Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike /* COM/2011/0628 konč. - 2011/0288 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Predlog Komisije za večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020 (predlog večletnega finančnega okvira)[1] določa proračunski okvir in glavne usmeritve za skupno kmetijsko politiko (SKP). Na tej podlagi je Komisija predstavila sklop uredb, ki določajo zakonodajni okvir SKP v obdobju 2014–2020, skupaj z oceno učinka alternativnih scenarijev za razvoj politike. Sedanji predlogi reform temeljijo na sporočilu o skupni kmetijski politiki proti letu 2020[2], v katerem so opredeljene splošne možnosti politike, da bi se zagotovil odziv na prihodnje izzive v kmetijstvu in na podeželju ter izpolnili cilji, določeni za SKP, in sicer 1) trajnostna proizvodnja hrane, 2) trajnostno upravljanje naravnih virov in podnebni ukrepi ter 3) uravnotežen ozemeljski razvoj. Reformne usmeritve iz navedenega sporočila so dobile splošno podporo v medinstitucionalnih razpravah[3] in v posvetovanjih z zainteresiranimi stranmi, ki so bili izvedeni v okviru ocene učinka. Pogosta tema, ki se je izpostavljala med celotnim postopkom, je potreba po spodbujanju učinkovite rabe virov za pametno, trajnostno in vključujočo rast kmetijstva in podeželja v EU v skladu s strategijo Evropa 2020, pri čemer se ohranja struktura SKP v obliki dveh stebrov, pri katerih se uporabljajo dopolnilni instrumenti za doseganje istih ciljev. Steber I zajema neposredna plačila in tržne ukrepe, s katerimi se zagotavljata osnovna letna dohodkovna podpora kmetom EU ter podpora v primeru posebnih motenj na trgu, medtem ko Steber II zajema razvoj podeželja, kadar države članice pripravijo in sofinancirajo večletne programe v skupnem okviru[4]. Z zaporednimi reformami SKP kot celostne politike razvoja podeželja v EU se je z zagotavljanjem dohodkovne podpore proizvajalcem povečala tržna usmerjenost kmetijstva, izboljšala vključenost okoljskih zahtev in okrepila podpora razvoju podeželja. Vendar so se zaradi istega postopka reform pojavile zahteve po boljši porazdelitvi podpore med državami članicami in znotraj njih ter pozivi k večji ciljni usmerjenosti ukrepov, namenjenih spopadanju z okoljskimi izzivi in uspešnejšemu spopadanju z vedno večjo nestanovitnostjo trga. V preteklosti so se z reformami obravnavali zlasti notranji izzivi, in sicer od velikih presežkov do kriz na področju varnosti hrane, pri čemer so EU te reforme koristile na notranji in mednarodni ravni. Danes pa je večina izzivov posledica dejavnikov, ki niso povezani s kmetijstvom, zato je potreben širši odziv politike. Pričakuje se, da se bo pritisk na kmetijske dohodke nadaljeval, ker se kmetje spopadajo z več tveganji, upočasnitvijo produktivnosti in zmanjševanjem marž zaradi višjih cen surovin, zato je treba ohraniti dohodkovno podporo ter okrepiti instrumente za boljše obvladovanje tveganja in odzivanje na krizne razmere. Močno kmetijstvo je ključno za prehrambeno industrijo EU in zanesljivo preskrbo s hrano na svetovni ravni. Hkrati se poziva, naj se v okviru kmetijstva in podeželja okrepijo prizadevanja za izpolnitev ambicioznih podnebnih in energetskih ciljev ter strategije o biotski raznovrstnosti, ki so del strategije Evropa 2020. Kmete, ki so skupaj z gozdarji glavni upravljavci zemljišč, bo treba podpreti pri sprejemanju in ohranjanju sistemov in načinov kmetovanja, ki zlasti ugodno vplivajo na okoljske in podnebne cilje, saj se pri tržnih cenah zagotavljanje takšnih javnih dobrin ne upošteva. To bo bistveno tudi za čim boljše izkoriščanje različnih možnosti podeželja, s čimer se bo prispevalo tudi k vključujoči rasti in koheziji. Prihodnja SKP zato ne bo politika, ki bi skrbela le za majhen, a bistveni del gospodarstva EU, ampak bo strateško pomembna tudi za zanesljivo preskrbo s hrano, okolje in ozemeljsko ravnovesje. To je dodana vrednost EU, ki jo zagotavlja prava skupna politika, s katero se čim učinkoviteje uporabijo omejena proračunska sredstva za ohranjanje trajnostnega kmetijstva v vsej EU, obravnavanje pomembnih čezmejnih vprašanj, kot so podnebne spremembe, in krepitev solidarnosti med državami članicami, hkrati pa se zaradi zadovoljevanja lokalnih potreb omogoča prožnost pri izvajanju. V skladu z okvirom iz predloga večletnega finančnega okvira mora SKP ohraniti svojo strukturo dveh stebrov in proračun za posamezni steber v nominalnem smislu na ravni za leto 2013, hkrati pa zagotoviti jasno usmeritev v zagotavljanje rezultatov na področju ključnih prednostnih nalog EU. Neposredna plačila morajo spodbujati trajnostno proizvodnjo z dodelitvijo 30 % proračunskih sredstev obveznim ukrepom, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje. Ravni plačil se morajo postopno približevati, plačila velikim upravičencem pa morajo biti vedno bolj omejena. Razvoj podeželja je treba vključiti v skupni strateški okvir skupaj z drugimi sredstvi deljenega upravljanja EU, pri čemer je treba uporabiti okrepljen pristop, usmerjen v rezultate, ter natančnejše in boljše predhodne pogoje. Kar zadeva tržne ukrepe, je treba financiranje SKP okrepiti z instrumentoma zunaj večletnega finančnega okvira: 1) rezervnimi sredstvi za nujne primere za odziv na krizne razmere in 2) razširitvijo obsega Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji. Na tej podlagi so glavni elementi zakonodajnega okvira za SKP v obdobju 2014–2020 določeni v naslednjih uredbah: – predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za neposredna plačila kmetom skladno s shemami podpor v okviru skupne kmetijske politike („uredba o neposrednih plačilih“); – predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupne ureditve trgov za kmetijske proizvode (uredba o enotni SUT) („uredba o enotni SUT“); – predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) („uredba o razvoju podeželja“); – predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike („horizontalna uredba“); – predlog uredbe Sveta o opredelitvi ukrepov za določitev nekaterih pomoči in nadomestil v zvezi s skupno ureditvijo trgov za kmetijske proizvode; – predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 v zvezi z uporabo neposrednih plačil kmetom za leto 2013; – predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 v zvezi s shemo enotnih plačil in podporo vinogradnikom. Uredba o razvoju podeželja temelji na predlogu, ki ga je Komisija predložila dne 6. oktobra 2011, v katerem so opredeljena skupna pravila za vse sklade, ki delujejo znotraj skupnega strateškega okvira[5]. Sprejeta bo tudi uredba o shemi za najbolj ogrožene skupine prebivalstva, ki se zdaj financira iz druge postavke večletnega finančnega okvira. Poleg tega se pripravljajo novi predpisi o objavi informacij o upravičencih, ki bodo upoštevali pripombe Sodišča Evropske unije, da bi se na najprimernejši način uskladila pravica upravičencev do varstva osebnih podatkov in načelo preglednosti. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UČINKA Na podlagi ocene sedanjega okvira politike ter analize prihodnjih izzivov in potreb se je z oceno učinka ocenil in primerjal učinek treh alternativnih scenarijev. To je rezultat dolgotrajnega procesa, ki se je začel aprila 2010 in ga je usmerjala medsektorska skupina, ki je združila obsežne kvantitativne in kvalitativne analize, vključno z določitvijo izhodišča v obliki srednjeročnih napovedi za kmetijske trge in dohodke do leta 2020 ter modeliranjem učinka različnih scenarijev politike na gospodarstvo v sektorju. Trije scenariji, pripravljeni v okviru ocene učinka, so: 1) scenarij prilagoditve, pri katerem se ohrani sedanji okvir politike, medtem ko se obravnavajo njegove največje pomanjkljivosti, kot je porazdelitev neposrednih plačil, 2) scenarij povezovanja, ki vključuje pomembne spremembe politike v obliki okrepljene ciljne usmerjenosti neposrednih plačil, ki bi bila bolj okolju prijazna, okrepljene strateške ciljne usmerjenosti politike razvoja podeželja ob večji usklajenosti z drugimi politikami EU in razširitve pravne podlage za povečanje možnosti za sodelovanje proizvajalcev, ter 3) scenarij preusmeritve, na podlagi katerega bi se politika preusmerila izključno na okolje s postopnim opuščanjem neposrednih plačil, pri čemer se predvideva, da se lahko proizvodna zmogljivost ohrani brez podpore in da se lahko socialno-ekonomske potrebe podeželja pokrijejo z drugimi politikami. Ob upoštevanju gospodarske krize in pritiskov na javne finance, na katere se je EU odzvala s strategijo Evropa 2020 in predlogom večletnega finančnega okvira, vsi trije scenariji pripisujejo različno velik pomen trem ciljem politike prihodnje SKP, katere cilj je vzpostavitev konkurenčnejšega in bolj trajnostnega kmetijstva na pomembnih podeželskih območjih. Za večjo usklajenost s strategijo Evropa 2020, zlasti v smislu učinkovite rabe virov, bo bistveno, da se izboljša kmetijska produktivnost na podlagi raziskav, prenosa znanja ter spodbujanja sodelovanja in inovacij (vključno z evropskim partnerstvom za inovacije na področju produktivnosti in trajnosti kmetijstva). Ker kmetijska politika EU ni več vključena v okolje politike izkrivljanja trgovine, se pričakuje dodaten pritisk na sektor zaradi nadaljnje liberalizacije, zlasti v okviru razvojne agende iz Dohe ali sporazuma o prosti trgovini z državami Mercosurja. Pri pripravi treh scenarijev politike so se upoštevale želje, izražene med posvetovanjem, ki je bilo izvedeno v okviru ocene učinka. Zainteresirane strani so bile pozvane, naj predložijo svoje prispevke od 23. 11. 2010 do 25. 1. 2011, svetovalni odbor pa se je sestal 12. 1. 2011. Najpomembnejše točke so povzete spodaj[6]: – zainteresirane strani se splošno strinjajo glede potrebe po močni SKP na podlagi dveh stebrov, da se bodo obravnavali izzivi, kot so varnost preskrbe s hrano, trajnostno upravljanje z naravnimi viri in teritorialni razvoj; – večina udeležencev meni, da mora SKP prispevati k stabilizaciji trgov in cen; – zainteresirane strani imajo različna mnenja o ciljni usmeritvi podpore (zlasti o porazdelitvi neposredne pomoči in omejitvi plačil); – splošno sprejeto je, da imata lahko oba stebra pomembno vlogo pri krepitvi podnebnih ukrepov in povečevanju okoljske učinkovitosti v korist družbe EU; čeprav veliko kmetov meni, da tako vlogo že imata, širša javnost meni, da bi bilo mogoče plačila v okviru stebra I učinkoviteje uporabiti; – udeleženci menijo, da bi morali biti vsi deli EU, vključno z območji z omejenimi možnostmi, vključeni v prihodnjo rast in razvoj; – veliko udeležencev je izpostavilo povezovanje SKP z drugimi politikami, kot so okoljska, zdravstvena, trgovinska in razvojna politika; – inovacije, razvoj konkurenčnih podjetij in zagotavljanje javnih dobrin državljanom EU so bili izpostavljeni kot načini za usklajevanje SKP s strategijo Evropa 2020. V okviru ocene učinka so se torej primerjali trije alternativni scenariji politike: S scenarijem preusmeritve bi se pospešila strukturna prilagoditev kmetijskega sektorja s preusmerjanjem proizvodnje na stroškovno najučinkovitejša območja in donosne sektorje. Medtem ko bi se znatno povečala finančna sredstva, namenjena okolju, bi bil sektor izpostavljen tudi večjim tveganjem zaradi omejenih možnosti za posredovanje na trgu. Poleg tega bi to pomenilo velik družbeni in okoljski strošek, ker bi se manj konkurenčna območja spopadala z znatno izgubo dohodka in poslabšanjem okolja, saj politika ne bi več zagotavljala finančnega vzvoda z neposrednimi plačili, pogojenimi z zahtevami glede navzkrižne skladnosti. Na drugi strani bi se s scenarijem prilagoditve najbolje zagotovila kontinuiteta politike z omejenimi, a konkretnimi izboljšavami na področju konkurenčnosti kmetijstva in okoljske učinkovitosti. Kljub temu obstajajo resni dvomi, ali bi se lahko s tem scenarijem ustrezno obravnavali pomembni podnebni in okoljski izzivi v prihodnosti, s čimer bi se podprla tudi dolgoročna trajnost kmetijstva. S scenarijem povezovanja se odpirajo nove možnosti z okrepljeno ciljno usmerjenostjo neposrednih plačil, ki bi bila okolju prijaznejša. Analiza je pokazala, da je oblikovanje okolju prijaznejših neposrednih plačil mogoče doseči ob razumnih stroških za kmete, čeprav se določenemu obsegu upravne obremenitve ni mogoče izogniti. Podobno je mogoča nova spodbuda za razvoj podeželja, če države članice in regije učinkovito uporabljajo nove možnosti in se s skupnim strateškim okvirom skupaj z drugimi sredstvi EU ne odpravijo sinergije s stebrom I ali zmanjšajo posebne prednosti razvoja podeželja. Če se bo doseglo pravo ravnovesje, se bo s tem scenarijem najbolje dosegla dolgoročna trajnost kmetijstva in podeželja. Na tej podlagi je bilo z oceno učinka ugotovljeno, da je scenarij povezovanja najbolj uravnotežen, saj postopno usklajuje SKP s strateškimi cilji EU, pri čemer je uravnoteženo tudi izvajanje različnih elementov zakonodajnih predlogov. Poleg tega bo bistveno, da se razvije okvir ocenjevanja za merjenje učinkovitosti SKP na podlagi skupnih kazalnikov, povezanih s cilji politike. Poenostavitev je bila pomemben element celotnega postopka in jo je treba spodbujati na različne načine, na primer s poenostavitvijo navzkrižne skladnosti in tržnih instrumentov ali oblikovanjem sheme za male kmete. Poleg tega si je treba pri oblikovanju okolju prijaznejših neposrednih plačil prizadevati za čim večje zmanjšanje upravne obremenitve, vključno s stroški nadzora. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Predlaga se ohranitev sedanje strukture SKP v obliki dveh stebrov, in sicer z letnimi obveznimi ukrepi splošne uporabe v okviru stebra I, dopolnjenimi s prostovoljnimi ukrepi, ki so bolje prilagojeni nacionalnim in regionalnim posebnostim na podlagi večletnega programskega pristopa, v okviru stebra II. Kljub temu je cilj nove oblike neposrednih plačil boljši izkoristek sinergij s stebrom II, ki je vključen v skupni strateški okvir, da bi se zagotovila večja skladnost z drugimi sredstvi deljenega upravljanja EU. Na tej podlagi se ohrani tudi sedanja struktura štirih osnovnih pravnih instrumentov, čeprav je bilo področje uporabe finančne uredbe razširjeno, da so se skupne določbe združile v akt, ki se zdaj imenuje horizontalna uredba. Predlogi so skladni z načelom subsidiarnosti. SKP je prava skupna politika: je v deljeni pristojnosti EU in držav članic ter se upravlja na ravni EU, da bi se ohranilo trajnostno in raznovrstno kmetijstvo po vsej EU, obravnavala pomembna čezmejna vprašanja, kot so podnebne spremembe, in okrepila solidarnost med državami članicami. Glede na pomen prihodnjih izzivov za zanesljivo preskrbo s hrano ter okoljsko in ozemeljsko ravnovesje ostaja SKP strateško pomembna politika za zagotovitev najučinkovitejšega odziva na politične spremembe in najučinkovitejše porabe proračunskih sredstev. Poleg tega se predlaga ohranitev sedanje strukture instrumentov v obliki dveh stebrov, ki državam članicam zagotavlja več možnosti za prilagoditev rešitev lokalnim posebnostim in sofinanciranje stebra II. Novo evropsko partnerstvo za inovacije in sklop instrumentov za obvladovanje tveganja sta prav tako vključena v steber II. Hkrati bo politika bolj usklajena s strategijo Evropa 2020 (vključno s skupnim okvirom z drugimi sredstvi EU), poleg tega pa bi bilo uvedenih več elementov izboljšav in poenostavitve. Poleg tega je analiza, izvedena v okviru ocene učinka, jasno pokazala, kakšne bi bile negativne gospodarske, okoljske in socialne posledice neukrepanja. Poleg finančnih določb horizontalna uredba združuje pomembna pravila za vse instrumente, kot so pravila o navzkrižni skladnosti, pregledih in kaznih. Zato uredba določa pravila o financiranju, sistemu kmetijskega svetovanja, sistemih upravljanja in nadzora, navzkrižni skladnosti in potrditvi obračunov. Cilje je prilagoditi pravila o financiranju na podlagi dosedanjih izkušenj, uskladiti in povečati navzkrižno skladnost ter okrepiti sistem kmetijskega svetovanja. Veljavna pravila so bila zlasti pregledana v zvezi z navzkrižno skladnostjo, da bi se poenostavila in okrepila dimenzija podnebnih sprememb v okviru dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev (DKOP) ter zagotovila skladnost z določbami o bolj okolju prijaznih merilih in ustreznih okoljskih ukrepih znotraj razvoja podeželja. Uredba predstavlja tudi podlago za skupni okvir spremljanja in ocenjevanja za merjenje učinkovitosti SKP v naslednjem obdobju. Uredba vsebuje nekatere poenostavitve. Tako na novo razvršča pravila o navzkrižni skladnosti v enem samem zakonodajnem aktu in s tem izboljšuje preglednost. Poleg tega predvideva zmanjšanje števila plačilnih agencij in povečuje vlogo usklajevalnega organa. Tako bo sistem bolj transparenten in bo predstavljal manjše breme za nacionalne uprave in službe Komisije. Na ravni držav članic bo potrebnih manj akreditacij in izjav o zanesljivosti, zmanjšano pa bo tudi število revizij Komisije. Zaradi pravne jasnosti in uskladitve postopkov bodo v čim večji meri usklajena bodo pravila o upravljanju in nadzoru za dva stebra SKP. Z uredbo bo poleg tega Komisija pooblaščena, da dovoli zmanjšanje števila pregledov na kraju samem za države članice z dobro delujočimi sistemi nadzora in majhnimi deleži napak. To bo lahko zmanjšalo upravna bremena tako za kmete kot za nacionalne uprave. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE V predlogu večletnega finančnega okvira je določeno, da mora biti znaten del proračuna EU še naprej namenjen kmetijstvu, ki je strateško pomembna skupna politika. Zato se glede na tekoče cene predlaga, da se SKP osredotoči na svoje temeljne dejavnosti, pri čemer se v obdobju 2014–2020 317,2 milijarde EUR nameni stebru I, 101,2 milijarde EUR pa stebru II. Financiranje stebra I in stebra II je dopolnjeno z dodatnimi sredstvi v višini 17,1 milijarde EUR, kar vključuje 5,1 milijarde EUR za raziskave in inovacije, 2,5 milijarde EUR za varnost hrane in 2,8 milijarde EUR za pomoč v hrani za najbolj ogrožene skupine prebivalstva v drugih postavkah večletnega finančnega okvira ter 3,9 milijarde EUR v obliki nove rezerve za krizne razmere v kmetijskem sektorju in do 2,8 milijarde EUR v Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji zunaj večletnega finančnega okvira, kar pomeni, da skupni proračun za obdobje 2014–2020 znaša 435,6 milijarde EUR. Kar zadeva porazdelitev podpore med državami članicami, se predlaga, da bi se pri vseh državah članicah, ki prejemajo neposredna plačila, nižja od 90 % povprečnih plačil v EU, odpravila ena tretjina te vrzeli. Na tej podlagi se izračunajo nacionalne zgornje meje iz uredbe o neposrednih plačilih. Porazdelitev podpore za razvoj podeželja temelji na objektivnih merilih, povezanih s cilji politike, pri čemer se upošteva sedanja razporeditev. Manj razvite regije morajo biti še naprej upravičene do višjih stopenj sofinanciranja, kar velja tudi za nekatere ukrepe, kot so prenos znanja, skupine proizvajalcev, sodelovanje in program Leader. Uvedejo se določena mera prilagodljivosti v zvezi s prenosi med stebri (do največ 5 % neposrednih plačil): iz stebra I v steber II, da se državam članicam omogoči okrepitev njihove politike razvoja podeželja, in iz stebra II v steber I za tiste države članice, v katerih raven neposrednih plačil ostaja pod 90 % povprečja EU. Podrobnosti finančnega vpliva predlogov reforme SKP so vključene v oceno finančnih posledic zakonodajnega predloga, priloženo predlogom. 2011/0288 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije[7], po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[8], po posvetovanju z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov[9], v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) V Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Skupna kmetijska politika proti letu 2020: odziv na prihodnje izzive, povezane s hrano, naravnimi viri in ozemljem“[10] so opredeljeni morebitni izzivi, cilji in usmeritve skupne kmetijske politike (SKP) po letu 2013. Na podlagi razprave o tem Sporočilu je treba SKP s 1. januarjem 2014 prenoviti. Prenova mora obsegati vse glavne instrumente SKP, vključno z Uredbo Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike[11], kakor je bila spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta [COM(2010)…(prilagoditev Lizbonski pogodbi)][12].Izkušnje z izvajanjem navedene uredbe kažejo, da je treba nekatere prvine mehanizma financiranja in spremljanja prilagoditi. Zaradi obsega prenove je primerno razveljaviti Uredbo (ES) št. 1290/2005 in jo nadomestiti z novim besedilom. S prenovo je treba tudi čim bolj uskladiti, racionalizirati in poenostaviti določbe. (2) Ker ciljev te uredbe države članice zaradi njene povezanosti z ostalimi instrumenti skupne kmetijske politike in omejitev finančnih sredstev držav članic v razširjeni Uniji ne morejo zadovoljivo doseči in jih je zato lažje doseči na ravni Unije z večletnim jamstvom sredstev Unije in z osredotočanjem na njene prednostne naloge, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5(3) Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz člena 5(4) Pogodbe ta uredba ne presega tega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja. (3) Da se dopolnijo ali spremenijo nekateri nebistveni elementi te uredbe je treba Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe pooblastiti za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z akreditacijo plačilnih agencij in usklajevalnih organov, vsebino sistema kmetijskega svetovanja, ukrepi, ki se financirajo iz proračuna Unije v okviru javne intervencije in vrednotenja dejavnosti v povezavi z javno intervencijo, znižanji in začasnimi prekinitvami povračil državam članicam, uravnovešenjem med odhodki in prihodki v okviru skladov, izterjavo dolgov, kaznimi za upravičence v primeru neupoštevanja pogojev za upravičenost, predpisi o varščinah, delovanju integriranih upravnih in nadzornih sistemov, ukrepih, ki so izključeni iz pregleda transakcij, kaznimi v okviru navzkrižne skladnosti, pravili glede ohranjanja trajnih pašnikov, pravili glede datuma uveljavitve in menjalnega tečaja za države članice, ki ne uporabljajo eura, ter vsebino okvira skupnega vrednotenja ukrepov, sprejetih v okviru SKP. Zlasti je pomembno, da se Komisija med pripravljalnim delom ustrezno posvetuje, med drugim tudi s strokovnjaki. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje pomembnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. (4) Skupna kmetijska politika obsega vrsto ukrepov, vključno z ukrepi za razvoj podeželja. Zato je pomembno zagotoviti financiranje teh ukrepov, ki bo prispevalo k doseganju ciljev skupne kmetijske politike. Glede na to, da imajo ti ukrepi nekatere skupne elemente, hkrati pa se v več pogledih razlikujejo, mora za njihovo financiranje veljati isti sklop ukrepov, ki bo po potrebi omogočal različne obravnave. Z Uredbo Sveta (ES) št. 1290/2005 sta bila ustanovljena dva sklada, in sicer Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) in Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP). Ta dva sklada je treba ohraniti. (5) Za ukrepe iz te uredbe je treba uporabljati Uredbo (EU) Evropskega parlamenta in Sveta št. [FU]/xxx o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za letni proračun Unije[13] in določbe, sprejete na podlagi navedene uredbe. Uredba vsebuje zlasti določbe o deljenem upravljanju z državami članicami na podlagi načel dobrega finančnega upravljanja, transparentnosti in nediskriminacije ter določbe o delovanju akreditiranih organov in o proračunskih načelih, kar so določbe, ki jih je treba upoštevati v okviru te uredbe. (6) Odhodki SKP, vključno s tistimi za razvoj podeželja, se morajo financirati iz proračunskih sredstev Unije iz obeh skladov, in sicer neposredno ali v okviru deljenega upravljanja z državami članicami. Treba je opredeliti vrste ukrepov, ki se financirajo iz navedenih skladov. (7) Zato je treba predvideti določbe o akreditaciji plačilnih agencij s strani držav članic ter o uvedbi postopkov za pridobitev potrebnih izjav o zanesljivosti upravljanja, potrdila o sistemih upravljanja in nadzora ter potrdil o letnih obračunih s strani neodvisnih organov. Da se zagotovi transparentnost nacionalnih pregledov, predvsem pri postopkih za odobritev, potrditev veljavnosti in izplačila, ter zmanjša upravno breme in breme revizij za službe Komisije in države članice v primerih, ko je potrebna akreditacija za vsako posamezno plačilno agencijo, je treba omejiti število organov in teles, ki so jim dodeljene te odgovornosti, pri čemer je treba upoštevati ustavno ureditev posamezne države