EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 1.12.2017 COM(2017) 697 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU Vmesna ocena programa Euratoma za raziskave in usposabljanje za obdobje 2014-2018 {SWD(2017) 426 final}

{SWD(2017) 427 final}

{SWD(2017) 440 final}

{SWD(2017) 441 final}



1Uvod 1.1Namen ocene Priprava vmesne ocene programa za raziskave in usposabljanje Evropske skupnosti za atomsko energijo za obdobje 2014–2018 (v nadaljnjem besedilu: program Euratoma) se zahteva v skladu s členom 22(1) Uredbe Sveta. Komisija mora to vmesno oceno pripraviti ob pomoči neodvisnih strokovnjakov, izbranih na podlagi preglednega postopka. Vmesna ocena programa Euratoma zajema dosežke in rezultate programa ter njegov napredek in učinek. V njej so obravnavani tudi cilji in nadaljnja ustreznost vseh ukrepov, učinkovitost in uporaba virov, možnosti za dodatne poenostavitve in evropska dodana vrednost. V skladu s členom 22(2) Uredbe se neposredni in posredni ukrepi ocenjujejo ločeno. Zato sta bili leta 2016 ustanovljeni dve skupini neodvisnih strokovnjakov Komisije, ena za posredne in druga za neposredne ukrepe. Svoji poročili sta Komisiji predložili maja 2017. V tem poročilu Komisije so predstavljene ugotovitve in priporočila teh skupin ter stališča Komisije. V skladu z zahtevami za boljše pravno urejanje sta poročilu priložena dva delovna dokumenta služb Komisije za neposredne in posredne ukrepe, ki vsebujeta popolnejšo oceno dejavnosti programa Euratoma. Medtem ko okvirni progam za raziskave in inovacije Obzorje 2020 zajema sedemletno obdobje, tj. 2014–2020, program Euratoma zaradi omejitve iz člena 7 Pogodbe Euratom traja le pet let (2014–2018). Komisija je za nadaljnje podpiranje jedrskih raziskav v preostalih dveh letih sedanjega finančnega okvira skupaj s tem poročilom sprejela tudi predlog uredbe Sveta za program Euratoma za raziskave in usposabljanje za obdobje 2019–2020 (COM(2017) 698 final). 1.2Program Euratoma za raziskave in usposabljanje (2014–2018) Program Euratoma je namenjen financiranju raziskav in usposabljanja na področju jedrske varnosti in zaščite, zaščite pred sevanjem, ravnanja z radioaktivnimi odpadki in fuzijske energije. Program se izvaja z neposrednimi ukrepi na področju fisije, tj. raziskavami, ki jih izvaja Skupno raziskovalno središče Komisije (JRC), in posrednimi ukrepi na področju fisije in fuzije, tj. s konkurenčnimi razpisi za zbiranje predlogov (varnost na področju fisije, ravnanje z odpadki in zaščita pred sevanjem), ter celovitimi ukrepi sofinanciranja z imenovanim upravičencem (fuzijska energija), ki jih upravlja generalni direktorat Komisije za raziskave in inovacije. Raziskave Euratoma na področju fisije spadajo med neposredne in posredne ukrepe, medtem ko vse raziskave Euratoma na področju fuzije spadajo med posredne ukrepe, ki jih upravlja Generalni direktorat za raziskave in inovacije. V uredbi Sveta za obdobje 2014–2018 je za izvajanje programa Euratoma določen proračun v višini 1 603 329 000 EUR. Ta znesek je razdeljen na naslednji način: Ø posredni ukrepi za raziskave na področju fuzije: 728 232 000 EUR; Ø posredni ukrepi za fisijo, varnost in zaščito pred sevanjem: 315 535 000 EUR; Ø neposredni ukrepi za varnost na področju fisije, zaščitne ukrepe in zaščito: 559 562 000 EUR. 2Ključne ugotovitve programa Euratoma za raziskave in usposabljanje (2014–2018) 2.1Ustreznost programa Posredni in neposredni ukrepi programa Euratoma obravnavajo izzive na področju raziskav, ki so pomembni za prihodnji gospodarski razvoj ter varnost in dobro počutje evropskih državljanov. Da bi bili ukrepi še vedno ustrezni, so delovni programi razviti v tesnem posvetovanju z državami članicami. Komisija, ki jo predstavljata Skupno raziskovalno središče in Generalni direktorat za raziskave in inovacije, je članica več evropskih tehnoloških platform in združenj, da bi zagotovila, da je program Euratoma skladen s potrebami ustreznih akterjev na področju raziskav in iz industrije v Evropi. Da bi Skupno raziskovalno središče zagotovilo, da so neposredni ukrepi usklajeni s potrebami držav članic po raziskavah in usposabljanju ter jih dopolnjujejo, stalno sodeluje z glavnimi raziskovalnimi in znanstvenimi ustanovami v državah članicah. Zlasti kar zadeva jedrske zaščitne ukrepe, je Skupno raziskovalno središče član Evropskega združenja za raziskovanje in razvoj varnostnih ukrepov (ESARDA). Na mednarodni ravni program Euratoma podpira vlogo EU kot globalne akterke na področju jedrske varnosti in zaščite ter jedrskih zaščitnih ukrepov s sporazumi z mednarodnimi organizacijami in tretjimi državami. Posredni ukrepi Raziskave Euratoma na področju fuzije se