POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU O DEJAVNOSTIH EVROPSKE UNIJE V ZVEZI Z NAJEMANJEM IN DAJANJEM POSOJIL V LETU 2011 /* COM/2012/0419 final */





KAZALO 1........... Uvod. 3 2........... Dejavnosti Evropske unije v zvezi z dajanjem posojil 3 2.1........ Plačilnobilančna pomoč. 3 2.1.1..... Plačilnobilančna pomoč v letu 2011. 4 2.2........ Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EFSM) 4 2.2.1..... EFSM v letu 2011. 5 2.3........ Makrofinančna pomoč. 7 2.3.1..... Makrofinančna pomoč v letu 2011. 8 2.4........ Pomoč Euratoma. 8 2.4.1..... Pomoč Euratoma v letu 2011. 8 3........... Dejavnosti Evropske unije v zvezi z najemanjem posojil 8 3.1........ Plačilnobilančna pomoč. 9 3.2........ EFSM... 10 3.3........ Makrofinančna pomoč. 11 3.4........ Euratom.. 11 4........... Evropska investicijska banka. 12 4.1........ Dejavnosti Evropske investicijske banke v zvezi z dajanjem posojil 12 4.2........ Dejavnosti Evropske investicijske banke v zvezi z najemanjem posojil 12 5........... Podpora EU zaradi krize državnega dolga v euroobmočju. 13 5.1........ Posojilo Grčiji 13 5.2........ Evropski instrument za finančno stabilnost (EFSF) 13 5.3........ Evropski mehanizem za stabilnost (ESM) 14 1. Uvod V skladu s sklepi Sveta o vzpostavitvi različnih instrumentov Evropske unije v zvezi z dajanjem posojil mora Komisija vsako leto obvestiti Evropski parlament in Svet o uporabi teh instrumentov. Za izpolnitev teh zahtev glede obveščanja sta v tem poročilu za vsak instrument opisana dajanje posojil in ustrezno najemanje posojil. 2. Dejavnosti Evropske unije v zvezi z dajanjem posojil Komisija zagotavlja finančno podporo tretjim državam in državam članicam v skladu z različnimi sklepi Sveta glede na zadevna geografska območja in zastavljene cilje. Finančna podpora se običajno zagotovi v obliki dvostranskih posojil, ki jih financirajo kapitalski trgi in so zavarovana s proračunskim jamstvom EU.[1] 2.1. Plačilnobilančna pomoč Plačilnobilančna pomoč ima obliko srednjeročnih posojil, ki jih zagotovi Unija, ter se običajno zagotavlja skupaj s finančnimi sredstvi iz Mednarodnega denarnega sklada (MDS) in drugih večstranskih posojilodajalcev, kot je EIB, Evropska banka za obnovo in razvoj ali Svetovna banka, ali dvostransko pomočjo držav članic. Pomoč je izjemna in se uporablja za posamezne primere na podlagi sklepa Sveta. Možne upravičenke so države članice zunaj euroobmočja, ki imajo resne plačilnobilančne težave. Njena cilja sta ublažitev zunanjih finančnih omejitev držav članic prejemnic in ponovna vzpostavitev plačilnobilančnega ravnovesja države. Začne se izplačevati, če so izpolnjeni pogoji gospodarske politike, o katerih se dogovorita Komisija in država članica po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom, ter je pred sklenitvijo sporazumov o posojilih podpisan memorandum o soglasju. Pogoj za izplačilo nadaljnjih obrokov je preverjanje izvajanja ukrepov. Plačilnobilančna pomoč je bila ponovno uporabljena leta 2008 zaradi mednarodne gospodarske in finančne krize, pri čemer se je decembra 2008[2] njena zgornja meja zvišala z 12 milijard EUR na 25 milijard EUR, maja 2009[3] pa na 50 milijard EUR, da bi se EU lahko hitro odzvala na morebitne dodatne potrebe po plačilnobilančni pomoči. Do 31. decembra 2011 so bila Madžarski[4], Latviji[5] in Romuniji[6] odobrena sredstva v skupnem znesku 14,6 milijarde EUR, od česar je bilo do konca leta 2011 izplačanih 13,4 milijarde EUR. Preglednica 1: Stanje plačilnobilančne pomoči 31. decembra 