[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 13.6.2007

COM(2007) 323 konč.

2007/0109 (CNS)

POROČILO KOMISIJE SVETU

o rezultatih pomoči, odobrene na Finskem za določene količine semen in določene količine semen žit

Predlog

UREDBA SVETA

o spremembi Uredbe (ES) št. 1947/2005 glede nacionalne pomoči, ki jo dodeli Finska za semena in semena žit

(predložila Komisija) {SEC(2007) 799}

KAZALO

1. UVOD 3

2. SISTEM NACIONALNE POMOčI ZA PROIZVODNJO SEMENA 3

2.1. Pomoč za semena žit 3

2.2. Pomoč za semena trav/detelje 4

2.2.1. Proizvodnja 4

2.2.2. Izvajanje 5

2.2.3. Sprememba pomoči 5

2.2.4. Diferenciacija pomoči na regijo 5

2.2.5. Sorte semen vsake vrste, ki je upravičena do pomoči (Priloga V) 6

2.2.6. Črna detelja ( Trifolium pratense L. ) – Priloga VI, tabela 1 6

2.2.7. Travniški mačji rep ( Phleum pratense L. ) – Priloga VI, tabela 2 6

2.2.8. Travniška bilnica ( Festuca pratensis huds. ) – Priloga VI, tabela 3 8

2.2.9. Navadna pasja trava ( Dactilis glomerata L. ) – Priloga VI, tabela 4 7

2.2.10. Trpežna ljuljka ( Lolium perenne L. ) – Priloga VI, tabela 5 7

3. UVOZ SEMENA NA FINSKO 9

3.1. Uvoz semena žit – Priloga VII, tabeli 1 in 2 7

3.2. Uvoz semena trav/detelje – Priloga VII, tabela 3 8

4. DRUGE SHEME POMOčI NA FINSKEM 8

5. PROIZVODNJA SEMENA TRAV/DETELJE V EU-15 KOT CELOTI 9

6. SHEMA ENOTNEGA PLAčILA 9

7. POVZETEK IN PRIPOMBE 9

7.1. Pravna podlaga 10

7.2. Izvajanje sistema 10

7.3. Druge sheme pomoči 10

7.4. Shema enotnega plačila 10

7.5. Razmnoževanje v drugih državah 10

7.6. Proizvodnja semena žit 10

7.7. Trgovina 11

8. PREDLOG 11

Opomba: | Priloge, ki so navedene v tem poročilu, je mogoče najti v delovnem dokumentu osebja Komisije, priloženem k temu poročilu (http://ec.europa.eu/agriculture/markets/seeds/index_en.htm). |

POROČILO KOMISIJE SVETU

o rezultatih pomoči, odobrene na Finskem za določene količine semenin določene količine semen žit

Uvod

V skladu s členom 8 Uredbe Sveta (EGS) št. 2358/71[1] je z Odločbo Komisije 2001/60/ES z dne 9. januarja 2001[2] dovoljeno Finski, da dodeljuje pomoč za semena žit do 31. decembra 2005 (glej Prilogo I), in z Odločbo Komisije 2001/61/ES z dne 9. januarja 2001[3] je dovoljeno Finski, da dodeljuje pomoč za semena črne detelje, travniškega mačjega repa, travniške bilnice, navadne pasje trave in trpežne ljuljke do 31. decembra 2005 (glej Prilogo II).

V skladu s členom 8(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1947/2005 Komisija do 1. januarja 2006 na podlagi informacij, ki jih pravočasno dostavi Finska, posreduje Svetu poročilo o rezultatih pomoči, odobrene za določene količine semen in določene količine semen žit skupaj z morebitnimi potrebnimi predlogi.

To poročilo temelji na informacijah, ki jih redno zagotavljajo finski organi.

Sistem nacionalne pomoči za proizvodnjo semena

Obe odobritvi zajemata izključno sorte žit in sorte trav/detelje, ki so naštete v finskem katalogu in se razen manjših količin, ki se gojijo v regijah, ki mejijo na Finsko, pridelujejo izključno v tej državi članici.