osredotočajo na dolgoročni izziv razvoja fuzijske energije s pomočjo magnetne konfinacije kot varnega in zanesljivega vira električne energije brez ogljika za pokrivanje osnovnih obremenitev, ki je trajnosten in konkurenčen. To je vseevropsko prizadevanje s tesnim mednarodnim sodelovanjem, zlasti ob upoštevanju pomena globalnega projekta ITER. Ker se komercializacija fuzijske energije ne pričakuje do druge polovice stoletja, danes večina finančne podpore prihaja iz javnih virov. To se izraža v dejstvu, da je za del programa Euratoma, ki je povezan s fuzijo, namenjenih 70 % proračuna za posredne ukrepe. Pri raziskavah na področju fisije sta več kot dve tretjini sredstev dodeljeni trem glavnim področjem raziskav, in sicer jedrski varnosti, zaščiti pred sevanjem in ravnanju z radioaktivnimi odpadki. Preostali del sredstev je dodeljen raziskovalni infrastrukturi ter izobraževanju in usposabljanju. Program zagotavlja ravnovesje med podporo za varnost sedanjih in prihodnjih jedrskih tehnologij. Projekti Euratoma na področju ravnanja z odpadki prispevajo k boljšemu razumevanju vprašanj, pomembnih za učinkovito ravnanje z radioaktivnimi odpadki v EU, kot so varnost prihodnjih geoloških odlagališč, priprava radioaktivnih odpadkov, dolgoročno obnašanje izrabljenega goriva na odlagališču in čiščenje razgrajenih objektov. Raziskave Euratoma na področju zaščite pred sevanjem bodo privedle do boljšega poznavanja učinkov nizkih odmerkov ionizirajočega sevanja na človeški organizem, s čimer se bo zagotovila učinkovitejša in varnejša uporaba sevanja in radionuklidov v medicinski diagnostiki in terapevtskih praksah. Kar zadeva ustreznost programa, morebitna področja za izboljšave posrednih ukrepov, kot jih je izpostavila skupina strokovnjakov Komisije, vključujejo: povečanje sinergij med raziskavami na področju zaščite pred sevanjem, povezanimi z izpostavljenostjo v zdravstvu, in zdravstvenimi raziskavami v okviru programa Obzorje 2020 ter določitev podrobnejših ciljev za ukrepe izobraževanja in usposabljanja na jedrskem področju.









Neposredni ukrepi (Skupno raziskovalno središče) Dejavnosti na področju jedrskih raziskav, ki jih izvaja Skupno raziskovalno središče, prispevajo k izboljševanju jedrske varnosti in zaščite ter jedrskih zaščitnih ukrepov v Evropi in po svetu. Zasnovane so tako, da dopolnjujejo dejavnosti, ki so jih razvile bodisi države članice bodisi so bile razvite v okviru posrednih ukrepov, in zagotavljajo neodvisno znanstveno podlago za politike EU. Skupno raziskovalno središče je tudi pomemben ponudnik jedrskih referenčnih materialov in podatkov. Podpira razvoj in ohranjanje strokovnega znanja in usposobljenosti na jedrskem področju v Evropi z namenskim usposabljanjem na področju jedrske varnosti, zaščite, jedrskih zaščitnih ukrepov ter neširjenja jedrskega orožja. Evropski raziskovalci in mladi znanstveniki lahko prosto uporabljajo edinstvene jedrske objekte Skupnega raziskovalnega središča. Dejavnosti podpirajo tudi izvajanje direktiv in sklepov Sveta o jedrski varnosti, ravnanju z odpadki in zaščiti pred sevanjem ter dajejo prednost najvišjim standardom za jedrsko varnost v Uniji in na mednarodni ravni. Skupno raziskovalno središče zagotavlja tudi podporo Komisiji za izvajanje Euratomovega sistema jedrskih zaščitnih ukrepov v Evropi. Poleg tega prispeva k izboljševanju jedrske varnosti v Evropi s podpiranjem držav članic EU s tehnologijami za odkrivanje jedrskih snovi in jedrsko forenziko. Namensko usposabljanje se uradnikom in strokovnjakom iz držav članic zagotavlja v objektih Skupnega raziskovalnega središča za jedrsko usposabljanje. 2.2Učinkovitost programa Dokazi iz triletnega izvajanja programa Euratoma (2014–2016) kažejo, da je bil dosežen napredek pri doseganju vseh ciljev Euratoma pri neposrednih in posrednih ukrepih, kot so določeni v Uredbi Sveta. Posredni ukrepi Pri raziskavah na področju fuzije je program Euratoma prispeval k določenemu napredku pri vseh ciljih iz načrta, namenjenih dokazovanju uporabnosti fuzije kot prihodnjega vira energije. Ta napredek je bil dosežen zahvaljujoč novi organizacijski strukturi, vzpostavljeni leta 2014, ki vključuje vse nacionalne fuzijske laboratorije v Evropi. Ta konzorcij EUROfusion je sofinanciran iz programa Euratoma (316 milijonov EUR v obdobju 2014–2017), ta sredstva pa so namenjena za izvajanje skupnega programa v skladu z evropskim načrtom za fuzijo na podlagi skupnega načrtovanja in uporabe raziskovalne infrastrukture, mobilnosti raziskovalcev ter konkurenčnega dodeljevanja sredstev. Kar zadeva raziskave na področju fisije, se je po dveh konkurenčnih razpisih za zbiranje predlogov (2014/15 in 2016/17) začelo