SL Uradni list Evropske unije C 335/22

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 335/06

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (2)

„BEURRE DE BRESSE“

ES št.: FR-PDO-0005-01045-18.10.2012

ZGO ( ) ZOP ( X )

1. Ime

„Beurre de Bresse“

2. Država članica ali tretja država

Francija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.5 Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

„Beurre de Bresse“ je maslo, ki je izdelano v pinji in se odlikuje predvsem po:

— izrazito rumeni barvi, ki se lahko pozimi razvije v svetlejšo rumeno,

— mehki in zračni teksturi, v kateri je mogoče opaziti zelo drobne kapljice vode in mikroskopsko majhne luknjice, ki so značilne za maslo, izdelano v tradicionalni pinji. Maslo ni kompaktno in je rahlo zrnato,

— vonju s pridihom po „sirotki“ in „cvetlicah“, ki je lahko nekoliko „sladek“,

— topljivosti v ustih, kar kaže njegovo lastnost, da se v ustih hitro stopi,

— okusu s prevladujočim mlečnim pridihom, ki v ustih pusti okus po „svežini“ in „oreščkih“ (lešnikih in orehih), ter dobri obstojnosti v ustih.

Maslo se z lahkoto maže in je dobro obstojno pri kuhanju.

Prepovedana je uporaba rekonstituiranega, zamrznjenega ali globoko zamrznjenega masla in kakršnega koli postopka za povečanje vsebnosti nemastne suhe snovi v maslu, zlasti dodajanje mlečnih kultur med mešanjem masla.

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode)

Surovo polnomastno mleko se posname v 36 urah po zbiranju.

Vrednost pH mleka ob sprejemu znaša med 6,4 in 6,9, vsebnost prostih maščobnih kislin pa je največ 0,80 meq/100 g maščobe.

Maslo se izdeluje izključno iz surove ali pasterizirane, biološko zorjene smetane, katere vsebnost maščob je najmanj 36 g/100 g proizvoda in ki je proizvedena na geografskem območju.

Smetana se predela v 36 urah po zbiranju mleka in v največ 48 urah po njegovem posnemanju.

Homogenizacija smetane je prepovedana. Prepovedana je uporaba rekonstituirane, zamrznjene ali globoko zamrznjene smetane, barvil ali antioksidantov in snovi za razkisanje, s katerimi se zmanjša kislost mleka ali smetane.

V uporabljeni kulturi so nujno sevi aromotvornih mlečnokislinskih bakterij. Dodajanje sredstev za zgoščevanje ali arom je prepovedano. Zorenje poteka pri temperaturi od 12 do 18 °C in traja od 18 do 24 ur. Kislost smetane za pinjenje mora biti najmanj 20 °D.

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Vsaj 80 % celotnega letnega obroka črede, izraženega v suhi snovi, mora izvirati z geografskega območja.

Prehrana črede temelji na krmnem sistemu, v katerem celotni letni obrok krav v povprečju vsebuje najmanj 75 % suhe snovi.

Krma pomeni:

— svežo travo, popaseno ali iz korit,

— travo in silažno koruzo ne glede na način shranjevanja,

— svežo ali posušeno lucerno,

— slamo,

— korenovke,

— druga žita, ki se razdeljujejo sveža ali kot silaža.

Uporaba sveže ogrščice, gorčice, zelja, hrena, repe, oljne repice, podzemne kolerabe in redkvice za prehrano črede je prepovedana.

V krmi črede je dovoljena samo silažna koruza v obliki storžev ali zrnja iz gensko nespremenjenih proizvodov.

Delež dopolnilne krme je omejen na 1 800 kg/leto na kravo iz črede.

Dopolnilna krma pomeni:

— energetske dodatke: žitno zrnje in proizvode iz njega, gomolje in proizvode iz njih ter proizvode iz korenovk,

— dušikove dodatke: zrnje stročnic in oljnic ter proizvode iz njih, dehidrirano lucerno in druge proizvode, pridobljene iz teh proizvodov,

— mešane dodatke: mešanice energetskih dodatkov in dušikovih dodatkov,

— minerale, vitamine in elemente v sledeh,

— stranske proizvode fermentacijske industrije,

— strojila.

