SL Uradni list Evropske unije C 225/11

Objava vloge za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2016/C 225/08)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo za spremembo.

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„ŠTAJERSKO PREKMURSKO BUČNO OLJE“

EU št.: SI-PGI-0105-01361 – 2.9.2015

ZOP ( ) ZGO ( X )

1. Skupina vložnikov in pravni interes

GOLICA GIZ Trg svobode 3 SI-2310 Slovenska Bistrica SLOVENIJA

Vlogo vlaga skupina, ki je vložila tudi vlogo za zaščito Štajersko prekmurskega bučnega olja, zato ima upravičen pravni interes.

2. Država članica ali tretja država

Slovenija

3. Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

— ☐ Ime proizvoda — ☒ Opis proizvoda — ☐ Geografsko območje — ☐ Dokazilo o poreklu — ☒ Metoda proizvodnje — ☐ Povezava — ☒ Označevanje — ☒ Drugo

4. Vrsta sprememb

— ☒ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. — ☐ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5. Spremembe

1. Opis proizvoda

Pod naslovom Predstavitev izdelka je potrebno spremeniti območje vsebnosti stearinske maščobne kisline (C18:0). V potrjeni specifikaciji je, glede na nacionalne zahteve, pomotoma napačno zapisano območje vsebnosti stearinske maščobne kisline, zato se vsebnost stearinske maščobne kisline s „3-15“ popravi na „3-16“.

Pod naslovom Upravičenost do označbe geografska označba je zapisan podatek o tem, na kolikšnih površinah se sejejo oljne buče in katere sorte oljnih buč se sejejo. Ker se velikost površin posejanih z oljnimi bučami in sorte oljnih buč iz leta v leto spreminjajo, navedba teh podatkov v specifikaciji v ni smiselna.

2. Metoda proizvodnje

V blokovnem diagramu poteka proizvodnje izdelka, se v fazi stiskanja črta navedba točno določene vrednosti tlaka stiskanja - 300 barov. Tlak je odvisen predvsem od vrste stiskalnice. Proizvajalci razpolagajo z različnimi vrstami stiskalnic, zato navedba točno določene vrednosti tlaka ni smiselna. Interes vsakega proizvajalca pa je, da se iz pražene mase iztisne čim več olja.

Ker se je potrebno prilagoditi potrebam in povpraševanju na trgu, se v celotni specifikaciji črta navedba predpisane prostornine embalaže (0,25 l, 0,5 l, 0,75 l, 1,0 l). Bučno olje se tako lahko polni v embalažo z različno prostornino.

Pri navedbi kontrole fizikalno - kemijskih parametrov bučnih semen, se črtajo navedbe standardov, po katerih se posamezni parametri analizirajo. Pomembno je le, da se za analize fizikalno-kemijskih parametrov uporabijo veljavni standardi za analiziranje tovrstnih parametrov.

V trenutno veljavni specifikaciji je določena vsebnost vlage v semenih pri prevzemu od 6–9 % ter po morebitnem sušenju (v primeru, ko je vlaga semen višja od 9 %) med 6 % in 7 %. Smiselno je, da se za bučna semena pri prevzemu in po morebitnem sušenju, vsebnost vlage poenoti na vrednost največ 9 %. Pri tem se črta spodnja meja vlage v bučnih semenih (6 %), ker je nesmiselna. Tudi v primeru, ko je vlaga nižja od 6 %, to nima nobenega vpliva na končno kakovost bučnega olja.

Pri navedbi časa praženja na 30 do 60 minut, se črta spodnja meja (30 minut) in se čas praženja omeji samo na zgornjo mejo, to je približno 60 minut. Omejitev na spodnjo mejo ni smiselna, ker na čas, potreben za praženje, vpliva kvaliteta vhodne surovine. Ne glede na navedene spremembe, pa mora vsak predelovalec zagotavljati, da s praženjem nastane peščena masa rjavo zelene barve, z vonjem po orehih.

