ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
25.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da organ ne uveljavlja vseh svojih pristojnosti iz svojega pravnega okvira; poudarja, da bi moral zagotoviti optimalno uporabo sredstev, da bi v celoti izpolnil svoj pravni mandat; v zvezi s tem ugotavlja, da bi večja osredotočenost na mandat, ki sta ga podelila Parlament in Svet, lahko vodila do učinkovitejše porabe sredstev in uspešnejšega uresničevanja ciljev; poudarja, da mora organ pri opravljanju dela in še zlasti pri pripravi izvedbene zakonodaje o svojih dejavnostih pravočasno, redno in izčrpno obveščati Parlament in Svet;
2.

ugotavlja, da se bo s sprejetjem predloga spremembe proračuna št. 2/2016 prispevek držav članic v proračun Unije na podlagi BND v letu 2016 zmanjšal za 1 349 milijonov EUR; znova poziva države članice, naj izkoristijo to priložnost ter s temi sredstvi uresničijo svoje zaveze glede begunske krize in v namenska skrbniška sklada Unije vplačajo toliko, kot je prispevala Unija; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so države članice spomladi 2016 v skrbniški sklad za Afriko prispevale samo 82 milijonov EUR, v skrbniški sklad Madad za krizo v Siriji pa 69 milijonov EUR, medtem ko sta prispevka Unije znašala 1,8 milijarde EUR in več kot 500 milijonov EUR;
8.

je seznanjen s pojasnilom organa, da bo večina vzrokov za prenos v naslednje leto odpravljena v letu 2016, ko bodo zmogljivosti IT organa dosegle dovolj visoko raven; ugotavlja zlasti, da je bila večina prenesenih sredstev povezana s pogodbenimi obveznostmi, ki jih je organ prevzel v letu 2014, del storitev pa je bil izveden šele v letu 2015; ugotavlja tudi, da so bila s prenesenimi sredstvi poleg projektov IT krita tudi nadomestila za strokovnjake v projektu skupne nadzorne kulture, pa tudi seje, misije in prevodi z operativnim namenom; poziva organ, naj v prihodnje izboljša upravljanje zunanjih pogodb ter jih uskladi z vzdržnim in stabilnim upravljanjem proračuna;
14.

obžaluje, da so se v dosedanjih postopkih podelitve razrešnice vedno znova pojavljale težave, ker Svet ni bil pripravljen sodelovati; poudarja, da je Parlament zavrnil podelitev razrešnice generalnemu sekretarju Sveta za proračunska leta 2009, 2010, 2011, 2012 in 2013 in razloge za to navedel v resolucijah z dne 10. maja 2011 (2), 25. oktobra 2011 (3), 10. maja 2012 (4), 23. oktobra 2012 (5), 17. aprila 2013 (6), 9. oktobra 2013 (7), 3. aprila 2014 (8), 23. oktobra 2014 (9) in 27. oktobra 2015 (10), podelitev razrešnice generalnemu sekretarju Sveta za proračunsko leto 2014 pa je odložil zaradi razlogov, ki jih je navedel v svoji zgoraj navedeni resoluciji z dne 28. aprila 2016;
22.

priznava stališče agencij, da je zaupanje državljanov Unije v institucije, agencije in organe Unije zanje izjemno pomembno; ugotavlja, da so uvedle številne konkretne ukrepe in orodja, da bi ustrezno obravnavale tveganje dejanskih in domnevnih nasprotij interesov; poziva agencije, naj razmislijo o strategiji za približevanje državljanom Unije; ugotavlja, da so vse agencije že sprejele politike za preprečevanje in obvladovanje nasprotja interesov ter da so te politike usklajene s smernicami Komisije za preprečevanje in obvladovanje nasprotja interesov v decentraliziranih agencijah EU; ugotavlja, da te politike med drugim vključujejo ukrepe za odkrivanje morebitnih tveganj v zgodnji fazi, opredelitev najboljše prakse v drugih subjektih, kot so Komisija, druge agencije in Evropski urad za boj proti goljufijam, ter politike v zvezi z nasprotji interesov za osebje in sodelavce, ki jih ne zajemajo kadrovski predpisi; poziva agencije, naj preučijo prednosti in pomanjkljivosti uporabe skupnih predpisov, ki urejajo nasprotja interesov;
4.