članice. (8) Če država članica akreditira več kot eno plačilno agencijo, mora usklajenost upravljanja skladov zagotoviti tako, da določi en sam usklajevalni organ, ki je zadolžen za povezavo med Komisijo in različnimi akreditiranimi plačilnimi agencijami in ki zagotavlja, da so Komisiji hitro na voljo zahtevani podatki o dejavnostih različnih plačilnih agencij. Usklajevalni organ je odgovoren tudi, da zagotovi sprejetje sanacijskih ukrepov, da je Komisija obveščena o nadaljnjih ukrepih in da zagotovi enotno uporabo skupnih pravil in standardov. (9) Samo plačilne agencije, ki jih države članice akreditirajo, lahko jamčijo, da so bili pred dodelitvijo pomoči Unije upravičencem izvedeni potrebni pregledi. Zato je treba jasno določiti, da se iz proračuna Unije lahko povrnejo samo odhodki akreditiranih plačilnih agencij. (10) Da bi se upravičenci bolj zavedali razmerja med kmetijskimi praksami in upravljanjem kmetij na eni strani ter standardi glede okolja, podnebnih sprememb, dobrih kmetijskih pogojev zemljišč, varnosti živil, javnega zdravja, zdravja živali in rastlin ter dobrega počutja živali na drugi strani morajo države članice oblikovati obsežen sistem kmetijskega svetovanja za nasvete upravičencem. Sistem kmetijskega svetovanja ne sme na nikakršen način vplivati na obveznost in odgovornost upravičencev do spoštovanja teh standardov. Države članice morajo tudi zagotoviti jasno ločitev nasvetov od pregledov. (11) Sistem kmetijskega svetovanja mora pokrivati vsaj zahteve in standarde, ki spadajo v področje uporabe navzkrižne skladnosti. Prav tako mora pokrivati zahteve, ki jih je treba upoštevati za neposredna plačila v zvezi s kmetijskimi praksami, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, ter z ohranjanjem kmetijskih zemljišč v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. NP/xxx z dne xxx o pravilih za neposredna plačila za kmete v shemah neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike[14]. Sistem mora pokrivati tudi nekatere elemente v zvezi z prilagajanjem podnebnim spremembam in ublažitvijo njihovih posledic, biotsko raznovrstnostjo, varstvom voda, prijavljanjem bolezni živali in rastlin ter inovacijami in trajnostnim razvojem gospodarskih dejavnosti malih kmetij. (12) Vstop v sistem kmetijskega svetovanja mora biti za upravičence prostovoljen. Vsem upravičencem, tudi tistim, ki v okviru SKP ne prejemajo podpore, mora biti omogočeno sodelovanje v sistemu, vendar pa lahko države članice določijo prednostna merila. Zaradi narave sistema je primerno, da se informacije, pridobljene med dejavnostjo svetovanja, obravnavajo kot zaupne, razen v primerih resnih kršitev zakonodaje Unije ali nacionalne zakonodaje. Za zagotovitev učinkovitosti sistema morajo biti svetovalci primerno kvalificirani in se redno usposabljati. (13) Komisija državam članicam zagotovi finančna sredstva iz EKJS, ki so potrebna za kritje odhodkov akreditiranih plačilnih agencij, v obliki povračil po knjiženju odhodka s strani teh agencij. Dokler niso povračila v obliki mesečnih plačil izplačana, morajo države članice angažirati potrebne finančne vire za potrebe svojih akreditiranih plačilnih agencij. Države članice in upravičenci, vključeni v izvajanje SKP, sami krijejo stroške za osebje in upravne stroške. (14) Cilj uporabe agrometeorološkega sistema ter pridobivanja in izpopolnjevanja satelitskih posnetkov je Komisiji zagotoviti sredstva za upravljanje kmetijskih trgov ter olajšati spremljanje kmetijskih odhodkov. (15) Zaradi spoštovanja proračunske discipline je treba določiti letno zgornjo mejo odhodkov, ki jih financira EKJS, in pri tem upoštevati najvišje zneske, ki so bili za ta sklad določeni v večletnem finančnem okviru, ki je določen v Uredbi Sveta (EU) št. xxx/xxx o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020[15] [VFO]. (16) Proračunska disciplina zahteva tudi, da je treba letno zgornjo mejo odhodkov, ki jih financira EKJS, upoštevati v vseh okoliščinah in na vseh stopnjah proračunskega postopka in izvajanja proračuna. Zato je treba nacionalno zgornjo mejo za neposredna plačila na državo članico, določeno v Uredbi (EU) št. xxx/xxx[NP], upoštevati kot finančno zgornjo mejo za ta neposredna plačila za zadevno državo članico, ter zagotoviti, da povračila teh plačil ne presežejo navedene finančne zgornje meje. Proračunska disciplina poleg tega tudi zahteva, da vsi akti, ki jih predlaga Komisija ali jih sprejme zakonodajalec ali Komisija v okviru SKP in jih financira EKJS, upoštevajo letno zgornjo mejo odhodkov, financiranih iz tega sklada. (17) Da se zagotovi, da so zenski za financiranje SKP skladni z letno zgornjo mejo, je treba ohraniti finančni mehanizem iz Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, spremembi uredb (ES) št. 1290/2005, (ES) št. 247/2006, (ES) št. 378/2007 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1782/2003[16], v skladu s katerim se prilagodi raven neposredne podpore. V tem okviru je treba tudi Komisijo pooblastiti, da določi navedene prilagoditve v primeru, da jih Svet ne določi pred 30. junijem koledarskega leta, za katerega se uporabljajo. (18) Ukrepi za izračun finančne zgornje meje pri določanju finančnega prispevka EKJS in EKSRP ne vplivajo na pristojnosti proračunskih organov, določenih v Pogodbi. Ti ukrepi morajo zato temeljiti na referenčnih zneskih, določenih v skladu z Medinstitucionalnim sporazumom z dne […] med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem upravljanju[17] in Uredbo (EU) št. xxx/xxx [VFO]. (19) Proračunska disciplina zahteva tudi neprekinjeno preverjanje srednjeročnega proračunskega stanja. Zato mora Komisija ob predložitvi predloga proračuna za posamezno leto Evropskemu parlamentu in Svetu predstaviti svoje napovedi in analizo ter po potrebi zakonodajalcu predlagati ustrezne ukrepe. Da se zagotovi spoštovanje letne zgornje meje, mora Komisija tudi v celoti uporabiti svoja pooblastila za upravljanje ter Evropskemu parlamentu in Svetu ali Svetu po potrebi predlagati ustrezne ukrepe za izravnavo proračunskega stanja. Če na koncu proračunskega leta zaradi zahtevkov za povračilo, ki jih predložijo države članice, letne zgornje meje ni mogoče upoštevati, mora Komisija imeti možnost sprejeti ukrepe, ki bodo omogočili začasno razdelitev razpoložljivih proračunskih sredstev med države članice v sorazmerju z njihovo zahtevo za neporavnano povračilo ter upoštevanje zgornje meje, določene za zadevno leto. Plačila za zadevno leto je treba izvršiti v naslednjem proračunskem letu in dokončno določiti skupni znesek financiranja Unije za posamezno državo članico ter kompenzacijo med državami članicami, da se upošteva določeni znesek. (20) Pri izvajanju proračuna mora Komisija izvajati zgodnje opozarjanje in mesečno spremljanje kmetijskih odhodkov, da lahko v primeru, ko obstaja nevarnost prekoračitve letne zgornje meje, kar najhitreje sprejme primerne ukrepe v okviru pooblastil za upravljanje, ki jih ima na razpolago, če se ti ukrepi izkažejo za nezadostne, pa predlaga dodatne ukrepe. Komisija mora v periodičnem poročilu Evropskemu parlamentu in Svetu primerjati potek odhodkov, izvršenih do datuma poročila, z oceno predvidenih odhodkov ter predvideti potek izvajanja v preostalem proračunskem letu. (21) Pri pripravi proračunskih dokumentov mora Komisija uporabljati menjalni tečaj, ki upošteva zadnje dostopne informacije, in pri tem upoštevati čas, ki preteče od priprave do predaje dokumentov. (22) Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. SD/xxx z dne […] o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, ter o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1083/2006[18] določa pravila za finančno podporo skladov, ki so zajeti v to uredbo, vključno z EKSRP. Te določbe vključujejo tudi nekatera pravila o upravičenosti odhodkov, finančnem upravljanju ter sistemih upravljanja in nadzora. Glede finančnega upravljanja EKSRP se je treba zaradi pravne jasnosti in usklajenosti med kmetijskimi skladi sklicevati na ustrezne določbe o proračunskih obveznostih, plačilnih rokih in prenehanju prevzetih obveznosti iz Uredbe (EU) št. SD/xxx. (23) Financiranje programov za razvoj podeželja se izvaja iz proračuna Unije na podlagi obveznosti v letnih obrokih. Državam članicam mora biti omogočeno, da že ob začetku izvajanja programa za razvoj podeželja črpajo iz skladov Unije. Zato je treba uvesti primerno omejen sistem predhodnega financiranja in tako zagotoviti enakomeren pretok sredstev, ki bo omogočil pravočasno izvrševanje plačil upravičencem v okviru programov. (24) Ne glede na predhodno financiranje je treba razlikovati med plačili Komisije akreditiranim plačilnim agencijam. Določiti je treba vmesna plačila in izplačila preostanka ter pravila za izplačevanje. Pravilo o samodejnem prenehanju prevzetih obveznosti mora pospešiti izvajanje programov in prispevati k dobremu finančnemu upravljanju. (25) Pomembno je, de se pomoč Unije upravičencem izplača pravočasno, da jo lahko učinkovito uporabijo. Če države članice ne spoštujejo plačilnih rokov, določenih v zakonodaji Unije, lahko to povzroči resne probleme za upravičence in ogrozi letni proračun Unije. Zato je treba iz financiranja Unije izključiti odhodke, ki so nastali ob neupoštevanju plačilnih rokov. Upoštevati je treba tudi načelo sorazmernosti, zato mora imeti Komisija možnost določiti izjeme od tega splošnega pravila. To načelo, določeno z Uredbo (ES) št. 1290/2005, je treba ohraniti in ga uporabiti tako za EKJS kot EKSRP. Če države članice z izplačilom zamujajo, morajo osnovnemu znesku na lastne stroške pripisati obresti in tako upravičencem povrniti izgubo. Takšna določba lahko države članice spodbudi k večjemu spoštovanju plačilnih rokov, upravičencem pa v večji meri zagotovi pravočasno plačilo oziroma povrnitev izgube v primeru prepoznega plačila. (26) Uredba (ES) št. 1290/2005 predvideva zmanjšanja ali začasne prekinitve mesečnih ali vmesnih plačil za EKJS in EKSRP. Kljub razmeroma široki ubeseditvi navedenih določb je jasno, da se te določbe v praksi uporabljajo predvsem za zmanjšanje plačil v primeru nespoštovanja plačilnih rokov, zgornjih meja in podobnih „računovodskih vprašanj“, ki se v izjavah o odhodkih zlahka odkrijejo. Te določbe omogočajo zmanjšanja ali začasne prekinitve tudi za resne in trdovratne pomanjkljivosti v nacionalnih sistemih nadzora, vendar vsebujejo dokaj restriktivne vsebinske omejitve in določajo poseben dvostopenjski postopek. Proračunski organ je Komisijo večkrat pozval, da prekine plačila državam članicam, ki ne spoštujejo pravil. Glede na to je treba razjasniti sistem, ki ga določa Uredba (ES) št. 1290/2005, ter pravila o zmanjšanjih in začasnih prekinitvah za EKJS in EKSRP združiti v enem samem členu. Sistem zmanjšanj za „računovodska vprašanja“ je treba ohraniti, vendar mora biti ubesedenje v skladu z obstoječo upravno prakso bolj jasno. Možnost zmanjšanja ali začasne prekinitve plačil v primeru znatnih in trdovratnih pomanjkljivosti v nacionalnih sistemih nadzora mora biti razširjena na malomarnosti pri izterjavi nerednih plačil, hkrati pa je treba ohraniti dvostopenjski postopek za takšna zmanjšanja ali začasne prekinitve. (27) Področna kmetijska zakonodaja od držav članic zahteva, da do določenega roka pošljejo informacije o številu opravljenih pregledov in njihovih rezultatih. Te nadzorne statistike se uporabijo za določitev stopnje napak na ravni držav članic ter splošneje za preverjanje upravljanja EKJS in EKSRP. Za Komisijo so pomemben vir, s pomočjo katerega se prepriča o dobrem upravljanju sredstev, in so bistveni element letne izjave o zanesljivosti. Glede na bistveni pomen statističnih podatkov in da se zagotovi, da države članice spoštujejo svoje obveznosti o pravočasnem pošiljanju navedenih podatkov, je treba uvesti odvračilne ukrepe za pozno predložitev zahtevanih podatkov na način, ki bo sorazmeren z obsegom manjkajočih podatkov. Zato je treba sprejeti določbe, v skladu s katerimi lahko Komisija začasno prekine izplačilo dela mesečnih ali vmesnih plačil, za katera ustrezni statistični podatki niso bili pravočasno poslani. (28) Da se zagotovi ponovna uporaba sredstev EKJS in EKSRP, so potrebna pravila za dodelitev določenih zneskov. Seznam iz Uredbe (ES) št. 1290/2005 je treba dopolniti z zneski, ki se nanašajo na