ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
96.

poudarja, da bi bilo pri opredeljevanju usklajenega stališča EU za pogajanja o novem razvojnem okviru treba upoštevati naslednja načela: a. razvojna agenda za obdobje po letu 2015 bi morala biti sestavljena tako, da bo odražala nove globalne, regionalne, nacionalne in lokalne razmere in izzive; b. opredelitev prihodnje agende mora upoštevati polno sodelovanje in zavezanost držav v razvoju in držav s srednje visokim dohodkom, nove odgovornosti in bremena pa si morajo vse države deliti enakopravno, toda pravično; c. prihodnja agenda bi morala biti ambiciozna, univerzalna, po naravi globalna, večrazsežna in prožna, njeni cilji, ki bi bili prikrojeni vsaki posamezni državi, pa bi morali biti preprosti, jedrnati, usmerjeni v ukrepe, preprosti za razlaganje in prilagojeni lokalnim, nacionalnim in regionalnim okvirom, število konkretnih in merljivih ciljev pa bi moralo biti omejeno; d. nujno je spoštovanje načel vzajemne odgovornosti, pristojnosti, preglednosti, demokracije, človekovih pravic, prevzemanja odgovornosti, dobrega upravljanja, pravne države, miru in varnosti, enakosti in pravičnosti ter enakosti med spoloma pa tudi zagotavljanje njihove vključenosti v prihodnjo agendo; e. za uspešno uresničitev prihodnjih ciljev je odločilna sposobnost vseh držav v razvoju, da izpolnijo svojo odgovornost za blaginjo svojih državljanov, odpravijo revščino najbolj ranljivih skupin, premagajo neenakosti in se istočasno zavzemajo za načela o človekovih pravicah; f. posebno pozornost bi bilo treba posvetiti pospeševanju enakosti med spoloma in krepitvi vloge deklet in žensk na vseh ravneh družbe; g. opozarja, da bi moral novi okvir povezati gospodarsko, socialno in okoljsko razsežnost trajnostnega razvoja; h. nujno je treba mobilizirati vsa možna finančna sredstva in inovativne mehanizme financiranja za razvoj ter posebno pozornost posvetiti: (i) boju proti korupciji, davčnim oazam, davčnim utajam, izogibanju plačila davkov in nezakonitim kapitalskim tokovom; (ii) odgovornostim gospodarstev v vzponu v razvojni agendi, tudi s spodbujanjem sodelovanja jug-jug in tristranskega sodelovanja; (iii) izboljšanju mehanizmov spremljanja; (iv) uradni razvojni pomoči; in (v) skladnosti politik za razvoj; i. zagotoviti bi bilo treba, da bo novi okvir vključeval tudi partnerje, ki niso omejeni samo na nacionalno vlado, da bi lahko ustvarili okolje, ki podpira dejansko demokratično odgovornost in civilno družbo; j. skladnost politik za razvoj bo absolutno ključna za uspešnost prihodnjega okvira, ob upoštevanju spremenljive narave revščine in učinka domačih politik v globalnem okolju; k. potrebni so jasni mehanizmi odgovornosti, ki bodo zagotavljali, da bodo države izpolnjevale svoje zaveze in učinkovito reševale izzive revščine in trajnosti, obravnavane v okviru za obdobje po letu 2015;
—

opredelitev instrumentov za čimprejšnjo uvedbo evropskih jamstev za mlade, okvir za kakovost za pripravništvo in vajeništvo, dostojne in dostopne javne storitve, dostojne plače in zagotovljene nacionalne minimalne plače, ki preprečuje revščino zaposlenih, socialno zaščito in prenosljivost pokojninskih pravic, dostop do cenovno dosegljivih in ustreznih socialnih stanovanj; socialni prag, ki zagotavlja enak dostop do bistvenih zdravstvenih storitev ne glede na dohodke; izvajanje socialnega protokola za zaščito temeljnih pravic in pravic delavcev, enako plačilo in enake pravice za enakovredno delo delavk in delavcev, prenovljeno strategijo na področju zdravja in varnosti;
—

ob upoštevanju mednarodnih, evropskih in nacionalnih aktov o človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah ter o prepovedi samovoljnega pridržanja, prisilnega izginotja in mučenja, kot sta mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah z dne 16. decembra 1966 in konvencija ZN proti mučenju in drugim oblikam okrutnega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja z dne 10. decembra 1984 ter pripadajoči protokoli,
13.

