SL    SL  
 EVROPSKA  
KOMISIJA 
Bruselj, 13.6.2013  
COM(2013) 343 final 
  
Osnutek predloga 
 
DIREKTIVA SVETA 
o spremembi Direktive 2009/71/EURATOM o vzpo stavitvi okvira Skupnosti za jedrsko 
varnost jedrsk ih objektov 
 
Osnutek, ki je bil v skladu s členom 31 Pogodbe Euratom predložen Evropskemu 
ekonomsko-socialnemu odboru v mnenje 
{SWD(2013) 199 final} 
{SWD(2013) 200 final} 
{SWD(2013) 201 final}  
 
 OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1. OZADJE  PREDLOGA 
1.1. SPLOŠNO OZADJE 
Nesreča v jedrski elektrarni (JE) Fukušima-Dai či leta 2011 je povzro čila precejšnjo okoljsko, 
gospodarsko in družbeno škodo ter vzbudila pomisleke glede možn ih zdravstvenih u činkov 
pri prizadetem prebivalstvu na Japonskem. Čeprav sta nesre čo sprožila potres in cunami 
izjemne jakosti, so preiskave o njenih vzrokih razkrile vrsto predvidl jivih dejavnikov, ki so 
skupaj povzro čili katastrofalen izid. Analiza jedrske nesre če v Fukušimi je razkrila precejšnje 
in ponavljajo če se tehni čne težave ter vztrajne napake organov, podobne tistim, ki so bile 
ugotovljene v ocenah po jedrskih nesre čah na Otoku treh milj in v Černobilu. Najnovejša 
jedrska nesre ča je znova spodkopala zaupanje javnosti v va rnost jedrske energije, še zlasti v 
času, ko se razpravlja o uporabi jedrske energije kot možnosti  za zadostitev globalnemu 
povpraševanju po energiji na trajnosten na čin.  
Jedrska nesre ča v Fukušimi je pozornost ponovno preusm erila v izredni pomen, ki ga ima 
zagotavljanje najvišje ravni jedrske varnosti v EU in po vsem svetu. 
Iz jedrske energije se trenutno proizvede skoraj 30 % vse elektri čne energije v EU in približno 
dve tretjini elektri čne energije z nizkimi emisijami ogljika. EU ima 132 delujo čih reaktorjev, 
ki predstavljajo približn o tretjino izmed 437 delujo čih energetskih jedrskih reaktorjev na 
svetu. Številni energetski jedrski reaktorji v EU so bili zgrajeni že pred tremi ali štirimi desetletji in temeljijo na projektih in varnostnih dolo čbah, ki so se od tedaj nenehno 
posodabljale.  
Jedrska varnost je za EU in nj ene državljane izjemno pomembna. U činki jedrskih nesre č ne 
poznajo nacionalnih meja ter lahko povzro čijo morebitne škodljive posledice za zdravje 
delavcev in državljano v, pa tudi obsežne gospodarske posl edice. Zato je za družbo in 
gospodarstvo bistvenega pomena, da se z uveljavitv ijo visokih standardov jedrske varnosti in 
zagotavljanjem kakovostnega regulativnega na dzora zmanjša nevarnost jedrske nesre če v 
državi članici EU.  
Po jedrski nesre či v Fukušimi se je EU takoj odzvala na dogodke. 
Na podlagi pooblastila, ki ga ji je podelil Evropski svet na zasedanju 24. in 25. marca 2011
1, 
je Evropska komisija skupaj s Skupino evropski h regulatorjev za jedrsko varnost (ENSREG) 
začela po vsej EU celovito ocenjevati tveganja in varnost jedrskih elektrarn („stresni testi“). 
Stresni testi so bili v lu či dogodkov v Fukušimi opredeljeni kot ponovno ciljno usmerjeno 
ocenjevanje stopnje varnosti jedrskih elektr arn v primeru izjemnih naravnih dogodkov, ki 
ogrožajo njihove varnostne funkcije. Pri tem ocen jevanju je sodelovalo vseh štirinajst držav 
članic, v katerih obratujejo jedrske elektrarne2, ter Litva3. Švica, Ukrajina in Hrvaška so 
neomejeno sodelovale pri st resnih testih EU in v pos topkih medsebojnih strokovnih 
pregledov, medtem ko imajo v drugi h sosednjih državah (npr. Tur čija, Belorusija in 
Armenija), ki so privolile v uporabo iste metodologije, druga čne časovnice. Izvajanje stresnih 
testov se je za čelo leta 2011 s samoocenjevanjem, ki so  ga opravili upravljavci jedrskih 
                                                 
1  Sklepi Evropskega sveta EUCO 10/1/11.  
2  Belgija, Bolgarija, Češka, Finska, Francija, Madžarska, Nem čija, Nizozemska, Romunija, Slovaška, 
Slovenija, Španija, Švedska, Združeno kraljestvo. 
3  Jedrska elektrarna Ignalina je v postopku razgradnje. 
 
 objektov, in nacionalnimi poro čili, ki so jih pripravili nacionalni regulatorji. Predhodne 
ugotovitve je Komisija predstavila v sporo čilu o vmesnem poro čilu o stresnih testih4 
novembra 2011, sledil pa je obsežen postopek me dsebojnih strokovnih pregledov, ki se je po 
vsej EU izvajal od januarja do  aprila 2012. Odbor skupine EN SREG za medsebojne strokovne 
preglede5 je pripravil pregledno poro čilo, ki ga je potrdila skupin a ENSREG. Poleg tega je bil 
v okviru skupine ENSREG dogovorjen tudi akcijski na črt6 za spremljanje izvajanja priporo čil 
iz medsebojnih strokovnih pregledov. V oktobru 2012 je Komisija izdala sporo čilo o 
končnem poro čilu o stresnih testih7. V skladu z zahtevami iz akcijskega na črta skupine 
ENSREG so trenutno v prip ravi nacionalni akcijski na črti8, povezani s spoznanji, 
pridobljenimi po nesre či v Fukušimi, in priporo čili iz medsebojnih strokovnih pregledov 
stresnih testov. Njihova vsebina in napredek pr i izvajanju sta bila pr egledana na delavnici 
aprila 2013. Zbirno poro čilo z delavnice naj bi bilo pred stavljeno na drugi konferenci 
ENSREG o jedrski varnosti v Evropi9. Poleg tega bo Komisija v postopku zagotavljanja 
ustreznega spremljanja stresnih testov v tesn em sodelovanju s skupino ENSREG pripravila 
konsolidirano poro čilo o stanju izvajanja priporo čil iz stresnih testov, ki ga bo predvidoma 
izdala junija 2014 ter posredovala Evropskemu svetu.  
Na zakonodajnem podro čju je Evropski svet Evropsko komisijo marca 2011 jasno pooblastil, 
„naj pregleda obstoje či pravni in regulativni okvir za var nost jedrskih objektov“ in predlaga 
potrebne izboljšave.  
Evropski parlament je prav tako spodbudil pr egled zakonodaje. V reso luciji iz leta 2011 o 
prednostnih nalogah na podro čju energetske infrastrukt ure za leto 2020 in pozneje10 je 
navedel, da so „prihodnje zakonodajne pobude za  vzpostavitev skupnega okvira za jedrsko 
varnost bistvenega pomena za stalno izboljševan je varnostnih standardov v Evropi“. Poleg 
tega je v resoluciji iz leta 2011 o programu dela Komisije za leto 201211 Parlament pozval k 
„nujni reviziji Direktive o jedrski varnosti z namenom njene poostritve, in sicer z 
upoštevanjem izida stresnih testov, opravljenih po nesre či v Fukušimi“.  V nedavno sprejeti 
resoluciji o stresnih testih12 iz leta 2013 pa je pozval, na j bo sprememba „ambiciozne narave“ 
in vključuje večje izboljšave na podro čjih, kot so „varnostni postopki in okviri – zlasti z 
opredelitvijo in izvajanjem zavezujo čih standardov jedrske va rnosti, ki odražajo 
najsodobnejše prakse v EU v tehni čnem, regulativnem in operativnem smislu – pa tudi vloga 
in sredstva regulativnih organov za jedrsko varnost. Revizija bi morala zlasti spodbuditi 
neodvisnost, odprtost in pregle dnost slednjih, hkrati pa okre piti spremljanje napredka in 
medsebojne strokovne preglede.“ 
Evropski ekonomsko-socialni odbor je v mnenju o sporo čilu Komisije o kon čnem poro čilu o 
stresnih testih13 iz leta 2012 izrazil podporo „nameri Komi sije, da pripravi ambiciozen pregled 
Direktive o jedrski varnosti“. 
                                                 
4  COM 784 final. 
5  Poro čilo o medsebojnih strokovnih pregledih – stresnih testih, opravljenih v evropskih jedrskih 
elektrarnah www.ensreg.eu  
6  Akcijski na črt ENSREG v zvezi s spremljanjem izvajanja medsebojnih strokovnih pregledov stresnih 
testov, opravljenih v evropskih jedrskih elektrarnah. 
7  COM(2012) 571, 4.10.2012. 
8  17 nacionalnih akcijskih na črtov je na voljo na spletni strani ENSREG www.ensreg.eu  
9  http://www.ensreg.eu /ensreg-conferences  
10  P7_TA(2011)0318. 
11  P7_TA(2011)0327. 
12  P7_TA(2013)0089. 
13  TEN/498 
 
 V odgovor na pooblastilo Evropskega sveta ter poziv e iz drugih institucij in organov EU je 
Komisija za čela obsežen postopek analizir anja in zbiranja mnenj,  da bi ugotovila ustrezna 
področja in mehanizme za zakonodajni poseg. Ta postopek je vklju čeval odprto spletno javno 
posvetovanje (od decembra 2011 do februarja 2012) , ki ga je dopolnjeval obsežen dialog z 
deležniki. 
V sporočilih o stresnih testih za leti 2011 in 2012 so navedena možna podro čja, na katerih bi 
lahko zakonodajo izboljšali. V tem okviru so na podlagi obstoje če Direktive Sveta 
2009/71/Euratom o vzpostavitvi okvira Skupno sti za jedrsko varnost jedrskih objektov14 (v 
nadaljnjem besedilu „Direktive o jedrski varnosti“), v tem sporo čilu izpostavljena podro čja 
varnostnih postopkov in okvirov, vloga in sredst va regulativnih organov za jedrsko varnost, 
odprtost in preglednost, spremljanje ter preverjanje.  
Poleg tega so službe Komisije v letu 2012 pripravile oceno u činkov, ki temelji na številnih 
virih informacij in upošteva razvoj na jedrskem podro čju po nesre či v Fukušimi na ravni EU 
in mednarodni ravni. 
Na tej podlagi je bil pripravljen osnutek predlo ga direktive o spremembi direktive o jedrski 
varnosti. Pri njegovi pripravi so bile upošte vane pripombe in strokovno znanje skupine 
znanstvenih strokovnjakov iz člena 31 Pogodbe Euratom ter izsl edki obsežnega posvetovanja 
z visokimi predstavniki nacionalnih regulativni h organov za jedrsko varnost, ki so združeni v 
skupini ENSREG. 
1.2. RAZLOGI ZA PREDLOG IN NJEGOVI CILJI 
Sedanja Direktiva o jedrski varnosti je pomenila  velik napredek. Vendar je bilo treba v duhu 
filozofije nenehnega izboljševanja jedrske varnosti in z namenom, da bi med drugim 
upoštevali spoznanja, pridobljena v jedrski nesre či v Fukušimi, in rezultate stresnih testov, ki 
so sledili, ponovno preu čiti ustreznost obstoje čih določb.  
Jedrska nesre ča v Fukušimi je pokazala, da nekateri deli panoge niso pros tovoljno sprejeli 
dobro znanih izkušenj, pridobljenih v nesre čah pred desetletji, regulativ ni organi pa jih niso v 
zadostni meri izvrševali, in to celo na Japonske m, v državi, za katero ve lja, da ima še posebej 
visoke standarde industrijsk e in jedrske varnosti. Tehni čne in organizacijske vidike, ki 
izhajajo iz analize te nesre če, je torej primerno bolj upoštevati. 
V Evropi so stresni testi potr dili, da obstajajo med državami članicami stalne razlike pri 
zagotavljanju celovitega in preglednega prepoz navanja in upravljanja varnostnih vidikov. 
Poleg tega so stresni testi jasno pokazali koristi mehanizmov za sodelovanje in usklajevanje med vsemi stranmi, ki so odgovorne za jedrs ko varnost, kot so na primer medsebojni 
strokovni pregledi.  
Poleg tega so bile na javnih sre čanjih, ki so potekala v okviru st resnih testov, izražene zahteve 
po razširitvi presoje na ured itve za pripravljenost in odziv anje na izredne razmere. 
Zato Komisija meni, da je direktivo o jedrski varnosti primerno spremeniti, poostriti in 
dopolniti tako, da se združijo tehni čne izboljšave in širši vidiki varnosti, kot so upravljanje, 
preglednost ter pripravljenost in odzivanje na izredne razmere na lokaciji objekta. 
Cilj predlaganih sprememb je okrepiti zakonodaj ni okvir za jedrsko varnost v EU, zlasti s: 
                                                
 
14  UL L 172, 2.7.2009. 
 
 – krepitvijo vloge in dejanske neodvis nosti nacionalnih regul ativnih organov; 
– izboljšanjem preglednosti v zvezi z vprašanji jedrske varnosti; 
– krepitvijo obstoje čih načel ter uvedbo novih splošnih  ciljev in zahtev glede 
jedrske varnosti, ki obravnavajo dolo čene tehni čne vidike v celotnem 
življenjskem ciklu je drskih objektov, zlasti jedrskih elektrarn; 
– krepitvijo spremljanja in izmenjave izkušenj z vzpostavi tvijo evropskega 
sistema medsebojnih strokovnih pregledov; 
– vzpostavitvijo mehanizma za razvoj vs eevropskih harmoniziranih smernic za 
jedrsko varnost. 
1.3. OBSTOJE ČA ZAKONODAJA EU NA PODRO ČJU JEDRSKE VARNOSTI 
Potem ko je Sodiš če EU v zadevi 29/9915 priznalo ustrezno povezanost med varstvom pred 
sevanji in jedrsko varnostjo ter s tem pr istojnost Skupnosti Euratom za sprejemanje 
zakonodaje na podro čju jedrske varnosti, je Direktiva o jedrski varnosti prvi vseevropski 
tematski pravno zavezujo či instrument16. Direktiva dolo ča pravno zavezujo č okvir, ki temelji 
na priznanih na čelih in obveznostih iz glavnih razpol ožljivih mednarodnih instrumentov, tj. 
Konvencije o jedrski varnosti17 ter iz temeljnih varnostnih na čel18, ki jih je dolo čila 
Mednarodna agencija za atom sko energijo (IAEA).  
1.4. SKLADNOST S POLITIKO NA DRUGIH PODRO ČJIH 
Končni cilj Euratomove zakonodaje o jedrski varnosti je zagotav ljanje varstva delavcev in 
prebivalstva pred nevarnostmi ionizirajo čega sevanja, zato je povezana predvsem z 
Euratomovim zakonodajnim korpusom s podro čja varstva pred sevanji, katerega glavni steber 
je direktiva o temeljnih varnostnih standardih19. Varstva delavcev in prebivalstva pred 
nevarnostmi ionizirajo čega sevanja ni mogo če doseči brez nadzora potencialno škodljivih 
virov tega sevanja. 
Jedrska varnost je bistvenega pomena tudi za splošno prepre čevanje nesre č ter pripravljenost 
in odzivanje nanje v državah članicah. Direktiva o jedrski varnosti je torej tesno povezana z 
mehanizmom Unije na podro čju civilne zaš čite20, ki določa okvir za sodelovanje EU na tem 
področju, vključno z odzivanjem na radiološke izre dne razmere v Uniji in izven nje. 
                                                 
15  Sodba Sodiš ča z dne 10. decembra 2002, [2002] ECR I-11221. 
16  Pred tem sta obstajali le dve pravno nezavezujo či resoluciji Sveta o tehnoloških problemih jedrske 
varnosti z dne 22. julija 1975 in 18. junija 1992 . 
17  INFCIRC/449 z dne 5. julija 1994. 
18  Varnostni standardi IAEA, serija št. SF-1 (2006). 
19  Direktiva Sveta 96/29/Euratom o dolo čitvi temeljnih varnostnih standardov za varstvo zdravja delavcev 
in prebivalstva pred nevarnostmi zaradi ionizirajo čega sevanja.  
20  Predlog Komisije za Sklep Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu unije na podro čju civilne 
zaščite (COM/2011/934 final.), katerega namen je, med drugim, nadomestiti Sklep Sveta 2007/779 z 
dne 8. novembra 2007 o vzpostavitvi mehanizma Skupnosti na podro čju civilne zaš čite (prenova). 
 
 2. REZULTATI  POSVETOVANJ  Z ZAINTERESIRANIMI  STRANMI  IN OCEN  
UČINKA 
2.1. POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI 
V obdobju po jedrski nesre či v Fukušimi je Komisija sodelovala v obsežnem in preglednem 
dialogu z razli čnimi deležniki in javnostjo, ki je vklju čeval odprto posvetova nje prek interneta 
v skladu z na črtom Komisije glede minima lnih standardov posvetovanja21.  
V odgovor na spletno javno posvetovanje, ka terega cilj je b il preveriti stališ ča glede podro čja 
krepitve obstoje čega Euratomovega zakonodajnega okvira za jedrsko varnost, so prispevke 
poslali regulativni or gani za jedrsko varnost, drugi javni organi, podjetja, nevladne 
organizacije in posamezniki. To posvetovanje omogo ča vpogled v širok spekter mnenj 
deležnikov. Okvirni rezu ltati kažejo, da se ve č kot 90 % vprašanih strinja glede pomena 
Euratomovega okvira za jedrsko varnost, ki  vzpostavlja skupna pravila za države članice EU, 
76 % pa se jih strinja s potrebo po krepitvi obstoje čega varnostnega zakonodajnega okvira.  
Komisija je v pisni obliki ali na sestankih prejela prispevke razli čnih deležnikov, npr. 
regulativnih organov za jedrsko varnost, drugih javnih organov, posameznih podjetij, 
panožnih združenj in nevladnih organizacij.  Poleg tega je skupaj s skupino ENSREG 
organizirala konference in javne razprave o postopku, vmesnih in kon čnih rezultatih stresnih 
testov, ki so vklju čile široko paleto deležnikov, vklju čno z nevladnimi organizacijami22.  
V posvetovanje so bili vklju čeni tudi evropski socialni pa rtnerji iz Odbora za sektorski 
socialni dialog na podro čju elektri čne energije. V odgovoru so so cialni partnerji poudarili 
vlogo Euratomovega zakonodajnega okvira za jedrsko varnost pri dolo čanju skupnih pravil za 
države članice.  
Posebna vloga je bila namenjena skupini ENSREG, ki predstavlja enotno kontaktno to čko za 
strokovno znanje, saj združuje visoke predst avnike pristojnih n acionalnih regulativnih 
organov za jedrsko varnost iz vseh držav članic EU, tako jedrskih ko t nejedrskih. Prejet in 
upoštevan je bil podroben pr ispevek skupine ENSREG.  
Po postopku iz Pogodbe Euratom se je Ko misija posvetovala s skupino znanstvenih 
strokovnjakov iz člena 31. Strokovnjaki so v svojem mnen ju pozdravili predlog Komisije za 
spremembo Direktive o jedrski varnosti in pripravili ve č predlogov za izboljšanje povezanosti 
z zakonodajo o varstvu pred sevanji.  
2.2. OCENA U ČINKA 
Ocena učinka je bila pripravljena v letu 2012. V dokumentu so analizirani izzivi pri 
zagotavljanju zadostne ravni jedrsk e varnosti v EU. V njem so opredeljeni splošni in posebni 
cilji za izboljšanje prepre čevanja in zmanjševanja posledic jedrskih nesre č. Predlaganih in 
analiziranih je ve č možnosti politike, ki segajo od ohranitve sedanjega stanja do bolj 
temeljitih reform. Vsaka možnost je bila ocenjena glede na oceno njenih varnostnih, gospodarskih, okoljskih in družbenih u činkov. 
                                                
 
21  COM(2002) 704 final. 
22  Na primer, prva konferenca ENSREG dne 28. in 29. junija 2011, konferenca deležnikov o medsebojnih 
strokovnih pregledih dne 17. januarja 2012, javna razprava o stresnih testih in rezultatih medsebojnih 
strokovnih pregledov dne 8. maja 2012. Druga konferenca ENSREG je na črtovana v juniju 2013. 
 
 3. PRAVNI  ELEMENTI  PREDLOGA 
3.1. PRAVNA PODLAGA 
Vsak zakonodajni predlog mora nadgraditi in okrepiti pristop trenutne direktive o jedrski 
varnosti. Pravna podlaga torej ostajata člena 31 in 32 pogodbe Euratom. 
3.2. SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST 
Namen predloga je dodatno okrep iti vlogo in neodvisnost pristo jnih regulativnih organov, saj 
je jasno, da lahko le mo čni regulativni organi, ki imajo vs a potrebna pooblastila in zajam čeno 
neodvisnost, nadzirajo in zagotavljajo varno delo vanje jedrskih objektov v EU. Zaradi možnih 
čezmejnih vplivov jedrske nesre če sta priporo čljiva tesno sodelovanje in izmenjava informacij 
med regulativnimi organi.  
Glede na obsežne posledice jedrske nesre če in zlasti potrebe javnosti  po informacijah v takem 
primeru je za vprašanja v zv ezi s preglednostjo bistven pris top na ravni EU. Tako je mogo če 
zagotoviti pravilno informiranje javnosti o vs eh pomembnih zadevah v zvezi z jedrsko 
varnostjo, ne glede na državne meje. Obstoje če določbe direktive so spremenjene v tem 
smislu. 
V Evropi so stresni testi potrdili, da med državami članicami EU ne obstajajo le stalne razlike, 
ampak tudi vrzeli pri zagotavljan ju celovitega in preglednega prepoznavanja in upravljanja 
ključnih varnostnih vidikov. Zato je direktiva o jedrski varnosti poostrena in vsebuje nabor 
skupnih ciljev, ki je namenjen harmonizaciji pris topa EU k jedrski varnosti. Poleg tega so 
izkušnje iz jedrske nesre če v Fukušimi in dragocena spoznanja,  pridobljena s stresnimi testi, 
jasno pokazala, da so izmenjava informacij in me dsebojni pregledi bist veni za zagotavljanje 
učinkovitega in stalnega izvajanja ka kršnega koli varnostnega režima.  
V skladu z na čelom sorazmernosti predlagana direktiva ne  presega tistega, kar je potrebno za 
doseganje zastavljenih ciljev. Pole g tega je v njej opredeljen prožen in sorazmeren pristop 
glede ravni uporabe, pri čemer je upoštevano razli čno stanje v državah članicah. Mehanizem 
za skupni razvoj tehni čnih smernic v državah članicah za vso EU je opredeljen s posebnim 
poudarkom na upoštevanju na čela sorazmernosti ter z uporabo znanja in prakti čnih izkušenj 
strokovnjakov regula tivnih organov.  
Uporaba in obseg dolo čb predloga se razlikujeta glede na vrsto jedrskega objekta. Zato 
morajo države članice pri izvajanju teh dolo čb slediti sorazmernemu pristopu, pri čemer 
morajo upoštevati tveganja, povezana s posameznimi vrstami jedrskih objektov. 
3.3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA 
Predlog uvaja nove ali poostruje obstoje če določbe Direktive o jedrski varnosti, njegov namen 
pa je nenehno izboljševati jedrsko varnost in nj eno ureditev na ravni EU. Posebne informacije 
o glavnih predlaganih spremembah Direktive o jedrski varnosti sledijo v nadaljevanju. 
Cilji 
Člen 1 vklju čuje nov cilj, ki zagotavlja izogibanje izpustom radioaktivnih snovi na vseh 
stopnjah življenjskega cikla jedrsk ih objektov (izbira lokacije, pr ojektiranje, gradnja, prevzem 
v obratovanje, obratov anje, razgradnja). 
Opredelitev pojmov 
 
