POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Letalska strategija za Evropo: Ohranjanje in spodbujanje visokih socialnih standardov

1.Uvod Leta 2017 EU ni le praznovala 25 let notranjega trga za letalstvo, temveč je tudi proglasila evropski steber socialnih pravic. To je zgodba o uspehu EU. Zlasti ta uspeh letalskega trga EU z vsakdanjimi dejavnostmi omogočajo številni Evropejci, zaposleni in dejavni v tem sektorju. Preprostejše in cenejše letalske povezave na notranjem letalskem trgu so Evropejce zbližale in jih bolje povezale s preostalim svetom. Ker izbira letalskih potovanj še nikoli ni bila tako bogata, lahko zdaj številni Evropejci potujejo, študirajo in delajo po Evropi in širše. Število in pogostost letov sta znatno narasla. Dnevno število letov se je povečalo z manj kot 10 000 v letu 1992 na približno 25 000 v letu 2017, število rut pa z manj kot 2 700 na 8 400. V letu 2017 je po EU, iz nje ali vanjo potovala več kot milijarda letalskih potnikov.

Pravila zračnega prevoza so bila harmonizirana na ravni EU, kar vsem operatorjem ne glede na njihovo lokacijo v EU zagotavlja enak dostop do trga letalskega prevoza, vendar odgovornost za socialno zaščito in delovno pravo še naprej ostaja predvsem v rokah držav članic. To pomeni, da ima lahko letalsko osebje, kljub temu da pravo EU zagotavlja zaščito vsemu letalskemu osebju, različne pravice in ravni zaščite, kar je odvisno od nacionalnega prava, ki se zanj uporablja. Ta položaj je lahko zaradi čezmejne narave dela zlasti kočljiv za letalske posadke (tj. kabinsko osebje in pilote).

Zahteve po zniževanju stroškov na izredno konkurenčnem trgu so spodbudile inovacije. Zaradi njih so se morali delavci tudi prilagoditi hitro razvijajočemu se okolju. Nekatere letalske družbe so uvedle prakse (kot so najemanje letalskih posadk prek posrednikov ali samozaposlenih delavcev ali tako imenovani pristop „plačaj, da lahko letiš“), ki vplivajo na delovne in zaposlitvene pogoje letalske posadke in lahko povzročijo pravno negotovost. Vrsta stavk letalskih posadk po številnih državah članicah v zadnjih letih kaže nezadovoljstvo nekaterih letalskih posadk s spremenjenimi zaposlitvenimi in delovnimi pogoji.

Obstajata obsežna zakonodaja EU, ki določa minimalne standarde, in nacionalna zakonodaja, ki varuje delavce, vključno z letalskimi posadkami. Sklop posebnih pravil EU je namenjen zaščiti delavcev pri njihovih čezmejnih dejavnostih in zagotavlja letalskim posadkam, da lahko izkoristijo možnosti za zaposlitev in so zaščitene, kadar uresničujejo svobodo gibanja na notranjem trgu. Kljub temu so Evropski parlament, Evropski ekonomsko-socialni odbor, države članice, letalske družbe in socialni partnerji, izrazili zaskrbljenost glede negativnega vpliva nekaterih praks nekaterih letalskih družb na zaposlitvene in delovne pogoje nekaterih letalskih posadk. Zaskrbljeni so, da je to pripeljalo do pravne negotovosti, različnih ravni zaščite delavcev in neenakih konkurenčnih pogojev za letalske prevoznike. Komisija je prejela zahteve za pojasnila v zvezi s temi vprašanji.