poziva k zbiranju obsežnih in zanesljivih podatkov o kaznivih dejanjih iz sovraštva, ki bi obsegali vsaj število dogodkov, o katerih se javno poroča in ki jih evidentirajo pristojni organi, število obsodb, obrazložitve, zakaj so se kazniva dejanja obravnavala kot diskriminacijska, in izrečene kazni, ter viktimološke raziskave, ki bi obravnavale naravo in razširjenost neprijavljenih kaznivih dejanj, izkušnje žrtev kaznivih dejanj z organi za kazensko preiskovanje in pregon, vzroke, zakaj ta dejanja niso bila prijavljena, in ozaveščenost žrtev teh kaznivih dejanj o njihovih pravicah;
6.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in priloženi predlog sklepa Evropskega sveta skupaj z navedenim poročilom Odbora za ustavne zadeve posreduje Evropskemu svetu ter vladi in parlamentu Republike Hrvaške, v vednost pa Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.
5.

poziva države članice, naj se odločno zoperstavijo diskriminaciji do državljanov tretjih držav in drugih držav EU, zlasti formalni in neformalni diskriminaciji pri iskanju zaposlitve in na delovnem mestu; meni, da je treba odločno ukrepati proti diskriminaciji in rasizmu med gospodarsko in finančno krizo ter s tem povezani večji brezposelnosti; poudarja, da morajo delodajalci po zakonu obravnavati vse zaposlene enako in jih ne smejo diskriminirati na podlagi vere, spola, etnične pripadnosti ali nacionalnosti, zato je spodbujanje temeljnih pravic, nediskriminacije in enakih možnosti ključni del procesa vključevanja; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se bodo plačila in pravice na podlagi kolektivnih pogodb v državah gostiteljicah upoštevale tudi za migrante; poziva države članice, naj to spremljajo in tako preprečijo plačni in socialni damping, sprejmejo skupne smernice za reševanje vprašanja diskriminacije na delovnem mestu in ukrepe za zmanjšanje negativnih učinkov, ki bi jih zakonodajni sistem lahko imel na življenje migrantov, ter podpirajo zagon politik, ki bi pospešile rast in zmanjšale neenakost in velike razlike v dohodkih;
25.

poziva države članice, naj razjasnijo odgovornost, vlogo, fiskalne transferje in vire dohodkov različnih ravni upravljanja (nacionalnih, regionalnih in lokalnih) pri zagotavljanju zdravega in vzdržnega javnofinančnega okvira, zlasti ob upoštevanju vpliva Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji na lokalno in regionalno fiskalno avtonomijo;
38.

je seznanjen z oceno Komisije, da raven dolga, ki so si ga nakopičili javni in zasebni akterji, omejuje obseg novih dejavnosti in naložb v državah članicah; kljub vsemu države članice poziva, naj v prizadevanjih za konsolidacijo na svoj prispevek v proračun EU na osnovi BND ne gledajo kot na prilagodljivo spremenljivko in naj si ne prizadevajo umetno zmanjšati obsega izdatkov proračuna EU za povečanje rasti v nasprotju s političnimi zavezami, sprejetimi na najvišji ravni; se vendarle zaveda ekonomskega neskladja med potrebo po kratkoročni konsolidaciji javnih financ in morebitnim povečanjem prispevka na osnovi BND za nekatere države članice zaradi povečane ravni plačil v proračunu EU; zato ponovno odločno poziva, da je treba spremeniti način financiranja proračuna EU, o čemer naj bi se dogovorili v okviru pogajanj za večletni finančni okvir 2014–2020, tako da bi se delež prispevka držav članic na osnovi BND do leta 2020 zmanjšal na 40 %, kar bi državam članicam pomagalo pri konsolidaciji (1);
1.

poudarja, da mora EU spodbujati pravično trgovino med EU in državami v razvoju na podlagi popolnega spoštovanja in zagotavljanja delovnih standardov in pogojev Mednarodne organizacije dela (ILO) ter zagotavljati spoštovanje najvišjih mogočih socialnih in okoljskih standardov; meni, da to vključuje plačevanje poštenih cen za surovine in kmetijske proizvode iz držav v razvoju;
11.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno posamično podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo lahko ima ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela;
10.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku vlade Indije, indijskemu ministru za pravo in sodstvo, indijskemu notranjemu ministru, indijskemu ministru za krepitev družbene pravičnosti, Svetu, visoki predstavnici/podpredsednici, Komisiji, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic EU, generalnemu sekretarju Commonwealtha, generalnemu sekretarju OZN in predsedniku generalne skupščine OZN.
32.