 V členu 3 so opredeljeni novi pojmi, kot so „nesre ča“, „neobi čajen dogodek“, „projektna 
osnova“, „nesre ča na projektni osnovi“, „nesre ča nad projektno osnovo“, „ob časni varnostni 
pregled“, ki ustrezajo term inom, uporabljenim v novih dolo čbah. Te opredelitve so usklajene 
z mednarodnim izrazoslovjem, kakršno je zbra no v Pojmovniku jedrske varnosti IAEA. 
Zakonodajni, regulativni in organizacijski okvir 
Člen 4 je spremenjen tako, da dodatno pojasnj uje glavne elemente nacionalnega okvira. V 
njem je na primer podrobno dolo čeno, da morajo nacionalne varnostne zahteve iz člena 
4(1)(a) zajemati vse sto pnje življenjskega cikla jedrskih objektov.  
Pristojni regulativni organ (dejansk a neodvisnost, regulativna vloga)  
Direktiva o jedrski varnosti vsebuje v členu 5(2) samo minimalne dolo čbe, ki so osnova za 
neodvisnost pristojnega nacionalnega  regulativnega organa. Te dolo čbe so, v skladu z 
najnovejšimi mednarodnimi smernicami23, poostrene ter opredeljujejo čvrsta in u činkovita 
referenčna merila in zahteve za zagotavljanje dejanske neodvisnosti regulatorjev. Nove 
zahteve vklju čujejo zagotavljanje u činkovite neodvisnosti pri odlo čanju, dodelite v ustreznih 
lastnih prora čunskih sredstev in samostojnost pri izva janju, jasne zahteve za imenovanje in 
odpuščanje osebja, prepre čevanje in reševanje nasprotja in teresov ter strukturo osebja z 
ustrezno usposobljenostjo, znanjem in izkušnjami. 
Direktiva o jedrski varnosti v členu 5(2) na splošno dolo ča glavne pristojnosti pristojnega 
regulativnega organa. V spremembah so te dolo čbe bolj podrobne, da bi  regulativni organi 
imeli ustrezna pooblastila za izvajanje strogega  regulativnega nadzora. V ta namen je v 
obstoječi katalog pristojnosti regulativnih orga nov dodana glavna naloga pristojnega 
regulativnega organa, da opredeli naci onalne zahteve za jedrsko varnost.  
Preglednost  
Obstoječe določbe člena 8 Direktive o jedrski varnosti so omejene na splošne zahteve glede 
obveščanja javnosti. Poleg tega ta člen ne nalaga nobenih obvez nosti imetniku dovoljenja, ki 
ima glavno odgovornost za jedrsko varnost. Da bi zapolnili te  vrzeli, so v predlagani 
spremembi obstoje če določbe razširjene in podrobno opredeljene. Tako morata pristojni 
regulativni organ in imetnik dovoljenja ob likovati strategijo preglednosti, ki obsega 
zagotavljanje informacij v normalnih pogojih obratovanja jedrskih objektov ter obveš čanje v 
primeru nesre če ali neobi čajnega dogodka. Vloga javnosti je v celoti priznana v okviru 
zahteve po njenem dejanskem sodelovanju v postopku izdajanja dovoljenj  za jedrske objekte. 
Pred kratkim organizirana izmenjava mnenj s strokovnjaki24 na tem podro čju je potrdila, da 
ima javnost zelo pomembno vlogo, saj dejansko sodeluje v postopkih sprejemanja odlo čitev, 
njena stališ ča pa je treba preu čiti ob upoštevanju dolo čb Aarhuške konvencije25.  
Cilji na podro čju jedrske varnosti  
Sedanja direktiva o jedrski varnosti ne vklju čuje posebnih zahtev za razli čne faze 
življenjskega cikla jedr skih objektov. Zato dolo čbe sedanje direktive na primer premalo 
                                                 
23  Npr. vladni, pravni in regulativni okvir za varnost – Splošne varnostne zahteve – varnostni standardi 
IAEA, serija št. GSR del 1 
24  Vrsta mednarodnih delavnic v obdobju 2009–2013, na katerih so sodelovali GD ENER in GD ENV s 
strani Komisije ter nacionalno zd ruženje odborov in komisij za obveš čanje – francoskih „lokalnih 
komisij za obveš čanje“ (CLI) in njihove nacionalne zveze (ANCCLI).  
25  Konvencija o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odlo čanju in dostopu do pravnega varstva v 
okoljskih zadevah, ratificirana 17. februarja 2005 s Sklepom Sveta 2005/370/ES. 
 
 podrobno opredeljujejo in obravnavajo vrste tv eganj, povezanih s problemi, ugotovljenimi v 
analizi nesre če v Fukušimi in stresnih testov, ki so sledili, kot so na primer:  
• potreba po oceni ustreznosti lokacije je drskih objektov na podlagi preudarkov o 
tem, kako čim bolj zmanjšati zunanja tvegan ja in možnostih za njihovo 
preprečevanje; 
• potreba po ponovnem ocenjevanju verjet nosti takšnih tveganj in njihovih 
vplivov med ob časnimi varnostnimi pregledi in  izvedbi ustreznega pregleda 
projektne osnove za vsak jedrski objekt, vklju čno z namenom morebitnega 
podaljšanja živl jenjske dobe; 
• potreba po utemeljitvi ocene tveganj (tudi za zunanje dogodke) na metodah, ki 
odražajo napredek pri znanstvene m razvoju in tako dejansko omogo čajo stalno 
izboljševanje varnosti.  
V skladu z na čelom stalnega izboljševanja jedrske varnosti sprememba uvaja splošne 
varnostne cilje za jedrske objekte ( člen 8a), ki odražajo napredek, dosežen pri razvoju 
varnostnih ciljih za nove jedr ske elektrarne na ravni Zdru ženja zahodnoevropskih regulativnih 
organov za jedrsko varnost.  
Da bi se ta visoka raven varnostnih ciljev dosegla, so za razli čne faze življenjskega cikla 
jedrskih objektov pred pisane podrobnejše dolo čbe (člen 8b).  
Dosledno izvajanje teh dolo čb podpirajo metodološke zahteve v zvezi z izbiro lokacije, 
projektiranjem, gradnjo, prevzemom v obratov anje, obratovanjem in razgradnjo jedrskih 
objektov, ki so dolo čene v členu 8c. 
Tak pristop omogo ča prožne nacionalne okvire, saj so cilji, ki jih mora izpolnjevati 
nacionalna zakonodaja v skladu z na čelom nenehnega izboljševanja jedrske varnosti, dolo čeni 
na visoki ravni. Tako imajo na primer države članice možnost, da izberejo med 
razpoložljivimi tehni čnimi rešitvami, ko bodo jedrske objekte nadgrajevale v zvezi z 
varnostnimi vidiki in na podl agi izkušenj iz hudih nesre č, kot je na primer potreba po varni 
tlačni razbremenitvi zadrževalnega hrama reaktorja v primeru nesre če (npr. s pomo čjo 
filtriranega prezra čevanja zadrževalnega hrama).  
Pripravljenost in odzivanje na iz redne razmere na lokaciji objekta 
Sprememba vklju čuje določbe o pripravljenosti in odzivanju na izredne razmere na lokaciji 
objekta, saj sedanja direktiva takšni h ukrepov ne predpisuje. Nove dolo čbe vsebujejo navedbe 
o načrtovanju in organizacijskih ukrepih, ki ji h morajo zagotoviti imetniki dovoljenj ( člen 8d). 
Primer nove zahteve je dolo čba v spremembi direktive, da mora imeti jedrski objekt center za 
odzivanje na izredne razmere na lokaciji objekta, ki je dovolj zaš čiten pred u činki zunanjih 
dogodkov in hudih nesre č, vključno z radiološkimi nesre čami, ter opremljen s potrebno 
opremo za ublažitev posledic hudih nesre č.  
Medsebojni strokovni pregledi 
Obstoječe določbe člena 9(3) Direktive o jedrski varnosti vklju čujejo zahtevo po rednem 
samoocenjevanju nacionalnega okvira držav članic in pristojnih regu lativnih organov kot tudi 
obveznost pozivanja k mednarodnim medse bojnim strokovnim pregledom ustreznih 
segmentov. Ta koncept je nespremenjen v členu 8e(1) predloga. 
 
 Sprememba uvaja nove dolo čbe o samoocenjevanju in me dsebojnih strokovnih pregledih 
jedrskih objektov na  podlagi tem s podro čja jedrske varnosti, ki jih države članice izberejo 
skupaj in v tesnem sodelovanju s Komisijo ter pokrivajo celoten življenjski ciklus jedrskih 
objektov (primer bi lahko bila zgoraj navedena tla čna razbremenitev v primeru ve čjih nesreč, 
da bi se izognili eksploziji vodika). Če države članice skupaj ne izberejo vsaj ene teme, mora 
vsebine, ki bodo predmet medsebojnih strokov nih pregledov, izbrati Evropska Komisija. 
Poleg tega mora vsaka država članica opredeliti metodologijo za izvajanje tehni čnih 
priporočil, ki so bila pripravljena v postopku medsebojnih strokovnih pregledov. Če Komisija 
ugotovi znatna odstopanja al i zamude pri izvajanju tehni čnih priporo čil, mora pristojne 
regulativne organe držav članic, ki pri tem niso udeležene,  pozvati, naj organizirajo in 
izvedejo kontrolni obisk, da bi si ustvarili celovito predstavo o razmerah in zadevno državo 
članico obvestili o morebitnih ukrepih za odpravo vseh ugotovljenih pomanjkljivosti. 
V primeru nesre če s posledicami izven loka cije objekta je treba opr aviti poseben medsebojni 
strokovni pregled.  
Ta novi obvezni in redni mehanizem meds ebojnih strokovnih pregledov v EU ( člen 8e(2) do 
(5)) je namenjen preverjanju ravni tehni čne skladnosti z varnostnimi cilji v vsaki državi 
članici. 
Te nove dolo čbe, ki dolo čajo mehanizem medsebojnih strokovnih pregledov, ne posegajo v 
pravila o postopku za ugotavljanje  kršitev v primeru, da država članica ne izpol ni obveznosti 
v skladu s Pogodbami, kot to dolo čajo členi 258, 259 in 260 Pogodbe o delovanju Evropske 
unije (PDEU). 
Sorazmerno izvajanje sp remenjene direktive 
V spremembi je upoštevano, da se uporaba in obseg dolo čb spremenjene direktive razlikujeta 
glede na vrsto jedrskega objekta. Zato morajo države članice pri izvajanju teh dolo čb slediti 
sorazmernemu pristopu, pri čemer morajo upoštevati tveganja zaradi posebnih vrst jedrskih 
objektov, ki jih na črtujejo ali upravljajo. 
Poročanje o prakti čnem izvajanju spremenjene direktive 
Določbe direktive o jedrski varnosti glede poro čanja se s tem predlogom ne spremenijo, pri 
čemer ostane datum prvega poro čanja 22. julij 2014, ko morajo države članice predložiti 
poročilo o izvajanju obstoje čih določb Direktive. Ob drugem poro čanju o izvajanju, tj. do 22. 
julija 2017, pa morajo države članice poro čati o izvajanju direktive o jedrski varnosti, kot je 
bila spremenjena s tem predlogom. 
4. PRORA ČUNSKE  POSLEDICE   
Predlog ne vpliva na prora čun EU. 
5. OBRAZLOŽITVENI  DOKUMENTI 
V skladu s skupno politi čno izjavo držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih z 
dne 28. septembra 2011 so se države članice zavezale, da bodo uradnemu obvestilu o ukrepih 
za prenos v upravi čenih primerih priložile enega ali ve č dokumentov, v katerih bodo pojasnile 
razmerje med elementi direktive in ustrezn imi deli nacionalnih instrumentov za prenos. 
 
