Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2022/C 444/08)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Komiški rogač“

EU št.: PGI-HR-02634 – 18.9.2020

ZOP ( ) ZGO (X)

1. Ime [ZOP ali ZGO]

„Komiški rogač“

2. Država članica ali tretja država

Republika Hrvaška

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1. Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2. Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Proizvod „Komiški rogač“ se trži v dveh oblikah: „Komiški rogač“ (plod) in „Komiški rogač“ (mleti).

„Komiški rogač“ (plod) je komercialno zrel plod avtohtone sorte rožiča z otoka Vis, v hrvaščini znan kot komiški krupni, komiški veliki ali komiški tusti (Ceratonia Siliqua L.), v hrvaško podatkovno zbirko rastlinskih genskih virov pa je vpisan pod referenčno oznako FRU00317.

Organoleptične lastnosti komercialno zrelega plodu proizvoda „Komiški rogač“ so temno rjava barva, podolgovat in rahlo ukrivljen strok z zaobljenimi konci, sladkoben okus s pridihom čokolade in kakava ter izjemno močna in intenzivna aroma, ki spominja na čokolado in kakav.

Fizikalne lastnosti komercialno zrelega plodu proizvoda „Komiški rogač“ so rahlo nagubana, trda, gladka in sijoča površina, svetlo rjavo meso (pulpa), ki je mehkejše od kože, ter krhka struktura s temno rjavimi, čvrstimi, trdimi, zaobljenimi in rahlo ploščatimi semeni. Strok je dolg od 10 do 20 cm in tehta od 17 do 40 g.

Kar zadeva kemijsko sestavo, ima proizvod „Komiški rogač“ (plod) najmanj:

— 40,0 % skupne vsebnosti sladkorja;

— 0,17 % (170 mg) vsebnosti kalcija v suhi snovi in

— 3,9 % (3,9 g) vsebnosti beljakovin v suhi snovi.

„Komiški rogač“ (mleti) je proizvod, pridobljen z mletjem zrelih in sušenih rožičevih strokov sorte komiški krupni.

„Komiški rogač“ (mleti) je svetlo rjave barve, njegova tekstura pa se lahko razlikuje od gladke do grobe. Gladki mleti proizvod je na otip svilnat, medtem ko je pri grobem mletem proizvodu občutek kašast. Mleti rožič je sladkobnega okusa in ima intenzivnejšo aromo čokolade in kakava kot komercialno zrel celi plod. Kadar je namreč koža plodu predrta, se sprošča aroma, ki je intenzivnejša in izrazitejša od tiste pri komercialno zrelem celem plodu.

Kar zadeva kemijsko sestavo, ima proizvod „Komiški rogač“ (mleti) najmanj:

— 40,0 % skupne vsebnosti sladkorja;

— 0,17 % (170 mg) vsebnosti kalcija v suhi snovi in

— 3,9 % (3,9 g) vsebnosti beljakovin v suhi snovi.

3.3. Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

…

3.4. Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse ključne faze proizvodnje proizvoda „Komiški rogač“, od obiranja strokov do njihovega shranjevanja, sušenja in mletja, morajo potekati na otoku Vis.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Ko dosežejo komercialno zrelost, se zreli rožičevi stroki zapakirajo v pletene mrežaste vreče, kartonske škatle ali polivinilne zaboje, namenjene shranjevanju hrane v količinah 1–25 kg, na etiketi pa se označijo kot „Komiški rogač“. Pakirani proizvod, ki je namenjen trženju v obliki komercialno zrelega celega rožiča, lahko vsebuje do 60 strokov na kilogram. Ko so komercialno zreli celi rožičevi stroki pripravljeni, so lahko na voljo v razsutem stanju.

„Komiški rogač“ (mleti) mora biti pakiran v papirnih vrečkah ali kartonskih škatlah v količini 0,1–1 kg in označen kot „Komiški rogač“. Tudi „Komiški rogač“ (mleti) se, ko je pripravljen, lahko trži v razsutem stanju.

3.6. Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

...

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje proizvodnje „Komiški rogač“ zajema celoten otok Vis, ki ima naravno obalno mejo ter je od sosednjih otokov in celine ločen z morjem. Otok leži v osrednjem Jadranu na 43°12" do 43°5'6" severne zemljepisne širine in 16°3' do 16°15'48" vzhodne zemljepisne dolžine. V upravnem smislu je Vis del Splitsko-dalmatinske županije. Ima dve upravni središči, in sicer mesti Vis in Komiža.

5. Povezava z geografskim območjem

Vzročna povezava med proizvodom „Komiški rogač“ in otokom Vis temelji na posebnih lastnostih (zaradi tradicije pridelave in proizvodnje ter geografskih pogojev) ter na ugledu proizvoda „Komiški rogač“.

