[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 27.10.2006

COM(2006) 650 konč.

Predlog

UREDBA SVETA

o izvajanju 10. Evropskega razvojnega sklada

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Evropski Svet je na zasedanju 15. in 16. decembra 2005 odločil, da je treba geografsko sodelovanje z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (državami AKP) v obdobju 2008–2013 še naprej financirati iz medvladnega Evropskega razvojnega sklada (ERS). Predstavniki držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, so potrdili, da znesek 22 682 milijonov EUR, ki je bil rezerviran za ta namen, zajema tudi sodelovanje s čezmorskimi državami in ozemlji (ČDO), za katere se uporablja četrti del Pogodbe ES, in odhodke za podporo, ki so neposredno povezani z izvajanjem ERS.

Svet ministrov AKP-ES, ki se je 2. junija 2006 sestal v Port Moresbyju, je določil večletni finančni okvir za obdobje 2008–2013 za sodelovanje v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-ES, podpisanim v Cotonouju 23. junija 2000 in spremenjenim v Luxembourgu 25. junija 2005. Svet za splošne zadeve in zunanje odnose je na zasedanju 17. julija 2006 podpisal Notranji sporazum o financiranju pomoči Skupnosti na podlagi večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013 in o dodelitvi finančne pomoči ČDO. Komisija pripravlja predlog za ustrezno spremembo Sklepa Sveta 2001/822/ES z dne 27. novembra 2001 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti.

Na podlagi Notranjega sporazuma, podpisanega 17. julija 2006, je bil ustanovljen 10. ERS, ki zajema geografsko sodelovanje z državami AKP in ČDO v obdobju 2008–2013. Notranji sporazum podrobneje opredeljuje različna finančna sredstva 10. ERS in razdelitveni ključ za prispevke držav članic, ustanavlja odbor predstavnikov držav članic pri Komisiji (Odbor ERS) in podoben odbor pri Evropski investicijski banki (EIB) za upravljanje Sklada za spodbujanje naložb, financiranega iz ERS (Odbor SSN), ter določa pravilo ponderiranja glasov in kvalificirane večine v navedenih odborih.

Notranji sporazum prav tako predvideva, da Svet soglasno sprejme uredbo o izvajanju za 10. ERS in da s kvalificirano večino sprejme finančno uredbo za 10. ERS, oboje na podlagi predloga Komisije ter po posvetovanju z EIB in, pri finančni uredbi, z Računskim sodiščem.

Notranji sporazum navaja, da uredba o izvajanju vsebuje ustrezne spremembe in izboljšave postopka načrtovanja programov ter odločanja v primerjavi z 9. ERS in v največji možni meri usklajuje postopke Skupnosti in ERS, vključno z vidiki sofinanciranja, ter vzpostavlja posebne postopke upravljanja pomoči za mir.

Komisija pripravlja predlog finančne uredbe za 10. ERS, ki ga bo v prihajajočih mesecih predložila Svetu. Pričujoči predlog uredbe o izvajanju za 10. ERS zajema postopke načrtovanja programov in odločanja, ki so bili v okviru 9. ERS vključeni v Notranji sporazum. S tem, da se ta vprašanja zdaj obravnavajo v okviru ločene uredbe, za katero ni potrebna ratifikacija, se je mogoče izogniti dodatnim zamudam pri začetku procesa ratifikacije Notranjega sporazuma, hkrati pa se Komisiji omogoči predložiti predlog v zvezi z izvedbenimi pravili, ki je bolj usklajen s postopki, predlaganimi v okviru sodelovanja, ki se financira iz proračuna Skupnosti.

Pričujoči predlog kar najbolje kaže skupno stališče Sveta o sprejetju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (IRS), ki je bilo sprejeto 23. oktobra 2006. Pomembnejše spremembe in izboljšave v primerjavi z 9. ERS so:

- Upravljalni odbor ERS namenja večjo pozornost strateškim vprašanjem in spremljanju. Pomembna sprememba na tem področju je, da se Odboru ERS v mnenje namesto posameznih predlogov za financiranje predložijo letni akcijski programi. Ti akcijski programi določajo cilje, področja ukrepanja, pričakovane rezultate, postopke upravljanja in skupni znesek načrtovanega financiranja, pa tudi opisujejo dejavnosti, ki se bodo financirale, ter navajajo okvirne zneske in časovni razpored izvajanja za vsako dejavnost. To omogoča skladnejši pristop k izvajanju z nenehnim medsebojnim vplivanjem začetnega večletnega strateškega dokumenta ter preoblikovanja le-tega v letne strategije odziva. Prav tako vodi do bolj programskega pristopa k izvajanju in torej k preprostejšemu in učinkovitejšemu ciklu izvajanja.

- Strateški dokumenti, dodelitve pomoči in okvirni programi ter vse spremembe le-teh, ki so posledica periodičnih ali priložnostnih pregledov, se še naprej predložijo v predhodno mnenje Odboru ERS, in enako velja za vse posebne ukrepe, ki presegajo vrednost 10 milijonov EUR.

- Kriteriji dodelitve pomoči, posebni ukrepi, ki ne presegajo vrednosti 10 milijonov EUR, ter različna poročila o spremljanju in vrednotenju se bodo predložili Odboru ERS v vednost in razpravo. Letna poročila in pregledi uspešnosti, ki se bodo izvedli v letu 2010 na osnovi predloga Komisije, se bodo predložili Svetu. Svet bo na tej osnovi soglasno sprejel vse odločitve glede sprostitve dela ali celote sredstev, ki so bila dodeljena iz prejšnjih ERS in za katera so pravice prenehale po 31. 12. 2007.

- Vzpostavljen je okvir sofinanciranja, ki bo podrobneje opredeljen v finančni uredbi.

- Predvideni so posebni postopki upravljanja pomoči za mir.

- Možnosti za regionalno sodelovanje, vključno s sodelovanjem med AKP in najbolj oddaljenimi regijami Skupnosti, so večje, k čemur prispevata opredelitev skupnih prednostnih nalog in posebnih sredstev ter krepitev usklajevanja izbora projektov skupnega interesa, vključno z uporabo tehnične pomoči in tudi odborov za spremljanje programov, ki vključujejo različne zainteresirane strani.

- Poudarek je na načelu usklajevanja z državami članicami ter drugimi donatorji in zainteresiranimi stranmi ter na načelu subsidiarnosti in dopolnjevanja tematskih programov in geografskega sodelovanja, pri čemer se podpora, financirana iz proračuna Skupnosti (npr. države podpisnice protokola o sladkorju in povezani tematski programi), po potrebi vključi v geografske strateške dokumente.

- Uveden je programski pristop k financiranju znotraj držav AKP.

