Povzetek Še vedno se izvaja več reform francoskega pravosodnega sistema, namenjenih izboljšanju njegove kakovosti in učinkovitosti. V zvezi z dolgoletnimi pobudami za krepitev neodvisnosti sodstva, zlasti s povečanjem pristojnosti visokega sodnega sveta, ni bilo napredka proti njihovemu sprejetju, za kar bi bila potrebna kvalificirana večina glasov v obeh domovih parlamenta. Sredstva, namenjena pravosodnemu sistemu, so se znatno povečala. Projekti, namenjeni popolni digitalizaciji kazenskega postopka in nekaterih vidikov civilnega postopka, še naprej napredujejo. Dva nova osnutka zakonov za okrepitev zaupanja v pravosodni sistem vključujeta vprašanja, kot so spoštovanje poklicne tajnosti odvetnikov, ustanovitev disciplinskih sodišč za pravne strokovnjake in predvajanje obravnav. Predsednik republike je visokemu sodnemu svetu naročil, naj pripravi mnenje o načinih za izboljšanje ureditve odgovornosti in zaščite sodnikov. Francija še naprej krepi svoj institucionalni okvir za boj proti korupciji in njeno preprečevanje v javnem in zasebnem sektorju. Specializirane protikorupcijske institucije, kot sta visoki organ za preglednost javnega življenja in francoska protikorupcijska agencija, še naprej opravljajo svoje delo. Vzpostavljeni so predpisi o nasprotju interesov in zaščiti prijaviteljev nepravilnosti. Veljavna zakonodaja o lobiranju ne vključuje posameznikov, ki navežejo stik z visokimi uradniki, vlada pa kljub temu v ta namen še ni predložila nobenega predloga. Prijave premoženjskega stanja se razkrijejo in redno preverjajo. Urad nacionalnega finančnega tožilca je bil reorganiziran in še naprej dosega visoko število obsodb, tudi prek dogovorov o odloženem pregonu, vključno z visokimi uradniki in primeri velike vrednosti. Človeški viri v nacionalni komisiji za račune za kampanje in politično financiranje se zdijo nezadostni v primerjavi z delovno obremenitvijo komisije. Kot odziv na pandemijo COVID-19 so bili uvedeni posebni ukrepi za javno naročanje. Francija ima na splošno trden pravni okvir za varstvo pluralnosti in svobode medijev. Prihodnja zakonodajna sprememba bi lahko omogočila institucionalno reorganizacijo nacionalnega regulativnega organa za medije in ustanovitev enotnega organa, ki bo pristojen za avdiovizualno in digitalno komunikacijo. Novinarji so še vedno izpostavljeni različnim vrstam groženj. Zaradi povečanega števila napadov med protesti in demonstracijami namerava vlada izvajati ukrepe za izboljšanje komunikacije med novinarji in policijo na takšnih dogodkih. Francoski organi so predvideli celovit načrt za okrevanje medijev, da bi ublažili vpliv pandemije COVID-19 in podprli preoblikovanje medijskega sektorja. Ocene učinkov in posvetovanja z deležniki se v zakonodajnem postopku pogosto izvajajo. Toda vlada je znatno povečala število skrajšanih postopkov za sprejemanje zakonodaje, s čimer je omejila parlamentarno razpravo za nekatere občutljive osnutke zakonov. Ureditev za izredne razmere med pandemijo COVID-19 je prenehala veljati 1. junija 2021. Druge ukrepe, ki vplivajo na temeljne pravice, sta pregledala ustavni svet in državni svet, ki je zavrnil zahtevo vlade, naj preuči, ali sodba Sodišča Evropske unije morda krši načelo prenosa pristojnosti in delitve pristojnosti med EU in državami članicami. Neodvisni organi so imeli še vedno zelo aktivno vlogo pri varovanju temeljnih pravic med pandemijo COVID-19. Zagovornik pravic je priznal, da je treba izboljšati nadaljnje ukrepanje nacionalnih organov na podlagi njegovih priporočil. Nedavna zakonodaja vzbuja pomisleke glede njenega morebitnega vpliva na prostor civilne družbe. Zlasti novi zakon o globalni varnosti je bil deležen ostrih kritik deležnikov in neodvisnih organov, ustavni svet pa je nekatere določbe iz zakona razglasil za neustavne, predvsem tisto, namenjeno zaščiti anonimnosti policistov na delovnem mestu.

