SL Uradni list Evropske unije C 359/12

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2016/C 359/10)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENO OZNAČBO POREKLA/ZAŠČITENO GEOGRAFSKO OZNAČBO, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„FOIN DE CRAU“

EU št.: PDO-FR-02091 – 18.11.2015

ZOP ( X ) ZGO ( )

1. Skupina vložnikov in pravni interes

Odbor za „Foin de Crau“

Naslov: 10, rue Léo Lelée 13310 Saint-Martin-de-Crau FRANCIJA Tel: +33 490472933 faks +33 490474209 E-naslov: comite@foindecrau.com

Odbor za „Foin de Crau“ sestavljajo proizvajalci sena „Foin de Crau“, zato ima pravni interes za vložitev zahtevka.

2. Država članica ali tretja država

Francija

3. Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

— ☐ Ime proizvoda — ☒ Opis proizvoda — ☒ Geografsko območje — ☒ Dokazilo o poreklu — ☒ Metoda proizvodnje — ☐ Povezava — ☒ Označevanje — ☒ Drugo (kontaktni podatki pristojnih organov in nadzornih organov, kontaktni podatki skupine, pregledi, povezava)

4. Vrsta sprememb

— ☐ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. — ☒ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5. Spremembe

Opis proizvoda

Opis proizvoda je bil pregledan in dopolnjen, da bi se podrobneje opredelila posebnost sena „Foin de Crau“:

— značilnosti njegove rastlinske sestave, ki so ostale nespremenjene, so bile v tej postavki podrobneje opredeljene. Prej so bile navedene v postavki „Metoda pridobivanja“; pojasnjeno je, da seno „Foin de Crau“ izvira z naravnih trajnih pašnikov, na katerih raste približno dvajset divjih vrst krmnih rastlin;

— v skladu s praksami je še pojasnjeno, da gre za seno, pridobljeno s sušenjem na soncu in na prostem. Ta praksa se ni spremenila, toda s tem pojasnilom se lahko izključi morebitno sušenje na skednju, s katerim seno ne bi pridobilo značilnosti lokalnega podnebja;

— navedeno je, da se kakovost sena ni poslabšala zaradi dežja. To zagotavlja zelo kakovostno seno;

— dodano je, da so stebla sena bolj ali manj groba. Stebla sena se namreč razlikujejo glede na košnjo in so lahko manj groba. Tudi „neolistanost“ sena je odvisna od košenj in od tega, kako groba so stebla sena. Pri prvi košnji so stebla groba in brez listov, pri drugi in zlasti tretji košnji pa so bolj olistana in manj groba. Zato je predlagano, naj se navedba „neolistanost“ sena črta. Z novim predlaganim besedilom je mogoče upoštevati značilnosti posamezne košnje, ne da bi se spremenile splošne in bistvene značilnosti sena „Foin de Crau“;

— navedba posebno visoke vsebnosti mineralnih soli v senu „Foin de Crau“ in njegove posebno visoke energetske vrednosti se črtata, saj nista povezani z opredelitvijo ustreznih najnižjih vrednosti. Poleg tega je bila v tej postavki specifikacije črtana navedba, da je seno „Foin de Crau“ zelo okusno in zlahka prebavljivo, saj ti značilnosti uporabniki sicer priznavajo, vendar ju je težko izmeriti. „Okusnost“ sena, ki je povezana z zelo intenzivnim vonjem, je vseeno omenjena v postavki „Povezava z geografskim območjem“ enotnega dokumenta in specifikacije proizvoda;

— načini predstavitve sena „Foin de Crau“ ob prodaji so bili podrobneje opredeljeni (seno se povezuje v snope) in razširjeni na proizvodnjo sena v največ 10-kilogramski vreči. Trg vreč je prilagojen povpraševanju živilskih veleblagovnic in trgovin z izdelki za hišna popravila, vrtnih centrov, trgovin z domačimi živalmi in kmetijskih samopostrežnih trgovin. Velikost vreč se lahko spreminja glede na povpraševanje. Vreče, ki se polnijo s snopi sena „Foin de Crau“, ne poslabšajo kakovosti in značilnosti sena, če je njihovi izdelavi namenjena posebna skrb, tako da se preveri, ali so se v senu „Foin de Crau“ ohranile posebne rastlinske vrste. Kakovost sena se zagotovi tudi z upoštevanjem najvišje 14-odstotne stopnje vlažnosti uporabljenih snopov sena ter najkrajšega trajanja predhodnega shranjevanja snopov, to je najmanj 60 dni po pobiranju.

