EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 4.2.2021 COM(2021) 46 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ o dejavnostih mreže EURES v obdobju julij 2018–junij 2020











Predloženo na podlagi člena 33 Uredbe (EU) 2016/589



Kazalo Povzetek 1Uvod 1.1 Kaj je EURES? 1.1.1 Pravni okvir 1.1.2 Dejavnosti mreže EURES 1.1.3 Organizacija mreže EURES 1.2 Izvajanje mreže EURES 2Glavne dejavnosti mreže EURES: julij 2018–junij 2020 2.1 Dejavnosti v državah EURES 2.1.1 Splošne podporne storitve za delavce in delodajalce 2.1.2 Posebne podporne storitve 2.1.3 Viri in upravljanje 2.2 Horizontalne podporne dejavnosti Evropskega urada za usklajevanje (EUU) 2.2.1 Podpora usklajevanju in upravljanju 2.2.2 Upravljanje in razvoj portala EURES in povezane podpore IT 2.2.3 Usposabljanje in poklicni razvoj 2.2.4 Služba za pomoč

2.2.5 Mreženje, izmenjava dobrih praks in vzajemno učenje 2.2.6 Dejavnosti obveščanja in komuniciranja 2.2.7 Analiza geografske in poklicne mobilnosti 2.2.8 Oblikovanje ustrezne strukture za sodelovanje ter uravnoteženje ponudbe delovnih mest in povpraševanja po njih na področju vajeništev in pripravništev 2.2.9 Finančni viri 3Izvajanje Uredbe v državah EURES 3.1 Sestava mreže in organizacijske zadeve 3.1.1 Zahteve iz Uredbe 3.1.2 Izvajanje 3.1.3 Izzivi 3.2 Upravljanje in vzajemno delovanje z organizacijami zunaj mreže EURES 3.2.1 Zahteve iz Uredbe 3.2.2 Izvajanje 3.2.3 Izzivi 3.3 Širitev mreže 3.3.1 Zahteve iz Uredbe 3.3.2 Izvajanje 3.3.3 Izzivi 3.4 Izmenjave prostih delovnih mest in življenjepisov 3.4.1 Zahteve iz Uredbe

3.4.2 Izvajanje 3.4.3 Izzivi 3.5 Podporne storitve 3.5.1 Zahteve iz Uredbe 3.5.2 Izvajanje 3.5.3 Izzivi 3.6 Izmenjava informacij, priprava programov in merjenje uspešnosti 3.6.1 Zahteve iz Uredbe 3.6.2 Izvajanje 3.6.3 Izzivi 3.7 Obravnavani ukrepi iz prejšnjega obdobja poročanja 4Izvajanje Uredbe s strani Evropske komisije 4.1.1 Zahteve iz Uredbe 4.1.2 Izvajanje 4.1.3 Izzivi 4.1.4 Obravnavani ukrepi iz prejšnjega obdobja poročanja 5Sklepne ugotovitve in priporočila 5.1 Sklepne ugotovitve 5.2 Priporočila za države EURES 5.3 Ukrepi, ki jih morata sprejeti EUU in Evropska komisija

5.4 Ukrepi, ki jih mora sprejeti Evropski organ za delo Povzetek To poročilo o dejavnostih vsebuje pregled dejavnosti, ki jih je mreža EURES izvajala med julijem 2018 in junijem 2020, ter opis trenutnega stanja uporabe uredbe o EURES ((EU) 2016/589) junija 2020, kot določa člen 33 te uredbe. Mreža EURES, ki je bila vzpostavljena leta 1994, je mreža za sodelovanje med Evropsko komisijo, nacionalnimi javnimi službami za zaposlovanje (JSZ) ter drugimi člani in partnerji, kot so zasebne službe za zaposlovanje, socialni partnerji in univerze, v vseh državah EU, na Islandiji, v Lihtenštajnu, na Norveškem, v Švici in – v referenčnem obdobju tega poročila – v Združenem kraljestvu (v nadaljnjem besedilu: države EURES). Glavni cilj mreže EURES je spodbujanje pravične mobilnosti delovne sile znotraj EU. Sestavljajo jo nacionalni uradi za usklajevanje (NUU), ki jih imenuje vsaka država EURES, Evropski urad za usklajevanje (EUU), ki ga trenutno gosti Generalni direktorat Evropske komisije za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje (GD EMPL), ter dodatni člani in partnerji mreže EURES. Storitve mreže EURES se zagotavljajo prek človeške mreže EURES, ki jo sestavlja osebje mreže EURES v vseh državah EURES, in Evropskega portala za zaposlitveno mobilnost (v nadaljnjem besedilu: portal EURES), kjer je na voljo več orodij za spletne storitve. Na operativni ravni so bile glavne dejavnosti držav EURES v sedanjem referenčnem obdobju osredotočene na zagotavljanje podpornih storitev delodajalcem in delavcem, večinoma z zagotavljanjem informacij o vprašanjih mobilnosti delovne sile in dejavnostih zaposlovanja. Poleg tega so bile po vsej mreži zagotovljene posebne podporne storitve v zvezi z vajeništvi in pripravništvi, pomočjo po začetku zaposlitve in programi mobilnosti. Kar zadeva dejavnosti EUU, je ta še naprej zagotavljal horizontalne podporne storitve za zagotovitev delovanja mreže EURES, prizadeval pa si je tudi za razvoj in izboljšanje portala EURES in funkcionalnosti za interoperabilnost. Na regulativni ravni je bil na več področjih dosežen napredek pri izvajanju uredbe o EURES: ·Večina držav EURES ima vzpostavljen sistem za sprejem novih članov in partnerjev, da bi razširile svoje mreže, več novih članov in partnerjev pa je bilo že sprejetih. ·Vse države EURES razen ene samodejno prenašajo prosta delovna mesta, več kot polovica pa jih z nacionalne ravni na portal EURES prenaša tudi življenjepise. ·Uporabnost portala EURES je bila izboljšana in potekajo prizadevanja za izvajanje samodejnega povezovanja življenjepisov s prostimi delovnimi mesti na portalu EURES. ·Uporabljajo se predloge, ki omogočajo usklajeno načrtovanje in merjenje uspešnosti v celotni mreži EURES (sistem merjenja uspešnosti in cikel priprave programov). Kljub temu se je treba spopasti še z nekaterimi izzivi in ovirami. Širitev mreže s sprejemanjem novih članov in partnerjev poteka počasi. Zaradi neskladnosti z uredbo o EURES zamuja izvajanje rešitev za interoperabilnost. Zagotavljanje horizontalne podpore EUU državam EURES, vključno s spodbujanjem znamke EURES in koordinacijo mreže, je bistveno za delovanje mreže EURES, vendar bi bilo mogoče več pozornosti nameniti okrepitvi izmenjave informacij o mobilnosti delovne sile in usklajevanju ciklov priprave programov in spremljanja ter še olajšati zagotavljanje podpornih storitev za vajeništva in pripravništva. V prihodnje se za doseganje ciljev reforme mreže EURES in nadaljnje zagotavljanje pravične mobilnosti delovne sile znotraj EU državam EURES priporoča, da okrepijo svoja prizadevanja pri sprejemanju novih članov in partnerjev ter prilagajanju svojih notranjih mehanizmov upravljanja in usklajevanja, tako da bo upoštevana nova sestava mreže. Nadaljevanje njihovega dela za dokončno vzpostavitev samodejnega prenosa prostih delovnih mest in življenjepisov, kjer to še ni storjeno, ter dokončanje vzporejanja nacionalnih sistemov klasifikacije z evropsko klasifikacijo spretnosti, kvalifikacij in poklicev (ESCO), ki trenutno poteka, bi morala biti prednostna naloga, da se poveča uporabnost portala EURES. Pomembno je tudi, da mreža EURES v načrtovanje svojih dejavnosti še bolj vključi analizo gibanj na trgu dela in da preuči potrebo po ciljno usmerjenih dejavnostih glede na socialno-demografske spremembe. Te prednostne naloge bi bilo treba izvesti v zahtevnih okoliščinah izvajanja za mrežo EURES zaradi vpliva izbruha COVID-19 na mobilnost delovne sile znotraj EU in glede na prenos EUU na Evropski organ za delo (ELA), predviden za leto 2021. V zvezi s tem bi moral ELA dati prednost izvajanju akcijskega načrta za prenos, skupaj z zaposlitvijo usposobljenega osebja in dodelitvijo zadostnih sredstev. 1Uvod 1.1Kaj je EURES? Mreža EURES je mreža za sodelovanje med Evropsko komisijo, nacionalnimi javnimi službami za zaposlovanje (JSZ) ter drugimi člani in partnerji v vseh državah EU, na Islandiji, v Lihtenštajnu, na Norveškem, v Švici in Združenem kraljestvu (v nadaljnjem besedilu: države EURES). Mreža EURES lajša prosto gibanje delavcev s tem, da delavcem in delodajalcem zagotavlja informacije in storitve podpore pri zaposlovanju ter krepi sodelovanje in izmenjavo informacij med organizacijami, ki so njene članice. 1.1.1Pravni okvir Mrežo EURES je leta 1994 vzpostavila Evropska komisija, zajeta pa je bila v Uredbi Sveta (EGS) št. 2434/92 z dne 27. julija 1992 o spremembah dela II Uredbe (EGS) št. 1612/68 o prostem gibanju delavcev v Skupnosti. V obdobju 2011–2016 je mreža EURES prestala dolgotrajen proces reform v zvezi s sestavo, upravljanjem in orodji, da bi se upoštevali spremembe vzorcev mobilnosti in nastajajoča gibanja na tem področju. Ta proces je dosegel vrh z začetkom veljavnosti nove uredbe o EURES ((EU) 2016/589), katere cilj je bil ustvariti večjo in močnejšo mrežo evropskih služb za zaposlovanje, javnih in zasebnih, da bi se omogočila učinkovitejša čezmejna izmenjava informacij o trgu dela v podporo posredovanju zaposlitev po vsem območju EU/EGP. Glavne spremembe, uvedene z novo uredbo o EURES, v primerjavi s prejšnjo pravno podlago so povezane z večjo preglednostjo ob povečanju števila delovnih mest, ki se oglašujejo na portalu EURES, vključno z vajeništvi in pripravništvi, za katera se sklene delovno razmerje, izboljšanim spletnim povezovanjem prostih delovnih mest in življenjepisov, zagotavljanjem minimalnega dogovorjenega paketa storitev za iskalce zaposlitve in delodajalce ter širitvijo mreže. Uredba je podprta s šestimi izvedbenimi sklepi, ki zagotavljajo enotno izvajanje v vseh državah EURES. Dva od izvedbenih sklepov, in sicer (EU) 2018/1020 z dne 18. julija 2018 in (EU) 2018/1021 z dne 18. julija 2018, sta bila sprejeta v referenčnem obdobju. 1.1.2Dejavnosti mreže EURES Mreža EURES je bistven del podporne strukture trga dela, ki jo je EU razvila v preteklih desetletjih, da bi izboljšala svojo socialno in gospodarsko uspešnost. Storitve mreže EURES se zagotavljajo po dveh dopolnjujočih se poteh – prek človeške mreže EURES, ki jo sestavlja osebje iz celotne mreže EURES, in Evropskega portala za zaposlitveno mobilnost (portal EURES), kjer je na voljo več spletnih orodij. Storitve EURES za iskalce zaposlitve in delodajalce ·Pomoč iskalcem zaposlitve pri iskanju zaposlitev in delodajalcem pri iskanju kandidatov po vsej Evropi; ·povezovanje prostih delovnih mest z življenjepisi na portalu EURES; ·informacije, usmeritve in druge storitve podpore delovni mobilnosti za delavce in delodajalce; ·pomoč po začetku zaposlitve; ·dostop do informacij o življenjskih razmerah in delovnih pogojih, kot so obdavčitve, pokojnine, zdravstveno zavarovanje in socialna varnost v državah EURES; ·posebne podporne storitve za obmejne delavce in delodajalce v čezmejnih regijah; ·podpora posebnim skupinam v okviru ciljno usmerjenih programov mobilnosti, povezanih z mrežo EURES; ·podpora dinamičnim zaposlitvenim dogodkom prek platforme European Online Job Days (Evropski dnevi zaposlovanja, EOJD). 1.1.3Organizacija mreže EURES V skladu s členom 7 uredbe o EURES mrežo EURES sestavljajo: ·nacionalni uradi za usklajevanje (NUU), ki jih imenujejo države EURES in so na splošno povezani z njihovimi javnimi službami za zaposlovanje (JSZ) ali njihovim ministrstvom za delo; ·Evropski urad za usklajevanje (EUU), ki ga gosti Generalni direktorat Evropske komisije za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje (GD EMPL) in ki zagotavlja horizontalno podporo NUU. V skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2019/1149 bo odgovornost za gostovanje EUU prenesena z GD EMPL na Evropski organ za delo (ELA);

