[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 21.6.2006

COM(2006)321 konč.

POROČILO KOMISIJE

o izvajanju Uredbe (EGS) 3820/85 v obdobju 2001–2002 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom(22. poročilo Komisije o izvajanju socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom){SEC(2006)791}

POVZETEK

To poročilo je šesto po vrsti iz serije poročil Komisije, ki se nanašajo na izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85. Določa trende in statistike nadzornih dejavnosti in dejavnosti izvrševanja držav članic v obdobju 2001–2002, ki se nanašajo na določbe Uredbe (EGS) št. 3820/85 o času vožnje, času počitka in odmorih. Temelji na statističnih podatkih, ki so jih zagotovile države članice in vključuje njihovega poglede na izvajanje Uredbe.

Vse države članice so Komisiji poslale podatke za tekoče obdobje. Žal nekatere države članice svojih podatkov niso predložile v določenem roku. Druge države članice še niso razčlenile svojih skupnih postavk in njihova statistična poročila niso enotna. To je upočasnilo sestavljanje poročila ter omejilo hitro in učinkovito primerjavo statističnih podatkov.

Deset držav članic je povečalo število delovnih dni, ob katerih se izvaja cestna preverjanja: Danska, Nemčija, Španija, Francija, Irska, Italija, Luksemburg, Avstrija, Švedska in Združeno kraljestvo. Ostale države članice so navedle zmanjšanje števila preverjenih delovnih dni. Na splošno se je število preverjenih delovnih dni (nacionalnih in nenacionalnih skupaj) med leti 2001–2002 povečalo.

Enajst držav članic je povečalo število izvedenih cestnih preverjanj: Danska, Nemčija, Španija, Francija, Irska, Italija, Luksemburg, Avstrija, Portugalska, Švedska in Združeno kraljestvo. Ostale so število zmanjšale. Na splošno se je število preverjenih voznikov v prostorih podjetij zmanjšalo.

Vse države članice so brez težav dosegle osnovni standard preverjanja 1 % delovnih dni poklicnih voznikov; Nemčija, Grčija, Španija, Francija, Luksemburg in Združeno kraljestvo pa so presegle 2 %.

Države članice so poročale o nekaterih pobudah, ki so jih izvajale v času tega poročila in kasneje. Dogovorjena preverjanja so v referenčnem obdobju izvajale Danska, Norveška, Finska in Švedska. Komisija opaža, da je sodelovanje še vedno zgolj izjema , saj večina držav članic med seboj sodeluje le občasno. Nova zakonodaja Skupnosti o delovnem času je začela veljati 23. marca 2005. Ta dopolnilni element Uredbe predstavlja pozitiven napredek. Države članice morajo zagotoviti, da se v začetku leta 2006 digitalni tahograf namesti v vsa nova vozila.

Vendar pa skupno število zabeleženih prekrškov v mnogih državah članicah še vedno narašča. Na zelo konkurenčnem tržišču, kjer so podjetja pod pritiskom zniževanja stroškov, je treba sprejeti ukrepe za izboljšanje usklajenosti s temi osnovnimi pravili. Evropski organi pregona na vsakih 100 pregledanih delovnih dni v povprečju odkrijejo 1,69 prekrška. Komisija bi v okviru razpoložljivih sredstev spodbujala bolj ciljno usmerjen pristop, ki temelji na oceni tveganja. Jasno je, da se trenutni položaj ne sme poslabšati. Samo s skladnejšimi predpisi, z večjim prizadevanjem in naložbami s strani držav članic na področju dejavnosti izvrševanja se lahko doseže večje upoštevanje socialnih norm Skupnosti v sektorju cestnega prometa.

1. UVOD

To poročilo, ki zajema obdobje 2001–2002, je šesto po vrsti iz serije poročil Komisije in zajema Uredbo Sveta (EGS) št. 3820/85[1]. Temelji na informacijah, ki so jih zagotovile države članice in pri tem uporabile standardni obrazec v skladu z Odločbo Komisije z dne 22. februarja 1993[2].

