Predlog IZVEDBENA UREDBA SVETA o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata s poreklom iz Indije, Tajvana in Tajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 ter o zaključku postopka pregleda zaradi izteka ukrepa glede uvoza nekaterih vrst polietilen tereftalata s poreklom iz Indonezije in Malezije /* COM/2013/0234 final - 2013/0122 (NLE) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Razlogi za predlog in njegovi cilji Ta predlog se nanaša na uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškem uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“), zlasti členov 9(2), 9(4) in 11(2) uredbe v pregledu zaradi izteka ukrepa glede protidampinške dajatve v zvezi z uvozom nekaterih vrst polietilen tereftalata s poreklom iz Indije, Indonezije, Malezije, Tajvana in Tajske. Splošno ozadje Ta predlog je nastal pri izvajanju osnovne uredbe in je posledica preiskave, ki je bila izvedena v skladu z vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami iz osnovne uredbe. Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog Svet je z Uredbo (ES) št. 2604/2000 uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata („PET“) s poreklom iz Indije, Indonezije, Malezije, Tajvana in Tajske. Svet je po pregledu zaradi izteka ukrepa z Uredbo (ES) št. 192/2007 uvedel dokončno protidampinško dajatev za nadaljnjih pet let. Protidampinški ukrepi so bili nato spremenjeni z Uredbo Sveta 1286/2008 v skladu s členom 19 Uredbe Sveta št. 597/2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna protisubvencijska uredba“). Poznejši vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe je spremenil veljavne ukrepe iz Izvedbene uredbe Sveta št. 906/2011. Komisija je s Sklepom 2000/745/ES, kakor se občasno spreminja, sprejela ponudbe o zavezi treh proizvajalcev izvoznikov iz Indije, v katerih je bila določena minimalna uvozna cena. Skupaj z ukrepi proti zadevnim državam obstajajo tudi protidampinške dajatve na uvoz PET iz Kitajske (podaljšani novembra 2010), od septembra 2010 pa poleg tega veljajo izravnalni ukrepi v zvezi z uvozom PET s poreklom iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov. Protidampinške in protisubvencijske preiskave proti Omanu in Saudovi Arabiji so se zaključile leta 2011 po umaknitvi pritožbe. Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Ni relevantno. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi Zainteresirane strani, na katere se nanaša postopek, so med preiskavo imele možnost zagovarjati svoje interese v skladu z določbami osnovne uredbe. Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Zunanje strokovno mnenje ni bilo potrebno. Ocena učinka Ta predlog je posledica izvajanja osnovne uredbe. Osnovna uredba ne zagotavlja splošne ocene učinka, vendar vsebuje izčrpen seznam pogojev, ki jih je treba oceniti. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Povzetek predlaganih ukrepov Komisija je 24. februarja 2012 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije, napovedala začetek pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata s poreklom iz Indije, Indonezije, Malezije, Tajvana in Tajske. Pregled se je začel na podlagi zahtevka, ki ga je vložil odbor proizvajalcev polietilen tereftalata v Evropi (CPME) v imenu proizvajalcev v Uniji, ki predstavljajo približno 95 % proizvodnje nekaterih vrst polietilen tereftalata v Uniji. V zvezi z Indijo, Tajvanom in Tajsko je bilo v preiskavi v zvezi s pregledom ugotovljeno nadaljevanje dampinga zadevnega izdelka, ki bi povzročil ponovitev škode za industrijo Unije, če bi se protidampinški ukrepi odpravili. Ugotovljeno je bilo tudi, da nadaljevanje ukrepov ni v nasprotju z interesi Unije. V zvezi z Indonezijo in Malezijo je bilo sklenjeno, da ni verjetno, da bi se uvoz v Unijo iz navedenih držav na trg Unije kratko- do srednjeročno nadaljeval po dampinških cenah v škodljivih količinah, če bi se ukrepi iztekli. Zato se predlaga, da Svet sprejme priloženi predlog uredbe za podaljšanje obstoječih ukrepov za Indijo, Tajvan in Tajsko ter odpravo ukrepov za Indonezijo in Malezijo. Pravna podlaga Ta predlog se nanaša na uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti. Načelo subsidiarnosti Predlog je v izključni pristojnosti Evropske unije. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. Načelo sorazmernosti Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov: Oblika ukrepanja je opisana v navedeni osnovni uredbi in ne dopušča odločanja na nacionalni ravni. Navedba o načinu zmanjšanja finančnega in upravnega bremena Unije, nacionalnih vlad, regionalnih in lokalnih organov, gospodarskih subjektov in državljanov ter njeni sorazmernosti z zastavljenim ciljem predloga ni relevantna. Izbira instrumentov Predlagani instrument: uredba. Druga sredstva ne bi bila primerna iz naslednjega razloga: osnovna uredba ne določa drugih možnosti. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlog ne vpliva na proračun Unije. 2013/0122 (NLE) Predlog IZVEDBENA UREDBA SVETA o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata s poreklom iz Indije, Tajvana in Tajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 ter o zaključku postopka pregleda zaradi izteka ukrepa glede uvoza nekaterih vrst polietilen tereftalata s poreklom iz Indonezije in Malezije SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti[1] („osnovna uredba“), in zlasti členov 9(2), 9(4) in 11(2) Uredbe, ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija („Komisija“), ob upoštevanju naslednjega: A. POSTOPEK 1. Prejšnje preiskave in veljavni ukrepi (1) Svet je z Uredbo (ES) št. 2604/2000[2] („prvotna preiskava“) uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata („PET“) s poreklom, med drugim, iz Indije, Indonezije, Malezije, Tajvana in Tajske („zadevne države“). Uredba (ES) št. 2604/2000 je bila nato spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 496/2002[3], Uredbo Sveta (ES) št. 823/2004[4], Uredbo Sveta (ES) št. 83/2005[5] in Uredbo Sveta (ES) št. 1646/2005[6]. (2) Svet je po pregledu zaradi izteka ukrepa in delnem vmesnem pregledu z Uredbo (ES) št. 192/2007[7] („veljavni ukrepi“) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata s poreklom, med drugim, iz Indije, Indonezije, Malezije, Tajvana in Tajske za nadaljnjih pet let. Uredba (ES) št. 192/2007 je bila nato spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1286/2008[8], Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 906/2011[9] in Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 295/2013[10]. (3) Komisija je s Sklepom 2000/745/ES[11] in nadaljnjimi spremembami sprejela ponudbe o zavezi proizvajalcev izvoznikov v Indiji in Indoneziji, v katerih je bila določena minimalna uvozna cena. 2. Veljavni izravnalni ukrepi (4) Z Uredbo (ES) št. 2603/2000[12] je Svet uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz PET s poreklom iz Indije, Malezije in Tajske. Svet je po pregledu zaradi izteka ukrepa z Uredbo (ES) št. 193/2007[13] uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz s poreklom iz Indije za nadaljnjih pet let („veljavni izravnalni ukrepi“). 3. Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa (5) Po objavi obvestila o bližnjem izteku[14] veljavnih protidampinških ukrepov je Komisija 25. novembra 2011 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka navedenih ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek je vložil odbor proizvajalcev polietilen tereftalata v Evropi („vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo približno 95 % proizvodnje nekaterih vrst polietilen tereftalata v Uniji. (6) Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka veljavnosti ukrepov damping in škoda za industrijo Unije verjetno nadaljevala ali ponovila. 4. Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa (7) Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, in je zato 24. februarja 2012 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije[15] („obvestilo o začetku“), napovedala začetek pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. 5. Vzporedna preiskava (8) Komisija je 24. februarja 2012 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije[16], napovedala tudi začetek pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009[17] („osnovna protisubvencijska uredba“) glede izravnalnih ukrepov za uvoz nekaterih vrst PET s poreklom iz Indije. 6. Preiskava 6.1. Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje (9) Preiskava v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga je zajemala obdobje od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2011 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2008 do konca OPP („obravnavano obdobje“). 6.2. Strani, ki jih zadeva preiskava (10) Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnika in druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike v zadevnih državah, nepovezane uvoznike, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, in predstavnike zadevnih držav. (11) Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. (12) Glede na veliko število proizvajalcev izvoznikov v Indiji, Indoneziji, Maleziji, Tajvanu in na Tajskem ter proizvajalcev in nepovezanih uvoznikov se je zdelo primerno, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe prouči, ali bi bilo treba uporabiti vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, je navedene strani pozvala, da se ji javijo v 15 dneh po začetku pregleda in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku. (13) V zvezi z izborom vzorcev proizvajalcev izvoznikov je bil vzpostavljen stik s sedmimi znanimi proizvajalci izvozniki v Indiji. Sedem proizvajalcev izvoznikov se je odzvalo in izrazilo pripravljenost, da so vključeni v vzorec. Na podlagi obsega njihovega izvoza v Unijo je bil izbran vzorec treh indijskih proizvajalcev izvoznikov. (14) Vzpostavljen je bil stik s petimi znanimi proizvajalci izvozniki v Indoneziji. Vendar noben proizvajalec izvoznik v Indoneziji ni izrazil pripravljenosti za sodelovanje v preiskavi. V skladu s tem so bili vsi znani proizvajalci izvozniki in organi v Indoneziji obveščeni, da se bodo ugotovitve, povezane z Indonezijo, oblikovale na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. (15) Vzpostavljen je bil stik z dvema znanima proizvajalcema izvoznikoma v Maleziji. Le en proizvajalec izvoznik se je odzval in izrazil pripravljenost, da je vključen v vzorec. Zato je bilo sklenjeno, da vzorčenje v zvezi s proizvajalci izvozniki v Maleziji ni potrebno. Vsi znani proizvajalci izvozniki in organi v Maleziji so bili obveščeni, da se bodo ugotovitve v zvezi z nesodelujočimi proizvajalci izvozniki oblikovale na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. (16) Vzpostavljen je bil stik s šestimi proizvajalci izvozniki v Tajvanu in enim združenjem proizvajalcev izvoznikov. Noben proizvajalec izvoznik v Tajvanu ni izrazil pripravljenosti, da je vključen v vzorec. Vsi znani proizvajalci, vključno z njihovim reprezentativnim združenjem, in organi v Tajvanu, so bili obveščeni, da se bodo ugotovitve v zvezi s Tajvanom oblikovale na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. (17) Vzpostavljen je bil stik z devetimi znanimi proizvajalci izvozniki na Tajskem. Le en proizvajalec izvoznik se je odzval in izrazil pripravljenost, da je vključen v vzorec. Zato je bilo sklenjeno, da vzorčenje v zvezi s proizvajalci izvozniki na Tajskem ni potrebno. Vsi znani proizvajalci izvozniki in organi na Tajskem so bili obveščeni, da se bodo ugotovitve v zvezi z nesodelujočimi proizvajalci izvozniki oblikovale na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. (18) Komisija je v obvestilu o začetku najavila, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Ta vzorec je vključeval štiri družbe med trinajstimi proizvajalci Unije, ki so bili znani pred začetkom preiskave, izbran pa je bil na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje in prodaje, ki ga je mogoče dovolj dobro preiskati v razpoložljivem času. Vzorec je predstavljal več kot 50 % vse ocenjene proizvodnje in prodaje v Uniji v OPP. Zainteresirane strani so bile pozvane, da pregledajo dokumentacijo in v 15 dneh od datuma objave obvestila o začetku predložijo pripombe o ustreznosti te izbire. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. (19) Nekatere zainteresirane strani so izrazile ugovore glede vzorčenja proizvajalcev Unije. Trdile so, da: (i) Komisija ne bi smela uporabiti vzorčenja, predvsem zaradi tega, ker se vzorčenje ni uporabilo v prejšnji preiskavi; (ii) se je uporabljeni metodi za izbiro vzorca nasprotovalo z utemeljitvijo, da „zamenjuje tri različne korake“, (podpora začetku pregleda zaradi izteka ukrepa, opredelitev industrije Unije in vzorčenje); (iii) je bil začasni vzorec oblikovan na podlagi napačnih in nepopolnih informacij; (iv) izbran začasni vzorec ni reprezentativen, ker vključuje subjekte namesto skupin. Trdile pa so tudi, da na primer vključitev družbe, ki je nedavno izvedla odprodajo sredstev, ali družbe, ki je imela povezane prodaje, zmanjšuje reprezentativnost vzorca. (20) Argumenti strani so se obravnavali na naslednje načine: – odločitev o uporabi vzorca se sprejme za vsako preiskavo posebej na podlagi posebnih okoliščin posameznega primera, člen 11(9) osnovne uredbe pa ne ureja uporabe takih vzorcev za ugotovitev škode v okviru pregleda zaradi izteka ukrepa. Za razliko od prejšnjih preiskav, ko je bila preiskava vseh družb, ki so se javile in sodelovale, izvedljiva, je Komisija pri sedanjem pregledu menila, da zaradi velikega števila proizvajalcev Unije v razpoložljivem času ne bi bilo mogoče vseh ustrezno preiskati in so pogoji iz člena 17 zato bili izpolnjeni. – Komisija ni „pomešala“ določanja podpore začetku pregleda zaradi izteka ukrepov, določanja industrije Unije in izbire začasnega vzorca, saj so ti koraki ostali neodvisni drug od drugega in se je o njih odločalo posebej. Ni bilo dokazano, v kakšni meri je uporaba podatkov o proizvodnji in prodaji, ki so jih zagotovili proizvajalci Unije v okviru pregleda podpore začetku pregleda zaradi izteka ukrepa, vplivala na reprezentativnost vzorca. – Vzorec je bil oblikovan na podlagi razpoložljivih informacij v času izbire v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Po pripombah strani glede posebnih podatkov družb je bila pregledana reprezentativnost vzorca. Nobena izmed pripomb se ni štela za utemeljeno. – Kot zahteva člen 17 osnovne uredbe, je bil vzorec izbran na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje in prodaje, ki ga je mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Subjekti, ki pripadajo večjim skupinam in za katere je bilo ugotovljeno, da delujejo neodvisno od drugih hčerinskih družb iste skupine, se štejejo za reprezentativne za industrijo Unije, zato ni bilo treba preiskati celotne skupine na konsolidirani osnovi. Obenem so se družbe vzorčile kot gospodarski subjekti, pri čemer se je zagotovilo preverjanje vseh ustreznih podatkov. Poleg tega so odprodaje in povezane prodaje v obravnavanem obdobju sodile med značilnosti zadevnega sektorja, zato se šteje, da nobeden od navedenih elementov ni zmanjšal reprezentativnosti vzorca. (21) Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov („razkritje“) so strani ponovile zgoraj navedene argumente, ki so že bili obravnavani. (22) Trije indijski vzorčeni proizvajalci izvozniki, edini malezijski proizvajalec izvoznik in edini tajski proizvajalec izvoznik, ki so izrazili pripravljenost, da so vključeni v vzorec, so predložili izpolnjene vprašalnike. Vendar je bilo na podlagi izpolnjenega vprašalnika enega vzorčenega indijskega proizvajalca ugotovljeno, da je v OPP izvažal le neznatne količine zadevnega izdelka, zato so bili preveritveni obiski na koncu izvedeni pri preostalih dveh proizvajalcih izvoznikih, ki sta skupaj predstavljala 99 % skupnega uvoza iz Indije v Unijo v OPP. (23) Po razkritju je sodelujoči indijski proizvajalec zahteval izračun svoje stopnje dampinga. V zvezi s tem je bilo ponovno potrjeno, da je bil izvoz te družbe neznaten in zato v sedanjem pregledu zaradi izteka ukrepa ni imel učinka na ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga. Zato je bil ta zahtevek zavrnjen. (24) V obvestilu o začetku je bilo predvideno vzorčenje za nepovezane uvoznike. Nobeden od štiriindvajsetih pozvanih nepovezanih uvoznikov ni sodeloval v sedanji preiskavi. (25) Po začetku postopka je bil vzpostavljen stik z vsemi petimi znanimi dobavitelji surovin, ki so prejeli ustrezen vprašalnik. Vprašalnik sta izpolnila dva dobavitelja. (26) Po začetku postopka je bil vzpostavljen stik z vsemi znanimi uporabniki in združenji uporabnikov. Izpolnjen vprašalnik je predložilo sedemnajst uporabnikov. Odzvalo se je dvajset združenj uporabnikov iz šestnajstih držav članic, ki je izrazilo svoja stališča. (27) Preverjanje prejetih informacij (28) Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in posledične škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih zainteresiranih strani: (a) proizvajalci Unije: – Indorama Polymers Europe, UAB, Nizozemska; – Equipolymers, Italija, Nemčija; – Neo Group, UAB, Litva; – Novapet SA, Španija; (b) proizvajalci izvozniki v Indiji: – Dhunseri Petrochem & Tea Ltd, Kolkata; – Reliance Industries Ltd, Navi Mumbai; (c) proizvajalec v Maleziji: – MPI Polyester Industries Sdn Bhd, Shah Alam, Selangor; (d) proizvajalec na Tajskem: – Indorama Polymers Pcl, Bangkok; (e) uporabniki v Uniji: – Coca-Cola Europe, Belgija; – Nestle Waters France, Francija. B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK 1. Zadevni izdelek (29) Zadevni izdelek v tem pregledu je enak kot v zadnjem pregledu zaradi izteka ukrepa, ki se je zaključil leta 2007 in je naveden v uvodni izjavi (2), tj. polietilen tereftalat z viskoznim številom 78 ml/g ali več v skladu s standardom ISO 1628-5, ki se trenutno uvršča pod oznako KN 3907 60 20, in s poreklom iz Indije, Indonezije, Malezije, Tajvana in Tajske. 2. Podobni izdelek (30) Kot v prvotni preiskavi in preiskavi v zvezi s pregledom je bilo ugotovljeno, da imajo zadevni izdelek ter PET, ki se proizvaja in prodaja na domačih trgih v zadevnih državah, in PET, ki ga proizvajajo in prodajajo proizvajalci Unije v Uniji, enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti ter uporabo. Zato se štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. C. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA 3. Uvodne opombe (31) V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe se je proučilo, ali obstaja verjetnost, da bi iztek veljavnih ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga. (32) V primeru nesodelovanja, kot je bilo na primer v primeru Indonezije in Tajvana, so se uporabljala razpoložljiva dejstva v skladu s členom 18 osnovne uredbe. V zvezi z Malezijo in Tajsko so se uporabile informacije, ki so jih dale na voljo sodelujoče družbe, in razpoložljivi podatki. (33) Po podatkih Eurostata je skupni obseg uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav v OPP znašal 126 500 ton, kar je predstavljajo 4,5 % tržnega deleža Unije. (34) V zvezi z razvojem proizvodne zmogljivosti in domače potrošnje v zadevnih državah so se uporabili poročilo o lastniških tržnih informacijah, vključeno v zahtevek, javno dostopne informacije, kot so javni spletni profili družb, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki sodelujočih družb. 4. Indija 4.1. Uvodne opombe (35) Kot je navedeno zgoraj, je sodelovalo sedem indijskih proizvajalcev izvoznikov in trije so bili izbrani za vzorec. Ker je bilo za eno od vzorčenih družb ugotovljeno, da je v OPP izvažala le neznatne količine zadevnega izdelka, so bili preveritveni obiski na koncu izvedeni pri preostalih dveh proizvajalcih izvoznikih, ki sta skupaj predstavljala 99 % skupnega uvoza iz Indije v Unijo v OPP. (36) V OPP je skupni obseg indijskega uvoza znašal 97 000 ton, kar je predstavljalo 76 % skupnega uvoza iz držav, ki jih zadeva sedanji pregled, in približno 3,4 % tržnega deleža Unije. Za dva vzorčena indijska proizvajalca izvoznika je veljala zaveza in ugotovljeno je bilo, da sta v OPP upoštevala minimalno uvozno ceno (MIP). Ker sta predstavljala skoraj ves skupen izvoz iz Indije, je njun tržni delež ustrezal skoraj vsemu tržnemu deležu Indije. 4.2. Damping uvoza v OPP 4.2.1. Normalna vrednost (37) V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se je najprej za vsakega vzorčenega indijskega proizvajalca izvoznika določilo, ali je bila skupna domača prodaja podobnega izdelka neodvisnim strankam reprezentativna, tj. ali je celoten obseg take prodaje predstavljal vsaj 5 % ali več celotnega obsega ustreznega izvoza v Unijo. (38) Nato so bile opredeljene tiste vrste podobnega izdelka, ki so jih na domačem trgu prodali proizvajalci izvozniki, ki imajo v celoti reprezentativno domačo prodajo, in so enake ali neposredno primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Unijo. (39) Nato je bilo proučeno še, ali je domača prodaja vsakega sodelujočega proizvajalca izvoznika za posamezno vrsto izdelka reprezentativna, tj. ali domača prodaja posamezne vrste izdelka predstavlja vsaj 5 % ali več obsega prodaje iste vrste izdelka v Unijo. Nato je bilo za vrste izdelkov, ki so se prodajale v reprezentativnih količinah, proučeno, ali je bila taka prodaja opravljena v okviru običajnega poteka trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo storjeno tako, da se je določil delež domače prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu, ki je bila dobičkonosna, za vsako izvoženo vrsto zadevnega izdelka v OPP. (40) Ko je bilo ugotovljeno, da je bila na domačem trgu prodana zadostna količina vseh vrst izdelka in je bila prodaja opravljena v okviru običajnega poteka trgovanja, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje skupne domače prodaje zadevne vrste v OPP. 4.2.2. Izvozna cena (41) Ker je bil ves izvoz zadevnega izdelka izveden neposredno za neodvisne stranke v Uniji, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določena na podlagi cen, ki so se dejansko plačale ali se plačujejo. 4.2.3. Primerjava (42) Primerjava tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna in na enaki ravni trgovanja. (43) Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike v dejavnikih, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Zato so bile izvedene ustrezne prilagoditve za razlike pri stroških prevoza, zavarovanja, manipuliranja, finančnih stroških, stroških pakiranja, provizij in rabatov, kjer je bilo dokazano, da vplivajo na primerljivost cen. (44) Ena preiskovana družba je zahtevala prilagoditev v skladu s členom 2(10)(b) osnovne uredbe z utemeljitvijo, da so bile uvozne dajatve domnevno zaračunane za podoben izdelek, namenjen za potrošnjo v državi izvoznici, a so bile pozneje, ko je bil izdelek prodan za izvoz v Unijo, povrnjene z načini iz sheme za povračilo dajatev („DDS“). Vendar je preiskava pokazala, da ni povezave med vrednostjo povračila dajatev, izračunane kot določeni odstotek vrednosti FOB izvoženega izdelka, in dejanskimi dajatvami, plačanimi za uvožene vložke, ki jih zajema izvoženi izdelek. Pravzaprav je bilo ugotovljeno, da so celo izvozniki, ki vse svoje vložke nabavljajo lokalno in jih zato ne uvažajo, še vedno upravičeni do ugodnosti DDS. Zato je bila trditev zavrnjena. 4.2.4. Stopnja dampinga (45) V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe se je tehtana povprečna normalna vrednost glede na vrsto primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka. Ta primerjava je pokazala obstoj dampinga, ki je znašal 4,8 % oziroma 6,6 % za dva vzorčena proizvajalca izvoznika, ki sta v OPP izvažala v EU, čeprav so za obe družbi veljale cenovne zaveze. (46) Po razkritju je en proizvajalec izvoznik trdil, da izračun stopnje dampinga, ki je namesto na vseh mesecih temeljil na štirih mesecih domače prodaje v OPP, ni bil utemeljen in je njegovo stopnjo dampinga umetno povišal. Treba je opozoriti, da se ukrepi v okviru pregleda zaradi izteka ukrepa lahko ohranijo ali razveljavijo, vendar jih ni mogoče spremeniti. Poleg tega se je izvedla primerjava zadevnih štirih mesecev, tj. enega meseca za vsako četrtletje, in normalne vrednosti ter izvoznih cen istih mesecev. Torej je bila poštena primerjava zagotovljena. Zato je bila trditev zavrnjena. 4.3. Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov (47) Po določitvi obstoja dampinga v OPP se je preiskala tudi verjetnost nadaljevanja dampinga, če bi se ukrepi razveljavili. (48) V zvezi s tem so se analizirali naslednji elementi: obseg in cene dampinškega uvoza iz Indije, privlačnost trga Unije in drugih tretjih trgov, proizvodna zmogljivost in razpoložljiv presežek zmogljivosti za izvoz indijskih proizvajalcev. (49) Spodnja analiza je temeljila zlasti na preverjenih izpolnjenih vprašalnikih in študijah o tržnih informacijah, ki so bile navzkrižno preverjene z javno dostopnimi informacijami. 