Surovo palmovo olje ali njegovi izomeri niso dovoljeni.

(a) Pašno obdobje

Čreda se pase vsaj 150 dni v letu, ki niso nujno zaporedni.

Vsaka krava molznica mora imeti v tem obdobju na voljo vsaj 10 arov pašne površine, dostopne iz prostorov za molžo.

Paša se lahko dopolni s svežo krmo. Razdeljena sveža trava mora biti zaužita v 24 urah, morebitne ostanke pa je treba po 24 urah odstraniti iz korit.

Delež koruze se zagotovi tako, da povprečna skupna količina dnevnega obroka v zadevnem obdobju vsebuje najmanj 10 % suhe snovi v obliki krmne koruze ali najmanj 1 kg ekvivalenta suhe koruze v zrnju.

(b) Zimsko obdobje

Delež trave se v tem obdobju zagotovi tako, da povprečna skupna količina dnevnega obroka v zadevnem obdobju vsebuje najmanj 15 % suhe snovi v obliki trave (trava in lucerna ne glede na vrsto shranjevanja).

Delež koruze se v tem obdobju zagotovi tako, da povprečna skupna količina dnevnega obroka v zadevnem obdobju vsebuje najmanj 25 % suhe snovi v obliki krmne koruze ali najmanj 2,5 kg ekvivalenta suhe koruze v zrnju.

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Pridelava mleka in proizvodnja masla „Beurre de Bresse“ morata potekati na geografskem območju.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Proizvod se pakira v kosih, katerih prodajna masa ne presega 25 kg.

3.7 Posebna pravila za označevanje

Proizvodi z označbo porekla „Beurre de Bresse“ morajo biti označeni z:

— imenom označbe, napisanim s črkami, ki niso več kot za tretjino manjše od največjih črk na oznaki,

— znakom „ZOP“ Evropske unije po registraciji na ravni Evropske unije.

Če proizvajalec ali katera koli oseba, ki je neposredno pod njegovo odgovornostjo, maslo prodaja neposredno na kmetiji ali na tržnici, ni treba navajati podatkov na oznaki, pač pa morajo biti navedeni le na panoju.

Vzorce oznak in panojev določi skupina, ki jih dobavlja nosilcem dejavnosti.

Po registraciji na ravni Evropske unije mora biti na računih in trgovskih dokumentih obvezno navedeno ime „Beurre de Bresse“, ki mu sledi navedba „Appellation d’origine protégée“ (zaščitena označba porekla).

4. Kratka opredelitev geografskega območja

Geografsko območje obsega ozemlje naslednjih občin:

Departma Ain: Abergement-Clémenciat (L'), Attignat, Bâgé-la-Ville, Bâgé-le-Châtel, Beaupont, Bény, Béréziat, Biziat, Boissey, Bourg-en-Bresse, Buellas, Certines, Ceyzériat, Chanoz-Châtenay, Chavannes-sur-Reyssouze, Chaveyriat, Chevroux, Coligny, Condeissiat, Confrançon, Cormoz, Courmangoux, Courtes, Cras-sur-Reyssouze, Cruzilles-lès-Mepillat, Curciat-Dongalon, Curtafond, Dommartin, Dompierre-sur-Chalaronne, Domsure, Etrez, Foissiat, Gorrevod, Illiat, Jasseron, Jayat, Journans, Laiz, Lent, Lescheroux, Malafretaz, Mantenay-Montlin, Marboz, Marsonnas, Meillonnas, Mézériat, Montagnat, Montcet, Montracol, Montrevel-en-Bresse, Neuville-les-Dames, Péronnas, Perrex, Pirajoux, Polliat, Pont-de-Veyle, Pressiat, Saint-André-de-Bâgé, Saint-André-d'Huiriat, Saint-André-sur-Vieux-Jonc, Saint-Cyr-sur-Menthon, Saint-Denis-lès-Bourg, Saint-Didier-d'Aussiat, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Étienne-sur-Chalaronne, Saint-Étienne-sur-Reyssouze, Saint-Genis-sur-Menthon, Saint-Jean-sur-Reyssouze, Saint-Jean-sur-Veyle, Saint-Julien-sur-Reyssouze, Saint-Julien-sur-Veyle, Saint-Just, Saint-Martin-du-Mont, Saint-Martin-le-Châtel, Saint-Nizier-le-Bouchoux, Saint-Rémy, Saint-Sulpice, Saint-Trivier-de-Courtes, Salavre, Servas, Servignat, Sulignat, Tossiat, Tranclière (La), Treffort-Cuisiat, Vandeins, Verjon, Vernoux, Vescours, Villemotier, Viriat, Vonnas.