 V zvezi s to direktivo Komisija meni, da je prenos takih dokumentov upravi čen iz naslednjih 
razlogov: 
• Kompleksnost prenosa spremenjene Direkti ve o jedrski varnosti na nacionalni 
ravni 
Obstoječe določbe Direktive o jedrski varnosti so s tem predlogom, ki uvaja tudi nove 
bistvene dolo čbe na več področjih, znatno poostrene. Kompleksnost prenosa spremenjene 
direktive torej zaznamuje dejstvo, da  direktiva obravnava veliko razli čnih vprašanj, med 
drugim zahteve glede nacionalnega okvira za je drsko varnost jedrskih objektov, vlogo in 
neodvisnost nacionalnih regulativnih organov, obveznosti imetnikov dovoljenj, 
usposobljenost za jedrsko va rnost, preglednost na podro čju vprašanj jedr ske varnosti, tehni čne 
cilje in zahteve za jedrsko varnost jedrskih obj ektov, pripravljenost in odzivanje na izredne 
razmere na lokaciji objekta ter dolo čbe o nacionalnih ocenah je drskih objektov in z njimi 
povezanih tematskih medsebojnih strokovnih pregledih. Direktiva poleg tega dolo ča 
obveznosti razli čnih organov držav članic in zase bnih akterjev. 
Zaradi razli čnih obveznosti, ki iz hajajo iz spremenjene direk tive, bo prenos na nacionalni 
ravni verjetno kompleksen. Prenos obstoje čih določb direktive o jedrski varnosti je bil na 
splošno že opravljen z ve č nacionalnimi ukrepi za prenos v vsaki državi članici. V nekaterih 
državah članicah je število teh ukrepov za prenos preseglo 15. Upravi čeno je pri čakovati, da 
se bo z novimi dolo čbami, ki bodo vklju čene v obstoje čo direktivo s tem predlogom, število 
priglašenih ukrepov za prenos pove čalo. Poleg tega se zaradi posebnega zna čaja jedrske 
varnosti uporabljajo in priglašajo Komisiji razli čni ukrepi za pre nos, od zakonov, vladnih 
uredb in ministrskih odredb, do navodil in odlo čb nacionalnih regulativnih organov za jedrsko 
varnost.  
Zato se zdi samo po sebi umevno, da se pred ložijo obrazložitveni doku menti, v katerih bo 
pojasnjeno razmerje med dolo čbami spremenjene direktive o je drski varnosti in ustreznimi 
deli nacionalnih ukrepov za prenos. 
• Obstoječa nacionalna zakonodaja  
V nekaterih državah članicah so bili na podro čju sprememb, ki jih prinaša ta predlog, že 
sprejeti nekateri pravni akti. Zato je verjet no, da bo spremenjena direktiva prenesena tako, da 
se bo spremenila obstoje ča nacionalna zakonodaja in sp rejela nova zakonodaja. V takih 
razmerah so za ustvarjanje jasne in celov ite slike o prenosu pot rebni obrazložitveni 
dokumenti. 
• Okvirna direktiva 
Predlagane spremembe „okvirnega“ zna čaja Direktive o jedrski varnosti ne spreminjajo 
bistveno. Spremenjena direktiva še naprej vsebuje splošna na čela in zahteve. 
Za Komisijo in njeno sprem ljanje prenosa in izvajanja je  pomembno vedeti, s katerimi 
nacionalnimi dolo čbami so bila prenesena splošna na čela in zahteve, ki jih dolo ča 
spremenjena direktiva. Predlog na primer uvaja splošne varnostne cilje in zahteve za vse vrste 
jedrskih objektov. Glede na zelo širok obseg teh novih varnostnih  ciljev in zahtev je tako za 
Komisijo kot tudi za javnost zelo pomembno prev eriti, kako so bili preneseni na nacionalni 
ravni. 
NAČELO SORAZMERNOSTI 
 
 Zahteva po predložitvi obrazl ožitvenih dokumentov lahko pomeni  dodatno upravno breme za 
države članice. Vendar to breme ni nesorazmerno glede na cilje spremenjene direktive o 
jedrski varnosti in kompleksnost predmeta, ki ga  ureja. Poleg tega je  potrebno, da se Komisiji 
omogoči, da učinkovito preveri, ali je bila prav ilno prenesena. Glede na verjetno 
kompleksnost prenosa na nacionalni ravni, katere ga izid bi lahko bila nova ali spremenjena 
zakonodaja, u činkovito preverjanje ni mogo če z manj obremenilni ukrepi. Prav tako je treba 
omeniti, da je ve č držav članic že priglasilo Komisiji koristne obrazložitvene dokumente o 
njihovem prenosu obstoje če Euratomove zakonodaje, kot je obstoje ča direktiva o jedrski 
varnosti ali drugi zakonodajni akti. 
 
 SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske  skupnosti za atomsko energijo, zlasti členov 
31 in 32 Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Evropske  komisije, pripravljenega na  podlagi mnenja skupine oseb, 
ki jih je izmed znanst venih strokovnjakov držav članic imenoval Znanstveno-tehni čni odbor, 
ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,  ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora,  
ob upoštevanju naslednjega: (1) Člen 2(b) Pogodbe o ustanovitvi Evropske  skupnosti za atomsko energijo (v 
nadaljnjem besedilu: Pogodba Euratom) dolo ča vzpostavitev enotnih varnostnih 
standardov za varovanje zdravj a delavcev in prebivalstva. 
(2) Člen 30 Pogodbe Euratom dolo ča, da se v Evropski skupnosti za atomsko energijo (v 
nadaljnjem besedilu: Skupnost) dolo čijo temeljni standardi za varstvo zdravja 
delavcev in prebivalstva pred neva rnostmi, ki izvirajo iz ionizirajo čih sevanj. 
(3) Direktiva Sveta 96/29/Euratom z dne 13. maja 1996 o dolo čitvi temeljnih varnostnih 
standardov za varstvo zdravj a delavcev in prebivalstva pred nevarnostmi zaradi 
ionizirajo čega sevanja
1 določa temeljne varnostne standarde. Ta direktiva dolo ča 
zahteve za sistem varstva pred sevanjem, vklju čno z upravi čenostjo in optimizacijo 
izpostavljenosti sevanjem ter omejitvami doz za javno in poklicno izpostavljenost. Določa zahteve za nadzor izpo stavljenosti sevanjem javnosti in delavcev med 
običajnim obratovanjem in v izrednih razmerah. Dolo čbe Direktive 96/29/Euratom so 
bile dopolnjene z bolj specifi čno zakonodajo. 
(4) Sodišče Evropske unije je v sodni praksi potrdilo
2, da si Skupnost na podro čjih, ki jih 
ureja Konvencija o jedrski varnos ti, pristojnosti deli z državami članicami3. 
(5) Direktiva Sveta 2009/71/Euratom z dne 25. junija 2009 o vz postavitvi okvira 
Skupnosti za jedrsko varnost jedrskih objektov4 državam članicam nalaga, da 
vzpostavijo in vzdržujejo nacionalni okvir za jedrsko varnost. Ta direktiva odraža 
določbe glavnih mednarodnih instrumentov na tem podro čju, tj. Konvencije o jedrski 
varnosti5 ter Varnostnih temeljev6 Mednarodne agencije za atomsko energijo (IAEA). 
Rok, v katerem morajo države članice uveljaviti in priglasiti Komisiji zakone, uredbe 
in upravne postopke za uskladitev z Dire ktivo 2009/71/Euratom, je potekel 22. julija 
2011. 
                                                 
1  UL L 159, 29.6.1996, str. 1. 
2  C-187/87 (1988 ECR, str. 5013), C-376/90 (1992 ECR I-6153) in C-29/99 (2002 ECR I11221). 
3  UL L 172, 6.5.2004, str. 7.   
4  UL L 172, 2.7.2009, str. 18. 
5  UL L 318, 11.12.1999, str. 20. 
6  Varnostni temelji IAEA: Temeljna varnostna na čela, varnostni standardi IAEA, serija št. SF-1 (2006). 
 
 (6) Direktiva Sveta 2011/70/Euratom z dne  19. julija 2011 o vzpostavitvi okvira 
Skupnosti za odgovorno in varno ravnanje z iz rabljenim gorivom in radioaktivnimi 
odpadki7 državam članicam nalaga, da vzpostavijo in  vzdržujejo nacionalni okvir za 
izrabljeno gorivo in ravnanje  z radioaktivnimi odpadki. 
(7) Svet je v sklepih z dne 8. maja 2007 o je drski varnosti in varnem ravnanju z 
izrabljenim jedrskim gorivom  in radioaktivnimi odpadki8 poudaril, da je “jedrska 
varnost v nacionalni pristojnosti, ki se, kj er je ustrezno, izvaja v okviru EU. O 
varnostnih ukrepih in nadzoru jedrskih objektov še naprej odlo čajo izklju čno 
upravljavci in nacionalni organi”. 
(8) Na poziv Sveta k ustanovitvi skupine EU na visoki ravni, ki ga  je Svet zapisal v 
sklepih z dne 8. maja 2007, je bila s Sk lepom Komisije 2007/530/Euratom z dne 17. 
julija 2007 o ustanovitvi evropske skupine na visoki ravni za jedrsko varnost in 
ravnanje z jedrskimi odpadki9 ustanovljena skupina evrops kih regulatorjev za jedrsko 
varnost (ENSREG), ki naj bi prispevala k uresni čevanju ciljev Skupnosti na podro čju 
jedrske varnosti. 
(9) Jedrska nesre ča v Fukušimi na Japonskem leta 2011 je po vsem svetu pozornost 
ponovno usmerila v ukrepe, ki so potrebni za čim večje zmanjšanje tveganj in 
zagotovitev najvišje ravni jedr ske varnosti. Na podlagi pooblas tila, ki ji ga je podelil 
Evropski svet na zasedanju marca 201110, je Evropska komisija skupaj s Skupino 
evropskih regulatorjev za jedr sko varnost (ENSREG) po vs ej EU celovito ocenila 
tveganja in varnost jedrskih elektrarn („stre sni testi“). Na podlag i tega ocenjevanja so 
bile ugotovljene številne izbol jšave, ki bi jih lahko uvedli v pristop k jedr ski varnosti 
in v panožno prakso sodelujo čih držav11. 
(10) Evropski svet je Komisijo tudi  pooblastil, naj pregleda obstoje či pravni in regulativni 
okvir za varnost jedrskih objektov in pr edlaga morebitne pot rebne izboljšave. 
Evropski svet je prav tako poudaril, da bi morali v EU izvajati in nenehno izboljševati 
najvišje standarde jedrske varnosti. 
(11) Komisija je za četna stališ ča o morebitnih podro čjih zakonodajnih izbol jšav navedla v 
sporočilu o vmesnem poro čilu o celovitih ocenah tveganj in varnosti („stresni testi“) 
jedrskih elektrarn v Evropski uniji12 z dne 24. novembra 2011.  
(12) V skladu s svojimi splošnimi na čeli posvetovanja in dialoga je Komisija med 
decembrom 2011 in februarjem 2012 opravil a tudi javno spletno posvetovanje, v 
katerem je zbrala stališ ča o podro čjih, na katerih je treba poostriti zakonodajni okvir 
Skupnosti za jedrsko varnost. 
(13) Komisija je ugotovila, da je treba sedanj o direktivo 2009/71/Euratom spremeniti na 
številnih podro čjih, kar je opisala tudi v sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu 
                                                 
7  UL L 199, 2.8.2011, str. 48. 
8  Sprejela Coreper dne 25. aprila 2007 (dok. št. 8784/07). in Svet za ekonomske in finan čne zadeve dne 
8. maja 2007. 
9  UL L 195, 27.7.2007, str. 44. 
10  Evropski svet, EUCO 10/1/11.  
11  Poro čilo o medsebojnih strokovnih pregledih ENSREG – stresni testi, opravljeni v evropskih jedrskih 
elektrarnah, 25. april 2012. 
12  COM(2011) 784 final. 
 
