P8_TA(2017)0098

Palmovo olje in krčenje deževnih gozdov

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. aprila 2017 o palmovem olju in krčenju deževnih gozdov (2016/2222(INI))

(2018/C 298/01)

Evropski parlament,

— ob upoštevanju ciljev Združenih narodov na področju trajnostnega razvoja za obdobje 2015–2030,

— ob upoštevanju Pariškega sporazuma, sprejetega na 21. Konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (COP 21),

— ob upoštevanju tehničnega poročila Komisije z naslovom The impact of EU consumption on deforestation (2013-063) (1) (Vpliv potrošnje v EU na krčenje gozdov (2013-063)),

— ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. oktobra 2008 z naslovom Spopadanje z izzivi krčenja in propadanja gozdov z namenom preprečevanja podnebnih sprememb in izgube biotske raznovrstnosti (COM(2008)0645),

— ob upoštevanju amsterdamske izjave z dne 7. decembra 2015 z naslovom Towards Eliminating Deforestation from Agricultural Commodity Chains with European Countries (Odprava krčenja gozdov iz kmetijskih dobavnih verig evropskih držav), v kateri se podpira, da bi bila dobavna veriga palmovega olja do leta 2020 popolnoma trajnostna, nezakonito krčenje gozdov pa odpravljeno,

— ob upoštevanju obljube vlad petih držav članic in podpisnic amsterdamske izjave, tj. Danske, Nemčije, Francije, Združenega kraljestva in Nizozemske, da bodo podprle sistem, s katerim bo industrija palmovega olja do leta 2020 postala popolnoma trajnostna,

— ob upoštevanju evropske strategije za nizkoogljično mobilnost iz julija 2016 in predloga Komisije z dne 30. novembra 2016 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (prenovitev) (COM(2016)0767),

— ob upoštevanju študije z dne 4. oktobra 2016, ki jo je naročila in financirala Komisija, z naslovom The land use change impact of biofuels consumed in the EU: Quantification of area and greenhouse gas impacts (Vpliv uporabe biogoriv v EU na spremembe v rabi zemljišč: količinska ocena obsega in vpliva toplogrednih plinov),

— ob upoštevanju poročila z naslovom Globiom: the basis for biofuel policy post-2020 (Globiom: osnova za politiko biogoriv po letu 2020),

— ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 18/2016 o sistemu EU za certificiranje trajnostnih biogoriv,

— ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o biološki raznovrstnosti,

— ob upoštevanju Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES),

— ob upoštevanju Nagojskega protokola o dostopu do genskih virov ter pošteni in pravični delitvi koristi, ki izhajajo iz njihove uporabe, h Konvenciji o biološki raznovrstnosti, ki je bil sprejet 29. oktobra 2010 v Nagoji na Japonskem, veljati pa je začel 12. oktobra 2014,

— ob upoštevanju strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 in z njo povezanim vmesnim pregledom (2),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. februarja 2016 o vmesnem pregledu strategije EU za biotsko raznovrstnost (3),

— ob upoštevanju kongresa Mednarodne zveze za ohranjanje narave na Havajih leta 2016 in njegovega predloga št. 066 o blaženju vpliva širjenja industrije palmovega olja na biotsko raznovrstnost,

— ob upoštevanju Deklaracije Združenih narodov o pravicah domorodnih ljudstev (UNDRIP),

— ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

— ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in mnenj Odbora za razvoj, Odbora za mednarodno trgovino ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0066/2017),

A. ker je Evropska unija ratificirala Pariški sporazum in bi morala imeti pomembno vlogo pri doseganju ciljev na področju boja proti podnebnim spremembam ter varstva okolja in trajnostnega razvoja;

B. ker je imela EU odločilno vlogo pri določanju ciljev trajnostnega razvoja, ki so tesno povezani s problematiko palmovega olja (cilji št. 2, 3, 6, 14, 16, 17, zlasti pa št. 12, 13 in 15);

C. ker se je EU v okviru Agende 2030 o trajnostnem razvoju obvezala, da bo spodbujala trajnostno gospodarjenje z vsemi vrstami gozdov, zaustavila krčenje gozdov, obnovila degradirane gozdove ter bistveno povečala pogozdovanje in obnovo gozdov na svetovni ravni do leta 2020; ker se je v okviru Agende 2030 tudi obvezala, da bo zagotovila trajnostne vzorce proizvodnje in potrošnje, spodbujala podjetja, naj prevzamejo trajnostne prakse in v svoj cikel poročanja vključijo informacije o trajnosti, ter spodbujala trajnostne prakse v javnih naročilih, in sicer v skladu z nacionalnimi politikami in prednostnimi nalogami na svetovni ravni do leta 2020;

D. ker je veliko dejavnikov, ki povzročajo krčenje gozdov po svetu, med katerimi je tudi pridelava primarnih kmetijskih proizvodov, kot so soja, govedina, koruza in palmovo olje;

E. ker je skoraj polovica (49 %) vsega nedavnega krčenja tropskih gozdov posledica nezakonitega krčenja zaradi komercialnega kmetijstva in ker je za to uničevanje krivo čezmorsko povpraševanje po primarnih kmetijskih proizvodih, med katerimi so tudi palmovo olje, govedina, soja in lesni proizvodi; ker se ocenjuje, da se zaradi nezakonite pretvorbe tropskih gozdov za komercialno kmetijstvo vsako leto ustvari 1,47 gigatone ogljika, kar je enakovredno 25 % letnih emisij iz fosilnih goriv v EU (4);

F. ker so bili požari leta 2015 v Indoneziji in na Borneu, ki so posledica podnebnih sprememb, sprememb v rabi zemljišč in krčenja gozdov, najhujši v zadnjih skoraj dveh desetletjih; ker je verjetno, da bodo v teh regijah izjemno sušna obdobja vse pogostejša, če ne bodo sprejeti usklajeni ukrepi za preprečevanje požarov;

G. ker je zaradi požarov v Indoneziji in na Borneu 69 milijonov prebivalcev izpostavljeno onesnaževanju zraka, ki je škodljivo zdravju, in ker je zaradi njih prezgodaj umrlo tisoče ljudi;

H. ker so požari v Indoneziji običajno posledica krčenja zemljišča za nasade oljne palme in druge kmetijske namene; ker je 52 % požarov v Indoneziji v letu 2015 zagorelo na šotiščih, bogatih z ogljikom, tako da je ta država postala eden največjih povzročiteljev globalnega segrevanja na svetu (5);

I. ker številne države proizvajalke nimajo natančnih kart nasadov oljne palme s koncesijo in javnih zemljiških knjig in ker je zato težko ugotoviti, kdo je odgovoren za gozdne požare;

J. ker je EU v okviru newyorške deklaracije pristala, da bo pomagala pri doseganju cilja zasebnega sektorja glede odprave krčenja gozdov zaradi pridelave primarnih kmetijskih proizvodov, kot so palmovo olje, soja, papir in izdelki iz govejega mesa, najkasneje do leta 2020 in da bo pri tem upoštevala, da imajo številna podjetja še ambicioznejše cilje;

K. ker se je EU leta 2008 zavezala, da bo do leta 2020 zmanjšala krčenje gozdov za najmanj polovico in do leta 2030 zaustavila nadaljnjo izgubo gozdnih površin po svetu;

L. ker so dragoceni tropski ekosistemi, ki pokrivajo komaj 7 % zemeljske površine, pod vse hujšim pritiskom zaradi krčenja gozdov; ker zaradi ustvarjanja nasadov oljne palme prihaja do obsežnih gozdnih požarov, izsuševanja rek, erozije tal, izgubljanja podtalnice, onesnaževanja voda in splošnega izgubljanja biotske raznovrstnosti, kar povzroča izgubo številnih ekosistemskih storitev in močno vpliva na podnebje ter ohranjanje naravnih virov in globalnega okolja za sedanje in prihodnje generacije;

M. ker ima potrošnja palmovega olja in njegovih predelanih proizvodov pomembno vlogo pri vplivanju potrošnje v EU na krčenje gozdov po svetu;

N. ker naj bi se na splošno povpraševanje po rastlinskih oljih povečalo (6), povpraševanje po palmovem olju pa naj bi se po ocenah do leta 2050 podvojilo (7); ker je bilo od 70-ih let 20. stoletja do danes 90 % rasti pridobivanja palmovega olja osredotočene v Indoneziji in Maleziji; ker se poleg tega gojenje oljne palme širi tudi v druge azijske države, pa tudi v Afriko in Latinsko Ameriko, kjer ves čas nastajajo novi nasadi, že obstoječi pa se širijo, kar bo povzročilo dodatno okoljsko škodo; ker bi bilo potrebnih še več obdelovalnih zemljišč, če bi palmovo olje nadomestili z drugimi rastlinskimi olji;

O. ker je obsežna uporaba palmovega olja predvsem posledica njegove nizke cene, ki jo je mogoče zagotavljati s širjenjem nasadov oljne palme na območjih izkrčenih gozdov; ker se poleg tega uporaba palmovega olja v živilski industriji sklada z vzorcem množične in netrajnostne proizvodnje in potrošnje ter je v nasprotju z uporabo in spodbujanjem sestavin in proizvodov, ki so pridobljeni ekološko ter so kakovostni in lokalni;

P. ker se palmovo olje vse pogosteje uporablja kot biogorivo in v predelanih živilih (trenutno ga že vsebuje okoli 50 % embaliranega blaga);

Q. ker nekatera podjetja, ki trgujejo s palmovim oljem, ne morejo z gotovostjo dokazati, da palmovo olje v njihovi dobavni verigi ni povezano s krčenjem gozdov, izgubljanjem podtalnice ali onesnaževanjem okolja in da se pri njegovem pridobivanju dosledno spoštujejo temeljne človekove pravice in ustrezni socialni standardi;

R. ker mora Komisija v skladu s sedmim okoljskim akcijskim programom izvesti presojo vplivov na okolje v globalnem kontekstu, oceniti potrošnjo hrane in drugih dobrin v Uniji in po potrebi oblikovati predloge politike, s katerimi bi obravnavali ugotovitve te presoje, ter razmisliti o oblikovanju akcijskega načrta Unije proti krčenju in degradaciji gozdov;

S. ker namerava Komisija izvesti študije o krčenju gozdov in palmovem olju;

T. ker niso znane skupne emisije toplogrednih plinov zaradi sprememb v rabi zemljišč, povezanih s palmovim oljem; ker je treba izboljšati znanstvene ocene na tem področju;

U. ker v državah proizvajalkah niso na voljo zanesljivi podatki o zemljiških površinah, ki so namenjene dovoljenemu ali nedovoljenemu gojenju oljnih palm; ker to že v izhodišču ovira sprejete ukrepe za potrjevanje trajnostnega porekla palmovega olja;

V. ker je bilo leta 2014 v EU 60 % vsega palmovega olja uvoženega za energetski sektor, pri čemer je bilo 46 % uvoženega palmovega olja uporabljenega kot gorivo v prometu (šestkrat več kot leta 2010), 15 % pa za proizvodnjo elektrike in toplote;

W. ker se ocenjuje, da naj bi količina zemljišč, ki se na svetu pretvorijo v palmove nasade za pridobivanje biodizla, do leta 2020 znašala milijon hektarov, od tega naj bi 0,57 milijona hektarov izkrčili v pragozdovih jugovzhodne Azije (8);

X. ker je strategija EU 2020 za biogoriva povzročila, da se je spremenila raba zemljišč na skupno 8,8 milijona hektarih površine, od tega na 2,1 milijona hektarih v jugovzhodni Aziji zaradi širjenja nasadov oljne palme, kjer so bili prej na polovici zemljišč tropski gozdovi in šotišča;

Y. ker se s krčenjem deževnih gozdov uničujejo naravni habitati več kot polovice svetovnih živalskih vrst in več kot tretjine svetovnih rastlinskih vrst ter se ogroža njihovo preživetje; ker v deževnih gozdovih živijo nekatere najredkejše in pogosto endemične vrste na svetu, ki so uvrščene na rdeči seznam Mednarodne zveze za ohranjanje narave kot izjemno ogrožene vrste, kar pomeni, da je pri teh vrstah mogoče opaziti, oceniti, sklepati ali sumiti, da se je v zadnjih desetih letih ali razponu treh generacij populacija zmanjšala za več kot 80 %; ker bi morali biti potrošniki EU bolje seznanjeni s prizadevanji za ohranitev teh živalskih in rastlinskih vrst;

Z. ker je več preiskav pokazalo razširjene zlorabe temeljnih človekovih pravic ob nastanku in med delovanjem palmovih nasadov v številnih državah, vključno s prisilnimi izselitvami, oboroženim nasiljem, delom otrok, služenjem zaradi zadolženosti ali diskriminacijo avtohtonih skupnosti;

AA. ker obstajajo zelo zaskrbljujoča poročila (9), da se pri svetovnem pridobivanju palmovega olja v veliki meri kršijo temeljne človekove pravice in ustrezni socialni standardi, da je pogosto delo otrok in da je veliko sporov glede zemljišč med lokalnimi in avtohtonimi skupnostmi ter imetniki koncesij za proizvodnjo palmovega olja;

Splošne ugotovitve

1. želi spomniti, da so trajnostno kmetijstvo, prehranska varnost in trajnostno gospodarjenje z gozdovi osrednji cilji trajnostnega razvoja;

2. opozarja, da so gozdovi bistvenega pomena za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev;

3. se zaveda, da so dejavniki krčenja gozdov po svetu kompleksni, na primer krčenje zemljišč za govedo ali poljščine, zlasti za pridelavo soje za krmo za živino v EU, pa tudi nasadi za pridobivanje palmovega olja, širjenje mestnih območij ter sečnja in druge intenzivne kmetijske dejavnosti;

4. ugotavlja, da je vzrok za 73 % svetovnega krčenja gozdov pridobivanje zemljišč za primarne kmetijske proizvode, 40 % svetovnega krčenja gozdov pa je posledica nastajanja obsežnih monokulturnih nasadov za pridobivanje palmovega olja ( 10 )

5. se zaveda, da izkoriščanje palmovega olja ni edini razlog za krčenje gozdov, ta problem namreč povečujejo tudi širjenje nezakonite sečnje in demografski pritiski;

6. opaža, da imajo druga rastlinska olja, pridobljena iz soje, oljne repice in drugih kultur, veliko večji okoljski odtis in zahtevajo veliko bolj ekstenzivno rabo zemljišč kot palmovo olje; opozarja, da se pri drugih oljnicah običajno intenzivneje uporabljajo pesticidi in gnojila;

7. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je svetovna tekma za zemljišča posledica vse večjega svetovnega povpraševanja po biogorivih in surovinah, pa tudi špekulacije z zemljišči in primarnimi kmetijskimi proizvodi;

8. želi opomniti, da je EU pomembna uvoznica proizvodov, ki izhajajo iz krčenja gozdov, kar katastrofalno vpliva na biotsko raznovrstnost;

9. ugotavlja, da je malo manj kot četrtina (glede na vrednost) vseh primarnih kmetijskih proizvodov v mednarodni trgovini, pridobljenih z ilegalnim krčenjem gozdov, namenjena v EU, kar vključuje 27 % vse soje, 18 % vsega palmovega olja, 15 % vse govedine in 31 % vsega usnja ( 11 )

10. poudarja, da za učinkovit boj proti krčenju gozdov, do katerega prihaja zaradi potrošnje primarnih kmetijskih proizvodov, pri ukrepih EU ne bi bilo treba upoštevati samo pridobivanje palmovega olja, marveč vseh podobnih uvoženih kmetijskih proizvodov;

11. opozarja, da sta Malezija in Indonezija s približno 85–90 % svetovne proizvodnje glavni proizvajalki palmovega olja, in pozdravlja dejstvo, da se je raven primarnega gozda v Maleziji od leta 1990 povečala, čeprav je še naprej zaskrbljen nad stopnjo krčenja gozdov v Indoneziji, ki znaša - 0,5 % skupne izgube vsakih pet let;

12. opozarja, da je Indonezija nedavno postala tretja največja onesnaževalka z ogljikovim dioksidom na svetu in da se sooča z upadom biotske raznovrstnosti, saj je več ogroženih prostoživečih vrst na robu izumrtja;

13. želi spomniti, da palmovo olje predstavlja približno 40 % svetovne trgovine z vsemi rastlinskimi olji in da je EU s približno sedmimi milijoni ton letno druga največja svetovna uvoznica;

14. je zaskrbljen, ker je približno polovica zemljišč, kjer je bil gozd nezakonito posekan, uporabljenih za pridobivanje palmovega olja za trg EU;

15. je seznanjen, da se palmovo olje v agroživilski industriji uporablja kot sestavina in/ali nadomestilo zaradi svoje produktivnosti in kemijskih lastnosti, denimo zaradi preprostega skladiščenja, tališča in nižje cene te surovine;

16. ugotavlja tudi, da se pogača iz palmovih jeder v EU uporablja za krmo, zlasti za redilno krmo za molznice in pitano govedo;

17. ob tem poudarja, da so socialni, zdravstveni in okoljski standardi v EU strožji;

18. se popolnoma zaveda, kako zelo kompleksna je problematika palmovega olja, in poudarja, da je pomembno razviti globalno rešitev, ki bo temeljila na skupni odgovornosti številnih akterjev; močno priporoča to načelo vsem v tej dobavni verigi, med drugim EU in drugim mednarodnim organizacijam, državam članicam, finančnim institucijam, vladam držav proizvajalk, avtohtonemu ljudstvu in lokalnim skupnostim, nacionalnim in mednarodnim podjetjem, ki sodelujejo pri pridobivanju, distribuciji in predelavi palmovega olja, združenju potrošnikov in nevladnim organizacijam; poleg tega je prepričan, da morajo vsi akterji obvezno sodelovati in si skupaj prizadevati za reševanje številnih resnih problemov, povezanih z netrajnostnim pridobivanjem in potrošnjo palmovega olja;

19. poudarja skupno svetovno odgovornost glede zagotavljanja trajnostnega pridobivanja palmovega olja, pri čemer ima veliko vlogo prehrambena industrija, ki lahko zagotovi trajnostno pridobljene alternative;

20. ugotavlja, da so se številni proizvajalci primarnih proizvodov in trgovci, trgovci na drobno in drugi posredniki v oskrbovalni verigi, vključno z evropskimi podjetji, zavezali proizvodnji in trgovini s primarnimi proizvodi brez krčenja gozdov in brez spremembe namembnosti z ogljikom bogatih šotišč, ob spoštovanju človekovih pravic, zagotavljanju preglednosti in sledljivosti, preverjanju s strani tretjih oseb ter z odgovornim upravljanjem;

21. se zaveda, da je ohranitev deževnih gozdov in svetovne biotske raznovrstnosti izrednega pomena za prihodnost našega planeta in vsega človeštva, a poudarja, da je treba prizadevanja za ohranitev povezati z instrumenti politike razvoja podeželja, da bomo preprečili revščino in spodbujali zaposlovanje za male kmetijske skupnosti na teh področjih;