Departma Jura: Augea, Balanod, Beaufort, Bletterans, Bonnaud, Cesancey, Chazelles, Chilly-le-Vignoble, Condamine, Cosges, Courlans, Courlaoux, Cousance, Cuisia, Digna, Fontainebrux, Frébuans, Gevingey, Larnaud, Mallerey, Maynal, Messia-sur-Sorne, Montmorot, Nanc-lès-Saint-Amour, Nance, Orbagna, Repôts (Les), Ruffey-sur-Seille, Sainte-Agnès, Saint-Amour, Saint-Didier, Trenal, Vercia, Villevieux, Vincelles.

Departma Saône-et-Loire: Abergement-de-Cuisery (L'), Bantanges, Baudrières, Beaurepaire-en-Bresse, Bosjean, Bouhans, Branges, Brienne, Bruailles, Champagnat, Chapelle-Naude (La), Chapelle-Thècle (La), Condal, Cuiseaux, Cuisery, Devrouze, Diconne, Dommartin-lès-Cuiseaux, Fay (Le), Flacey-en-Bresse, Frangy-en-Bresse, Frette (La), Frontenaud, Genête (La), Huilly-sur-Seille, Joudes, Jouvençon, Juif, Lessard-en-Bresse, Loisy, Louhans, Ménetreuil, Mervans, Miroir (Le), Montagny-près-Louhans, Montcony, Montpont-en-Bresse, Montret, Rancy, Ratenelle, Ratte, Romenay, Sagy, Saillenard, Saint-André-en-Bresse, Sainte-Croix, Saint-Étienne-en-Bresse, Saint-Germain-du-Bois, Saint-Martin-du-Mont, Saint-Usuge, Saint-Vincent-en-Bresse, Savigny-en-Revermont, Savigny-sur-Seille, Sens-sur-Seille, Serley, Simandre, Simard, Sornay, Tartre (Le), Thurey, Tronchy, Varennes-Saint-Sauveur, Vérissey, Vincelles.

5. Povezanost z geografskim območjem

5.1 Posebnosti geografskega območja

Geografsko območje proizvodnje masla „Beurre de Bresse“ je gozdnata in rahlo valovita ravnina z gričevnatim reliefom, značilnim za regijo „Bresse“, ki se ne dvigne nad 300 m nadmorske višine. To geološko enoto sestavljajo ilovnata tla, ki zagotavljajo dobro preskrbo z vodo, vendar so deloma heterogena (prisotnost žil drugih prsti), kar je značilno za večino kmetijskih gospodarstev. Območje ima gosto in razvejano vodno omrežje, prepleteno z rekami, ki izvirajo na pobočjih Jure, napajajo pa jih številni potoki ali potočki. Podnebje na tem območju je celinsko, značilno za regijo „Bresse“, z izrazitimi in rednimi padavinami, katerih letna količina presega 800 mm, kar v rastnem obdobju spodbuja rast trave, v povezavi z dobrim upravljanjem tal pa omogoča gojenje številnih žit, zlasti koruze, ki ne potrebuje namakanja.

Ker je to območje zaradi hidroloških, geoloških, morfoloških in podnebnih razmer (številni vodni viri, nevozne poti) odročno, je zanj značilna posebna ureditev kmetijskega prostora, primernega za mešano pridelavo in vzrejo v tako rekoč samozadostnem sistemu. Na nižje ležečih predelih z neprepustnimi ilovnatimi tlemi, ki so redno poplavljena, ležijo travniki in rastejo žive meje; na pobočjih z bolj zdravimi tlemi gojijo žita, zlasti koruzo, na slabo odcednih planotah pa se razrašča gozd. Ta raznovrstna pokrajina je glavna geografska značilnost regije Bresse, v kateri se izmenjujejo obdelana zemljišča, travniki in gozdnati predeli.