4.3.1. Obseg in cene dampinškega uvoza iz Indije (50) Uvoz iz Indije v Unijo se je v obravnavanem obdobju podvojil in v OPP dosegel približno 97 000 ton ter predstavljal 3,5 % skupne potrošnje EU v OPP. (51) V obravnavanem obdobju so uvozne cene nihale in sledile istim trendom kot prodajne cene industrije Unije na trgu Unije. Na splošno so se uvozne cene od leta 2008 do OPP povišale za 29 %. V OPP ni bilo ugotovljeno nelojalno nižanje cen. 4.3.2. Privlačnost trga Unije in drugih tretjih trgov (52) V OPP so bile indijske izvozne cene za tretje države na splošno nižje od domačih cen. Ta razlika v ceni je znašala do 7,5 % ravni izvoznih cen. (53) Indijske izvozne cene za tretje države so bile načeloma nižje od indijskih izvoznih cen za Unijo, na podlagi česar je mogoče sklepati, da je trg Unije privlačen, ker lahko ustvari večji dobiček. Vendar zaradi razlike v politiki določanja cen prav tako ni mogoče izključiti, da bi se cene za Unijo še bolj znižale, če bi se ukrepi razveljavili. (54) Po razkritju je proizvajalec izvoznik ugovarjal, da je na oceno privlačnosti trga Unije vplival obstoj zaveze, kar je pomenilo, da je lahko izvažal le, kadar so bile cene visoke. Vendar primerjava minimalne uvozne cene, uvedene z zavezo, in cene franko tovarna izvoza v Unijo v osmih mesecih, ko se je za proizvajalca ugotovilo, da izvaža v Unijo, pokaže, da je bila izvozna cena za Unijo v povprečju znatno višja od minimalne uvozne cene, kar pomeni, da je bil vpliv zaveze na politiko določanja cen majhen, če je sploh obstajal. Torej sam obstoj zaveze ni spremenil sklepa v zvezi s privlačnostjo trga Unije. Zato je bil ta argument zavrnjen. (55) Proizvodna zmogljivost in razpoložljiv presežek zmogljivosti za izvoz indijskih proizvajalcev (56) V OPP je proizvodna zmogljivost Indije znašala 700 000–900 000 ton, presežek razpoložljive proizvodne zmogljivosti za izvoz pa je znašal 200 000–300 000 ton. (57) Glede na informacije, zbrane med preiskavo, se pričakuje, da se bo zmogljivost Indije nadalje povečala in do leta 2014 dosegla približno 1 600 000–1 800 000 ton. Navedeno povečanje bo po pričakovanjih bolj strmo kot povečanje domače potrošnje. Posledično se ocenjuje, da bo presežek zmogljivosti glede na povpraševanje na domačem trgu leta 2014 znašal okoli 600 000–700 000 ton, kar bi predstavljajo 21–25 % celotne potrošnje Unije v OPP. Treba je tudi opozoriti, da v Turčiji in Južni Afriki veljajo ukrepi trgovinske zaščite proti Indiji, kar potencialno zmanjšuje trge, ki bi lahko bili razpoložljivi za indijski izvoz. (58) Obstaja verjetnost, da bi se izvoz v Unijo povečal, če bi se ukrepi razveljavili, zlasti zaradi višje ravni cen na trgu Unije in velikosti trga z visoko potrošnjo. Po drugi strani ni mogoče izključiti, da bi proizvajalci izvozniki še zmanjšali izvozne cene za Unijo ter da bi se damping, ugotovljen v OPP, zato še zaostril. (59) Nek proizvajalec izvoznik je navedel, da bi se razpoložljiva proizvodna zmogljivost za izvoz v Indiji po letu 2014 zmanjšala, zaradi česar bi bilo sedanje stanje le začasno. Opozoriti je treba, da je bilo domnevno zmanjšanje razpoložljive zmogljivosti za izvoz po letu 2014 ugotovljeno v skladu z napovedmi poročila o tržnih informacijah. Zato je bilo sklenjeno, da ta navedba ni spremenila analize v zvezi z razvojem razpoložljive zmogljivosti za izvoz. Po razkritju je proizvajalec izvoznik trdil, da so bili pomembni začasni razpoložljivi presežki zmogljivosti za izvoz neizogibni, saj se na splošno povečanja proizvodne zmogljivosti lahko izvedejo le v velikih količinah zaradi minimalne velikosti sodobnih obratov PET. V zvezi s tem je treba opozoriti, da se je proizvodna zmogljivost v OPP in naslednjim letom povečala v razponu od najmanj 150 000 do 200 000 ton. Torej navedeno sklepanje samo ne more upravičiti razpoložljivega presežka zmogljivosti za izvoz iz uvodne izjave (55). V tem okviru je vzrok razpoložljivega presežka zmogljivosti vsekakor nepomemben. Zato je bila trditev zavrnjena. (60) Nekatere strani so trdile, da bi razpoložljiv presežek zmogljivosti za izvoz, ki nastaja v Indiji, lahko absorbirale tudi druge tretje države, zato razpoložljiv presežek zmogljivosti za izvoz, kot ga je izračunala Komisija, ni bil pravilno ocenjen. Ni se domnevalo, da bi se celota katerega koli razpoložljivega presežka zmogljivosti usmerila v Unijo. Zato je bila trditev zavrnjena. (61) Proizvajalec izvoznik je izjavil, da sta Turčija in Južna Afrika precej nepomembna izvozna trga, in ugovarjal obstoju ukrepov trgovinske zaščite proti Indiji v teh državah, ki po mnenju Komisije kažejo na to, da je Indija zadevni izdelek na trg Unije izvažala po dampinških cenah. Komisija je ocenila, da ukrepi trgovinske zaščite proti uvozu iz Indije, ki veljajo v Turčiji in Južni Afriki, potencialno zmanjšujejo trge, ki bi lahko bili razpoložljivi za indijski izvoz. Če bi bila trditev, da sta Turčija in Južna Afrika nepomembna izvozna trga, resnična, povečan presežek zmogljivosti v Indiji pomeni verjetnost povečanega izvoza v Unijo tudi brez ukrepov trgovinske zaščite, ki sta jih uvedli Turčija in Južna Afrika. Zato je bila trditev zavrnjena. 4.3.3. Sklep o verjetnosti nadaljevanja dampinga (62) Na podlagi navedenega, zlasti ob upoštevanju nadaljnjega dampinga in razpoložljivega visokega presežka zmogljivosti, je mogoče sklepati, da bi bil znaten obseg uvoza po dampinških cenah iz Indije verjetno preusmerjen na trg Unije, če bi se ukrepi iztekli, zato je nadaljevanje dampinga verjetno. 5. Indonezija 5.1. Uvodne opombe (63) Nobeden od petih znanih indonezijskih proizvajalcev izvoznikov ni sodeloval pri preiskavi, zato je analiza verjetnosti nadaljevanja dampinga temeljila na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe. (64) Po podatkih Eurostata je obseg uvoza iz Indonezije v OPP znašal 253 ton, kar je predstavljalo približno 0 % skupnega izvoza iz držav, ki jih zadeva sedanji pregled, in približno 0 % tržnega deleža Unije. 5.2. Damping uvoza v OPP (65) Ob upoštevanju pomanjkanja sodelovanja in na podlagi elementov iz zahtevka za pregled je uvoz iz Indonezije potekal po dampinških cenah z 10,8-odstotno stopnjo dampinga. 5.3. Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov (66) Po določitvi obstoja dampinga v OPP se je preiskala tudi verjetnost nadaljevanja dampinga, če bi se ukrepi razveljavili. (67) V zvezi s tem so se analizirali naslednji elementi: obseg in cene dampinškega uvoza iz Indonezije, privlačnost trga Unije in drugih tretjih trgov ter proizvodna zmogljivost in razpoložljiv presežek zmogljivosti za izvoz indonezijskih proizvajalcev. 5.3.1. Obseg in cene dampinškega uvoza iz Indonezije (68) Uvoz iz Indonezije v Unijo je v celotnem obravnavanem obdobju potekal na zelo nizki ravni. Leta 2008 uvoza ni bilo. Leta 2009 je uvoz znašal približno 400 ton, leta 2010 se je povečal na približno 1000 ton in se v OPP ponovno zmanjšal na 253 ton. Ustrezni tržni delež celotne potrošnje Unije tega uvoza je v celem obravnavanem obdobju znašal približno 0 %. (69) Leta 2009 in 2010 so bile indonezijske uvozne cene v povprečju višje od uvoznih cen industrije Unije na trgu Unije. Čeprav so bile povprečne indonezijske uvozne cene v OPP nekoliko nižje od uvoznih cen industrije Unije na trgu Unije, bi se lahko navedene ravni cen obravnavale za podobne. V OPP ni bilo ugotovljeno nelojalno nižanje cen. 5.3.2. Privlačnost trga Unije in drugih tretjih trgov (70) Informacije iz zahtevka za pregled in uradno spletno mesto indonezijske statistike trgovine so zajemali širše področje uporabe izdelka kot zadevni izdelek. Zato cen za izvozne trge tretjih držav ni bilo mogoče zanesljivo določiti. (71) Zaradi pomanjkanja sodelovanja ni bilo mogoče določiti niti domačih cen. 5.3.3. Proizvodna zmogljivost in razpoložljiv presežek zmogljivosti za izvoz (72) Ker Indonezija ni sodelovala, sta bila razvoj proizvodne zmogljivosti in povpraševanje na domačem trgu določena na podlagi podatkov iz zahtevka za pregled, ki so bili spremenjeni po prejetju navedbe vložnika med preiskavo, v skladu s katero se edina napoved načrta za povečanje zmogljivosti v zahtevku za pregled ne bi uresničila. Spremenjeni podatki so se navzkrižno preverili z javno dostopnimi informacijami, kot so javni spletni profili družb. Na podlagi navedenega se zdi, da je proizvodna zmogljivost v Indoneziji ostala na enaki ravni v celotnem obravnavanem obdobju, in sicer na 400 000–600 000 tonah. Razpoložljiv presežek zmogljivosti za izvoz se je v obravnavanem obdobju stalno zmanjševal in v OPP dosegel 65–70 % skupne zmogljivosti države, kar je predstavljajo 9–11 % celotne potrošnje EU. Vsaj do leta 2014 ni predvidenega povečanja zmogljivosti. Obenem se pričakuje povečanje potrošnje v Indoneziji. Posledično se pričakuje zmanjšanje deleža razpoložljive proizvodne zmogljivosti za izvoz, ki bo predstavljal le zelo majhen delež celotne potrošnje Unije v OPP. 5.3.4. Sklep o verjetnosti nadaljevanja dampinga (73) Ob upoštevanju navedenega, zlasti ugotovitev glede pričakovanega razvoja zmogljivosti, je bilo sklenjeno, da ni verjetno, da bi indonezijski proizvajalci izvozniki kratko- do srednjeročno nadaljevali z izvozom škodljivih količin na trg Unije po dampinških cenah, če bi se ukrepi razveljavili. 6. Malezija 6.1. Uvodne opombe (74) Pri preiskavi je sodeloval le eden od dveh znanih proizvajalcev, za katerega je bilo ugotovljeno, da v OPP ni izvažal v Unijo. Ta proizvajalec je v OPP predstavljal približno 20 % skupne proizvodne zmogljivosti Malezije. Informacije, ki jih je zagotovil sodelujoči proizvajalec v Maleziji, so se uporabile v zvezi z analizo obnašanja pri določanju cen na malezijskem domačem trgu in drugimi trgi tretjih držav. (75) Ugotovitve so temeljile tudi na dostopnih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe, tj. na zahtevku za pregled in javno dostopnih informacijah, kot so javni spletni profili družb. (76) V OPP je uvoz iz Malezije v Unijo znašal 17 000 ton, kar je predstavljalo 13 % skupnega uvoza iz držav, ki jih zadeva sedanji pregled, in skoraj 0,6 % tržnega deleža Unije. 6.2. Damping uvoza v OPP (77) Na podlagi zahtevka za pregled je uvoz iz Malezije potekal po dampinških cenah s 6,7-odstotno stopnjo dampinga. (78) Ker sodelujoči proizvajalec v OPP ni izvažal v Unijo, za navedeno družbo ni bilo mogoče izračunati stopnje dampinga. Vendar je bila normalna vrednost izračunana na podlagi domače prodaje in primerjava te normalne vrednosti z malezijsko uvozno ceno za Unijo, kot jo navaja Eurostat, daje vrednost, ki ustreza stopnji dampinga iz uvodne izjave (75). 6.3. Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov (79) Po določitvi obstoja dampinga v OPP se je preiskala tudi verjetnost nadaljevanja dampinga, če bi se ukrepi razveljavili. (80) V zvezi s tem so se analizirali naslednji elementi: obseg in cene dampinškega uvoza iz Malezije, privlačnost trga Unije in drugih tretjih trgov ter proizvodna zmogljivost in razpoložljiv presežek zmogljivosti za izvoz malezijskih proizvajalcev. 6.3.1. Obseg in cene dampinškega uvoza iz Malezije (81) Uvoz iz Malezije v Unijo se je v obravnavanem obdobju povečal s približno 8 000 ton na 17 000 ton po strmem upadu v letih 2009 in 2010. Kljub splošnemu povečanju uvoza iz Malezije je tržni delež znašal približno 0 %, razen v OPP, ko je dosegel 0,6 %. (82) V obravnavanem obdobju so uvozne cene nihale in sledile istim trendom kot prodajne cene industrije Unije na trgu Unije. Na splošno so se uvozne cene od leta 2008 do OPP povišale za 25%. V OPP ni bilo ugotovljeno nelojalno nižanje cen. 6.3.2. Privlačnost trga Unije in drugih tretjih trgov (83) V OPP je sodelujoči proizvajalec izvoznik izvozil 300–500 ton podobnega izdelka v druge tretje države. Analiza navedene prodaje kaže, da so bile malezijske izvozne cene za tretje države v OPP na splošno višje od njenih domačih cen. Razlika v ceni je znašala 5–10 %. 6.3.3. Proizvodna zmogljivost in razpoložljiv presežek zmogljivosti za izvoz (84) Na podlagi zahtevka za pregled, ki je bil navzkrižno preverjen z javno dostopnimi informacijami, kot so javni spletni profili družb, je bilo ugotovljeno, da je skupna proizvodna zmogljivost Malezije v OPP znašala približno 100 000–300 000 ton. Razpoložljiv presežek zmogljivosti za izvoz se je v obravnavanem obdobju stalno zmanjševal in v OPP dosegel okrog 52–55% skupne zmogljivosti države, kar je predstavljajo 3–4% celotne potrošnje EU. Glede na iste vire se pričakuje, da bo proizvodna zmogljivost ostala na tej ravni vsaj do leta 2014, domača potrošnja pa naj bi se povečala. Posledično se pričakuje zmanjšanje deleža razpoložljive proizvodne zmogljivosti za izvoz, ki naj bi predstavljal 2–3 % celotne potrošnje Unije v OPP. Zato se ne pričakuje, da bi se obseg izvoza iz Malezije znatno povečal, če bi se ukrepi razveljavili. 6.3.4. Sklep o verjetnosti nadaljevanja dampinga (85) Ob upoštevanju navedenega, zlasti ugotovitev glede pričakovanega razvoja zmogljivosti, je bilo sklenjeno, da ni verjetno, da bi malezijski proizvajalci izvozniki kratko- do srednjeročno nadaljevali z izvozom škodljivih količin na trg Unije po dampinških cenah, če bi se ukrepi razveljavili. 7. Tajvan 7.1. Uvodne opombe (86) Pri preiskavi ni sodeloval nobeden od štirih tajvanskih proizvajalcev izvoznikov, zato je analiza verjetnosti nadaljevanja dampinga temeljila na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe. (87) V OPP je obseg uvoza v Unijo iz Tajvana znašal 12 000 ton, kar je predstavljalo 9,7 % skupnega uvoza iz držav, ki jih zadeva sedanji pregled, in približno 0,4 % tržnega deleža Unije. 7.2. Damping uvoza v OPP (88) Ob upoštevanju pomanjkanja sodelovanja in na podlagi elementov iz zahtevka za pregled je uvoz iz Tajvana potekal po dampinških cenah z 12-odstotno stopnjo dampinga. (89) Po razkritju so nekatere strani trdile, da bi Komisija pri izračunu stopnje dampinga morala uporabiti domače in izvozne cene tajvanskega proizvajalca PET, ki je bil vložnik zahtevka za pregled glede „novega izvoznika“ v skladu s členom 11(4) osnovne uredbe[18], katerega obdobje preiskave se je prekrivalo z OPP sedanjega postopka. Vendar je treba poudariti, da zadevni proizvajalec PET v tem pregledu zaradi izteka ukrepa ni sodeloval. Informacije, predložene v okviru preiskave, se lahko uporabijo le za namen, zaradi katerega so bile zahtevane. Zato informacij, pridobljenih v navedenem pregledu glede „novega izvoznika“, ni mogoče uporabiti v okviru sedanjega pregleda zaradi izteka ukrepa. Poleg tega je zadevni proizvajalec PET najmanjši v Tajvanu in njegov izvoz v Unijo je predstavljal le neznaten delež skupnega tajvanskega izvoza v OPP. Zato je bila trditev zavrnjena. Strani so trdile, da uvoz iz Tajvana v OPP na splošno ni bil dampinški. Vendar je treba opozoriti, da nobeden od tajvanskih proizvajalcev izvoznikov ni sodeloval, zato na podlagi podatkov, ki so jih predložili ti proizvajalci izvozniki, dampinga ni bilo mogoče določiti. Trditev, da damping ni obstajal, torej ni bila utemeljena z nobenimi dokazi in je bila zavrnjena. 7.3. Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov (90) Po določitvi obstoja dampinga v OPP se je preiskala tudi verjetnost nadaljevanja dampinga, če bi se ukrepi razveljavili. (91) V zvezi s tem so se analizirali naslednji elementi: obseg in cene dampinškega uvoza iz Tajvana, privlačnost trga Unije in drugih tretjih trgov ter proizvodna zmogljivost in razpoložljiv presežek zmogljivosti za izvoz tajvanskih proizvajalcev. 7.3.1. Obseg in cene dampinškega uvoza iz Tajvana (92) Uvoz iz Tajvana v Unijo se je v obravnavanem obdobju povečal s približno 10 000 ton na 12 000 ton po upadu v letih 2009 in 2010. Kljub splošnemu povečanju uvoza iz Tajvana je tržni delež ostal približno 0 % in je v OPP dosegel 0,4 % celotne potrošnje Unije v OPP. (93) V obravnavanem obdobju so uvozne cene nihale in sledile istim trendom kot prodajne cene industrije Unije na trgu Unije. Na splošno so se uvozne cene od leta 2008 do OPP povišale za 27 %. V OPP ni bilo ugotovljeno nelojalno nižanje cen. 7.3.2. Privlačnost trga Unije in drugih tretjih trgov (94) Statistka tajvanskega urada za zunanjo trgovino kaže, da je prodaja tretjim državam potekala v velikem obsegu in znašala približno 60 % skupne proizvodne zmogljivosti države v OPP. (95) Primerjava med povprečno izvozno ceno, ki jo je dal na voljo isti vir, z normalno vrednostjo iz zahtevka za pregled je pokazala, da je bila izvozna cena za tretje države na splošno nižja od domačih cen. Ta razlika v ceni je znašala do približno 12 % ravni izvoznih cen. (96) Statistika tajvanskega urada za zunanjo trgovino je pokazala, da so bile povprečne izvozne cene za tretje države pod ravnjo cen industrije Unije v Uniji. Razlika v ceni je znašala do približno 7 % izvoznih cen. Ugotovljeno je bilo, da je bila povprečna izvozna cena za Unijo tudi v OPP višja od povprečne izvozne cene za druge tretje države. Razlika je znašala do 5,5 % izvozne cene za druge tretje države. To je torej spodbuda za izvoz v Unijo, kjer je prevladujoča raven cen industrije Unije višja. To nakazuje, da bi tajvanski izvozniki verjetno izvažali PET v Unijo po dampinških cenah in v količinah nad ravnmi, ki bi verjetno povzročile škodo, če bi se ukrepi razveljavili in tudi glede na velik razpoložljiv presežek zmogljivosti za izvoz (glej uvodni izjavi (97) in (98)). (97) Po razkritju je ena zainteresirana stran nasprotovala, da je Komisija uporabila statistične podatke tajvanskega urada za zunanjo trgovino z utemeljitvijo, da koda izdelka domnevno ni sovpadala z zadevnim izdelkom. Dejstvo je, da Tajvan in Unija uporabljata različne lestvice za merjenje viskoznosti, in sicer „intrinzično viskoznost“ v Tajvanu in „viskozno število“ v Uniji. Vendar je z uporabo matematičnega razmerja med obema lestvicama mogoče skleniti, da uporabljena tajvanska koda izdelka ustreza zadevnemu izdelku. Zato je bila navedba zavrnjena. 7.3.3. Proizvodna zmogljivost in razpoložljiv presežek zmogljivosti za izvoz (98) Ker Tajvan ni sodeloval, sta bila razvoj zmogljivosti in povpraševanje na domačem trgu določena na podlagi podatkov iz zahtevka za pregled, ki so bili navzkrižno preverjeni z javno dostopnimi informacijami, kot so javni spletni profili družb. (99) Skupna proizvodna zmogljivost v Tajvanu je v OPP znašala približno 1 000 000–1 200 000 ton. Razpoložljiv presežek zmogljivosti za izvoz je ostal stabilen v prvih treh letih obravnavanega obdobja in se je povečal v OPP, ko je predstavljal približno 80 % skupne zmogljivosti države v OPP in 28–33 % celotne potrošnje Unije v OPP. Glede na iste vire se pričakuje, da se bo proizvodna zmogljivost znatno povečevala vsaj do leta 2014, domača potrošnja pa naj bi se le malo povečala. Posledično se pričakuje povečanje deleža razpoložljive proizvodne zmogljivosti za izvoz na 1 200 000–1 300 000 ton, kar bi predstavljalo 42–47 % celotne potrošnje Unije v OPP. (100) To dokazuje, da so tajvanski proizvajalci izvozniki zadevnega izdelka zelo odvisni od izvoza in zelo verjetno je, da se bo izvoz v Unijo povečal, če bi se ukrepi razveljavili. Zlasti je raven cen industrije Unije na trgu Unije višja kot izvozna cena Tajvana na izvoznih trgih tretjih držav, zato je trg Unije privlačnejši od trgov drugih tretjih držav. Na drugi strani pa ni mogoče izključiti, da bi nekateri izvozniki morda znižali izvozne cene za Unijo, da bi povečali tržni delež. Poleg tega v Turčiji in Južni Afriki veljajo ukrepi trgovinske zaščite proti Tajvanu. To zmanjšuje prosti dostop do potencialnih drugih trgov za tajvanske izvoznike. (101) Nekatere zainteresirane strani so trdile, da Tajvan nima proste zmogljivosti, ki bi omogočala znatno povečanje izvoza v Unijo. Poleg tega so trdile, da so glavni izvozni trgi tajvanske proizvodnje PET na azijsko-pacifiškem območju in v obeh Amerikah. Uvozne cene CIF tajvanskega PET so višje od cen vseh drugih glavnih virov uvoza v Unijo in veljavnih ukrepov za uvoz PET s poreklom iz Tajvana je zelo malo, njihov iztek pa ne bi pomenil bistvene razlike v ceni. (102) Treba je omeniti, da v sedanjem pregledu ni sodeloval noben tajvanski proizvajalec izvoznik. Poleg tega ugotovitve iz uvodnih izjav (97) in (98) kažejo nasprotno. Na podlagi tega je treba vse trditve zadevnih strani zavrniti. (103) Po razkritju so te strani ponovno poudarile pomen azijsko-pacifiškega območja in območja Južne Amerike kot izvoznih trgov in trdile, da bi ta trga privabila znaten delež napovedanega tajvanskega povečanja razpoložljivega presežka zmogljivosti za izvoz. V podporo tej trditvi so strani navedle sorazmerne vrednosti proizvodne zmogljivosti in povpraševanja na domačem trgu leta 2012 in 2020 za obe območji. Treba je poudariti, da je stanje leta 2020 nepomembno za sedanji pregled zaradi izteka ukrepa in da uporaba leta 2012 kot enega pojma primerjave pomeni neupoštevanje pomembnih povečanj zmogljivosti, ki so se izvedla v OPP in do leta 2012. Zato je bila trditev zavrnjena. (104) Poleg tega so nekatere strani trdile, da bi bilo treba pri razpoložljivem presežku zmogljivosti za izvoz, ki nastaja v Tajvanu, upoštevati povečanje povpraševanja na drugih tretjih trgih. Zato so trdile, da razpoložljiv presežek zmogljivosti za izvoz ni bil ustrezno ocenjen. Kot je navedeno v uvodni izjavi (58), v preiskavi ni bilo ugotovljeno, da bi se vsa razpoložljiva zmogljivost za izvoz usmerila v Unijo. Ni se štelo, da bi se kakršen koli celoten razpoložljiv presežek zmogljivosti za izvoz usmeril v Unijo. Na podlagi razpoložljivih podatkov je smiselno upoštevati, da se zaradi privlačnosti trga Unije v smislu cene in velikosti ter velikega obsega dodatne razpoložljive zmogljivosti za izvoz pričakuje, da bodo količine, ki bodo verjetno usmerjene na trg Unije, nad ravnmi, ki bi verjetno povzročile škodo. Poleg tega je treba opozoriti, da nobeden od tajvanskih proizvajalcev PET ni sodeloval v preiskavi in da natančni podatki o dejanski proizvodnji in zmogljivosti ter domači prodaji in izvozu niso bili na voljo. Zato je bilo treba sklepe v zvezi z nadaljevanjem dampinga utemeljiti na razpoložljivih dejstvih, kot je navedeno v uvodni izjavi (84). V zvezi s tem je za izvoz iz Tajvana ob upoštevanju znatnih razpoložljivih količin za izvoz in glede na analizo ravni izvoznih cen za druge tretje države ter ravni cen v Uniji v uvodnih izjavah (93) do (95) razumno šteti, da bo v primeru razveljavitve ukrepov preusmerjen v Unijo po dampinških cenah in v količinah nad ravnmi, ki bi verjetno povzročile škodo. Zato je bila trditev zavrnjena. (105) Druga stran je trdila, da je dajatev ad valorem, ki se je uporabljala za Tajvan v OPP, na zelo nizki stopnji, zaradi česar ni mogoče sklepati, da bo uvoz iz Tajvana v primeru razveljavitve ukrepov potekal po dampinških stopnjah. Sedanja veljavna stopnja dampinga je minimalna cena na podlagi dajatve ad valorem v višini 12,4 %. Dejstvo, da so bile cene višje v OPP in bi bila zato stopnja hipotetične dajatve ad valorem nižja, je nepomembno, saj ne upošteva verjetnih razvojev cen po OPP v primeru razveljavitve ukrepov, kot je prikazano v uvodnih izjavah (94) in (98). Zato je bil ta argument zavrnjen. 7.3.4. Sklep o verjetnosti nadaljevanja dampinga (106) Ob upoštevanju velike in vedno večje zmogljivosti, privlačnosti trga Unije in veljavnih ukrepov v drugih tretjih državah je bilo sklenjeno, da bi bil izvoz iz Tajvana verjetno preusmerjen v Unijo po dampinških cenah v količinah, ki bi verjetno povzročile škodo, če bi se ukrepi iztekli. (107) Po razkritju je ena stran trdila, da bi bilo treba domnevno nizko stopnjo dampinške dajatve v OPP upoštevati v analizi verjetnosti ponovitve ali nadaljevanja dampinga. Vendar je treba opozoriti, da nobeden od proizvajalcev izvoznikov v Tajvanu ni sodeloval, in zato trditev, da so bile stopnje dampinga v OPP nizke, ni bila utemeljena in je bila zavrnjena. Treba je poudariti, da so bile stopnje dampinga, ugotovljene v OPP na podlagi razpoložljivih dejstev, 12-odstotne. Kot je navedeno v uvodni izjavi (104), je analiza verjetnega razvoja cen tajvanskega izvoza v primeru izteka ukrepov pokazala, da je obstajala verjetnost nadaljevanja dampinga. Zato je bila trditev zavrnjena. 8. Tajska 8.1. Uvodne opombe (108) Sodeloval je le en proizvajalec izvoznik, ki v OPP ni izvažal PET v Unijo. Sodelujoči proizvajalec je v OPP predstavljal približno 25 % skupne proizvodne zmogljivosti Tajske. Na Tajskem so še trije drugi proizvajalci, ki niso sodelovali. Ugotovitve so torej temeljile tudi na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe. (109) V OPP je izvoz v Unijo znašal 727 ton, kar je predstavljalo 0,6 % skupnega uvoza iz držav, ki jih zadeva sedanji pregled, in približno 0 % tržnega deleža Unije. 8.2. Damping uvoza v OPP (110) Glede na zahtevek za pregled je izvoz v Unijo potekal po dampinških cenah s 14,1-odstotno stopnjo dampinga. (111) Ker sodelujoča družba v OPP ni izvažala v Unijo, za navedeno družbo ni bilo mogoče izračunati stopnje dampinga. Vendar je bila normalna vrednost izračunana na podlagi domače prodaje in primerjava te normalne vrednosti s ceno uvoza iz Tajske v Unijo, kot jo navaja Eurostat, daje vrednost, ki ustreza stopnji dampinga iz uvodne izjave (108). 