- Predlog

UREDBA SVETA

o izvajanju 10. Evropskega razvojnega sklada

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (v nadaljnjem besedilu „države AKP“) na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju (Benin) dne 23. junija 2000[1], kakor je bil spremenjen s Sporazumom z dne 25. junija 2005, podpisanim v Luxembourgu[2] (v nadaljnjem besedilu „Sporazum AKP-ES“),

ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Skupnosti na podlagi večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013 v skladu s Sporazumom AKP-ES in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe ES (v nadaljevanju „Notranji Sporazum“), ki ga je Svet sprejel 17. julija 2006, in zlasti člena 10(1) Notranjega sporazuma[3],

ob upoštevanju predloga Komisije[4],

ob upoštevanju mnenja Evropske investicijske banke[5],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Sklep št. 1/2006 Sveta ministrov AKP-ES z dne 2. junija 2006 določa večletni finančni okvir za obdobje 2008–2013 in vstavlja novo Prilogo Ib v Sporazum AKP-ES[6].

(2) Notranji sporazum določa različna finančna sredstva 10. Evropskega razvojnega sklada (v nadaljnjem besedilu „ERS“), razdelitveni ključ za prispevke in znesek prispevkov za 10. ERS, ustanavlja odbor predstavnikov držav članic pri Komisiji (v nadaljnjem besedilu „Odbor ERS“) in odbor Sklada za spodbujanje naložb pri Evropski investicijski banki (v nadaljnjem besedilu „Odbor SSN“) ter določa pravilo ponderiranja glasov in kvalificirane večine v navedenih odborih.

(3) Notranji sporazum določa skupni znesek pomoči Skupnosti državam AKP (razen Južnoafriški republiki) ter čezmorskim državam in ozemljem (v nadaljnjem besedilu „ČDO“) iz 10. ERS, ki se financira s prispevki držav članic, za šestletno obdobje 2008–2013 v višini 22 682 milijonov EUR. Od zneska iz 10. ERS, določenega z Notranjim sporazumom, se 21 966 milijonov EUR dodeli državam AKP, kakor je določeno v večletnem finančnem okviru za obdobje 2008–2013 iz Priloge Ib k Sporazumu AKP-ES, 286 milijonov EUR se dodeli ČDO in 430 milijonov EUR se dodeli Komisiji za odhodke za podporo, ki so povezani z njenim načrtovanjem programov in izvajanjem ERS.

(4) Ukrepe, ki so zajeti z Uredbo Sveta (ES) št. 1257/96 z dne 20. junija 1996 o humanitarni pomoči[7] in so v skladu z navedeno uredbo upravičeni do financiranja, je treba financirati iz 10. ERS le v izjemnih primerih, kadar je taka pomoč potrebna za zagotovitev neprekinjenega sodelovanja od kriznih razmer do stabilnih pogojev za razvoj in je ni mogoče financirati iz proračuna Skupnosti.

(5) Ukrepe, ki so zajeti z Uredbo (ES) št. […] Evropskega parlamenta in Sveta z dne […] o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost in so v skladu z navedeno uredbo upravičeni do financiranja, je treba financirati iz ERS, le kadar obstaja potreba po zagotovitvi neprekinjenega sodelovanja od kriznih razmer do stabilnih pogojev za razvoj. Svet je 11. aprila 2006 sprejel načelo, da se pomoč za mir v Afriki v začetnem obdobju 2008–2010 financira iz 10. ERS v znesku do 300 milijonov EUR.

(6) Države AKP podpisnice protokola o sladkorju, ki jih je prizadela sladkorna reforma Skupnosti, so upravičene do spremljevalnih ukrepov, financiranih v skladu z Uredbo (ES) št. […] Evropskega parlamenta in Sveta z dne […] o oblikovanju instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja[8]. Države AKP bodo prav tako imele dostop do pomoči Skupnosti iz tematskih programov, predvidenih z instrumentom za financiranje razvojnega sodelovanja in Uredbo (ES) št. […] Evropskega parlamenta in Sveta z dne […] o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic[9]. Navedeni tematski programi prispevajo dodano vrednost geografskim programom, financiranim iz ERS, so z njimi skladni ter so jim subsidiarni in dopolnilni.

(7) Člen 28 Sporazuma AKP-ES poudarja pomembnost regionalnega sodelovanja med državami AKP, ČDO in najbolj oddaljenimi regijami Skupnosti.

(8) Sklep Sveta 2005/446/ES z dne 30. maja 2005[10] določa, da se za sredstva 9. ERS, ki jih upravlja Komisija, subvencionirane obresti, ki jih upravlja Evropska investicijska banka (v nadaljnjem besedilu „EIB“), in prihodke od obresti na ta odobrena proračunska sredstva po 31. decembru 2007 ne bodo več prevzemale obveznosti. Ta datum se po potrebi lahko spremeni.

(9) Za izvajanje ERS je treba določiti postopek načrtovanja programov, proučevanja in odobravanja pomoči ter opredeliti podrobna pravila za nadzor porabe pomoči. Predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, so 17. julija 2006 z namenom sprejetja uredbe o izvajanju in finančne uredbe ter med drugim z namenom ustanovitve Odbora ERS in Odbora SSN sprejeli sklep o začasni uporabi Notranjega sporazuma o financiranju pomoči Skupnosti na podlagi večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013 v skladu s Sporazumom AKP-ES in o dodelitvi finančne pomoči ČDO, za katere se uporablja četrti del Pogodbe ES[11].

(10) Svet je 24. novembra 2004 je sprejel sklepe o učinkovitosti zunanjega ukrepanja EU, vključno z nadaljnjo krepitvijo dopolnjevanja in usklajevanja razvojnega sodelovanja med Skupnostjo in državami članicami. Svet se je 24. maja 2005 obvezal k pravočasni izvedbi in spremljanju Pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči ter posebnih obvez EU, sprejetih na forumu v Parizu, ki je potekal od 28. februarja do 2. marca 2005. Svet je 11. aprila 2006 sprejel sklepe o skupnem okviru načrtovanja programov za EU in druge zainteresirane donatorje.

(11) Svet in predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, Evropski parlament in Komisija so 22. decembra 2005 sprejeli skupno izjavo o razvojni politiki Evropske unije[12] −

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

NASLOV I

NAČRTOVANJE PROGRAMOV

Člen 1

Splošni okvir za načrtovanje programov

1. Načrtovanje programov za geografsko sodelovanje z državami in regijami AKP v okviru 10. ERS temelji na osnovnih načelih in vrednotah, ki se kažejo v splošnih določbah Sporazuma AKP-ES, ter na razvojnih ciljih in strategijah sodelovanja, določenih v naslovu XX Pogodbe in členu 178 naslova XX Pogodbe, v Sporazumu AKP-ES ter izjavi o razvojni politiki Evropske unije z dne 22. decembra 2005.

2. Postopek načrtovanja programov za pomoč državam in regijam AKP, ki jo upravlja Komisija na podlagi Sporazuma AKP-ES, se izvaja v skladu s členi 1 do 14 Priloge IV k navedenemu sporazumu.