Vse države članice so pri pošiljanju podatkov Komisiji uporabile standardni obrazec. Njihova poročila so večinoma popolna, a še niso enotna; nekateri poslani podatki pa so bili razdrobljeni ali v nekaterih vidikih pomanjkljivi. Pri pošiljanju poročil je prišlo do zamude, še zlasti pri Irski, podatki Grčije, Luksemburga in Portugalske pa niso bili popolni.

Kljub temu pa uporaba standardnega obrazca Komisiji olajša analizo in primerjavo statističnih podatkov s tistimi iz zadnjega obdobja. To poročilo navaja tudi pobude, ki so jih sporočile države članice, in vključuje najnovejša dogajanja na ravni Skupnosti.

2. SKUPNE PREGLEDNICE

2.1. Preverjanja: povzetek

Število dni, v katerih se je izvajalo preverjanje v razmerju z najmanjšim številom delovnih dni, ki jih je treba preverjati.

Država članica | - a - Najmanjše število delovnih dni, ki jih je treba preverjati | - b - Število preverjenih delovnih dni (državljani) | - c – Število preverjenih delovnih dni (nedržavljani) | - d - Skupno število preverjenih delovnih dni | - e - Število delovnih dni, ki so bili preverjeni v razmerju do najmanjšega števila delovnih dni, ki jih je treba preverjati (d/a) |

Avstrija | 439 090 | 477 155 | 231 478 | 708 633 | 1.61 |

Belgija | 720 280 | 555 387 | 297 911 | 853 298 | 1.18 |

Danska | 209 000 | 280 595 | 28 193 | 308 788 | 1.48 |

Finska | 270 160 | 312.310 | 50 778 | 363 088 | 1.34 |

Francija | 2 500 000 | 5 999 030 | 1 176 688 | 7 175 718 | 2.87 |

Nemčija | 3 470 040 | 7 691 352 | 6 858 957 | 14 550 309 | 4.19 |

Grčija [3] | 4 883 | 34 616 | 5 512 | 40 128 | 8.21 |

Irska | 585 046 | 873 123 | 2 038 | 875 161 | 1.49 |

Italija | 2 189 651 | 4 191 031 | 130 898 | 4 321 929 | 1.97 |

Luksemburg | 81 398 | 139 567 | 37 362 | 176 929 | 2.17 |

Nizozemska | 546 922 | 541 430 | 56 666 | 598 096 | 1.09 |

Portugalska [4] | 585 077 | 650 224 | 1.11 |

Španija | 2 016 000 | 4 231 802 | 445 872 | 4 677 674 | 2.32 |

Švedska | 440 000 | 464 456 | 89 717 | 554 173 | 1.25 |

Združeno kraljestvo | 2 061 880 | 3 985 245 | 183 230 | 4 168 475 | 2.02 |

2.2. Kršitve: povzetek

Število zabeleženih kršitev: Členi 6, 7, 8 in 14 Uredbe (EGS) 3820/85

Pregled držav članic

Država članica | POTNIKI | BLAGO | Skupaj |

6 | Čas vožnje | 425 327 |

7 | Počitki | 333 401 |

8 | Čas počitka | 416 783 |

14 | Urnik storitev in urnik dela | 7 868 |

Skupaj | 1.183 379 |

3. Odnosi in sodelovanje med državami članicami

NEKATERE DRžAVE čLANICE SO SE IZKAZALE S POROčANJEM O USKLAJENIH PREVERJANJIH.

Švedska je izvedla usklajena preverjanja z Dansko, Norveško in Finsko.

Na obcestnem kontrolnem območju Kundl (Tirolska) je nemška policija s pomočjo pooblastila Avstrije za preverjanje vozil na cestah v Avstriji sodelovala z avstrijsko policijo.

