PREDLOG SPREMEMBE PRORAČUNA št. 7 K SPLOŠNEMU PRORAČUNU ZA LETO 2014

SPLOŠNI IZKAZ PRIHODKOV IZKAZ ODHODKOV PO ODDELKIH Oddelek III – Komisija

Ob upoštevanju:

– Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 314 PDEU, v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Pogodba Euratom), zlasti člena 106a Pogodbe Euratom,

– Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije[1], zlasti člena 41 Uredbe,

– Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020[2], zlasti člena 13 Uredbe,

– splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014, sprejetega 20. novembra 2013[3],

– spremembe proračuna št. 1/2014[4], sprejete 16. aprila 2014,

– predloga spremembe proračuna št. 2/2014[5], sprejetega 15. aprila 2014,

– predloga spremembe proračuna št. 3/2014[6], sprejetega 28. maja 2014,

– predloga spremembe proračuna št. 4/2014[7], sprejetega 9. julija 2014, kakor je bil spremenjen 16. oktobra 2014[8],

– predloga spremembe proračuna št. 5/2014[9], sprejetega 8. septembra 2014,

– predloga spremembe proračuna št. 6/2014[10], sprejetega 17. oktobra 2014,

Evropska komisija proračunskemu organu predlaga predlog spremembe proračuna št. 7 k proračunu za leto 2014.

SPREMEMBE IZKAZA PRIHODKOV IN ODHODKOV PO ODDELKIH

Spremembe izkaza prihodkov in odhodkov po oddelkih so na voljo na portalu EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-sl.htm). Temu dokumentu je za ponazoritev priložena angleška različica sprememb izkaza v proračunskem formatu.

KAZALO

1. Uvod.. 3

2. Uporaba Solidarnostnega sklada EU.. 3

2.1 Srbija – poplave. 3

2.2 Hrvaška – poplave. 4

2.3 Bolgarija – poplave. 5

3. Financiranje.. 7

4. Zbirna tabela po razdelkih večletnega finančnega okvira.. 8

1. Uvod

Predlog spremembe proračuna (PSP) št. 7 za leto 2014 zajema uporabo Solidarnostnega sklada EU v višini 79 726 440 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil. Uporaba se nanaša na poplave v Srbiji in na Hrvaškem maja 2014 ter na poplave v Bolgariji junija 2014.

2. Uporaba Solidarnostnega sklada EU

Maja 2014 so večje dele Republike Srbije in v manjši meri dele Hrvaške zajele izredne vremenske razmere, ki so povzročile ene najhujših poplav v zgodovini teh držav ter obsežno uničenje javne in zasebne infrastrukture, prav tako pa je škodo utrpelo na sto tisoče gospodinjstev. Mesec pozneje je močno deževje, ki je do štirikrat preseglo mesečne normalne vrednosti, prizadelo dele Republike Bolgarije ter povzročilo hude poplave in motnje.

Komisija je temeljito proučila vse tri vloge v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2012/2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije[11], kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 661/2014 Evropskega parlamenta in Sveta[12] (v nadaljnjem besedilu: Uredba), zlasti s členi 2, 3 in 4 Uredbe.

Sledi povzetek najpomembnejših elementov ocen.

2.1 Srbija – poplave

(1) Izredne vremenske razmere so maja 2014 prizadele večje dele Srbije in povzročile ene najhujših poplav v zgodovini te države ter obsežno uničenje javne in zasebne infrastrukture, prav tako pa je škodo utrpelo na sto tisoče gospodinjstev.

(2) Komisija je vlogo Srbije, upravičene države v smislu člena 2(1) Uredbe, prejela 30. julija 2014, tj. v roku 12 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 14. maja 2014. Srbija je posodobljene informacije predložila 18. avgusta 2014.

(3) Pri poplavah gre za naravno nesrečo, zato spadajo v področje uporabe Solidarnostnega sklada.

(4) Srbski organi so skupno neposredno škodo, ki jo je povzročila nesreča, ocenili na 1,1 milijarde EUR. Ta ocena temelji na rezultatih ocene potreb za okrevanje, ki je bila opravljena v sodelovanju z EU in mednarodnimi organizacijami takoj po nesreči. Ta znesek predstavlja 3,8 % BND Srbije in presega prag za uporabo Solidarnostnega sklada, ki za Srbijo v letu 2014 znaša 174,7 milijona EUR (tj. 0,6 % BND po podatkih iz leta 2012). Ker ocenjena skupna neposredna škoda presega prag, se nesreča opredeli kot „večja naravna nesreča“ v skladu s členom 2(2) Uredbe. Finančna pomoč se lahko uporabi samo za bistvene nujne operacije in operacije za okrevanje, kakor so opredeljene v členu 3 Uredbe.

