[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 27.4.2007

COM(2007)240 konč.

POROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU IN EVROPSKEMU RAČUNSKEMU SODIŠČU

Letno poročilo o finančnem poslovodenju 6.–9. evropskega razvojnega sklada (ERS) v letu 2006

KAZALO

1. Uvod 3

2. Mejniki in pomembni dogodki v letu 2006, glavni izzivi za leto 2007 3

3. Finančno stanje 6.–9. ERS ob koncu leta 2006 4

4. Pravočasno in učinkovito izvajanje programov AKP: uspešnost glede na cilje v letu 2006 4

4.1. Izboljšanje kakovosti, vpliva in trajnosti programov 5

4.2. Hitrejše zagotavljanje pomoči 8

4.3. Usklajevanje dejavnosti z drugimi donatorji 11

4.4. Zagotavljanje učinkovitega kontrolnega okolja in prevzemanja odgovornosti 12

4.5. Izvajanje dejavne kadrovske politike in izboljšanje notranjih postopkov 12

5. Odziv na pripombe Evropskega računskega sodišča 13

5.1. Letno poročilo Računskega sodišča 13

5.2. Posebna poročila Računskega sodišča 14

Priloga 1: Razvoj neporavnanih obveznosti ERS, 2001–2006 (v mio EUR) 15

Priloga 2: Skupne obveznosti za SPP iz ERS, 2002–2006 (v mio EUR) 16

Priloga 3: Nove skupne obveznosti za SPP in PPSP iz ERS, 2006 (v mio EUR) 17

Priloga 4: Neto obveznosti in plačila, 2006 (v mio EUR) 18

Priloga 5: Prispevki ERS za ZN in skupino Svetovne banke, 2005–2006 (v mio EUR) 18

Priloga 6: Skupne obveznosti ERS po programskih instrumentih in instrumentih financiranja, konec leta 2006 (v mio EUR) 19

Priloga 7: Stabex – stanje po državah, konec leta 2006 (v EUR) 20

UVOD

To poročilo izpolnjuje zahteve iz členov 96 in 102 Finančne uredbe v zvezi z 9. Evropskim razvojnim skladom (ERS). Ta člena namreč zahtevata, da Komisija vsako leto poroča o finančnem poslovodenju ERS. Komisija je Evropskemu računskemu sodišču in odboru Evropskega parlamenta za proračunski nadzor v pregled predhodno predložila osnutek tega poročila. V tej končni različici so upoštevane njune pripombe.

Mejniki in pomembni dogodki v letu 2006, glavni izzivi za leto 2007

- Finančni cilji za leto 2006 – Komisija je dosegla vse svoje cilje, saj je presegla ciljne zneske za pogodbe in plačila, ki so bili višji kot kdaj koli prej. Prav tako je dosegla, da so se ustalili zneski odobrenih, a neporabljenih sredstev, in sicer z bistvenim zmanjšanjem „starih“ in „mirujočih“ obveznosti. Poleg tega je zaključila 6. ERS s prenosom vseh preostalih sredstev v 9. ERS.

- Končni pregled 9. ERS – opravljen je bil leta 2006 in je povzročil nekaj končnih prilagoditev dodeljenih sredstev med državami in regijami, zaradi česar je treba dokončno poravnati ustrezne obveznosti za preostala sredstva 9. ERS v letu 2007, zadnjem letu izvrševanja 9. ERS.

- Notranje kontrole in postopki – Komisija je sprejela nadaljnje ukrepe za okrepitev kontrol (glej oddelek 4.4 spodaj), vendar je bila vključitev ERS v Skupni informacijski sistem Relex (Common Relex Information System – CRIS) prestavljena na leto 2008, da bi se lahko večja prednost namenila računovodskemu sistemu Komisije na podlagi nastanka poslovnih dogodkov (Accrual-Based Accounting – ABAC).

- Kadrovske zadeve – menjavanje osebja, visoka stopnja prostih delovnih mest na nekaterih delegacijah in zmanjševanje osebja glede na zneske, ki jih je treba upravljati, še vedno vplivajo na nekatere prednostne naloge. Leta 2006 je Komisija nadaljevala delo v okviru teh ozkih omejitev, tako da si je za glavni prednostni nalogi zastavila dobro finančno poslovodenje in kakovost.

- 10. ERS – podporo ES državam AKP resno ogroža tveganje, da države EU ne bi pravočasno ratificirale 10. ERS, da bi se začele prevzemati obveznosti za sredstva 10. ERS od januarja 2008, ko sredstva 9. ERS ne bodo več na razpolago.

- Pomoč za trgovino – Komisija je na tem področju še naprej zagotavljala znatno podporo; glej okvir:

Pomoč za trgovino: prizadevanja Komisije za spodbujanje rasti in delovnih mest v državah AKP |

Da bi se lahko države AKP trajno rešile revščine, morajo biti sposobne ustvariti večjo rast gospodarstva in trgovine. Zato je od leta 2001 Komisija zagotovila: več kot 850 mio EUR za pomoč regijam AKP, da se povežejo, spodbudijo trgovino in pridobijo večjo vlogo na svetovnih trgih; to vključuje pogajanja za sklenitev sporazumov o gospodarskem partnerstvu; | več kot 35 mio EUR, da se državam AKP omogočijo boljša pogajanja z EU in v okviru STO; nadaljnjih 60 mio EUR, da se državam AKP omogoči oblikovanje učinkovitejših trgovinskih politik. Komisija prav tako zagotavlja več kot 160 mio EUR v obliki programov, ki prispevajo k lažjemu ustanavljanju in povečevanju podjetij v državah AKP. |

Finančno stanje 6.–9. ERS ob koncu leta 2006 [1]

V SPODNJI RAZPREDELNICI JE PRIKAZANO SPLOšNO FINANčNO STANJE 6.–9. ERS OB KONCU LETA 2006. ZA ZNESEK V VIšINI 3,16 MILIJARDE EUR OBVEZNOSTI šE NISO BILE PREVZETE. ZA TA CELOTNI ZNESEK BODO SKUPAJ S SREDSTVI, ZA KATERA SO PRAVICE ZA PREVZEM OBVEZNOSTI PRENEHALE, OBVEZNOSTI PREVZETE PRED KONCEM LETA 2007.