2011 (v milijardah EUR) Država || Dodeljen znesek || Izplačan znesek || Povrnjen znesek || Neplačan znesek || Povprečna dospelost posojila (leta) Madžarska || 6,5 || 5,5 || 2,0 || 3,5 || 6,1 Latvija || 3,1 || 2,9 || 0 || 2,9 || 6,6 Romunija || 5,0 || 5,0 || 0 || 5,0 || 7,0 Skupaj || 14,6 || 13,4 || 2,0 || 11,4 || 2.1.1. Plačilnobilančna pomoč v letu 2011 Leta 2011 je bil v dveh obrokih izplačan skupni znesek v višini 1,350 milijarde EUR. Preglednica 2: Seznam posojil, izplačanih leta 2011 v okviru plačilnobilančne pomoči (v milijonih EUR) Država || Odločba || Datum obroka || Dospelost || Kupon || Izplačan znesek Romunija || 2009/459/ES || 24. 3. 2011 || 4. 4. 2018 || 3,25 % || 1 200 || || 22. 6. 2011 || 4. 10. 2018 || 3,13 % || 150 Skupaj || || || || || 1 350 Finančna pomoč, odobrena Madžarski, se je iztekla novembra 2010, pomoč, odobrena Latviji, pa januarja 2012. Zato preostala sredstva v višini 1 milijarde EUR za Madžarsko in 0,2 milijarde EUR za Latvijo v okviru sedanje plačilnobilančne pomoči ne bodo izplačana. Poleg že zagotovljene plačilnobilančne pomoči v višini 5 milijard EUR se je Svet 12. maja 2011 odločil zagotoviti preventivno finančno pomoč Romuniji v višini do 1,4 milijarde EUR[7], v okviru katere do zdaj niso bila izvedena še nobena izplačila. 2.2. Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EFSM) je bil vzpostavljen z Uredbo Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 na podlagi člena 122(2)[8] Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). EFSM se v celoti financira iz proračuna EU, pri čemer je v okviru tega mehanizma mogoče financirati posojila v skupnem znesku 60 milijard EUR. Komisija je pooblaščena, da v imenu Evropske unije zbere sredstva na kapitalskih trgih ali neposredno pri finančnih institucijah. Za uporabo EFSM je treba izpolnjevati pogoje politike, določene v skupnem programu EU/MDS za strukturno prilagajanje in pomoč. Finančna pomoč v okviru EFSM se zagotovi na podlagi sklepa Sveta, sprejetega s kvalificirano večino. Komisija in država članica upravičenka skleneta memorandum o soglasju, v katerem so podrobno opredeljeni splošni pogoji gospodarske politike, ki jih je določil Svet. Komisija nato memorandum o soglasju predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. Pogoji gospodarske politike se redno pregledujejo in po potrebi prilagodijo[9]. Komisija Ekonomsko-finančnemu odboru in Svetu redno poroča o izvajanju uredbe o EFSM in nadaljevanju izjemnih okoliščin, ki upravičujejo njeno sprejetje[10]. 2.2.1. EFSM v letu 2011 EFSM je bil uporabljen leta 2011, ko je bilo Irski dodeljeno posojilo v višini 22,5 milijarde EUR, Portugalski pa v višini 26 milijard EUR. Skupna dodeljena sredstva, vključno s sredstvi iz EFSM ter sredstvi MDS in drugih držav članic, znašajo 85 milijard EUR in 78 milijard EUR: Preglednica 3: Razčlenitev dodeljenih sredstev (v milijardah EUR) Država || EFSM || EFSF || MDS || Drugo || Skupaj Irska || 22,5 || 17,7 || 22,5 || 22,3* || 85 Portugalska || 26,0 || 26,0 || 26,0 || || 78 Skupaj || 48,5 || 43,7 || 48,5 || 22,3 || 163 * 4,8 milijarde EUR od drugih držav članic (Združeno kraljestvo, Švedska in Danska) in 17,5 milijarde EUR od Irske. V skladu Sklepom Sveta 2011/77/EU[11] in Sklepom Sveta 2011/344/EU[12] je bilo leta 2011 Irski izplačanih 13 900 milijonov EUR, Portugalski pa 14 100 milijonov EUR. Preglednica 4: Seznam posojil, izplačanih leta 2011 v okviru EFSM (v milijonih EUR) Država || Sklep || Dodeljen znesek || Datum obroka || Izplačan znesek || Kupon || Dospelost || Povprečna dospelost posojila (leta) Irska || 2011/77/EU || 22 500 || 12. 