I.Pravosodni sistem

V pravosodnem sistemu sta dve avtonomni veji sodišč: splošna sodišča, pristojna za civilne in kazenske zadeve, na eni strani in upravna sodišča na drugi strani. Obe veji sestavljajo sodišča treh stopenj, in sicer sodišča prve stopnje, višja sodišča in vrhovno sodišče (kasacijsko sodišče oziroma državni svet). Državni svet ima tudi posvetovalno vlogo, v okviru katere izdaja mnenja o osnutkih zakonodaje, odgovoren pa je tudi za upravljanje upravnih sodišč in višjih sodišč. Ustavno sodišče je pristojno za presojo ustavnosti zakonov. Visoki sodni svet, v katerem polovico članov sestavljajo sodniki in tožilci, ki jih njihovi kolegi izvolijo iz svojih vrst, ima pomembno vlogo pri varovanju neodvisnosti sodstva. Imenuje kandidate za najvišje sodne funkcije in izdaja zavezujoča mnenja v zvezi z imenovanjem sodnikov, za katerega je pristojen minister za pravosodje . Tožilstvo je del sodstva in spada v pristojnost ministra za pravosodje. Slednji lahko daje splošna navodila o politiki pregona, vendar ne sme dajati navodil v posameznih zadevah. Francija sodeluje v Evropskem javnem tožilstvu. Odvetnike zastopa več odvetniških zbornic po vsej Franciji.

Neodvisnost

Po mnenju podjetij in širše javnosti je stopnja zaznane neodvisnosti povprečna. 57 % prebivalstva meni, da je stopnja zaznane neodvisnosti sodišč „dokaj ali zelo dobra“, enako meni tudi 58 % podjetij. Medtem ko je stopnja zaznane neodvisnosti med prebivalstvom od leta 2016 večinoma nespremenjena, se je stopnja med podjetji v zadnjem letu znižala. V obeh primerih je bil najpogostejši razlog za mnenje, da je neodvisnost sodstva premajhna, vmešavanje ali pritisk vlade in politikov.

V zvezi z dolgoletno ustavno reformo za okrepitev pristojnosti visokega sodnega sveta ni bilo napredka. Z ustavno reformo bi zlasti mnenje visokega sodnega sveta o imenovanju kandidatov za tožilce postalo zavezujoče za izvršilno oblast, visoki sodni svet bi postal pristojni organ za odločanje o disciplinskih ukrepih zoper tožilce, nekdanji predsedniki republike ne bi imeli več pravice, da po prenehanju funkcije postanejo člani ustavnega sveta, in odpravilo bi se sodišče republike. V poročilu o ovirah za neodvisnost sodstva, ki ga je 2. septembra 2020 pripravila parlamentarna preiskovalna komisija, je bil poudarjen pomen izvedbe te ustavne reforme. V poročilu je predlagana dodatna okrepitev vloge visokega sodnega sveta, zlasti s popolno uskladitvijo disciplinskih pravil za tožilce in pravil o njihovem imenovanju s pravili, ki se uporabljajo za sodnike, ter z dodelitvijo pooblastila visokemu sodnemu svetu, da na lastno pobudo ukrepa v zvezi z vsemi vprašanji, povezanimi z neodvisnostjo sodstva. Da bi se osnutek ustavnega zakona približal sprejetju, bi moral predsednik za glasovanje o zakonu sklicati oba domova parlamenta v kongres , pri čemer je za sprejetje potrebna kvalificirana večina treh petin oddanih glasov. Potreba po okrepitvi disciplinskih pooblastil visokega sodnega sveta je bila dodatno poudarjena v okviru upravnih preiskav, ki jih je minister za pravosodje odredil zoper tri tožilce nacionalnega finančnega tožilstva in ki so trenutno v teku ter bi lahko vodile v disciplinske postopke. Trije sindikati sodnikov in tožilcev so zoper ministra za pravosodje vložili pritožbo zaradi nasprotja interesov v zvezi z njegovo prejšnjo odvetniško dejavnostjo. Sodišče republike je pritožbo razglasilo za dopustno in 13 januarja 2021 uvedlo sodno preiskavo. Predsednik republike je 23. februarja 2021 visoki sodni svet zaprosil za mnenje glede odgovornosti in zaščite sodnikov in tožilcev. Eden od ciljev je izboljšati učinkovitost sistema pritožb strank v sporu, da bi omogočili boljše obravnavanje primerov v zvezi s poklicnimi pomanjkljivostmi sodnikov in tožilcev.

