[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 26.11.2007

COM(2007) 738 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Položaj invalidnih oseb v razširjeni Evropski uniji: Evropski akcijski načrt 2008–2009 {SEC(2007)1548}

KAZALO

1. Uvod 3

2. Položaj invalidnih oseb 3

2.1. Dejstva in številke 3

2.2. Rastoči pomen gospodarsko razsežnosti 3

3. Dosežki Akcijskega načrta EU o invalidnosti za obdobje 2006–2007 4

3.1. Skupno delovanje Skupnosti in držav članic 4

3.2. Ukrepi na ravni EU 4

3.3. Razvoj na državni ravni 7

4. Prednostne naloge (2008–2009) 7

4.1. Ukrepi za celostno udeležbo invalidnih oseb prek dostopnosti 7

4.2. Ukrepi za polno uveljavljanje temeljnih pravic 9

5. Sklepne ugotovitve 11

PRILOGE

1. UVOD

Uresničitev enakih možnosti za invalidne osebe je cilj strategije Komisije za invalidne osebe od leta 2003[1] dalje. S skupnim podpisom Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov[2] (Konvencija ZN) leta 2007 so Evropska skupnost in njene države članice potrdile svoje prepričanje, da vprašanje invalidnosti izhaja iz človekovih pravic v širšem smislu[3] in da je pravno vprašanje.

Akcijski načrt o invalidnosti EU (ANI) 2003–2010 zagotavlja sredstva za izvajanje te strategije z vključevanjem vprašanj invalidnosti v vse zadevne politike EU. Poleg tega države članice izvajajo sklepe Sveta iz leta 2003, v katerih so pozvane k proaktivnemu vključevanju vprašanj invalidnosti v zadevna področja politik[4].

ANI je razdeljen v dvoletne faze, ki prinašajo politične prednostne naloge, namenjene preseganju vrzeli v zvezi z enakostjo invalidnih oseb. Namen tega sporočila je:

a) analizirati razvoj položaja invalidnih oseb;

b) poročati o dosežkih druge faze ANI 2005–2007;

c) določiti prednostne naloge za obdobje 2008–2009 za dosego strateških ciljev ANI.

2. POLOžAJ INVALIDNIH OSEB

2.1. Dejstva in številke

Analiza najnovejših podatkov [5] (Priloga 1) potrjuje močno medsebojno odvisnost med invalidnostjo in staranjem. Poleg tega kaže, da so invalidne osebe še naprej nesorazmerno izključene iz trga dela in da je položaj invalidnih žensk slabši od položaja invalidnih moških (Priloga 2). Poleg tega imajo osebe z učnimi in duševnimi motnjami manj možnosti, da bi delale, kot telesno prizadete osebe.

2.2. Rastoči pomen gospodarske razsežnosti

Z vidika enakih možnosti zbuja izključenost invalidov iz trga dela resno skrb. Poleg tega ima ta problem tudi gospodarsko razsežnost: zaradi zmanjševanja delovne sile, ki izhaja iz demografskih sprememb, je spomladanski Evropski svet[6] 2006 poudaril potrebo po čim večjem izkoristku neizkoriščenega potenciala mnogih ljudi, izključenih iz trga dela, in invalidne osebe označil kot eno ključnih prednostnih skupin.

Vsi ti elementi, ki sem jih pridružuje še medsebojna odvisnost med staranjem in invalidnostjo, ustvarjajo močno povpraševanje po dostopnosti[7]. Trg za dostopne izdelke je gospodarsko vse pomembnejši in je postal dejavnik inovacij, zlasti v ZDA in na Japonskem, na področjih, kot so informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT). Zakonodaja ZDA je predpisala določbe o dostopnosti v javnih naročilih, s čimer je olajšala zaposlovanje invalidnih federalnih uslužbencev. Dostopnost lahko odloča o tem, ali je invalidna oseba dejavna na trgu dela ali je odvisna od socialne pomoči.

Prav tako raste tudi sektor socialnih storitev z ustvarjanjem novih delovnih mest za zadovoljitev povečanega povpraševanja starajočega se prebivalstva. Leta 2004 je sektor, ki zagotavlja storitve invalidom, zaposloval več kot osem milijonov ljudi, zabeležil letni promet v višini okrog 68 000 milijonov EUR za EU27[8] številke pa naj bi se še povečale[9].

3. DOSEžKI AKCIJSKEGA NAčRTA EU O INVALIDNOSTI ZA OBDOBJE 2006–2007

3.1. Skupno delovanje Skupnosti in držav članic

Skupni evropski pristop k invalidnosti ima pomemben vpliv na vsebino Konvencije ZN, ki razume invalidnost kot razvijajoči se koncept, s čimer odraža evropski socialni model invalidnosti. Poleg tega so glavni elementi pristopa EU, ki kombinira nediskriminacijo, enake možnosti in dejavno vključevanje, osrednja vsebina Konvencije ZN.

Države članice in Komisija so se na neuradnem ministrskem zasedanju o vprašanjih invalidnosti junija 2007 dogovorile, da bodo skupaj s civilno družbo delale za usklajen in koordiniran pristop za izvajanje Konvencije ZN. Dogovorile so se, da mora skupina EU na visoki ravni za področje invalidnosti določiti skupne težave in njihove rešitve ter na prihodnjih ministrskih srečanjih o invalidnosti poročati o doseženem napredku.

3.2. Ukrepi na ravni EU

V obdobju 2006–2007 se je ANI osredotočil na štiri področja za pospeševanje samostojnega življenja: spodbujanje (gospodarske) dejavnosti, kakovostno pomoč in zdravstvene storitve, dostopnost osnovnega blaga in storitev ter na povečanje analitičnih zmogljivosti EU[10].

- Spodbujanje dejavnosti

Nizka udeležba invalidnih oseb na trgu dela je lahko posledica diskriminacijskih in nediskriminacijskih ovir. To zahteva kombinacijo instrumentov, ki so usmerjeni v boj proti diskriminaciji, zagotovitev dejavne pomoči in odpravo ovir glede dostopnosti.

Direktiva o enakosti pri zaposlovanju[11] je bila prenesena v nacionalne zakonodaje v vseh državah članicah in poročilo o izvedbi bo pripravljeno na začetku leta 2008. Evropsko sodišče je v sodbi o pojmu invalidnost[12] poudarilo razliko med boleznijo in invalidnostjo pri uporabi Direktive. Pričakuje se tudi odločba v zvezi z diskriminacijo zaradi povezanosti proti negovalcem invalidnih oseb[13].

Komisija končuje pripravo nove uredbe o skupinski izjemi za državne pomoči[14], ki bo poenostavila pravila o pomočeh, namenjenih zaposlovanju in usposabljanju invalidov, ter izvzela nekatere sheme pomoči iz predhodne priglasitve Komisiji.

Kohezijska politika ima pomembno vlogo pri podpiranju zaposlovanja in socialnega vključevanja invalidov ter dostopnosti prek operativnih programov, ki so jih pripravile in jih izvajajo države članice, regije in širša partnerstva v sodelovanju s Komisijo ter jih financirata Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) in Evropski socialni sklad (ESS). Splošna uredba za obdobje 2007–2013 določa, da je „eno od meril, ki jih je treba upoštevati pri opredelitvi operacij, sofinanciranih iz skladov, in na različnih stopnjah izvajanja, zlasti dostopnost za invalidne osebe“[15].

- Dostop do kakovostnih zdravstvenih storitev in pomoči

Skupina EU na visoki ravni za področje invalidnosti[16] je izdala dokument o stališču glede vključevanja invalidnosti v skladu z odprto metodo koordinacije (OMK) glede socialne vključenosti, socialnega varstva in dolgotrajne nege. Obravnava dobro prakso in prinaša priporočila glede skladnega pristopa preko okrepljenega vključevanja na nacionalni ravni. Študija na splošno obravnava posebna tveganja diskriminacije, s katerimi se soočajo invalidne osebe v položaju velike odvisnosti ali tiste, ki imajo kompleksne potrebe[17].

Skupina EU na visoki ravni za področje invalidnosti je na ravni EU sprejela praktični okvir o kakovosti socialnih storitev splošnega pomena (SSSP)[18] za invalidne osebe, ki temelji na človekovih pravicah in celostnem obvladovanju kakovosti. Okvir zagotavlja razumevanje pomena kakovosti teh storitev in določa skupne značilnosti in ustrezna merila. Poudarja njihovo raznolikost in posebnosti ter potrebo po kazalnikih kakovosti. Evropski odbor za socialno zaščito bo proučil ta dokument in izsledke upošteval pri prihodnji evropski strategiji glede kakovosti SSSP.