V povzetku je v točki 4.5 naveden podroben opis metode pridobivanja Štajersko prekmurskega bučnega olja. Ta zapis je smiselno poenostaviti, zato se v točko 3.4 enotnega dokumenta zapišejo samo osnovne faze proizvodnje Štajersko prekmurskega bučnega olja, ki morajo potekati znotraj definiranega geografskega območja, brez podrobnejšega opisa posameznih faz. Pridelava bučnih semen lahko poteka tudi izven opredeljenega geografskega območja, zato se ne smatra kot faza proizvodnje, ki mora potekati znotraj geografskega območja. S tem ni več navedena v točki 3.4 enotnega dokumenta.

3. Označevanje

Predlaga se nov zapis označevanja Štajersko prekmurskega bučnega olja, saj je smiselno označevanje poenostaviti in poenotiti za Štajersko prekmursko bučno olje, embalirano tako znotraj kot tudi izven predpisanega geografskega območja.

Sedanja točka 4.8 povzetka predpisuje označevanje Štajersko prekmurskega bučnega olja v primeru embaliranja znotraj in izven predpisanega geografskega območja. Obe zahtevi se razlikujeta samo v navedbi, da je Štajersko prekmursko bučno olje embalirano znotraj geografskega območja, lahko označeno še z nacionalnim znakom kakovosti, za Štajersko prekmursko bučno olje, embalirano izven predpisanega geografskega območja, pa mora biti zagotovljena sledljivost do izvora.

Ker se mora sledljivost Štajersko prekmurskega bučnega olja zagotavljati ne glede na to, kje se embalira, je potrebno to navedbo poenotiti za embaliranje znotraj in izven geografskega območja.

Prav tako je enotno označevanje Štajersko prekmurskega bučnega olja potrebno tudi zaradi prilagoditve določilom Izvedbene uredbe komisije (EU) št. 901/2012 z dne 2. oktobra 2012 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Štajersko prekmursko bučno olje (ZGO) (2). Navedena uredba med drugim tudi zahteva, da mora biti pri označevanju Štajersko prekmurskega bučnega olja država porekla (Slovenija) navedena v istem vidnem polju in z enako velikostjo črk, kot zaščiteno ime.

Z namenom, da se še dodatno poudari poreklo proizvoda, se obstoječi logotip za označevanje Štajersko prekmurskega bučnega olja zamenja z novim logotipom z dodanim besedilom „proizvedeno v Sloveniji“.

4. Drugo

Pod naslovom Zakonodaja je navedena zakonodaja, ki ni več veljavna, zato se navede splošen zapis upoštevanja veljavne zakonodaje v Sloveniji in Evropski uniji.

Sprememba pod naslovom Tehnika ocenjevanja bučnega olja se nanaša na združitev ocenjevanja senzoričnih lastnosti bučnega olja, vezanega na vonj (vonj po žarkem, vonj po zažganem in tuji vonji) in na aromo (aroma po žarkem, po zažganem, priokusi). Tako se v okviru ocenjevanja senzoričnih lastnosti vonja, ugotavlja vonj po žarkem, zažganem in tujih vonjih, pri aromi pa se ugotavlja aroma po žarkem, zažganem in priokusi. S tem se poenostavlja razumevanje ocenjevanja senzoričnih lastnosti bučnega olja, vezanega na vonj in aromo.

ENOTNI DOKUMENT

„ŠTAJERSKO PREKMURSKO BUČNO OLJE“

EU št.: SI-PGI-0105-01361 – 2.9.2015

ZOP ( ) ZGO ( X )

1. Ime

„Štajersko prekmursko bučno olje“

2. Država članica ali tretja država

Slovenija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.5 Olja in masti (maslo, margarina, olje, itd.)

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Štajersko Prekmursko bučno olje je jedilno nerafinirano rastlinsko olje, proizvedeno s stiskanjem praženih bučnih semen najboljše kvalitete, katera so pridobljena iz oljnih buč.

Štajersko prekmursko bučno olje je temno zelene do rdeče barve, z značilnim aromatičnim vonjem in okusom. Ima ugodno maščobno kislinsko sestavo, saj vsebuje okrog 20 % nasičenih maščobnih kislin, okrog 35 % mononenasičenih maščobnih kislin in okrog 45 % polinenasičenih maščobnih kislin. Bučno olje je bogat vir tokoferolov, saj vsebuje okrog 50 mg vitamina E v 100 g olja. V bučnem olju so prisotni tudi drugi vitamini, mikroelementi, karotenoidi, redke aminokisline, naravno barvilo (klorofil).

