SL    SL  
 EVROPSKA  
KOMISIJA 
Bruselj, 6.5.2013  
SWD(2013) 166 final 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument k 
Predlog 
 
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o izvajanju uradnega na dzora in drugih  uradnih dejavn osti, da se zagotovi uporaba 
zakonodaje o živilih in krmi ter pravil o zd ravstvenem varstvu žival i, dobrobiti živali, 
zdravstvenem varstvu rastlin, rastlinskem razmnoževalnem materialu, 
fitofarmacevtskih sredstvih ter o sp remembi uredb (ES) št. 999/2001, 1829/2003, 
1831/2003, 1/2005, 396/2005, 834/2007, 1099/2009, 1069/ 2009, 1107/2009, Uredbe (EU) št. 
1151/2012, [….]/2013 [ Urad za publikacije vstavi ti številko Uredbe o dolo čbah za 
upravljanje odhodkov v zvezi s pr ehransko verigo, zdravjem in dobrobitjo živali ter v zvezi z 
zdravjem rastlin in rastlinskim razmnoževalnim materialom ] ter direktiv 98/58/ES, 
1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES, 2008/120/ES in 2009/128/ES (uredba o uradnem 
nadzoru) 
{COM(2013) 265 final} 
{SWD(2013) 167 final}  
 
SL 2   SL DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument k 
Predlog 
 
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o izvajanju uradnega nadzora in drugih ur adnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba 
zakonodaje o živilih in krmi ter pravil o zd ravstvenem varstvu živali, dobrobiti živali, 
zdravstvenem varstvu rastlin, rast linskem razmnoževalnem materialu, 
fitofarmacevtskih sredstvih ter o spremembi uredb (ES) št. 999/2001, 1829/2003, 
1831/2003, 1/2005, 396/2005, 834/2007, 1099/2009, 1069/2009, 1107/2009, Uredbe (EU) št. 
1151/2012, [….]/2013 [ Urad za publikacije vstavi ti številko Uredbe o dolo čbah za 
upravljanje odhodkov v zvezi s prehransko verigo, zdravjem in dobrobitjo živali ter v zvezi z 
zdravjem rastlin in rastlinskim razmnoževalnim materialom ] ter direktiv 98/58/ES, 
1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES, 2008/120/ES in 2009/128/ES (uredba o uradnem 
nadzoru) 
1. O PREDELITEV PROBLEMA  
Ozadje  
Za izvrševanje zakonodaje Evropske unije (EU) o agroživilski verigi so odgovorne 
države članice, katerih pristojni organi spremljajo, ali se ustrezne zahteve u činkovito 
izvajajo v celotni EU. Pri tem preverjajo, ali so dejavnosti izva jalcev dejavnosti in 
blago, dano na trg EU (proizvedeno v EU  ali uvoženo iz tretjih držav), skladni z 
zadevnimi standardi in zahtevami glede agro živilske verige. Nadz or se izvaja nad 
vsemi podjetji ne glede na njihovo velikost in je odvisen od tveganj, ki jih lahko 
različne dejavnosti pomenijo za varnost agroživilske verige. Ve č kot polovico vseh 
izvajalcev dejavnosti v ve čini držav članic predstavljajo manjša podjetja, vklju čno z 
mikropodjetji, v katerih se lahko kljub om ejenemu obsegu dejavnosti skrivajo resna 
tveganja (kot se je na primer zgodilo pri nedavni krizi zarad i bakterije E. Coli). 
Usklajena pravila EU za urejanje nadzor nih dejavnosti, ki jih  izvajajo države članice, 
so določena v Uredbi št. 882/2004 (v nadaljnjem be sedilu: Uredba), n jihov cilj pa je 
vzpostaviti celostni enotni pristop k uradne mu nadzoru v celotni agroživilski verigi. 
Uredba dolo ča splošni okvir za uradni  nadzor v sektorjih zakonodaje o krmi in 
živilih  ter pravil  o zdravju in dobrobiti živali , določa pa tudi pravila, ki urejajo 
organizacijo  in financiranje  takega nadzora.  
Kljub zgoraj navedenemu celostnemu prist opu sta bila nadzor za namene zdravja 
živali (za doma če in uvoženo blago) ter nadzor os tankov veterinarskih zdravil zaradi 
zgodovinskih razlogov še vedno lo čeno urejena. Poleg tega nekateri sektorji, ki 
spadajo v agroživilsko verigo, niso bili vklju čeni na podro čje uporabe Uredbe, in 
 
SL 3   SL sicer zdravje rastlin, rastlinski razmnože valni material ter živalski stranski 
proizvodi , ampak so bile zanje vzpostavlj ene posebne sektorske ureditve.  
Uredba je bistveno izboljšala na čin, kako pristojni organi organizirajo in izvajajo 
uradni nadzor v agroživilski  verigi, in zagotovila podla go za enotnejši horizontalni 
pristop.  Vendar pa so dokazi, zbrani v zadnjih  petih letih (povratne informacije 
pristojnih organov in zaint eresiranih strani držav članic ter revizije Urada za 
prehrano in veterinarstvo (FVO) v okvi ru GD SANCO), pokazali pomanjkljivosti 
zaradi nepopolnega izvajanj a/doseganja nekaterih na čel/ciljev in dejstva, da je bil 
celostni pristop k uradnem nadz oru samo delno kodificiran.  
Pregled Uredbe je del svežnja, ki vklju čuje tudi tri druge ve čje preglede za 
posodobitev pravnega reda na podro čju zdravja živali, zdravj a rastlin in rastlinskega 
razmnoževalnega materiala1. Cilj tega pregleda je torej posodobiti in povezati sistem 
uradnega nadzora, tako da se dosledno spremlja posodabljanj e politik EU v teh 
sektorjih.  
Opredelitev težav  
Čeprav države članice zagotavljajo dobro izvajanje uradnega nadzora v agroživilski 
verigi in je mogo če opaziti napredek pri uporabi izvršilnih orodij, dolo čenih z 
Uredbo, so bile ugotovljene pomanjkljivosti, ki izhajajo iz zasnove okvira za uradni 
nadzor  in negotovosti glede razpoložljivosti zadostnih sredstev za ustrezno 
financiranje uradnega nadzora .  
Zasnova okvira za uradni nadzor 
(1) Najpomembnejši cilj Uredbe , tj. razviti celostni e notni pristop k uradnemu 
nadzoru, ni v celoti dosežen: pravila EU za uradni nadzor v se ktorjih, ki jih ta 
uredba ne ureja, niso v celoti usklajena z na čeli in zahtevami te uredbe. To 
povzroča neskladja  in pravne vrzeli , saj v teh sektorjih ni pomembnih dolo čb, 
ki bi zagotavljale odgovornost, pravilnost in u činkovitost izvršilnih dejavnosti 
(glej primere na str. 7 in 8 poro čila). Nadzorni organi tako delujejo na podlagi 
različnih pristopov in v skladu z razli čnimi pogoji, ki so odvisni od posebnih 
pravil glede agroživilske verige , ki jih morajo izvajati, pri čemer te razlike niso 
upravičene.  
(2) V skladu z Uredbo mora uradni nadzor temeljiti na tveganju , da bi se čim bolj 
povečala učinkovitost nadzornih dejavnosti, na menjenih varovanju zdravja. 
Trenutno se tak pristop še vedno ne uporablja na dveh podro čjih, in sicer za 
uradni nadzor, ki se izvaja na mejah nad nekaterim blagom, ki prihaja iz 
tretjih držav , in uradni nadzor nad ostanki veterinarskih zdravil  (glej 
primere na str. 8 in 9 poro čila). Glavni razlog je, da  je tak nadzor trenutno 
predpisan s pravili EU, ki so  starejša od Uredbe in niso bila preklicana z njo ter 
ne vzpostavljajo ustreznih mehanizmov za upoštevanje dejanskega tveganja, ki 
bi ga lahko pomenilo neko blago, poslovna  dejavnost ali tretja  država. Zaradi 
tega se v vseh državah članicah sredstva dodeljujejo za nadzor, ki ni upravi čen 
                                                 
1 Oceni u činka, ki spremljata pregled zdravja živali in zdravja rastlin, sta že prejeli pozitivno mnenje 
Odbora za oceno u činka. Ocena u činka, ki spremlja pregled rastlinskega razmnoževalnega materiala, še 
poteka.  
 
SL 4   SL glede na tveganje, kar pomeni, da je  izgubljenih precej javnih sredstev ( časa in 
denarja), ki bi jih bilo mogo če bolje uporabiti na podro čjih z večjim tveganjem. 
Neučinkovita uporaba sredstev povzro ča tudi nepotrebno obremenitev 
izvajalcev dejavnosti ( čas, osebje, oprema in objekti, ki so potrebni za nadzor).   
(3) Upravna obremenitev  pristojnih organov držav članic je nepotrebna. To velja 
zlasti takrat, ko morajo države članice Komisiji v odobritev poslati letne 
posodobitve svojih na črtov spremljanja ostankov ve terinarskih zdravil. Na 
istem podro čju so odve č tudi posebne obveznosti glede poro čanja, saj 
pomenijo podvajanje splošne obveznosti poro čanja iz te uredbe. Te 
obremenitve so posledica obveznosti držav članic, dolo čenih v Direktivi 
96/23/ES.  
(4) Uredba poleg tega dolo ča, da morajo biti uradni laboratoriji akreditirani v 
skladu s standardom EN ISO/IEC 17025, ne dopuš ča pa začasne ureditve za 
izjemne razmere ali primere, v katerih morajo laboratoriji uporabiti novo metodo, ki še ni vklju čena v akreditacijo (glej primere na str. 10 poro čila). Prav 
tako ni predvidena prožnost za male labor atorije, ki opravlj ajo najosnovnejše 
preskuse (glej str. 10 poro čila).  
(5) Uredba vklju čuje nekatera pomembna na čela in mehanizme, ki jih pristojni 
organi držav članic trenutno izvršujejo neenako ali jih države članice 
uporabljajo v skladu z razli čnimi praksami. To so zlasti pozivi k upravnemu 
sodelovanju i) med državami članicami za čezmejno izvršilno ukrepanje ter ii) 
med sanitarnimi organi in carinskimi službami. Vendar pa države članice tega 
orodja ne izkoriš čajo v celoti in/ali imajo težave z razumevanjem pogojev za 
njegovo uporabo (glej primere na str. 10 poro
čila). Še ena zahteva, v zvezi s 
katero se prakse v državah članicah razlikujejo, je obv eznost pristojnih organov 
držav članic, da zagotovijo „zelo pregledno“  izvajanje nadzornih dejavnosti za 
izvajalce dejavnosti in širšo javnost. To izha ja predvsem iz dejstva, da v Uredbi 
niso predvidene celovite smernice o pot eku sodelovanja (rokih, informacijah, 
ki jih je treba izmenjati, itd.) in o tem,  katere informacije bi bilo treba dati na 
voljo javnosti. Komisija poleg tega ni pooblaš čena za dolo čanje dodatnih 
podrobnosti in na činov za enotno izvajanje. 
Financiranje uradnega nadzora 
(1) Od držav članice se zahteva, naj zagotovijo, da  so na voljo ustrezna finan čna 
sredstva za uradni nadzor. Ve ndar pa informacije iz držav članic in revizij 
urada FVO kažejo, da so v državah članicah zelo razširjene težave  z 
zagotavljanjem ustreznih sredstev za nadzorne službe. V Prilogi XV (str. 132 
poročila) je navedenih ve č pomembnih primerov, v zvezi s katerimi so v 
preteklih štirih letih inšpektorji EU poro čali, da je razlog za ugotovljene 
pomanjkljivosti pri nadzornih dejavnos tih ali za neustrezno ali nezadostno 
raven nadzora pomanjkanje sredstev  (glej primere na str. 11 poro čila). Take 
težave se še stopnjujejo zaradi sedanje gospodarske in finan čne krize, zato 
obstaja tveganje, da bi lahko dodaten pri tisk na javne finance in razpoložljiva 
sredstva za uradni nadzor škodoval zmogljivosti držav članic za zagotavljanje 
učinkovitega uradnega nadzora, s tem pa tudi ravni varstva, ki ga zagotavlja 
zakonodaja EU.  
 
SL 5   SL Za zmanjšanje odvisnosti financiranja nadzora od javnih fina nc je v Uredbi 
določenih nekaj nadzornih dejavnosti (p redvsem za meso, mleko in ribiške 
proizvode ter za nadzor, ki se izvaja  na mejah EU), za katere države članice od 
izvajalcev dejavnosti pobirajo pristojbino ( obvezno pristojbino ), da si 
povrnejo stroške nadzora . V zvezi z drugimi nadzornimi dejavnostmi lahko 
države članice izberejo, ali bodo izvajalcem dejavnosti zara čunale pristojbino 
ali ne. 
Vendar pa sedanja ureditev obveznih pristojbin pristojnim organom ne 
omogoča, da si povrnejo vse stroške in tako zagotovijo stalen priliv sredstev za 
financiranje izvajanja nadzora.  
Poleg tega zaradi precejšnjih razlik v zneskih, ki si jih posamezna država 
članica povrne za dejavnosti uradnega nadz ora, podjetja iz vse EU menijo, da 
stroški dejavnosti uradnega nadzora niso enakomerno ali pravi čno razporejeni 
med izvajalci dejavnosti v agroživilski verigi v EU. Izvaja lci dejavnosti se 
pritožujejo tudi, ker sedanji sistem skla dnega poslovnega ravnanja ne nagrajuje 
dovolj (in pozivajo k okrepljenemu  pristopu z bonusi in malusi). 
(2) Kadar morajo izvajalci dejavnosti pla čevati obvezne pristojbine, lahko te bolj 
prizadenejo mikropodjetja , saj imajo manjši promet/zmogljivost. Čeprav 
trenutno ni na voljo dokazov, da bi obvezne pristojbine, ki se zara čunavajo na 
podlagi sedanjega okvira, res imele škodljiv ali ne sorazmeren u činek na 
mikropodjetja, bi bilo treba potrebo po te m, da se pristojnim organom omogo či 
povrnitev stroškov za zagotovitev zados tnih sredstev za uradni nadzor, 
uravnotežiti in pretehtati glede na potrebo po zmanjšanju obremenitve zelo 
majhnih podjetij v skladu z novo politiko Komisije „ Zmanjšanje upravnega 
bremena za MSP – Prilagoditev pr edpisov EU potrebam mikropodjetij “2. V 
skladu s to politiko bi bilo treba mikropodjetja na čelno izvzeti iz upravnih 
obremenitev, razen če se lahko dokaže nujnost in sorazmernost njihovega 
deleža.  
2. A NALIZA SUBSIDIARNOSTI  
Usklajeni zakonodajni okvir EU, ki ureja orga nizacijo in izvajanje uradnega nadzora 
v agroživilski verigi, je potreben, da se zagotovita enotno izvajanje pravil o 
agroživilski verigi v celotni EU in nemoteno delovanje notranjega trga. Ta 
utemeljitev, ki še vedno velja, je podlaga velj avnih pravil o uradnem nadzoru. Ker so 
težave, ki so bile ugotovljene pri tem pregledu, povezane s sedanjo zasnovo 
zakonodajnega okvira EU, ga države članice ne morejo reformirati same. Potrebno je 
posredovanje evropskega zakonodajalca. 
Enotna skupna zbirka pravil EU za urejan je uradnega nadzora ima dodano vrednost, 
ker nacionalnim nadzornim organom (in izva jalcem dejavnosti) zagotavlja okvir, v 
katerem se lahko pristojni organi zanesejo  na dejavnosti izvrševanja, opravljene v 
drugi državi članici, in na ponovljivost ter znanstveno in tehni čno ustreznost 
rezultatov nadzora. Zagotavlja tudi, da se standardi agroživilske  verige EU, ki so 
                                                 