3. V ta namen načrtovanje programov pomeni med drugim:

(a) pripravo in razvoj strategij podpiranja držav in strategij podpiranja regij na podlagi srednjeročnih razvojnih ciljev in strategij samih držav ali regij;

(b) jasno navedbo Skupnosti okvirnih programskih dodeljenih finančnih sredstev, do katerih so upravičene države in regije v šestletnem obdobju 10. ERS;

(c) pripravo in sprejetje večletnega okvirnega programa za izvajanje strategij podpiranja držav in regij;

(d) postopek pregleda, ki zajema strategije podpiranja držav in regij, večletne okvirne programe in obseg sredstev, ki se jim dodelijo.

4. Poleg strategij podpiranja držav in regij se pripravijo in razvijejo tudi strategija podpiranja sodelovanja znotraj držav AKP ter s tem povezani večletni okvirni programi na podlagi meril, določenih za politični okvir sodelovanja znotraj držav AKP, ki so skladna z načeli dopolnjevanja, subsidiarnosti in geografskega obsega iz člena 12 Priloge IV k Sporazumu AKP-ES.

5. V izjemnih primerih iz člena 3(4) in člena 4(5) Priloge IV k Sporazumu AKP-ES, kadar države nimajo dostopa do običajnih programskih sredstev in/ali je nacionalnemu odredbodajalcu preprečeno, da bi opravljal svoje dolžnosti, Skupnost predvidi posebne določbe, kakor je navedeno v členu 3(7) te uredbe.

Člen 2

Dodeljevanje sredstev

1. Na začetku postopka načrtovanja programov Komisija na podlagi potreb in meril uspešnosti, opredeljenih v členih 3, 9 in 12 Priloge IV k Sporazumu AKP-ES, v mejah iz člena 2 Notranjega sporazuma določi večletno okvirno dodelitev sredstev, na kateri temelji postopek načrtovanja programov, za vsako državo in regijo AKP ter za sodelovanje znotraj držav AKP. Ta merila so standardna, objektivna in pregledna.

2. V zvezi z nacionalno okvirno dodelitvijo subvencij sredstva zajemajo programski znesek in znesek za nepredvidene potrebe, kakor so navedene v členu 3(2)(b) Priloge IV k Sporazumu AKP-ES.

3. Države članice in Komisija v okviru upravljalnega odbora ERS (v nadaljnjem besedilu „Odbor ERS“) iz člena 10(1) izmenjajo mnenja o metodi za uporabo splošnih meril za dodelitev sredstev. Konsolidirane dodelitve za pomoč državam in regijam so skladne z zneski iz člena 2 Notranjega sporazuma. Vključijo se v strategije podpiranja držav in regij ter večletne okvirne programe in Komisija jih sprejme v skladu s postopkom upravljanja iz člena 10(4). Komisija v skladu s postopki upravljanja iz člena 10(4) določi sredstva, ki so rezervirana za posebne akcijske programe in posebno podporo, kakor so navedeni v členu 3(7) Notranjega sporazuma.

Člen 3

Strateški dokumenti podpiranja in večletno načrtovanje programov

1. Strateški dokumenti podpiranja (v nadaljnjem besedilu „strateški dokumenti“) za partnerske države in regije se pripravijo največ za obdobje, zajeto z 10. ERS, in njihov namen je zagotoviti skladen okvir za sodelovanje med Skupnostjo in zadevnimi partnerskimi državami ali regijami, v skladu s splošnim namenom in obsegom, cilji ter načeli Sporazuma AKP-ES. Strateški dokument zajema ne le razvojno sodelovanje, financirano iz ERS, temveč tudi druge instrumente Skupnosti, ki vplivajo na partnersko državo ali regijo, pri čemer se upoštevajo razvojni cilji Skupnosti in se prizadeva zagotoviti skladnost z drugimi področji zunanjega ukrepanja Skupnosti.

(a) Priprava in izvajanje strategij podpiranja temeljita na načelih učinkovitosti pomoči;

(b) Razen v primerih iz člena 1(5) strateški dokumenti temeljijo na dialogu s partnersko državo ali regijo za zagotovitev, da zadevna država ali regija prevzame zadostno odgovornost za postopek, in za spodbujanje skladnosti z državnimi ali regionalnimi razvojnimi strategijami ter podpiranja le-teh, zlasti razvojnih strategij za zmanjševanje revščine. Poudarek je na skupnih ocenah potreb in uspešnosti ter sektorski analizi, pa tudi na prednostih nalogah;

(c) Druge zainteresirane strani, vključno z reprezentativnimi lokalnimi nedržavnimi udeleženci in po potrebi lokalnimi organi, se vključijo v postopek načrtovanja programov, čim je to primerno;

(d) Komisija in države članice se med seboj posvetujejo, da dosežejo skupno analizo stanja države ali regije in zagotovijo medsebojno dopolnjevanje svojih dejavnosti sodelovanja. Kadar je mogoče, poskušajo doseči skupno načrtovanje programov. Tako usklajevanje je še naprej odprto za druge donatorje in vključuje EIB v zvezi z zadevami, ki so povezane z njenimi strokovnimi področji ter delovanjem, vključno s Skladom za spodbujanje naložb.

2. Razen v primerih iz člena 1(5) se večletni okvirni programi pripravijo na podlagi ustreznih strateških dokumentov in so predmet sporazuma z zadevno državo ali regijo. Večletni okvirni programi vključujejo:

(a) prednostna področja, ki so bila izbrana za financiranje Skupnosti, splošne cilje, pričakovani učinek in splošne zaveze politik;

(b) okvirna finančna sredstva, dodeljena v celoti in po prednostnih področjih. Dodelitve po prednostnih področjih se lahko navedejo v obliki razpona, kadar je to ustrezno. Pomoč Skupnosti se osredotoči na omejeno število prednostnih področij in zagotovi dopolnjevanje z dejavnostmi, ki jih financira sama država AKP, države članice in drugi donatorji;

(c) posebne cilje in zaveze področne politike po prednostnih področjih ter najprimernejše ukrepe in dejavnosti za izpolnjevanje teh splošnih in posameznih ciljev. Okvirni program prav tako opisuje pričakovani učinek in opredeljuje rezultate ter kazalce uspešnosti in časovni razpored izvajanja, vključno s prevzetimi obveznostmi in izplačili sredstev;

(d) sredstva, rezervirana za programe in projekte zunaj prednostnih področij, ter po možnosti splošne predloge takih dejavnosti in okvirna sredstva, ki jih je treba pripraviti za vsako posamezno dejavnost. Vključujejo lahko prednostne naloge in posebna sredstva za krepitev sodelovanja z najbolj oddaljenimi regijami Skupnosti, ČDO ali sosednjimi partnerskimi državami in regijami, kakor so navedene v členu 9 te uredbe, ter načine opredeljevanja in usklajevanja izbora navedenih projektov skupnega interesa;

(e) vrsto nedržavnih udeležencev, ki so upravičeni do financiranja, in po možnosti sredstva, ki se dodelijo, ter vrsto dejavnosti, ki so deležne podpore.