22. meni, da morajo prizadevanja za zaustavitev krčenja gozdov zajemati krepitev lokalnih zmogljivosti, tehnološko pomoč, izmenjavo zgledov najboljše prakse med skupnostmi in podporo malim kmetom, da bi čim učinkoviteje uporabljali svoja zemljišča brez nadaljnjega krčenja gozdov; glede tega poudarja, da imajo agroekološke prakse velik potencial za povečanje ekosistemskih funkcij, in sicer z mešanim in močno raznolikim sajenjem, kmetijsko-gozdarskimi in permakulturnimi tehnikami sajenja, da kmetje ne bi bili preveč odvisni od vhodnih surovin ali monokultur;

23. ugotavlja, da pridobivanje palmovega olja lahko pozitivno prispeva h gospodarskemu razvoju države in kmetom ponuja vzdržne ekonomske priložnosti, če se pridobiva odgovorno in trajnostno in če se uvedejo strogi pogoji za trajnostno pridobivanje;

24. želi spomniti na obstoj različnih prostovoljnih sistemov certificiranja, na primer RSPO, ISPO in MSPO, in pozdravlja njihovo vlogo pri spodbujanju trajnostnega pridobivanja palmovega olja; vendar opozarja, da merila trajnosti pri teh standardih kritizirajo, zlasti glede ekološke in socialne celovitosti; poudarja, da obstoj različnih sistemov potrošnike bega in da bi moral biti končni cilj razvoj enotnega sistema certificiranja, ki bi izboljšal prepoznavnost trajnostnega palmovega olja med potrošniki; poziva Komisijo, naj s tem sistemom certificiranja zagotovi, da bo na trg EU vstopalo le trajnostno pridobljeno palmovo olje;

25. želi opomniti, da se morajo tudi partnerji zunaj EU bolj zavedati svoje vloge pri reševanju problematike trajnosti in krčenja gozdov, vključno s svojimi pridelovalnimi praksami;

Priporočila

26. poziva Komisijo, naj spoštuje mednarodne obveznosti EU, med drugim tiste, ki izhajajo iz konference o podnebnih spremembah (COP 21), foruma Združenih narodov o gozdovih ( 12 ) , Konvencije Združenih narodov o biološki raznovrstnosti ( 13 ) , newyorške deklaracije o gozdovih in cilja trajnostnega razvoja za zaustavitev krčenja gozdov do leta 2020 ( 14 )

27. opozarja na potencial pobud, kakršna je newyorška deklaracija o gozdovih ( 15 ) , s katerimi naj bi zasebnemu sektorju pomagali doseči do leta 2020 načrtovane cilje glede odprave krčenja gozdov zaradi pridelave primarnih kmetijskih proizvodov, kot so palme, soja, papir in govedina; ugotavlja, da imajo nekatera podjetja bolj ambiciozne cilje, in čeprav se je 60 % podjetij iz tega sektorja zavezalo tovrstnim pobudam, jih zmoreta le 2 % slediti svojemu palmovemu olju vse do izvora ( 16 )

28. je seznanjen s prizadevanji za uporabo certificiranega trajnostnega palmovega olja v sektorju proizvodnje živil in napredkom na tem področju; poziva vse industrijske panoge, ki uporabljajo palmovo olje, naj si bolj prizadevajo za uporabo certificiranega trajnostnega olja;

29. poziva Evropsko komisijo in vse države članice EU, naj si prizadevajo vzpostaviti vseevropsko prostovoljno zavezo v tej panogi, da bi do leta 2020 uporabljali 100 % certificiranega trajnostnega palmovega olja, in sicer s podpisom amsterdamske izjave z naslovom „ Eliminating Deforestation from Agricultural Commodity Chains with European Countries “ (Odprava krčenja gozdov iz kmetijskih dobavnih verig evropskih držav), in naj si prizadevajo tudi za panožno zavezo, med drugim s podpisom amsterdamske izjave z naslovom „ In Support of a Fully Sustainable Palm Oil Supply Chain by 2020 “ (Podpora popolnoma trajnostni dobavni verigi palmovega olja);

30. poziva podjetja, ki se ukvarjajo s pridobivanjem palmovega olja, naj sprejmejo bangkoški sporazum o enotnem pristopu k izvajanju zavez o odpravi krčenja gozdov in naj uporabljajo pristop za varstvo zemljišč z visoko zalogo ogljika ( High Carbon Stock – HCS), ki omogoča določitev ustreznih področij za plantaže palmovega olja, na primer degradiranih zemljišč z nizko vrednostjo shranjenega ogljika ali nizke naravne vrednosti;

31. poziva EU, naj vztraja pri svojih zavezah, naj okrepi potekajoča pogajanja o prostovoljnih sporazumih o partnerstvu FLEGT in naj zagotovi, da bodo končni sporazumi obravnavali tudi les, pridobljen pri krčenju gozdov za palmove nasade; poudarja, da morajo biti ti sporazumi skladni z mednarodnim pravom in zavezami glede varstva okolja, človekovih pravic in trajnostnega razvoja ter da morajo privesti do ustreznih ukrepov za ohranjanje gozdov in ustrezno gospodarjenje z njimi, k čemur sodi tudi varstvo pravic lokalnih skupnosti in avtohtonih ljudstev; ugotavlja, da bi podoben pristop lahko uporabili za zagotavljanje odgovornih dobavnih verig za palmovo olje; predlaga, da bi politike EU za področje palmovega olja oprli na načela FLEGT za dialog z več deležniki ter da bi se spopadli z globoko zakoreninjenimi težavami v zvezi z upravljanjem v državah proizvajalkah, uporabiti pa je treba tudi podporne uvozne politike EU; meni, da bi s temi ukrepi lahko izboljšali nadzor nad industrijo palmovega olja v namembnih državah;

32. ugotavlja, da je pomemben element sodelovanje z državami proizvajalkami, in sicer z izmenjavo informacij o trajnostnem razvoju in ekonomsko vzdržnih poslovnih praksah; podpira prizadevanja držav proizvajalk za razvoj trajnostnih praks, ki bodo pomagale izboljšati življenje in gospodarstvo v teh državah;

33. poziva Komisijo, naj spodbuja izmenjavo zgledov najboljše prakse glede preglednosti in sodelovanja med vladami in podjetji, ki uporabljajo palmovo olje, in naj skupaj z državami članicami sodeluje s tretjimi državami pri razvoju in izvajanju nacionalnih zakonov ter glede spoštovanja običajnih zemljiških pravic skupnosti, s katerimi bodo obvarovale gozdove, gozdna ljudstva in njihovo preživljanje;