prepozna plačila in na potrditev obračunov glede odhodkov v okviru EKJS. Uredba Sveta (EGS) št. 352/78 z dne 20. februarja 1978 o dodelitvi zaseženih varščin, poroštev in jamstev, danih v skladu s skupno kmetijsko politiko[19] določa pravila o namembnosti zneskov zaseženih varščin. Te določbe je treba uskladiti in združiti z obstoječimi določbami o namenskih prejemkih. Zato je treba Uredbo (EGS) št. 352/78 razveljaviti. (29) Uredba Sveta (ES) št. 814/2000 z dne 17. aprila 2000 o ukrepih za informiranje v zvezi s skupno kmetijsko politiko[20] in pravila za izvajanje Uredbe določajo ukrepe za informiranje v zvezi s SKP, ki se lahko financirajo v okviru člena 5(c) Uredbe (ES) št. 1290/2005. Uredba (ES) št. 814/2000 vsebuje seznam navedenih ukrepov in njihovih ciljev ter določa pravila za njihovo financiranje in izvajanje pripadajočih projektov. Od sprejetja navedene uredbe so bila pravila glede regresov in naročil sprejeta z Uredbo (EU) št. xxx/xxx[FU]. Ta pravila je treba uporabljati tudi za ukrepe o informiranju v okviru SKP. Zaradi poenostavitve in usklajenosti je treba Uredbo (ES) št. 814/2000 preklicati in hkrati ohraniti specifične določbe glede ciljev in vrste ukrepov, ki se financirajo. Ti ukrepi morajo upoštevati tudi potrebo po zagotavljanju večje učinkovitosti pri komuniciranju s širšo javnostjo, močnejših sinergij med dejavnostmi sporočanja na pobudo Komisije in učinkovitem obveščanju o političnih prednostnih nalogah Unije. Zato morajo zajemati tudi ukrepe o informiranju v zvezi s SKP v okviru poslovnega komuniciranja iz Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Proračun za strategijo Evropa 2020 – Del II: Poglavja o posameznih politikah[21]. (30) V financiranje ukrepov in dejavnosti v okviru SKP bo delno vključeno deljeno upravljanje. Da bi zagotovili pravilno upravljanje skladov Unije, mora Komisija preverjati upravljanje skladov, ki ga izvajajo pristojni organi držav članic, zadolženi za izvajanje plačil. Treba je določiti naravo pregledov, ki jih bo izvajala Komisija, da se določijo pogoji glede odgovornosti pri izvajanju proračuna ter pojasnijo obveznosti glede sodelovanja držav članic. (31) Da bi Komisija lahko izpolnila obveznosti preverjanja obstoja in pravilnega delovanja sistemov upravljanja in nadzora odhodkov Unije v državah članicah, je treba ne glede na nadzor, ki ga izvajajo države članice, določiti preverjanje, ki ga opravljajo osebe, pooblaščene s strani Komisije, ki lahko pri svojem delu zaprosijo za pomoč države članice. (32) Pri pripravi podatkov, ki bodo poslani Komisiji, je treba v čim večji meri uporabljati informacijsko tehnologijo. V času preverjanja je pomembno, da ima Komisija celoten in takojšen dostop do informacij o odhodkih, ki so zabeležene v papirni in elektronski obliki. (33) Za vzpostavitev finančnega razmerja med akreditiranimi plačilnimi agencijami in proračunskimi sredstvi Unije mora Komisija letno potrditi obračune teh plačilnih agencij. Odločitev o potrditvi obračunov mora zajemati celovitost, točnost in verodostojnost računov, ne pa tudi skladnosti odhodkov z zakonodajo Unije. (34) O tem, ali so odhodki držav članic v skladu z zakonodajo Unije, odloča Komisija, ki je v skladu s členom 17 Pogodbe odgovorna za pravilno uporabo zakonodaje Unije. Državam članicam je treba zagotoviti pravico, da utemeljijo svoje odločitve o plačilih in da se v primeru, kadar med njimi in Komisijo ni medsebojnega soglasja, uporabi spravni postopek. Da bodo imele države članice pravna in finančna zagotovila glede odhodkov, izvršenih v preteklosti, je treba določiti najdaljše obdobje, v katerem Komisija lahko odloči, kakšne bodo finančne posledice za nespoštovanje predpisov. Za EKSRP mora biti postopek potrditve skladnosti usklajen z določbami o finančnih popravkih Komisije, kot je določeno v delu 2 Uredbe (EU) št. SD/xxx. (35) Pri EKJS je treba v primeru odhodkov, ki niso v skladu z zakonodajo Unije in zato niso utemeljeni, izterjane zneske povrniti skladu. Treba je predvideti sistem finančne odgovornosti za nepravilnosti v primerih, ko znesek ni bil v celoti izterjan. V ta namen je zaradi varovanja interesov proračuna Unije treba uvesti postopek, v skladu s katerim lahko Komisija sprejema odločitve o bremenitvi računa zadevne države članice za zneske, ki so bili izgubljeni zaradi nepravilnosti in niso bili izterjani v razumnem roku. Pravila se uporabljajo za vse zneske, ki do začetka veljavnosti te uredbe še niso izterjani. V določenih primerih malomarnosti države članice je upravičeno zadevno državo članico bremeniti tudi za celotni znesek. Enaka pravila je treba uporabiti za EKSRP, pri čemer se posebej določi, da zneski, ki so bili izterjani ali razveljavljeni zaradi nepravilnosti, ostanejo na razpolago za odobrene programe razvoja podeželja v zadevni državi članici, saj so bila zadevni državi članici ti zneski dodeljena. Prav tako je treba vključiti določbe o obveznosti poročanja držav članic. (36) Postopki izterjave, ki jih uporabljajo države članice, lahko povzročijo večletno zamudo pri izterjavah, hkrati pa ne morejo zagotoviti uspešnega izida. Stroški izvajanja teh postopkov so lahko tudi nesorazmerni glede na zneske, ki so ali bi lahko bili zbrani. Zato je treba v nekaterih primerih državam članicam omogočiti ustavitev postopkov izterjav. (37) Za zavarovanje finančnih interesov proračuna Unije morajo države članice sprejeti ukrepe za zagotovitev, da se transakcije, financirane iz EKJS in EKSRP, dejansko in pravilno izvedejo. Prav tako morajo države članice preprečiti, odkriti in učinkovito obravnavati vsako nepravilnost ali nespoštovanje obveznosti s strani upravičencev. V ta namen je treba uporabljati Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti[22]. (38) Določbe glede splošnih načel za preglede, ukinitve, zmanjšanja ali izključitve iz plačil ter za nalaganje kazni so vključene v različne področne kmetijske uredbe. Ta pravila je treba zbrati v skupnem zakonodajnem okviru na horizontalni ravni. Pokrivati morajo obveznosti držav članic v zvezi z administrativnimi pregledi in pregledi na kraju samem ter pravili o izterjavi, zmanjšanju in izključitvah pomoči. Prav tako je treba določiti pravila o preverjanju obveznosti, ki niso nujno povezana s plačilom pomoči. (39) Različne določbe področne kmetijske zakonodaje vsebujejo zahtevo po vložitvi varščine, da se zagotovi plačilo dolgovanega zneska. Za vse te določbe je treba uporabljati enotno horizontalno pravilo, da se okrepi okvir za varščine. (40) Države članice morajo voditi integriran administrativni in nadzorni sistem za nekatera plačila, kot določata Uredba (EU) št. xxx/xxx [NP] in Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. RP/xxx z dne xxx o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP)[23]. Za izboljšanje učinkovitosti in spremljanja podpore Unije je treba državam članicam dovoliti, da navedeni integrirani sistem uporabljajo tudi za ostale sisteme podpore Unije. (41) Ohraniti je treba glavne elemente integriranega sistema, zlasti določbe o računalniški zbirki podatkov, sistemu identifikacije enot rabe ali poljin, vlogah za pomoč ali zahtevkih za plačilo, ter sistema za identifikacijo in evidenco pravic do plačila. (42) Plačila, predvidena v shemah podpore Unije, zajeta v integriranem sistemu, morajo pristojni državni organi prejemnikom izplačati v celoti, pri čemer se odštejejo vsa znižanja, določena s to uredbo, ter v predpisanih rokih. Da bi postalo upravljanje neposrednih plačil bolj prilagodljivo, je treba državam članicam dovoliti, da plačila, zajeta v integriranem sistemu, izplačajo v največ dveh obrokih na leto. (43) Pregled trgovinskih dokumentov podjetij, ki prejemajo ali izplačujejo plačila, je lahko zelo učinkovito sredstvo nadzora nad transakcijami, ki so del sistema financiranja EKJS. Določbe o pregledu trgovinskih dokumentov so določene v Uredbi Sveta (ES) št. 485/2008 z dne 26. maja 2008 o pregledu transakcij, ki so del sistema financiranja Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada, s strani držav članic[24]. Ti pregledi dopolnjujejo druge preglede, ki jih države članice že izvajajo. Poleg tega navedena uredba ne vpliva na nacionalne predpise, ki se nanašajo na preglede in so obsežnejši od tistih v navedeni uredbi. (44) V skladu z Uredbo (ES) št. 485/2008 države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotavljanje učinkovitega varovanja finančnih interesov proračuna Unije in zlasti, da preverijo avtentičnost in skladnost poslovanja, ki ga financira EKJS. Zaradi jasnosti in racionalnosti je treba ustrezne določbe združiti v enem aktu. Uredbo (ES) št. 485/2008 je zato treba razveljaviti. (45) Dokumente, ki se uporabljajo kot podlaga za takšne preglede, je treba določiti tako, da omogočajo izvajanje celovitih pregledov. Podjetja, pri katerih bodo opravljeni pregledi, je treba izbrati na podlagi vrste transakcij, opravljenih na njihovo odgovornost, in razčlenitve podjetij, ki prejemajo ali izplačujejo plačila v skladu s svojim finančnim pomenom v sistemu financiranja EKJS, po sektorjih. (46) Treba je opredeliti pooblastila uradnikov, odgovornih za preglede, in dolžnost podjetij, da dajejo takšnim uradnikom za določeno obdobje na voljo trgovinske dokumente in jim na zahtevo predložijo potrebne informacije. Treba je tudi določiti, da je trgovinske dokumente v nekaterih primerih mogoče zaseči. (47) Ob upoštevanju mednarodne strukture kmetijskega trgovanja in zaradi delovanja notranjega trga je treba urediti sodelovanje med državami članicam. Prav tako je treba vzpostaviti centraliziran dokumentacijski sistem na ravni Unije za podjetja, ki prejemajo ali izplačujejo plačila in so ustanovljena v tretjih državah. (48) Čeprav so države članice odgovorne, da sprejmejo programe pregledov, je treba o teh programih poročati Komisiji, tako da lahko ta prevzame nadzorno in usklajevalno vlogo in zagotovi, da se programi sprejemajo na podlagi ustreznih meril ter da se pregledi osredotočijo na sektorje ali podjetja, pri katerih je nevarnost za goljufije velika. (49) Bistveno je, da ima vsaka država članica poseben oddelek, ki je odgovoren za spremljanje pregledov trgovinskih dokumentov v skladu s to uredbo ali za usklajevanje navedenih pregledov. Ti posebni oddelki morajo biti neodvisni od oddelkov, ki izvajajo preglede pred plačilom. Informacije, zbrane med navedenimi pregledi, je treba zavarovati s poklicno molčečnostjo. (50) Uredba Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ter o spremembi uredb (EGS) št. 2019/93, (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001, (ES) št. 1454/2001, (ES) 1868/94, (ES) št. 1251/1999, (ES) št. 1254/1999, (ES) št. 1673/2000, (EGS) št. 2358/71 in (ES) št. 2529/2001[25], ki jo je nadomestila Uredba (ES) št. 73/2009, je uvedla načelo, da mora biti celotno plačilo upravičencem nekaterih podpor v okviru SKP vezano na upoštevanje pravil v zvezi s upravljanjem zemljišč ter kmetijsko proizvodnjo in dejavnostjo. To načelo je bilo kasneje vključeno v Uredbo Sveta (ES) št. 1698/2005 (ES) z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP)[26] in Uredbo Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“)[27]. V okviru t.i. sistema „navzkrižne skladnosti“ morajo države članice naložiti kazni v obliki zmanjšanja ali izključitve podpore, ki se prejema v okviru SKP, in sicer v celoti ali delno. (51) Sistem navzkrižne skladnosti v SKP vgrajuje osnovne standarde za okolje, podnebne spremembe, dobre kmetijske in okoljske pogoje zemljišč, javno zdravje, zdravje živali in rastlin ter dobro počutje živali. Namen te povezave je prispevati k razvoju trajnostnega kmetijstva s tem, da se upravičenci bolje zavedajo potrebe po upoštevanju navedenih osnovnih standardov, ter k ustvarjanju SKP, ki bo bolj skladna s pričakovanji družbe, in sicer z večjo usklajenostjo politike s politikami na področju okolja, javnega zdravja, zdravja živali in rastlin ter dobrega počutja živali. (52) Sistem navzkrižne skladnosti je sestavni del SKP in ga je treba zaradi tega ohraniti. Vendar je treba njegovo področje uporabe, ki zaenkrat obsega ločeni seznam predpisanih zahtev upravljanja ter standardov v zvezi z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji zemljišč, posodobiti tako, da se zagotovi doslednost in večja opaznost. Zato je treba