·drugi člani in partnerji mreže EURES, ki so v skladu s členom 12 uredbe o EURES organizacije, ki izvajajo operativne dejavnosti v okviru mreže EURES, kot so zasebne službe za zaposlovanje, socialni partnerji in univerze. NUU in EUU skupaj sestavljajo evropsko skupino za usklajevanje mreže EURES, ki ima usklajevalno vlogo v zvezi z dejavnostmi in delovanjem mreže (člen 14 uredbe o EURES). Kot je navedeno v členu 11 uredbe o EURES, morajo člani in partnerji mreže EURES opraviti sprejemni postopek, preden postanejo akreditirani člani ali partnerji mreže EURES. V mreži EURES morajo člani izvajati vse naslednje naloge, partnerji pa vsaj eno od njih: ·prispevati k naboru prostih delovnih mest s posredovanjem podatkov portalu EURES in platformi IT; ·prispevati k naboru profilov iskalcev zaposlitve s posredovanjem podatkov portalu EURES in platformi IT; ·neposredno zagotavljati podporne storitve iskalcem zaposlitve in delodajalcem. 1.2Izvajanje mreže EURES V skladu s členoma 33 in 35 uredbe o EURES mora Komisija v letih 2018 in 2020 pripraviti poročila o dejavnostih mreže, v letu 2021 pa predložiti naknadno oceno. Prvo poročilo o dejavnostih mreže EURES je zajemalo obdobje od januarja 2016 do junija 2018 in je bilo objavljeno 2. aprila 2019, v njem pa je bilo ugotovljeno, da je bilo na regulativni ravni izvajanje uredbe o EURES končano na večini področij, in sicer: ·imenovani so bili NUU; ·JSZ so bile imenovane kot članice nacionalnih mrež EURES; ·dosežen je bil napredek pri vzpostavitvi sistemov za sprejem članov in partnerjev; ·nameščena so bila nova orodja za spremljanje in merjenje uspešnosti; ·dosežen je bil napredek pri pregledni izmenjavi prostih delovnih mest in življenjepisov med nacionalnimi podatkovnimi zbirkami in portalom EURES. Opredeljena so bila področja za nadaljnji razvoj, ki vključujejo širitev mreže s sprejemom novih članov in partnerjev, izvajanje izmenjave življenjepisov in prostih delovnih mest z vsemi državami EURES ter uvedbo evropske klasifikacije spretnosti, kvalifikacij in poklicev (ESCO). To drugo poročilo o dejavnostih mreže EURES zajema obdobje od julija 2018 do junija 2020 (v nadaljnjem besedilu: referenčno obdobje). 2Glavne dejavnosti mreže EURES: julij 2018–junij 2020 2.1Dejavnosti v državah EURES 2.1.1Splošne podporne storitve za delavce in delodajalce Vse države EURES so zagotavljale podporne storitve delavcem in delodajalcem. Dejavnosti so bile še naprej v glavnem osredotočene na delavce in iskalce zaposlitve, čeprav je bilo ugotovljeno povečanje števila storitev, zagotovljenih delodajalcem. Glavne vrste dejavnosti so vključevale zagotavljanje informacij, usmerjanje in svetovanje, organiziranje zaposlitvenih dogodkov na kraju samem in na spletu ter zagotavljanje podpore pri neposrednem povezovanju ponudbe delovnih mest in povpraševanja po njih ter posredovanju zaposlitev. V nekaterih primerih so države EURES dejavnosti načrtovale na podlagi sektorskega pristopa, druge pa so se osredotočale na izhodno in vhodno mobilnost. Nekatere države EURES so sprejele splošen pristop k trgu dela. 2.1.1.1Dejavnosti povezovanja ponudbe delovnih mest in povpraševanja po njih ter posredovanja zaposlitev

Med julijem 2018 in junijem 2020 je osebje mreže EURES obravnavalo 432 503 prijav za zaposlitev (vključno z življenjepisi) in 1 662 468 prostih delovnih mest. Glavna pozornost je bila namenjena iskalcem zaposlitve in delodajalcem iz države njihove nacionalne mreže EURES, medtem ko je bilo le 37 % prijav za zaposlitev in 9 % prostih delovnih mest iz drugih držav EURES. Poleg tega je bilo v istem obdobju po vsej mreži organiziranih 18 397 dogodkov, od katerih je bilo 69 % informativnih dogodkov, 12 % zaposlitvenih dogodkov, preostalih 19 % pa je združevalo zaposlitvene in informativne dejavnosti. Med julijem 2018 in junijem 2020 se je prek samopostrežne storitve na portalu EURES registriralo 419 745 iskalcev zaposlitve in 15 834 delodajalcev. Če se združijo rezultati sistema merjenja uspešnosti mreže EURES in ocene na podlagi raziskave o zadovoljstvu strank, je mreža EURES prek portala EURES ali nacionalnih mrež EURES olajšala vsaj 84 580 posredovanj zaposlitev leta 2018 in 83 360 leta 2019. 2.1.1.2Informacije in usmeritve Primeri informativnih in usmerjevalnih dejavnosti za iskalce zaposlitve in delodajalce, ki jih zagotavlja osebje mreže EURES, so individualno svetovanje, podpora pri pripravi opisov prostih delovnih mest in organizacija delavnic. Skupaj je bilo med julijem 2018 in junijem 2020 sporočenih 5 924 376 posameznih stikov z delavci in 403 244 z delodajalci. Kar zadeva obravnavane teme, je bilo približno 43 % stikov z delavci osredotočenih na posredovanje zaposlitev, 32 % pa na življenjske razmere in delovne pogoje. Kar zadeva glavne teme, obravnavane z delodajalci, je bilo posredovanj zaposlitev približno 40 %, sledile pa so jim splošne informacije o mreži EURES s približno 39-odstotnim deležem. Ustrezne informacije so dostopne tudi prek portala EURES, pri čemer države EURES redno posodabljajo splošne informacije o svojih trgih dela ter življenjskih razmerah in delovnih pogojih (npr. upravni postopki, sistem socialne varnosti, davčna vprašanja, pogodbe o zaposlitvi, običajne metode iskanja zaposlitve). Informacije so na voljo v 26 jezikih. Poleg tega ima 16 držav EURES lastno nacionalno spletišče EURES, kjer lahko iskalci zaposlitve in delodajalci med drugim najdejo informacije o mobilnosti delovne sile, pregled storitev mreže EURES in povezavo do portala EURES. 2.1.2Posebne podporne storitve Podporne storitve in programi, namenjeni posebnim skupinam, so bili tudi v središču dejavnosti, ki so jih izvajale države EURES. 2.1.2.1Podpora v čezmejnih regijah Člani in partnerji mreže EURES zagotavljajo informacije ter storitve posredovanja zaposlitev in zaposlovanja, ki so prilagojene posebnim zahtevam in okoliščinam obmejnih delavcev in delodajalcev v čezmejnih regijah. Te dejavnosti so se izvajale s formalnimi čezmejnimi partnerstvi EURES, financiranimi v okviru osi EURES Programa Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) 2014–2020, in z vzpostavitvijo sporazumov o sodelovanju s sosednjimi državami EURES ali drugimi organizacijami zunaj mreže EURES . V letu 2018 je podporo v obliki nepovratnih sredstev programa EaSI iz prejšnjega leta prejelo devet čezmejnih partnerstev, v letu 2019 pa 11 čezmejnih partnerstev. Poleg tega je bilo leta 2019 osem čezmejnih partnerstev izbranih, da prejmejo nepovratna sredstva programa EaSI za leti 2020 in 2021. Čezmejna partnerstva mreže EURES so poročala o 195 060 posameznih stikih z delavci v letu 2019 in 18 182 posameznih stikih s strankami na temo iskanja zaposlitve v letu 2018. V letih 2018 in 2019 je skupaj 5 408 čezmejnih iskalcev zaposlitve našlo zaposlitev s pomočjo čezmejnega partnerstva. Te številke kažejo, da so bile dejavnosti čezmejnih partnerstev večinoma osredotočene na zagotavljanje večjezičnih informacij, pogosto v okviru fizičnih enotnih kontaktnih točk. Zagotovljene informacije večinoma zajemajo usmerjanje napotenih delavcev in obmejnih delavcev, na primer na področju sistemov socialnega varstva, priznavanja kvalifikacij v tujini in obdavčitve. V zvezi s podpornimi storitvami, zagotovljenimi v čezmejnih regijah zunaj okvira formalnih čezmejnih partnerstev, države EURES v svojih poročilih o dejavnostih pogosto poročajo o drugih ureditvah čezmejnega sodelovanja, večinoma namenjenih zagotavljanju informacij in lažji organizaciji zaposlitvenih dogodkov na čezmejnih območjih. 2.1.2.2Pomoč po začetku zaposlitve Cilj pomoči po začetku zaposlitve je zagotoviti najboljšo možno vključitev mobilnih delavcev na njihova nova delovna mesta. Države EURES so se še naprej osredotočale na zagotavljanje informacij delavcem in delodajalcem pred podpisom pogodbe o zaposlitvi, poleg tega sta približno dve tretjini organizirali tudi dejavnosti po začetku zaposlitve (21 držav EURES je na primer poročalo o organizaciji dejavnosti po zaposlitvi v letu 2019). Večina dejavnosti je vključevala zagotavljanje informacij in usmeritev glede davčnih vprašanj in vprašanj socialne varnosti, nekatere države EURES pa ponujajo podporne storitve tudi družinam zaposlenega in/ali zagotavljajo jezikovne tečaje. 2.1.2.3Podpora mladim – vajeništva in pripravništva Dejavnosti, povezane z vajeništvi in pripravništvi, za katera se sklene delovno razmerje, so bile omejene in so se po državah EURES izvajale neenakomerno, večinoma odvisno od nacionalne vloge JSZ pri zagotavljanju storitev na področju vajeništva in pripravništva. V večini primerov je bila podpora povezana s spodbujanjem ciljno usmerjenih programov mobilnosti, opisanih v naslednjem odstavku, ali drugih evropskih programov in pobud, namenjenih zaposlovanju mladih (npr. Erasmus+, jamstvo za mlade, Eurodyssey – Skupščina evropskih regij). Nekatere države EURES so zagotovile tudi delavnice in informativne dejavnosti za mlade. Vendar so bile dejavnosti mreže EURES pogosto omejene zaradi pomanjkanja kompetenc JSZ na tem področju. Poleg storitev, ki jih v nekaterih državah zagotavlja osebje mreže EURES, se vajeništva in pripravništva izmenjujejo na portalu EURES, pri čemer je bilo julija 2020 na voljo 11 447 ponudb za vajeništvo in 1 483 ponudb za pripravništvo. 2.1.2.4Ciljno usmerjeni programi mobilnosti, povezani z mrežo EURES Mreža EURES si prizadeva tudi posredovati zaposlitve za določene skupine iskalcev zaposlitve in pomagati zapolniti prosta delovna mesta v določenih sektorjih s težavami pri pridobivanju delavcev. Za ta namen lahko dejavnosti mreže EURES dopolnjujejo ciljno usmerjene programe mobilnosti, financirane v okviru Programa EU za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI), ali so vanje vključene. Preglednica v nadaljevanju vsebuje pregled glavnih značilnosti treh ciljno usmerjenih programov mobilnosti, ki so se izvajali v obdobju od julija 2018 do junija 2020, vključno z njihovimi ciljnimi populacijami, dejavno sodelujočimi državami in glavnimi kazalniki uspešnosti. Pregled programov mobilnosti, povezanih z mrežo EURES in namenjenih točno določenim starostnim skupinam Trajanje Ciljna skupina Države EURES Kazalniki uspešnosti Financiranje EaSI Tvoja prva zaposlitev EURES Februar 2015 – še poteka Iskalci zaposlitve, stari 18–35 let/podjetja s potrebami po spretnostih Vodilne službe za zaposlovanje: DE, FR, IT, SE Partnerji v: BG, HR, CY, PT, RO, SI, ES, DK, FI, IE, NL, FI, SK Julij 2018–junij 2020 Registrirani iskalci zaposlitve: 13 977 Registrirani delodajalci: 3 551 Registrirana prosta delovna mesta: 3 477 Posredovane zaposlitve: 4 062 December 2018–december 2020 Predvideni proračun: 11 200 000 EUR Dodeljeni proračun: 14 851 070 EUR Reactivate November 2016 – še poteka Iskalci zaposlitve, stari 35 let ali več/delodajalci, ki potrebujejo kvalificirano delovno silo Vodilne službe za zaposlovanje v: FR, SE, PL, DE, IT Partnerji v: EL, ES, NL, MT Oktober 2018–junij 2020 Registrirani iskalci zaposlitve: 5 216 Registrirani delodajalci: 708 Registrirana prosta delovna mesta: 3 940 Posredovane zaposlitve: 852 December 2018–december 2020 Predvideni proračun: 5 000 000 EUR Dodeljeni proračun: 4 852 994 EUR Ciljno usmerjeni program mobilnosti EURES Januar 2020 – še poteka Iskalci zaposlitve, starejši od 18 let Vodilne službe za zaposlovanje: DE, SE Partnerji v: RO, FI, EE, IE, SE, PT, DK, ES, NL, SL, DE, SK Začetek januarja 2020 Registrirani iskalci zaposlitve: še poteka Registrirani delodajalci: še poteka Registrirana prosta delovna mesta: še poteka Posredovane zaposlitve: še poteka Januar 2020–december 2021 Predvideni proračun: 9 000 000 EUR Dodeljeni proračun: 8 860 242 EUR

Prek programov Tvoja prva zaposlitev EURES in Reactivate je bila večina posredovanj zaposlitev izvedena v sektorjih zdravja ljudi in socialnega dela, obveščanja in komuniciranja, izobraževanja ter prevoza in skladiščenja. Najvišje uvrščene države pošiljateljice so bile Španija, Italija in Francija. Najvišje uvrščene države sprejemnice so bile Nemčija in Združeno kraljestvo v obeh programih ter Irska v programu Tvoja prva zaposlitev EURES in Bolgarija v programu Reactivate. Leta 2019 je bil vzpostavljen nov program, imenovan EURES Targeted Mobility Scheme (TMS) (Ciljno usmerjeni program mobilnosti EURES), ki zagotavlja neprekinjenost izvajanja in nadaljnji razvoj obeh prej vzpostavljenih programov, in sicer Tvoja prva zaposlitev EURES in Reactivate. Ciljno usmerjeni program mobilnosti EURES zajema ciljni skupini obeh programov, kot vodilni državi pa ga izvajata Švedska in Nemčija. Njegovo izvajanje zamuja zaradi pandemije COVID-19. 2.1.3Viri in upravljanje 2.1.3.1Človeški viri Osebje mreže EURES vključuje svetovalce, ki za EURES delajo v nacionalnih ali regionalnih JSZ in v drugih organizacijah članicah ali partnericah mreže EURES. Mreža EURES je imela leta 2018 2 568 članov osebja EURES (1 255 zaposlenih v ekvivalentu polnega delovnega časa (EPDČ)), leta 2019 pa 2 642 članov osebja EURES (1 232 EPDČ). Razporeditev EPDČ po državah je različna in odraža različne velikosti trga dela, od dveh EPDČ na Malti in v Luksemburgu do 20 EPDČ v Bolgariji, 33 na Češkem, 89 v Franciji in 156 v Nemčiji. 2.1.3.2Finančni viri Financiranje mreže EURES na nacionalni ravni se je spremenilo med procesom reforme mreže EURES in z začetkom veljavnosti uredbe o EURES. Pred letom 2014 se je delovanje mreže EURES financiralo z letnimi nepovratnimi sredstvi, ki so izhajala iz ločene vrstice proračuna EU, od leta 2015 pa so države EURES odgovorne za zagotovitev lastnega proračuna za dejavnosti mreže EURES. V tem okviru finančna sredstva, ki jih uporabljajo države EURES, večinoma prihajajo iz dveh virov: Evropskega socialnega sklada (ESS) in nacionalnih proračunov. Sestava proračuna in njegova višina se med državami EURES razlikujeta, saj nekatere države uporabljajo samo nacionalna sredstva, druge pa sredstva iz obeh virov. Rezultati raziskave med NUU o uporabi ESS za dejavnosti mreže EURES kažejo, da je bilo v programskem obdobju 2014–2020 danih na voljo približno 58 000 000 EUR. Poleg tega lahko države EURES zaprosijo za finančna sredstva, ki so v okviru osi EURES Programa Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) na voljo za financiranje dejavnosti, ki se izvajajo v okviru ciljno usmerjenih programov mobilnosti, in v nekaterih primerih za kritje dodatnih stroškov. Nazadnje, omejeno število držav EURES je razpoložljiva sredstva dopolnilo z dodatnimi viri, kot so posebni proračuni organizacij članic in partneric. 2.1.3.3Infrastruktura informacijske tehnologije Države EURES so poleg standardne opreme IT zagotovile dostop za osebje EURES do zadevne programske opreme, vključno z orodji za spletne seminarje in spletne konference. Poleg tega je večina držav EURES zagotovila digitalne storitve, kot so spletni informativni sestanki in svetovanje prek aplikacije Skype ali drugih orodij za klepet. Primeri nadaljnjih dejavnosti za izboljšanje zagotavljanja spletnih storitev vključujejo razvoj nacionalnih spletišč EURES (npr. v Bolgariji) in uvedbo spletnih priročnikov v podporo zagotavljanju storitev (npr. na Danskem). Kar zadeva vprašanja interoperabilnosti, so si države EURES še naprej prizadevale za prilagoditev svoje infrastrukture IT za prenos prostih delovnih mest in življenjepisov na portal EURES. V nekaterih državah EURES so bile potrebne nadaljnje spremembe infrastrukture IT za širitev mreže ter uskladitev infrastruktur IT novih članov in partnerjev mreže EURES (npr. na Madžarskem in Poljskem). 2.1.3.4Upravljanje in sodelovanje deležnikov Kar zadeva notranje upravljanje, so bile dejavnosti mreže EURES osredotočene na oblikovanje in izvajanje sistema uradnega sprejema novih članov in partnerjev mreže EURES ter posledično širitev mreže EURES (npr. objava razpisov, pregled prijav, uvajanje novih članov in partnerjev mreže EURES). Nekatere države EURES so uvedle tudi spremembe organizacijske ureditve zaradi sprejema novih članov in partnerjev (npr. premik vloge NUU k strateškim vprašanjem, organizacijska ločitev NUU od JSZ za zagotovitev nevtralnosti). Poleg tega je velika večina držav EURES izvajala dejavnosti za izboljšanje organizacije in zagotovitev učinkovitosti upravljanja svojih nacionalnih mrež EURES. To je vključevalo krepitev sodelovanja z novimi člani in partnerji mreže EURES prek delovnih skupin, mesečnih poročil in sestankov ekipe nacionalne mreže EURES. Velika večina držav EURES je okrepila sodelovanje z najrazličnejšimi deležniki na lokalni, regionalni, nacionalni in čezmejni ravni. Ti vključujejo socialne partnerje, druge evropske mreže, službe za karierno orientacijo, gospodarske zbornice, organe, pristojne za socialno varnost in obdavčitev, izobraževalne ustanove, univerze ali poklicna združenja. 2.1.3.5Komuniciranje v državah EURES Dejavnosti komuniciranja držav EURES so bile večinoma namenjene ozaveščanju in izboljšanju poznavanja storitev mreže EURES za pridobitev novih strank, in sicer iskalcev zaposlitve in delodajalcev. Med izvedenimi dejavnostmi komuniciranja so bile splošne informativne kampanje ali tiste, namenjene specifičnim skupinam ali sektorjem. Primeri vključujejo informativne dogodke za delodajalce in socialne partnerje v Bolgariji ter kampanjo za ozaveščanje na Irskem. Poleg tega se je v obdobju 2018–2020 zgodil večji premik k uporabi kanalov družbenih medijev, saj ima večina držav EURES odprt račun na Facebooku, LinkedInu in/ali Twitterju: Doseg/prikazi objav držav EURES na kanalih družbenih medijev Kanal družbenih medijev 2. polletje, 2018 1. polletje, 2019 2. polletje, 2019 1. polletje, 2020 Skupaj Facebook 1 933 419 2 199 555 4 892 949 1 750 944 10 776 867 Twitter 1 059 658 314 606 950 702 766 335 3 091 301 LinkedIn 163 111 329 400 847 239 1 537 762 2 877 512 Druga sredstva komuniciranja so vključevala tiskano promocijsko gradivo, kot so publikacije, letaki in „roll-up“ stojala, ter tudi uporabo video izjav (npr. na Portugalskem in Danskem), radia in televizije (npr. v Španiji in na Slovaškem).

