OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Ciper je 25. junija 2012 zaprosil za finančno pomoč iz Evropskega mehanizma za stabilnost (EMS). Svet je 25. aprila 2013 odločil (Sklep Sveta 2013/236/EU), da mora Ciper dosledno izvesti program makroekonomskega prilagajanja, v katerem so obravnavana specifična tveganja, ki jih predstavlja Ciper za finančno stabilnost euroobmočja, pri čemer je cilj programa hitra ponovna vzpostavitev trdnega in vzdržnega gospodarskega in finančnega stanja na Cipru.

Svet guvernerjev EMS je 24. aprila 2013 odločil, da Cipru načeloma odobri pomoč za stabilnost, pri čemer je odobril Memorandum o soglasju o posebnem gospodarskopolitičnem pogojevanju (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju) ter njegov podpis s strani Komisije v imenu EMS. Upravni odbor EMS je 8. maja 2013 odobril sporazum o finančni pomoči.

Cilji programa makroekonomskega prilagajanja so povrnitev zaupanja finančnih trgov, ponovna vzpostavitev ustreznega makroekonomskega ravnovesja in omogočanje ponovne vzpostavitve trajnostne gospodarske rasti. Za doseganje teh ciljev program temelji na treh stebrih. Prvi steber je strategija za finančni sektor, ki temelji na prestrukturiranju in zmanjšanju finančnih institucij ter okrepitvi nadzora nad njimi, pri čemer si je treba prizadevati za reševanje kapitalskega in likvidnostnega primanjkljaja. Drugi steber je ambiciozna strategija za fiskalno konsolidacijo, ki temelji na prizadevanjih za konsolidacijo, ki so se začela leta 2012, zlasti na ukrepih za zmanjšanje primarnih tekočih izdatkov, okrepitev javnofinančnih prihodkov, izboljšanje delovanja javnega sektorja in ohranjanje fiskalne konsolidacije v srednjeročnem obdobju. Njen cilj je srednjeročno zmanjšati čezmerni javnofinančni primanjkljaj in znatno zmanjšati delež bruto javnega dolga v BDP. Organi so zavezani, da bodo do leta 2016 zmanjšali primanjkljaj pod 3 % BDP. Še naprej je treba ustrezno izvajati strukturne in druge sklade EU ter pobude politike EU, namenjene ustvarjanju delovnih mest in krepitvi rasti. To bo prispevalo k dolgoročni rasti Cipra. Tretji steber vključuje ambiciozen program strukturnih reform, ki podpira konkurenčnost ter trajnostno in uravnoteženo rast v skladu s priporočili za posamezno državo, ki so bila naslovljena na Ciper leta 2012, in omogoča odpravo makroekonomskih neravnovesij. Ob upoštevanju Priporočila Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mlade[1] bi bilo treba povečati možnosti za mlade in njihovo zaposljivost.

Triletni program zajema obdobje od sredine leta 2013 do sredine leta 2016.

