[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 20.1.2006

KOM(2006) 11 konč.

2006/0004 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o Evropskem sistemu integrirane statistike socialne zaščite (ESSPROS)

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA |

110 | Razlogi in cilji predloga Lizbonski Evropski svet 23. in 24. marca 2000 je dal zagon procesu političnih izmenjav med državami članicami EU glede modernizacije sistemov socialne zaščite. Sporočilo Komisije (2003) 261 iz maja 2003 z naslovom „Krepitev socialne dimenzije lizbonske strategije: Racionalizacija odprte koordinacije na področju socialne zaščite“ vsebuje stališče o potrebi po kazalnikih. ESSPROS je omenjen kot ključni instrument. Predlog za zakonski okvir za ESSPROS (Evropski sistem integrirane statistike socialne zaščite) bo izboljšal uporabnost sedanjih podatkovnih zbirk v smislu pravočasnosti, pokritosti in primerljivosti. |

120 | Splošni kontekst Kot je bilo dogovorjeno na Evropskem svetu oktobra 2003 v okviru racionalizacije odprte metode koordinacije (OMK), bo skupno poročilo o socialni vključenosti in socialni zaščiti postalo ključni instrument poročanja. OMK na področjih tako socialne vključenosti kot pokojnin zahteva podatke iz ESSPROS in s tem upošteva potrebo po primerljivih, pravočasnih in zanesljivih statističnih podatkih s področja socialne politike. Sedanji podatki iz ESSPROS so priznani kot najnižji skupni statistični imenovalec, na katerega se lahko zvedejo številne različice nacionalnih socialnih sistemov. Sedanje letno zbiranje podatkov o socialni zaščiti se vodi na prostovoljni osnovi (prijateljski sporazum) in zdaj temelji na skupni izčrpni metodologiji (Priročnik ESSPROS 1996). Zbiranje je prej temeljilo na metodologiji iz leta 1981, ki je nadomestilo socialne račune, ki so bili uvedeni leta 1963 za šest držav članic. Obstaja potreba po izboljšanju pravočasnosti podatkovnih zbirk, kar se lahko doseže edino s povezovanjem v mrežo nacionalnih poročevalskih enot, ki zbirajo podatke iz večjega števila različnih virov. Povečanje pokritosti z vključitvijo kakovostnih podatkov za dopolnitev in izboljšanje količinskih podatkov o odhodkih in prihodkih po sistemu bo zagotovilo izčrpno poznavanje različnih sistemov in s tem omogočilo primerjalno analizo. Povečanje pokritosti z dopolnitvijo bruto prejemkov z neto prejemki in opredelitvijo vpliva davčnega sistema na socialno zaščito bo omogočilo zagotovitev primerljivejših podatkov med državami članicami, zlati glede zneska socialnih prejemkov, ki so jih upravičenci dejansko dobili. OMK glede pokojnin zahteva podatke o teh upravičencih. Modul o pokojninskih upravičencih bo kot enotni vir podatkov omogočil oceno razvoja pokojninskih sistemov. |

130 | Obstoječe določbe na področju, na katero se predlog nanaša Priporočilo Sveta z dne 27. julija 1992 o zbliževanju politik in ciljev socialne zaščite (92/442/EGS) |

141 | Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Se ne uporablja. |

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN PRESOJA VPLIVA |

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi |

219 | Ni potrebno. |

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj |

221 | Zadevna znanstvena/strokovna področja Strokovnjaki, s katerimi so potekala posvetovanja, so zastopali nacionalne statistične sisteme, prišli pa so z nacionalnih statističnih uradov, ministrstev za socialne zadeve in drugih organov, vključenih v pripravo podatkov ESSPROS. |

222 | Uporabljena metodologija Pisno posvetovanje in razprava v okviru srečanj delovne skupine. |