(5) Kar zadeva učinek in posledice nesreče, srbski organi poročajo o obsežnih uničujočih poplavah, ki so jih spremljali hudourniki, erozija in zemeljski plazovi, zlasti na rekah Savi, Kolubari, Tamnavi, Jadar, Zapadni Moravi, Veliki Moravi, Mlavi in Pek, vključno z njihovimi pritoki. Poplave so najhuje prizadele okrožja Kolubara, Mačva, Moravički, Pomoravlje in del Beograda. Prizadete občine imajo približno 1,6 milijona prebivalcev; od tega jih je pomoč potrebovalo 180 000. Žrtev je bilo 60. Skoraj 32 000 oseb so iz poplavljenih območij rešile reševalne službe; od tega je bilo treba okoli 5 000 osebam zagotoviti začasno nastanitev. Uničenih je bilo 485 stanovanjskih enot, okoli 16 200 stanovanj in samostojnih stanovanjskih enot pa je bilo poškodovanih. Poplavljeni so bili odprti kopi na območjih Tamnava zahodno polje in Veliki Crljeni ter deli premogovniških kopov rudarskega bazena Kolubara. V teh rudnikih premoga se pridobiva premog za glavno elektrarno „Nikola Tesla A“ v Obrenovcu, ki proizvede približno 63 % električne energije v tej državi. V večini prizadetih občin je bila za do 10 dni prekinjena oskrba z vodo, ki ostaja delno onesnažena. Poleg tega so poplave poškodovale zdravstvene ustanove, šole ter cestno in železniško omrežje ter pustile hude posledice na okolju. Poplave so po ocenah povzročile gmotno škodo v višini 2,7 % BDP in samo v letu 2014 gospodarske izgube do 2 % BDP. Najbolj prizadeti gospodarski sektorji so energetika, rudarstvo in kmetijstvo, vendar so bili precej poškodovani tudi prometna infrastruktura (ceste, mostovi, železnice) ter številni objekti za zaščito pred poplavami in zaščito obrežij.

(6) Poleg uporabe vseh razpoložljivih nacionalnih služb, je Srbija dvostransko in večstransko zaprosila za mednarodno humanitarno pomoč in pomoč za civilno zaščito. Na strani EU so pomoč zagotovile Nemčija, Slovenija, Bolgarija, Avstrija, Češka, Francija, Danska, Romunija, Španija, Nizozemska in Poljska, pri čemer je pomoč koordiniral mehanizem Unije na področju civilne zaščite. Na pomoč so priskočile mednarodne ekipe za reševalne operacije v primeru poplav, prav tako pa so bile uporabljene črpalke velike zmogljivosti. Evropska komisija je prav tako dodelila 3 milijone EUR za humanitarno pomoč v Bosni in Hercegovini ter Srbiji, da bi zadovoljila najnujnejše potrebe najbolj ranljivega prebivalstva, ki ga je prizadela nesreča, in sicer je zagotovila hrano in neprehrambne izdelke, gotovino in bone, cevovode in sanitarno opremo.

(7) Stroške bistvenih nujnih operacij, ki so upravičene na podlagi člena 3(2) Uredbe, so srbski organi ocenili na 381,9 milijona EUR in so razčlenjeni po vrstah operacij. Največji delež stroškov nujnih operacij (več kot 202 milijona EUR) zadeva operacije za okrevanje na področju energije. Drugi največji delež stroškov zadeva prometni sektor, in sicer 106 milijonov EUR.