Razpredelnica 1: Finančno stanje 6.–9. ERS, konec leta 2006 (v mio EUR) |

Sredstva, dodeljena državam AKP (iz ERS)[2] | Sredstva, za katera so bile prevzete obveznosti | Porabljena sredstva | Neporabljena sredstva/neporavnane obveznosti |

6.–8. | 9. | 6.–9. skupaj | sredstva, za katera obveznosti še niso bile prevzete | neporavnane obveznosti | preostala neporabljena sredstva skupaj |

a | b | c (a + b) | d | e | f (c – d) | g (d – e) | h (f + g) |

29 044 | 15 565 | 44 609 | 41 446 | 31 165 | 3 163 | 10 281 | 13 444 |

PRAVOčASNO IN UčINKOVITO IZVAJANJE PROGRAMOV AKP: USPEšNOST GLEDE NA CILJE V LETU 2006

V tem oddelku je prikazano, v kolikšni meri je Komisija uresničila vsakega od svojih ciljev za ERS za leto 2006. V njem so navedeni in opisani:

- cilji iz oddelka o AKP v letnem načrtu upravljanja urada EuropeAid in

- ustrezni glavni kazalniki uspešnosti, ki jih je potrdil upravni odbor urada EuropeAid.

Zneski, uporabljeni za cilje uspešnosti urada EuropeAid in poročanje Odbora za razvojno pomoč pri OECD, izključujejo prenehanje pravic za prevzem obveznosti in naloge za izterjavo, torej so to bruto in ne neto zneski. Podobno so zneski v tem oddelku in v prilogah bruto zneski, če ni navedeno drugače.

Izboljšanje kakovosti, vpliva in trajnosti programov

- Pregled vseh programov v fazi opredelitve in v fazi oblikovanja

Skupine urada EuropeAid za podporo kakovosti ocenijo projekte pred začetkom izvajanja (predhodne ocene). Obseg delovanja teh skupin se je leta 2006 močno povečal.

Razpredelnica 2: Pregledi predlogov za financiranje iz ERS, ki so jih opravile skupine za podporo kakovosti, 2006 |

Faza projektnega cikla | Kazalnik | 2005 | 2006 | Sprememba v % iz enega leta v drugo |

opredelitev | pregledani podatkovni listi o opredelitvi | število | 84 | 156 | +86 % |

vrednost (v mio EUR) | 1270 | 2276 | +79 % |

oblikovanje | pregledani predlogi za financiranje | število | 127 | 181 | +43 % |

vrednost (v mio EUR) | 3185 | 3094 | –3 % |

Urad EuropeAid meri vpliv skupin za podporo kakovosti na podlagi razmerja kakovosti. To je delež pozitivnih in negativnih ocen (A/B oz. C/D) v fazi opredelitve ter potem v fazi oblikovanja. Cilj urada EuropeAid je zagotoviti, da se delež pozitivnih ocen poveča, delež negativnih ocen pa zmanjša.

V spodnji razpredelnici je prikazano, da so pregledi skupin za podporo kakovosti prispevali k izboljšanju kakovosti projektnih predlogov, in sicer v letu 2006 samem in glede na prejšnje leto:

- leta 2006 v fazi oblikovanja v primerjavi s predhodno fazo opredelitve;

- v primerjavi s prejšnjim letom v obeh fazah.

Razpredelnica 3: Vpliv skupin za podporo kakovosti na kakovost projektnih predlogov za ERS, 2005–2006 v % pozitivnih in negativnih ocen, danih v posamezni pregledovalni fazi |

Vrsta ocene | 2005 | 2006 |

opredelitev | oblikovanje | opredelitev | oblikovanje |

pozitivne ocene (A/B) | 88 | 93 | 90 | 95 |

negativne ocene (C/D) | 12 | 7 | 10 | 5 |

Po fazi oblikovanja Komisija nadalje izboljša predloge, in sicer z upoštevanjem priporočil skupin za podporo kakovosti pred začetkom izvajanja.

- Nadaljnje naložbe v proračunsko in sektorsko podporo, kadar je to primerno

V poročilu za leto 2005 je bilo navedeno, da so splošna proračunska podpora (SPP) in programi za podporo sektorski politiki (PPSP) v tem letu dosegli višek. Skupne obveznosti so znašale 1 120 milijonov EUR.

Leta 2006 se je večina programov za proračunsko podporo iz 9. ERS že izvajala. Zato so se nove obveznosti porabile v glavnem za preostale programe ali nadaljnje financiranje tekočih programov in jih je bilo posledično glede na prejšnje leto manj. Komisija je odobrila SPP v 8 državah, in sicer v znesku 198 milijonov EUR, PPSP pa v 16 državah, kar skupaj znaša 421 milijonov EUR.

Kljub temu je proračunska podpora ohranila znaten pomen: plačila v letu 2006 so znašala 431 milijonov EUR (glej spodnjo razpredelnico). Poleg tega Komisija nadaljuje razprave o politikah za izboljšanje proračunske podpore, in sicer z državami upravičenkami in na skupnih donatorskih forumih, kot je skupno podjetje za upravljanje javnih financ, ki ga vodi Odbor za razvojno pomoč pri OECD.