2 COM(2011) 803. 
 
SL 6   SL potrebni za delovanje enotnega trga, v razli čnih državah članicah in sektorjih 
uporabljajo enotno in dosledno.  
Učinkovit sistem EU za uradni nadzor je pomemben za uvoz in izvoz EU. Možnost 
izvoza EU v tretje države je odvisna od ugl eda, povezanega z visokimi proizvodnimi 
standardi, in dodane vrednosti, ki jo je mogo če dokazati za blago iz EU v primerjavi 
z blagom, proizvedenim zunaj Evrope. To je mogo če doseči samo z zanesljivim in 
zaupanja vrednim sistemom uradnega nadz ora, ki zagotavlja dosledno izvajanje 
standardov varnosti in kakovosti agroživilske  verige EU ter izpolnjevanje ustreznih 
pričakovanj trgovinskih partnerje v. Glede uvoza je bistveno, da  je vsa hrana na trgu 
EU varna. Nadzor nad blagom iz tretjih dr žav, ki ga izvajajo pristojni organi držav 
članic, zagotavlja ustrezna jamstva tretjih držav, da to blago izpolnjuje enakovredne 
varnostne zahteve. 
Skupna pravila EU v zvezi s financiranje m nadzora zagotavljajo, da lahko pristojni 
organi računajo na zanesljiv priliv sredstev za oh ranitev nadzora na taki ravni, kot jo 
upravičujejo tveganja in potrebe glede izvr ševanja (npr. raven neskladnosti). Dolo čbe 
o pristojbinah predvsem zagot avljajo, da podjetja, ki se ukvarjajo s krmo/živili in 
imajo neposredno korist od u činkovitega nadzora, prispevajo k njegovemu 
financiranju, da bi se čim bolj zmanjšala odvisnost financiranja nadzora od javnih 
financ. Skupna pravila EU so potrebna tudi za prepre čevanje diskriminacije med 
izvajalci dejavnosti s sedežem v državah članicah, v katerih se uporablja pravilo 
„uporabnik pla ča“ (in se zato uporabljajo tudi pris tojbine), ter izva jalci dejavnosti s 
sedežem v državah članicah, v katerih se to pravilo ne  uporablja. Enoten pristop, ki je 
potreben za doseganje tega cilja, lah ko zagotovijo samo skupna pravila EU. 
Ukrepanje EU ne sme prese či okvira, potrebnega za dosegan je zastavljenih ciljev. V 
okviru te prou čitve je bilo pretehtanih veliko razli čnih možnosti, vklju čno z 
uskladitvijo ravni pristojbin po državah članicah in deregulacijo te zadeve. Namen 
analize je bil najti najustr eznejšo rešitev za zagotovitev za dostnega in stalnega priliva 
namenskih sredstev za uradni na dzor, pri tem pa dati državam članicam na voljo 
dovolj časa in prožnosti, da poskrbijo za notranj e ureditve in posebnosti izvajalcev 
dejavnosti.  
3. C ILJI POLITIKE  
Splošni  cilji (ki se na splošno ujemajo s cilji Pogodbe) so: 
1. prispevati k spodbujanju nemotene ga delovanja notranjega trga; 
2. ohranjati visoko raven varovanja zdravj a ljudi, živali in rastlin ter dobrobiti 
živali in prepre čiti, da bi bilo to ogroženo zaradi morebitnega neizvajanja 
zakonodaje EU; 
3. zagotavljati ustrezno in e notno izvajanje zakonodaje EU. 
Namen posameznih  ciljev je odpraviti posebne ovire, ugotovljene med analizo, ki 
preprečujejo ali ovirajo doseganje splošnih ciljev na tem podro čju.  
 
SL 7   SL Preglednica 1: posamezni cilji in njihova povezava s težavami  
 Zadevna težava  Posamezni cilji  
Neskladnosti, vrzeli in prekrivanja zahtev glede 
nadzora Zagotoviti celovit in dosleden pristop k uradnemu 
nadzoru v celotni agroživilski verigi  
Neskladno izvajanje pristopa na podlagi tveganja Omogočiti učinkovito uporabo nacionalnih 
sredstev za nadzor 
Upravna obremenitev in nesorazmerne zahteve Zmanjšati upravno obremenitev in odpraviti 
nepotrebne zahteve 
Izboljšati preglednost Zasnova okvira za uradni 
nadzor 
Neenako izvajanje zahtev glede sodelovanja in 
preglednosti  
Spodbujati sodelovanje med državami članicami 
za izboljšanje uradnega nadzora Financ iranje 
uradnega 
nadzoraTežave in neenakosti pri financiranju dejavnosti 
uradnega nadzora – Zagotoviti razpoložljivost zadostnih sredstev; 
– zagotoviti enakost in pravi čnost pri 
financiranju uradnega nadzora; 
– izboljšati preglednost sistema financiranja 
uradnega nadzora.  
4. M OŽNOSTI POLITIKE  
Analiza razpoložljivih možnosti je bila opravljena v dveh fazah:  
(1) najprej je bil prou čen mogoči učinek dveh morebitnih sprememb sedanjega 
stanja, katerih cilj bi bil predvsem dere gulacija financiranja uradnega nadzora 
(možnost 1A) in izvzetja mikropodjetij iz sistema pristojbin (možnost 1B)3; 
(2) rezultat analize iz to čke 1 je bil nato uporabljen  za oblikovanje možnosti od 2 
do 4, v katerih so združeni nasl ednji elementi: i) razširitev podro čja uporabe 
Uredbe na sektorje živilske verige , ki so trenutno zunaj njenega podro čja 
uporabe (tj. zdravje rastlin, rastlinski razmnoževalni material in živalski 
stranski proizvodi), ii) izboljšanje in  poenostavitev zakonodajnega okvira, iii) 
zagotovitev povra čila celotnih stroškov s pristo jbinami in iv) razširitev 
seznama nadzornih dejavnosti, za katere se od izvajalcev dejavnosti pristojbine 
obvezno pobirajo. 
Izhodišče: združitev sistema uradnega nadzora v celotni agroživilski verigi ni 
popolna, saj so nekateri sektorji ag roživilske verige zunaj podro čja uporabe Uredbe. 
Uradni nadzor, ki se na zuna njih meja EU izvaja nad neka terim blagom, ki prihaja iz 
tretjih držav, in uradni nadzor ostankov veterinarskih zdravi l nista usklajena s 
pristopom na podlagi tveganja. Zato bodo še naprej nastajali nepotrebni stroški (za 
neprožno predpisan nadzor, ki ne temelji na tveganju). Ker ni enotnih smernic o 
                                                 
3 Čeprav bi se teoreti čno možnosti 1A in 1B lahko združili z drugimi elementi iz možnosti od 2 do 4, sta 
predstavljeni in ocenjeni posebej zaradi pomena sprememb, ki naj bi se z njima uvedle. Obe bi dejansko bistveno spremenili sedanji okvir, kar zadeva financiranje nacionalnih nadzornih sistemov, in posegli v 
uveljavljena na čela teh sistemov. Poleg tega združitev možnosti 1A in 1B z drugimi elementi iz 
možnosti od 2 do 4 ne bi omogo čila pomembnih kompromisov in zato ne bi bistveno spremenila analize 
stroškov/koristi možnosti od 2 do 4. 
 