223 | Glavne organizacije/strokovnjaki, s katerimi so potekala posvetovanja Prvi osnutek predlaganega besedila je bil predstavljen na srečanju delovne skupine za statistične podatke o socialni zaščiti dne 12. in 13. aprila 2005. Države članice so bile povabljene, da Eurostatu pošljejo podrobne pripombe na osnutek predloga. Drugi osnutek je bil potem pripravljen in poslan 20. junija 2005 za pridobitev drugih pisnih pripomb. Revidirani predlog je bil 28. in 29. septembra 2005 predložen na srečanju direktorjev s področja socialnih statističnih podatkov za pridobitev mnenja. |

2249 | Povzetek prejetih in uporabljenih nasvetov Opozoril o morebitnih velikih tveganjih z nepopravljivimi posledicami ni bilo. |

225 | Večina pripomb, prejetih v tem procesu, je bila upoštevana in je pomagala razjasniti, prečistiti in poenostaviti predlagano besedilo. |

226 | Načini za omogočanje javne dostopnosti strokovnih nasvetov Rezultati razprav strokovnjakov so bili vključeni v zapisnik srečanja delovne skupine za „statistike socialne zaščite“ in v zapisnik srečanja direktorjev s področja socialne statistike. |

230 | Presoja vpliva Ena možnost bi bila nadaljevanje dela v skladu s prijateljskim dogovorom glede priprave statistike socialne zaščite. Vendar to ne bi zagotovilo dostopnosti vseh statističnih podatkov in kazalnikov, potrebnih za oblikovanje politike na ravni EU. Druga možnost bi bila, da predlog ne bi vključeval modulov. To bi pomenilo, da bi bila za uvedbo kakršnega koli modula potrebna ena ali več ločenih uredb Sveta in Evropskega parlamenta. |

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA |

305 | Povzetek predlaganega ukrepa Cilj te uredbe je določiti okvir sedanjim in predvidenim dejavnostim na področju statistike socialne zaščite. Sedanje letno zbiranje podatkov o socialni zaščiti (prijateljski dogovor) zajema podatke o odhodkih in prihodkih po sistemu socialne zaščite (t. i. temeljni sistem ESSPROS), od leta 2004 pa tudi podatke o pokojninskih upravičencih. Pripravljene bodo pilotske podatkovne zbirke o neto socialnih prejemkih. Predlagana uredba bo dopolnjena z izvedbenimi uredbami Komisije: prvič, temeljni sistem vključuje tako količinske kot kakovostne podatke; drugič, sledil bo modul o pokojninskih upravičencih. Modul o neto prejemkih socialne zaščite bo predmet uredbe Komisije, če bodo rezultati študij izvedljivosti in pilotskih podatkovnih zbirk pozitivni. |

310 | Pravna podlaga Člen 285 je pravna podlaga za statistiko Skupnosti. Svet mora v skladu s postopkom soodločanja sprejeti ukrepe za pripravo statistike, kjer je to potrebno za izvajanje dejavnosti Skupnosti. Ta člen določa zahteve, ki se nanašajo na pripravo statistike Skupnosti, in zahteva skladnost s standardi nepristranskosti, zanesljivosti, objektivnosti, znanstvene neodvisnosti, stroškovne učinkovitosti in zaupnosti statistike. |

320 | Načelo subsidiarnosti Načelo subsidiarnosti velja, če predlog ne spada pod izključno pristojnost Skupnosti. |

Države članice same ne morejo v zadostni meri doseči ciljev predloga iz naslednjih razlogov: |

321 | V skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je določeno v členu 5 Pogodbe ES, cilja predlaganega ukrepa, namreč sistematične predložitve usklajenih statističnih podatkov Skupnosti o socialni zaščiti, ni mogoče zadovoljivo doseči s posamičnim delovanjem držav članic in ga zato laže doseže Skupnost. |

323 | Izkušnje so pokazale, da države članice zbirajo podatke o socialni zaščiti, vendar pri tem uporabljajo različne zasnove in opredelitve, kar povzroča neprimerljivost podatkov na ravni EU in tako resno zmanjšuje njihovo uporabnost za analiziranje sistemov socialne zaščite v EU. |