poudarja, da mora imeti EU zmogljive strukture za odzivanje na krize z v vsakem trenutku razpoložljivo zmogljivostjo za spremljanje in odzivanje, ki lahko zagotovijo zgodnje opozarjanje in seznanjajo vse zadevne akterje s posodobljenimi informacijami o stanju; ugotavlja, da obstaja veliko centrov za spremljanje na ravni EU, zaradi česar je vprašljivo učinkovito usklajevanje v primeru kompleksnih večrazsežnostnih kriz; opozarja na vzpostavitev situacijskega centra v okviru Evropske službe za zunanje delovanje in na obstoj več sektorskih centrov za spremljanje v okviru oddelkov Komisije in specializiranih teles EU; zlasti opozarja na center za spremljanje in informiranje v okviru GD ECHO, zmogljivost za strateško analizo in odzivanje v okviru GD HOME, ustanovo za operacije v nujnih zdravstvenih primerih v okviru GD SANCO in situacijski center Frontexa;
—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, zlasti svoje resolucije z dne 13. oktobra 2005 o obetih v trgovinskih odnosih med EU in Kitajsko (4), resolucije z dne 1. junija 2006 o čezatlantskih gospodarskih odnosih EU-ZDA (5), resolucije z dne 28. septembra 2006 o gospodarskih in trgovinskih odnosih Evropske unije z Indijo (6), resolucije z dne 12. oktobra 2006 o gospodarskih in trgovinskih odnosih med EU in Mercosurjem z namenom sklenitve medregionalnega pridružitvenega sporazuma (7), resolucije z dne 22. maja 2007 o globalni Evropi – zunanji vidiki konkurenčnosti (8), resolucije z dne 19. junija 2007 o gospodarskih in trgovinskih odnosih med EU in Rusijo (9), resolucije z dne 19. februarja 2008 o strategiji EU za olajšanje dostopa evropskim podjetjem na zunanje trge (10), resolucije z dne 24. aprila 2008: „Reformirani Svetovni trgovinski organizaciji naproti“ (11), resolucije z dne 5. februarja 2009 o trgovinskih in gospodarskih odnosih s Kitajsko (12), resolucije z dne 26. marca 2009 o sporazumu o prosti trgovini med EU in Indijo (13), resolucije z dne 21. oktobra 2010 o trgovinskih odnosih Evropske unije z Latinsko Ameriko (14), resolucije z dne 17. februarja 2011 o sporazumu o prosti trgovini med Evropsko unijo in Republiko Korejo (15) , resolucije z dne 6. aprila 2011 o evropski mednarodni naložbeni politiki (16), svojega stališča z dne 10. maja 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prehodnih dogovorih za dvostranske sporazume o naložbah med državami članicami in tretjimi državami (17), resolucije z dne 11. maja 2011 o trenutnem stanju pogajanj glede sporazuma o prosti trgovini med EU in Indijo (18), resolucije z dne 11. maja 2011 o trgovinskih odnosih med EU in Japonsko (19), resolucije z dne 8. junija 2011 o trgovinskih odnosih med EU in Kanado (20) in resolucije z dne 27. septembra 2011 o novi trgovinski politiki za Evropo v okviru strategije EU 2020 (21),
76.

poudarja, da je treba povsod spodbujati boljši dostop do okoljsko smotrnih tehnologij in njihov prenos, predvsem pa v državah v razvoju, če želimo izboljšati dostop do tehnoloških informacij, pridobivati in dajati zanesljive podatke o obstoječih patentih in tehnologiji, omogočati in povečati souporabo, izmenjavo in združevanje pravic intelektualne lastnine prek preglednih in varnih mehanizmov ter razvijati nove mehanizme za spodbujanje raziskav, pri katerih ne bo preprečen dostop do inovacij; zato poziva EU in države članice, naj obravnavajo vprašanje pravic intelektualne lastnine, da bi lahko učinkovito in hitro razširjali inovacije, ki bi bile bistvene v boju proti podnebnih spremembam;
21.

