SL

Bruselj, 22.6.2006

COM(2006) 323 konč.

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o dejavnostih EIB v okviru mandatov za dajanje posojil zunaj EU in predvideni potek dejavnosti v prihodnosti

{SEC(2006) 789}

{SEC(2006) 790}

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o dejavnostih EIB v okviru mandatov za dajanje posojil zunaj EU in predvideni potek dejavnosti v prihodnosti

Vsebina

1. Uvod (...)3

2. Dosežki (...)3

2.1. Obseg posojil (...)3

2.2. Regionalna prisotnost EIB v primerjavi z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami (...)5

2.3. Sodelovanje s programi Skupnosti in drugimi finančnimi institucijami (...)6

2.4. Napredek pri uresničevanju cilja glede delitve tveganja (...)8

2.5. Dodana vrednost EIB (...)9

3. Usmeritve prihodnjih dejavnosti (...)10

3.1. Regionalno določeni najvišji zneski (...)10

3.2. Rezervni mandat (...)12

3.3. Obseg jamstva (...)12

3.4. Udeležene države (...)13

3.5. Povezanost s politikami EU (...)13

3.6. Sodelovanje z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami (...)14

3.7. Poročanje in računovodstvo (...)14

1. Uvod

To poročilo se predloži Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s členom 2 Sklepa Sveta 2000/24/ES, ki je bil sprejet 22. decembra 1999, kakor je bil spremenjen („Sklep“), v katerem je navedeno, da: „Komisija poroča o uporabi tega sklepa najkasneje do 31. julija 2006.“

Jamstva, ki jih odobri Skupnost v skladu s Sklepom, podpira Jamstveni sklad za zunanje ukrepe, ustanovljen v skladu z Uredbo Sveta 2728/94 z dne 31. oktobra 1994, kakor je bila spremenjena („Jamstveni sklad“). Komisija je 5. aprila 2005 objavila predlog za spremembo zgoraj navedene uredbe Sveta.

To poročilo je sestavljeno iz dveh delov: prvi del vsebuje opis dosežkov Evropske investicijske banke („EIB“ ali „Banka“) v okviru tekočega mandata, v drugem pa so podrobno opredeljene usmeritve za prihodnje dejavnosti. Poročilu sta priložena dva delovna dokumenta službe; v prvem je podan pregled predvidenih dejavnosti v regiji (SEC (2006) 790, Priloga 1), v drugem pa podrobna ocena tekočega mandata (SEC (2006) 789, Priloga 2).

Poleg tega poročila Komisija predstavlja tudi predlog Sklepa Sveta za obnovo tekočih mandatov EIB za dodeljevanje posojil zunaj EU (COM (2006) 324), ki upošteva usmeritve, določene v tem poročilu.

2. Dosežki

Namen mandata EIB, kakor je določen v Sklepu, je podpirati politične cilje Skupnosti s financiranjem izbranih investicijskih projektov. Banka je bila pozvana, da izboljša usklajenost z drugimi finančnimi instrumenti Skupnosti in da se redno posvetuje s Komisijo ter tako zagotovi usklajenost prednostnih nalog in dejavnosti v zadevnih državah. Banka je bila tudi pozvana, da skuša pokriti 30 % poslovnega tveganja pri posojilih, ki jih zagotovi v okviru sporazumov o delitvi tveganja na podlagi jamstev tretjih oseb ali drugih jamstev. V tem delu je naveden kratek pregled, kako je Banka izpolnjevala te cilje, pri čemer so podrobneje opisani zlasti obseg posojil, usklajevanje z instrumenti Skupnosti in drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami in napredek pri uresničevanju cilja glede delitve tveganja. Vsebuje tudi pregled dodane vrednosti dejavnosti Banke. Kot je bilo že omenjeno, je podrobna ocena na voljo v Prilogi 2.

2.1. Obseg posojil

Za tekoče mandate za dajanje posojil zunaj EU je iz spodnje tabele 1 razvidno, da so posojila, odobrena do 31. decembra 2005, tj. po preteku približno 85 % trajanja posojilnih mandatov, dosegla 87 % skupne najvišjega določenega zneska posojil v višini 20.660 milijonov EUR, vendar so med regijami velike razlike. Tabela vključuje dejavnosti iz „Splošnega mandata“ [1], „Mandata za okoljske projekte za severno dimenzijo/Rusijo“ [2] (NDEP) in „Mandata za Rusijo, Ukrajino, Moldavijo in Belorusijo“ [3] (Rusija/WNIS).