V skladu s členom 1(2) Sklepa 2013/236/EU je Komisija v povezavi z ECB in po potrebi z MDS izvedla peti pregled napredka pri izvajanju dogovorjenih ukrepov, pa tudi njihove učinkovitosti ter ekonomskega in socialnega vpliva. Posledično je bil memorandum o soglasju posodobljen na področjih reforme finančnega sektorja, fiskalne politike in strukturnih reform. Kar zadeva finančni sektor, revidirani memorandum o soglasju določa, da bodo organi preučili možnosti za nadaljnjo liberalizacijo zunanjih omejevalnih ukrepov šele po uspešnem zaključku celovite ocene in nemotenem prehodu na enotni mehanizem nadzora (EMN). Ta liberalizacija, ki se bo izvajala ob pravočasnem posvetovanju s Komisijo, ECB in MDS ter obveščanju EMS, bo združljiva s stabilnostjo finančnega sektorja in ohranjanjem zadostnih likvidnostnih rezerv. Revidirani memorandum o soglasju določa tudi posodobljeni načrt za postopno omilitev teh omejevalnih ukrepov. Poleg navedenega zahteva sprejetje dodatnih ukrepov za krepitev bančnega upravljanja slabih posojil. Prav tako vključuje določbo o nadaljnjih ukrepih na podlagi revizije iz leta 2013 glede posameznih finančnih institucij, vključno z odreditvijo morebitnih sankcij in objavo dokončnega sklepa. Revidirani memorandum o soglasju poleg tega vključuje zahtevo po dodatnih ukrepih za izboljšanje operativne zmogljivosti skupine zadrug. Vključuje tudi dva prejšnja ukrepa, tj. sprejetje, v Svetu ministrov, novega celovitega okvira o ustreznih postopkih v primeru insolventnosti pravnih in fizičnih oseb ter sprejetje, v ciprskem predstavniškem domu, sprememb pravnega okvira v zvezi z zasegom premoženja, zavarovanega s hipoteko, pri čemer podrobneje opredeljuje potrebne elemente teh dveh okvirov. Kar zadeva fiskalno politiko, je bil ciljni primarni javnofinančni primanjkljaj za leto 2014 prilagojen navzdol na največ 210 milijonov EUR (1,3 % BDP), da se upoštevajo fiskalni rezultati v prvi polovici leta 2014. Poleg navedenega se v skladu z revidiranim memorandumom o soglasju zahteva predložitev predloga za zagotovitev fiskalne nevtralnosti reforme sistema socialnega varstva ter za dosego ciljnega javnofinančnega primanjkljaja za leto 2015. Obenem je bil cilj primarnega presežka za leto 2017 popravljen navzdol, da se v obdobju 2017‒2018 omogoči nemotena javnofinančna prilagoditev. Na področju fiskalno-strukturnih in strukturnih reform revidirani memorandum o soglasju določa nadaljnje ukrepe za izvedbo procesa privatizacije ciprskega pristaniškega organa in ciprskega organa za električno energijo. Na področju upravljanja davkov in izpolnjevanja davčnih obveznosti se v skladu z revidiranim memorandumom zahteva imenovanje novega komisarja in dveh namestnikov za novo ustanovljeni davčni oddelek, vzpostavitev skupne podatkovne zbirke o davčnih zavezancih ter sprejetje potrebne sekundarne zakonodaje za izvajanje okrepljenih pooblastil za pobiranje davkov. V revidiranem memorandumu o soglasju je določeno tudi, da bo leta 2015 izvedena reforma sistema obdavčitve nepremičnin. Kar zadeva reformo sistema socialnega varstva, revidirani memorandum o soglasju določa vzpostavitev nacionalnega registra pravic, na podlagi katerega bo nadzorna enota pripravila ocenjevalno poročilo o reformi sistema socialnega varstva, da se zagotovi proračunska nevtralnost. Kar zadeva zakonsko ureditev stanovanjskega trga, so vključene dodatne zahteve za pospešitev izdajanja listin o lastništvu. Na področju turizma bodo ocenjeni členi veljavnega ciprskega zakona o turističnih organizacijah, ki bi lahko ovirali konkurenco, na področju energije pa bo opravljena predhodna ocena tehničnega in ekonomskega potenciala za nadaljnje povečanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov ter neto cene različnih virov obnovljive energije v primerjavi s konvencionalnimi viri primarne energije. Revidirani memorandum o soglasju poleg tega od ciprskih organov zahteva, da oblikujejo ukrepe za izboljšanje zmogljivosti in povečanje neodvisnosti regulativnega organa za energijo (CERA).

Zaradi začetka veljavnosti Uredbe (EU) št. 472/2013 je treba program makroekonomskega prilagajanja sprejeti v obliki izvedbenega sklepa Sveta. Komisija zaradi pravne jasnosti in varnosti predlaga ponovno sprejetje programa na podlagi člena 7(2) Uredbe (EU) št. 472/2013. Vsebina programa je v bistvu enaka vsebini programa, ki je bil odobren s Sklepom Sveta 2013/236/EU, vendar vključuje tudi rezultate pregleda, opravljenega v skladu s členom 1(2) Sklepa 2013/236/EU. Hkrati se predlaga razveljavitev Sklepa Sveta 2013/236/EU.