SL 8   SL izvajanju upravnega sodelovanja in zagotav ljanju višje ravni pr eglednosti, bo to 
povzročilo neusklajenost in neu činkovitost pri usmerjanju dejavnosti nacionalnih 
organov in sodelovanju med njimi. Odstopanj e od zahteve glede akreditacije uradnih 
laboratorijev ni predvideno.  
Pobiranje pristojbin je obvezno za omej eno število nadzornih dejavnosti. Države 
članice se lahko odlo čijo za zara čunavanje standardne pristojbine EU, ki je dolo čena 
v Uredbi in ne ustreza dejanskim stroškom nadzora. To lahko povzro či pomanjkanje 
sredstev in tveganje, da se poslabša zmogljivost nadzornega sistema za prepre čevanje 
in obvladovanje tveganj za zdravje v celotni agroživilski verigi. 
Možnost 1A – razveljavitev pravil Unije o pristojbinah za nadzor : vsaka država 
članica bi izbrala pristop, ki bi ga iz vajala v zvezi s financiranjem dejavnosti 
uradnega nadzora, če ta pristop zagotavlja ustrezno ra ven sredstev za nadzor. Treba 
bi bilo preklicati  člene od 27 do 29  Uredbe in predvsem obvezno pobiranje 
pristojbin na nekaterih podro čjih.  
Možnost 1B – obvezno izvzetje mi kropodjetij iz uporab e pristojbin:  pri tej možnosti, 
izbrani zaradi nenehnih  prizadevanj Komisije za spodbujanje konkuren čnosti 
mikropodjetij, bi bilo treba ustrezno om ejiti, katerim izvajalcem dejavnosti se 
zaračunavajo obvezne pristojbine, tako da se mikropodjetja izvzamejo iz uporabe 
pristojbin. 
Možnost 2 – racionalizacija : zakonodajni okvir se izboljša z racionalizacijo pravil, ki 
se uporabljajo za izvajanje nadzora  na zunanjih mejah EU nad nekaterim blagom 
iz tretjih držav  in nadzora nad ostanki veterinarskih zdravil , da se uskladijo  s 
pristopom na podlagi tveganja . Uvedla bi se možnost vzpostavitve mehanizmov za 
usklajevanje nadzora z drugimi nacionalnimi organi (na mejah in drugje), da bi se v 
celoti  izkoristile morebitne sinergije pri izvajanju . Poenostavile  bi se dolo čbe o 
uradnih laboratorijih  in po potrebi dolo čila odstopanja. Odve čna/zastarela 
predhodna zakonodaja  bi se razveljavila , s čimer bi se odpravila prekrivanja  in 
upravna obremenitev . Komisiji  bi se podelilo pooblastilo , da z 
delegiranimi/izvedbenimi akti dolo či podrobnosti nekaterih zahtev, v zvezi s katerimi 
so potrebna podrobnejša pravila (npr. upravno sodelovanje  in preglednost ). 
Obvezne pristojbine bi se ohranile na podro čjih, na katerih se že  zahtevajo, sedanje 
ovire za povra čilo celotnih stroškov (npr. usklajene standardne pristojbine  EU) pa 
bi se odpravile . Državam članicam bi se omogo čilo, da od pla čila pristojbin 
izvzamejo  mikropodjetja . Predvideno bi bilo prehodno dveletno  obdobje za 
uporabo sistema povra čila celotnih stroškov.  
Možnost 3 – racionalizacija + združevanje : možnost 3 bi zajemala ukrepe iz 
možnosti 2, poleg tega pa bi se z njo razširilo podro čje uporabe Uredbe , tako da bi 
zajemala sektorje, ki so zdaj izklju čeni (zdravje rastlin, rastlinski razmnoževalni 
material in živalski st ranski proizvodi), in dokon čalo „združevanje“ uradnega 
nadzora. Kar zadeva financiranje uradnega nadzora, bi se na seznam dejavnosti, za 
katere veljajo obvezne pristojbine , dodal uradni nadzor, povezan z obveznostmi 
 
SL 9   SL glede rastlinskih potnih listov  in potrjevanjem  na podro čju rastlinskega 
razmnoževalnega materiala4.  
Možnost 4 – racionalizacija + združevanje + širše povra čilo stroškov : možnost 4 bi 
zajemala ukrepe iz možnosti 3, pol eg tega pa bi se z njo seznam obveznih 
inšpekcijskih pristojbin razširil  na celoten nadzor, ki se izvaja nad nosilci živilske 
dejavnosti in dejavnosti poslovanja s krmo, za katere je v skladu s pravili o varnosti 
živil in krme  določena zahteva glede registracije . Predvideno bi bilo prehodno 
triletno  obdobje za uporabo sistema povra čila celotnih stroškov z razširjenim 
področjem uporabe. 
Preglednica 2: Povzetek možnosti, vklju čenih v analizo 
 Področje uporabe 
Uredbe  Zakonodajni 
okvir Povrnitev 
stroškov Področje uporabe obveznih 
pristojbin  
Izhodišče delno (brez zdravja 
rastlin, rastlinskega 
razmnoževalnega 
materiala in 
živalskih stranskih 
proizvodov) slabosti in 
pomanjkljivosti delna delno (meso, mleko, ribištvo, 
uvoz) 
Možnost 1A sedanje stanje sedanje stanje ne 
(deregulacija) / 
Možnost 
1B sedanje stanje sedanje stanje sedanje stanje izvzetje za mikropodjetja 
Možnost 2 sedanje stanje izboljšan v celoti  sedanje stanje 
Možnost 3 razširitev na 
zdravje rastlin in 
rastlinski 
razmnoževalni 
material izboljšan v celoti DODATNO zdravje rastlin in 
rastlinski razmnoževalni 
material 
Možnost 4 razširitev na 
zdravje rastlin in 
rastlinski 
razmnoževalni 
material izboljšan v celoti  VSI registrirani nosilci živilske 
dejavnosti in dejavnosti 
poslovanja s krmo  
5. O CENA U ČINKOV  
V oceni u činkov so analizirani verjetni neposredn i ali posredni družbeni, gospodarski 
in okoljski u činki različnih možnosti politike. Vsaka možnost je bila ocenjena glede 
na teoreti čno izhodiš če „brez spreminjanja stanja“, zato je pri u činkih opisano, kaj je 
novega glede na sedanje stanje. Za ocenjevanje gospodarskih u činkov se uporabljajo 
naslednja merila: konkurenčnost, inovativnost, vzdržnost, poenostavitev in 
zmanjšanje upravne obremenitve. Za analizo so enako pomembni družbeni u činki 
(predvsem varnost , pa tudi odgovornost ). Pri oceni posameznih možnosti niso bili 
ugotovljeni bistveni u činki (niti negativni niti pozi tivni), kar zadev a okoljske u činke 
in učinke na stopnje zaposlenosti. 
                                                 
4 Razlog za to bi bilo upoštevanje najprimernejše možnosti, izbrane v okviru ocen u činka, ki spremljata 
pregled ureditev zdravja rastlin in rastlinskega razmnoževalnega materiala. 
 
SL 10   SL Možnost 1A – razveljavitev pravil Unije o pristojbinah za nadzor  
Razveljavitev sedanjega okvira EU za inšpekcijske pristojbin e bi verjetno povzro čila 
povečanje razlik med nacionalni mi pristopi in moreb itno zmanjšanje sredstev, 
dodeljenih nadzoru. 
Čeprav bi bil u činek na raven dejansko dodeljenih sredstev odvisen od politike, za 
katero bi se odlo čila posamezna država članica, zaradi česar ga ni mogo če v celoti 
predvideti in analizirati, je malo verjet no, da bi bile odpravljene težave, povezane s 
sedanjim sistemom pristojbin, kot sta nezagotavljanje ustreznega povra čila stroškov 
in odvisnost uspešnosti nadzora od prora čunskih politik. Glede na sedanjo 
gospodarsko krizo bi se težave lahko poslabšale, če bi se zaradi odlo čitev držav 
članic zmanjšala sredstva, ki so na vo ljo za delovanje nacionalnih nadzornih 
sistemov. Zato bi imeli pristojni organi ve č težav pri ohranjanju u činkovitega 
pregleda nad skladnostjo z varnostnimi zahte vami v celotni agroživilski verigi ter 
preprečevanju in reševanju obsežnejših kriznih razmer. 
Razveljavitev okvira EU bi povzro čila zapletenejši zakonodajn i prostor, saj bi se 
razlike med nacionalnimi pravili o financiranju nadzora verjetno pove čale. To bi 
lahko povzro čilo izkrivljanje konkurence, če bi se izvajalcem dejavnosti v eni državi 
članici nadzor zara čunal, konkurentom v drugi državi članici pa ne, kar bi škodilo 
enotnemu trgu. 
Možnost 1B – obvezno izvzetje mikropodjetij iz uporabe pristojbin  
Obvezno izvzetje mikropodjetij iz uporabe pristojbin bi sicer zmanjšalo njihovo 
finančno obremenitev, vendar bi hkrati osl abilo cilj zagotavljanja vzdržnosti 
nadzornega sistema, s tem pa tudi varnosti agroživilske verige. 
V 16 od 23 držav članic, za katere so na voljo podatki, mikropodjetja pomenijo ve č 
kot polovico vseh podjetij, v 9 takih državah  (AT, BE, CY, FI, IT, NL, PL, SE, SI) 
pa delež mikropodjetij znaša kar dve tretjini (ali ve č) vseh podjetij. Kjer 
mikropodjetja pomenijo prepri čljivo večino podjetij, za kate re se uporabljajo 
pristojbine, bo imelo njihovo izvzetje iz pla čila pristojbin re sen negativni u činek na 
delež stroškov, ki si jih povr nejo pristojni organi. C ilj zagotavljanja vzdržnega 
financiranja nadzora s povra čilom celotnih stroškov bi bil oslabljen, saj bo treba 
nadzor nad vsemi izvajalci dejavnosti še ve dno izvajati tako pogosto, kot bi zahtevala 
tveganja.  
Medtem ko bi se izguba prihodkov pris tojnih organov zarad i izvzetja lahko 
nadomestila s prenosi iz splošnega prora čuna, bi zaradi tega nadz orne dejavnosti spet 
postale zelo odvisne od javnih sredstev, to pa bi povzro čilo – zlasti med krizo in ob 
proračunskih omejitvah – finan čno negotovost, ki je ni mogo če uskladiti s ciljem 
zagotavljanja doslednih, u činkovitih in s tveganji sorazmernih dejavnosti nadzora v 
celotni agroživilski verigi. Zaradi nižjih prihodkov pristojnih organov bi se zmanjšal 
nadzor, pove čala bi se verjetnost neskladnosti z zakonodajo EU na podro čju 
agroživilske verige, varnost agroživilske  verige pa bi bila ogrožena zaradi ve čjega 
tveganja kriznih razmer v živilskem sektorju.  
 
