POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o nadaljnjem ukrepanju v zvezi z razrešnico za proračunsko leto 2012 (povzetek) /* COM/2014/0607 final */





Poročilo o nadaljnjem ukrepanju na podlagi zahtev Evropskega parlamenta, navedenih v resolucijah o razrešnici, in zahtev Sveta, navedenih v priporočilu o razrešnici za proračunsko leto 2012 Uvodne opombe To je poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o nadaljnjem ukrepanju na podlagi resolucij Evropskega parlamenta o razrešnici[1] in priporočila Sveta[2] o razrešnici za proračunsko leto 2012 v skladu s členom 319(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), členom 166 finančne uredbe in členom 119(5) finančne uredbe za evropske razvojne sklade (ERS). Osredotoča se na zavezujoče obveznosti, ki jih je Evropski parlament poudaril v svojih resolucijah o razrešnici za splošni proračun. Poročilu sta priložena dva delovna dokumenta služb Komisije, ki vsebujeta odgovore na 353 posebnih zahtev in opažanj Evropskega parlamenta v zvezi z razrešnico, od česar je 8 opažanj, ter 77 (skupaj 79, od tega sta dve naslovljeni na Računsko sodišče) posebnih opažanj in zahtev Sveta v zvezi z razrešnico. Komisija je pripravljena sprejeti nove ukrepe v zvezi z 142 zahtevami (108 zahtevami Evropskega parlamenta in 34 zahtevami Sveta). Meni, da so bili zahtevani ukrepi za 240 zahtev (199 zahtev Evropskega parlamenta in 41 zahtev Sveta) že sprejeti ali se izvajajo, čeprav bo treba v nekaterih primerih njihove rezultate še oceniti. Komisija iz razlogov, povezanih z obstoječim pravnim in proračunskim okvirom ali njeno institucionalno vlogo ali pooblastili, ne more sprejeti 40 zahtev (38 zahtev Evropskega parlamenta[3] in 2 zahtevi Sveta[4]). V dveh priloženih delovnih dokumentih služb Komisije je navedena podrobna utemeljitev. 1. Zavezujoče obveznosti Evropski parlament v resoluciji o razrešnici za splošni proračun za leto 2012 posebej poudarja veliko število zavezujočih obveznosti pravne, revizijske in institucionalne narave ter obveznosti, povezanih odgovornostjo in finančnimi sredstvi. Te zahteve so bile predmet obsežne razprave v okviru postopka za podelitev razrešnice, zlasti s poročevalcem in člani odbora za proračunski nadzor (CONT). V pismih predsednika Barrosa (26. november 2013)[5] in komisarja Šemete (10. marec 2014)[6] so bili predloženi dokazi o formalni zavezanosti Komisije k celovitemu in pravočasnemu izvajanju sklopa dejavnosti in ukrepov v zvezi z vprašanji, ki so opredeljena v teh zavezujočih obveznostih. To sporočilo upošteva obljube iz zgornjih dveh pisem ter, kadar je potrebno, posodablja stanje v smislu nadaljnjih ukrepov, ki so bili doslej sprejeti. 1.1. Reševanje težav, izpostavljenih v letnih poročilih o dejavnostih generalnih direktoratov (odstavki 25–26, 33, 39, 196 in 223) V zvezi s pridržki, izraženimi v letnih poročilih o dejavnostih več generalnih direktoratov, Evropski parlament meni, da mora Komisija nujno dokazati, da je sprejela vse potrebne ukrepe za odpravo pomislekov v zvezi s pridržki, ki jih je Evropski parlament izrecno potrdil. Poleg tega namerava Evropski parlament uporabiti nadaljnje ukrepe v zvezi s pridržki kot instrument proračunskega nadzora za spremljanje teh ukrepov. Komisija je že sprejela sklop temeljnih ukrepov, kot je pojasnjeno v omenjenih pismih, poleg tega se je sedanji kolegij komisarjev formalno zavezal Evropskemu parlamentu prejšnje sestave glede nadaljnjega ukrepanja, kar je Evropskemu parlamentu dejansko omogočilo, da Komisiji podeli razrešnico. Komisija poroča o resnih pomanjkljivostih, ugotovljenih pri izvrševanju proračuna EU, s pridržki v letnih poročilih o dejavnostih svojih generalnih direktorjev in razkriva posledično tveganje za proračun EU. Pridržek je vedno tesno povezan z jasnim akcijskim načrtom za reševanje težave, ki je bila ugotovljena pri upravljanju sredstev EU, pri čemer lahko Komisija, če so izpolnjeni regulativni pogoji, prekine ali začasno ustavi zadevna plačila. Komisija dodatno obravnava te pridržke in ustrezne akcijske načrte s spremljanjem napredka pri opravljenem delu za njihovo izvajanje. Pridržek bo umaknjen šele po tem, ko bo Komisija pridobila zanesljive dokaze, da so države članice odpravile pomanjkljivosti z izvajanjem ustreznih ukrepov, da so se začeli izvajati ustrezni popravljalni postopki in da je bila zanesljivost novega sistema dokazana v praksi. Letna poročila o dejavnostih pregledno prikazujejo, kako Komisija izpolnjuje svojo odgovornost za zagotavljanje zakonitosti in pravilnosti politik deljenega upravljanja na ravni posameznih držav članic in programov (za kohezijsko politiko) ali plačilnih agencij (za kmetijstvo). Komisija v poročilih še navaja ocene stopenj napak in preostalo količino tveganja v zvezi s plačilnimi agencijami, ukrepi ali programi, državam članicam pa je nakazano dejansko tveganje po izvedbi popravljalnih ukrepov. Poročila so tudi instrument, ki organu za podelitev razrešnice pomagajo natančneje oceniti stanje. Komisija na splošno pozdravlja potrditev Evropskega parlamenta v zvezi s pridržki, ki sta jih izrazila generalna direktorja GD AGRI in REGIO. Vendar zahteva Evropskega parlamenta glede revizije vseh operativnih programov vsaj enkrat v programskem obdobju ni v skladu z enotnim revizijskim pristopom, ki ga je leta 2004 predlagalo Evropsko računsko sodišče, in z zahtevo Evropskega parlamenta glede izboljšanja stroškovne učinkovitosti uporabe omejenih revizijskih virov z usmeritvijo revizij v programe z visokim tveganjem. 