Predlagani sklep bo zagotovil popolno skladnost med okvirom večstranskega nadzora na ravni Unije, določenega s Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU), in političnim pogojevanjem, na katerem temelji program ekonomskega prilagajanja. Skladnost glede obveznosti poročanja in spremljanja določa zlasti člen 10 Uredbe (EU) št. 472/2013.

2014/0248 (NLE)

Predlog

IZVEDBENI SKLEP SVETA

o spremembi Izvedbenega sklepa 2013/463/EU o odobritvi programa makroekonomskega prilagajanja za Ciper

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo[2], zlasti člena 7(2) in (5) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Uredba (EU) št. 472/2013 se uporablja za države članice, ki so na dan začetka njene veljavnosti že prejemale finančno pomoč, vključno s pomočjo iz Evropskega mehanizma za stabilnost (EMS).

(2) Uredba (EU) št. 472/2013 določa pravila za odobritev programa makroekonomskega prilagajanja za države članice, ki prejemajo finančno pomoč, ta pa morajo biti v skladu s Pogodbo o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost (EMS).

(3) Svet je 25. aprila 2013 glede prošnje Cipra za finančno pomoč iz EMS z dne 25. junija 2012 s Sklepom 2013/236/EU[3] odločil, da mora Ciper dosledno izvajati program makroekonomskega prilagajanja.

(4) Svet guvernerjev EMS je 24. aprila 2013 odločil, da Cipru načeloma odobri pomoč za stabilnost, pri čemer je odobril Memorandum o soglasju o posebnem gospodarskopolitičnem pogojevanju (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju) ter njegov podpis s strani Komisije v imenu EMS.

(5) V skladu s členom 1(2) Sklepa Sveta 2013/236/EU je Komisija v povezavi z Evropsko centralno banko (ECB) in po potrebi z Mednarodnim denarnim skladom (MDS) izvedla peti pregled napredka pri izvajanju dogovorjenih ukrepov, pa tudi njihove učinkovitosti ter ekonomskega in socialnega vpliva. Na podlagi tega pregleda je bil obstoječi program makroekonomskega prilagajanja dopolnjen tako, da odraža ukrepe, ki so jih ciprski organi izvedli v drugem četrtletju leta 2014.

(6) Zaradi začetka veljavnosti Uredbe (EU) št. 472/2013 je bil program makroekonomskega prilagajanja sprejet v obliki izvedbenega sklepa Sveta[4]. Program je bil zaradi pravne jasnosti in varnosti ponovno sprejet na podlagi člena 7(2) Uredbe (EU) št. 472/2013. Vsebina programa je ostala enaka tisti, ki je bila odobrena s Sklepom Sveta 2013/236/EU, vendar je vključevala tudi rezultate pregleda, opravljenega v skladu s členom 1(2) Sklepa 2013/236/EU. Hkrati je bil Sklep Sveta 2013/236/EU razveljavljen.

(7) Izvedbeni sklep Sveta 2013/463/EU je bil spremenjen s Sklepom 2014/169/EU. Glede na najnovejši razvoj bi ga bilo treba ponovno spremeniti.