Odobritev pomoči za semena žit določa zgornjo mejo upravičene količine 100 000 ton in najvišjo stopnjo pomoči 2 523 EUR na 100 kilogramov, kar pomeni najvišji znesek 2 523 milijonov EUR (glej Prilogo I).

Odobritev pomoči za proizvodnjo semen trav/detelje za posamezno vrsto določa zgornjo mejo pomoči na hektar in na upravičeno območje, kar pomeni najvišji znesek 1 814 milijonov EUR (glej Prilogo II).

Pomoč za semena žit

V obdobju 2000–2005 se je proizvodnja semen žit povečala za 23 % s 57 309 ton na 70 531 ton.

V istem obdobju se je proizvodnja semena ječmena povečala za 62 %, spomladanske pšenice za 163 % in jesenske pšenice za 70 %. Proizvodnja semena ovsa se je po drugi strani zmanjšala za 32 %, kakor tudi proizvodnja semena rži, ki je upadla za 10 %.

Tabela 1 vključuje informacije, ki so jih poslali finski organi. Zajema obdobje 2000–2005.

Tabela 1 Certificirana proizvodnja semen žit (v tonah) na Finskem v letih od 2000 do 2005

Medtem ko je stopnja pomoči določena na 100 kg, je ocenjena povprečna pomoč na hektar za obdobje od 2000 do 2005 približno 68 EUR/ha in se nagiba k naraščanju, kot prikazuje tabela 2.

Tabela 2 Ocenjena stopnja pomoči za semena žit na hektar na podlagi povprečnih preteklih pridelkov in stopnje pomoči 2 523 EUR na 100 kg

V obdobju 2000–2005 se je povprečna stopnja pridelka za proizvodnjo semen žit povečala za 44 %, posledično pa je bil enak tudi razvoj stopnje pomoči na hektar.

Sorte semen žit, ki so dobivale nacionalno pomoč od leta 2000 do 2005, so vključene v Prilogo III. Iz seznama postane očitno, da se je število sort, zlasti pri ječmenu, znatno povečalo.

Pomoč za semena trav/detelje

Proizvodnja

Večinoma zaradi vremenskih sprememb je proizvodnja semen trav/detelje v obdobju 2000 do 2005 upadla z najvišje vrednosti 4 685 ton v letu 2001 na najnižjo vrednost 1 654 ton v letu 2004. Kot je mogoče videti iz tabele 3, je bila proizvodnja leta 2004 pod šestletnim povprečjem, ki je približno 3 163 ton. Najpomembnejša vrsta je travniški mačji rep.

Tabela 3 Certificirana proizvodnja semen trav/detelje (v tonah) na Finskem v letih od 2000 do 2005

Vrsta | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | % spremembe 2000/2005 |

Črna detelja | 53 | 125 | 68 | 62 | 4 | 52 | –2 % |

Travniški mačji rep | 2 151 | 3 781 | 3 541 | 2 594 | 1 319 | 1 908 | –11 % |

Travniška bilnica | 423 | 732 | 468 | 454 | 318 | 700 | 66 % |

Navadna pasja trava | 6 | 3 | 0 | 2 | 0 | 0 |

Trpežna ljuljka | 45 | 44 | 31 | 38 | 13 | 43 | –6 % |

Skupaj | 2 678 | 4 685 | 4 108 | 3 150 | 1 654 | 2 703 | 1 % |

Vir: sporočilo Finske |

Izvajanje

V obdobju 2000–2005 so finski organi na lastno pobudo uvedli nekaj popravkov v sistemu dodeljevanja pomoči, in sicer spremembo pomoči na hektar v primeru prekoračitve največjega dovoljenega območja in diferenciacijo stopnje pomoči na regijo.

Sprememba pomoči

V obdobju 2000–2005 je območje, ki ga je odobrila Finska in na katerem se je pridelovalo seme, v več primerih preseglo največje območje, navedeno v Odločbi Komisije 2001/61/ES.