3. Strateški dokumenti in večletni okvirni programi upoštevajo ukrepe in programe, ki so upravičeni do financiranja iz ERS ali instrumentov Skupnosti, ter se poskušajo izogniti njihovemu podvajanju. Posebna skrb se nameni medsebojnemu vplivanju strategij podpiranja držav, regij in sodelovanja znotraj držav AKP ter dopolnjevanju in subsidiarnosti v razmerju do instrumentov Skupnosti, zlasti Uredbe (ES) št. […] [Evropskega parlamenta in Sveta z dne […] o oblikovanju instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja], Uredbe (ES) št. […] [Evropskega parlamenta in Sveta z dne […] o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic], Uredbe (ES) št. […] [Evropskega parlamenta in Sveta z dne […] o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost] in Uredbe (ES) št. 1257/96. Večletne strategije prilagajanja za države AKP podpisnice protokola o sladkorju, ki so predvidene v instrumentu za razvojno sodelovanje, se vključijo v strateške dokumente držav.

4. Vsak strateški dokument, vključno z večletnim okvirnim programom, se opredeli v enem samem dokumentu, osnovanem na skupnem okviru in načelih za skupno večletno načrtovanje programov, ki jih je Svet sprejel 11. aprila 2006.

5. Enotne strateške dokumente iz odstavka 4, vključno z večletnimi okvirnimi programi, sprejme Komisija v skladu s postopkom upravljanja iz člena 10(4).

6. Enotni strateški dokumenti, vključno z večletnimi okvirnimi programi, se nato sprejmejo na podlagi skupnega dogovora med Komisijo in zadevno državo ali regijo AKP ter so po sprejetju zavezujoči za Skupnost in tudi za zadevno državo ali regijo. Države, s katerimi se ni podpisal strateški dokument, so še naprej upravičene do financiranja iz sredstev za nepredvidene potrebe iz člena 3(2)(b) Priloge IV k Sporazumu AKP-ES.

7. Določbe iz člena 1(5) te uredbe se lahko izvedejo v obliki posebnih akcijskih programov, ki nadomeščajo strategijo podpiranja, kadar v partnerski državi ni vlade, ki bi se ji sporočil znesek večletne okvirne dodelitve sredstev ali s katero bi se pripravila strategija podpiranja, ali pa se lahko izvedejo v obliki posebne podpore, ki se financira iz sredstev za nepredvidene potrebe iz člena 3(2)b Priloge IV k Sporazumu AKP-ES v primerih, ko se znesek večletne okvirne dodelitve sredstev sporoči, vendar ni bil podpisan strateški dokument in/ali je nacionalnemu odredbodajalcu partnerske države preprečeno, da bi opravljal svoje dolžnosti. Ti posebni akcijski programi in podpora so skladni s prejšnjimi odstavki in upoštevajo posebne okoliščine iz člena 4(4)(c) te uredbe. Sprejme jih Komisija v skladu s postopkom upravljanja iz člena 10(4) te uredbe.

Člen 4

Pregledi

1. Strateški dokumenti in večletni okvirni programi ter tudi posebni akcijski programi in podpora iz člena 3(7) se predložijo v letne preglede, preglede na sredi in ob koncu obdobja ter po potrebi v priložnostne preglede.

2. Pregledi na sredi in ob koncu obdobja pomenijo sestavni del postopka načrtovanja programov in ocenijo strateški dokument, vključno z večletnimi strategijami prilagajanja za države podpisnice protokola o sladkorju ter vsemi drugimi programi, financiranimi iz instrumentov Skupnosti iz člena 3(3), in večletni okvirni program glede na trenutne potrebe in uspešnost. Pregled v največji možni meri vključuje oceno učinka razvojnega sodelovanja Skupnosti v zvezi s cilji in kazalci, določenimi v strategiji podpiranja. Po zaključku pregleda na sredi in ob koncu obdobja se

(a) strategije pomoči in večletni okvirni programi lahko prilagodijo, če pregledi kažejo na posebne težave, ali glede na spremenjene okoliščine;

(b) nacionalne in regionalne večletne okvirne dodelitve sredstev lahko povečajo ali zmanjšajo glede na trenutne potrebe in uspešnost.

3. Letni pregledi presojajo zgolj raven izvajanja večletnih okvirnih programov. Pri novih ali posebnih potrebah, kot so potrebe, ki izhajajo iz okoliščin po krizi, ali pri izredni uspešnosti, kadar so za celotno večletno okvirno dodelitev sredstev prevzete obveznosti in se lahko absorbirajo dodatna sredstva na podlagi učinkovitih politik zmanjševanja revščine in dobrega finančnega poslovodenja, se lahko večletna okvirna dodelitev sredstev poveča po zaključku letnega pregleda.

4. Priložnostni pregledi se lahko izvedejo na prošnjo zadevne države AKP ali Komisije v primeru novih ali posebnih potreb oziroma izredne uspešnosti, kakor je opisano v odstavku 2 tega člena, ali v primeru izrednih okoliščin iz členov 72 in 73 Sporazuma AKP-ES glede humanitarne in nujne pomoči. Nastanek nenadnih in nepredvidljivih hudih humanitarnih, gospodarskih in socialnih težav izredne narave, ki so posledica naravnih nesreč, kriz, ki jih povzroči človek, kot so vojne in drugi konflikti, pokonfliktnih razmer, groženj za demokracijo, vladavino prava, človekove pravice ali temeljne svoboščine, ali pa izrednih okoliščin znotraj države ali regije s primerljivimi posledicami, se lahko štejejo kot primeri, v katerih je upravičeno izvesti priložnostni pregled.

(a) Po zaključku priložnostnega pregleda se lahko predlagajo posebni ukrepi iz člena 7 te uredbe. Po potrebi se lahko dodelitev iz večletnega okvirnega programa ali posebnega akcijskega programa poveča v mejah razpoložljivih sredstev iz člena 2 Notranjega sporazuma. Kadar strateški dokument ni bil podpisan, se posebna podpora lahko financira iz sredstev za nepredvidene potrebe iz člena 1(5) te uredbe.

(b) Sprejeti ukrepi so skladni z instrumenti Skupnosti in jih dopolnjujejo, zlasti instrument za stabilnost in instrument za humanitarno pomoč iz člena 3(3).