34. poziva Komisijo, naj v okviru akcijskega načrta po prostovoljnem sporazumu za izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov (FLEGT) oceni potrebo po vzpostavitvi mehanizmov za ocenjevanje posledic spreminjanja gozdov v komercialnega kmetijska zemljišča ter naj si v tem procesu še naprej prizadeva, da bi organizacije civilne družbe, avtohtone skupnosti, kmetje in lastniki zemljišč v tem procesu imeli več besede;

35. poziva EU, naj kot dopolnilni element prostovoljnih sporazumov o partnerstvu oblikuje zakonodajo za nadgradnjo tovrstnih sporazumov na področju palmovega olja po zgledu uredbe EU o lesu, ki bo zajela tudi podjetja in finančne institucije; se zaveda, da EU regulira dobavne verige lesa, rib in konfliktnih mineralov, ne pa še dobavnih verig primarnih kmetijskih proizvodov, ki so povezane s tveganji za gozdove; zato poziva Komisijo in države članice, naj si bolj prizadevajo za izvajanje uredbe o lesu, da bi bolje dojele njeno učinkovitost in ocenile, ali bi jo lahko uporabili kot model za nov zakonodajni akt Unije, s katerim bi v EU prepovedali prodajo netrajnostno pridobljenega palmovega olja;

36. poziva Komisijo, naj v sodelovanju z javnim in zasebnim sektorjem začne informacijske kampanje ter potrošnike celovito seznani z okoljskimi, družbenimi in političnimi posledicami netrajnostnega pridobivanja palmovega olja; poziva jo, naj zagotovi, da bo potrošnikom s prepoznavno oznako zagotovljena informacija, da je proizvod s palmovim oljem trajnosten, in močno priporoča, naj se oznaka namesti na proizvod ali embalažo oziroma da mora biti zlahka dostopna s tehnologijo;

37. poziva Komisijo, naj tesno sodeluje z drugimi pomembnimi odjemalci palmovega olja, kot sta Kitajska in Indija, ter z državami proizvajalkami palmovega olja, da bi jih ozaveščala in da bi skušale poiskati skupne rešitve za problematiko krčenja in degradacije tropskih gozdov;

38. z zanimanjem pričakuje študije Komisije o krčenju gozdov in palmovem olju, ki naj bi bile predstavljene takoj, ko bodo dokončane;

39. poziva Komisijo, naj priskrbi popolne podatke o uporabi in potrošnji palmovega olja v Evropi in o uvozu v EU;

40. poziva Komisijo, naj poglobi svoje raziskave in zbere informacije o vplivu evropske potrošnje in naložb na krčenje gozdov, socialno problematiko, ogrožene vrste in onesnaževanje okolja v tretjih državah ter naj pozove tudi trgovinske partnerje zunaj EU, da bi sledili njenemu zgledu;

41. poziva Komisijo, naj razvije tehnologije in predstavi konkreten akcijski načrt, ki bi vključeval tudi informacijske kampanje in s katerim bi zmanjšali vpliv evropskega potrošnje in naložb na krčenje gozdov v tretjih državah;

42. priznava pozitivni prispevek obstoječih sistemov certificiranja, a z obžalovanjem ugotavlja, da RSPO, ISPO, MPOCC in vsi drugi priznani večji sistemi certificiranja svojim članom zaenkrat dejansko ne prepovedujejo, da bi deževne pragozdove ali šotišča pretvorili v palmove nasade; zato meni, da dejansko ne prispevajo k omejevanju emisij toplogrednih plinov med zasajanjem in delovanjem nasadov, torej ne morejo preprečiti velikih gozdnih in šotnih požarov; poziva Komisijo, naj poskrbi za neodvisno revizijo in spremljanje teh sistemov certificiranja ter tako zagotovi, da bo palmovo olje, dano na trg EU, izpolnjevalo vse potrebne standarde in da bo trajnostno; ugotavlja, da vprašanja trajnosti v sektorju palmovega olja ne moremo obravnavati le s prostovoljnimi ukrepi in politikami, ampak da bi morala za podjetja, ki ga proizvajajo, potrebna zavezujoča pravila in obvezno certificiranje;

43. poziva EU, naj uvede minimalna merila trajnosti za palmovo olje in proizvode, ki ga vsebujejo, ki vstopajo na trg EU, in tako zagotovi, da to palmovo olje: — ne bo povzročalo degradacije ekosistemov, na primer krčenja primarnih in sekundarnih gozdov, neposrednega ali posrednega uničevanja ali degradacije šotišč ali drugih ekološko dragocenih habitatov, in ne bo povzročalo izgubljanja biotske raznovrstnosti, zlasti ogroženih živalskih in rastlinskih vrst, — ne bo povzročalo takih sprememb v praksah gospodarjenja z zemljišči, ki bi škodovale okolju, — ne bo povzročalo gospodarskih, družbenih ali okoljskih problemov in konfliktov, predvsem dela otrok, prisilnega dela, prilaščanja zemljišč ali izseljevanja avtohtonih skupnosti, — bodo pri njegovem pridobivanju popolnoma spoštovane človekove in socialne pravice ter ustrezni socialni in delovni standardi, ki zagotavljajo varnost in dobro počutje delavcev, — bo omogočalo malim pridelovalcem palmovega olja, da se vključijo v sistem certificiranja, ter zagotavljalo, da bodo prejeli pošten delež dobička; — se bo pridobivalo na plantažah, ki se vodijo z uporabo sodobnih agroekoloških tehnik, da bi spodbudili prehod na trajnostne kmetijske prakse in tako čim bolj zmanjšali škodljive okoljske in socialne posledice;

44. ugotavlja, da strogi standardi za odgovorno pridobivanje palmovega olja že obstajajo, na primer standardi Inovacijske skupine za palmovo olje (POIG), a jih morajo podjetja in certifikacijski sistemi (razen RSPO Next) šele sprejeti;

45. ugotavlja, da je pomembno, da lahko vsi akterji v dobavni verige razlikujejo med trajnostno in netrajnostno pridobljenim palmovim oljem ter njegovimi ostanki in stranskimi proizvodi; opozarja, kako pomembni sta sledljivost primarnih proizvodov in preglednost v vseh členih dobavne verige;

46. poziva EU, naj vzpostavi zavezujoč regulativni okvir, s katerim bo zagotovila sledljivost surovin skozi dobavno verigo uvoznikov kmetijskih proizvodov vse do izvora;