8.3. Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov (112) Po določitvi obstoja dampinga v OPP se je preiskala tudi verjetnost nadaljevanja dampinga, če bi se ukrepi razveljavili. (113) V zvezi s tem so se analizirali naslednji elementi: obseg in cene dampinškega uvoza s Tajske, privlačnost trga Unije in drugih tretjih trgov ter proizvodna zmogljivost in razpoložljiv presežek zmogljivosti za izvoz tajskih proizvajalcev. 8.3.1. Obseg in cene dampinškega uvoza s Tajske (114) Uvoz s Tajske v Unijo je ostal na zanemarljivi ravni v celotnem obravnavanem obdobju, v letih 2009 in 2010 pa uvoz ni potekal. V OPP se je uvoz povečal s 500 ton leta 2008 na približno 700 ton, kar je predstavljalo približno 0 % celotne potrošnje Unije v OPP. (115) V obravnavanem obdobju so se uvozne cene povišale s približno 980 EUR/tono leta 2008 na približno 1 300 EUR/tono v OPP, tj. za 32 %. V OPP ni bilo ugotovljeno nelojalno nižanje cen. 8.3.2. Privlačnost trga Unije in drugih tretjih trgov (116) Ugotovljeno je bilo, da je bila povprečna domača cena edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika v OPP nižja od povprečne cene, ki jo zaračunava industrija Unije v Uniji. Razlika v ceni je znašala 9 %. (117) Ugotovljeno je bilo, da je sodelujoči proizvajalec izvoznik izvažal na druge trge tretjih držav in ne le na trg Unije. Njegova povprečna izvozna cena za navedene trge na podlagi franko tovarna je bila nižja od normalne vrednosti. Razlika v ceni je znašala do 10,8 % povprečnih izvoznih cen. (118) Izvoz sodelujočega proizvajalca izvoznika v tretje države je potekal po cenah, ki so bile pod ravnjo cen industrije Unije v Uniji. Razlika v ceni je znašala 6,6 % izvoznih cen za trge tretjih držav. 8.3.3. Proizvodna zmogljivost in razpoložljiv presežek zmogljivosti za izvoz (119) Proizvodna zmogljivost Tajske je bila ugotovljena na podlagi informacij iz zahtevka za pregled, javno dostopnih informacij, kot so javni spletni profili družb, in izpolnjenega vprašalnika sodelujoče družbe. (120) Proizvodna zmogljivost na Tajskem se je v obravnavanem obdobju bistveno povečala in predstavljala več kot trikratno domačo potrošnjo na Tajskem v OPP. Skupna proizvodna zmogljivost na Tajskem je v OPP znašala 700 000–900 000 ton. Razpoložljiv presežek proizvodne zmogljivosti za izvoz se je v obravnavanem obdobju stalno zmanjševal in v OPP dosegel 70–75 % skupne zmogljivosti države, kar je predstavljalo 17–22 % celotne potrošnje EU. To kaže, da je Tajska izvozno usmerjena država in da so tajski proizvajalci zadevnega izdelka zelo odvisni od izvoza. Preiskava je pokazala, da se bo zmogljivost do leta 2014 še nadalje povečala na 800 000–1 000 000 ton. Na podlagi istih virov pa se povpraševanje na domačem trgu ne bo povečalo v istem tempu in bo ostalo na sorazmerno nizki ravni. Posledično se v bližnji prihodnosti pričakuje znatno povečan presežek zmogljivosti na približno 700 000–800 000 ton glede na povpraševanje na domačem trgu, kar bi predstavljajo 25–30 % celotne potrošnje Unije v OPP. Poleg tega v Turčiji in Maleziji veljajo ukrepi trgovinske zaščite proti Tajski, kar zmanjšuje prost dostop do potencialnih izvoznih trgov tretjih držav. Ob upoštevanju znatnih razpoložljivih količin za izvoz in glede na analizo ravni izvoznih cen za druge tretje države ter ravni cen v Uniji v uvodnih izjavah (114) do (116) je za izvoz s Tajske razumno šteti, da bo v primeru razveljavitve ukrepov preusmerjen v Unijo po dampinških cenah in v količinah nad ravnmi, ki bi verjetno povzročile škodo. (121) Po razkritju je tajski urad za zunanjo trgovino trdil, da bi bilo treba primerjavo proizvodne zmogljivosti in povpraševanja na domačem trgu upoštevati na ravni regije ASEAN. Treba je opozoriti, da tajska vlada svoje trditve ni utemeljila, zato spreminjanja sklepov na podlagi razpoložljive presežne zmogljivosti za izvoz na Tajskem ni mogoče upravičiti. 8.3.4. Sklep o verjetnosti nadaljevanja dampinga (122) Ob upoštevanju velike in vedno večje zmogljivosti, privlačnosti trga Unije in veljavnih ukrepov v drugih tretjih državah je bilo sklenjeno, da bi bil izvoz s Tajske v primeru izteka ukrepov verjetno preusmerjen v Unijo po dampinških cenah v količinah, ki bi verjetno povzročile škodo. D. OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE 1. Proizvodnja v Uniji in industrija Unije (123) Podobni izdelek proizvaja 13 znanih proizvajalcev v Uniji. Ti predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe in bodo v nadaljnjem besedilu imenovani „industrija Unije“. (124) Dvanajst znanih proizvajalcev Unije, ki jih v tem primeru zastopa pritožnik, je sodelovalo v preiskavi in jo podpiralo. Še en znan proizvajalec Unije ni sodeloval v sedanjem pregledu. (125) Za določitev celotne proizvodnje Unije v OPP so bile uporabljene vse razpoložljive informacije o industriji Unije, kot so izpolnjeni vprašalniki, Eurostat in zahtevek za pregled. (126) Za trg Unije za PET je značilno sorazmerno veliko število proizvajalcev, ki običajno pripadajo večjim skupinam s sedežem zunaj Unije. Industrija Unije za PET je v obdobju od leta 2000 do 2012 doživela več tranzicij. Trg je v postopku konsolidacije s številnimi nedavnimi prevzemi in zaprtji. Novi izdelki, kot so reciklirani PET in biološki PET, se še naprej razvijajo skupaj kot razmeroma nov stranski produkt industrije recikliranja. (127) Po razkritju so nekatere strani trdile, da je bil opis položaja industrije Unije netočen, saj je pet proizvajalcev dejansko pripadalo veliki mednarodni skupini, drugi trije proizvajalci pa so bili povezani z družbami za embalažo PET. Nobeno izmed teh dejstev ni v nasprotju z opisom iz uvodne izjave (124), ki izrecno navaja, da proizvajalci Unije običajno pripadajo večjim skupinam, kot je bilo razkrito. Učinek te koncentracije je obravnavan v uvodni izjavi (209). Ocena učinka omejenega trga je analizirana v uvodnih izjavah (203) do (205). (128) Kot je že navedeno, je bil zaradi razmeroma velikega števila sodelujočih proizvajalcev Unije izbran vzorec štirih proizvajalcev Unije, ki so v OPP predstavljali več kot 50 % proizvodnje in prodaje celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. E. RAZMERE NA TRGU UNIJE 1. Potrošnja unije (129) Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije in podatkov o obsegu uvoza, pridobljenih od Eurostata, pri čemer so podatki o nesodelujočem proizvajalcu Unije temeljili na ocenah na podlagi zahtevka za pregled. (130) Potrošnja se je po začetnem povečanju v letih 2009 in 2010 rahlo zmanjšala, in sicer v primerjavi z letom 2008 za 2 % v OPP, ko je skupaj znašala 2,802 milijona ton. Preglednica 1 Potrošnja || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Obseg (v tonah) || || || || Potrošnja || 2 868 775 || 2 934 283 || 2 919 404 || 2 802 066 Indeks || 100 || 102 || 102 || 98 Vir: izpolnjeni vprašalniki, Eurostat in zahtevek za pregled. || 2. Uvoz iz zadevnih držav 2.1. Kumulacija (131) V pregledu zaradi izteka ukrepa, ki se je zaključil leta 2007, je bil uvoz PET s poreklom iz Indije, Tajvana, Tajske, Malezije in Indonezije kumulativno ocenjen v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe. Proučeno je bilo, ali je kumulativna ocena primerna tudi za sedanjo preiskavo. (132) V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da so bile stopnje dampinga, ugotovljene za uvoz iz Indije, Tajvana, Tajske, Indonezije in Malezije, nad ravnjo de minimis. Kar zadeva obseg uvoza na trg Unije, je bil nad zanemarljivo ravnjo le uvoz iz Indije. V primeru Tajvana, Tajske, Indonezije in Malezije je bil obseg uvoza pod ravnjo de minimis. Zato se je izvedla analiza predvidevanja verjetnega obsega izvoza vsake države, če bi se ukrepi razveljavili. Pokazala je, da se bo v primeru razveljavitve ukrepov uvoz iz Tajvana in Tajske, za razliko od Indonezije in Malezije, najverjetneje povečal na ravni, ki bodo višje od ravni iz OPP in bodo verjetno presegle prag zanemarljivosti (glej uvodni izjavi (102) in (118)). V zvezi z Indonezijo in Malezijo je bilo ugotovljeno, da je bil uvoz v Unijo v obravnavanem obdobju zanemarljiv in predviden razpoložljiv presežek zmogljivosti za izvoz zelo majhen. Zato ni verjetno, da se bodo te razmere kratkoročno spremenile. (133) Ker je bil obseg dampinškega uvoza iz Indonezije in Malezije v OPP zanemarljiv in ker se zaradi razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi (130), verjetno ne bo povečal, je bilo sklenjeno, da merila iz člena 3(4) osnovne uredbe v zvezi z uvozom iz Malezije in Indonezije niso bila izpolnjena. (134) V zvezi z uvozom iz Indije, Tajvana in Tajske je treba omeniti, da je PET od surovin odvisen izdelek s podobnimi kemičnimi in tehničnimi zahtevami ne glede na njegovo poreklo. Zato se ob upoštevanju navedenega šteje, da je bil uvoženi PET zamenljiv z vrstami PET, ki se proizvajajo v Uniji. Poleg tega so se v enakem obdobju tržile v Uniji. Zato se šteje, da je bil uvoženi PET s poreklom iz Indije, Tajvana in Tajske konkurenčen PET, ki se proizvaja v Uniji. (135) Na podlagi navedenega je bilo sklenjeno, da so bila v zvezi z Indijo, Tajvanom in Tajsko izpolnjena merila iz člena 3(4) osnovne uredbe. Uvoz iz teh treh držav je bil zato proučen kumulativno. Ker merila iz člena 3(4) osnovne uredbe v zvezi z Malezijo in Indonezijo niso bila izpolnjena, je bil uvoz iz teh dveh držav proučen ločeno. (136) Po razkritju je ena stran ugovarjala kumulaciji uvoza s Tajske z uvozom iz Indije in Tajvana, medtem ko uvoz iz Malezije in Indonezije ni bil kumuliran. Trdila je, da je bila Tajska v podobnem položaju kot Malezija in Indonezija, zato bi se morala obravnavati na podoben način. Opozoriti je treba, da so bila zaradi razpoložljivega presežka zmogljivosti za izvoz, ugotovljenega na Tajskem (glej uvodno izjavo (118)), merila člena 3(4) osnovne uredbe izpolnjena. Tajske ni bilo na noben način mogoče primerjati z Malezijo in Indonezijo, saj ti dve državi nista imeli podobnega razpoložljivega presežka zmogljivosti za izvoz, kot je bil ugotovljen na Tajskem. Zato je bila pripomba strani zavrnjena. 3. Uvoz iz Indije, Tajvana in Tajske 3.1. Obseg, tržni delež in cene uvoza (137) Kljub veljavnim ukrepom se je uvoz iz Indije, Tajvana in Tajske v obravnavanem obdobju skoraj podvojil. To se je zgodilo zlasti zaradi povečanega uvoza iz Indije, ki se je povečal s 46 313 ton leta 2008 na 96 678 ton v OPP, ko je za tri zadevne države skupaj znašal 109 633 ton. (138) Tržni delež uvoza iz Indije, Tajvana in Tajske se je v skladu s tem povečal z 2 % leta 2008 na 3,9 % v OPP. Uvoz iz Indije je v OPP dosegel 3,5-odstotni tržni delež, kar je bistveno več od tržnega deleža, ki je bil ugotovljen v zadnjem pregledu zaradi izteka ukrepa (0,3 %). (139) Povprečna cena v OPP je znašala 1 290 EUR/tono. To izraža 23-odstotno povišanje v obravnavanem obdobju po začetnem 20-odstotnem znižanju leta 2009. Preglednica 2 Uvoz iz Indije, Tajvana in Tajske || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Obseg uvoza iz Indije, Tajvana in Tajske (v tonah) || 57 178 || 54 173 || 90 154 || 109 633 Indeks (2008 = 100) || 100 || 95 || 158 || 192 Tržni delež uvoza iz Indije, Tajvana in Tajske || 2,0 % || 1,8 % || 3,1 % || 3,9 % Indeks (2008 = 100) || 100 || 93 || 155 || 196 Uvozna cena (EUR/tono) || 1 049 || 838 || 1 031 || 1 290 Indeks (2008 = 100) || 100 || 80 || 98 || 123 Vir: Eurostat. 3.2. Nelojalno nižanje prodajnih cen (140) Ker tajvanski proizvajalci izvozniki niso sodelovali, je bilo treba nelojalno nižanje prodajnih cen uvoza iz Tajvana ugotoviti na podlagi statistike o uvozu (Eurostat). Ker sodelujoči tajski izvoznik v OPP ni izvažal v Unijo, je bilo treba tudi v tem primeru nelojalno nižanje prodajnih cen uvoza iz Tajske ugotoviti na podlagi statistike o uvozu (Eurostat). Za Indijo je izračun temeljil na podatkih, zbranih in preverjenih na kraju samem. Upoštevale so se zadevne prodajne cene industrije Unije za neodvisne stranke, po potrebi prilagojene na raven franko tovarna. V OPP ni bilo ugotovljeno nelojalno nižanje cen za nobeno od zadevnih držav. 