4. SKLEPI IN OPOMBE

4.1. Predlogi držav članic

Nemčija predlaga nov standardni obrazec za poročanje. Priporoča, da se doda naslednje podrobnosti:

1. Primerjavo med načrtovanimi in dejanskimi številkami, ki bo temeljila na zgornjem obrazcu ali obrazcu, ki bo temu podoben. Trenutno se stopnja skladnosti lahko določi le z dodatnimi izračuni

2. Kršitve Direktive (EGS) 3821/85. Taki prekrški so pogosto povezani s tistimi zoper Uredbo (EGS) št. 3820/85 in so zato enako pomembni.

3. Pregled izmenjave informacij, ki je določen v členu 17 Direktive (EGS) 3820/85 in sodelovanje med državami članicami pri preverjanjih, ki je določeno v členu 5 Direktive 88/599/EGS. Dejstvo, da vse države članice ne izpolnjujejo tega predpisa, ni zadovoljivo, zato mora Komisija to upoštevati pri izvajanju spremljanja.

4. Po vključitvi Uredbe (EGS) št. 3820/85 in Direktive 88/599/EGS v Sporazum EGP (UL L 1, 3. januar 1994, str. 433) se ti predpisi izvajajo tudi v državah, ki niso pogodbenice EU v Evropskem gospodarskem prostoru. Standardni obrazec za poročilo iz leta 1993 tega ne omogoča, saj zgolj ločuje države članice EGS od tretjih držav. Posledično morajo biti druge države EGS vključene v stolpec za tretje države, čeprav bi morale biti obravnavane kot države članice EU (EGS), saj so bili pomembni predpisi vključeni v Sporazum EGP.

Komisija namerava to zadevo obravnavati znotraj okvirja odbora, ki bo določen v novi uredbi.

4.2. Sklepi in pripombe Komisije

Veljavna zakonodaja še vedno zagotavlja skupna merila Skupnosti za določanje najdaljšega časa vožnje in časa počitka za prevoznike v cestnem prometu. Njeno izvajanje v državah članicah ima pomembno vlogo pri povečanju prometne varnosti in lojalne konkurence znotraj Unije.

Komisija se zaveda, da imajo države članice različne poglede na razlago in izvajanje te zakonodaje. Preverjanja se izvajajo z različno intenziteto in pogostostjo v vsaki državi članici, pogosto jih izvajajo različni organi, ki delujejo v okviru različnih prednostnih nalog in nacionalnih predpisov. Ob tem se prekrški kaznujejo z različno strogimi kaznimi. Nekatere informacije, ki so jih zagotovile države članice, pogosto niso enotne in zato je težko izvesti natančne primerjave. Komisija je opazila potrebo po povečanju sodelovanja med državami članicami za zagotovitev skladnega izvajanja.

Iz navedenih razlogov Komisija predlaga tri ukrepe za rešitev omenjenih težav: najprej revizijo Uredbe z namenom poenostavitve, razjasnitve in posodobitve predpisov, nato revizijo izvrševanja Direktive 88/599/EGS z namenom izboljšanja pogostosti in kakovosti izvrševanja, spodbujanja boljšega sodelovanja med organi pregona znotraj držav članic in med njimi ter razjasnjevanja izvrševalnih nalog. In končno nadaljuje z uvedbo digitalnega tahografa, da bi zmanjšala število poneverb ter omogočila hitro, točno in natančno beleženje podatkov, njihovo shranjevanje in preverjanje.

