SL 
 
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE 
z dne 13. marca 2006  
na zahtevo slovenskega Ministrstva za finance 
o predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o Banki Slovenije 
(CON/2006/17) 
 
Uvod in pravna podlaga  
Evropska centralna banka (ECB) je dne 13. februa rja 2006 prejela zahtevo slovenskega Ministrstva za 
finance za mnenje o predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o Banki Slovenije (v nadaljevanju: »predlog zakona«). 
 Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz člena 105(4) Pogodbe o ustanov itvi Evropske skupnosti in iz 
prve, druge, tretje in četrte alinee člena 2(1) in člena 2(2) Odlo čbe Sveta 98/415/ES z dne 29. junija 1998 
o posvetovanju nacionalnih organov z Evropsko centralno banko glede osnutkov pravnih predpisov
1, saj 
se predlog zakona nanaša na valutne zadeve, pla čilna sredstva, nacionalno centralno banko (NCB), 
zbiranje in razdeljevanje statisti čnih podatkov ter instrumente denarne politike. V skladu s prvim stavkom 
člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne ba nke je to mnenje sprejel Svet ECB. 
 1. Namen predloga zakona 
Glavni namen predloga zakona je uskladiti Zakon o Banki Slovenije (v na daljevanju: »zakon«) z 
določbami Pogodbe in Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, 
zlasti v zvezi s pravno integracijo Banke Slove nije v Eurosistem. Predlog zakona med drugim 
spreminja dolo čbe, ki se nanašajo na neodvisnost Banke  Slovenije, cilje ekonomske politike, 
instrumente denarne politike, upravljanje deviznih rezerv, izdajanje in os krbovanje z bankovci in 
kovanci ter mednarodno sodelovanje,  uvaja pa tudi pravilen zapis besede ‘euro’. Predlog zakona 
poleg tega v zvezi z vklju čitvijo ban čnih kreditov v enotni seznam primernih zavarovanj za 
kreditne operacije Eurosistema uvaja tudi register finan čnega premoženja. Kon čno predlog zakona 
uvaja še sankcije za krš itve Uredbe Sveta (ES) št. 2182/2004 z dne 6. decembra 2004 o medaljah in 
žetonih, podobnih eurokovancem
2, in Uredbe Sveta (ES) št. 2183/2004 z dne 6. decembra 2004 o 
                                                      
1  UL L 189, 3. 7. 1998, str. 42. 
2  UL L 373, 21. 12. 2004, str. 1. 
2 razširitvi uporabe Uredbe (ES) št. 2182/2004 o medaljah in žetonih, podo bnih eurokovancem, na 
nesodelujo če države članice3. 
 2. Splošne pripombe 
Terminološki preudarki  
2.1. V predlogu zakona je na ve č mestih uporabljeno besedilo »uvedba eura kot denarne enote 
Republike Slovenije«. Zaradi uskladitve s term inologijo, uporabljeno v Uredbi Sveta (ES) št. 
974/98 z dne 3. maja 1998 o uvedbi eura
4, bi moral predlog zakona nava jati besedilo »uvedba eura 
kot valute Republike Slovenije«5. 
2.2. ECB pozdravlja 1. člen predloga zakona, ki dolo ča, da se beseda »evro« v zakonu »v vseh sklonih 
nadomesti z besedo ‘euro’ v ustreznem sklonu«. Im e eura kot enotne valute mora biti enako v 
prvem sklonu ednine v vseh jezikih Skupnosti, s čimer se zagotovi, da je njegova enotna narava 
očitna. Evropski svet je na zasedanju v Madridu 15. in 16. decembra 1995 sklenil, da je »euro 
izbran za ime evropske valute« in da »mora biti ime enotne valute isto v vseh uradnih jezikih 
Evropske unije ob upošte vanju obstoja razli čnih abeced«, in ta sklepa sta bila odražena v Uredbi 
(ES) št. 974/98. Skupnost kot izklju čna nosilka pristojnosti v denarnih zadevah sama dolo ča ime 
enotne valute. Na podlagi teh pr avnih vidikov in glede na suprem acijo prava Skupnosti je treba ime 
enotne valute v prvem sklonu ednine dosledno zapisovati v vseh nacionalnih aktih kot »euro«6. 
ECB pričakuje, da se bo pravilen zapis besede »euro« uporabil v vseh nacionalnih pravnih aktih, v 
katerih se uporablja ime enotne valute , in vabi organ, ki je zaprosil za mnenje v tej zadevi, naj se za 
to tudi aktivno zavzema. 
Posodobitev strukture zakona  
2.3. Obstoječo strukturo zakona bi bilo glede na de jstvo, da je Slovenija od maja 2004 članica EU, 
dobrodošlo posodobiti in pre čistiti. Dolo čbe, ki se danes uporabljajo za Banko Slovenije, so 
razpršene po razli čnih delih zakona, zlasti pa se nahaja jo v 10. poglavju (o slovenskem članstvu v 
EU), pri čemer besedilo še vedno vsebuje zastarele dolo čbe. Zaradi pravne jasnosti bi bilo 
priporočljivo prečistiti in posodobiti zakon tako, da bi se dolo čbe, ki so zastarele, izbrisale oziroma 
se dopolnile s pravicami in obveznostmi, ki so st opile v veljavo kot posledi ca pristopa Slovenije k 
EU. 
                                                      
