OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Ta pobuda temelji na izjavi, ki jo je predsednik Komisije izrekel septembra 2016 v govoru o stanju v Uniji v Evropskem parlamentu: „Če se države članice med seboj ne morejo dogovoriti, ali bi prepovedale uporabo glifosatov v herbicidih ali ne, ni prav, da Parlament in Svet prisilita Komisijo, da odloči o tem. Zato bomo spremenili ta pravila, ker to ni demokracija.“

Komisija se je pri sprejemanju aktov po postopku v odboru v preteklih letih večkrat znašla v položaju, ko je pravno zavezana, da sprejme odločitev o odobritvi, kadar v odboru ni dosežena kvalificirana večina držav članic, ki se opredelijo (za odobritev ali proti njej). Meni, da je ta „nepredložitev“ mnenja težavna zlasti, kadar zadeva politično občutljiva vprašanja z neposrednim učinkom na državljane in podjetja, na primer na področju zdravja in varnosti ljudi, živali ali rastlin.

Komisija večino pravnih aktov Unije, sprejetih vsako leto, sprejme v skladu s pooblastili, ki jih nanjo preneseta Evropski parlament in Svet kot sozakonodajalca, bodisi z delegiranimi akti v skladu s členom 290 PDEU bodisi z izvedbenimi akti v skladu s členom 291 PDEU. V nasprotju z delegiranimi akti v skladu s členom 290 PDEU se splošna pravila in načela, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije, v skladu s členom 291(3) PDEU določijo vnaprej z uredbami, sprejetimi po rednem zakonodajnem postopku. Ta pravila in načela so določena v Uredbi (EU) št. 182/2011 (uredba o postopku v odboru).

Predlog določa ciljno usmerjene in omejene spremembe Uredbe (EU) št. 182/2011, zato predlog zadeva samo izvedbene akte.

Komisija je februarja 2016 Evropskemu parlamentu in Svetu poročala o izvajanju Uredbe (EU) št. 182/2011. V navedenem poročilu je bilo sklenjeno, da Uredba omogoča učinkovito uporabo izvedbenih pooblastil Komisije pod nadzorom držav članic. Zato cilj tega predloga ni spremeniti okvir postopka v odboru kot tak. Vendar je bilo v poročilu opisanih tudi nekaj težavnih primerov, zlasti v zvezi z odločanjem o gensko spremenjenih organizmih (GSO). V teh primerih niso države članice nikoli dosegle kvalificirane večine za osnutek sklepa Komisije o odobritvi gensko spremenjenih organizmov (GSO) ter gensko spremenjenih živil in krme ali proti njemu. Tako so se vsa glasovanja končala z nepredložitvijo mnenja, kar pomeni, da se odbor ni mogel opredeliti za osnutek akta ali proti njemu. Ta izid se je vedno ponovil tudi v odboru za pritožbe, tj. organu, katerega namen je zagotavljati pomoč pri odločanju v občutljivih in težavnih primerih. Zato je bilo treba odločitve na tem področju sprejeti sistematično brez podpore kvalificirane večine držav članic v odboru.

Komisija je že sprejela ukrepe za upoštevanje posebnega položaja na področju GSO. Po direktivi o odobritvah gojenja, ki je začela veljati leta 2015, je aprila 2015 po isti logiki sprejela predlog za spremembo zakonodajnega okvira v zvezi z živili in krmo. V skladu s predlagano rešitvijo se ohrani centraliziran postopek odobritve, hkrati pa se državam članicam omogočijo ukrepi za izvzetje. Ta predlog je še vedno v zakonodajnem postopku.

Razprave o podaljšanju veljavnosti registracije aktivne snovi glifosat, ki so poleti 2016 potekale v odboru za pritožbe, so pokazale, da težave zaradi nepredložitve mnenja niso omejene na GSO. Tudi v tem primeru države članice niso zbrale večine glasov za sklep o odobritvi v odboru za pritožbe ali proti njemu, zato je morala Komisija sprejeti odločitev brez podpore držav članic. Kot je navedeno zgoraj, je to težavno zlasti, ker te odločitve pogosto zadevajo politično občutljiva vprašanja z neposrednim učinkom na državljane in podjetja, zlasti na področju zdravja in varnosti ljudi, živali in rastlin. Komisija je sicer pooblaščena za odločanje v takih primerih, vendar meni, da bi morale države članice zaradi posebne občutljivosti zadevnih vprašanj v teh posebnih okoliščinah prevzeti tudi več odgovornosti v postopku odločanja. Vendar tega ni mogoče ustrezno zagotoviti, kadar države članice ne morejo doseči kvalificirane večine, ker se nekatere odločijo, da se bodo glasovanja vzdržale, ali niso navzoče na sestankih odborov ali odbora za pritožbe.

Komisija zato meni, da bi bilo treba to zadevo obravnavati z nekaj zelo ciljno usmerjenimi spremembami pravil o postopku v odboru. Skladno s tem je v delovnem programu za leto 2017 napovedala pobudo o posodobitvi postopkov v odboru.

Ta predlog vsebuje štiri ciljno usmerjene spremembe. Predmet tega predloga je strogo omejen na te štiri ciljno usmerjene spremembe in ne zajema drugih elementov Uredbe (EU) št. 182/2011. Komisija meni, da se je izkazalo, da sistem, vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 182/2011, v praksi na splošno dobro deluje ter zagotavlja ustrezno institucionalno uravnoteženost vlog Komisije in drugih udeleženih akterjev. Zato je po njenem mnenju bistveno, da ta sistem še naprej deluje brez sprememb, razen predlaganih ciljno usmerjenih sprememb. Edini cilj teh sprememb je izboljšati delovanje postopkov v odboru na ravni odbora za pritožbe, da bi se zagotovila širša politična odgovornost in lastna odgovornost glede politično občutljivih izvedbenih aktov, vendar brez sprememb pravnih in institucionalnih pristojnosti za izvedbene akte, urejene z Uredbo (EU) št. 182/2011.