 parlamentu o celovitih ocenah tveganj in varnos ti („stresni testi“) jedrskih elektrarn v 
EU in z njimi povezanih dejavnosti z dne 4. oktobra 201213. 
(14) Pri določanju podro čij, ki jih je treba izboljšati,  je Komisija upoštevala tehni čni 
napredek, dosežen na evropski in medna rodni ravni ter izkuš nje in rezultate, 
pridobljene s stresnimi te sti, ugotovitve iz razli čnih poročil o jedrski nesre či v 
Fukušimi, mnenja, izražena med javnim posvetovanjem o podro čjih, na katerih je 
treba okrepiti zakonodajni okvir Skupnosti, mnenja, ki so jih izrazili razli čni deležniki, 
vključno s pristojnimi nacionalnimi regulativnimi  organi, industrijo in civilno družbo 
ter rezultate predhodne ocene ukrepov za prenos v državah članicah. 
(15) Močni in neodvisni pristojni regulativni organi so eden od temeljnih pogojev 
evropskega regulativnega okvira za jedr sko varnost. Njihova neodvisnost ter 
nepristransko in pregledno izvajanje pooblastil sta klju čna dejavnika pri zagotavljanju 
visoke ravni jedrske varnosti.  Objektivne regulativne odlo čitve in izvršilne ukrepe je 
treba sprejeti brez neprimernih zunanjih vp livov, ki bi lahko ogroz ili varnost, kot so 
pritiski, povezani s spremembami politi čnih, gospodarskih in družbenih razmer ali 
pritiski s strani državnih organov ali kate rega koli drugega javnega ali zasebnega 
subjekta. Negativne posledice pomanjkljive neodvisnosti so bile vidne v nesre či v 
Fukušimi. Dolo čbe Direktive 2009/71/Euratom o funkcijski lo čitvi pristojnih 
regulativnih organov bi bilo treba poostriti, da bi bili regulativni  organi dejansko 
neodvisni ter da bi imeli ustrezna sredstva  in pristojnosti za ustrezno opravljanje 
dodeljenih nalog. Regulativni organi bi morali imeti predvsem zadostna pravna 
pooblastila, zadostno število osebja in zadostna finan čna sredstva za pravilno 
izpolnjevanje dodeljenih pristojnosti. Poostr ene zahteve, s katerimi naj bi zagotovili 
neodvisnost pri opravljanju regulativnih nalog, pa ne smejo posegati v morebitno tesno 
sodelovanje z drugimi pristojnimi nacionalnim i organi ali v splošne smernice politike, 
ki jih dolo či vlada ter niso povezane z regula tivnimi pooblastili in nalogami. 
(16) Neodvisnost odlo čitev regulativnega organa je  nadalje odvisna od sposobnosti 
njegovega osebja. Zato bi mo rali regulativni organi zapos lovati osebje s potrebno 
usposobljenostjo, izkušnjami in strokovnim znanjem, ki bo lahko izvajalo svoje 
funkcije in pristojnosti.  Glede na posebnosti jedrske panoge in omejeno 
razpoložljivost oseb z zahtevanim st rokovnim znanjem in sposobnostmi, zaradi česar 
lahko osebe z izvršilno pristojnostjo krož ijo med jedrsko panogo in regulativnimi 
organi, bi bilo treba posebno pozornost nameniti prepre čevanju nasprotja interesov. 
Poleg tega bi bilo treba zagotoviti, da ne prihaja do nasprotja interesov v organizacijah, ki regulativni m organom svetujejo ali jim zagotavljajo storitve.  
(17) Pri izvajanju infrastrukturnih projektov, ki bi lahko vplivali na jedrsko varnost jedrskih 
objektov, bi morali biti vzpos tavljeni ustrezni nacionalni mehanizmi posvetovanja z 
nacionalnimi regulativni mi organi in javnostjo. Njihova mnenja bi bilo treba v celoti 
upoštevati. 
(18) Za jedrske objekte je pomembna Direk tiva 2011/92/EU o pres oji vplivov nekaterih 
javnih in zasebnih projektov na okolje
14. Ta direktiva dolo ča, da morajo države članice 
pred izdajo soglasja za izvedbo zagotoviti , da se za projekte, ki bodo med drugim 
zaradi svoje narave, velikos ti ali lokacije verjetno pomembno vplivali na okolje, 
                                                 
13  COM(2012) 571 final. 
14  UL L 26, 28.1.2012, str. 1 – kodificirana razli čica Direktive 85/337/EGS o presoji vplivov nekaterih 
javnih in zasebnih projektov na okolje, kakor je bila spremenjena. 
 
 opravi presoja vplivov na okolje. V tem smislu gre za orodje, ki zagotavlja, da so bili 
okoljski vidiki vklju čeni v postopek izdaje dovo ljenj za jedrske objekte. 
(19) Nobena ocena v okviru te direktive ne posega v morebitno zadevno okoljsko presojo. 
(20) Za jedrske objekte, pri katerih obveznost opr avljanja presoje vpli vov na okolje izhaja 
iz te direktive kot tudi druge zakonodaje Unije, lahko države članice predpišejo 
usklajene ali skupne postopke, ki izpolnjuje jo zahteve iz ustrezne zakonodaje Unije. 
(21) Posledice jedrske nesre če lahko segajo prek nacionalnih  meja, zato je treba spodbujati 
tesno sodelovanje, usklajevanje in izme njavo informacij med regulativnimi organi 
sosednjih držav ali držav v isti regiji, ne glede na to, ali v te h državah obratujejo 
jedrski objekti ali ne. Pri tem bi morale države članice zagotoviti ustrezno ureditev, ki 
bo takšno sodelovanje pr i zadevah v zvezi z jedrsko varnostjo s čezmejnimi vplivi 
olajšala tudi s tretjimi državami. Poiskati bi bilo treba sinergije z mehanizmom Unije 
za civilno zaš čito15, ki predstavlja okvir EU za sodelovanje med državami članicami 
na področju civilne zaš čite pri izboljševanju u činkovitosti sistemov za prepre čevanje 
naravnih nesre č in nesreč, ki jih povzro či človek ter pripravljanje in odzivanje nanje. 
(22) Da bi se pridobile prave sposobnosti te r dosegle in vzdrževale ustrezne ravni 
usposobljenosti, bi morale vse udeležene strani zagotoviti, da je celotno osebje 
(vključno s podpogodbeniki), ki ima odgovornosti na podro čju jedrske varnosti 
jedrskih objektov ter pripravl jenosti in odzivanja na iz redne razmere na lokaciji 
objekta, deležno neprekinjenega u čenja. To se lahko doseže z vzpostavitvijo 
programov usposabljanja, na črtov usposabljanja, postopkov za redno pregledovanje in 
posodabljanje programov usposabljanja , kakor tudi z ustreznimi prora čunskimi 
določbami za usposabljanje. 
(23) Drugo klju čno spoznanje, pridobl jeno z jedrsko nesre čo v Fukušimi, je, da je treba 
izboljšati preglednost na podro čju jedrske varnosti. Preglednost je tudi pomembno 
sredstvo za spodbujanje neodvisnosti pri odlo čanju o regulativnih zadevah. Zato bi 
morale biti sedanje dolo čbe Direktive Sveta 2009/71/Eurato m o informacijah, ki jih je 
treba zagotoviti javnosti, bolj natan čne glede tega, katere vrste informacij bi morala 
najmanj zagotoviti pristojni regulativni organ in imetnik licence, ter v kakšnih 
časovnih okvirih. V ta namen bi bilo treba na  primer ugotoviti, katere vrste informacij 
bi moral vsak pristojni regulativni organ in  imetnik licenc najmanj zagotoviti v njunih 
širših strategijah preglednosti. Inform acije bi bilo treba zagotoviti pravo časno, zlasti v 
primeru neobi čajnih dogodkov in nesre č. Objaviti bi bilo treba tudi rezultate ob časnih 
varnostnih pregledov in mednarodnih medsebojnih strokovnih pregledov.  
(24) Zahteve te direktive glede pregle dnosti dopolnjujejo zahteve iz obstoje če Euratomove 
zakonodaje. Sklep Sveta 87/600/Euratom z dne 14. decembra 1987 o ureditvah 
Skupnosti za pospešeno izmenjavo informacij ob radiološkem izrednem dogodku16 
državam članicam nalaga, da v primeru radiološkega izrednega dogodka na njihovem 
ozemlju obvestijo Komisijo in države članice ter jim zagotovijo informacije, medtem 
ko Direktiva Sveta 89/618 Euratom z dne 27. novembra 198917 vsebuje zahteve, da 
morajo države članice v primeru radiološkega izrednega dogodka obveš čati javnost o 
ukrepih zdravstvenega varstv a, ki jih bodo sp rejele, in o prav ilih ravnanja ter 
                                                 
15  Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu Unije na podro čju civilne zaš čite 
(COM(2011)934 final). 
16  UL L 371, 30.12.1987, str. 76. 
17  UL L 357, 7.12.1989, str. 31. 
 
 zagotoviti vnaprejšnje in neprekinjeno obveš čanje prebivalstva, za katerega je 
verjetno, da bo v primeru takšnega izrednega  dogodka prizadeto. Vendar pa bi morale 
države članice poleg informacij, ki bi jih morale zagotoviti ob takem dogodku, po tej 
direktivi poskrbeti tudi za ustrezne dolo čbe glede preglednosti ter takoj in redno 
posodabljati posredovane informacije, s čimer bi zagotovile, da so delavci in 
prebivalstvo obveš čeni o vseh dogodkih, povezanih z jedrsko varnostjo, vklju čno z 
neobičajnimi dogodki ali nesre čami. Poleg tega bi bilo treba javnosti zagotoviti 
možnost, da dejansko sodeluje v postopku pr idobivanja dovoljenj za  jedrske objekte, 
pristojni regulativni organ pa bi moral za gotoviti vse informacije v zvezi z varnostjo 
neodvisno, brez potrebe po predhodnem soglasju  katerega koli javnega ali zasebnega 
subjekta.  
(25) Direktiva 2009/71/Euratom dolo ča pravno zavezujo č okvir Skupnosti, ki je osnova za 
zakonodajni, upravni in organi zacijski sistem na podro čju jedrske varnosti,  ne 
vključuje pa posebnih zahtev za jedrske objekte. Glede na tehni čni napredek, dosežen 
v okviru IAEA, Združenja zahodnoevropski h upravnih organov za jedrsko varnost 
(„WENRA“) in drugih virov strokovnega znanja, vklju čno z izkušnjami, pridobljenimi 
s stresnimi testi in preiskavami jedrske nesre če v Fukušimi, bi bilo treba  Direktivo 
2009/71/Euratom spremeniti tako, da se vanjo vklju čijo cilji Skupnosti na podro čju 
jedrske varnosti, ki obsegajo vse stopnje ži vljenjskega cikla jedr skih objektov (izbiro 
lokacije, projektiranje, gradnjo, prevzem v obratovanje, obratovanje in razgradnjo). 
(26) Z metodami na osnovi tveganja se preverja verjetnost posameznih dogodkov v 
zaporedju dogodkov, ki la hko pripelje do nesre če ali k njej prispeva ter njihove možne 
posledice. Tako je mogo če pridobiti vpogled v prednosti in  slabosti proj ektiranja in 
obratovanja jedrskega objekta ter zahteve in  pozornost regulativnih organov usmeriti v 
zadeve, pri katerih je mogo če doseči največje koristi za varnost jedrskega objekta. 
Imetniki dovoljenj in pristojni upravni organi z vsega sveta, ki so v zadnjih desetletjih 
vložili veliko sredstev v razv oj verjetnostnih ocen varnosti  jedrskih objektov, zlasti za 
jedrske elektrarne in razi skovalne reaktorje,  lahko sedaj pridobljena spoznanja 
uporabijo za izboljšanje varnosti jedrskih objektov na osnovi tveganja in jih hkrati 
upravljajo na najbolj u činkovit na čin. 
(27) Staranje varnostnih konstrukc ij, sistemov in sestavnih delo v jedrskega objekta, zlasti 
povečanje krhkosti sestavnih delo v, ki jih je v praksi te žko zamenjati, na primer 
reaktorskih tla čnih posod naravno omejuje njihovo nadaljnje obratovanje. Z 
varnostnega in ekonomskega vidika je obi čajna obratovalna življe njska doba 40 let po 
začetku komercialnega obratovan ja, zato bi morale države članice zagotoviti, da ob 
morebitnem podaljšanju življenjske dobe obstoje čih jedrskih elektrarn delavci in 
prebivalstvo ne bodo izpostavljeni dodatnim tv eganjem. Zato bi bilo treba Direktivo 
2009/71/Euratom spremeniti in vanjo vklju čiti varnostne cilje na ravni Skupnosti, ki 
jih morajo upoštevati upravni organi in imetniki dovoljenj v primeru podaljšanja 
življenjske dobe obstoje čih jedrskih elektrarn. 
(28) Pri projektiranju novih reak torjev se nedvoumno pri čakuje, da bo v prvotni projekt 
vključeno tisto, kar je pri prejšn jih generacijah reaktorjev presegalo projektne zahteve. 
Razširjena projektna stanja so nesre če, ki se ne štejejo za nesre če na projektni osnovi, 
temveč se v postopku projektiranja objekta  upoštevajo v skladu z metodologijo 
najboljše ocene in pri katerih se izpusti ra dioaktivnih snovi ohranjajo v sprejemljivih 
mejah. Razširjena projektna stanja lahko vklju čujejo hude nesre če. 
 