Rejci so se znali prilagoditi značilnostim pokrajine in naravnim danostim ter jih obvladati, tako da so razvili poseben sistem kmetijstva. Za mešano pridelavo v regiji Bresse so tako značilni:

— ohranitev pašništva, ki zavzema polovico kmetijskih zemljišč na tem območju. Trava v regiji Bresse je podobna pravi kulturni rastlini. Kakovost pokošene trave (rastlinska raznovrstnost in botanična sestava) je namreč odvisna od vzdrževanja trajnih pašnikov z rastlinjem, ki mu ustrezajo vlažna tla, pa tudi od upravljanja začasnih pašnikov. Za to so potrebni poglobljeno znanje in izkušnje proizvajalcev mleka v regiji Bresse, ki dajejo prednost pridelavi domače krme, paši ali sveži krmi,

— gojenje koruze, ki ima častno mesto med žiti, gojenimi v regiji Bresse. Rejci že več kot 400 let gojijo koruzo brez namakanja in ji odmerjajo zelo velik delež v prehrani živali. Koruza je bila namreč že leta 1612 omenjena v popisu zapuščine v kraju Montpont-en-Bresse (P. Ponsot, 1997) in nato leta 1625 v trgovskih registrih mesta Louhans (L. Guillemaut, 1896). Kot znamenje obilja in blaginje je bila tudi razlog, da so se prebivalci regije Bresse nekdaj imenovali „rumeni trebuhi“,

— znanje in izkušnje na področju silirnih tehnik, ki so jih rejci v regiji Bresse razvili že v 19. stoletju (Lecouteux, 1875), da bi premagali težave, povezane s spravilom sena v vlažnem podnebju.

Rejci v regiji Bresse so se na podlagi teh dveh glavnih kultur pri sistemu pridelave osredotočili na dopolnilni reji, perutninarstvo in mlečno živinorejo, in za proizvodnjo mleka samoumevno opredelili sistem prehrane živali, ki združuje travo in koruzo. Proizvodi, ki so iz tega izšli, zlasti maslo, so imeli v tem gospodarstvu pomembno vlogo. Maslo se je na tržnicah prodajalo domačim kupcem ali trgovcem z jajci in perutnino, ki so ga skupaj z navedenima proizvodoma dobavljali v sosednja mesta v regiji.

Kmetije kot proizvodne obrate so počasi nadomeščale prve zadruge, ki so se pojavile v začetku tridesetih let prejšnjega stoletja. Ker so se zavedale, da je treba ohraniti prvotne značilnosti surovine, so organizirale zbiranje mleka po začrtanih območjih v bližini predelovalnih obratov in vedno po kratkih zbiralnih poteh. Vzpostavile so tudi hitro predelavo mleka po zbiranju ter omejile ravnanje s smetano in njeno pretakanje.

Tako nadaljujejo tradicionalno proizvodnjo masla iz smetane, dobljene iz kravjega mleka, obenem pa izpopolnjujejo prilagojene postopke biološkega zorenja in pinjenja.

Proizvajalci uporabljajo seve aromotvornih mlečnokislinskih bakterij, kar zagotavlja zadostno kislost in edinstveno aromatičnost smetane. Pinjenje se izvaja v majhnih pinjah, za kar so potrebni poglobljeno znanje in spretnosti proizvajalcev masla, ki znajo parametre proizvodnje vsakodnevno prilagajati sezonskim razlikam v sestavi mleka in smetane.

Posebna pozornost je namenjena tudi dajanju masla v oblikovala in embaliranju, da se kar najbolj omejita ravnanje s proizvodom in njegovo pretakanje.

5.2 Posebnosti proizvoda

Maslo se izdeluje v pinji iz zorjene smetane.

Ima enotno in izrazito lepo rumeno barvo, ki je lahko pozimi svetlejša.