4. Uvoz iz Malezije in Indonezije 4.1. Obseg, tržni delež in cene uvoza (141) Obseg uvoza iz Malezije se je v obravnavanem obdobju podvojil kljub 70-odstotnem upadu do leta 2010. Uvoz iz Indonezije je bil zanemarljiv. Obseg uvoza za obe državi je ostal pod ravnjo de minimis. (142) Tržni delež Malezije se je v skladu s tem povečal z 0,3 % na 0,6 %. Tržni delež Indonezije je v obravnavanem obdobju ostal približno 0 %. (143) Povprečna cena na enoto v OPP za Malezijo je bila 1 299 EUR/tono. To pomeni 25-odstotno povečanje v zadnjih dveh letih obravnavanega obdobja po začetnem 28-odstotnem upadu med letoma 2008 in 2009. Povprečna cena na enoto v OPP za Indonezijo je bila 1 304 EUR/tono. To pomeni 34-odstotno povečanje med letom 2009 in OPP. Leta 2008 Indonezija ni izvažala v EU. Preglednica 3 || Uvoz iz Malezije || || 2008 || 2009 || 2010 || OPP || Obseg uvoza (v tonah) || 8 213 || 2 028 || 308 || 16 628 || Indeks (2008 = 100) || 100 || 25 || 4 || 202 || Uvozna cena (EUR/tono) || 1 038 || 751 || 942 || 1 299 || Indeks (2008 = 100) || 100 || 72 || 91 || 125 || Tržni delež uvoza || 0,3 % || 0,1 % || 0,0 % || 0,6 % || Vir: podatki Eurostata. || || || || || || || || Preglednica 4 || Uvoz iz Indonezije || || 2008 || 2009 || 2010 || OPP || Obseg uvoza (v tonah) || - || 408 || 991 || 253 || Indeks (2009 = 100) || - || 100 || 243 || 62 || Uvozna cena (EUR/tono) || - || 973 || 1 222 || 1 304 || Indeks (2009 = 100) || - || 100 || 126 || 134 || Tržni delež uvoza || - || 0,01 % || 0,03 % || 0,01 % || Vir: podatki Eurostata. || || || || || 4.2. Nelojalno nižanje prodajnih cen (144) Ker indonezijski proizvajalci izvozniki niso sodelovali, je bilo treba nelojalno nižanje prodajnih cen uvoza iz Indonezije ugotoviti na podlagi statistike o uvozu (Eurostat). Ker sodelujoči malezijski izvoznik ni izvažal v Unijo, je bilo treba tudi v tem primeru nelojalno nižanje prodajnih cen uvoza iz Malezije ugotoviti na podlagi statistike o uvozu (Eurostat). Upoštevale so se zadevne prodajne cene industrije Unije za neodvisne stranke, po potrebi prilagojene na raven franko tovarna. V OPP ni bilo ugotovljeno nelojalno nižanje za nobeno od dveh zadevnih držav. 5. Uvoz iz drugih tretjih držav 5.1. Uvoz iz Kitajske, Združenih arabskih emiratov (ZAE), Irana in Pakistana (145) Uvoz iz drugih tretjih držav z veljavnimi protidampinškimi ukrepi se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 69 % po 49-odstotnem povečanju leta 2009. Le uvoz iz Kitajske je ostal stabilen. (146) Tržni delež zadevnih držav se je zmanjšal z 8,2 % leta 2008 na 2,6 % v OPP, vključno predvsem ZAE (1,7 % v OPP) in Kitajske (0,6 % v OPP). (147) Povprečna cena v OPP je znašala 1 258 EUR/tono, kar je 5,5 % pod ceno na enoto industrije Unije. To pomeni 24-odstotno povišanje v obravnavanem obdobju, ki je bilo doseženo v OPP po začetnem 22-odstotnem znižanju leta 2009. Preglednica 5 Uvoz iz Kitajske, ZAE, Irana in Pakistana || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Obseg uvoza iz Kitajske, ZAE, Irana in Pakistana (v tonah) || 235 913 || 351 798 || 188 776 || 72 054 Indeks (2008 = 100) || 100 || 149 || 80 || 31 Tržni delež uvoza iz Kitajske, Združenih arabskih emiratov, Irana in Pakistana || 8,2 % || 12,0 % || 6,5 % || 2,6 % Indeks (2008 = 100) || 100 || 146 || 79 || 31 Uvozna cena (EUR/tono) || 1 016 || 789 || 949 || 1 258 Indeks (2008 = 100) || 100 || 78 || 93 || 124 Vir: Eurostat. || || || || 5.2. Uvoz iz drugih tretjih držav brez veljavnih ukrepov (148) Obseg uvoza iz drugih tretjih držav brez veljavnih ukrepov, vključno z Omanom, Južno Korejo, Rusijo, Mehiko in Saudovo Arabijo, se je po 71-odstotnem povečanju leta 2009 v obravnavanem obdobju povečal za 59 %. Med letom 2009 in OPP je Oman postal največja država izvoznica v Unijo. (149) Tržni delež zadevnih držav se je povečal z 9,7 % leta 2008 na 15,8 % v OPP, predvsem zaradi 4,3-odstotnega povečanja uvoza iz Omana. Tržni delež Južne Koreje je v OPP znašal 4 %, kar je 5 % pod njegovo najvišjo ravnjo leta 2009. (150) Povprečna cena je znašala 1 273 EUR/tono, kar je 4,3 % pod povprečno ceno na enoto industrije Unije. To pomeni 10-odsotno povišanje v obravnavanem obdobju, ki je bilo doseženo leta 2010 in v OPP po začetnem 24-odstotnem upadu leta 2009. Povprečna cena uvoza iz Omana je v OPP znašala 1 310 EUR/tono, kar je 1,5 % pod ceno na enoto industrije Unije. Povprečna cena uvoza iz Južne Koreje je bila 1 294 EUR/tono, kar je 2,7 % pod ceno na enoto industrije Unije. Preglednica 6 Uvoz iz drugih tretjih držav || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Obseg uvoza iz drugih tretjih držav (v tonah) || 279 188 || 478 570 || 469 753 || 442 692 Indeks (2008 = 100) || 100 || 171 || 168 || 159 Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav || 9,7 % || 16,3 % || 16,1 % || 15,8 % Indeks (2008 = 100) || 100 || 168 || 165 || 162 Uvozna cena (EUR/tono) || 1 156 || 879 || 997 || 1 273 Indeks (2008 = 100) || 100 || 76 || 86 || 110 Glavni izvozniki (v tonah) Oman || 0 || 52 632 || 95 646 || 120 286 Južna Koreja || 177 341 || 254 451 || 183 801 || 114 346 Rusija || 546 || 546 || 3 || 50,427 Mehika || 2 650 || 1 879 || 29 039 || 29 409 Saudova Arabija || 230 || 20 454 || 50 108 || 24 756 Drugo || 98 422 || 148 609 || 111 156 || 103 468 Vir: Eurostat. (151) Po razkritju so nekatere strani trdile, da Komisija ni ocenila učinka uvoza iz Južne Koreje. Treba je poudariti, da so se ukrepi proti Južni Koreji iztekli leta 2012. Pred iztekom dajatev je več kot 99 % uvoza iz te države vstopalo z 0-odstotno stopnjo dajatve. Iz navedenih razlogov je uvoz iz Južne Koreje vključen v analizo skupaj z uvozom iz drugih držav brez vsakršnih ukrepov (uvodni izjavi (202) in (212)). Trditev je bila zavrnjena kot neutemeljena. 6. Gospodarski položaj industrije Unije (152) V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe so bili proučeni vsi gospodarski dejavniki in kazalniki, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju. (153) Za analizo škode so bili določeni kazalniki škode na naslednjih dveh ravneh: – makroekonomski kazalniki (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlovanje, produktivnost, višina stopenj dampinga in okrevanje od učinkov preteklega dampinga) so bili ocenjeni na ravni celotne proizvodnje Unije za vse proizvajalce Unije na podlagi informacij, zbranih od industrije Unije, iz zahtevka za pregled in javno dostopnih statističnih podatkov; – mikroekonomski kazalniki (zaloge, povprečne cene na enoto, plače, dobičkonosnost, donosnost naložb, denarni tok, zmožnost zbiranja kapitala in naložbe) so bili ocenjeni na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije na podlagi informacij, ki so jih predložili. (154) En vzorčen proizvajalec Unije je junija 2010 opustil enega svojih proizvodnih obratov. Analiza makroekonomskih kazalnikov temelji na podatkih, zbranih od vseh proizvajalcev Unije, zato prodaja ni vplivala na obseg ali posamezne kazalnike analize škode. (155) Pri analizi bi bilo treba najprej pojasniti, da so na razmere na trgu Unije, predvsem na cene in obseg prodaje podobnega izdelka, vplivali nekateri svetovni gospodarski dogodki konec leta 2010 in v začetku leta 2011. V tem obdobju se je zmanjšala preskrba z bombažem, zaradi česar se je povečalo povpraševanje po poliestrskih vlaknih na azijskem trgu. PET in poliestrska vlakna so na začetku proizvodnega postopka močno odvisni od iste surovine, tj. prečiščene tereftalne kisline (PTA). Posledica povečanega povpraševanja po poliestrskih vlaknih je bila nezadostna ponudba PTA, kar je povišalo cene PET. Tudi proizvajalci PET na Bližnjem vzhodu so odvisni od PTA iz Azije, zato je prišlo do nenadnega upada uvoza PET v Unijo. Istočasno so se glavni dobavitelji PTA v Uniji sklicevali na višjo silo, posledica katere so bile dodatne omejitve domače proizvodnje PET. 7. Pripombe strani (156) Nekatere strani so izpodbijale veljavnost analize škode iz razloga, da temelji na pomanjkljivih informacijah, kar je vplivalo tudi na pravico do obrambe zainteresiranih strani. Izraženi so bili zlasti v nadaljevanju navedeni argumenti. (157) Nekatere strani so trdile, da informacije, zbrane od proizvajalcev Unije, niso bile v skladu z navodili za izpolnjevanje vprašalnika, po katerih se podatki različnih družb ne bi smeli združevati. Zato so trdile, da so bile zbrane informacije netočne in nepopolne, ker so bile sporočene vrednosti združene za vzorčeni subjekt. Treba je opozoriti, da so bile informacije ustrezno zbrane in preverjene na kraju samem. Ugotovljeno je bilo, da zbrane informacije zagotavljajo dovolj točno predstavo o industriji Unije, zato je bilo treba zgoraj navedeno trditev zavrniti. Po razkritju so strani ponovile svojo trditev. Predstavljeni niso bili nobeni novi argumenti ali dokazi. Nekatere strani so ponovile svojo trditev, da so bili podatki, ki jih je zagotovila ena vzorčena družba, nepopolni, ker se niso nanašali na celotno skupino, ampak le na izbran subjekt znotraj skupine. Ta pripomba se je obravnavala v fazi vzorčenja, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (20). (158) Iste strani so trdile, da je Komisija poskušala popraviti očitane pomanjkljivosti zbranih informacij tako, da je poslala dodatne vprašalnike. V zvezi s tem je treba pojasniti, da je Komisija dejansko poslala dodatne vprašalnike, vendar jih je naslovila le na nevzorčene proizvajalce Unije, da bi zbrala informacije o makroekonomskih kazalnikih, pomembnih za oceno škode, zato, da dopolni informacije, ki so jih zagotovili vzorčeni proizvajalci Unije. Po razkritju so nekatere strani ponovile trditev, ne da bi predložile nove argumente ali predstavile nove dokaze. Zato je bila trditev strani zavrnjena. (159) Poleg tega so iste strani trdile tudi, da so bile informacije, ki so jih zagotovili vzorčeni proizvajalci, v nasprotju z obveznostmi iz člena 19 osnovne uredbe, saj so bile informacije, ki niso bile zaupne narave, predložene kot zaupne informacije in tako izključene iz javne dokumentacije. V zvezi s tem je treba opozoriti, da so bile informacije označene kot omejene v skladu z zahtevkom strani, ki jih je predložila. Na zahtevo zainteresiranih strani je bil status zaupnosti predloženih informacij ponovno obravnavan, po potrebi pa so se take informacije označile kot odprte za inšpekcijo zainteresiranih strani po posvetovanju z zadevnimi družbami in njihovi privolitvi. Zato je bila zavrnjena tudi ta trditev. (160) Nekatere strani so trdile, da je uporabljena metodologija za oceno škode kršila člen 11(9) osnovne uredbe, saj v nasprotju z ugotovitvijo škode, izvedeno v prvotni preiskavi iz leta 1999, ki je temeljila na kumulativni oceni uvoza iz šestih držav, sedanja ocena ne vključuje uvoza iz Južne Koreje, ki naj bi bila največja dobaviteljica za Unijo in država z največjo izvozno zmogljivostjo ter najnižjimi izvoznimi cenami v primerjavi z drugimi državami, ki jih zadeva sedanji pregled. (161) V tem okviru je treba opozoriti, da v pregledu zaradi izteka ukrepa, zaključenega leta 2007, nedampinški uvoz iz Južne Koreje ni bil več kumulativen, saj je bilo ugotovljeno, da v zvezi s tem uvozom niso bili izpolnjeni vsi pogoji iz člena 3(4) osnovne uredbe. Poleg tega je treba opozoriti, da sedanji pregled ne zajema uvoza iz Koreje, saj so se ukrepi proti Južni Koreji iztekli. Zato je bilo sklenjeno, da se metodologija ni spremenila, saj se kumulativna ocena uporablja v sedanjem pregledu za uvoz iz vseh držav, ki izpolnjujejo merila za tako oceno v skladu s členom 3(4) osnovne Uredbe. Trditev strani je torej treba zavreči. 8. Makroekonomski kazalniki 8.1. Proizvodnja (162) V skladu z izgubo tržnega deleža industrije Unije (obravnavano v uvodni izjavi (164)) se je proizvodnja Unije med letom 2008 in OPP zmanjšala za 11 %. Zmanjševanje proizvodnje Unije se je začasno ustavilo le leta 2010, ko je zrasla v primerjavi z letom 2009, a je bila vseeno za 4 % nižja od ravni iz leta 2008. Nadalje se je zmanjšala v OPP. Preglednica 7 Skupna proizvodnja Unije || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Proizvodnja (v tonah) || 2 327 169 || 2 107 792 || 2 239 313 || 2 068 717 Indeks (2008 = 100) || 100 || 91 || 96 || 89 Vir: izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled. || || 8.2. Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti (163) Proizvodna zmogljivost industrije Unije se je med letom 2008 in OPP zmanjšala za 23 %. Ta trend je povezan z zaprtjem več proizvodnih obratov, ki je bilo deloma kompenzirano z odprtjem novih tovarn. (164) Izkoriščenost zmogljivosti se je povečala s 75 % leta 2008 na 86 % v OPP. Povečana izkoriščenost zmogljivosti se lahko razlaga v zvezi s prizadevanji za prestrukturiranje industrije Unije, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (124). Preglednica 8 Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Proizvodna zmogljivost (v tonah) || 3 118 060 || 2 720 326 || 2 625 244 || 2 393 516 Indeks || 100 || 87 || 84 || 77 Izkoriščenost zmogljivosti || 75 % || 77 % || 85 % || 86 % Indeks || 100 || 104 || 114 || 116 Vir: izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled. 8.3. Obseg prodaje (165) Obseg prodaje industrije Unije na trgu Unije se je razvijal enako kot proizvodnja in se je v obravnavanem obdobju skrčil za 6 %. Preglednica 9 Skupna prodaja industrije Unije v Uniji || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Prodaja (v tonah) || 2 288 283 || 2 047 305 || 2 169 423 || 2 160 807 Indeks || 100 || 89 || 95 || 94 Vir: izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled. 8.4. Tržni delež (166) Po začetnem 13-odstotnem padcu leta 2009 je industrija Unije ponovno pridobila del tržnega deleža, ki so ga izgubili ZAE, Južna Koreja, Iran in Pakistan, čeprav se je v istem obdobju povečeval obseg uvoza iz Indije, Omana in drugih tretjih držav (Rusije, Mehike in Saudove Arabije). Skupno se je tržni delež industrije Unije v obravnavanem obdobju zmanjšal za 3 %. Preglednica 10 Tržni delež industrije Unije || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Tržni delež industrije Unije || 80 % || 70 % || 74 % || 77 % Indeks || 100 || 87 || 93 || 97 Vir: izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled in Eurostat. 8.5. Rast (167) Trg je v obravnavanem obdobju stagniral. Industrija Unije ni doživela rasti, ki bi ji koristila, nasprotno, kljub prizadevanjem za prestrukturiranje je industrija Unije izgubila dodaten tržni delež zaradi naraščajočega uvoza zlasti iz držav brez veljavnih ukrepov. Rahlo zmanjšanje potrošnje v OPP je posledica začasnega pomanjkanja surovine (PTA) v Uniji in tudi na svetovnem trgu. 8.6. Zaposlovanje in produktivnost (168) Stopnja zaposlenosti v industriji Unije se je med letom 2008 in OPP znižala za 41 %. Zaposlenost se je v obravnavanem obdobju nenehno zmanjševala, tudi leta 2010, ko se je proizvodnja povečala (glej uvodno izjavo (161)). Glede na naraščajočo produktivnost je to zmanjšanje odraz prizadevanj za prestrukturiranje številnih proizvajalcev Unije. (169) Produktivnost delovne sile industrije Unije, merjena s proizvodnjo (v tonah) na zaposleno osebo na leto, se je v obravnavanem obdobju povečala za 50 %. To kaže dejstvo, da se je proizvodnja zmanjševala počasneje kot raven zaposlovanja, in je pokazatelj povečane učinkovitosti industrije Unije. To je bilo zlasti očitno leta 2010, ko se je proizvodnja povečala, stopnja zaposlenosti pa znižala, pri čemer je bila produktivnost za 37 % večja kot leta 2008. Preglednica 11 Zaposlovanje in produktivnost || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Število zaposlenih || 2 060 || 1 629 || 1 449 || 1 218 Indeks || 100 || 79 || 70 || 59 Produktivnost (ton/zaposleno osebo) || 1 130 || 1 294 || 1 545 || 1 698 Indeks || 100 || 115 || 137 || 150 Vir: izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled. || || 8.7. Višina dejanske stopnje dampinga (170) Učinek višine dejanske stopnje dampinga uvoza zadevnih držav na industrijo Unije se ob upoštevanju cenovne občutljivosti trga za ta izdelek ne sme obravnavati kot zanemarljiv. Opozoriti je treba, da je ta kazalnik pomembnejši v smislu verjetnosti ponovitve analize škode. V primeru izteka ukrepov bi pri dampinškem uvozu verjetno nastali takšen obseg in takšne cene, da bi bil učinek višine stopnje dampinga znaten. 8.8. Okrevanje od učinkov preteklega dampinga (171) Proučeni kazalniki kažejo nekaj izboljšav pri nekaterih gospodarskih kazalnikih industrije Unije po uvedbi dokončnih protidampinških ukrepov leta 2000, vendar tudi ti dokazujejo, da je industrija Unije še vedno ranljiva. 9. Mikroekonomski elementi 9.1. Zaloge (172) Raven zalog v OPP je bila za 24 % višja v primerjavi z ravnjo leta 2008. Vendar pa so zaloge v primerjavi s proizvodnjo ostale na predhodno ugotovljenih ravneh, tj. med 5 % in 6 %. Preglednica 12 Zaloge || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Končne zaloge || 51 495 || 54 808 || 54 314 || 64 069 Indeks || 100 || 106 || 105 || 124 Vir: izpolnjeni vprašalniki. 9.2. Razvoj cen (173) Razvoj cen je potekal tako, da so se te po začetnem znižanju leta 2009 (–16 %), ki ga je povzročila predvsem gospodarska kriza, leta 2010 približale ravni iz leta 2008. Temu je sledila nenadna rast povprečne cene na enoto v OPP, tako da je bilo povečanje v obravnavanem obdobju 25-odstotno. (174) Nenadno rast cen v OPP se lahko pripiše nepričakovanemu razvoju dogodkov na trgu bombaža konec leta 2010 in v prvi četrtini leta 2011. Kot je navedeno zgoraj (uvodna izjava (153)), je bila posledica rekordnih cen bombaža preusmeritev na poliestrska vlakna, ki se proizvajajo iz iste surovine kot PET. Zlasti povečano povpraševanje po surovini PTA je dvignilo cene PET v Aziji in na Bližnjem vzhodu, kar je vplivalo tudi na cene PET v Uniji. Višjo ceno v Uniji v navedenem času je okrepilo še kratkotrajno pomanjkanje PTA v Uniji, saj se je en proizvajalec PTA v Uniji skliceval na višjo silo. Preglednica 13 Prodajna cena na enoto v Uniji || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Prodajna cena na enoto v EU (EUR/tono) || 1 066 || 891 || 1 045 || 1 330 Indeks (2008 = 100) || 100 || 84 || 98 || 125 Vir: izpolnjeni vprašalniki. || || || || 9.3. Dejavniki, ki vplivajo na prodajne cene (175) Prodajne cene PET običajno sledijo cenovnim trendom glavnih surovin (večinoma PTA in monoetilenglikola – MEG), saj pomenijo do 90 % celotnih stroškov PET. PTA je naftni derivat, njegova cena pa se oblikuje na podlagi cen surove nafte. To povzroča veliko nestanovitnost cen PET. (176) Poleg tega se PET proizvaja iz iste surovine kot poliestrska vlakna, njihova proizvodnja pa je v enakem obsegu kot proizvodnja PET odvisna od razpoložljivosti PTA. Ker so poliestrska vlakna alternativa za bombaž v tekstilni industriji, je cena PET odvisna tudi od razvojev na trgu bombaža. 9.4. Plače (177) Povprečne plače so se v obravnavanem obdobju znižale za 7 %. To znižanje je potekalo v OPP in povečalo prej ugotovljeno povečanje produktivnosti (glej uvodno izjavo (169)). Preglednica 14 Plače || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Plače (povprečna plača na osebo) || 54 512 || 56 014 || 54 876 || 50 784 Indeks || 100 || 103 || 101 || 93 Vir: izpolnjeni vprašalniki. 9.5. Dobičkonosnost in donosnost naložb (178) Dobičkonosnost in donosnost naložb sta se med letom 2008 in OPP znatno izboljšali. Dobiček od prodaje na trgu Unije se je povečal z –7,9 % leta 2008 na 5,3 % v OPP, donosnost naložb pa se je izboljšala z –9,6 % na 10,6 %. Leto 2008 so zaznamovali izredno slabi rezultati enega proizvajalca Unije. Kljub temu izboljšanje finančnega položaja industrije Unije v letih 2009 in 2010, ko so bile cene pod ravnjo iz leta 2008, dokazuje ohlapno razmerje med cenami in dobičkonosnostjo. Po drugi strani se zdi, da je izboljšanje dobičkonosnosti tesno povezano z boljšo izkoriščenostjo zmogljivosti in povečano produktivnostjo, kot je bilo ugotovljeno zgoraj. (179) Zaradi razvoja dogodkov na svetovnem trgu na prehodu iz leta 2010 v 2011, skupaj s prej opisanimi prizadevanji za prestrukturiranje in boljšo učinkovitostjo, je industrija Unije leta 2010 lahko izboljšala dobičkonosnost, ki je v OPP dosegla 5,3-odstotno raven. (180) Ena zainteresirana stran je trdila, da je bil tak razvoj nepričakovan in izreden, in se ga ne bi smelo obravnavati kot reprezentativnega za splošen položaj industrije Unije. (181) V zvezi s tem je treba omeniti, da je industriji Unije koristilo povečanje cen PET konec leta 2011 in na začetku leta 2012, saj je določila fiksno ceno PTA pred opisanimi dogodki na trgu. Glede na statistične podatke o razvoju po OPP, ki so jih predložile strani, so se stopnje dobička proizvajalcev PET leta 2012 bistveno zmanjšale. To potrjuje, da so na dobičkonosnost leta 2011 (OPP) dejansko močno vplivali nepričakovani in začasni svetovni gospodarski dogodki (uvodna izjava (153)), ki se verjetno ne bodo ponovili in jih ni mogoče obravnavati kot stalne in reprezentativne za položaj industrije Unije. Preglednica 15 Dobičkonosnost in donosnost naložb || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Dobičkonosnost prodaje Unije || –7,9 % || 1,6 % || 4,8 % || 5,3 % Indeks || 100 || 221 || 261 || 267 Donosnost naložb || –9,6 % || 2,3 % || 8,9 % || 10,6 % Indeks || 100 || 224 || 292 || 310 Vir: izpolnjeni vprašalniki. 9.6. Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala (182) Denarni tokovi so se v obdobju znatno izboljšali, kar je izražalo nedavno izboljšanje dobičkonosnosti industrije Unije. Preglednica 16 Denarni tok || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Denarni tok (v EUR) || –59 419 394 || 40 940 883 || 96 614 649 || 103 761 169 Indeks (2008 = 100) || 100 || 269 || 363 || 375 V % prometa || –5,9 % || 4,5 % || 8,3 % || 7,5 % Indeks (2008 = 100) || 100 || 176 || 242 || 229 Vir: izpolnjeni vprašalniki. (183) Ni bilo posebnih dokazov, da bi imela industrija Unije težave pri zbiranju kapitala, predvsem zato, ker so proizvajalci Unije vključeni v večje skupine. 9.7. Naložbe (184) Raven naložb se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 35 %. Začetne naložbe iz leta 2008 so strmo upadle leta 2009 in od takrat še niso popolnoma okrevale. Preglednica 17 Naložbe || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Naložbe (v tisoč EUR) || 72 341 598 || 5 404 705 || 15 994 659 || 47 217 003 Indeks || 100 || 7 || 22 || 65 Vir: izpolnjeni vprašalniki. 10. Sklep o položaju industrije Unije (185) Analiza makroekonomskih podatkov je pokazala, da se je obseg proizvodnje in prodaje industrije Unije v obravnavanem obdobju zmanjšal. Tržni delež industrije Unije od začetnega upada leta 2009 še ni v celoti okreval in se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za skupno 3 odstotne točke (na 77 % v OPP). Zmanjšanje zaposlovanja in zmogljivosti je posledica tekočega prestrukturiranja in se opaža v smislu povečane izkoriščenosti zmogljivosti in produktivnosti. (186) Obenem so najpomembnejši mikroekonomski kazalniki kazali znake izboljšanja. Dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok so se znatno povečali, zlasti leta 2010 in v OPP. Po drugi strani so naložbe leta 2009 strmo upadle in od takrat niso okrevale. (187) Na splošno se je gospodarski položaj industrije izboljšal. Vendar je to izboljšanje razmeroma nov pojav, ki do neke mere temelji na nepredvidenem in začasnem razvoju dogodkov na trgu na prehodu iz leta 2010 v 2011 (glej uvodno izjavo (153)). Zdi se, da to potrjujejo tudi razpoložljive informacije o razvoju stopenj dobička industrije Unije leta 2012 (glej uvodno izjavo (179)), ki se je v primerjavi z OPP zmanjšal. (188) Glede na zgornjo analizo se je položaj industrije Unije izboljšal in zdi se, da ne nastaja znatna škoda. Kljub očitnim pozitivnim trendom in znatnim prizadevanjem za prestrukturiranje pa je industrija Unije še vedno v občutljivem položaju. (189) Po razkritju so nekatere strani nasprotovale sklepu, da je industrija Unije še vedno šibka, ter trdile, da je industrija Unije v dobrem stanju in da se je od leta 1999 znatno preoblikovala. Vendar je treba opozoriti, da razvoj vseh gospodarskih kazalnikov kljub splošnemu izboljšanju in konsolidaciji v obravnavanem obdobju ni bil pozitiven (kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (185)). Zmanjšali so se npr. proizvodnja, obseg proizvodnje in tržni delež. Poleg tega je bilo izboljšanje razmeroma nov pojav, ki je bil zaradi padca dobičkonosnosti v letu 2012 kratkotrajne narave. Na podlagi tega se je štelo, da je industrija Unije še vedno v občutljivem položaju, čeprav znatne škode v OPP ni bilo. Zato je bil ta argument zavrnjen. (190) Po razkritju so nekatere strani nasprotovale uporabi podatkov, ki se nanašajo na obdobje po OPP za analizo gospodarskega položaja industrije Unije. Kot odgovor na to trditev se je potrdilo, da je bil položaj industrije Unije ocenjen za obravnavano obdobje in da na podlagi tega znatna škoda ni bila ugotovljena. Vendar je razvoj dobičkonosnosti industrije Unije po OPP v tem primeru pomemben zlasti v okviru razvoja izrednih dogodkov na svetovnem trgu na prehodu iz leta 2010 v 2011. Ponazarja tudi nestanovitnost ravni dobička, značilno za ta sektor (glej uvodno izjavo (260)). Zato je bil ta argument zavrnjen. F. VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE 1. Učinek predvidenega obsega uvoza in cen v primeru razveljavitve ukrepov (191) Preiskava je pokazala, da je iz Indije, Tajvana in Tajske še vedno potekal dampinški uvoz in ni znakov, da se bo damping v prihodnosti zmanjšal ali ustavil. (192) Analiza predvidevanja verjetnega obsega izvoza iz navedenih treh držav je razkrila, da se bo uvoz iz Indije, Tajvana in Tajske zaradi razpoložljivega presežka zmogljivosti za izvoz (glej uvodne izjave (55), (97) in (118)), domačih cen ter ravni cen na trgih tretjih držav in v Uniji ter privlačnosti trga Unije v primeru odprave ukrepov verjetno povečal do ravni, ki bi verjetno povzročile škodo in ki so višje od ravni v OPP. Z načrtovanim povečanjem zmogljivosti v navedenih treh državah bo skupni razpoložljiv presežek zmogljivosti za izvoz po ocenah v bližnji prihodnosti dosegel 2,3–2,8 milijona ton, tj. več kot 83–87 % potrošnje Unije (v OPP). (193) V zvezi s pričakovanim razvojem cen uvoza iz navedenih treh držav se v primeru odprave ukrepov proti Indiji, Tajvanu in Tajski pričakuje dampinška cena uvoza iz navedenih držav. Poleg tega bodo morali izvozniki iz teh držav tekmovati z nizkimi uvoznimi cenami iz drugih tretjih držav, zato ni izključeno, da bodo morali svoje cene dodatno znižati, da bi povečali tržni delež na trgu Unije. (194) Glede na navedeno bo industrija Unije verjetno izpostavljena velikemu obsegu uvoza iz Indije, Tajvana in Tajske po dampinških cenah, ki so nižje od povprečnih cen, kar bo spodkopalo pred kratkim izboljšani gospodarski položaj. Posledično se bo v primeru odprave ukrepov proti Indiji, Tajvanu in Tajski verjetno ponovila znatna škoda. 