[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 7.4.2008

COM(2008) 172 konč.

2008/0067 (CNS)

Predlog

SKLEP SVETA

o upravičenosti srednjeazijskih držav v skladu s Sklepom Sveta 2006/1016/ES o odobritvi jamstva Skupnosti Evropski investicijski banki za izgube pri posojilih in jamstvih za projekte zunaj Skupnosti.

{SEC(2008) 417}

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Ozadje predloga |

110 | Razlogi za predlog in njegovi cilji Namen tega predloga sklepa Sveta je ugotoviti, ali je pet srednjeazijskih držav, to so Kazahstan, Kirgiška republika, Tadžikistan, Turkmenistan in Uzbekistan, upravičenih do financiranja Evropske investicijske banke („EIB“) na podlagi jamstva Skupnosti v skladu s Sklepom Sveta 2006/1016/ES. V skladu s členom 2 Sklepa Sveta 2006/1016/ES se za aktiviranje mandata EIB v teh državah odloči Svet na podlagi predloga Komisije. |

120 | Splošno ozadje Evropski svet je na svojem zasedanju 21. in 22. junija 2007 sprejel strategijo EU za novo partnerstvo s Srednjo Azijo („strategija“). Strategija pomeni splošni okvir za odnose EU s Srednjo Azijo ter vključuje naslednja področja, ki so še zlasti pomembna za financiranje EIB: človekove pravice, odgovorno vodenje države in demokracija, gospodarski razvoj, trgovina in naložbe, energetika ter prometna in okoljska politika. Strategija gradi na napredku, ki so ga te srednjeazijske države dosegle po pridobitvi neodvisnosti, ter na rezultatih, doseženih ob izvajanju raznih sporazumov o partnerstvu in sodelovanju ter trgovinskih sporazumov. Strategija, ki temelji na skupnih interesih EU in držav iz te regije, določa prednostne naloge EU za sodelovanje z regijo kot celoto, katerih izvajanje se prilagodi posebnim zahtevam posameznih srednjeazijskih držav in rezultatom, ki jih te dosegajo. Za okrepitev sodelovanja s srednjeazijskimi državami je v strategiji navedeno: „Okrepilo se bo sodelovanje z mednarodnimi finančnimi institucijami, vključno s Svetovno banko in Evropsko banko za obnovo in razvoj (EBOR). Evropska investicijska banka (EIB) bi morala prevzeti pomembno vlogo pri financiranju projektov, zanimivih za EU in Srednjo Azijo.“ Odkar so srednjeazijske države Kazahstan, Kirgiška republika, Tadžikistan, Turkmenistan in Uzbekistan postale neodvisne, se v gospodarskem in političnem pogledu precej hitro razvijajo.. Postale so suverene večetnične države, ki varujejo razumevanje med narodi in medversko povezovanje. S pristopom k OVSE so se zavezale vrednotam, standardom in obveznostim te organizacije. Ko so podpisale Milenijsko deklaracijo Združenih narodov, so si zastavile ambiciozne cilje glede trajnostnega razvoja, ki se odražajo v njihovih nacionalnih strateških dokumentih za zmanjšanje revščine ali podobnih nacionalnih strategijah za izboljšanje počutja njihovega prebivalstva. V okviru strategije se je EU zavezala, da bo z vsako srednjeazijsko državo vzpostavila redni, v rezultate usmerjeni dialog o človekovih pravicah. EU ima sklenjene sporazume o partnerstvu in sodelovanju („sporazumi SPS“) z vsako od petih srednjeazijskih držav, vendar pa se sporazumi izvajajo samo s Kazahstanom, Kirgiško