ugotavlja, da je agencija zmanjšala skupno stopnjo proračunskih sredstev, za katera so bile prevzete obveznosti in so bila prenesena v naslednje leto, s 35 % leta 2013 na 30 % leta 2014; ugotavlja, da sta večletna narava operacij agencije in povečano tveganje, ki ga pomenijo nepričakovani dogodki, pri letnem proračunskem načrtovanju in njegovem izvrševanju poseben izziv; ugotavlja, da je bila stopnja prenosov za naslov II (upravni odhodki) 4 500 000 EUR (36 %) in se je nanašala predvsem na nakupe ob koncu leta, ki so bili povezani s selitvijo v novo stavbo agencije decembra 2014; ugotavlja, da je bila stopnja prenosov za naslov III (odhodki iz poslovanja) 29 200 000 EUR (47 %) in je bila predvsem posledica večletnega značaja dejavnosti agencije in odobritve dodatnega proračuna v višini 4 200 000 EUR oktobra 2014;
poudarja prispevek agencije k pomorski varnosti in preprečevanju ladijskega onesnaževanja v Evropi ter pomoč, ki jo ponuja državam članicam in Komisiji pri izvajanju mednarodne zakonodaje in zakonodaje Unije; obžaluje, da sta se kljub razširjenim pristojnostim, pridobljenimi po začetku veljavnosti Uredbe (EU) št. 100/2013 v februarju 2013, ki zajemajo nov niz osrednjih nalog in uvedbo novih nalog, ki jih bo izvajala agencija, v letu 2014 zmanjšala število osebja in proračun; pozdravlja in spodbuja sodelovanje agencije z drugimi evropskimi agencijami na področju begunske krize ter ponovno potrjuje, da je treba agenciji zagotoviti finančne, materialne in človeške vire, ki jih potrebuje za učinkovito opravljanje svojih nalog, tudi za izjemno pomembne dejavnosti, ki ne sodijo v njen mandat (tj. prispevek znanja, operativne podpore in osebja agencije za upravljanje begunske krize);
2.

ugotavlja, da je znesek prenesenih proračunskih sredstev v naslovu III (operativni odhodki), za katera so bile prevzete obveznosti, znašal 2 200 000 EUR (37,7 %); ugotavlja tudi, da je prenos teh sredstev povezan z zapoznelimi operativnimi projekti in projekti IT ter je posledica tega, da so bile pogodbe podpisane pozno v proračunskem letu, saj so bila javna naročila razpisana šele po sprejetju proračuna in delovnega programa agencije; ugotavlja, da agencija pozorno spremlja prenos sredstev, da bi v naslednjem letu dosegla stopnjo izvrševanja najmanj 95 %;
3.

priznava, da se je inštitut, zaradi pogajanj o večletnem finančnem okviru 2014–2020 in programu Obzorje 2020, ki so potekala skozi vse leto 2013, soočal z negotovostjo glede svojega proračuna za leto 2014; opaža, da je upravni odbor inštituta preudarno pristopal k proračunskemu načrtovanju, saj je kot prvo tranšo za sporazume o dodelitvi nepovratnih sredstev namenil le del proračuna za leto 2014; vseeno ugotavlja, da je velik znesek odobritev za prevzem obveznosti ostal neuporabljen; opaža, da je do tega prišlo zaradi nizkih prošenj SZI po nepovratnih sredstvih in pa zato, ker bi dodeljevanje višjih zneskov ogrozilo celovito izvajanje poslovnih načrtov SZI; priznava, da so operativne dejavnosti inštituta in SZI po svoji naravi večletne ter da se to odraža v posebnem odstopanju, ki ga uživa inštitut in na podlagi katerega lahko morebitna stornirana odobrena sredstva v naslednjih treh letih ponovno vnese v svoj proračun;
11.

pozdravlja dodatnih 120 delovnih mest v kadrovskih načrtih agencij in pričakuje, da bo ta odločitev vplivala tudi na proračun za leto 2016 in na proračune za prihodnja leta; poziva Komisijo, naj pred spravnim postopkom za proračun zagotovi najnovejše in konsolidirane informacije o potrebah agencij; poziva Komisijo, naj predlaga srednje- in dolgoročno strategijo za ukrepe agencij na področju pravosodja in notranjih zadev: cilji, misije, usklajevanje, razvoj kritičnih točk („hot spots“) in finančni viri;
C.