Geografsko območje

Opredelitev geografskega območja sena „Foin de Crau“, ki je bila prvotno odobrena leta 1997, je bila po posamičnih zahtevkih, ki so jih vložili proizvajalci sena, dopolnjena z novimi deli občin, ki so že del geografskega območja sena „Foin de Crau“ (Grans, Istres, Lamanon in Salon-de-Provence). Ta dopolnitev je predlagana, potem ko je bilo preverjeno, ali navedeni deli izpolnjujejo ista geološka, pedološka in podnebna merila ter merila glede rastlinske sestave kot preostalo območje geografske označbe.

Poleg tega:

— je navedeno, da se seno „Foin de Crau“ proizvaja v nižavju Crau v departmaju Bouches-du-Rhône;

— je navedeno, da se seno (in sicer pri povezovanju v snope, saj se seno povezuje v snope med pobiranjem, vendar tudi pri pakiranju v vreče) pakira na geografskem območju. Specifikaciji proizvoda in enotnemu dokumentu je dodana utemeljitev pakiranja sena v vreče na geografskem območju;

— je navedeno, da geografsko območje zajema dele navedenih občin in da službe nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité, INAO) v mestnih hišah zadevnih občin deponirajo grafični dokument, na katerem so opredeljene meje geografskega območja proizvodnje. Za te občine je kartografska določitev območij dostopna na spletni strani pristojnega nacionalnega organa v skladu z zahtevami direktive INSPIRE.

— je bil v celotnem besedilu te postavke izraz „pašnik“ nadomeščen z ustreznejšim izrazom „zemljišče“. Podrobneje so bili opredeljeni načini za identifikacijo zemljišč, na katerih se pobira seno „Foin de Crau“: zemljišča se identificirajo na podlagi meril, ki jih je 23. aprila 1997 določil nacionalni odbor inštituta INAO, seznam opredeljenih zemljišč in merila za identifikacijo pa so na vpogled pri službah inštituta INAO in zadevne skupine.

Dokazilo o poreklu

Postavka „dokazila o poreklu proizvoda z geografskega območja“ je bila prečiščena ter združuje zlasti deklarativne obveznosti in vodenje registrov v zvezi s sledljivostjo proizvoda in spremljanjem proizvodnih razmer.

Poleg tega je ta postavka dopolnjena z več določbami o registrih in deklarativnih dokumentih, ki zagotavljajo sledljivost in preverjanje skladnosti proizvodov z zahtevami specifikacije.

Metoda pridobivanja

— Upravljanje pašnika: Podrobneje je bil opredeljen seznam rastlinskih vrst, ki jih obvezno in pretežno vsebuje seno „Foin de Crau“ Dodana so bila latinska imena, ki opisujejo te vrste. Poleg tega je bil dodan seznam vrst, zaradi katerih prisotnosti v senu ni mogoče pridobiti zaščitene označbe porekla, da bi se pojasnil pojem „določeno rastlinsko ravnotežje“ na pašnikih in da bi se zagotovila skladnost sena, ki izvira s teh pašnikov, z značilnostmi proizvoda z zaščiteno označbo porekla.

— Zasaditev pašnika: Da bi se ohranila „naravnost“ pašnikov, s katerih izvira seno „Foin de Crau“, je pojasnjeno, da je mogoče označbo porekla „Foin de Crau“ odobriti za seno, ki izvira z mladih pašnikov, šele od petega leta po letu zasaditve.