4.2.1. Več zagotovljenih informacij in manj nepopolnih podatkov, a težava je še vedno prisotna

Vse države članice so v poročilu za trenutno obdobje zagotovile informacije s pomočjo standardnega obrazca in večini držav članic je uspelo zagotoviti zelo natančne podatke. Vendar pa nepravočasno poročanje Komisiji ovira celovito primerjavo in upočasnjuje dokončno pripravo poročila. Celovito primerjavo med državami članicami ovirajo tudi prejete nestandardne postavke. Danska Komisiji ni poslala svojih podatkov o številu voznikov, ki so bili preverjeni v poslopjih podjetij. Grčija ni zagotovila podatkov v zvezi s prekrški. Belgija ni izvedla združevanja podatkov. Francija še vedno ločuje med rezidenti in nerezidenti, ne pa med državljani in nedržavljani, kar otežuje primerjavo statističnih podatkov z ostalimi državami članicami. Države članice se opomni, da Uredba[5] ne nalaga samo obveznosti , da je treba podatke poslati, temveč tudi določa, da jih je treba poslati Komisiji v določenem časovnem roku, do 30. septembra v letu, ki sledi izteku dveletnega obdobja.

4.2.2. Vse države članice so dosegle minimalni standard preverjanj

V primerjavi z obdobjem zadnjega poročila (1999-2000)[6] je šest držav članic zabeležilo porast števila preverjanj, in sicer Nemčija, Francija, Nizozemska, Luksemburg, Avstrija in Združeno kraljestvo.

Vse države članice so brez težav dosegle osnovno normo 1 %. Nemčija, Španija in Francija še vedno presegajo 2 %. Število prekrškov v času vožnje in času počitka se je povečalo, medtem ko se je število drugih prekrškov zmanjšalo.

Samo v Italiji, na Irskem, Nizozemskem in Švedskem je bil prisoten upad števila prekrškov iz člena 6 (čas vožnje). Skupno število prekrškov, ki se nanašajo na čas počitka, je v primerjavi z zadnjim obdobjem naraslo. Medtem se je število zabeleženih prekrškov, ki se nanašajo na čas odmora, v primerjavi z zadnjim obdobjem zmanjšalo (zlasti v primeru Avstrije, Finske, Švedske). Opazno je tudi zmanjšanje števila prekrškov iz člena 14, ki se nanašajo na urnik storitev in urnik dela.

Večina držav članic je zagotovila zadostne podatke o kršitvah za zadevno obdobje. Podatki, ki jih je zagotovilo Združeno kraljestvo še naprej odražajo težave pri določanju postavk med prekrški v času vožnje, času počitka ali času odmora.

4.2.3. V mnogih državah članicah je število zabeleženih prekrškov naraslo

V nekaterih državah članicah je skupno število prekrškov v tekočem obdobju naraslo, npr. v Nemčiji, Avstriji in Združenem kraljestvu. To povečanje je lahko odraz veliko različnih dejavnikov: dejansko povečanje storjenih prekrškov, bolj usmerjeno prizadevanje s strani organov pregona ali pa boljše zbiranje statističnih podatkov. S tem je povezano tudi dejstvo, da je število preverjenih delovnih dni na Danskem, v Nemčiji, Španiji, Franciji in Luksemburgu, na Nizozemskem in v Združenem kraljestvu naraslo, v Belgiji, na Irskem, v Italiji, Avstriji, na Finskem in na Švedskem pa se je skupno število preverjenih delovnih dni zmanjšalo.

Kljub temu, da nekatere države članice poročajo o povečanju, je na splošno v EU prišlo le do rahlega povečanja skupnega števila zabeleženih prekrškov. V obdobju 1999–2000 je bilo skupno zabeleženih 1 173 122 prekrškov, v obdobju 2000–2001 pa skupno 1 180 334 prekrškov.

Povečanje ali zmanjšanje števila preverjanj ne vodi do ustreznega povečanja ali zmanjšanja števila zabeleženih prekrškov. Medtem ko lahko to razmerje v nekaterih primerih odraža svarilni učinek pogostejših dejavnosti izvrševanja, je očitno, da za mnoge države članice povečano število dejavnosti izvrševanja preprosto kaže na rastočo težavo.

