SL Uradni list Evropske unije C 162/20

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2012/C 162/13

V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo. Izjave o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih od dneva te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„PORC DU SUD-OUEST“

ES št.: FR-PGI-0005-0909-07.11.2011

ZGO ( X ) ZOP ( )

1. Ime:

„Porc du Sud-Ouest“

2. Država članica ali tretja država:

Francija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1 Vrsta proizvoda:

Skupina 1.1: Sveže meso (in drobovina)

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke:

Meso „Porc du Sud-Ouest“ je sveže meso prašičev, ki so skoteni in vzrejeni na jugozahodnem območju Francije ter ves čas pitanja (od dvanajstega tedna življenja) hranjeni z najmanj 30 % zobanke.

Zakoljejo se pri najmanjši topli masi trupa 90 kg (brez zgornje omejitve mase) z odstopanjem v višini 3 kg v obdobjih poletnih vročinskih valov (od 1. junija do 30. septembra).

Mejna vrednost pH trupov „Porc du Sud-Ouest“ je med 5,5 in 6,2.

Barva razrezanih kosov trupa je med 3 in 6 po japonski barvni lestvici za hrbte.

S fizikalno-kemijskega vidika je meso „Porc du Sud-Ouest“ bogato z večkrat nenasičenimi maščobnimi kislinami (zlasti z linolno kislino, ki obsega od 10 % do 15 % vseh maščobnih kislin v mesni maščobi) in ima manj nasičenih maščobnih kislin.

Prav tako je bogato z maščobami in vitaminom E.

Z organoleptičnega vidika je meso „Porc du Sud-Ouest“, ki je bolj rdeče kot navadna svinjina, sočno in mehko ter ima močan okus.

Za omejitev stresa za prašiče, ki negativno vpliva na mejno vrednost pH in zaradi katerega se poslabša kakovost mesa, mora biti pot od kmetijskega gospodarstva do klavnice čim krajša: največ 200 km ali največ 6 ur prevoza od kraja vzreje do klavnice.

Meso „Porc du Sud-Ouest“ se trži sveže v naslednjih oblikah: trupi, polovice trupov, razrezani kosi in meso brez kosti ali s kostmi.

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode):

Ni relevantno.

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

Krma v celotnem obdobju reje ne sme vsebovati manioke, sladkega krompirja, pomij, mesne moke, kostne moke, perne ali krvne moke in nobenih drugih beljakovin iz kopenskih živali, razen želatine, ki se uporablja kot podpora za vitamine in minerale, prav tako pa ne sme vsebovati beljakovin iz mleka in mlečnih proizvodov.

Od odstavitve do zakola krma za prašiče vsebuje najmanj 60 % žitnega zrnja ter proizvodov in stranskih proizvodov iz žitnega zrnja.

V obdobju pitanja, to je od dvanajstega tedna življenja do zakola, krma ne sme vsebovati palmovega olja (vir nasičenih maščobnih kislin), proizvodov iz rib, živalskih maščob in dodatkov za spodbujanje rasti. V istem obdobju krma za prašiče vsebuje najmanj 30 % zobanke, vsebnost linolne kisline (C18:2) v krmi pa je višja od 1,1 % (11 g/kg krme) in nižja od 1,7 % (17 g/kg krme).

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Faze vzreje prašičev (skotitev, faza po odstavitvi in pitanje) morajo potekati na geografskem območju, saj je to jamstvo za kakovost mesa.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.:

Ni relevantno.

3.7 Posebna pravila za označevanje:

Označevanje proizvoda vključuje:

— ime zaščitene geografske označbe: „Porc du Sud-Ouest“;

— logotip ZGO Evropske unije v barvah, morebiti dopolnjen z dobesedno navedbo „Zaščitena geografska označba“.

4. Kratka opredelitev geografskega območja:

Geografsko območje ZGO „Porc du Sud-Ouest“ obsega naslednje upravne regije:

— regijo Akvitanijo,

— regijo Midi-Pyrénées,

— regijo Poitou-Charentes.

5. Povezanost z geografskim območjem:

5.1 Posebnosti geografskega območja:

Jugozahodno območje Francije ima dve posebnosti, in sicer je to starodavno območje prašičereje in območje, na katerem obstaja tradicija uporabe zobanke s posebnimi hranilnimi lastnostmi v krmi prašičev, saj so na tem območju ugodne podnebne razmere za njeno gojenje.