izvajati 48 projektov s prispevki Euratoma v višini 199 milijonov EUR. Projekti, izbrani za financiranje, obravnavajo posebne cilje, določene v Uredbi Sveta. Podatki, na voljo za projekte jedrske varnosti, ki so se začeli izvajati leta 2014, kažejo, da je napredek na splošno skladen s pričakovanji, pri čemer je dosežena večina načrtovanih rezultatov in mejnikov. Tudi rezultati projektov na drugih tehničnih področjih kažejo, da je program Euratoma uspešen, čeprav je pri nekaj projektih prihajalo do zamud. Te zamude so bile posledica narave in nepredvidljivosti vrhunskih znanstvenih raziskav, zlasti nerazpoložljivosti ključne in pogosto edinstvene raziskovalne infrastrukture. Neposredni ukrepi (Skupno raziskovalno središče) Dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča na področju varnosti obstoječih jedrskih reaktorjev vključujejo pomoč pri razvoju predpisov, standardov in preskusnih metod za materiale za reaktorje in programska orodja za modeliranje in obvladovanje nesreč. Te dejavnosti podpirajo tudi ocenjevanje zastarelosti jedrskih elektrarn za njihovo dolgoročno delovanje. Iz raziskav na področju jedrskih goriv izhajajo orodja in podatki za varnostno analizo obnašanja goriva, da bi bolje razumeli zmogljivost goriva v normalnih pogojih in ob nesrečah. Izvajajo se podporne in uporabne raziskave o varnosti goriv za sisteme četrte generacije. Dobro uveljavljen program za jedrsko varnost naprednih jedrskih tehnologij je pomemben, če želi EU ohraniti vodilno vlogo pri spodbujanju najvišjih standardov na področju jedrske varnosti in zaščite na svetovni ravni. Na področju ravnanja z radioaktivnimi odpadki Skupno raziskovalno središče zagotavlja tehnično podporo za izvajanje direktive o ravnanju z radioaktivnimi odpadki in izrabljenim gorivom s preučitvijo nacionalnih programov in nacionalnih pregledov ter prispevanjem k pripravi poročila o evidenci izrabljenega goriva in radioaktivnih odpadkov. Kar zadeva pripravljenost na jedrske nesreče in okoljsko spremljanje, vključujejo dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča usklajevanje meritev radioaktivnosti, ki jih izvajajo nacionalni laboratoriji, in s tem povezano usposabljanje osebja za zagotovitev skladnega programa spremljanja po vsej Evropi. To zagotavlja tudi podporo državam članicam pri izpolnjevanju njihovih obveznosti zagotavljanja informacij o stopnjah radioaktivnosti v okolju. Dejavnosti Komisije na področju jedrskih zaščitnih ukrepov podpirajo strateški cilj EU zmanjšati tveganje širjenja jedrskega orožja. V ta namen Skupno raziskovalno središče zagotavlja potrebno tehnično podporo in s tem povezane tečaje usposabljanja za inšpektorje Euratoma, da bi zagotovilo učinkovito izvajanje sistemov zaščitnih ukrepov EU. Podobna podpora je zagotovljena agenciji IAEA s programom Komisije za podporo zaščitnim ukrepom. Komisija je prek Skupnega raziskovalnega središča eden od glavnih akterjev pri razvoju močne mednarodne ureditve zaščitnih ukrepov. Skupno raziskovalno središče izvaja tudi namenske dejavnosti na področju neširjenja jedrskega orožja, ki se osredotočajo zlasti na koncepte in metodologije na področjih, kot so zbiranje informacij iz prosto dostopnih virov, strateška analiza trgovine in študije o nadzoru izvoza blaga z dvojno rabo. Te dejavnosti, ki so bile razvite za namene politik EU, podpirajo tudi agencijo IAEA in globalno ureditev za neširjenje orožja. Neposredni ukrepi na področju jedrske varnosti se osredotočajo na odkrivanje nedovoljenega prometa z jedrskimi in drugimi radioaktivnimi materiali ter odzivanje nanje. V več državah članicah in mednarodnih organizacijah obstaja veliko povpraševanje po zmogljivosti Skupnega raziskovalnega središča na tem področju ter njegovi podpori jedrski varnosti s povezanim znanstvenim in tehničnim strokovnim znanjem. Skupno raziskovalno središče proizvaja in dobavlja najsodobnejše jedrske referenčne materiale ter zagotavlja meritve, orodja za ugotavljanje skladnosti ter usposabljanje in izobraževanje na jedrskem področju na vseh svojih področjih delovanja. Na področju izobraževanja in usposabljanja zagotavlja tečaje na temo jedrske energije in praktično poklicno usposabljanje za strokovnjake in študente v državah članicah in službah Komisije. Poleg tega omogoča prost dostop do svojih infrastruktur za jedrske raziskave, zunanjim uporabnikom iz držav članic EU pa ponuja možnosti dopolnilnih raziskav, npr. prek pilotnega projekta EUFRAT za prosti dostop. 2.3Učinkovitost programa Vmesna ocena kaže dobro splošno raven učinkovitosti Komisije pri upravljanju (npr. upravljanje nepovratnih sredstev in ocenjevanje predlogov za posredne ukrepe) in izvajanju programa.