Za razdelitev pomoči sta se v takem primeru uporabljali dve metodi.

Najprej, v obdobju od leta 2000 do 2002, se je okvir sredstev izračunal tako, da se je največje območje pomnožilo z največjo pomočjo na hektar, kot je opredeljena v Odločbi Komisije. Ta okvir sredstev je bil potem razdeljen za odobreno nacionalno območje, ki je presegalo največje dovoljeno območje, zato se je stopnja pomoči na hektar zmanjšala.

Leta 2003 je bil uveden koncept koeficienta enote pomoči in opredeljen kot „tisti delež velikosti enote, ki je upravičena do pomoči in je predmet uporabe pomoči, za katerega se izplača pomoč“.

V primeru, kadar je bilo največje nacionalno območje preseženo, se je območje, upravičeno do pomoči, izračunalo z uporabo koeficienta enote pomoči in linearno zmanjšalo območje, odobreno za vse vlagatelje.

V praksi uporaba koeficienta enote pomoči, manjšega od ena, na ravni posameznega kmeta povzroči, da je pomoč dodeljena le za del vsakega prijavljenega hektarja.

Diferenciacija pomoči na regijo

V letih 2004 in 2005 se je stopnja pomoči, dodeljena pridelovalcem semen, po regijah razlikovala (glej Prilogo IV). Stopnja pomoči je bila razdeljena v dve kategoriji, ena kategorija za regiji A in B v južni Finski in druga kategorija za regije C1 do C4 v severnem delu Finske.

Razlog za uvedbo regionalne diferenciacije je bila uvedba dodatnih nacionalnih plačil za kmetijsko okoljsko shemo, ki se je uporabljala le v regijah A in B, ter da se zato izogne možni prekomerni kompenzaciji.

Sorte semen vsake vrste, ki je upravičena do pomoči (Priloga V)

V obdobju 2000–2005 se je seznam sort semen vsake vrste, ki je prejemala odobreno nacionalno pomoč, znatno razširil, predvsem za travniški mačji rep in črno deteljo.

Za obdobje od 2000 do 2005 so v Prilogi VI podani razvoj pomoči na posamezno vrsto, podrobni podatki o proizvodnji, območje, odobreno po pregledu, pridelek, območje, ki ustreza največji pomoči, in pomoč na hektar. Analiza teh podatkov vodi v pripombe v naslednjih odstavkih. Analiza se sklicuje na povprečje stopenj pridelka v EU-15, ki je navedeno v tabeli 1 v Prilogi VIII.

Črna detelja (Trifolium pratense L. ) – Priloga VI, tabela 1

V letih od 2000 do 2005 je skupna količina črne detelje, pridelane na Finskem, znatno nihala, od 125 ton leta 2001 do 4 tone leta 2004. Vzrok za znižanje je v glavnem v dramatičnem zmanjšanju pridelka (s 188 na 10 kg/ha) in precej manj zaradi zmanjšanja območja.

Povprečna stopnja pridelka v EU-15 v obdobju 2000–2005 se je spreminjala od 260 kg/ha leta 2004 do 380 kg/ha leta 2000.

Poleg tega je območje, ki je bilo odobreno po pregledu, dvakrat preseglo največje dovoljeno območje, leta 2001 in 2002, in posledica je bilo zmanjšanje stopnje pomoči na hektar.

Travniški mačji rep (Phleum pratense L. ) – Priloga VI, tabela 2

Tudi pridelava travniškega mačjega repa je v obdobju od 2000 do 2005 nihala, od 3 781 ton leta 2001 do 1 319 ton leta 2004. Spreminjanje obeh, pridelka in območja, je povzročilo odstopanje v pridelani količini. Pridelek se je spreminjal od 527 kg/ha leta 2001 do 236 kg/ha leta 2004.