3  UL L 373, 21. 12. 2004, str. 7. 
4  UL L 139, 11. 5. 1998, str. 1.  Uredba, kakor je bila zadnji č spremenjena z Uredbo (ES) št. 2169/2005 (UL L 346, 
29. 12. 2005, str. 1). 
5  Poleg tega, da je valuta »sodelujo če države članice«. Glej odstavek 1.1. Mnenja  ECB CON/2006/10 z dne 23. februarja 
2006 na zahtevo centralne banke Cental Bank of  Malta o predlogu zakona o sprejetju eura. 
6  Glej naslednja mnenja ECB: CON/2005/21 z dne 14. junija 2005 na zahtevo centralne banke Lietuvos Bankas o predlogu 
zakona o sprejetju eura, CON/2005/51 z dne 1. decembra 2005 o predlogu ure dbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) 
št. 974/98 o uvedbi eura in CON/2005/57 z dne 16. decembra 2005 na zahtevo sl ovenskega Ministrstva za gospodarstvo 
o določbah predloga Zakona o gospodarskih družbah, ki se nanašajo na re denominacijo zaradi uvedbe eura. 
3 Neodvisnost Banke Slovenije in njena integracija v Eurosistem 
2.4. Predlog zakona obravnava ve čino vprašanj, ki jih je ECB iz postavila v svojem Konvergen čnem 
poročilu iz leta 20047. ECB pozdravlja tiste elemente pr edloga zakona, ki bodo prispevali k 
doseganju zahtevane stopnje pravne konvergence. 
2.5. V zvezi z institucionalno neodvisnostjo predlog zakona8 spreminja 27. člen zakona tako, da je 
upravljanje deviznih rezerv izrecno izvzeto iz  pogodbenega urejanja me d Banko Slovenije in 
Ministrstvom za finance, kar bo omogo čilo neodvisnost Banke Slovenije v tej zvezi.  
2.6. Predlog zakona9 glede osebne neodvisnosti delno usklajuje besedilo 39. člena zakona (razrešitev 
članov Sveta Banke Slovenije) s členom 14.2 Statuta. Črta se tretji razlog za razrešitev, in sicer če 
je guverner pravnomo čno obsojen za kaznivo dejanje z nepogoj no kaznijo odvzema prostosti, ki 
nima ustreznega enakovrednega razloga v Stat utu. Vendar pa bi ECB pozdravila dodatno 
spremembo tega člena, s katero bi se razlogi za razreš itev guvernerja Banke Slovenije popolnoma 
uskladili z besedilom člena 14.2 Statuta. Zakon bi zlasti moral dolo čati, in to brez dodatnih 
pogojev, da je guverner lahko razrešen funkcije le, če ne izpolnjuje ve č pogojev, ki se zahtevajo za 
opravljanje njegovih dolžnosti, ali če je zagrešil hujšo kršitev. 
2.7. Predlog zakona10 predlaga tudi nov 39. a člen zakona, po katerem se za člane Sveta Banke 
Slovenije ne uporabljajo dolo čbe Zakona o prepre čevanju korupcije, ki se nanašajo na sankcijo 
predčasnega prenehanja mandata. 
2.8. V zvezi s pravno integracijo Banke Slove nije v Eurosistem v predlogu zakona11 predlagana 
sprememba drugega odstavka 58. člena zakona dolo ča, katere naloge Banke Slovenije se bodo od 
dneva uvedbe eura v Sloveniji izvajale  v skladu s Pogodbo in Statutom. 
2.9. ECB bi svetovala tudi, da se besedilo  drugega in tretjega odstavka v 2. členu predloga zakona, ki se 
nanaša na cilje Banke Slove nije, uskladi z besedilom člena 105(1) Pogodbe. Dejansko ni v 
nasprotju s ciljem stabilnosti cen, da mora jo NCB podpirati splošne ekonomske politike v 
Skupnosti z namenom prispevati k dosegan ju ciljev Skupnosti, opredeljenih v členu 2 Pogodbe. 
2.10. Naslednji dolo čbi ustrezno urejata integracijo v Eu rosistem: z dnem uvedbe eura bo Banka 
Slovenije sodelovala v sistemu sankcij ECB, v mednarodnih denarnih organizacijah pa bo lahko 
sodelovala le po predhodni odobritvi ECB12. 
                                                      