Posredni ukrepi Komisija ohranja svoje upravne odhodke za posredne ukrepe pod ciljnim povprečjem 7 % proračuna za poslovanje za obdobje 2014–2018 in je še vedno prepričana, da bo načrtovani cilj 6 % za leto 2018 izpolnjen. Z ukrepi za poenostavitev, ki so bili uvedeni od začetka programa, se je močno izboljšala učinkovitost, zlasti kar zadeva čas do dodelitve nepovratnih sredstev. Povprečni čas do dodelitve nepovratnih sredstev za sedmi okvirni program Euratoma je bil 315 dni, medtem ko je bil za 23 projektov, ki so se začeli izvajati po razpisu za zbiranje predlogov za obdobje 2014–2015, 261 dni, za 25 projektov, ki so se začeli izvajati po razpisu za zbiranje predlogov za obdobje 2016–2017, pa se je ta čas še dodatno skrajšal na samo 229 dni. Neposredni ukrepi (Skupno raziskovalno središče) Skupno raziskovalno središče je od začetka izvajanja šestega okvirnega programa Euratoma uvedlo letni pregled za vsa podjetja za ocenjevanje rezultatov preteklega leta. Pri tem se ocenjujeta dva vidika: produktivnost, opredeljena kot število prispevkov, kot sta število primerov zagotavljanja tehnične podpore za politike in število znanstvenih objav. Drugi vidik se nanaša na učinek podpore politiki, ki je predhodno opredeljen v skladu s splošnim sklopom kazalnikov učinka. Rezultati tega ocenjevanja so ključni podatki za določitev prednostnih nalog in strateško uskladitev delovnega programa. Čeprav števila prispevkov v obliki podpore politiki ni mogoče enostavno primerjati z drugo primerljivo institucijo, je strokovna skupina Komisije, ki je izvedla vmesno ocenjevanje neposrednih ukrepov, večkrat priznala in poudarila pomen in kakovost znanstvenih dosežkov/prispevkov Skupnega raziskovalnega središča. Skupina strokovnjakov je za opis kakovosti in uspešnosti opravljenega dela običajno uporabljala izraze, kot so „primerljivo z naprednejšimi raziskovalnimi skupinami“, „dosežki, primerljivi z najboljšimi dosežki na tem področju“ in „vodilni v svetu“. V obdobju 2014–2016 je bilo v podporo politikam EU določenim uporabnikom zagotovljenih veliko prispevkov (678 poročil, 68 tehničnih sistemov, 117 usposabljanj itd.). Na podlagi teh prispevkov je bila zagotovljena podpora za politike EU (137 priznanih učinkov), ad-hoc podpora (10 učinkov), podpora za določene države ali mednarodne organe, večinoma IAEA (79 učinkov) ter 43 prispevkov k standardizaciji in usklajevanju. Rezultat neposrednih raziskovalnih dejavnosti programa v obdobju 2014–2016 je bilo 658 znanstvenih objav v zelo uglednih strokovno pregledanih revijah, poleg tega pa je bilo napisanih tudi 9 knjig, 157 člankov za monografije in druge revije ter 15 doktorskih disertacij. Za obdobje 2007–2015 je bila izvedena bibliometrična analiza, ki se je osredotočala na strokovno pregledana dela in je temeljila na splošno sprejetih metrikah učinka. Ta analiza je pokazala, da so rezultati raziskovalnih publikacij Skupnega raziskovalnega središča na področju jedrske znanosti in tehnologije precej nad povprečjem; zato Skupno raziskovalno središče zaseda visoko mesto med sorodnimi organizacijami. Udeležba Skupnega raziskovalnega središča v programu posrednih ukrepov prispeva k boljšem sodelovanju z organizacijami držav članic ter zagotavlja večjo usklajenost z njihovimi potrebami in prednostnimi nalogami. To zagotavlja tudi ustreznost in večjo učinkovitost obeh delov programa Euratoma. Nazoren primer so sinergije, ustvarjene med projekti neposrednih raziskav na področju naprednih jedrskih sistemov in sodelovanjem Skupnega raziskovalnega središča pri posrednih raziskavah na tem področju. Skupno raziskovalno središče za te projekte zagotavlja dodaten prispevek v naravi in je ključno za učinkovito zastopanje Euratoma v Mednarodnem forumu četrte generacije, v katerem je Skupno raziskovalno središče izvedbeni urad Euratoma. 2.4Skladnost programa in dodana vrednost EU Program Euratoma je usklajen notranje ter z drugimi programi in politikami EU. Kar zadeva notranjo skladnost, Komisija zagotavlja povezave med raziskavami na področju fisije in fuzije s podpiranjem projektov, ki obravnavajo teme, pomembne za obe področji, kot so raziskave materialov in upravljanje tritija. Sinergije med neposrednimi in posrednimi ukrepi se zagotavljajo s sodelovanjem inštitutov Skupnega raziskovalnega središča v konzorcijih, ki izvajajo projekte posrednih ukrepov in zagotavljajo dostop do raziskovalne infrastrukture. Kar zadeva skladnost programa Euratoma z drugimi programi in politikami EU , omogoča program Euratoma s sodelovalnim raziskovanjem vseevropski pristop k izboljševanju jedrske varnosti in zaščite pred sevanjem na vseh področjih uporabe, kar dopolnjuje izvajanje direktiv Euratoma o jedrski varnosti, ravnanju z radioaktivnimi odpadki in temeljnih varnostnih standardih. Morebitna področja za izboljšave vključujejo potrebo po izkoriščanju sinergij z drugimi tematskimi področji programa Obzorje 2020 za obravnavanje medsektorskih vidikov, kot so zdravje in energetski sistemi. Komisija priznava tudi potrebo po iskanju sinergij pri uporabi nekaterih instrumentov programa Obzorje 2020 na jedrskem področju, kot so