V povprečju se je stopnja pridelka v EU-15 v obdobju 2000–2005 spreminjala med 280 kg/ha in 530 kg/ha. Stopnje pridelka v pridelavi travniškega mačjega repa na Finskem so kar primerljive s povprečnimi vrednostmi EU-15 v navedenih letih.

Poleg tega je območje, odobreno po pregledu, na katerem se je prideloval travniški mačji rep, presegalo največje območje, ki ga dovoljuje Odločba Komisije 2001/61/ES, v celotnem obdobju, še posebno v letih 2001, 2002 in 2003, ko je območje preseglo največje dovoljeno območje za več kot 40 %.

Preseganje največjega dovoljenega območja je vodilo v zmanjšanje pomoči na ha v obdobju 2000–2002. Od leta 2003 se je uporabljal koeficient enote pomoči, ki je bil 0,70 leta 2003, 0,89 leta 2004 in 0,97 leta 2005.

Travniška bilnica (Festuca pratensis huds. ) – Priloga VI, tabela 3

Proizvodnja semena travniške bilnice je znašala od visoke 732 ton leta 2001 do 318 ton leta 2004.

Vrednosti pridelka v obdobju 2000–2005 kažejo nekaj nestanovitnosti s pridelki od 444 kg/ha leta 2001 do približno 200 kg/ha leta 2004.

Povprečna stopnja pridelka v EU-15 v obdobju 2000–2005 se je spreminjala od 280 kg/ha do 530 kg/ha.

Poleg tega je območje, odobreno po pregledu, vsako leto presegalo največje dovoljeno območje z znatno prekoračitvijo v letu 2003 za več kot 44 %.

V letih 2000–2002 se je zato stopnja pomoči zmanjšala. Leta 2003 je bil uporabljen koeficient enote pomoči 0,68, leta 2004 0,75 in leta 2005 0,74.

Navadna pasja trava (Dactilis glomerata L. ) – Priloga VI, tabela 4

Proizvodnja se je spreminjala od 6 ton leta 2000 do nič v letih 2004 in 2005.

Stopnje pridelka semena navadne pasje trave so se spreminjale od 339 kg/ha leta 2003 do 23 kg/ha leta 2002.

V povprečju so stopnje pridelka v EU-15 v obdobju 2000–2005 znašale od 790 kg/ha do 1 020 kg/ha.

V obdobju 2000–2003 je območje za proizvodnjo semena navadne pasje trave, odobreno po pregledu, ostalo v okviru največjega območja, navedenega v Odločbi Komisije 2001/61/ES, leta 2004 in 2005 pa ni bilo odobreno nobeno območje. Posledica tega je bila, da je stopnja pomoči na hektar v obdobju 2000–2003 ostala nespremenjena.

Interes za proizvodnjo semena navadne pasje trave očitno slabi.

Trpežna ljuljka (Lolium perenne L. ) – Priloga VI, tabela 5

Proizvodnja se je gibala od 45 ton leta 2000 do 13 ton leta 2004.

Pridelek semena trpežne ljuljke na Finskem se je spreminjal od 651 kg/ha leta 2001 do 180 kg/ha leta 2004.

Znotraj EU-15 so povprečne stopnje pridelka v obdobju 2000–2005 nihale med 1 090 kg/ha in 1 510 kg/ha.

V obdobju 2000–2005 je območje, odobreno po pregledu, ostalo povsem v okviru največjega območja, določenega v Odločbi Komisije. Pomoč, dodeljena na hektar, je ostala nespremenjena in je bila na najvišji ravni.

Uvoz semena na Finsko

Uvoz semena žit – Priloga VII, tabeli 1 in 2

Uvoz semena žit se je povečal z 39 ton leta 2000 na 118 ton leta 2004, vendar se je leta 2005 zmanjšal na 5 ton (Priloga VII, tabela 1).

Odstotek uvoza/proizvodnje je bil leta 2000 0,07 %, leta 2005 pa je bil ta odstotek še nižji.