 (29) Uporaba koncepta obrambe v globino pri orga nizacijskih, vedenjskih ali projektnih 
dejavnostih, povezanih z jedrskim objektom, zagotavlja, da dejavnosti, povezane z varnostjo, urejajo med seboj neodvisne dolo čbe, ki  v primeru okvare zagotavljajo 
njeno odkrivanje in izravnavo njenih u činkov z ustreznimi ukrepi. Neodvisna 
učinkovitost vsake izmed razli čnih plasti je bistven el ement obrambe v globino za 
preprečevanje nesre č in blaženje posledic, če te nastopijo. 
(30) Po jedrskih nesre čah na Otoku treh milj in v Černobilu je jedrska nesre ča v Fukušimi 
ponovno poudarila klju čni pomen funkcije zadrževalnega hrama, ki je zadnja ovira za 
zaščito ljudi in okolja pred izpusti radi oaktivnih snovi, ki so posledica nesre če. Zato bi 
moral vlagatelj zahtevka za dovoljenj e za gradnjo novega energetskega ali 
raziskovalnega reaktorja dok azati, da so s projektom u činki poškodb reaktorske 
sredice prakti čno omejeni na obmo čje znotraj zadrževalnega hrama oziroma, da so 
izpusti radioaktivnih snovi iz ven zadrževalnega hrama fizi čno nemogo či ali pa se 
lahko z visoko stopnjo zanesljivosti št ejejo za izredno malo verjetne. 
(31) Direktiva 2009/71/Euratom ne vsebuje ukre pov za pripravljenost in odzivanje na 
izredne razmere na lokaciji objekta, ki so klju čnega pomena za ublažitev posledic 
jedrske nesre če, kot se je izkazalo ob jedrski nesre či v Fukušimi. Direktiva Sveta 
96/29/Euratom dolo ča, da je treba v primeru radiološkega izrednega dogodka 
organizirati ustrezno intervencijo, s ka tero se zaustavijo ali zmanjšajo izpusti 
radionuklidov ter ocenijo in zabelež ijo posledice izrednih razmer ter u činkovitost 
intervencije. Sprejeti bi bilo treba tudi ukrepe za zaš čito in spremljanje okolja in 
prebivalstva. Vendar pa so potrebne natan čnejše dolo čbe o pripravljenos ti in odzivanju 
na izredne razmere na lokaciji objekta, da  bi lahko ocenjevali stanja, ki zahtevajo 
zaščitne ukrepe na lokaciji objekta, vz postavili organizacijsko strukturo in 
usklajevanje med organi za odzivanje ter zagotovili zadostno razpoložljivost virov za 
izvajanje teh ustreznih zaš čitnih ukrepov tudi v skrajnih primerih. 
(32) Stresni testi so dokazali klju čno vlogo mehanizmov za okre pljeno sodelovanje in 
usklajevanje med vsemi udeleženci, ki so odgovorni za  jedrsko varnost. Medsebojni 
strokovni pregledi so se izkazali kot dober na čin za vzpostavljanje zaupanja, pri 
katerem se pridobijo in izmenjajo izkuš nje ter zagotovi enotna uporaba visokih 
standardov jedrske varnosti. Podro čje uporabe dolo čb Direktive 2009/71/Euratom pa 
je omejeno na samoocenjevanje in medna rodne medsebojne strokovne preglede 
zakonodajne, regulativne in organizacijske infrastrukture držav članic, zato bi bilo 
treba Direktivo razširiti, da bo vklju čevala tudi medsebojne strokovne preglede 
jedrskih objektov. 
(33) Ta direktiva uvaja nove dolo čbe za samoocenjevanje in  medsebojne strokovne 
preglede jedrskih objektov na podlagi izbranih tem s podro čja jedrske varnosti, ki 
obsegajo njihov celotni življenj ski ciklus. Na mednarodni ra vni so že bile potrjene 
izkušnje z izvajanjem tovrstnih medseboj nih strokovnih pregledov jedrskih elektrarn. 
Na ravni EU izkušnje, pridobljene s stresnimi testi, potrjujejo vrednost usklajenega pristopa k ocenjevanju in pregledovanju var nosti jedrskih elektrarn v EU. Pri tem bi 
bilo treba uporabiti podoben mehanizem, ki bi temeljil na sodelovanju med regulativnimi organi držav članic in Komisijo. Zato bi  lahko pristojn i regulativni 
organi, ki se usklajujejo v okviru strokovni h skupin, kot je skupina ENSREG, s svojim 
strokovnim znanjem prispevali k opredelitvi us treznih varnostnih tem in izvajanju teh 
medsebojnih strokovnih preg ledov. V primeru, da države članice skupaj ne izberejo 
vsaj ene teme, bi morala eno ali ve č tem, ki bodo predmet medsebojnih strokovnih 
pregledov, izbrati Komisija. Sodelovanje drug ih deležnikov, kot so organizacije za 
 
 tehnično podporo, mednarodni opazovalci ali ne vladne organizacije, bi lahko 
zagotovilo dodano vrednost meds ebojnih strokovnih pregledov.  
(34) Da bi zagotovile doslednost in objekti vnost medsebojnih strokovnih pregledov, bi 
morale države članice omogo čiti dostop do vseh potrebnih informacij, za katere so 
predpisani postopki za varnos tno odobritev, osebja in za devnih jedrskih objektov.  
(35) Vzpostaviti je treba ustrezen mehanizem za na daljnje spremljanje, da bo zagotovljena 
pravilna uporaba rezultatov teh medse bojnih strokovnih pregledov. Medsebojni 
strokovni pregledi naj bi pomagali izboljša ti varnost posameznih je drskih objektov ter 
oblikovati generi čna tehnična varnostna priporo čila in smernice, ki  bodo veljali po 
vsej Uniji. 
(36) Če Komisija pri izvajanju tehni čnih priporo čil iz postopka medsebojnih strokovnih 
pregledov ugotovi znatna odstopanja ali za mude, bi morala pristojne regulativne 
organe držav članic, ki pri tem niso udeležene, poz vati, naj organizirajo in izvedejo 
kontrolni obisk, da bi si ustvarili celov ito predstavo o razmerah in zadevno državo 
članico obvestili o morebitnih ukrepih za odpravo vseh ugotovljenih pomanjkljivosti. 
(37) Določbe te direktive, ki dolo čajo mehanizem medsebojni h strokovnih pregledov, ne 
posegajo v pravila o postopku v primeru, da država članica ne izpolni obveznosti v 
skladu s Pogodbami, kot to dolo čajo členi 258, 259 in 260 Pogodbe o delovanju 
Evropske unije (PDEU). 
(38) Pogostost medsebojnih strokovnih pregledov in poro čanja po tej direktivi bi bilo treba 
uskladiti s cikli pregledov in poro čanja iz Konvencije o jedrski varnosti. 
(39) V skladu z na čelom sorazmernosti je uporaba dolo čb oddelka 2 „posebne obveznosti“ 
poglavja 2 te direktive odvisna od vrste jedrskih objektov na ozemlju države članice. 
Zato bi morale države članice pri prenosu teh dolo čb v nacionalno zakonodajo 
upoštevati tveganja zaradi posebnih vrst jedrskih obj ektov, ki jih na črtujejo ali 
upravljajo. Na čelo sorazmernosti bo zadevalo zlasti tiste države članice, ki imajo le 
majhen inventar jedrskih in radioaktiv nih materialov, na primer pri obratovanju 
manjših raziskovalnih reaktorj ev, ki v primeru hude nesre če ne bi povzro čili posledic, 
primerljivih s tistimi, ki jih povzro či jedrska elektrarna. 
(40) Določbe te direktive, ki so nelo čljivo povezane z obstojem jedrskih objektov, in sicer 
tiste, ki se nanašajo na obveznosti im etnika dovoljenja, nove posebne zahteve za 
jedrske objekte ter dolo čbe o pripravljenosti in odziv anju na izredne razmere na 
lokaciji objekta, se ne uporabljajo za države članice brez jedrskih objektov, kakor so 
opredeljeni v tej direktivi. Tem državam članicam ni treba prenesti in izvajati zahteve, 
da naložijo kazni tistim, ki te direktive ne spoštujejo. Druge dolo čbe te direktive bi 
bilo treba prenesti in izvajati sorazmerno glede na nacionalne okoliš čine in pri tem 
upoštevati dejstvo,  da te države članice nimajo jedrskih objek tov, ter hkrati zagotoviti, 
da bodo vlada in pristojni organi jedrski varnosti namenili ustrezno pozornost. 
(41) V skladu z Direktivo 2009/ 71/Euratom morajo države članice vzpostaviti in vzdrževati 
nacionalni zakonodajni, regulativni in organi zacijski okvir (v nadaljnjem besedilu: 
nacionalni okvir) za jedrsko varnost je drskih objektov. V pristojnosti držav članic je, 
kako naj se dolo čbe iz nacionalnega okvira  sprejmejo in s katerimi instrumenti naj se 
se izvajajo. 
 
 (42) V skladu s skupno politi čno izjavo držav članic in Komisije o obrazložitvenih 
dokumentih z dne 28. sept embra 2011 so se države članice zavezale, da bodo v 
upravičenih primerih uradnemu obvestilu o ukr epih za prenos priložile enega ali ve č 
dokumentov, v katerih bodo pojasnile razmerje med dolo čbami direktive in ustreznimi 
deli nacionalnih instrumentov za prenos . Zakonodajalec meni, da je posredovanje 
takšnih dokumentov v primeru te direktive upravi čeno. 
(43) Direktivo 2009/71/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – 
SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO: 
Člen 1 
Direktiva 2009/71/Euratom se spremeni: 
(1) naslov člena 1 se nadomes ti z naslednjim:  
„CILJI, PODRO ČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV“.  
(2) V členu 1 se doda to čka (c): 
„(c) zagotovitev, da države članice vzpostavijo takšne us trezne nacionalne ureditve, 
da se s projektiranjem, izbiro lok acije, gradnjo, prevzem om v obratovanje, 
obratovanjem ali razgradnjo jedrskih objektov prepre čijo nedovoljeni izpusti 
radioaktivnih snovi.“ 
(3) Člen 2 se spremeni: 
(a) odstavek 1 se nadomesti z naslednjim: 
„1. Ta direktiva se uporablja za vse civiln e jedrske objekte, za katere je potrebno 
dovoljenje, kot je opredeljeno v členu 3(4), na vseh stopnj ah obratovanja, ki jih 
pokriva to dovoljenje.“;  
(b) odstavek 3 se nadomesti z naslednjim: 
„3. Ta direktiva dopolnjuje temeljne standarde iz člena 30 Pogodbe v zvezi z jedrsko 
varnostjo jedrskih objekt ov in ne posega v obstoje čo zakonodajo Skupnosti na 
področju varstva zdravja delavcev in prebivalst va pred nevarnostmi, ki izvirajo iz 
ionizirajo čega sevanja, zlasti Direktivo 96/29/Euratom.“.  
(4) V členu 3 se dodajo odstavki 6 do 17: 
„6. „obramba v globino“ pomeni hierarhi čno uporabo razli čne opreme in postopkov na 
različnih ravneh, da se prepre či stopnjevanje predvideni h obratovalnih dogodkov in 
ohrani u činkovitost fizi čnih ovir, ki so nameš čene med virom sevanja ali 
radioaktivno snovjo in delavci, preb ivalstvom ali zrakom, vodo in tlemi, v 
obratovalnih stanjih in, pri ne katerih ovirah, v primeru nesre če; 
7. „nenormalen dogodek“ pomeni kateri  koli neželen pojav posledic ali 
morebitnih posledic, ki niso zanemarljive s stališ ča varstva ali jedrske varnosti;  
 