1. 2011 || 5 000 || 2,50 % || 4. 12. 2015 || 4,9 || || || 24. 3. 2011 || 3 400 || 3,25 % || 4. 4. 2018 || 5,8 || || || 31. 5. 2011 || 3 000 || 3,50 % || 4. 6. 2021 || 6,9 || || || 29. 9. 2011 || 2 000 || 3,00 % || 4. 9. 2026 || 8,1 || || || 6. 10. 2011 || 500 || 2,375 % || 4. 10. 2018 || 8,0 Vmesni seštevek || || || || 13 900 || || || 8,0 Portugalska || 2011/344/EU || 26 000 || 31. 5. 2011 || 1 750 || 3,50 % || 4. 6. 2021 || 10,0 || || || 1. 6. 2011 || 4 750 || 2,75 % || 3. 6. 2016 || 6,4 || || || 21. 9. 2011 || 5 000 || 2,75 % || 21. 9. 2021 || 7,9 || || || 29. 9. 2011 || 2 000 || 3,00 % || 4. 9. 2026 || 9,0 || || || 6. 10. 2011 || 600 || 2,375% || 4. 10. 2018 || 8,9 Vmesni seštevek || || || || 14 100 || || || 8,9 Skupaj || || 48 500 || || 28 000 || || || Leta 2012 so bila izvedena naslednja dodatna izplačila: – 16. januarja: 1 500 milijonov EUR Irski in 1 500 milijonov EUR Portugalski ter – 5. marca: 3 000 milijonov EUR Irski, – 24. aprila: 1 800 milijonov EUR Portugalski, – 4. maja: 2 700 milijonov EUR Portugalski. S tem se je skupni neporavnan znesek v okviru mehanizma povečal na 38 500 milijonov EUR. Poleg tega sta bila v skladu s sklepi voditeljev držav ali vlad euroobmočja in institucij EU z dne 21. julija 2011 v zvezi s posojili v okviru evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo odobrena podaljšanje dospelosti in znižanje marže obrestnih mer[13]. Najdaljša povprečna dospelost se je s 7,5 povečala na 12,5 leta, pri čemer se lahko dospelost posameznih obrokov posojil podaljša na največ 30 let. Prav tako je bila odpravljena marža za posojila državi upravičenki. Zato bo država upravičenka plačala le skupne stroške financiranja EU. Ti sklepi se bodo uporabljali retroaktivno za vse izplačane obroke posojil. 2.3. Makrofinančna pomoč Cilj makrofinančne pomoči je podpreti države kandidatke EU, možne države kandidatke in sosednje države pri reševanju kratkoročnih plačilnobilančnih težav in stabilizaciji javnih financ ter jih spodbuditi k izvajanju strukturnih reform. Makrofinančna pomoč je izjemna in začasna ter temelji na strogih pogojih gospodarske politike. Makrofinančna pomoč običajno dopolnjuje programe MDS za prilagoditev. Zagotavlja se lahko v obliki nepovratnih sredstev in/ali posojil. Komisija je januarja 2011 Ekonomsko-finančnemu odboru predložila izčrpno obvestilo, v katerem je pojasnila merila glede uporabe posojil in nepovratnih sredstev, pri čemer je zadevni odbor to obvestilo potrdil. Merila so razvrščena v dve splošni kategoriji: stopnja gospodarskega in družbenega razvoja države prejemnice[14] ter njeni vzdržnost zadolževanja in zmožnost odplačevanja. Upoštevajo se tudi merila, ki jih pri odobritvi finančne pomoči uporabljata Svetovna banka in MDS. Metodologija in izbor kazalnikov, ki jih uporablja Komisija, sta podrobno opredeljena v delovnem dokumentu služb Komisije[15], priloženem letnemu poročilu o makrofinančni pomoči za leto 2010. Komisija je predstavila tudi predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o splošnih določbah v zvezi z makrofinančno pomočjo tretjim državam[16]. S sprejetjem te okvirne uredbe se bo povečala učinkovitost postopka odločanja in zagotovila njegova usklajenost z drugimi instrumenti finančne pomoči EU. Poleg tega je treba od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe sklepe o makrofinančni pomoči sprejemati v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (soodločanje). Komisija lahko v primeru, ko država upravičenka ne poravna svojih obveznosti v zvezi z vračilom, uporabi sredstva iz Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe[17], da se zagotovi vračilo zadevnih posojil Komisije[18]. Podrobne informacije o ukrepih makrofinančne pomoči so navedene v letnem poročilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju makrofinančne pomoči tretjim državam[19]. 