SL 11   SL Če bi se po drugi strani iz guba prihodka nadomestila z zara čunavanjem višjih 
pristojbin ve čjim podjetjem, bi obvezno izvz etje mikropodjetij iz pla čila pristojbin 
povzročilo neenako obravnavo ve čjih podjetij in morebitno izkrivljanje konkurence.  
Na podlagi zgornje analize, ki  so jo v celoti po dprli pristojni organi in predstavniki 
industrije, sodelujo či v posvetovanju, velja, da bi sa modejno izvzetje mikropodjetij 
(ali MSP na splošno) iz uporabe pristo jbin lahko oslabilo cilj zagotavljanja 
vzdržnosti nacionalnih nadzorni h sistemov in izkrivljalo konkurenco5. Zato je v 
spodnjih možnostih izvzetje mikropodj etij iz uporabe pris tojbin nadomeš čeno z 
mehanizmom, v katerem se take poma njkljivosti upoštevajo in odpravljajo. 
Možnost 2 – racionalizacija  
S povečanjem učinkovitosti porabe sredstev za nadzor na podlagi tveganja in 
zagotavljanjem namenskih finan čnih sredstev, s čimer se zmanjša pritisk na 
nacionalne finance, se omogo či doseganje temeljnega cilja ohranjanja u činkovitega 
nadzora in varnosti agroživilske verige. Države članice lahko delno ali v celoti 
izvzamejo mikropodjetja od pla čila pristojbin, pri čemer morajo upoštevati pravila o 
državni pomo či.  
Možnost 2 bi omogo čila popolno izvajanje pristopa k uradnemu nadzoru na podlagi 
tveganja  v sektorjih, v katerih pristojni organi držav članic nadzornih dejavnosti zdaj 
ne morejo prilagajati dejanskim tveganjem ( tj. uradni nadzor, ki se izvaja na mejah 
EU nad nekaterim blagom iz tretjih držav, in uradni nadzor nad ostanki veterinarskih zdravil). Tako bi se izboljšalo dodeljeva nje sredstev za nadzor in zato tudi 
učinkovitost nadzornega sistema. Poleg tega bi se s tem, da lahko pristojni organi 
prizadevanje za nadzor osredoto čijo na podro čja, na katerih je ve č neskladnosti in 
tveganj, zmanjšala obremenitev skladnih podjetij zaradi uradnega nadzora, kar bi pozitivno vplivalo na njihovo konkuren čnost. 
Vendar pa bi bile koristi v smislu pove čane učinkovitosti in konkuren čnosti samo 
delne, saj zdravje rastlin, rastlinski razmnoževalni material in živalski stranski 
proizvodi niso vklju čeni na podro čje uporabe Uredbe. Dejansko je najboljše 
dodeljevanje sredstev mogo če doseči samo z zagotovitvijo, da pristojni organi 
določajo prednostne naloge na podl agi tveganja v vseh sektor jih agroživilske verige, 
vključno z zgoraj navedenimi. To pa ni mogo če zaradi sedanje razdrobljenosti 
zakonodaje o uradnem nadzoru. 
Kar zadeva financiranje uradnega nadzora , bi zahteva, da države članice v celoti 
povrnejo stroške nadzora, kadar se upor abljajo obvezne pristo jbine, zagotovila 
stalnejši priliv finan čnih sredstev, zbranih s takimi pristojbinami, s čimer bi se 
zmanjšal pritisk na nacionalne prora čune. 
V večini držav 
članic se stroški nadzora samo delno povrnejo s pristojbinami, pri 
čemer znaša stopnja povra čila od 20 % do ve č kot 80 %, osem držav članic pa si 
povrne vse stroške. Tako bi se v nekaterih primerih z uvedbo povra čila celotnih 
                                                 
5 Ta ugotovitev velja tudi v primerih, v katerih se obvezne pristojbine zara čunavajo vsem registriranim 
nosilcem živilske dejavnosti in dejavnosti poslovanja s krmo (možnost 4), saj je delež mikropodjetij na 
različnih podro čjih živilske verige vedno zelo velik (po podatkih, ki jih je aprila 2012 objavila 
organizacija Fooddrinkeurope, je 79 % p odjetij v industriji živil in pija če mikropodjetij). 
 