Storitve na lokalni ravni (SLR) bolje podpirajo samostojno življenje kot institucionalizacija[19]. Rezultati študije[20] o stroških SLR (zdravstvo, zdravje in pomoč), ki bi morali biti znani konec leta 2007, bodo na voljo za dialog s Svetom Evrope[21] o deinstitucionalizaciji invalidnih otrok.

- Dostopnost blaga in storitev

Uredba iz leta 2006 o pravicah invalidnih oseb in oseb z omejeno mobilnostjo v zračnem prevozu[22] je prvi evropski predpis, ki izenačuje invalidne osebe z neinvalidnimi. Letališkim organom nalaga obveznost, da zagotovijo brezplačno pomoč in sprejem na lete ter dostopnost. Sprejete so bile podobne obveznosti za mednarodni železniški sektor.

Spodbujena je bila dostopnost informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) v skladu s Sporočilom o e-dostopnosti[23]. Izdan je bil mandat za standardizacijo, da bi se določile evropske zahteve glede dostopnosti, ki se uporabljajo za javna naročila izdelkov in storitev na področju IKT, zlasti da bi se obravnavalo vprašanje ugotavljanja skladnosti. Študija zakonodaje držav članic o dostopnosti elektronskih komunikacij je opozorila na potrebo po krepitvi evropskih določb o dostopnosti[24]. Obstajajo znatne naložbe v raziskave in razvoj dostopne IKT in podpornih tehnologij[25].

Dialog z organi ZDA, ki ga podpirajo uporabniki in industrija IKT, se osredotoča na standarde in koristi globalnih trgov za dostopnost. Komisija sodeluje v ameriškem Access Board Committee za revizijo standardov oddelka 508 ameriškega Rehabilitation Act (akt o ponovnem vključevanju). Izmenjane so bile informacije o uporabi standardov glede dostopnosti grajenega okolja.

Komisija je podprla številne pilotne projekte in raziskave o dostopnosti grajenega okolja. Med konkretnimi rezultati so vodnik za javno upravo za proučitev dostopnosti v javnem naročanju za gradnje, učno gradivo o dostopnosti za strokovnjake ter vzpostavitev evropskega omrežja za dostopni turizem[26].

- Povečanje analitičnih zmogljivosti EU

Da bi bilo oblikovanje politik bolje obveščeno in ciljno usmerjeno, je potrebnih več podatkov o položaju invalidnih oseb. Eurostat je v evropskem statističnem sistemu povečal prizadevanja za nadaljnji razvoj statistik Skupnosti v zvezi z invalidnimi osebami.

Pregled dejavnosti Komisije pri razvoju statistik glede invalidov je v Prilogi 3.

- Drug pomemben napredek

Leta 2006 sprejeti program Progress 2007–2013[27] določa podporo izvajanju strategije za invalide, med drugim s sofinanciranjem[28] tekočih stroškov ključnih evropskih invalidskih organizacij.

Diskriminaciji, zlasti na podlagi invalidnosti, je bila leta 2007 v okviru evropskega leta enakih možnosti za vse posvečena posebna pozornost v EU in v nacionalnih pobudah.

Podrobnosti o ANI v obdobju 2006–2007 so v Prilogi 4.

3.3. Razvoj na državni ravni

V večini držav članic se sedaj invalidne osebe štejejo med najbolj prikrajšane socialne skupine. Razvile so ukrepe in programe, ki odražajo prednostne naloge EU[29] za izboljšanje njihove zaposljivosti na odprtem trgu dela. Veča se število pozitivnih ukrepov, ki pa še niso dovolj povezani s širšimi strategijami za zaposlovanje v okviru nacionalnih programov reform.

Države članice poročajo tudi o napredku na področjih zakonodaje, povezane z invalidnostjo, izobraževalnih programov in programov ponovnega vključevanja, ciljnih ukrepov za odpravo ovir za dostopnost, podpornih zmogljivosti za invalidne osebe, vključno z ukrepi za samostojno življenje na lokalni ravni in nego na domu, ter pritožbenih mehanizmov za zagotavljanje dejanskega dostopa invalidnih oseb do njihovih pravic. Več držav članic je javne organe obvezalo k spodbujanju enakih možnosti za invalidne osebe.

