[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 8.3.2006

COM(2006) 100 konč.

2006/0030 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA

o nekaterih tehničnih ukrepih za ohranitev nekaterih staležev izrazito selivskih vrst

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA |

110 | Razlogi za predlog in njegovi cilji Cilj tega predloga je posodobiti predpise Skupnosti za prenos tehničnih ukrepov za ohranitev nekaterih staležev izrazito selivskih vrst, sprejetih v okviru regionalnih ribiških organizacij, ki so pristojne za upravljanje in ohranjanje vrst tunov in tunom sorodnih vrst. Zadevne regionalne organizacije so: - Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT), katere članica je Skupnost od 14. novembra 1997; - Komisija za tuna v Indijskem oceanu (IOTC), katere članica je Skupnost od 18. septembra 1995; - Medameriška komisija za tuna v tropih (IATTC), pri kateri je Skupnost začela postopek pristopa in je sodelovala v procesu pristopa za sprejetje Konvencije o okrepitvi IATTC, ki še ni začela veljati; - Komisija za ribištvo v zahodnem in osrednjem delu Tihega oceana (WCPFC), katere članica je Skupnost od 25. januarja 2005. |

120 | Splošno ozadje Evropska skupnost sodeluje v regionalnih ribiških organizacijah, ki določajo okvir za regionalno sodelovanje na področju ohranjanja in upravljanja izrazito selivskih staležev rib. Te organizacije sprejemajo priporočila, zlasti tehnične ukrepe, katerih cilj je določiti najmanjšo velikost za ribe, območja in obdobja prepovedi ribolova, omejitve ribolovnega napora. Ta priporočila postanejo zavezujoča za pogodbenice, ki jim niso ugovarjale. Skupnost mora torej kot pogodbenica teh regionalnih ribiških organizacij uporabljati sprejeta priporočila, ki jim ni ugovarjala. Nekatera od teh priporočil, ki so jih sprejele te regionalne ribiške organizacije, so že bila prenesena v zakonodajo Skupnosti. Prenos tehničnih ukrepov, ki so jih sprejele te regionalne ribiške organizacije, v zakonodajo Skupnosti trenutno zagotavlja Uredba Sveta (ES) št. 973/2001 z dne 14. maja 2001 o nekaterih tehničnih ukrepih za ohranitev nekaterih staležev izrazito selivskih vrst (UL L 137, 19. 5. 2001), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 831/2004 (UL L 127, 29. 4. 2004). Ker so te organizacije sprejele nove tehnične ukrepe in ker so bili že veljavni ukrepi od sprejetja zgoraj navedene uredbe posodobljeni, je treba navedeno uredbo razveljaviti in jo nadomestiti s tem predlogom. Predlog se opira na postopke komitologije iz Sklepa (ES) 1999/468, da se zagotovi izvajanje določb uredbe in sprememba njenih prilog. |

130 | Obstoječe določbe na področju, na katerega se nanaša predlog Prenos tehničnih ukrepov, ki so jih sprejele te regionalne ribiške organizacije, v zakonodajo Skupnosti trenutno zagotavlja Uredba Sveta (ES) št. 973/2001 z dne 14. maja 2001 o nekaterih tehničnih ukrepih za ohranitev nekaterih staležev izrazito selivskih vrst (UL L 137, 19. 5. 2001), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 831/2004 (UL L 127, 29. 4. 2004). Tehnični ukrepi se nanašajo na najmanjšo velikost rib, prepoved uporabe določenega ribolovnega orodja, območja in obdobja prepovedi ribolova ter omejitev zmogljivosti, kar je bilo spremenjeno med letnimi sestanki regionalnih ribiških organizacij, zaradi česar je treba prilagoditi in posodobiti veljavno zakonodajo. |

141 | Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Ta predlog sodi v okvir trajnostnega izkoriščanja virov tunov v skladu s cilji skupne ribiške politike in sodeluje pri trajnostnem razvoju. |

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANKAMI IN PRESOJA VPLIVA |

Posvetovanje z zainteresiranimi strankami |

211 | Metode posvetovanja, glavna ciljna področja in splošni profil udeleženih Komisija se za pripravo stališča Skupnosti v okviru pogajanj, ki potekajo na letnih sestankih regionalnih ribiških organizacij, posvetuje z državami članicami, strokovnjaki in nevladnimi organizacijami. |

212 | Povzetek odgovorov in njihovo upoštevanje Glavni ciljni sektorji so odobrili stališče Skupnosti o sprejetju tehničnih ukrepov, katerih cilj je trajnostno izkoriščanje staležev tunov. |

Zbiranje in uporaba strokovnega znanja in izkušenj |

221 | Zadevna znanstvena in strokovna področja Znanstveni odbori regionalnih ribiških organizacij. |

222 | Uporabljena metodologija Znanstveni odbori ocenijo staleže ter priporočijo sprejetje ukrepov upravljanja in ohranjanja, da se zagotovi trajnostno izkoriščanje staležev tunov, zlasti s sprejetjem tehničnih ukrepov. |

