1. Uvod

Evropska komisija je februarja 2016 sprejela sporočilo z naslovom „Akcijski načrt EU za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami“, ki vsebuje celovito strategijo za boj proti kriminalu, povezanemu s prostoživečimi vrstami, znotraj Evropske unije (EU) in krepitev vloge EU v svetovnem boju proti tem nezakonitim dejavnostim. Akcijski načrt vsebuje 32 ukrepov, ki temeljijo na treh prednostnih nalogah: (i) preprečevanju nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami in spoprijemu s temeljnimi vzroki zanjo; (ii) učinkovitejšem izvajanju in izvrševanju veljavnih pravil ter boju proti organiziranemu kriminalu, povezanemu s prostoživečimi vrstami, in (iii) krepitvi globalnega partnerstva med državami izvora, potrošnje in tranzita v boju proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami.

Svet EU je 20. junija 2016 sprejel sklepe o akcijskem načrtu, v katerih je podprl njegove tri prednostne naloge in pozval k njegovi pravočasni izvedbi. Akcijski načrt je v resoluciji iz novembra 2016 pozdravil tudi Evropski parlament.

Akcijski načrt zajema petletno obdobje med letoma 2016 in 2020. Tako v akcijskem načrtu kot v sklepih Sveta je navedeno, da bi morala Evropska komisija do julija 2018 poročati o napredku pri izvajanju akcijskega načrta in tem, ali so njegove prednostne naloge in cilji še vedno primerni in ustrezni.

V tem poročilu je predstavljen pregled napredka vseh ustreznih akterjev pri izvajanju akcijskega načrta, temelji pa predvsem na informacijah, ki so jih predložili 25 držav članic EU, Evropska služba za zunanje delovanje, Europol, Eurojust in evropske mreže, specializirane za izvrševanje okoljskega prava EU.

Več informacij o ukrepih, sprejetih za izvajanje akcijskega načrta, je na voljo v delovnem dokumentu služb, ki je priložen temu poročilu. Prispevki držav članic so na voljo na spletišču Komisije.

2. Dosedanji ključni ukrepi od sprejetja akcijskega načrta v letu 2016

V tem oddelku so povzeti najpomembnejši ukrepi, sprejeti od leta 2016 za uresničitev treh prednostnih nalog akcijskega načrta, ter kjer je to ustrezno, dodatni ukrepi, načrtovani za dosego ciljev načrta.





Prednostna naloga 1 – Preprečevanje nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami in spoprijemanje s temeljnimi vzroki zanjo

Prva prednostna naloga iz akcijskega načrta je, da se EU in njene države članice spoprimejo z različnimi temeljnimi vzroki nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami. Boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami je lahko uspešen le, če so obravnavani njeni strukturni dejavniki.

Zmanjševanje povpraševanja po nezakonitih proizvodih iz prostoživečih vrst je ključni element strategije EU v boju proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami, zato so bile uvedene številne pobude s tem ciljem. EU in nekatere države članice podpirajo javne organe in organizacije civilne družbe v Aziji pri prizadevanjih za omejitev povpraševanja po nezakonitih proizvodih iz prostoživečih vrst, zlasti iz nosorogov, slonov in luskavcev. Ob priznavanju, da je tudi EU pomemben trg za proizvode iz prostoživečih vrst, so bila izvedena doslej najobsežnejša prizadevanja za ozaveščanje podjetij, potrošnikov in splošne javnosti o značilnostih in obsegu nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami v EU. Številne države članice so izvedle informacijske kampanje o nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami, včasih s poudarkom na določenih posebno pomembnih sektorjih (npr. eksotičnih hišnih živalih, glasbenih inštrumentih, letalskem prevozu ali spletni trgovini). Podobna prizadevanja so potekala tudi na ravni EU prek delavnic o vlogi poslovnega sektorja EU v boju proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami in neposrednih stikov s predstavniki podjetij.