Cilji predloga bodo laže doseženi z ukrepi Skupnosti iz naslednjih razlogov: |

324 | Uredba določa koordinacijo in uskladitev podatkov o socialni zaščiti na ravni EU. Čeprav lahko Komisija najbolje organizira zbiranje statističnih podatkov Skupnosti, so države članice odgovorne za organizacijo in delovanje nacionalnih statističnih sistemov. Zajeti statistični podatki večinoma temeljijo na obstoječi Eurostatovi letni podatkovni zbirki o socialni zaščiti in novejši zbirki o pokojninskih upravičencih. Vendar uredba upošteva možnost uporabe drugih virov in razvitja dodatnih statističnih orodij, če je to potrebno za zajetje jasno opredeljenih novih potreb po podatkih. |

325 | Bistveno je, da so na voljo podatki za celotno EU, da bi se podprla odprta metoda koordinacije na področjih socialne vključenosti in pokojnin. |

327 | Analiza statističnih podatkov Skupnosti o socialni zaščiti mora biti opravljena na ravni EU z uporabo usklajenih in primerljivih podatkov. |

Predlog je zato v skladu z načelom subsidiarnosti. |

Načelo sorazmernosti Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov: |

331 | Znano je, da obstajajo velike razlike med strukturami sistemov socialne zaščite v državah članicah, zato imajo nacionalni organi različne naloge pri zbiranju in urejanju podatkov o socialni zaščiti. V skladu s tem nacionalni organi lahko uporabijo tehnike zbiranja podatkov, ki ustrezajo organizaciji sistemov. V skladu z načelom sorazmernosti je ta uredba omejena na minimum, ki je potreben za dosego tega cilja, in ne presega okvira, ki je za to nujen. |

332 | Uredba bo določila dobro opredeljen okvir za pripravo statističnih podatkov Skupnosti o socialni zaščiti in s tem omogočila dostopnost, načrtovanje in učinkovitejšo uporabo virov tako na ravni Skupnosti kot na drugih zadevnih ravneh (nacionalni, regionalni, lokalni). |

Izbira instrumentov |

341 | Predlagani instrument: uredba. |

342 | Druga sredstva ne bi ustrezala iz naslednjih razlogov: Izbira ustrezne kategorije akta EP/Sveta je odvisna od zakonodajnega cilja. Glede na potrebe po podatkih na evropski ravni je na področju statistike Skupnosti trend, da se za temeljne akte raje uporabijo uredbe kot direktive. Uredba je priporočljivejša, saj določa enako zakonodajo po celotni Skupnosti in državam članicam ne dopušča, da bi jih uporabile samo delno ali selektivno; uporablja se neposredno, kar pomeni, da je ni treba prenesti v nacionalno zakonodajo. Nasprotno pa so direktive, katerih cilj je uskladitev nacionalnih zakonov, obvezujoče za države članice glede ciljev, nacionalnim organom pa prepuščajo izbiro oblike in metod za dosego ciljev, dogovorjenih na ravni Skupnosti; treba jih je prenesti v nacionalno pravo. |

PRORAčUNSKE POSLEDICE |

409 | Predlog ne vpliva na proračun Skupnosti. |

DODATNI PODATKI |

560 | Evropski gospodarski prostor Predlagani akt se nanaša na zadeve EGP in ga je treba razširiti na Evropski gospodarski prostor. |

1. 2006/0004 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o Evropskem sistemu integrirane statistike socialne zaščite (ESSPROS)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 285(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[1],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[2],

v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe[3],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Člen 2 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti navaja spodbujanje visoke ravni socialne zaščite kot eno od nalog Evropske skupnosti.

(2) Lizbonski Evropski svet marca 2000 je dal zagon procesu političnih izmenjav med državami članicami EU glede modernizacije sistemov socialne zaščite.

(3) Odbor za socialno zaščito je bil ustanovljen z Sklepom Sveta z dne 29. junija 2000 (2000/436/ES), da bi služil kot sredstvo za kooperativne izmenjave med Evropsko komisijo in državami članicami EU glede modernizacije in izboljšave sistemov socialne zaščite.