7  Konvergen čno poročilo 2004, str. 232-234. 
8  8. člen predloga zakona. 
9  15. člen predloga zakona. 
10  16. člen predloga zakona. 
11  28. člen predloga zakona. 
12  34. člen predloga zakona, ki dodaja nova 67. b in 67. a člen zakona.  
4  
3. Posamezne pripombe 
Zbiranje in obdelava statisti čnih podatkov 
3.1. V skladu z novo 11. to čko prvega odstavka 12. člena zakona13 opravlja Banka Slovenije tudi 
naloge finan čne statistike najmanj v mejah, potrebnih za delovanje Evropskega sistema centralnih 
bank (v nadaljevanju: »ESCB«).  Predlagana opredelitev te na loge, omejena le na finan čno 
statistiko, bi lahko bila preozka. ECB zato priporo ča manjšo spremembo te dolo čbe, s katero bi se 
jasno dolo čilo, da mora Banka Slovenije opravljati vsaj statisti čne naloge, ki so potrebne za 
delovanje ESCB, lahko pa opravlja  tudi druge naloge finan čne statistike. 
3.2. Predlog zakona14 spreminja 13. člen zakona tako, da se odgovornost Ba nke Slovenije razširja tudi 
na zbiranje in upravljanje statisti čnih podatkov in informacij. To je dejansko pomembno za 
izvajanje njenih nalog in posledi čno za delovanje ESCB, kakor je dolo čeno tudi v 55. členu 
zakona, ki se nanaša na informacijski sistem Banke Slovenije. Vendar pa bi ECB priporo čila, da se 
obstoječe sklicevanje predloga zakona na »statisti čne podatke in informacije« natan čneje opredeli 
tako, da se vklju či izrecna omemba člena 5 Statuta. 
Plačilni in poravnalni sistemi 
3.3. ECB je v svoji oceni, ki jo je opravila v letu  2003 glede sistemov poravnave poslov z vrednostnimi 
papirji v državah pristopnicah15, ugotovila, da vloga Banke  Slovenije kot izvajalke pregleda v zvezi 
s sistemom poravnave poslov z blagajniškimi zapisi  v tujem denarju, ki ga sama upravlja, še ni 
vzpostavljena. Predlagana sprememba16 prvega odstavka 12. člena zakona izrecno dodaja 15. to čko 
o tem, da Banka Slovenije izva ja pregled nad delovanjem pla čilnih in poravnalnih sistemov. Na 
podlagi 14. člena zakona je Banka Slovenije že upravi čena voditi pla čilne sisteme. ECB bi dodatno 
predlagala, da se v zakonu izrec no navede tudi, da lahko Bank a Slovenije upravlja poravnalni 
sistem, saj bi se s tem odrazilo obstoje če stanje.  
Opredelitev bank in hranilnic 3.4. Predlog zakona
17 dodaja nov 14. a člen zakona, ki vsebuje oprede litev bank in hranilnic. ECB 
postavlja pod vprašaj obseg te opredelitve, saj bi  se jo lahko razlagalo, kot da je ožja od v 
Skupnosti uveljavljenega kon cepta kreditnih institucij18.  
                                                      