— Namakanje: Obveznost večurnega namakanja pašnikov vsakih osem do dvanajst dni od marca do oktobra glede na porazdelitev vodnih stolpov je črtana. Namakanje je namreč treba prilagoditi količini padavin in ni sistematično. Poleg tega proizvajalec ne more izbirati, kje bodo stali vodni stolpi, saj njihovo lego določa pooblaščeno sindikalno združenje za namakalne sisteme, od katerega je odvisen. Pomembna praksa, ki jo je treba ohranjati za proizvodnjo kakovostnega sena „Foin de Crau“, je gravitacijsko namakanje, pri katerem se pašniki prekrijejo z vodo ter ki se lahko izvaja od vključno marca do vključno oktobra.

— Gnojenje: Predlagano je zmanjšanje vnosa mineralnega dušika s 60 enot na hektar na največ 40 enot. Večletne izkušnje pri proizvodnji zadevnega proizvoda z označbo porekla so pokazale, da vnos 60 enot mineralnega dušika na hektar ni potreben.

— Spremembe: Navedba načinov in datumov gnojenja, ki so izbrani tako, da v senu ni sledi gnoja, je črtana, ker ti načini in datumi gnojenja niso opredeljeni tudi v specifikaciji proizvoda in jih torej ni mogoče nadzirati. Je pa ohranjena zahteva, da v senu ni sledi gnoja. Poleg tega so bili natančneje opredeljeni pogoji gnojenja in nadzora nad uporabo organskih gnojil kmetijskega in nekmetijskega izvora. Navedeno je, da so „med dovoljenimi organskimi gnojili […] le kompost ali pregnito blato, živinski gnoj, gnoj, gnojevka (kmetijskega izvora) ter organska gnojila nekmetijskega izvora, kot so blato iz čistilnih naprav (ali stranski proizvodi) in zeleni odpadki“. Poleg tega je navedeno, da je „pri vsakem gnojenju z organskimi gnojili nekmetijskega izvora […] potrebno analitično spremljanje vsake posamezne serije (tovornjak, cisterna idr.) patogenih klic, težkih kovin in spojin organskih sledi, zajetih v zakonodaji. Gnojenje z organskimi gnojili nekmetijskega izvora je dovoljeno na površinah kmetijskega gospodarstva, vendar je potrebno takojšnje zakopavanje, pri čemer je treba upoštevati veljavno zakonodajo o posebnih omejitvah (datumi, zaščitena območja idr.) in količinah. Upoštevati je treba najmanj osemtedensko obdobje mirovanja po gnojenju pred vsako košnjo ali pašo.“ S temi določbami je mogoče preprečiti vsako tveganje pred okužbo sena z onesnaževali.

— Pobiranje in shranjevanje sena: Določba „pobiranje je razdeljeno na tri košnje“ je spremenjena in dopolnjena.

Proizvajalci imajo možnost, da vsako leto eno od treh košenj nadomestijo s pašo. Proizvodnja sena „Foin de Crau“ in živinoreja (zlasti ovčereja) sta tesno povezani. Rejci tradicionalno izvajajo t. i. obnovitvene paše konec februarja, po tretji košnji, kar je dobrodejno za vzdrževanje pašnikov na območju Crau. Vendar je v primeru pomanjkanja krme v nekaterih delih leta (spomladi na območju Crau ali poleti na planinskih pašnikih) edini krmni vir za črede paša na pašnikih območja Crau, ki nadomešča prvo ali tretjo košnjo. Ta praksa ne poslabša rastlinske kakovosti pašnikov, če se upoštevajo najkrajši razmiki med košnjami in pašo. Da bi se zagotovila rast zadostne količine trave in optimalen razvoj želenih rastlinskih vrst, hkrati pa preprečila prezrelost, ki poslabša okus in krmne vrednosti sena, je poleg tega navedeno, da prva košnja poteka vsaj 60 dni po obnovitveni paši in da je razmik med dvema košnjama od 40 do 60 dni.

