EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 23.2.2021 COM(2021) 89 final 2021/0049(COD) Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o sodelovanju Unije v evropskem partnerstvu za meroslovje, ki ga skupaj izvaja več držav članic {SEC(2021) 91 final} - {SWD(2021) 35 final} - {SWD(2021) 36 final}



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA Razlogi za predlog in njegovi cilji Cilj novega okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa (2021–2027) je doseči večji vpliv na raziskave in inovacije s pritegnitvijo dodatnih zasebnih in javnih sredstev, in sicer s sovlaganji v okviru evropskih partnerstev. Ta partnerstva so predvidena na področjih, kjer sta razpon in obseg virov za raziskave in inovacije upravičena, da se podpre doseganje prednostnih nalog Unije, h katerim je usmerjen program Obzorje Evropa, zlasti njegov steber 2 – Globalni izzivi in evropska industrijska konkurenčnost. Člen 8 Uredbe (EU) [XXX] Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: uredba o programu Obzorje Evropa) določa, da se institucionalizirana evropska partnerstva na podlagi členov 185 in 187 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) izvedejo samo „če drugi deli programa Obzorje Evropa, vključno z drugimi oblikami evropskih partnerstev, ne bi dosegli ciljev ali ne bi imeli potrebnega pričakovanega učinka in če so taka partnerstva upravičena zaradi dolgoročne perspektive in visoke stopnje integracije“. Sozakonodajalca sta v uredbi o programu Obzorje Evropa določila osem prednostnih področij za morebitna institucionalizirana evropska partnerstva na podlagi člena 185 ali 187 PDEU. Posledično je bila določena skupina 12 potencialnih pobud, za katere je bila opravljena usklajena ocena učinka. Sozakonodajalca sta meroslovje opredelila kot eno od teh prednostnih področij v okviru uredbe o programu Obzorje Evrope, kar je tudi razlog za ta predlog za evropsko partnerstvo za meroslovje. Temelji na izkušnjah, pridobljenih z Evropskim meroslovnim raziskovalnim programom (EMRP) in Evropskim meroslovnim programom za inovacije in raziskave (EMPIR). Vendar ta pobuda predstavlja novo partnerstvo, ki se bo spopadlo z novimi izzivi. Ni zgolj nadaljevanje predhodnih programov. Predlog se nanaša na sodelovanje Evropske unije v evropskem meroslovnem programu, ki ga izvaja več držav članic. Meroslovje je znanstveno preučevanje merjenja. Je ključni dejavnik, ki omogoča gospodarske in družbene dejavnosti, in je zato javna dobrina. Meroslovni raziskovalni programi trenutno nimajo učinka na ravni EU zaradi razdrobljenosti dejavnosti in podvajanja prizadevanj v državah članicah. To se dogaja v času, ko se Evropa sooča z večjo svetovno konkurenco na področju meroslovja v smislu obsega in usmerjenosti naložb ter dolgoročne finančne zavezanosti meroslovnim ciljem. V zadnjem desetletju so ZDA povečale naložbe v meroslovje za 60 %, Kitajska za 50 %, Indija pa za 52 %. V tem obdobju so naložbe v evropske inštitute ostale razmeroma nespremenjene in se niso odzivale na nova in vse pomembnejša raziskovalna področja. Zaradi nezadostnih naložb v Evropi in razdrobljenosti meroslovnih zmogljivosti so bila prizadevanja preveč razpršena in niso imela nikakršne strateške usmeritve. Pretekla programa EMRP in EMPIR, ki sta bila financirana na ravni EU, sta dokazala, da je to razdrobljenost mogoče zmanjšati in tudi sofinancirati dejavnosti za nove meroslovne zmogljivosti in skupne prednostne naloge. V zadnjih letih se naložbe zunaj EU nadaljujejo. National Institute of Standards and Technology (nacionalni inštitut za standarde in tehnologijo) (NIST), tj. nacionalni meroslovni inštitut v ZDA, je imel v letih 2018 in 2019 skupni letni proračun v višini 724,5 milijona USD. Omembe vredni ukrepi vključujejo namenski program za raziskovalne merilne znanosti (v nadaljnjem besedilu: laboratorijski program) z letnim proračunom več kot 60 milijonov USD in raziskovalni program za temeljne meritve, vključno s kvantno znanostjo, katerega letni proračun je več kot 160 milijonov USD. Po najnovejših razpoložljivih informacijah je imel nacionalni inštitut za meroslovje (NIM) na Kitajskem leta 2018 operativni proračun v višini 180 milijonov EUR. Poleg tega je Kitajska med letoma 2016 in 2019 izvedla ciljno usmerjeni raziskovalni program za meroslovje v vrednosti približno 65 milijonov EUR in financirala 160 skupnih raziskovalnih projektov po vsej Kitajski. Za primerjavo, PTB, nacionalni meroslovni inštitut v Nemčiji in največji tovrstni inštitut v Evropi, ima letni administrativni proračun v višini 200 milijonov EUR, pri čemer večina ni namenjena raziskavam, temveč meroslovnim storitvam za industrijo in družbo. Naši svetovni tekmeci izvajajo te strateške naložbe zaradi vse večje potrebe po meroslovnih rešitvah, ki so usmerjene v nastajajoče tehnologije in razvoj novih izdelkov. Poleg tega je zaradi vse pogostejših družbenih izzivov, ki zahtevajo zanesljive standarde in predpise, nujno obravnavati nevključenost meroslovja v inovacijski sistem na evropski ravni. Da bi Evropa ohranila konkurenčno vodstvo na področjih nastajajočih tehnologij in razvoja novih izdelkov ter zagotavljanja v prihodnost usmerjenega pristopa k zanesljivim standardom in predpisom, ki vnaprej predvidijo družbene izzive, je ključno, da evropska pobuda za meroslovje zagotovi, da bodo meroslovne rešitve v Evropi do leta 2030 vsaj enake najuspešnejšim izvajalcem na svetu pri zagotavljanju vrhunskih meroslovnih storitev za obstoječe, zapletene izzive in nove tehnologije na področju merjenja. To bi bilo treba doseči s specializiranimi vseevropskimi mrežami, ki bi združevale sredstva za doseganje kritične mase zmogljivosti. Te meroslovne rešitve bi morale podpirati prodajo novih inovativnih izdelkov in storitev s sprejetjem in uporabo ključnih nastajajočih tehnologij. Rešitve bi morale prispevati tudi k učinkoviti zasnovi in izvajanju posebnih standardov in predpisov, na katerih temeljijo javne politike, ki obravnavajo družbene izzive. Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Ker je meroslovje dejavnik, ki omogoča vsa znanstvena in tehnološka področja, lahko izboljšave meroslovnih zmogljivosti pospešijo znanstveni napredek in industrijski razvoj ter tako pomagajo pri obravnavi izzivov, povezanih na primer z zdravjem, okoljem, podnebnimi spremembami, socialno zaščito in kulturno dediščino. Vsaka prihodnja evropska pobuda za meroslovje za skupne raziskave in inovacije bi zato morala vzpostaviti in izkoristiti povezave z več drugimi pobudami v okviru programa Obzorje Evropa in zunaj njega. V programu Obzorje Evropa je meroslovje pomembno za raziskovalne in inovacijske dejavnosti, ki se financirajo v okviru programskega sklopa „Digitalno področje, industrija in vesolje“, saj zanesljive in natančne meritve, ki jih omogoča meroslovje, bistveno prispevajo k vsem proizvodnim sektorjem, zlasti k visoko precizni proizvodnji izdelkov z visoko dodano vrednostjo, kot so izdelki za vesoljsko industrijo, visoko zmogljiva oprema IKT in vesoljska oprema ter zdravila. Vendar je uporaba zanesljivih in natančnih meritev še veliko bolj razširjena, zato je evropsko partnerstvo za meroslovje pomembno za številna druga evropska raziskovalna in inovacijska področja ter pobude, vključno z javno-zasebnimi partnerstvi. Pomembno je na primer za delovanje pametnih električnih omrežij. Meroslovje je pomembno tudi za zagotavljanje natančnih meritev pri diagnosticiranju in zdravljenju bolezni. Gledano splošneje: obstajajo možnosti dopolnjevanja z evropskimi partnerstvi v okviru programa Obzorje Evropa za: ·digitalno intenzivne industrije, kot je „Izdelano v Evropi“, v zvezi s kosovno proizvodnjo; ·splošno spremljanje emisij CO2 in onesnaževanja zraka v okviru partnerstev za prehod na čisto energijo in Processes4Planet;

·ključne digitalne tehnologije; pametna omrežja in storitve, umetno inteligenco, podatke in robotiko; ·dosego brezemisijskega cestnega prometa (2Zero), varnega in avtomatiziranega cestnega prometa s povezano vožnjo ter partnerstvo za čisto letalstvo; ·sinergije bi bilo treba vzpostaviti tudi s pobudo za inovativno zdravje in partnerstvom za obsežne inovacije in preoblikovanje zdravstvenih sistemov v digitalni in starajoči se družbi. Prihodnje evropsko partnerstvo za meroslovje bi moralo zaradi svoje medsektorske narave pomagati tudi pri izvajanju prihodnjih poslanstev programa Obzorje Evropa. Prav tako bi moralo razviti povezave s prihodnjim evropskim partnerstvom za evropski oblak za odprto znanost. Poleg programa Obzorje Evropa bo omogočeno dopolnjevanje z drugimi evropskimi programi za podporo uvajanju meroslovnih rešitev, kot so Instrument za povezovanje Evrope, program za digitalno Evropo in okoljski program LIFE. Nova usmerjevalna skupina bo nadzirala povezave in učinkovito komunikacijo med partnerstvom za meroslovje in drugimi ustreznimi programi. Skladnost z drugimi politikami Unije Evropska pobuda za meroslovje bo znatno prispevala k drugim politikam Unije zunaj področja raziskav in inovacij. Meroslovne rešitve kot omogočitveni dejavnik v različnih sektorjih in disciplinah zadevajo vseh šestih prednostnih nalog, ki jih uresničuje Komisija, kot je razvidno iz spodnje preglednice. Preglednica: Vloga meroslovja v prednostnih nalogah Komisije Prednostna naloga Opis vloge meroslovja Evropski zeleni dogovor Zagotavlja meritve za doseganje podnebne nevtralnosti. Gospodarstvo za ljudi Inovativna in natančnejša merilna orodja so sestavni del uspešnega načrta za boj proti raku. Evropa, pripravljena na digitalno dobo Ključnega pomena pri določanju standardov za omrežja 5G in digitalne storitve. Zaščita našega evropskega načina življenja Bistveno za zagotovitev zaupanja v popolnoma delujoče schengensko območje za okrepitev evropskega pristopa k obvladovanju carinskega tveganja. Močnejša Evropa v svetu Podpira vlogo Evrope kot oblikovalke standardov, ki vodi močno, odprto in pravično trgovinsko agendo ter delujoč sistem trgovanja z emisijami. Nova spodbuda za evropsko demokracijo Zagotavlja standarde za zaščito Evrope pred prikritim zunanjim vmešavanjem. Meroslovje zagotavlja, da so izvedene meritve sledljive do mednarodno dogovorjenih opredelitev in standardov. To je osnova nacionalnih in mednarodnih meroslovnih sistemov, ki ustvarjajo natančne, zanesljive in zaupanja vredne meritve, ki so podlaga za najrazličnejše gospodarske dejavnosti in javne storitve ter zajemajo celoten notranji trg v gospodarstvu za ljudi. To se nanaša na varnost potrošniških izdelkov in finančnih storitev, kjer meroslovje omogoča natančno časovno žigosanje vsake finančne transakcije, da se zagotovijo sledljivi dokazi o njej in skladnost z evropskimi finančnimi predpisi. Za spodbujanje Evrope, pripravljene na digitalno dobo, bodo natančne najsodobnejše merilne zmogljivosti v nacionalnih meroslovnih inštitutih in imenovanih inštitutih omogočile sodobne digitalne storitve, pa tudi vse nastajajoče digitalne tehnologije, kot sta kvantna ali umetna inteligenca. Za dosego podnebne nevtralnosti do leta 2050 bodo potrebne jasne merilne zmogljivosti na področjih daljinskega zaznavanja (kot je opazovanje Zemlje), okolja in energije. Natančneje, področja evropskega zelenega dogovora so neposredno povezana z meroslovnimi izzivi. Natančne in sledljive merilne zmogljivosti omogočajo zanesljivo okoljsko spremljanje stanja podnebja. Podpirajo tudi učinkovito oblikovanje in izvrševanje okoljskih predpisov z zagotavljanjem zanesljivih podatkov za podnebne spremenljivke, ki podpirajo Pariški sporazum o podnebnih spremembah, in okoljske parametre, kot je kakovost zraka in vode. Merilna znanost bo na področju energije na primer bistvenega pomena pri prehodu na energijo iz obnovljivih virov. V nizkoogljični prihodnosti bo razumevanje razsežnosti, časovnega okvira in vpliva podnebnih sprememb osrednjega pomena. Zato je potrebno natančno in zanesljivo spremljanje vseh podnebnih spremenljivk v dolgih časovnih obdobjih, potrebnih za odkrivanje in razumevanje podnebnih trendov. Poleg tega morajo na meroslovju temeljiti okoljski predpisi, ki ustrezajo svojemu namenu, na primer o onesnaževanju vode ali zraka, kar vključuje tudi njihovo spremljanje in izvrševanje. Poleg energije in okolja bo sodoben in zmogljiv meroslovni sistem potreben tudi za področja zelenega dogovora, kot so trajnostna industrija, trajnostna mobilnost in biotska raznovrstnost. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST Pravna podlaga Predlog o evropski pobudi za meroslovje temelji na členu 185 PDEU, ki se nanaša na sodelovanje Evropske unije v raziskovalnih in razvojnih programih, ki jih izvaja več držav članic, in v strukturah, ustanovljenih za izvajanje teh programov. Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Načelo subsidiarnosti se uporablja, ker predlog ne spada v izključno pristojnost Evropske unije. Subsidiarnost je zaščitena s tem, da predlog temelji na členu 185 PDEU, ki izrecno omogoča sodelovanje Unije v raziskovalnih programih, ki jih izvaja več držav članic. Države članice ne morejo same zadostno doseči ciljev predloga, saj obseg in zapletenost meroslovja zahtevata naložbe, ki presegajo osnovne raziskovalne proračune nacionalnih meroslovnih inštitutov. Odličnost, potrebna za raziskave in razvoj najsodobnejših meroslovnih rešitev, sega preko državnih meja in je zato ni mogoče doseči samo na nacionalni ravni. Brez doslednega pristopa na evropski ravni s kritično maso obstaja veliko tveganje za podvajanje prizadevanj, kar bi povzročilo višje stroške in manjši učinek. Dosedanja podpora na ravni EU je pokazala možnosti za spodbujanje visoke stopnje povezanosti meroslovnih raziskovalnih prizadevanj po vsej Evropi. Doslej je povezovanje temeljilo na sodelovanju na ravni projekta od spodaj navzgor. Glede na vse večji pomen meroslovja pri spodbujanju nastajajočih tehnologij in odzivanju na družbene izzive je potreben bolj strateški pristop k povezovanju meroslovnih prizadevanj, da se okrepi usmerjenost raziskav. V skladu s tem bo dodana vrednost ukrepov na ravni EU z evropsko pobudo za meroslovje izhajala iz razvoja in izvedbe bolj programskega pristopa, ki bo usmerjen v meroslovne raziskave na področjih naraščajočega tehnološkega in družbenega pomena.