(8) V okviru instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) je bilo že prerazporejenih 30 milijonov EUR za podporo prizadevanjem za kratkoročno okrevanje. Do konca leta bo dodeljenih še dodatnih 50 milijonov EUR, da se še nadalje podpreta okrevanje in obnova po poplavah. Sredstva iz komponente čezmejnega sodelovanja v okviru instrumenta za predpristopno pomoč se bodo uporabila za podporo obmejnim območjem med Srbijo ter Bosno in Hercegovino, in sicer v skupnem znesku 4 milijone EUR. Poleg tega so se na mednarodni konferenci donatorjev 16. julija v Bruslju države, mednarodne organizacije in zasebni sektor zavezali k prispevkom v višini več kot 986 milijonov EUR za Srbijo, od tega 106,8 milijona v obliki nepovratnih sredstev in ostalo v obliki posojil. Za čezmejne dejavnosti je bilo obljubljenih več kot 41 milijonov EUR.

(9) Srbski organi niso navedli nobenega zavarovalnega kritja za upravičene stroške.

2.2 Hrvaška – poplave

(1) Vzhodni del Hrvaške so zajele enake vremenske razmere kot Srbijo in prav tako povzročile hudo škodo, čeprav v manjšem obsegu.

(2) Komisija je vlogo Hrvaške prejela 31. julija 2014, tj. v roku 12 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 17. maja 2014.

(3) Pri poplavah gre za naravno nesrečo, zato spadajo v področje uporabe Solidarnostnega sklada.

(4) Hrvaški organi so skupno neposredno škodo, ki jo je povzročila nesreča, ocenili na 297,6 milijona EUR. Ta znesek predstavlja 0,7 % BND Hrvaške in presega prag za uporabo Solidarnostnega sklada, ki za Hrvaško v letu 2014 znaša 254,2 milijona EUR (tj. 0,6 % BND po podatkih iz leta 2012). Ker ocenjena skupna neposredna škoda presega prag, se nesreča opredeli kot „večja naravna nesreča“ v skladu s členom 2(2) Uredbe. Finančna pomoč se lahko uporabi samo za bistvene nujne operacije in operacije za okrevanje, kakor so opredeljene v členu 3 Uredbe.

(5) Kar zadeva učinek in posledice nesreče, hrvaški organi poročajo, da so poplave prizadele pet okrožij v porečju Save na vzhodu države, in sicer Osijek-Baranja, Vukovar-Srijem, Brod-Posavina, Požega-Slavonija in Sisak-Moslavina. Vodostaj je mestoma presegel najvišjo zabeleženo raven v zgodovini in je bil opredeljen kot poplava, ki se zgodi enkrat na tisoč let. Poplave so povzročile precejšnjo gmotno škodo na stanovanjskih zgradbah, gospodarskih poslopjih, skupnih objektih in infrastrukturi, pa tudi na poljščinah in živini. Evakuirati je bilo treba več kot 26 000 oseb. Energetska omrežja so odpovedala, ceste in mostovi pa so bili hudo poškodovani in/ali zasuti pod zemeljskimi plazovi ali naplavljenim blatom. Okoli 2 700 stanovanjskih zgradb in več kot 4 000 kmetijskih poslopij je bilo poplavljenih, od tega so mnogi objekti utrpeli strukturne poškodbe.

(6) Stroške bistvenih nujnih operacij in operacij za okrevanje, ki so upravičene na podlagi člena 3(2) Uredbe, so hrvaški organi ocenili na 108,8 milijona EUR in so razčlenjeni po vrstah operacij. Največji delež stroškov nujnih operacij (več kot 38 milijonov EUR) zadeva obnovo prometne infrastrukture. Drugi največji delež stroškov zadeva reševalne službe, in sicer 24,7 milijona EUR.

(7) Prizadete regije spadajo v kategorijo manj razvitih regij v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (2014–2020). Hrvaški organi Komisiji niso sporočili, da nameravajo prerazporediti sredstva iz programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za Hrvaško v obnovitvene ukrepe. Iz mehanizma Unije na področju civilne zaščite je bila zagotovljena pomoč za insekticide za zatiranje komarjev.

(8) Kar zadeva izvajanje zakonodaje Unije za preprečevanje in obvladovanje tveganj nesreč v povezavi z naravo nesreče, je Hrvaška v postopku izvajanja Direktive 2007/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o oceni in obvladovanju poplavne ogroženosti (v nadaljnjem besedilu: direktiva o popravah)[13]. Opravljene so bile predhodne ocene poplavne ogroženosti. Karte poplavne nevarnosti in karte poplavne ogroženosti so bile dokončane za dve pilotni območji, v pripravi pa so karte za druga območja. V pripravljalni fazi so tudi načrti za obvladovanje poplavne ogroženosti, vendar ti še niso dokončani.