Cilj dveh novih osnutkov zakonov je povečati zaupanje v pravosodni sistem. Minister za pravosodje je 14. aprila 2021 svetu ministrov predložil dva osnutka zakonov za okrepitev zaupanja v pravosodni sistem, ki bi zlasti izboljšala varovanje poklicne tajnosti za zagovornike, ustanovila nacionalna disciplinska sodišča za pravne strokovnjake, ki bi bila zadolžena tudi za pripravo etičnega kodeksa, ter razširila možnost za snemanje in predvajanje obravnav, da bi tako spodbudili razumevanje pravosodnega sistema med širšo javnostjo.

Kakovost

Izvaja se več projektov za nadaljnjo digitalizacijo pravosodja. Kljub prizadevanjem za izboljšanje stopnje digitalizacije pravosodnega sistema so izboljšave še vedno možne na področju postopkovnih pravil, ki omogočajo uporabo digitalne tehnologije na sodiščih, uporabe digitalne tehnologije in elektronskih komunikacijskih orodij na sodiščih in tožilstvih ter digitalnih rešitev za sprožitev, vodenje in spremljanje postopkov. Za kazenske zadeve poteka projekt, imenovan „digitalni kazenski postopek“. Cilj projekta je digitalizirati vse faze postopka, od vložitve pritožbe ali ugotovitve kaznivega dejanja do razglasitve sodbe in vložitve sodne odločbe, ter strankam in pravnim strokovnjakom olajšati dostop do spisa. Leta 2019 so na dveh sodiščih začeli poskusno uporabljati različna orodja za digitalizacijo komunikacije med vsemi udeleženci v kazenskem postopku in vseh dokumentov iz spisa, postopoma pa se bo to razširilo na vsa sodišča. V civilnih zadevah je cilj programa PORTALIS nadomestiti vseh osem obstoječih aplikacij, ki se uporabljajo na sodiščih, z enotnim digitalnim orodjem in doseči popolno digitalizacijo civilnega postopka za stranke v sporu in pravosodne delavce, in sicer bo na varnem portalu mogoče vse od vložitve zahtevkov pa do vročitve sodne odločbe. Prvi korak je bil dosežen z vzpostavitvijo spletnega mesta za stranke v sporu, ki jim od 4. januarja 2021 omogoča vlaganje zahtevkov v nekaterih civilnih zadevah. Podobno se pričakuje, da se bo z možnostjo elektronske oddaje prošenj za brezplačno pravno pomoč, ki je na voljo od marca 2021 na pilotnih sodiščih in se bo postopoma razširila na nacionalno raven, in z novimi usklajenimi pravili za izračun sredstev prosilcev znatno skrajšal čas, potreben za obravnavo takih prošenj. Orodje PORTALIS se bo začelo uporabljati leta 2021 v sklopu delovnega sodišča, do leta 2022 pa se bo razširilo tudi na druga sodišča.

Sredstva, namenjena pravosodnemu sistemu, so se v letu 2021 še dodatno znatno povečala . V skladu z zakonom o financah za leto 2021 se ministrstvu za pravosodje tako dodeli proračun v višini 12,1 milijarde EUR ali približno 2 % skupnih javnofinančnih odhodkov, kar pomeni 8-odstotno povečanje v primerjavi s prejšnjim letom (kar je največje letno povečanje v zadnjih 20 letih), vključno z dodatnimi 127 milijoni EUR, ki so namenjeni pravnim stroškom. Z zakonom o financah je v pravosodnem sistemu ustvarjenih tudi 2 450 novih delovnih mest, kar pomeni približno 3-odstotno povečanje na skupno približno 90 000 delovnih mest. Proračun za brezplačno pravno pomoč v letu 2021 znaša 585 milijonov EUR, kar pomeni 10-odstotno povečanje in omogoča izboljšanje plačila odvetnikov v okviru tega režima, zlasti za nekatere naloge v kazenskih zadevah in mediacijo. Uvedeno je bilo tudi novo jamstvo za plačilo odvetnika, ne glede na neizpolnitev obveznosti prosilca za brezplačno pravno pomoč. Odvetniške zbornice menijo, da je plačilo odvetnikov za brezplačno pravno pomoč še vedno večinoma nezadostno in ne krije odvetniških stroškov.