2. Proizvodna zmogljivost in razpoložljiv presežek zmogljivosti za izvoz zadevnih držav (195) Kot je navedeno zgoraj, imajo proizvajalci izvozniki v Indiji, Tajvanu in na Tajskem možnost, da povečajo obseg svojega izvoza na trg Unije. Proizvodna zmogljivost vseh treh držav je v obravnavanem obdobju znatno narasla. Glede na tržne napovedi se pričakuje, da se bo vrzel med domačo potrošnjo in proizvodno zmogljivostjo v bližnji prihodnosti povečala na 2,3–2,8 milijona ton. Tak razpoložljiv presežek zmogljivosti za izvoz v bližnji prihodnosti je treba šteti za znatnega, saj predstavlja več kot 83–87 % potrošnje Unije (v OPP). (196) Zato kljub relativno nizkemu uvozu iz navedenih treh držav v Unijo obstaja tveganje, da bi se lahko znaten obseg izvoza preusmeril na trg Unije, če bi se ukrepi odpravili. (197) Po razkritju so nekatere strani trdile, da je treba zaradi verjetnosti ponovitve škode na podlagi razpoložljivega presežka zmogljivosti za izvoz opraviti oceno povečanja povpraševanja na izvoznih trgih Indije in Tajvana. Iste strani so navedle, da Tajska ni bila pomembna, saj jo nadzira ena skupina, ki je prisotna na trgu Unije. Trditev v zvezi z oceno razpoložljivega presežka zmogljivosti za izvoz se zavrne iz razlogov, ki so navedeni v uvodnih izjavah (58), (59), (101) in (102). Ustreznost izjave v zvezi s položajem na tajskem trgu ni bila utemeljena. Zato so bile trditve zavrnjene. 3. Izguba izvoznih trgov (198) Ukrepi trgovinske zaščite proti uvozu PET iz Indije, Tajvana in Tajske trenutno veljajo v Turčiji. Poleg tega ukrepi proti uvozu iz Indije in Tajvana obstajajo v Južni Afriki in ukrepi proti Tajski v Maleziji. (199) Po razkritju so nekatere strani nasprotovale sklepom glede izgube izvoznih trgov za Indijo in Tajvan. Trdile so, da sta oba trga obrobna izvozna trga, zato se v primeru odprave ukrepov izvoz s teh trgov ne bi mogel v znatnem obsegu preusmeriti na trg Unije. Opozoriti je treba, da zgolj obstoj trgovinske zaščite na nekaterih trgih izključuje vsako smiselno primerjavo relativnega pomena trgov z ukrepi ali brez njih za določeno državo. V nasprotju s trditvijo se prav tako ni štelo, da bi se obseg izvoza s teh trgov preusmeril na trg Unije. Komisija je ocenila, da ukrepi trgovinske zaščite proti uvozu iz Indije in Tajvana, ki veljajo v Turčiji in Južni Afriki, potencialno zmanjšujejo trge, ki bi lahko bili razpoložljivi za indijski in tajvanski izvoz. Če bi bila trditev, da sta Turčija in Južna Afrika nepomembna izvozna trga, resnična, povečan razpoložljiv presežek zmogljivosti za izvoz v Indiji in Tajvanu pomeni verjetnost povečanega izvoza v Unijo tudi brez ukrepov trgovinske zaščite, ki sta jih uvedli Turčija in Južna Afrika (glej uvodno izjavo (59)). Zato je bil ta argument zavrnjen. (200) Obstoj ukrepov trgovinske zaščite v drugih tretjih državah je tudi znak, da se lahko obnašanje Indije, Tajvana in Tajske pri določanju cen verjetno ponovi na trgu Unije. 4. Privlačnost trga Unije (201) Trg Unije je privlačen zaradi svoje velikosti in cen, saj je tretji največji trg na svetu s strukturno potrebo po uvozu in višjimi cenami v primerjavi z drugimi trgi. V primeru Indije, Tajvana in Tajske so uvozne cene za Unijo večinoma višje od cen za druge tretje države, kar kaže na privlačnost trga Unije za izvoz iz navedenih treh držav. (202) Privlačnost trga Unije potrjuje tudi dejstvo, da je industrija Unije izgubila tržni delež zaradi povečanega uvoza iz držav brez veljavnih ukrepov. To zlasti velja za Južno Korejo, ki je znatno povečala svoj izvoz na trg Unije leta 2012, potem ko so se ukrepi proti državi iztekli. 5. Drugi dejavniki (203) Učinek uvoza iz drugih tretjih držav z ukrepi na položaj industrije Unije se je štel za majhnega zaradi majhnega obsega uvoza in znatnega zmanjšanja njihovega tržnega deleža v OPP. (204) Obseg uvoza iz drugih tretjih držav brez veljavnih ukrepov se je v obravnavanem obdobju povečal, vendar je zadevna povprečna cena uvoza ostala primerljiva s povprečno ceno industrije Unije. Zato se učinek uvoza iz navedenih držav na položaj industrije Unije šteje za omejenega. 6. Zaprti trg (205) Po razkritju so nekatere strani trdile, da je bil zaradi vertikalne integracije med proizvajalci PET in predelovalci znaten del PET prodan za lastno uporabo, ki ni konkurirala uvozu. Prav tako so trdile, da je delež zaprtega trga znaten, kar vpliva na rezultate analize. (206) Na podlagi informacij, ki so bile zbrane na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije, je bilo ugotovljeno, da je delež prodaje na zaprtem trgu neznaten (pod 10 %). Treba je poudariti, da so zadevne strani izrazile prisotnost proizvajalcev PET v dejavnosti proizvodnje embalaže v smislu uveljavljene proizvodne zmogljivosti PET in ne v smislu njihovega tržnega deleža v dejavnosti embalaže. Zato je trditev o znatnem deležu lastne uporabe neutemeljena. Glede ravni cen je bilo ugotovljeno, da so cene povezanih in nepovezanih prodaj v enakem razponu. (207) Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da posebna analiza učinka prodaje na zaprtem trgu ni potrebna, trditve strani pa so bile zavrnjene. 7. Pripombe strani (208) Nekatere strani so trdile, da v OPP ni bilo škode zaradi uvoza iz Indije, kar dokazujejo relativno dobro gospodarsko stanje in dobički industrije Unije. Treba je potrditi, da v sedanjem primeru res ni bilo ugotovljeno nadaljevanje škode, zato je trditev strani skladna z ugotovitvami preiskave. (209) Nekatere strani so trdile, da bi drugi dejavniki, kot so strukturna neučinkovitost industrije Unije in pomanjkanje naložb ter sezonski in konjunkturni dejavniki (npr. slabo vreme, gospodarska kriza), lahko vplivali na položaj industrije Unije. V zvezi s prvo trditvijo je treba omeniti, da se prestrukturiranje industrije Unije že izvaja in dosežena boljša učinkovitost kaže na to, da je trditev strani neutemeljena. V zvezi s konjunkturnimi dejavniki se zdi, da, čeprav je gospodarska kriza vplivala na položaj industrije Unije leta 2009, kot je navedeno zgoraj, pomembni učinki niso več prisotni, kar pa zadeva posledice slabega vremena, bi to lahko deloma pojasnilo zmanjšanje potrošnje v OPP, vendar po eni strani njegov domnevni učinek na položaj industrije Unije ni bil utemeljen, po drugi strani pa se zdi, da je majhen upad leta 2011 povezan z začasnim pomanjkanjem surovin zaradi razvoja dogodkov na svetovnem trgu leta 2011. Zato ob upoštevanju ugotovitev preiskave nobena od navedenih trditev ni utemeljena. (210) Poleg tega so nekatere strani trdile, da ponovitev škode v tem primeru ni verjetna, če bi se ukrepi iztekli, saj je industrija Unije zaradi svoje strukture (koncentracija in vertikalna integracija) zaščitena pred učinki uvoza. Trdile so tudi, da prehod na uvožen PET v bližnji prihodnosti ni zaželen niti mogoč, predvsem zato, ker nabavne pogodbe in politike ter postopek homologacije velikih lastnikov blagovnih znamk (nadaljnji uporabniki) otežijo menjavo dobaviteljev PET. Treba je omeniti, da je na podlagi ugotovitev preiskave industrija Unije še naprej izgubljala tržni delež zaradi ugodnosti pri uvozu v obravnavanem obdobju, kar na eni strani kaže, da industrija Unije ni zaščitena pred učinki uvoza, na drugi strani pa, da preusmeritev k uvozu ni le hipotetična, temveč že poteka. Zato je bilo treba te argumente zavrniti. (211) Po razkritju so nekatere strani ponovile trditev, da je zaradi svoje strukture industrija Unije zaščitena pred potencialno konkurenco uvoza. Prvič, v zvezi s trditvijo o prevladujočem položaju ene od skupin proizvajalcev na trgu Unije, ki nadzira pet proizvajalcev, je treba omeniti, da je trg Unije odprti trg, na katerem drugih osem proizvajalcev deluje izven te skupine in na katerem je konkurenca uvoza iz tretjih držav z veljavnimi ukrepi ali brez njih vedno večja. Drugič, koncentracija je značilna za to vrsto dejavnosti, ki temelji na od surovin odvisnem izdelku, njegova konkurenčnost pa je odvisna od ekonomije obsega. Tretjič, ugotovljeno je bilo, da na trgu Unije nihče nima prevladujočega vpliva na cene. Nazadnje so strani ponovile, da učinek uvoza iz treh zadevnih držav v zvezi z vertikalno integracijo nekaterih proizvajalcev Unije z industrijo embalaže ali s proizvajalci PTA ni bil analiziran. Kot je ugotovljeno v uvodni izjavi (207), so bili ti vidiki dejansko analizirani in neutemeljeni. Poleg tega je preverjanje družb, ki jih zadeva vertikalna integracija s proizvajalci surovin, potrdilo, da primerjalne prednosti ni bilo, saj so bili prenosi opravljeni po tržni ceni. Na podlagi navedenega je bila trditev, da bo industrija Unije zaščitena pred konkurenco, zavrnjena. (212) Poleg tega so nekatere strani trdile, da noben element ne podpira sklepa, da bi lahko indijska, tajvanska in tajska izvozna zmogljivost ciljala na trg Unije z „nizkimi cenami“, saj (i) povpraševanje na domačem trgu v Indiji, Tajvanu in na Tajskem raste in se bo pričakovanjih še povečevalo; (ii) presežek PET pri domači potrošnji obstaja, vendar konkurenca na izvoznih trgih ni povzročila izvoza po dampinških ali drugače neobičajno nizkih cenah; (iii) povečana proizvodna zmogljivost v Aziji ustreza pričakovanemu svetovnemu povečanju povpraševanja. Treba je omeniti, da ugotovitve iz sedanje preiskave kažejo, da pričakovana rast zmogljivosti nakazuje naraščajoči presežek proizvodne zmogljivosti glede na povpraševanje na domačem trgu. Poleg tega so bile cene Indije, Tajvana in Tajske na tretjih trgih nižje v primerjavi z njihovimi uvoznimi cenami za Unijo. Na podlagi ugotovitev v uvodnih izjavah (60), (104) in (120) je verjetno, da bo dampinški uvoz iz zadevnih držav v primeru izteka protidampinških ukrepov ciljal na trg Unije v obsegu, ki bi verjetno povzročil škodo, in pod povprečno ceno industrije Unije. Zato se argumenti strani zavrnejo. (213) Nekateri tajvanski proizvajalci so trdili, da zaradi razlogov iz uvodnih izjav (101) do (103) ponovitev škode zaradi uvoza PET s poreklom iz Tajvana ni verjetna. Kot je navedeno v ustreznih uvodnih izjavah, zaradi nesodelovanja ni bilo mogoče preveriti nobene trditve v zvezi s tem. Poleg tega ugotovitve iz uvodnih izjav (86) do (98) kažejo nasprotno. Na podlagi tega je treba vse trditve zadevnih strani zavrniti. (214) Po razkritju je ena stran trdila, da Komisija v oceno škode ni vključila uvoza iz Južne Koreje. Vendar je bil v nasprotju s to trditvijo uvoz iz južne Koreje vključen v analize škode (glej uvodno izjavo (204)) in analiziran skupaj z uvozom iz drugih tretjih držav brez kakršnih koli ukrepov (glej uvodno izjavo (151)). V nasprotju s trditvijo Južna Koreja ni bila glavna država izvoznica v Unijo (OPP). Poleg tega je treba opozoriti, da čeprav je Južna Koreja predstavljala znaten delež uvoza, se je v obravnavanem obdobju njen obseg uvoza znatno zmanjšal. Zato je bila trditev strani zavrnjena. 8. Sk