(9) Hrvaška na dan predložitve vloge ni bila v postopku za ugotavljanje kršitev v zvezi z zakonodajo Unije v povezavi z naravo nesreče.

(10) Hrvaški organi so navedli, da za upravičene stroške ni zavarovalnega kritja.

2.3 Bolgarija – poplave

(1) Mesec pozneje je močno deževje, ki je do štirikrat preseglo mesečne normalne vrednosti, prizadelo dele Bolgarije in povzročilo hude poplave in motnje.

(2) Komisija je vlogo Bolgarije prejela 25. avgusta 2014, tj. v roku 12 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 19. junija 2014. Bolgarski organi so 12. septembra 2014 predložili posodobljene informacije.

(3) Pri poplavah gre za naravno nesrečo, zato spadajo v področje uporabe Solidarnostnega sklada.

(4) Bolgarski organi so skupno neposredno škodo, ki jo je povzročila nesreča, ocenili na 311,3 milijona EUR. Ta znesek predstavlja 0,8 % BND Bolgarije in presega prag za uporabo Solidarnostnega sklada, ki za Bolgarijo v letu 2014 znaša 232,5 milijona EUR (tj. 0,6 % BND po podatkih iz leta 2012). Ker ocenjena skupna neposredna škoda presega prag, se nesreča opredeli kot „večja naravna nesreča“ v skladu s členom 2(2) Uredbe. Finančna pomoč se lahko uporabi samo za bistvene nujne operacije in operacije za okrevanje, kakor so opredeljene v členu 3 Uredbe.

(5) Kar zadeva učinek in posledice nesreče, bolgarski organi poročajo, da so zaradi izrednih vremenskih razmer od 19. junija 2014 številna mesta in vasi v Bolgariji prizadele poplave, zlasti v vzhodnih, severovzhodnih in osrednjih delih države. Največ škode so utrpele regije Varna, Dobrič, Gabrovo, Veliko Tarnovo, Burgas, Montana, Kjustendil, Plovdiv, Haskovo, Jambol in območje Sofije. V obalni občini Asparuhovo (Varna) sta močno deževje in plimski val porušila hiše in kmetije, poplavila zgradbe in ulice ter uničila avtomobile. Prekinjeno je bilo delovanje električnih in komunikacijskih omrežij po celi regiji. Nevihtne poplave, poplavljanje rek in zemeljski plazovi so povzročili žrtve in veliko škodo v regijah Severen tsentralen in Severoiztochen. Po poročanju je bilo petnajst žrtev, na tisoče jih je bilo neposredno prizadetih, na stotine pa jih je bilo treba evakuirati in jim zagotoviti začasno nastanitev. Poškodovani so bili javna infrastruktura in objekti na področju energije, vode in vodnih virov, telekomunikacij, prometa, zdravja, izobraževanja, reševalnih služb, kulturne dediščine in zavarovanih naravnih območij. Zaradi izdatnih naplavin prsti in odpadkov, preplavljanja kanalizacije in izlitij odpadnih voda so se na prizadetih območjih poslabšale življenjske razmere prebivalstva. Poplave so poleg tega povzročile zemeljske plazove in erozijo.

(6) Stroške bistvenih nujnih operacij in operacij za okrevanje, ki so upravičene na podlagi člena 3(2) Uredbe, so bolgarski organi ocenili na 285,4 milijona EUR in so razčlenjeni po vrstah operacij. Največji delež stroškov nujnih operacij (več kot 87 milijonov EUR) zadeva zagotovitev preventivne infrastrukture. Po ocenah bo za obnovo prometne infrastrukture potrebnih več kot 70 milijonov EUR.

(7) Prizadete regije spadajo v kategorijo manj razvitih regij v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (2014–2020). Bolgarski organi Komisiji niso sporočili, da nameravajo prerazporediti sredstva iz programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za Bolgarijo v obnovitvene ukrepe. Prav tako niso zaprosili za pomoč prek mehanizma Unije na področju civilne zaščite.