1.2. Boljša opredelitev in uporaba predpisov in pravil s strani organov držav članic → Na področju deljenega upravljanja je Evropski parlament zahteval, da se v delegiranem aktu uredbe o skupnih določbah s podrobnimi pravili opredelijo resne pomanjkljivosti in ocenijo ključne zahteve za upravljavske in nadzorne sisteme (odstavki 56(4), 216, 223). Komisija je sprejela delegirane akte, ki urejajo področja deljenega upravljanja v novem večletnem finančnem okviru 2014–2020. Delegirani akt, ki temelji na uredbi o skupnih določbah, zagotavlja podrobna pravila, ki omogočajo učinkovito delovanje mehanizma finančnih popravkov, z jasno opredelitvijo meril za določitev „resnih pomanjkljivosti“, na podlagi katerih se začne postopek neto finančnih popravkov (glej člen 30 Delegirane uredbe Komisije 480/2014 z dne 3. marca 2014). → Evropski parlament je pozval k uporabi postopnega povečevanja znižanj plačil in upravnih sankcij, kadar končni prejemnik neposrednih plačil ali podpore za razvoj podeželja ne upošteva meril za upravičenost in prihaja do ponavljajočih se pomanjkljivostih v identifikacijskem sistemu za zemljišča (LPIS) (odstavka 44 in 56(5)). Sedanji regulativni okvir že predvideva sistem postopnega povečevanja znižanj in izključitev plačil, kadar je dovolj dokazov, da trdovratnost pomanjkljivosti (upravičenci niso izpolnili pogojev za upravičenost) povečuje finančno tveganje za proračun EU.[7] Komisija je predlagala, da se ta sistem znižanj, zavrnitev in ustavitev plačil ter kazni vzdržuje na ravni končnih upravičencev.[8] Države članice morajo te določbe uporabljati brez poseganja v finančne popravke, ki jih lahko uvede Komisija na ravni države članice. → Evropski parlament je pozval k uporabi mehanizma za začasno ustavitev plačil kot predhodnega instrumenta za zaščito proračuna EU (odstavka 42 in 56(6)). Člen 41 Uredbe št. 1306/2013 zagotavlja nov mehanizem za začasno ustavitev plačil na področju kmetijstva, ki ga je mogoče uporabiti kot predhodni instrument za zaščito proračuna EU pred pomanjkljivostmi v nadzornih sistemih držav članic. Na področju kmetijstva bodo plačila začasno ustavljena v vseh tistih primerih, v katerih nacionalni popravljalni ukrepi za odpravo ugotovljenih resnih pomanjkljivosti ne bodo pravilno in pravočasno izvedeni. 1.3. Razvoj in izvajanje strožjega nadzora in revizijskih strategij za obdobje 2014–2020 Evropski parlament je v zvezi z GD REGIO zahteval: → da se poveča število revizij Komisije na kraju samem, ki temeljijo na naključnem vzorčenju, in bolj sistematično uporabo neto finančnih popravkov (odstavki 13, 38 in 56(3)). Komisija izvaja svoje revizije stroškovno učinkovito in neposredno na ravni organov upravljanja ter posredniških teles in upravičencev, za katere velja visoko tveganje. To vprašanje je obravnavano tudi v letnem poročilu o dejavnostih, revizijski strategiji in preglednem poročilu v okviru revizijske preiskave „Premostitev vrzeli v zanesljivosti“; → da se predloži predlog o omejitvi ali kar prepovedi nadomeščanja projektov (odstavki 15, 54, 56(13) in 215). Za izpolnitev te zahteve je potreben pregled zakonodaje, ki sta jo Evropski parlament in Svet sprejela decembra 2013 za obdobje 2014–2020.[9] Za programsko obdobje 2014–2020 je bila uvedena pomembna sprememba, da se državam članicam pod določenimi pogoji onemogoči, da se izognejo neto popravku, tako da ga sprejmejo in nato pridobijo pravico do ponovne uporabe ustreznega zneska. Po mnenju Komisije je možnost, da države članice nadomestijo projekte, v zvezi s katerimi so ugotovile nepravilnosti, pred 15. februarjem leta N + 1, še vedno pomembna spodbuda za države članice k odkrivanju in odpravljanju nepravilnosti na njihovi ravni. Zato ne bo predložen noben tak predlog, dokler ne bo ocenjena učinkovitost novih instrumentov; → da se okrepijo in zaostrijo pregledi na prvi stopnji (odstavek 46). Ta zahtevek je naslovljen na države članice in je v skladu s pobudami Komisije in priporočili Evropskega računskega sodišča. Komisija stalno spodbuja države članice k okrepitvi kontrol. Sklop predpisov, sprejetih za programsko obdobje 2014–2020, vsebuje