Skupna količina certificiranega semena žit, na voljo na finskem trgu, domača proizvodnja in uvoz (seme žit se ni izvažalo) so bili na ravni 57 347 ton leta 2000 in 70 536 ton leta 2005 (Priloga VII, tabela 2).

Uvoz semena žit na Finsko je doživel rahlo rast v delu zajetega obdobja, z začasnim vzponom leta 2003, vendar je celo leta 2003 pomenil zelo majhen del celotne količine semen žit, ki je bila na voljo na finskem trgu.

Uvoz semena trav/detelje – Priloga VII, tabela 3

Uvoz semena trav/detelje je doživel v obdobju 2000 – 2005 precejšnje zmanjšanje. Celotna količina se je zmanjšala za 79 % s 712 ton leta 2000 na 152 ton leta 2005. Najnižja stopnja 142 ton je bila dosežena leta 2002. Vzrok za znižanje je v glavnem v zmanjšanju uvoza semena travniškega mačjega repa in travniške bilnice.

Proizvodnja certificiranega semena trav na Finskem je bila v obdobju 2000–2005 na ravni 2 678 ton leta 2000 in na ravni 2 703 tone leta 2005. Delež uvoza je bil v letih 2000, 2003 in 2005 27 %, 5 % in 6 % domače proizvodnje semena trav/detelje.

Na podlagi podatkov iz tabele 4 v Prilogi VII postane iz povečanja uvoza leta 2004 jasno, da je uvoz delno nadomestil pomanjkanje lokalne proizvodnje v tistem letu. V teh okoliščinah je razumno predlagati, da se sme seme, namenjeno za finski trg, gojiti zunaj Finske.

Nazadnje, dejstvo, da se lahko domača proizvodnja semena trav/detelje nadomesti z uvozom, kadar je domača proizvodnja nizka, kaže, da domača proizvodnja konkurira uvozu na istih trgih.

Druge sheme pomoči na Finskem

Sistemi pomoči, ki temeljijo na Aktu o pristopu

Na podlagi člena 142 Akta o pristopu je oblikovana dolgoročna nacionalna shema za Finsko in Švedsko za nadomestitev podnebnih razmer (nordijska pomoč). Na Finskem se ta shema uporablja v regijah C1 do C4 (glej Prilogo IV), pomoč pa narašča v smeri proti severu. Plačljiva je na glavo, na hektar ali kot klavna premija v regijah C3 in C4.

Na podlagi člena 141 Akta o pristopu obstaja shema pomoči, ki dovoljuje dodeljevanje prehodne in degresivne nacionalne pomoči v regijah A in B (glej Prilogo IV) za sektorja živine in hortikulture. Pomoč je sestavljena iz pomoči za naložbe, ki je višja od normalne, in dohodkovne pomoči.

Druge sheme pomoči

Poleg zgoraj naštetih shem je na Finskem obstajala tudi nacionalna shema kmetijske okoljske pomoči. Z Odločbo o podpori na podlagi člena 141 je bila odobrena dodatna kmetijska okoljska pomoč v obliki spodbujevalnih plačil do 130 % osnovnega plačila. Spodbujevalna plačila so bila dodatek k sofinanciranju kmetijsko okoljskih plačil in so se razlikovala gleda na poljščino.

Nazadnje je bila marca 2005 odobrena nacionalna shema za območja z omejenimi možnostmi. Ta shema omogoča dodelitev osnovnega plačila in v nekaterih primerih dodatnega plačila za območja, ki so upravičena do sofinanciranja s kompenzacijskim nadomestilom. Ta plačila dopolnjujejo sofinanciranje s kompenzacijskimi nadomestili.

V Prilogi XI je kratek pregled finančne podpore iz različnih programov poleg nacionalne pomoči za proizvodnjo semen trav/detelje in semen žit, ki jo je lahko pridelovalec dobil leta 2005.