(c) Kadar so partnerske države ali skupine partnerskih držav neposredno vpletene v krizne okoliščine ali okoliščine po krizi ali pa jih slednje prizadevajo, namenja večletno načrtovanje programov poseben poudarek pospeševanju usklajevanja med pomočjo, sanacijo in razvojem, da bi se tem državam pomagalo pri prehodu iz izrednih razmer v fazo razvoja; programi za države in regije, ki jih pogosto prizadenejo naravne nesreče, zagotovijo pripravljenost na nesreče in preprečevanje le-teh.

5. Pri novih potrebah, kakor so opredeljene v skupni deklaraciji VI, ki se sklicuje na člen 12(2) Priloge IV k Sporazumu AKP-ES v zvezi s sodelovanjem znotraj držav AKP, se lahko povečanje programske dodelitve sredstev za sodelovanje znotraj držav AKP financira iz rezerv, namenjenih za sodelovanje znotraj držav AKP, v globalnih mejah iz člena 2(b) Notranjega sporazuma.

6. Letni pregledi ter pregledi na sredi in ob koncu obdobja se izvajajo v tesnem sodelovanju z državami članicami, ki so zastopane v zadevni državi ali regiji AKP. V postopku se posvetuje z reprezentativni nacionalnimi ali regionalnimi nedržavnimi udeleženci. O zadevah, ki se nanašajo na dejavnosti EIB in dejavnosti Sklada za spodbujanje naložb, se posvetuje z EIB.

7. Vse spremembe strategije podpiranja in/ali dodelitve sredstev, ki je posledica pregleda iz odstavkov 1 do 4 tega člena, sprejme Komisija v skladu s postopkom upravljanja iz člena 10(4) te uredbe. Dopolnila k enotnim strateškim dokumentom, vključno z večletnimi okvirnimi programi, in k posebnim akcijskim programom se nato sprejmejo na podlagi skupnega dogovora med Komisijo in zadevno državo ali regijo AKP in so po sprejetju zavezujoči za Skupnost in tudi za zadevno državo ali regijo.

NASLOV II

IZVAJANJE

Člen 5

Splošni okvir za izvajanje

1. Izvajanje pomoči za države in regije AKP, ki jo upravlja Komisija na podlagi Sporazuma AKP-ES, poteka v skladu s Prilogo IV k navedenemu sporazumu in finančno uredbo iz člena 10(2) Notranjega sporazuma.

2. Brez poseganja v člene 11b, 96 in 97 Sporazuma AKP-ES, kadar partnerska država ne spoštuje bistvenih in temeljnih elementov iz člena 9 navedenega sporazuma in če posvetovanja s partnersko državo ne vodijo do rešitve, ki bi bila sprejemljiva za obe strani, ali če se posvetovanja zavrnejo ali v posebno nujnih primerih lahko Svet s kvalificirano večino iz člena 8 Notranjega sporazuma na predlog Komisije sprejme ustrezne ukrepe v zvezi s vsako pomočjo, ki se partnerski državi odobri v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013. Taki ukrepi lahko vključujejo popolno ali delno prekinitev pomoči.

Člen 6

Sprejetje letnih akcijskih programov

1. Komisija na podlagi strateških dokumentov in večletnih okvirnih programov iz člena 3 sprejme letne akcijske programe.

Izjemoma lahko Komisija, na primer kadar letni akcijski program še ni bil sprejet, na podlagi strateških dokumentov in večletnih okvirnih programov sprejme ukrepe, ki niso predvideni v letnih akcijskih programih, na podlagi istih pravil in postopkov.

2. Letni akcijski programi določajo cilje, področja ukrepanja, pričakovane rezultate, postopke upravljanja in skupni znesek načrtovanega financiranja. Zajemajo opis dejavnosti, ki se bodo financirale, navedbo zneskov, dodeljenih posameznim dejavnostim, in okvirni časovni razpored izvajanja. Cilji so merljivi in zanje obstajajo časovno opredeljena merila uspešnosti.

3. Letne akcijske programe sprejme Komisija v skladu s postopki upravljanja iz člena 10(4). Vse spremembe v letnih akcijskih programih se sprejmejo v skladu s členom 7(4).

4. Komisija za odhodke za podporo, ki so navedeni v členu 6(2) Notranjega sporazuma in niso zajeti z večletnimi okvirnimi programi, sprejeme posebne akcijske programe v skladu s postopkom upravljanja iz člena 10(4) te uredbe. Vse spremembe v akcijskih programih za odhodke za podporo se sprejmejo v skladu s členom 7(4) te uredbe.

Člen 7

Sprejetje posebnih ukrepov

1. V primerih iz člena 3(4) te uredbe, ki jih ni mogoče financirati v okviru instrumenta za stabilnost in instrumenta za humanitarno pomoč iz člena 3(3) te uredbe, lahko Komisija sprejme posebne ukrepe, ki niso predvideni v strateških dokumentih in večletnih okvirnih programih.

2. Posebni ukrepi določajo cilje, področja ukrepanja, pričakovane rezultate, postopke upravljanja in skupni znesek financiranja. Zajemajo opis dejavnosti, ki se bodo financirale, navedbo zneskov, dodeljenih posameznim dejavnostim, in okvirni časovni razpored njihovega izvajanja. Vključujejo opredelitev vrste kazalcev uspešnosti, ki jih bo treba spremljati pri izvajanju posebnih ukrepov.

3. Komisija sprejme take ukrepe v skladu s postopkom upravljanja iz člena 10(4), kadar njihovi stroški presegajo vrednost 10 milijonov EUR. Komisija glede posebnih ukrepov v vrednosti pod 10 milijonov EUR obvesti Odbor ERS v enem mesecu od njihovega sprejetja.

4. Sprememb posebnih ukrepov, kot so tehnične prilagoditve, podaljšanje obdobja izvajanja, prerazporejanje sredstev znotraj predvidenega proračuna ali pa povečanje ali zmanjšanje višine proračuna za manj kot 20 % prvotnega proračuna, ni treba sprejeti v skladu s postopkom upravljanja iz člena 10(4), če take spremembe ne vplivajo na prvotne cilje, navedene v sklepu Komisije.

Člen 8

Sofinanciranje in dodatni prispevki držav članic

1. Sofinanciranje pomeni, da se projekt ali program financira iz različnih virov.

(a) Pri vzporednem sofinanciranju se projekt ali program razdeli na več jasno prepoznavnih delov, pri čemer vsakega financira drug partner, ki zagotavlja sofinanciranje, tako da je končno uporabo financiranja vedno mogoče prepoznati.

(b) Pri skupnem sofinanciranju si celotni strošek projekta ali programa razdelijo partnerji, ki zagotavljajo sofinanciranje, in sredstva se združijo tako, da ni več mogoče prepoznati vira financiranja za posamezno dejavnost, prevzeto v okviru projekta ali programa.

2. Kadar je Komisija udeležena v skupnem sofinanciranju, se izvedbene rešitve, ki urejajo taka sredstva, vključno s kritjem upravnih stroškov, ki jih ima organ, odgovoren za upravljanje združenih sredstev, določijo v sporazumu o financiranju v skladu s pravili in postopki, ki se podrobno opredelijo v finančni uredbi iz člena 10(2) Notranjega sporazuma.