SL 12   SL stroškov dodatni del stroškov nadzora pren esel na izvajalce dejavnosti na podro čju 
agroživilske verige in se porazdelil med nj imi. Povišanje ravni obveznih pristojbin, 
ki bi bilo odvisno od trenutne stopnje povra čila, naj ne bi pomenilo bistvene dodatne 
obremenitve izvajalcev dejavnosti, niti v tist ih sektorjih, v katerih stroški nadzora 
najbolj vplivajo na skupne proizvodne st roške izvajalcev deja vnosti, in sicer za 
nadzor mesa (na podlagi številk  iz okvira 6 na str. 31 la hko ocenimo, da bi se glede 
na trenutni delež povra čila stroškov držav članic zara čunavale dodatne pristojbine v 
višini približno 0,2–0,8 % letn e vrednosti proizvodnje zna čilnega izvajalca 
dejavnosti); s tem bi bilo na leto zagotovljenih pr ibližno 0,9–3,4 milijarde EUR 
novih sredstev za uradni nadzor v državah članicah6. 
Z odpravo uporabe standardnih pristojbin EU  in zahtevo, da morajo vse pristojbine 
temeljiti na stroških, bi možnost 2 omogo čila enake konkuren čne pogoje vsem 
izvajalcem dejavnosti, ki se jim zara čunajo obvezne pristojbine. Nove dolo čbe bodo 
zagotovile, da lahko države članice mehanizem za financir anje nadzora uporabijo za 
nagrajevanje dobrega delovanj a podjetij z majhnim tveganjem, tudi kadar se za vse 
izvajalce dejavnosti uporabljajo pavšalne pristojbine, ne glede na to, ali se v 
referenčnem obdobju nad njimi dejansko izvede  nadzor (tako da se jim zara čuna 
nižja pavšalna pristojbina kot neskladnim izvajalcem dejavnosti). 
Zaradi zahteve, naj se vse pristojbine izra čunajo na podlagi st roškov, naj bi se 
nekoliko pove čala upravna obremenitev tistih držav članic, ki trenutno ne dolo čajo 
pristojbin na podlagi stroškov, saj bodo mogo če potrebne spremembe njihovih 
upravnih postopkov. Čeprav ve čina držav članic vsaj del obveznih pristojbin 
obračunava glede na dejanske stroške, bi bilo za sistem, ki v celoti temelji na 
stroških, mogo če treba prilagoditi sedanje sisteme za raz členitev stroškov. Dodatni 
stroški naj bi bili sprejemljivi za javne prora čune (po ocenah dveh držav članic bi 
znašali od nekaj tiso č evrov na leto  v ekvivalentu polnega delovnega časa, 
porabljenega za zbiranje in združevanje podatkov za izra čun, do višjih zneskov 
(enkratni znesek 0,5 milijona EUR) , če se vzpostavi namensko informacijsko 
orodje za evidentiranje časa in sredstev, porabljenih za vsak nadzor, glej okvir 6 na 
str. 31 poro čila). Pri možnosti 2 se upoštevajo te  potrebe glede prilagoditve, tako da 
imajo države članice na voljo dve leti za pripra vo upravnih sistemov na novi model 
razčlenitve/zara čunavanja stroškov. 
Z možnostjo 2 bi se pove čala odgovornost nadzornih dejavnosti, saj bi se z ve čjo 
preglednostjo mehanizma pr istojbin vzpostavila mo čnejša povezava med stroški in 
pristojbinami (izvajalci  dejavnosti bi lahko jasno videli, kaj se jim zara čuna in kako 
so pristojbine dolo čene glede na stroške pristojnih organov). Ta ve čja jasnost bi 
spodbudila u činkovitost sistemov uradnega nadzora in bi Komisiji omogo čila tudi 
boljši nadzor nad izvajanjem. Poleg tega bi boljša preglednost prispevala k cilju 
zagotavljanja, da se prihodki iz pristojbin neupravi čeno uporabijo za drugo kot za 
njihovo namensko uporabo (nadomestitev stroškov nadzora).  
Možnost , da države članice ublažijo u činek povra čila celotnih stroškov na 
mikropodjetja, tako da jih delno ali v celoti izvzamejo od pla čila pristojbin, če se s 
                                                 
6 Vrednost proizvodnje sektorja: 400 milijard EUR/leto . Št. podjetij: 60 000 (Eurostat, 2008). Povpre čni 
letni stroški inšpekcijskih pregledov na posameznega izvajalca dejavnosti ob povra čilu celotnih 
stroškov: približno 80 000 EUR/leto (podatki industrije). 
 
SL 13   SL dodelitvijo istega zneska iz splošnega prora čuna pristojnim organom ne bi odvzela 
sredstva, ki jih potrebujejo za izvajanje nadzornih nalog. 
Možnost 3 – racionalizacija + združevanje  
S popolnoma združenim sistemom nadzora v celotni agroživilsk i verigi bi se 
optimizirala u činkovitost izvrševanja, saj bi korist i zaradi poenostavitve in sinergij 
prispevale k izpolnitvi ciljev zakonodaje na podro čju agroživilske verige. Države 
članice lahko delno ali v celot i izvzamejo mikropodjetja od pla čila pristojbin, če 
pristojnim organom isti znesek dodelijo iz splošnega prora čuna.  
Možnost 3 bi poleg u činkov, pojasnjenih v zvezi z mo žnostjo 2, z razširitvijo 
področja uporabe Uredbe na zdravje rastlin, rastlinski razmnoževalni material in 
živalske stranske proizvode zagotovila usklajen pristop k uradnemu nadzoru v 
celotni agroživilski verigi, po potrebi ob upoštevanju posebnosti vsakega sektorja. 
Celotni sistem bi postal doslednejši in zanes ljivejši, saj bi vsi sektorji uporabljali 
enake mehanizme in izvajali enake naloge. 
Začetne stroške nove akredit acijske obveznosti laborator ijev za zdravje rastlin bo 
krila EU (glej prilogo XIX na str. 194), za nemoteno uvajanje nove obveznosti pa je 
predvideno petletno prehodno obdobje. 
Možnost 4 – racionalizacija + združevanje + širše povra čilo stroškov  
Z razširitvijo pobiranja obveznih pristojbin na klju čne dejavnosti v agroživilski 
verigi bi ta možnost izboljšala vzdržnost nadzornega sistema kot celote in zmanjšala 
njegovo skupno odvisnost od prora čunskih odlo čitev. Zagotavlja tudi pravi čnejši 
pristop k inšpekcijskim pristojbinam, ko odpravlja ugotovljene nepravi čnosti 
sedanjega sistema, v katerem se zahteva zara čunavanje pristojbin samo za nekatere 
kategorije izvajalcev dejavnosti. Države članice lahko delno a li v celoti izvzamejo 
mikropodjetja od pla čila pristojbin, če pristojnim organom isti  znesek dodelijo iz 
splošnega prora čuna. 
Tradicionalno omejitev obveznih pristojbin (predvsem) na sektorja mesa in mleka ter 
na preglede proizvodov živalskega iz vora na mejah je vedno težje upravi čiti, 
izvajalcem dejavnosti, ki se jim zara čunavajo pristojbine, pa se zdi nepravi čna. Z 
Uredbo in zahtevo, da morajo pristojn i organi ocenjevati tveganje ter na črtovati in 
izvajati nadzor v celotni agroživilski ve rigi, je utemeljitev, da se pristojbine 
zaračunavajo samo za navedene sektorje, pos tala neustrezna. Možnost 4 zagotavlja, 
da se obvezne pristojbine uporabljajo tudi za klju čna področja agroživilske verige, na 
katerih imajo nosilci živilske dejavnosti in  dejavnosti poslovanj a s krmo neposredno 
korist od u činkovito izvedenega uradnega nadzora, saj ta prispeva k temu, da dajejo 
na trg varna živila in krmo. Razširitev zahteve glede povrnitve stroškov na vse 
nadzorne dejavnosti, katerih cilj je zagotavlj ati varnost živil in krme, zagotavlja širše 
delovanje pozitivnih u činkov možnosti 2, saj je nadzor bolj vzdržen.  
Gospodarski u činek na vsako državo članico in izvajalce de javnosti bi bil odvisen od 
tega, ali (in koliko) države članice že zara čunavajo pristojbine v sektorjih, za katere 
ne veljajo obvezne pristojbine. Razpoložljivi podatki iz držav članic, ki to po čnejo, 
kažejo, da se zneski razlikujejo glede na velikost/zmogljivost podjetij in pomenijo 
zanemarljiv delež proizvodnih stroškov . Na primer, pristojbine, ki se zara čunajo 
 
SL 14   SL na leto, ne glede na to, ali se inšpekcijski pregled med letom dejansko izvede, se 
gibljejo od nizkih zneskov (84,5 EUR na le to za najmanjše restavracije v Belgiji) 
do višjih zneskov, ki pa še vedno niso zelo visoki (1 500 EUR na leto za najve čje 
industrijske pekarne v Italiji) .  
V državah članicah, v katerih se zara čunajo dejanski stroški vsakega inšpekcijskega 
pregleda, se zneski razlikujejo glede na urno postavko nadzornih dejavnosti. 
Pogostnost uradnega nadzora je odvisna od tveganja, poro čila o skladnosti izvajalcev 
dejavnosti, zanesljivosti njihovega notranjeg a nadzora itd. ter se razlikuje glede na 
sektor in kategorijo podjetj a. Za ponazoritev vzemimo značilni primer  trgovca z 
živili na drobno, nad katerim na dzor enkrat na leto izvede  en inšpektor, ki porabi 1,5 
ure za izvajanje nadzora in 1,5 ure pisarn iškega dela za pripravo na nadzor in 
poročanje o njem. Če bi se obra čunal glede na čas, porabljen zanj, bi tak hipoteti čni 
nadzor stal  na Poljskem približno 50 EUR na leto , v Italiji pa 150 EUR na leto . 
Inšpekcijski pregledi v restavracijah bi  se izvajali podobno pogosto, vendar bi bili 
daljši in zato od 30 do 40 % dražji (na Poljskem 65 EUR na leto, v Italiji pa do 210 EUR na leto). Skupno bi bilo tako mogo če zagotoviti od 2,3 milijarde EUR 
do večkratnika tega zneska (do 37 milijard EUR v hipoteti čnem primeru, v katerem 
bi se vsem izvajalcem dejavnosti zara čunale stopnje, ki se tr enutno uporabljajo za 
največje nosilce živilske dejavnos ti, tj. približno 1 500 EUR)
7. 
Tako kot pri možnosti 2 bi se tudi pri mo žnosti 4 zaradi vzpostavitve sistema za 
pobiranje pristojbin nekoliko pove čala upravna obremenitev pristojnih organov v 
obsegu, ki je verjetno primerljiv z možnostjo 2, vendar nekoliko ve čji zaradi širšega 
obsega izra čunov. Taki stroški bi se s časoma znižali, ko bi se mehanizmi za 
pobiranje pristojbin raci onalizirali in postali u činkovitejši. Državam članicam bi bilo 
zagotovljeno triletno prehodno obdobje.  
                                                 