2.3.1. Makrofinančna pomoč v letu 2011 Komisija je leta 2011 predlagala makrofinančno pomoč za Gruzijo in Kirgiško republiko, vendar v zvezi s tem še ni bila sprejeta nobena odločitev. Odločitev naj bi bila sprejeta v letu 2012. Egipt je februarja 2012 zaprosil za makrofinančno pomoč v višini 500 milijonov EUR, ki bi lahko bila delno izplačana v obliki nepovratnih sredstev ter bi dopolnjevala sredstva MDS in drugih donatorjev. Komisija in MDS v okviru priprave odgovora na prošnjo Egipta trenutno analizirata preostale potrebe po zunanjem financiranju. Julija 2011 sta bili izplačani dve posojili: – 100 milijonov EUR Srbiji, in sicer kot prvi obrok na podlagi sklepa, sprejetega leta 2009[20]; – 26 milijonov EUR Armeniji, in sicer kot prvi obrok na podlagi sklepa, sprejetega leta 2009[21]. Februarja 2012 je bil Armeniji izplačan drugi in hkrati zadnji obrok makrofinančne pomoči v višini 39 milijonov EUR. Poleg tega so bila leta 2011 izplačana nepovratna sredstva v skupnem znesku 55 milijonov EUR (35 milijonov EUR Armeniji in 20 milijonov EUR Moldaviji[22]). 2.4. Pomoč Euratoma Instrument Euratoma za posojila se lahko uporabi za financiranje projektov v državah članicah (Sklep Sveta 77/270/Euratom) ali v nekaterih tretjih državah (Ukrajini, Rusiji ali Armeniji) (Sklep Sveta 94/179/Euratom). Svet je leta 1990 omejil najemanje posojil na 4 milijarde EUR, pri čemer je bila sprejeta odločitev o najetju in izplačilu posojil v višini približno 3,4 milijarde EUR. Komisija je leta 2002 predlagala, da se zgornja meja pri najemanju posojil s 4 milijard EUR zviša na 6 milijard EUR, pri čemer Svet odločitve v zvezi s tem še ni sprejel. 2.4.1. Pomoč Euratoma v letu 2011 Leta 2011 ni bila sprejeta nobena odločitev o posojilih in izvršeno ni bilo nobeno izplačilo. 3. Dejavnosti Evropske unije v zvezi z najemanjem posojil Komisija je pooblaščena, da se za financiranje dajanja posojil, o katerih odloča Svet, v imenu Evropske unije in Euratoma zadolžuje na kapitalskih trgih. Najemanje in dajanje posojil sta med seboj vzajemno povezana, s čimer se zagotavlja, da proračun EU ni obremenjen z obrestnim ali tečajnim tveganjem[23]. Neporavnani dolgovi so izravnani z neporavnanimi posojili. Preglednica 5: Skupno najemanje posojil Evropske unije – neplačani zneski kapitala(1) (v milijonih EUR) || ESPJ v.l.(1) (2) || Euratom (1) || Plačilnobilančna pomoč || Makrofinančna pomoč || EFSM || Skupaj Evropska unija 2008 || 266 || 484 || 2 000 || 654 || || 3 404 2009 || 214 || 481 || 9 200 || 584 || || 10 479 2010 || 219 || 466 || 12 050 || 500 || || 13 235 2011 || 225 || 447 || 11 400 || 590 || 28 000 || 40 662 (1) Uporabljeni so menjalni tečaji na dan 31. decembra vsako leto. (2) Evropska skupnost za premog in jeklo je od leta 2002 v postopku likvidacije. Zadnja obveznica, ki jo je izdala ESPJ, zapade leta 2019. || 3.1. Plačilnobilančna pomoč Marca 2011 je bilo treba v okviru makrofinančne pomoči na trgu zbrati sredstva za posojilo v višini 1,2 milijarde EUR. Zaradi zagotovitve nemotene in učinkovite izvedbe je bilo odločeno, da se ta sredstva zberejo skupaj s sredstvi, potrebnimi za posojilo Irski v okviru programa EFSM (3,4 milijarde EUR). Junija je bilo zbranih dodatnih 0,15 milijarde EUR za Romunijo. Preglednica 6: Obveznica EU, izdana leta 2011 (v milijardah EUR) Država || Opis || Datum izdaje || Datum dospelosti || Velikost (EUR) Romunija || EU 4,6 mrd 3,25 %/2018 || 24. 