določbe, ki bi morale prispevati k izboljšanju učinkovitosti kontrol na nacionalni ravni, vključno z uvedbo neto finančnih popravkov, namenjeno ustvarjanju spodbud za države članice k izvajanju učinkovitih upravljavskih in nadzornih sistemov, ter k okrepljeni uporabi poenostavitev, zlasti poenostavljenih oblik obračunavanja stroškov, ob katerih bi se morale zmanjšati napake; → da se v sporočilu o deljenem upravljanju sredstev opredelijo tri države članice z najvišjimi stopnjami napak in finančnimi popravki (odstavek 53). Finančne popravke obravnava sporočilo o zaščiti proračuna EU, ki se sprejme septembra vsako leto, stopnje napak držav članic pa so navedene v letnih poročilih o dejavnostih; → da se uvedejo predloga in priporočila za nacionalne izjave o upravljanju (odstavka 56(12) in 60). To zadevo je obravnavala medinstitucionalna delovna skupina, ustanovljena 16. decembra 2013, ki je svoje delo končala konec junija 2014. Svoje rezultate bo Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu računskemu sodišču in nacionalnim parlamentom poslala jeseni 2014. Evropski parlament je v zvezi z GD AGRI in zlasti v zvezi s pomanjkljivostmi sistemov LPIS zahteval: → da se hitro izvedejo akcijski načrti in da se v primeru neupoštevanja rokov iz akcijskih načrtov izvedejo sorazmerni neto finančni popravki v okviru postopka preverjanja skladnosti (odstavek 42). Sedanji postopek zahteva, da države članice oblikujejo in izvedejo akcijski načrt, kadar se v njihovem sistemu LPIS ugotovijo pomembne pomanjkljivosti. Izvajanje takega akcijskega načrta v ustrezni državi članici natančno spremlja GD AGRI in je vključeno v njegovo letno poročilo o dejavnostih. Poleg tega morajo države članice vsako leto oceniti kakovost sistema LPIS in po potrebi sprejeti popravljalne ukrepe. V zvezi s postopkom preverjanja skladnosti kakršno koli ugotovljeno tveganje za proračun EU sistematično zahteva neto finančne popravke, ki jih je treba uporabljati sorazmerno s tveganjem za proračun EU. Vsaka zamuda pri izvajanju potrebnih popravljalnih ukrepov podaljšuje trajanje ugotovljenih tveganj nepravilnih plačil, kar sistematično prispeva k višjim neto finančnim popravkom za trdovratne pomanjkljivosti. Novi pravni okvir[10] dovoljuje tudi začasno ustavitev plačil, kadar Komisija ugotovi, da zadevna država članica ne more izvesti potrebnih popravljalnih ukrepov v skladu z akcijskim načrtom z jasnimi kazalniki napredka; → da se z uporabo neto popravkov izravna finančno tveganje napak, ki jih je leta 2006 v Franciji in na Portugalskem odkrilo Evropsko računsko sodišče (odstavek 31). Kot je navedeno v letnem poročilu o dejavnostih GD AGRI za leto 2013, je bil proračun EU zaščiten s postopki preverjanja skladnosti. Na Portugalskem je postopek preverjanja skladnosti zagotovil vračilo neupravičeno izplačanih sredstev v višini več kot 100 milijonov EUR z neto finančnimi popravki za leta zahtevkov 2006 do 2008. Za poznejša leta zahtevkov se postopki preverjanja skladnosti še izvajajo. V Franciji pred letom 2008 niso bile odkrite nobene resne pomanjkljivosti, zaradi katerih bi bil potreben pridržek, akcijski načrt ali precejšnji finančni popravki. Veliko precejšnjih finančnih popravkov je bilo predlaganih v zvezi s proračunskimi leti 2008 do 2010, za katera je postopek potrditve obračunov zelo napreden. Postopki preverjanja skladnosti se izvajajo tudi za poznejša leta; → da se za Francijo in Portugalsko oblikujejo celoviti akcijski načrti in med drugim posodobijo njuni sistemi LPIS (odstavki 44, 56(11) in 192) ter da se do 30. junija 2014 pripravi poročilo o stanju izvajanja zadevnih akcijskih načrtov (odstavek 43). Celoviti akcijski načrti so že bili oblikovani: za Portugalsko je bil oblikovan leta 2010 in izveden leta 2013, za Francijo pa naj bi bila posodobitev in dokončno oblikovanje sistema LPIS v celoti končana v letu zahtevkov 2016, ko bo znova ocenjena upravičena površina posameznih kmetijskih zemljišč. Medtem bo finančni interes EU zaščiten z neto finančnimi popravki. To natančno spremlja Komisija, finančno tveganje pa je povsem pokrito s tekočimi postopki preverjanja skladnosti (glej zgoraj). GD AGRI je izvajanje teh akcijskih načrtov obravnaval v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2013, ki je bilo objavljeno junija 2014; → da Komisija pripravi predlog za odpravo ponavljajočih se pomanjkljivosti sistemov LPIS z uvedbo popravljalnih sankcij, ki bodo postopno naraščale ter precej presegale dosedanje neto in pavšalne popravke (odstavek 44). V skladu s predlogom Komisije bi bilo treba znova preučiti uredbo, ki sta jo sozakonodajalca pravkar sprejela v okviru reforme skupne kmetijske politike (SKP). Vendar je zvišanje finančnih popravkov za ponavljajoče se kršitve predpisov EU že predvideno v delegiranemu aktu o finančnem poslovodenju SKP in se