(a) Kadar Komisija prejme in upravlja sredstva v imenu

(i) držav članic ter njihovih regionalnih in lokalnih organov ter zlasti njihovih javnih in paradržavnih agencij;

(ii) drugih držav donatork ter zlasti njihovih javnih in paradržavnih agencij;

(iii) mednarodnih organizacij, vključno z regionalnimi organizacijami, ter zlasti mednarodnih in regionalnih finančnih ustanov;

z namenom izvajanja skupnih ukrepov, se taka sredstva obravnavajo kot namenski prejemki v skladu s finančno uredbo iz člena 9(2) Notranjega sporazuma in se kot taki vključijo v letne akcijske programe.

(b) Kadar Komisija zaupa organom iz odstavka 2(a) sredstva za financiranje nalog javnega organa in zlasti nalog izvajanja ERS, se tako sofinanciranje kaže v letnih akcijskih programih in je v njih ustrezno utemeljeno ter se v celoti zagotovi vidnost prispevka ERS.

3. Kadar je EIB določena za upravljavca skupnega sofinanciranja, se izvedbene rešitve, ki urejajo taka sredstva, vključno s kritjem upravnih stroškov, ki jih ima EIB, pripravijo v skladu s statutom in notranjimi predpisi EIB.

4. Države članice lahko tudi na lastno pobudo izplačajo Komisiji ali EIB prostovoljne prispevke, ki presegajo vrednost prispevkov iz člena 1(2)(a) Notranjega sporazuma, za podporo doseganju ciljev Sporazuma AKP-ES zunaj skupnega sofinanciranja. Izvedbene rešitve, ki urejajo taka sredstva, vključno z okvirom ukrepanja, za katerega se zbirajo prostovoljni prispevki, posebni cilji, pričakovani rezultati in kazalci uspešnosti ter povračilo upravnih stroškov, ki jih imata Komisija ali EIB pri upravljanju teh prispevkov, se določijo v dvostranskih sporazumih o prispevkih. Prostovoljni prispevki, zaupani Komisiji, se obravnavajo kot namenski prejemki v skladu s finančno uredbo iz člena 10(2) Notranjega sporazuma in se kot taki vključijo v letne akcijske programe in postopek pregledovanja.

5. Države članice, ki Komisiji ali EIB zaupajo dodatne prostovoljne prispevke za podporo doseganju ciljev Sporazuma AKP-ES, o teh prispevkih predhodno obvestijo Svet. Vse spremembe v letnih akcijskih načrtih ali strategijah podpiranja, ki so posledica teh prostovoljnih prispevkov, na primer kot odgovor na začetek nove pobude na podlagi novih ali posebnih potreb, kakor so navedene v členu 4(2), (3) in (4), sprejme Komisija v skladu s postopki upravljanja iz člena 10(4).

Člen 9

Udeležba tretje države ali regije

Za zagotovitev skladnosti in učinkovitosti pomoči Skupnosti lahko Komisija odloči, da so države v razvoju, ki niso države AKP, in organi regionalnega povezovanja, katerih članice so države AKP ter ki spodbujajo regionalno sodelovanje in povezovanje, upravičeni do pomoči Skupnosti v skladu z Uredbo (ES) št. […] [Evropskega parlamenta in Sveta z dne […] o oblikovanju instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja] in Uredbo (ES) št. […] [Evropskega parlamenta in Sveta][13] [z dne […] o ustanovitvi Evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta], ČDO, upravičeni do pomoči Skupnosti v skladu s Sklepom Sveta 2001/822/ES[14] o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti, in najbolj oddaljene regije Skupnosti upravičeni do sredstev iz člena 1(2)(a)(i) Notranjega sporazuma, kadar je zadevni projekt ali program regionalne ali čezmejne narave. To financiranje se lahko predvidi v strateških dokumentih in večletnih okvirnih programih ter posebnih ukrepih iz člena 7 te uredbe. Navedene določbe se vključijo v letne akcijske programe.

NASLOV III

POSTOPKI ODLOČANJA

Člen 10

Odgovornosti Odbora ERS

1. Odbor ERS je bil ustanovljen pri Komisiji za tista sredstva 10. ERS, ki jih upravlja Komisija. Odbor ERS odloča v skladu s pravili glasovanja, sprejetimi v členu 8 Notranjega sporazuma.

2. Odbor ERS da mnenje o bistvenih vprašanjih razvojnega sodelovanja na ravni držav in regij ter znotraj držav AKP, financiranega iz 10. ERS in drugih sredstev Skupnosti iz člena 3(3).

3. Naloge Odbora zajemajo dve ravni:

(a) načrtovanje programov pomoči Skupnosti na podlagi 10. ERS in pregledi načrtovanja programov, ki se osredotočajo zlasti na državne in regionalne strategije ter strategije znotraj držav AKP;

ter

(b) spremljanje izvajanja pomoči Skupnosti, vključno z letnimi akcijskimi programi, sektorskimi vidiki, medsektorskimi vprašanji in potekom koordinacije na kraju samem.

4. Kadar je Odbor ERS pozvan, da izrazi mnenje, mu predstavnik Komisije predloži osnutek ukrepov, ki se bodo sprejeli. Odbor ERS da svoje mnenje v roku, ki ga predsednik lahko določi glede na nujnost zadeve in ni daljši od 30 dni. EIB sodeluje v izmenjavi stališč. Mnenje se sprejme s kvalificirano večino iz člena 8(3) Notranjega sporazuma na osnovi glasov držav članic, ponderiranih na način iz člena 8(2) Notranjega sporazuma.

Ko Odbor ERS sprejme mnenje, Komisija sprejme ukrepe, ki se začnejo uporabljati takoj. Če ti ukrepi niso v skladu z mnenjem Odbora ERS, Komisija o njih nemudoma obvesti Svet. V navedenem primeru lahko Komisija odloži začetek uporabe ukrepov za obdobje, ki ni daljše od 30 dni od datuma takega obvestila. Svet lahko v tem obdobju z enako kvalificirano večino kot Odbor ERS sprejme drugačen sklep.

5. Odbor prouči tudi skladnost in dopolnjevanje med pomočjo Skupnosti in pomočjo držav članic. Komisija za zagotovitev preglednosti in skladnosti dejavnosti sodelovanja ter za izboljšanje medsebojnega dopolnjevanja dejavnosti Skupnosti in dvostranske pomoči v največji možni meri vključi države članice, ki so zastopane v partnerskih državah in regijah, v pripravo letnih akcijskih programov. Po drugi strani vsaka država članica sistematično obvešča Komisijo o dejavnostih sodelovanja, ki jih izvaja ali namerava izvajati v vsaki posamezni državi ali regiji.