ukrepi Marie Skłodowske-Curie. Ključni del dodane vrednosti posrednih ukrepov je sposobnost Euratoma, da pritegne širši nabor odličnosti, strokovnega znanja in multidisciplinarnosti na področju jedrskih raziskav, kot je to mogoče na ravni posameznih držav članic. To se kaže v raznolikem naboru 22 projektov, ki so se začeli izvajati v obdobju 2014–2017 in obravnavajo pomembne vidike jedrske varnosti (na primer goriva, odporna na nesreče, osnovne tehnike spremljanja, ocena strukturne celovitosti elementov jedrske elektrarne, obvladovanje staranja itd.), pa tudi v začetku izvajanja skupnih evropskih programov za raziskave na področju fuzije in zaščite pred sevanjem. Drug primer je skupna uporaba infrastrukture za raziskave na področju fuzije, zlasti Skupni evropski projekt Torus, ki temelji na skupnih prizadevanjih raziskovalcev in inženirjev iz vse Evrope (približno 350 oseb na leto) in je podprt s sredstvi Euratoma za mobilnost. To široko zasnovano usklajevanje izobraževanja in usposabljanja po vsej Evropi, uporaba objektov za raziskave in mednarodno sodelovanje koristijo zlasti manjšim državam članicam, ki lahko izkoristijo ekonomijo obsega, ki jo zagotavlja vseevropski učinek združevanja – pri raziskavah na področju fuzije so dokaz tega manjši laboratoriji, ki se lahko specializirajo za znanstvene teme ali podsisteme za objekte za raziskave na področju fuzije v Evropi in zagotavljajo velik prispevek ter hkrati ohranjajo prepoznavnost v evropskem konzorciju. V zvezi z dejavnostmi Skupnega raziskovalnega središča je mogoče poudariti naslednje: -znanstvena in tehnična podpora, ki jo Skupno raziskovalno središče zagotavlja drugim službam Komisije za pripravo, izvajanje in spremljanje politik EU, se zagotavlja zahvaljujoč notranjemu strokovnemu znanju, pridobljenemu z neposrednimi raziskavami v okviru programa Euratoma. -Skupno raziskovalno središče pomaga pri razvoju potrebnega jedrskega znanja in izkušenj, ki jih Komisija uporablja za izpolnjevanje svojih pravnih obveznosti in pristojnosti na področjih, kot so jedrski zaščitni ukrepi, varnost, ravnanje z odpadki ter spremljanje in merjenje radioaktivnosti v okolju. -Skupno raziskovalno središče podpira standardizacijo, prosti dostop za znanstvenike EU do edinstvenih jedrskih objektov, dejavnosti usposabljanja na področjih, kot so zaščitni ukrepi, jedrska forenzika ali razgradnja, in delovanje klirinške hiše za povratne informacije o operativnih izkušnjah, pri čemer se nič od navedenega ne bi moglo enostavno izvajati drugje. -Skupno raziskovalno središče usklajuje evropska raziskovalna prizadevanja na področju napredne reaktorske tehnologije s članstvom Euratoma v Mednarodnem forumu četrte generacije, kar zajema prispevke neposrednih in posrednih ukrepov, pa tudi držav članic. 3Priporočila strokovne skupine Komisije za posredne ukrepe in odziv Komisije Ta oddelek vsebuje odziv na priporočila strokovne skupine Komisije za posredne ukrepe, naslovljena na Komisijo. Informacije in mnenja v poročilu strokovne skupine Komisije so navedbe avtorjev in ne izražajo nujno uradnega mnenja Komisije. Priporočilo 1 o odličnosti programa in vključevanju udeležencev: Svet bi moral za prihodnje programe Euratoma upoštevati, da čeprav je raven odličnosti še vedno ključna za vložitev prošnje za financiranje raziskav, so lahko pri tem zaradi prevladujočega položaja uveljavljenih organizacij izključeni novi udeleženci, ki bi lahko ponudili nove zamisli in inovacije. Zato bi bilo treba proučiti, kako bi bilo mogoče ta vir inovacij ohraniti v evropskih programih, ne pa ga izgubiti. Komisija se strinja z idejo priporočila strokovne skupine Komisije in hkrati poudarja, da se nanaša na splošno vprašanje, ki vpliva na vse programe za financiranje raziskav, tudi na ravni EU. Prevladujoči položaj uveljavljenih organizacij in morebitne težave manjših akterjev pri pridobivanju sredstev pomenijo težavo tudi pri programu Obzorje 2020, čeprav ima ta program veliko več razpisov in možnosti (npr. izrecno za mala in srednja podjetja), kot je to mogoče v veliko manjšem programu Euratoma. Vendar podatki o udeležbi kažejo, da program fisije še vedno privablja veliko različnih akterjev. Dodatna ovira v primeru jedrskih raziskav so visoki stroški in kompleksnost objektov za raziskave, kar lahko vpliva na večjo udeležbo večjih uveljavljenih organizacij na nekaterih področjih. Zato Komisija namenja posebno pozornost podpiranju dostopa vseh raziskovalcev iz vse Evrope do ključnih objektov za jedrske raziskave. Kljub temu pa še vedno ostaja zavezana ohranjanju znanstvene odličnosti kot ključnega dejavnika za dodelitev finančne podpore v okviru programa Euratoma. Komisija pri projektih na področju fisije, ki jih podpira program, upošteva tudi razlike v stopnji udeležbe držav članic. To zlasti velja za države članice, ki so se pridružile EU leta 2004 ali pozneje, čeprav v manjšem obsegu kot na drugih področjih programa Obzorje 2020. Da bi Komisija izboljšala to stanje, je leta 2015 podprla projekte, ki so vključevali regionalne pobude ter so bili namenjeni jedrskim raziskavam in krepitvi zmogljivosti usposabljanja.