2.1.3.6Spremljanje in ocenjevanje dejavnosti Z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2018/170 so bile uvedene specifikacije za poenoten pristop k zbiranju in analizi podatkov, kar pripomore k spremljanju uspešnosti mreže EURES. Sistem merjenja uspešnosti mreže EURES je bil uveden leta 2018 in od takrat NUU vsakih šest mesecev zagotavljajo podatke o petih osrednjih in 11 mrežnih kazalnikih. Za ta namen je bil osrednji poudarek dejavnosti v referenčnem obdobju na spremembah nacionalnih sistemov poročanja in spremljanja. NUU so poročali, da so bili uvedeni delovni tokovi in nove strukture za vzpostavitev poenotenega sistema priprave programov in spremljanja na nacionalni ravni ter lažje zbiranje podatkov znotraj vseh članov in partnerjev mreže EURES. Podatki za spremljanje se na primer v Italiji zbirajo s spletno raziskavo. Na Poljskem je bil uveden enoten sistem spremljanja (podatkovna zbirka za elektronsko spremljanje za zbiranje podatkov) in države, kot sta Španija in Norveška, so razvile spletne rešitve v oblaku za zbiranje podatkov na nacionalni ravni. V več državah se podatki zbirajo ročno. Poleg tega so bili za osebje mreže EURES v več državah EURES in na ravni EU organizirani dogodki za usposabljanje in delavnice v zvezi s sistemom merjenja uspešnosti. Poleg sistema merjenja uspešnosti je cikel priprave programov glavno orodje za spremljanje letnih dejavnosti držav EURES. Z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2017/1256 so bile uvedene ureditve in predloge za uporabo v ciklu priprave programov. V tem okviru vsak NUU poroča o učinkih in rezultatih svoje nacionalne mreže EURES v letnem nacionalnem poročilu o dejavnostih na podlagi ciljev, določenih v njegovem nacionalnem delovnem programu. 2.2Horizontalne podporne dejavnosti Evropskega urada za usklajevanje (EUU) 2.2.1Podpora usklajevanju in upravljanju Da bi se zagotovilo plodno sodelovanje v mreži EURES, EUU organizira delo evropske skupine za usklajevanje, ki se sestaja redno in ad hoc, da bi razpravljala o trenutnem stanju, predstavila najnovejši razvoj dogodkov ter izmenjala informacije in dobre prakse. Od julija 2018 do julija 2020 je imela evropska skupina za usklajevanje deset sestankov. Poleg tega EUU zagotavlja podporo NUU tako, da nadzoruje in lajša različne faze cikla priprave programov ter usklajuje načrtovanje NUU z individualnim zagotavljanjem pripomb in poročanja o njihovih programih. 2.2.2Upravljanje in razvoj portala EURES in povezane podpore IT EUU upravlja portal EURES ter državam EURES zagotavlja s tem povezano podporo IT in smernice za povečanje interoperabilnosti. V referenčnem obdobju je EUU še naprej zagotavljal te storitve. Zlasti so bili med drugim razviti in državam EURES zagotovljeni podporno gradivo ter tehnični standardi in formati za lažje vzporejanje njihovih nacionalnih, regionalnih in sektorskih klasifikacij z evropsko klasifikacijo (vzporejanje z ESCO). Tako vzporejanje je osnovni pogoj za uvedbo funkcije samodejnega povezovanja na portalu EURES. Zagotovljena podpora je vključevala na primer zagotovitev spletne platforme za vzporejanje z ESCO, izvedbeni priročnik ESCO in posebna usposabljanja. Več držav EURES je za izpolnitev te zahteve zaprosilo za finančno podporo. Poleg tega je EUU še naprej uvajal spremembe portala EURES, kot so izboljšave njegove funkcije filtriranja, da bi postal še bolj uporabniku prijazen. V tem okviru je bila na začetku leta 2020 uvedena zadnja posodobljena različica, EURES Portal 4.4, ki zajema preoblikovanje portala z novo zasnovo domače strani, uskladitev s Splošno uredbo o varstvu podatkov, spremembe trajanja samopostrežnega življenjepisa, omejen dostop za državljane tretjih držav brez delovnega dovoljenja in izboljšavo za poizvedbe, ki jih pošlje osebje mreže EURES. Poleg tega je EUU uvedel anketo o zadovoljstvu strank, da bi preučil, kako uporabniki dojemajo portal. Več kot 70 % delodajalcev je bilo zadovoljnih ali zelo zadovoljnih s portalom EURES. Kar zadeva iskalce zaposlitve in delavce, je bilo približno 95 % anketirancev zadovoljnih ali zelo zadovoljnih s portalom in 8 % jih je poročalo, da so z uporabo portala EURES našli zaposlitev. EUU je vzpostavil več ukrepov za povečanje sinergij med portalom EURES in novouvedenim portalom Europass. Uporabniki Europassa, ki iščejo zaposlitev, lahko zdaj poiščejo delovna mesta v mreži EURES in dobijo predloge za zanimiva delovna mesta, ki ustrezajo njihovemu profilu. Iskanje in povezovanje izvaja portal EURES, rezultati pa so neposredno vidni na portalu Europass. Poleg tega lahko uporabniki z usmerjanjem do različnih storitev mreže EURES in Europassa na obeh portalih lažje najdejo storitev, ki jo potrebujejo. Interoperabilnost uporabniških profilov med portaloma EURES in Europass registriranim uporabnikom enega portala omogoča, da svoj življenjepis zdaj izvozijo na drugi portal. Še en pomemben element dejavnosti EUU v zvezi s tem je bila organizacija delovne skupine za interoperabilnost, da bi se olajšalo izvajanje členov 17 in 18 uredbe o EURES ter podprla izmenjava informacij. Delo delovne skupine za interoperabilnost zajema dve področji: prvo se nanaša na vse funkcionalne zahteve in ukrepe za zbiranje življenjepisov in prostih delovnih mest, njihov prenos in potrditev; drugo se nanaša na aplikacije, ki omogočajo iskanje in povezovanje podatkov. Delovna skupina se je v referenčnem obdobju sestala petkrat. 2.2.3Usposabljanje in poklicni razvoj Namen programa mreže EURES za usposabljanje je osebju mreže EURES nuditi podporo in pomoč pri izvajanju storitev mreže EURES. Vključuje predhodno usposabljanje (ki ga organizirajo NUU na podlagi okvirnih smernic, orodij in službe za pomoč, ki jih zagotavlja EUU) in skupni program usposabljanja mreže EURES, za vodenje katerega je odgovoren EUU. Na evropski ravni je mogoče razlikovati med tremi vrstami usposabljanja o mreži EURES: usposabljanjem v učilnici, virtualnim usposabljanjem (v živo prek spleta in e-učenje) ter usposabljanjem na zahtevo. EUU je še naprej zagotavljal skupni program usposabljanja mreže EURES ter poklicni razvoj za osebje članov in partnerjev mreže EURES. Dejavnosti usposabljanja so temeljile na programu usposabljanja o mreži EURES, ki je vključeval fazo konsolidacije, temu pa je sledila Akademija EURES, uvedena leta 2016. Natančneje, EUU je od julija 2018 do decembra 2019 zagotovil 73 usposabljanj, ki se jih je udeležilo 2 999 članov osebja EURES. 2.2.4Služba za pomoč EUU je še naprej zagotavljal funkcijo službe za pomoč vsem uporabnikom portala EURES in njegovih storitev (tj. iskalcem zaposlitve, delodajalcem, osebju članov in partnerjev mreže EURES, NUU in obiskovalcem). Ta storitev vključuje odgovarjanje na vse poizvedbe v zvezi s storitvami na portalu EURES, vključno z oddelkom ekstraneta, in storitvami platforme European Job Days. Poizvedbe je mogoče posredovati prek spletnega obrazca portala, brezplačne telefonske številke, spletnega klepeta ali Skypa. Služba za pomoč mreže EURES je leta 2018 obravnavala približno 27 700 poizvedb uporabnikov, leta 2019 24 249 poizvedb in v prvi polovici leta 2020 9 830 poizvedb. 2.2.5Mreženje, izmenjava dobrih praks in vzajemno učenje