Sorazmernost Unija je v členu 185 PDEU pozvana, da „v dogovoru z zadevnimi državami članicami predvidi sodelovanje pri raziskovalnih in razvojnih programih več držav članic, tudi sodelovanje v strukturah, vzpostavljenih za izvajanje teh programov“. Predlog spoštuje načelo sorazmernosti, saj bodo države članice odgovorne za razvoj skupnih programov in vseh operativnih vidikov. Posebna izvedbena struktura – Evropsko združenje nacionalnih meroslovnih inštitutov (EURAMET) – je že v prejšnjih pobudah za meroslovje na evropski ravni (EMRP in EMPIR) dokazala, da lahko učinkovito in uspešno izvaja program. Unija bo zagotovila pobude za izboljšano usklajevanje, sinergije in prispevke k politikam EU in prednostnim nalogam Obzorja 2020, spremljala izvajanje programa in zagotovila zaščito finančnih interesov EU. Predhodna ocena učinka za evropsko pobudo za meroslovje ugotavlja, da je člen 185 PDEU najprimernejša podlaga za dosego cilja. To je podrobno opisano v oddelku 6 ocene učinka, v katerem je pobuda na podlagi člena 185 PDEU ocenjena kot najučinkovitejša in najbolj skladna ter je enako stroškovno učinkovita kot osnovna možnost, tj. razpisi za zbiranje predlogov v okviru programa Obzorje Evropa. V skladu s tem je v pododdelku 6.4 ocene učinka potrjeno, da bi ta oblika partnerstva zagotovila stabilen okvir, s čimer bi se zagotovila zavezanost partnerjev dolgoročnim ciljem. Zagotovila bi tudi podlago za strateški pristop k prihodnjemu razvoju meroslovja v Evropi in bi bila v zvezi s tem dovolj prožna, da bi omogočala usmerjanje s strani usmerjevalne skupine od zgoraj navzdol in ciljno usmerjeno izvajanje pobude preko specializiranih mrež. Poleg tega je v oceni učinka določeno, da bi ta oblika partnerstva z omogočanjem dolgoročnega strateškega pristopa in ciljno usmerjenega izvajanja povečala zavezanost in sodelovanje industrije in drugih končnih uporabnikov, kar bi vodilo k uvajanju meroslovnih rešitev. Ta strateški pristop in ciljno usmerjeno izvajanje bi skupaj s povečano udeležbo industrije in drugih končnih uporabnikov privedla do meroslovnega sistema z veliko močnejšimi zmogljivostmi, ki bi omogočal vrhunske dosežke v svetovnem merilu. Izbira instrumenta Predlagana evropska pobuda za meroslovje bo temeljila na členu 185 PDEU. Sklepi vmesne ocene in analiza možnosti v oceni učinka so pokazali, da je uporaba člena 185 najprimernejši način za dosego ciljev evropske pobude za meroslovje. Ta sklep je v skladu s sklepi za prejšnja programa (EMRP in EMPIR). V skladu z drugim odstavkom člena 188 PDEU morata Evropski parlament in Svet za to vrsto instrumenta sprejeti sklep iz člena 185 PDEU. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z DELEŽNIKI IN OCEN UČINKA Naknadne ocene Leta 2017 je neodvisna zunanja strokovna skupina izvedla vmesno oceno pobude za meroslovje EMPIR, vzpostavljene na podlagi člena 185 PDEU. Ocena je potrdila, da je program EMPIR dobro napredoval pri izpolnjevanju večine ciljev programa in naj bi z uporabo razvitih tehnologij povečal evropski promet. V oceni je bilo priporočeno novo partnerstvo na evropski ravni na podlagi treh priporočil. Prvič, okrepiti bi bilo treba strateško komponento. Nacionalni meroslovni inštituti bi morali sodelovati z drugimi skupnostmi deležnikov za razvoj „meroslovnih vrednostnih verig“, ki bi lahko podpirale enotni trg. Ocena ni zagovarjala centralizirane evropske strukture za izvedbo priporočila. Podprla je pristop k meroslovnim dejavnostim od spodaj navzgor, ki temelji na dogovorjenih ciljih na evropski ravni. Iz teh razlogov je bilo v oceni priporočeno, naj se vseevropski „centri odličnosti“ v obliki mrež (v nadaljnjem besedilu: evropske meroslovne mreže) vključijo v morebitno partnerstvo, ki bo nasledilo program EMPIR, da se okrepi zmogljivost meroslovja za odzivanje na večje družbene izzive. Drugič, vloga zunanjih deležnikov, kot so univerze in industrija, ne bi smela biti več omejena na sodelovanje v projektih, izbranih po razpisih. Namesto tega bi morali biti v prihodnje bolj vključeni v razvoj programov in imeti več možnosti za sodelovanje v projektih. Tretje priporočilo je bilo, da se pri izvajanju programa proaktivno obravnava uporaba meroslovja na nastajajočih znanstvenih področjih in da se večji poudarek nameni reševanju družbenih izzivov. Posvetovanja z deležniki Komisija je izvedla odprto javno posvetovanje z deležniki o prihodnji evropski pobudi na področju meroslovja. Spletnega javnega posvetovanja se je udeležilo 225 anketirancev. 50 % teh anketirancev se je predstavilo kot akademiki/raziskovalci, 16 % kot državljani EU, 14 % kot podjetja/poslovne organizacije in 12 % kot javni organi. Preostalih 8 % je vključevalo poslovna združenja, nevladne organizacije, državljane tretjih držav in nevladne organizacije. Anketiranci so podali svoja stališča o pomembnosti meroslovnih raziskav, ugotovili težave, s katerimi se sooča evropski meroslovni raziskovalni sistem, in ocenili več mogočih rešitev politike. Posvetovanje je osvetlilo številne težave, vključno z nezadostno uporabo v industriji, pomanjkljivim sodelovanjem nacionalnih meroslovnih inštitutov s širšo znanstveno skupnostjo, vrzelmi v zmogljivostih držav članic EU, nezadostno mobilnostjo raziskovalcev v nacionalnih meroslovnih inštitutih in nesodelovanjem z evropskimi organi za standardizacijo. Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Komisija je pri pripravi predloga za evropsko pobudo za meroslovje sodelovala z najrazličnejšimi zunanjimi strokovnjaki. Namen je bil izkoristiti analizo iz neodvisne zunanje študije ter jo dopolniti s sestanki in razgovori s ključnimi deležniki ter pisnimi povratnimi informacijami.

V zvezi s tem je Komisija naročila zunanjo študijo, ki je zajela vse kandidate za institucionalizirana partnerstva, vključno s partnerstvom za meroslovje, ter se pri pripravi predloga partnerstva za meroslovje močno oprla na njene analize in ugotovitve. Vzporedno s tem je Komisija tekom leta 2019 organizirala sestanke in opravila razgovore s člani organizacije EURAMET e.V in drugimi strokovnjaki na področju meroslovja. Komisija je novembra 2019 izvedla tudi posvetovalno delavnico s strokovnjaki držav članic. Marca 2020 je sledilo pisno posvetovanje z nacionalnimi ministrstvi, pristojnimi za meroslovje. Ocena učinka Poročilo o oceni učinka predlagane pobude za meroslovje je bilo dokončano junija 2020 (SWD(2021) 36). Odbor za regulativni nadzor je 15. julija 2020 izdal pozitivno mnenje o poročilu o oceni učinka (SEC(2021) 91). Odbor je v svojem mnenju zahteval, kot je navedeno v nadaljevanju. (1) V poročilu je v okviru cilja razvoja mednarodnih meroslovnih mrež pojasnjeno, da na določeni točki (do leta 2030) partnerstvo ne bo več potrebno. V poročilu bi bilo treba pojasniti, zakaj je to vključeno v poročilo o oceni učinka in kako je povezano s trenutno pobudo, ki zajema obdobje financiranja do leta 2027. Če je potrjeno, da partnerstvo ne bo več potrebno, bi moralo biti v poročilu jasneje prikazano, kako naj bi trenutno predlagano partnerstvo pomagalo vzpostaviti potrebne pogoje za njegovo poznejšo ukinitev. (2) V poročilu bi bilo treba bolje pojasniti, kako bi bili akterji iz zasebnega sektorja vključeni v okviru želene oblike „javno-javnega“ partnerstva. Pojasniti bi bilo treba spodbude za njihovo sodelovanje. (3) V poročilu bi lahko bilo koristno navesti več informacij o nacionalnih meroslovnih raziskovalnih organih in njihovem delovanju. Ocena učinka vključuje možnosti, navedene v nadaljevanju. Osnovni scenarij je bil scenarij brez partnerstva in le s tradicionalnimi razpisi za zbiranje predlogov v okviru programa Obzorje Evropa. To bi povzročilo zaprtje sedanje izvedbene strukture iz člena 185 po zaključku tekočih projektov programa EMPIR leta 2023, kar bi povzročilo stroške zaradi prenehanja delovanja in ukinitve strukture. V okviru možnosti 1 bi bilo vzpostavljeno sofinancirano evropsko partnerstvo. Tako partnerstvo bi nacionalnim meroslovnim inštitutom olajšalo združevanje sredstev, vendar bi predstavljalo veliko tveganje, da bi ti inštituti postali „zaprt klub“, kar bi strokovnjake iz visokega šolstva odvrnilo od sodelovanja. V okviru možnosti 2 bi bilo ustanovljeno institucionalizirano evropsko partnerstvo (člen 185 PDEU). Taka pobuda bi temeljila na napredku, doseženem v okviru obstoječega institucionaliziranega evropskega partnerstva EMPIR, pri čemer bi seznam evropskih meroslovnih mrež razširila na dodatne mreže z novimi prednostnimi področji. Vključevala bi akterje iz širše meroslovne vrednostne verige, vključno z nacionalnimi ministrstvi, organi za standardizacijo, regulatorji, industrijo, končnimi uporabniki in potrošniki. Raven financiranja EU v okviru programa Obzorje Evropa bi se v primerjavi z Obzorjem 2020 povečala zaradi virov, potrebnih zaradi povečanega obsega. V poročilu o oceni učinka je bilo ugotovljeno, da je možnost 2 najprimernejša. To je v skladu z rezultati javnega posvetovanja, na katerem je 62 % anketirancev podprlo institucionalizirano partnerstvo kot najprimernejšo možnost za novo pobudo na področju meroslovja. Vse štiri glavne podskupine anketirancev (strokovnjaki iz visokega šolstva, podjetja/poslovne organizacije, državljani EU in predstavniki javnih organov) so se strinjale in nobena manjšinska skupina ni bila naklonjena drugačni možnosti. Gospodarske koristi predlagane pobude so neposredne in posredne. Neposredna korist je povečana prodaja instrumentov in z njo povezanih storitev v industriji. Ta je ocenjena na 50 milijonov EUR letno. Poleg tega ima cilj spodbujanja inovacij na strateških področjih uporabe posreden dolgoročni učinek spodbujanja prodaje. Družbene in okoljske koristi so neposredno povezane s specializiranimi meroslovnimi mrežami. Mreže zagotavljajo posebne meroslovne rešitve za vse deležnike v meroslovni vrednostni verigi, vključno z industrijo, končnimi uporabniki in državljani. Poenostavitev Predlog bo poenostavil upravne postopke za javne organe in telesa (EU ali nacionalne) ter zasebne stranke. EU se bo sporazumevala neposredno s posebno izvedbeno strukturo evropske pobude za meroslovje, ki bo odgovorna za dodeljevanje in spremljanje prispevka EU ter za poročanje o njegovi uporabi. Temeljne pravice Predlagani sklep nima posledic za varstvo temeljnih pravic.

