OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Ozadje priporočila

V skladu s členom 126(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju. Podatki o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu, ki so pomembni za uporabo členov 121 in 126 PDEU ali Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, priloženega Pogodbama, so bistveni za usklajevanje ekonomske politike v Uniji.

Uredba (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju določa sistem sankcij za okrepitev izvajanja proračunskega nadzora v euroobmočju. Zato za odvračanje od napačnega prikazovanja podatkov o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu, povzročenega bodisi namerno bodisi zaradi hude malomarnosti, člen 8(1) Uredbe določa, da lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da bo odgovorni državi članici naložil globo.

Člen 8(3) Uredbe (EU) št. 1173/2011 Komisijo pooblašča, da opravi vse potrebne preiskave, če ugotovi, da obstaja resen sum o obstoju dejstev, ki bi se lahko izkazala za napačno prikazovanje podatkov o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu. Komisija je 3. maja 2016 začela preiskavo v zvezi z izkrivljanjem statističnih podatkov v Avstriji.

Predhodne ugotovitve preiskave o izkrivljanju statističnih podatkov v Avstriji so bile 20. decembra 2016 v skladu s členom 6 Delegiranega sklepa Komisije 2012/678 poslane Avstriji, da bi pripravila pripombe. Komisija je pozvala Avstrijo, naj do 19. januarja 2017 predloži pisne pripombe glede predhodnih ugotovitev. Avstrija je 25. januarja 2017 predložila svoje pisne pripombe.

Komisija je 22. februarja 2017 pripravila poročilo o preiskavi v zvezi z izkrivljanjem statističnih podatkov v Avstriji (poročilo) v smislu Uredbe (EU) št. 1173/2011, v katerem je upoštevala pripombe Avstrije.

Poročilo ugotavlja, da so bili deželno računsko sodišče, deželni urad in deželna vlada dežele Salzburg, tj. subjekti znotraj sektorja država Republike Avstrije, hudo malomarni, saj niso zagotovili ustreznih kontrol priprave podatkov in postopkov poročanja. Na ta način so navedeni subjekti prispevali k dejstvu, da je oddelek za proračun deželnega urada dežele Salzburg lahko napačno prikazal in prikril finančne transakcije, kar je v letih 2012 in 2013, tj. po začetku veljavnosti Uredbe (EU) št. 1173/2011, privedlo do tega, da so bili Eurostatu sporočeni napačno prikazani podatki o dolgu Avstrije za obdobje 2008–2012.

Poleg tega je poročilo ugotovilo, da se je avstrijski statistični urad Statistics Austria (v nadaljnjem besedilu: STAT) najpozneje od 6. decembra 2012 zavedal možnega napačnega prikazovanja računovodskih izkazov dežele Salzburg, vendar je Komisijo (Eurostat) o tem ustrezno obvestil šele 10. oktobra 2013.

Pogoji iz člena 8(1) Uredbe (EU) št. 1173/2011 za priporočitev Svetu, da državi članici naloži globo, so izpolnjeni v zvezi z napačnim prikazovanjem podatkov o dolgu, do katerega je prišlo, ko je Avstrija Eurostatu sporočila napačne podatke marca in septembra 2012 ter marca in septembra 2013, torej po 13. decembru 2011, ko je začela veljati Uredba.

2. Izračun globe

V skladu s členom 14 Delegiranega sklepa Komisije 2012/678/EU z dne 29. junija 2012 o preiskavah in globah v zvezi z izkrivljanjem statističnih podatkov, kot je navedeno v Uredbi (EU) št. 1173/2011, Komisija zagotovi, da je priporočena globa učinkovita, sorazmerna in odvračilna. Globa se določi po dvostopenjski metodologiji. Komisija najprej določi referenčni znesek, nato lahko ob upoštevanju posebnih okoliščin zadevnega primera ta znesek prilagodi navzgor ali navzdol.