ker je bila uredba o ESPG sprejeta ob upoštevanju dogovora Parlamenta in Sveta o tem, da se znova uvede merilo za uporabo sklada zaradi krize, da se finančni prispevek Unije poveča na 60 % vseh ocenjenih stroškov predlaganih ukrepov, da se vloge za sredstva iz ESPG v Komisiji, Parlamentu in Svetu obravnavajo učinkoviteje in se tako skrajša postopek ocene in odobritve, da se z vključitvijo samozaposlenih in mladih razširi obseg upravičenih ukrepov in upravičencev ter da se financirajo spodbude za ustanovitev lastnega podjetja;
8.

meni, da bi morala Komisija natančno oceniti proračunske posledice nalog, ki so povezane z ukrepi, predstavljenimi v okviru evropske agenda za migracij in evropske agende za varnost, kar zadeva agencijo Europol, da bi Evropskemu parlamentu in Svetu omogočila ustrezno prilagoditi proračunske in kadrovske potrebe agencije Europola; izpostavlja vlogo agencije Europol pri čezmejni podpori državam članicam in pri izmenjavi informacij; poudarja potrebo po zagotovitvi ustreznega proračuna in kadrovske ravni za agencijo Europol v letu 2016, da se ji omogoči učinkovito opravljanje njenih nalog in operacij;
10.

obžaluje, da agencija ni sprejela jasne, celovite in nepristranske politike za preprečevanje in obvladovanje navzkrižij interesov; ugotavlja, da agencija sicer še ni podpisala sporazuma o njenem sedežu, da pa je to ne ovira pri sprejemanju mednarodne zakonodaje, kodeksov in smernic, ki navajajo potrebne opredelitve, načela in bistvene zahteve za politiko o navzkrižjih interesov; poleg tega poziva agencijo, naj sprejme konkretne ukrepe za reševanje in obvladovanje primerov navzkrižij interesov; poziva agencijo, naj zgoraj navedene ukrepe sprejme do konca septembra 2015 in obvesti organ za podelitev razrešnice o konkretnih rezultatih politike o navzkrižju interesov;
51.

je seznanjen, da je mreža pod vodstvom CdT izvedla anketo o pristopih agencij do večjezičnosti; ugotavlja, da je ta anketa pokazala, da se ti pristopi močno razlikujejo in da ima vsaka agencija drugačno ciljno občinstvo, da so zahteve deležnikov različne, prav tako pa tudi proračuni in obseg dejavnosti agencij, zato ne more biti ene same jezikovne politike, ki bi ustrezala vsem;
24.

z zaskrbljenostjo opaža redne nedoslednosti pri operativnih postopkih javnega naročanja, ki ga vodi skupno podjetje; poziva skupno podjetje, naj organu za podelitev razrešnice predloži podrobno poročilo o postopkih javnega naročanja, ki so potekali od leta 2008, in v njem navede naslednje: — V koliko postopkih je prišlo do znatnega povečanja stroškov (za več kot 5 %) glede na začetni stroškovni okvir pogodbe in kakšni so bili natančni razlogi za povečanje? — Pri katerih postopkih je prišlo do znatnih zamud glede na začetni rok in katere so bile finančne posledice teh zamud? — Kako bo skupno podjetje v prihodnje zagotovilo spoštovanje rokov, določenih ob podpisu pogodb? — Pri katerih postopkih javnih naročil rok ob oddaji naročila sploh ni bil določen? — Pri katerih postopkih skupno podjetje pogodbe ni objavilo v predhodnem informativnem obvestilu in je s tem omejilo konkurenčnost postopka ter kakšni so razlogi za to in kateri pogodbeni partnerji so zlasti imeli koristi od posledično omejene konkurenčnosti? — Kateri postopki (poleg veljavnih kadrovskih predpisov) so bili sprejeti za preprečevanje morebitnega navzkrižja interesov v zvezi z udeležbo članov osebja v razpisnih postopkih in v koliko primerih člani osebja niso imeli uradnega pooblastila za sodelovanje pri razpisnih postopkih? — Kako skupno podjetje zagotavlja, da se bo izboljšal njegov notranji postopek sprejemanja odločitev in bodo onemogočene dodatne zamude pri razpisnih postopkih, kot je ugotovilo Računsko sodišče, razpisi v prihodnosti pa pregledni, pravočasni in zakoniti?
SL Uradni list Evropske unije C 294/85