Tekstura je mehka in zračna. Maslo je le nekoliko zrnato in izjemno topljivo v ustih.

„Beurre de Bresse“ je mehko in aromatično maslo z značilnim mlečnim pridihom, ki v ustih pusti okus po „svežini“ in „oreščkih“ (lešnikih in orehih). Zagotavlja tudi dobro obstojnost v ustih.

Maslo se z lahkoto maže. Je izjemno dobro obstojno pri kuhanju, tako da se lahko ustvari rahla pena, ki se ohrani tudi na krožniku.

5.3 Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Tradicionalna mešana prehrana goveda v regiji Bresse, ki združuje travo in koruzo, je eden od dejavnikov, ki odločilno vplivajo na značilnosti mleka, proizvedenega na geografskem območju. Uravnoteženost obeh sestavin, trave in koruze, v obroku vpliva na lastnosti mleka, ki spodbujajo pretvorbo mlečne maščobe v maslo.

Delež trave v krmnem obroku daje mleku posebne organoleptične značilnosti. Ohranjanje rastlinske raznovrstnosti in botanične sestave travnikov zagotavlja izrazito barvo mleka, vpliva na vsebnost in sestavo v maščobi topnih snovi v mleku ter na obilico aromatičnih sestavin, ki se vežejo na maščobe.

Dodatek koruze zaradi njene velike energijske vrednosti zagotavlja proizvodnjo mleka z visoko vsebnostjo maščob in beljakovin. Vpliva tudi na velikost maščobnih kroglic, katerih veliki premer je značilen za mleko, iz katerega se izdeluje maslo „Beurre de Bresse“. To neposredno vpliva na velik aromatični potencial mleka, saj je površina za vezavo aromatičnih spojin velika.

K ohranjanju sestave mleka in kakovosti njegovih maščob pripomorejo tudi pogoji ohlajanja in skladiščenja mleka na kmetijskem gospodarstvu, bližina nosilcev dejavnosti in kratke zbirne poti. Mleko, iz katerega se izdeluje maslo „Beurre de Bresse“, ima namreč še posebej nizko vsebnost prostih maščobnih kislin, kar kaže na izjemno kakovost maščob.

Predelovalci uporabljajo različne zapletene tehnike, posebno pozornost pa namenjajo proizvodu med predelavo (vsakodnevno upravljanje parametrov temperature, kislosti, hitrosti mešanja …), da se omeji ravnanje s proizvodom, s čimer se zagotovita čim pazljivejše ravnanje z maščobo in ohranitev vseh njenih odlik.

Biološko zorenje smetane, ki je pomembna faza v proizvodnji masla „Beurre de Bresse“, je dolgotrajno in poteka pri nizki temperaturi na podlagi izbranih sevov aromotvornih mlečnokislinskih bakterij. S tem se po eni strani poveča kislost smetane, kar olajša pinjenje in omogoča razvoj aromatičnih spojin, vezanih na maščobne kroglice. Da se omeji razgradnja maščob, je treba zorjeno smetano predelati takoj.

Pinjenje v majhni pinji daje maslu zračno teksturo in rahlo zrnat videz, ki je posledica nastanka zelo drobnih kapljic vode in mikroskopsko majhnih luknjic. Ta tehnika ima odločilno vlogo pri sestavi masla, saj ohranja prvotne lastnosti maščob, ki mu zagotavljajo topljivo teksturo, mazavost in obstojnost pri kuhanju ter ohranitev arom, ki se razvijejo med zorenjem smetane.

Posebnosti masla „Beurre de Bresse“ so predvsem posledica lastnosti mleka, pa tudi znanja in spretnosti pri proizvodnji, ki so jih razvili in jih ohranjajo predelovalci. Maslo „Beurre de Bresse“ je danes zelo pogosta sestavina regionalne kuhinje (na primer jedi, kot so žabji kraki na maslu, piščančja prsa, pripravljena na maslu, kolači in pite iz regije Bresse, pripravljeni z mešanico sladkorja, smetane in masla).

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (3))

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCBeurredeBresse.pdf

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2) UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3) Prim. opombo 2.