Predlagano je tudi, da se črtajo končni datumi različnih košenj, ki so bili prvotno določeni na 31. maj, 25. julij in 30. september, če ni določeno drugače. Kakovost sena je namreč odvisna predvsem od dozorelosti trave. Ta je odvisna od trajanja rasti. Zato je pomembno upoštevati razmike, določene med posameznimi košnjami ter med košnjami in/ali pašo oziroma pašami. Navedeno je, da se pokošena trava v skladu s starimi lokalnimi praksami suši na prostem. Sušenje na skednju je torej izključeno. Naravno sušenje spodbujajo ugodni podnebni pogoji naravnega okolja (osončenost in veter).

Določba, v kateri je navedeno, da seno pri prvi in tretji košnji ne sme ostati na prostem dlje kot pet dni in pri drugi košnji dlje kot tri dni, je črtana, ker so ti roki preveč samovoljni. Dejansko je optimalno trajanje sušenja sena na prostem močno odvisno od podnebnih razmer. Za uravnavanje tega trajanja je torej potrebno zlasti strokovno znanje proizvajalcev.

Za odpravo vsake dvoumnosti je navedeno, da se seno po sušenju na prostem poveže v snope. Uvedene so določbe o povezovanju sena v snope: za dobro identifikacijo proizvoda se seno povezuje v snope z dvobarvno vrvico iz belega in rdečega vlakna, poleg tega pa je treba seno naložiti isti dan, da bi se ohranila kakovost sena in preprečila vlažnost zaradi ležanja na tleh ponoči, razen če piha močan mistral (suh in močan severni/severno-zahodni veter), ko lahko snopi eno noč ostanejo na prostem.

Za odpravo vseh dvoumnosti glede pogojev shranjevanja je določba „seno se shranjuje pod lopo ter mora biti odmaknjeno od tal in sten lope“ je spremenjena v navedbo: „seno se shranjuje pod lopo, pri čemer je treba preprečiti stik z vlago na tleh in stenah“, saj tla in stene lope niso nujno izdelani iz izolirnih materialov. Navedena določba je poleg tega dopolnjena s pojasnilom, da se ne nanaša na t. i. prodaje na prostem (sur champ) ali na vozu (sur charrette), to je na zelo hitre prodaje sena po njegovem povezovanju v snope na prostem.

Donos pri proizvodnji

Uveden je najvišji donos pri proizvodnji sena, in sicer 11 ton na hektar pašnika, tako da se ohranijo ravni donosa, upoštevane za zagotovitev kakovosti proizvoda, pa tudi da se olajša nadzor nad sledljivostjo in količinami. Ta donos je namreč ena od značilnosti sena „Foin de Crau“, saj so ravni donosa, upoštevane na pašnikih drugih proizvodov z geografskim poreklom, na splošno višje. Omejitev donosa torej omogoča, da se zagotovi upoštevanje enot vnosov dušika, saj lahko prevelike količine spremenijo značilnosti rastlin, ki sestavljajo seno. Poleg tega je pojasnjeno, da se donos izračuna glede na vsa opredeljena zemljišča kmetijskega gospodarstva, na katerih se proizvaja seno za zaščiteno označbo porekla.

Shranjevanje sena: Kot je bilo navedeno višje v zvezi s spremembo opisa proizvoda in načini njegove predstavitve, je ponujena možnost prodaje sena „Foin de Crau“ z označbo porekla v vrečah. Za zagotovitev kakovosti sena, tako danega na trg, so opredeljeni posebni pogoji pakiranja sena v vreče, da bi se zagotovila nespremenljivost tako zapakiranega izdelka ter da bi se preprečilo vsako tveganje za poslabšanje ali fermentacijo, mora biti seno, dano v vreče, dovolj suho, njegovo zorenje pa mora biti končano. Uporabljeno seno torej lahko vsebuje največ 14 % vlage, pri čemer je treba upoštevati najkrajše, najmanj 60-dnevno trajanje shranjevanja po pobiranju. Poleg tega je za zagotovitev dolgotrajnega spoštovanja značilnosti proizvoda navedeno: „Vreče se med shranjevanjem zavarujejo pred vlago in dnevno svetlobo. Vreč sena po šestih mesecih shranjevanja od dneva pakiranja sena vanje ni več mogoče prodajati pod oznako ZOP ‚Foin de Crau‘.“ Poleg tega je za zagotovitev sledljivosti proizvoda do končnega potrošnika predlagano, da se vreče zaprejo „z mehanizmom, ki ga po odprtju ni več mogoče zapreti na enak način“.