VIDIKI PROIZVODNJE SEMENA TRAV/DETELJE NA FINSKEM IN V EU-15

V PRILOGI VIII JE PODAN PREGLED PROIZVODNJE, POVPREčNIH CEN IN POVPREčNEGA PRIDELKA ZA EU-15 V OBDOBJU 2000–2005. V TO PRILOGO JE VKLJUčENA TUDI PRIMERJAVA S FINSKIMI PODATKI.

Na podlagi pregleda je mogoče ugotoviti, da:

- je pridelek finskega semena v glavnem pod povprečjem EU-15, razen travniškega mačjega repa, ki je v povprečju podoben (Priloga VIII, tabela 1);

- so finske povprečne cene na splošno nad povprečnimi ravnmi EU-15, zlasti za črno deteljo (Priloga VIII, tabela 2);

- so finski tržni prihodki od proizvodnje semen na splošno pod povprečjem EU-15 (Priloga VIII, tabela 3);

- finska povprečna pomoč, vključno z EU in nacionalno pomočjo v obdobju od 2000 do 2005 na hektar za proizvodnjo semen, precej presega povprečje EU-15 z izjemo navadne pasje trave Priloga VIII, tabela 6);

- so skupni finski prihodki (vključno s tržnimi in pomočjo) za proizvodnjo semena v obdobju 2000 do 2004 na hektar v večini let nad povprečjem EU-15 pri črni detelji in travniškem mačjem repu, vendar v glavnem pod povprečjem EU-15 pri travniški bilnici in trpežni ljuljki. Podatki za navadno pasjo travo na Finskem ne zadoščajo za primerjavo z vrednostmi EU-15 (Priloga VIII, tabela 7).

Shema enotnega plačila

Od začetka leta 2006 uporablja Finska shemo enotnega plačila z uporabo dinamičnega hibridnega regionalnega modela. Finska je razdeljena v tri regije in približno 80 % podpore SKP se prenese v regionalna pavšalna plačila. Hkrati nekatera plačila ostanejo vezana in se izplačujejo kot dopolnilo k pavšalnim plačilom. Cilj je, da bi leta 2016 dosegli pavšalno plačilo z vključitvijo vseh sektorjev s postopnim zmanjševanjem stopnje dopolnilnih plačil.

Vsa pomoč za poljščine in pomoč Skupnosti za semena je v celoti nevezana, razen za proizvodnjo semen travniškega mačjega repa ( Phleum pratense L. ), za katero ostane vezana pomoč v skladu s členom 99 Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003. Ohranitev vezane pomoči za proizvodnjo travniškega mačjega repa bo po vsej verjetnosti zagotovila nadaljnjo visoko raven proizvodnje semen travniškega mačjega repa na Finskem.

Povzetek in pripombe

Pravna podlaga

Določba v osnovni uredbi, uvedena z Aktom o pristopu, ki Finski omogoča dodeljevanje nacionalne pomoči, se zdi prehodne narave, ker besedilo omogoča Komisiji, da Svetu posreduje ne le poročilo, temveč tudi „morebitne potrebne predloge“ o nacionalni shemi pomoči.

Izvajanje sistema

Finska je pooblaščena za dodeljevanje pomoči gojiteljem v okviru omejitev območij in zneskov, ki jih določata Odločbi 2001/60/ES in 2001/61/ES.

Zdi se, da je bila pomoč v obdobju 2000–2002 razdeljena na celotnem proizvodnem območju, ki je včasih preseglo dovoljeno območje, kar je povzročilo zmanjšanje stopnje pomoči. Po letu 2002 se je uporabljala metoda koeficienta enote pomoči.

Druge sheme pomoči

Večina shem, naštetih v Poglavju 4, z izjemo sheme, ki temelji na členu 141 Akta o pristopu, je v prvi vrsti namenjena nadomestilu za težavne podnebne razmere, v katerih morajo delati finski kmetje.

Zato je spodbuda za uvedbo številnih od teh shem in nacionalna proizvodna pomoč za semena enaka in je očitna kumulativna narava shem pomoči, ki so uvedene zaradi podnebnih razlogov. Ker služijo sheme pomoči istemu namenu, je treba ponovno premisliti o odnosu med nacionalno shemo pomoči za semena in semena žit (ki obstaja že 12 let) in drugimi shemami pomoči.