(4) Sporočilo Komisije (2003)261 iz maja 2003 je poudarilo strategijo za racionalizacijo procesa odprte koordinacije na področju socialne zaščite s ciljem krepitve položaja socialne zaščite in socialne vključenosti v okviru lizbonske strategije. Kot je bilo sprejeto na Svetu oktobra 2003, bo racionalizacija začela veljati z letom 2006. V tem okviru bo letno skupno poročilo postalo temeljni instrument poročanja z nalogo združevanja ključnih analitičnih izsledkov in političnih sporočil, bistvenih tako za OMK na različnih področjih, kje se uporablja, in za medsektorska vprašanja v zvezi s socialno zaščito.

(5) Odprta metoda koordinacije (OMK) je v središče na novo postavila potrebo po primerljivih, pravočasnih in zanesljivih statističnih podatkih s področja socialne zaščite. Zlasti bodo primerljivi statistični podatki o socialni zaščiti uporabljeni v letnih skupnih poročilih.

(6) Komisija (Eurostat) že letno na prostovoljni osnovi zbira podatke o socialni zaščiti od držav članic. Ta ukrep je stalna praksa v državah članicah in temelji na skupnih metodoloških načelih, namenjenih zagotavljanju primerljivosti podatkov.

(7) Zbiranje posebnih statističnih podatkov Skupnosti urejajo pravila, določena v Uredbi Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti.

(8) Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil.

(9) Po posvetovanju z Odborom za statistični program –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet

Cilj te uredbe je vzpostaviti Evropski sistem integrirane statistike socialne zaščite, v nadaljevanju „ESSPROS“, z zagotavljanjem:

2. metodološkega okvira (na osnovi skupnih standardov, opredelitev, klasifikacij in računovodskih pravil) za urejanje statističnih podatkov na primerljivi osnovi v korist Skupnosti;

3. časovnega okvira za pošiljanje statističnih podatkov, urejenih v skladu z ESSPROS.

Člen 2

Opredelitve

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

4. „Statistični podatki Skupnosti“ imajo pomen iz člena 2 Uredbe (ES) št. 322/97.

5. „Socialna zaščita“ zajema prispevke javnih ali zasebnih organov, namenjene razbremenitvi gospodinjstev in posameznikov celote tveganj ali potreb, pod pogojem, da ni sočasne recipročnosti niti posamične ureditve. Seznam tveganj in potreb, ki bi lahko upravičile socialno zaščito, je določen z naslednjim dogovorom: bolezen/zdravstveno varstvo; invalidnost; starost; preživeli družinski člani; družina/otroci; brezposelnost; stanovanje; socialna izključenost, drugje neomenjena.

6. „Sistem socialne zaščite“: ločen sklop pravil, ki jih podpira ena ali več institucionalnih enot, ki urejajo določbo o prejemkih socialne zaščite in njihovo financiranje.

7. „Prejemki socialne zaščite“: transferji v denarju ali v naravi, s strani sistemov socialne zaščite gospodinjstvom in posameznikom, da se razbremenijo opredeljene celote tveganj ali potreb.

Člen 3

Področje uporabe sistema

1. Statistični podatki, ki se nanašajo na temeljni sistem ESSPROS, zajemajo finančne tokove odhodkov in prihodkov socialne zaščite.

Ti podatki so poslani na ravni sistemov socialne zaščite; za vsak sistem se v skladu s klasifikacijo ESSPROS zagotovijo podrobni odhodki in prihodki.

Podatki, ki se pošljejo s sklicem na agregatno klasifikacijo, zagotavljanje in diseminacija podatkov za količinske podatke kot tudi zajeta vsebina, posodabljanje in diseminacija kakovostnih podatkov po shemah in podrobnih prejemkih so določeni v Prilogi I.