Razpredelnica 4: Nova SPP in novi PPSP, 2006 (v mio EUR) |

Vrsta programa | Obveznosti | Plačila |

2005 | 2006 | sprememba v % | 2005 | 2006 | sprememba v % |

splošna proračunska podpora | 705 | 198 | –72 % | 500 | 431 | –14 % |

programi za podporo sektorski politiki | 416 | 421 | 1 % | 162 | 207 | 28 % |

Skupaj | 1 120 | 620 | –45 % | 662 | 638 | –4 % |

Leta 2006 je Komisija prav tako:

- vodila skoraj polovico ocenjevanj javne porabe in finančne odgovornosti (Public Expenditure and Financial Accountability – PEFA), ki so se izvajala v 24 državah AKP;

- pregledala metodološki priročnik za proračunsko podporo – v njem so zdaj navedena jasnejša merila za ugotavljanje, ali je država izpolnila merila za upravičenost pred izplačilom sredstev;

- pripravljala okvir za zagotavljanje tehnične podpore vrhovnim revizijskim institucijam v državah, ki prejemajo proračunsko podporo.

- Dejavna udeležba pri končnih pregledih in načrtovanju programov za obdobje po 9. ERS

Na podlagi končnega pregleda 9. ERS so bile opravljene končne prilagoditve dodelitev med državami, regijami in sektorji. Urad EuropeAid mora zdaj skupaj z delegacijami zagotoviti, da se za vsa sredstva 9. ERS obveznosti prevzamejo do konca leta 2007. Hkrati se je začelo vnaprejšnje načrtovanje za začetek delovanja 10. ERS.

Poleg tega si je Komisija prizadevala zagotoviti, da v načrtovanje programov za 10. ERS vključi jasne kazalnike uspešnosti od samega začetka tega procesa. To je naredila tako, da se je izrecno sklicevala na take kazalnike v svojih:

1. programskih smernicah – te se nanašajo tudi na:

2. potrebo po krepitvi zmogljivosti držav partneric za zbiranje statističnih podatkov; in

3. spletno podporo, ki bi delegacijam ES pomagala ugotoviti, kateri kazalniki so zanje najpomembnejši;

4. izvedbeni uredbi (pogajanja o njej trenutno potekajo) – ta ponovno poudarja potrebo po uskladitvi s kazalniki iz strateških dokumentov držav partneric za zmanjševanje revščine.

5. strateških dokumentih – ti vključujejo:

6. kazalnike uspešnosti za posamezne sektorje;

7. zaveze držav AKP, da bodo izboljšale vodenje držav.

Ti kazalniki določajo obseg motivacijskih deležev, z vmesnimi in končnimi pregledi pa bo ocenjen doseženi napredek.

- Spremljanje

Neodvisni zunanji opazovalci ocenijo vsak projekt, ki se financira iz ERS in je vreden več kot 1 milijon EUR. Projekte ocenijo na podlagi petih meril: ustreznosti, učinkovitosti, uspešnosti, vpliva in trajnosti.

Do konca leta 2006 so opazovalci pregledali več kot 1 000 takih projektov. Ugotovili so, da je bila leta 2006 uspešnost pregledanih programov AKP v povprečju v skladu z načrti ali celo boljša od načrtovanih (tj. dobili so oceno 2,5 ali več). Glede na osnutek ugotovitev kaže, da so se ocene od leta 2003 izboljšale.

Poleg tega je Komisija opazovalce prosila, naj ugotovijo:

- razvoj ocen od leta 2003 po podregijah AKP in po sektorjih, kot je infrastruktura;

- razloge, zakaj so se ocene za projekte v zvezi s trgovino leta 2006 glede na leto 2005 poslabšale.

Te ugotovitve bo upoštevala pri oblikovanju prihodnjih programov.

- Vrednotenje

Leta 2006 je Komisija zaključila 13 vrednotenj pomoči ES državam AKP. Priporočila bo upoštevala v procesu načrtovanja programov in pri oblikovanju prihodnjih programov.

Razpredelnica 5: Vrednotenja pomoči ES državam in regijam AKP, 2006 |

Vrsta strategije | Država/regija | Vrsta strategije | Država/regija | Sektor |

regionalna | osrednja Afrika | sektorska | države AKP | mikrofinance |

državna | Komori | krepitev trgovinskih zmogljivosti |

Mali | države AKP in druge države | usklajevanje donatorjev in držav partneric |

Mauritius | voda in sanitarno-zdravstveni pogoji |

Ruanda | odgovorno vodenje države |

Sejšeli | splošna proračunska podpora |

Razpredelnica 6: Ključna priporočila iz vrednotenj v letu 2006 |

Regionalna strategija – osrednja Afrika | krepiti povezave s sosednjimi regionalnimi skupinami (npr. ECOWAS) |

izboljšati kakovost študij izvedljivosti |

najeti več osebja na delegacijah |

Državne strategije | uporabiti sektorsko podporo za osrednje sektorje, opredeljene v NOP |

upoštevati predvidljive zamude pri izdajanju navodil in začetku del |

vlagati več v razvoj partnerske strategije |

Sektorske strategije – samo AKP | trgovina | tesneje usklajevati pomoč z državami članicami EU |

krepiti proces integriranega okvira |

mikro-finance | spodbujati v državah, kjer je lokalna raven države šibka |

zagotavljati usklajenost programov z državnimi/lokalnimi prednostnimi nalogami |

Sektorske strategije – AKP in druge | proračunska podpora | uporabiti predvsem za krepitev upravljanja javnih financ in boj proti korupciji |

čim prej prenesti pomoč v celoti na proračun |

vodenje države | vključiti upravno reformo in upravljanje javnih financ v strateške dokumente za zmanjševanje revščine/državne strateške dokumente/regionalne strateške dokumente |

uporabiti projekte za podporo civilni družbi, proračunsko podporo pa za upravljanje javnih financ |

Hitrejše zagotavljanje pomoči

Leta 2006 so bili doseženi cilji glede skupnih obveznosti za nove programe. Posamezne obveznosti, tj. pogodbe za odobrene programe, in plačila so oboji dosegli raven nad ciljno ter tako postavili nov rekord za ERS.