 8. „nesre ča“ pomeni vsak nena črtovan dogodek, vklju čno z napakami pri 
obratovanju, okvarami opreme in drugimi nezgodami, katerih posledice ali morebitne 
posledice niso zanemarljive s stališ ča varstva ali jedrske varnosti; 
9. „pred časni izpusti“ pomenijo razmere, ki  bi zahtevale nujne ukrepe izven 
lokacije objekta, vendar ni dovolj časa za njihovo izvajanje;  
10. „veliki izpusti“ pomenijo razmere, ki bi zahtevale takšne zaš čitne ukrepe za 
prebivalstvo, ki ne morejo biti krajevno ali časovno omejeni; 
11. „prakti čna odprava“ pomeni, da je  nastanek stanja fizi čno nemogo č ali se 
lahko z visoko zanesljivostjo obravna va kot izredno malo verjeten; 
12. „razumno dosegljivo“ pomeni, da je treba poleg izpolnjevanja zahtev dobre 
prakse na podro čju inženirstva poiskati nadaljnj e varnostne ukrepe ali ukrepe za 
zmanjšanje tveganja pri na črtovanju, prevzemu v obrat ovanje, obratovanju ali 
razgradnji jedrskega objekta in se ti ukrepi morajo izvajati, razen če se lahko dokaže, 
da so skrajno nesorazmerni gl ede na izkazane varnostne koristi; 
13. „projektna osnova“ pomeni niz stanj in dogodkov, ki so bili v skladu z 
uveljavljenimi merili izrecno upoštevani pri projektiranju objekta in jih objekt pri 
načrtovanem delovanju varnostnih sistemov la hko prenese, ne da bi bile  presežene 
dovoljene omejitve; 
14. „nesre ča na projektni osnovi“ pomeni nesre čo, za katero je ob jekt projektiran v 
skladu z uveljavljenimi merili ter pri kateri so poškodbe goriva in izpusti radioaktivnih snovi v okviru  dovoljenih mejnih vrednosti; 
15. „nesre ča nad projektno osnovo“ pomeni nesre čo, ki je možna, vendar pri 
projektiranju ni bila v celoti upoštevana, ke r je bila ocenjena kot premalo verjetna; 
16. „razširjena projektna ana liza“ pomeni nabor razširjenih projektnih stanj, ki so 
izpeljana na podlagi inženirske presoje, deterministi čnih in verjetnostnih ocen, da se 
s krepitvijo zmogljivosti objekta nadalje iz boljša varnost jedrske elektrarne, da brez 
nesprejemljivih radioloških posledic prenese nesre če, ki so hujše od nesre č na 
projektni osnovi ali vklju čujejo dodatne okvare. Ta razširjena projektna stanja se 
uporabljajo za ugotavljanje doda tnih scenarijev nesre č, ki jih je treba obravnavati pri 
projektiranju in na črtovanju izvedljivih dolo čb za prepre
čevanje takšnih nesre č ali 
blažitev njihovih posledic, če se zgodijo. 
17. „ob časni varnostni pregled“ pomeni sistemati čno ocenjevanje varnosti 
obstoječega objekta v rednih časovnih presledkih zaradi  upoštevanja kumulativnih 
učinkov staranja, sprememb, operativnih izkušenj, tehni čnega razvoja in lokacijskih 
vidikov, katerega cilj je zagotoviti visoko raven varnosti skozi celotno življenjsko 
dobo objekta.“. 
(5) V poglavju 2 se za naslovom „ OBVEZNOSTI “ vstavi naslednji naslov: 
„ODDELEK 1  
Splošne obveznosti“ .  
(6) Odstavek 1 v členu 4 se spremeni: 
 
 (a) uvodni del se nadomesti z naslednjim: 
„1. Države članice vzpostavijo in vzdr žujejo nacionalni zakonodajni, 
regulativni in organizacijsk i okvir (v nadaljnjem bese dilu: nacionalni okvir) za 
jedrsko varnost jedrsk ih objektov, ki dolo ča odgovornosti in usklajuje delo 
ustreznih državnih orga nov. Nacionalni okvir dolo ča zlasti naslednje:“; 
(b) točka (a) se nadomesti z naslednjim: 
„(a) nacionalne ureditve jedrske varnos ti, ki obsegajo vse faze življenjskega 
cikla  jedrskih objektov iz člena 3(4);“;  
(c) točka (b) se nadomesti z naslednjim: 
„(b) sistem za izdajo dovoljenj za jedr ske objekte in prepoved obratovanja 
jedrskih objektov brez dovoljenja;“; 
(d) točka (c) se nadomesti z naslednjim: 
„(c) sistem za nadzor jedrske varnosti;“. 
(7) V členu 5 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim: 
„2. Države članice jam čijo za dejansko neodvisnost pr istojnega regulativnega 
organa od vsakega neupravi čenega vpliva na njegovo odlo čanje, zlasti pri 
opravljanju regulativnih nalog iz odstavka 3, in zagotavljajo, da varnost ni podrejena 
političnim, gospodarskim in družbenim interesom. V ta namen države članice 
zagotovijo, da nacionalni okvir predpisuje na slednje zahteve za pr istojni regulativni 
organ: 
(a) je funkcijsko lo čen od vseh drugih javnih ali zas ebnih subjektov, ki  se ukvarjajo s 
spodbujanjem uporabe ali uporabo jedrske energije ali proizvodnjo elektri čne 
energije; 
(b) pri opravljanju regulati vnih nalog ne zahteva ali sp rejema navodil od katerega 
koli drugega javnega ali zasebnega subj ekta, ki se ukvarja s spodbujanjem uporabe 
ali uporabo jedrske energije  ali proizvodnjo elektri čne energije; 
(c) sprejema regulativne odlo čitve, ki temeljijo na objektivnih in preverljivih 
varnostnih merilih; 
(d) ima dodeljena ustrezna lastna prora čunska sredstva in je samostojen pri njihovi 
porabi. Mehanizem financiranja  in postopek dodelitve prora čunskih sredstev jasno 
opredeljuje nacionalni okvir; 
(e) zaposluje ustrezno število osebja z ustrezno usposobljenostjo, izkušnjami in 
znanjem; 
(f) določa postopke in merila za imenovanje in odpuš čanje osebja ter za 
preprečevanje in reševanje morebitnih nasprotij interesov; 
(g) zagotavlja informacije v zv ezi z varnostjo v skladu s členom 8(2), ne da bi jih 
pregledali ali odobrili drugi javni ali zasebni subjekti.  
 
 3. Države članice zagotovijo, da ima pristo jni regulativni organ pravna 
pooblastila, ki jih potrebuje za izpolnitev svojih obveznosti v zvezi z nacionalnim 
okvirom iz člena 4(1), pri čemer je glavni poudarek na varnosti. V ta namen države 
članice zagotovijo, da nacionalni okvir dolo či naslednje glavne regulativne naloge: 
(a) opredeliti nacionalne zahte ve za jedrsko varnost;  
(b) zahtevati od imetnika dovoljenja, da  izpolni nacionalne zahteve za jedrsko 
varnost in pogoje iz ustreznega dovoljenja; 
(c) zahtevati dokaz o izpoln jevanju teh zahtev, vklju čno z zahtevami iz odstavkov 
2 do 5 člena 6 in členov 8a do 8d;  
(d) preveriti to izpolnjevanje z regulativnimi ocenami in inšpekcijami; (e) izvajati izvršilne ukrepe, vklju čno s prekinitvijo obratova nja jedrskega objekta 
v skladu s pogoji, ki jih dolo ča nacionalni okvir iz člena 4(1).“. 
(8) Člen 6 se spremeni: 
(a) odstavek 1 se na domesti z naslednjim: 
„1. Države članice zagotovijo, da nacionalni okvir dolo ča, da je za jedrsko varnost 
jedrskega objekta odgovoren predvsem imetnik dovoljenja. Ta odgovornost ni 
prenosljiva.“; 
(b) odstavek 2 se nadomesti z naslednjim: 
„2. Države članice zagotovijo, da nacionalni okvir od imetnikov dovoljenj zahteva, 
da pod nadzorom pristojnega regu lativnega organa na sistemati čen in preverljiv 
način redno ocenjujejo  in preverjajo ter nenehno iz boljšujejo je drsko varnost 
zadevnega jedrskega objekta, kolikor je to na razumen na čin dosegljivo.“;  
(c) odstavek 3 se nadom esti z naslednjim:  
„3. Ocenjevanja iz odstavka 2 vklju čujejo preverjanje, ali so bili na podlagi 
celovite ocene varnosti sprejeti ukrepi za prepre čevanje nesre č in blažitev njihovih 
posledic, vklju čno s preverjanjem zadostnosti dolo čb o obrambi v globino in 
organizacijskih zaš čitnih ukrepov imetnika dovoljenja, ki bi morali odpovedati, 
preden bi bili delavci in prebivalstvo zaradi ionizirajo čega sevanja znatno prizadeti. 
(d) odstavek 4 se nadomesti z naslednjim: „4. Države članice zagotovijo, da nacionalni okvir od imetnikov dovoljenj zahteva, 
da vzpostavijo in izvaja jo sisteme upravljanja z gl avnim poudarkom na jedrski 
varnosti, ki jih redno preverja pristojni regulativni organ.“; 
(e) vstavi se nasl ednji odstavek 4a: 
„4a. Države članice zagotovijo, da na cionalni okvir dolo ča, da mora vlagatelj ob 
vložitvi vloge za izdajo d ovoljenja predložiti podroben dokaz varnosti. Njegov obseg 
in raven podrobnosti sta sorazmerna s poten cialnim obsegom in vrsto nevarnosti. 
 
 Dokaz varnosti pregleda in oceni pristo jni regulativni organ v skladu z jasno 
opredeljenimi postopki.“; 
(f) odstavek 5 se nadomesti z naslednjim: "5. Države članice zagotovijo, da nacionalni okvir od imetnikov dovoljenj zahteva, 
da zagotovijo in vzdržujejo ustrezne finan čne in človeške vire z ustrezno 
usposobljenostjo, strokovnim znanjem in s posobnostmi, ki so potrebni za izpolnitev 
njihovih obveznosti v zvezi z jedrsko varnostjo jedrsk ega objekta iz odstavkov 1do 
4a tega člena in členov 8a do 8d te direktive. Te obv eznosti veljajo tudi za delavce 
podizvajalskih podjetij.“. 
(9) Člena 7 in 8 se nadomestita z naslednjim: 
"Člen 7  
Strokovno znanje in usposobljenost na podro čju jedrske varnosti  
Države članice zagotovijo, da nacion alni okvir od vseh strani  zahteva, da poskrbijo 
za izobraževanje, usposabl janje in vadbo svojega oseb ja, odgovornega za jedrsko 
varnost jedrskih objektov ter za pripravlje nost in odzivanje na izredne razmere na 
lokaciji objekta, da bi vzpostavili, vzdr ževali in nadalje razvijali najnovejše in 
medsebojno priznano strokovno znanje  in usposobljenost na podro čju jedrske 
varnosti.  
Člen 8 
Preglednost 
1. Države članice zagotovijo, da so delavcem in  prebivalstvu dostopne posodobljene 
in pravočasne informacije o jedrski varnosti jedrskih objektov in s tem povezanimi 
tveganji, pri čemer še posebej upoštevajo tiste, ki  živijo v bližini jedrskega objekta. 
Obveznost iz prvega pododstavka vklju čuje tudi preverjanje, a li pristojni regulativni 
organ in imetniki dovoljenj v okviru sv ojih pristojnosti ob likujejo, objavijo in 
izvajajo strategijo preglednosti, ki  med drugim obsega informacije o obi čajnih 
pogojih obratovanja jedrskih objektov, neobve zne dejavnosti posvetovanja z delavci 
in prebivalstvom ter obveš čanje v primeru nenormalnih dogodkov in nesre č. 
2. Obveš čanje javnosti poteka v skladu z us trezno zakonodajo EU, nacionalno 
zakonodajo in mednarodnimi obveznostmi, če s tem niso ogroženi drugi prevladujo či 
interesi, na primer varnos tni interesi, ki jih prizna va nacionalna zakonodaja ali 
mednarodne obveznosti. 
3. Države članice zagotovijo, da ima javnos t možnost, da zgodaj in u činkovito 
sodeluje v postopku izdaje dovoljenj za jedrske objekte v skladu z ustrezno zakonodajo Unije, nacionalno zakonodajo in mednarodnimi obveznostmi.“.  
(10) Za členom 8 se vstavi naslednji oddelek 2: 
"ODDELEK 2 
Posebne obveznosti 
 