Več ukrepov v zvezi z delovanjem kazenskopravnega sistema, uvedenih med pandemijo COVID-19, je bilo razveljavljenih. Ustavni svet je samodejno podaljšanje pripora do začetka sojenja, ki je bilo uvedeno z odlokom z dne 25. marca 2020 in se je izvajalo med ukrepom splošne omejitve gibanja do 11. maja 2020, ob upoštevanju pravice do osebne svobode razglasil za neustavno, saj je ukrep izvajal samodejno in brez sistematičnega sodnega nadzora potrebe po podaljšanju v kratkem roku. V sklepu z dne 5. marca 2021 je državni svet odločil tudi, da je takšno samodejno podaljšanje v nasprotju s pravico do svobode iz člena 5 Evropske konvencije o človekovih pravicah (EKČP) in da možnost, da sodnik nižjih kazenskih sodišč zahteva uporabo videokonference ali telefonsko komuniciranje, krši pravico do poštenega sojenja, ki je zaščitena s členom 6 EKČP. Državni svet je z odlokom z dne 27. novembra 2020 že prekinil uporabo videokonferenc za zaslišanja pred višjimi kazenskimi sodišči brez soglasja obdolženca zato, ker gre za resno in očitno nezakonito poseganje v pravico do obrambe in pravico do poštenega sojenja.

Učinkovitost

Sprejemajo se ukrepi za ublažitev vpliva pandemije COVID-19 na učinkovitost civilnih in kazenskih sodišč, vendar še vedno obstajajo pomisleki glede trajanja postopkov. Izredni ukrepi, namenjeni reševanju zdravstvene krize in sprejeti zlasti med marcem in majem 2020, so upočasnili delovanje sodišč in povečali število prejetih zadev. Tako se je od oktobra 2020 število prejetih zadev na civilnih sodiščih povečalo za skoraj 43 000, število prejetih zadev na nižjih kazenskih sodiščih pa za 19 000 v primerjavi s koncem leta 2019. Ocenjeni čas, potreben za rešitev civilnih in gospodarskih pravdnih zadev se je še podaljšal, leta 2019 pa je v povprečju znašal 432 dni. Po drugi strani se je stopnja rešenih zadev v civilnih in gospodarskih pravdnih zadevah v letu 2019 nekoliko zvišala, in sicer na 99,7 %, vendar ta številka še ne odraža posledic pandemije. Reševanju izzivov, s katerimi se soočajo kazenska sodišča, je namenjen nov zakon z dne 8. aprila 2021 za izboljšanje učinkovitosti lokalnega sodstva in kazenskih postopkov, ki je razširil ukrepe, ki so alternativa kazenskemu pregonu, razširil je področje uporabe ukrepov, ki se uporabljajo v okviru composition pénale, poleg tega pa dovoljuje izvensodno opravljanje družbeno koristnega dela.

II.Protikorupcijski okvir

Med organi, vključenimi v boj proti korupciji, so protikorupcijska agencija (ki pripravlja večletni protikorupcijski načrt ter podpira pravne osebe zasebnega in javnega prava pri preprečevanju in odkrivanju korupcije), visoki organ za preglednost javnega življenja (odgovoren za zagotavljanje integritete javnih institucij in uradnikov) in osrednji urad za boj proti korupciji in davčnim kršitvam (posebna policija za preiskovanje gospodarskega kriminala, vključno s korupcijo in pranjem denarja). Nacionalni finančni tožilec je pristojen za preiskavo primerov korupcije na visoki ravni.