V skladu s členom 14(2) Delegiranega sklepa Komisije 2012/678/EU je referenčni znesek globe enak 5 % večjega učinka napačnega prikazovanja podatkov Avstrije o dolgu sektorja država za zadevna leta, zajeta v uradnem obvestilu v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Popravek dolga za leto 2012, ki ga je sporočila Republika Avstrija za uradno obvestilo v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz aprila 2014, je znašal 1 192 milijonov EUR. Referenčni znesek tako znaša 59,6 milijona EUR.

Ob upoštevanju meril iz člena 14(3)(d) Delegiranega sklepa Komisije 2012/678/EU je izhodiščna točka ta, da se referenčni znesek določi glede na največji ugotovljeni učinek, ki se pomnoži s številom let v obdobju štirih let od zadnjega uradnega obvestila, v katerih so bili podatki napačno prikazani. Največji ugotovljeni učinek, kot je omenjeno zgoraj, je bil 1 192 milijonov EUR v letu 2012. Poleg tega je bilo zadnje uradno obvestilo, v katerem je prišlo do zadevnega napačnega prikazovanja, uradno obvestilo v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz oktobra 2013, ki zajema leta od 2009 do 2012. Vendar ob upoštevanju dejstva, da je Uredba (EU) št. 1173/2011 začela veljati šele 13. decembra 2011 in da pred tem datumom niso bile predvidene sankcije za napačno prikazovanje podatkov o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu, je relevantno samo napačno prikazovanje podatkov za leti 2011 in 2012, kot so bili napačno sporočeni v uradnem obvestilu v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem leta 2012 oziroma 2013. Zato bi bilo treba referenčni znesek pomnožiti z dve, kar znaša 119,2 milijona EUR.

Ob upoštevanju meril iz člena 14(3)(a) Delegiranega sklepa Komisije 2012/678/EU Komisija v poročilu ugotavlja, da napačno prikazovanje podatkov zaradi omejenega vpliva na dolg Republike Avstrije kot celote ni občutno vplivalo na delovanje okrepljenega ekonomskega upravljanja Unije. Zato Komisija meni, da bi z ozirom na dejanske okoliščine Republiki Avstriji lahko odobrila znižanje globe.

Ob upoštevanju meril iz člena 14(3)(b) Delegiranega sklepa Komisije 2012/678/EU poročilo navaja, da je bilo napačno prikazovanje posledica hude malomarnosti. Poročilo ne zaključuje, da je prišlo do namernega napačnega prikazovanja v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (glej zlasti oddelek 4 poročila). Zato se glede na dejanske okoliščine v zvezi s tem ne uporabi nobena prilagoditev.

Ob upoštevanju meril iz člena 14(3)(c) Delegiranega sklepa Komisije 2012/678/EU poročilo zaključuje, da je k napačnemu prikazovanju podatkov pripomoglo dejstvo, da so bili trije subjekti iz sektorja država Republike Avstrije hudo malomarni, saj niso zagotovili ustreznih kontrol priprave podatkov in postopkov poročanja (glej zlasti oddelka 3 in 4 poročila). Kljub temu Komisija meni, da ni šlo za usklajeno ukrepanje navedenih subjektov in da bi zato glede na dejanske okoliščine Republiki Avstriji lahko odobrila znižanje globe.

Ob upoštevanju meril iz člena 14(3)(e) Delegiranega sklepa Komisije 2012/678/EU poročilo ugotavlja, da so STAT in vsi zadevni subjekti med preiskavo v veliki meri sodelovali. Komisija je v zvezi s tem v določenem obsegu upoštevala svojo prakso s področja konkurence, kjer se zaradi sodelovanja s Komisijo med preiskavo globe lahko močno znižajo.

Kljub temu je bilo ugotovljeno, da STAT, čeprav ga je državni urad v celoti in neposredno najpozneje 22. januarja 2013 obvestil, da je prišlo do napačnega prikazovanja računovodskih izkazov dežele Salzburg, o tem ni takoj obvestil Komisije (Eurostata). Ta element bi običajno upravičil zvišanje zneska globe. Glede na oba omenjena elementa Komisija meni, da bi lahko Republiki Avstriji še vedno odobrila določeno znižanje globe.