223 | Glavne organizacije in strokovnjaki, vključeni v posvetovanja Znanstveni odbori regionalnih ribiških organizacij za tune. |

2244 | Povzetek prejetih in uporabljenih mnenj Opozorili so na potencialno nevarna tveganja z nepopravljivimi posledicami. O obstoju takih tveganj so bili enotnega mnenja. |

225 | Znanstveni odbori regionalnih ribiških organizacij so priporočili sprejetje tehničnih ukrepov za zagotovitev trajnostnega izkoriščanja tunov, zlasti z določitvijo najmanjše velikosti, območij in obdobij prepovedi ribolova ter omejitve ribolovnega napora. |

226 | Uporabljena sredstva za javni dostop do strokovnih mnenj Mnenja znanstvenih odborov so objavljena na spletnih straneh različnih regionalnih ribiških organizacij. |

230 | Presoja vpliva Cilj tehničnih ukrepov je zagotoviti trajnostno izkoriščanje tunov in zlasti zmanjšati ulov nedoraslih tunov. Tehnični ukrepi se bodo uporabljali za ribiče Skupnosti, ki lovijo vrste tunov v Atlantskem oceanu, Sredozemskem morju, Indijskem oceanu in Tihem oceanu. |

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA |

305 | Povzetek predlaganih ukrepov Prenos tehničnih ukrepov, ki so jih sprejele regionalne ribiške organizacije, pristojne na področju upravljanja vrst tunov, katerih pogodbenica je Skupnost, v zakonodajo Skupnosti. |

310 | Pravna podlaga Člen 37 Pogodbe |

329 | Načelo subsidiarnosti Predlog se nanaša na področje, ki spada v izključno pristojnost Skupnosti. Načelo subsidiarnosti se torej ne uporablja. |

Načelo sorazmernosti Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov. |

331 | Priporočila, ki jih sprejmejo regionalne ribiške organizacije, so neposredno izvršljiva zoper Skupnost in državam članicam, vendar so v prizadevanju za jasnost in preglednost prenesena v uredbo Sveta, da bi bila jasno izražena in bi jih države članice in ribiči lahko bolje uporabljali. |

332 | Pri tem ni finančnih posledic. |

Izbira instrumentov |

341 | Predlagani instrument(-i): uredba. |

342 | Drugi instrumenti ne bi ustrezali iz naslednjih razlogov: Prenos priporočil, ki so jih sprejele regionalne ribiške organizacije, se izvede z uredbo Sveta, kakor je predvideno v „členu 37 Pogodbe“, ki določa načela, medtem ko se izvedbeni postopki določijo z uredbo Komisije. |

PRORAčUNSKE POSLEDICE |

409 | Predlog ne vpliva na proračun Skupnosti. |

DODATNE INFORMACIJE |

510 | Poenostavitev |

511 | Predlog poenostavlja zakonodajni okvir. |

512 | Ukrep predvideva razveljavitev Uredbe Sveta (ES) št. 973/2001 z dne 14. maja 2001 o nekaterih tehničnih ukrepih za ohranitev nekaterih staležev izrazito selivskih vrst (UL L 137, 19. 5. 2001), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 831/2004 (UL L 127, 29. 4. 2004). Nova uredba bo omogočila, da bodo vsi tehnični ukrepi, ki so jih sprejele vse regionalne ribiške organizacije za tune, katerih pogodbenica je Skupnost, združeni v eni sami uredbi. |

520 | Razveljavitev obstoječe zakonodaje S sprejetjem tega predloga bodo nekatere zakonodajne določbe razveljavljene. |

570 | Podrobna razlaga predloga, po poglavjih ali po členih Cilj tega predloga je prenesti tehnične ukrepe, ki so jih sprejele regionalne ribiške organizacije, zlasti najmanjšo velikost, območja in obdobja prepovedi ribolova ter omejitev ribolovnega napora. |

1. 2006/0030 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA

o nekaterih tehničnih ukrepih za ohranitev nekaterih staležev izrazito selivskih vrst

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti in zlasti člena 37 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[1],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[2],

ob upoštevanju naslednjega:

2. Skupnost je s Sklepom 98/392/ES[3] odobrila Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, ki vsebuje nekatera načela in pravila v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem živih vodnih virov. Skupnost v okviru svojih širših mednarodnih obveznosti sodeluje pri prizadevanjih za ohranitev staležev rib v mednarodnih vodah.

3. Skupnost je od 14. novembra 1997 in po sprejetju Sklepa 86/238/EGS[4] pogodbenica Mednarodne konvencije za ohranitev tunov v Atlantiku, v nadaljnjem besedilu „Konvencija ICCAT“.

4. Konvencija ICCAT z ustanovitvijo Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku, v nadaljnjem besedilu „ICCAT“, ter s sprejetjem priporočil za ohranjanje in upravljanje na območju konvencije, ki postanejo zavezujoča za pogodbenice, določa okvir za regionalno sodelovanje pri ohranjanju in upravljanju virov tunov in tunom sorodnih vrst v Atlantskem oceanu in sosednjih morjih.