3. 2011 || 4. 4. 2018 || 1,20 (+ 3,4 za evropski mehanizem za finančno stabilizacijo za Irsko) Romunija || EU 0,15 mrd 3,125 %/2018 || 22. 6. 2011 || 4. 10. 2018 || 0,15 Skupaj || || || || 1,350 3.2. EFSM Potrebe Komisije v imenu Evropske unije po financiranju v okviru programa EFSM za namene financiranja podpore Irski in Portugalski so bile zelo visoke. Delež EU (ki sta ga dopolnila MDS in EFSF) je bil zbran razmeroma hitro, saj je bila EU v primerjavi z EFSF že uveljavljen izdajatelj. To predhodno financiranje v okviru programa EFSM je omogočilo rekordno izdajo v imenu EU, ki je za EFSM znašala 28 milijard EUR, financiranih s šestimi referenčnimi obveznicami EU (pri čemer je nominalni znesek neporavnanih obveznosti znašal 3 milijarde EUR ali več za vsako serijo obveznic) in eno manjšo transakcijo. Zaradi velikega povpraševanja po teh obveznicah EU na trgu je bilo ponudb za nakup teh obveznic veliko preveč. Te obveznice EU so kupile vse pomembne skupine vlagateljev, zlasti dolgoročnih vlagateljev (investicijski skladi, upravitelji premoženja, zavarovalni in pokojninski skladi) ter uradne institucije[24]. Te obveznice EU so bile uspešne tudi na sekundarnem trgu, s čimer se je potrdil močan položaj EU kot izdajateljice referenčnih obveznic. EU je za obveznico z dospelostjo 15 let od revije International Financing Review prejela priznanje za „posel leta v državnem, nadnacionalnem in agencijskem sektorju“, od revije Euromoney pa za „posel leta“. Preglednica 7: Pregled sredstev in izplačanih posojil v okviru EFSM (v milijardah EUR) Država || Datum najema || Datum dospelosti || Velikost Irska || 5. 1. 2011 || 4. 12. 2015 || 5,00 Irska (+ 1,2 za plačilnobilančno pomoč za Romunijo, glej zgoraj) || 17. 3. 2011 || 4. 4. 2018 || 3,40 Irska (3), Portugalska (1,75) || 24. 5. 2011 || 4. 6. 2021 || 4,75 Portugalska || 25. 5. 2011 || 3. 6. 2016 || 4,75 Portugalska || 14. 9. 2011 || 21. 9. 2021 || 5,00 Irska (2), Portugalska (2) || 22. 9. 2011 || 4. 9. 2026 || 4,00 Irska (0,5), Portugalska (0,6) || 29. 9. 2011 || 4. 10. 2018 || 1,10 Skupaj || || || 28,00 Dodatne obveznice so bile izdane leta 2012: – januarja: 3 milijarde EUR (1,5 milijarde EUR Irski in 1,5 milijarde EUR Portugalski) ter – marca: 3 milijarde EUR Irski, – aprila: 1,8 milijarde EUR Portugalski, – maja: 2,7 milijarde EUR Portugalski, s čimer se je skupni znesek za EFSM povečal na 38,5 milijarde EUR. 3.3. Makrofinančna pomoč Leta 2011 sta bili uspešno najeti dve posojili (100 milijonov EUR za Srbijo in 26 milijonov EUR za Armenijo). Obe sta bili financirani v okviru zasebnega plasiranja. Preglednica 8: Zasebno plasiranje EU leta 2011 (v milijonih EUR) Država || Opis || Datum izdaje || Datum dospelosti || Velikost Srbija || EU 3,382 %/2019 || 5. 7. 2011 || 12. 7. 2019 || 100 Armenija || SSD EU 3,691 %/2026 || 20. 7. 2011 || 27. 7. 2026 || 26 Skupaj || || || || 126 3.4. Euratom V okviru Euratoma ni bilo leta 2011 najeto nobeno posojilo. 