Razpredelnica 7: Ključni zneski, ki kažejo uspešnost ERS, 2002–2006 (v mio EUR) |

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |

cilj | realizacija |

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |

5,5 | 4,8 | 4,4 | 4,1 | 4,0 | 4,1 | 3,6 |

Komisija je prav tako še naprej namenjala posebno pozornost starim in mirujočim neporavnanim obveznostim:

Razpredelnica 9: Razvoj starih in mirujočih neporavnanih obveznosti, 2005–2006 |

Kazalnik | Saldo (v mio EUR) | Opomba |

naziv | opredelitev | 1. 1. 2006 | 31. 12. 2006 |

cilj | realizacija |

stare neporavnane obveznosti | sredstva, za katera so bile obveznosti prevzete več kot 5 let nazaj in še vedno niso bila porabljena | 1 618 | 867 | 822 | leta 2006 so se zmanjšala skoraj za polovico |

mirujoče neporavnane obveznosti | sredstva, za katera so bile obveznosti prevzete več kot 2 leti nazaj, a zanje niso bile niti sklenjene pogodbe, niti niso bila porabljena | 346 | 350 | 276 | vključno z izplačili za program za HIPC |

Poleg tega je Komisija nadaljevala svojo strategijo, da doseže prenehanje pravic za vse neporavnane obveznosti pravočasno, da se do konca leta 2007 za ta sredstva prevzamejo nove obveznosti. Komisija je odločena, da bo dosegla svoj cilj v zvezi s prenehanjem pravic za prevzem obveznosti, zastavljen za konec marca 2007:

Razpredelnica 10: Prenehanje pravic za prevzem obveznosti za ERS, 1. 1. 2006 do 1. 3. 2007 |

Kazalnik | Opredelitev | Znesek (v mio EUR) |

2005 | 2006 |

cilj (do 31.3.2007) | realizacija (do 1.3.2007) |

prenehanje pravic za prevzem obveznosti | sredstva, za katera so bile obveznosti prevzete, a niso bila porabljena in so zdaj sproščena za nove programe | 476 | 923 | 871 |

V Prilogi 1 je predstavljena podrobna razčlenitev razvoja neporabljenih sredstev od leta 2002.

Poleg tega je Komisija:

- izterjala 64 milijonov EUR predujmov, ki niso bili porabljeni,

- začela izvajati akcijski načrt spremljanja nalogov za izterjavo in predfinanciranja.

V Prilogi 2 so prikazani skupni zneski za:

- prenehanje pravic za prevzem obveznosti in naloge za izterjavo ter

- bruto in neto obveznosti in plačila.

Enakomerno razporejanje obveznosti preko celega leta (izogibanje kopičenju ob koncu leta)

Leta 2005 in 2006 si je Komisija prizadevala, da bi se nove obveznosti razporedile preko celega leta enakomerneje kot v preteklosti. Posledično se je leta 2006 spet zmanjšalo kopičenje obveznosti ERS ob koncu leta, in sicer je bilo 58 % obveznosti zaključenih do konca septembra – kar je tik pod ciljnimi 60 %.

Stabex[3]

Del neporavnanih obveznosti so obveznosti Stabex, na podlagi katerih niso bila izvedena plačila. Komisija je določila stroge roke za upravljanje sredstev Stabex:

Razpredelnica 11: Stabex – roki Komisije |

Ukrep | Rok (konec leta) |

zaključek potrjevanja dodeljenih, a neporabljenih sredstev | 2007 |

zaključek sklepanja pogodb | 2008 |

zaključek plačil | 2010 |

Sredstva Stabex se izvršujejo skozi okvire medsebojnih obveznosti. Leta 2006 je Komisija potrdila 17 okvirov medsebojnih obveznosti v skupni vrednosti 500 milijonov EUR in prenesla 190 milijonov EUR na račune, za katere je potreben dvojni podpis (glej spodaj).

V zaključne račune ERS za leto 2006 je Komisija vključila podrobno razpredelnico o sredstvih Stabex, v kateri so navedeni saldi ob koncu leta za vsako državo upravičenko[4].

V tem poročilu pa zneski za Stabex, navedeni v Prilogi 7, temeljijo na:

1. sredstvih Stabex, vključenih v zaključne račune ERS, in

2. bančnih izpiskih ob koncu leta 2006 za račune držav upravičenk (v lasti zadevne države AKP upravičenke), za katere je potreben dvojni podpis in na katere je Komisija že prenesla nekaj sredstev Stabex.

Leta 2007 bo Komisija opravila revizijo teh bančnih izpiskov in s tem potrdila stanje sredstev Stabex ob koncu leta 2006.

Usklajevanje dejavnosti z drugimi donatorji

- Sektorsko osredotočanje ERS

Komisija usmerja porabo ERS v sektorje, ki imajo velik vpliv na revščino in v katerih lahko Komisija prispeva največjo dodano vrednost:

Razpredelnica 12: Obveznosti in plačila ERS po sektorjih, kakor jih je opredelil Odbor za razvojno pomoč pri OECD, 2006 (v mio EUR, bruto)[5] |

Sektor | Obveznosti | Plačila |

v mio EUR | v % skupnega zneska | v mio EUR | v % skupnega zneska |

izobraževanje, zdravje, voda, osnovni sanitarno-zdravstveni pogoji | 1161 | 34 % | 836 | 29 % |

promet, komunikacije, energetika | 933 | 27 % | 663 | 23 % |

kmetijstvo, ribištvo, trgovina, industrija, turizem | 368 | 11 % | 194 | 7 % |

okolje, druga medsektorska vprašanja | 324 | 10 % | 91 | 3 % |

proračun in podpora plačilni bilanci[6] | 219 | 6 % | 635 | 22 % |

odpis dolga | 0 | 0 % | 80 | 3 % |

drugo, vključno s pomočjo pri obnovi | 248 | 7 % | 163 | 6 % |

upravni stroški | 154 | 5 % | 193 | 7 % |

Skupaj | 3 408 | 100 % | 2826 | 100 % |

- Financiranje preko mednarodnih organizacij

Komisija je leta 2006 še naprej tesno sodelovala z organizacijami v okviru ZN in skupino Svetovne banke. Zneski, za katere so bile v letih 2005–2006 sklenjene pogodbe, so ostali glede na prejšnje leto razmeroma ustaljeni in so pomenili približno 11 % vseh sklenjenih pogodb v teh dveh letih.