zahteve in standarde združiti v enem seznamu in jih razvrstiti v skupine glede na področja in teme. Izkušnje tudi kažejo, da številne zahteve, ki spadajo v področje uporabe navzkrižne skladnosti, niso dovolj relevantne za kmetijsko dejavnost ali območje kmetijskega gospodarstva ali pa zadevajo bolj nacionalne organe kot upravičence. Zaradi tega je primerno področje uporabe prilagoditi. Poleg tega je treba predvideti ohranjanje stalnih pašnikov v letih 2014 in 2015. (53) Države članice morajo predpisane zahteve ravnanja v celoti izvajati, da bodo delovale na ravni kmetij in se zagotovi enako obravnavanje kmetov. (54) Kar zadeva Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike[28], bodo določbe v okviru navzkrižne skladnosti opravljale svoj namen, ko jih bodo vse države članice v celoti izvajale, zlasti z jasnimi obveznosti za kmete. V skladu z Direktivo se zahteve na ravni kmetij začnejo uporabljati najkasneje 1. januarja 2013. (55) Kar zadeva Direktivo 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov[29], bodo določbe v okviru navzkrižne skladnosti začele uporabljati, ko jih bodo vse države članice v celoti izvajale, zlasti z jasnimi obveznosti za kmete. V skladu z Direktivo se bodo zahteve na ravni kmetij uporabljale postopoma ob uporabi časovnega razporeda, zlasti splošna načela o integriranem varstvu rastlin pred škodljivimi organizmi se bodo začela uporabljati najpozneje 1. januarja 2014. (56) V skladu s členom 22 Direktive 2000/60/ES se Direktiva Sveta 80/68/EGS z dne 17. decembra 1979 o varstvu podzemne vode pred onesnaževanjem z nekaterimi nevarnimi snovmi[30] 23. decembra 2013 razveljavi. Da se ohranijo pravila o navzkrižni skladnosti glede varstva podzemne vode, je primerno, da se ob pričakovanju vključitve Direktive 2000/60/ES v navzkrižno skladnost prilagodi področje delovanja navzkrižne skladnosti in določi standard dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev, ki bo obsegal zahteve iz členov 4 in 5 Direktive 80/68/EGS. (57) Sistem navzkrižne skladnosti kaže na nekatere upravne omejitve tako za upravičence kot nacionalne uprave, saj je treba zagotoviti vodenje evidenc, izvajati preglede in po potrebi uporabljati kazni. Te kazni morajo biti sorazmerne, učinkovite in odvračilne ter ne smejo vplivati na ostale kazni iz ostalih določb prava Unije ali nacionalnega prava. Zaradi doslednosti je ustrezne določbe Unije primerno združiti v enem samem pravnem instrumentu. Za kmete, ki sodelujejo v shemi za male kmete iz naslova V Uredbe (EU) št. xxx/xxx[NP], lahko prizadevanja v okviru sistema navzkrižne skladnosti presegajo ugodnosti v zvezi z vključenostjo navedenih kmetov v sistem. Zaradi poenostavitve je treba te kmete izvzeti iz navzkrižne skladnosti ter zlasti iz sistema nadzora in tveganja za kazni v zvezi z navzkrižno skladnostjo. Vendar pa izvzetje ne sme vplivati na obveznosti spoštovanja veljavnih določb področne zakonodaje in možnosti za preverjanje in naložitev kazni v skladu z navedeno zakonodajo. (58) Z Uredbo (ES) št. 1782/2003 je bil vzpostavljen okvir standardov dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev za zemljišča, znotraj katerega lahko države članice sprejmejo nacionalne standarde ob upoštevanju posebnih značilnosti zadevnih območij, vključno z razmerami prsti in podnebja ter obstoječimi sistemi kmetovanja (raba zemljišč, kolobarjenje, načini kmetovanja) in strukturami kmetijskih gospodarstev. Cilj standardov dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev za zemljišča je preprečevati erozijo tal, ohranjati organske snovi v tleh in strukturo tal, zagotavljati najnižjo raven ohranjanja, preprečevati slabšanje stanja habitatov in zaščititi ter upravljati vodo. Širše področje uporabe sistema navzkrižne skladnosti, kot ga določa ta uredba, mora zato vključevati okvir, znotraj katerega morajo države članice sprejeti nacionalne standarde dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev. Okvir Unije mora vključevati tudi pravila za boljše reševanje težav glede vode, prsti, zalog ogljika, biotske raznovrstnosti in krajine ter najnižje ravni ohranjanja zemljišč. (59) Upravičencem mora biti jasno, katera pravila o navzkrižni skladnosti morajo upoštevati. Zato je treba vse zahteve in standarde, ki so del pravil, izčrpno, razumljivo in s pojasnili sporočiti državam članicam, po možnosti tudi elektronsko. (60) Za učinkovito izvajanje navzkrižne skladnosti je treba pri upravičencih preverjati, če spoštujejo zahteve. Kadar se država članica odloči uporabiti možnost, da ne uporabi znižanja ali izključitve iz plačil, kadar zadevni znesek znaša manj kot 100 EUR, mora prisojni nadzorni organ v naslednjem letu na vzorcu upravičencev preveriti, če je bilo ugotovljeno neskladje odpravljeno. (61) Da se na področju financiranja odhodkov SKP zagotovi usklajeno sodelovanje med Komisijo in državami članicami ter predvsem, da se Komisiji omogoči spremljanje finančnega upravljanja držav članic ter zaradi potrditve obračunov odhodkov akreditiranih plačilnih agencij, morajo države članice Komisiji sporočati določene informacije ali jih hraniti, da ji bodo na razpolago. (62) Za pripravo podatkov, ki bodo poslani Komisiji, ter da se Komisiji omogoči celovit in takojšen dostop do podatkov o odhodkih tako v papirni kot elektronski obliki, je treba določiti pravila glede predstavitve in posredovanja podatkov, vključno s pravili o rokih. (63) Ker se pri uporabi sistemov nacionalnega nadzora in preverjanja skladnosti lahko sporočajo tudi osebni podatki ali poslovne skrivnosti, morajo države članice in Komisija zagotoviti zaupnost tako prejetih informacij. (64) Da se zagotovi dobro finančno upravljanje proračuna Unije in nepristransko obravnavanje tako na ravni držav članic kakor tudi upravičencev, morajo biti določena pravila za uporabo eura. (65) Menjalni tečaj med eurom in nacionalno valuto se lahko v obdobju izvajanja dejavnosti spreminja. Zato je treba tečaj, ki se uporablja za zadevne zneske, določiti ob upoštevanju poslovnega dogodka, s katerim je dosežen gospodarski cilj operacije/dejavnosti/posla. Uporabiti je treba menjalni tečaj na datum poslovnega dogodka. Treba je opredeliti operativni dogodek ali pa opustiti njegovo uporabo, pri čemer je treba upoštevati nekatera merila in zlasti hitrost, s katero se sporočajo spremembe tečaja. Pravila so določena v Uredbi Sveta (ES) št. 2799/98 z dne 15. decembra 1998 o vzpostavitvi kmetijsko-monetarne ureditve za evro[31] in dopolnjujejo podobne določbe iz Uredbe (ES) št. 1290/2005. Zaradi jasnosti in racionalnosti je treba ustrezne določbe združiti v enem aktu. Uredbo (ES) št. 2799/98 je zato treba razveljaviti. (66) Treba je določiti posebna pravila za ravnanje z izjemnimi monetarnimi razmerami, bodisi znotraj Unije bodisi na svetovnem trgu, ki zahtevajo takojšnje ukrepanje, da se zagotovi učinkovito delovanje ureditve, vzpostavljene v okviru SKP. (67) Države članice, ki niso prevzele eura, morajo imeti možnost, da plačila za odhodke, ki so posledica zakonodaje o SKP, izvršijo v eurih namesto v nacionalni valuti. S posebnimi pravili je treba zagotoviti, da ta možnost ne vodi do neupravičene prednosti za plačnike ali prejemnike plačila. (68) Vsak posamezni ukrep v okviru SKP je treba spremljati in ovrednotiti, da se izboljša njegova kakovost in pokažejo njegovi učinki. V tem okviru je treba določiti seznam kazalnikov in učinek politik SKP, ki jih Komisija oceni glede na cilje politike. Komisija mora vzpostaviti okvir za skupno spremljanje in vrednotenje, ki bo med drugim zagotavljal, da bodo ustrezni podatki, vključno z informacijami držav članic, pravočasno na voljo. Komisija mora pri tem upoštevati potrebe po podatkih in sinergije med potencialnimi viri podatkov. Poleg tega sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Proračun za strategijo Evropa 2020 – Del II navaja, da je treba odhodke v zvezi s podnebno politiko v skupnem proračunu Unije povečati vsaj na 20 %, in sicer s prispevki iz različnih politik. Komisija mora zato biti zmožna oceniti vpliv podpore Unije v okviru SKP na podnebne cilje. (69) Uporablja se zakonodaja Unije o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov, zlasti Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov[32] in Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov[33]. (70) V sodbi v združenih zadevah C-92/09 in 93/09[34] je Sodišče Evropske Unije določbe iz Uredbe (ES) št. 1290/2005 o obveznosti držav članic, da objavijo informacije o fizičnih osebah, ki so upravičenci do sredstev iz kmetijskih skladov, razglasilo za neveljavne. Ker je v interesu fizičnih oseb, da so njihovi osebni podatki zavarovani, in da se uskladijo različni cilji, ki so osnova za obveznost objavljanja podatkov o upravičencih sredstev iz skladov, kot to določa Uredba Komisije (ES) št. 259/2008 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 glede objavljanja informacij o upravičencih do sredstev iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP)[35], je bila navedena uredba spremenjena tako, da izrecno določa, da se ta obveznost za fizične osebe ne uporablja. Po sprejetju novih pravil s strani Evropskega parlamenta in Sveta, v katerih bodo upoštevani pomisleki Sodišča, je treba izvesti poglobljeno analizo in oceno, da se najde najprimernejši način za uskladitev pravice upravičencev do zaščite osebnih podatkov s potrebo po transparentnosti. Dokler analiza in ocena nista opravljeni, se sedanje določbe o objavi informacij o upravičencih do sredstev evropskih kmetijskih skladov ohranijo. (71) Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje te uredbe, se izvedbena pooblastila podelijo Komisiji. Ta pooblastila je treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije[36]. (72) Pri sprejetju nekaterih izvedbenih aktov je treba uporabiti svetovalni postopek. Pri izvedbenih aktih, ki vključujejo izračun zneskov, ki ga opravi Komisija, svetovalni postopek Komisiji omogoči, da prevzame polno odgovornost za upravljanje proračuna, in si prizadeva za večjo učinkovitost, predvidljivost in hitrost ob upoštevanju časovnih omejitev in proračunskih postopkov. Pri izvedbenih aktih v okviru plačil državam članicam in izvajanja postopkov potrditve obračunov svetovalni postopek Komisiji omogoča, da prevzame polno odgovornost za upravljanje proračuna in preverjanje letnih obračunov nacionalnih plačilnih agencij z namenom njihovega sprejetja, v primeru odhodkov, ki niso izvedeni v skladu s pravili Unije, pa izločitve takšnih odhodkov iz financiranja Unije. V ostalih primerih se mora za sprejetje izvedbenih aktov uporabiti postopek pregleda. (73) Komisija mora biti obenem pooblaščena, da izvaja nekatere upravne ali upravljavske naloge, zlasti glede določitve poravnalnega zneska, ki je na voljo za odhodke EKJS. Za ta pooblastila se Uredba (EU) št. 182/2011 ne uporablja. (74) Zaradi prehoda z določb uredb, ki jih razveljavlja ta uredba, na določbe iz te uredbe bi lahko prišlo do praktičnih in posebnih težav. Za soočanje s temi možnimi težavami je treba Komisiji omogočiti sprejem potrebnih in utemeljenih ukrepov. (75) Glede na to, da se obdobje načrtovanja programov razvoja podeželja, financiranih na podlagi te uredbe, začne 1. januarja 2014, je ustrezno, da se ta uredba začne uporabljati s tem datumom. Vendar se morajo nekatere določbe, zlasti tiste o finančnem upravljanju sredstev, začeti uporabljati prej, in sicer na datum začetka finančnega leta – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: KAZALO OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM..................................................................................... 2 1........... OZADJE PREDLOGA.................................................................................................. 2 2........... REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UČINKA 4 3........... PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA.............................................................................. 6 4........... PRORAČUNSKE POSLEDICE................................................................................... 7 UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike......................................................................................................................................... 9 NASLOV I PODROČJE UPORABE IN OPREDELITVE........................................................ 