostotrgovinskih sporazumih. Glavni del besedila uredbe bi bil osredotočen na skupne tehnične in postopkovne podrobnosti dvostranskega zaščitnega instrumenta (izvajanje preiskav, postopki za sprejetje začasnih in dokončnih ukrepov itd.). V posebnem poglavju bi bila določena postopkovna pravila v zvezi s posebnimi mehanizmi. V prilogi bi bile navedene uporaba uredbe za zadevno posamezno partnerico prostotrgovinskega sporazuma ter druge posebnosti obravnavanega trgovinskega sporazuma.

Da bi se ti ukrepi lahko izvajali, morata biti ta dvostranska zaščitna klavzula in posebni mehanizem vključena v zakonodajo Evropske unije, podrobno pa je treba opredeliti tudi postopkovne vidike njune uvedbe in pravice zainteresiranih strani.

Uredba trenutno predvideva izvajanje prostotrgovinskega sporazuma med EU in Singapurjem, prostotrgovinskega sporazuma med EU in Vietnamom ter prostotrgovinskega sporazuma med EU in Japonsko. Predlaga se tudi, da se prihodnji trgovinski sporazumi z delegiranimi akti dodajo na področje uporabe uredbe.

(8)Prav tako je treba določiti roke za začetek preiskave in ugotavljanje, ali so zaščitni ukrepi primerni, kar naj bi omogočilo, da se tako ugotavljanje opravi hitro in se poveča pravna varnost za vpletene gospodarske subjekte.

(7)Pozorno spremljanje morebitnih občutljivih izdelkov bi moralo olajšati pravočasne odločitve glede morebitnega začetka preiskave in poznejše uvedbe ukrepov. Zato bi morala Komisija redno spremljati morebitni uvoz občutljivih izdelkov, in sicer od datuma začasne uporabe ali pa začetka veljavnosti sporazumov, če začasna uporaba ni predvidena. Spremljanje bi se moralo na podlagi ustrezno utemeljene zahteve zadevnega industrijskega sektorja razširiti na druge sektorje.

(4)Spremljanje in pregledovanje sporazumov, izvajanje preiskav in po potrebi uvedba zaščitnih ukrepov bi se morali izvajati na pregleden način.

(3)Dvostranski zaščitni ukrepi se smejo uporabiti le, kadar se zadevni izdelek uvaža v Unijo v tako povečanem obsegu, v absolutnem smislu ali glede na proizvodnjo Unije, in pod takimi pogoji, da to povzroči ali grozi, da bo povzročilo, resno škodo proizvajalcem Unije podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov. Dvostranski zaščitni ukrepi bi morali biti v eni od oblik iz Sporazuma.

o izvajanju zaščitnih klavzul in drugih mehanizmov, ki omogočajo začasno opustitev preferencialov v nekaterih sporazumih, sklenjenih med Evropsko unijo in nekaterimi tretjimi državami

(a)„dvostranska zaščitna klavzula“ pomeni določbo iz sporazuma med Unijo in eno ali več zadevnih tretjih držav, ki so navedene v Prilogi, o začasni opustitvi tarifnih preferencialov;

3. Člen 194 Uredbe (EU) št. 1308/2013 se še naprej uporablja za izvajanje zaščitnih ukrepov in drugih mehanizmov iz sporazumov, sklenjenih med Unijo in tretjimi državami, ki niso navedene v Prilogi.

1. Ta uredba vsebuje določbe za izvajanje dvostranskih zaščitnih klavzul in drugih mehanizmov za začasno opustitev tarifnih preferencialov ali druge preferencialne obravnave iz sporazumov, sklenjenih med Unijo in tretjo državo, navedeno v Prilogi.

(16)Za sprejetje nadzornih in začasnih zaščitnih ukrepov bi bilo primerno uporabiti svetovalni postopek glede na učinke navedenih ukrepov in njihovo zaporedno logiko v povezavi s sprejetjem dokončnih zaščitnih ukrepov. Postopek pregleda bi bilo treba uporabiti za sprejetje dokončnih zaščitnih ukrepov in za ponovne preglede takih ukrepov.