Pri fuzijskem programu je bil eden od pogojev, ki jih je Svet uvedel pred ustanovitvijo konzorcija EUROfusion, ohraniti stopnjo udeležbe vseh fuzijskih laboratorijev v Evropi, zlasti manjših v novih državah članicah. Čeprav je bilo to mišljeno kot začasna „varnostna mreža“, da bi se laboratorijem zagotovil čas za prilagoditev zahtevam skupnega programa (npr. večji poudarek na nalogah, povezanih s tehnologijo), informacije konzorcija EUROfusion kažejo, da je bila večina manjših laboratorijev več kot sposobna ohranjati svojo prisotnost poleg večjih nacionalnih programov. Številni imajo celo koristi od nove strukture, saj se je povečal njihov delež skupnih prizadevanj in razpoložljivih sredstev Euratoma. Razumeti pa je treba, da je v skladu s konzorcijsko pogodbo porazdelitev raziskovalnih in drugih nalog v okviru skupnega programa v izključni pristojnosti konzorcija EUROfusion. Ta porazdelitev temelji na sistemu notranjih pozivov k sodelovanju, objavljenih za vse upravičence in povezane tretje osebe, tej ureditvi pa bo treba v prihodnjih programih Euratoma namenjati vse večjo pozornost za zagotovitev, da bo še naprej ustrezala svojemu namenu med bolj formalno dejavnostjo načrtovanja zasnove elektrarne DEMO, zlasti če je predvidena večja udeležba industrije. Priporočilo 2 o stopnji sofinanciranja: Komisija bi morala za program Euratoma za obdobje po letu 2020 proučiti učinek 100-odstotnega financiranja na raven in obseg raziskav, ki se izvajajo. Program Euratoma se izvaja na podlagi pravil za sodelovanje v programu Obzorje 2020. Kot rezultat teh pravil je povprečna stopnja financiranja v sedanjem programu Euratoma (posredni ukrepi na področju fisije) 76-odstotna, medtem ko je bila v sedmem okvirnem programu Euratoma 56-odstotna. To pomeni, da Komisija pri sedanjem programu Euratoma povrne večji odstotek skupnih stroškov projekta kot v preteklosti, z manjšim finančnim vzvodom za privabljanje sofinanciranja iz nacionalnih programov in industrije. Vendar je taka primerjava zavajajoča, saj se ne upošteva drugačna obravnava posrednih stroškov pri vsakem programu. Prispevek Euratoma zdaj temelji na enotni stopnji povračila neposrednih stroškov (100 % ali do 70 % za ukrepe sofinanciranja inovacij in programa) in enotni pavšalni stopnji posrednih stroškov projekta (25 % neposrednih stroškov). Vendar so bili pri sedmem okvirnem programu neposredni stroški povrnjeni na podlagi matrike kategorij organizacij in vrst dejavnosti. Uporabljale so se štiri različne metode izračuna posrednih stroškov, ki so vključevale „resnične“ (tj. dejanske) posredne stroške, ki so bili običajno precej višji od sedanje 25-odstotne pavšalne stopnje. Izračuni Komisije kažejo, da so stopnje celotnega financiranja po upoštevanju posrednih stroškov v sedanjem programu Euratoma in sedmem okvirnem programu precej podobne. To priporočilo bo nadalje proučeno v oceni učinka programa Euratoma (za obdobje po letu 2020) v sklopu naslednjega večletnega finančnega okvira. Priporočilo 3 o Skupnem evropskem projektu Torus: Glede na pomen Skupnega evropskega projekta Torus za ITER bi bilo treba kampanje Skupnega evropskega projekta Torus podaljšati do leta 2024. Sedanji program Euratoma zagotavlja sredstva za Skupni evropski projekt Torus na podlagi dvostranske pogodbe s centrom za fuzijsko energijo v Culhamu, ki bo potekla konec leta 2018. Finančna sredstva za podporo raziskavam na področju fuzije za obdobje 2019–2020 bo moral določiti Svet ob sprejetju uredbe o podaljšanju sedanjega programa. Vse odločitve v zvezi s financiranjem konkretnih dejavnosti na področju fuzije mora Komisija sprejeti v okviru delovnega programa Euratoma za obdobje 2019–2020 po sprejetju nove uredbe. Za vsako prihodnjo podporo Euratoma za raziskave na področju fuzije in podporo Euratoma za vse ustrezne objekte za raziskave po letu 2020 se bo izvedla ocena učinka, ki bo priložena predlogu Komisije za prihodnji program Euratoma za raziskave. Priporočilo 4 o pripravah za elektrarno DEMO: Konzorcij EUROfusion ne bi smel odlašati z načrtovanjem zasnove elektrarne DEMO in bi moral okrog leta 2025 začeti izvajati dejavnosti tehničnega projektiranja elektrarne DEMO, da bi ohranil industrijsko znanje, pridobljeno pri gradnji reaktorja ITER. Priporočilo 5 o načrtu za fuzijo: Konzorcij EUROfusion bi moral ohraniti prvotno osredotočenost načrta na elektrarno DEMO kot tokamak, podoben reaktorju ITER, ki naj bi bila zgrajena takoj, ko bo ITER dosegel cilj Q=10. Priporočilo 6 o izobraževanju na področju fuzije: Konzorcij EUROfusion bi moral uporabljati svoje vire izobraževanja za promocijo izobraževalnih programov za jedrske inženirje in tehnologe, kot je predvideno v načrtu. Navedena tri priporočila so načeloma naslovljena na konzorcij EUROfusion in Komisija bo v neposrednem