Starodavno območje prašičereje

Prašičereja ima že več stoletij pomembno mesto na jugozahodnem območju Francije. O tej tradiciji prašičereje pričajo številni sejmi in tržnice s pujski iz srednjega veka: Garlin, Tarbes, Lembeye, Soumoulou, Dax, Garris, Saint Palais, Rabastens de Bigorre, Puylaurens, Villefranche de Rouergue, ki so se konec 19. stoletja razširili vse do Aveyrona in Tarna.

Leta 1862 so bili trije departmaji jugozahodnega območja Francije (Dordogne, Corrèze in Aveyron) prvi trije francoski departmaji s staležem prašičev.

Prašičje meso je bilo na podeželju jugozahodnega območja Francije dolgo časa osnovna mesna hrana. Večina kmečkih družin je imela svojega prašiča, njegovo žrtvovanje pozimi pa je bilo pravi družinski in sosedski praznik. Znanje in spretnosti so se pokazali sčasoma: trupi prašičev so bili izkoriščeni v celoti (lokalna potrošnja, potem odprtje trgu) kot sveže meso in predelano meso (soljeno, sušeno ali vloženo v mast). Kmečke družine na jugozahodnem območju Francije še vedno uporabljajo starodavne postopke in recepte.

O tej nekdanji proizvodnji in potrošnji mesa „Porc du Sud-Ouest“ obširno priča lokalna dediščina (zakonska besedila, literatura, pisanja, umetniška dela itd.).

Tradicija uporabe zobanke s posebnimi lastnostmi v krmi prašičev

Jugozahodno območje Francije je zgodovinsko območje proizvodnje koruze za zrnje (89 % nacionalne proizvodnje leta 1930 in 41 % sedanje nacionalne proizvodnje). Ker je na tem območju za koruzo za zrnje namenjenih trikrat več kmetijskih zemljišč kot v drugih francoskih departmajih, se na njem pridela 50-krat več koruze, kot je potrebno za prašičerejo na tem območju.

Na jugozahodnem območju Francije gojijo zlasti koruzo zobanko, in sicer iz zgodovinskih razlogov, a predvsem zaradi podnebnih razmer na tem območju, ki so ugodne za to pozno sorto, ki zahteva toploto in vlago: visoke temperature ves čas svojega vegetativnega cikla in obilne padavine poleti. Na jugozahodnem območju Francije je tveganje, da vsota temperatur ne bi zadostovala potrebam poznih sort, manjše od 20 %, ob upoštevanju sprejemljivega tveganja za kmeta na tem geografskem območju. Ker je pri pozni koruzi pridelek od 15 % do 20 % večji kot pri zgodnejših sortah, kmetje na jugozahodnem območju Francije gojijo izključno zobanko.

Zobanka ima posebne hranilne lastnosti: nizka vlažnost pri spravilu (med 25 % in 30 %) in visoka vsebnost škroba, ki ji daje visoko energijsko vrednost (med 750 in 780 g/kg suhe snovi). Zanjo so značilne zlasti posebne maščobe, ki so sestavljene predvsem iz nenasičenih maščobnih kislin v višini 60 % vseh maščobnih kislin, med katerimi je linolna kislina (omega 6). Zobanka je bogata tudi z vitaminom E (od 1,1 do 1,8 mg/g). To je žito z visoko energijsko vrednostjo.

5.2 Posebnosti proizvoda:

Meso s posebnimi lastnostmi

Meso „Porc du Sud-Ouest“ ima posebno sestavo maščobe z nizko vsebnostjo nasičenih maščobnih kislin (približno 40 %) in visoko vsebnostjo nenasičenih maščobnih kislin (skoraj 60 %), ki so pomembne za človeški organizem, saj jih ta ne more sintetizirati. Prisotne so v podkožni maščobi in v medmišični maščobi.

Linolna kislina, ki je večkrat nenasičena maščobna kislina, pomeni od 10 % do 15 % vseh maščobnih kislin v mesu.

Meso „Porc du Sud-Ouest“ ima tudi razmeroma visoko vsebnost maščob (približno 5,4 % maščobnih kislin v primerjavi s 3,8 % pri navadni francoski svinjini), nadzorovano in optimalno vrednost pH (med 5,5 in 6,2) in visoko vsebnost vitamina E (antioksidant). Rezultati primerjalnih analiz mesa „Porc du Sud-Ouest“ in navadne francoske svinjine, ki so bile opravljene januarja 2011 na filejih, kažejo, da je vsebnost vitamina E v mesu „Porc du Sud-Ouest“ (0,16 mg/100 g) višja kot v navadnem francoskem prašičjem mesu (0,13 mg/100 g), in to za 15 %.