Leta 2006 je Komisija sklenila pogodbe za:

- 95 milijonov EUR s Svetovno banko, od tega je bilo 62 milijonov EUR namenjenih Globalnemu skladu za boj proti aidsu, tuberkulozi in malariji;

- 225 milijonov EUR z organizacijami v okviru ZN;

V Prilogi 3 so prikazane obveznosti, pogodbe, plačila in še neplačana sredstva ob koncu leta.

Komisija je prav tako še naprej sodelovala z nedržavnimi nosilci in civilno družbo, kot je predvideno v členu 4 Sporazuma iz Cotonouja.

Zagotavljanje učinkovitega kontrolnega okolja in prevzemanja odgovornosti

- Pozorno spremljanje transakcij z uporabo vzorcev

Leta 2006 se je urad EuropeAid odzval na priporočila Sodišča, in sicer s:

- pregledom svoje metodologije naknadnih kontrol;

- zmanjšanjem deleža plačil, ki se preverjajo naknadno, s 3 % na 1 %;

- razširitvijo obsega naknadnih kontrol in popolnejšo dokumentacijo teh kontrol.

Razpredelnica 13: Naknadne kontrole transakcij leta 2006 – stanje januarja 2007 |

Št. transakcij | v % vseh transakcij |

Transakcije skupaj | 21 654 | 100 % |

Transakcije, za katere so bile načrtovane kontrole | 215 | 1,0 % |

– kontrole že opravljene (transakcije v obdobju januar–junij 2006) | 95 | 0,4 % |

– kontrole, ki naj bi bile opravljene do konca aprila 2007 (transakcije v obdobju julij–december 2006) | 120 | 0,6 % |

Poleg tega je Komisija:

- opravila naknadne kontrole transakcij, ki jih je odredbodajalec izvedel kljub pridržkom finančnega preverjevalca;

- na kraju samem pregledala transakcije in notranje kontrole na petih delegacijah AKP, določenih na podlagi analize tveganja.

- Odziv na vsa ključna priporočila Službe za notranjo revizijo

Razpredelnica 14: Odziv na priporočila Službe za notranjo revizijo |

Skupina | Priporočilo | Napredek do konca leta 2006 |

elektronski vizumi kot dokaz o prenosu funkcij odredbodajalca | preveriti sposobnost sistema OLAS, da podpira elektronske vizume | Prehod s sistema OLAS na sistem CRIS/ABAC je bil odložen do konca leta 2007. To pomeni, da od marca 2006 ni bilo napredka. |

dokaz vizumov v finančnih tokovih ERS | prilagoditi elektronske vizume sistema OLAS, da bodo skladni z novimi tokovi | Nova fakturna knjiga za sistem OLAS, ki se je začela uporabljati 1. januarja 2007, zajema tokove vizumov uradnikov, ki začnejo transakcijo, in preverjevalcev. |

Izvajanje dejavne kadrovske politike in izboljšanje notranjih postopkov

- Izvajanje dejavne kadrovske politike

Menjavanje osebja, visoka stopnja prostih delovnih mest na nekaterih delegacijah in zmanjševanje osebja glede na zneske, ki jih je treba upravljati, še vedno vplivajo na nekatere prednostne naloge. Leta 2006 je Komisija nadaljevala delo v okviru teh ozkih omejitev, tako da si je za glavni prednostni nalogi zastavila dobro finančno poslovodenje in kakovost.

Razpredelnica 15: Stopnja prostih delovnih mest na uradu EuropeAid: sedež, tj. direktorat AKP, in delegacije AKP, 2005–2006 |

Lokacija | Vrsta osebja | Stopnja prostih delovnih mest ob koncu leta |

2005 | 2006 |

delegacije AKP | uradniki | 5 % | 7 % |

drugo osebje | 9 % | 9 % |

sedež (direktorat AKP) | uradniki | 2 % | 0 % |

drugo osebje | 1 % | 1 % |

- Usklajevanje in poenostavljanje upravljavskih praks in postopkov

Komisija je Svetu predložila spremembo Finančne uredbe v zvezi z 9. ERS. V njej so poenostavljeni postopki za sodelovanje z državami članicami EU in je odsev podobne spremembe splošne finančne uredbe. Spremenjeno finančno uredbo za ERS je Svet sprejel marca 2007. Komisija namerava uvesti nadaljnje poenostavitve v svoje postopke za 10. ERS.

- Nadaljnji razvoj informacijskih sistemov in izboljšanje računovodskih sistemov

ERS še vedno ni vključen v sistem CRIS. Poleg tega je bila uvedba sistema ABAC-FED odložena do leta 2008.