 Člen 8a 
Varnostni cilj za jedrske objekte  
1. Države članice zagotovijo, da nacionalni okvir zahteva, da projektiranje, izbire 
lokacije, gradnja, prevzem v obratovanje,  obratovanje in razgradnja jedrskih 
objektov potekajo tako, da prepre čujejo morebitne izpuste radioaktivnih snovi, pri 
čemer: 
(a) praktično izključujejo pojav vseh zaporedij nesre č, ki bi vodila do pred časnih 
ali velikih izpustov; 
(b) se za nesre če, ki niso bile prakti čno odpravljene, izvajajo takšni projektni 
ukrepi, da so potrebni le krajevno in časovno omejeni zaš čitni ukrepi za 
prebivalstvo in je na voljo dovolj časa za izvedbo teh ukrepov, pogostost takih 
nesreč pa je zmanjšana na najmanjšo možno mero. 
2. Države članice zagotovijo, da nacionalni okvir dolo ča, da se cilj iz odstavka 1 
uporablja za obstoje če jedrske objekte, kolikor je to razumno dosegljivo. 
Člen 8b 
Izvajanje varnostnega cilja za jedrske objekte  
Da bi bil dosežen varnostni cilj iz člena 8a, države članice zagotovijo, da nacionalni 
okvir dolo ča, da se jedrski objekti: 
(a) se pri izbiri lokacije jedr skega objekta ustrezno upoštevajo na čela 
izogibanja zunanjim naravnim tvegan jem in tveganjem, ki jih povzro ča človek, 
ter zmanjšanja njihovega vpliva, če je to mogo če; 
(b) se jedrski objekti projektirajo, gradijo, prevzamejo v obratovanje, 
obratujejo in razgradijo ob upošteva nju koncepta obrambe v globino tako, da: 
(i) doze sevanja, ki so jim izposta vljeni delavci in prebivalstvo, ne 
presegajo predpisanih omejitev in so tako nizke, kolikor je razumno dosegljivo; 
(ii) je pojav nenormalnih dogodkov čim bolj zmanjšan; 
(iii) je potencial za nastanek nesre č zmanjšan z izboljšanjem zmogljivosti 
jedrskih objektov za u činkovito upravljanje in nadzor nenormalnih 
dogodkov; 
(iv) se škodljive posledice nenormalnih dogodkov in nesre
č na projektni 
osnovi, če bi se pojavile, ublaži tako, da je zagotovljeno, da ne 
povzročajo radioloških vplivov izven loka cije objekta oziroma imajo le 
majhen radiološki vpliv; 
(v) se izogne zunanjim naravnim tveg anjem in tveganjem, ki jih povzro ča 
človek, če je to mogo če, njihove vplive pa čim bolj zmanjša. 
Člen 8c 
 
 Metodologija za izbiro lokacije, projek tiranje, gradnjo, prevzem v obratovanje, 
obratovanje in razgradnjo jedrskih objektov  
1. Države članice zagotovijo, da nacionalni okvir od imetnika dovoljenja zahteva, da 
pod nadzorom pristojnega regulativnega organa: 
(a) redno ocenjuje radiološki vpliv jedrskega objekta na delavce in prebivalstvo ter 
na zrak, vodo in tla tako v obi čajnih obratovalnih okoliš činah kot tudi v 
primeru nesre če; 
(b) opredeli, dokumentira in redno, tj.  najmanj vsakih deset let z ob časnim 
varnostnim pregledom oceni projektno osnovo jedrskih objekt ov in jo dopolni 
z razširjeno projektno analizo, s čimer se zagotovi, da se uporabljajo vsi 
smiselno izvedljivi ukrepi za izboljšanje; 
(c) zagotavlja, da razširjena projek tna analiza obsega vse nesre če, dogodke in 
kombinacije dogodkov, vklju čno z notranjimi in zunanjimi naravnimi tveganji 
ali tveganji, ki jih povzro ča človek, ter hudimi nesre čami, ki povzro čijo 
razmere, ki jih nesre če na projektni osnovi ne vklju čujejo; 
(d) določi in izvaja strategije za blažitev nesre č na projektni osnovi in nesre č nad 
projektno osnovo; 
(e) izvaja smernice za obvladovanje hudih nesre č za vse jedrske elektrarne in po 
potrebi za druge jedrske obj ekte tako, da so upoštevana vsa obratovalna stanja, 
nesreče v bazenih za izrabljeno go rivo in dolgotrajni dogodki; 
(f) opravi poseben varnostni pregled jedr skih objektov, za katere pristojni 
regulativni organ meni, da so skor aj dosegli konec prvotno predvidene 
obratovalne življenjske dobe in za katere  se zahteva podaljšanje življenjske 
dobe. 
2. Države članice zagotovijo, da nacionalni okvir dolo ča, da se odobritev ali pregled 
dovoljenja za gradnjo in/ali obratovanje je drskega objekta utemelji z ustrezno oceno 
varnosti, ki velja za dolo čeno lokacijo in objekt. 
3. Države članice zagotovijo, da nacionalni okvir za jedrske elektrarne in po potrebi 
za raziskovalne reaktorje, za katere  se gradbeno dovoljenje zahteva prvi č, določa, da 
pristojni regulativni organ od vlož nika zahteva dokaze, da projekt u činke poškodb 
reaktorske sredice prakti čno omejuje na notranjost zadrževalnega hrama.  
Člen 8d 
Pripravljenost in odzivanje na izredne razmere na lokaciji objekta 
Države članice zagotovijo, da nacionalni okvir  od imetnika dovoljenja zahteva, da 
pod nadzorom pristojnega regulativnega organa: 
(a) pripravi in redno posodablja na črt za ukrepanje na l okaciji objekta v izrednih 
razmerah, ki: 
(i) temelji na oceni dogodkov in razmer, ki lahko zahtevajo zaš čitne ukrepe na 
lokaciji objekta ali izven nje; 
 
 (ii) je usklajen z vsemi drugimi organi , ki pri tem sodelujejo, ter upošteva 
izkušnje, pridobljene s povratni mi informacijami o hujših dogodkih, če bi 
do njih prišlo; 
(iii) obravnava zlasti dogodke, ki bi lahko vplivali na ve č enot v jedrskem 
objektu; 
(b) vzpostavi potrebno organizacijsko str ukturo za jasno razm ejitev odgovornosti 
ter zagotavlja razpoložljivost potrebnih virov in sredstev; 
(c) vzpostavi ureditev za usklajevanje dejavnos ti na lokaciji objekta in sodelovanje 
z organi in agencijami, odgovornimi za odzivanje na izredn e razmere v vseh 
njihovih fazah ter jo redno izvaja; 
(d) za delavce na lokaciji objekta dolo či ukrepe za pripravljenost na morebitne 
nenormalne dogodke in nesre če; 
(e) pripravi ureditve za čezmejno in mednarodno sodelovanje, vklju čno z vnaprej 
določenimi ureditvami za prejemanje zunanje pomo či na lokaciji objekta, če je 
to potrebno; 
(f) organizira središ če za odzivanje v izre dnih razmerah na loka ciji objekta, ki je 
dovolj zaš čiteno pred naravnimi nevarnostmi in radioaktivnostjo, da je 
primerno za bivanje; 
(g) sprejme zaš čitne ukrepe v primeru izrednih razmer, da bi se ublažile morebitne 
posledice za zdravje ljudi ter za zrak, vodo in tla.“. 
(11) Za poglavjem 2 se vstavi naslednje poglavje 2a: 
„POGLAVJE 2a 
MEDSEBOJNI STROKOVNI PREGLEDI IN SMERNICE  
Člen 8e 
Medsebojni strokovni pregledi 
1. Države članice najmanj vsakih deset let poskrbijo za redna samoocenjevanja 
svojih nacionalnih okvirov in pris tojnih regulativnih organov ter omogo čijo 
mednarodni strokovni pregled ustreznih se gmentov svojega naci onalnega okvira in 
pristojnih regulativnih organov, da bi se  jedrska varnost nenehno izboljševala. 
Rezultati vsakega strokovne ga pregleda se sporo čijo državam članicam in Komisiji, 
ko so na voljo. 
2. Države članice ob podpori pristojnih regula tivnih organov redno, tj. najmanj 
vsakih šest let, pripravijo sistem tema tskih medsebojnih str okovnih pregledov ter se 
dogovorijo o časovnem okviru in na činih izvajanja. Države članice v ta namen: 
(a) skupaj in v tesnem sodelovanju s Komisijo izberejo eno ali ve č specifičnih tem, 
povezanih z jedrsko varnostjo jedrskih objektov. Če države članice v časovnem 
okviru iz tega odstavka skupaj ne izbere jo vsaj ene teme, Komisija izbere 
vsebine, ki bodo predmet me dsebojnih strokovnih pregledov; 
 
 (b) na podlagi teh tem v tesnem sodelova nju z imetniki dovoljenj opravijo 
nacionalno ocenjevanje in  objavijo rezultate; 
(c) skupaj opredelijo metodologijo, organizi rajo in opravijo medsebojni strokovni 
pregled rezultatov nacion alnih ocenjevanj iz to čke (b), pri katerem Komisijo 
povabijo k sodelovanju; 
(d) objavijo rezultate medsebojni h strokovnih pregledov iz to čke (c). 
3. Vsaka država članica, ki je zavezana k medsebojnemu strokovnemu pregledu iz 
odstavka 2, na svojem ozemlju poskrbi za na črtovanje in na čin izvajanja ustreznih 
tehničnih priporo čil, ki izhajajo iz medsebojnega pregleda in o tem obvesti Komisijo. 
4. Če Komisija ugotovi znatna odstopa nja ali zamude pri izvajanju tehni čnih 
priporočil iz postopka medsebojnih strokovnih  pregledov, pristojne regulativne 
organe držav članic, ki pri tem niso udeležene, poz ove, naj organizirajo in izvedejo 
kontrolni obisk, da bi si us tvarili celovito predstavo o razmerah in zadevno državo 
članico obvestili o morebitnih ukrepih za odpravo vseh ugotovljenih pomanjkljivosti. 
5. V primeru nesre če, ki povzro či zgodnje ali velike izpuste oziroma nenormalnega 
dogodka, ki povzro či razmere, ki zahtevajo nujne ukr epe izven lokacije objekta ali 
zaščitne ukrepe za prebiv alstvo, zadevna država članica v šestih mesecih skli če 
medsebojni strokovni pregled zadevne naprav e v skladu z odstavkom 2,  pri katerem 
Komisijo povabi k sodelovanju. 
Člen 8f  
Smernice za izboljšanje jedrske varnosti  
Na podlagi rezultatov medsebojnih str okovnih pregledov, opravljenih v skladu s 
členom 8e(2), in iz njih izhajajo čih tehničnih priporo čil države članice v skladu z 
načeloma preglednosti in stalnega izboljš evanja jedrske varnosti ter ob podpori 
pristojnih regulativnih organov skupaj razvijejo in pripra vijo smernice za posamezne 
teme iz člena 8e(2)(a).“. 
(12) Za poglavjem 2a se doda naslednji naslov:  
„POGLAVJE 2b 
SPLOŠNE DOLO ČBE“. 
(13) V členu 9 se črta odstavek 3. 
(14) Za členom 9 se vstavi naslednji člen 9a: 
„Člen 9a  
Kazni 
Države članice dolo čijo pravila o kaznih, ki se upor abljajo za kršitv e nacionalnih 
določb, sprejetih v skladu s to direktivo, in sprejmejo vse ukrepe, s katerimi 
zagotovijo njihovo izvajanje.  Predpisane kazni so u činkovite, sorazmerne in 
odvračalne. Države članice Komisijo o teh dolo čbah uradno obvestijo najpozneje do 
[vstaviti datum — ta datum mora ustrezati roku za prenos, ki je dolo čen v členu 2 
 
 tega predloga ] in jo nemudoma uradno obvesti jo o kakršnih koli naknadnih 
spremembah, ki vplivajo nanje.“. 
(15) V členu 10 se za odstavkom 1 vsta vi naslednji odstavek 1a: 
„1a. Obveznosti prenosa in izvajanja členov 6, 8a, 8b, 8c, 8d in 9a te direktive ne 
veljajo za Ciper, Irsko, Luksemburg in Malto, razen če se odlo čijo, da bodo za čele 
opravljati dejavnost, povezano z jedrskimi obj ekti, za katero je potrebno dovoljenje, 
ki je v njihovi pristojnosti.“. 
Člen 2 
1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to 
direktivo, najpozneje do [ rok za prenos se vstavi med potekom zakonodajnega 
postopka ]. Besedilo teh predpisov takoj sporo čijo Komisiji. 
Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo 
navedejo ob njihovi uradni objavi. Na čin sklicevanja dolo čijo države članice. 
2. Države članice Komisiji sporo čijo besedilo temeljnih  predpisov nacionalne 
zakonodaje, sprejetih na podro čju, ki ga ureja ta dire ktiva, in vse poznejše 
spremembe teh predpisov. 
Člen 3 
Ta direktiva za čne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije . 
Člen 4 
Ta direktiva je naslovljena na države članice. 
V Bruslju,  
 Za Svet 
 Predsednik