meni, da morajo dvostranski sporazumi o ribištvu oziroma sporazumi o trajnostnem ribolovu, kot jih imenuje Komisija, o katerih se dogovorijo in jih pravično izvajajo partnerji, temeljiti na odgovornem in trajnostnem izkoriščanju virov s strani plovil EU, koristiti obema stranema ter tretji državi zagotavljati gospodarske vire ter tehnično in strokovno znanje in podporo za boljše upravljanje ribolova in odgovorno vodenje, obenem pa omogočiti nadaljevanje ribolovnih dejavnosti, ki so socialno in gospodarsko pomembne in vir dobave za evropske trge in trge določenih držav v razvoju, kar zadeva sveže in predelane proizvode;
26.

opozarja na oceno delovne skupine EU-ZDA na visoki ravni za rast in zaposlovanje, da kljub temu, da so EU in ZDA zavezane k visoki ravni zaščite in krepitve pravic intelektualne lastnine, v morebitnih prihodnjih pogajanjih ne bo mogoče zgladiti splošnih razlik glede obveznosti pravic intelektualne lastnine, ki so ponavadi vključene v trgovinske sporazume med EU in ZDA; vendar poudarja, da bi moral biti predlagani pristop za pogajanja ambiciozen, namenjen reševanju razhajanj, ter se ukvarjati z vprašanji pravic intelektualne lastnine na obojestransko zadovoljiv način, pri čemer bi moral zagotavljati zadovoljivo raven zaščite gospodarskih akterjev; ponovno poudarja, da so prizadevanja za rast in ustvarjanje delovnih mest tako v EU kot v ZDA odvisna od sposobnosti za razvoj inovacij in ustvarjalno proizvodnjo, zato ponarejanje in piratstvo ogroža čezatlantsko gospodarstvo; meni, da so nova načela informacijske in komunikacijske tehnologije EU in ZDA spodbuda za povečano sinergijo;
58.

poziva Komisijo, naj njeno zunanje delovanje na splošno in še zlasti sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju spodbujajo dobro upravljanje in preglednost ter ustvarijo dobre pogoje, da bodo tretje države razvoj svoje ribiške politike lahko zasnovale na istih smernicah in standardih trajnosti, kot veljajo za skupno ribiško politiko, in vključujejo: sprejemanje odločitev na podlagi znanstvenih poročil in študij vpliva ter oblikovanje večletnih načrtov za izkoriščanje ob upoštevanju največjega trajnostnega donosa staležev; posebna pomoč dejavnostim malega ribolova in ribogojstva ter pomoč skupnostim, ki so od teh dejavnosti odvisne; spodbujanje selektivnega ribolova, prilagoditve zmogljivosti flote virom in odgovornejše ribolovne prakse; postopno zmanjševanje zavržkov, dokler se jih popolnoma ne odpravi; boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu; izboljšanje varnostnih pogojev in dobrega počutja na delovnem mestu, varovanje biotske raznovrstnosti in okolja ter spopadanje s podnebnimi spremembami; kakovost izdelkov in boljše trženje; ter spodbujanje raziskav in inovacij za bolj trajnostno delovanje ribištva, ribogojstva in sorodnih panog;
E.

ker je namestnik pravosodnega ministra Republike Azerbajdžan, Vilajat Zahirov, madžarskemu ministrstvu za javno upravo in pravosodje 15. avgusta 2012 poslal uradno pismo, v katerem je navedel, da se izvrševanje sodb sodišč drugih držav v zvezi s premestitvami obsojenih oseb zaradi prestajanja preostanka zapornih kazni v Republiki Azerbajdžan izvaja v skladu s členom 9(1)(a) konvencije brez preoblikovanja njihovih sodb; ker je tudi zagotovil, da lahko po kazenskem zakoniku Republike Azerbajdžan sodišče kazen obsojenca, ki prestaja dosmrtno ječo, nadomesti le z zaporom za določen čas in da se lahko obsojenca pogojno izpusti šele potem, ko je odslužil vsaj 25 let zaporne kazni, ki mu je bila izrečena; in ker so azerbajdžanske oblasti kasneje zanikale, da bi madžarskim dale takšna diplomatska zagotovila;
39.