(14)Izvajanje zaščitnih klavzul ali drugih mehanizmov in meril za začasno opustitev tarifnih ali drugih preferencialov iz sporazumov zahteva enotne pogoje za sprejetje začasnih in dokončnih zaščitnih ukrepov, uvedbo predhodnih nadzornih ukrepov, zaključek preiskave brez ukrepov ter začasno opustitev tarifnih preferencialov ali druge preferencialne obravnave.

(13)Zlasti je pomembno, da Komisija med pripravami opravi ustrezna posvetovanja, med drugim tudi na strokovni ravni. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.

(10)Zaščitni ukrepi bi se morali uporabljati le v obsegu in v takšnem časovnem obdobju, ki sta potrebna za preprečitev resne škode in olajšanje prilagoditve. Določiti bi bilo treba najdaljše trajanje zaščitnih ukrepov ter posebne določbe glede podaljševanja in ponovnega pregleda takih ukrepov.

(c)„industrija Unije“ pomeni proizvajalce Unije kot celoto, ki proizvajajo podobne ali neposredno konkurenčne izdelke in delujejo na ozemlju Unije, ali proizvajalce Unije, katerih skupna proizvodnja podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov predstavlja večji delež celotne proizvodnje teh izdelkov v Uniji, ali, kadar je podoben ali neposredno konkurenčen izdelek zgolj eden od več izdelkov, ki jih proizvajajo proizvajalci Unije; industrija Unije se opredeli glede na specifične operacije, ki so del proizvodnje podobnega ali neposredno konkurenčnega izdelka;

(b)(b) določitev roka, v katerem lahko zainteresirane strani predstavijo svoja stališča v pisni obliki in Komisiji predložijo informacije, če je taka stališča in informacije treba upoštevati med preiskavo;

6. Kadar je očitno, da obstaja dovolj dokazov prima facie, ki upravičujejo začetek preiskave, Komisija začne preiskavo in to objavi v Uradnem listu Evropske unije. Preiskava se začne v enem mesecu po tem, ko Komisija prejme zahtevek v skladu z odstavkom 1.

3. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži letno poročilo o spremljanju statističnih podatkov o uvozu občutljivih izdelkov in tistih morebitnih sektorjih, na katere je bilo spremljanje razširjeno.

1. Komisija začne preiskavo po objavi obvestila iz člena 5(7) . Rok iz odstavka 3 tega člena začne teči na dan, ko je sklep o začetku preiskave objavljen v Uradnem listu Evropske unije.

2. Komisija lahko od držav članic zahteva, da podajo informacije, države članice pa storijo vse potrebno, da ugodijo takšni zahtevi. Če so te informacije v splošnem interesu in niso zaupne narave v smislu člena 12, se dodajo dokumentaciji, ki ni zaupne narave, kakor je določeno v odstavku 8 tega člena.

3. Preiskava se konča v šestih mesecih po njenem začetku, kadar je to mogoče. Ta rok se lahko podaljša za dodatne tri mesece v izjemnih okoliščinah, kot na primer ob vključitvi nenavadno visokega števila zainteresiranih strani ali v primeru zapletenih tržnih razmer. Komisija uradno obvesti vse zainteresirane strani o vsakršnem tovrstnem podaljšanju in pojasni razloge za podaljšanje.

4. Komisija zahteva vse informacije, ki so po njenem mnenju potrebne za ugotovitev pogojev iz člena 3(1), in jih po potrebi preveri.