7 Združene nove pristojbine za sektorje, za katere se zdaj uporabljajo obvezne pristojbine (tj. nadgrajene 
pristojbine v sektorju mesa iz možnosti 2), in pristojbine, ki se bodo za čele zaračunavati iz možnosti 4. 
Št. podjetij: 25 milijonov (Eurostat, 2008). Zna čilni razpon pristojbin, zara čunanih v skladu s 
možnostjo 4: 85–1 500 EUR (glej zgoraj). 
 
SL 15   SL 6. P RIMERJAVA MOŽNOSTI  
Preglednica 3: Primerjava možnosti glede na cilje 
Splošni cilji  Možnost 1A Možnost 
1B Možnost 2 Možnost 3 Možnost 4 
Prispevati k spodbujanju 
nemotenega delovanja notranjega 
trga. (--) Razhajanja med 
državami članicami bi 
se verjetno okrepila in 
vplivala na konkuren čnost.  (0) (+) Izkrivljanja zaradi 
različnih praks 
(pristojbin) se 
odpravijo (kjer se trenutno uporabljajo 
obvezne pristojbine). (++) Enako kot pri 
možnosti 2, poleg tega 
bi se racionalizirana 
pravila o uradnem nadzoru uporabljala 
na vseh podro čjih 
agroživilske verige. (+++)  Enako kot pri 
možnosti 3, poleg tega se 
izkrivljanja v zvezi s 
pristojbinami odpravijo tudi na novih podro čjih, 
za katera veljajo obvezne 
pristojbine.  
Ohranjati visoko raven varovanja zdravja ljudi, živali in rastlin ter 
dobrobiti živali in prepre čevati, 
da bi bilo to ogroženo zaradi morebitnega neizvajanja 
zakonodaje EU. (-) Mogo če 
zmanjšanje nadzora in 
zmožnosti odzivanja 
na tveganja.
 (0) (+) S pove čanjem 
nadzora na podlagi 
tveganja bi se pove čali 
učinkovitost in 
zmožnost odzivanja na 
tveganja.  (++) Učinkovitost 
nadzora se optimizira, 
tveganja 
neoptimalnega varstva pa se zmanjšajo. (++) Enako kot pri 
možnosti 3.  
Zagotoviti ustrezno in enotno izvajanje zakonodaje EU. (-) Možnost 
neoptimalnega 
izvrševanja 
zakonodaje, če se 
sredstva zmanjšajo. (0) (+) Jasnejši seznam 
dejavnosti, za katere je 
treba zara čunati 
pristojbine, in seznam stroškov; pristojbine 
samo na podlagi 
stroškov.  (++) Enake zahteve in 
naloge v vseh 
sektorjih agroživilske 
verige.  (++) Enako kot pri 
možnosti 3.  
Zagotoviti celovit in dosleden 
pristop k uradnemu nadzoru v 
celotni agroživilski verigi  (0) (0) (+) Dosledna uporaba 
načela, ki temelji na 
tveganju.   (++) Vsi sektorji 
uporabljajo enake 
naloge in mehanizme.   (++) Enako kot pri 
možnosti 3.  
Omogočiti učinkovitejšo uporabo 
nacionalnih sredstev za nadzor. (0) (0) (+) Pristop, ki v celoti 
temelji na tveganju.   (++) Vključitev vseh 
področij agroživilske 
verige bi omogo čila 
določanje prednostnih 
nalog na podlagi 
tveganja v vseh sektorjih. (++) Enako kot pri 
možnosti 3.  
Zmanjšati upravno obremenitev in odpraviti nepotrebne zahteve (0) Odpravi upravno 
obremenitev, 
povezano s pravili EU 
o pristojbinah, vendar 
bi države članice 
upravljale svoje ureditve. (0) (+) Odprava odve čnih 
načrtov in poro čil.  (++) Enako kot pri 
možnosti 2.  (++) Enako kot pri 
možnosti 2.  
Spodbujati tesnejše sodelovanje med državami članicami za 
izboljšanje uradnega nadzora. (0) (0) (+) Sprejmejo se lahko 
pravila o upravnem 
sodelovanju in 
razvijejo sinergije 
(IAS). (++) Sinergije mogo če 
tudi s sektorjema 
zdravja rastlin in 
rastlinskega 
razmnoževalnega materiala.   (++) Enako kot pri 
možnosti 3.  
Zagotoviti razpoložljivost zadostnih sredstev (-) Zadostno 
financiranje bi bilo 
odvisno od 
proračunskih 
odločitev – 
nezagotavljanje 
povračila stroškov bi 
se med krizo verjetno poslabšalo.   (--) 
Nezadostna 
sredstva 
zaradi 
nezaračunav
anja 
pristojbin 
mikropodjetem. (++) Ker bi se stroški 
povrnili s 
pristojbinami, se 
zmanjšata odvisnost 
od nacionalnih proračunov in pritisk 
nanje. (++) Enako kot pri 
možnosti 2.  (+++)  Enako kot pri 
možnosti 2, vendar v 
večjem obsegu.  
Zagotoviti enakost in pravi čnost 
pri financiranju uradnega nadzora  (-) Niso zagotovljeni 
enaki konkuren čni 
pogoji, ker bi se 
pristopi k pristojbinam 
verjetno razlikovali.   (-) Ni enakih 
konkuren čni
h pogojev, 
ker so 
mikropodjetja v boljšem 
položaju .  (+) Vsi izvajalci 
dejavnosti, ki se jim 
zaračunajo obvezne 
pristojbine, bi pla čali 
dejanske stroške nadzora. (++) Enako kot pri 
možnosti 2.  (++) Enako kot pri 
možnosti 2, poleg tega bi 
se pristojbine 
zaračunale  vsem 
izvajalcem dejavnosti, ki imajo najve č koristi od 
nadzora. 
 
SL 16   SL Izboljšati preglednost, vklju čno s 
sistemom financiranja uradnega 
nadzora  (0)  (++) Zahteve glede 
„visoke ravni 
preglednosti“ se lahko podrobno opredelijo; 
izboljšala bi se 
preglednost mehanizma pristojbin.  
 (++) Enako kot pri 
možnosti 2.   (++) Enako kot pri 
možnosti 2.  
 