ODZIV NA PRIPOMBE EVROPSKEGA RAčUNSKEGA SODIščA

Letno poročilo Računskega sodišča

Razpredelnica 16: Odziv na priporočila Računskega sodišča (razpredelnica 3 v Letnem poročilu Računskega sodišča o ERS za leto 2006) |

Zadeva | Potrebni ukrepi | Ukrepi, sprejeti do konca leta 2006 |

1. predujmi, izterjave, dvomljivi dolgovi | izboljšati spremljanje neobračunanih predujmov | Komisija je leta 2006 začela izvajati akcijski načrt centralnega spremljanja nalogov za izterjavo in predfinanciranja. |

2. sredstva Stabex | pridobiti zanesljivejše številke za sredstva na bankah | Komisija pripravlja posodobljen popis vseh sredstev v Evropi in državah AKP. |

pridobiti poročila o porabi sredstev | Komisija je prejela 38 od 39 poročil, zahtevanih za leto 2006. |

3. obvladovanje tveganja | opredeliti tveganja, značilna za države AKP | Direktorat AKP pri uradu EuropeAid je pripravil sezname tveganj, značilnih za AKP, za leti 2006 in 2007. |

izboljšati analizo tveganja za revizije, ki jih opravi Služba za notranjo revizijo | Leta 2006 je urad EuropeAid pripravil tekoči načrt revizij za obdobje 2007–2009 na podlagi analize tveganja ter ga poslal Službi za notranjo revizijo in Sodišču. |

izboljšati analizo tveganja za zunanje revizije (sedež, delegacije) | Letni načrt revizij direktorata AKP pri uradu EuropeAid za leto 2007 zajema vse zunanje revizije na delegacijah in sedežu. Enota tega direktorata za financiranje in sklepanje pogodb (C5) je izdala smernice za analizo tveganja ter navodila, ki jih je pripravila enota urada EuropeAid za revizijsko metodologijo (G2). |

izboljšati analizo tveganja za naknadne kontrole | Enota urada EuropeAid za revizijsko metodologijo (G2) je opravila analizo tveganja za celotni generalni direktorat za vzorčne velikosti in vrste transakcij, ki jih je treba preveriti. |

4. naknadne kontrole | izboljšati dokumentacijo | Za leto 2006 je urad EuropeAid pripravil popolno dokumentacijo in zagotovil sistematično spremljanje. |

5. revizije | izboljšati revizije na podlagi sistema CRIS | V odzivu na poročila o upravljanju zunanje pomoči za leto 2006 je sedež opomnil delegacije na navodila generalnega direktorja, v katerih je poudarjen pomen revizij na podlagi sistema CRIS. |

uporabljati revizije na podlagi sistema CRIS za boljši nadzor zunanjih revizij |

Posebna poročila Računskega sodišča

Razpredelnica 17: Proračunska podpora ERS – javnofinančni vidiki (št. 2/2005, v razrešnici za ERS za leto 2004, odstavek 55) |

Št. | Področje | Priporočilo | Ukrepi, sprejeti leta 2006 |

55 | metodološki priročnik | posodobiti in dopolniti, vključno s poročili o spremljanju | Komisija je posodobila svoj metodološki priročnik: – jasnejše opredelitve pojmov – morebitne koristi in tveganja – jasnejša merila za upravičenost – praktični ukrepi za pripravo in izvajanje programov – smernice za uporabo ocenjevalnega orodja PEFA. Delegacije morajo vsako leto poročati o stanju upravljanja javnih financ. Komisija je pregledala tudi: – obrazec za podatkovne liste o opredelitvi – kontrolne sezname za oceno podatkovnih listov in predlogov za financiranje. |

upravičenost | jasneje dokazati upravičenost držav | Dokazi o izpolnjevanju meril za upravičenost se: – ocenijo v fazi opredelitve in v fazi oblikovanja, – zahtevajo pred izplačilom sredstev. |

kazalniki | uporabljati kazalnike uspešnosti javnih financ za večjo motivacijo | – Komisija in drugi donatorji so leta 2005 dokončali okvir PEFA. – Komisija si prizadeva, da bi PEFA nadomestila trenutna orodja, in je vodila skoraj polovico vseh ocenjevanj PEFA v letu 2006. – ES prav tako še naprej uporablja skupno podjetje za upravljanje javnih financ, ki ga vodi Odbor za razvojno pomoč pri OECD. |

pri upravljanju javnih financ uporabljati nova orodja za upravljanje uspešnosti |

usklajevanje | bolj lokalno usklajevati |

institucije držav AKP | okrepiti odnose s parlamenti in vrhovnimi revizijskimi institucijami | Komisija: – pripravlja obvestilo za zagotavljanje večje tehnične podpore vrhovnim revizijskim institucijam, – razpravlja o sodelovanju z mednarodnimi organizacijami, kot je INTOSAI. |

Priloga 1: Razvoj neporavnanih obveznosti ERS, 2001–2006 (v mio EUR)

Vrsta neporavnanih obveznosti | Ukrep | Leto |

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |

v % | –14 % | –31 % | –6 % | –24 % | –44 % |

Vse vrste skupaj | neporavnane obveznosti skupaj | vsa leta | v mio EUR | 8 728 | 9 842 | 9 779 | 10 324 | 10 281 |

Priloga 2: Skupne obveznosti za SPP iz ERS, 2002–2006 (v mio EUR)

Država | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |

Benin | 55,0 | 18,4 |

Burkina Faso | 125,0 | 151,5 |

Burundi | 22,6 | 43,6 | 7,82 |

Čad | 50,0 |

DR Kongo | 5,5 | 106,0 |

Dominikanska republika | 38,0 |

Džibuti |

Etiopija | 44,1 | 95,0 |

Gabon |

Gambija |

Gana | 5,0 | 62,0 |

Gvajana | 23,3 |

Gvineja |

Gvineja Bissau | 6,0 |

Haiti | 10,2 |

Jamajka | 30,0 | 25,0 |

Kamerun |

Kenija | 125,0 |

Republika Kongo | 30,45 |

Lesoto |

Madagaskar | 70,0 | 35,0 | 55,0 |

Malavi | 41,5 | 34,0 |

Mali | 132,9 | 21,1 |

Mavretanija |

Mozambik | 168,0 | 16,4 | 95 |

Niger | 20,0 | 90,0 | 70,0 |

Papua Nova Gvineja |

Ruanda | 55,1 | 36,0 |

Sao Tome in Principe |

Senegal | 53,0 |

Sierra Leone | 50,0 |

Slonokoščena obala | 40,0 |

Srednjeafriška republika | 4,4 | 4,0 |

Tanzanija | 114,0 | 57,0 |

Turks in Caicos | 10,6 |

Uganda | 92,0 |

Vanuatu | 1,7 |

Zambija | 117,0 | 62,0 |

Zelenortski otoki | 5,8 | 12,5 |

Letno skupaj | 529,6 | 741,4 | 469,4 | 704,8 | 198,3 |

v % letnih skupnih obveznosti ERS | 25 % | 20 % | 18 % | 20 % | 6 % |

Priloga 3: Nove skupne obveznosti za SPP in PPSP iz ERS, 2006 (v mio EUR)