Poleg tega seno „Foin de Crau“ dajejo v vreče gospodarski subjekti iz zadevne panoge na geografskem območju označbe porekla. Ta obveznost ima dva namena, in sicer zaščito kakovosti in zagotovitev geografskega porekla ZOP „Foin de Crau“. Za zagotovitev kakovosti je treba ohraniti značilnosti proizvoda, zlasti kar zadeva njegovo rastlinsko sestavo. Pri pakiranju sena v vreče so namreč potrebni postopki (odstranitev identifikacijske vrvice okoli snopa, razvezovanje snopov), pri katerih obstaja tveganje, da se izločijo nekatere vrste (lažje rastline, kot so detelje, se lahko spremenijo v prah ter padejo ven, potem ko se snop razveže ali je izpostavljen vetru) in da se poslabšajo značilnosti stebel sena (prevelik delež prahu). Za preverjanje končne skladnosti proizvoda, zlasti vsebnosti značilnih rastlinskih vrst, je potrebno strokovno znanje gospodarskih subjektov iz zadevne panoge. Pogoj, da se zagotovi geografsko poreklo proizvoda, omejuje tveganje, da se proizvod zamenja ali pomeša s senom z drugim geografskim poreklom, katerega delež bi se lahko povečal pri potrebnih postopkih pakiranja v vreče.

Označevanje

Navedbe na etiketi, značilne za označbo, so bile usklajene z Uredbo (EU) št. 1151/2012 in natančneje opredeljene za nov način predstavitve sena „Foin de Crau“ za prodajo v vrečah. Simbol ZOP Evropske unije in navedba „zaščitena označba porekla“ sta navedena kot obvezni navedbi pri označevanju proizvodov z označbo porekla „Foin de Crau“.

Drugo

— Ob upoštevanju sprememb nacionalnih zakonov in predpisov je postavka „Nacionalne zahteve“ predstavljena v obliki razpredelnice z glavnimi točkami, ki jih je treba preveriti, referenčnimi vrednostmi in metodo ocenjevanja.

— Postavki „Napotitve v zvezi z nadzornimi organi“ in „Pristojna služba države članice“ ter kontaktni podatki skupine: ime in kontaktni podatki uradnih nadzornih organov in skupine, so bili posodobljeni.

— Dokazilo o poreklu: Elementi, povezani z zgodovino označbe, so bili črtani iz te postavke in so delno povzeti v postavki „Povezava z geografskim območjem“.

— Povezava: Brez spremembe podlage je tesna povezanost med proizvodnjo sena „Foin de Crau“ in živinorejo je jasneje opredeljena tako, da je pojasnjeno, da proizvodnja lahko poteka z dvema ali tremi košnjami sena, skupaj z eno ali dvema pašama glede na potrebe, brez poslabšanja kakovosti in značilnosti sena „Foin de Crau“.

ENOTNI DOKUMENT

„FOIN DE CRAU“

EU št.: PDO-FR-02091 – 18.11.2015

ZOP ( X ) ZGO ( )

1. Ime

„Foin de Crau“

2. Država članica ali tretja država

Francija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 2.9 Seno

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Seno „Foin de Crau“ izvira z naravnih trajnih pašnikov, na katerih raste približno dvajset divjih vrst krmnih rastlin (trave, stročnice, socvetke in druge vrste). Sestavljajo ga pretežno visoka pahovka (Arrhenatherum elatius P. Beauv., prej J. Presl & C. Presl), navadna pasja trava (Dactylis glomerata L.), črna detelja (Trifolium pratense L.) in bela detelja (Trifolium repens L.).