Tabela 1: Posojila, odobrena do 31. decembra 2005

Mandat | Odobritve |

Regija | Najvišji določen znesek v mio EUR | Skupaj v mio EUR | % najvišjega določenega zneska | Število posojil | Povprečna višina posojila v mio EUR |

Jugovzhodne sosede (SEN) | 9 185 | 7 817 | 85 | 120 | 65 |

Sredozemske države (MED) | 6 520 | 6 272 [4] | 96 | 89 | 70 |

Latinska Amerika in Azija (ALA) | 2 480 | 1 942 | 78 | 44 | 44 |

Južnoafriška republika (RSA) | 825 | 757 | 92 | 14 | 54 |

Pomoč za obnovo in sanacijo po potresu v Turčiji (TERRA) | 600 | 600 | 100 | 5 | 120 |

Posebni delovni program za krepitev carinske unije ES/Turčija (SAP) | 450 | 450 | 100 | 5 | 90 |

Severna dimenzija/Rusija (NDEP) | 100 | 85 | 85 | 3 | 28 |

Rusija, Ukrajina, Moldavija in Belorusija (Rusija/WNIS) | 500 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Skupaj | 20.660 | 17.923 | 87 | 280 | 64 |

EIB predvideva, da bo preostali znesek, ki je na voljo v okviru regionalnih najvišje določenih zneskov, odobrila do leta 2006, razen v primeru mandata za NDEP, ki je potekel maja 2005, in mandata za Rusijo/WNIS, v okviru katerega predvideva dodelitev 225 mio EUR leta 2006, preostanek pa v prvi polovici leta 2007.

Iz porazdelitve po sektorjih, ki je podrobno opisana v Prilogi 2, je razvidno, da je bilo sektorju komunikacij (promet in telekomunikacije) dodeljenih 35 % vseh posojil. Več kot polovica posojil v tem sektorju je bila dodeljena regiji SEN. Sektorju vodnih virov in drugih dejavnosti (vključno s področji, kot je obnova mest) je bilo dodeljenih 20 % vseh posojil, ki so bila enakomerno porazdeljena med regiji SEN in MED. Sektor energetike je prejel 19 % posojil, odobrenih v obravnavanem obdobju, pri čemer je bila večina posojil dodeljena regiji MED.

2.2. Regionalna prisotnost EIB v primerjavi z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami

V spodnji tabeli je primerjava posojilne dejavnosti EIB v letu 2005 v različnih regijah, vključno s posojili, ki jih je Banka odobrila na lastno tveganje zunaj okvira mandatov Skupnosti, s posojilnimi dejavnostmi drugih mednarodnih finančnih institucij.

Tabela 2: Posojila EIB in drugih mednarodnih finančnih institucij v letu 2005 (v milijardah EUR) [5]

Regija | EIB | Svetovna banka [6] | IFC | EBRD | AfDB | ADB | IADB |

Turčija | 0,9 | 1,4 | 0,3 | - | - | - | - |

Zahodni Balkan | 0,5 | 0,3 | 0,2 | 0,4 | - | - | - |

Sredozemske države | 1,3 | 0,5 | 0,1 | - | 0,7 | - | - |

Vzhodna Evropa, Južni Kavkaz in Rusija | 0,1 | 0,5 | 0,7 | 2,0 | - | <0,1 | - |

Srednja Azija | - | 0,2 | <0,1 | 0,3 | - | 0,1 | - |

Azija (brez Srednje Azije in Bližnjega Vzhoda) [7] | 0,6 [8] | 6,3 | 1,2 | - | - | 4,5 | - |

Latinska Amerika | 0,1 | 3,9 | 1,2 | - | - | - | 5,5 |

Južna Afrika | 0,1 | - | <0,1 | - | - | - | - |

IFC = Mednarodna finančna korporacija; EBRD = Evropska banka za obnovo in razvoj;

AfDB = Afriška razvojna banka; ADB = Azijska razvojna banka; IADB = Medameriška razvojna banka

Iz navedenih podatkov je razvidno, da je bila EIB leta 2005 EIB najpomembnejša posojilna institucija v sredozemski regiji in državah zahodnega Balkana, skupaj s Svetovno banko pa je bila tudi najbolj dejavna mednarodna finančna institucija v Turčiji. V primerjavi z dejavnostjo drugih mednarodnih finančnih institucij je bila vloga EIB v vzhodnih državah sosedah, Aziji in Latinski Ameriki postranskega pomena zaradi omejenega obsega ustreznih mandatov.

2.3. Sodelovanje s programi Skupnosti in drugimi finančnimi institucijami

Glede na vrsto projektov, ki jih podpira Banka, je sofinanciranje redna in pogosto tudi nujna dejavnost, saj financiranje EIB ne pokriva več kot 50 % vrednosti projekta. Tabela 3 podaja podatke o projektih, financiranih v okviru mandata, ki so jih skupaj s predlagatelji projektov sofinancirali programi Skupnosti ali druge finančne institucije.

Tabela 3: Sofinanciranje do 31. decembra 2005 (v mio EUR)

Regija | Strošek | EIB | PHARE/ ISPA | Multilateralne institucije | Bilateralne in nacionalne inst. | Druge |

SEN | 9 344 | 3 214 | 1 122 | 1 330 | 881 | 2 797 |

MED | 9 041 | 2 787 | - | 1 292 | 1 182 | 3 780 |

ALA | 12 423 | 1 338 | - | 718 | 2 398 | 7 969 |

RSA [9] | 798 | 50 | - | - | 148 | 600 |

Posebni delovni program za Turčijo | 96 | 40 | - | 51 | - | 5 |

TERRA | 1 286 | 450 | - | 308 | - | 528 |

SKUPAJ | 32 988 | 7 879 | 1 122 | 3 699 | 4 609 | 15 679 |

Banka upravlja proračunske vire EU za različne vrste dejavnosti v predpristopnih državah, regiji MED in Južni Afriki. Vse članice Ekonomsko-finančnega odbora so jasno priznale pomen „tesnejše povezave med zagotavljanjem posojil EIB in proračunskimi viri EU v obliki finančne podpore in tehnične pomoči“ [10]. V okviru sodelovanja z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami je EIB podpisala tudi več memorandumov o soglasju ali pisem o nameri, v katerih je določila okvir za sodelovanje pri izmenjavi informacij in za usklajevanje dejavnosti v določenih regijah ali pri določenih projektih. V spodnji tabeli so našteti proračunski instrumenti EU, ki jih upravlja Banka, ter memorandumi o soglasju s Komisijo in mednarodnimi finančnimi institucijami, ki so že podpisani ali v postopku pogajanja.

Tabela 4: Seznam instrumentov, ki jih financira EU, in memorandumov o soglasju

Regija | Instrumenti, ki jih financira EU | Memorandumi o soglasju/pisma o nameri in druge udeležene stranke |

Predpristopne države | - Program financiranja malih in srednje velikih podjetij (MSP), program za komunalno infrastrukturo in program za občinsko financiranje; Ti instrumenti povezujejo posojila EIB z nepovratnimi sredstvi EU, da na ta način finančne institucije spodbudijo k povečanju obsega njihovih dejavnosti pri zagotavljanju posojil za MSP in občinske investicijske projekte.- Subvencionirane obrestne mere za izbrane projekte;- Tehnična pomoč, ki se zagotovi prek Evropske agencije za obnovo; | - Memorandumi o soglasju s Komisijo, EBRD, Svetovno banko, IFC, Nordijsko investicijsko banko, Nordijsko okoljsko finančno korporacijo, Razvojno banko Sveta Evrope in Črnomorsko banko za trgovino in razvoj; |

Sredozemske države | - Tehnična pomoč za pripravo in izvajanje projektov.- Naložbe tveganega kapitala v podporo lokalnim podjetjem in razvoj lokalnih trgov lastniškega kapitala.- Subvencionirane obrestne mere za okoljske projekte.- Skrbniški sklad FEMIP, ki vključuje predvsem vire iz držav članic in je usmerjen v zagotavljanje vertikalne tehnične pomoči in tveganega kapitala. | - Memorandum o soglasju s Komisijo in Svetovno banko.- Memorandum o soglasju s Komisijo in AfDB.- Pismo o nameri, podpisano z evropskimi razvojnimi finančnimi institucijami;- Pismo o nameri, podpisano z Agence Française de Développement in Kreditanstalt für Wiederaufbau; |

Vzhodna Evropa, Južni Kavkaz in Rusija | - | - Komisija, EBRD, Svetovna banka, Nordijska investicijska banka, Črnomorska banka za trgovino in razvoj; banka**- Komisija, EBRD (vključuje tudi Srednjo Azijo – pogajanja potekajo); |

Azija | - | - ADB (pogajanja potekajo) |

Latinska Amerika | - | - IADB- Korp. Andina de Fomento (pogajanja potekajo);- Centralno ameriška banka za gospodarsko povezovanje (pogajanja potekajo);-Banco Nacional de Desenvolvimento Econômico e Social (pogajanja potekajo); |

Južna Afrika | - Naložbe tveganega kapitala v podporo lokalnim podjetjem | - |

2.4. Napredek pri uresničevanju cilja glede delitve tveganja

Sedanje jamstvo Skupnosti krije vsa kreditna tveganja, razen kadar se uporabljajo sporazumi o delitvi tveganja; v tem primeru krije jamstvo Skupnosti samo določena politična tveganja, medtem ko nepolitična tveganja prevzema in zmanjšuje EIB. Po pričakovanjih naj bi se v tekočem mandatu uporabili dogovori o delitvi tveganja za 30 % portfelja posojil.

Iz tabele 5 je razvidno, da je Banka konec decembra 2005 dosegla delitev tveganja pri 16,7 % vseh posojil, odobrenih v okviru mandata. Deleži se po različnih regionalnih postavkah mandata zelo razlikujejo. Cilj 30 % za dejavnosti v okviru mandata je bil znatno presežen v regiji ALA, malo verjetno pa je, da bo dosežen v regijah SEN, MED ali RSA. V regiji MED to v bistvu odseva težave, ki jih imajo lokalni predlagatelji projektov pri dostopnosti do zunanjih bank (vključno do evropskih), ki bi bile pripravljene zagotoviti jamstvo, sprejemljivo za EIB v skladu z njenimi trenutno veljavnimi navodili. V okviru dogovora o delitvi tveganja se nihče ni skliceval na jamstvo Skupnosti za kritje političnega tveganja.

Večina posojil za nove države članice je bila pred pristopom zagotovljena brez jamstva EU v okviru programa predpristopne pomoči, ki ga je sprejela Banka po začetku veljavnosti Sklepa. Medtem je Banka tudi uvedla svoj program posojil za krepitev sredozemskega partnerstva, ki znaša milijardo EUR in je namenjen sredozemskim državam, ter podaljšala rok odplačila za 500 milijonov EUR vredno posojilo za letališče v Pekingu, oboje zopet brez jamstva EU. Pri celovitem analiziranju delitve tveganja med proračunom EU in EIB pri dajanju posojil zunaj EU je treba upoštevati tudi posojila, zagotovljena brez jamstva. Iz spodnje tabele 5 je razviden učinek razvrstitve posojil, dodeljenih v okviru predpristopne pomoči, programa za krepitev sredozemskega partnerstva in s posebno odobritvijo v skladu s členom 18, skupaj s posojili iz mandata, za katera je bil dosežen dogovor o delitvi tveganja.

Tabela 5: Delitev tveganja, kot je bila dosežena do 31. decembra 2005

Mandat | Odobritve |

Regija | Najvišji določen znesekv mio EUR | Skupajv mio EUR | Delitev tveganjav mio EUR | Odstotek delitve tveganja, dosežen samo v okviru mandata | Odstotek delitve tveganja, dosežen v okviru mandata in zunaj njega |

SEN | 9 185 | 7 817 | 830 | 10.6 | 65.3 |

MED | 6 520 | 6 272 | 601 | 9.6 | 14.6 |

ALA | 2 480 | 1 942 | 1 463 | 75.3 | 80.4 |

RSA | 825 | 757 | 80 | 10.6 | 10.6 |

TERRA | 600 | 600 | | | |

Posebni delovni program za Turčijo | 450 | 450 | | | |

Mandat EU skupaj | 20 060 | 17 838 | 2 974 | 16.7 | 52.1 |

Predpristopna pomoč II | 14 000 | 12 304 | 12 304 | | |

Program za krepitev sredozemskega partnerstva | 1 000 | 364 | 364 | | |

Projekt v skladu s členom 18 | | 500 | 500 | | |

Zunaj okvira mandata skupaj | 15 000 | 13 168 | 13 168 | | |

Skupna vsota | 35 060 | 31 006 | 16 142 | | |

2.5. Dodana vrednost EIB

EIB v skladu s svojim statutom ni pooblaščena za izvajanje splošne dejavnosti zunaj EU, temveč deluje na podlagi posebnih mandatov v podporo politiki EU, kakor je določena v strateških dokumentih Komisije ali Sveta. V primerjavi z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami EIB upravlja svoje mandate za dajanje posojil zunaj EU z manj osebja, potencialni posojilojemalci pa nanjo gledajo kot na racionalno in učinkovito posojilno ustanovo z natančno določeno usmeritvijo.

EIB ima strokovno znanje in primerjalne prednosti predvsem na področjih, kot so infrastruktura, okolje ter MSP, na katerih si prizadeva, da svoje tehnično in ekonomsko znanje ter izkušnje prenese na predlagatelje projektov. Poleg tega Banka izvaja tudi strogo ocenjevanje izpolnjevanja projektnih pogojev, da s tem predvsem zagotovi izpolnjevanje standardov EU na področju okolja in javnih naročil [11].

Projektni pogoji EIB vključujejo tudi druga pomembna vprašanja, kot so oblikovanje cenovne in tarifne politike, izboljšanje upravljavskih zmogljivosti, ukinitev nedonosnih dejavnosti, določitev ciljev glede produktivnosti, prodaja sredstev itd. Ti pogoji so sestavni del finančnih pogodb in se spremljajo v celotnem obdobju izvajanjem projektov. V primeru njihovega neupoštevanja se izplačilo posojila lahko zadrži ali začasno ustavi. V sredozemski regiji EIB daje vedno večji pomen sektorski podpori in reformam, tudi po zaslugi razpoložljivosti sredstev za tehnično pomoč za pripravo in izvajanje projektov. Treba je tudi omeniti, da se z makroekonomsko pomočjo in pogoji na ravni EU ukvarja Komisija.

Poleg navedenih prednosti je EIB v celoti prenesla tudi finančne prednosti, ki izhajajo iz jamstva Skupnosti, in ugodne bančne stroške financiranja na končne upravičence v obliki konkurenčnih obrestnih mer. EIB daje posojila z zelo dolgimi roki odplačevanja, ki v teh državah na splošno niso najbolj dostopna. V mnogih primerih je podpora EIB določenemu projektu spodbudila udeležbo drugih finančnih partnerjev. EIB je tudi razvijala svoje zmogljivosti za zbiranje sredstev v lokalni valuti in posojilne zmogljivosti v nekaterih državah, kar je prispevalo k razvoju lokalnih kapitalskih in finančnih trgov.

3. Usmeritve prihodnjih dejavnosti

3.1. Regionalno določeni najvišji zneski

Novi mandat bo temeljil na dosedanjih dosežkih Banke, saj bo razširil geografsko in sektorsko usmeritev dejavnosti v skladu z novimi političnimi prednostnimi nalogami EU. Predvidene prihodnje potrebe in potencialne absorpcijske zmogljivosti se po regijah razlikujejo. V Prilogi 1 k temu poročilu je podan pregled predvidenega delovanja v različnih regijah v okviru mandata, in analiza usmeritev prihodnjih dejavnosti Banke kot odziv na te potrebe, s čimer se podpirajo predlogi Komisije za nov mandat EIB za dajanje posojil zunaj EU.

Tabela 6 vsebuje primerjavo najvišje določenih zneskov iz mandatov za obdobje od 2000-2006 ter najvišje določenih zneskov, ki jih je predlagala Komisija za obdobje 2007-2013.

Tabela 6: Primerjava med tekočim in predlaganim mandatom EIB

(...PICT...)

(*) Po preoblikovanju mandatov po vmesnem pregledu leta 2003 je bil najvišje določeni znesek za Sredozemske države dejansko povečan, ker je bila Turčija izključena iz mandata za Sredozemlje in vključena v mandat za jugovzhodne države sosede.

Vsota 31,5 milijarde EUR bi realno pomenila približno 16-odstotno zvišanje v sedmih letih [12] (ali malo več kot 2-odstotno na leto). Kot je podrobno opisano v prilogi 1, so bili najvišji regionalni zneski določeni ob upoštevanju političnih prednostnih nalog EU in absorpcijskih zmogljivosti, kot jih je zaznala EIB.

Treba je omeniti, da bo novi mandat, za razliko od sedanjih, pokrivajo geografsko razdrobljena območja, zagotavljal splošno geografsko pokritost, in sicer tako, da bo podpiral tri področja zunanje politike EU (predpristopno pomoč, sosedsko in razvojno sodelovanje ter gospodarsko sodelovanje). Višina zneskov, namenjenih različnim regijam, je odvisna od relativnega pomena teh regij v okviru zunanje politike EU. Predvidena dodelitev sredstev na prebivalca, upoštevana v predlaganih najvišjih določenih zneskih v okviru različnih mandatov, je naslednja: predpristopna pomoč ± 100 EUR; sosedstvo in partnerstvo ± 40 EUR; razvojno in gospodarsko sodelovanje ± 2 EUR.