Čeprav je bil v številnih pomembnih sektorjih dosežen precejšen napredek, morajo Komisija in države članice storiti še več. Glede na velik obseg trgovine s proizvodi iz prostoživečih vrst (zakonite in nezakonite), ki se izvaja prek spletišč, proizvodi pa se prevažajo s kurirskimi ali poštnimi storitvami, bi bilo treba poseben poudarek nameniti spletni trgovini in kurirskim storitvam. Komisija bo hkrati nadgradila trenutno sodelovanje z akterji, kot so združenja za trgovanje z okrasnimi ribami in eksotičnimi hišnimi živalmi, da bi potrdila zaveze in dosegla konkretne rezultate v boju proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami ter spodbujala trajnostno izkoriščanje proizvodov iz prostoživečih vrst.

EU in njene države članice so si zelo dejavno prizadevale zagotoviti, da trgovina s predmeti iz slonovine znotraj EU in izvoz takih predmetov ne bi prispevala k divjemu lovu na slone in nezakoniti trgovini s slonovino. Komisija je skladno z 2. ukrepom iz akcijskega načrta maja 2017 sprejela smernice s priporočilom, naj države članice EU od 1. julija 2017 ne izdajajo več izvoznih listin za neobdelano slonovino. V praktičnem smislu to pomeni, da so države članice EU prenehale izvažati neobdelano slonovino, razen v točno določenih okoliščinah, na primer za znanstvene ali izobraževalne namene ter namene izvrševanja.

Poleg tega je Komisija med 15. septembrom in 8. decembrom 2017 organizirala javno posvetovanje, da bi zbrala informacije in mnenja o obsegu, sestavi in glavnih značilnostih zakonite in nezakonite trgovine s slonovino znotraj EU in iz EU ter prednostnih nalogah, za katere bi si morala EU prizadevati pri pristopu v boju proti nezakoniti trgovini s slonovino . Rezultati tega posvetovanja kažejo, da skoraj 90 000 sodelujočih v posvetovanju močno podpira zaostritev trenutnih pravil EU o trgovini s slonovino. Po mnenju velike večine sodelujočih je to potreben ukrep, da se preprečita mešanje predmetov iz slonovine zakonitega in nezakonitega izvora ter kupovanje predmetov iz slonovine v EU in njihov nadaljnji prevoz v tretje države, kjer bi spodbujali povpraševanje po nezakonitih predmetih iz slonovine, ter podpre delo organov pregona v boju proti nezakoniti trgovini s slonovino. Drugi sodelujoči so nasprotovali nadaljnjim omejitvam trgovine s slonovino v EU in iz nje, zlasti za starine.

Trg EU ne bi smel spodbujati povpraševanja po vrstah, ki so bile pridobljene nezakonito ali netrajnostno. Zato ima EU v tesnem sodelovanju z državami na območju razširjenosti proaktivno vlogo pri širitvi obsega Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES) na nove vrste, ki so ogrožene zaradi mednarodne trgovine, s čimer se jim prizna mednarodna zaščita. To še posebej velja za eksotične hišne živali, za katere je EU pomemben trg, ter za tropski les in ogrožene morske vrste. EU je bila pri tej zadevi ključni akter na 17. konferenci pogodbenic (CoP17) konvencije CITES leta 2016 in se dejavno pripravlja na 18. konferenco (CoP18) v letu 2019.

Med prednostnimi nalogami za EU in njene države članice je bilo tudi spodbujanje vloge lokalnih skupnosti pri zaščiti prostoživečih vrst. To je osrednja sestavina programov, ki jih financira EU, za zaščito biotske raznovrstnosti in boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami (glej prednostno nalogo 3).

EU in njene države članice so imele ključno vlogo pri zagotavljanju, da se korupcija na mednarodni ravni prizna kot glavni dejavnik, ki omogoča nezakonito trgovino s prostoživečimi vrstami. Na podlagi predloga EU je bila na 17. konferenci pogodbenic sprejeta resolucija konvencije CITES. Poleg tega so države skupine G20 julija 2017 na pobudo Nemčije podprle načela na visoki ravni za boj proti korupciji, povezani z nezakonito trgovino s prostoživečimi vrstami. Od tedaj si EU zlasti prek svojih delegacij v tretjih državah prizadeva za konkretne ukrepe proti korupciji, povezani z nezakonito trgovino s prostoživečimi vrstami.

Prednostna naloga 2 – Učinkovitejše izvajanje in izvrševanje veljavnih pravil ter boj proti organiziranemu kriminalu, povezanemu s prostoživečimi vrstami