4.2.4. Stopnja uspešnosti pri odkrivanju prekrškov je zelo različna

Razmerje med skupnim številom odkritih prekrškov in skupnim številom preverjenih delovnih dni odraža veliko neskladje pri uspešnosti držav članic pri odkrivanju možnih kršiteljev. V obdobju 2001–2002 so bile najbolj uspešne Avstrija, Nemčija in Finska s povprečjem 6,67, 5,36 in 3,79 zabeleženih prekrškov na 100 preverjenih delovnih dni v določenem obdobju. V nekaterih državah članicah je bila stopnja odkrivanja višja od 1 prekrška (Francija, Italija, Nizozemska) na 100 preverjenih delovnih dni, druge države članice pa te stopnje niso dosegle.

Neskladje med razmerji lahko odraža morebitne koristi ob izmenjavi izkušenj in uspešne prakse med državami članicami ter sprejetje najbolj učinkovite in nacionalno ustrezne prakse po vsej Uniji.

4.2.5. Razlaga Uredb Sveta (EGS) št. 3820/85 in 3821/85 s sklepi Sodišča Evropskih skupnosti. Obdobje 2001–2002

V zvezi z Uredbami Sveta (EGS) št. 3820/85 in 3821/85 ni nobenih sklepov Sodišča Evropskih skupnosti v obdobju od 1. januarja 2001 do 31. decembra 2002.

4.2.6. Uporaba digitalnega tahografa

Komisija je 13. junija 2002 sprejela Uredbo (ES) št. 1360/2002 s sedmim preoblikovanjem Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o zapisovalni opremi v cestnem prometu. Uredba Komisije v Prilogi 1B vsebuje tehnične specifikacije digitalnega tahografa, ki ga je uvedla Uredba Sveta (ES) št. 2135/98. V okviru veljavnih predpisov naj bi bil tahograf obvezen v vseh novih vozilih v vseh državah članicah po 5. avgustu 2004. Ker pa digitalni tahografi ustreznega tipa niso bili dostopni izdelovalcem vozil na ciljni datum 5. avgusta 2003, je bil zadnji rok za uvedbo prestavljen na 5. avgust 2005 z obdobjem odstopanja do 1. januarja 2006. To se je podaljšalo na maj 2006, da so se upoštevale nove določbe iz nedavnega sporazuma o novi socialni zakonodaji v zvezi s cestnim prometom.

Glavni cilj uvedbe digitalnega tahografa je izboljšati izvrševanje. Predstavljal bo tudi pomembno sredstvo za vzpostavljanje enotnih pogojev delovanja s pomočjo spodbujanja skladnega izvajanja in skupnega pristopa k izvrševanju. Digitalni tahograf bo prisilil organe pregona, da bodo posodobili načine uveljavljanja predpisov in pregona kršiteljev. Iz tega vidika je projekt, ki ga podpira Komisija, v teku. Projekt omogoča državam članicam, da izdelajo skupni izvedbeni načrt, da imajo možnost izmenjave informacij ter da razvijejo usklajene in bolj učinkovite rešitve. Posledično izboljšanje izvrševanja predpisov o voznikovih urah bo prispevalo k večji prometni varnosti, boljšim delovnim pogojem voznikov in lojalni konkurenci. Projekt, katerega zadnje poročilo je bilo izdano oktobra 2004 in mu je sledil ukrep, ki traja od leta 2005 do 2008, je bil uveden z namenom spodbujanja uporabe v novih državah članicah ter izvajanja usposabljanja in komunikacijskih dejavnosti (npr. spletna stran, informacijski center).