uporablja v vseh primerih, v katerih so zadostni dokazi, da trdovratnost pomanjkljivosti povečuje finančno tveganje za proračun EU (glej tudi točko 1.2.); → da se razrešijo težave, ki se pojavljajo v plačilnih agencijah, katerih preostalo tveganje napak presega prag pomembnosti 2 %, pri čemer je treba prizadevanja osredotočiti predvsem na Francijo, Bolgarijo, Romunijo, Portugalsko in Latvijo (odstavek 41). Pri deljenem upravljanju mora država članica prevzeti osnovno odgovornost za zagotovitev, da se ukrepi, financirani iz proračuna, izvajajo ustrezno in v skladu s pravili. Komisija je odgovorna le za splošni nadzor s preverjanjem učinkovitega delovanja upravljavskih in nadzornih sistemov držav članic s postopki preverjanja skladnosti in uporabo neto finančnih popravkov za zaščito proračuna EU. GD AGRI je v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2013 za plačilne agencije s prilagojeno stopnjo preostalega tveganja napak med 2 % in 5 % ocenil, ali so tveganje zadostno krili olajševalni dejavniki in ali je bil potreben finančni pridržek. To vključuje oceno, ali se izvaja postopek preverjanja skladnosti za kritje zadevnih izdatkov in ali je zadevna država članica izvedla potrebne popravljalne ukrepe. Za plačilne agencije s prilagojeno stopnjo preostalega tveganja napak nad 5 % je bil samodejno podan pridržek. GD AGRI je podal 62 pridržkov: 11 na ravni ukrepa za tržne ukrepe, 20 (na ravni plačilnih agencij) za neposredna plačila in 31 na ravni plačilnih agencij za razvoj podeželja. Poleg tega revizijske dejavnosti GD AGRI usmerja osrednja analiza tveganja, ki zajema vse izdatke SKP v vseh državah članicah, in sicer bodo države članice, ukrepi in programi, ki so jih prizadela večja tveganja, prednostno revidirani; → da se postopki preverjanja skladnosti v običajnih primerih končajo v dveh letih (odstavki 40, 56(10) in 158). Komisija v skladu z novim pravnim okvirom SKP (izvedbeni akt, sprejet 6. 8. 2014) izvaja ukrepe za poenostavitev celotnega postopka in omejitev tveganja nepotrebnih zamud. Predvsem bodo združeni nekateri koraki obstoječega kontradiktornega postopka, za Komisijo in države članice bodo uvedeni roki za vsak korak postopka, če država članica ne bo pravočasno poslala potrebnih informacij, pa bo lahko Komisija na podlagi razpoložljivih informacij izvedla naslednji korak. Komisija si bo prizadevala za čim večjo omejitev najdaljšega trajanja celotnega postopka preverjanja skladnosti, pri čemer bo upoštevala različne stopnje postopka preverjanja skladnosti (tj. kontradiktornega in spravnega postopka), ki jih zahtevajo ustrezni predpisi; postopek za običajne primere bo končan najpozneje v dveh letih. Evropski parlament je v zvezi z GD REGIO, GD EMPL in GD AGRI zahteval: → da zadevni generalni direktorati oblikujejo novo in okrepljeno revizijsko strategijo, da bi se zoperstavili pomanjkljivostim, odkritim v nekaterih državah članicah, vključno s pogostejšim preverjanjem kakovosti revizijskih poročil držav članic in njihovih poročil o kontrolah ter smernic za lastne revizije Komisije (ki jih mora Komisija predstaviti že v postopku podelitve razrešnice za leto 2013) (odstavki 45, 49–50 in 56(1) in (2)). Komisija potrjuje razvoj novih in okrepljenih revizijskih strategij za kohezijsko politiko in kmetijstvo, ki so natančno opisane v pismu komisarja Šemete. „Smernice za revizije“ se obravnavajo kot revizijska strategija Komisije za obdobje 2014–2020, ki bo v kratkem posredovana Evropskemu parlamentu. GD REGIO se je v akcijskem načrtu za leto 2008 zavezal, da bodo kontradiktorni postopki v zvezi s finančnimi popravki končani najpozneje v 24 mesecih po reviziji. GD REGIO uresničuje ta cilj. Oddelek GD EMPL za revizijo sredstva že od nekdaj dodeljuje za obravnavanje programov z najvišjim tveganjem in/ali za države članice z nizko uspešnostjo, da bi izrecno reševali pereča vprašanja. Stalno spremlja uspešnost in zanesljivost revizijskega dela revizijskih organov. V zvezi s tem je treba poudariti, da je stopnja napake, določena v letnem poročilu o dejavnostih GD EMPL, že tri zaporedna leta usklajena s stopnjo napake, ki jo je določilo Evropsko računsko sodišče. Zato je mogoče skleniti, da so revizijski sistemi in sistemi spremljanja GD EMPL učinkoviti. GD AGRI je marca 2014 sprejel novo večletno revizijsko strategijo. Ta revizijska strategija potrjuje pristop, ki temelji na tveganju in sistemu, predvsem za doseganje boljšega ravnovesja med revizijsko pokritostjo tveganja in geografsko pokritostjo. Tekoči triletni revizijski program se uporablja od julija 2014. Redno se bo pregledoval, da bo upošteval izvajanje reforme SKP in dodatne dokaze, ki jih bo po letu 2016 zagotovilo novo delo certifikacijskih organov na področju zakonitosti in pravilnosti. V strategijo so vključeni ključni kazalniki uspešnosti v zvezi z geografsko