EUU je še naprej pospeševal mreženje, vzajemno učenje in izmenjavo dobrih praks znotraj mreže EURES. Poleg rednih sestankov skupine za usklajevanje so organizirani dogodki vzajemnega učenja s predstavniki iz vseh držav EURES. Decembra 2018 je bil na primer organiziran dogodek vzajemnega učenja na temo sistemov za sprejem. Poleg tega ekstranet EURES v novi posodobljeni različici iz leta 2018 zagotavlja delovne prostore za boljšo izmenjavo informacij med državami EURES. V virtualnem prostoru „Speaker’s Corner“ (Govorniški kot) lahko države EURES na primer izmenjujejo dokumente, začnejo razprave ali izmenjujejo informacije o dogodkih. Države EURES imajo tudi dostop do delovnih programov drugih držav in lahko posredujejo individualne pripombe. Namen tega posredovanja pripomb je izboljšanje izmenjave informacij in sodelovanja v programskem obdobju. Nadaljnja prizadevanja EUU, da bi zagotovil smernice ter uskladil in izboljšal proces poročanja in spremljanja, so vključevala organizacijo letnih delavnic ter zagotavljanje povratnih informacij in priporočil o posameznih prispevkih. 2.2.6Dejavnosti obveščanja in komuniciranja EUU je še naprej podpiral dejavnosti obveščanja in komuniciranja v okviru mreže EURES, da bi se spodbudila ozaveščenost o mreži EURES. Natančneje, da bi NUU čim bolje podprli pri izvajanju komunikacijske strategije in nacionalnih načrtov, so bila osebju mreže EURES ponujena aktivna usposabljanja v komuniciranju, organizirana povprečno dvakrat mesečno, ki so zajemala širok nabor tem, kot so ustvarjanje vsebin družbenih medijev, LinkedIn in odnosi z deležniki. Poleg tega so lahko države EURES uporabile slogovni priročnik mreže EURES in infografiko, ki ju je razvil EUU. EUU je nadaljeval tudi lastne dejavnosti komuniciranja, vključno z upravljanjem računov na družbenih medijih mreže EURES, pri čemer je imel 287 454 privržencev na Facebooku, 38 741 na Twitterju in 52 812 na LinkedInu. EUU se je v skladu s svojo strategijo glede vsebin pri dejavnostih komuniciranja osredotočil na mesečno temo, pri čemer je raziskal različne tematike v zvezi s poklicnimi potmi in zaposlitvami za državljane EU/EGP. Doseg/prikazi objav EUU na kanalih družbenih medijev Kanal družbenih medijev 2. polletje, 2018 1. polletje, 2019 2. polletje, 2019 1. polletje, 2020 Skupaj Facebook 39 585 902 6 449 270 2 306 125 7 764 993 56 106 290 Twitter 361 984 910 770 2 587 705 1 227 479 5 087 938 LinkedIn 1 046 669 2 298 356 1 563 189 1 032 480 5 940 694 EUU za mrežo EURES upravlja tudi račun YouTube, ki je imel julija 2020 več kot 7 000 naročnikov. V zadnjih dveh letih je bilo objavljenih približno 35 videov. Poleg tega je bilo od julija 2018 na portalu EURES objavljenih več kot 120 člankov z novicami, mesečno pa se razpošilja tudi glasilo. EUU je vodil tudi platformo European (Online) Job Days ter v letih 2018 in 2019 podprl organizacijo 65 dnevov zaposlovanja in zaposlitvenih dogodkov (na spletu, na kraju samem ali oboje). Ključni kazalniki uspešnosti, povezani s platformo European (Online) Job Days Kazalnik 2018 2019 Skupaj Število dogodkov 31 34 65 Število delovnih mest 12 817 18 775 31 592 Število iskalcev zaposlitve 28 878 36 850 65 728 Število dogovorjenih razgovorov 846 962 1 808 Kar zadeva razvoj vseevropskih komunikacijskih kampanj, je bila mreža EURES hrbtenica kampanje Komisije na visoki ravni #EUmovers ob praznovanju 50 let prostega gibanja in 60 let koordinacije sistemov socialne varnosti ter je poskrbela, da je kampanja na družbenih medijih učinkovito dosegla zadevne delavce. Kampanja je pozitivno ozaveščala o tem, zakaj sta prosto gibanje in koordinacija sistemov socialne varnosti tako pomembna za državljane EU. Široko in uspešno je vključila delavce EU, pri čemer jim je omogočila, da so delili svoje zgodbe o tem, kako sta prosto gibanje in koordinacija sistemov socialne varnosti spremenila njihova življenja. Poleg tega se je leta 2019 začela petmesečna vseevropska komunikacijska kampanja v okviru #EURES25, namenjena obeležitvi 25-letnice ustanovitve mreže EURES. Kampanja je vključevala močno digitalno komponento z videoposnetki, plačanimi oglasi, natečaji na družbenih medijih in dvema notranjima dogodkoma za mrežo EURES, saj so nekateri svetovalci mreže EURES dejavni že 25 let. S kampanjo se je izboljšala prepoznavnost mreže EURES na vseh kanalih in povečalo njeno občinstvo, zlasti na omrežjih LinkedIn in Twitter. Notranje je imela kampanja pozitivne učinke na utrditev mreže EURES in povečanje medsebojnega sodelovanja. 2.2.7Analiza geografske in poklicne mobilnosti V skladu s členom 29 uredbe o EURES je Komisija, ki je odgovorna za analizo gibanj geografske in poklicne mobilnosti, objavila dve poročili o mobilnosti delovne sile znotraj EU (in sicer za leti 2018 in 2019), ki vsebujeta ključne informacije o tokovih in vzorcih v Uniji in državah Efte, pri čemer je poseben poudarek na položaju mobilnih delavcev na trgu dela in vidiku spola. Poleg tega je Komisija z uporabo informacij, ki so jih posredovali NUU, in analize evropske ankete o delovni sili objavila študijo o suficitarnih in deficitarnih poklicih v letu 2019. 2.2.8Oblikovanje ustrezne strukture za sodelovanje ter uravnoteženje ponudbe delovnih mest in povpraševanja po njih na področju vajeništev in pripravništev EUU je prispeval k razvoju skupnega razumevanja in podpornih storitev, tako da je zagotavljal nabor minimalnih zahtev za kakovost podatkov in informacij o vajeništvih in delovnih praksah na portalu EURES. Poleg tega je EUU med letoma 2017 in 2018 ustanovil ad hoc delovno skupino za vajeništva in pripravništva, ki je pripravila kontrolni seznam za organizacije gostiteljice (npr. „sprejem vajenca ali pripravnika“), organizacije pošiljateljice (npr. „pošiljanje vajenca ali pripravnika“) in posredovalce podatkov (npr. „posredovanje ponudb delovnih mest na portal EURES“). Kontrolni seznam je na voljo na portalu EURES, vključuje pa priporočila o fazah privabljanja, pridobivanja in zaposlovanja vajencev in pripravnikov v vsej Evropi. Ker bi morale biti nacionalne informacije in smernice o vajeništvih in pripravništvih med drugim objavljene na portalu EURES, EUU poleg tega od začetka leta 2019 omogoča prenos in objavo prostih mest za vajeništvo in pripravništvo na portalu EURES. 2.2.9Finančni viri Dejavnosti horizontalne podpore EUU se podpirajo v okviru osi mreže EURES programa EaSI, ki zagotavlja financiranje dejavnosti, kot so razvoj in vzdrževanje portala EURES, skupni program usposabljanja, komunikacijske, analitične in mrežne dejavnosti ter programi mobilnosti, kot so Tvoja prva zaposlitev EURES in čezmejna partnerstva. Skupni proračun, dodeljen osi mreže EURES v referenčnem obdobju, je znašal približno 20 % proračuna EaSI, kar je bilo približno 24,3 milijona EUR leta 2018 in 33,8 milijona EUR leta 2019.





3Izvajanje Uredbe v državah EURES Analiza v tem oddelku temelji na prejetih odzivih NUU na anketo in kontrolni seznam ter drugih informacijah, ki so na voljo Komisiji. Preglednica na vrhu vsakega pododdelka ponuja zbirni pregled zadevne točke kontrolnega seznama za izvajanje uredbe o EURES. Kadar se sporočajo podatki o podukrepih, je v preglednici predstavljen zbirni rezultat ukrepov. Kadar se sporočajo podatki o vseh podukrepih, je predstavljena najnižja vrednost (npr. če je en podukrep sporočen kot „ni zaključeno“, je celotni ukrep označen kot „X – ni zaključeno“). Kadar za nekatere podukrepe niso sporočeni nobeni podatki, je ukrep predstavljen kot delno zaključen. *Podatki po poročanju NUU niso na voljo oziroma sploh niso bili sporočeni. 3.1Sestava mreže in organizacijske zadeve 3.1.1Zahteve iz Uredbe Kar zadeva sestavo in organizacijo mreže, morajo v skladu z uredbo o EURES države EURES EUU obvestiti o svojem imenovanem NUU in predstavniku v evropski skupini za usklajevanje. Kar zadeva člane in partnerje mreže EURES, morajo države EURES imenovati JSZ kot članico v vsaki državi, pri čemer ji priznajo poseben status, in zagotoviti izpolnjevanje nabora minimalnih meril , s katerim so opredeljene obveznosti JSZ. Poleg tega so lahko organizacije, ki so postale del nacionalnih mrež EURES pred začetkom veljavnosti uredbe o EURES, ostale partnerice v prehodnem obdobju do 13. maja 2019, nato pa so morale ponovno prositi za status članic ali partneric mreže EURES. NUU je moral v prehodnem obdobju obvestiti EUU o sestavi svoje mreže. 3.1.2Izvajanje Vse države EURES so imenovale NUU in predstavnike v evropski skupini za usklajevanje ter JSZ kot članice mreže EURES že pred letom 2018. EUU je bil obveščen o vseh spremembah sestave mreže EURES. Poleg tega so NUU po potrebi določile organizacije s prehodnim statusom. 3.1.3Izzivi Države EURES v zvezi s tem naborom zahtev niso sporočile nobenih posebnih izzivov. 3.2Upravljanje in vzajemno delovanje z organizacijami zunaj mreže EURES 3.2.1Zahteve iz Uredbe Osrednje organizacije mreže EURES v državah EURES so JSZ ter drugi člani in partnerji mreže EURES. Vendar je za delovanje mreže potrebno sodelovanje s številnimi drugimi organizacijami. Uredba o EURES kot pristojnosti NUU določa spodbujanje sodelovanja z ustreznimi deležniki (npr. socialnimi partnerji, ustanovami za poklicno usposabljanje in visokošolskimi institucijami, gospodarskimi zbornicami) ter informacijskimi in svetovalnimi službami in mrežami EU. Hkrati bi morali NUU pospešiti redni dialog mreže EURES s socialnimi partnerji, skladno z nacionalnim pravom in praksami, ter navezati stike s pristojnimi organi na nacionalni ravni, da se iskalcem zaposlitve in delodajalcem zagotovi dostop do informacij o obdavčitvi, vprašanjih glede pogodb o zaposlitvi, pokojnin, zdravstvenega zavarovanja, socialne varnosti in aktivnih ukrepov na trgu dela. 3.2.2Izvajanje Med letoma 2018 in 2020 so skoraj vse države EURES, ki so odgovorile na kontrolni seznam, sprejele več ukrepov, da bi (ponovno) okrepile sodelovanje in dialog s številnimi organizacijami deležnikov, pristojnimi organi ter informacijskimi in svetovalnimi službami Unije. Večina držav EURES je dokončala popis zadevnih deležnikov, mrež EU, socialnih partnerjev in nacionalnih organov ter z njimi vzpostavila komunikacijske kanale. V nekaterih primerih so bili ukrepi končani le delno, ker ni bila izvedena analiza za opredelitev novih potencialnih deležnikov ali ker člani in partnerji niso bili vključeni v medsebojno sodelovanje s temi organizacijami, saj so bili sprejeti nedavno ali pa še ni bil sprejet noben član ali partner. Države EURES so uporabljale tiskane in spletne informacije, odprte ali omejene razpise za zbiranje prijav, pa tudi posamezne sestanke, klice, elektronske dopise in informativne seminarje, da bi dosegle deležnike in jih pridobile za morebitno sodelovanje.