Komisija je leta 2015 predstavila letalsko strategijo za Evropo, v kateri je socialna agenda v letalstvu poudarjena kot prednostna naloga. Ukrepala je v zvezi z vsemi svojimi zavezami. Komisija dejavno podpira socialni dialog v letalstvu, zlasti prek odbora za socialni dialog v sektorju civilnega letalstva. Leta 2016 je Komisija objavila praktični vodnik o delovnem pravu, ki se uporablja, in pristojnih sodiščih. Da bi pridobila boljši vpogled v položaj letalskih posadk ter njihove zaposlitvene in delovne pogoje na današnjem letalskem trgu v EU, je Komisija naročila študijo o zaposlitvenih in delovnih pogojih letalskih posadk na notranjem letalskem trgu EU („študija Ricardo“). Oprla se je tudi na zunanje študije, redne izmenjave mnenj z deležniki in njihove prispevke. V okviru vrednotenja uredbe o zračnih prevozih Komisija tudi ocenjuje nenamerne socialne učinke te zakonodaje, zlasti na delovne pogoje.

Evropski parlament je leta 2017 pozval države članice in Komisijo, naj ukrepajo glede socialnih vprašanj v letalstvu, zlasti v primeru visoko mobilnih letalskih posadk. Evropski ekonomsko-socialni odbor je Komisijo pozval tudi, naj sprejme dodatne praktične ukrepe za preprečevanje negativnih učinkov na zaposlovanje, ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, Evropski odbor regij pa je poudaril, da je konkurenčen in trajnosten evropski letalski sektor dolgoročno bistven za razvoj na lokalni in regionalni ravni. Evropski parlament, Svet in Evropska komisija so novembra 2017 razglasili evropski steber socialnih pravic. Steber določa načela in pravice, ki so bistvenega pomena za pravične in dobro delujoče trge dela ter sisteme socialnega varstva v Evropi 21. stoletja.

Nedavno in v zgoraj opisanem okviru so številne države članice pozvale k ukrepanju na nacionalni ravni in ravni EU, da bi se razvila in uresničila ambiciozna in pomembna socialna agenda v letalstvu. Poudarile so, kako pomembno je zagotoviti zdravo in pošteno konkurenco ter poštene delovne pogoje za sektor, hkrati pa pozvale Komisijo, naj si še naprej prizadeva glede „konkretnih in učinkovitih ukrepov za obravnavanje glavnih nerešenih vprašanj“. Tudi organizacija letalskih družb, ki zastopa skoraj četrtino letalskega trga EU, in dve združenji sindikatov, ki zastopata evropske letalske posadke, so pozvali EU in nacionalne odločevalce, naj na letalskem trgu EU nujno „zagotovijo ustrezne socialne standarde ter poštene in enake konkurenčne pogoje za vse“, pri čemer so se osredotočili na letalske posadke.

Komisija s tem poročilom pregleduje napredek socialne agende v letalstvu, ki je bila določena v strategiji za letalstvo iz leta 2015. V poročilu, ki je osredotočeno na letalske posadke, so skladno s političnimi prednostnimi nalogami Komisije za delovna mesta, rast in pravičnost, pregledani sedanje glavne priložnosti in izzivi za letalske posadke, tako da se opira na ugotovitve študije Ricardo, v kateri so bila analizirana ključna vprašanja, ki so jih opredelile evropske organizacije letalskih posadk, ob tem ko so si prizadevale za izboljšanje pravne varnosti za letalsko posadko. Opredeljeni so tudi nekateri kratkoročni konkretni ukrepi za močnejšo socialno agendo v letalstvu.

2.Delovna mesta in zaposlovanje na sedanjem letalskem trgu

Letalstvo je pomemben vir zaposlovanja. Ocenjuje se, da je letalski sektor leta 2016 v Uniji neposredno ustvaril 2 milijona delovnih mest, od tega je bilo 18,8 % delovnih mest pri letalskih družbah, in skupno podprl 9,4 milijona delovnih mest. Zračni prevoz v EU neposredno zaposluje 437 000 delavcev (193 000 žensk in 244 000 moških). Pričakuje se, da se bo število delovnih mest v letalstvu še naprej povečevalo. Podatki, ki bi se posebej nanašali na letalske posadke, niso na voljo.