meni, da bi morala biti storitev eCall v vozilu dostopna brezplačno, da se uporabnikom zagotovi prosta izbira, in brez diskriminacije do vseh zainteresiranih strani, kot so ponudniki proizvodov in storitev poprodajnega trga, dobavitelji opreme, servisne delavnice in neodvisni ponudniki storitev, pomoč na cesti in podobne storitve; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo sistem eCall temeljil na interoperabilni platformi z odprtim dostopom za možne prihodnje aplikacije in storitve v vozilu, da se spodbudijo inovacije in poveča konkurenčnost evropske panoge informacijske tehnologije na svetovnih trgih; poudarja, da vse te aplikacije in storitve ostajajo neobvezne.
68.

ugotavlja, da naj bi imeli skladi, kot je sklad za spodbujanje naložb v Latinski Ameriki, vse večjo vlogo v razvojnem sodelovanju EU, katerega prednostne naloge so energetska učinkovitost, obnovljivi viri energije, promet, zaščita biotske raznovrstnosti ter spodbujanje malih in srednjih podjetij, opozarja pa tudi na morebitno pomembno vlogo tega sklada pri pospeševanju povezovanja med regijami in programov za njihovo mednarodno konkurenčnost; poudarja, da mora civilna družba odigrati osrednjo in ustrezno vlogo pri nadzoru razvojnih politik, vendar ugotavlja, da v strukturi sklada za spodbujanje naložb v Latinski Ameriki ni predviden mehanizem za zagotavljanje zastopanosti in udeležbe civilne družbe; zato poziva Komisijo, naj poskrbi za to, da se zagotovita zastopanost in udeležba parlamentov in civilne družbe ter s tem učinkovit nadzor in spremljanje skladov za razvojno sodelovanje Evropske komisije;
18.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Ruske federacije, vladi in parlamentu Ljudske republike Kitajske, vladi in parlamentu Republike Turčije, vladi in posvetovalni skupščini Katarja, vladi in predstavniškemu domu Združenih držav Amerike, vladi Kraljevine Savdske Arabije, vladi in parlamentu Hašemitske kraljevine Jordanije, vladi in parlamentu Republike Libanon, generalnemu sekretarju Združenih narodov, generalnemu sekretarju Arabske lige ter vladi in parlamentu Sirske arabske republike.
32.

opozarja, da so najbolj oddaljene regije meje EU s preostalim svetom, in poziva k uporabi pristopa, zlasti z nadaljevanjem razmislekov, ki jih je napovedala Komisija, v partnerstvu z najbolj oddaljenimi regijami, ki upošteva sosedstvo s tretjimi državami EU, vključno z državami s posebnimi zgodovinskimi in kulturnimi vezmi; opozarja na težave pri vključevanju v ustrezna geografska območja in na potrebo, da se poiščejo posebni inovativni pristopi, ki spodbujajo dejansko regionalno povezovanje s skupnimi programi in projekti med najbolj oddaljenimi regijami in sosedskimi tretjimi državami, ter da se podpre vzpostavitev dobrih povezav na ustreznih geografskih območjih; poudarja pomen učinkov zunanje razsežnosti nekaterih evropskih politik na najbolj oddaljene regije in poudarja, da je treba izvesti študije, da se oceni vpliv mednarodnih trgovinskih in ribolovnih sporazumov in učinke le-teh na najbolj oddaljene regije in njihovo lokalno proizvodnjo, pri čemer se določijo nadomestni ukrepi za ublažitev škode, ki je posledica sklepanja teh sporazumov;
D.

ker je Esmail Enog tretja žrtev, ki je bila ubita od začetka sojenja leta 2010, in ker so sorodniki drugih žrtev poročali, da so tarča napadov, groženj, podkupovanja in nadlegovanja;
F.

ker so med severnokorejskimi begunci številne ženske, ki so pogosto žrtve trgovine z ljudmi, spolnega suženjstva in prisilnih porok, in ker so iz teh kršitev rojeni otroci na Kitajskem obravnavani kot osebe brez državljanstva in so zapuščeni ali prepuščeni isti usodi kot njihove matere;
15.