Seno „Foin de Crau“ se suši na prostem na soncu. Njegova kakovost se ni poslabšala zaradi dežja. Ima značilen videz zaradi bolj ali manj debelih stebel zelene barve in močnega vonja, ki ima cvetne značilnosti.

Seno „Foin de Crau“ se prodaja v snopih ali vrečah (največ 10 kg).

3.3 Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4 Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vsi postopki od proizvodnje sena do njegovega sušenja potekajo znotraj opredeljenega geografskega območja.

3.5 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

V skladu z običaji se seno po košnji in sušenju na soncu in na prostem poveže v snope z rdečo-belo vrvico, značilno za oznako „Foin de Crau“.

Seno za pakiranje v vreče izvira iz snopov, pri katerih je najvišja stopnja vlažnosti določena na 14 % in katerih shranjevanje traja najmanj 60 dni po pobiranju.

Vreče se zaprejo z mehanizmom, ki ga po odprtju ni več mogoče zapreti na enak način.

Vreče se med shranjevanjem zavarujejo pred vlago in dnevno svetlobo. Vreč sena po šestih mesecih shranjevanja od dneva pakiranja sena vanje ni več mogoče prodajati pod oznako ZOP „Foin de Crau“.

Pakiranje snopov v vreče poteka na geografskem območju. Razloga za to obveznost sta zaščita kakovosti in zagotovitev geografskega porekla ZOP „Foin de Crau“: ohranitev značilnosti proizvoda in zlasti ohranitev značilnosti rastlin, opredeljenih v točki 3.2. Pri pakiranju sena v vreče so namreč potrebni postopki, pri katerih obstaja tveganje, da se izločijo nekatere vrste (lažje rastline, kot so detelje, se lahko spremenijo v prah ter padejo ven, potem ko se snop razveže ali je izpostavljen vetru) in da se poslabšajo značilnosti stebel sena (prevelik delež prahu). Preveriti je treba tudi stopnjo vlažnosti sena, pakiranega v vreče, ter najkrajše trajanje shranjevanja sena po pobiranju, saj sta to pogoja, potrebna za zagotovitev zorenja sena in s tem optimalnih pogojev za ohranitev proizvoda.

Za preverjanje končne skladnosti proizvoda, zlasti vsebnosti rastlinskih vrst, je potrebno strokovno znanje gospodarskih subjektov iz zadevne panoge, ki zelo dobro poznajo značilnosti in posebnosti proizvoda.

Da se zagotovi geografsko poreklo proizvoda, ta pogoj, kolikor je mogoče, omejuje tveganje, da se proizvod zamenja ali pomeša s senom z drugim geografskim poreklom, katerega delež bi se povečal pri potrebnih postopkih pakiranja v vreče (odstranitev identifikacijske vrvice, zavezane okoli snopa, razvezovanje snopa).

3.6 Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Snopi sena „Foin de Crau“ se povežejo z dvobarvno, rdeče-belo vrvico.

Vsako serijo snopov sena, ki se trži, spremlja spremnica, na kateri so navedeni zlasti:

— ime označbe „Foin de Crau“, ki mu sledi navedba „zaščitena označba porekla“;

— simbol ZOP Evropske unije;

— identifikacijska številka gospodarskega subjekta;

— številka spremnice;

— leto in številka košnje.

Etiketa na vrečah vsebuje:

— ime označbe „Foin de Crau“, ki mu sledi navedba „zaščitena označba porekla“.

— simbol ZOP Evropske unije.

Na spremnih dokumentih in računih se obvezno navede ime označbe „Foin de Crau“, ki mu sledi navedba „zaščitena označba porekla“.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Seno „Foin de Crau“ se proizvaja v nižavju Crau (departma Bouches-du-Rhône). Nižavje Crau je nekdanja kamnita delta reke Durance, ki na severu meji na hribovje Alpilles, na vzhodu na gričevje Salon-de-Provence in slano jezero Berre ter na zahodu na rečni rokav Grand-Rhône.