3.3 Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Sorte bučnih semen za predelavo v Štajersko prekmursko bučno olje, niso predpisane. Uporabljajo se semena buč (Cucurbita pepo). Bučna semena morajo biti zdrava, zrela, temno zelene barve, brez tujega okusa ali vonja, ki bi kazal kvarne spremembe. Bučna semena za predelavo v Štajersko prekmursko bučno olje se kontrolirajo na naslednje fizikalno-kemijske parametre:

— vsebnost nečistoč, katerih vrednost ne sme presegati 1 ut. %,

— vsebnost vlage, katera mora biti do 9 ut. %,

— vsebnost olja, vrednost katerega mora biti minimalno 40 ut. %,

— vsebnost poškodovanih semen (oguljenih, zlomljenih), katerih vrednost ne sme presegati 15 ut. %.

3.4 Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse stopnje predelave bučnih semen od prevzema, skladiščenja, čiščenja, sušenja, mletja, gnetenja, praženja, stiskanja, sedimentacije in kontrole kakovosti (fizikalno-kemijska in senzorična analiza bučnega olja), morajo potekati znotraj geografskega območja.

3.5 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6 Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Za Štajersko prekmursko bučno olje mora biti zagotovljena sledljivost. Vsak proizvajalec lahko uporablja svojo embalažo in etiketo, vendar pa morajo biti na etiketi ali drugod na embalaži navedeno zaščiteno ime Štajersko prekmursko bučno olje z navedbo države porekla (Slovenija), zapisano z enako velikostjo črk in v istem vidnem polju kot zaščiteno ime, barvni logotip Štajersko prekmursko bučno olje in ustrezni simbol Unije, medtem ko je navedba nacionalnega znaka kakovosti prostovoljna.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje, kjer poteka predelava bučnih semen v Štajersko prekmursko bučno olje, se nahaja znotraj meje, ki poteka od Dravograda do Slovenj Gradca, Mislinje in Velenja (tu je meja glavna cesta), Šoštanja, Mozirja, Nazarij, Vranskega, Prebolda, Zabukovice in Laškega. Od tu naprej poteka meja po reki Savinji in Savi mimo Radeč, Sevnice, Krškega, Brežic do Obrežja, nato gre po državni meji s Hrvaško do državne meje z Madžarsko, po državni meji z Madžarsko do državne meje z Avstrijo in nato po državni meji z Avstrijo (po Karavankah) do Dravograda.

5. Povezava z geografskim območjem

Štajersko prekmursko bučno olje je kulinarična posebnost geografskega območja iz točke 4. Predelava bučnega olja na Štajerskem in v Prekmurju je tradicionalna, kar dokazujejo zapisi o ustanovitvi prve stiskalnice bučnega olja v Framu že leta 1750. Zaradi velike pridelave bučnih semen v tej regiji, je bilo ustanovljenih tudi več tovarn za predelavo bučnega semena v bučno olje na obrtniški način (Slovenska Bistrica, Središče ob Dravi, Selo pri Pragerskem, idr.). Leta 1904 je Albert Stigar v Slovenski Bistrici ustanovil tovarno za predelavo bučnih semen v bučno olje na obrtniški način. V Prekmurju večjih obratov za predelavo bučnega olja ni, so le manjši obrati v lasti kmetov. Eden izmed njih je tudi Feri Vučak v Vadarcih na Goričkem, katerega oljarna-mlin stoji že 130 let. Pri njem bučno olje prideluje že četrta generacija.

Sloves o Štajersko prekmurskem bučnem olju se širi tudi izven območja Slovenije po drugih evropskih državah, ZDA, Avstraliji, Rusiji, itd., kar med drugim dokazuje tudi priznanje za najbolj inovativen proizvod na tekmovanju IFE07 (The International food&drink event) v Londonu leta 2007.

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

http://www.mkgp.gov.si/fileadmin/mkgp.gov.si/pageuploads/podrocja/Kmetijstvo/zascita_kmetijskih_pridelkov_zivil/SPBO_Z_spr_24_8_15.pdf

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2) UL L 268, 3.10.2012, str. 3.