-ohraniti enake konkurenčne pogoje med državami članicami in gospodarskimi subjekti, ne glede na to, kje v EU je blago carinjeno, da se prepreči izkrivljanje konkurence;

Komisija mora odgovoriti tudi na ugotovitve Računskega sodišča v njegovem letnem poročilu, posebnih poročilih ali dopisih s predhodnimi ugotovitvami ter na pripombe in priporočila, ki jih Evropski parlament pripravi v postopku razrešnice v zvezi z izvrševanjem proračuna. Komisija zagotavlja, da države članice pravilno uporabljajo pravila EU, in poroča proračunskemu organu.

Ne glede na to Komisija obdrži pomembna pooblastila za inšpekcijske preglede na tem področju. V zvezi s tem so inšpekcijski pregledi na kraju samem pomembno orodje za nadzor sistema zbiranja tradicionalnih lastnih sredstev, in sicer z več vrstami preverjanj predpisov in dokumentov držav članic.

Države članice so po zakonu dolžne zbirati tradicionalna lastna sredstva. Pobrane dajatve morajo dati na razpolago proračunu EU, kot nadomestilo za stroške pobiranja pa lahko obdržijo 20-odstotni pavšal vseh zneskov tradicionalnih lastnih virov, danih na razpolago Komisiji , ne glede na dejansko nastale stroške. Države članice morajo same opravljati preverjanja in poročati Komisiji.

V tem dokumentu je opisano in analizirano delovanje sistema inšpekcijskega nadzora tradicionalnih lastnih sredstev med letoma 2016 in 2018 . Dokument vsebuje informacije o inšpekcijskih pregledih tradicionalnih lastnih virov, ki jih je v tem obdobju opravila Komisija, in vključuje druge dejavnosti, opravljene za zaščito finančnih interesov EU:

Med letoma 2016 in 2018 je bilo danih na razpolago več kot 60 milijard EUR (neto) z letnim povprečjem, ki je presegalo 20 milijard EUR. To pomeni povečanje za 20 % v primerjavi z obdobjem 2013–2015.

-izboljšati izterjavo zneskov tradicionalnih lastnih sredstev. Komisija se mora prepričati, da države članice izpolnjujejo odgovornosti v zvezi z zbiranjem tradicionalnih lastnih sredstev in njihovim dajanjem na razpolago. Komisija preveri ukrepe držav članic v zvezi z izterjavo tradicionalnih lastnih virov, vključno s pravočasnim obvestilom o carinskem dolgu in postopki izterjave, ki se zdijo potrebni;

-obveščati proračunski organ. Komisija lahko na podlagi ugotovitev inšpekcijskih pregledov oceni učinkovitost in skrbnost držav članic v zvezi z zbiranjem tradicionalnih lastnih sredstev in njihovim dajanjem na razpolago, da lahko sprejme potrebne ukrepe za odpravo morebitnih pomanjkljivosti in na koncu poroča proračunskemu organu.

Poleg tega inšpekcijski pregledi prispevajo k zagotavljanju učinkovitega delovanja carinske unije in enotni uporabi pravil EU, da se preprečijo vrzeli, ki bi jih goljufi izkoristili ali se izognili dajatvam, ki jih je treba plačati.

Nova carinska zakonodaja velja od 1. maja 2016, novi zakonodajni okvir v zvezi z lastnimi sredstvi za obdobje 2014–2020 pa se retroaktivno uporablja od 1. januarja 2014. Poleg tega nenehen razvoj olajšanja in poenostavitve trgovine otežuje kontrole tradicionalnih lastnih sredstev, ki jih opravljajo Komisija in države članice.

2.2 Cilji in metodologija za inšpekcijske preglede tradicionalnih lastnih sredstev na kraju samem

Glavni cilj inšpekcijskih pregledov tradicionalnih lastnih sredstev je zagotoviti, da so postopki, ki se uporabljajo v državah članicah, skladni z ustrezno zakonodajo EU, finančni interesi EU pa ustrezno in homogeno zaščiteni, kjer se blago carini. Vsako leto se inšpekcijski pregledi osredotočajo na različne carinske in računovodske teme. Končni učinek je uskladitev in krepitev postopkov v državah članicah, da se uspešno, učinkovito in dosledno zaščitijo finančni interesi EU.

Komisijini inšpekcijski pregledi na kraju samem temeljijo na natančni metodologiji in se načrtujejo v okviru letnega inšpekcijskega programa, ki temelji na analizi tveganja in vsebuje več tem, ki jih je treba pregledati v eni ali več državah članicah.

Vsi inšpekcijski pregledi se izvedejo s standardiziranimi postopki in vključujejo uporabo prilagojenih revizijskih orodij, da se zagotovi, da se inšpekcijski pregledi opravijo in da so poročila dosledno pripravljena.

Poleg tega se je leta 2014 in 2016 začel izvajati revizijski pilotni projekt v zvezi z revizijo upravljanja računov A in B, ki jih izvedejo države članice. Čeprav so bili rezultati na splošno pozitivni, so se službe Komisije odločile prekiniti to skupno delo, saj pričakovane sinergije in učinkovitosti niso bile uresničene.

3. INŠPEKCIJSKI PREGLEDI TRADICIONALNIH LASTNIH SREDSTEV, KI JIH JE KOMISIJA OPRAVILA V OBDOBJU 2016–2018

V obdobju 2016–2018 je Komisija opravila 68 inšpekcijskih pregledov in na podlagi člena 2 Uredbe št. 608/2014 sprejela 233 ugotovitev. Štirje od teh inšpekcijskih pregledov so bili opravljeni v okviru skupnega pristopa k reviziji .

Od 233 ugotovitev jih je do zdaj 134 imelo neposredne finančne posledice (57,5 %), 60 pa regulativni učinek (25,8 %).

Med inšpekcijskimi pregledi se ocenijo računovodske in carinske zadeve.

3.1 Računovodske zadeve

Upravljanje računa A in računa B se preveri v vseh obiskanih državah članicah, skupaj z glavno carinsko temo. Inšpekcijski pregledi v zvezi s to temo, opravljeni v obdobju 2016–2018, so potrdili, da je bila večina napak enkratnih in da so bile sistematične napake izjeme. Države članice so prevzele finančne posledice ugotovljenih nepravilnosti.

Splošno stanje se je izboljšalo, ker je Komisija pri inšpekcijskih pregledih upoštevala to temo in ker je večina držav članic uporabljala elektronske računovodske sisteme, ki zmanjšujejo tveganje napak, povezanih z ročnimi posegi. Vendar pa si morajo države članice še naprej prizadevati za zagotovitev skrbnega upravljanja računa B in popravkov računa A ter zagotoviti vse informacije, ki jih zahteva zakonodaja, da se zagotovijo jasni in pregledni izkazi.

V petih državah članicah je bilo opravljenih tudi več inšpekcijskih pregledov v zvezi z zanesljivostjo računov A in B ter povezanih izkazov. Splošna ugotovitev je bila, da so vzpostavljeni postopki za pripravo teh izkazov skladni z določbami EU in da zagotavljajo zaščito finančnih interesov EU. Ugotovitve, sporočene na podlagi teh inšpekcijskih pregledov, se nanašajo na nedoslednost med obema računoma in poznimi dvigi z računa B z omejenimi finančnimi posledicami.

3.2 Carinske zadeve v obdobju 2016–2018

V tem triletnem obdobju so se inšpekcijski pregledi osredotočali na:

2016