13  Dodano s 3. členom predloga zakona. 
14  4. člen predloga zakona. 
15 Predstavljena v poro čilu »Assessment of accession countries’ securities settlement systems against the standards for the 
use of EU securities settlement systems in Eurosyst em credit operations« (Ocena sistemov poravnave poslov z 
vrednostnimi papirji držav pristopnic gl ede na standarde za uporabo sistemov por avnave poslov z vrednostnimi papirji 
EU v kreditnih operacijah Eurosi stema), januar 2004; na voljo na  spletni strani ECB na naslovu www.ecb.int .  
16  3. člen predloga zakona. 
17  5. člen predloga zakona. 
18  Direktiva 2000/12/ES Evropskega parlam enta in Sveta z dne 20. marca 2000 o za četku opravljanja in opravljanju 
dejavnosti kreditnih institucij (UL L 126, 26. 5. 2000, str. 1). Direktiva, kakor je bila zadnji č spremenjena z Direktivo 
2005/1/ES (UL L 79, 24. 3. 2005, str. 9). 
5 3.5. Širša opredelitev bank in hranilnic bi bila  tudi skladna z nekaterimi drugimi dolo čbami predloga 
zakona, ki poleg bank in hranilnic že navaja jo druge subjekte. Predlagana sprememba19 prvega 
odstavka 43. člena zakona razširja nadzor Banke Slovenije z bank in hranilnic tudi na »druge osebe 
v skladu z zakonom«. V predlagani spremembi20 44. člena zakona pa črtanje posebne omembe 
»bank in hranilnic« pomeni, da se dolo čba razširi na vse upoštevne udeležence. ECB bi zaradi 
doslednosti predlagala, da se tudi vse druge dolo čbe zakona, ki omenjajo banke in hranilnice, 
ustrezno spremenijo. 
Imuniteta sredstev deviznih rezerv 3.6. ECB pozdravlja predlagani
21 novi 22. a člen zakona, ki sredstva uradnih deviznih rezerv drugih 
držav in centralnih bank, ki so deponirana pri Banki Slovenije, izvzema iz sodne ali izvensodne 
izvršbe.  
Register finan čnega premoženja 
3.7. ECB z zanimanjem ugotavlja, da dolo čbe predlaganega novega podpoglavja 4.2. a. zakona22, ki 
vzpostavljajo register ban čnih kreditov in drugega finan čnega premoženja, s katerim namerava 
Banka Slovenije zavarovati obveznos ti do sebe, ECB in NCB držav članic. Ta predlog podpira 
odločitev Sveta ECB, objavljeno 18. februarja 2005, da se ban čni krediti vklju čijo v enotni seznam 
primernih zavarovanj za kreditne operacije Eurosistema23. Novi register finan čnega premoženja, ki 
ga bo vzpostavila in vodila Banka  Slovenije, bo prispeval k usta navljanju veljavnih pravic iz 
naslova zavarovanja na ban čnih kreditih na enostaven in zanesljiv na čin ter k hitri izvršitvi 
zavarovanja v primeru neizpolnitve nasprotne stranke.  
3.8. ECB razume, da oblikovanje pravic iz zavarovanja na registriranem finan čnem premoženju z 
vpisom v zgoraj navedeni register v skladu z novim 22. c členom zakona ne vpliva na druge na čine 
ustanavljanja zavarovanj v korist Banke Slovenije, ECB in NCB držav članic. Zlasti ne sme 
vplivati na uporabo nematerializir anih vrednostnih papirjev za zavarovanje, ki se opravi z vknjižbo 
na računih, ki jih vodi upravljavec sistema za pora vnavo poslov z vrednostnimi papirji, ali na 
podoben na čin. Morda bi bilo priporo čljivo jasneje urediti razmerje med razli čnimi načini 
ustanovitve pravic iz zavarovanja. S tem v zvezi  ECB predlaga, da se v predlaganem novem 22. b 
členu zakona črta sklicevanje na 8. to čko prvega odstavka 12. člena.  
3.9. Kar zadeva oblikovanje pravic iz zavarovanja na ban čnih kreditih v skladu s predlaganim novim 
22. c členom zakona, bi bil položaj Banke Slovenije, ECB in NCB držav članic kot prejemnikov 
zavarovanja po mnenju ECB znatno izboljšan, če bi se prvi odstavek predlaganega 22. c člena 
dopolnilo z dolo čbo, ki bi dolžniku iz ban čnega kredita prepovedovala pobotanje z nasprotnimi 
terjatvami v času obstoja pravic iz zavarovanja na tem ban čnem kreditu, vpisanih v register. 
                                                      