5. ICCAT je priporočil nekatere tehnične ukrepe za nekatere staleže izrazito selivskih vrst v Atlantiku in Sredozemlju, zlasti dovoljeno velikost in težo rib, omejitve ulova na nekaterih območjih ali v nekaterih obdobjih ali z določenim orodjem ter omejitve zmogljivosti. Ta priporočila so obvezujoča za Skupnost in jih je torej treba izvajati.

6. Skupnost je s Sklepom 95/399/ES[5] odobrila Sporazum o ustanovitvi Komisije za tune v Indijskem oceanu. Ta sporazum z ustanovitvijo Komisije za tune v Indijskem oceanu, v nadaljnjem besedilu „IOTC“, ter sprejetjem sklepov za ohranjanje in upravljanje na območju pristojnosti IOTC, ki postanejo zavezujoči za pogodbenice, določa koristen okvir za okrepitev mednarodnega sodelovanja za ohranjanje in razumno izkoriščanje tunov in sorodnih vrst v Indijskem oceanu.

7. IOTC je predlagal nekatere tehnične ukrepe za nekatere staleže izrazito selivskih vrst in zlasti omejitev zmogljivosti. Ta sklep je zavezujoč za Skupnost in ga je torej treba izvajati.

8. Skupnost je v skladu s Sklepom 1999/337/ES[6] podpisala Sporazum o mednarodnem programu ohranjanja delfinov in v skladu s Sklepom 1999/386/ES[7] sklenila, da ga do odobritve uporablja začasno.

9. Skupnost je s Sklepom 2005/…./ES[8] odobrila Sporazum o mednarodnem programu ohranjanja delfinov. Zato mora Skupnost uporabljati določbe iz Sporazuma.

10. Med cilji tega sporazuma sta postopno zmanjšanje naključne smrtnosti delfinov pri ribolovu tunov z zaporno plavarico v vzhodnem Tihem oceanu na raven blizu nič, tako da se določijo letne zgornje meje ulova, in dolgoročna trajnost staležev tunov na območju iz Sporazuma.

11. Skupnost ima ribolovne interese v vzhodnem Tihem oceanu in je sodelovala pri postopku za sprejetje Konvencije o okrepitvi Medameriške komisije za tuna v tropih, v nadaljnjem besedilu „Konvencija iz Antigve“. V skladu s Sklepom 2005/26/ES je odobrila podpis Konvencije iz Antigve in začela postopek pristopa k tej novi konvenciji. V pričakovanju začetka veljavnosti Konvencije iz Antigve je Skupnost kot sodelujoča nepogodbenica Medameriške komisije za tuna v tropih, v nadaljnjem besedilu „IATTC“, sklenila, da bo uporabljala tehnične ukrepe, ki jih je sprejel IATTC. Zato je treba te ukrepe prenesti v zakonodajo Skupnosti.

12. Skupnost je od 25. januarja 2005 in po sprejetju Sklepa 2005/75/ES[9] pogodbenica Konvencije o ohranjanju in upravljanju izrazito selivskih staležev rib v zahodnem in osrednjem delu Tihega oceana, v nadaljnjem besedilu „Konvencija WCPFC“.

13. Konvencija WCPFC z ustanovitvijo Komisije za ribištvo v zahodnem in osrednjem delu Tihega oceana (WCPFC) določa okvir za regionalno sodelovanje za zagotovitev dolgoročnega ohranjanja in trajnostnega izkoriščanja izrazito selivskih staležev rib v zahodnem in osrednjem delu Tihega oceana.

14. Zato mora Skupnost uporabljati določbe iz Konvencije in tudi tehnične ukrepe, ki jih sprejme WCPFC.

15. Tehnični ukrepi, ki so jih sprejele te regionalne ribiške organizacije, so bili preneseni v Uredbo Sveta (ES) št. 973/2001 z dne 14. maja 2001 o nekaterih tehničnih ukrepih za ohranitev nekaterih staležev izrazito selivskih vrst[10].

16. Ker so te organizacije sprejele nove tehnične ukrepe in ker so bili že veljavni ukrepi od sprejetja zgoraj navedene uredbe posodobljeni, je treba Uredbo (ES) št. 973/2001 razveljaviti in nadomestiti s to uredbo.

17. Omejitve zmogljivosti je treba določiti v skladu s členom 20 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike[11].

18. Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[12] –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

NASLOV I Uvodne določbe

Člen 1Predmet

Ta uredba določa tehnične ohranitvene ukrepe, ki se uporabljajo za ulov in iztovarjanje nekaterih staležev izrazito selivskih vrst iz Priloge I ter ulov neciljnih vrst.

Člen 2Področje uporabe

Brez vpliva na člen 9 se ta uredba uporablja za plovila, ki plujejo pod zastavo držav članic in so registrirana v Skupnosti (v nadaljnjem besedilu „ribiška plovila Skupnosti“).

Člen 3Opredelitve

V tej uredbi:

1) „izrazito selivske vrste“ pomeni vrste iz Priloge I;

2) „tuni in tunom sorodne vrste, ki jih določa ICCAT“ pomeni vrste iz Priloge II;

3) „meja smrtnosti delfinov“ pomeni mejo, opredeljeno v členu V Sporazuma o mednarodnem programu ohranjanja delfinov[13];

4) „športni ribolov“ pomeni ribolovne dejavnosti, pri katerih se živi vodni viri izkoriščajo za rekreacijo ali šport;

5) „obkroževalne mreže“ pomeni mreže, opremljene ali ne z zaporno vrvico, s katerimi se ribe lovijo tako, da se obkrožijo s strani in od spodaj;

6) „parangali“ pomeni ribolovno orodje, ki obsega glavno vrv s številnimi trnki na stranskih vrvicah (predvrvicah), ki so različno dolge in med seboj različno oddaljene, odvisno od ciljne vrste. Parangal se lahko namesti navpično ali vodoravno glede na morsko gladino; namesti se lahko na dno ali blizu dna (pridneni parangal) ali tako, da lebdi na srednji globini ali blizu površine (površinski parangal);

7) „trnek“ pomeni ukrivljen oster kos jeklene žice, navadno z zalustjo. Konica trnka je lahko ravna ali celo upognjena in ukrivljena; hrbtišče trnka je lahko različne dolžine in oblike, njegov prerez pa je lahko okrogel (običajen) ali sploščen (kovan). Skupna dolžina trnka se izmeri kot največja skupna dolžina hrbtišča od vrha trnka, ki se uporablja za pritrditev vrvi in je običajno v obliki očesca, do vrha zavoja. Širina trnka se izmeri kot največja vodoravna razdalja od zunanjega dela hrbtišča do zunanjega dela zalusta;

8) „naprave za zbiranje rib“ pomeni kakršno koli opremo, ki plava na morski gladini in pod seboj zbira mlade ali odrasle primerke izrazito selivskih vrst;

9) „zaporna plavarica“ pomeni kakršno koli obkroževalno mrežo, katere dno se potegne skupaj z zaporno vrvico na dnu mreže, ki gre skozi vrsto obročev ob spodnji vrvi in omogoča da se mreža stisne in zapre. Zaporne plavarice se lahko uporabljajo za lov malih pelagičnih vrst, velikih pelagičnih vrst ali pridnenih vrst.

Člen 4Območja

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve morskih voda:

19. Območje 1

Vse vode Atlantskega oceana in sosednjih morij, vključene v območje Konvencije ICCAT, opredeljeno v členu 1 te konvencije.

20. Območje 2

Vse vode Indijskega oceana, vključene v območje pristojnosti Sporazuma o ustanovitvi IOTC, opredeljeno v členu 2 tega sporazuma.

21. Območje 3

Vse vode vzhodnega dela Tihega oceana, vključene v območje, opredeljeno v členu 3 Sporazuma o mednarodnem programu ohranjanja delfinov.

22. Območje 4

Vse vode zahodnega in osrednjega dela Tihega oceana, vključene v območje, opredeljeno v členu 3 Konvencije WCPFC.

NASLOV II Tehnični ukrepi, ki se uporabljajo na območju 1

Poglavje 1 Omejitve pri uporabi nekaterih vrst plovil in orodij

Člen 5Zaščita veleokega tuna v nekaterih tropskih vodah

1. Ribolov s plovili z zapornimi plavaricami ali plovili za ribolov z ribiško palico je prepovedan v obdobju od 1. do 30. novembra na območju z naslednjimi mejami:

- južna meja: vzporednik 0° južne zemljepisne širine;

- severna meja: vzporednik 5° severne zemljepisne širine;

- zahodna meja: poldnevnik 20 ° zahodne zemljepisne dolžine;

- vzhodna meja: poldnevnik 10° zahodne zemljepisne dolžine.

2. Države članice najpozneje do 15. avgusta vsako leto Komisiji pošljejo poročilo o izvajanju tega ukrepa, po potrebi vključno s povzetkom kršitev, ki so jih zakrivila ribiška plovila Skupnosti, ki plujejo pod njihovo zastavo, in so jih obravnavali njihovi pristojni organi.

Člen 6Ribolov na navadnega tuna v Sredozemskem morju

1. Ribolov na navadnega tuna z zaporno plavarico je v Sredozemskem morju prepovedan od 16. julija do 15. avgusta.

2. V Sredozemskem morju je med 1. junijem in 31. julijem prepovedan ribolov na navadnega tuna s površinskimi parangali s plovili, daljšimi od 24 metrov. Dolžina plovil je opredeljena v skladu s Prilogo III.

3. Od 1. do 30. junija je prepovedana uporaba letal ali helikopterjev kot pomoč pri ribolovu na navadnega tuna v Sredozemskem morju.

4. Komisija lahko na podlagi priporočil ICCAT, ki so zavezujoča za Skupnost, in v skladu s postopkom iz člena 30(2) spremeni opredelitve obdobij in območij iz tega člena ter dolžino plovil, kakor je opredeljena v Prilogi III.

Člen 7Ribolov na črtastega tuna, veleokega tuna in rumenoplavutega tuna v nekaterih portugalskih vodah

Prepovedano je zadrževati na krovu kakršno koli količino črtastih, veleokih ali rumenoplavutih tunov, ujetih z zapornimi plavaricami v vodah, ki so pod suverenostjo ali jurisdikcijo Portugalske na podobmočju X ICES (Mednarodni svet za raziskovanje morja) severno od vzporednika 36° 30' ali območjih CECAF (Odbor za ribištvo za vzhodni srednji Atlantik) severno od vzporednika 31° S in vzhodno od 17° 30' Z, ali loviti te vrste na navedenih območjih s takim orodjem.

Poglavje 2Najmanjša velikost

Člen 8Mere

1. Vrsta iz Priloge IV je podmerna, če so njene mere manjše od najmanjših mer, določenih v navedeni prilogi.

2. Mere, opredeljene v Prilogi IV, se lahko spremenijo na podlagi priporočil ICCAT, ki so obvezujoča za Skupnost, v skladu s postopkom iz člena 30.

Člen 9Prepovedi

1. Vrste iz priloge IV, ki so podmerne in ki so bile ulovljene na območju 1, se ne smejo zadrževati na krovu, pretovarjati, iztovarjati, prevažati, skladiščiti, razstavljati za prodajo, prodajati ali tržiti. Te vrste je treba takoj po ulovu vrniti v morje.

2. V Skupnosti je prepovedano dajanje v prostI promet ali trženje vrst iz Priloge IV, ki so podmerne, po poreklu iz tretjih držav in ki so bile ulovljene na območju 1.

Člen 10Izmera velikosti

1. Pri vseh vrstah, razen pahljačastih mečaricah, je treba izmeriti dolžino do razcepa repne plavuti, tj. razdaljo v navpični projekciji med skrajnim delom zgornje čeljusti in skrajnim delom najkrajšega dela repne plavuti.

2. Velikost pahljačastih mečaric se izmeri od konice spodnje čeljusti do razcepa repne plavuti.

Člen 11Postopek vzorčenja za kletke navadnega tuna

1. Vsaka država članica določi postopek vzorčenja za oceno števila ulovljenega navadnega tuna po velikosti.

2. Vzorčenje velikosti v kletkah se opravi na vzorcu 100 primerkov na 100 ton živih rib ali na vzorcu 10 % skupnega števila rib, danih v kletko. Vzorec velikosti se vzame med ribolovom na območju gojenja v skladu z metodo ICCAT za sporočanje podatkov v okviru Naloge II.

3. Za ribe, gojene več kot eno leto, se določijo dodatne metode in vzorčenja.

4. Vzorčenje se opravi med poljubnim ribolovom in zajema vse kletke. Podatki se sporočijo ICCAT do 31. julija za vzorčenje, opravljeno preteklo leto.

Poglavje 3Omejitev števila plovil

Člen 12Veleoki tun in severnoatlantski beli tun

1. Svet v skladu s postopkom iz člena 20 Uredbe (ES) št. 2371/2002 določi število in skupno zmogljivost v bruto registrski tonaži (BRT) ribiških plovil Skupnosti, daljših od 24 metrov, katerih ciljna vrsta pri ribolovu na območju 1 je veleoki tun. Ta določitev se opravi

(a) v skladu s povprečnim številom in zmogljivostjo v BRT ribiških plovil Skupnosti, ki so v obdobju od 1991 do 1992 na območju 1 kot ciljno vrsto lovila veleokega tuna, ter

(b) na podlagi omejitve števila plovil Skupnosti, ki so leta 2005 lovila veleokega tuna, kot je bilo sporočeno ICCAT 30. junija 2005.

2. Svet v skladu s postopkom iz člena 20 Uredbe (ES) št. 2371/2002 določi število ribiških plovil Skupnosti, katerih ciljna vrsta pri ribolovu je severnoatlantski beli tun. Število plovil se določi kot povprečno število ribiških plovil Skupnosti, ki so v obdobju od 1993 do 1995 kot ciljno vrsto lovila severnoatlantskega belega tuna.

3. Svet v skladu s postopkom iz člena 20 Uredbe (ES) št. 2371/2002 med države članice razdeli:

(a) število in zmogljivost v BRT v skladu z odstavkom 1;

(b) število plovil, določenih v skladu z odstavkom 2.

4. Vsako leto pred 15. majem države članice z običajnimi sredstvi za prenos podatkov Komisiji pošljejo:

(a) seznam plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, so daljša od 24 metrov in lovijo veleokega tuna;

(b) seznam plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo in se udeležujejo ribolova, usmerjenega na severnoatlantskega belega tuna.

Komisija vsako leto pred 31. majem te podatke pošlje sekretariatu ICCAT.

5. V seznamih iz odstavka 4 se navedeta interna številka v „registru flote“, dodeljena plovilu v skladu s Prilogo I Uredbe Komisije (ES) št. 26/2004 z dne 30. decembra 2003 o registru ribolovne flote Skupnosti[14], in vrsta uporabljenega orodja.

Poglavje 4Neciljne vrste in športni ribolov

Člen 13 Jadrovnice

Države članice spodbujajo uporabo enonitne stranske vrvice na vrtljivkah za lažje vračanje v vodo živih sinjih in belih jadrovnic.

Člen 14Morski psi

1. Države članice spodbujajo vračanje v vodo naključno ujetih živih morskih psov, zlasti mladičev.

2. Države članice spodbujajo zmanjšanje zavržkov morskih psov z izboljšanjem selektivnosti ribolovnega orodja.

Člen 15Želve

Države članice spodbujajo vračanje v vodo naključno ujetih živih morskih želv.

Člen 16Športni ribolov v Sredozemlju

1. Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe, da prepove uporabo vlečnih mrež, obkroževalnih mrež, zapornih plavaric, strgač, zabodnih mrež, trislojnih mrež in parangalov v okviru športnega in ljubiteljskega ribolova na tune in tunom sorodne vrste v Sredozemlju.

2. Vsaka država članica zagotovi, da se tuni in tunom sorodne vrste, ulovljeni v Sredozemlju v okviru športnega in ljubiteljskega ribolova, ne tržijo.

Člen 17Poročilo

Države članice najpozneje do 15. avgusta vsako leto Komisiji pošljejo poročilo o izvajanju tega poglavja.

NASLOV IIITehnični ukrepi, ki se uporabljajo na območju 2

Poglavje 1 Omejitev števila plovil

Člen 18Število dovoljenih plovil

1. Svet v skladu s postopkom iz člena 20 Uredbe (ES) št. 2371/2002 določi število ribiških plovil Skupnosti, daljših od 24 metrov, ki imajo dovoljenje za ribolov na območju 2. Število plovil se določi kot število ribiških plovil Skupnosti, ki so bila leta 2003 vpisana v Register plovil IOTC. Omejitev števila plovil mora ustrezati skupni tonaži, izraženi v bruto tonaži (BT), v primeru zamenjave plovil pa skupna tonaža ne sme biti presežena.

2. Svet v skladu s postopkom iz člena 20 Uredbe (ES) št. 2371/2002 med države članice razdeli število plovil, določeno v skladu z odstavkom 1.

Poglavje 2Neciljne vrste

Člen 19Morski psi

1. Države članice storijo vse, da bi spodbudile vračanje v vodo naključno ujetih živih morskih psov, zlasti mladičev.

2. Države članice spodbujajo zmanjšanje zavržkov morskih psov.

Člen 20Želve

1. Države članice storijo vse, da bi zmanjšale vpliv ribolova na morske želve, zlasti z izvajanjem ukrepov iz odstavkov 2, 3 in 4.

2. Za uporabo kakršnega koli ribolovnega orodja veljajo naslednji pogoji:

(a) ustrezno ravnanje z morskimi želvami, ki so bile ujete naključno (trnek ali mreže) ali kot prilov, vključno z oživljanjem ali takojšnjo vrnitvijo v vodo;

(b) na krovu prisotnost opreme, potrebne za vračanje v vodo morskih želv, ki so bile ujete naključno ali kot prilov.

3. Za uporabo zaporne plavarice veljajo naslednji pogoji:

(a) obveznost, da se v čim večji možni meri prepreči obkroženje morskih želv;

(b) razvoj in uporaba ustreznih specifikacij orodij za zmanjšanje prilova morskih želv;

(c) sprejetje vseh potrebnih ukrepov za osvoboditev morskih želv, ki so bile obkrožene ali so se zapletle;

(d) sprejetje vseh potrebnih ukrepov za nadzorovanje naprav za zbiranje rib (FAD), v katere se lahko zapletejo morske želve, za osvoboditev želv, ki so se zapletle, in za pospravilo naprav, ki se ne uporabljajo.

4. Za uporabo parangala veljajo naslednji pogoji:

(a) razvoj in vzpostavitev ustreznih kombinacij oblik trnkov, vrste vab, globine in oblike mrež ter ribolovnih postopkov za zmanjšanje naključnega ulova ali prilova ter smrtnosti morskih želv;

(b) prisotnost na krovu opreme, potrebne za vračanje v vodo morskih želv, ki so bile ujete naključno ali kot prilov, vključno z orodji za snetje ali prerez vrvice in mrežo za zajemanje ulovljenih morskih želv.

NASLOV IVTehnični ukrepi, ki se uporabljajo na območju 3

Člen 21 Pretovarjanje

1. Prepovedana je uporaba pomožnih plovil za pomoč ribiškim plovilom, ki lovijo ribe z napravami za zbiranje rib.

2. Plovila za ribolov s potegalkami ne smejo opravljati pretovarjanja rib na morju.

Člen 22Omejitev števila plovil

1. Svet v skladu s postopkom iz člena 20 Uredbe (ES) št. 2371/2002 določi število plovil Skupnosti za ribolov s potegalkami, ki imajo dovoljenje za ribolov tuna na območju 3. Število plovil se določi kot število plovil Skupnosti za ribolov s potegalkami, ki so bila 28. junija 2002 vpisana v register IATTC.

2. Vsaka država članica Komisiji pred 10. decembrom vsako leto pošlje seznam plovil, ki plujejo pod njeno zastavo in nameravajo loviti tuna na območju 3. Plovila, ki niso vpisana v ta seznam, veljajo za nedejavna in nimajo dovoljenja za ribolov v tekočem letu.

3. V seznamih se navedeta interna številka v „registru flote“, dodeljena plovilu v skladu s Prilogo I Uredbe Komisije (ES) št. 26/2004 z dne 30. decembra 2003 o registru ribolovne flote Skupnosti, in vrsta uporabljenega orodja.

Člen 23Zaščita delfinov

1. Samo tista ribiška plovila Skupnosti, ki obratujejo pod pogoji, določenimi v Sporazumu o mednarodnem programu ohranjanja delfinov, in ki jim je bila dodeljena meja smrtnosti delfinov (MSD), smejo pri ribolovu na rumenoplavutega tuna na območju 3 obkrožiti jate ali skupine delfinov z zapornimi plavaricami.

Člen 24Vloge za MSD

Vsako leto pred 15. decembrom države članice pošljejo Komisiji:

(a) seznam plovil pod njihovo zastavo, katerih nosilnost presega 363 metrskih ton (400 neto ton), ki so zaprosila za MSD za celotno naslednje leto;

(b) seznam plovil pod njihovo zastavo, katerih nosilnost presega 363 metrskih ton (400 neto ton), ki so zaprosila za MSD za prvo ali drugo polletje naslednjega leta;

(c) za vsako plovilo, ki je zaprosilo za MSD, potrdilo, v katerem je navedeno, da je imelo plovilo vsa orodja in opremo za zaščito delfinov in da je njegov poveljnik opravil odobreno usposabljanje o tehniki spuščanja in reševanja delfinov;

(d) seznam plovil pod njihovo zastavo, ki bodo naslednje leto verjetno obratovala na območju.

Člen 25Razdelitev MSD

1. Države članice zagotovijo, da so vloge za MSD v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu o mednarodnem programu ohranjanja delfinov, in ohranitvenimi ukrepi, ki jih je sprejel IATTC.

2. Komisija pregleda sezname in njihovo skladnost z določbami Sporazuma o mednarodnem programu ohranjanja delfinov in ohranitvenimi ukrepi, ki jih je sprejel IATTC, ter jih pošlje direktorju IATTC. Če se pri teh pregledih izkaže, da vloga ne izpolnjuje pogojev iz tega odstavka, Komisija nemudoma obvesti zadevno državo članico, da direktorju IATTC ne more poslati cele vloge ali njenega dela in navede razloge za to.

3. Komisija vsaki državi članici pošlje celoten MSD za razdelitev med plovila, ki plujejo pod njeno zastavo.

4. Države članice vsako leto pred 15. januarjem Komisijo obvestijo o razdelitvi MSD med plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo.

5.. Komisija vsako leto pred 1. februarjem pošlje direktorju IATTC seznam in podatke o razdelitvi MSD med ribiška plovila Skupnosti.

Člen 26Zaščita drugih neciljnih vrst

1. Plovila z zaporno plavarico takoj izpustijo vse morske želve, morske pse, črtaste tune, raže, delfinke in druge neciljne vrste, če je mogoče, nepoškodovane.

2. Ribiči se spodbujajo, da razvijajo in uporabljajo tehnike in opremo, ki omogočajo hiter in varen izpust vseh takih živali.

Člen 27Želve

1. Vedno, kadar se v mreži opazi morska želva, se je treba ustrezno potruditi, da se želva reši, preden se zaplete v mrežo, če je treba, tudi z uporabo motornega čolna.

2. Če se morska želva zaplete v mrežo, je treba vlečenje mreže ustaviti takoj, ko želva pogleda iz vode, in se ne sme nadaljevati, dokler ni želva osvobojena in izpuščena.

3. Če se morska želva potegne na krov plovila, je treba uporabiti vse ustrezne načine, ki želvi pomagajo okrevati, preden se jo vrne v vodo.

4. Ribiškim plovilom, ki lovijo tuna, je prepovedano odmetavati v morje vreče za sol ali druge plastične odpadke.

5. Če je mogoče, je treba morske želve, ki se zapletejo v naprave za zbiranje rib in druga ribolovna orodja, osvoboditi.

6. Naprave za zbiranje rib, ki se ne uporabljajo pri ribolovu, je treba pospraviti.

NASLOV V Tehnični ukrepi, ki se uporabljajo na območju 4

Člen 28 Zmanjšanje odpadkov

Države članice sprejmejo ukrepe za čim večje zmanjšanje odpadkov, zavržkov, ulova z izgubljenimi ali opuščenimi napravami, onesnaževanja z ribiških plovil, ulova neciljnih vrst rib in živali ter vpliva na povezane ali odvisne vrste, zlasti vrste, ki jim grozi izumrtje.

NASLOV VI Določbe splošne uporabe

Člen 29Morski sesalci

1 Obkroževanje jat ali skupin morskih sesalcev z zapornimi plavaricami je prepovedano.

2. Odstavek 1 se uporablja za vsa ribiška plovila Skupnosti, razen za plovila iz člena 23.

NASLOV VIIKončne določbe

Člen 30Komitologija

Ukrepi, ki jih je treba sprejeti na podlagi člena 6(4) in člena 8(2), se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 30(3) Uredbe (ES) št. 2371/2002.

Člen 31Razveljavitev

Uredba (ES) št. 973/2001 se razveljavi.

Člen 32Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA I

Seznam izrazito selivskih vrst

- Beli tun: Thunnus alalunga

- Navadni tun: Thunnus thynnus

- Veleoki tun: Thunnus obesus

- Črtasti tun: Katsuwonus pelamis

- Palamida: Sarda sarda

- Rumenoplavuti tun: Thunnus albacares

- Črnoplavuti tun: Thunnus atlanticus

- Pegasti tun: Euthynnus spp .

- Južni modroplavuti tun: Thunnus maccoyii

- Trupci: Auxis spp .

- Kostanjevke: Bramidae

- Jadrovnice: Tetrapturus spp.; Makaira spp.

- Pahljačaste mečarice: Istiophorus spp .

- Mečarica: Xiphias gladius

- Paščuke: Scomberesox spp.; Cololabis spp .

- Delfinka; navadna delfinka: Coryphaena hippurus; coryphaena equiselis

- Morski psi: Hexandus griseus; Cetorhinus maximus; Alopiidae Rhincodon typus; Carcharhinide; Sphyrnidae; Isuridae; Lamnidae

- Kiti in delfini (kiti in pliskavice): Physeteridae; Balenidae; Eschrichtiidae; Monodontidae; Ziphiidae; Delphinidae.

PRILOGA II

Seznam tunov in tunom sorodnih vrst po ICCAT

- Navadni tun: Thunnus thynnus

- Južni modroplavuti tun: Thunnus maccoyii

- Rumenoplavuti tun: Thunnus albacares

- Beli tun: Thunnus alalunga

- Veleoki tun: Thunnus obesus

- Črnoplavuti tun: Thunnus atlanticus

- Pegasti tun: Euthynnus alletteratus

- Črtasti tun: Katsuwonus pelamis

- Palamida: Sarda sarda

- Fregatni trupec: Auxis thazard

- Trupec: Auxis rochei

- Bela palamida: Orcynopsis unicolor

- Vahu: Acanthocybium solandri

- Lisasta kraljevska skuša: Scomberomorus maculatus

- Kraljevska skuša: Scomberomorus cavalla

- Zahodnoafriška kraljevska skuša: Scomberomorus tritor

- Brazilska kraljevska skuša: Scomberomorus brasilliensis

- Skuša: Scomberomorus regalis

- Atlantska pahljačasta mečarica: Istiophorus albicans

- Indijska jadrovnica: Makaira indica

- Sinja jadrovnica: Makaira nigricans

- Bela jadrovnica: Tetrapturus albidus

- Mečarica: Xiphias gladius

- Dolgokljuna jadrovnica: Tetrapturus pfluegeri

PRILOGA III

Dolžina plovila (člen 6(2))

Opredelitev dolžine plovil po ICCAT:

- za katero koli ribiško plovilo, zgrajeno po 18. juliju 1982, 96 % skupne dolžine plovila na vodni črti, ki je na višini 85 % najmanjše bočne višine, merjene od zgornjega roba kobilice, oziroma razdalja od sprednjega roba premčeve gredice do osi krmila na isti vodni črti, če je ta razdalja večja. Pri ladjah s kobilico z nagibom je vodna črta, na kateri se meri ta dolžina, vzporedna z načrtovano vodno črto;

- za katero koli ribiško plovilo, zgrajeno pred 18. julijem 1982, registrirana dolžina, vnesena v državne registre ali druge evidence plovil.

PRILOGA IV

NAJMANJŠA VELIKOST

(člen 8(1))

Vrsta | Najmanjša velikost |

Navadni tun (Thunnus thynnus)(2) | 6,4 kg ali 70 cm |

Navadni tun (Thunnus thynnus)(3) | 10 kg ali 80 cm |

Mečarica (Xiphias gladius)(1) | 25 kg ali 125 cm (spodnja čeljust) |

(1) Ta najmanjša velikost se uporablja izključno za Atlantski ocean. (2) Ta najmanjša velikost se uporablja izključno za vzhodni Atlantski ocean. (3) Ta najmanjša velikost se uporablja izključno za Sredozemsko morje. |

[1] UL C [..], [..], str. [..].

[2] UL C [..], [..], str. [..].

[3] UL L 179, 23.6.1998, str. 1.

[4] UL L 162, 18.6.1986, str. 33

[5] UL L 236, 5.10.1995, str. 24.

[6] UL L 132, 27.5.1999, str. 1.

[7] UL L 147, 12.6.1999, str. 23.

[8] UL L [..], [..], str. [..].

[9] UL L 32, 4.2.2005.

[10] UL L 137, 19.5.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 831/2004 (UL L 127, 29.4.2004, str. 33.)

[11] UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

[12] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

[13] UL L 132, 27.5.1999, str. 1.

[14] UL L 5, 9.1.2004, str. 25.