Te posebne fizikalno-kemijske značilnosti mesa se odražajo na njegovih organoleptičnih lastnostih in so razlog za to, da meso slovi po svoji sočnosti, mehkosti in močnem okusu pri peki.

Sočnost in mehkost mesa sta odvisna od količine maščob in vode, ki jih vsebuje, ter predvsem od zmožnosti zadrževanja vode. Vsebnost maščob je višja v mesu „Porc du Sud-Ouest“, linolna kislina zmanjšuje velikost maščobnih celic in tako omogoča boljše zadrževanje vode, ki ga spodbuja tudi vrednost pH, določena v razponu med 5,5 in 6,2.

Meso „Porc du Sud-Ouest“ ima pri peki močan okus. Okus, ki pri pokušanju ustreza vonjalnim in okušalnim zaznavam, je odvisen predvsem od deleža maščob v mesu in njegove vrednosti pH. Lipoliza in oksidacija večkrat nenasičenih maščobnih kislin povzročita nastanek enostavnih sekundarnih molekul, zaradi katerih ima to meso izrazitejši okus kot navadno prašičje meso ter močan vonj pri peki in pokušanju.

Okus in aroma sta odvisna tudi od sprostitve molekul pri zorenju, ki se zgodi samo pri dani vrednosti pH, ki je v skladu z vrednostjo pH, določeno v specifikaciji ZGO „Porc du Sud-Ouest“.

Potrošnik priznava to razliko.

Poleg tega je meso „Porc du Sud-Ouest“ bolj rdeče kot navadno francosko prašičje meso. Barva mesa je odvisna od količine prisotnega mioglobina.

Visoka vsebnost vitamina E v mesu „Porc du Sud-Ouest“ upočasnjuje izgubo rdeče barve mesa pri shranjevanju zaradi varovalnega učinka vitamina E pred oksidacijo mioglobina.

Podkožna maščoba in medmišična maščoba sta prisotni v zadostni količini in sta bele barve.

Tradicija vzreje „Porc du Sud-Ouest“, ki je težji od navadnega francoskega prašiča

Prašiči, vzrejeni na jugozahodnem območju Francije, so bili vedno težji od navadnih francoskih prašičev. Kar zadeva maso, je iz rezultatov zakola v letu 2010 razvidno povprečje 91,71 kg mase trupa pri navadnem francoskem prašiču v primerjavi s povprečjem 94,03 kg pri „Porc du Sud-Ouest“ (kar ustreza povprečni živi masi 121 kg).

Zaradi te tradicije vzreje težjih prašičev je bilo leta 1967 ustanovljeno jugozahodno kotacijsko območje, da bi se upoštevale transakcije s prašiči, vzrejenimi na jugozahodnem območju Francije. Ta jugozahodna kotacija, ki se nanaša na trupe „Porc du Sud-Ouest“, ki so težji, je priznana z Uredbo Sveta (EGS) št. 2112/69 z dne 28. oktobra 1969 (UL, 29.10.1969). Različen sistem plačila za trupe prašičev z jugozahodnega območja Francije, podedovan po tej jugozahodni kotaciji, velja še danes in ga še vedno objavlja Service des Nouvelles des Marchés.

Sloves mesa „Porc du Sud-Ouest“

Skupine proizvajalcev so zaradi dvojne tradicije, ki se nanaša na proizvodnjo težjih prašičev in krmo na osnovi koruze, poskušale povečati vrednost svojega proizvoda in ga „zaščititi“, tako da so kolektivno organizirale svojo ponudbo. Na podlagi postopka zagotavljanja kakovosti „Porc au grain du Sud-Ouest“, ki ga je v 80. letih prejšnjega stoletja začelo združenje Interprofession Porcine d’Aquitaine, je bila leta 1989 podeljena oznaka kakovosti Label Rouge, s katero je prašičje meso z jugozahoda pridobilo pravi „status“.

Meso „Porc du Sud-Ouest“ je bilo vključeno v ta postopek zagotavljanja kakovosti in ima skupne značilnosti z mesom „Porc au grain du Sud-Ouest Label Rouge“: za krmo je značilen velik delež koruze in žit v dnevnem obroku, značilnosti mesa pa ustrezajo istim fizikalno-kemijskim in vizualnim merilom. Nazadnje se enake ali celo strožje zahteve uporabljajo pri sortiranju in valorizaciji trupov.