P8_TA(2014)0098

Uporaba sredstev Solidarnostnega sklada EU: Regije, ki so jih prizadele nesreče

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2014 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 11 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (COM(2014)0348 – C8-0021/2014 – 2014/2038(BUD))

(2016/C 294/35)

Evropski parlament,

— ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0348 – C8-0021/2014),

— ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (1),

— ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 10,

— ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3), zlasti točke 11,

— ob upoštevanju skupnih sklepov, o katerih sta se Parlament in Svet dogovorila 8. decembra 2014,

— ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0077/2014),

A. ker se v skladu z Uredbo (EU) št. 661/2014, ki spreminja Uredbo (ES) št. 2012/2002, v splošnem proračunu Unije da na voljo znesek v višini 50 000 000 EUR za plačilo predplačil prek odobritev;

1. odobri sklep, priložen tej resoluciji;

2. naroči svojemu predsedniku, naj podpiše sklep skupaj s predsednikom Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

3. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

(1) UL L 311, 14.11.2002, str. 3

(2) UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(3) UL C 373, 20.12.2013, str. 1.
4.

meni, da so presežni delavci v podjetju Nutriart S.A ter pri 25 dobaviteljih in proizvajalcih v poproizvodni fazi in 24 samozaposlenih oseb, ki so prenehale opravljati svojo dejavnost in so bile odvisne od glavnega podjetja v Grčiji, povezani s svetovno finančno in gospodarsko krizo, in se pri tem sklicuje na dejstvo, da je grško gospodarstvo doživelo skupen padec BDP za 5 % od leta 2008 in da kljub počasnemu napredovanju iz recesije še vedno ni sposobno ustvarjati novih priložnosti za zaposlovanje in zmanjšati brezposelnosti, ki je dosegla rekordno raven in znaša od 26 do 27 % vsega delovno aktivnega prebivalstva;
258.

meni, da bi morala posebna podpora za določene kmetijske dejavnosti temeljiti na doslednem razumevanju določb člena 68, novi delegirani akti bi morali določati, da mora biti dodelitev takšne vezane podpore primerno utemeljena Komisiji, ta pa bi jo morala preveriti; meni, da bi morala imeti Komisija dejavnejšo vlogo pri pripravi meril za izvajanje ukrepov in primerjalnem ocenjevanju ukrepov, da se bo lahko izognila nepojasnjenim in skrajnim cenovnim odstopanjem, kakršno je v primeru koz omenjeno v tem posebnem poročilu, in da bo lahko prevzela končno odgovornost v sistemu deljenega upravljanja; ugotavlja, da je treba pravna sredstva za to vzpostaviti z novimi delegiranimi akti; meni, da bi morali novi delegirani akti od držav članic zahtevati dokazilo, da je vsak ukrep posebne podpore, ki ga nameravajo uvesti, potreben (ali je pristop na osnovi odstopanja potreben in kakšna je njegova dodana vrednost), ustrezen (glede na izvedbene ureditve, merila za dodelitev in raven pomoči) in da izpolnjuje merila dobrega finančnega poslovodenja; meni tudi, da bi bilo treba zlasti v odgovor na pripombo Računskega sodišča, da „jasno opredeljeni primeri“ niso bili jasno opredeljeni, pri izvajanju nove Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (30) odkrite težave odpraviti, tako da bi države članice: (a) opredelile jasne cilje (kot zahteva finančna uredba (EU, Euratom) št. 966/2012); (b) ustvarile sisteme za sistematično spremljanje vseh ukrepov, uvedenih v skladu z novimi členi od 52 do 55 Uredbe (EU) št. 1307/2013; (c) spoštovale enotnost vlog v celotni Uniji, da bodo lahko upravljavski in kontrolni sistemi racionalizirani, poenostavljeni in primerljivi; (d) zagotovile dokumentacijo za vse ukrepe in podukrepe ter uporabo najnovejših podatkov iz integriranih administrativnih in kontrolnih sistemov (IACS), kjer je to primerno; (e) uvedle stroge kontrole na kraju samem na regionalni in državni ravni;
65.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da utegnejo medparlamentarne delegacije zaradi splošnih pozivov k varčnosti izgubiti možnost ohranjanja prepoznavnosti Parlamenta v zunanjih odnosih in omogočati, da ohranja enako raven prepoznavnosti kot druge institucije Unije, zlasti Komisija in Svet, ter da se posledično utegne ogroziti parlamentarni pristop do zunanje politike in utrjevanje parlamentarne diplomacije kot dopolnila dejavnostim Komisije in ESZD; zato šteje za bistveno ohranjanje znanja in izkušenj, ki jih je Parlament pridobil pri nadzoru evropskih projektov in skrbi za njihovo prepoznavnost, ter zagotavljati, da predlagani ukrepi ne oslabijo moči in učinkovitosti medparlamentarnega dialoga Parlamenta z drugimi državami, zlasti v obdobjih politične nestabilnosti in nevarnosti za demokracijo (med arabsko pomladjo, v konfliktu na Bližnjem Vzhodu, v konfliktu v Ukrajini, med pripravami na sporne volitve itd.); močno priporoča, da se poskrbi za ustrezno raven usklajevanja s službami ESZD pri pripravi in odzivanju z dejanskimi zmogljivostmi za zagotovitev varnostnih vidikov dela zunanjih delegacij in misij Parlamenta;
64.