19  19. člen predloga zakona. 
20  20. člen predloga zakona. 
21  6. člen predloga zakona. 
22  Dodane s 6. členom predloga zakona.  
23   Na voljo na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.int . 
6 3.10. ECB nadalje razume, da je na men predlaganega novega 22. f člena zaščititi pravice iz zavarovanja 
v korist Banke Slovenije, ECB in NCB držav članic, ki so bile ustanovljene v dobri veri, pred 
nasprotujo čimi pravicami tretjih oseb. Vendar pa sedanje besedilo 22. f člena morda ne izraža tega 
pomena v popolnosti. ECB predlaga razm islek o spremembi besedila te dolo čbe, s katero bi se 
jasno dolo čilo, da imajo prednost pred terjatvami tretjih oseb pravice iz zavarovanja, ki so jih v 
dobri veri pridobile Banka Slovenije, ECB in NCB držav članic. 
Prepoved denarnega financiranja 3.11. V skladu s 24. členom zakona Banka Sloven ije ne sme odobravati okvirnih in drugih kreditov 
»organom Republike Slovenije, Evropske unije ali državam članicam Evropske unije ali njihovim 
regionalnim, lokalnim organom in  drugim osebam javnega prava«. Za zagotovitev, da bi ta dolo čba 
pokrila vse kategorije subjektov, zajetih s členom 101 Pogodbe, in tako v izogib slehernemu 
tveganju za razhajanje, ECB priporo ča, da se v 24. členu zakona natan čno uporabi besedilo člena 
101 Pogodbe ali pa se doda izrec no sklicevanje na prepoved po členu 101 Pogodbe. 
Poročanje Banke Slovenije  
3.12. Predlog zakona
24 spreminja 26. člen, ki se nanaša na obveznost Banke Slovenije, da poro ča o 
svojem delu. Dolo ča, da Banka Slovenije poro ča izključno Državnemu zboru Republike Slovenije 
najmanj polletno. Za to dolo čbo se zdi, da ne priznava v popol nosti posebnega položaja Banke 
Slovenije kot članice ESCB in, po uvedbi eura, članice Eurosistema, ki je zavezana poro čati 
organom odlo čanja ESCB (oziroma Eurosistema) in spoštovati njihove odlo čitve, zato ECB 
priporoča ustrezno spremembo besedila.  
Uporaba dolo čb Zakona o ban čništvu 
3.13. Predlagani novi 42. a člen zakona25 določa, da se za postopek Banke Slovenije smiselno 
uporabljajo dolo čbe Zakona o ban čništvu. ECB razume, da se ta dolo čba nanaša le na uporabo 
določb XV. poglavja (Postopek odlo čanja Banke Slovenije v posami čnih zadevah) Zakona o 
bančništvu26 v posameznih zadevah, ki spadajo na podro čja v pristojnosti Banke Slovenije. ECB 
zaradi jasnosti priporo ča, da se jasneje dolo či, katere dolo čbe Zakona o ban čništvu se bodo 
uporabljale za Banko Slovenije. 
Oblikovanje rezervacij in sredstva na ra čunih vrednotenja 
3.14. ECB pozdravlja nova člena27 v 9. poglavju (Prihodki, odhodki in sredstva Banke Slovenije), ki 
urejajo položaj Banke Slovenije po uvedbi eura.  
3.15. Predlagani novi 49. a člen zakona omogo ča, da se z namenom ohranitve realne vrednosti 
premoženja oblikujejo rezervacije za pri čakovana te čajna, obrestna in cenovna tveganja. Vendar pa 
                                                      