Tradicionalno so imeli letalski prevozniki sedež svoje flote in letalskih posadk v eni sami državi, tj. državi, kjer so imeli glavni kraj poslovanja. To je ustrezalo tudi kraju dela letalskih posadk, kraju uporabe socialne zakonodaje in kraju sodne pristojnosti. Poslovni modeli letalskih družb so se na liberaliziranem in konkurenčnem trgu, ki zahteva večjo prožnost in stroškovno učinkovitost, zelo razvili. Glede na to so se v letalskem sektorju tako kot v številnih drugih gospodarskih panogah razvile različne ureditve in prakse dela. Število nizkocenovnih letov, ki običajno potekajo od točke do točke, se je od leta 2007 do leta 2016 povečalo za 61 %, tako da ti leti zajemajo skoraj 50 % razpoložljivih sedežev znotraj trga EU. S povečevanjem števila rut točka–točka se je število operativnih sedežev od leta 2008 ves čas povečevalo, zrakoplovi in letalske posadke iste letalske družbe pa imajo sedež vse pogosteje zunaj glavnega kraja poslovanja letalskega prevoznika, na ozemlju druge države članice ali včasih celo v tretjih državah. Kot je bilo poudarjeno v študiji Ricardo, je zlasti za nizkocenovne prevoznike značilno, da imajo več operativnih sedežev v tujini. V omejenem obsegu pa so dodatne operativne sedeže začeli razvijati tudi nekateri tradicionalni prevozniki.

Zaradi tega trenda se je okrepila čezmejna narava dejavnosti letalskih posadk in še bolj zapletel njihov pravni status v okviru zakonodaje EU in nacionalne zakonodaje. Zlasti se je ustvarila negotovost glede vprašanja, kako določiti, katero sodišče je pristojno in katero delovno pravo se uporablja v pogodbah o zaposlitvi letalskih posadk, dodeljenih v domače baze zunaj glavnega kraja poslovanja letalskega prevoznika.

Uredba o zračnih storitvah, ki je pravni okvir EU za notranji letalski trg EU, priznava „vse večj[o] pomembnost, ki jo imajo letalski prevozniki z operativnimi sedeži v več državah članicah“ (uvodna izjava 4) in določa, da bi „[g]lede zaposlenih pri letalskem prevozniku Skupnosti, ki opravlja zračne prevoze iz operativnega sedeža zunaj ozemlja države članice, kjer ima letalski prevoznik Skupnosti sedež podjetja, [...] morale države članice zagotoviti pravilno izvajanje socialne zakonodaje Skupnosti in nacionalne socialne zakonodaje“ (uvodna izjava 9). Zato se uredba o zračnih storitvah uporablja brez poseganja v uporabo ustreznega prava EU in nacionalnega prava, ki ščitita zaposlene, kot so pravila o socialni varnosti. To poročilo se osredotoča na pravila, ki so pomembna za letalske posadke v okviru trenutnega razvoja dogodkov na trgu.

3.Socialna razsežnost kot del presoje varnosti Varnost je v letalstvu prva prednostna naloga. Predpisi EU za varnost v letalstvu se za letalsko osebje uporabljajo brez razlike, ne glede na posameznikovo pogodbeno razmerje z letalsko družbo. Predpisi EU za varnost v letalstvu vsebujejo pojem domača baza, ki se uporablja kot referenčna točka za izračun omejitev časa letenja in časa dolžnosti. Pojem domača baza pomeni „kraj, ki ga za člana posadke določi operator in na katerem član posadke navadno začne in konča obdobje dolžnosti ali vrsto obdobij dolžnosti ter na katerem operator v normalnih okoliščinah ni odgovoren za nastanitev zadevnega člana posadke“.

Morebitni učinek, ki bi ga različni zaposlitveni pogoji lahko imeli na varnost, se jemlje zelo resno ter ga Agencija Evropske unije za varnost v letalstvu (EASA) in Komisija stalno analizirata. Zaradi dveh nedavnih dogodkov je socialna razsežnost dodatno vključena v presojo varnosti letalskih družb.