4. Evropska investicijska banka 4.1. Dejavnosti Evropske investicijske banke v zvezi z dajanjem posojil EIB finančna sredstva zagotavlja neposredno za posamezne naložbene projekte ali prek finančnih posrednikov za manjše projekte, ki jih izvajajo mala in srednje velika podjetja ali lokalni organi in občine. EIB zagotavlja tudi jamstva za posojila, tehnično pomoč in tvegani kapital. EIB je leta 2011 odobrila sredstva v skupnem znesku 61 milijard EUR (v primerjavi z 72 milijardami EUR leta 2010), kar pomeni, da se znesek posojil po obdobju izrednih dodatnih posojil v letih 2008, 2009 in 2010 postopno zmanjšuje na ravni pred letom 2008. Financiranje v državah članicah EU je znašalo 54 milijard EUR. Ta znesek ni zavarovan z jamstvom EU. Zunaj EU je bilo odobrenih 7,3 milijarde EUR, od česar je bilo na podlagi zunanjega mandata z jamstvom EU zavarovanih 3,1 milijarde EUR. Financiranje EIB vpliva na proračun EU, kadar je povezano z jamstvi EU, določbami EU/EIB v zvezi z delitvijo tveganja ali drugimi mehanizmi kombiniranja. S proračunskim jamstvom EU so zavarovana zlasti posojila EIB, izvedena na podlagi zunanjega mandata (za predpristopne države, južne in vzhodne sosednje države, Azijo, Latinsko Ameriko in Južno Afriko), da se krijejo državna ali politična tveganja. Komisija bo v drugi polovici leta 2012 izdala ločeno poročilo o zunanjih posojilnih dejavnostih EIB v letu 2011. EIB upravlja tudi mehanizme financiranja na osnovi delitve tveganja, ki vključujejo uporabo proračuna EU za podpiranje politik EU (npr. sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja za raziskovalne in razvojne projekte ter garancija za posojilo za projekte vseevropskega prometnega omrežja)[25]. 4.2. Dejavnosti Evropske investicijske banke v zvezi z najemanjem posojil Leta 2011 so bili trgi manj prijazni, ker je bila zaskrbljenost v zvezi z Evropo vedno večja, vendar je EIB v prvih desetih mesecih ohranila razmeroma stabilne ravni financiranja in dostop do trga. Novembra/decembra pa je trg postal posebno težaven. V tem času je znatno poslabšanje v odnosu do trga zaradi evropske dolžniške krize povzročilo znatno povečanje razlik in manjše povpraševanje, kar je veljalo za večino evropskih izdajateljev. Negotovost je bila največja decembra, ko sta bonitetni hiši Standard and Poor’s in Fitch poostrili nadzor nad bonitetno oceno EIB. V teh okoliščinah se je izkazalo za bistveno, da je EIB poskušala dokončati program financiranja razmeroma zgodaj in da ji je to uspelo do konca oktobra. Izdaja v višini 76 milijard EUR je bila druga največja v zgodovini (2010: 67 milijard EUR). 5. Zagotavljanje finančne stabilnosti v euroobmočju Svet in države članice euroobmočja so se na svetovno gospodarsko in finančno krizo odzvale s sprejetjem ukrepov za ohranitev finančne stabilnosti v euroobmočju v celotni Evropi. Ukrepi so opisani spodaj. 5.1. Posojilo Grčiji Po dogovoru o podpori Grčiji, ki so ga finančni ministri euroobmočja soglasno sprejeli 2. maja 2010[26], je bil vzpostavljen triletni skupni program z MDS za pomoč Grčiji, ki je vključeval finančni sveženj v višini 110 milijard EUR in je bil dopolnjen s strogimi pogoji politike[27], o katerih so se grški organi dogovorili s Komisijo in MDS v povezavi z ECB. Prispevek držav članic euroobmočja je znašal 80 milijard EUR, prispevek MDS pa 30 milijard EUR. Grčiji je bilo 31. decembra 2011 izplačanih skupaj 73 milijard EUR (52,9 milijarde EUR od držav članic euroobmočja in 20,1 milijarde EUR od MDS[28]). Vloga Komisije Komisija pri posojilu Grčiji ni posojilodajalec ali posojilojemalec. Kljub temu so se predstavniki držav članic Evropske unije 5. maja 2010 dogovorili, da Komisijo pooblastijo za izvajanje nalog v zvezi z usklajevanjem in upravljanjem združenih dvostranskih posojil, kot je določeno v sporazumu med upnicami, ki so ga 8. maja 2010 sklenile države članice euroobmočja, ki zagotovijo pomoč[29]. Opravljanje zadevne vloge ne pomeni povečanja odhodkov Komisije ali katere koli odhodkovne postavke v okviru proračuna EU[30]. Od 28. marca 2012 so bili preklicani preostali neizplačani zneski. Prav tako so bili prilagojeni finančni pogoji posojila, pri čemer se je dokončna zapadlost podaljšala na največ 15 let, obdobje odloga pa na največ 10 let. Poleg tega je bila marža znižana na 1,5 %. 