(8) Komisija je v povezavi z ECB in MDS izvedla peti pregled napredka pri izvajanju dogovorjenih ukrepov, pa tudi njihove učinkovitosti ter ekonomskega in socialnega vpliva. Na podlagi tega pregleda bi bilo treba izvesti spremembe na področjih reforme finančnega sektorja, fiskalne politike in strukturnih reform, zlasti v zvezi s: (i) posodobljenim načrtom za postopno omilitev zunanjih omejevalnih ukrepov, glede katerih se organi zavežejo, da jih bodo začeli izvajati šele po uspešnem zaključku celovite ocene in nemotenem prehodu na enotni mehanizem nadzora (EMN); (ii) dodatnimi ukrepi za krepitev bančnega upravljanja slabih posojil; (iii) zahtevo po nadaljnjih ukrepih na podlagi revizije iz leta 2013 glede posameznih finančnih institucij, vključno z odreditvijo morebitnih sankcij in objavo dokončnega sklepa; (iv) zahtevo po dodatnih ukrepih za izboljšanje operativne zmogljivosti skupine zadrug; (v) novim celovitim okvirom o ustreznih postopkih v primeru insolventnosti pravnih in fizičnih oseb, ki ga sprejme Svet ministrov, ter spremembami pravnega okvira v zvezi z zasegom premoženja, zavarovanega s hipoteko, ki jih sprejme ciprski predstavniški dom (dva prejšnja ukrepa), s podrobnejšo opredelitvijo potrebnih elementov teh dveh okvirov; (vi) prilagoditvijo ciljnega primarnega javnofinančnega primanjkljaja za leto 2014 na največ 210 milijonov EUR (1,3 % BDP), da se upoštevajo fiskalni rezultati v prvi polovici leta 2014, predložitvijo predloga za zagotovitev fiskalne nevtralnosti reforme sistema socialnega varstva ter za dosego ciljnega javnofinančnega primanjkljaja za leto 2015, pri čemer je bil cilj primarnega presežka za leto 2017 popravljen navzdol na 2,5 %, da se v obdobju 2017‒2018 omogoči nemotena javnofinančna prilagoditev; (vii) določitvijo nadaljnjih ukrepov za izvedbo procesa privatizacije ciprskega pristaniškega organa in ciprskega organa za električno energijo; (viii) imenovanjem novega komisarja in dveh namestnikov za novo ustanovljeni davčni oddelek, vzpostavitvijo skupne podatkovne zbirke o davčnih zavezancih ter sprejetjem potrebne sekundarne zakonodaje za izvajanje okrepljenih pooblastil za pobiranje davkov; (ix) izvedbo reforme sistema obdavčitve nepremičnin v letu 2015; (x) vključitvijo dodatnih zahtev v zvezi z zakonsko ureditvijo stanovanjskega trga za pospešitev izdajanja listin o lastništvu; (xi) predložitvijo osnutka akcijskega načrta za odpravo sodnih zaostankov, pripravo podrobnih statističnih podatkov o sodnih zaostankih in trajanju postopkov ter za ustanovitev upravnega sodišča; (xii) oceno členov veljavnega ciprskega zakona o turističnih organizacijah, ki bi lahko ovirali konkurenco; ter (xiii) predhodno oceno tehničnega in ekonomskega potenciala za nadaljnje povečanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov ter neto cene različnih virov obnovljive energije v primerjavi s konvencionalnimi viri primarne energije, skupaj z ukrepi za izboljšanje zmogljivosti in povečanje neodvisnosti regulativnega organa za energijo (CERA).

(9) Komisija bi morala med celotnim postopkom izvajanja ciprskega celovitega svežnja politik zagotavljati dodatne nasvete glede politik ter tehnično pomoč na specifičnih področjih. Država članica, ki se pri izvajanju programa makroekonomskega prilagajanja srečuje z nezadostnimi upravnimi zmogljivostmi, zaprosi Komisijo za tehnično pomoč, slednja pa lahko v ta namen sestavi skupine strokovnjakov.

(10) Ciprski organi bi morali v skladu z obstoječimi nacionalnimi predpisi in praksami v pripravo, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje programa makroekonomskega prilagajanja vključiti socialne partnerje in organizacije civilne družbe –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Člen 2 Izvedbenega sklepa 2013/463/EU se spremeni:

(1) odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5. Za ponovno vzpostavitev trdnega finančnega sektorja Ciper (i) nadaljuje izvajanje prestrukturiranja bančnega sektorja in sektorja zadružnih kreditnih institucij, (ii) nadaljuje krepitev nadzora in urejanja v okviru prehoda na EMN, ki trenutno poteka, (iii) izvede reformo okvira prestrukturiranja dolga ter (iv) postopno odpravi omejevalne ukrepe v skladu s časovnim načrtom, pri čemer hkrati zagotavlja finančno stabilnost. V okviru programa so določeni naslednji ukrepi in rezultati:

(a) zagotavljanje natančnega spremljanja likvidnosti bančnega sektorja. Začasne omejitve prostega pretoka kapitala (med drugim omejitve dvigov gotovine, plačil in prenosa sredstev) se natančno spremljajo. Postopna omilitev zunanjih omejevalnih ukrepov bo združljiva s stabilnostjo finančnega sektorja in ohranjanjem zadostnih likvidnostnih rezerv. Centralna banka Cipra bo v zvezi z izvajanjem omejitev opravljala inšpekcije na kraju samem in po potrebi sprejela ustrezne nadzorne ukrepe. Organi bodo preučili možnosti za nadaljnjo liberalizacijo zunanjih omejevalnih ukrepov šele po uspešnem zaključku celovite ocene in nemotenem prehodu na EMN. Cilj je doseči, da se nadzor izvaja le tako dolgo, kot je to nujno za obvladovanje resnih tveganj za stabilnost finančnega sistema. Časovni načrt za postopno omilitev omejevalnih ukrepov bo posodobljen na podlagi rezultatov celovite ocene in objavljen. V načrtih glede financiranja in kapitala domačih bank, ki so odvisne od financiranja centralne banke ali prejemanja državne pomoči, je treba stvarno upoštevati pričakovano zmanjšanje finančnega vzvoda v bančnem sektorju, njihov cilj pa mora biti zmanjšati odvisnost od najemanja posojil pri centralnih bankah ter hkrati preprečiti hitro prodajo premoženja in kreditni krč;

(b) prilagoditev minimalnih kapitalskih zahtev ob upoštevanju parametrov ocene bilance stanja in testa izjemnih situacij za celotno EU;

(c) zagotavljanje, da so pred dodelitvijo kakršne koli državne pomoči vsi načrti prestrukturiranja uradno odobreni v skladu s pravili o državni pomoči. Kadar drugi ukrepi ne zadoščajo, lahko banke, ki jim primanjkuje kapitala, v skladu s postopki državne pomoči prosijo za pomoč države za dokapitalizacijo. Banke z načrti prestrukturiranja poročajo o napredku pri izvajanju zadevnih načrtov;

(d) zagotovitev vzpostavitve in delovanja evidence posojil;

(e) ob upoštevanju prehoda na EMN, zagotovitev celovitega izvajanja regulativnega okvira v zvezi z odobritvijo kreditov ter oslabitvijo in zagotavljanjem sredstev;

(f) uvedba zahtev po obveznem razkritju za zagotovitev, da bodo banke redno poročale organom in trgom o napredku pri prestrukturiranju svojega poslovanja;

(g) zagotovitev revizije direktive o upravljanju, v kateri bo med drugim določena interakcija med oddelki bank za notranjo revizijo in nadzorniki bank;

(h) krepitev upravljanja bank, vključno s prepovedjo dajanja posojil neodvisnim članom odbora ali z njimi povezanim osebam;

(i) zagotovitev potrebnega osebja in izvedba sprememb zaradi nove odgovornosti Centralne banke Cipra, vključno z zagotovitvijo ločevanja med nalogami reševanja in nadzornimi nalogami ter prenosom enotnega pravilnika v nacionalno pravo, vključno z direktivo o sanaciji in reševanju bank ter direktivo o sistemih zajamčenih vlog;

(j) okrepitev upravljanja slabih posojil ob upoštevanju novega razvoja in časovnih okvirov EMN. To vključuje zlasti: pregled kodeksa ravnanja ter politik in praks bank na področju upravljanja zaostalih plačil; spremljanje ciljev prestrukturiranja, ki jih je določila Centralna banka Cipra; ukrepe za zagotovitev, da posojilodajalci dobijo zadostne finančne podatke o finančnem položaju posojilojemalcev ter da lahko zahtevajo, pridobijo in uveljavijo zaseg denarnega dobroimetja in prihodkov posojilojemalcev, ki so v zaostanku s plačili; ukrepe, s katerimi se posojilodajalcem omogoči in olajša prenos obstoječih posameznih posojil, skupaj z vsemi zavarovanji s premoženjem in vrednostnimi papirji, na tretje osebe, ne da bi morali pred tem pridobiti soglasje posojilojemalca;