Shema enotnega plačila

Finska si je izbrala, da bo od 1. januarja 2006 uporabljala dinamični hibridni regionalni model, ki ločuje plačila pomoči Skupnosti za sektorja poljščin in semen z izjemo semen travniškega mačjega repa, za katera ostaja pomoč vezana. Neomejeno nadaljevanje nacionalne sheme pomoči za proizvodnjo semen in semen žit bi pomenilo trajno ponovno povezavo sektorja in bi lahko izničilo prednosti reforme 2003. Lahko bi imelo tudi posledice STO.

Poleg tega se seme travniškega mačjega repa na Finskem razmnožuje v skoraj optimalnih in razmeroma konkurenčnih razmerah. Ohranitev vezane pomoči za proizvodnjo travniškega mačjega repa bo po vsej verjetnosti zagotovila nadaljnjo visoko raven proizvodnje semen travniškega mačjega repa na Finskem.

Razmnoževanje v drugih državah

Na podlagi povečanja uvoza semena trav/detelje leta 2004, ko je lokalna proizvodnja doživela hudo pomanjkanje, in na porast uvoza semen žit v letu 2003, se zdi, da bi bilo semena trav/detelje in semena žit, namenjenih za finski trg in njegove posebne podnebne razmere, mogoče razmnoževati zunaj Finske.

Proizvodnja semen žit

Proizvodnja semen žit v obdobju 2000–2005 je pokazala rastoči trend. Poleg tega se je raven povprečnega pridelka v proizvodnji semen žit povečala za 44 %, posledično pa je bil enak tudi razvoj stopnje pomoči na hektar.

Poleg tega se je v obdobju 2000–2005 znatno povečalo število sort, ki so prejemale nacionalno pomoč.

Uvoz v Finsko

V obdobju od 2000 do 2005 je bila količina uvoženega semena žit zelo majhna. Obseg se je v tem obdobju nekoliko povečal, vendar je leta 2005 padel na zelo nizko raven.

V obdobju od 2000 do 2005 so količine uvoženega semena trav/detelje padle za 79 % in so znašale 6 % domače proizvodnje.

Dejstvo, da se lahko domača proizvodnja nadomesti z uvozom, kadar je domača proizvodnja nizka, kaže, da domača proizvodnja konkurira uvozu na istih trgih.

Zato ni mogoče izključiti, da nacionalna pomoč za proizvodnjo semen in semen žit deluje kot ovira za uvoz, s tem ko povzroča, da je finska proizvodnja semena umetno konkurenčna uvozu iz drugih držav članic.

Predlog

Na podlagi ugotovitev tega poročila, je priložen predlog za Uredbo Sveta.

Predlagani ukrepi nimajo vpliva na splošni proračun Evropskih skupnosti.

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

V skladu s členom 8(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1947/2005 Komisija posreduje Svetu poročilo o rezultatih nacionalne pomoči, odobrene na Finskem za določene količine semen in določene količine semen žit skupaj z morebitnimi potrebnimi predlogi.

Ugotovitve o rezultatih pomoči, dodeljene na Finskem za proizvodnjo semen in semen žit, so pojasnjene v poročilu o „rezultatih pomoči, odobrene na Finskem za določene količine semen in določene količine semen žit“. Poročilo opisuje razvoj v okviru sektorjev semen in semen žit na Finskem v obdobju od 2000 do 2005.

Na podlagi razpoložljivosti drugih programov pomoči, ki dajejo finskim kmetom nadomestilo za podnebne razmere, v katerih delajo, potrebe po izogibanju dvojnemu nadomestilu in morebitnemu izkrivljanju konkurence z nacionalno shemo pomoči, se predlaga, da se odpravi možnost za Finsko, da bi dodeljevala nacionalno pomoč za semena in semena žit z začetkom 2011, razen za semena travniškega mačjega repa, za katera je bila pomoč prekinjena leta 2006. Ustrezno se spremeni člen 8(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1947/2005 o skupni ureditvi trga za semena in razveljavitvi Uredb (EGS) št. 2358/71 in (EGS) št. 1674/72.