2. K temeljnemu sistemu se dodajo moduli, ki zajemajo dodatne statistične podatke o posebnih vidikih socialne zaščite.

Člen 4

Modul o pokojninskih upravičencih

Modul o pokojninskih upravičencih se letno dodaja od prvega leta zbiranja podatkov v skladu s to uredbo.

Zajeta vsebina, zagotavljanje podatkov in diseminacija so določeni v Prilogi II.

Člen 5

Dodatni moduli

1. Za namene modula o neto prihodkih socialne zaščite se v državah članicah za leto 2005 izvedejo pilotska zbiranja podatkov do konca leta 2008. Zajeta vsebina, zagotavljanje podatkov in diseminacija so določeni v Prilogi III.

2. Odločitev na osnovi sinteze teh nacionalnih pilotskih podatkovnih zbirk, da se uvede ta modul in da se polno zbiranje podatkov ne začne pred letom 2010, je v skladu s postopkom iz člena 8.

Člen 6

Viri podatkov

Statistika temelji na naslednjih virih podatkov v skladu z njihovo razpoložljivostjo v državi članici in v skladu z nacionalno zakonodajo in praksami:

8. registri in drugi upravni viri;

9. statistična raziskovanja;

10. ocene.

Člen 7

Način izvajanja

Načini izvajanja te uredbe, ki zadevajo podrobno klasifikacijo zajetih podatkov, uporabljene opredelitve, formate za pošiljanje podatkov, rezultate, ki jih je treba poslati, merila za merjenje kakovosti, posodabljanje pravil za diseminacijo, se določijo v skladu z regulativnim postopkom iz člena 8, zlasti za:

11. temeljni sistem ESSPROS;

12. modul o pokojninskih upravičencih;

13. modul o neto prihodkih socialne zaščite.

Člen 8

Postopek

1. Komisiji bo pomagal Odbor za statistični program (OSP), ustanovljen s Sklepom 89/382/EGS, Euratom.

2. Kadar je naveden sklic na ta odstavek, se ob upoštevanju določb člena 8 uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

3. Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

Člen 9

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati 20. dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredna uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, […]

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

PRILOGA I

Temeljni sistem ESSPROS

1. Količinski podatki

1.1. Poslani podatki

S sklicem na agregatno klasifikacijo so s poslanimi podatki zajeti:

1.1.1. Odhodki

1.1.1.1. Prejemki socialne zaščite, klasificirani po:

14. funkcijah (glede na vsako tveganje ali potrebo), in

15. za vsako funkcijo z dvojno razčlenitvijo: na socialne prejemke, vezane na osebni prejemek, in na socialne prejemke, ki niso vezani na osebni prejemek, na prejemke v denarju (razčlenitev po periodičnih in pavšalnih prispevkih) in prejemke v naravi.

1.1.1.2. Upravni stroški

1.1.1.3. Transferji v druge sisteme

1.1.1.4. Drugi odhodki

1.1.2. Prejemki

1.1.2.1. Socialni prispevki

1.1.2.2. Državni prispevki

1.1.2.3. Transferji iz drugih sistemov

1.1.2.4. Drugi prihodki

Zajeti podatki (s sklicem na podrobno klasifikacijo) bodo zagotovljeni v skladu s postopkom iz člena 8.

1.2. Zagotavljanje podatkov

Statistični podatki se bodo zagotavljali letno. Podatki se nanašajo na koledarsko leto v skladu z nacionalnimi praksami. Rok za pošiljanje podatkov je leto N+18 mesecev, tj. podatki za koledarsko leto N skupaj s kakršno koli revizijo prejšnjih let morajo biti poslani najpozneje junija leta N+2.

1.3. Diseminacija

Komisija (Eurostat) bo objavila podatke o odhodkih socialne zaščite na ravni skupnih sistemov do konca leta N+22 mesecev (oktobra leta N+2) na osnovi podatkov, ki se nanašajo na finančno leto N. Komisija (Eurostat) bo sočasno posredovala podrobne podatke po sistemih posebnim uporabnikom (nacionalnim uradom, ki urejajo podatke ESSPROS, oddelkom Komisije in mednarodnim ustanovam). Ti posebni uporabniki bodo lahko objavili le skupine sistemov.