sodelovanju s konzorcijem zagotovila, da se jih upošteva v največji možni meri. Zlasti glede priporočila 4 se Komisija strinja, da bi se morali faza tehničnega projektiranja elektrarne DEMO in formalna dejavnost tehničnega projektiranja začeti čim prej, da bi se izkoristile priložnosti pri doseganju prve plazme ITER ter s tem udeležba industrije in izkušnje, pridobljene pri gradnji reaktorja ITER. Priporočilo 7 o sredstvih za mobilnost raziskovalcev: Konzorcij EUROfusion in Komisija bi morala proučiti učinek stroškov na enoto na mobilnost in izvesti morebitne potrebne spremembe. Komisija je v zvezi s tem vprašanjem v neposrednem stiku s konzorcijem. Na podlagi zahteve konzorcija je Komisija že odobrila spremembo sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev glede uporabe stroškov na enoto. Komisija bo še naprej prilagajala pravila vse večjim potrebam konzorcija. Priporočilo 8 o začetku izvajanja skupnega evropskega programa za raziskave na področju ravnanja z odpadki: Za delovni program Euratoma za leto 2018 ali podaljšanje programa Euratoma za obdobje 2014–2018 bi morale Komisija in države članice skrbno proučiti, ali je na voljo dovolj dokazov, da bi se skupni evropski program zdaj lahko uporabljal za raziskave na področju geoloških odlagališč radioaktivnih odpadkov. To priporočilo temelji predvsem na povratnih informacijah, ki jih je strokovna skupina Komisije prejela leta 2016 o tekočem projektu JOPRAD. Komisija je udeležence v projektu JOPRAD in države članice že zaprosila za zagotovila o zrelosti predlaganega ukrepa. Zato je zdaj zadovoljna, da je bil v obdobju od izvedbe ocene s strani strokovne skupine Komisije dosežen znaten napredek pri pripravah za skupni evropski program v okviru projekta JOPRAD ter da so bili zagotovljeni zadostni dokazi in podpora držav članic za nadaljevanje. Priznava, da je skupni evropski program nov instrument financiranja in da imajo države članice razmeroma malo izkušenj v zvezi s tem. Zato Komisija spodbuja plodno izmenjavo med projektom JOPRAD, programom CONCERT in konzorcijem EUROfusion, ki ima daleč največ izkušenj z uporabo tega instrumenta skupnega načrtovanja programov. Priporočilo 9 o posebnih ciljih za izobraževanje in usposabljanje: Za izvajanje prihodnjih programov Euratoma za raziskave in usposabljanje bi morala Komisija zagotoviti, da so določeni specifični cilji za izvajanje izobraževanja in usposabljanja v okviru delovnega programa. Komisija že sprejema ukrepe za obravnavanje tega priporočila. V delovnem programu Euratoma za leto 2018 Komisija predlaga, da bi bilo treba za vsak raziskovalni ukrep vsaj 5 % celotnega proračuna za ukrepe nameniti za dejavnosti izobraževanja in usposabljanja študentov doktorskega študija, podoktorskih raziskovalcev in pripravnikov, podprtih z ukrepom. Poleg tega se bodo v primeru namenskih ukrepov na področju izobraževanja in usposabljanja za projekte morale navesti informacije o številu oseb, ki se udeležujejo programov izobraževanja in usposabljanja. Dolgoročno si bo Komisija prizadevala za oblikovanje celovitejših ukrepov za ohranjanje in razvoj strokovnega znanja na jedrskem področju v Evropi ter hkrati zagotavljala sinergije z ukrepi iz okvirnega programa EU, ki podpirajo izobraževanje in usposabljanje. Priporočilo 10 o sinergijah med raziskavami Euratoma na področju zaščite pred sevanjem in programom za zdravje v okviru Obzorja 2020: Komisija in države članice bi si morale še naprej prizadevati za povezovanje prihodnjih programov Euratoma za raziskave na področju zaščite pred sevanjem, povezanih z izpostavljenostjo v zdravstvu, z drugimi zdravstvenimi raziskovalnimi programi EU. Za obravnavanje tega priporočila bo Komisija sodelovala z zainteresiranimi stranmi na področju raziskav in državami članicami, da bi izkoristila sinergije med raziskavami Euratoma na področju zaščite pred sevanjem in zdravstvenimi raziskavami, ki se izvajajo v okviru drugih programov EU za financiranje. Cilj bo razviti skupne raziskovalne ukrepe na področju zaščite pred sevanjem pri zdravstveni praksi ter inovativnih jedrskih zdravil, vključno s še neizkoriščenimi radioaktivnimi izotopi. Priporočilo 11 o skupnem evropskem programu za raziskave na področju zaščite pred sevanjem CONCERT: Komisija bi morala izvesti pregled delovanja programa CONCERT, da bi se prepričala, ali se dosegajo cilji skupnega evropskega programa (ukrep sofinanciranja programa) v zvezi z učinkovitim in uspešnim upravljanjem raziskav na področju zaščite pred sevanjem. Komisija namerava leta 2018 izvesti vmesni pregled projekta CONCERT, da bi ocenila doseženi napredek. Priporočilo 12 o obvladovanju navzkrižja interesov s strani konzorcija EUROfusion: Konzorcij EUROfusion bi moral uvesti izrecne določbe za obvladovanje navzkrižij interesov.