Postopek zagotavljanja kakovosti mesa „Porc du Sud-Ouest“ je od začetka in vse do danes zelo uspešen. O tem pričajo članki v tisku in kulinarični recepti, objavljeni v dnevnem časopisju in specializiranih revijah od leta 1991, število gospodarskih subjektov, vključenih v ta postopek (1997/2010), in internetne strani, posvečene temu proizvodu. Zaradi tega postopka in njegove prepoznavnosti je sloves „Porc du Sud-Ouest“ nedvomen.

Sloves mesa „Porc du Sud-Ouest“ se ohranja skozi leta in je še danes zelo živ. To se kaže s spontano izbiro potrošnikov, ki mu dajejo očitno prednost in menijo, da je bistveno drugačno od navadnega francoskega prašičjega mesa, ter so zanj pripravljeni plačati več.

5.3 Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO):

Krma na osnovi zobanke kot razlog za posebnosti mesa

Jugozahodno območje Francije ima dve posebnosti, in sicer je to starodavno območje prašičereje in območje, na katerem obstaja tradicija uporabe zobanke s posebnimi hranilnimi lastnostmi v krmi prašičev, saj so na tem območju ugodne podnebne razmere za njeno gojenje.

Obsežno gojenje zobanke na jugozahodu je spodbudilo njeno uporabo v dnevnih obrokih za pitanje: zobanka pomeni najmanj 30 % dnevnega obroka za „Porc du Sud-Ouest“ od dvanajstega tedna življenja. Ta dnevni obrok mora poleg tega vsebovati najmanj 1,1 % linolne kisline. Prav zaradi te krme, ki ima zaradi velikega deleža zobanke večjo energijsko vrednost in je bogatejša z linolno kislino, meso pridobi svoje posebnosti: posebna sestava maščobe z nizko vsebnostjo nasičenih maščobnih kislin in visoko vsebnostjo nenasičenih maščobnih kislin, razmeroma visoka vsebnost maščob in visoka vsebnost vitamina E.

Prav tako je bilo v številnih študijah obširno dokazano, da so fizikalno-kemijske značilnosti mesa prašičev, ki so monogastrične živali, tesno povezane s fizikalno-kemijskimi značilnostmi dnevnega obroka krme za prašiče, ki zaradi velikega deleža zobanke vsebuje velik delež linolne kisline.

Pri monogastričnih živalih se maščobne kisline iz krme odlagajo neposredno v tkiva brez kemične spremembe v nasprotju s tem, kar se zgodi pri prežvekovalcih, pri katerih pride do nasičenja maščobnih kislin iz krme, tako da večkrat nenasičene maščobne kisline izgubijo svojo biološko korist (C. Dutertre, inženir agronomije).

Pri prašičih narava maščobnih kislin iz krme deluje neposredno na sestavo maščobnih kislin v maščobnem tkivu (Flanzy in drugi, 1970, Brooks, 1971, Desmoulin in drugi, 1983, Rhee in drugi, 1988, Effets de la nature lipidique des régimes sur la composition en acides gras du jambon chez le porc lourd, Pantaleo in drugi, 1999).

Zunanji prinos večkrat nenasičenih maščobnih kislin, ki jih zaužije „Porc du Sud-Ouest“, se znajde v njegovem maščobnem tkivu (Courboulay in Mourot, 1995, Warmants in drugi, 1999, Courboulay in drugi, 1999). To je razvidno tudi iz rezultatov poskusov združenja ADAESO od leta 1994 do leta 2000.

Tako je v zvezi s sestavo maščob v trupu dokazano, da je profil maščobnih kislin v tkivih in zlasti v maščobnih tkivih tesno povezan z maščobnokislinsko sestavo krme.

Študija, ki jo je izvedlo združenje ADAESO (Association pour le Développement Agro-Environnemental du Sud-Ouest (združenje za kmetijsko-okoljski razvoj jugozahoda), je pokazala, da krma s 30 % zobanke (minimum, določen v specifikaciji) zagotavlja posebnosti mesa „Porc du Sud-Ouest“.

Na podlagi tega lahko torej sklenemo, da so posebne lastnosti, po katerih slovi meso „Porc du Sud-Ouest“ (rdeča barva, sočnost, mehkost, močan okus), predvsem posledica lokalnega znanja rejcev z jugozahodnega območja Francije, ki ohranjajo lokalne običaje s pitanjem težjih prašičev z zobanko, in čisto posebne kakovosti zobanke v smislu maščobnokislinske sestave.

Sklic na objavo specifikacije:

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCPorcduSudOuest31012012.pdf

(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.