4.PRORAČUNSKE POSLEDICE V oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga, priloženi temu sklepu, so navedene okvirne proračunske posledice. Najvišji finančni prispevek Unije za partnerstvo za meroslovje, vključno z odobritvami Efte, bo v času okvirnega programa Obzorje Evropa znašal 300 milijonov EUR v tekočih cenah. Določbe sklepa in sporazuma o prispevku, ki ga skleneta Komisija in posebna izvedbena struktura (Euramet e.V.), morajo zagotoviti zaščito finančnih interesov EU. 5.DRUGI ELEMENTI Izvedbeni načrti ter ureditve spremljanja, ocenjevanja in poročanja Izvajanje pobude bo temeljilo na strateškem načrtu za raziskave in inovacije, dogovorjenem z nacionalnimi partnerji v pobudi. Uspešnost pobude se bo spremljala z letnimi poročili, ki jih bo odobrila Evropska komisija. To bo vključevalo poročanje o napredku s ključnimi kazalniki uspešnosti in druge ukrepe, določene v strateškem načrtu za raziskave in inovacije. Predlog vključuje klavzulo o pregledu za vmesno oceno najpozneje do leta 2025 in končno oceno najpozneje do leta 2030. Evropski gospodarski prostor Predlagani sklep se nanaša na zadevo EGP in bi zato moral vključevati Evropski gospodarski prostor. Kljub temu je za zagotovitev dopolnjevanja s tretjimi državami njihova udeležba predvidena z ustrezno določbo. Natančnejša pojasnila glede posameznih določb predloga Člen 1 predlaganega sklepa določa sedanje in morebitno prihodnje geografsko področje uporabe evropskega partnerstva za meroslovje. Člen 2 poudarja povezavo z uredbo o programu Obzorje Evropa in na podlagi tega določa cilj takega partnerstva. Poleg tega določa splošne in posebne cilje, v skladu s katerimi mora prihodnje partnerstvo ravnati in ki jih mora uresničiti. Člena 3 in 4 določata finančni prispevek, ki ga bo Evropska unija zagotovila organizaciji EURAMET iz proračuna EU. Členi 5, 6 in 7 določajo obveznosti, na podlagi katerih lahko države članice in druge sodelujoče države prispevajo k prihodnjemu partnerstvu. Pojasnjeno je, da bi morale sodelujoče države prispevati enak znesek kot EU, pa tudi financirati druge ustrezne dejavnosti, na primer prihodnje evropske meroslovne mreže. Člen 8 pojasnjuje pravila sodelovanja, za katera lahko v ustrezno utemeljenih primerih velja odstopanje od pravil Obzorja Evropa; določa tudi minimalna jamstva za zagotovitev večje odprtosti prihodnjih razpisov, na primer, da do usklajevanja prihodnjih projektov v okviru tega partnerstva ne bi smeli biti upravičeni le nacionalni meroslovni inštituti, ampak tudi drugi deležniki. Člen 9 določa okvir za sporazume o izvajanju med Evropsko komisijo in organizacijo EURAMET. Člen 10 omogoča Evropski komisiji, da ukrepa, če sodelujoče države ne izpolnijo svojih obveznosti iz tega sklepa. Člena 11 in 12 določata zaščitne ukrepe za zaščito finančnih interesov Evropske unije. Členi 13 do 17 določajo nov okvir za prihodnje upravljanje partnerstva. Čeprav je za vzpostavitev partnerstva odgovorna predvsem organizacija EURAMET, Komisija predlaga ustanovitev zunanje usmerjevalne skupine, ki bi ji sopredsedovala Komisija in predstavnik države članice; skupina bi morala dati nov zagon, s katerim bi se novo partnerstvo približalo potrebam uporabnikov, ter okrepiti njegov vpliv na industrijo, predpise in oblikovanje standardov. Vključevati bi morala tudi predstavnike drugih evropskih partnerstev z zasebnimi partnerji. Člen 18 tako kot za druga institucionalna partnerstva predlaga vmesno in končno oceno v skladu z načeli boljšega pravnega urejanja. Členi 19 do 21 so namenjeni zagotavljanju nemotenega delovanja prihodnjega evropskega partnerstva. 2021/0049 (COD)

Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o sodelovanju Unije v evropskem partnerstvu za meroslovje, ki ga skupaj izvaja več držav članic EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 185 in drugega pododstavka člena 188 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Za doseganje največjega mogočega učinka financiranja Unije in najučinkovitejšega prispevka k ciljem politike Unije je bil z Uredbo (EU) [XXX] Evropskega parlamenta in Sveta vzpostavljen okvirni program za raziskave in inovacije Obzorje Evropa, tj. okvir politike in pravni okvir za evropska partnerstva s partnerji iz zasebnega in/ali javnega sektorja. Evropska partnerstva so ključni element pristopa politike Obzorja Evropa. Vzpostavljena so za uresničevanje prednostnih nalog Unije, h katerim je usmerjen program Obzorje Evropa, ter zagotavljanje jasnega učinka za Unijo in njene prebivalce, ki ga je v partnerstvu, s strateško vizijo, ki je skupna partnerjem in so ji ti zavezani, mogoče doseči učinkoviteje, kot pa bi lahko to storila Unija samostojno. (2)Evropska partnerstva iz stebra Obzorja Evropa „Globalni izzivi in evropska industrijska konkurenčnost“ naj bi zlasti imela pomembno vlogo pri doseganju strateških ciljev pospešitve prehodov k ciljem trajnostnega razvoja ter zeleni in digitalni Evropi, poleg tega pa naj bi prispevala k okrevanju. Evropska partnerstva so ključna za obravnavanje zapletenih čezmejnih izzivov, ki zahtevajo celostni pristop. Omogočajo obravnavanje neuspešne preobrazbe, sistemskih odpovedi in nedelovanja trga, in sicer s povezovanjem širokega razpona akterjev iz vseh vrednostnih verig in industrijskih ekosistemov, ki si bodo prizadevali za skupno vizijo in njeno pretvorbo v konkretne načrte ter usklajeno izvajanje dejavnosti. Poleg tega omogočajo združevanje prizadevanj in sredstev za skupne prednostne naloge, da bi se rešili prihodnji zapleteni izzivi. (3)Za uresničevanje prednostnih nalog in dosego učinka bi bilo treba evropska partnerstva razviti s široko vključenostjo zadevnih deležnikov po vsej Evropi, vključno z industrijo, raziskovalnimi organizacijami, subjekti, ki opravljajo javne storitve na lokalni, regionalni, nacionalni in mednarodni ravni, ter organizacijami civilne družbe, kot so fundacije, ki podpirajo in/ali izvajajo raziskave in inovacije. Ta evropska partnerstva bi morala biti tudi eden od ukrepov za krepitev sodelovanja na mednarodni ravni med partnerji iz zasebnega in/ali javnega sektorja, tudi z združevanjem programov raziskav in inovacij ter čezmejnih naložb v raziskave in inovacije, kar bi prineslo obojestranske koristi ljudem in podjetjem. (4)V skladu s cilji Uredbe (EU) XXX bi morale biti do sodelovanja v evropskem partnerstvu za meroslovje (v nadaljnjem besedilu: partnerstvo za meroslovje) upravičene vse države članice in vse države, pridružene programu Obzorje Evropa. Za zagotovitev komplementarnosti znotraj Evropskega gospodarskega prostora in z drugimi sosednjimi državami bi morale druge tretje države imeti možnost sodelovanja v partnerstvu za meroslovje, če sklenejo ustrezen mednarodni sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju z Unijo in če se sodelujoče države strinjajo. (5)Program Obzorje Evropa uvaja bolj strateški, usklajen in k učinkom usmerjen pristop k evropskim partnerstvom, ki temelji na spoznanjih iz vmesne ocene programa Obzorje 2020. Namen uredbe o programu Obzorje Evropa je učinkovitejša uporaba institucionaliziranih evropskih partnerstev, zlasti z osredotočenjem na jasne cilje, rezultate in učinek, ki jih je mogoče doseči do leta 2030, ter z zagotavljanjem jasnega prispevka k povezanim prednostnim nalogam politike in politikam Unije. Tesno sodelovanje in sinergije z drugimi zadevnimi pobudami na ravni Unije ter na nacionalni in regionalni ravni, zlasti z drugimi evropskimi partnerstvi, bodo ključni za doseganje večjega učinka in zagotavljanje uporabe rezultatov. (6)Unija je s Sklepom št. 555/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta sklenila, da bo k Evropskemu meroslovnemu raziskovalnemu programu za inovacije in raziskave (v nadaljnjem besedilu: program EMPIR) finančno prispevala enako kot sodelujoče države, vendar ne več kot 300 000 000 EUR, za čas trajanja okvirnega programa za raziskave in inovacije za obdobje 2014–2020 (v nadaljnjem besedilu: Obzorje 2020), ki je bil vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta. V vmesni oceni programa EMPIR, opravljeni julija 2017, je bila predlagana nova pobuda. (7)Finančni prispevek Unije bi moral biti pogojen s formalnimi zavezami sodelujočih držav, da bodo prispevale k izvajanju partnerstva za meroslovje, in njihovo izpolnitvijo navedenih zavez. Prispevki sodelujočih držav bi morali vključevati prispevek za upravne stroške pod zgornjo mejo 5 % proračuna partnerstva za meroslovje. Sodelujoče države bi se morale zavezati, da bodo po potrebi povečale svoj prispevek k partnerstvu za meroslovje, in sicer z oblikovanjem rezervnih finančnih zmogljivosti, da bi zagotovile sposobnost financiranja svojih nacionalnih subjektov, nacionalnih meroslovnih inštitutov in imenovanih inštitutov, ki sodelujejo v dejavnostih partnerstva za meroslovje. Za skupno izvajanje partnerstva za meroslovje je potrebna izvedbena struktura. Finančni prispevek Unije bi bilo treba upravljati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in ustreznimi pravili o posrednem upravljanju iz Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta. (8)Vzpostaviti bi bilo treba partnerstvo za meroslovje. Tako partnerstvo bi bilo učinkovitejše v primerjavi s tradicionalnimi razpisi ali sofinanciranim partnerstvom v okviru delovnih programov, pripravljenih v okviru vseh povezanih sklopov drugega stebra programa Obzorje Evropa. (9)Cilj tega sklepa je sodelovanje Unije v partnerstvu za meroslovje, da se podprejo njegovi splošni cilji. Zahteve meroslovja so tako obsežne in zapletene, da so potrebne naložbe, ki presegajo osnovne proračune za raziskave nacionalnih meroslovnih inštitutov in imenovanih inštitutov. Odličnost, potrebna za raziskave in razvoj najsodobnejših meroslovnih rešitev, sega preko državnih meja in je zato ni mogoče doseči samo na nacionalni ravni. Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev tega sklepa, temveč se ti cilji lažje dosežejo na ravni Unije s povezovanjem nacionalnih prizadevanj v dosleden evropski pristop, združevanjem razdrobljenih nacionalnih raziskovalnih programov, pomočjo pri zasnovi skupnih čezmejnih strategij raziskovanja in financiranja ter doseganjem kritične mase potrebnih akterjev in naložb, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega okvirov, ki so potrebni za dosego navedenega cilja. (10)Partnerstvo za meroslovje, usklajeno s prednostnimi nalogami politike Komisije (vključno z evropskim zelenim dogovorom, gospodarstvom za ljudi in Evropo, pripravljeno na digitalno dobo), bi se moralo izvajati deset let (od leta 2021 do leta 2031). Program bi moral v primerjavi s pobudo EMPIR v okviru programa Obzorje 2020 vključevati nove dejavnosti, zlasti razvoj evropskih meroslovnih mrež, ki se bodo odzivale na pereče družbene izzive in meroslovne potrebe nastajajočih tehnologij. Meroslovna zmogljivost, ki jo zagotavljajo te mreže, bi morala biti enakovredna drugim vodilnim meroslovnim sistemom po svetu in primerljiva z njimi, pri čemer bi dokazovala odličnost v svetovnem merilu. Razpise za zbiranje predlogov v okviru partnerstva za meroslovje bi bilo treba objaviti med izvajanjem programa Obzorje Evropa.