47. poziva Komisijo, naj izboljša sledljivost palmovega olja, uvoženega v EU, in naj, dokler se še ne uporablja enoten sistem certificiranja, preuči možnost uporabe različnih carinskih shem, ki bi natančneje odražale dejanske stroške zaradi okoljske obremenitve; poziva Komisijo, naj razmisli tudi o uvedbi in uporabi nediskriminatorne tarifnih in netarifnih ovir na podlagi ogljičnega odtisa palmovega olja; poziva, naj se v povezavi s krčenjem gozdov uporabi načelo odgovornosti povzročitelja;

48. poziva Komisijo, naj jasno opredeli sankcije za neskladnost, a naj ohrani trgovinske odnose s tretjimi državami;

49. v zvezi s tem poziva Komisijo, naj začne reformirati nomenklaturo harmoniziranega sistema Svetovne carinske organizacije, tako da bo mogoče razlikovati med certificiranim trajnostnim in netrajnostnim palmovim oljem ter njunimi derivati;

50. poziva Komisijo, naj v poglavja o trajnostnem razvoju trgovinskih sporazumov in sporazumov o razvojnem sodelovanju vključi zavezujoče obveznosti, s katerimi bi preprečili krčenje gozdov zaradi palmovega olja, zlasti pa jamstvo zoper krčenje gozdov v trgovinske sporazume z državami proizvajalkami palmovega olja, in naj poskrbi za stroge in izvršljive ukrepe, s katerimi bi v državah proizvajalkah odpravili netrajnostne gozdarske prakse;

51. poziva Komisijo in države članice EU, naj se osredotočijo na razvoj orodij, ki bodo omogočala boljše vključevanje problematike ohranjanja v razvojno sodelovanje; meni, da bo ta pristop pomagal zagotoviti, da razvojne dejavnosti ne bodo nenamerno povzročale okoljskih problemov, marveč bodo v sinergiji z dejavnostmi ohranjanja;

52. ugotavlja, da slaba katastrska ureditev v državah proizvajalkah močno ovira nadzor nad širjenjem palmovih nasadov in malim kmetom onemogoča dostop do nujno potrebnih posojil, s katerimi bi povečali trajnost svojih nasadov; ugotavlja, da je osnovni pogoj za učinkovito okoljsko politiko okrepitev gozdarskega upravljanja in gozdarskih zavodov na lokalni in nacionalni ravni; poziva Komisijo, naj državam proizvajalkam zagotovi tehnično in finančno pomoč, da bi okrepile svoje katastrske sisteme in izboljšale okoljsko trajnost palmovih nasadov; opozarja, da se lahko koncesije za palmovo olje spremljajo samo s kartiranjem v državah proizvajalkah, tudi z uporabo satelitske in geoprostorske tehnologije, nato pa se uvedejo namenske strategije za pogozdovanje, ponovno pogozdovanje in ustvarjanje ekoloških koridorjev; poziva Komisijo, naj države proizvajalke podpre pri uvajanju sistemov za preprečevanje požarov;

53. podpira nedavni moratorij indonezijske vlade za šotišča, s katerim želi preprečiti širjenje nasadov na gozdnata šotišča; odobrava ustanovitev agencije za obnovo šotišč, ki naj bi pomagala obnoviti dva milijona hektarjev šotišč, ki so jih prizadeli požari;

54. poziva Komisijo in države članice, naj se v okviru dialoga s temi državami zavzamejo, da bi zamrznili obseg območij za pridobivanje palmovega olja, tudi z moratorijem za podeljevanje novih koncesij, zato da bi zaščitili preostanek deževnih gozdov;

55. je izredno zaskrbljen, ker je bilo pri mnogih zemljiških kupčijah kršeno načelo svobodne, predhodne in informirane privolitve lokalne skupnosti, ki jo določa konvencija št. 169 Mednarodne organizacije dela; poziva EU in njene države članice, naj zagotovijo, da vlagatelji s sedežem v Uniji v celoti spoštujejo mednarodne standarde o odgovornih in trajnostnih naložbah v kmetijstvu, zlasti smernice Organizacije OZN za prehrano in kmetijstvo (FAO) in OECD za odgovorne kmetijske dobavne verige, prostovoljne smernice FAO glede lastništva zemljišč, vodilna načela OZN o podjetništvu in človekovih pravicah ter smernice OECD za mednarodna podjetja; poudarja, da je treba sprejeti ukrepe za zagotovitev dostopa do pravnih sredstev za žrtve zlorab podjetij;

56. zato poziva ustrezne organe v državah izvora, naj spoštujejo človekove pravice, tudi zemljiške pravice prebivalcev gozdov, ter naj okrepijo svoje okoljske, socialne in zdravstvene zaveze ob upoštevanju prostovoljnih smernic Organizacije OZN za prehrano in kmetijstvo glede zemljiške posesti ( 17 )

57. poziva EU, naj podpira mikro-, mala in družinska podjetja na podeželju ter naj spodbuja nacionalno in lokalno pravno registracijo nepremičnin ali zemljiške posesti;

58. opozarja, da je stopnja krčenja gozdov na ozemljih avtohtonih ljudstev nizka, saj so zavarovana s tradicionalno pravico do zemljiške posesti in gospodarjenja z viri, v tem pa je velik potencial za stroškovno učinkovito zmanjševanje globalnih emisij in zagotavljanje ekosistemskih storitev; poziva, naj se mednarodna denarna sredstva za podnebne spremembe in razvoj uporabijo za zaščito zemljišč avtohtonih in lokalnih skupnosti ter za podporo avtohtonim ljudstvom in skupnostim, ki vlagajo v zaščito svojih ozemelj;

59. opozarja, da so od gozdnih virov za preživetje še posebej odvisne revne ženske na podeželju; poudarja, da je treba v nacionalne gozdne politike in institucije vključiti vidik spola, na primer za spodbujanje enakega dostopa žensk do lastništva zemljišč in drugih virov;

60. želi opomniti Komisijo na sporočilo o spopadanju z izzivi krčenja in propadanja gozdov z namenom preprečevanja podnebnih sprememb in izgube biotske raznovrstnosti (COM(2008)0645), kjer je poudarjen pomen celovitega pristopa h krčenju tropskih gozdov in upoštevanja vseh povzročiteljev, tudi pridobivanja palmovega olja; želi Komisijo spomniti na njene cilje v okviru pogajanj na 21. konferenci pogodbenic, da bi do leta 2030 v svetovnem merilu zaustavili izgubljanje gozdnih površin in do leta 2020 zmanjšali bruto obseg krčenja tropskih gozdov za najmanj 50 % v primerjavi s sedanjim obsegom;