obžaluje nezadostno varstvo pravic intelektualne lastnine na Kitajskem in pomanjkanje konkretnih sredstev, ki so na voljo evropskim podjetjem (zlasti malim in srednjim) za učinkovit boj proti kršitvam teh pravic; pozdravlja odločitev Komisije, da predlaga revizijo direktive o izvajanju pravic intelektualne lastnine; poziva Komisijo in države članice, naj se odločneje zavzamejo za pravice intelektualne lastnine v multilateralnih organizacijah, katerih članica je Kitajska (STO, Svetovna zdravstvena organizacija (WHO) in Svetovna organizacija za intelektualno lastnino (WIPO)); želi, da bi Kitajska nadaljevala prenos veljavnega mednarodnega prava o varstvu pravic intelektualne lastnine v nacionalno zakonodajo, še zlasti v zvezi z bojem proti ponarejanju in piratstvu, ter vztraja, naj kitajski organi to pravo tudi dejansko izvajajo, še posebej na regionalni ravni; obžaluje, da Kitajska ne sodeluje v pogajanjih o prihodnjem mednarodnem sporazumu o boju proti ponarejanju (ACTA); poziva Komisijo in države članice k okrepitvi carinskega sodelovanja v EU in s tretjimi državami, zlasti s Kitajsko, predvsem pri zasegu ponarejenega blaga in poenostavitvi carinskih postopkov; poziva Komisijo in države članice, naj tesneje sodelujejo s tretjimi državami pri vprašanjih avtorskih pravic in licenciranja;
36.

poziva Turčijo, naj pokaže odpornost in okrepi prizadevanja za politično reševanje kurdskega vprašanja, in poziva vse politične sile, naj v zavezništvu delujejo za izpolnitev skupnega cilja okrepljenega političnega dialoga in procesa nadaljnjega političnega, kulturnega in družbenogospodarskega vključevanja in sodelovanja državljanov kurdskega izvora, da bi zagotovile pravico do svobode izražanja, združevanja in zbiranja; s tem v zvezi meni, da je pravica do izobraževanja v materinem jeziku bistvena; poziva turško vlado, naj okrepi prizadevanja za družbenogospodarski razvoj jugovzhoda države; meni, da ustavna reforma prinaša zelo uporaben okvir za spodbujanje demokratičnega odpiranja; opozarja, da se lahko politične rešitve gradijo samo na podlagi odprte in resnično demokratične razprave o kurdskem vprašanju in izraža zaskrbljenost zaradi velikega števila kazenskih zadev proti pisateljem in novinarjem, ki pišejo o kurdskem vprašanju, in zaradi priprtja številnih kurdskih politikov, lokalno izvoljenih županov in članov občinskih svetov, odvetnikov, protestnikov ter zagovornikov človekovih pravic v zvezi s sojenjem Uniji skupnosti Kurdistana in drugimi operacijami policije; poziva turško vlado, naj političnim predstavnikom kurdskega rodu zagotovi mirno podlago za svobodno in pluralistično razpravo; poudarja, da je treba kurdsko vprašanje obravnavati v demokratičnih institucijah, zlasti v veliki narodni skupščini Turčije;
A.

ker so pravice intelektualne lastnine pomembne za razvoj novih rastlinskih sort in inovacij na področju rastlin, so pa tudi nujen pogoj za spodbujanje rasti in inovativnosti ter pomoč evropskim podjetjem, zlasti malim in srednje velikim, pri soočanju z gospodarsko krizo in svetovno konkurenco;
36.

poudarja potencial evropske zadruge za spodbujanje enakosti spolov z izvajanjem politik in programov na različnih ravneh ter posvečanjem posebne pozornosti izobraževanju, poklicnemu usposabljanju, spodbujanju podjetništva in programom stalnega usposabljanja; ugotavlja, da je enakost spolov pri odločanju na različnih ravneh koristna v gospodarskem smislu ter ustvarja ugodne pogoje za to, da lahko usposobljeni in nadarjeni ljudje opravljajo vodstvene in nadzorne funkcije; poudarja tudi, da nekateri vidiki dela v zadrugah omogočajo usklajevanje družinskega in poklicnega življenja; poziva Komisijo, naj oblikuje mehanizem za izmenjavo zgledov najboljše prakse na področju enakosti spolov med državami članicami;
C.

ker je bilo v pristopnih pogajanjih odprtih in začasno zaprtih osem poglavij (2. poglavje – Prost pretok delavcev, 6. poglavje – Pravo družb, 7. poglavje Pravo intelektualne lastnine, 20. poglavje – Podjetniška in industrijska politika, 21. poglavje – Vseevropska omrežja, 23. poglavje – Sodstvo in temeljne pravice, 25. poglavje – Znanost in raziskave in 26. poglavje – Izobraževanje in kultura), in odprta še tri poglavja (5. poglavje –Javna naročila, 10. poglavje –Informacijska družba in mediji in 33. poglavje – Finančne in proračunske določbe),