5.2. Evropski instrument za finančno stabilnost (EFSF) Evropski instrument za finančno stabilnost (EFSF) so s sklepi, sprejetimi 9. maja 2010 v okviru Sveta za ekonomske in finančne zadeve, ustanovile države članice euroobmočja kot družbo s sedežem v Luksemburgu, ki je v njihovi lasti. EFSF lahko izdaja obveznice z jamstvom držav članic euroobmočja za nadaljnja posojila državam članicam euroobmočja v težavah pod pogoji, ki so dogovorjeni s Komisijo v povezavi z Evropsko centralno banko in MDS ter ki jih potrdi Euroskupina. Posojila, ki jih zagotovi EFSF, niso zavarovana s proračunskim jamstvom EU. Komisija svoje dejavnosti najemanja posojil usklajuje z dejavnostmi EFSF za financiranje programov, pri katerih sodelujeta oba, da se zagotovi čim boljša časovna usklajenost njunih dejavnosti na kapitalskem trgu. 5.3. Evropski mehanizem za stabilnost (ESM) Vzpostavitev novega stalnega kriznega mehanizma, tj. Evropskega mehanizma za stabilnost (ESM), je bila dogovorjena 2. februarja 2012. Pogodba o ESM naj bi začela veljati sredi leta 2012, potem ko jo bo ratificiralo 17 držav članic euroobmočja. ESM bo prevzel naloge, ki jih trenutno izvajata EFSF in EFSM, in sicer zagotavljanje finančne pomoči državam članicam euroobmočja, kadar je to potrebno. ESM v ta namen zbira sredstva, tako da izdaja finančne instrumente ali sklepa finančne ali druge sporazume ali dogovore s članicami ESM, finančnimi institucijami ali drugimi tretjimi stranmi. Začetni maksimalni obseg sredstev ESM za posojila je 500 milijard EUR, vključno z neplačanimi posojili EFSF. [1] Podrobna predstavitev dejavnosti Komisije v zvezi z najemanjem in dajanjem posojil je na voljo na http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/index_en.htm. [2] Uredba Sveta (ES) št. 1360/2008 z dne 2. decembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 332/2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic. [3] Uredba Sveta (ES) št. 431/2009 z dne 18. maja 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 332/2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic. [4] Odločba Sveta 2009/102/ES z dne 4. novembra 2008. [5] Odločba Sveta 2009/290/ES z dne 20. januarja 2009. [6] Odločba Sveta 2009/459/ES z dne 6. maja 2009. [7] Sklep Sveta 2011/288/EU z dne 12. maja 2011 o zagotovitvi preventivne srednjeročne finančne pomoči EU Romuniji (UL L 132, 19.5.2011, str. 15). [8] Člen 122(2) PDEU predvideva finančno podporo državam članicam v težavah, ki so jih povzročile izjemne okoliščine, nad katerimi države članice nimajo nikakršnega nadzora. [9] Pregled izvede Komisija v posvetovanju z ECB vsaj vsakih šest mesecev. O spremembah, ki bi lahko bile potrebne v programu za prilagoditev, razpravlja z državo članico upravičenko. Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije odloči o morebitnih prilagoditvah prvotnih splošnih pogojev gospodarske politike ter odobri revidiran program za prilagoditev, kot ga pripravi država članica upravičenka. [10] Poročilo je treba predložiti v šestih mesecih po začetku veljavnosti Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 in po potrebi vsakih šest mesecev po tem (člen 9 Uredbe). [11] Izvedbeni sklep Sveta°2011/77/EU z dne 7. decembra 2010 o finančni pomoči Unije Irski (UL L 30, 4.2.2011, str. 34). [12] Izvedbeni sklep Sveta 2011/344/EU z dne 30. maja 2011 o finančni pomoči Unije Portugalski (UL L 159, 30.5.2011, str. 88). [13] Izvedbena sklepa Sveta 2011/682/EU z dne 11. oktobra 2011 o spremembi Izvedbenega sklepa 2011/77/EU (Irska) in 2011/683/EU z dne 11. oktobra 2011 o spremembi Izvedbenega sklepa 2011/344/EU (Portugalska) (UL L 269, 14.10.2011, str 31 in 32). [14] Kot glavni kazalnik je predlagan bruto nacionalni dohodek na prebivalca. [15] SEC(2011)874 final. [16] COM(2011)396 final. [17] Glej Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009. V zvezi s posojili makrofinančne pomoči do zdaj ni bilo primerov neplačila. [18] Čeprav je vračilo posojil zavarovano s proračunskim jamstvom EU, deluje Jamstveni sklad kot likvidnostna rezerva, ki varuje proračun EU pred tveganjem za unovčenje jamstva zaradi neplačila. Za celotno poročilo o delovanju Sklada glej COM(2010) 418 in priloženi delovni dokument služb Komisije (SEC(2010) 968). [19] Za leto 2011 še ni bilo objavljeno. Za leto 2010 glej COM(2011)408 final. [20] Sklep Sveta 2009/892/ES z dne 30. novembra 2009. [21] Sklep Sveta 2009/890/ES z dne 30. novembra 2009. [22] Sklep Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2010, 2010/0162 (COD). [23] Uredba o EFSM omogoča predfinanciranje, saj Komisijo pooblašča, „da na kapitalskih trgih ali od finančnih institucij najame posojilo v najugodnejšem času med načrtovanimi izplačili, da tako optimizira stroške financiranja in ohrani svoj ugled izdajatelja Unije na teh trgih“. [24] Za dodatne informacije o najemanju posojil EU glej predstavitev za vlagatelje: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/documents/eu_investor_presentation_en.pdf. [25] Komisija vsako leto poroča Svetu in Parlamentu o izvajanju novih finančnih instrumentov, ki se financirajo iz proračuna EU v okviru proračunskega leta, v skladu s točko 49 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropsko komisijo, Evropskim parlamentom in Svetom. [26] Podpora je bila zagotovljena v obliki dvostranskih posojil drugih držav članic euroobmočja, ki jih bo zbrala Komisija, in sicer v skladu s pogoji iz izjave z dne 11. aprila 2010. [27] Glavni pogoji politike so določeni v Sklepu Sveta z dne 10. maja 2010, naslovljenem na Grčijo za okrepitev in poglobitev fiskalnega nadzora ter poziv Grčiji, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja (2010/320/EU). Pogoji so podrobneje razdelani v memorandumu o soglasju, sklenjenem med grškimi organi in Komisijo v imenu držav članic iz euroobmočja. [28] Dodatni podatki o posojilu Grčiji so na voljo na http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/greek_loan_facility/index_en.htm. [29] Te naloge, ki jih Komisija izvaja v imenu in po navodilih držav članic euroobmočja, ki zagotovijo pomoč, so med drugim pogajanja z Grčijo o sklenitvi sporazuma o posojilu in njegov podpis, odprtje računa pri ECB v imenu posojilodajalk, uporaba navedenega računa za obdelavo vseh plačil v imenu posojilodajalk in posojilojemalke, usklajevanje postopka izplačil, nekateri izračuni, razdelitev plačil med posojilodajalke in obveščanje posojilodajalk o kršitvah sporazuma o posojilu ali zahtevah za odpis ali spremembah sporazuma. [30] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/genaff/114338.pdf.