Posebnosti geografskega območja

Otok Vis leži v sredozemskem podnebnem območju in ima zato sredozemsko podnebje (podnebje Csa po Köppenovi podnebni klasifikaciji) z vročimi poletji. Geografski položaj otoka Vis, tj. razdalja med njim in okoliškimi otoki ter celino, določa podnebne značilnosti otoka. Nanje močno vpliva morje, ki prispeva k višji povprečni letni temperaturi in izpostavljenosti sončni svetlobi. Zaradi povprečne letne temperature 17 °C in približno 2 800 ur sonca na leto se v rožičevih strokih tvorijo in shranijo znatne količine sladkorja.

K tradicionalni metodi proizvodnje proizvoda „Komiški rogač“ na otoku Vis spada tudi sposobnost za prepoznavanje optimalnih vremenskih pogojev za obiranje in zbiranje strokov; ključno je, da se stroki obirajo pred začetkom poznopoletnega in zgodnjejesenskega dežja konec avgusta in v začetku septembra, s čimer se prepreči, da bi se plodovi namočili in hitro pokvarili, kar bi negativno vplivalo na njihov videz, kakovost, shranjevanje in predelavo (mletje).

Stroki proizvoda „Komiški rogač“ se obirajo popolnoma zreli, ko je njihova barva temno rjava in zaradi tvorbe sladkorja postanejo sladki ter razvijejo značilno aromo po čokoladi in kakavu. Obiranje je močno odvisno od presoje obiralca, veščine, ki se je prenašala iz generacije v generacijo, njegovih izkušenj in znanja, ki je potrebno, da se zrelost rožičevih strokov oceni tako, da se zbere nekaj primerkov z različnih dreves, ki se nato preverijo glede na videz in otip ter odprejo, da se okusi njihovo meso. Obiralec mora sam odločiti, ali je strok glede na svoj videz, strukturo mesa in okus primeren za obiranje, shranjevanje in predelavo (mletje). Kadar obiralec ocenjuje komercialno zrelost rožičevih plodov glede njihovega značilnega videza in strukture mesa, pri tem preveri povprečno dolžino strokov, temno rjavo barvo in trdnost kože ob dotiku; ko strok počez predre, preveri svetlo rjavo barvo in krhkost mesa; nato strok okuša in poduha, da presodi njegov značilen sladkoben okus ter aromo čokolade in kakava.

Rožičev drevored v Komiži, v katerem so posamezna drevesa starejša od 500 let, priča o tradiciji gojenja rožiča na otoku Vis (J. Božanić, Carob Tree in the Mediterranena Landscape Imaginary (Rožičevec v podobah sredozemske pokrajine), 2008). O tradiciji gojenja in pridelave proizvoda „Komiški rogač“ na otoku, zlasti pa o zgodovinskem in gospodarskem pomenu te kulturne rastline govori tudi članek, objavljen v lokalnem časopisu Viška ric (Spasimo rogače, avtor J. Božanić, 1. december 1986), v katerem je predlagano, naj se območje Komiže, znano kot Norpina, zaradi svojih zelo gostih in starih rožičevih nasadov zaščiti kot kmetijsko zemljišče izjemnega pomena.

Hkrati o tradiciji pridelave proizvoda priča tudi dejstvo, da se je mletje rožiča na Komiži pričelo v letu 1980, potem ko je lokalna kmetijska zadruga zakupila kladivni mlin. Leta 1997 je bila zgrajena sušilnica (Z. Demaria 2011, Mogućnosti uzgoja rogača na otoku Visu, diplomska naloga, Fakulteta za kmetijstvo Univerze v Zagrebu – Univerza v Splitu ter Inštitut za sredozemske kulturne rastline in obnovo Krasa, Split, str. 11). Metoda predelave, ki je skladna z načeli tradicionalne proizvodnje, se je ohranila do današnjih dni.

Posebnosti proizvoda

„Komiški rogač“ je znan po svojih značilnih plodovih, tj. strokih, ki dozorijo, ko so dolgi od 10 do 20 cm in tehtajo od 17 do 40 g, ter po svojem sladkobnem okusu in aromi čokolade in kakava, ki sta značilno izrazitejša kot pri podobnih proizvodih. Zaradi svoje visoke vsebnosti sladkorja (najmanj 40 %) ima „Komiški rogač“ značilen in izrazit sladkoben okus ter aromatični profil.

„Komiški rogač“ je cenjena začimba, ki se kot sestavina uporablja v najrazličnejših sladicah, pijačah in pecivih (Šefovi kuhinja mediteranskih i europskih regija: Komiški rogač: Dugovječni stanovnik Mediterana koji je othranio generacije otočana, 2019).

