OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Tehnološke spremembe vplivajo na vse dele družbe in gospodarstva ter spreminjajo življenja državljanov EU. Promet pri tem ni izjema. Nove tehnologije korenito spreminjajo okolje mobilnosti. Na podlagi tega se morata EU in njena industrija spoprijeti z izzivom, da bi postali vodilni na svetu na področju inovacij, digitalizacije in razogljičenja. Komisija je zato sprejela celosten pristop za zagotovitev, da bi politike mobilnosti EU izražale te politične prednostne naloge, v obliki treh svežnjev o mobilnosti „Evropa v gibanju“. Po uvedbi strategije za nizkoemisijsko mobilnost je Komisija maja in novembra 2017 sprejela dva svežnja o mobilnosti. Ta dva svežnja določata pozitivno agendo za izvajanje strategije za mobilnost z nizkimi emisijami ter zagotovitev nemotenega prehoda na čisto, konkurenčno in povezano mobilnost za vse. Evropski parlament in Svet bi morala zagotoviti hitro sprejetje teh predlogov. Ta pobuda je del tretjega svežnja „Evropa v gibanju“, ki zagotavlja izvajanje nove strategije za industrijsko politiko iz septembra 2017, njen namen pa je dokončati proces, ki bo Evropi omogočil, da v celoti izkoristi prednosti posodobitve mobilnosti. Ključno je, da se vsem državljanom EU v prihodnosti zagotovi varen, čist in učinkovit sistem mobilnosti. Cilj tega je, da bi evropska mobilnost postala varnejša in dostopnejša, evropska industrija konkurenčnejša, delovna mesta v Evropi pa varnejša ter da bi bila mobilnost čistejša in bolj prilagojena nujnosti obravnavanja podnebnih sprememb. V ta namen bo potrebna popolna zavezanost EU, držav članic in zainteresiranih strani, tudi na področju krepitve naložb v prometno infrastrukturo. Skupni tovorni promet v EU se je v zadnjih 20 letih povečal za skoraj 25 %, v obdobju 2015–2050 pa naj bi se po napovedih povečal še za dodatnih 51 %. Ves ta pretok blaga spremlja velika količina informacij, ki si jih izmenjujejo različne strani v javnem ali zasebnem okolju. Danes je večina teh informacij natisnjenih na papirju v različnih dokumentih standardnih oblik. Približno 99 % čezmejnih prevozov na ozemlju EU še vedno vključuje papirne dokumente v eni od faz prevoza. Vendar pa se lahko z digitalizacijo izmenjave informacij znatno izboljša učinkovitost prometa in s tem prispeva k nemotenemu delovanju enotnega trga. Komisija je izvedla oceno učinka o ovirah za digitalizacijo dokumentov o prevozu blaga ter možnostih za podpiranje širše uporabe izmenjave elektronskih dokumentov in podatkov. Ugotovila je, da je glavna težava nizka in različna stopnja sprejemanja informacij ali dokumentov, ki jih dajo podjetja na voljo v elektronski obliki, kadar organi od njih zahtevajo, naj predložijo dokaze o izpolnjevanju zakonsko predpisanih pogojev za prevoz blaga na ozemlju druge države članice EU.

Za to težavo obstajata dva glavna vzroka:

(a)razdrobljen pravni okvir, ki določa neskladne obveznosti za organe pri sprejemanju elektronskih podatkov ali dokumentov in dovoljuje različne upravne prakse za njihovo izvajanje, ter

(b)Razdrobljeno okolje informacijske tehnologije, za katero so značilni številni neinteroperabilni sistemi/rešitve za izmenjavo elektronskih informacij in dokumentacije o prevozu za komuniciranje med podjetji in upravo ter med podjetji.

Oba vzroka se medsebojno dopolnjujeta. Razdrobljena zakonodaja in posledično slabo sprejemanje pri organih odvračata od naložb v digitalne rešitve za elektronske dokumente. Razdrobljeno okolje informacijske tehnologije, zlasti pomanjkanje dobro uveljavljenih ali interoperabilnih rešitev, odvrača organe od tega, da bi zaupali uporabi elektronskih dokumentov.

Zato velika večina prevoznikov na področju prevoza blaga in drugih zainteresiranih strani na področju prevoznih dejavnosti v EU še vedno uporablja papirne dokumente. To preprečuje znatno povečanje učinkovitosti različnih subjektov na trgu, zlasti v večmodalnem in čezmejnem prometu, ter ovira delovanje enotnega trga EU.

Komisija je priznala potrebo po spodbujanju sprejemanja in uporabe elektronskih prevoznih dokumentov v številnih pobudah politike: Beli knjigi o prometu iz leta 2011, strategiji za enotni digitalni trg iz leta 2015, prednostnih nalogah na področju standardizacije IKT za enotni digitalni trg iz leta 2016, in akcijskem načrtu za e-upravo za obdobje 2016–2020. Nujnost ukrepanja so priznale tudi številne zainteresirane strani.

Forum za digitalni promet in logistiko (Digital Transport and Logistics Forum – DTLF), tj. strokovna skupina Komisije, sestavljena iz več kot sto zasebnih in javnih zainteresiranih strani, že od leta 2015 stalno poudarja potrebo po ukrepanju na ravni EU, da bi se podprlo širše sprejemanje elektronskih prevoznih dokumentov. Države članice so oktobra 2017 v Talinski deklaraciji o e-upravi pozvale Komisijo, naj okrepi prizadevanja za vzpostavitev učinkovitih, na uporabnike osredotočenih elektronskih postopkov v EU, pri čemer so poudarile pomen akcijskega načrta o e-upravi in vizijo evropskega okvira interoperabilnosti.

Med dnevi digitalnega prometa, ki so novembra 2017 potekali v Talinu, je več javnih in zasebnih zainteresiranih strani iz vseh prometnih sektorjev sklenilo, da je skrajni čas, da se izkoristijo prednosti digitalizacije, vključno z brezpapirno izmenjavo podatkov. Svet je na podlagi tega v svojih sklepih o digitalizaciji prometa iz decembra 2017 Komisijo pozval, naj še naprej sodeluje s forumom DTLF pri pripravi „ukrepov za podporo bolj sistematični uporabi in sprejemanju e-dokumentov ter usklajeni izmenjavi informacij in podatkov v logistični verigi“. Parlament je maja 2017 prav tako pozval Komisijo, naj zlasti „poveča usklajenost na področju prevoza potnikov in prevoza blaga“ ter „pospeši uvedbo obvezne uporabe ... elektronskih tovornih listov (e-CMR)“.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike