EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 24.10.2016 COM(2016) 675 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o finančnih instrumentih, ki jih podpira splošni proračun v skladu s členom 140(8) finančne uredbe, na dan 31. decembra 2015 {SWD(2016) 335 final}



Kazalo UVOD POVZETEK 1. Strateške ciljne skupine: MSP 2. Strateški ciljni sektorji: Materialna in nematerialna infrastruktura 2.1. Raziskave in inovacije (R&I) 2.2. Infrastruktura, podnebni ukrepi, okolje in energijska učinkovitost 2.3. Socialna in mikropodjetja 2.4. Izobraževanje ter kulturni in ustvarjalni sektorji 3. Strateške ciljne regije zunaj EU: 3.1. Države širitve 3.2. Države evropskega sosedstva 3.3. Države, ki jih zajema instrument za razvojno sodelovanje (DCI) SKLEPNE UGOTOVITVE

UVOD Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu z zadovoljstvom predloži letno poročilo o dejavnostih v zvezi s finančnimi instrumenti na ravni EU za področja notranje in zunanje politike Unije, ki se financirajo iz proračuna Unije in jih neposredno ali posredno upravlja Komisija, kot se zahteva v členu 140(8) finančne uredbe. To je tretje poročilo v skladu z navedeno določbo. Komisija namerava to poročilo oblikovati kot dinamično orodje za sprejemanje odločitev, zlasti da bi Evropskemu parlamentu in Svetu zagotovila popoln pregled finančnih instrumentov, vzpostavljenih na ravni EU, ter njihove učinkovitosti. Zato je treba zagotoviti, da bo poročilo bolj usklajeno z drugimi dokumenti, ki vsebujejo informacije o finančnih instrumentih EU. Čeprav so različni dokumenti pripravljeni za različne praktične in postopkovne namene, njihov časovni razpored pa se temu ustrezno razlikuje, namerava Komisija v celoti uskladiti njihovo vsebino, da bi jih lahko v bližnji prihodnosti združila v enotno poročilo. Poročilo predstavlja bistvene učinke finančnih instrumentov, vzpostavljenih na ravni EU, na dan 31. decembra 2015. Vsebuje pregled porabe denarja davkoplačevalcev in napredka, ki je bil dosežen pri izvajanju zadevnih instrumentov.

Večina držav članic beleži nizko, a pozitivno stopnjo rasti, zato se zdi, da je Evropa na poti okrevanja po gospodarski in finančni krizi. Vendar strukturne pomanjkljivosti in pomanjkljivosti, povezane s krizo, še vedno ovirajo hitrejše splošno okrevanje. Posojilno sposobnost bank omejujeta zlasti visoka zadolženost zasebnega sektorja in visoka stopnja slabih posojil, kar ovira gospodarsko rast in finančno stabilnost. Ti izzivi zahtevajo takojšnje ukrepanje, saj je evropsko gospodarstvo močno odvisno od posojil bančnega sektorja, medtem ko ostaja dostop do lastniškega financiranja kot nadomestnega vira financiranja, zlasti za mala podjetja, omejen. V tem gospodarskem ozračju javne finančne institucije in zasebni vlagatelji neradi posojajo realnemu gospodarstvu, zlasti ne malim in srednjim podjetjem (v nadaljnjem besedilu: MSP), katerih naložbe veljajo za zelo tvegane. Veliko povpraševanje po financiranju skupaj z omejenim dostopom do javnih virov pomeni, da je treba spodbuditi dodatne kapitalske tokove za zapolnitev te vrzeli. Zato se Unija poziva, da zlasti z večjo uporabo finančnih instrumentov sprosti dodatne naložbe iz svojega proračuna. Večletni finančni okvir (v nadaljnjem besedilu: MFF) za obdobje 2014–2020 odgovarja na te izzive, in sicer: ponuja priložnosti za povezovanje javnih in zasebnih virov: EU je razvila inovativne finančne instrumente (kot so bili ustanovljeni v okviru programa Obzorje 2020 za raziskave in inovacije ali programa COSME za MSP), uredba o skupnih določbah pa državam članicam omogoča, da združijo evropske strukturne in investicijske sklade (v nadaljnjem besedilu: skladi ESI) s sredstvi programov Obzorje 2020 in COSME v okviru prvega skupnega finančnega instrumenta, tj. pobude za MSP. Od vsega začetka je bilo za finančna instrumenta programov COSME in Obzorje 2020 na trgu veliko povpraševanja, njuna začetna sredstva pa so bila hitro izčrpana in so bila pred kratkim povišana s povečanjem izpostavljenosti v okviru sposobnosti prevzemanja tveganj Evropskega sklada za strateške naložbe (v nadaljnjem besedilu: EFSI); razvija pobude za spodbujanje javnih finančnih institucij h kreditiranju gospodarskih subjektov, ki imajo otežen dostop do zasebnega kapitala: EU je razvila naložbeni načrt za Evropo, katerega prvi steber je EFSI. Cilj naložbenega načrta je mobilizirati dodatne naložbe v Uniji in zagotoviti večji dostop do financiranja za infrastrukturne in inovativne projekte ter podjetja z do 3 000 zaposlenimi, s posebnim poudarkom na MSP, in sicer z zagotavljanjem sposobnosti prevzemanja tveganj (jamstva) in lastniškega financiranja skupaj s skupino Evropske investicijske banke (v nadaljnjem besedilu: EIB); in spodbuja boljše poslovno okolje za zasebne naložbe z ukrepi za oblikovanje unije kapitalskih trgov. MSP so glavna ciljna skupina podpore EU prek finančnih instrumentov: predstavljajo dve tretjini zaposlenih v zasebnem sektorju in skoraj 60 % dejanske dodane vrednosti v EU. Posebna pozornost je namenjena podjetjem in drugim ciljnim skupinam v strateških sektorjih, zlasti na področjih raziskav in inovacij, materialne infrastrukture in energijske učinkovitosti, socialnega podjetništva ter izobraževanja. Dokazi iz tega poročila kažejo, da so finančni instrumenti učinkovit način za obravnavanje potreb realnega sektorja po financiranju: instrumenti, ki se izvajajo v partnerstvu z javnimi in zasebnimi institucijami, obravnavajo vprašanja nedelovanja trga z zagotavljanjem zunanjega financiranja. Skupni prispevek Unije za instrumente za obdobje 2007–2013 je znašal skoraj 5,8 milijarde EUR in je do 31. decembra 2015 podprl obseg financiranja v višini približno 90,3 milijarde EUR, kar pomeni skupno stopnjo finančnega vzvoda skoraj 16 (glej graf 1), in obseg naložb v višini 142,5 milijarde EUR, kar je koristilo strateškim ciljnim skupinam ter sektorjem na področjih notranje in zunanje politike EU. V obdobju 2014–2020 so proračunska sredstva v višini 8,4 milijarde EUR usmerjena v podporo financiranja v višini 87,8 milijarde EUR, kar pomeni povprečno stopnjo vzvoda 10,5, in naložb v višini 137,6 milijarde EUR. Nižja povprečna stopnja vzvoda v primerjavi z generacijo finančnih instrumentov za obdobje 2007–2013 kaže predvsem na to, da generacija finančnih instrumentov za obdobje 2014–2020 za zagotovitev dodane vrednosti prispevkov Unije zajema instrumente, ki krijejo višja tveganja od običajnih jamstvenih instrumentov iz generacije za obdobje 2007–2013. Opozoriti bi bilo tudi treba, da proračunska sredstva za obdobje 2014–2020 še ne vključujejo odobritev za instrumente, ki so nasledili nekatere instrumente, vzpostavljene za države širitve in evropskega sosedstva ali države, ki jih zajema instrument za razvojno sodelovanje, pri čemer nekateri empirično dosegajo velik učinek finančnega vzvoda, ter da je učinek finančnega vzvoda, sporočen za generacijo instrumentov za obdobje 2007–2013, dejanski doseženi učinek finančnega vzvoda, medtem ko je učinek finančnega vzvoda, sporočen za instrumente za obdobje 2014–2020, ciljni učinek finančnega vzvoda. V nekaterih primerih je pri instrumentih za obdobje 2007–2013 dejanski učinek finančnega vzvoda presegel ciljnega (npr. za jamstveni sklad za MSP v okvirnem programu za konkurenčnost in inovativnost). Tudi dejanski učinek vzvoda za finančne instrumente za obdobje 2014–2020 lahko na koncu preseže trenutna pričakovanja. S prispevkom Unije v višini 1,9 milijarde EUR, ki je bil dodeljen do 31. decembra 2015, naj bi se predvidoma podprl obseg financiranja v višini približno 16,8 milijarde EUR, kar pričakovano stopnjo finančnega vzvoda približno 8,7 in pričakovan obseg naložb v višini 31,9 milijarde EUR. V preteklem in sedanjem programskem obdobju je bila podpora Unije zagotovljena za strateške skupine in sektorje, kot so MSP, materialna in nematerialna infrastruktura (vključno z raziskavami in inovacijami), kar je omogočilo številne uspešne podjetniške zgodbe. Nekatere od teh zgodb so opisane v nadaljevanju: Raziskave in inovacije: Obzorje 2020: jamstveni sklad InnovFin za MSP Visokotehnološko inženirsko podjetje Manz AG je za raziskave in razvoj na področju trajnostne in stroškovno učinkovite proizvodnje električne energije prejelo posojilo v višini 20 milijonov EUR. Finančno pomoč zagotavlja nova pobuda InnovFin – finančna sredstva EU za inovatorje, ki sta jo skupaj vzpostavili EIB in Evropska komisija. Financiranje InnovFin za rast srednje velikih podjetij je prilagojeno posebnim zahtevam podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo na področju financiranja raziskav in razvoja. Naše financiranje bo koristilo zlasti raziskavam in razvoju podjetja v sektorju fotovoltaične sončne energije. Tehnologija sončnih celic podjetja Manz, ki spada med vodilne na svetu, trenutno dosega najvišjo učinkovitost pretvorbe sončne svetlobe v energijo pri modulih CIGS in drugih fotovoltaičnih modulih s tanko plastjo ter ima konkurenčne stroške v primerjavi z drugimi tehnologijami. Tehnologija CIGS temelji na bakru, indiju, galiju in selenu, proizvaja pa se s tehnologijo, ki omogoča izdelavo tankih plasti. Moduli CIGS trenutno veljajo za najučinkovitejše na trgu. Zanje je potrebna razmeroma majhna količina materiala, zato so bolj trajnostni in okolju prijaznejši. http://www.eib.org/infocentre/stories/all/2014-november-05/backing-solar-module-innovation-in-germany.htm Sedmi okvirni program: RSI in RSFF

˗Stroški vzdrževanja čistih ulic so lahko za lokalne oblasti precej visoki, večina urbanistov pa bi v večjih in manjših mestih z veseljem namestila pločnike, ki se ne bi nikoli umazali. Prav to počne podjetje CS-Beton. Gre za enega največjih proizvajalcev betonskih izdelkov za pločnike, ceste, avtoceste in letališča, ki je kot prvo podjetje na Češkem predstavilo posebno pršilo „Clean Protect“, ki umazaniji preprečuje, da bi se sprijela z betonom. To ni navaden beton; ta posebni beton je izredno odporen na zmrzal in kemična sredstva za razledenitev. Podjetje, ki ima 160 zaposlenih, trenutno razvija nove betonske izdelke, ki zagotavljajo povsem nove zasnove za avtobusna postajališča, nove rešitve za cestne prevleke in obsežne oporne zidove, ter se namerava še naprej širiti na Češkem in zunaj njenih meja. Podjetje CS-Beton se je z naložbenim posojilom v višini 20 700 000 CZK (tj. 807 490 EUR) z jamstvom EU v višini 50 %, ki ga je prejelo v okviru instrumenta RSI na Češkem, lahko začelo ukvarjati z večjimi projekti in dobilo dostop do mednarodnih trgov. http://www.eif.org/what_we_do/guarantees/RSI/case-studies/ceska_sporitelna_czech_republic.htm ˗Zeta Biopharma je avstrijsko podjetje za izgradnjo obratov z 237 zaposlenimi, ki zagotavlja procesno tehnologijo za biofarmacevtske uporabe, tako da svetovnim farmacevtskim družbam dobavlja individualno zasnovane obrate. Velike farmacevtske družbe uporabljajo proizvodne obrate podjetja Zeta Biopharma za razvoj cepiv, injekcij in farmacevtskih zdravil za boj proti boleznim po svetu. Podjetje je eno izmed le dveh v Evropi, ki za skladiščenje ter prevoz snovi za farmacevtsko industrijo uporabljata posode za zamrzovanje in tajanje. Te tekočine lahko več let ostanejo zamrznjene v temperaturno uravnavanih skladiščih in se pogosto pošiljajo na trge po vsem svetu. Velike farmacevtske družbe uporabljajo te obrate za razvoj cepiv, injekcij in farmacevtskih zdravil za boj proti boleznim po svetu. Podjetje je eno izmed le dveh v Evropi, ki za skladiščenje ter prevoz snovi za farmacevtsko industrijo uporabljata posode za zamrzovanje in tajanje. Te tekočine lahko več let ostanejo zamrznjene v temperaturno uravnavanih skladiščih in se pogosto pošiljajo na trge po vsem svetu. Obrati imajo modularno zasnovo in so izdelani z vrhunsko opremo v proizvodnem obratu v Liebochu v Gradcu, od koder jih v sterilnih pogojih pošljejo na lokacije obratovanja v Evropi in zunaj nje, tam pa jih usposobljeno osebje in inženirji namestijo ter pripravijo na uporabo. Posojilo v obliki obratnega kapitala v višini 2,5 milijona EUR z jamstvom EU v višini 50 %, ki ga je podjetje Zeta Biopharma prejelo v okviru instrumenta RSI v Avstriji, je pokrilo visoke potrebe podjetja po obratnem kapitalu med dolgimi pripravljalnimi obdobji snovanja in proizvodnje obratov. http://www.eif.org/what_we_do/guarantees/RSI/case-studies/unicredit-bank_austria.htm ˗Kaj imajo skupnega avtomobili, žerjavi, bagri, vlaki, bagri goseničarji in kombajni? Vsa ta vozila za premikanje strojev uporabljajo ležaje. Podjetje NBI Bearings Europe spada med vodilne proizvajalce ležajev v Španiji in zagotavlja dragocene dele za industrijske sektorje, vključno z naftno in plinsko, kmetijsko, železarsko ter jeklarsko industrijo. Edinstvena prodajna prednost podjetja NBI Bearings Europe je uporaba posebne zasnove, ki ležaje ščiti pred umazanijo in vlago ter jim omogoča, da maščobo zadržijo v notranjosti. Strategija podjetja temelji predvsem na raziskavah in razvoju, v okviru katerih tehniki z univerz, kot sta Tehnična univerza v Valencii in Deusto v Bilbau, iščejo nove vrste materialov, tehnik ter nadzora kakovosti za ležaje. NBI Bearings Europe ima 32 zaposlenih, ki pokrivajo trge v 50 državah, podjetje pa se namerava kmalu razširiti. Posojilo v obliki obratnega kapitala v višini 500 000 EUR z jamstvom EU v višini 50 %, ki ga je podjetje NBI Bearings Europe prejelo v okviru instrumenta za porazdelitev tveganja (RSI) v Španiji, je podjetju omogočilo razširitev obratov za raziskave in razvoj ter zaposlitev šestih novih uslužbencev v tehničnem obratu. http://www.eif.org/what_we_do/guarantees/RSI/case-studies/bankinter_spain.htm Konkurenčnost MSP: Program COSME: Jamstvena shema za posojila Podjetje KopfNuss GmbH iz Hamburga je v sodelovanju z Univerzo v Kielu razvilo napitek. Banka v Hamburgu mu je za začetek proizvodnje odobrila posojilo v višini 30 000 EUR. Posojilo, ki ga je banka KfW zajamčila prek programa COSME, je omogočilo zagon novega podviga z ustanovitvijo podjetja, oblikovanjem prototipa in proizvodnjo prvih 40 000 steklenic napitka. Ta zelo priljubljeni proizvod − popolnoma naraven osvežilni napitek brez dodanega sladkorja in alkohola − so na trg pred dobrim letom dali trije mladi podjetniki. Proizvodnja napitka se je po enem letu petkrat povečala. Sklenili so partnerstva z organizatorji dogodkov, napitek pa prodajajo na vse več prodajnih mestih. Dennis Redepenning, soustanovitelj podjetja KopfNuss GmbH, pojasnjuje: „Trenutno na trg dajemo nov proizvod in pridobivamo evropsko oznako „Bio“ za oba proizvoda. Še naprej se širimo. Do naslednjega leta želimo prodreti v Berlin in München.“ http://www.euronews.com/2015/10/16/enhancing-access-to-finance-with-cosme/ Infrastruktura in energijska učinkovitost: Instrument za povezovanje Evrope / pobuda za projektne obveznice Prispevek Unije je podprl financiranje:

˗novih prometnih projektov za avtocesto A11 v Belgiji prek izdaje projektnih obveznic v višini 578 milijonov EUR in lastniškega kapitala v višini 79,6 milijona EUR (s prispevkom Unije v višini 200 milijonov EUR) ter ˗avtoceste A7 v Nemčiji prek izdaje projektnih obveznic v višini 429 milijonov EUR. http://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:d1d8e4af-8fab-11e5-983e-01aa75ed71a1.0015.02/DOC_1&format=PDF Instrument zasebnega financiranja za energijsko učinkovitost (PF4EE) Dne 26. novembra 2015 je bila podpisana operacija z bančno skupino Banco Santander. Osredotočena je na naložbe na področju energetike v hotelskem sektorju ter lahko podpira programa španske vlade PIMASOL in PERRER EE. EIB je odobrila posojilo v višini 50 milijonov EUR, medtem ko je najvišje zavarovanje s premoženjem za to operacijo znašalo 3,6 milijona EUR. Socialna in mikropodjetja: Evropski mikrofinančni instrument Progress Miena Rust je leta 2010 postala presežna delavka v inženirskem podjetju, v katerem je bila zaposlena; vložila je v stroj za izdelovanje in rezanje turškega medu, izpilila svoj recept ter ugotovila, da je izumila uspešnico. Podjetje Miena’s Nougat je bilo ustanovljeno julija 2012 kot dejavnost samostojnega podjetnika. Miena pri sebi doma v dolini Glen of Imaal v okrožju Wicklow ročno izdeluje fine slaščice iz izključno naravnih sestavin. Svojo linijo turškega medu je najprej začela prodajati na tržnici v parku Marlay Park, v kavarni Grangecon Café v Blessingtonu v okrožju Wicklow in na različnih prehranskih/trgovinskih sejmih v Dublinu. Mienin turški med od leta 2014 prodajajo v rokodelskih trgovinah, kot so Avoca Handweavers, Donnybrook Fair, izbrane kavarne in več kot 200 trgovin SuperValu na Irskem. http://microfinanceireland.ie/mienas-nougat/



POVZETEK To poročilo zajema finančne instrumente na ravni EU za področja notranje in zunanje politike Unije, ki jih neposredno ali posredno upravlja Komisija. Vsebuje celovit pregled dosedanjega napredka pri izvajanju finančnih instrumentov za obdobji 2007–2013 in 2014–2020 ter zagotavlja preglednost in odgovornost pri uporabi denarja davkoplačevalcev. Dokazuje, da so finančni instrumenti, ki se upravljajo centralno, dosegli precejšen učinek finančnega vzvoda, in na podlagi trenutno razpoložljivih dokazov prikazuje, kako so instrumenti uresničevali svoje cilje politike. Nadaljnje tehnične podrobnosti so navedene v Prilogi. Naslednji grafi zagotavljajo vizualen prikaz izvajanja finančnih instrumentov v smislu finančnega vzvoda v večletnih finančnih okvirih za obdobji 2007–2013 in 2014–2020 na dan 31. decembra 2015, in sicer skupaj in po finančnih kategorijah (dolžniški, lastniški in mešani instrumenti). Za finančne instrumente za obdobje 2007–2013 je izraz „skupne obveznosti“ opredeljen kot skupne proračunske obveznosti za ustrezni finančni instrument. „Doseženo financiranje“ ustreza obsegu financiranja, ki ga finančni instrument zagotovi upravičenim končnim prejemnikom prek verige financiranja, vključno z delom prispevka Unije. „Dosežene naložbe“ predstavljajo odhodke kapitalskih naložb, ki jih nosi končni prejemnik, v številnih primerih pa jih nadomesti skupni znesek financiranja, ki mu je na voljo za naložbe, vključno z lastnimi sredstvi.

Upoštevani instrumenti: SMEG 07, EPMF-G, RSI, RSFF, LGTT, pobuda za projektne obveznice, FCP-FIS, EDIF GF 1, EFSE, posojila za podporo okrevanju (RSL) za Turčijo, GIF (okvirni program za konkurenčnost in inovativnost – CIP), Marguerite, ENEF v okviru EDIF, ENIF v okviru EDIF, podpora skladu FEMIP, GEEREF, EEEF, GGF, NIF, IFCA in AIF, LAIF. Upoštevani instrumenti: SMEG 07, EPMF-G, RSI, RSFF, LGTT, pobuda za projektne obveznice, FCP-FIS, EDIF GF 1, EFSE, RSL za Turčijo. Upoštevani instrumenti: GIF (CIP), Marguerite, ENEF v okviru EDIF, ENIF v okviru EDIF, podpora FEMIP, GEEREF. Upoštevani instrumenti: EEEF, GGF, NIF, IFCA in AIF, LAIF. Za finančne instrumente za obdobje 2014–2020 izraz „Proračunska sredstva“ zajema odobritve za prevzem obveznosti, predvidene za celotni življenjski cikel instrumenta. „Ciljno financiranje“ je ciljni znesek financiranja za upravičene končne prejemnike (del tega je pričakovano financiranje, tj. znesek financiranja, ki se pričakuje od podpisanih operacij). Nazadnje, „Ciljne naložbe“ so ciljni odhodek za naložbe, ki ga nosi končni prejemnik (del tega so pričakovane naložbe, tj. znesek odhodka za naložbe, ki se pričakuje od podpisanih operacij).

Upoštevani instrumenti: COSME LGF, pobuda EU za MSP, EaSI, jamstvo InnovFin za MSP, jamstveni instrument za kulturne in ustvarjalne sektorje (CCS), jamstvena shema za študentska posojila (SLGF), PF4EE, InnovFin za velike projekte, RSDI, jamstveni instrument 2, kapitalska shema za rast (EFG), lastniški instrument za povezovanje Evrope (IPE), tvegani kapital InnovFin za MSP, NCFF. Vključno s posodobitvami začetnih proračunskih sredstev ter ustreznih zneskov financiranja in naložb. Upoštevani instrumenti: COSME LGF, pobuda EU za MSP, EaSI, jamstvo InnovFin za MSP, jamstveni instrument za CCS, SLGF, PF4EE, InnovFin za velike projekte, RSDI. Vključno s posodobitvami začetnih proračunskih sredstev ter ustreznih zneskov financiranja in naložb. Upoštevani instrumenti: EFG, lastniški instrument IPE, jamstvo InnovFin za MSP. Vključno s posodobitvami začetnih proračunskih sredstev ter ustreznih zneskov financiranja in naložb. Upoštevani instrumenti: NCFF.

Vključno s posodobitvami začetnih proračunskih sredstev ter ustreznih zneskov financiranja in naložb. Instrumenti, ki jih podpira proračun Unije, vendar jih v okviru deljenega upravljanja izvajajo države članice, so predmet posebnega poročila. Za programsko obdobje 2007–2013 je bilo vsako leto do 1. oktobra objavljeno letno zbirno poročilo o izvajanju instrumentov finančnega inženiringa v okviru ESRR in ESS. Od leta 2016 dalje bo Komisija zagotovila povzetke podatkov o napredku pri izvajanju finančnih instrumentov v okviru deljenega upravljanja, kot to za evropske strukturne in investicijske sklade zahteva uredba o skupnih določbah. Podobno so tudi operacije financiranja in naložbene operacije v okviru proračunskega jamstva EFSI, ki niso finančni instrumenti v smislu finančne uredbe, predmet posebnega poročila, kot to zahteva uredba o EFSI. To poročilo o instrumentih na ravni EU dopolnjuje delovni dokument služb Komisije, ki vsebuje podrobne preglednice in informacije o instrumentih, ki se izvajajo v okviru neposrednega in posrednega upravljanja v obdobjih 2007–2013 ter 2014–2020. Strateški ciljni sektorji: LGTT, pobuda za projektne obveznice, Marguerite, EEEF, GIF (okvirni program za konkurenčnost in inovativnost), RSI, RSFF, EPMF-G, FCP-FIS. Strateške ciljne skupine: SMEG 07. Strateške ciljne regije zunaj EU: IFCA, AIF, LAIF, GEEREF, EDIF GF 1, ENEF v okviru EDIF, ENIF v okviru EDIF, EFSE, GGF, RSLT za MSP, NIF, podpora FEMIP. Strateški ciljni sektorji: jamstveni instrument za CCS, SLGF, PF4EE, RSDI, lastniški instrument IPE, NCFF, jamstvo InnovFin za MSP, jamstvo InnovFin za velika in srednje velika podjetja, tvegani kapital InnovFin za MSP, EaSI. Strateške ciljne skupine: COSME LFG, pobuda EU za MSP, COSME EFG. Strateške ciljne regije zunaj EU: EDIF GF 2.



1.Strateške ciljne skupine: MSP MSP na splošno veljajo za poslovno kategorijo, ki se pri dostopu do finančnih sredstev srečuje s posebnimi težavami, zlasti od začetka finančne in državne dolžniške krize. Da bi se odpravilo nedelovanje trga, povezano z nesimetričnimi informacijami, je bilo vzpostavljenih več jamstvenih mehanizmov, da bi se povečal obseg posojil pod boljšimi pogoji za bolj tvegano skupino podjetij. Ti mehanizmi so namenjeni spodbujanju razvoja vseevropskega finančnega trga za MSP ter odpravljanju nedelovanja trga, ki se glede na svojo veliko razširjenost ustrezneje obravnava na ravni EU. Takšni mehanizmi lahko dosežejo ekonomijo obsega in razširjanje najboljših praks: 1.Z jamstvenim skladom za MSP (SMEG 07) v okvirnem programu za konkurenčnost in inovativnost (CIP) se je izboljšal dostop MSP do dolžniškega financiranja. V obdobju 2007–2015 je do 30. septembra 2015 več kot 377 000 MSP koristilo zajamčena posojila v višini 20 milijard EUR, njihovo število pa še vedno narašča; 2.Jamstvena shema za posojila programa COSME, naslednica jamstvenega sklada za MSP (SMEG 07), zagotavlja MSP omejena jamstva za dolžniško financiranje prek posojil ali zakupa, da bi se zmanjšale posebne težave, s katerimi se spopadajo uspešna MSP pri dostopu do finančnih sredstev zaradi zaznanega visokega tveganja ali pomanjkanja zadostnega razpoložljivega zavarovanja s premoženjem. Evropski investicijski sklad (v nadaljnjem besedilu: EIS) je do konca leta 2015 opravil skrbni pregled in podpisal jamstvene sporazume s 26 finančnimi posredniki v skupnem znesku več kot 7 milijard EUR. Ocenjuje se, da bo skupni znesek financiranja za obdobje 2014–2020 znašal od 14,3 do 21,5 milijarde EUR, dosegel pa naj bi od 220 000 do 330 000 MSP;

3.Pobuda EU za MSP, zasnovana kot instrument za odziv na krizo, zagotavlja neomejeno jamstvo in/ali listinjenje za izboljšanje dostopa MSP do financiranja, vključno z inovativnimi MSP in MSP z visokim tveganjem. Gre za skupni instrument, ki združuje sredstva programov COSME in Obzorje 2020 z viri ESRR in EKSRP držav članic v sodelovanju z EIB/EIS, da bi se zagotovila dodatna posojila za MSP. Prvi jamstveni instrument pobude za MSP je bil vzpostavljen s Španijo. Z zavezo po izplačilu 692 milijonov EUR iz ESRR in programa Obzorje 2020 bo obseg novih posojil za MSP v Španiji predvidoma znašal 5 723 milijonov EUR za vse španske regije. Malta je bila druga država članica EU, ki se je odločila za instrument za neomejeno jamstvo v okviru pobude za MSP. Prispevek Malte iz ESRR v višini 15 milijonov EUR bo podprl več kot 60 milijonov EUR financiranja za MSP. MSP se s posebnimi izzivi srečujejo tudi pri zbiranju lastniškega kapitala, saj je tvegani kapital v Evropi doživel upočasnitev dejavnosti na področju zasebnega lastniškega kapitala v obdobju 2008–2014 v smislu zbiranja sredstev, stopnje naložb (kljub nekoliko pospešeni rasti leta 2014) in pogojev odprodaje ter ostaja razdrobljen po državah in je vse bolj odvisen od reševanja s strani javnih vlagateljev. Podpora prek finančnih instrumentov na ravni EU je ključnega pomena pri odpravljanju te razdrobljenosti. Oblikovanih je bilo več lastniških finančnih instrumentov za okrepitev notranjega trga za tvegani kapital, in sicer z odpravo ugotovljenega nedelovanja trga (zlasti za MSP, ki so v začetni fazi, vendar imajo potencial za doseganje hitre rasti), uveljavitvijo inovacij na trgu ter ustvarjanjem delovnih mest z visoko dodano vrednostjo: 1.Kapitalska shema za rast (EFG) v okviru programa COSME, naslednica GIF 2, je namenjena spodbujanju uporabe in zagotavljanja lastniškega financiranja za MSP v fazi širitve. Za obdobje 2014–2020 se pričakuje, da bo okvirna dodelitev sredstev v višini 546 milijonov EUR podprla naložbe tveganega kapitala v višini 2,6 do 3,9 milijarde EUR, dosegla pa bo 360 do 540 MSP. Upoštevani instrumenti: SMEG 07. Graf 12: Finančni instrumenti za MSP za obdobje 2014–2020 na dan 31. decembra 2015 (v milijardah EUR) Upoštevani instrumenti: COSME LGF, pobuda EU za MSP, COSME EFG. Vključno s posodobitvami začetnih proračunskih sredstev ter ustreznih zneskov financiranja in naložb. 2.Strateški ciljni sektorji: Materialna in nematerialna infrastruktura Strateški sektorji zajemajo infrastrukturne sektorje v širšem smislu, ki vključujejo materialno in nematerialno infrastrukturo, kot so raziskave in inovacije. 2.1.Raziskave in inovacije (R&I) Dokazi, da imajo večja, uveljavljena podjetja, usmerjena v raziskave in inovacije, težave pri dostopu do dolžniškega financiranja za inovativne projekte, niso enoglasni in jih je metodološko težje določiti. Vendar so nedavna ekonometrična študija in empirične izkušnje pokazale, da je povpraševanje po dolžniškem financiranju na področju raziskav in inovacij precej večje od trenutne ponudbe. Da bi odgovorila na potrebe po financiranju na področju raziskav in inovacij, ki jih je težko v celoti izpolniti na nacionalni ravni, je Komisija ustanovila Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (2007–2013) ter, v okviru programa Obzorje 2020, InnovFin za velike projekte, financiranje InnovFin za rast srednje velikih podjetij in jamstvo InnovFin za srednje velika podjetja: 1.Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (2007–2013) ponuja posojila in hibridno ali dolžniško-lastniško financiranje za izboljšanje dostopa do tveganega financiranja za projekte na področju raziskav in inovacij. Sklad Unije za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF) za obdobje 2007–2015 je s prispevkom v višini 961 milijonov EUR podprl dejavnosti, ki skupaj zajemajo več kot 10,22 milijarde EUR od pričakovanih 11,31 milijarde EUR. 2.Storitev za posojila v okviru programa Obzorje 2020 za raziskave in inovacije (2014–2020), ki je nasledila RSFF, prav tako ponuja posojila in hibridno ali dolžniško-lastniško financiranje za izboljšanje dostopa do tveganega financiranja za projekte na področju raziskav in inovacij. Za obdobje 2014–2020 je prispevek EU v višini 1 060 milijonov EUR namenjen mobilizaciji financiranja v višini 13 250 milijonov EUR za končne prejemnike. Do konca leta 2015 je prispevek EU v višini 645,5 milijona EUR že podprl financiranje v višini 2 399,2 milijona EUR. 3.Instrument za porazdelitev tveganja (RSI) v okviru sedmega okvirnega programa je poseben jamstveni mehanizem za financiranje prek posojil in zakupa, ki zapolnjuje vrzel pri financiranju inovativnih MSP ter malih podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo (podjetja z največ 499 zaposlenimi). Do zdaj je zagotovil skoraj 2,34 milijarde EUR jamstev in posrednih osebnih jamstev 37 bankam in jamstvenim družbam, kar jim bo omogočilo, da bodo podprle do 4 000 inovativnih MSP in malih podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo. Do konca leta 2015 je obseg financiranja znašal več kot 2,3 milijarde EUR, Unija pa je prispevala 270 milijonov EUR.

4.Jamstvo InnovFin za MSP v okviru programa Obzorje 2020, ki je nasledilo instrument za inovativna MSP in mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo v obdobju 2014–2020, naj bi mobiliziralo skupni obseg posojil v višini približno 9,5 milijarde EUR, Unija pa naj bi prispevala približno 1 060 milijonov EUR. Za leto 2015 se pričakuje, da bo skupna vrednost financiranja, h kateremu prispeva Unija, znašala približno 3,7 milijarde EUR, od katerih je bilo 310 milijonov EUR že zagotovljenih. 5.Pomoč za hitro rastoča in inovativna MSP (GIF) v okvirnem programu za konkurenčnost in inovativnost je namenjena povečanju zagotavljanja lastniškega kapitala za inovativne MSP v začetni fazi (GIF 1), pa tudi v fazi širitve (GIF 2). Do konca leta 2015 se je z zneskom neto odobritev v višini 625,2 milijona EUR iz proračuna Unije podprlo 43 skladov tveganega kapitala in 437 končnih upravičencev ter tako spodbudilo skoraj 1,25 milijarde EUR lastniškega financiranja. 6.Tvegani kapital InnovFin za MSP v okviru programa Obzorje 2020, naslednik GIF 1, je namenjen izboljšanju dostopa do tveganega financiranja za MSP in mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo, ki so v začetni fazi ter so usmerjena v raziskave in inovacije. S sredstvi v višini 460 milijonov EUR, ki so okvirno načrtovana za obdobje 2014–2020, se bo predvidoma podprlo približno 2,7 milijarde EUR lastniškega financiranja. 2.2.Infrastruktura, podnebni ukrepi, okolje in energijska učinkovitost Promet, telekomunikacije in energetska infrastruktura imajo ključno vlogo pri razvoju ter trajnostni rasti, kadar zasebna podjetja vseh velikosti in javni subjekti sodelujejo za zagotovitev potrebnih rezultatov. Infrastruktura izboljšuje produktivnost gospodarstva, omogoča rast in olajšuje povezovanje notranjega trga. Poleg tega energijska učinkovitost in njeno spodbujanje v Uniji postajata vse pomembnejša, zlasti z vidika krovnega cilja energijske učinkovitosti za leto 2020, ki znaša 20 %, in nadaljnjih ciljev po tem letu. Cilj finančne intervencije EU v teh sektorjih je prispevati k odpravi pomanjkljivosti evropskih kapitalskih trgov. Programi EU za finančne instrumente za različne podsektorje (prometna in energetska infrastruktura, energijska učinkovitost, tudi na področju okolja in podnebnih ukrepov, ter IKT), ki so se začeli v obdobju 2007–2013 ali so načrtovani za obdobje 2014–2020, vključujejo: 1.instrument za posojilna jamstva za projekte v okviru vseevropskega prometnega omrežja (v nadaljnjem besedilu: instrument LGTT), ki je dolžniški instrument za financiranje projektov na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij. Na dan 31. decembra 2015 je skupni neporavnani instrument LGTT znašal 472 milijonov EUR, zajemal je pet projektov, od katerih se pričakujejo naložbe (lastniški kapital, posojila, nepovratna sredstva) v višini 11,6 milijarde EUR. Komisija je v naknadnem vrednotenju iz leta 2014 ugotovila, da je bil učinek instrumenta LGTT pozitiven tam, kjer se je ta uporabljal, vendar ni bil zadosten za doseganje svojih širših ciljev; 2.v okviru instrumenta za povezovanje Evrope (IPE): a.pobudo za projektne obveznice (v nadaljnjem besedilu: PBI, večletni finančni okvir 2007–2013), katere cilj je spodbuditi financiranje na kapitalskih trgih za infrastrukturne projekte na področjih vseevropskih prometnih in energetskih ter širokopasovnih omrežjih. Do danes je bilo v pilotni fazi PBI finančno zaključenih več transakcij, in sicer: I.do konca leta 2015 so projekti za izboljšavo kreditne kvalitete projektnih obveznic, podprti s prispevkom Unije v višini 230 milijonov EUR, že prispevali k zagotovitvi 335 milijonov EUR financiranja za pet upravičenih projektov ter tako pomembno vplivali na realni sektor EU, vključno s skupnimi naložbami v višini skoraj 3 milijard EUR; II.prispevek Unije za TEN-T podpira financiranje: -pristanišča v mestu Calais, podpisano julija 2015. Skupni strošek projekta v višini 863 milijonov EUR je bil financiran s projektno obveznico v višini 504 milijone EUR in s 358 milijoni EUR iz drugih virov. Skupni znesek izboljšave kreditne kvalitete projektnih obveznic znaša 50 359 000 EUR; -izgradnje avtoceste A11 v Belgiji. Skupni strošek projekta v višini 657,5 milijona EUR je bil financiran s projektnimi obveznicami v višini 577,9 milijona EUR in lastniškim kapitalom v višini 79,6 milijona EUR; skupni zagotovljeni znesek izboljšave kreditne kvalitete projektnih obveznic znaša 115 580 000 EUR; -izgradnje avtoceste A7 v Nemčiji. Skupni strošek projekta v višini 772,6 milijona EUR je bil delno financiran s projektnimi obveznicami v višini 429,1 milijona EUR; skupni znesek izboljšave kreditne kvalitete projektnih obveznic znaša 85 827 400 EUR; in III.proračunski prispevek v višini 20 milijonov EUR za sektor IKT je omogočil tudi izboljšanje kreditne kvalitete v višini približno 38 milijonov EUR v podporo obveznic v višini približno 189 milijonov EUR, ki jih je izdal francoski ponudnik širokopasovnih storitev; b.dolžniški instrument za porazdelitev tveganja (IPE), ki bo ciljno usmerjen v projekte skupnega interesa v prometnem, širokopasovnem in energetskem sektorju. Z letom 2015 je ta instrument začel nadgrajevati obstoječo pobudo za projektne obveznice in posojilna jamstva za projekte TEN-T. Če bo za ta instrument na voljo vseh 2,4 milijarde EUR sredstev, dodeljenih iz proračuna, bi se zaradi tega prispevka Unije lahko pritegnila skupna finančna sredstva v višini 18 do 45 milijard EUR; c.lastniški instrument (IPE), ki bo podpiral financiranje za naložbe MSP v širokopasovna omrežja z ustanovitvijo sklada za naložbe v širokopasovna omrežja. Za obdobje 2014–2020 se okvirno načrtuje dodelitev sredstev v višini 100 milijonov EUR; 3.instrumenti zasebnega financiranja za energijsko učinkovitost (v nadaljnjem besedilu: PF4EE), ki se financirajo v okviru programa LIFE, bodo med drugim zagotovili mehanizem za delitev tveganja za zmanjšanje kreditnega tveganja, s katerim se soočajo finančni posredniki pri kreditiranju sektorja energijske učinkovitosti, in tudi tehnično pomoč za finančne posrednike za oblikovanje novega tržnega segmenta. Prispevek Unije v višini 80 milijonov EUR naj bi podprl skupno naložbo v višini približno 540 milijonov EUR za obdobje 2014–2017. Vendar namerava EIB na podlagi prvih treh operacij, podpisanih leta 2015 (na Češkem, v Španiji in Franciji), in obstoječih priprav doseči 1 milijardo EUR novih naložb v energijsko učinkovitost; 4.Evropski sklad 2020 za energetiko, podnebne spremembe in infrastrukturo (Marguerite) je vseevropski delniški sklad, ki podpira infrastrukturne naložbe na področju prometa (TEN-T), energetike (TEN-E) in obnovljivih virov energije v državah članicah. Prispevek Unije v višini 80 milijonov EUR je bil namenjen za podporo financiranju v višini približno 10 milijard EUR, od tega pa je bilo že mobiliziranih 4,9 milijarde EUR za lastniško in dolžniško financiranje. Sklad je do 31. decembra 2015 odobril naložbe v lastniški kapital v višini 295 milijonov EUR za tri projekte TEN-T in sedem projektov energije iz obnovljivih virov;

5.evropski sklad za energijsko učinkovitost (v nadaljnjem besedilu: EEEF) je odcepljeni sklad evropskega energetskega programa za oživitev (v nadaljnjem besedilu: EEPO), ki vlaga v energijsko učinkovitost, projekte obnovljivih virov energije in čist mestni promet. Do konca decembra 2015 je ta sklad že prejel prispevek Unije v višini 125 milijonov EUR, kar je omogočilo dodelitev financiranja za deset projektov v višini 120 milijonov EUR s skupno naložbo v višini 219 milijonov EUR. Tehnična pomoč iz EEEF se je izkazala za uporabno pri podpori javnim organom za pripravo projektov, ki se bodo financirali pozneje; 6.finančni mehanizem za naravni kapital (v nadaljnjem besedilu: instrument NCFF), ki bo financiral pilotne projekte, ki ustvarjajo prihodke ali znižujejo stroške ter spodbujajo ohranjanje, obnavljanje, upravljanje in krepitev naravnega kapitala ter tako prispevajo k ciljem Unije na področjih narave in biotske raznovrstnosti ter prilagajanja podnebnim spremembam. Načrtovani prispevek Unije za pilotno fazo znaša 60 milijonov EUR, polovica zneska pa je bila že dodeljena. 2.3.Socialna in mikropodjetja Med podjetji, ki so jih prizadele težave z dostopom do posojil, je treba zaradi povezave med socialnim kapitalom in gospodarsko rastjo posebno pozornost nameniti socialnim podjetjem. Njihov glavni cilj je doseganje merljivega in pozitivnega socialnega učinka. Glavni cilj socialnih podjetij ni doseganje čim večjega dobička, zato imajo pri dostopu do financiranja več težav, saj klasične banke nerade in stežka ovrednotijo njihove poslovne načrte. Večina socialnih podjetij je majhnih ali zelo majhnih, za financiranje svojih dejavnosti pa se obračajo na mikrofinančni trg. Za evropski mikrofinančni sektor so značilni stalno upadanje bančnih posojil, omejena zmogljivost nacionalnih vlad, da podprejo mikrofinanciranje, in veliko tržno povpraševanje po tej obliki financiranja. To ozadje kaže, da je posredovanje na ravni EU, v okviru katerega se institucijam, ki ponujajo mikrofinanciranje, zagotavljajo rešitve za delitev tveganja in financiranje, utemeljeno. Natančneje, študije, izvedene za Komisijo, kažejo, da „visoka brezposelnost mladih v več državah članicah EU zahteva stalno podporo vključujočega podjetništva kot možnost za (ponovni) vstop na trg dela. Zagotavljanje mikrokreditov je pri tem pomembno orodje“. Zaradi velike raznolikosti institucionalnih akterjev in ponujenih proizvodov so potrebni posebni mikrofinančni in socialni instrumenti, namenjeni olajšanju dostopa do posojil za socialna in mikropodjetja, ki imajo pomembno vlogo pri ustvarjanju delovnih mest, vendar se še naprej soočajo s še več težavami kot druga MSP: 1.Evropski mikrofinančni instrument Progress (2010–2013) zajema: a.jamstveni instrument, ki je zagotovil do 20 % omejenih jamstev za portfelje mikrokreditov, ki so jih posredniki odobrili mikropodjetjem, in b.Fonds Commun de Placement – Fonds d’Investissements Spécialisé, ki je specializiran investicijski sklad, namenjen povečanju dostopa do mikrofinanciranja z vrsto finančnih produktov (zlasti posojili). Na dan 30. septembra 2015 sta navedena instrumenta že zagotovila 45 999 mikrokreditov za končne prejemnike v skupnem znesku 390 milijonov EUR (prvotni cilj je bil 46 000 mikrokreditov v znesku 500 milijonov EUR do leta 2018). Instrument je na dobri poti, da doseže zastavljeni cilj, saj bodo do leta 2018 odobrena nova posojila. 2.Program za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) − mikrofinanciranje in socialno podjetništvo, naslednik zgoraj navedenih instrumentov, je namenjen povečanju dostopa do mikrofinanciranja za ogrožene skupine in mikropodjetja z zagotavljanjem podpore ponudnikom mikrokreditov ter podpiranju razvoja socialnih podjetij. Predvideni prispevek Unije v višini 96 milijonov EUR je namenjen podpori financiranja za končne prejemnike v skupnem znesku 528 milijonov EUR. 2.4.Izobraževanje ter kulturni in ustvarjalni sektorji Izobraževanje je kot oblika kopičenja človeškega kapitala glavni vir gospodarske rasti, vendar prispeva tudi k socialni pravičnosti in koheziji, če je dostopno študentom iz različnih družbenih in gospodarskih okolij. Poleg tega se je izkazalo, da mobilnost študentov pomembno vpliva na družbeni in gospodarski razvoj. Jamstvena shema za študentska posojila je nov finančni instrument EU v okviru programa Erasmus+, ki podpira mobilnost, enakost in študijsko odličnost prek jamstev za finančne institucije, ki se odločijo, da bodo študentom zagotovile posojila Erasmus+ za magistrski študij v drugi državi. Shema je začela delovati leta 2015, prve banke, ki so začele uporabljati jamstva, pa so zagotovile do 60 milijonov EUR posojil za magistrski študij. Prva posojila za magistrski študij, zajamčena v okviru programa Erasmus+, so bila izplačana leta 2015. Načrtovani prispevek Unije v višini 517 milijonov EUR za obdobje 2014–2020 naj bi podprl posojila v višini do 3 milijard EUR, ki naj bi jih prejelo približno 200 000 študentov. Jamstveni instrument za kulturne in ustvarjalne sektorje v okviru programa Ustvarjalna Evropa bo zagotovil jamstva za banke, ki se ukvarjajo s kulturnimi in ustvarjalnimi MSP, s čimer se bo okrepila finančna zmogljivost v teh sektorjih. Shema se bo začela izvajati leta 2016, skupni znesek dodatnih posojil v sektorjih, ki jih podpira prispevek Unije v višini 121 milijonov EUR, pa je ocenjen na približno 690 milijonov EUR.

Upoštevani instrumenti: EPMF-G, RSI, RSFF, LGTT, PBI, FCP-FIS, GIF, Marguerite, EEEF. Upoštevani instrumenti: EaSI, jamstvo InnovFin za MSP, jamstveni instrument za CCS, SLGF, PF4EE, jamstvo InnovFin za velika in srednje velika podjetja, RSDI, lastniški instrument IPE, tvegani kapital InnovFin za MSP, NCFF. Vključno s posodobitvami začetnih proračunskih sredstev ter ustreznih zneskov financiranja in naložb.

3.Strateške ciljne regije zunaj EU: 3.1.Države širitve Dostop do posojil je še vedno ena največjih težav MSP na Zahodnem Balkanu kljub temu, da MSP postajajo najučinkovitejši segment pri tranziciji teh gospodarstev ter steber rasti in zaposlovanja. Zaradi pomanjkanja finančne tradicije je za MSP v začetni fazi skoraj nemogoče pridobiti bančno financiranje. Dostop do finančnih sredstev v energetskem sektorju se zdi na splošno ogrožen. Ta vprašanja se obravnavajo prek: 1.jamstvenega instrumenta v okviru instrumenta za razvoj podjetij in inovacije na Zahodnem Balkanu (v nadaljnjem besedilu: EDIF GF 1), katerega cilj je povečati družbeno-ekonomsko rast s spodbujanjem pogojev za ustanavljanje in rast inovativnih MSP z velikim potencialom. Prispevek Unije v okviru EDIF GF 1 v višini skoraj 22 milijonov EUR naj bi po ocenah podpiral skupno financiranje v višini skoraj 118 milijonov EUR; 2.jamstvenega instrumenta II v okviru instrumenta za razvoj podjetij in inovacije na Zahodnem Balkanu (v nadaljnjem besedilu: EDIF GF 2), naslednika EDIF GF 1, katerega cilj je prav tako povečati družbeno-ekonomsko rast s spodbujanjem pogojev za ustanavljanje in rast inovativnih MSP z velikim potencialom. Prispevek Unije v okviru EDIF GF 2 v višini 17,5 milijona EUR naj bi po ocenah podpiral skupno financiranje v višini več kot 94,5 milijona EUR; 3.Sklada za financiranje rasti podjetij (ENEF) v okviru instrumenta za razvoj podjetij in inovacije na Zahodnem Balkanu (v nadaljnjem besedilu: EDIF), katerega cilj je povečati družbeno-ekonomsko rast z ustvarjanjem pogojev za ustanavljanje in rast inovativnih MSP z velikim potencialom v fazah širitve in razvoja. Finančni prispevek EU v višini 11 milijonov EUR naj bi spodbudil skupno financiranje/naložbo v višini 77 milijonov EUR (vključno s prispevkom instrumenta za dodatno sofinanciranje Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD)) po prvem zaprtju. Po drugem zaprtju naj bi znesek skupnega financiranja/naložbe dosegel približno 110 milijonov EUR (vključno s prispevkom EBRD); 4.Sklada za financiranje podjetniških inovacij (v nadaljnjem besedilu: ENIF) v okviru EDIF, ki podpira družbeno-gospodarsko rast na Zahodnem Balkanu z ustvarjanjem pogojev za ustanavljanje in rast inovativnih MSP v začetni fazi. Prispevek Unije v višini 21,2 milijona EUR naj bi v obdobju 2014–2020 podprl financiranje v višini do približno 50 milijonov EUR; 5.Evropskega sklada za jugovzhodno Evropo (v nadaljnjem besedilu: EFSE), ki je oblika javno-zasebnega partnerstva, katerega cilj je pritegniti kapital iz zasebnega sektorja za nadaljnje posojanje mikro in malim podjetjem ter gospodinjstvom. Prispevek Unije v višini skoraj 88 milijonov EUR je doslej spodbudil skupno financiranje v višini 3,8 milijarde EUR, od katerega je imelo koristi skoraj 599 000 končnih prejemnikov v regiji širitve; 6.Sklada za zeleno rast (v nadaljnjem besedilu: GGF), ki zagotavlja namensko financiranje za projekte energijske učinkovitosti in obnovljivih virov energije v pomoč ciljnim državam pri zmanjševanju emisij CO2 in porabe energije. Prispevek Unije v višini 38,6 milijona EUR naj bi podprl pričakovano financiranje v višini skoraj 368 milijonov EUR za končne prejemnike. Instrument je do zdaj zagotovil financiranje v višini 289 milijonov EUR za več kot 18 000 končnih prejemnikov prek 32 partnerskih institucij v 11 partnerskih državah; 7.posojil za podporo okrevanju MSP za Turčijo (v nadaljnjem besedilu: RSLT), ki so namenjena ublažitvi učinka krize na MSP, podpiranju razvoja turškega gospodarstva ter povečanju zaposlenosti. Prispevek Unije v višini 30 milijonov EUR je do zdaj omogočil skupni znesek financiranja v višini skoraj 300 milijonov EUR za 265 končnih prejemnikov. 3.2.Države evropskega sosedstva Programi, ki jih financira EU, so med drugim namenjeni spodbujanju trajnostne in vključujoče rasti ter ugodnega naložbenega okolja v partnerskih državah v okviru evropske sosedske politike (v nadaljnjem besedilu: ESP). EU uresničuje povezane strateške cilje svojih sosedskih politik, tj. vzpostavitev boljših medsebojnih povezav energetske in prometne infrastrukture med EU in sosednjimi državami, obravnavanje groženj našemu skupnemu okolju ter spodbujanje pametne rasti s podporo MSP, prek:

1.Sklada za spodbujanje naložb v sosedstvo (v nadaljnjem besedilu: NIF), ki si prizadeva za vzpostavitev boljših in bolj trajnostnih energetskih in prometnih povezav med EU in sosednjimi državami ter med sosednjimi državami, izboljšanje energijske učinkovitosti in upravljanja povpraševanja, spodbujanje uporabe obnovljivih virov energije ter krepitev energetske varnosti; širše obravnavanje blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje ter groženj okolju in spodbujanje pametne, trajnostne in vključujoče rasti prek podpiranja malih in srednjih podjetij, socialnih sektorjev, vključno z razvojem človeškega kapitala, ter razvoja občinske infrastrukture. V obdobju 2008–2015 je prispevek Unije v višini približno 1 454 milijonov EUR spodbudil skupno financiranje v višini skoraj 13,8 milijarde EUR (vključno z 12,3 milijarde EUR od evropskih finančnih institucij), skupni stroški projektov pa so bili ocenjeni na 28,8 milijarde EUR; 2.podpore Skladu za evro-sredozemske naložbe in partnerstvo (v nadaljnjem besedilu: FEMIP), ki zagotavlja kapital zasebnemu sektorju v sredozemskih partnerskih državah po načelu enakovrednosti (pari passu) z drugimi komercialnimi vlagatelji v regiji za ustanovitev, prestrukturiranje ali rast podjetij. Trenutni skupni prispevek Unije je 224 milijonov EUR, podprto financiranje pa znaša več kot 6,7 milijarde EUR. 3.3.Države, ki jih zajema instrument za razvojno sodelovanje (DCI) V nekaterih državah zunaj EU je pomanjkanje dobro uveljavljenega institucionalnega okvira za zaščito lastninskih pravic, odpravljanje nedelovanja trga in zagotavljanje spodbud za zasebne pobude pogosto osnovni razlog za slabo razvitost sektorja MSP, pomanjkljivo infrastrukturo ter na splošno nezadostne naložbe v zdravstvo, izobraževanje in varstvo okolja. Reševanje teh težav s financiranjem uspešnih MSP ter infrastrukturnih in produktivnih naložb je glavni izziv za EU na področju zunanje politike; to uresničuje prek naslednjih instrumentov: 1.Sklada za spodbujanje naložb v Srednjo Azijo (v nadaljnjem besedilu: IFCA) in Sklada za spodbujanje naložb v Azijo (v nadaljnjem besedilu: AIF), ki spodbujata naložbe ter ključno infrastrukturo, ki so usmerjene predvsem v izboljšanje energetske infrastrukture, povečanje varstva okolja in rast MSP. Trenutni skupni proračun znaša 287,6 milijona EUR. Do danes je prispevek IFCA v višini 119 milijonov EUR spodbudil naložbe v višini približno 828 milijonov EUR, prispevki AIF v višini 89 milijonov EUR pa so spodbudili naložbe v višini približno 2 631 milijonov EUR; 2.sklada za spodbujanje naložb v Latinski Ameriki (v nadaljnjem besedilu: LAIF), ki je namenjen spodbujanju naložb in infrastrukture v prometnem, energetskem in okoljskem sektorju ter podpori socialne politike in razvoja zasebnega sektorja v državah Latinske Amerike. LAIF je v obdobju 2010–2015 zagotovil financiranje v višini 232 milijonov EUR za 28 projektov, kar predstavlja skupni obseg naložb v višini skoraj 6,9 milijarde EUR (s prispevkom upravičenega lastniškega finančnega instrumenta v višini približno 3,3 milijarde EUR). LAIF je bil leta 2014 ponovno vzpostavljen za večletni finančni okvir 2014–2020 prek prvotne dodelitve v višini 30 milijonov EUR; predvideni skupni proračun za celotno obdobje 2014–2020 znaša 320 milijonov EUR; 3.globalnega sklada za energijsko učinkovitost in obnovljivo energijo (v nadaljnjem besedilu: GEEREF), ki je namenjen spodbujanju energijske učinkovitosti in obnovljivih virov energije v državah v razvoju in gospodarstvih v tranziciji. Konec leta 2015 so skupne naložbe, podprte s prispevkom Unije v višini 81 milijonov EUR, znašale približno 892 milijonov EUR. Upoštevani instrumenti: EDIF GF 1, EFSE, RSLT za MSP, ENEF v okviru EDIF, ENI v okviru ENEF, podpora FEMIP, GEEREF, GGF, NIF, IFCA-AIF, LAIF. Upoštevani instrumenti: EDIF GF 2. Vključno s posodobitvami začetnih proračunskih sredstev ter ustreznih zneskov financiranja in naložb.



SKLEPNE UGOTOVITVE V času finančne krize so imeli pomembni gospodarski sektorji močno otežen dostop do finančnih sredstev. Tudi v obdobju po krizi učinki zmanjševanja finančnega vzvoda in finančne razdrobljenosti podaljšujejo težave v zvezi z obsegom in pogoji financiranja, zlasti za ranljive države članice in ciljne skupine.