pokritostjo, pokritostjo izdatkov in pokritostjo tveganja. Ti se bodo spremljali in bodo obravnavani v prihodnjih letnih poročilih o dejavnostih po letu 2014; → da se pogosteje spremlja postopek potrjevanja nacionalnih revizijskih organov v državah članicah, v katerih se pojavljajo ponavljajoče se visoke stopnje napak, ter se v ta namen predstavita sporočilo in zakonodajni predlog (odstavek 61). V zvezi s strukturnimi in kohezijskimi skladi stopnja napake ni povezana z zanesljivostjo revizijskih organov. Visoke stopnje napak se lahko pojavijo pri zanesljivih in nezanesljivih revizijskih organih. Enako velja za nizke stopnje napak. Komisija spremlja vse revizijske organe in preverja predvsem njihovo neodvisnost (pogoj v uredbi o skupnih določbah), vendar za revizijske organe formalno ni potreben postopek potrjevanja iz uredbe o skupnih določbah. Zakonodajni predlog ni potreben. Na področju kmetijstva morajo certifikacijski organi v skladu s finančno uredbo (EU) št. 966/2012 in členom 9 Uredbe (EU) št. 1306/2013 od leta zahtevkov 2014 naprej preverjati rezultate pregledov na kraju samem, ki jih izvajajo plačilne agencije, na podlagi reprezentativnega vzorca transakcij na ravni končnega upravičenca ter podati mnenje o zakonitosti in pravilnosti izdatkov, prijavljenih Komisiji. GD AGRI revidira zanesljivost tega mnenja certifikacijskih organov in ga uporabi za utrditev svojega zagotovila in podrobno prilagoditev analize tveganja; → da se uporablja člen 32(5) finančne uredbe (odstavek 62). Komisija dejansko uporablja določbe finančne uredbe in upošteva zasnovo izvedbenega sistema za programsko obdobje 2014–2020; → da se pripravi sporočilo o zmanjšanju zahtev glede poročanja in pogostosti kontrol za tiste države članice, za katere je stopnja napak stalno zelo nizka (odstavek 63). Na področju kohezijske politike Komisija meni, da sta za ocenjevanje delovanja sistemov in odločanje o tem, kam usmeriti revizijsko dejavnost, enako pomembni zanesljivost sporočenih stopenj napak in sporočena stopnja napak. V zvezi s kmetijstvom, kjer zahtev glede poročanja ni mogoče zmanjšati, je že predvideno zmanjšanje pogostnosti kontrol. Člen 41 izvedbenega akta, sprejetega 6. 8. 2014, ki podrobno opisuje pravila, ki jih vsebuje že člen 59(5) Uredbe (EU) št. 1306/2013, vsebuje pogoje za zmanjšanje števila kontrol na kraju samem, ki morajo biti kumulativno izpolnjeni. Zato Komisiji v zvezi s tem ni treba pripraviti dodatnega zakonodajnega predloga ali sporočila. → da se preučijo notranje ureditve glede deljenega upravljanja in pripravijo priporočila za Evropski parlament glede imenovanja uradnikov Unije kot vodij nacionalnih plačilnih, upravljavskih in revizijskih organov v državah članicah s pristojnostjo dodeljevanja sredstev Unije (odstavek 65). Vodje nacionalnih organov imenujejo države članice. Ta zahteva bi kršila načelo deljenega upravljanja in subsidiarnosti ter posegala v avtonomijo nacionalnih javnih uprav. Za regionalno politiko je že bila ustanovljena delovna skupina, da bi pomagala upravama v Grčiji in na Portugalskem. GD REGIO za organe držav članic zagotavlja tudi izobraževalne seminarje na področju finančnega poslovodenja in nadzora za programsko obdobje 2014–2020. Načrtovani so tudi seminarji na področju boja proti goljufijam in korupciji, ki bodo izrecno usmerjeni v nekatere države članice. Druga pobuda so smernice o tem, kako se izogniti najpogostejšim napakam, povezanim z javnim naročanjem. Na področju kmetijstva se službe GD AGRI redno sestajajo s predstavniki učne mreže direktorjev plačilnih agencij in usklajevalnih teles, da bi preučili tehnične vidike, povezane z upravljanjem in nadzorom instrumentov SKP. Na letni konferenci direktorjev plačilnih agencij, ki jo organizira GD AGRI, revizorji GD AGRI poročajo o svojih najpogostejših ugotovitvah v zvezi z revizijo in predstavijo ugotovitve Računskega sodišča. Take predstavitve potekajo tudi na podobnih dvoletnih konferencah, ki jih organizira predsedstvo. Poleg tega svetovalec GD AGRI za boj proti goljufijam redno izvaja seminarje za boj proti goljufijam v plačilnih agencijah. GD AGRI je leta 2014 ustanovil tudi novo enoto s posebno nalogo, da državam članicam zagotavlja svetovanje in podporo pri izvajanju shem neposrednih plačil; → da se uvede register za vsa sredstva Unije iz strukturnih ali kmetijskih skladov, vključno s tistimi za razvoj podeželja, ki so namenjena posrednikom v državah članicah (odstavek 58), in da se osredotoči na tiste države članice, ki so na tem področju ranljive ali izstopajo (odstavek 59). Komisija v okviru deljenega upravljanja nima informacij na ravni projektov. Letna poročila o dejavnostih že zajemajo države članice z visokimi stopnjami napak, vključno s pridržki v zvezi z upravljavskimi in nadzornimi sistemi držav članic in v zvezi z nekaterimi operativnimi programi. Na podlagi temeljite ocene tveganja, ki se izvede vsako leto, se Komisija pri opravljanju revizij osredotoča na upravljavske in revizijske organe z najvišjim tveganjem. Če se odkrijejo pomanjkljivosti, ki jih lahko sporočijo tudi organi držav članic, Komisija prekine ali začasno ustavi plačila. 