3.2. Rezervni mandat

Obnova po naravnih nesrečah ali spopadih in razvoj v politično/strateško pomembnih državah imajo lahko za posledico velike potrebe po dodatnih finančnih sredstvih, pri čemer lahko zajamčena posojila EIB koristno dopolnijo ali se združijo s proračunsko podporo ES, da se zagotovijo pravočasni in učinkoviti ukrepi EU. Poleg tega je včasih treba določeno vrsto odziva EU usmeriti v izbrane sektorje in razmere. V zadnjih nekaj letih se je izkazalo, da je hitra mobilizacija znatnih virov EIB v podporo tovrstnim dejavnostim zelo zahtevna naloga (npr. pri cunamiju in v Gazi-Zahodni breg). Da se prepreči, da bi takšen razvoj dogodkov obremenil obstoječe regionalne najvišje določene zneske in da se ti lahko po potrebi hitro kombinirajo s proračunskimi viri, se v okviru splošnega posojilnega mandata predlaga uvedba „rezervnega mandata“, da se olajša načrtovanje odzivnosti EU in poveča njena hitrost.

Rezervni mandat bo angažiran predvsem v primeru naravnih nesreč (poplav, požarov, potresov, orkanov/tajfunov, cunamijev) ali obnove po spopadih. Rezervni mandat se lahko aktivira tudi za takojšnjo zagotovitev posojil EIB določenim državam ali regijam, ki so politično/strateško pomembne za EU in ne izpolnjujejo potrebnih pogojev za takojšnjo podporo EIB, srednjeročno pa bodo te pogoji potencialno izpolnili, vključno z državami, ki imajo možnosti za sklenitev sporazumov o sodelovanju. Glede na pretekle izkušnje bi bilo primerno rezervirati zneske za ukrepanje v dveh/treh večjih primerih med trajanjem mandata, kar utemeljuje predlagani najvišji znesek 1,5 milijarde EUR.

Možne države upravičenke rezervnega mandata bodo naštete v sklepu Sveta pod regionalnimi mandati. Za aktiviranje rezervnega mandata bo potreben skupni sklep Komisije/EIB, ki se sprejme po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom po komitološkem postopku, ki predvideva vzporedno obveščanje Evropskega parlamenta.

3.3. Obseg jamstva

EIB bo še naprej širila obseg in področje uporabe svojih dejavnosti, po potrebi tudi brez jamstva Skupnosti. Zlasti v obdobju 2007-2013 naj bi se povečal obseg financiranja na Hrvaškem ter v Turčiji in Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji v okviru predpristopne pomoči, ki jo zagotavlja EIB in ki bi jo bilo treba sčasoma razširiti, da bi zajela preostale države Zahodnega Balkana v skladu z njihovim napredkom v pristopnem procesu. Okvirni znesek posojil EIB brez jamstva Skupnosti naj bi v tej regiji v obdobju 2007-2013 znašal približno štiri milijarde EUR. Banka naj bi v obdobju 2007-2013 tudi zvišala obseg svojih posojil za Sredozemske države brez jamstva Skupnosti na okvirni znesek približno 2 milijardi EUR, pri čemer naj bi zvišanje temeljilo na že obstoječem dogovoru iz Nice. Glede na pretekle izkušnje (projekt za letališče v Pekingu) bi Banka lahko tudi okrepila prakso financiranja strateških priložnostnih projektov na lastno tveganje v državah z dolgoročno bonitetno oceno, zlasti v Aziji in Latinski Ameriki.

Predlog Komisije pojasnjuje naravo jamstvenega kritja, ki bo omejeno na deželno ali politično tveganje. Jamstvo Skupnosti bo v celoti krilo dejavnosti financiranja, ki se sklenejo z državo ali za katere jamči država. V celoti se lahko krije tudi financiranje, sklenjeno z lokalnimi organi oblasti ali podjetji in subjekti, ki so v celotni ali večinski državni lasti, če takšno financiranje pridobi ustrezno oceno kreditnega tveganja EIB, v kateri so upoštevane okoliščine kreditnega tveganja v zadevni državi.

Politična tveganja, ki jih krije jamstvo Skupnosti, bodo enaka kakor tista iz sedanjega mandata, tj. nekonvertibilnost valute, razlastitev, vojna ali državljanski nemiri in odklonitev pravnega varstva pri kršitvi pogodbe. Da se uskladijo izvedbene določbe za kritje teh tveganj, zlasti za odklonitev pravnega varstva pri kršitvi pogodbe, z določbami MIGA, bodo v sporazum o jamstvu, ki ga skleneta Komisija in EIB, uvedene nekatere tehnične prilagoditve.