5. Komisija oceni vse ustrezne objektivne in merljive dejavnike, ki vplivajo na položaj industrije Unije, zlasti stopnjo in obseg povečanja uvoza zadevnega izdelka v absolutnem in relativnem smislu, delež notranjega trga, ki ga je zajel povečan uvoz, ter spremembe ravni prodaje, proizvodnje, produktivnosti, izkoriščenosti zmogljivosti, dobička in izgube ter zaposlenosti. Ta seznam ni izčrpen in Komisija lahko upošteva tudi druge pomembne dejavnike pri ugotavljanju obstoja resne škode ali grožnje resne škode, kot so zaloge, cene, donos na vloženi kapital, denarni tok in drugi dejavniki, ki povzročajo ali so morda povzročili resno škodo ali bi lahko povzročili resno škodo industriji Unije.

6. Zainteresirane strani, ki so predložile informacije v skladu s členom 5(7)(b), in predstavniki zadevne države lahko na pisno zahtevo pregledajo vse informacije, predložene Komisiji v okviru preiskave, razen internih dokumentov, ki so jih pripravili organi Unije ali njene države članice, če so te informacije pomembne za predstavitev njihovega primera, niso zaupne v smislu člena 12 in jih Komisija uporablja v preiskavi. Zainteresirane strani lahko sporočijo svoja stališča o informacijah, ki so na voljo Komisiji. Komisija ta stališča upošteva, kadar obstaja dovolj dokazov prima facie v njihovo podporo.

7. Komisija zagotovi, da so vsi podatki in statistični podatki, ki se uporabljajo pri preiskavi, reprezentativni, razpoložljivi, izčrpni, pregledni in preverljivi.

8. Komisija takoj, ko se vzpostavi potrebni tehnični okvir, zagotovi z geslom zaščiten spletni dostop do dokumentacije nezaupne narave (v nadaljnjem besedilu: spletna platforma), ki ga upravlja in prek katerega se posredujejo vse zadevne informacije, ki niso zaupne v smislu člena 12. Zainteresiranim stranem, državam članicam in Evropskemu parlamentu se zagotovi dostop do te spletne platforme.

9. Komisija zainteresirane strani zasliši, zlasti če so vložile pisni zahtevek v roku iz obvestila, objavljenega v Uradnem listu Evropske unije, iz katerega je razvidno, da bo izid preiskave verjetno vplival nanje in da obstajajo posebni razlogi za njihovo ustno zaslišanje. Komisija zainteresirane strani zasliši tudi večkrat, če obstajajo posebni razlogi za to.

10. Kadar informacije niso podane v rokih, ki jih določi Komisija, ali kadar je preiskava znatno ovirana, lahko Komisija sprejme sklep na podlagi razpoložljivih dejstev. Če Komisija ugotovi, da je katera koli zainteresirana stran ali tretja oseba predložila napačne ali zavajajoče informacije, navedenih informacij ne upošteva in lahko uporabi razpoložljiva dejstva.

11. Komisija zadevno državo pisno uradno obvesti o začetku preiskave.

Člen 7

Predhodni nadzorni ukrepi

1. Komisija lahko sprejme predhodne nadzorne ukrepe v zvezi z uvozom iz zadevne države, če so gibanja uvoza izdelka takšna, da bi lahko privedla do enega od položajev iz členov 3 in 5. Omenjeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 17(2).

2. Trajanje veljavnosti predhodnih nadzornih ukrepov je omejeno. Če ni določeno drugače, prenehajo veljati ob koncu drugega šestmesečnega obdobja, ki sledi šestmesečnemu obdobju po njihovi uvedbi.

Člen 8

Uvedba začasnih zaščitnih ukrepov

1. Komisija sprejme začasne zaščitne ukrepe v kritičnih okoliščinah, kadar bi zamuda lahko povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in sicer v skladu s predhodno ugotovitvijo Komisije na podlagi dejavnikov iz člena 6(5), da obstajajo dovolj dokazov prima facie, da se izdelek s poreklom iz zadevne države uvaža:

(a)v tako povečanih količinah, v absolutnem smislu ali glede na proizvodnjo Unije, in pod takimi pogoji,

(b)ki bi povzročili ali grozijo, da bi povzročili, resno škodo industriji Unije; ter