1.4. Dodatno izboljšanje letnih poročil o dejavnostih Evropski parlament je od Komisije zahteval: → da poroča, v kolikšni meri so bili pregledani, preverjeni in potrjeni statistični podatki o kontrolah in revizijska poročila držav članic (odstavek 47). To že obravnavajo in razkrivajo letna poročila o dejavnostih; → da navede, kako je uporaba lastnih nadzornih zmogljivosti vplivala na analize tveganja, in zahteva več neposrednih naključnih revizij nacionalnih organov, ki izdajajo dovoljenja, in končnih upravičencev (odstavek 48). Čeprav je večina revizijskih poročil držav članic zanesljivih, se Komisija ne zanaša brezpogojno na njihove rezultate, ampak vedno oceni tveganja, preden oblikuje sklepne ugotovitve v zvezi s stopnjo zanesljivosti, ki jo lahko ta poročila zagotovijo. V zvezi z zahtevo glede večjega števila revizij je treba poudariti, da Komisija izvaja svoje revizije neposredno na ravni organov upravljanja/posredniških teles in upravičencev, pri katerih je visoko tveganje. Skoraj vse od 77 revizij sistemov, izvedenih od novembra 2010 do konca leta 2013, so zahtevale izvedbo akcijskih načrtov in prekinitve plačil Generalnega direktorata REGIO. Med letoma 2009 in 2013 je GD EMPL izvedel 87 revizij sistemov, osredotočenih na operativne programe z najvišjim tveganjem. Na področju kmetijstva Komisija vsako leto začne izvajati približno 250 revizij o učinkovitosti upravljavskih in nadzornih sistemov plačilnih agencij in izvede približno 120 revizijskih obiskov o upoštevanju predpisov EU. Te revizijske dejavnosti usmerja osrednja analiza tveganja (in sicer je več revizij osredotočenih na države članice, ukrepe in programe, ki so jih prizadela večja tveganja), ki zajema vse izdatke SKP v vseh državah članicah. Dodatno osebje, potrebno za izvajanje neposrednih revizij na podlagi naključnega vzorca v obsegu, ki bi omogočil ekstrapolacijo rezultatov, bi močno preseglo osebje, ki bi ga lahko prerazporedili in/ali sprostili z zmanjšanjem števila revizij v državah članicah z nizkimi stopnjami napak; → da v letna poročila o dejavnostih vključijo tudi informacije o pridržkih v zvezi s tveganjem za proračun Unije, ki se lahko umaknejo šele, ko država članica z ukrepi odpravi pomanjkljivosti, ter ocene tveganja za stopnjo napake in tveganje za preostalo stopnjo napake, zlasti če so države članice izvedle popravljalne ukrepe (odstavek 56(8)). To vprašanje je obravnavano v točki 1.1. → da GD AGRI razvije strategijo kontrole, preoblikuje svoje ocenjevanje tveganj in zagotovi ustrezno spremljanje prek ključnih kazalnikov uspešnosti, katerih razkritje v letnih poročilih o dejavnostih bi bilo treba izboljšati (odstavek 45). To vprašanje je obravnavano v točki 1.3. 1.5. Izvajanje potrebnih zaščitnih ukrepov Evropski parlament je zahteval: → da se skrajšajo kontradiktorni postopki, ki so osnova za izvedbo neto finančnih popravkov ali prekinitev plačil, in da Komisija pred postopkom podelitve razrešnice za leto 2013 predloži poročilo (odstavka 51 in 210). GD REGIO se je v akcijskem načrtu za leto 2008 zavezal, da bodo kontradiktorni postopki v zvezi s finančnimi popravki končani v 24 mesecih po reviziji. GD REGIO uresničuje ta cilj. To vprašanje bo ustrezno upoštevano v delegiranih aktih. Kontradiktorni postopek se v zvezi s prekinitvami plačil ne uporablja. Za GD AGRI je v osnutku izvedbenega akta predvidena dodatna pospešitev postopka preverjanja skladnosti, predvsem s poenostavitvijo kontradiktornega postopka (in sicer z združitvijo različnih korakov, določitvijo rokov za države članice in Evropsko komisijo itd.). Postopek bo za običajne primere omejen na največ dve leti (glej tudi točko 1.3.); → da se uporaba prekinitev, začasnih ustavitev, finančnih popravkov in izterjav podrobneje opredeli v naslednjem letnem poročilu o zaščiti proračuna Unije, posebej za strukturne in kohezijske sklade pa v poročilih od leta 2016 naprej (odstavka 52 in 56(7)). Komisija zagotovi informacije o prekinitvah, začasnih ustavitvah, finančnih popravkih in izterjavah. Poleg tega vključi podatke o neto finančnih popravkih, ki so v proračun EU prenesli namenske prejemke, in rezultate popravljalnih ukrepov držav članic; → da se pripravi novo horizontalno poročilo o tem, kako se v večletnem finančnem okviru 2014–2020 izvajajo novi preventivni in popravljalni ukrepi (odstavek 56(9)). Pripraviti je treba poročilo, ki vsebuje analizo, kako se v večletnem finančnem okviru 2014–2020 izvajajo novi preventivni in popravljalni ukrepi. Poleg tega je treba