61. poziva Komisijo, naj nadaljuje pripravo akcijskega načrta EU za boj proti krčenju in degradaciji gozdov, ki bo zajemal konkretne regulativne ukrepe, s katerimi bi zagotovili, da nobena dobavna veriga ali finančna transakcija, povezana z EU, ne bo povzročala krčenja ali degradacije gozdov, kar je v skladu s sedmim okoljskim akcijskim programom in akcijskim načrtom Unije za palmovo olje; poziva Komisijo, naj sprejme enotno opredelitev pojma „ne povzroča krčenja gozdov“;

62. poziva države članice in Komisijo, naj oblikujejo tako opredelitev gozda, ki bo upoštevala biološko, socialno in kulturno raznolikost, da se prepreči prilaščanje zemljišč in uničevanje tropskih gozdov zaradi obsežnih palmovih monokultur, kar lahko ogrozi zaveze EU na področju podnebnih sprememb; poudarja, da je treba dati prednost avtohtonim vrstam, saj to varuje ekosisteme, habitate in lokalne skupnosti;

63. poziva Komisijo, naj pripravi akcijski načrt EU za odgovorno ravnanje podjetij;

64. vztraja, da bi morale finančne institucije zagotoviti, da bodo njihove socialne in okoljske zaščitne politike zavezujoče in povsem usklajene z mednarodnim pravom o človekovih pravicah; poziva k večji preglednosti pri financiranju zasebnih finančnih institucij in javnih finančnih organov;

65. poziva države članice, naj uvedejo zahteve, da bo imelo trajnostno pridobljeno palmovo olje obvezno prednost v vseh nacionalnih postopkih javnega naročanja;

66. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je komercialno kmetijstvo še vedno pomemben dejavnik krčenja gozdov po svetu in da je nezakonita pretvorba gozdov za potrebe komercialnega kmetijstva vzrok za približno polovico krčenja tropskih gozdov po letu 2000, vse to pa lahko vodi tudi v navzkrižja interesov; poziva k boljšemu usklajevanju politik na področju gozdarstva, komercialnega kmetijstva, rabe zemljišč in razvoja podeželja, da bi dosegli cilje trajnostnega razvoja in zaveze glede podnebnih sprememb; poudarja, da morajo biti politike za razvoj usklajene tudi na tem področju, vključno s politiko EU o obnovljivih virih energije;

67. opozarja na problematiko, povezano s koncentracijo zemljišč in spremembo njihove rabe, ki nastopijo zaradi monokultur, kakršni so palmovi nasadi;

68. poziva Komisijo, naj podpre nadaljnje raziskave o posledicah sprememb v rabi zemljišč na emisije toplogrednih plinov, vključno s krčenjem gozdov in pridobivanjem energije iz bioloških virov;

69. poziva Komisijo, naj v zgled drugim državam v zakonodaji EU opredeli pravila za obračunavanje emisij toplogrednih plinov iz mokrišč, s katerimi se gospodari, ter emisij zaradi spremembe rabe mokrišč;

70. ve za posledice velikih monokulturnih palmovih nasadov, kjer je več škodljivcev, voda je onesnažena s kmetijskimi kemikalijami in je več erozije, vplivajo pa tudi na ponore ogljika in ekologijo v vsej regiji, saj ovirajo migracije živalskih vrst;

71. je seznanjen, da najnovejše raziskave kažejo, da lahko kmetijsko-gozdarske polikulture, ki se uporabljajo v palmovih nasadih, koristijo tako biotski raznovrstnosti kot tudi produktivnosti ter prinesejo pozitivne socialne rezultate;

72. poziva Komisijo, naj poskrbi za usklajenost ter okrepi sinergijo med skupno kmetijsko politiko in drugimi politikami EU ter naj zagotovi, da se bodo izvajale skladno s programi zoper krčenje gozdov v državah v razvoju, kakršen je na primer program REDD; poziva Evropsko komisijo, naj zagotovi, da reforma skupne kmetijske politike ne bo neposredno ali posredno povzročala nadaljnjega krčenja gozdov, in naj podpira cilj, da bi odpravili svetovno krčenje gozdov; nadalje poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo okoljski problemi, povezani s krčenjem gozdov zaradi palmovega olja, obravnavani tudi glede na cilje, določene v strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020, ki morajo biti sestavni del zunanjega delovanja Unije na tem področju;

73. poziva Komisijo, naj zagotovi podporo organizacijam, ki se ukvarjajo predvsem z ohranjanjem ( in situ pa tudi ex situ ) vseh živalskih vrst, na katere vpliva izguba habitatov zaradi krčenja gozdov za pridobivanje palmovega olja;

74. poziva k več raziskavam trajnostne krme na ravni EU, da bi za evropsko kmetijstvo razvili alternative proizvodom iz palmovega olja.

75. ugotavlja, da je 70 % biogoriv, porabljenih v EU, ta tudi pridelanih/proizvedenih in da je palmovega olja v uvoženem biogorivu v EU 23 % in prihaja pretežno iz Indonezije, medtem ko je vir dodatnih 6 % soja ( 18 )

76. opozarja, da povpraševanje po biogorivu v EU posredno vpliva na uničevanje tropskih gozdov;

77. ugotavlja, da lahko, če upoštevamo posredne spremembe v rabi zemljišč, pridobivanje biogoriv iz poljščin v nekaterih primerih pomeni celo neto povečanje emisij toplogrednih plinov, na primer zaradi požiganja habitatov z velikimi zalogami ogljika, kot so tropski gozdovi in šotišča; je zaskrbljen, da vpliv posrednih sprememb v rabi zemljišč ni zajet v oceni prostovoljnih sistemov, ki jo je izvedla Komisija;

78. poziva institucije EU, naj v okviru reforme direktive o obnovljivih virih energije v njen prostovoljni sistem vključijo namenske postopke preverjanja konfliktov v zvezi z zemljiškim lastništvom, prisilnim delom in delom otrok, slabimi delovnimi razmerami za kmete ter nevarnostmi za zdravje in varnost; EU še poziva, naj upošteva posledice posrednih sprememb v rabi zemljišč in v reformo direktive vključi zahteve glede družbene odgovornosti;

79. poziva, da bi v politiko EU na področju biogoriv vključili učinkovita merila trajnosti, s katerimi bomo zaščitili zemljišča, pomembna za biotsko raznovrstnost, ter zemljišča z visoko zalogo ogljika in šotišča, poleg tega pa naj se vključijo tudi socialna merila;