Vrsta programa | Vrsta financiranja | Država prejemnica | Sektor | Znesek |

cilj | rezultat |

splošna proračunska podpora (SPP) | Benin | proračunska podpora | 18 |

Dominikanska republika | 38 |

Haiti | 10 |

Malavi | 34 |

Mali | 20 |

Mali | 1,1 |

Srednjeafriška republika | 4 |

Turks in Caicos | 11 |

Zambija | 62 |

makroekonomska proračunska podpora skupaj | 262 | 198 |

programi za podporo sektorski politiki (PPSP) | sektorska proračunska podpora | Angola | voda | 7 |

Angvila | 8 |

Burkina Faso | 2 |

Dominikanska republika | izobraževanje | 48 |

Etiopija | infrastruktura | 155 |

Falklandski otoki | trgovina | 3 |

Grenada | trgovina | 7 |

Gvineja Bissau | 6 |

Mauritius | voda | 10 |

Montserrat | 11 |

Mozambik | 35 |

Saint Helena | 16 |

Saint Pierre in Miquelon | 13 |

Tanzanija | izobraževanje | 44 |

Trinidad in Tobago | izobraževanje | 27 |

Zambija | infrastruktura | 20 |

Zambija | zdravstvo | 10 |

sektorska proračunska podpora skupaj | 616 | 421 |

financiranje standardnih projektov | Benin | infrastruktura | 40 |

Džibuti | 11 |

Etiopija | infrastruktura | 60 |

Gabon | infrastruktura | 14 |

Gana | 10 |

Gana | infrastruktura | 5 |

Lesoto | zdravstvo | 12 |

Liberija | izobraževanje | 12 |

Madagaskar | infrastruktura | 13 |

Madagaskar | infrastruktura | 23 |

Malavi | infrastruktura | 8 |

Niger | pravosodje | 6 |

Niger | 6 |

Niger | 12 |

Ruanda | infrastruktura | 35 |

standardni projekti skupaj | 335 | 266 |

PPSP skupaj | 951 | 687 |

Skupaj | 1213 | 885 |

Priloga 4: Neto obveznosti in plačila, 2006 (v mio EUR)

Skupne obveznosti | Nove skupne obveznosti (bruto) | 3 408 |

Prenehanje pravic za prevzem obveznosti | –689 |

Neto skupne obveznosti | 2 719 |

Posamezne obveznosti | Nove pogodbe (bruto) | 3 654 |

Razveljavljene/zapadle pogodbe | –581 |

Neto posamezne obveznosti | 3 073 |

Plačila | Nova plačila (bruto) | 2 826 |

Izterjane terjatve in prejeti popravki[7] | –64 |

Neto plačila | 2 762 |

Priloga 5: Prispevki ERS za ZN in skupino Svetovne banke, 2005–2006 (v mio EUR)

Prejemnik | 2005 | 2006 |

nove obveznosti | nove obveznosti | pogodbe | plačila | še neplačana sredstva |

organizacije v okviru ZN | FAO | 6,4 | 13,1 | 2,1 | 0,8 | 1,3 |

ILO | 5,5 |

OZN Dunaj | 24,7 |

OZN Ženeva | 0,2 | 0,1 | 0,0 |

SZO | 6,5 | 24,8 | 24,8 | 3,4 | 21,5 |

UNCTAD | 2,9 | 2,9 | 1,2 | 1,7 |

UNDP | 87,8 | 110,6 | 108,8 | 80,5 | 28,3 |

UNDP, predstavništva | 2,4 | 1,4 | 1,0 |

UNESCO | 0,3 | 0,1 |

UNFPA | 19,6 | 19,6 | 10,1 | 9,5 |

UNICEF | 42,4 | 39,2 | 40,3 | 14,8 | 25,4 |

UNIDO | 1,2 |

UNOPS | 2,7 | 0,1 |

WFP | 34,7 | 13,8 | 22,0 | 19,7 | 2,3 |

ZN skupaj | 212,2 | 224,2 | 223,0 | 132,0 | 91,0 |

skupina Svetovne banke | 149.0 | 94,5 | 94,0 | 75,9 | 18,1 |

Skupaj | 361,2 | 318,7 | 317,0 | 207,9 | 109,1 |

Priloga 6: Skupne obveznosti ERS po programskih instrumentih in instrumentih financiranja, konec leta 2006 (v mio EUR)