izvesti oceno vrzeli, ki bo vsebovala primerjavo prvotnega predloga Komisije za ustrezno zakonodajo in končnega predloga, ki so ga spremenili zakonodajni organi, in opredeljevala kakršna koli morebitna tveganja, povezana s tem; → da se bolje izkoristijo neporavnane obveznosti in omeji obdobje, ki ga zajema vnaprejšnje financiranje (odstavek 56(14)); Vnaprejšnje financiranje je orodje, katerega namen je upravičencem zagotoviti likvidna sredstva in jim omogočiti izvajanje projektov, h katerim so se zavezali. Če bi bilo obdobje, ki ga zajema vnaprejšnje financiranje, krajše od obdobja trajanja projekta, bi upravičencu kmalu zmanjkalo sredstev in zadevni projekt bi lahko nazadnje propadel. Poleg tega ta pristop vključuje spreminjanje nedavno sprejetih ustreznih predpisov in vsakega novega posameznega dogovora. 1.6. Drugi ukrepi → Evropski parlament je zahteval, da se obravnava problem subjektov, ki se v imenu tretjih, javnosti skritih oseb, potegujejo za pridobitev javnega naročila. Vse faze postopkov javnega naročanja je treba objaviti na spletu (odstavek 64). V ta namen so že bili sprejeti ukrepi in zadevajo predvsem elektronsko dostopnost vseh ustreznih dokumentov od začetka postopka, predhodno in naknadno publikacijo ter, po oddaji naročila, obveznost razkritja imena in naslova podizvajalcev. V zvezi z direktivo o koncesijah 2014/23/EU novi predpisi vsebujejo obveznost glede zagotavljanja brezplačnega in neomejenega dostopa do vseh dokumentov o koncesijah na spletu (od trenutka objave obvestila o koncesiji ali povabila k oddaji ponudb). → Evropski parlament je zahteval, da se dosežejo zavezujoči dvostranski sporazumi z državami članicami, ki so pritegnile posebno pozornost, po modelu evropskega semestra (odstavek 56(15)); Kot je navedeno v pismih predsednika Barrosa in komisarja Šemete, se je Komisija zavezala k odpravi pomanjkljivosti v državah članicah. Pismo komisarja Šemete vsebuje celovit opis instrumentov in ukrepov, ki so bili vzpostavljeni v obstoječem pravnem okviru za programe za porabo sredstev v skladu z novim finančnim okvirom. Uvedeni so bili različni postopki za poročanje o uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020, za kar si skupaj prizadevajo države članice in Komisija. 2. OLAF (odstavki 284–296) 2.1. Zadeva Dalli in povezana vprašanja (odstavki 284–287, 289–292 in 296) Evropski parlament je postavil več vprašanj v zvezi s tem primerom, ki so povezana zlasti z informacijami, ki so bile predložene Evropskemu parlamentu, odgovornostjo Komisije in urada OLAF, upoštevanjem načela domneve nedolžnosti, zakonitostjo snemanj, sodelovanjem s pravosodnimi organi države članice in spoštovanjem temeljnih pravic. Komisija bi rada najprej poudarila, da je njen predsednik položaj pojasnil na konferenci predsednikov novembra 2012. Ta točka ni bila nikoli na dnevnem redu plenarnega zasedanja, Komisija pa je ves čas upoštevala načelo domneve nedolžnosti. Dalli je izpodbijal prostovoljno naravo in zakonitost svojega odstopa ter zahteval plačilo odškodnine pri Splošnem sodišču Sodišča Evropske unije v zadevi T-562/12, ki še poteka. Komisija in OLAF pri teh preiskavah tako kot vedno popolnoma sodelujeta s pravosodnimi organi države članice. Oba sta se ustrezno odzvala na vsako zahtevo za informacije ali pomoč, ki sta jo prejela od organov. V zvezi z vprašanjem o pomanjkanju odgovornosti urad OLAF opozarja, da je že izčrpno in večkrat odgovoril na vprašanja v omejitvah, določenih v členu 8 Uredbe (ES) št. 1073/1999 in členu 10 Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013. V zvezi s pravno analizo o zakonitosti snemanj je urad OLAF že seznanil odbor za proračunski nadzor (CONT), da v skladu z drugim pododstavkom člena 4(3) Uredbe (ES) št. 1073/1999 lahko zahteva zagotovitev vseh podatkov, ki bi bili koristni za preiskavo. OLAF meni, da je deloval v skladu z veljavnimi pravili in predpisi. Prva različica celovite notranje študije o zakonitosti snemanj zasebnih telefonskih pogovorov javnih organov v državi članici je bila posredovana preiskovalnemu osebju urada OLAF ter se stalno izboljšuje in posodablja. Urad OLAF v zvezi z ugotovitvami nadzornega odbora OLAF poudarja, da je preiskovalne dejavnosti izvajal ob upoštevanju vseh postopkovnih zahtev. Nadzorni odbor urada OLAF v poročilu o dejavnostih v zvezi z udeleženimi osebami ni ugotovil nobenih kršitev temeljnih pravic ali postopkovnih jamstev. Zato so izraženi pomisleki le hipotetični. Poleg tega so smernice urada OLAF za osebje glede preiskovalnih postopkov namenjene zagotovitvi, da vse preiskave, ki jih izvaja OLAF, izpolnjujejo najvišje strokovne standarde in v celoti spoštujejo postopkovne pravice udeleženih oseb. Nazadnje, v zvezi z zahtevo glede obveščanja o sestankih klirinške hiše v letih 2012 in 2013 in zaradi potrebe po zaščiti potekajočih preiskav, neodvisnosti urada OLAF in domneve nedolžnosti udeleženih oseb mora Komisija poudariti, da morajo informacije o postopkih te skupine ostati omejene. Vendar bo Komisija presodila vse dodatne zahteve Evropskega parlamenta glede sestankov klirinške hiše pod pogoji iz okvirnega sporazuma. 