Geografsko območje označbe porekla „Foin de Crau“ je omejeno na območje, ki zajema dele naslednjih občin departmaja Bouches-du-Rhône: Arles, Aureille, Eyguières, Fos-sur-Mer, Grans, Istres, Lamanon, Miramas, Mouriès, Saint-Martin de Crau in Salon de Provence.

5. Povezava z geografskim območjem

Območje Crau tvori trikotnik, ki obsega več kot 51 000 hektarov in leži v departmaju Bouches du Rhône. Razteza se med Arlesom na severozahodu, Lamanonom na severovzhodu ter Istres in Fos-sur-Mer na jugu. Na severu meji na močvirje Baux, dvignjeno območje Malacarcia in Alpilles, na vzhodu na miocenske griče občin Salon-de-Provence, Grans, Miramas, Istres in Fos-sur-Mer ter na močvirja levega brega rečnega rokava Grand-Rhône na zahodu. Nastalo je iz nekdanje struge deroče reke Durance in tvori nižavje, prekrito z okroglimi kamenčki, podobno puščavi.

Tla so rdeča ali rjava in imajo kamenčke v skorji, ki je v globini od nekaj centimetrov do enega metra. Tla sestavljajo mulj, ilovica ter številni kamenčki ali prod. Ti so precej razapneni ter na površini nekoliko alkalni. Gramoz na območju Crau prekriva območje, ki se napaja pretežno (70 %) z namakanjem pašnikov.

Podnebje je sredozemsko, zanj pa so značilne blage zime, suha in vroča poletja, močni vetrovi ter od aprila do oktobra skoraj nič padavin. Vetrovi so močni, zlasti mistral. Osončenost traja nadpovprečno dolgo. Izhlapevanje je zelo veliko.

Proizvodnja sena „Foin de Crau“ je tesno povezana s praksami živinoreje in namakanja. Namakalni sistemi so se začeli razvijati v 16. stoletju ter omogočili nastanek naravnih in trajnih pašnikov na območju Crau. Adam de Craponne je med letoma 1554 in 1559 zgradil kanal, prek katerega je napeljal vodo iz reke Durance na območja občin Salon, Eyguières in Istres. Treba je bilo počakati na zgraditev jezu Serre-Ponçon in hidroenergetskih objektov na reki Durance od januarja 1955, da bi se lahko reguliral način napajanja vseh kanalov na območju Basse Durance in zlasti Crau. Območje Crau se od tega datuma redno napaja z vodo.

Eugène Risler, profesor in direktor nacionalnega agronomskega inštituta v Parizu, je leta 1890 v svojem delu „Géologie agricole“ (Poljedelska geologija) (Pariz, Berger-Levrault in Cie, kmetijska knjigarna) zapisal: „Posledice zgraditve teh dveh kanalov (Craponne in Alpines) so bile precejšnje. S kanaloma je to območje pridobilo približno 20 000 hektarov obdelovalnih površin. Na namakanih območjih, sestavljenih iz zaporednih nasipov, so nastali čudoviti pašniki, na katerih donos sena na hektar zlahka doseže od 10 000 do 11 000 kg. Ti travniki omogočajo tri košnje aromatičnega sena, ki je v Provansi zelo cenjeno, poleg tega pa še zimsko pašo za ovce.“

Upravljanje vode že več stoletij poljedelce povezuje v različna združenja. Namakanje pašnikov poteka z gravitacijo, tako da se ti za več ur prekrijejo z vodo, kar je odvisno od lege vodnega stolpa, ki je najpogosteje pod nadzorom organa za velike kanale („eygadiers“).

Obvladovanje gnojenja z dušikom je pomembno za ohranitev rastlinskega ravnotežja na pašnikih območja Crau. Vnosi dušika so omejeni. Preveliki vnosi lahko namreč spodbudijo razvoj nekaterih vrst trave v škodo visoke pahovke.

Seno se po košnji več dni naravno suši na prostem in na soncu, odvisno od vremenskih razmer (osončenost, veter).