24  7. člen predloga zakona. 
25  Dodan s 18. členom predloga zakona. 
26  Objavljen v Uradnem listu Republike Slove nije, št. 7/99, 59/01, 55/03 in 42/04. 
27  Predlagana nova 49. a in 50. a člen zakona, ki ju dodajata 24. in 25. člen predloga zakona. 
7 se te rezervacije ne morejo oblikovati, če bi skupaj z nerealiziranimi te čajnimi razlikami, u činki 
vrednotenja vrednostnih papirjev in u činki vrednotenja zlata presegle 20 % ugotovljenega presežka 
prihodkov nad odhodki. 
3.16. Po predlaganem novem 50. a členu zakona se morajo nerealizirani prihodki iz naslova te čajnih in 
cenovnih sprememb v celoti prenesti na ra čune vrednotenja in se lahko uporabijo samo za kritje 
nerealiziranih odhodkov iz naslova istih vrst  sprememb. Presežek prihodkov nad odhodki se po 
razporeditvi sredstev na ra čune vrednotenja deli na splošne rezerve in prora čun Republike 
Slovenije. 
Izdajanje in oskrbovanje z bankovci in kovanci po uvedbi eura 3.17. Izdajanje in oskrbovanje z bankovci in kovanci urejajo naslednje dolo čbe zakona: 59., 60. (ki 
vsebuje spremembo, predlagano s predlogom zakona
28) in predlagani novi 60. a člen29.  
3.18. V 59. členu bi bilo treba črtati sklicevanje na 7. člen zakona, ki se zgodovinsko gledano nanaša na 
izdajanje tolarjev kot zakonitega pla čilnega sredstva v Sloveniji. To bi odrazilo dejstvo, da Banka 
Slovenije ne bo ve č imela pravice odobriti izdajanja ba nkovcev s statusom zakonitega pla čilnega 
sredstva. Po uvedbi eura bo taka odobritev izhajala iz Pogodbe in Statuta in bo tesno povezana z 
izključno pravico Sveta ECB, da odobrava izdajanje bankovcev znotraj Eurosistema. ECB zato 
predlaga tudi, da se doda izrecno sklicevanje na člen 106(1) Pogodbe in člen 16 Statuta. 
3.19. V 60. členu zakona bi bila potrebna dodatna sprememba,  s katero bi se odrazilo dejstvo, da je 
pristojnost ECB v zvezi z izdajanjem kova ncev omejena na odobritev obsega izdaje. 
3.20. ECB predlaga v razmislek 60. a člen, za katerega se zdi, da je zaradi obstoja 59. in 60. člena 
zakona odve č. Vsaj pa bi bilo treba ta člen spremeniti v smislu, da za preddobavo bankovcev in 
kovancev, denominiranih v eurih, veljajo pravila in pogoji, ki jih bodo dolo čili ustrezni pravni akti 
ECB. 
3.21. Zaradi pravne jasnosti in varnosti ter v izogib podvajanju bi bilo priporo čljivo, da bi predlog 
zakona posebej razveljavil celotno 3. poglavje, ki bo po uvedbi eura zastarelo. 
Naloge Banke Slovenije v zvezi z izvajanjem denarne politike 3.22. Besedilo predlagane spremembe
30 drugega odstavka 58. člena zakona (o nalogah Banke Slovenije 
po uvedbi eura) bi bilo treba spremeniti tako, da bi dolo čalo, da Banka Slovenije »izvaja denarno 
politiko«, brez navajanja »opredeljeva nja« denarne politike. V skladu s členom 12.1 Statuta namre č 
denarno politiko Skupnosti oblikuje izklju čno Svet ECB.31  
                                                      