2.2 Druga vprašanja (odstavki 288 in 293–295) Evropski parlament je izrazil zaskrbljenost v zvezi s finančnimi kazalniki za začetek preiskave, nadaljnjimi ukrepi, izvedenimi v domnevnih primerih goljufije, ki so se v letih 2012 in 2013 zavrnili in vrnili Komisiji, anketami med zaposlenimi v uradu OLAF in zahtevo za predložitev nepopravljene različice dokumenta o zlorabi sredstev EU. Prednostne naloge preiskovalne politike urada OLAF za leti 2012 in 2013 so vključevale naslednja načela za izbor: sorazmernost, učinkovita uporaba preiskovalnih virov in subsidiarnost/dodana vrednost. Te prednostne naloge preiskovalne politike (2012, 2013) so vsebovale finančne kazalnike. Ti kazalniki se niso oblikovali ali uporabljali kot „merilo za izključitev“, ampak so se uporabljali kot eno od več meril za ocenjevanje, ali bi bilo treba preiskavo začeti ali ne. Finančni učinek nikoli ni bil osnovni pogoj za začetek preiskave. Generalni direktor je za leto 2014 sklenil, da finančnih kazalnikov ne bo vključil v prednostne naloge preiskovalne politike, glede na to, da je veljal in v določenem obsegu še vedno velja močno uveljavljen nesporazum o tem vprašanju med deležniki urada OLAF, in glede na to, kako težko je v večini primerov oceniti morebitni finančni učinek novega primera. OLAF namerava spremljati, ali nerazpoložljivost izrecnih finančnih kazalnikov v postopku izbora prispeva k odpiranju prevelikega števila primerov, ki jih urad ne more obravnavati. Če je tako, bo generalni direktor preučil njihovo morebitno ponovno uvedbo v tesnem sodelovanju z deležniki urada OLAF in njegovim nadzornim odborom. Urad OLAF domnevnih primerov goljufije ne zavrača in ne vrača v obravnavo službam Komisije. OLAF je in ostaja edini organ, pooblaščen za izvajanje upravnih preiskav v takih primerih. Ko OLAF prejme informacije o domnevni goljufiji od druge službe Komisije, se odloči, ali bo začel preiskavo ali zavrnil primer na podlagi meril iz člena 5(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013. OLAF obvesti službo Komisije, ki mu je posredovala informacije, o odločitvi glede zavrnitve in razlogih za zavrnitev. Ko je primer zavrnjen v skladu z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti, kar se redko zgodi, ter bi ga bilo treba preiskati, urad OLAF posreduje primer organu, ki je najprimernejši za izvedbo preiskave, pristojnim nacionalnim organom ali disciplinskim organom. V zvezi z zahtevo za nepopravljeno različico zgoraj omenjenega dokumenta Komisija poudarja, da je bilo v pisnem odgovoru E-012041/2013 na vprašanje poslanke Evropskega parlamenta Ingeborg Gräßle, ki ga je Komisija predložila 28. januarja 2014, navedeno: „V zvezi z nepopravljeno različico dokumenta D/000955 bo Komisija ocenila vsako zahtevo Evropskega parlamenta pod pogoji iz okvirnega sporazuma med Parlamentom in Komisijo.“ OLAF doslej od Evropskega parlamenta ni prejel nobene zahteve v okviru omenjenega sporazuma. * * * [1] Razrešnica za splošni proračun za leto 2012, posebna poročila Evropskega računskega sodišča v okviru razrešnice Komisiji, razrešnica za ERS, razrešnica za agencije. Sklicevanje na dokumente P7_TA(2014)0287, P7_TA-PROV(2014)0288), P7_TA-PROV(2014)0290 in P7_TA-PROV(2014)0299), objavljene na naslovu: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+20140403+TOC+DOC+XML+V0//SL. [2] Sklicevanje na dokumente 5848/14, 5848/14 ADD1 in 5850/14, in 5850/14 ADD 1, objavljene na naslovu: http://www.europarl.europa.eu/committees/en/cont/publications.html?id=CONT00006#menuzone. [3] Čeprav je nekaj od teh zahtev delno ali posredno omenjenih v drugih delih resolucije. Glej odstavke 6, 11, 15, 17, 20, 24, 46–49, 51, 53, 55, 59, 65, 67, 70, 73, 81, 88, 90, 117, 120, 128, 137–139, 141, 149, 176–180, 183, 205, 253, 258, 260–261, 264, 270, 272, 282, 302, 314, 318, 319, 323, 326–327, 332–333, 335, 343 delovnega dokumenta služb Komisije o resolucijah Evropskega parlamenta. [4] Glej odstavke 19, 22, 61, 77 delovnega dokumenta služb Komisije o priporočilu Sveta. [5] Ares(2013) 3567754. [6] Ares(2014) 654055. [7] Uredbi Komisije ES št. 1122/2009 o neposrednih plačilih in ES št. 65/2011 o razvoju podeželja. [8] Osnutek izvedbene uredbe Komisije o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta v zvezi z integriranim administrativnim in kontrolnim sistemom (IACS), ukrepi za razvoj podeželja in navzkrižno skladnostjo. [9] Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013, UL L 347, 20.12.2013, str. 320. [10] Uredba (EU) št.°1306/2013, tj. horizontalna uredba SKP.