(11)Dejavnosti partnerstva za meroslovje bi morale biti v skladu s cilji in prednostnimi nalogami na področju raziskav in inovacij programa Obzorje Evropa ter splošnimi načeli in pogoji iz člena XXX Uredbe (EU) [uredba o programu Obzorje Evropa]. (12)Določiti bi bilo treba zgornjo mejo finančne udeležbe Unije v partnerstvu za meroslovje za čas trajanja programa Obzorje Evropa. V okviru te zgornje meje bi moral biti prispevek Unije največ enak prispevku držav, ki sodelujejo v partnerstvu za meroslovje, da se doseže velik učinek vzvoda in zagotovi močnejše povezovanje programov sodelujočih držav. (13)V skladu s členom XX Uredbe (EU) [XXX] [uredba o programu Obzorje Evrope] je splošni cilj programa Obzorje Evropa zagotavljanje znanstvenega, gospodarskega in družbenega učinka naložb Unije v raziskave in inovacije za krepitev znanstvene in tehnološke baze Unije ter spodbujanje njene konkurenčnosti, tudi v njeni industriji, uresničevanje strateških prednostnih nalog EU in prispevek k obravnavi svetovnih izzivov, vključno s cilji trajnostnega razvoja, in sicer z upoštevanjem načel agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in Pariškega sporazuma v okviru Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja. (14)Sodelujoče države so se dogovorile o izvedbeni strukturi za predhodni pobudi, Evropski meroslovni raziskovalni program (v nadaljnjem besedilu: program EMRP) in program EMPIR. Leta 2007 je bila kot taka struktura ustanovljena evropska regionalna organizacija za meroslovje EURAMET e.V. (v nadaljnjem besedilu: EURAMET), nepridobitna organizacija na podlagi nemškega prava. Organizacija EURAMET ima tudi naloge in obveznosti, povezane s širšo evropsko in svetovno harmonizacijo meroslovja. Članstvo v organizaciji EURAMET je omogočeno vsem evropskim nacionalnim meroslovnim inštitutom, ki so lahko njeni člani, in imenovanim inštitutom, ki so lahko njeni pridruženi člani. Članstvo v organizaciji EURAMET ni pogojeno z obstojem nacionalnih meroslovnih raziskovalnih programov. Ker se je glede na poročilo o vmesni oceni programa EMPIR upravljavska struktura organizacije EURAMET izkazala za učinkovito in zelo kakovostno pri izvajanju programov EMRP in EMPIR, bi bilo treba organizacijo EURAMET uporabiti tudi za izvajanje partnerstva za meroslovje. Organizacija EURAMET bi morala zato upravljati finančni prispevek Unije. (15)Za dosego ciljev partnerstva za meroslovje bi morala organizacija EURAMET zagotavljati finančno podporo zlasti v obliki nepovratnih sredstev za udeležence v ukrepih, izbranih na ravni organizacije EURAMET. Navedene ukrepe bi bilo treba izbrati po razpisih za zbiranje predlogov pod odgovornostjo organizacije EURAMET. Razvrstitveni seznam bi moral biti zavezujoč za izbiro predlogov ter za dodelitev sredstev iz finančnega prispevka Unije in finančnih prispevkov sodelujočih držav za raziskovalne projekte in povezane dejavnosti. Za dejavnosti, ki se financirajo iz prispevkov sodelujočih držav za evropske meroslovne mreže, bi morala biti za financirane ukrepe prav tako odgovorna organizacija EURAMET. (16)Sodelovanje v posrednih ukrepih, ki jih financira partnerstvo za meroslovje, ureja Uredba (EU) št. XXX [uredba o programu Obzorje Evropa]. Vendar bi zaradi posebnih operativnih potreb partnerstva za meroslovje, zlasti za vzpostavitev in upravljanje prihodnjih evropskih meroslovnih mrež in omogočanje lažje ustrezne finančne udeležbe sodelujočih držav, morala obstajati možnost omejitve vloge koordinatorja v predlogu za nacionalne meroslovne inštitute in imenovane inštitute sodelujočih držav, kjer je to potrebno. (17)Prispevki sodelujočih držav bi se morali zagotoviti z institucionalnim financiranjem iz nacionalnih meroslovnih inštitutov in imenovanih inštitutov. Najrazličnejše osnovne dejavnosti bi morale prispevati k ciljem partnerstva za meroslovje, pri čemer bi morale biti določene v letnih delovnih načrtih s povezavami na operativne stroške in odhodke. Prispevki bi morali med drugim kriti stroške storitev, ki neposredno izvajajo umerjanja, in druge storitve, sledljive do mednarodnega sistema enot. Prispevki sodelujočih držav bi morali vključevati tudi finančni prispevek k upravnim stroškom partnerstva za meroslovje. (18)Za zagotovitev preglednosti in dostopnosti programa bi bilo treba razpise za zbiranje predlogov, objavljene v okviru partnerstva za meroslovje, objaviti tudi na enotnem portalu za udeležence in preko drugih elektronskih sredstev razširjanja v okviru programa Obzorje Evropa, ki jih upravlja Komisija. (19)Med pripravo vmesne ocene partnerstva za meroslovje bi bilo treba ponovno oceniti delovanje modela financiranja z vidika načela ujemanja sredstev Unije z drugimi sredstvi, da se zagotovi spoštovanje načela usklajevanja finančnih prispevkov sodelujočih držav. (20)Finančne interese Unije bi bilo treba v celotnem ciklu odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi upravne in denarne kazni. (21)Za zaščito finančnih interesov Unije bi morala Komisija imeti pravico zmanjšati, začasno ustaviti ali ukiniti finančni prispevek Unije, če se partnerstvo za meroslovje izvaja neustrezno, delno ali z zamudo ali če sodelujoče države ne prispevajo k financiranju partnerstva za meroslovje oziroma prispevajo delno ali z zamudo. Navedene pravice bi morale biti določene v sporazumu o prispevku, ki ga skleneta Unija in organizacija EURAMET. (22)Zaradi poenostavitve bi bilo treba za vse strani zmanjšati upravna bremena. Izogibati bi se bilo treba dvojnim revizijam ter nesorazmernemu dokumentiranju in poročanju. Pri izvajanju revizij bi bilo treba ustrezno upoštevati posebne značilnosti nacionalnih programov. Revizije prejemnikov finančnih sredstev Unije, zagotovljenih v skladu s tem sklepom, bi morale zagotavljati zmanjšanje upravnega bremena v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046. (23)Na zahtevo Komisije, Evropskega parlamenta, Sveta ali Računskega sodišča bi morale organizacija EURAMET in sodelujoče države posredovati vse informacije, ki jih mora Komisija vključiti v poročilo o oceni partnerstva za meroslovje. (24)Komisija bi morala najpozneje do leta 2025 pripraviti vmesno oceno, s katero bi ocenila zlasti kakovost in učinkovitost partnerstva za meroslovje ter napredek, dosežen pri izpolnjevanju zastavljenih ciljev, in končno oceno najpozneje do leta 2030, pripraviti pa bi morala tudi poročilo o navedenih ocenah – SPREJELA NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 Sodelovanje v evropskem partnerstvu za meroslovje 1.Unija sodeluje v evropskem partnerstvu za meroslovje (v nadaljnjem besedilu: partnerstvo za meroslovje), institucionaliziranem partnerstvu iz točke (c) člena 8(1) Uredbe (EU) […] [Obzorje Evropa], ki ga v skladu s pogoji iz tega sklepa skupaj izvajajo Avstrija, Belgija, Bolgarija, [Bosna in Hercegovina], Češka, Danska, Estonija, Finska, Francija, Grčija, Hrvaška, Irska, Italija, Litva, Madžarska, Nemčija, Nizozemska, [Norveška], Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Slovenija, [Srbija], Španija, Švedska, [Švica in Turčija] (v nadaljnjem besedilu: sodelujoče države). 2.V partnerstvu za meroslovje lahko sodeluje vsaka država članica, ki ni navedena v odstavku 1, in vsaka druga država, pridružena programu Obzorje Evropa, če izpolnjuje pogoj iz točke (c) člena 4(1). Za namene tega sklepa se obravnava kot sodelujoča država. 3.V partnerstvu za meroslovje lahko sodeluje katera koli tretja država, ki ni pridružena programu Obzorje Evropa, če z Unijo sklene mednarodni sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju, v katerem so določeni pogoji njenega sodelovanja v partnerstvu za meroslovje, in če pridobi soglasje odbora partnerstva za meroslovje iz točke (f) člena 13(3). Če izpolnjuje navedena pogoja, se za namene tega sklepa obravnava kot sodelujoča država.