3.2.3Izzivi Države EURES za obdobje 2016–2018 v zvezi s tem naborom zahtev niso sporočile nobenih posebnih izzivov. Za trenutno obdobje poročanja pa so NUU opozorili na več ovir, povezanih s komunikacijo z zunanjimi deležniki. Nekateri NUU imajo težave pri pridobivanju zaupanja deležnikov in jasnem predstavljanju dodane vrednosti članstva v mreži EURES za morebitni sprejem v to mrežo, zlasti glede na upravno breme, povezano s tem. Drugi izzivi so povezani s pomanjkanjem človeških virov in težavami pri iskanju skupne vizije z nekaterimi zunanjimi deležniki. 3.3Širitev mreže 3.3.1Zahteve iz Uredbe Da bi se mreža EURES razširila, mora v skladu z uredbo o EURES vsaka država EURES vzpostaviti in izvajati sistem za sprejem organizacij kot članic in partneric mreže EURES ter za spremljanje skladnosti teh organizacij z veljavno zakonodajo. Sistem sprejema je moral biti vzpostavljen do 13. maja 2018 in je moral temeljiti na minimalnih merilih, določenih v uredbi o EURES. Države EURES so lahko dodale tudi nacionalna merila za sprejem. S sklicevanjem na člen 11(8) uredbe o EURES je bila v Izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2017/1255 določena predloga za opis nacionalnega sistema in postopkov za sprejem, ki jih morajo NUU priglasiti EUU. 3.3.2Izvajanje Vse države EURES so že vzpostavile ali začele pripravljati sistem za sprejem organizacij, ki niso JSZ, kot članic in partneric. Države EURES, ki niso članice EU, se še niso začele ukvarjati s sprejemom, ker je uredbo o EURES konec leta 2019 prevzel Skupni odbor EGP in zdaj izvajanje na nacionalni ravni še poteka. Skoraj vse države EURES so pri obveščanju EUU o svojem nacionalnem sistemu za sprejem uporabile predlogo, opredeljeno v Izvedbenem sklepu (EU) 2017/1255. Vendar je do zdaj le 13 držav EURES sprejelo nove člane in/ali partnerje. Čeprav imajo vzpostavljen formalni sistem sprejema, torej več kot polovica držav EURES še ni izvedla sprejema novih članov in partnerjev. Dvajset držav EURES je poročalo, da so v celoti ali skoraj v celoti vzpostavile sistem spremljanja za nove člane in partnerje, pet pa jih je na pol poti ali na začetku. Preostale države EURES še niso začele vzpostavljati sistema spremljanja, ker še nimajo vzpostavljenega sistema sprejema ali čakajo na sprejem prvih organizacij. 3.3.3Izzivi Eden od izzivov, opredeljenih v obdobju 2016–2018, je bila zamuda pri vzpostavitvi sistema sprejema, vendar je bila večinoma že odpravljena. Vendar se število novih članov in partnerjev povečuje počasi. Ker je število novosprejetih članov in partnerjev majhno, ostaja izziv v zvezi z izvajanjem sprejetega sistema sprejema. 3.4Izmenjave prostih delovnih mest in življenjepisov 3.4.1Zahteve iz Uredbe Kar zadeva prenos življenjepisov in prostih delovnih mest, morajo v skladu z uredbo o EURES vsi člani in partnerji mreže EURES svoja javno dostopna prosta delovna mesta in življenjepise prenesti na portal EURES ter se pripraviti na izmenjavo podatkov o vajeništvih in pripravništvih. Vsa izmenjava podatkov mora potekati prek enotnega usklajenega kanala. Na podlagi člena 17(8) uredbe o EURES so bili z Izvedbenim sklepom (EU) 2018/1021 uvedeni tehnični standardi, ki jih morajo države EURES uporabiti pri prostih delovnih mestih in življenjepisih za namene samodejnega povezovanja na portalu EURES. Države EURES morajo zagotoviti tudi prepoznavnost portala EURES na nacionalni ravni ter si izmenjevati informacije o nacionalnih praksah in vprašanjih glede podatkov. 3.4.2Izvajanje Kar zadeva prenos življenjepisov in prostih delovnih mest, je 31 držav EURES vzpostavilo sistem za prenos prostih delovnih mest, več kot polovica pa jih prek enotnega usklajenega kanala prenaša tudi življenjepise. Večina drugih države EURES pričakuje, da bodo imele sistem vzpostavljen do konca leta 2020, vendar opozarjajo na zamude, zlasti zaradi izbruha COVID-19 v Evropi od marca 2020. NUU so poročali, da jim udeležba na sestankih delovne skupine za interoperabilnost in podpora EUU pomagata pri izpolnjevanju obveznosti iz izvedbenega akta. V večini primerov je mogoče vajeništva in pripravništva prenesti na portal EURES z uporabo kanala za prenos, vzpostavljenega za prosta delovna mesta. Vendar več držav EURES ponudb vajeništev in pripravništev ne more prenesti na portal EURES, ker nimajo nacionalnih okvirov politike za obravnavo takih prostih mest kot ponudb za zaposlitev (npr. Švedska in Portugalska) ali ker jih upravlja druga organizacija, kot je ministrstvo za izobraževanje (npr. Francija). Potekajo izvajanje evropske klasifikacije spretnosti, kompetenc in poklicev (ESCO), njeno vzporejanje z vzpostavljenimi nacionalnimi sistemi klasifikacije in prenos podatkov v dogovorjeni obliki. Manjše število držav EURES uporablja klasifikacijo ESCO, zato jim ni bilo treba uvesti spremembe. Države EURES imajo za dokončanje vzporejanja na voljo tri leta od objave izvedbenega sklepa, tj. do leta 2021.

3.4.3Izzivi Zaradi več izzivov je nastala zamuda pri prenosu življenjepisov in prostih delovnih mest prek enotnega usklajenega kanala. Kar zadeva prenos življenjepisov, so NUU večkrat opozorili na težave, ki izhajajo iz potrebe po vključitvi izjave iskalcev zaposlitve o pripravljenosti za delitev podatkov ali po vzpostavitvi novih procesov, kot je analiza tveganj, za uskladitev s predpisi o varstvu podatkov. NUU poročajo tudi o notranjih izzivih, povezanih s tem, da se v njihovih oddelkih za IT temu projektu pripisuje majhna pomembnost. Poleg tega je bilo treba v nekaterih primerih prilagoditi notranje podatkovne zbirke, zaradi česar se je proces še podaljšal. Povezovanje novosprejetih članov in partnerjev mreže EURES prek enotnega usklajenega kanala je bilo prepoznano kot izziv za prihodnost, katerega pomen bo naraščal s povečevanjem števila novosprejetih organizacij. 3.5Podporne storitve 3.5.1Zahteve iz Uredbe Države EURES morajo zagotoviti kontinuiteto storitev EURES prek svojih nacionalnih JSZ, iskalcem zaposlitve in delodajalcem morajo zagotavljati informacije in pomoč pri registraciji na portalu EURES ter spremljati člane in partnerje pri zagotavljanju storitev. Uredba o EURES določa tudi, da bi morale biti v čezmejnih regijah, kjer so člani in partnerji mreže EURES vključeni v posebne strukture za sodelovanje in storitve, zagotovljene podporne storitve. Od držav EURES se pričakuje tudi, da bodo podporo mobilnosti vključile v svoje nacionalne aktivne politike trga dela. 3.5.2Izvajanje Vse države EURES poročajo o dejavnostih in ukrepih, sprejetih za zagotovitev kontinuitete pri zagotavljanju podpornih storitev za iskalce zaposlitve in delodajalce prek svoje nacionalne JSZ. Informacije o mreži EURES so na voljo prek vseh spletišč JSZ in nacionalnih portalov EURES, če je ustrezno. Poleg tega svetovalci mreže EURES zagotavljajo informacije posameznim iskalcem zaposlitve in delavcem. Iskalcem zaposlitve in delodajalcem se zagotavljajo usmeritve in podpora pri registraciji na portalu EURES. V nekaterih primerih še ni bilo zagotovljeno, da člani in partnerji mreže EURES izvajajo te storitve, ker v mrežo ni bila sprejeta nobena nova organizacija. V 13 državah EURES se podporne storitve v čezmejnih regijah zagotavljajo tudi prek članov in partnerjev mreže EURES. V drugih primerih so bili opredeljeni ustrezni deležniki v čezmejnih regijah za zagotavljanje podpornih storitev, vendar še niso bili sprejeti kot člani ali partnerji. Osemnajst držav EURES je poročalo, da so izvedle ukrepe za odprtje aktivnih politik trga dela, da bi te vključevale pomoč pri iskanju zaposlitve v tujini in omogočale uporabo storitve tudi tujim državljanom, dve državi EURES pa te ukrepe še izvajata. 3.5.3Izzivi Države EURES v zvezi s tem naborom zahtev niso sporočile nobenih posebnih izzivov. 3.6Izmenjava informacij, priprava programov in merjenje uspešnosti 3.6.1Zahteve iz Uredbe V skladu z uredbo o EURES morajo države EURES zbirati, analizirati in si izmenjevati informacije o razmerah na svojem nacionalnem trgu dela, vključno s pomanjkanji in presežki delovne sile, ter o dejavnostih svoje nacionalne mreže EURES. Države EURES morajo tudi zagotoviti informacije o svojih načrtovanih dejavnostih in poročati o uspešnosti svoje mreže, in sicer z uporabo predlog Komisije za cikel priprave programov in sistem merjenja uspešnosti. 3.6.2Izvajanje Izmenjava informacij med NUU in EUU ter med NUU in člani ali partnerji mreže EURES poteka prek dejavnosti usposabljanja, sestankov ter smernic in informativnega gradiva. Poleg tega vseh 27 držav EURES, ki so poročale o tej temi, zagotavlja informacije o trgu dela, ki prispevajo k skupni analizi za mrežo EURES. 3.6.3Izzivi Države EURES poročajo o težavah z zbiranjem in sporočanjem podatkov tako za sistem merjenja uspešnosti kot za cikel priprave programov. NUU zlasti opozarjajo na precejšnjo delovno obremenitev v zvezi s poročanjem in se sprašujejo o utemeljenosti takega upravnega bremena. Razvoj orodij IT, s katerimi bi bilo mogoče zmanjšati delovno obremenitev in olajšati zbiranje podatkov, za manjše države EURES ni stroškovno učinkovit, saj zahteva znatno finančno naložbo. Poleg tega omenjajo pomanjkanje notranje usklajenosti med poročanjem za sistem merjenja uspešnosti in cikel priprave programov ter pomanjkanje usklajenosti med poročanjem za mrežo EURES in notranje nacionalne sisteme poročanja, ki temeljijo na različnih kazalnikih ali uporabljajo različna obdobja poročanja. V nekaterih primerih na nacionalni ravni niso na voljo podatki za specifične kazalnike, zlasti v zvezi s številom razpoložljivih prostih delovnih mest. Zaradi pomanjkanja ali nezanesljivosti sporočenih podatkov sta po mnenju NUU omejeni zanesljivost in popolnost morebitne analize. 3.7Obravnavani ukrepi iz prejšnjega obdobja poročanja V prvem poročilu o dejavnostih mreže EURES so bile opredeljene nekatere prednostne naloge za NUU za obdobje 2018–2020, da bi se zagotovila skladnost z uredbo o EURES in učinkovito delovanje mreže EURES. Konkretno so bila izdana naslednja priporočila:

·doseči napredek pri širitvi mreže; ·okrepiti sodelovanje z drugimi deležniki in znotraj mreže; ·izboljšati in optimizirati dejavnosti komuniciranja; ·izboljšati prenos podatkov na portal EURES in digitalne dejavnosti; ·nadalje vključevati ciljno usmerjene programe mobilnosti v dejavnosti držav EURES; ·zagotavljati skladnost z datumi za predložitev in zahtevki za podatke. Kar zadeva širitev mreže, je sprejemanje novih članov in partnerjev po državah EURES potekalo neenakomerno, čeprav je bil v večini držav EURES dosežen pomemben napredek pri vzpostavitvi sistemov sprejema. Kljub temu še vedno obstajajo ovire za širitev mreže. Kar zadeva izboljšanje sodelovanja z drugimi deležniki, je večina NUU poročala o ukrepih za okrepitev dialoga in sodelovanja z drugimi organizacijami, javnimi organi in mrežami Unije. Vendar je bilo opozorjeno, da je pri zunanjih organizacijah pogosto težko povečati stopnjo ozaveščenosti in zavedanja o dodani vrednosti mreže EURES. Kar zadeva okrepitev komuniciranja in promocije mreže EURES, so države EURES promovirale mrežo EURES na družbenih medijih in sprejele ukrepe za povečanje njene prepoznavnosti. Poleg tega so bili v skladu s priporočilom sprejeti ukrepi za izboljšanje prenosa podatkov, saj je večina držav EURES vzpostavila enoten usklajeni kanal. Kar zadeva ciljno usmerjene programe mobilnosti, se zdi, da so si države EURES prizadevale za vključitev programov mobilnosti v svoje dejavnosti. Nazadnje, predloge za sistem merjenja uspešnosti in cikel priprave programov se uporabljajo v vseh državah EURES, skoraj vse države pa zagotavljajo vse zahtevane podatke pravočasno. 4Izvajanje Uredbe s strani Evropske komisije V tem oddelku je podan pregled trenutnega stanja uporabe uredbe o EURES na ravni EU, kot se zahteva z drugim pododstavkom člena 33 navedene uredbe, pri čemer so uporabljeni isti simboli kot v oddelku3: 4.7.1Zahteve iz Uredbe Področja dejavnosti EUU Status Zagotavljanje horizontalnih podpornih dejavnosti v korist mreže EURES V Priprave na uporabo uredbe o EURES V Lajšanje mreženja, vzajemno učenje in izmenjava najboljših praks (člen 8) V Dejavnosti obveščanja in komuniciranja o mreži EURES (členi 1–8) V Zagotovitev programa usposabljanja za NUU ter člane in partnerje mreže EURES (člen 8) V Podpora širitvi mreže in sistemom sprejema (členi 3–7–11) V Cikel priprave programov in izmenjava informacij o trgu dela, vključno s skupno analizo V Razvoj in delovanje portala EURES (vključno s službo za pomoč) in platforme za interoperabilnost V Merjenje uspešnosti in spremljanje napredka V Upravljanje in dialog na ravni EU V 4.7.2Izvajanje EUU je še naprej zagotavljal horizontalno podporo mreži EURES:

·EUU je organizacijam mreže EURES na nacionalni ravni zagotavljal potrebne smernice za izvajanje, npr. v zvezi z usposabljanjem, dogodki vzajemnega učenja, usklajevalnimi sestanki in delovnimi skupinami. ·Kar zadeva podporo mreženju in učenju, je EUU še naprej organiziral dogodke vzajemnega učenja o različnih temah ter podpiral mreženje in dvostranske razprave na letnih delavnicah o ciklu priprave programov. Poleg tega so bili na sestankih evropske skupine za usklajevanje predstavniki NUU pogosto povabljeni k predstavitvi svojih dobrih praks in inovativnih pristopov. Prav tako je bil ekstranet EURES posodobljen z namenskimi viri za lažje mreženje. ·EUU je članom in partnerjem mreže EURES še naprej zagotavljal dejavnosti usposabljanja. Analiza odgovorov na ankete NUU kaže, da NUU te dejavnosti še posebno cenijo. ·EUU in Komisija sta bila dejavna pri ozaveščanju o mreži EURES prek lastnih dejavnosti obveščanja in komuniciranja ter z zagotavljanjem komunikacijske podpore državam EURES. ·Podpora širitvi mreže je bila zagotovljena prek dogodkov vzajemnega učenja, usposabljanj, razprave na sestankih evropske skupine za usklajevanje ter z ustanovitvijo delovne skupine za to temo, ki je pooblaščena za pripravo nabora smernic in orodja za sistem sprejema, postopek sprejema, uvajanje novih članov in partnerjev ter delovanje kot razširjena mreža EURES. Kar zadeva cikel priprave programov in izmenjavo informacij o trgu dela, je bila formalizacija predlog za poročanje in skupnih analiz dokončana že pred letom 2018. Kar zadeva izmenjavo informacij o trgih dela, je EUU še naprej pripravljal poročila o tokovih mobilnosti delovne sile v EU ter predstavljal statistične podatke in analize o pomanjkanjih in presežkih delovne sile. Kar zadeva izboljšanje portala EURES, je bil uspešno vzpostavljen sistem izmenjave podatkov in uvedeno je bilo vzporejanje z evropsko klasifikacijo spretnosti, kompetenc in poklicev (ESCO). V referenčnem obdobju je bilo delovanje portala EURES še izboljšano z dodatnimi funkcijami in anketo o zadovoljstvu strank. EUU je še naprej zagotavljal podporo uporabnikom portala EURES prek centralizirane službe za pomoč. Nekatere države EURES prenašajo ponudbe vajeništev in pripravništev na portal EURES in EUU je zagotovil usmeritve za organizacije, ki z njimi sodelujejo. Kar zadeva cikel spremljanja mreže EURES, so bila uvedena orodja za vrednotenje in spremljanje za sistem merjenja uspešnosti, rezultati pa so že na voljo. 4.7.3Izzivi Kljub dodatnim prizadevanjem za promocijo mreže EURES vse razpoložljive povratne informacij kažejo, da je treba dejavnosti obveščanja in komuniciranja še okrepiti za promocijo znamke EURES. Dejavnosti usposabljanja, dogodki vzajemnega učenja in delovne skupine so bistveni za izvajanje uredbe o EURES in delovanje mreže, zato so lahko koristne prilagoditve programa usposabljanja, da se omogoči več prožnosti (npr. dodatni spletni moduli, širši dostop). NUU cenijo cikel priprave programov in izmenjavo informacij o trgu dela, letno delavnico o ciklu priprave programov ter poročilo o pomanjkanjih in presežkih delovne sile. Vendar je uporabnost informacij o pomanjkanjih in presežkih na trgu dela, ki naj bi jih zagotovili sami NUU, omejena zaradi metodoloških izzivov in razpoložljivosti podatkov. Poleg tega je potrebna nadaljnja uskladitev cikla priprave programov in merjenja uspešnosti, da se zmanjša upravno breme. Kar zadeva razvoj portala EURES in interoperabilnosti, NUU sicer ocenjujejo, da so posodobitve portala EURES in zagotavljanje službe za pomoč zelo koristne, vendar je mogoče podrobneje preučiti možnosti ekstraneta EURES kot platforme za izmenjavo med organizacijami znotraj mreže EURES. 4.7.4Obravnavani ukrepi iz prejšnjega obdobja poročanja V prvem poročilu o dejavnostih mreže EURES so bile poudarjene naslednje točke, na katere mora biti pozoren EUU: ·dokončanje in analiziranje sistema merjenja uspešnosti; ·nadaljnji razvoj in izboljšanje portala EURES; ·nadaljnje zagotavljanje smernic za izvajanje, zlasti v zvezi s sistemi sprejema; ·krepitev komuniciranja in znamčenja mreže EURES; ·vključevanje čezmejnih dejavnosti in izmenjave informacij. EUU je dokončal uvedbo in poznejše analize sistema merjenja uspešnosti ter nadaljeval razvijanje naprednih funkcij portala EURES. Poleg tega je sprejel ukrepe, kot sta organizacija dogodkov vzajemnega učenja in ustanovitev delovne skupine za zagotavljanje dodatnih smernic in podpornega gradiva o širitvi mreže. Sprejeti so bili ukrepi za krepitev komuniciranja mreže EURES na ravni EU ter na nacionalni in lokalni ravni. Nazadnje, kar zadeva vključitev čezmejnih dejavnosti in sistematične izmenjave informacij v okvir čezmejnih partnerstev, sta Komisija/EUU čezmejnim partnerstvom zagotovila predloge za spremljanje, usklajene s sistemom merjenja uspešnosti, ki ustrezajo tistim, ki se uporabljajo na nacionalni ravni, za lažje zbiranje podatkov in primerljivost informacij. Poleg tega se od leta 2020 podatki o spremljanju čezmejnih partnerstev analizirajo v poročilih o sistemu merjenja uspešnosti.