(8) Kar zadeva izvajanje zakonodaje Unije za preprečevanje in obvladovanje tveganj nesreč v povezavi z naravo nesreče, je Bolgarija leta 2010 v nacionalno pravo prenesla Direktivo 2007/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o oceni in obvladovanju poplavne ogroženosti (v nadaljnjem besedilu: direktiva o popravah), prav tako pa je bila opravljena predhodna ocena poplavne ogroženosti za vsa okrožja posameznih porečij, in sicer na podlagi metodologije za oceno poplavne ogroženosti in poplavne nevarnosti, ki jo je razvilo Ministrstvo za okolje in vodno gospodarstvo.

(9) Bolgarija na dan predložitve vloge ni bila v postopku za ugotavljanje kršitev v zvezi z zakonodajo Unije v povezavi z naravo nesreče.

(10) Bolgarski organi so navedli, da je za škodo v višini približno 2,3 milijona EUR v zdravstvenem sektorju zagotovljeno zavarovalno kritje. Ta znesek je bil odštet od upravičenih stroškov.

3. Financiranje

Ker je bila solidarnost osrednji razlog za ustanovitev sklada, Komisija meni, da bi morala biti pomoč iz sklada progresivna. To pomeni, da bi bilo treba v skladu z dosedanjo prakso za delež škode, ki presega prag (tj. 0,6 % BND oziroma 3 milijarde EUR v cenah iz leta 2002, pri čemer se upošteva nižji znesek), nameniti večjo intenzivnost pomoči kot za delež škode pod tem pragom. Stopnja, ki se je v preteklosti uporabljala za dodelitev sredstev za večje nesreče, znaša 2,5 % skupne neposredne škode pod pragom in 6 % za del škode nad njim. Metodologija za izračun pomoči iz Solidarnostnega sklada je bila določena v Letnem poročilu o Solidarnostnem skladu za obdobje 2002–2003, sprejela pa sta jo Svet in Evropski parlament.

Predlaga se, da se uporabijo enaki deleži in odobrijo naslednji zneski pomoči:

Nesreča || Neposredna škoda (v mio. EUR) || Prag za večje nesreče (v mio. EUR) || Skupni stroški upravičenih operacij (v mio. EUR) || 2,5 % neposredne škode do praga (V EUR) || 6 % neposredne škode nad pragom (V EUR) || Uporabljena zgornja meja || Skupni znesek predlagane pomoči (V EUR)

Srbija || 1 105,622 || 174,649 || 381,967 || 4 366 225 || 55 858 380 || ne || 60 224 605

Hrvaška || 297,629 || 254,229 || 108,799 || 6 355 725 || 2 604 000 || ne || 8 959 725

Bolgarija || 311,328 || 232,502 || 285,440 || 5 812 550 || 4 729 560 || ne || 10 542 110

SKUPAJ || || 79 726 440

To je drugi predlog sklepa o uporabi sredstev v letu 2014 in skupni znesek zgoraj predlagane pomoči je skladen z določbami iz uredbe o večletnem finančnem okviru, ki določajo najvišji skupni znesek v višini 530,6 milijona EUR (500 milijonov EUR v cenah iz leta 2011).

Zato se predlaga, da se Solidarnostni sklad uporabi v vseh zadevnih primerih in da se skupna sredstva za Hrvaško in Bolgarijo v višini 19 501 835 EUR vključijo v proračunski člen 13 06 01 proračuna za leto 2014, ustrezna sredstva za Srbijo v višini 60 224 605 EUR pa v proračunski člen 13 06 02 (namenjen državam pristopnicam), in sicer v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.

Ker je Solidarnostni sklad poseben instrument v skladu z opredelitvijo iz uredbe o večletnem finančnem okviru, bi bilo treba zadevna sredstva vključiti brez upoštevanja ustreznih zgornjih mej iz večletnega finančnega okvira.

4. Zbirna tabela po razdelkih večletnega finančnega okvira

Postavka || Proračun 2014 (vključno s SP št. 1 in PSP št. 2 do 6/2014) || Predlog spremembe proračuna št. 7/2014 || Proračun 2014 (vključno s SP št. 1 in PSP št. 2 do 7/2014)

OPO || OP || OPO || OP || OPO || OP

1. || Pametna in vključujoča rast || 63 986 340 779 || 66 374 487 058 || || || 63 986 340 779 || 66 374 487 058