Člen 2 Cilji partnerstva za meroslovje 1.Partnerstvo za meroslovje prispeva k izvajanju Uredbe (EU) ... [XXX] [Obzorje Evropa], zlasti njenega člena 3. 2.Brez poseganja v odstavek 1 partnerstvo za meroslovje z udeležbo in zavezanostjo partnerjev pri snovanju in izvajanju programa raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti uresničuje naslednje splošne cilje: (a)razviti trajnosten usklajen meroslovni sistem na evropski ravni; (b)zagotoviti, da inovatorji v svojih ekosistemih neposredno uporabijo najsodobnejše meroslovne zmogljivosti; (c)povečati vpliv meroslovja na družbene izzive v zvezi z izvajanjem politik, standardov in predpisov, da bodo ustrezali svojemu namenu. 3.Partnerstvo za meroslovje pri izvajanju splošnih ciljev iz odstavka 2 uresničuje naslednje specifične cilje: (a)do leta 2030 razviti nove raziskovalne zmogljivosti, ki so vzpostavljene v okviru novih evropskih meroslovnih mrež in so po zmogljivostih umerjanja in merjenja vsaj enake vodilnim meroslovnim inštitutom zunaj sodelujočih držav; (b)do leta 2030 podpreti prodajo novih inovativnih izdelkov in storitev z uporabo in sprejetjem novih meroslovnih zmogljivosti v ključnih nastajajočih tehnologijah; (c)do leta 2030 v celoti in učinkovito prispevati tudi k zasnovi in izvajanju posebnih standardov in predpisov, na katerih temeljijo javne politike, ki obravnavajo družbene izzive. Člen 3 Finančni prispevek Unije k partnerstvu za meroslovje 1.Finančni prispevek Unije k partnerstvu za meroslovje, vključno z odobritvami Evropskega združenja za prosto trgovino in tretjih držav, ne presega prispevkov sodelujočih držav k partnerstvu za meroslovje. Finančni prispevek Unije znaša do 300 milijonov EUR, da bo enak prispevkom sodelujočih držav iz člena 1(1). 2.Pri izračunu finančnega prispevka Unije se ne upoštevajo prispevki sodelujočih držav za upravne stroške, ki presegajo 5 % skupnih združenih prispevkov k partnerstvu za meroslovje. 3.Finančni prispevek Unije se plača iz odobritev v splošnem proračunu Unije, dodeljenih ustreznim delom posebnega programa za izvajanje programa Obzorje Evropa, vzpostavljenega s Sklepom [XXX] Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa. 4.EURAMET e.V. (v nadaljnjem besedilu: EURAMET) uporabi finančni prispevek Unije za financiranje dejavnosti iz točke (a) člena 6(1). 5.Finančni prispevek Unije se ne uporablja za kritje upravnih stroškov partnerstva za meroslovje. Člen 4 Pogoji za finančni prispevek Unije

1.Za finančni prispevek Unije morajo biti izpolnjeni vsi naslednji pogoji: (a)sodelujoče države dokažejo, da je partnerstvo za meroslovje vzpostavljeno v skladu s tem sklepom; (b)sodelujoče države ali nacionalni meroslovni inštituti, ki so jih imenovale sodelujoče države, imenujejo organizacijo EURAMET kot strukturo, odgovorno za izvajanje programa partnerstva za meroslovje ter za prejemanje, dodeljevanje in spremljanje finančnega prispevka Unije; (c)vsaka sodelujoča država se zaveže, da bo prispevala k financiranju partnerstva za meroslovje in oblikovala rezervne finančne zmogljivosti v višini 50 % zneska prevzete obveznosti; (d)organizacija EURAMET dokaže, da je zmožna izvajati partnerstvo za meroslovje, vključno s prejemanjem, dodeljevanjem in spremljanjem finančnega prispevka Unije v okviru posrednega upravljanja proračuna Unije v skladu s členoma 62 in 154 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046; (e)vzpostavi se model upravljanja za partnerstvo za meroslovje v skladu s členi 13 do 16 tega sklepa. 2.Med izvajanjem partnerstva za meroslovje je finančni prispevek Unije pogojen tudi z naslednjim: (a)organizacija EURAMET izvaja dejavnosti partnerstva za meroslovje iz člena 6 v skladu s cilji iz člena 2; (b)vzdržuje se ustrezen in učinkovit model upravljanja v skladu s členi 13 do 16; (c)organizacija EURAMET izpolnjuje zahteve glede poročanja iz člena 155 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046; (d)izpolnjujejo se zaveze iz točke (c) odstavka 1 tega člena. Člen 5 Prispevki sodelujočih držav k partnerstvu za meroslovje 1.Sodelujoče države, določene v členu 1(1), zagotovijo ali poskrbijo, da njihovi nacionalni organi financiranja v obdobju od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2031 zagotovijo finančne prispevke ali prispevke v naravi v višini najmanj 363 milijonov EUR. Delež prispevkov sodelujočih držav je v obliki finančnih prispevkov. 2.Prispevki sodelujočih držav so sestavljeni iz: (a)finančnih prispevkov ali prispevkov v naravi za izvajanje dejavnosti iz člena 6(1) in (b)finančnih prispevkov ali prispevkov v naravi za kritje vseh upravnih stroškov organizacije EURAMET. 3.Finančni prispevki ali prispevki v naravi iz točke (a) odstavka 2 krijejo stroške sodelujočih držav za izvajanje dejavnosti iz točke (b) člena 6(1), zmanjšane za kakršen koli neposreden ali posreden finančni prispevek Unije k navedenim stroškom. 4.Finančni prispevki ali prispevki v naravi iz točke (b) odstavka 2 krijejo stroške, nastale sodelujočim državam v zvezi z upravnimi stroški organizacije EURAMET za izvajanje partnerstva. 5.Za namene vrednotenja prispevkov v naravi iz točk (a) in (b) odstavka 2 se stroški določijo v skladu z običajnimi računovodskimi praksami sodelujočih držav ali zadevnih nacionalnih organov financiranja, veljavnimi računovodskimi standardi sodelujoče države, v kateri imajo sedež zadevni nacionalni organi financiranja, ter veljavnimi mednarodnimi računovodskimi standardi in mednarodnimi standardi računovodskega poročanja. Stroške potrdi neodvisni revizor, ki ga imenujejo sodelujoče države ali zadevni nacionalni organi financiranja. V primeru negotovosti v zvezi s to potrditvijo lahko organizacija EURAMET preveri metodo vrednotenja. Če negotovost s tem ni odpravljena, lahko organizacija EURAMET revidira metodo vrednotenja.

6.Prispevki iz odstavka 2, ki se upoštevajo kot prispevki sodelujočih držav, se zagotovijo po sprejetju letnega delovnega programa. Če se letni delovni program sprejme med referenčnim letom iz člena 6(3), lahko prispevki iz točke (b) odstavka 2, ki se upoštevajo kot prispevki sodelujočih držav, vključeni v letni delovni program, zajemajo prispevke, zagotovljene od 1. januarja zadevnega leta. Izjemoma se lahko prispevki iz točke (b) odstavka 2, zagotovljeni po datumu začetka veljavnosti sklepa o partnerstvu za meroslovje, upoštevajo kot prispevki sodelujočih držav, če so vključeni v prvi letni delovni program partnerstva za meroslovje. Člen 6 Dejavnosti organizacije EURAMET 1.Partnerstvo za meroslovje podpira najrazličnejše raziskovalne in inovacijske dejavnosti s pomočjo: (a)posrednih ukrepov v smislu točke 25 člena 2 Uredbe (EU) [XXX] [uredba o programu Obzorje Evropa], ki jih v skladu s členom 7 tega sklepa financira organizacija EURAMET predvsem v obliki nepovratnih sredstev po mednarodnih odprtih in konkurenčnih razpisih za zbiranje predlogov, ki jih organizira organizacija EURAMET, in ki vključujejo: –(i) znanstveno-tehnične ukrepe, ki podpirajo temeljno meroslovno znanost in so podlaga za vse prihodnje korake, vključno z uporabnimi meroslovnimi raziskavami in razvojem ter storitvami v zvezi z meroslovjem; –(ii) meroslovne raziskave za zagotavljanje rešitev za družbene izzive, pri čemer so usmerjene v prispevke na področjih energije, zdravja in podnebja, ter za razvoj projektov v posebnih evropskih meroslovnih mrežah, ki obravnavajo te izzive; –(iii) raziskave za razvoj novih meroslovnih instrumentov, namenjenih industrijski uporabi meroslovnih tehnologij, da se spodbudijo inovacije v industriji; –(iv) predhodne in vzporedne normativne meroslovne raziskave in razvoj, da se podprejo izvajanje politik in predpisi ter pospeši hitrejše trženje inovativnih izdelkov in storitev na trgu; (b)dejavnosti, financirane s strani sodelujočih držav brez finančnega prispevka Unije iz člena 3, ki so sestavljene iz dejavnosti za krepitev zmogljivosti v meroslovju na različnih tehnoloških ravneh, pri čemer je njihov cilj doseči uravnotežen in integriran meroslovni sistem v sodelujočih državah ter jim s tem omogočiti razvoj znanstvenih in tehničnih zmogljivosti v meroslovju, in ki vključujejo dejavnosti, ki niso izbrane v razpisih za zbiranje predlogov, opisanih v točki (a), in opisane v letnih delovnih programih, vključno s čimer koli od naslednjega: –(i) dejavnosti v okviru nacionalnih programov sodelujočih držav, kot so mednarodni projekti, ki prispevajo k prednostnim nalogam, določenim v evropski meroslovni mreži in tehničnih odborih organizacije EURAMET; –(ii) ukrepi za razširjanje in uporabo rezultatov meroslovnih raziskav; –(iii) ukrepi, ki posebej obravnavajo meroslovne inštitute, ki nimajo znanstvenih zmogljivosti ali pa so te omejene, tako da jih podpirajo pri uporabi drugih programov Unije, nacionalnih ali regionalnih programov za usposabljanje in mobilnost, čezmejnem sodelovanju ali naložbah v meroslovno infrastrukturo; –(iv) organizacija dejavnosti zunanjega razširjanja in prenosa znanja za promocijo partnerstva za meroslovje in povečanje njegovega učinka. 2.Preden se določijo teme vsakega razpisa za zbiranje predlogov iz točke (a) odstavka 1, organizacija EURAMET povabi posameznike ali organizacije iz meroslovne raziskovalne skupnosti in splošne meroslovne vrednostne verige, da predlagajo morebitne raziskovalne teme. Člen 7 Letni delovni program 1.Partnerstvo za meroslovje se izvaja na podlagi letnih delovnih programov, ki zajemajo dejavnosti za obdobje od 1. januarja do 31. decembra določenega leta (v nadaljnjem besedilu: referenčno leto). 2.Organizacija EURAMET po pridobitvi odobritve Komisije sprejme letne delovne programe do 31. marca referenčnega leta. Organizacija EURAMET in Komisija pri sprejemanju letnih delovnih programov delujeta brez nepotrebnega odlašanja. Organizacija EURAMET javno objavi letni delovni program. 3.Dejavnosti iz točk (a) in (b) člena 6(1) se lahko v referenčnem letu začnejo šele po sprejetju letnega delovnega programa za navedeno leto.

4.Organizacija EURAMET lahko financira dejavnosti le, če so navedene v letnem delovnem programu. Letni delovni program razlikuje med dejavnostmi iz točke (a) člena 6(1), dejavnostmi iz točke (b) člena 6(1) in upravnimi stroški organizacije EURAMET. Letni delovni program vključuje ocene njihovih ustreznih odhodkov in proračun, ki se dodeli za dejavnosti, financirane s finančnim prispevkom Unije iz člena 3, in dejavnosti, ki jih financirajo sodelujoče države brez takega finančnega prispevka Unije. Letni delovni program vključuje tudi ocenjeno vrednost prispevkov v naravi, ki jih zagotovijo sodelujoče države, iz točke (b) člena 5(2). 5.V spremenjenih letnih delovnih programih za referenčno leto in letnih delovnih programih za naslednja referenčna leta se upoštevajo rezultati prejšnjih razpisov za zbiranje predlogov. V njihovem okviru se poskuša izboljšati nezadostno pokrivanje znanstvenih tem, zlasti tistih, ki so bile prvotno obravnavane v dejavnostih iz točke (b) člena 6(1), ki jih ni bilo mogoče ustrezno financirati. 6.Razpisi za zbiranje predlogov v okviru ustreznih letnih delovnih programov se objavijo do 31. decembra 2027. V ustrezno utemeljenih primerih se lahko objavijo do 31. decembra 2028. 7.Organizacija EURAMET spremlja izvajanje vseh dejavnosti, vključenih v letni delovni program, in o njem poroča Komisiji. 8.Vsa sporočila ali objave, ki se nanašajo na dejavnosti partnerstva za meroslovje in se izvajajo v sodelovanju s partnerstvom za meroslovje, se označijo ali dodatno označijo kot sofinancirana s strani partnerstva za meroslovje v okviru programa Obzorje Evropa, ne glede na to, ali jih izvede EURAMET, sodelujoča država oziroma njeni nacionalni organi financiranja ali udeleženci določene dejavnosti. Člen 8 Pravila za sodelovanje in razširjanje 1.Organizacija EURAMET se šteje za organ financiranja v smislu točke 13 člena 2 Uredbe [(EU) [XXX] [uredba o programu Obzorje Evropa]] in zagotavlja finančno podporo za posredne ukrepe iz točke (a) člena 6(1) tega sklepa v skladu s členom 6(2) Uredbe (EU) [XXX]. 2.V skladu s členom 13(1) uredbe o programu obzorje Evropa se lahko v letnem delovnem programu v ustrezno utemeljenih primerih predvidi omejitev vloge koordinatorja pri posrednih ukrepih za nacionalne meroslovne inštitute in imenovane inštitute sodelujočih držav, da se zagotovita izpolnjevanje ciljev in doseganje ciljnih prispevkov sodelujočih držav. 3.Organizacija EURAMET zagotovi ustrezne interakcije z nacionalnimi meroslovnimi inštituti in imenovanimi inštituti pri posrednih ukrepih iz točke (a) člena 6(1) v skladu z imenovanjem s strani ustreznega nacionalnega organa. Organizacija EURAMET tudi spodbuja in podpira udeležbo drugih subjektov v vseh razpisih. Člen 9 Sporazumi med Unijo in organizacijo EURAMET Če je zagotovljena enakovredna raven zaščite finančnih interesov Unije, je organizacija EURAMET pooblaščena za izvrševanje prispevka Unije v skladu s členom 62(3) in členom 154 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046. Člen 10 Ukinitev, zmanjšanje ali začasna ustavitev finančnega prispevka Unije 1.Če partnerstvo za meroslovje ne izpolnjuje pogojev, pod katerimi je dodeljen finančni prispevek Unije, lahko Komisija ukine, sorazmerno zmanjša ali začasno ustavi finančni prispevek Unije iz člena 3. 2.Če sodelujoče države ne prispevajo k financiranju partnerstva za meroslovje oziroma prispevajo le delno ali pa ne spoštujejo časovnih rokov za prispevke iz člena 5, lahko Komisija ukine, sorazmerno zmanjša ali začasno ustavi finančni prispevek Unije iz člena 3. Odločitev Komisije ne ovira povračila upravičenih stroškov, ki so jih sodelujoče države že imele, preden je bilo partnerstvo za meroslovje obveščeno o odločitvi o ukinitvi, sorazmernem zmanjšanju ali začasni ustavitvi prispevka Unije. Člen 11 Naknadne revizije 1.Naknadne revizije odhodkov za posredne ukrepe iz točke (a) člena 6(1) opravi organizacija EURAMET v skladu s členom 48 Uredbe ... [Obzorje Evropa] (EU) [XXX] [].