ERS | Programska pomoč | Neprogramska pomoč | Skupaj |

neproračunska podpora (projekti) | proračunska podpora | programska pomoč skupaj | finančni prispevki | izvozna podpora | neprogramska pomoč skupaj |

za katere je treba skleniti pogodbe[8] | neplačane | neporavnane |

(1) | (2) | (3) = (1) – (2) | (4) = (5) – (3) | (5) |

Benin | 2 281 022 | 2 274 819 | 6 203 | 210 867 | 217 070 |

Burkina Faso | 9 126 422 | 9 101 820 | 24 602 | 757 332 | 781 934 |

Burundi | 75 401 955 | 36 929 953 | 38 472 002 | –8 009 429 | 30 462 573 |

Čad | 14 032 940 | 12 948 972 | 1 083 968 | 514 161 | 1 598 129 |

Dominika | 41 818 410 | 42 084 082 | –265 672 | 268 921 | 3 249 |

Ekvatorialna Gvineja | 2 471 789 | 1 435 472 | 1 036 317 | 157 233 | 1 193 550 |

Etiopija | 239 688 822 | 238 825 667 | 863 155 | 67 087 | 930 242 |

Gambija | 5 306 334 | 3 720 104 | 1 586 230 | 200 396 | 1 786 626 |

Gana | 59 796 247 | 59 796 247 | 0 | 4 615 374 | 4 615 374 |

Grenada | 8 756 549 | 7 436 088 | 1 320 461 | 1 905 307 | 3 225 768 |

Gvineja Bissau | 1 775 942 | 762 844 | 1 013 098 | –18 326 | 994 772 |

Haiti | 38 430 119 | 38 430 119 | 0 | 0 | 0 |

Jamajka | 10 150 868 | 9 489 254 | 661 614 | 135 551 | 797 165 |

Kamerun | 308 716 655 | 308 574 512 | 142 143 | 19 396 040 | 19 538 183 |

Kenija | 195 083 412 | 198 235 985 | –3 152 573 | 63 860 715 | 60 708 142 |

Kiribati | 908 379 | 908 379 | 0 | 271 853 | 271 853 |

Komori | 8 057 525 | 7 957 741 | 99 784 | 1 753 994 | 1 853 778 |

Lesoto[9] | 6 333 600 | 6 333 600 | 0 | 312 928 | 312 928 |

Madagaskar | 91 191 845 | 90 744 189 | 447 656 | 18 353 465 | 18 801 121 |

Malavi | 23 173 151 | 22 552 308 | 620 843 | 3 835 856 | 4 456 699 |

Mavretanija | 38 936 337 | 11 513 882 | 27 422 455 | 0 | 27 422 455 |

Mozambik | 4 488 494 | 0 | 4 488 494 | 0 | 4 488 494 |

Papua Nova Gvineja | 85 402 166 | 95 158 547 | –9 756 381 | 10 721 389 | 965 008 |

Ruanda | 66 621 918 | 22 996 883 | 43 625 035 | –28 637 197 | 14 987 838 |

Saint Lucia | 79 815 963 | 60 788 987 | 19 026 976 | 1 424 808 | 20 451 784 |

Saint Vincent | 76 199 758 | 72 123 084 | 4 076 674 | 10 026 867 | 14 103 541 |

Salomonovi otoki | 91 990 577 | 126 856 928 | –34 866 351 | 53 733 059 | 18 866 708 |

Samoa | 13 654 244 | 6 555 971 | 7 098 273 | –7 078 081 | 20 192 |

Senegal | 77 737 318 | 51 245 000 | 26 492 318 | 26 791 515 | 53 283 833 |

Sierra Leone | 15 267 927 | 15 267 927 | 0 | 4 378 326 | 4 378 326 |

Slonokoščena obala | 366 657 647 | 364 907 313 | 1 750 334 | 46 146 487 | 47 896 821 |

Srednjeafriška republika | 18 774 155 | 16 137 220 | 2 636 935 | 1 136 767 | 3 773 702 |

Sudan | 201 054 264 | 201 054 264 | 0 | 176 801 045 | 176 801 045 |

Tanzanija | 104 137 377 | 102 929 859 | 1 207 518 | 16 269 276 | 17 476 794 |

Togo | 34 027 821 | 44 165 571 | –10 137 750 | 26 810 251 | 16 672 501 |

Uganda | 218 440 992 | 218 440 991 | 1 | 41 530 336 | 41 530 337 |

Vanuatu | 5 032 066 | 3 959 176 | 1 072 890 | –995 990 | 76 900 |

Zelenortski otoki | 2 365 206 | 1 937 563 | 427 643 | 809 913 | 1 237 556 |

Zimbabve | 60 372 275 | 31 720 308 | 28 651 967 | –7 768 681 | 20 883 286 |

Skupaj | 2 703 478 491 | 2 546 301 629 | 157 176 862 | 480 689 415 | 637 866 277 |

[1] V oddelkih 3 in 4 je pri obveznostih in plačilih upoštevan popravek, ki ga je izvedla Komisija leta 2004 pri zneskih plačil Stabex, opravljenih med letoma 2002 in 2004.

[2] V celotnem poročilu navedeni zneski vključujejo rizični kapital Evropske investicijske banke (EIB) in z njim povezane subvencionirane obrestne mere iz 6.–8. ERS, ker spadajo ta sredstva v računovodstvo Komisije; izključujejo investicijski sklad EIB, ki se financira iz 9. ERS, ker spada ta sklad v računovodstvo EIB.

[3] Stabex je bil finančni instrument, ki ga je uvedla Konvencija iz Loméja (členi 186–212), namenjen pa je stabilizaciji prihodkov od izvoza v državah AKP. Sporazum iz Cotonouja je Stabex zamenjal z novim instrumentom, imenovanim Flex.

[4] Glej SEC(2007) 448.

[5] V Prilogi 2 so prikazani neto zneski ERS.

[6] Po opredelitvi Odbora za razvojno pomoč pri OECD ta sektor vključuje nekatere vrste poslov, povezanih z varnostjo preskrbe s hrano, in nekatere vrste poslov Stabex.

[7] Izterjane terjatve in prejeti popravki so prikazani v poročilu o finančnem izvrševanju ERS.

[8] Za Dominiko je znesek negativen, ker so bili prejšnji okviri medsebojnih obveznosti popravljeni z novimi okviri, kar je povzročilo preveliko dodelitev sredstev. Za druge države so negativni zneski posledica prenehanja pravic za prevzem obveznosti.

[9] Trenutno poteka revizija sredstev ob koncu leta 2006, zato se prikazani zneski nanašajo na konec leta 2005.