Zgornja meja || 63 973 000 000 || || || || 63 973 000 000 ||

Razlika do zgornje meje || 75 989 221 || || || || 75 989 221 ||

1a || Konkurenčnost za rast in delovna mesta || 16 484 010 779 || 12 028 322 326 || || || 16 484 010 779 || 12 028 322 326

Zgornja meja || 16 560 000 000 || || || || 16 560 000 000 ||

Razlika do zgornje meje || 75 989 221 || || || || 75 989 221 ||

1b || Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija || 47 502 330 000 || 54 346 164 732 || || || 47 502 330 000 || 54 346 164 732

Zgornja meja || 47 413 000 000 || || || || 47 413 000 000 ||

Razlika do zgornje meje || –89 330 000 || || || || –89 330 000 ||

Instrument prilagodljivosti || 89 330 000 || || || || 89 330 000 ||

Razlika do zgornje meje || 0 || || || || 0 ||

2. || Trajnostna rast: naravni viri || 59 190 929 284 || 56 558 779 469 || || || 59 190 929 284 || 56 558 779 469

Zgornja meja || 59 303 000 000 || || || || 59 303 000 000 ||

Razlika do zgornje meje || 112 070 716 || || || || 112 070 716 ||

Od tega: Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) – odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 || || || 43 778 100 000 || 43 776 956 403

Posebna zgornja meja || 44 130 000 000 || || || || 44 130 000 000 ||

Neto prerazporeditve med EKJS in EKSRP || 351 900 000 || || || || 351 900 000 ||

Razlika do zgornje meje || || || || || ||

3. || Varnost in državljanstvo || 2 171 998 732 || 1 677 039 976 || || || 2 171 998 732 || 1 677 039 976

Zgornja meja || 2 179 000 000 || || || || 2 179 000 000 ||

Razlika do zgornje meje || 7 001 268 || || || || 7 001 268 ||

4. || Evropa v svetu || 8 325 000 000 || 6 842 004 256 || || || 8 325 000 000 || 6 842 004 256

Zgornja meja || 8 335 000 000 || || || || 8 335 000 000 ||

Razlika do zgornje meje || 10 000 000 || || || || 10 000 000 ||

5. || Uprava || 8 404 610 581 || 8 405 483 381 || || || 8 404 610 581 || 8 405 483 381

Zgornja meja || 8 721 000 000 || || || || 8 721 000 000 ||

Razlika do zgornje meje || 316 389 419 || || || || 316 389 419 ||

Od tega: upravni odhodki institucij || 6 797 485 938 || 6 798 358 738 || || || 6 797 485 938 || 6 798 358 738

Posebna zgornja meja || 7 056 000 000 || || || || 7 056 000 000 ||

Razlika do zgornje meje || 258 514 062 || || || || 258 514 062 ||

6. || Nadomestila || 28 600 000 || 28 600 000 || || || 28 600 000 || 28 600 000

Zgornja meja || 29 000 000 || || || || 29 000 000 ||

Razlika do zgornje meje || 400 000 || || || || 400 000 ||

Skupaj || 142 107 479 376 || 139 886 394 140 || || || 142 107 479 376 || 139 886 394 140

Zgornja meja || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 || || || 142 540 000 000 || 135 866 000 000

Instrument prilagodljivosti || 89 330 000 || || || || 89 330 000 ||

Varnostna rezerva || || 4 026 700 000 || || || || 4 026 700 000

Razlika do zgornje meje || 521 850 624 || 6 305 860 || || || 521 850 624 || 6 305 860

|| Posebni instrumenti || 503 179 528 || 403 149 428 || 79 726 440 || 79 726 440 || 582 905 968 || 482 875 868

Vse skupaj || 142 610 658 904 || 140 289 543 568 || 79 726 440 || 79 726 440 || 142 690 385 344 || 140 369 270 008

[1] UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

[2] UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

[3] UL L 51, 20.2.2014, str. 1.

[4] UL L 204, 11.7.2014, str. 1.

[5] COM(2014) 234, 15.4.2014.

[6] COM(2014) 329, 28.5.2014.

[7] COM(2014) 461, 9.7.2014.

[8] COM(2014) 641, 16.10.2014.

[9] COM(2014) 564, 8.9.2014.

[10] COM(2014) 649, 17.10.2014.

[11] UL L 311, 14.11.2002, str. 3.

[12] UL L 189, 27.6.2014, str. 143.

[13] UL L 288, 6.11.2007, str. 27.