Seno se nato zapakira v vreče na kraju samem in razen v posebnem primeru prodaje na prostem (sur champ) (ali na vozu (sur charrette)) se isti dan ali dan po pobiranju shrani, da se zavaruje pred dežjem in vlago. Ti pogoji shranjevanja omogočajo tudi dobro fermentacijo (zorenje) sena.

Pašništvo v nižavju Crau je stara praksa, ki se ji po potrebi pridružuje poletna sezonska selitev v Alpe. Živalim (ovce, govedo, konji) je zagotovljena paša po tretji košnji sena. Pašnike na območju Crau zapustijo konec februarja. V primeru pomanjkanja krme, ki povzroči pomanjkanje trave na območju „coussouls“ de Crau, travnatih površin ali spomladanskih vrst trave, je torej paša na namakanih pašnikih edina rešitev za hranjenje črede. Proizvajalci lahko torej prvo košnjo nadomestijo s pašo. V primeru pomanjkanja krme na planinskih pašnikih se ovce med sezonsko selitvijo v začetku septembra spustijo v dolino in v tem obdobju leta je njihov edini krmni vir paša na pašnikih območja Crau, ki nadomešča tretjo košnjo sena. Seno „Foin de Crau“ se torej lahko proizvaja z dvema ali tremi košnjami, ki se jim pridružujeta ena ali dve paši, odvisno od potreb, pri čemer se ne poslabša rastlinska kakovost sena, saj je treba upoštevati najkrajše razmike med košnjami in pašo.

Seno „Foin de Crau“ se razlikuje od drugih vrst sena z drugim geografskim poreklom zaradi posebnosti svoje rastlinske sestave. Sestavlja ga v povprečju približno dvajset divjih krmnih rastlinskih vrst (trave, stročnice, socvetke in druge vrste), zanj pa je značilno, da dosledno vsebuje visoko pahovko (Arrhenatherum elatius P. Beauv., prej J. Presl & C. Presl), navadno pasjo travo (Dactylis glomerata L.), črno deteljo (Trifolium pratense L.) in belo deteljo (Trifolium repens L.). Seno se suši naravno na soncu. Slovi po prijetnem vonju, ki mu daje zelo dober okus. Seno „Foin de Crau“ je prvovrstna krma za tekmovalne konje ter za krave, ovce in koze molznice; znano je po tem, da spodbuja nastajanje mleka, bogatega z maščobami.

Značilnosti sena „Foin de Crau“ so rezultat številnih med seboj prepletenih dejavnikov: naravno okolje (podnebje, tla) in človeški dejavniki (namakanje, tehnike proizvodnje, vloga čred, načini pobiranja in shranjevanja). Namakanje z vodo iz reke Durance je omogočilo kar se da velik izkoristek nižavja Crau. To napajanje z vodo je potrebno v suhem obdobju od aprila do oktobra. Poteka z gravitacijo, tako da se navedeno območje prekrije z vodo, kar omogoča, da se zemlja prepoji z gnojili, ki jih potrebujejo pašniki, da se ponovno kalcificirajo tla in z naplavljenim muljem zamaši prst, prepredena s kamenčki.

Za sredozemsko podnebje je značilno, da pogosto piha mistral. Od aprila do oktobra ni skoraj nič padavin, kar olajša spravljanje sena, suh veter pa skrajša trajanje sušenja sena, kar omeji poslabšanje hranil v senu zaradi ultravijoličnega sevanja.

Po rastni sezoni trave črede konec februarja zapustijo pašnike na območju Crau, da bi trava lahko pred prvo košnjo znova zrasla. Ta paša je dobrodejna za vzdrževanje pašnikov.

Ravnotežje posebnega rastlinja na trajnih naravnih pašnikih območja Crau se doseže in vzdržuje z medsebojnim prepletanjem teh stoletnih praks: namakanje, obvladovanje gnojenja ter povezovanje košnje in paše. Kakovost sena se ohranja z običaji hitrega shranjevanja sena, s katerim se to do trženja zavaruje pred vlago.

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-a8a6d6ad-8ae0-488f-be94-22573ca44ae8/telechargement

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.