(k) omilitev omejitev glede zasega premoženja, uporabljenega za zavarovanje. To spremlja pripravo zakonodaje na podlagi celovitega okvira reform, ki določa ustrezne postopke v primeru insolventnosti pravnih in fizičnih oseb ter zagotavlja nemoteno in učinkovito delovanje revidiranih okvirov glede uresničitve hipoteke in insolventnosti. Poleg tega se po reformi novi pravni okvir za prestrukturiranje dolga zasebnega sektorja pregleda in po potrebi se določijo dodatni ukrepi;

(l) dokončanje harmonizacije urejanja in nadziranja zadružnih kreditnih institucij z urejanjem in nadziranjem poslovnih bank;

(m) zagotovitev, da skupina zadrug skrbi za pravočasno in popolno izvedbo dogovorjenega načrta za prestrukturiranje ter sprejme dodatne ukrepe za povečanje svoje operativne zmogljivosti, zlasti na področjih upravljanja zaostalih plačil, informacijskega sistema za upravljanje, vodenja in zmogljivosti upravljanja;

(n) nadaljnja krepitev okvira za boj proti pranju denarja in izvajanje akcijskega načrta za zagotavljanje uporabe izboljšanih praks v zvezi s skrbnim preverjanjem strank in preglednostjo subjektov v skladu z najboljšimi praksami, pri čemer se testiranje izjemnih situacij vključi v redni nadzor nad bankami zunaj njihove lokacije.“;

(2) v odstavku 8 se točka (e) nadomesti z naslednjim:

„(e) sprejetje zakona za vzpostavitev trdnega sistema korporativnega upravljanja za podjetja v državni lasti in v delni državni rasti ter izvedba načrta privatizacije, da bi se izboljšala gospodarska učinkovitost in ponovno vzpostavilo vzdržno zadolževanje;“;

(3) odstavek 13 se nadomesti z naslednjim:

„13. Pospeši obravnavo sodnih primerov in do konca programa odpravi sodne zaostanke. Ciper sprejme spodbude za povečanje konkurenčnosti v sektorju turizma z izvajanjem konkretnega akcijskega načrta, ki bo omogočil doseganje količinsko opredeljenih ciljev iz, med drugim, pred kratkim revidirane strategije za turizem za obdobje 2011–2015, in s spremembo ciprskega zakona o turističnih organizacijah oz. tistih njegovih členov, ki bi lahko ovirali konkurenco v turističnem sektorju. Ciper izvaja letalsko-politično strategijo, ki bo omogočila prilagoditev zunanje letalske politike Cipra ob upoštevanju zunanje letalske politike EU in sporazumov EU o letalskem prometu, pri čemer se hkrati zagotovijo ustrezne povezave v letalskem prometu.“;

(4) v odstavku 14 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b) celovit pregled regulativnega režima in ureditve trga prestrukturiranega energetskega sektorja in sektorja plina, vključno s predhodno oceno možnosti za povečanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov, in“;

(5) odstavek 16 se nadomesti z naslednjim:

„16. Ciper pri oblikovanju celovite in skladne strategije rasti to strategijo vključi v svoj nacionalni institucionalni okvir tako, da se zagotovi učinek vzvoda za reformi javne uprave in upravljanja javnih financ, ki se izvajata, ter za druge zaveze v ciprskem programu makroekonomskega prilagajanja in zadevne pobude EU, pri čemer se upošteva partnerski sporazum za izvajanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Strategijo za rast bo oblikoval, usklajeval in izvajal en sam organ, ki se bo razvil iz že ustanovljene projektne skupine za rast in bo del nacionalnega institucionalnega okvira.“

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Republiko Ciper.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik […]

[1] UL C 120, 26.4.2013, str. 1.

[2] UL L 140, 27.5.2013, str. 1.

[3] Sklep Sveta 2013/236/EU z dne 25. aprila 2013, naslovljen na Ciper, o posebnih ukrepih za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti in trajnostne rasti (UL L 141, 28.5.2013, str. 32).

[4] Izvedbeni sklep Sveta 2013/463/EU z dne 13. septembra 2013 o odobritvi programa makroekonomskega prilagajanja za Ciper in razveljavitvi Sklepa Sveta 2013/236/EU (UL L 250, 20.9.2013, str. 40).