4.2.7. Revizija Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85

V Beli knjigi o evropski prometni politiki za leto 2010: čas odločitev(COM (2001) 370) je Komisija navedla naslednje: „Predpisi EU o cestnem prometu, zlasti o delovnih pogojih, niso samo nezadostni, temveč se tudi zelo slabo izvajajo. To slabo izvrševanje predpisov povzroča težave. Učinkovitost zakonodaje Skupnosti in nacionalne zakonodaje je odvisna od pravilnega in nepristranskega izvajanja po vsej Skupnosti.“ Da bi izboljšali položaj, namerava Komisija pospeševati učinkovito in enotno razlago, izvajanje in spremljanje zakonodaje Skupnosti o cestnem prometu. Enotna razlaga je bila obravnavana v predlogu za novo uredbo[7]. Glavni cilj predloga je bil poenostaviti, razjasniti in posodobiti Uredbo. Predlog krepi predpise o obveznostih delodajalca in uvaja ekstrateritorialnost za cestne inšpektorje in zaplembo vozil kot običajno kazen za resne prekrške. Ustanovi se svetovalni odbor, ki je sestavljen iz predstavnikov nacionalnih organov pregona, z namenom spodbujanja trajnostnega sodelovanja in zavezanosti k izvrševanju Uredbe. Evropski parlament in Svet sta se 2. februarja 2006 dokončno dogovorila o novi Uredbi, ki bo začela veljati 20 dni po njeni objavi (predvidoma maja 2006). Njene določbe se bodo uporabljale po enem letu, razen tistih, ki se nanašajo na digitalni tahograf in se uporabljajo takoj.

4.2.8. Revizija Direktive 88/599/EGS

Namen Komisije je tudi izboljšati izvrševanje, učinkovitost in skladnost preverjanj ter sankcij in s predlogom revidirati Direktivo 88/599/EGS[8]. Njeni trije cilji so povečati kakovost in pogostost preverjanj, spodbujati boljše sodelovanje med organi pregona in obravnavati problem usklajevanja sankcij:

Glede na povečano število preverjanj se je minimalni odstotek preverjanj povečal iz 1 % na 3 % skupnega števila delovnih dni poklicnih voznikov; v okviru teh odstotkov pa se je minimalni odstotek pri preverjanjih na cesti povečal iz 15 % na 25 %, pri preverjanjih v prostorih podjetij pa iz 25 % na 50 %.

Glede na povečano kakovost je predlog predvidel: vodilno izvršilno telo, ki bo sodelovalo z vsemi državami članicami in bo razvijalo, objavljalo in izvajalo strategijo izvrševanja; izvršilno osebje, ustrezno opremljeno z osnovnim seznamom interoperabilne opreme in usposobljeno v sodelovanju z drugimi enotami držav članic; cestno infrastrukturo s počivališči ali bencinskimi črpalkami, kjer se bodo izvajala preverjanja. Izvajati je treba tako naključna kot tudi ciljno usmerjena preverjanja in pri tem uporabljati enotni sistem ocenjevanja rizičnosti.

Sodelovanje med organi pregona držav članic je zagotovljeno s pomočjo večjega števila usklajenih ukrepov, boljše izmenjave informacij preko elektronskega omrežja in stalnega odbora organov pregona za pojasnjevanje izvajanja Direktive, spodbujanje usklajenega pristopa in olajševanje dialoga med industrijo in organi.

Glede sankcij je predlog zagotovil, da države članice v okviru svojih sankcij vključijo in uporabljajo začasno imobilizacijo, odvzem, začasni odvzem ali omejitev vozniškega ali obratovalnega dovoljenja in da so sankcije učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Predlog zagovarja vključitev sorazmernih finančnih sankcij za celotno prevozno verigo, saj bi tako lahko prekrški zagotovili dobiček. Vsebuje seznam prekrškov, ki so splošno priznani kot resni in morajo biti zato sankcionirani z ustrezno kaznijo.

Svet in Evropski parlament sta se 2. februarja 2006 dokončno strinjala o določbah nove Direktive. Veljati začne 20 dni po datumu objave (maj 2006) in države članice jo morajo prenesti v nacionalno zakonodajo do 30. aprila 2007.