2007/0109 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA

o spremembi Uredbe (ES) št. 1947/2005 glede nacionalne pomoči, ki jo dodeli Finska za semena in semena žit

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti člena 36 in tretjega pododstavka člena 37(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[4],

ob upoštevanju naslednjega:

1. Na podlagi člena 8(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1947/2005 z dne 23. novembra 2005 o skupni ureditvi trga za semena in razveljavitvi Uredb (EGS) št. 2358/71 in (EGS) št. 1674/72[5] lahko Finska na podlagi dovoljenja Komisije dodeli pomoč za določene količine semen in določene količine semen žit, proizvedenih na Finskem zaradi posebnih podnebnih razmer.

2. Na podlagi informacij, ki jih je Finska poslala Komisiji, je Komisija posredovala Svetu poročilo[6] v skladu z drugim pododstavkom člena 8(2) Uredbe (ES) št. 1947/2005. To poročilo kaže, da imajo proizvajalci semen in semen žit na Finskem dostop in korist od drugih shem pomoči, ki dajejo finskim kmetom nadomestilo za podnebne razmere, v katerih delajo.

3. Poročilo kaže tudi, da je obseg proizvodnje semen žit na Finskem naraščal in da je bila uvožena količina semen žit majhna v primerjavi z doma proizvedeno količino. Poleg tega poročilo kaže, da se je uvoz povečal, kadar se je domača proizvodnja zmanjšala, in obratno, kar vodi v sklep, da je nadomestitev domačega semena z uvoženim možna in da bi lahko nacionalna finska pomoč izkrivila konkurenco uvoženih proizvodov.

4. Seme travniškega mačjega repa se na Finskem razmnožuje v skoraj optimalnih in konkurenčnih razmerah. Ohranjanje vezane pomoči za proizvodnjo travniškega mačjega repa zagotavlja spodbudo za proizvodnjo semena travniškega mačjega repa na Finskem. Dodeljevanje nacionalne pomoči za seme travniškega mačjega repa bi se torej moralo nehati.

5. Iz zgoraj navedenih razlogov in zaradi pravilnega delovanja enotnega trga je primerno, da se prekine možnost za Finsko, da dodeljuje nacionalno pomoč za semena in semena žit. Da bi kmetom na Finskem zagotovili možnost, da se pripravijo na stanje brez nacionalne pomoči, pa je primerno, da se dodeli pomoč za proizvodnjo semen in semen žit razen za semena travniškega mačjega repa v končnem, dodatnem prehodnem obdobju, po katerem bo ukinjena.

6. Za vmesni pregled nacionalnega sistema pomoči bi Finska morala predložiti podrobno poročilo o rezultatih dodeljene nacionalne pomoči

7. Uredbo (ES) št. 1947/2005 je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V členu 8 Uredbe (ES) št. 1947/91 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2. Finska lahko na podlagi dovoljenja Komisije dodeli pomoč za določene količine semen razen za semena travniškega mačjega repa ( Phleum pratense L. ) in za določene količine semen žit, proizvedenih samo na Finskem do vključno žetve leta 2010.

Najpozneje do 31. decembra 2008 Finska pošlje Komisiji podrobno poročilo o rezultatih odobrene pomoči.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, …

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 246, 5.11.1971, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1782/2003 (UL L 270, 21.10.2003, str. 1). Razveljavljena in nadomeščena z Uredbo Sveta (ES) št. 1947/2005 (UL L 312, 29.11.2005, str. 3).

[2] UL L 21, 23.1.2001, str. 17.

[3] UL L 21, 23.1.2001, str. 18.

[4] UL C ..., ..., str. ...

[5] UL L 312, 29.11.2005, str. 3.

[6] COM(2007) ….