Ukrepi držav članic so v Prilogi 5.

4. PREDNOSTNE NALOGE ZA OBDOBJE 2008–2009

Na podlagi analize razvoja položaja invalidnih oseb in posvetovanj[30] z njihovimi zastopniki so države članice in njihove zainteresirane strani označile dostopnost kot prednostno nalogo za dejavno vključevanje in dostop do pravic.

Dostopno blago, storitve in infrastrukture so ključne za podpiranje nediskriminacijskih in vključujočih oblik udeležbe v mnogoplastnem vsakdanjem življenju starajoče se družbe, skupaj z odpravo ovir za izobraževanje in trg dela. Dostopnost je tudi v osrednji vsebini Konvencije ZN[31] in omogoča, da se raznolike potrebe invalidnih moških in žensk obravnavajo na celovit način.

Da bi se dostopnost uresničila, je treba zaobiti in odpraviti ovire, ki invalidnim osebam preprečujejo izkazovanje njihovih sposobnosti in polno udeležbo ter pod enakimi pogoji. Zahteva kombiniranje vključevalnega pristopa „oblikovanje za vse“ (Design for All) s posebnimi podpornimi rešitvami na področjih politik in instrumentov za obravnavanje sistemskih oblik diskriminacije.

V raziskavi[32] javnega mnenja EU, sicer dela evropskega leta enakih možnosti za vse, se je 91 % vprašanih strinjalo, da je potrebna večja poraba sredstev za odpravo fizičnih ovir za invalidne osebe, kar morda odraža potrebe starajočega se prebivalstva. V tem smislu se pričakuje, da bo izvajanje kohezijske politike podprlo poslovni vidik invalidnosti vključno z dostopnostjo.

4.1. Ukrepi za celostno udeležbo invalidnih oseb prek dostopnosti

- Pospeševanje dostopnosti trga dela

Potreben je celosten pristop za povečanje stopnje zaposlenosti invalidov s kombinacijo prožnih shem zaposlovanja, podpore zaposlovanju, dejavnega vključevanja in pozitivnih ukrepov, ki dopolnjujejo obstoječo evropsko zakonodajo o nediskriminaciji. V ta namen bo Komisija analizirala modele dobre prakse za primerno vključevanje invalidnih oseb na trg dela.

V skladu s svojim sporočilom o prožni varnosti[33] bo Komisija proučila možnosti za invalidne osebe v okviru splošnega okvira okrepljene prožnosti trga dela v kombinaciji z varnostjo, da na delovnem trgu povečajo in ohranijo zaposlitev. Običajni elementi prožne varnosti so prožni in zanesljivi pogodbeni dogovori, delo s skrajšanim delovnim časom in začasno delo, dejavne politike trga dela, celovite strategije vseživljenjskega učenja ter sodobni sistemi socialnega varstva, ki v obdobjih brezposelnosti zagotavljajo ustrezno dohodkovno podporo. Poleg tega bodo obravnavani programi za ohranjanje zaposlitve, ki preprečujejo predčasni odhod s trga dela, in smernice za reformo o finančni podpori za nadomestilo prihodka (invalidnine). To se bo obravnavalo preko strokovnih izmenjav in identifikacije dobre prakse na podlagi tematskega medsebojnega pregleda in prispevkov Skupine EU na visoki ravni za področje invalidnosti, skupaj z Evropskim odborom za zaposlovanje (EMCO).

Podpora zaposlovanju zagotavlja osebno pomoč in prilagoditev delovnega mesta z upoštevanjem potreb invalidnih oseb na odprtem trgu dela, vendar še ni razvila vseh svojih možnosti. Večja pozornost mora biti namenjena zahtevam podjetij, da bi se zadovoljile potrebe trga dela. Komisija bo zavode za zaposlovanje spodbudila k sodelovanju z delodajalci pri oblikovanju storitev poklicnega usposabljanja in ponovnega poklicnega vključevanja. Komisija bo delala z Evropsko mrežo vodij javnih zavodov za zaposlovanje[34] z namenom izboljšanja dostopnosti zavodov za zaposlovanje invalidnim osebam. Izdala bo dokument za razpravo z ustreznimi primeri dobre prakse, ki odražajo smernice evropske strategije za zaposlovanje, in predloge, kako pomagati mladim invalidnim osebam pri prehodu iz izobraževanja na trg dela[35]. Ta dokument bo predložen Skupini EU na visoki ravni za področje invalidnosti in EMCO z namenom nadaljnje krepitve vključevanja invalidnosti v nacionalne programe reform in spodbujanja doseganja nacionalnih ciljev[36]. Komisija bo prav tako nadaljevala z olajševanjem podpore zaposlovanju v okviru poenostavljenih pravil o državnih pomočeh Komisije in s spodbujanjem dejavne politike vključevanja za prikrajšane ljudi, vključno z invalidnimi osebami, ki dopolnjuje povezavo s trgom dela z ustrezno dohodkovno podporo in dostopom do kakovostnih socialnih storitev[37].