28  29. člen predloga zakona. 
29  Dodan s 30. členom predloga zakona. 
30   28. člen predloga zakona. 
31   Glej odstavek 11 Mnenja ECB CON/2005/60 z dne 30. decembra 2005 na zahtevo centralne banke Lietuvos bankas o 
 predlogu statuta o spremembi statut a centralne banke Lietuvos bankas.  
8 3.23. Poleg tega bi bilo treba v predlagano spremembo32 drugega odstavka 61. člena zakona (o nalogah 
Banke Slovenije v zvezi z izvajanjem  denarne politike po uvedbi eura) vklju čiti tudi odgovornost 
Banke Slovenije za splošno likvidnost ban čnega sistema, kot je dolo čena v 3. to čki 11. člena 
zakona (ki dolo ča obseg pristojnosti ESCB), ne pa omeniti le naloge po 1. to čki 11. člena zakona. 
V predlagano spremembo drugega odstavka 61. člena zakona bi bilo treba dodatno vklju čiti še 
posebno opustitev 45. člena zakona; slednji se nanaša na ukrepe Banke Slovenije v zvezi z 
uresničevanjem denarne politike in ne priznava v zadostni meri pooblastil ECB na tem podro čju. 
Upravljanje premoženja po uvedbi eura 3.24. V skladu s spremembo 62. člena po predlogu zakona
33 bo Banka Slovenije z dnem uvedbe eura 
upravljala: (i) uradne devizne rezerve, ki jih ni prenesla v upravljanje ECB; (ii) drugo njeno 
premoženje; in (iii) drugo aktivo, ki ji je zaupana. Ta dolo čba ne priznava v zadostni meri 
pooblastil ECB na tem podro čju in bi lahko dajala zavajajo č vtis, da je Banka Slovenije 
avtonomna, kar zadeva upravljanje sredstev devi znih rezerv. ECB bi zato želela opozoriti na člen 
31.2 Statuta, ki se nanaša na sredstva deviznih rezerv pri NCB: ta dolo ča, da je za vse poslovanje z 
deviznimi rezervami, ki ostanejo pri NC B po prenosu deviznih rezerv na ECB iz člena 30 Statuta, 
nad mejo, ki se dolo či v okviru člena 31.3 Statuta, potrebna odobritev ECB, da se zagotovi 
skladnost s politiko deviznega te čaja in denarno politiko Skupnosti.  V ta namen je treba dodati 
izrecno sklicevanje na člen 31 Statuta in na pravni okvir, sprejet na njegovi podlagi. 
Tečajnica Banke Slovenije 
3.25. V skladu s predlagano spremembo 67. člena zakona34 Banka Slovenije po uvedbi eura »objavlja 
tečajnico na podlagi referen čnih tečajev tujih valut, ki jih dolo ča in objavlja Evropska centralna 
banka, ter dolo ča in objavlja te čaje tujih valut, ki niso na te čajnici Evropske centralne banke«. ECB 
predlaga spremembo besedila 67. člena, s katero bi se dolo čila možnost Banke Slovenije, da 
objavlja referen čne devizne te čaje za euro, ki jih dolo či ECB, in katere koli druge devizne te čaje, ki 
niso na te čajnici, ki jo objavlja ECB. V nasprotnem primeru bi se to dolo čbo lahko razlagalo kot 
obvezno zahtevo po objavljanju deviznih te čajev. 
Mednarodno sodelovanje Banke Slovenije 3.26. Predlagani novi 67. a člen zakona
35 določa, da z dnem uvedbe eura Ba nka Slovenije »sodeluje v 
mednarodnih denarnih organizac ijah po predhodni odobritvi Evr opske centralne banke«. ECB 
predlaga, da se to besedilo bolj približa besedilu člena 6.2 Statuta, po katerem lahko NCB 
sodelujejo v mednarodnih de narnih institucijah, » če jim ECB to odobri«. 
                                                      
32  31. člen predloga zakona. 
33  32. člena predloga zakona. 
34  33. člena predloga zakona. 
35  Dodan s 34. členom predloga zakona. 
9 Kršitve bank, hranilnic in drugih oseb 
3.27. 1. točko v prvem odstavku tako 68. kot tudi 69. člena zakona36 bi bilo treba delno spremeniti, da bi 
se jasneje dolo čilo, da kaznovanje z globo za kršitev obveznosti glede pošiljanja podatkov in 
informacij, ki jih Banka Slovenije zahteva pri opra vljanju svojih nalog, ne posega v širšo zahtevo 
po naložitvi sankcije za kršitev obv eznosti glede pošiljanja statisti čnih podatkov in informacij, ki 
jih Banka Slovenije potrebuje za opravljanje svojih nalog kot članica ESCB. Ustrezne sankcije so 
že določene v predlaganem novem 67. b členu zakona37, ki se nanaša na sistem sankcij ECB.  
 To mnenje bo objavljeno na spletni strani ECB.   V Frankfurtu na Majni, 13. marca 2006 
 
[podpis]  
 
Predsednik ECB 
Jean-Claude TRICHET 
 
                                                     
 
36  Vsebujeta spremembe, pr edlagane v 35. oziroma 36. členu predloga zakona. 
37  Dodan s 34. členom predloga zakona.