25 NASLOV II SPLOŠNE DOLOČBE ZA KMETIJSKE SKLADE............................................. 26 Poglavje I Kmetijska sklada........................................................................................................ 26 Poglavje II Plačilne agencije in ostali organi.................................................................................. 28 NASLOV III SISTEM KMETIJSKEGA SVETOVANJA......................................................... 31 NASLOV IV FINANČNO UPRAVLJANJE SREDSTEV........................................................ 33 Poglavje I EKJS......................................................................................................................... 33 Oddelek 1 Financiranje odhodkov.............................................................................................. 33 Oddelek 2 Proračunska disciplina............................................................................................... 35 Poglavje II EKSRP..................................................................................................................... 38 Oddelek 1 Splošne določbe za EKSRP...................................................................................... 38 Oddelek 2 Financiranje programov razvoja podeželja.................................................................. 38 Oddelek 3 Finančni prispevek za programe razvoja podeželja...................................................... 39 Oddelek 4 Financiranje nagrade za inovativne načine sodelovanja na lokalni ravni......................... 42 Poglavje III Skupne določbe....................................................................................................... 43 Poglavje IV Potrditev obračunov................................................................................................. 47 Oddelek I Splošne določbe......................................................................................................... 47 Oddelek II Potrditev................................................................................................................... 49 Oddelek III Nepravilnosti........................................................................................................... 51 NASLOV V KONTROLE IN KAZNI...................................................................................... 54 Poglavje I Splošna pravila........................................................................................................... 54 Poglavje II Integrirani administrativni in kontrolni sistem................................................................ 59 Poglavje III Pregled transakcij..................................................................................................... 64 Poglavje IV Druge določbe o pregledih....................................................................................... 69 NASLOV VI NAVZKRIŽNA SKLADNOST.......................................................................... 72 Poglavje I Področje uporabe....................................................................................................... 72 Poglavje II Kontrolni sistem in kazni v zvezi z navzkrižno skladnostjo........................................... 74 NASLOV VII SKUPNE DOLOČBE........................................................................................ 77 Poglavje I Sporočanje................................................................................................................. 77 POGLAVJE II Uporaba eura..................................................................................................... 79 POGLAVJE III Poročanje in ocenjevanje................................................................................... 81 NASLOV VIII KONČNE DOLOČBE..................................................................................... 83 PRILOGA I............................................................................................................................... 85 PRILOGA II.............................................................................................................................. 88 PRILOGA III............................................................................................................................. 91 OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA................................. 96 NASLOV I PODROČJE UPORABE IN OPREDELITVE Člen 1 Področje uporabe Ta uredba določa pravila o: (a) financiranju odhodkov skupne kmetijske politike, vključno z odhodki za razvoj podeželja; (b) sistemu kmetijskega svetovanja; (c) sistemih upravljanja in nadzora, ki jih vzpostavijo države članice; (d) sistemu navzkrižne skladnosti; (e) potrditvi obračunov. Člen 2 Pojmi, uporabljeni v tej uredbi 1. Za namene te Uredbe se uporabljajo opredelitve „kmet“, „kmetijska dejavnost“, „kmetijska površina“ in „kmetijsko gospodarstvo“ iz člena 4 Uredbe (EU) xxx/xxx[NP], razen če v tej uredbi ni drugače določeno. Za namene te uredbe se uporablja pojem „neposredna plačila“ iz člena 1 Uredbe (EU) št. xxx/xxx[NP]. 2. Višja sila in izjemne okoliščine, kot se uporabljajo v tej uredbi v povezavi z uredbami (EU) št. xxx/xxx[NP], št. xxx/xxx[SUT] in št. xxx/xxx[RP], se lahko priznajo zlasti v primerih, kot so: (a) smrt upravičenca; (b) dolgotrajna nezmožnost upravičenca za delo; (c) huda naravna nesreča, ki resno prizadene kmetijsko gospodarstvo; (d) uničenje poslopij za živali na kmetijskem gospodarstvu zaradi nesreče; (e) epizootske bolezni, ki prizadenejo del ali vso živino upravičenca; (f) razlastitev velikega dela kmetijskega gospodarstva, če tega ni bilo mogoče pričakovati na dan predložitve vloge. NASLOV II SPLOŠNE DOLOČBE ZA KMETIJSKE SKLADE Poglavje I Kmetijska sklada Člen 3 Sklada za financiranje kmetijskih odhodkov 1. Za dosego ciljev skupne kmetijske politike, kot jih določa Pogodba, financiranje različnih ukrepov te politike, vključno z ukrepi razvoja podeželja, zagotavljata: (a) Evropski kmetijski jamstveni sklad (v nadaljnjem besedilu: EKJS); (b) Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (v nadaljnjem besedilu: EKSRP). 2. EKJS in EKSRP spadata v splošni del proračuna Evropske unije. Člen 4 Odhodki EKJS 1. EKJS se izvaja z deljenim upravljanjem med državami članicami in Unijo ter financira naslednje odhodke, izvršene v skladu z zakonodajo Unije: (a) ukrepe za urejanje ali podporo kmetijskih trgov; (b) neposredna plačila kmetom v okviru skupne kmetijske politike; (c) finančne prispevke Unije za ukrepe obveščanja in promocije kmetijskih proizvodov na notranjem trgu Unije in v tretjih državah, ki jih izvajajo države članice na podlagi programov, ki jih izbere Komisija, razen tistih iz člena 5. (d) finančne prispevke Unije za sistem razdeljevanja sadja v šolah in za ukrepe v zvezi z boleznimi živali iz člena 21 Uredbe (EU) št. xxx/xxx[SUT] in izgubo zaupanja potrošnikov iz člena 155 navedene uredbe. 2. EKJS na neposreden način financira naslednje odhodke, izvršene v skladu z zakonodajo Unije: (a) promocijo kmetijskih proizvodov, ki jo izvaja Komisija neposredno ali preko mednarodnih organizacij; (b) ukrepe, sprejete v skladu z zakonodajo Unije in namenjene ohranjanju, opredeljevanju, zbiranju in uporabi genetskih virov v kmetijstvu; (c) vzpostavitev in vzdrževanje računovodskih informacijskih sistemov za področje kmetijstva; (d) sisteme kmetijskih raziskav, vključno z raziskavami o strukturi kmetijskih gospodarstev. Člen 5 Odhodki EKSRP EKSRP se izvaja z deljenim upravljanjem med državami članicami in Unijo ter financira finančni prispevek Unije k programom razvoja podeželja, ki se izvajajo v skladu z zakonodajo Unije o podpori za razvoj podeželja, ter odhodke, povezane z nagrado za inovativne načine sodelovanja na lokalni ravni iz poglavja IV naslova III Uredbe (EU) št. RP/xxx. Člen 6 Ostali odhodki, vključno z odhodki za tehnično podporo EKJS in EKSRP lahko na pobudo Komisije in/ali lastno pobudo na neposreden način financirata pripravljalne dejavnosti, spremljanje, administrativno in tehnično pomoč ter ocenjevanje, revizijo in nadzor, ki so potrebni za izvajanje skupne kmetijske politike. Ti ukrepi vključujejo zlasti: (a) ukrepe, potrebne za analizo, upravljanje, spremljanje, izmenjavo informacij in izvajanje skupne kmetijske politike ter ukrepe za izvajanje sistemov nadzora ter tehnične in upravne pomoči; (b) pridobivanje satelitskih posnetkov, potrebnih za preglede, s strani Komisije v skladu s členom 21; (c) ukrepe, ki jih Komisija sprejme s pomočjo aplikacij za daljinsko zaznavanje, ki se uporabljajo za spremljanje kmetijskih virov v skladu s členom 22; (d) ukrepe za vzdrževanje in razvoj metod in tehničnih sredstev informiranja, sredstev medsebojne povezave, spremljanja in nadzora finančnega upravljanja sredstev, ki se uporabljajo za financiranje skupne kmetijske politike; (e) zagotavljanje informacij o skupni kmetijski politiki v skladu s členom 47; (f) študije o skupni kmetijski politiki in ocenjevanje ukrepov, ki jih financirata EKJS in EKSRP, vključno z izboljšanjem ocenjevalnih metod in izmenjavo informacij o praksah na tem področju; (g) po potrebi izvajalske agencije, ustanovljene v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003[37], ki delujejo v povezavi s skupno kmetijsko politiko; (h) ukrepe za širjenje informacij, ozaveščanje, promocijo sodelovanja in izmenjavo izkušenj na ravni Unije; ti ukrepi, vključno z vzpostavljanjem mrež med zadevnimi stranmi, se izvajajo v okviru razvoja podeželja; (i) ukrepe za razvoj, registracijo in zaščito logotipov v okviru politik Unije za kakovost ter s tem povezano zaščito pravic intelektualne lastnine in potrebni razvoj informacijske tehnologije (IT). Poglavje II Plačilne agencije in ostali organi Člen 7 Akreditacija in odvzem akreditacije plačilnim agencijam in usklajevalnim organom 1. Plačilne agencije so posebni oddelki ali organi držav članic, odgovorni za upravljanje in nadzor odhodkov iz člena 4(1) in člena 5. Izvajanje teh nalog, razen izplačil, se lahko prenese. 2. Države članice kot plačilne agencije akreditirajo oddelke ali organe, ki izpolnjujejo merila za akreditacijo, ki jih Komisija določi v skladu s členom 8(a). Vsaka država članica ob upoštevanju svojih ustavnih določb omeji število svojih plačilnih agencij na eno na državo članico ali eno na regijo, kjer je to ustrezno. Če pa so plačilne agencije vzpostavljene na regionalni ravni, države članice poleg tega plačilne agencije na nacionalni ravni akreditirajo za sheme pomoči, ki jih je treba v skladu z njihovo naravo upravljati na nacionalni ravni. 3. Do [1. februarja] leta, ki sledi zadevnemu finančnemu letu, odgovorna oseba akreditirane plačilne agencije sestavi: (a) letne obračune odhodkov za izvajanje nalog, poverjenih njihovim akreditiranim plačilnim agencijam, skupaj s potrebnimi informacijami za njihovo potrditev v skladu s členom 53; (b) izjavo o zanesljivosti upravljanja glede popolnosti, točnosti in verodostojnosti obračunov, pravilnega delovanja sistemov notranjega nadzora ter glede zakonitosti in pravilnosti z obračuni povezanih transakcij ter spoštovanja načela dobrega finančnega upravljanja; (c) povzetek rezultatov vseh revizij, ki so na voljo, in izvedenih pregledov, vključno z analizo sistematičnih ali ponavljajočih se pomanjkljivosti ter sprejetimi ali načrtovanimi ukrepi za odpravo pomanjkljivosti. 4. Če je akreditiranih več plačilnih agencij, država članica Komisiji določi organ (v nadaljnjem besedilu: usklajevalni organ), ki je zadolžen za naslednje naloge: (a) zbrati informacije, ki se dajo na razpolago Komisiji, ter jih poslati Komisiji; (b) sestaviti zbirno poročilo, ki bo vsebovalo pregled na nacionalni ravni za vse izjave o zanesljivosti upravljanja iz odstavka (3)(b) in revizijska mnenja iz člena 9; (c) zagotoviti, da se sprejmejo ukrepi za izboljšanje vseh splošnih pomanjkljivosti in da je Komisija obveščena o nadaljnjih ukrepih; (d) spodbujati in zagotavljati usklajeno uporabo pravil Unije. Države članice usklajevalni organ posebej akreditirajo za obdelovanje finančnih informacij iz točke (a) prvega pododstavka. 