- Povečevanje dostopnosti blaga, storitev in infrastrukture

Večji dostop do osnovnega blaga, storitev in infrastrukture omogoča invalidnim osebam, da delujejo kot potrošniki. Vzpostavitev evropskega trga dostopnosti zahteva jasna pravila za zadevne sektorje. Subjekti, ki so vključeni v oblikovanje, razvoj in proizvodnjo v različnih sektorjih, potrebujejo ustrezne pristojnosti glede dostopnosti. Instrumenti za zagotavljanje dostopnosti morajo biti prilagojeni posameznim razvojnim ciklom teh sektorjev.

Komisija razvija zakonske okvire za dostopnost na področjih prevoza in IKT. Komisija gradi na nedavno sprejeti evropski zakonodaji glede zračnega prevoza[38] in uredbi o mednarodnem železniškem sektorju o pravicah invalidnih oseb in oseb z omejeno mobilnostjo ter načrtuje predlog zakonodaje na področju pomorskega prevoza ter avtobusnega prevoza.

V zvezi z IKT Komisija načrtuje okrepitev določb o dostopnosti pri pregledu paketa o elektronskih komunikacijah[39], vključno s področjema, kot so službe za nujno pomoč in tekstovne komunikacije. Po zavezi, ki jo je Komisija dala v svojem sporočilu o e-dostopnosti za leto 2005, je ocenila napredek in pripravila nove predloge v svojem sporočilu o digitalni vključenosti[40]. Komisija bo leta 2008 zlasti delovala v smeri horizontalnega zakonodajnega pristopa za dostopno informacijsko družbo, da bi zagotovila enake pravice in učinkovit notranji trg. Za dejavnosti razvoja in raziskav o dostopni IKT je bil dodeljen proračun v vrednosti nad 100 milijonov EUR[41].

Spodbujanje konkurence med gospodarskimi panogami s teh področij bo še dodatno razvilo evropski trg dostopnosti, kar bo privedlo do boljšega položaja na svetovnem trgu. Določitev in uporaba standardov glede dostopnosti, na primer pri javnem naročanju, ob upoštevanju uporabnikovih funkcionalnih zahtev in vidikov interoperabilnosti, spodbujata združljive, konkurenčne in inovativne rešitve.

Dostopnost grajenega okolja prispeva k vzdržnosti gradbenega trga. Da bi se spodbudil razvoj vsem dostopnih javnih prostorov, bo Komisija za evropske organizacije za standardizacijo pripravila pooblastilo za določitev zahtev glede dostopnosti, ki jih je treba zlasti uporabljati pri javnem naročanju.

- Krepitev analitične zmogljivosti Komisije v podporo dostopnosti

Več zanesljivih in primerljivih podatkov o invalidnosti in udeležbi invalidnih oseb je potrebnih za merjenje napredka pri vključevanju invalidnih oseb in za usklajenost z zahtevami za spremljanje Konvencije ZN[42]. Novi modul o invalidnosti in socialni vključenosti, opisan v Prilogi 3, se lahko uporabi kot neodvisni modul.

Ustanovljena bo Evropska akademska mreža strokovnjakov za invalidnost, da bi se zagotovila znanstvena podlaga in podpora z ugotavljanjem dejstev in zbiranjem dokazov ter oblikovanjem priporočil, pomembnih za ANI.

4.2. Ukrepi za polno uveljavljanje temeljnih pravic

- Olajšanje izvajanja Konvencije ZN

Po uspešnem sprejetju sklepa Sveta o podpisu Konvencije ZN marca 2007 so se ministri držav članic Unije, odgovorni za področje invalidnosti, in Komisija junija v Berlinu strinjali, da morajo države članice konvencijo hitro ratificirati. Komisija bo na začetku leta 2008 predložila predlog sklepa Sveta o sklenitvi Konvencije ZN v imenu Evropske skupnosti. V okviru priprav Komisija pregleduje zakonodajo Skupnosti, da bi določila obseg pristojnosti Skupnosti in ocenila potrebo po spremembi evropske sekundarne zakonodaje ali prilagodila ustrezne politike. Ta pregled bo tudi upošteval vpliv na evropske institucije same. Skupina EU na visoki ravni za področje invalidnosti bo redno poročala o napredku pri izvajanju Konvencije ZN.

Glede na veliko sorodnost med evropskim pristopom k invalidnosti in Konvencijo ZN bo ANI prispeval k njenemu praktičnemu izvajanju na evropski ravni z dopolnjevanjem nacionalnih ukrepov. K izvajanju Konvencije ZN bodo prispevali zlasti ukrepi na področju zaposlovanja, socialnih storitev, samostojnega življenja in dostopnosti. Komisija bo posebno pozornost namenila tistim določbam, ki zahtevajo kombiniranje vključevanja vprašanj spola s posebnimi ukrepi, ki upoštevajo enakost med spoloma. Komisija bo na področju dostopnosti sodelovala pri svetovni pobudi ZN za vključujoče IKT, katere cilj je olajšanje izvajanja določb o dostopnosti.

Komisija bo nadaljevala s sodelovanjem z evropskimi NVO v skladu z obvezo Konvencije ZN[43] o posvetovanju in vključitvi predstavniških organizacij invalidov in bo povabila evropske člane odbora, vzpostavljenega s Konvencijo ZN[44], da delajo v Skupini EU na visoki ravni za področje invalidnosti.

Učinkovito izvajanje Konvencije ZN zahteva tudi ukrepanje regionalnih in lokalnih organov. Komisija bo podprla ta proces z oblikovanjem modulov usposabljanja za okrepitev ozaveščenosti in olajšanje razlage zakonov v smislu Konvencije ZN.

Novi evropski raziskovalni modul o invalidnosti in socialni vključenosti (ESDIM) za ocenjevanje invalidnosti, zlasti na ravni udeležbe in okoljskih dejavnikov, bo prispeval k napredku spremljanja doseganja ciljev Konvencije ZN.

- Dopolnjevanje okvira zakonodaje Skupnosti o zaščiti pred diskriminacijo

Komisija leta 2008 načrtuje pripravo predloga za direktivo[45], da bi dopolnila tekoči okvir EU v skladu s členom 13 Pogodbe EU o preprečevanju diskriminacije in zaščiti pred njo zunaj trga dela, zlasti na podlagi invalidnosti. Takšna pobuda, ki obravnava individualne pravice, bo tudi prispevala k zagotavljanju dostopnega okolja. Sedaj se izvaja ocena vpliva, ki gradi na informacijah, zbranih v študiji o obstoječih pravnih določbah[46]. Kot del ocene vpliva so bila izvedena različna posvetovanja, vključno z javnim spletnim vprašalnikom in posvetovanji z nevladnimi organizacijami in podjetji.

5. SKLEPNE UGOTOVITVE

Sporočilo odraža evropsko zavezo, da naj bi bilo invalidnim osebam zagotovljeno uveljavljanje njihovih pravic. Invalidne osebe obravnava kot državljane in dejavne družbenoekonomske akterje, ki prispevajo h gradnji trajnostne in povezane Evrope, ki vsem daje enake možnosti. Cilj vseh ukrepov tega sporočila je izpolnjevanje posameznih in različnih potreb invalidnih oseb.

Napredek na ugotovljenih ključnih področjih zahteva povečanje skupnega učinkovanja in dopolnjevanja z dejavnostmi držav članic. Ministrska zaveza za skupno spopadanje z izzivi in iskanje rešitev pri izvajanju Konvencije ZN tlakuje pot za doseganje usklajenih in primerljivih nacionalnih ciljev, ki odražajo cilje Konvencije ZN ter napredek Komisije in držav članic pri doseganju teh ciljev.