2.Komisija se lahko odloči, da bo revizije iz odstavka 1 opravila sama. V takih primerih to stori v skladu z veljavnimi pravili, zlasti s členom 48(3) Uredbe (EU) [XXX] [Obzorje Evropa] in členom 127 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046. Člen 12 Zaščita finančnih interesov Unije 1.Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da so pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi tega sklepa, finančni interesi Unije zaščiteni z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in kakršnim koli drugim nezakonitim dejavnostim, z učinkovitimi pregledi in, kadar se ugotovijo nepravilnosti, z izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi. 2.Sodelujoče države pri izvajanju partnerstva za meroslovje sprejmejo zakonodajne, regulativne, upravne in druge ukrepe, potrebne za zaščito finančnih interesov Unije, zlasti za zagotovitev popolne izterjave vseh zneskov, dolgovanih Uniji, v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046. 3.Organizacija EURAMET osebju Komisije in drugim osebam, ki jih je pooblastila Komisija, ter Računskemu sodišču omogoči dostop do svojih objektov in prostorov ter vseh informacij, vključno z informacijami v elektronski obliki, potreben za izvedbo revizij. 4.Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko izvaja preiskave, tudi preglede in inšpekcije na kraju samem, v skladu z določbami in postopki iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96, da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom, sklepom ali pogodbo, financirano v okviru tega sklepa, prišlo do goljufije, korupcije ali katere koli druge nezakonite dejavnosti, ki škodi finančnim interesom Unije. 5.Evropsko javno tožilstvo (EJT) lahko izvaja preiskave v skladu z določbami in postopki iz Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 za preiskovanje kaznivih dejanj, ki škodujejo finančnim interesom Unije, kot je določeno v členu 4 navedene uredbe. 6.Brez poseganja v odstavke 3, 4 in 5 sporazumi, sklepi in pogodbe, ki izhajajo iz izvajanja tega sklepa, vsebujejo določbe, s katerimi so Komisija, organizacija EURAMET, Računsko sodišče, EJT in OLAF izrecno pooblaščeni za izvajanje takih revizij, pregledov na kraju samem in preiskav v skladu s svojimi pristojnostmi. Člen 13 Upravljanje partnerstva za meroslovje 1.Organi za upravljanje partnerstva za meroslovje so vsaj naslednji: (a)odbor partnerstva za meroslovje; (b)usmerjevalna skupina; (c)sekretariat organizacije EURAMET. Člen 14 Odbor partnerstva za meroslovje 1.Odbor partnerstva za meroslovje upravlja partnerstvo za meroslovje z namenom zagotovitve, da partnerstvo za meroslovje, kot se izvaja, izpolnjuje svoje cilje. 2.Odbor partnerstva za meroslovje sestavljajo predstavniki članov organizacije EURAMET iz vseh sodelujočih držav. Vrednost glasov pri glasovanju se izračuna na podlagi nacionalnih prevzetih obveznosti v skladu s pravilom kvadratnega korena prevzete obveznosti. 3.Odbor partnerstva za meroslovje zlasti:

(a)sprejema odločitve o strateškem načrtu za raziskave in inovacije; (b)sprejema odločitve o načrtovanju razpisov za zbiranje predlogov in postopku pregleda ocenjevanja; (c)sprejema letni delovni program po pridobitvi odobritve Komisije in posvetovanju z usmerjevalno skupino iz člena 15; (d)sprejema odločitve o izbiri projektov, ki se bodo financirali, v skladu z razvrstitvenimi seznami po ocenah razpisa za zbiranje predlogov iz točke (a) člena 6(1); (e)spremlja napredek financiranih projektov; (f)odobri sodelovanje v partnerstvu za meroslovje kateri koli tretji državi, ki ni pridružena programu Obzorje Evropa, če je navedena tretja država z Unijo sklenila mednarodni sporazum iz člena 1(3). 4.Na sestankih odbora partnerstva za meroslovje ima Komisija status opazovalke. Vendar mora odbor partnerstva za meroslovje pridobiti predhodno soglasje Komisije za sprejetje letnega delovnega programa. Odbor partnerstva za meroslovje vabi Komisijo na sestanke in ji pošilja ustrezne dokumente. Komisija lahko sodeluje v razpravah odbora partnerstva za meroslovje. 5.Odbor partnerstva za meroslovje izvoli predsednika in njegovega namestnika v skladu z vrednostjo glasov, pojasnjeno v odstavku 2. Predsednik odbora partnerstva za meroslovje zastopa organizacijo EURAMET v zadevah, povezanih s partnerstvom za meroslovje. Člen 15 Usmerjevalna skupina 1.Komisija ustanovi usmerjevalno skupino. Usmerjevalna skupina je svetovalni organ partnerstva za meroslovje, ki svetuje navedenemu partnerstvu v zvezi z nastajajočimi prednostnimi nalogami za meroslovne raziskave na evropski ravni. Zlasti: (a)določi nastajajoče tehnologije v vzponu in trge, na katerih bi lahko meroslovne raziskave postale pomembne v prihodnosti; (b)določi raziskovalna področja, ki prispevajo k nemotenemu delovanju enotnega trga, vključno z ustreznimi predpisi in standardi; (c)svetuje partnerstvu za meroslovje glede prednostnih nalog za prihodnje delovne programe. 2.Usmerjevalno skupino sestavlja 12 članov: (a)4 predstavniki evropskih oblikovalcev standardov in regulatorjev, ki jih imenuje organizacija EURAMET; (b)5 predstavnikov iz različnih evropskih partnerstev, vzpostavljenih v skladu z Uredbo [(EU) [XXX] [Obzorje Evropa]], z zasebnimi partnerji, ki zastopajo industrijo. Komisija imenuje predstavnike na odprt in pregleden način; (c)predsednik organizacije EURAMET; (d)1 predstavnik, ki ga imenuje Komisija, in 1 predstavnik nacionalnega ministrstva, ki ni uslužbenec nacionalnega meroslovnega inštituta, zastopanega v organizaciji EURAMET. Predstavnika ministrstva bi moral imenovati odbor partnerstva za meroslovje. 3.Najmanj 50 % članov iz točk (a) in (b) odstavka 2 se izmenja najpozneje po opravljeni vmesni oceni iz člena 18(1).

4.Usmerjevalni skupini skupaj predsedujeta predstavnika iz točke (d) odstavka 2. Člen 16 Sekretariat organizacije EURAMET 1.Sekretariat organizacije EURAMET, ki zagotavlja splošno upravno podporo za organizacijo EURAMET, vodi bančne račune za partnerstvo za meroslovje. 2.Enota za podporo pri upravljanju se vzpostavi kot del sekretariata organizacije EURAMET ter je odgovorna za izvajanje in tekoče upravljanje partnerstva za meroslovje. Člen 17 Sporočanje informacij 1.Organizacija EURAMET na zahtevo Komisije slednji pošlje vse potrebne informacije za pripravo poročil o oceni iz člena 18. 2.Sodelujoče države preko organizacije EURAMET Komisiji posredujejo vse informacije, ki jih zahtevajo Evropski parlament, Svet ali Računsko sodišče v zvezi s finančnim upravljanjem partnerstva za meroslovje. 3.Komisija informacije iz odstavka 2 vključi v ocene iz člena 18. Člen 18 Ocenjevanje 1.Komisija izvede vmesno in končno oceno partnerstva za meroslovje v okviru ocenjevanj programa Obzorje Evropa, kot je določeno v členu 47 Uredbe (EU) ... [Obzorje Evropa]. 2.V ocenjevanjih se preuči, kako partnerstvo za meroslovje izpolnjuje svoje poslanstvo in cilje, obravnavajo vse njegove dejavnosti ter ocenijo njegova evropska dodana vrednost, uspešnost in učinkovitost, vključno z njegovo odprtostjo in preglednostjo, ustreznost izvajanih dejavnosti ter njihova skladnost in/ali njihovo dopolnjevanje z ustreznimi regionalnimi in nacionalnimi politikami ter politikami Unije, vključno s sinergijami z drugimi deli Obzorja Evropa (kot so poslanstva, sklopi ali tematski/posebni programi). Pri ocenjevanjih se upoštevajo stališča deležnikov na evropski in nacionalni ravni, po potrebi pa vključujejo tudi oceno dolgoročnih znanstvenih, družbenih, gospodarskih in tehnoloških učinkov preteklih pobud. Po potrebi vključujejo oceno najučinkovitejšega načina izvajanja ukrepov politike za kakršen koli prihodnji ukrep ter ustreznosti in skladnosti morebitne obnove partnerstva za meroslovje glede na splošne prednostne naloge politik in področje podpiranja raziskav in inovacij, vključno z njegovim položajem glede na druge pobude, ki jih podpira okvirni program Obzorje Evropa. Člen 19 Dostop do rezultatov in informacij o predlogih 1.Organizacija EURAMET zagotovi Komisiji dostop do vseh informacij v zvezi s posrednimi ukrepi, ki jih financira. Take informacije vključujejo rezultate upravičencev, ki sodelujejo v posrednih ukrepih partnerstva za meroslovje, ali katere koli druge informacije, ki se zdijo potrebne za razvoj, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje politik ali programov Unije. Take pravice dostopa so omejene na nekomercialno in nekonkurenčno uporabo ter morajo biti v skladu z veljavnimi pravili o zaupnosti. 2.Organizacija EURAMET Komisiji zagotovi informacije, vključene v predložene predloge, za namene razvijanja, izvajanja, spremljanja in ocenjevanja politik ali programov Unije. Člen 20 Zaupnost

Brez poseganja v člen 17 organizacija EURAMET zagotovi varstvo zaupnih informacij, katerih razkritje zunaj institucij Unije ter drugih organov, uradov in agencij Unije bi lahko ogrozilo interese njegovih članov ali udeležencev v dejavnostih partnerstva za meroslovje. Take zaupne informacije so med drugim osebne, poslovne, občutljive netajne in tajne informacije. Člen 21 Navzkrižje interesov 1.Organizacija EURAMET, njeni organi in uslužbenci ter organi partnerstva za meroslovje se pri izvajanju svojih dejavnosti izogibajo navzkrižju interesov. 2.Organizacija EURAMET sprejme pravila za preprečevanje, izogibanje in obvladovanje navzkrižij interesov v zvezi z osebjem organizacije EURAMET, člani in drugimi osebami v odboru partnerstva za meroslovje ter v drugih organih ali skupinah organizacije EURAMET in partnerstva za meroslovje v skladu s točko (d) člena 154(4) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046. Člen 22 Začetek veljavnosti Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Člen 23 Naslovniki Ta sklep je naslovljen na države članice. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1.Naslov predloga/pobude 1.2.Zadevna področja v strukturi ABM/ABB 1.3.Vrsta predloga/pobude 1.4.Cilji