republiko in Uzbekistanom. Sporazuma SPS s Tadžikistanom in Turkmenistanom še niso ratificirale vse države članice EU. Ti sporazumi, sklenjeni na dvostranski ravni, zagotavljajo skupni regionalni okvir za sodelovanje med EU in vsemi petimi srednjeazijskimi državami. Sklep Sveta 2006/1016/ES določa, da bi se morala dejavnost EIB v Srednji Aziji usmeriti k pomembnim projektom s področja oskrbe z energijo in prenosa energije s čezmejnimi posledicami. Srednja Azija s svojimi znatnimi viri ogljikovodika in ugodnim geografskim položajem za prometne poti do evropskih trgov lahko prevzame pomembno vlogo pri zagotavljanju oskrbe EU z energijo. Po mnenju Komisije bi morale prevladujoče makroekonomske razmere v državah iz tega predloga tem omogočiti dostop do financiranja EIB, in sicer pod posebnimi pogoji za nekatere od njih. Dejansko gospodarstva Osrednje Azije v zadnjih letih dosegajo zelo hitro rast proizvodnje. Ta visoka rast BDP, ki je med najvišjimi na svetu in jo spodbujajo preudarne makroekonomske politike, pri najrevnejših državah iz regije (Kirgiški republiki in Tadžikistanu) pa dostop do obsežne in ugodne finančne pomoči več- in dvostranskih upnikov in donatorjev, je okrepila zunanje finance in izboljšala vzdržnost dolgov v regiji. Napredek pri zniževanju dolga in povečevanju uradnih rezerv je postavil regijo v boljši položaj pri blaženju šokov in obravnavanju razvojnih potreb. Vendar pa se gospodarske in finančne razmere v petih srednjeazijskih državah močno razlikujejo. Kazahstan, razvijajoče se gospodarstvo s srednje visokim dohodkom in pomemben izvoznik naravnih virov (predvsem ogljikovodikov), privablja velike tuje neposredne naložbe in ima dostop do mednarodnih kapitalskih trgov. Prav tako ugodne so tudi finančne razmere v Turkmenistanu, drugem pomembnem proizvajalcu in izvozniku ogljikovodikov. Druge tri države iz regije so precej revnejše z mnogo manj viri za izvoz (Uzbekistan ima velik potencial, vendar se mora še dodatno razviti), kljub temu opažajo precejšen napredek pri utrjevanju svojega finančnega položaja. Zunanji finančni položaj Kirgiške republike in Tadžikistana je še vedno šibek ter bi se lahko močno poslabšal, če bi ti dve državi najeli dodatna posojila brez posebnih ugodnosti. Zato je treba Kirgiški republiki in Tadžikistanu omogočiti dostop do financiranja EIB samo v okviru finančnih paketov z večjim deležem nepovratnih sredstev. Dejavnost EIB v teh državah ureja tristranski memorandum o soglasju, ki so ga 15. decembra 2006 podpisale Komisija, EIB in EBOR o sodelovanju v Vzhodni Evropi in na Južnem Kavkazu ter v Rusiji in Srednji Aziji. Zato bo dejavnost EIB v teh državah potekala v skladu z dejavnostjo EBOR v tej regiji. Komisija, EIB, EBOR, Črnomorska banka za trgovino in razvoj, Razvojna banka Sveta Evrope, Mednarodna banka za obnovo in razvoj, Mednarodna finančna korporacija in Nordijska investicijska banka so 13. julija 2007 podpisale večstranski memorandum o soglasju, ki vključuje sodelovanje s srednjeazijskimi državami. Več informacij o gospodarskem razvoju srednjeazijskih držav je na voljo v Delovnem dokumentu službe (SEC (2008) xxx). |