5. Če akreditirana plačilna agencija ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več enega ali več meril za akreditacijo iz odstavka 2, ji država članica akreditacijo odvzame, razen če plačilna agencija izvede potrebne spremembe v roku, določenem glede na resnost problema. 6. Plačilne agencije upravljajo in zagotavljajo nadzor nad postopki, vezanimi na javno intervencijo, za katero so odgovorni, in na tem področju ohranijo splošno odgovornost. Člen 8 Pooblastila Komisije 1. Da se zagotovi pravilno delovanje sistema iz člena 7, je treba Komisijo pooblastiti, da v skladu s členom 111 sprejme delegirane akte o: (a) minimalnih pogojih za akreditacijo plačilnih agencij v zvezi z notranjim okoljem, nadzornimi dejavnostmi, obveščanjem, sporočanjem in spremljanjem ter o pravilih za postopek dodelitve in odvzema akreditacije; (b) pravilih o nadzoru in postopku revizije akreditacije plačilnih agencij; (c) minimalnih pogojih za akreditacijo usklajevalnih organov ter o pravilih za postopek dodelitve in odvzema akreditacije. 2 Komisija z izvedbenimi akti določi pravila o: (a) obveznostih plačilnih agencij glede javne intervencije ter o vsebini njihovih nadzornih in upravljavskih odgovornosti; (b) delovanju usklajevalnega organa in sporočanju informacij Komisiji v skladu s členom 7(4). Izvedbeni akti iz prvega pododstavka se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 112(3). Člen 9 Certifikacijski organi 1. Certifikacijski organ je javni ali zasebni revizijski organ, ki ga imenuje država članica, ki poda mnenje o izjavi o zanesljivosti upravljanja, ki zajema celovitost, točnost in verodostojnost letnih obračunov plačilne agencije, pravilno delovanje njenega sistema notranjega nadzora, zakonitost in pravilnost povezanih transakcij ter spoštovanje načela dobrega finančnega upravljanja. Operativno je neodvisen tako od zadevne plačilne agencije kot od organa, ki je to agencijo akreditiral. 2. Komisija z izvedbenimi akti določi pravila o statusu certifikacijskih organov, posebnih nalogah, vključno s pregledi, ki jih morajo izvesti, ter s certifikati in poročili, skupaj s spremnimi dokumenti, ki jih ti organi sestavijo. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 112(3). Člen 10 Dopustnost plačil, ki jih izvršijo akreditirane plačilne agencije Odhodke iz člena 4(1) in člena 5 lahko Unija financira le v primeru, če so plačila izvršile akreditirane plačilne agencije. Člen 11 Celotno plačilo upravičencem Če z zakonodajo Unije ni drugače določeno, se plačila iz naslova financiranja na podlagi te uredbe upravičencem izplačajo v celoti. NASLOV III SISTEM KMETIJSKEGA SVETOVANJA Člen 12 Načelo in področje delovanja 1. Države članice vzpostavijo sistem svetovanja upravičencem glede upravljanja z zemljišči in kmetijami (v nadaljnjem besedilu: sistem kmetijskega svetovanja), ki ga vodi eden ali več imenovanih organov. Imenovani organ je lahko javen ali zaseben. 2. Sistem kmetijskega svetovanja zajema najmanj: (a) predpisane zahteve upravljanja ter standarde v zvezi z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji zemljišč iz poglavja I naslova VI; (b) kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, kot je določeno v poglavju 2 naslova III Uredbe (EU) št. xxx/xxx [NP], in ohranjanje kmetijskih zemljišč v skladu s členom 4(1)(c) Uredbe (EU) št. xxx/xxx [NP]; (c) zahteve ali ukrepe v zvezi z prilagajanjem podnebnim spremembam in ublažitvijo njihovih posledic, biotsko raznovrstnostjo, varstvom voda, prijavljanjem živalskih bolezni in inovacijami, ki so najmanj v skladu s tistimi iz Priloge I k tej uredbi. (d) trajnostni razvoj gospodarskih dejavnosti malih kmetij, kot ga določijo države članice in vsaj za kmetije, ki sodelujejo v shemi za male kmete iz naslova V Uredbe (EU) št. xxx/xxx[NP]. 3. Sistem kmetijskega svetovanja lahko zajema tudi zlasti: (a) trajnostni razvoj gospodarskih dejavnosti kmetijskih gospodarstev razen tistih iz odstavka (2)(d); (b) minimalne zahteve nacionalne zakonodaje v skladu s členom 29(3) in členom 30(2) Uredbe (EU) št. xxx/xxx [RP]. Člen 13 Posebne zahteve za sistem kmetijskega svetovanja 1. Države članice zagotovijo, da so svetovalci v sistemu kmetijskega svetovanja primerno kvalificirani in se redno usposabljajo. 2. Države članice zagotovijo ločitev nasvetov od pregledov. V tem pogledu in brez poseganja v nacionalno zakonodajo v zvezi z dostopom javnosti do dokumentov države članice zagotovijo, da imenovani organi iz člena 12 ne razkrijejo osebnih ali posameznikovih informacij in podatkov, ki jih pridobijo med dejavnostjo svetovanja, drugim osebam, razen upravičencu, ki upravlja zadevno kmetijsko gospodarstvo, z izjemo kakršne koli nepravilnosti ali kršitve, ki je ugotovljena med njihovo dejavnostjo in ki je zajeta v obveznost, določeno v zakonodaji Unije ali nacionalni zakonodaji, o obveščanju javnih organov, zlasti v primeru kaznivih dejanj. 3. Pristojni nacionalni organ upravičencu zagotovi ustrezni seznam imenovanih organov, po potrebi elektronsko. Člen 14 Dostop do sistema kmetijskega svetovanja Upravičenci lahko ne glede na to, ali prejemajo podporo v okviru skupne kmetijske politike, vključno z razvojem podeželja, prostovoljno uporabljajo sistem kmetijskega svetovanja. Vendar lahko države članice v skladu z objektivnimi merili določijo kategorije upravičencev, ki imajo prednostni dostop do sistema kmetijskega svetovanja. Vendar države članice zagotovijo, da je prednost dana kmetom, ki imajo z izjemo sistema kmetijskega svetovanja najbolj omejen dostop do drugih sistemov svetovanja. Sistem kmetijskega svetovanja zagotavlja, da imajo upravičenci dostop do nasvetov glede na položaj kmetijskega gospodarstva. Člen 15 Pooblastila Komisije 1. Komisija je za zagotovitev pravilnega delovanja sistema kmetijskega svetovanja pooblaščena, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 111 glede določb za vzpostavitev popolnega delovanja takega sistema. Te določbe se lahko med drugim nanašajo na merila dostopnosti za kmete. 2. Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme pravila za enotno izvajanje sistema kmetijskega svetovanja. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 112(3). NASLOV IV FINANČNO UPRAVLJANJE SREDSTEV Poglavje I EKJS Oddelek 1 Financiranje odhodkov Člen 16 Zgornja meja proračunskih sredstev 1. Letna zgornja meja odhodkov EKJS je sestavljena iz najvišjih zneskov, določenih za ta sklad v okviru Uredbe (EU) št. xxx/xxx [VFO]. 2. V primeru, da zakonodaja Unije določa, da se od zneska iz odstavka 1 odšteje določena vsota, Komisija z izvedbenimi akti določi poravnalni znesek, na voljo za odhodke EKJS na podlagi podatkov iz navedene zakonodaje. Člen 17 Mesečna plačila 1. Odobrena sredstva, potrebna za financiranje odhodkov iz člena 4(1), da Komisija na razpolago državam članicam v obliki mesečnih plačil na podlagi odhodkov, ki so jih izvršile akreditirane plačilne agencije v referenčnem obdobju. 2. Dokler Komisija ne izplača mesečnih plačil, države članice v skladu s potrebami svojih akreditiranih plačilnih agencij priskrbijo sredstva, potrebna za odhodke. Člen 18 Postopek za mesečna plačila 1. Komisija izvrši mesečna plačila za odhodke akreditiranih plačilnih agencij v referenčnem mesecu ne glede na izvedbene akte iz členov 53 in 54. 2. Mesečna plačila se vsaki državi članici izplačajo najpozneje tretji delovni dan drugega meseca, ki sledi mesecu, v katerem so bili odhodki izvršeni. Odhodki držav članic, izvršeni od 1. do 15. oktobra, so vključeni v mesec oktober. Odhodki, izvršeni od 16. do 31. oktobra, so vključeni v mesec november. 3. Komisija z izvedbenimi akti določi mesečna plačila, ki jih izvrši na podlagi izjave o odhodkih držav članic in informacij, pridobljenih v skladu s členom 102(1), ob upoštevanju zmanjšanj ali začasnih prekinitev, uporabljenih skladno s členom 43, ali kakršnih koli drugih popravkov. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 112(2). 4. Komisija lahko z izvedbenimi akti odloči o dodatnih plačilih ali odbitkih. Odbor iz člena 112(1) je o tem obveščen na svoji naslednji seji. Člen 19 Upravni stroški in stroški osebja Odhodke za upravne stroške in stroške osebja, ki jih plačujejo države članice in upravičenci pomoči iz EKJS, ne gredo v breme sklada. Člen 20 Odhodki za javno intervencijo 1. Kadar za javno intervencijo v okviru skupne ureditve trgov znesek na enoto ni določen, zadevni ukrep financira EKJS na podlagi standardnih zneskov, ki so enotni po vsej Uniji, zlasti za sredstva iz držav članic, ki se uporabljajo za odkup proizvodov, za materialne operacije, ki so posledica skladiščenja, ter po potrebi za predelavo intervencijskih proizvodov. 2. Da se zagotovi financiranje odhodkov javne intervencije s strani EKJS, je treba Komisijo pooblastiti, da v skladu s členom 111 sprejme delegirane akte o: (a) vrsti ukrepov, ki so upravičeni do financiranja Unije, in pogojih za povračilo; (b) pogojih za upravičenost in načinih izračuna na podlagi informacij, ki jih plačilne agencije dejansko ugotovijo, ali pavšalnih zneskov, ki jih določi Komisija, ali pavšalnih ali nepavšalnih zneskov, določenih v področni kmetijski zakonodaji. 3. Zneske iz odstavka 1 določi Komisija z izvedbenimi akti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 112(2). Člen 21 Pridobivanje satelitskih posnetkov Na podlagi specifikacije, ki jo pripravi posamezna država članica, se Komisija in države članice dogovorijo o seznamu satelitskih posnetkov, ki se zahtevajo za preglede. Komisija satelitske posnetke nadzornim organom ali dobaviteljem storitev, ki jih navedeni organi pooblastijo, da jih zastopajo, priskrbi brezplačno. Komisija ostane lastnica posnetkov in jih po dokončanju dela dobi nazaj. Prav tako lahko določi, da se opravi delo za izboljšanje tehnik in metod dela v zvezi s preverjanjem kmetijskih območij z daljinskim zaznavanjem. Člen 22 Spremljanje kmetijskih virov Cilj ukrepov, ki se financirajo v skladu s členom 6(c), je dati Komisiji na razpolago sredstva za upravljanje kmetijskih trgov na svetovni ravni, zagotoviti agroekonomsko spremljanje kmetijskih zemljišč in stanja posevka, da se omogoči izvedba ocen, zlasti glede donosa in kmetijske proizvodnje, deliti dostop do teh ocen v mednarodnem okviru, na primer pri pobudah, ki jih usklajujejo organizacije Združenih narodov ali druge mednarodne agencije, prispevati k transparentnosti svetovnih trgov in zagotoviti tehnološko spremljanje agrometeorološkega sistema. Ukrepi, ki se financirajo v skladu s členom 6(c), zadevajo zlasti zbiranje ali pridobivanje podatkov, potrebnih za izvajanje in spremljanje skupne kmetijske politike, vključno s satelitskimi in meteorološkimi podatki, vzpostavitev infrastrukture prostorskih podatkov in spletne strani, izvedbo posebnih študij v zvezi s podnebnimi pogoji ter posodobitev agrometeoroloških in ekonometričnih modelov. Ti ukrepi se po potrebi izvajajo s sodelovanjem nacionalnih laboratorijev in organov. Člen 23 Izvedbena pooblastila Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme pravila o financiranju v skladu s členoma 6(a) in (b), pravila o izvajanju ukrepov iz členov 21 in 22 z namenom doseganja določenih ciljev, okvir za pridobivanje, izboljšanje in uporabo satelitskih posnetkov in meteoroloških podatkov ter veljavne roke. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 112(3). Oddelek 2 Proračunska disciplina Člen 24 Upoštevanje zgornje meje 1. V proračunskem postopku in pri izvrševanju proračuna odobrena sredstva za odhodke EKJS v nobenem trenutku ne smejo preseči zneska iz člena 16. Vsi zakonodajni instrumenti, ki jih je predlagala Komisija ali so jih sprejeli Evropski parlament in Svet, Svet ali Komisija in vplivajo na proračun EKJS, morajo upoštevati znesek iz člena 16. 2. Kjer za kmetijske odhodke za vsako državo članico zakonodaja Unije določa finančno zgornjo mejo v eurih, so ti odhodki povrnjeni v eurih do te določene zgornje meje, s potrebnimi prilagoditvami v primeru morebitne uporabe člena 43 Uredbe. 3. Nacionalne zgornje meje za neposredna plačila iz člena 7 Uredbe (ES) št. xxx/xxx [NP], popravljene s prilagoditvami, določenimi v členu 25 te uredbe, so finančne zgornje meje v eurih. Člen 25 Finančna disciplina 1. Da se zagotovi upoštevanje letnih zgornjih meja iz Uredbe (EU) št. xxx/xxx [VFO] za financiranje s trgom povezanih odhodkov in neposrednih plačil, se določi prilagoditvena stopnja za neposredna plačila, kadar napovedi za financiranje ukrepov v okviru navedene vmesne zgornje meje za posamezno finančno leto kažejo, da bodo uporabljene letne zgornje meje presežene. 