Zaradi svojega značilnega in izrazitega sladkobnega okusa ter arome čokolade in kakava je „Komiški rogač“ posebej cenjen v slaščičarski industriji, kjer se uporablja kot sestavina v številnih slaščicah, kot so prelivi, torte in sladke pijače. Pojavlja se v receptih mnogih sodobnih kuharskih knjig ter se običajno uporablja kot nadomestek za sladkor in druga pogosto rabljena sladila ali pa kot sestavina, ki končnemu proizvodu daje prepoznavno aromo in okus (BioandBio recepti: Komiški rogač na vruće; Coolinarika by Podravka, Torta od rogača; BioandBio recepti, Rogačnjača koju ćeš voljeti do zadnjeg komadića; Slatka tvornica Medenko, Sladoled od rogača).

Zaradi svojega vonja in arome se „Komiški rogač“ (mleti) pogosto uporablja kot sestavina v sladkih jedeh, ki jim daje svoj prepoznaven okus in aromo, kot na primer v jabolčno-rožičevi torti s prelivom iz čokolade in slane karamele (Bake me avtorice Nina Mrvica, Kolač od rogača i jabuke s kremom od čokolade i slanog karamela).

Vzročna povezava

Podnebni pogoji na otoku, z višjimi povprečnimi temperaturami okolice in izpostavljenostjo sončni svetlobi, spodbujajo rast in zorenje proizvoda „Komiški rogač“, katerega zreli stroki so prepoznavni po velikosti, tj. dolžini in teži, ter značilnem, izrazitem sladkobnem okusu in aromi.

S tradicijo gojenja in proizvodnje proizvoda „Komiški rogač“ na otoku Vis, ki se je razvijala skozi stoletja in sega že v antične čase, so se oblikovale edinstvene lokalne prakse gojenja in proizvodnje navedenega proizvoda.

Prebivalci Visa so že od nekdaj znali prepoznati in izkoristiti medsebojne vplive naravnih dejavnikov, kot sta povprečna letna temperatura ter izpostavljenost sončni svetlobi, ki pozitivno vplivata na značilnosti končnega proizvoda. Z medsebojnim vplivom med temi dejavniki je nastal poseben proizvod s svojim značilnim izrazitim sladkobnim okusom ter aromo, ki spominja na čokolado in kakav.

O ugledu proizvoda „Komiški rogač“ in njegovi povezavi z otokom Vis priča tudi raziskava med potrošniki, v kateri je kar 82 % od več kot 1 000 anketirancev navedlo, da poznajo proizvod in ime „Komiški rogač“, 88 % anketirancev pa ga je štelo za avtohton proizvod otoka Vis. Delež anketirancev, ki so vsaj enkrat poskusili proizvod, je bil 69 %. Hkrati so anketiranci navedli obe obstoječi obliki proizvoda, tj. „Komiški rogač“ (plod) in „Komiški rogač“ (mleti), kot najpogostejši obliki, v katerih se proizvod uživa; 74 % anketirancev je že jedlo stroke, 84 % pa jih je uživalo mleti „Komiški rogač“ (CEDRA Split, Rezultati raziskave o proizvodu „Komiški rogač“, 2017).

Povezava med imenom „Komiški rogač“ in geografskim območjem otoka Visa se kaže tudi v turistični promociji. Komiški turistični odbor že več let vključuje Dane rogača (Dneve rogača), lokalni praznik rožiča, v sklop dogodka Ljeto u Komiži (Poletje v Komiži), ki predstavlja kulturne in turistične dobrine otoka. Dogodek Dani rogača poteka v mestu Komiža v septembru in zajema izobraževalne razprave o rožiču, obisk mlina za mletje rožiča ter degustacijo številnih lokalnih rožičevih jedi. Tudi lastniki zasebnih nastanitev radi izkoristijo ugled proizvoda „Komiški rogač“ in ob dogodku Dani rogača promovirajo svoje prostore.

O povezavi med imenom in geografskim območjem govori tudi stara fraza „Zoc? Za rogoc!“, ki se še danes uporablja med komiškimi domačini. Šolsko združenje Bravura na Visu jo dejansko uporablja na etiketi svojih dveh lokalnih proizvodov z otoka, namreč rožičevega sirupa in rožičeve marmelade.

Prepoznavnost in ugled proizvoda „Komiški rogač“ ter njegova povezava z geografskim območjem sta bila dodatno potrjena leta 2016, ko je Ministrstvo za regionalni razvoj in sklade EU proizvodu „Komiški rogač“ podelilo nacionalno oznako Hrvatski otočni proizvod – HOP (Hrvaški otoški proizvod), s katero si prizadeva spodbujati proizvodnjo avtohtonih izvirnih otoških proizvodov (Katalog HOP, 2016, str. 41 in 263).

Sklic na objavo specifikacije

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/proizvodi_u_postupku_zastite-zoi-zozp-zts/Specifikacija_proizvoda_Komiski_rogac_18052022.pdf

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.