6. Po tem, ko Svet sprejme načela za financiranje pomoči za mir v Afriki iz 10. ERS kot dopolnilni instrument k sredstvom, predvidenim v proračunu Skupnosti, da bi se Afriški uniji omogočilo prevzeti vodilno vlogo in odgovornost za program za mir in varnost v Afriki ter da bi se afriške organizacije (Afriška unija in podregionalne organizacije, ki delujejo v okviru pristojnosti Afriške unije) podprle pri pripravi, načrtovanju in izvajanju učinkovitih dejavnosti v podporo miru, okvirni program za sodelovanje znotraj držav AKP zagotovi sredstva za financiranje pomoči za mir v Afriki. Uporabljajo se posebni postopki upravljanja:

(a) Na prošnjo Afriške unije, ki jo podpre Odbor veleposlanikov AKP, se pripravi akcijski program, ki zajema začetno obdobje 2008−2010. V letu 2010 se izvede vrednotenje, da bi se pregledali postopki za pomoč za mir v Afriki in tudi možnosti alternativnih virov financiranja v prihodnosti, vključno s financiranjem v okviru proračuna za skupno zunanjo in varnostno politiko. Ta akcijski program natančno opredeli zastavljene cilje, obseg in naravo mogočih ukrepanj ter izvedbene rešitve, vključno z dogovorjeno obliko za referenčne dokumente in zahteve ter poročanje;

(b) Ta akcijski program obravnava(-jo) ustrezna(-e) pripravljalna(-e) delovna(-e) skupina(-e) Sveta in ga odobri Politični in varnostni odbor Sveta, preden ga Komisija sprejme v skladu s postopkom upravljanja iz člena 10(4);

(c) Nato se med Komisijo in Afriško unijo sklene sporazum o financiranju, ki s sprejetjem postane zavezujoč za Skupnost in Afriško unijo;

(d) Vsako ukrepanje, ki se izvede na podlagi sporazuma o financiranju, mora predhodno odobriti Politični in varnostni odbor Sveta;

(e) Komisija na letni osnovi in na prošnjo Odbora ERS pripravi poročilo o dejavnosti v zvezi s porabo sredstev, ki ga predloži v vednost Odboru ERS.

Člen 11

Odbor Sklada za spodbujanje naložb

1. Pod pokroviteljstvom EIB se ustanovi odbor (v nadaljnjem besedilu „Odbor SSN“), ki ga sestavljajo predstavniki vlad držav članic in predstavnik Komisije.

(a) Vsaka vlada imenuje enega predstavnika in enega namestnika. Komisija na enak način imenuje svojega predstavnika. Zaradi ohranjanja kontinuitete izvolijo predsednika Odbora SSN iz svoje srede člani Odbora SSN za obdobje dveh let. EIB zagotovi sekretariat in podporne službe Odbora. Pravico do glasovanja imajo samo člani Odbora SSN, ki so jih imenovale države članice, ali njihovi namestniki;

(b) Svet soglasno sprejme poslovnik Odbora SSN na podlagi predloga, ki ga pripravi EIB po posvetu s Komisijo;

(c) Odbor SSN odloča s kvalificirano večino. Glasovi se ponderirajo, kakor je določeno v členu 8 Notranjega sporazuma;

(d) Odbor SSN se sestane najmanj štirikrat letno. Dodatni sestanki se lahko skličejo na zahtevo EIB ali članov Odbora, kakor je določeno v poslovniku.

2. Odbor SSN odobri:

(a) smernice za izvajanje Sklada za spodbujanje naložb, okvir za oceno njegovih učinkov na razvoj in predloge za njihovo revizijo;

(b) naložbene strategije in poslovne načrte Sklada, vključno s kazalci uspešnosti, na podlagi ciljev Sporazuma AKP-ES in splošnih načel razvojne politike Skupnosti;

(c) letna poročila Sklada za spodbujanje naložb;

(d) vse dokumente splošne politike, vključno s poročili o vrednotenju, v zvezi s Skladom za spodbujanje naložb.

3. Poleg tega Odbor SSN sprejme mnenje o:

(a) predlogih za odobritev subvencioniranja obresti v skladu s členom 2(7) in členom 4(2) Priloge II k Sporazumu AKP-ES. V takih primerih Odbor sprejme tudi mnenje o rabi teh subvencioniranih obresti;

(b) predlogih za naložbo SSN v vsak projekt, v zvezi s katerim je Komisija izrazila negativno mnenje;

(c) drugih predlogih v zvezi s Skladom za spodbujanje naložb na osnovi splošnih načel, opredeljenih v operativnih smernicah.

Poleg tega lahko vodilni organi EIB občasno zahtevajo, da Odbor SSN predloži mnenje glede vseh predlogov za financiranje ali glede nekaterih kategorij predlogov za financiranje.

4. Odgovornost EIB je, da Odboru SSN pravočasno predloži vse zadeve, za katere se zahteva njegova odobritev ali mnenje, kakor določata odstavka 1 in 2. Vse predloge, ki se Odboru predložijo v mnenje, je treba pripraviti v skladu z ustreznimi merili in načeli, opredeljenimi v operativnih smernicah.

5. EIB in Komisija tesno sodelujeta in po potrebi usklajujeta svoje dejavnosti. Pri tem zlasti velja naslednje:

(i) EIB pripravi ali revidira skupaj s Komisijo smernice za izvajanje Sklada za spodbujanje naložb iz odstavka 2(a);

(ii) EIB predhodno zaprosi Komisijo za mnenje o naložbenih strategijah, poslovnih načrtih in dokumentih splošne politike;

(iii) EIB v fazi ocenjevanja projekta zaprosi Komisijo za mnenje glede skladnosti projektov javnega ali finančnega sektorja z ustrezno strategijo sodelovanja države ali strategijo sodelovanja regije ali, odvisno od primera, s splošnimi cilji Sklada za spodbujanje naložb;

(iv) EIB v fazi ocenjevanja projekta zaprosi Komisijo tudi za soglasje v zvezi z vsemi predlogi, ki se predložijo Odboru SSN za subvencioniranje obresti, kar zadeva njihovo skladnost s členom 2(7) in členom 4(2) Priloge II k Sporazumu AKP-ES ter z merili, opredeljenimi v operativnih smernicah Sklada za spodbujanje naložb.

Če Komisija v dveh tednih po prejemu predloga ne sporoči svojega negativnega mnenja o takem predlogu, se šteje, da je dala pozitivno mnenje ali da se s predlogom strinja. Komisija lahko v zvezi z mnenji o projektih finančnega ali javnega sektorja in odobritvijo subvencioniranja obrestne mere zahteva, da se ji končni predlog projekta predloži v mnenje ali odobritev dva tedna, preden se pošlje Odboru SSN.