130 | Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog Kot je bilo že navedeno, predlog obravnava upravičenost srednjeazijskih držav v skladu s Sklepom Sveta 2006/1016/ES. |

140 | Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Predlog upošteva zahtevo Evropskega sveta, da bi morala Evropska investicijska banka postati dejavna v Srednji Aziji. Dejavnost EIB bo dopolnjevala drugo pomoč, ki jo zagotovi Komisija na podlagi instrumenta za razvojno sodelovanje. Vseh pet srednjeazijskih držav, Kazahstan, Kirgiška republika, Tadžikistan, Turkmenistan in Uzbekistan, je bilo tudi povabljenih k sodelovanju pri regionalnih pobudah in programih v okviru instrumentov evropskega sosedstva in partnerstva, katerih cilj je poglobiti odnose med EU in Srednjo Azijo. Komisija je 27. aprila 2007 sprejela Regionalni strateški dokument za pomoč Srednji Aziji v obdobju 2007 – 2013 in usmeritveni program za obdobje 2007 – 2010 na podlagi instrumenta za razvojno sodelovanje. Strategija za regionalno pomoč je zasnovana kot orodje za pomoč pri krepitvi političnega dialoga s srednjeazijskimi državami na regionalni in nacionalni ravni. Na regionalni ravni je usmerjena v utrjevanje vezi med EU, regijo in sosedskimi državami EU na področju prometa ter energetskega in komunikacijskega omrežja, na nacionalni ravni pa v upravljanje (upravljanje javnih financ in sodstva) in zmanjševanje revščine v najrevnejših državah (Kirgiški republiki in Tadžikistanu). Treba je predvsem zagotoviti najboljši vpliv in sinergijo, zato so prednostne naloge za nekatere srednjeazijske regionalne ukrepe na področju energetike, prometa in okolja usklajene s prednostnimi nalogami iz ustreznih regionalnih programov na podlagi instrumentov evropskega sosedstva in partnerstva ter se zanje lahko uporabi financiranje ES v okviru Vzhodnega regionalnega programa na podlagi instrumenta evropskega sosedstva in partnerstva (na podlagi člena 27 Uredbe o instrumentu evropskega sosedstva in partnerstva). Da se izrazi večja angažiranost EU v regiji, se bo proračun pomoči ES za Srednjo Azijo na podlagi novega finančnega okvira 2007 – 2013 močno povečal in bo skupno znašal 750 milijonov EUR (stalne cene), pri čemer se bo povprečna letna dodelitev regiji na podlagi instrumenta za razvojno sodelovanje zviševala z 58 milijonov EUR leta 2007 na 139 milijonov EUR leta 2013. Evropski svet je zaprosil Svet in Komisijo, naj redno spremljata napredek pri izvajanju strategije ter mu do sredine leta 2008 predložita poročilo o napredku. |

2. Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi in ocena učinka |

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi |

211 | Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil vprašancev Posvetovanje z EIB in EBOR je potekalo v okviru zasedanja usmerjevalnega odbora, ustanovljenega na podlagi tristranskega memoranduma o soglasju, ki so ga 15. decembra 2006 podpisale Komisija, EIB in EBOR, o sodelovanju v Vzhodni Evropi in na Južnem Kavkazu ter v Rusiji in Srednji Aziji. |

212 | Povzetek odgovorov in njihovo upoštevanje EIB in EBOR nista nasprotovali aktiviranju mandata EIB v Srednji Aziji. |

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj |

221 | Izvedensko mnenje ni bilo potrebno. |

230 | Ocena učinka Aktiviranje mandata EIB za pet srednjeazijskih držav bo potekalo v okviru Sklepa Sveta 2006/1016/ES. Zgornje meje financiranja EIB se ne bodo spremenile. Okvirna podomejitev za Azijo ostaja ena milijarda eurov. Druga proučevana možnost je bila, da se aktiviranje mandata EIB za pet srednjeazijskih držav ne predlaga. Vendar pa so menili, da ta možnost glede na priporočilo Evropskega sveta, naj EIB prevzame pomembno vlogo pri financiranju projektov, zanimivih za EU in Srednjo Azijo, ni ustrezna. |

3. Pravni elementi predloga |

305 | Povzetek predlaganih ukrepov Namen tega predloga sklepa Sveta je ugotoviti, ali je pet srednjeazijskih držav, to so Kazahstan, Kirgiška republika, Tadžikistan, Turkmenistan in Uzbekistan, upravičenih do financiranja EIB v skladu s Sklepom Sveta 2006/1016/ES. |

310 | Pravna podlaga V skladu s členom 2 Sklepa Sveta 2006/1016/ES bo zakonodajni predlog temeljil na členu 181a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. Treba je poudariti, da je Evropski parlament izpodbijal izbiro pravne podlage za sprejetje Sklepa Sveta 2006/1016/ES v tožbi za razveljavitev na Evropskem sodišču (Primer C-155/07), pri čemer je trdil, da je Sklep instrument razvojne politike, ki ga bi bilo treba sprejeti na dvojni pravni podlagi členov 179 in 181a ES in ne samo na podlagi člena 181a. Parlament je zaprosil Sodišče, naj v primeru, če se odloči v korist razveljavitve, potrdi učinke Sklepa Sveta 2006/1016/ES do sprejetja novega sklepa. Glede na navedeno je Komisija ta zakonodajni predlog predložila na podlagi člena 181a Pogodbe v skladu z zahtevami iz Sklepa Sveta 2006/1016/ES. |