meni, da bi bilo mogoče doseči izboljšave pri finančnem poslovodenju, da bi se izognili obrestim za zamude pri plačilu in zlasti zmanjšali zamude; opozarja na to, da so trije najvišji zneski obresti za zamude pri plačilu 3 714,84 EUR, 4 395,71 EUR in 5 931,67 EUR;
2.

meni, da je vloga organa pri spodbujanju varnosti in stabilnosti zavarovalnic in pozavarovalnic ter pri varovanju interesov zavarovancev in članov pokojninskih shem bistvena za gospodarsko oživitev in ustvarjanje trajnostnih delovnih mest in rasti v Evropi;
1.

pozdravlja prispevek fundacije k poznavanju življenjskih in delovnih razmer v Uniji v obdobju, ko se slednje v nekaterih državah članicah še naprej poslabšujejo; opominja na objavo zbirnega poročila o peti raziskavi evropskih delovnih razmer s pomembnimi ugotovitvami o trendih na področju kakovosti delovnih mest, trajnostnega dela in staranja delovne sile, zdravja in dobrega počutja ter delovnega časa in ravnotežja med poklicnim in zasebnim življenjem;
9.

ugotavlja, da usklajen sveženj prilagojenih storitev, ki jih je treba sofinancirati, zajema ukrepe za ponovno vključitev 480 delavcev v proces zaposlovanja, kot so tehnike razgovorov za službo, izdelava strokovnega profila, določitev poklicne poti, spremljanje, usklajevanje in upravljanje osebnih načrtov za ukrepanje, vodenje in poklicno usmerjanje, preučitev zaposlitvenih možnosti z novimi delodajalci, usklajevanje sposobnosti in delovnih mest, mentorstvo v prvi fazi na novem delovnem mestu, svetovanje in podpora pri samozaposlitvi, ter vodenje in podpora med pripravništvom;
1.

ugotavlja, da zgornja meja podrazdelka 1b za proračunsko leto 2014, kljub zmernemu povečanju sredstev za obveznosti v nekaterih proračunskih postavkah in večkratnemu zmanjšanju v več drugih proračunskih postavkah, ne omogočajo ustreznega financiranja pomembnih in nujnih političnih prednostnih nalog Unije, ki jih izvajata Parlament in Svet;
9.

je seznanjen s tem, da usklajeni sveženj prilagojenih storitev, ki se bodo sofinancirale, vključuje ukrepe za ponovno vključitev 856 delavcev v postopek zaposlovanja, kot so poklicno svetovanje in ocena znanja, pomoč pri prezaposlovanju in iskanju zaposlitve, poklicno usposabljanje in izpopolnjevanje, podiplomsko izobraževanje, spodbujanje podjetništva in prispevanje k ustanavljanju podjetij, olajšave za zaposlovanje, mentorstvo po ponovni vključitvi na trg dela, nadomestila za iskanje zaposlitve in prispevki k posebnim izdatkom, kot so prispevki za negovalce vzdrževanih oseb, prispevki k potnim stroškom ter prispevki k stroškom selitve zaradi nove zaposlitve;
9.