1.5.Utemeljitev predloga/pobude 1.6.Trajanje predloga/pobude in finančnih posledic 1.7.Načrtovani načini upravljanja 2.UKREPI UPRAVLJANJA 2.1.Pravila o spremljanju in poročanju 2.2.Upravljavski in kontrolni sistem 2.3.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti 3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1.Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice 3.2.Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1.Povzetek ocenjenih posledic za odhodke 3.2.2.Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje 3.2.3.Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.4.Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom 3.2.5.Udeležba tretjih oseb pri financiranju 3.3.Ocenjene posledice za prihodke OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1.Naslov predloga/pobude Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju Unije v evropskem partnerstvu za meroslovje, ki ga skupaj izvaja več držav članic

1.2.Zadevna področja (programski sklop) Dejavnost: Obzorje Evropa Sklop 4: Digitalno področje, industrija in vesolje 1.3.Ukrep, na katerega se predlog/pobuda nanaša ☑ Nov ukrep ◻ Nov ukrep na podlagi pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa ◻ Podaljšanje obstoječega ukrepa ◻ Združitev ali preusmeritev enega ali več ukrepov v drug/nov ukrep 1.4.Utemeljitev predloga/pobude 1.4.1.Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno, vključno s podrobno časovnico za uvajanje ustreznih ukrepov za izvajanje pobude Glavne cilje pobude je mogoče razdeliti na znanstveni, gospodarski in družbeni cilj. Znanstveni cilj je razviti vrhunski trajnosten in usklajen meroslovni sistem na evropski ravni. Gospodarski cilj je zagotoviti, da inovatorji v svojih ekosistemih neposredno uporabijo najsodobnejše meroslovne zmogljivosti. Družbeni cilj je povečati vpliv meroslovja na družbene izzive v zvezi z izvajanjem politik, standardov in predpisov, da bodo ustrezali svojemu namenu. Predvideva se, da bo pobuda začela delovati v drugem ali tretjem četrtletju leta 2021 (odvisno od tega, kdaj bosta Svet in Evropski parlament sprejela njen temeljni akt). Glavna dejavnost pobude je podpiranje skupnih raziskovalnih ukrepov med meroslovnimi inštituti in zunanjimi deležniki na področju meroslovja. V razpisnih letih 2021 in 2022 bo začetna uvajalna faza, da se dosežejo stabilna razpisna proračunska sredstva za obdobje 2023–2026. V zadnjem razpisnem letu, tj. 2027, naj bi se razpisna proračunska sredstva zmanjšala, da se omogoči postopna ukinitev. Hkrati nacionalno financiranje zagotavlja sredstva za oblikovanje evropskih meroslovnih mrež na strateških tehnoloških in družbenih področjih. Prve mreže se vzpostavljajo od začetka pobude, pri čemer obstaja možnost vzpostavitve novih mrež v vsakem letu izvajanja. Do leta 2030 bodo vsi splošni in specifični cilji doseženi in predmet naknadne ocene. 1.4.2.Dodana vrednost ukrepanja Unije (ki je lahko posledica različnih dejavnikov, npr. boljšega usklajevanja, pravne varnosti, večje učinkovitosti ali dopolnjevanja). Za namene te točke je „dodana vrednost ukrepanja Unije“ vrednost, ki izhaja iz ukrepanja Unije in predstavlja dodatno vrednost poleg tiste, ki bi jo sicer ustvarile države članice same. Razlogi za ukrepanje na evropski ravni (predhodno): Težave, obravnavane v pobudi, so take narave in obsega, da bo usklajeno delovanje na ravni EU ustreznejše od možnosti, da vsaka država članica ločeno pripravi svojo pobudo. To bo omogočilo bolj skladna in usklajena prizadevanja ter preprečilo podvajanja. Glavni razlog za finančni prispevek Unije k pobudi je priložnost financiranja mednarodnih raziskovalnih ukrepov, ki so usmerjeni neposredno v skupne strateške prednostne naloge za meroslovje. Pobuda iz člena 185 pravno in dolgoročno zagotavlja institucionalno financiranje z zavezami Unije in institucionalnimi sredstvi, ki so na voljo na nacionalni ravni. Pričakovana ustvarjena dodana vrednost Unije (naknadno):

Udeležba EU omogoča nastanek ekonomij obsega in utrjevanje meroslovnih raziskovalnih zmogljivosti. Udeležba EU bo zagotovila tudi vzvod pri nacionalnih virih za oblikovanje evropske meroslovne zmogljivosti, primerne za skupne družbene izzive in tehnološke prehode v skladu s potrebami enotnega trga. Ta vprašanja so podrobneje obravnavana v oceni učinka, ki je priložena temu predlogu. 1.4.3.Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti Z doseganjem pomembne ravni povezanosti nacionalnih meroslovnih prizadevanj so ukrepi EU v okviru sedmega okvirnega programa in Obzorja 2020 Evropi omogočili, da prevzame vodilni položaj v svetu na številnih področjih meroslovja. Ker imajo meroslovne raziskave vse večji pomen kot omogočitveni dejavnik za nastajajoče tehnologije, druge svetovne regije bistveno povečujejo naložbe v meroslovje in jih strateško usmerjajo. Zato je na tej stopnji potrebno ukrepanje EU, da se ohrani zagon pri povezovanju, tako da to postane del meroslovne vrednostne verige, s čimer se bo povečala vključenost deležnikov iz meroslovja, vključno z regulatorji in oblikovalci standardov, industrijskimi in družbenimi končnimi uporabniki ter državljani. To je ključno za dosego dolgoročne trajnostnosti povezanih meroslovnih raziskav v Evropi. Nujno je, da se tak ukrep EU ohrani zdaj, da se doseže trajnostnost. Kot je poudarjeno v vmesni oceni iz leta 2017, v nasprotnem primeru obstaja tveganje, da bodo meroslovna prizadevanja v Evropi znova razdrobljena, saj bo gradnja zmogljivosti v manjših nacionalnih meroslovnih inštitutih omejena, medtem ko bodo večji nacionalni meroslovni inštituti sklepali dvostranske dogovore s svojimi partnerji v drugih svetovnih regijah, s čimer se bo spodkopavala tehnološka suverenost Evrope. 1.4.4.Skladnost in možne sinergije z drugimi ustreznimi instrumenti V skladu z uredbo o programu Obzorje Evropa morajo vsa evropska partnerstva zagotoviti usklajevanje in/ali skupne dejavnosti z drugimi ustreznimi raziskovalnimi in inovacijskimi pobudami, da se zagotovijo optimalna raven medsebojnih povezav in učinkovite sinergije. Vzpostaviti je treba močne sinergije z drugimi evropskimi partnerstvi, ki so tesno povezana z merilno intenzivnimi aplikacijami. Poleg tega instrument iz člena 185 omogoča nemoteno povezovanje nacionalnih programov financiranja, ki so usklajeni z nacionalnimi prednostnimi nalogami za meroslovje. Zlasti se bo uskladil z drugimi instrumenti v okviru evropskih prednostnih nalog „Evropa, pripravljena na digitalno dobo“, „gospodarstvo za ljudi“ in „evropski zeleni dogovor“, ter bo lahko sodeloval pri vseh programih in ukrepih v okviru predlaganega okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa, vključno z vsemi sklopi iz drugega stebra „Globalni izzivi in evropska​ industrijska konkurenčnost“. Spremljanje sinergij in sodelovanja se bo izvajalo v letnem poročilu o dejavnostih. 1.5.Trajanje predloga/pobude in finančnih posledic ☑ Časovno omejeno –☑ od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2031, –☑ finančne posledice med letoma 2021 in 2027 za odobritve za prevzem obveznosti ter med letoma 2022 in 2032 za odobritve plačil. ◻ Časovno neomejeno –izvajanje z obdobjem uvajanja med letoma LLLL in LLLL, –ki mu sledi izvajanje v celoti. 1.6.Načrtovani načini upravljanja ◻ Neposredno upravljanje – Komisija:

–◻ z lastnimi službami, vključno s svojim osebjem v delegacijah Unije, –◻ preko izvajalskih agencij. ◻ Deljeno upravljanje z državami članicami. ☑ Posredno upravljanje, tako da se naloge izvrševanja proračuna poverijo: –◻ tretjim državam ali organom, ki jih te imenujejo, –◻ mednarodnim organizacijam in njihovim agencijam (navedite), –◻ EIB in Evropskemu investicijskemu skladu, –◻ organom iz členov 70 in 71 finančne uredbe, –◻ subjektom javnega prava, –☑ subjektom zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor ti subjekti zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, –◻ subjektom zasebnega prava države članice, ki so pooblaščeni za izvajanje javno-zasebnih partnerstev in ki zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, –◻ osebam, pooblaščenim za izvajanje določenih ukrepov SZVP na podlagi naslova V PEU in opredeljenim v zadevnem temeljnem aktu. –Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje obrazložiti v oddelku „opombe“. Opombe EURAMET je združenje (Eingetragener Verein, e.V.), ustanovljeno na podlagi nemškega prava, ki ga države članice in druge evropske države pooblaščajo, da jih zastopa kot regionalna meroslovna organizacija za Evropo. Finančni prispevek Unije za pobudo bo zagotovljen preko te organizacije. 2.UKREPI UPRAVLJANJA 2.1.Pravila o spremljanju in poročanju V skladu z uredbo o programu Obzorje Evropa partnerstvo vzpostavi sistem spremljanja, ki je v skladu z zahtevami iz člena 45 uredbe o programu Obzorje Evropa ter prilog III in V k navedeni uredbi, podatki iz tega sistema pa se pošiljajo v isto skupno podatkovno zbirko kot iz drugih sestavnih delov programa Obzorje Evropa. Sistem poročanja in spremljanja zagotavlja ključne podatke o upravljanju in izvajanju (vključno z mikropodatki na ravni posameznih subjektov) ter omogoča spremljanje napredka v skladu s ključnimi potmi do učinkov (vključno z napredkom pri izvajanju prednostnih nalog EU) in merili partnerstev. Partnerstvo poroča o posebnih kazalnikih (ki niso vključeni med ključne poti do učinkov), ki omogočajo spremljanje kratkoročnega, srednjeročnega in dolgoročnega napredka pri uresničevanju vizije ter specifičnih in operativnih ciljev partnerstva, kot je opredeljeno v uredbi o vzpostavitvi partnerstva, vključno s cilji do leta 2030. Kazalniki, viri podatkov in metodologije omogočajo ocenjevanje dosežkov skozi čas, napredka glede vplivov, vključno z uresničevanjem ciljev politike EU, ter opredelitev morebitnih potreb po popravnih ukrepih. Upoštevati bi bilo treba kvalitativne in kvantitativne podatke, določiti odgovornosti za zbiranje podatkov ter določiti konkretne pristope k pripravi realističnih izhodiščnih, ciljnih in/ali referenčnih vrednosti za opredelitev napredka, kadar je ustrezno, v skladu s pristopom k programu Obzorje Evropa, ki temelji na učinkih. Vse zbrane informacije se skoraj v realnem času zagotovijo službam Komisije na podlagi skupnih podatkovnih modelov ter vnesejo v skupno podatkovno zbirko, kot je določeno v členu 45 uredbe o programu Obzorje Evropa. V ta namen se vzpostavijo ustrezni sistemi poročanja, da se zagotovi redno in pregledno poročanje, tudi o obljubljenih in dejansko zagotovljenih finančnih prispevkih in prispevkih v naravi, o prepoznavnosti in položaju v mednarodnem okviru ter o vplivu na tveganja, povezana z raziskavami in inovacijami, za naložbe zasebnega sektorja. Poročanje bi moralo biti v skladu s standardnimi zahtevami glede poročanja, ki veljajo za program Obzorje Evropa. Pri razvoju sistemov poročanja v okviru strateškega postopka usklajevanja sodelujejo tudi države članice in predstavniki partnerstev, da se zagotovita sinhronizacija in usklajevanje prizadevanj glede poročanja in spremljanja, tudi glede razdelitve nalog zbiranja podatkov in poročanja. Sistem poročanja na ravni projekta vključuje podrobne informacije o financiranih projektih, njihovih rezultatih, širjenju in uporabi s strani ključnih ciljnih skupin ter o splošnih koristih tega za znanost, gospodarstvo, družbo in/ali okolje v skladu s cilji projektov in ciljnimi učinki. To bi morali dopolnjevati ustrezni podatki o dodani vrednosti in učinku partnerstva na evropski, nacionalni in regionalni ravni. Zagotoviti je treba ustrezen mehanizem izmenjave podatkov s skupnimi podatkovnimi zbirkami programa Obzorje Evropa za spremljanje in poročanje. Komisija bo do 31. decembra 2024 opravila vmesno oceno pobude ter do 30. junija 2025 predložila ugotovitve ocene in svoje pripombe Evropskemu parlamentu in Svetu. Komisija bo v šestih mesecih po prenehanju pobude, vendar najpozneje v dveh letih po sprejetju odločitve glede prenehanja, izvedla končno oceno pobude. Rezultati končne ocene bodo predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu.