329 | Načelo subsidiarnosti Predlog je v izključni pristojnosti Skupnosti. Zato se načelo subsidiarnosti ne uporablja. |

Načelo sorazmernosti Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti zaradi naslednjih razlogov: |

331 | Predlog se nanaša na izvajanje določbe iz obstoječega sklepa Sveta. |

332 | Predlog Skupnosti ter nacionalnim in lokalnim organom ne nalaga dodatnih finančnih ali upravnih obveznosti. |

Izbira instrumentov |

341 | Predlagani instrumenti: drugi. |

342 | Druga sredstva ne bi bila primerna zaradi naslednjega razloga: Sklep Sveta se zahteva v skladu s Sklepom Sveta 2006/1016/ES. |

4. Proračunske posledice |

401 | Predlog ne bo imel posledic za proračun Skupnosti. |

5. Dodatne informacije |

Klavzula o pregledu/reviziji/časovni omejitvi veljavnosti |

531 | Sklep Sveta 2006/1016/ES vključuje klavzulo o pregledu. |

532 | Sklep Sveta 2006/1016/ES vključuje klavzulo o reviziji. |

533 | Sklep Sveta 2006/1016/ES vključuje klavzulo o časovni omejitvi veljavnosti. |

2008/0067 (CNS)

Predlog

SKLEP SVETA

o upravičenosti srednjeazijskih držav v skladu s Sklepom Sveta 2006/1016/ES o odobritvi jamstva Skupnosti Evropski investicijski banki za izgube pri posojilih in jamstvih za projekte zunaj Skupnosti.

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 181a Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[1],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[2],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s členom 2 Sklepa Sveta 2006/1016/ES z dne 19. decembra 2006 o odobritvi jamstva Skupnosti Evropski investicijski banki za izgube pri posojilih in jamstvih za projekte zunaj Skupnosti[3] o upravičenosti držav, naštetih v Prilogi 1 in označenih z zvezdico („*“), ter drugih držav, ki jih ni v Prilogi 1, do financiranja EIB na podlagi jamstva Skupnosti odloči Svet od primera do primera v skladu s postopkom iz člena 181a (2) Pogodbe.

(2) V Prilogi 1 Sklepa Sveta 2006/1016/ES je med državami, označenimi z zvezdico („*“), naštetih pet srednjeazijskih držav, in sicer Kazahstan, Kirgiška republika, Tadžikistan, Turkmenistan in Uzbekistan.

(3) V strategiji EU za novo partnerstvo s Srednjo Azijo, ki jo je sprejel Evropski Svet na svojem zasedanju 21. in 22. junija 2007, je poudarjeno, da bi morala Evropska investicijska banka (EIB) prevzeti pomembno vlogo pri financiranju projektov, zanimivih za EU in Srednjo Azijo.

(4) Prevladujoče makroekonomske razmere v državah Srednje Azije, zlasti pa stanje na področju zunanjih financ in vzdržnosti dolga, so se v zadnjih letih izboljšale zaradi visoke gospodarske rasti in preudarnih makroekonomskih politik, zato je treba tem državam omogočiti dostop do financiranja EIB.

(5) Ker je zunanji finančni položaj Kirgiške republike in Tadžikistana še vedno šibek, bi morali ti dve državi najemati dodatna posojila samo pod ugodnejšimi pogoji. Zato naj se Kirgiški republiki in Tadžikistanu omogoči financiranje EIB samo v okviru finančnih paketov, ki vsebujejo znatni delež nepovratnih sredstev.

(6) Financiranje EIB v Srednji Aziji je treba izvajati v tesnem sodelovanju z Evropsko banko za obnovo in razvoj (EBOR), zlasti v skladu z določbami iz tristranskega Memoranduma o soglasju, ki so ga 15. decembra 2006 podpisale Komisija, EIB in EBOR o sodelovanju v Vzhodni Evropi in na Južnem Kavkazu ter v Rusiji in Srednji Aziji –

SKLENIL:

Člen 1

Kazahstan, Kirgiška republika, Tadžikistan, Turkmenistan in Uzbekistan so upravičeni do financiranja EIB na podlagi jamstva Skupnosti v skladu s Sklepom Sveta 2006/1016/ES.

Člen 2

Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] UL C, , str. .

[2] UL C, , str. .

[3] UL L 414, 95, 19.12.2006.