2. Kakovostni podatki po sistemih in podrobnih prejemkih

2.1. Zajete vsebine

Kakovostni podatki vsebujejo za vsak sistem splošen opis sistema, podroben opis prejemkov in podatke o zadnjih spremembah in reformah.

2.2. Zagotavljanje podatkov in posodabljanje kakovostnih podatkov

Letno posodabljanje celotnega sklopa kakovostnih podatkov, ki so že bili zagotovljeni, se omeji na spremembe v sistemu socialne zaščite in se pošlje skupaj s količinskimi podatki.

2.3. Diseminacija

Komisija (Eurostat) bo razširila kakovostne podatke na ravni sistema do konca leta N+22 mesecev (oktobra leta N+2).

PRILOGA II

Modul o pokojninskih upravičencih

1. Zajete vsebine

Ta modul zajema podatke o pokojninskih upravičencih, ki so opredeljeni kot prejemniki enega ali več naslednjih periodičnih prejemkov sistema socialne zaščite v gotovini:

16. invalidska pokojnina;

17. predčasna pokojnina zaradi zmanjšane sposobnosti za delo;

18. starostna pokojnina;

19. predčasna starostna pokojnina;

20. delna pokojnina;

21. družinska pokojnina;

22. predčasna pokojnina zaradi razlogov na trgu delovne sile.

2. Zagotavljanje podatkov

Statistični podatki se bodo zagotavljali letno. Podatki so obstoječi podatki, ki se nanašajo na konec leta (31. 12./1. 1). Rok za pošiljanje podatkov leta N je konec maja leta N+2, pri čemer so podatki razčlenjeni:

23. po sistemu socialne zaščite;

24. po spolu za celoto sistemov;

25. po tipu upravljanja sistema (glede na pozitivne rezultate študije izvedljivosti).

3. Diseminacija

Komisija (Eurostat) objavi podatke za vse sisteme do konca leta N+22 mesecev (oktobra leta N+2) na osnovi podatkov, ki se nanašajo na finančno leto N. Komisija (Eurostat) sočasno razširi podrobne podatke po sistemih posebnim uporabnikom (nacionalnim uradom, ki urejajo podatke ESSPROS, oddelkom Komisije in mednarodnim ustanovam). Ti posebni uporabniki lahko objavijo le skupine sistemov.

PRILOGA III

Pilotska podatkovna zbirka o neto prejemkih socialne zaščite

1. Zajete vsebine

Ta zbirka zajema izračun „neto prejemkov socialne zaščite“. Neto prejemki socialne zaščite so opredeljeni kot vrednost prejemkov socialne zaščite razen davkov in socialnih prispevkov, ki so jih plačali prejemniki prejemkov, dopolnjeni z vrednostjo „davčnih olajšav“.

„Davčne olajšave“ so opredeljene kot socialna zaščita, zagotovljena v obliki neobdavčenih zneskov, ki se opredeli kot prejemki socialne zaščite, če so izplačani v denarju. Neobdavčeni zneski za zagotavljanje socialne zaščite ali za spodbujanje zasebnih varčevalnih shem so izvzeti.

2. Zagotavljanje podatkov

Ustrezen del dohodnine in prispevkov, pobranih od prejemkov socialne zaščite za leto 2005, mora biti naveden v skladu z različnimi vrstami denarnih prejemkov socialne zaščite, po možnosti nadalje razdeljen na posebne skupine homogeno obdavčenih sistemov. V težjih primerih je treba rezultate sporočiti po ustreznih skupinah prejemkov, tj. celota vseh sedmih pokojninskih kategorij iz Priloge II ali celota denarnih prejemkov posebne funkcije. Davčne olajšave se lahko zagotovijo za vsako točko posebej z uporabo metode izpada dohodka.

[1] UL C […], […], str. […].

[2] UL C […], […], str. […].

[3] UL C […], […], str. […].