4.2.9. Uvedba delovnega časa za sektor cestnega prometa: Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2002/15/ES

Direktiva 2002/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta o organizaciji delovnega časa oseb, ki izvajajo dejavnosti mobilnega cestnega prevoza, je bila sprejeta 11. marca 2002. Izvajanje te direktive in hkrati Direktive o splošnem delovnem času 2003/88/ES za cestni sektor zahteva prenos v nacionalno zakonodajo držav članic. Datum prenosa sektorske direktive 2002/15/ES je bil 23. marec 2005. Dve državi članici, Finska in Španija, sta vložili skupno prijavo na Evropskem sodišču za delni ali celotni preklic sektorske direktive. Sodišče ju je zavrnilo 4. septembra 2004.

Komisija je prepričana, da bo Direktiva, če se bo izvajala v vseh državah članicah, prispevala k izboljšanju socialnih pogojev tistih oseb, ki izvajajo mobilni cestni prevoz, in tudi k izboljšanju prometne varnosti.

4.2.10. Sklepne pripombe

Učinkovito izvajanje predpisov o času vožnje in času počitka je v interesu vseh. Komisija še naprej spodbuja vse države članice, naj povečajo kakovost in pogostost preverjanj ter krepijo izvrševanje v vseh državah članicah, hkrati pa naj prevzamejo pobude za sodelovanje pri izmenjavi informacij in osebja ter začnejo s skupnim izvajanjem. Ti ukrepi bodo pripomogli k povečanju izvršilnih dejavnosti in k bolj enotnemu razumevanju izvajanja Uredbe.

Države članice se opomni, da Uredba ne nalaga samo obveznosti , da je treba podatke poslati, temveč tudi določa, da jih je treba poslati Komisiji v določenem časovnem roku, in sicer do 30. septembra v letu, ki sledi izteku dveletnega obdobja.

Za Komisijo je spodbudno, da so vse države članice zagotovile minimalno raven izvršitve 1 % delovnih dni, ki so jih opravili poklicni vozniki. Prvič so tudi vse zagotovile podatke na standardnem obrazcu. Kljub temu pa rezultati niso zadovoljivi. Prekrškov je preveč in v primerjavi s prejšnjimi poročili število neprestano narašča. Na zelo konkurenčnem tržišču, kjer so podjetja pod pritiskom zniževanja stroškov, je treba sprejeti ukrepe za izboljšanje usklajenosti s temi osnovnimi pravili.

Zato Komisija meni, da sta predloga, zdaj dogovorjeni niz zakonodajnih ukrepov, ključna za poenostavitev, razjasnitev in posodobitev osnovnih predpisov in izboljšanje dejavnosti izvrševanja. Komisija poudarja, da bo industrija z veseljem zagotovila enotno izvajanje novih pravil o delovnem času po vsej Uniji, da bi se izognila izkrivljanju konkurence. Pričakuje, da bodo države članice začele z ustreznim ukrepi za uvedbo digitalnega tahografa, da bi onemogočile nedovoljeno spreminjanje podatkov ter olajšale njihovo shranjevanje, natančno prenašanje in preverjanje.

Samo z bolj skladnimi predpisi, večjim prizadevanjem in naložbami s strani držav članic na področju dejavnosti izvrševanja se lahko doseže večje upoštevanje socialnih norm Skupnosti v sektorju cestnega prometa.

V skladu s tem bo Komisija nadaljevala s spremljanjem razvoja na tem področju v vseh državah članicah z namenom zagotavljanja usklajenega izvajanja socialne zakonodaje, spodbujanja dobre prakse in krepitve stopenj in učinkovitosti izvajanja.

[1] UL L 370, 31.12.1985, str. 1.

[2] UL L 72, 25.3.1993, str. 33.

[3] Glede na izračune Komisije mora biti najmanjše število delovnih dni, ki jih je treba preverjati (a), 9 766,40, zato je Grčija dosegla raven izvrševanja 4,1 %.

[4] Za to izvršitev so bili predvideni samo splošni statistični podatki .

[5] Člen 16(2):

[6] COM(2004) 360 konč., 30.4.2004.

[7] COM(2001) 573 konč., 12.10.2001.

[8] COM(2003) 628 konč., 21.10.2003.