Organizacija EURAMET bo vsako leto do 15. februarja Komisiji v odobritev predložila letno poročilo o dejavnostih in napredku partnerstva v preteklem koledarskem letu, zlasti v zvezi z letnim delovnim načrtom za zadevno leto. Poročilo bo vsebovalo informacije o izvedenih raziskavah, inovacijah in drugih ukrepih ter ustreznih odhodkih; predloženih predlogih, vključno z razčlenitvijo glede na vrsto udeleženca in državo; posrednih ukrepih, izbranih za financiranje, vključno z razčlenitvijo glede na vrsto udeleženca in državo ter navedbo prispevka Unije za posamezne udeležence in ukrepe. 2.2.Upravljavski in kontrolni sistemi 2.2.1.Utemeljitev načinov upravljanja, mehanizmov financiranja, načinov plačevanja in predlagane strategije kontrol Posredno upravljanje je upravičeno, ker je evropsko partnerstvo za meroslovje javno-javno partnerstvo, pri katerem se del finančnih sredstev zagotavlja s prispevki sodelujočih držav v naravi. Odločitev o prispevku k evropskemu partnerstvu za meroslovje bo vsako leto sprejeta v okviru proračuna EU za zadevno leto. V sporazumu o prenosu pooblastil, ki ga podpišeta Evropska komisija in organizacija EURAMET, bo navedeno, da bo Komisija plačala prispevek za naloge, ki se bodo izvajale vsako leto, ob sklenitvi sporazuma o prenosu sredstev z organizacijo EURAMET. Pred sporazumom o prenosu pooblastil bi se morala opraviti predhodna ocena organizacije EURAMET, da se oceni njen okvir notranje kontrole in finančnega poslovodenja. Komisija bo zagotovila, da bodo pravila, ki se uporabljajo za evropsko partnerstvo za meroslovje, v celoti skladna z zahtevami finančne uredbe. Ureditev spremljanja, tudi preko nadzora Unije v zvezi z upravljanjem partnerstva, ter ureditev poročanja bosta zagotovili, da bodo lahko službe Komisije izpolnile zahteve glede odgovornosti do kolegija in do proračunskega organa. Okvir notranje kontrole za organizacijo EURAMET za izvajanje evropskega partnerstva za meroslovje temelji na: • izvajanju standardov notranje kontrole, ki zagotavljajo jamstva, ki so vsaj enakovredna jamstvom Komisije; • postopkih za izbiro najboljših projektov na podlagi neodvisnega ocenjevanja in njihovo preoblikovanje v pravne instrumente; • upravljanju projektov in pogodb ves čas trajanja vsakega projekta; • predhodnih pregledih vseh zahtevkov, vključno s prejemom revizijskih potrdil in predhodnim potrjevanjem metod za izračun stroškov; • naknadnih revizijah vzorca zahtevkov kot del naknadnih revizij v okviru programa Obzorje Evropa; • znanstvenem vrednotenju rezultatov projekta. 2.2.2.Podatki o ugotovljenih tveganjih in vzpostavljenih sistemih notranjih kontrol za njihovo zmanjševanje (1) Zmožnost namenske izvedbene strukture EURAMET, da upravlja proračun Unije in zaščiti njene finančne interese. Metoda nadzora bo v skladu z zahtevami, določenimi v finančnih predpisih EU, zlasti, da Komisija ohrani pravico do ukinitve, zmanjšanja ali začasne ustavitve svojega prispevka, če izvajanje ni sprejemljivo ali primerno. (2) Zmožnost sodelujočih držav, da financirajo svoje prispevke k programu.

Sredstva iz skladov EU se lahko sprostijo samo ob predložitvi dokazil o sprejetih nacionalnih finančnih obveznostih, in sicer na ravni letnih finančnih sporazumov ter na ravni izplačil nacionalnim udeležencem v projektih. Dodatno varovalko predstavlja dejstvo, da financiranje EU ne sme preseči 50 % skupnih javnih finančnih sredstev, zagotovljenih za program, in ne sme kriti upravnih odhodkov. 2.2.3.Ocena in utemeljitev stroškovne učinkovitosti kontrol (razmerje „stroški kontrol ÷ vrednost z njimi povezanih upravljanih sredstev“) ter ocena pričakovane stopnje tveganja napake (ob plačilu in ob zaključku) Ker so pravila sodelovanja v programu Obzorje Evropa, ki se nanašajo na partnerstvo za meroslovje, podobna tistim, ki jih bo Komisija uporabila v svojem delovnem programu, in ker imajo upravičenci podoben profil tveganja kot Komisija, je mogoče pričakovati, da bo toleranca napake podobna tisti, ki jo je Komisija predvidela za program Obzorje Evropa, tj. razumno zagotoviti, da tveganje napake v večletnem odhodkovnem obdobju na letni ravni ostaja med 2 % in 5 %, ob končnem cilju, da se preostala stopnja napak ob zaključku večletnih programov, ko so upoštevani učinki vseh revizij, popravkov in sanacijskih ukrepov, čim bolj približa 2 %. Več informacij o stopnji napake, ki se pričakuje v zvezi z udeleženci, je na voljo v oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga za program Obzorje Evropa. 2.3.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe, npr. iz strategije za boj proti goljufijam. Komisija bo zagotovila, da bo evropsko partnerstvo za meroslovje na vseh stopnjah postopka upravljanja izvajalo postopke za boj proti goljufijam. Predlogi za program Obzorje Evropa so bili preverjeni glede dopustnosti za goljufije, opravljena pa je bila tudi ocena njihovega učinka. Na splošno bi morali imeti predlagani ukrepi pozitiven učinek na boj proti goljufijam, zlasti večji poudarek na reviziji na podlagi tveganja ter okrepljenem znanstvenem ocenjevanju in kontroli. Komisija bo zagotovila sprejetje ustreznih ukrepov za zagotovitev, da so pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi te uredbe, finančni interesi Unije zaščiteni z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in kakršnim koli drugim nezakonitim dejavnostim, z učinkovitimi pregledi in, kadar se ugotovijo nepravilnosti, z izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi. Organizacija EURAMET z izvajanjem pobude EMPIR na podlagi člena 185 že sodeluje s službami Komisije pri vprašanjih, ki se nanašajo na goljufije in nepravilnosti. Komisija bo zagotovila, da se bo to sodelovanje nadaljevalo in okrepilo. Računsko sodišče je pooblaščeno za izvajanje revizij na podlagi dokumentacije in na kraju samem pri vseh upravičencih do nepovratnih sredstev, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije na podlagi programa. Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko v skladu s postopki iz Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96 opravi preglede in inšpekcije na kraju samem pri gospodarskih subjektih, ki jih tako financiranje neposredno ali posredno zadeva, da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom oziroma odločitvijo o dodelitvi nepovratnih sredstev ali pogodbo o financiranju s strani Unije prišlo do goljufije, korupcije ali katere koli druge nezakonite dejavnosti, ki škodi finančnim interesom Unije. 3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1.Razdelek večletnega finančnega okvira in predlagane nove odhodkovne proračunske vrstice Razdelek večletnega finančnega okvira Proračunska vrstica Vrsta

odhodkov Prispevek Razdelek 1 Enotni trg, inovacije in digitalno – Obzorje Evropa dif./nedif. držav Efte držav kandidatk tretjih držav po členu [21(2)(b)] finančne uredbe 1 01 02 02 40 – Sklop za digitalno področje, industrijo in vesolje Dif. DA DA DA DA 3.2.Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1.Povzetek ocenjenih posledic za odhodke v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega okvira 1 Razdelek Enotni trg, inovacije in digitalno Obzorje Evropa

2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Po letu 2027 SKUPAJ Odobritve za poslovanje (razdeljene glede na proračunske vrstice iz naslova 3.1) obveznosti (1) 26,000 43,000 51,000 51,000 47,000 43,000 39,000 300,000 plačila (2) 0 11,700 31,050 44,900 50,200 49,200 45,600 67,350 300,000 Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev programa obveznosti = plačila (3) 0,381 0,389 0,396 0,405 0,413 0,420 0,430 – 2,834 Odobritve za sredstva programa SKUPAJ obveznosti = 1 + 3 26,381 43,389 51,396 51,405 47,413 43,420 39,430 302,834 plačila = 2 + 3 0,381 12,089 31,446 45,305 50,613 49,620 46,030 67,350 302,834



Razdelek večletnega finančnega okvira 7 „Upravni odhodki“ Ta oddelek se izpolni s „proračunskimi podatki upravne narave“, ki jih je treba najprej vnesti v Prilogo k oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga , ki se prenese v sistem DECIDE za namene posvetovanj med službami.



v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Po letu 2027 SKUPAJ Človeški viri – – – – – – – 0 Drugi upravni odhodki – – – – – – – 0 Odobritve iz RAZDELKA 7 večletnega finančnega okvira SKUPAJ (obveznosti skupaj = plačila skupaj) – – – – – – – 0 v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Po letu 2027 SKUPAJ Odobritve iz vseh RAZDELKOV večletnega finančnega okvira SKUPAJ obveznosti 26,381 43,389 51,396 51,405 47,413 43,420 39,430 302,834 plačila 0,381 12,089 31,446 45,305 50,613 49,620 46,030 67,350 302,834 3.2.2.Povzetek ocenjenih posledic za odobritve za upravne zadeve –☑ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za upravne zadeve. –◻ Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 SKUPAJ RAZDELEK 7 večletnega finančnega okvira Človeški viri Drugi upravni odhodki Seštevek za RAZDELEK 7 večletnega finančnega okvira Zunaj RAZDELKA 7večletnega finančnega okvira Človeški viri Drugi odhodki za upravne zadeve Seštevek zunaj RAZDELKA 7 večletnega finančnega okvira

SKUPAJ 0 Potrebe po odobritvah za človeške vire in druge upravne odhodke se krijejo z odobritvami GD, ki so že dodeljene za upravljanje ukrepa in/ali so bile prerazporejene znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v postopku letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve.



3.2.2.1.Ocenjene potrebe po človeških virih –◻ Za predlog/pobudo niso potrebni človeški viri. –☑ Za predlog/pobudo so potrebni človeški viri, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: ocena, izražena v ekvivalentu polnega delovnega časa Leto 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 • Delovna mesta v skladu s kadrovskim načrtom (uradniki in začasni uslužbenci) Sedež in predstavništva Komisije Delegacije – – – – – – – Raziskave 2,5 2,5 2,5 2,5 2,5 2,5 2,5 • Zunanji sodelavci (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ) – PU, LU, NNS, ZU in MSD Razdelek 7 Financirano iz RAZDELKA 7 večletnega finančnega okvira – na sedežu – – – – – – – – na delegacijah – – – – – – – Financirano iz sredstev programa – na sedežu – – – – – – – – na delegacijah – – – – – – – Raziskave – – – – – – – Drugo (navedite) – – – – – – – SKUPAJ 2,5 2,5 2,5 2,5 2,5 2,5 2,5 Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem GD, ki je že dodeljeno za upravljanje ukrepa in/ali je bilo prerazporejeno znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v postopku letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. Opis nalog: Uradniki in začasni uslužbenci Za nadzor programa in smernice politike ter ocenjevanje/vodenje upravnih nalog in odgovornosti za Komisijo. Zunanji sodelavci N. r. 3.2.3.Udeležba tretjih oseb pri financiranju V predlogu/pobudi: –◻ ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb; –☑ je načrtovano sofinanciranje, kot je ocenjeno v nadaljevanju: odobritve v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 SKUPAJ Sodelujoče države 31,000 52,000 62,000 62,000 57,000 52,000 47,000 363,000 Sofinancirane odobritve SKUPAJ 31,000 52,000 62,000 62,000 57,000 52,000 47,000 363,000 3.3.Ocenjene posledice za prihodke –☑ Predlog/pobuda nima finančnih posledic za prihodke.