80. je seznanjen z najnovejšim poročilom Evropskega računskega sodišča ( 19 ) , v katerem so analizirani aktualni sistemi certificiranja za biogoriva in kjer je bilo ugotovljeno, da manjkajo nekateri pomembni vidiki trajnosti, na primer upoštevanje posrednih učinkov povpraševanja odsotnost preverjanja, ter da ne morejo jamčiti, da certificirana biogoriva res ne povzročajo krčenja gozdov in negativnih socioekonomskih učinkov; je seznanjen s pomisleki glede preglednosti pri ocenjevanju sistemov certificiranja; poziva Komisijo, naj izboljša preglednost sistemov trajnosti, med drugim naj oblikuje seznam vidikov, ki se morajo nadzorovati, na primer z letnimi poročili in možnostjo, da se neodvisne tretje strani zaprosi za izvedbo revizije; poziva, da bi morala Komisija dobiti okrepljene pristojnosti za preverjanje in spremljanje sistemov, poročil in dejavnosti;

81. poziva, naj se izvajajo ustrezna priporočila Sodišča, kot je določila Komisija;

82. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je 46 % vsega palmovega olja, ki se uvozi v EU, namenjenih za proizvodnjo biodizla in da je za to potrebnih približno milijon hektarjev tropske zemlje; poziva Komisijo, naj po možnosti do leta 2020 sprejme ukrepe za postopno opuščanje uporabe rastlinskih olj za biogoriva, vključno s palmovim oljem, saj to povzroča krčenje gozdov;

83. opozarja, da bi lahko zgolj prepoved ali postopno opuščanje uporabe palmovega olja privedla do nadomeščanja z drugimi olji tropskih rastlin, ki bi se najverjetneje gojile na istih ekološko občutljivih območjih kot palmovo olje in bi utegnile še veliko slabše vplivati na biotsko raznovrstnost, rabo zemljišč in emisije toplogrednih plinov kot palmovo olje; priporoča, naj se poiščejo in spodbujajo bolj trajnostne alternative za uporabo v biogorivih, na primer evropska olja iz doma pridelane oljne repice in sončničnih semen;

84. poziva Komisijo in države članice, naj obenem podpirajo nadaljnji razvoj biogoriv druge in tretje generacije, da se v Uniji zmanjša nevarnost posrednih sprememb v rabi zemljišč, ter naj spodbujajo prehod na napredna biogoriva v skladu z Direktivo (EU) 2015/1513 in v skladu s krožnim gospodarstvom Unije, učinkovito rabo virov ter težnjami k mobilnosti z nizkimi emisijami;

o

o o

85. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

(1) http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/1.%20Report%20analysis%20of%20impact.pdf

(2) Sporočilo Komisije z naslovom Naše življenjsko zavarovanje, naš naravni kapital: strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 (COM(2011)0244).

(3) Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0034.

(4) Vir: Forest Trends, Consumer Goods and Deforestation: An Analysis of the Extent and Nature of Illegality in Forest Conversion for Agriculture and Timber Plantations (Potrošniške dobrine in krčenje gozdov: analiza obsega in vrste nezakonite pretvorbe gozdov za kmetijstvo in nasade gozdnega drevja) (http://www.forest-trends.org/documents/files/doc_4718.pdf).

(5) Vir: World Resources Institute (http://www.wri.org/blog/2015/10/indonesia%E2%80%99s-fire-outbreaks-producing-more-daily-emissions-entire-us-economy).

(6) http://www.fao.org/docrep/016/ap106e/ap106e.pdf (FAO, World Agriculture Towards 2030/2050 – The 2012 Revision (Svetovno kmetijstvo do leta 2030/2050 – revizija za leto 2012)).

(7) http://wwf.panda.org/what_we_do/footprint/agriculture/palm_oil/ (WWF).

(8) Vir: poročilo Globiom (https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/Final%20Report_GLOBIOM_publication.pdf).

(9) Na primer: Amnesty International, The Great Palm Oil Scandal (Velik škandal s palmovim oljem) (https://www.amnesty.org/en/documents/asa21/5243/2016/en/), in Rainforest Action Network, The Human Cost of Conflict Palm Oil (Človeški davek konfliktnega palmovega olja). (https://d3n8a8pro7vhmx.cloudfront.net/rainforestactionnetwork/pages/15889/attachments/original/1467043668/The_Human_Cost_of_Conflict_Palm_Oil_RAN.pdf?1467043668).

(10) The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation (Vpliv potrošnje v EU na krčenje gozdov: poglobljena analiza o vplivu potrošnje EU na krčenje gozdov), 2013, Evropska komisija, (http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/1.%20Report%20analysis%20of%20impact.pdf) (str. 56).

(11) Vir: FERN: Stolen Goods: The EU’s complicity in illegal tropical deforestation (Ukradeno blago: vpletenost EU v nezakonito krčenje tropskega gozda) (http://www.fern.org/sites/fern.org/files/Stolen%20Goods_EN_0.pdf).

(12) Sklepi Foruma Združenih narodov za gozdove.

(13) Konvencija Združenih narodov o biotski raznovrstnosti, cilji iz Aičija: https://www.cbd.int/sp/targets/.

(14) cilji trajnostnega razvoja, člen 15.2, cilj zaustavitve krčenja gozdov https://sustainabledevelopment.un.org/sdg15.

(15) Vrhunsko srečanje Združenih narodov o podnebju 2014

(16) http://forestdeclaration.org/wp-content/uploads/2015/09/2016-NYDF-Goal-2-Assessment-Report.pdf.

(17) Prostovoljne smernice FAO za odgovorno upravljanje zemljiške posesti, ribištva in gozdov v okviru zanesljive oskrbe s hrano na nacionalni ravni, http://www.fao.org/docrep/016/i2801e/i2801e.pdf.

(18) EUROSTAT – Supply, transformation and consumption of renewable energies (Oskrba, pretvorba in poraba energije iz obnovljivih virov); letni podatki (nrg_107a), študija Globiom The land use change impact of biofuels consumed in the EU (Vpliv sprememb v rabi zemljišč zaradi biogoriv, ki se uporabljajo v EU), 2015, in http://www.fediol.be/.

(19) Vir: Evropsko računsko sodišče: Na certificiranje biogoriv vplivajo slabosti v postopku priznanja in nadzoru sistema (http://www.eca.europa.eu/en/Pages/NewsItem.aspx?nid=7171).