Poleg tega Komisija predlaga, da se kritje jamstva razširi na obe vrsti financiranja iz statuta EIB, tj. na posojila in jamstva. V sedanjih mandatih so krita samo posojila. Ta razširitev ne bo pomenila bistvene spremembe vrst projektov, ki jih bo financirala EIB. Za posojila in jamstva bo jamstvo Skupnosti krilo deželna in politična tveganja in zato bo tveganje, ki ga bo nosil proračun Skupnosti, enakovreden za obe vrsti financiranj (ob enakih pogojih). Da se omogoči ta razširitev, bo potrebna tehnična sprememba Uredbe o jamstvenem skladu.

3.4. Udeležene države

V skladu s prakso, pridobljeno v okviru sedanjega mandata za Rusijo, Ukrajino, Moldavijo in Belorusijo, bodo posamezne izbrane države, vključene v sosedsko politiko ter v politiko za razvojno in gospodarsko sodelovanje, postale upravičene, če in ko bodo izpolnile ustrezne pogoje, ki so v skladu s sporazumi o političnih in makroekonomskih vidikih, ki jih sklene EU na visoki ravni z zadevno državo. Komisija bo po posvetovanju z EIB določila, kdaj posamezna država izpolnjuje ustrezne pogoje. Seznam ustreznih držav je vključen v predlagani pravni akt. Ta pristop bo zagotovil, da se dejavnost EIB v izbranih državah lahko začne izvajati na trdni politični in makroekonomski podlagi ob popolni usklajenosti z ukrepi EU v zadevnih državah. Financiranje EIB v določeni državi se lahko začne izvajati šele, ko se podpiše, ratificira in začne veljati ustrezni okvirni sporazum med EIB in zadevno državo.

Predlog predvideva, da se v primeru resne zaskrbljenosti glede naknadnega razvoja političnih ali gospodarskih razmer v določeni državi, Komisija in EIB lahko odločita, da v tej državi opustita financiranje EIB.

3.5. Povezanost s politikami EU

Za dodatno povečanje podpore zunanjim politikam EU v posameznih določenih regijah je treba okrepiti povezanost med prednostnimi nalogami EIB in politikami EU na zadevnem območju. To se lahko doseže na podlagi trdnejšega okvira za dialog in sodelovanje med Banko in Komisijo pri opredeljevanju regionalnih politik, državnih strategij in na projektni ravni. Poleg tega se lahko učinkovitost in prepoznavnost finančne podpore politiki EU v številnih primerih povečata s sinergijo in spodbudami, doseženimi s povezovanjem proračuna EU in posojilnih zmogljivosti (tvegani kapital, tehnična pomoč, sofinanciranje, ciljno usmerjene subvencionirane obrestne mere). Obseg tega sodelovanja se bo stopnjeval različno v različnih regijah, in sicer glede na vlogo, ki jo ima EIB v regiji, in možnosti za povezavo s politikami EU v okviru predpristopne politike, politike evropskega sosedstva in politike razvojnega in gospodarskega sodelovanja.

Komisija predvideva vključitev dejavnosti EIB v svoje regionalne ali državne strateške dokumente in akcijske načrte, pri čemer bo določila prednostne naloge in pričakovane rezultate. Priprava teh poročil bo potekala v tesnem sodelovanju z EIB. EIB bo tudi pozvana, da sodeluje v različnih regionalnih odborih, ustanovljenih pod okriljem Komisije.

Poleg tega Komisija predvideva vertikalno posvetovanje EIB v zvezi s posameznimi projekti. Dejavnost financiranja EIB se ne vključi v okvir jamstva Skupnosti v primeru, da Komisija poda negativno mnenje glede take dejavnosti na podlagi postopka, določenega v členu 21 statuta EIB.

Predvideno pa je tudi letno poročanje, s katerim se oceni prispevek financiranja, ki ga zagotavlja EIB, k uresničevanju zunanjepolitičnih ciljev EU.

3.6. Sodelovanje z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami

Predlog Komisije odseva potrebo, da EIB še naprej izboljšuje usklajenost in krepi sodelovanje ter po potrebi zagotovi sofinanciranje skupaj z mednarodnimi finančnimi institucijami in evropskimi dvostranskimi institucijami. Namen tega je, da se po potrebi razvija izboljšani okvir za operativno sodelovanje, ki temelji na obstoječih memorandumih o soglasju.