6. EIB ne izvaja ukrepov iz odstavka 2, če Odbor SSN ne da pozitivnega mnenja.

Če Odbor SSN sprejme pozitivno mnenje, EIB odloča o predlogu v skladu s svojimi postopki. Zlasti se lahko zaradi novih okoliščin odloči, da ne nadaljuje postopka v zvezi s predlogom. EIB periodično obvešča Odbor SSN in Komisijo o primerih, ko se je odločila, da ne nadaljuje postopka v zvezi s predlogom.

EIB o posojilih iz svojih lastnih sredstev in naložbah SSN, za katere ni potrebno mnenje Odbora SSN, odloča v skladu s svojimi postopki, v primeru Sklada pa na podlagi smernic in naložbenih strategij, ki jih odobri Odbor SSN.

Ne glede na negativno mnenje Odbora SSN o predlogu za odobritev subvencioniranja obresti lahko EIB nadaljuje postopek v zvezi z zadevnim posojilom brez ugodnosti subvencioniranja obresti. EIB periodično obvešča Odbor SSN in Komisijo o vseh primerih, v katerih se je odločila za takšno ukrepanje.

EIB se lahko, ob upoštevanju pogojev, opredeljenih v operativnih smernicah, in pod pogojem, da bistveni cilj zadevnega posojila ali naložbe SSN ostane nespremenjen, odloči, da spremeni pogoje posojila ali naložbe Sklada za spodbujanje naložb, za katere je Odbor SSN dal pozitivno mnenje v skladu z odstavkom 2, ali katerega koli posojila, za katerega je Odbor SSN dal pozitivno mnenje glede subvencioniranja obresti. EIB se zlasti lahko odloči, da poveča znesek posojila ali naložbe Sklada za spodbujanje naložb do 20 %.

Takšno povečanje lahko v zvezi s projekti, ki so upravičeni do subvencioniranja obresti iz člena 2(7)(a) Priloge II k Sporazumu AKP-ES, privede do sorazmernega povečanja vrednosti subvencioniranih obresti. EIB periodično obvešča Odbor SSN in Komisijo o vseh primerih, v katerih se je odločila za takšno ukrepanje. Če se zahteva povečanje vrednosti subvencije za projekte iz člena 2(7)(b) Priloge II k Sporazumu AKP-ES, mora Odbor SSN dati mnenje, preden EIB nadalje ukrepa.

7. EIB upravlja naložbe Sklada za spodbujanje naložb in vsa sredstva navedenega sklada za spodbujanje naložb v skladu s cilji Sporazuma. Zlasti lahko sodeluje v upravnih in nadzornih organih pravnih oseb, pri katerih se vlagajo sredstva Sklada za spodbujanje naložb, in lahko spodbija, uveljavlja in spreminja pravice, ki jih ima iz naslova Sklada za spodbujanje naložb.

NASLOV IV

KONČNE DOLOČBE

Člen 12

Zahteve za spremljanje in poročanje v zvezi z napredkom

pri izvajanju pomoči ERS

1. Komisija in EIB zagotovita tesno usklajevanje in sodelovanje pri zagotavljanju pomoči Skupnosti državam AKP. Komisija in EIB vsaka v mejah svojih pristojnosti spremljata, kako prejemniki porabljajo pomoč ERS.

2. EIB periodično obvešča Komisijo o izvajanju projektov, financiranih iz sredstev 10. ERS, ki jih upravlja, v skladu s postopki, določenimi v operativnih smernicah Sklada za spodbujanje naložb.

3. Komisija prouči napredek, dosežen pri izvajanju 10. ERS, in Svetu predloži letno poročilo o izvajanju in rezultatih ter, kolikor je to mogoče, najpomembnejših izidih in učinkih pomoči. To poročilo se pošlje tudi Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. Poročilo vsebuje informacije v zvezi s predhodnim letom o financiranih ukrepih, rezultatih spremljanja in vrednotenja, vpletenosti zadevnih partnerjev ter stopnji realizacije proračunskih obveznosti in plačil, razčlenjenih po državah, regijah ter področjih sodelovanja. Oceni rezultate pomoči, pri čemer se v največji možni meri uporabljajo posebni in merljivi kazalci vloge pomoči pri izpolnjevanju ciljev Sporazuma AKP-ES. Posebna pozornost se nameni socialnim sektorjem in napredku pri doseganju razvojnih ciljev novega tisočletja. EIB na podoben način Odboru SSN zagotavlja informacije glede napredka pri doseganju ciljev Sklada za spodbujanje naložb. Na podlagi člena 6b Priloge II k Sporazumu AKP-ES se izvede skupni pregled splošne uspešnosti Sklada za spodbujanje naložb na sredi in ob koncu obdobja trajanja 10. ERS.

4. Komisija leta 2010 Svetu predloži predlog za izvedbo pregleda splošne uspešnosti. Ta pregled oceni finančno uspešnost in zlasti stopnjo realizacije proračunskih obveznosti in plačil, pa tudi kakovostno uspešnost ter zlasti rezultate in učinke, izmerjene v smislu napredka pri doseganju ciljev novega tisočletja.

Člen 13

Vrednotenje

1. Komisija in EIB, po potrebi skupaj s strokovnjaki držav članic, vsaka v mejah svojih pristojnosti redno vrednotita rezultate izvajanja geografskih in tematskih politik ter programov, sektorskih politik in učinkovitosti načrtovanja programov, po potrebi s pomočjo neodvisnih zunanjih vrednotenj, da ugotovita, ali so bili cilji izpolnjeni, in da se jima omogoči oblikovati priporočila za izboljšanje dejavnosti v prihodnosti. Posebna pozornost se nameni zagotavljanju skladnosti razvojne politike Skupnosti, socialnim sektorjem in napredku pri doseganju razvojnih ciljev novega tisočletja.

2. Komisija pošlje poročila o vrednotenju držav in regij v vednost Evropskemu parlamentu in Odboru ERS. Države članice lahko zahtevajo obravnavo posameznih vrednotenj v Odboru ERS. Rezultati se upoštevajo pri oblikovanju programov in dodeljevanju sredstev.

3. Komisija vključi zadevne zainteresirane strani, vključno z nedržavnimi udeleženci, v fazo vrednotenja zagotovljene pomoči Skupnosti.

Člen 14

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Uporablja se za isto obdobje kot Notranji sporazum.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

[2] UL L 209, 11.8.2005, str. 27.

[3] UL L 247, 9.9.2006, str. 32.

[4] [...]

[5] [...]

[6] UL L 247, 9.9.2006, str. 22.

[7] UL L 163, 2.7.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

[8] UJ L […], […], str. […].

[9] UJ L […], […], str. […].

[10] UL L 156, 18.6.2005, str. 19.

[11] UL L 247, 9.9.2006, str. 30.

[12] UL C 46, 24.2.2006, str. 1.

[13] UJ L […], […], str. […].

[14] UL L 314, 30.11.2001, str. 1.