 
SL 17   SL   Možnost 1A: 
deregulacija 
pristojbin Možnost 
1B: 
izvzetje 
mikropodj
etij Možnost 2: racionalizacija Možnost 3: 
racionalizacija + 
združevanje8 Možnost 4: 
racionalizacija + 
združevanje + širše 
povračilo stroškov  
  Ukrep € Ukrep € Ukrep € Ukrep € 
Stroški Vzpostavite
v in 
upravljanje 
sistema 
poročanja 
za 
izračunavan
je in 
zaračunavan
je 
pristojbin. 0,5 milijona 
EUR  v 
enkratnem 
znesku  
+ 
2 000 
EUR/leto  
(na državo 
članico)  Enako (kot 
možnost 2 + 
zdravje 
rastlin in 
rastlinski 
razmnoževalni material). Enak
o.  Enako 
kot 
možnosti
h 2 in 3. Enako.  
Pristojn
i organi 
države 
članice 
Koristi Odvisni bodo od odlo čitev 
vsake države članice, ali bo 
zaračunavala uradni nadzor 
(1A) ali ne in ali bo povrnila 
stroške za nadzor 
mikropodjetij s pristojbinami drugih podjetij, ter deleža 
tega povra čila (1B). 
Redno 
financiranje 
na 
področjih, 
na katerih 
se 
pristojbine 
že 
zaračunavaj
o, tj. v 
sektorju 
mesa 
(dopolnitev 
deleža 
stroškov, ki 
se že 
zaračunava
jo, da se 
doseže 
povračilo 
celotnih 
stroškov ). Odvisno od 
deleža 
stroškov, ki 
jih povrnejo 
države 
članice. 
Približno 
0,9–3,4 
milijarde  
EUR novih 
sredstev na 
leto v 
državah 
članicah 
EU9,10 Enako.  Enak
o.  Povračilo 
celotnih 
stroškov 
za 
celoten 
uradni 
nadzor 
nad 
registrira
nimi 
izvajalci 
dejavnost
i + enaka 
„dopolnit
ev“ kot 
pri 
možnosti 
2 Približna 
skupna 
vsota 
novih 
pristojbin 
2,3–37 
milijard 
EUR/leto   
v državah 
članicah 
EU11 + 
0,9–3,4 
milijarde 
EUR na 
leto 
 
Izvajalci 
dejavno
sti Stroški Odvisni bodo od odlo čitev 
vsake države članice, ali bo 
zaračunavala uradni nadzor 
(1A) ali ne in ali bo povrnila 
stroške za nadzor 
mikropodjetij s pristojbinami 
drugih izvajalcev dejavnosti, ter deleža tega povra čila (1B). Dopolnitev 
sedanjih 
pristojbin 
(sektor 
mesa), da se 
doseže 
povračilo 
celotnih 
stroškov. Odvisno od 
deleža 
stroškov, ki 
jih povrnejo 
države 
članice. 
Približno 
0,9–3,4 Enako (kot 
možnost 2 + 
zdravje 
rastlin in 
rastlinski 
razmnoževal
ni material). Enak
o.  Novi 
stroški za 
izvajalce 
dejavnost
i, ki se 
jim 
pristojbin
e zdaj ne 
zaračuna
vajo Približna 
skupna 
vsota 
novih 
pristojbin 
2,3–37 
milijard 
EUR/leto 
v državah 
članicah 
                                                 
8 Pri možnosti 3 so stroški/koristi povezani z vklju čitvijo zdravja rastlin, rastlinskega razmnoževalnega 
materiala in živalskih stranskih proizvodov na podro čje uporabe; u činki te vklju čitve so bili ocenjeni v 
ustreznih ocenah u činkov za te sektorje, ki niso vklju čene v ta dokument. 
9 Vrednost proizvodnje sektorja: 400 milijard EUR/leto (GD za podjetništvo). Št. podjetij: 60 000 
(Eurostat, 2008). Povpre čni letni stroški inšpekcijskih pregledov na posameznega izvajalca dejavnosti 
ob povračilu celotnih stroškov: približno 80 000 EUR/leto (Priloga XI ocene u činka). 
10 Ve čini izvajalcev dejavnosti v posameznih državah članicah se trenutno zara čunava od 30 do 80 % 
stroškov inšpekcijskih pregledov, nekateri pa pla čujejo 100 %. 
11 Nove pristojbine za navedene sektorje, ki se bodo za čele zaračunavati v skladu z možnostjo 4. Te 
številke ustrezajo dvema skrajnima hipotezama, da bi se vsem izvajalcem dejavnosti pristojbine 
zaračunale po stopnjah, ki se trenutno uporabljajo za najmanjša in najve čja podjetja. Št. izvajalcev 
dejavnosti, za katere se pristojbine zdaj ne uporabljajo: 25 milijonov (Eurostat, 2008). 
 
SL 18   SL milijarde 
EUR  novih 
pristojbin (v 
državah 
članicah) 
(približno 
0,2–0,8 %  
letne 
vrednosti 
proizvodnje v 
sektorju 
mesa12). (sektorji, 
ki niso 
mesni 
sektor) + 
enaka 
„dopolnit
ev“ kot 
pri 
možnosti 
2. EU + 0,9–
3,4 
milijarde 
EUR na 
leto 
Koristi Pristop na 
podlagi 
tveganja za 
nadzor 
ostankov 
veterinarski
h zdravil. Prihranek na 
ravni EU 
12,4–98,5 
milijona 
EUR/leto  
(pokrit s 
pristojbinami
). Enako.  Enak
o.  Enako 
kot 
možnosti
h 2 in 3. Enako.  
                                                                                                                                                         
12 Na podlagi ocen industrije Združenega kraljestva. 
 
SL 19   SL Najprimernejša možnost  
Možnost 4  se šteje za najboljšo za dosegan je ciljev (glej povzetek v zgornji 
preglednici). Čeprav bo popolna združitev vseh se ktorjev agroživilske verige v 
enotni zakonodajni okvir povzro čila nekaj povezanih stroškov, je to najboljši pristop 
k poenostavitvi, jasnosti, us klajenosti in zmanjšanju upravne obremenitve. Kar 
zadeva financiranje nadzora, se pri možnosti 4  ohranja dolgoro čna vzdržnost 
nacionalnih nadzornih sistemov, saj se zman jšata njihova odvisnost od javnih financ 
in tveganje, da bi seda nja gospodarska in finan čna kriza vplivala na raven 
razpoložljivih sredstev za nadzor. Omejen i dodatni stroški izvajalcev dejavnosti se 
izravnajo z u činkovitejšim nadzorom, mehanizmi za nagrajevanje skladnosti in 
povečano odgovornostjo nadzornih služb. 
7. S PREMLJANJE IN OCENJEVANJE  
Cilj pregleda zakonodajnega okvira EU, ki se uporablja za uradni nadzor v 
agroživilski verigi, je izboljšati u činkovitost in doslednost sistema ter zagotoviti 
njegovo dolgoro čno vzdržnost. Ne glede na to, katera možnost bo izbrana, bodo 
veljavna pravila razjasnjena, njihova  uporaba za pristojne organe držav članic pa 
poenostavljena. Za ocenjevanje uspeha uve denih ukrepov so opredeljeni naslednji 
temeljni kazalniki napredka v skladu z operativnimi cilji ukrepa politike: 
Operativni cilji Kazalniki 
Vzpostaviti enoten in poenostavljen zakonodajni okvir za 
uradni nadzor. – Število zahtev za pravno razlago, ki jih prejme 
Komisija;  
– število zakonodajnih aktov na ravni EU, ki se 
uporabljajo za uradni nadzor, na posamezni 
sektor/proizvod; 
– sporo čena sprememba v opredeljeni povpre čni upravni 
obremenitvi industrije in držav članic. 
Celoten nadzor, vklju čno z mejnim nadzorom, temelji na 
tveganju. Preučitev, ali se v državah članicah sredstva, ki so se 
sprostila zaradi tega pregle da, uporabljajo za izvajanje 
nadzora na podro čjih z večjih tveganjem. 
Povečati število primerov, v katerih se za čezmejno 
izvrševanje uporabljata upravna pomo č in sodelovanje. – Število stikov prek kontaktnih to čk za upravno 
sodelovanje iz člena 35 Uredbe; 
– število pritožb izvajalcev  dejavnosti, ki  kažejo, da 
države članice niso ustrezno uskladile preiskav v 
primerih čezmejne neskladnosti.  
Povečati število formaliziranih instrumentov med 
pristojnimi organi in carinskimi organi za izvajanje uradnega nadzora. Število formaliziranih spor azumov o ravni storitev med 
pristojnimi organi in drugimi organi, vklju čno s carinskimi 
organi. 
Zmanjšati pojav rezultatov nezadostnega izvrševanja v 
poročilih FVO, pripisanih pomanjkanju sredstev. Trendi v ve č poročilih FVO, ki kažejo na pomanjkanje 
sredstev v državah članicah.