V tem okviru se bodo v tristranskem sporazumu v obliki memoranduma o soglasju, ki ga sklenejo Komisija, EIB in EBRD, določili vzorci sodelovanja za izvajanje dejavnosti v Vzhodni Evropi, na Južnem Kavkazu ter v Rusiji in Srednji Aziji. Načini sodelovanja, predvideni v tristranskem sporazumu, predvidevajo posredovanje EIB in EBRD v teh regijah z na splošno dogovorjenimi „skupnimi ponudbami“ za posojilojemalce, pri čemer v večini primerov vsaka stran zagotovi polovico financiranja. Končni upravičenec bi tako na splošno koristil ugodnosti mešanega paketa in oblikovanja cen. Usmerjevalni odbor, sestavljen iz visokih uradnikov treh institucij, bo nadzoroval izvajanje tristranskega sporazuma.

3.7. Poročanje in računovodstvo

Komisija predlaga izboljšanje svojega poročanja Evropskemu parlamentu in Svetu, da jima omogoči boljše spremljanje mandata EIB za dajanje posojil zunaj EU. Računovodska pravila, ki izhajajo iz nove finančne uredbe, zahtevajo, da EIB Komisiji pravočasno zagotovi podrobnejše finančne in računovodske podatke ter po potrebi podatke o oceni tveganja, da ji omogoči pripravo svojih letnih poročil in odgovora na poizvedovanja Računskega sodišča.

Vmesni pregled mandata naj bi Komisija opravila leta 2010, kar naj bi po potrebi omogočilo preusmeritev prednostnih nalog, določenih v pravni podlagi. Pripravila naj bi ga Komisija, med drugim na podlagi poročila o dejavnosti, ki ga predloži EIB, in ocene, ki jo predloži neodvisna ocenjevalna služba EIB.

[1] Sklep Sveta 2000/24/ES z dne 22. decembra 1999, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta 2000/688/ES z dne 7. novembra 2000, Sklepom Sveta 2000/788/ES z dne 4. decembra 2000, Sklepom Sveta 2001/778/ES z dne 6. novembra 2001, Sklepom Sveta 2005/47/ES z dne 22. decembra 2004 in Sklepom Sveta 2006/174/ES z dne 27. februarja 2006. V splošni mandat je vključen tudi Sklep Sveta 199/786/ES z dne 29. novembra 1999.

[2] Sklep Sveta 2001/777/ES z dne 6. novembra 2001.

[3] Sklep Sveta 2005/48/ES z dne 22. decembra 2004. Komisija je do zdaj samo za Rusijo in Ukrajino potrdila, da izpolnjujeta ustrezne pogoje za začetek izvajanja dejavnosti EIB v okviru tega mandata.

[4] Na podlagi preklica vseh neizplačanih posojil EIB za javni sektor s strani alžirske vlade se bo sprostilo 407 milijonov EUR za nove dejavnosti.

[5] Sprejeti menjalni tečaj EUR/USD je povprečni devizni tečaj iz leta 2005, ki ga je objavila ECB. Podatki se nanašajo na zadevno proračunsko leto 2005 različnih mednarodnih finančnih institucij, ki v nekaterih primerih traja od 1.7. do 30.6.

[6] Podatki za Svetovno banko vključujejo posojila Mednarodne banke za obnovo in razvoj in ugodno financiranje v okviru Mednarodne pomoči za razvoj.

[7] Podatki za Svetovno banko in ADB se nanašajo na Azijo (brez Srednje Azije in Bližnjega vzhoda) in Pacifik.

[8] Ta podatek vključuje 0,5 milijarde EUR posojila, odobrenega zunaj mandata Skupnosti, za letališče v Pekingu.

[9] Znesek ne vključuje 130 milijonov EUR kreditnih linij, dodeljenih neposredno dvostranskim/regionalnim institucijam (institucijam Evropskega razvojnega sklada in južnoafriškimi razvojnimi institucijami).

[10] Poročilo EFO Svetu ECOFIN iz marca 2006.

[11] V zvezi s tem je treba omeniti pred kratkim uvedeno pobudo „Evropska okoljska načela“, ki je skupna pobuda EIB, EBRD, Razvojne banke Sveta Evrope, Nordijske okoljske finančne korporacije in Nordijske investicijske banke, katere cilj je uskladitev okoljskih načel, praks in standardov za financiranje projektov. EIB si v zvezi z javnimi naročili prizadeva zagotoviti upoštevanje temeljnih načel EU za javna naročila, kot so načela enakega obravnavanja, nediskriminacije in preglednosti.

[12] Podatki, deflacionirani na podlagi mednarodnega indeksa gradbenih stroškov ENR.

--------------------------------------------------