poudarja dejstvo, da bi se morali kaj naučiti iz priprave in izvajanja te in drugih vlog, namenjenih reševanju množičnega odpuščanja v številnih malih in srednjih podjetjih v nekem sektorju, zlasti glede upravičenosti samozaposlenih in lastnikov malih in srednjih podjetij do pomoči iz ESPG v prihodnji uredbi, in da bi morali ureditve, ki se uporabljajo v regijah in državah članicah, hitro uporabiti v sektorskih vlogah, ki bi zajemale veliko število podjetij;
D.

ker je Francija zaprosila za pomoč v zvezi z 2 089 presežnimi delavci (vsi naj bi prejeli pomoč), pri čemer jih je bilo 649 odpuščenih v dveh podružnicah podjetja PSA Peugeot Citroën (Peugeot Citroën Automobiles in Sevelnord) v referenčnem obdobju od 1. novembra 2009 do 28. februarja 2010, nadaljnjih 1 440 pa v istih podjetjih pred referenčnim obdobjem in po njem, v skladu z istim načrtom za presežne delavce, ki so podjetji zapustili prostovoljno,
29.

se zaveda, da raven plačil, ki se dokončno izvršijo vsako leto, včasih zajema precejšen presežek v primerjavi z ravnjo plačil, ki je bila sprva dogovorjena s proračunskim organom, kar pomeni, da se prispevki držav članic v proračun EU zato zmanjšajo, njihov fiskalni položaj pa izboljša; meni, da skrbi Sveta glede ravni in trenutka tega vračila nimajo zveze z obravnavo občutljivega in perečega političnega vprašanja o financiranju proračuna EU; nasprotno meni, da bi bilo treba neporabljena plačila iz leta „n“ prenesti v naslednje proračunsko leto („n+1“), namesto da bi jih odšteli od izračuna nacionalnih prispevkov držav članic; zato odločno poziva Komisijo, naj pripravi ambiciozne predloge za zagotovitev novih in resničnih lastnih virov, da bi EU v celoti imela na voljo dejanske in neodvisne finančne vire; poleg tega vztraja, da bi morala vsa nova lastna sredstva temeljiti na celostni oceni učinka in biti namenjena razvoju načinov, ki bi okrepili konkurenčnost in gospodarsko rast EU; poziva Svet h konstruktivnemu sodelovanju v razpravi o poštenih in novih lastnih sredstvih za EU;
2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno posamično podporo, namenjeno pomoči delavcem, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela;
A.

ker stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 5/2010 zajema prilagoditve kadrovskega načrta urada OLAF brez dodatnih finančnih določb ter popravek napovedi tradicionalnih lastnih sredstev (tj. carin in prelevmanov v sektorju sladkorja) ter osnov za DDV in BND, vključitev ustreznih popravkov za Združeno kraljestvo in njihovega financiranja v proračun ter popravek financiranja znižanj iz naslova BND za Nizozemsko in Švedsko za leto 2010, kar bo spremenilo porazdelitev prispevkov iz lastnih sredstev v proračun EU med državami članicami,
—

uporabo sredstev Solidarnostnega sklada EU v znesku 66,9 milijonov EUR v obveznostih in plačilih za posledice plazov in hudih poplav na otoku Madeira (Portugalska) in neurja Xynthia v Franciji,
3.

poudarja, da je med pripravo načrta prihodkov in odhodkov v januarju in februarju 2010 že potekala obsežna politična razprava in analiza pripravljenih ukrepov;
A.

ker predlog spremembe proračuna št. 10/2009 zajema naslednje: — neto povečanje predvidenih prihodkov za 478 700 000 EUR po spremembi napovedi lastnih sredstev in drugih prihodkov, — zmanjšanje sredstev za plačila v proračunskih vrsticah za podrazdelek 1a in razdelka 2 in 4 za 2 768 700 000 EUR po upoštevanju prerazporeditev, predlaganih v okviru tako imenovane skupne prerazporeditve (DEC 27/2009), — zmanjšanje sredstev za prevzem obveznosti v razdelkih 2 in 5 v višini 359 000 000 EUR, kar pomeni, da se bo razpoložljiva razlika ustrezno povečala, da se zagotovi del sredstev za financiranje druge faze evropskega načrta za oživitev gospodarstva,