Sodelovanje med Komisijo in državami članicami je zato ključno, takšno pa je tudi sodelovanje z invalidnimi osebami in drugimi pomembnimi zainteresiranimi strankami. Nova letna zasedanja evropskih ministrov, odgovornih za področje invalidnosti, bodo okrepila evropsko strategijo za invalide.

[1] COM(2003) 650.

[2] http://www.un.org/esa/socdev/enable/.

[3] Državljanske, politične, ekonomske, socialne in okoljske pravice.

[4] Sklepi Sveta o nadaljnjem ukrepanju v zvezi z evropskim letom invalidnih oseb 15512/03.

[5] „ Men and women with disabilities in the EU “, Applica, CESEP and Alphametrics, 2007.

[6] Sklep 34.

[7] http://ec.europa.eu/employment_social/social_situation/studies_en.htm.

[8] Po Evropskem združenju ponudnikov storitev invalidom.

[9] OECD, 4.4.2007, delovni dokument o zdravju 26, http://www.oecd.org/dataoecd/13/8/38343783.pdf.

[10] COM(2005) 604, 28.11.2005.

[11] Direktiva 2000/78/ES, UL 27.11.2000.

[12] Zadeva C-13/05 Chacón-Navas proti Eurest CSA.

[13] Zadeva C-303/06 Coleman proti Attridge Law.

[14] http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/reform/reform.cfm.

[15] Uredba Sveta 1083/2006/ES, člen 16.

[16] http://ec.europa.eu/employment_social/index/hlg_esf_nsrf_en.pdf

[17] Razpis VT/2006/014, končno poročilo 2008.

[18] Dodatne informacije o SSSP:http://ec.europa.eu/employment_social/social_protection/questionnaire_en.htm.

[19] Študija „ Included in Society “, http://ec.europa.eu/employment_social/index/socinc_en.pdf.

[20] Razpis VT/ 2006/021, končno poročilo 2007.

[21] Odbor za rehabilitacijo in vključevanje invalidnih oseb (CDPRR).

[22] Uredba 1107/2006, 5.7.2006.

[23] COM(2005) 425 konč., 13.9.2005.

[24] Poročilo INCOM (delovna skupina o vključujočih komunikacijah).

[25] Več kot 60 milijonov EUR v okviru 6. okvirnega raziskovalnega programa EU.

[26] Priloga 1 COM/2005/604.

[27] Sklep št. 1672/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa Skupnosti za zaposlovanje in socialno solidarnost.

[28] Več kot 1,2 milijona EUR v letu 2007.

[29] Nacionalna poročila o strategijah za socialno zaščito in socialno vključevanje 2007 ter poročila držav članic 2006 o zaposlovanju v njihovih nacionalnih programih reform.

[30] Zasedanji Skupine EU na visoki ravni za področje invalidnosti februarja in junija 2007.

[31] Člen 3 o splošnih načelih in člen 9 o dostopnosti.

[32] Diskriminacija v Evropski uniji: http://ec.europa.eu/employment_social/eyeq/uploaded_files/documents/Eurobarometer_report_en_2007.pdf.

[33] COM(2007) 359, 27.6.2007.

[34] Ustanovljena leta 2007: http://ec.europa.eu/employment_social/employment_strategy/pub_empl_services_en.htm .

[35] http://ec.europa.eu/employment_social/news/2007/sep/com498_en.pdf .

[36] Zlasti na podlagi smernice 19 evropske strategije za zaposlovanje.

[37] COM(2006) 44 konč., 8.2.2006.

[38] Uredba (ES) 1107/3006 z dne 5.7.2006, UL L 204, 26.7.2006.

[39] http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/tomorrow/roadmap/index_en.htm.

[40] COM(2007) 694 konč., Evropska pobuda i2010 o e-vključevanju, „Biti del informacijske družbe“.

[41] Sedmi okvirni program, IKT in staranje ter dostopne in vključujoče IKT: http://cordis.europa.eu/fp7/ict/programme/challenge7_en.html ;program za konkurenčnost in inovacije, IKT za dostopnost, staranje in socialno vključenost: http://ec.europa.eu/information_society/activities/ict_psp/library/ref_docs/docs/cip_ictpsp_wp.pdf .

[42] Člen 31.

[43] Člen 4.3.

[44] Člen 34.

[45] http://ec.europa.eu/atwork/programmes/docs/clwp2008_en.pdf

[46] http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/pdf/pubst/stud/mapstrand1_en.pdf.