5Sklepne ugotovitve in priporočila 5.1Sklepne ugotovitve Da bi se izvedla reforma mreže EURES in zagotovila pravična mobilnost delovne sile znotraj EU, je bilo v uredbi o EURES določenih več zahtev za mrežo EURES. Kot je bilo poudarjeno v prvem poročilu o dejavnostih mreže EURES, so zaradi zahtevnega okolja za izvajanje in zunanjih dejavnikov nastale zamude pri izpolnitvi teh obveznosti do leta 2018. V obdobju od julija 2018 do junija 2020 so EUU in države EURES dosegli napredek pri izvajanju Uredbe, še neizvedeni ukrepi pa se dokončujejo. Primeri glavnih dosežkov v referenčnem obdobju so: ·večina držav EURES ima vzpostavljen sistem sprejema, skoraj polovica pa je že sprejela nove člane in partnerje mreže EURES; ·vse države EURES razen ene so vzpostavile sistem za prenos prostih delovnih mest prek enotnega usklajenega kanala, več kot polovica pa prenaša tudi življenjepise; ·države EURES so ob pomoči EUU uvedle vzporejanje z evropsko klasifikacijo spretnosti, kompetenc in poklicev (ESCO); ·EUU je sprejel več ukrepov za izboljšanje uporabnosti portala EURES in preučuje možnosti, da bi se v bližnji prihodnosti omogočilo samodejno povezovanje življenjepisov in prostih delovnih mest; ·predloge za sistem merjenja uspešnosti in cikel priprave programov se v celoti uporabljajo. Kljub temu nekateri izzivi še niso rešeni, pojavljajo pa se tudi novi. Epidemija COVID-19 in zaprtje notranjih meja sta leta 2020 močno vplivala na prosto gibanje delavcev in delovanje mreže EURES. Nove dejavnosti posredovanja zaposlitev so se spomladi 2020 skoraj popolnoma ustavile. Dejavnosti obveščanja mreže EURES so bile resno prizadete. NUU so poročali, da je bilo osebje mreže EURES, zlasti v NUU, ki temeljijo na JSZ, premeščeno na druge funkcije v okviru JSZ, kot je izvajanje programov podpore za ureditve skrajšanega delovnega časa, ki so se štele za nujnejše, s čimer je bilo resno ovirano zagotavljanje storitev mreže EURES. Postopno ponovno odpiranje meja od junija 2020 je pripeljalo do počasne obnovitve dejavnosti mreže EURES. Maja 2020 je EUU predstavil akcijski načrt za ponovni zagon mreže EURES leta 2020. Še prezgodaj je za ugotavljanje, kakšen bo dolgoročni učinek na mrežo, ki ga bo treba ponovno oceniti glede na razvoj krize. Poleg tega so kratkoročno glavne prednostne naloge pri delovanju mreže EURES povezane z njeno širitvijo in razvojem interoperabilnosti. Širitev mreže EURES je bistvena za njeno zmožnost zagotavljanja ključnega strokovnega znanja o vprašanjih mobilnosti, tudi z naborom novih članov in partnerjev mreže EURES z različnimi znanji in spretnostmi ter specializacijami. S tega vidika morajo države EURES sprejeti še več novih organizacij in srečevale so bodo z izzivom upravljanja širše mreže. Poleg tega je glede na hitro spreminjajoči se tehnološki okvir pomembno, da lahko portal EURES iskalcem zaposlitve in delodajalcem ponudi najsodobnejše storitve, kar zadeva njihovo uporabnost, prijaznost do uporabnikov in učinkovitost. Pomembno je tudi, da imajo vse države EURES omogočen prenos življenjepisov in prostih delovnih mest na portal, da se tako povečajo priložnosti za uporabnike mreže EURES, ter da nadaljujejo delo v zvezi z vzporejanjem z ESCO in posredovanjem podatkov v formatu ESCO, da se pozneje omogoči samodejno povezovanje, kar bi tudi privabilo več članov in partnerjev mreže EURES. Dolgoročno bi mreži EURES koristilo nadaljnje iskanje sinergij z dopolnjujočimi se pobudami, kot sta Europass in enotni digitalni portal. Poleg tega bi se lahko z nadaljnjim vključevanjem analize zunanjih dejavnikov (npr. starajoče se prebivalstvo, brezposelnost mladih) v dolgoročno načrtovanje mreže EURES povečala pomembnost mreže v dinamičnem okviru trga dela. S temi izzivi se bo treba ukvarjati v obdobju, ki je za mobilnost delovne sile in mrežo EURES še posebno težavno in negotovo. Kot je bilo že omenjeno, je izbruh COVID-19 v Evropi oviral mobilnost delovne sile ter preusmeril vire in strateške prednostne naloge v državah EURES, kar je vplivalo na njihovo operativno delo in bo verjetno povzročilo nadaljnje zamude pri izvajanju ukrepov mreže EURES. Poleg tega je pomembno, da se s prenosom EUU na Evropski organ za delo (ELA), predvidenim za leto 2021, zagotovi nadaljnja horizontalna podpora državam EURES. 5.2Priporočila za države EURES Na podlagi ključnih ugotovitev v zvezi s stanjem izvajanja in preostalimi izzivi, opredeljenimi v poročilu, je mogoče glavne prednostne naloge za naslednje obdobje poročanja povzeti tako: ·Ponovni zagon mreže EURES: za usklajeno zmanjševanje posledic COVID-19 je bistveno, da države EURES natančno nadalje spremljajo izvajanje akcijskega načrta za ponovni zagon mreže EURES. ·Širitev mreže: v sedanjem referenčnem obdobju je bil dosežen precejšen napredek pri vzpostavitvi sistema sprejema v posameznih državah EURES ter pri sprejemu novih članov in partnerjev. Kljub temu mreža EURES raste počasi. Pomembno je, da države EURES, ki še niso sprejele novih članov in partnerjev, povečajo svoja prizadevanja v zvezi s tem, tako da se proaktivno in ciljno usmerjeno obrnejo na potencialne člane in partnerje. Hkrati je pomembno, da države EURES, ki že delajo v širši mreži, svoje notranje upravljanje in delovne procese prilagodijo novi sestavi mreže. ·Interoperabilnost in razvoj IT: čeprav so bili storjeni nekateri koraki, da se omogoči samodejni prenos nacionalnih življenjepisov in prostih delovnih mest na portal EURES, je potrebno še nadaljnje delo. Za dokončanje izvajanja uredbe o EURES je bistveno, da so vse države EURES povezane z enotnim usklajenim kanalom. Poleg tega bi moralo vzporejanje z evropsko klasifikacijo spretnosti, kompetenc in poklicev postati prednostna naloga NUU. Zato je bistveno, da imajo države EURES potrebne človeške vire in vire IT za izvedbo teh sprememb. ·Razvoj storitev mreže EURES: medtem ko je zagotavljanje storitev EURES zagotovljeno v vseh državah EURES, je pomembno, da mreža EURES v načrtovanje svojih dejavnosti še bolj vključi analizo gibanj na trgu dela in preuči potrebo po ciljnih dejavnostih glede na socialno-demografske spremembe.





5.3Ukrepi, ki jih morata sprejeti EUU in Evropska komisija Na podlagi zgoraj navedenih izzivov bi moral EUU dati prednost naslednjim vidikom: ·organizirati nemoten prenos EUU na Evropski organ za delo (ELA), tako da se zagotovi neprekinjeno poslovanje. Izvajanje akcijskega načrta za prenos, dogovorjenega med Komisijo in ELA, s postopnim prenosom dejavnosti, usposabljanjem in sledenjem na delovnem mestu za osebje ELA bi moralo biti do konca leta 2021 glavna prednostna naloga; ·podpreti NUU in celotno mrežo EURES za ponovni zagon dejavnosti mreže EURES in izvedbo akcijskega načrta za ponovni zagon; ·skupaj z NUU krepiti zagotavljanje relevantnih informacij, posredovanje zaposlitev in storitve po zaposlitvi sezonskim delavcem, čezmejnim delavcem in drugim, ki jih je najbolj prizadela kriza zaradi COVID-19; ·spodbujati in podpirati uporabo Evropskega socialnega sklada plus (ESF+) za financiranje dejavnosti EURES v naslednjem programskem obdobju 2021–2028; ·osredotočiti se ne le na zagotavljanje stalnega usmerjanja v zvezi s ciklom priprave programov in sistemom merjenja uspešnosti, temveč tudi na inovativne rešitve za kombiniranje teh dveh orodij, da se olajšata zbiranje in analiza podatkov ter se poveča doslednost zbranih informacij. Poleg tega bo z začetkom veljavnosti enotnega digitalnega portala in njegovega izvedbenega akta bistveno nadalje razviti proces zbiranja statističnih podatkov o uporabnikih, zlasti odzivnih časov, ne da bi se povečalo upravno breme za NUU; ·nadalje spodbujati dialog in razpravo, da se olajša opredelitev sodelovalnih programov in se ponudijo priložnosti mladim delavcem in priložnosti za poklicno usposabljanje. Neobstoj enotne in standardizirane opredelitve in pravnih okvirov za vajeništva in pripravništva države EURES ovira pri spodbujanju takih prostih mest na portalu EURES in znotraj njihovih služb; ·nadalje si prizadevati za izboljšanje portala EURES, da se omogoči samodejno povezovanje življenjepisov in prostih delovnih mest, pa tudi povezava z Europassom, enotnim digitalnim portalom ter evropsko klasifikacijo spretnosti, kompetenc in poklicev. 5.4Ukrepi, ki jih mora sprejeti Evropski organ za delo ·V sodelovanju s Komisijo organizirati nemoten prenos EUU na Evropski organ za delo (ELA), tako da se zagotovi neprekinjenost poslovanja. Izvajanje akcijskega načrta za prenos, skupaj z zaposlitvijo usposobljenega osebja za podporo EUU, bi morala biti glavna prednostna naloga do konca leta 2021; ·razviti celovit pristop k podpori pravični mobilnosti v mreži EURES kot ključni dejavnosti, ki lahko odločilno prispeva k zagotavljanju informacij, posredovanju zaposlitev in pomoči po zaposlitvi, da se preprečijo nepoštene prakse v zvezi mobilnostjo; ·krepiti komuniciranje mreže EURES in promocijo znamke EURES na ravni EU ter nacionalni in lokalni ravni z vključevanjem mreže EURES v celotne dejavnosti komuniciranja ELA; ·dodeliti zadostna sredstva v proračun ELA za delovanje mreže EURES v skladu z določbami uredbe o EURES in upoštevati priporočila, naslovljena na EUU. Priloga – Relevantni podatki Vrsta mobilnosti 2017 2018 Letne spremembe „Dolgoročni“ preseljenci (vseh starosti) iz EU-28, ki živijo v EU-28 (demografski statistični podatki Eurostata) 17 milijonov 17,6 milijona +3,6 % „Dolgoročni“ preseljenci v delovni starosti (20–64 let) iz EU-28, ki živijo v EU-28 (demografski statistični podatki Eurostata) 12,4 milijona 12,9 milijona +3,4 % (kot delež celotnega prebivalstva v delovni starosti v EU-28) 4,1 % 4,2 % Preseljenci v delovni starosti iz EU-28, ki živijo v EU-28 (podatki iz ankete o delovni sili v EU) 11,5 milijona 11,7 milijona +1,1 % ... od teh aktivnih preseljencev iz EU-28 (ki so zaposleni ali iščejo delo) 9,5 milijona 9,7 milijona +1,9 % (kot delež celotne delovne sile v EU-28) 4 % 4,1 % Preseljenci v delovni starosti iz EU-28, ki so bili rojeni zunaj države prebivališča (podatki iz ankete o delovni sili v EU) 10,8 milijona 10,95 milijona +1,4 % Čezmejni delavci (20–64 let) (podatki iz ankete o delovni sili v EU) 1,4 milijona 1,5 milijona +2 % (kot delež vseh zaposlenih v EU-28) 0,7 % 0,7 % Število napotitev (zaposlenih ali samozaposlenih), vseh starosti (število prenosnih dokumentov A1) (vir: HIVA-KU Leuven) 2,8 milijona 3 milijoni +6 % = približno število oseb 1,8 milijona 1,9 milijona +6 % Letna povratna mobilnost (20–64 let) (Podatki Eurostata o tokovih mobilnosti) 680 000 (2016) 723 000 (2017) +6 % (kot delež državljanov EU-28, ki zapustijo svojo državo izvora v letu 2017) 66 % 72 %