2. Svet na predlog Komisije, ki je predložen najpozneje 31. marca koledarskega leta, za katerega se uporablja prilagoditev iz odstavka 1, prilagoditev določi najpozneje 30. junija istega koledarskega leta. 3. Če v posameznem letu do 30. junija prilagoditvena stopnja ni določena, jo Komisija določi z izvedbenim aktom in o tem takoj obvesti Svet. Tak izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 112(2). 4. Do 1. decembra lahko Svet na predlog Komisije na podlagi informacij, ki ji ima na voljo, prilagodi prilagoditveno stopnjo za neposredna plačila, kakor je določena v skladu z odstavkom 2 ali 3. 5. Komisija lahko z izvedbenim aktom sprejme pogoje in podrobna pravila, ki se uporabljajo za odobrena proračunska sredstva, ki so bila v skladu s členom [149(3)] Uredbe (EU) št. FU/xxx prenesena za financiranje odhodkov iz člena 4(1)(b) te uredbe. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 112(2). 6. Pred uporabo tega člena je treba najprej upoštevati znesek, ki ga proračunski organ odobri za rezervo za krize v kmetijskem sektorju iz točke 14 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem upravljanju. Člen 26 Postopek proračunske discipline 1. Komisija hkrati s predlogom proračuna za proračunsko leto N predstavi Evropskemu parlamentu in Svetu svoje napovedi za proračunska leta N – 1, N in N + 1. 2. Če ob pripravi predloga proračuna za proračunsko leto N obstaja tveganje, da bo znesek iz člena 16 za finančno leto N presežen, Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu ali Svetu predlaga ukrepe, potrebne za zagotovitev usklajenosti z navedenim zneskom. 3. Če Komisija meni, da obstaja tveganje, da bo znesek iz člena 16 presežen in v okviru svojih pooblastil ne more sprejeti ustreznih ukrepov za sanacijo situacije, predlaga druge ukrepe za zagotovitev upoštevanja tega zneska. Te ukrepe sprejme Svet na podlagi člena 43(3) Pogodbe ali jih sprejmeta Evropski parlament in Svet na podlagi člena 43(2) Pogodbe. 4. Če ob koncu finančnega leta N zahtevki za povračila držav članic presegajo ali bi lahko presegli znesek iz člena 16, Komisija: (a) upošteva zahtevke države članice sorazmerno in v mejah razpoložljivih proračunskih sredstev ter z izvedbenimi akti začasno določi znesek plačil za zadevni mesec; (b) za vse države članice najkasneje do 28. februarja naslednjega leta določi njihov položaj glede financiranja Unije za predhodno proračunsko leto; (c) z izvedbenim aktom na podlagi enotne stopnje financiranja Unije določi skupni znesek financiranja Unije po državah članicah v mejah proračunskih sredstev, ki so bila na razpolago za mesečna plačila; (d) izvrši morebitna nadomestila za države članice najkasneje v času mesečnih plačil za mesec marec leta N + 1. Izvedbeni akti iz točk (a) in (c) prvega pododstavka se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 112(2). Člen 27 Sistem zgodnjega opozarjanja Da se proračunska zgornja meja iz člena 16 ne bi presegla, Komisija izvaja mesečni sistem zgodnjega opozarjanja in spremljanja odhodkov EKJS. Pred začetkom vsakega finančnega leta Komisija v ta namen določi oceno mesečnih odhodkov, in sicer na podlagi povprečnih mesečnih odhodkov predhodnih treh let, kadar je to primerno. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu periodično predloži poročilo s pregledom razvoja izvršenih odhodkov glede na zahteve in oceno predvidenega izvajanja za tekoče finančno leto. Člen 28 Referenčni menjalni tečaj 1. Ko Komisija sprejme predlog proračuna ali pisni predlog spremembe k predlogu proračuna, ki zadeva kmetijske odhodke, za izdelavo ocen proračunskih sredstev za EKJS uporabi menjalni tečaj med eurom in ameriškim dolarjem po ugotovljeni srednji tržni vrednosti v zadnjem četrtletju, ki se konča najmanj 20 dni, preden Komisija sprejme proračunski dokument. 2. Ko Komisija sprejme predlog spremembe proračuna in dopolnilni predlog proračuna ali pisni predlog spremembe k temu predlogu, v okviru teh dokumentov, ki zadevajo sredstva za ukrepe iz člena 4(1)(a), uporabi: (a) prvič, menjalni tečaj med eurom in ameriškim dolarjem po dejanski srednji tržni vrednosti od 1. avgusta v predhodnem finančnem letu do izteka zadnjega četrtletja, ki se konča najmanj 20 dni, preden Komisija sprejme proračunski dokument, ter najkasneje 31. julija tekočega finančnega leta; in (b) drugič, za napoved preostanka finančnega leta srednji menjalni tečaj zadnjega četrtletja, ki se konča najmanj 20 dni pred sprejetjem proračunskega dokumenta s strani Komisije. Poglavje II EKSRP Oddelek 1 Splošne določbe za EKSRP Člen 29 Preprečevanje dvojnega financiranja Brez poseganja v upravičenost do podpore v skladu s členom 30(2) Uredbe (EU) št. RP/xxx se odhodki, ki se financirajo iz EKSRP, ne financirajo iz nobenega drugega naslova v okviru proračuna EU. Člen 30 Skupne določbe za plačila 1. V skladu s členom 67(1) Uredbe (EU) št. SD/xxx plačila, ki jih Komisija izvrši v okviru prispevka EKSRP iz člena 5, ne presežejo proračunskih obveznosti. Plačila se namenijo za najstarejšo odprto proračunsko obveznost. 2. Uporablja se člen [81] Uredbe (EU) FU/xxx. Oddelek 2 Financiranje programov razvoja podeželja Člen 31 Finančni prispevek EKSRP Finančni prispevek EKSRP za odhodke v okviru programov razvoja podeželja se določi za posamezni program z zgornjo mejo, ki je določena z zakonodajo Unije o podpori EKSRP za razvoj podeželja. Člen 32 Proračunske obveznosti V zvezi s proračunskimi obveznostmi Unije za programe razvoja podeželja se uporablja člen 66 Uredbe (EU) št. SD/xxx. Oddelek 3 Finančni prispevek za programe razvoja podeželja Člen 33 Določbe za plačila za programe razvoja podeželja 1. Odobrena sredstva, potrebna za financiranje odhodkov iz člena 5, so na voljo državam članicam v obliki predhodnega financiranja, vmesnih plačil in izplačila preostalega zneska, kot je opisano v tem oddelku. 2. Skupna vsota plačil predhodnega financiranja in vmesnih plačil ne presega 95 % prispevka EKSRP za vsak program razvoja podeželja. Ko je dosežena meja 95 %, države članice v skladu s členom 70(2) Uredbe (EU) št. SD/xxx nadaljujejo s posredovanjem zahtevkov za plačila Komisiji. Člen 34 Ureditev predhodnega financiranja 1. Potem ko Komisija odobri program, plača začetni znesek predhodnega financiranja za celotno programsko obdobje. Začetni znesek predhodnega financiranja predstavlja 4 % prispevka EKSRP za zadevni program. Glede na razpoložljivost proračunskih sredstev se lahko razdeli na največ tri obroke. Prvi obrok predstavlja 2 % prispevka EKSRP za zadevni program. 2. Komisiji se povrne celotni znesek, nakazan za predhodno financiranje, če ni nastal noben odhodek in ni bila poslana nobena izjava o odhodkih za program razvoja podeželja v roku 24 mesecev od datuma, na katerega je Komisija plačala prvi obrok zneska za predhodno financiranje. 3. Obresti, ki nastanejo s predhodnim financiranjem, se dodelijo zadevnemu programu razvoja podeželja in se odštejejo od zneska javnih odhodkov, zabeleženega v končni izjavi o odhodkih. 4. Skupni znesek predhodnega financiranja se potrdi v skladu s postopkom iz člena 53 ob zaključku programa za razvoj podeželja. Člen 35 Vmesna plačila 1. Vmesna plačila se izvršijo za vsak program razvoja podeželja. Izračunajo se z uporabo stopnje sofinanciranja vsakega ukrepa za nastale javne odhodke v zvezi s tem ukrepom. 2. Če so sredstva na razpolago, Komisija izvaja vmesna plačila za povračilo odhodkov akreditiranim plačilnim agencijam za izvajanje programov. 3. Vsako vmesno plačilo se izvrši ob upoštevanju naslednjih zahtev: (a) Komisiji se predloži izjava o odhodkih, ki jo podpiše akreditirana plačilna agencija, v skladu s členom 102(1)(c); (b) skupni znesek prispevka EKSRP za vsak ukrep za celotno obdobje, ki ga pokriva zadevni program, se ne preseže; (c) Komisiji se predloži zadnje letno poročilo o napredku izvajanja programa razvoja podeželja. 4. Če katera od zahtev iz odstavka 3 ni izpolnjena, Komisija nemudoma obvesti akreditirano plačilno agencijo ali usklajevalni organ, če je bil določen. Če katera od zahtev točk (a) ali (c) odstavka 3 bila izpolnjena, se izjava o odhodkih zavrne. 5. Komisija izvrši vmesno plačilo v 45 dneh od evidentiranja izjave o odhodkih, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka 3 tega člena brez poseganja v člen 39 in izvedbene akte iz členov 53 in 54. 6. Akreditirane plačilne agencije pripravijo in pošljejo Komisiji neposredno ali s posredovanjem usklajevalnih organov, če so bili ti določeni, vmesne izjave o odhodkih v zvezi s programi razvoja podeželja, in sicer v rokih, ki jih Komisija določi z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 112(3). V te izjave o odhodkih so vključeni odhodki, ki jih je imela akreditirana plačilna agencija v vsakem zadevnem obdobju. Vendar se v primerih, ko odhodkov iz člena 55(7) Uredbe (EU) št. SD/xxx ni mogoče prijaviti Komisiji v zadevnem obdobju, ker ta spremembe programa še ni odobrila, ti lahko prijavijo v naslednjih obdobjih. Vmesne izjave o odhodkih, ki se nanašajo na odhodke, nastale od 16. oktobra dalje, se vknjižijo v naslednje proračunsko obdobje. 7. Uporablja se člen 74 Uredbe (EU) SD/xxx. Člen 36 Plačilo preostalega zneska in zaključek programa 1. Po prejemu končnega letnega poročila o napredku izvajanja programa razvoja podeželja Komisija glede na razpoložljivost sredstev izvrši plačilo preostalega zneska na podlagi veljavnega finančnega načrta, letnih obračunov zadnjega leta izvajanja zadevnega programa razvoja podeželja in ustrezne odločitve o potrditvi obračunov. Ti obračuni se Komisiji predstavijo najpozneje 6 mesecev po končnem datumu za upravičenost odhodkov iz člena 55(2) Uredbe (EU) št. xxx/xxx[SD] in pokrivajo odhodke, ki jih ima plačilna agencija do zadnjega datuma za upravičenost odhodkov. 2. Preostali znesek se plača najpozneje šest mesecev po tem, ko Komisija prejme informacije in dokumente iz odstavka 1 tega člena in ko so bili zadnji letni obračuni potrjeni. Zneski, za katere so še vedno prevzete obveznosti po izplačilu preostalega zneska, Komisija sprosti najkasneje v roku šestih mesecev brez poseganja v določbe člena 37(5). 3. Če Komisiji v roku iz odstavka 1 niso bili poslani zadnje letno poročilo o napredku in dokumenti, potrebni za potrditev obračunov zadnjega leta izvajanja programa, obveznost za preostali znesek samodejno preneha v skladu s členom 37. Člen 37 Samodejno prenehanje prevzetih obveznosti za programe razvoja podeželja 1. Komisija samodejno sprosti kateri koli del prevzete proračunske obveznosti za program razvoja podeželja, ki se ni uporabil za plačilo predhodnega financiranja ali za vmesna plačila ali zanje do 31. decembra drugega leta po letu proračunske obveznosti ni bila predložena nobena izjava o odhodkih, ki bi izpolnjevala zahteve iz člena 35(3) in se nanašala na nastale odhodke. 2. Del proračunskih obveznosti, ki je še odprt na zadnji datum za upravičenost odhodkov iz člena 55(2) Uredbe (EU) št. xxx/xxx [SD] in za katere izjava o odhodkih ni bila predložena v 6 mesecih po navedenem datumu, samodejno preneha. 3. V primeru pravnih postopkov ali upravne pritožbe z odložilnim učinkom se obdobje za samodejno prenehanje prevzete obveznosti iz odstavkov 1 ali 2 za zneske za zadevne dejavnosti prekine, in sicer za čas trajanja omenjenih postopkov ali upravne pritožbe, pod pogojem, da Komisija od države članice prejme utemeljeno obvestilo najkasneje do 31. decembra leta N + 2. 4. V izračun zneskov obveznosti, ki so samodejno prenehale, se ne vključi: (a) del proračunskih obveznosti, za katerega je bila predložena izjava o odhodkih, vendar je Komisija vračilo zanje zmanjšala ali začasno prekinila 31. decembra leta N + 2; (b) del proračunskih obveznosti, ki ga plačilna agencija ni mogla izplačati zaradi višje sile, kar ima resne posledice za izvajanje programa razvoja podeželja. Nacionalni organi, ki se sklicujejo na višjo silo, morajo prikazati njene neposredne posledice na izvajanje celotnega programa ali njegovega dela. Države članice Komisiji do 31. januarja pošljejo informacije o izjemah iz prvega pododstavka za