Priporočilo 13 o vodenju projektov s strani konzorcija EUROfusion: Konzorcij EUROfusion bi moral še naprej krepiti svoje ureditve vodenja projektov in zagotoviti, da je vodja programa odgovoren za strategijo izvajanja. Priporočilo 14 o organu za načrtovanje elektrarne DEMO: Konzorcij EUROfusion bi moral nujno ustanoviti organ za načrtovanje elektrarne DEMO. Priporočilo 15 o vlogi znanstvenega in tehničnega posvetovalnega odbora (STAC) konzorcija EUROfusion: Konzorcij EUROfusion bi moral proučiti možnosti za zmanjšanje bremena znanstvenega in tehničnega posvetovalnega odbora, ki izhaja iz njegove vloge v postopku izbire projektov za omogočanje raziskav. Navedena štiri priporočila so naslovljena predvsem na konzorcij EUROfusion in so bila že izpostavljena med vmesnim pregledom konzorcija ter med ocenjevanjem njegovega sistema upravljanja, ki sta bila zaključena julija 2016. Trenutno so ta priporočila v fazi obravnave, Komisija pa bo ta postopek spremljala v okviru svojih običajnih dejavnosti nadzora in upravljanja programa Euratoma. Priporočilo 16 o uporabi ukrepov Marie Skłodowske-Curie pri programu Euratoma: Svet bi moral proučiti možnost razširitve ukrepov Marie Skłodowske-Curie na programe Euratoma za raziskave na področju fisije. Komisija se zaveda, da je treba ohranjati strokovno znanje na področju jedrske znanosti in tehnologije ter bo proučila vse možne načine, da bi vsem raziskovalcem ne glede na področje zagotovila dostop do štipendij za izobraževanje in usposabljanje. V zvezi s tem bo v predhodni oceni učinka programa Euratoma za obdobje po letu 2020 obravnavana zamisel strokovne skupine Komisije o razširitvi programa Marie Skłodowske-Curie. Priporočilo 17 o usklajevanju med konzorcijem EUROfusion in skupnim podjetjem „Fuzija za energijo“: Za boljšo usklajenost raziskovalnih potreb načrta bi bilo treba okrepiti usklajevanje med najvišjim vodstvom Fuzije za energijo in konzorcijem EUROfusion. Komisija je že sprejela ukrepe za obravnavanje tega priporočila z vzpostavitvijo rednih srečanj med vodstvom konzorcija EUROfusion, Fuzijo za energijo in predstavniki Komisije. Organizirani sta bili že dve srečanji in Komisija želi zagotoviti, da bodo takšna srečanja redno potekala približno vsakih šest mesecev. Komisija in druge strani želijo po potrebi formalizirati in okrepiti ta okvir za zagotovitev ustreznega pregleda napredka pri izvajanju načrta in upravljanje ključnih področij skupne odgovornosti med konzorcijem EUROfusion in Fuzijo za energijo. Priporočilo 18 o reviziji načrta za fuzijo: Komisija bi morala uvesti uradni postopek revizije načrta za fuzijo, da bi zagotovila, da so za vse spremembe prvotnega načrta za fuzijo odgovorne vse ustrezne zainteresirane strani. Načrt je temeljna usmerjevalna strategija prizadevanj na področju fuzijskih raziskav v Evropi. Prednost te strategije je, da načrt odobrijo ali vsaj sprejmejo vsi akterji kot najprimernejši način za uresničitev fuzijske električne energije v realnem, a kljub temu ambicioznem časovnem okviru. Komisija želi zagotoviti nadaljnje široko sprejemanje načrta v prihodnosti, pa tudi razumevanje, da bodo pregledi in spremembe načrta ostali del razvijajoče se strategije. Ta revizija, ki je prva v petih letih, je potrebna z vidika nove osnove za ITER, pri čemer je rok za prvo plazmo glede na prvotni načrt zdaj prestavljen za pet let. Potrebna je tudi glede na rezultate raziskav, izvedenih v okviru različnih ciljev načrta. Čeprav je pobudo za to revizijo dal konzorcij EUROfusion, je bil to pregleden postopek, v katerega so bili vključeni tudi številni drugi akterji (vključno s Fuzijo za energijo in tudi industrijo). Osnutek revidiranega načrta je bil vključen tudi v obseg vmesnega pregleda konzorcija EUROfusion leta 2016. V revidirani različici je ohranjena enaka struktura (cilji, kritična pot) kot v prvotnem načrtu, posodobljen pa je načrt izvajanja v skladu z novo osnovo za ITER. Pričakuje se, da bosta generalna skupščina konzorcija EUROfusion in upravni odbor Fuzije za energijo sprejela revizijo v drugem četrtletju leta 2018. 4Priporočila strokovne skupine Komisije za neposredne ukrepe in odziv Komisije Ta oddelek vsebuje odziv na priporočila strokovne skupine Komisije za neposredne ukrepe, naslovljena na Komisijo. Priporočilo 1 o izobraževanju in usposabljanju: Strokovna skupina predlaga, da Skupno raziskovalno središče še naprej izvaja in, kjer je to mogoče, krepi svoje dejavnosti izobraževanja in usposabljanja. Praktično usposabljanje in delovne izkušnje, ki jih Skupno raziskovalno središče v svojih laboratorijih ponuja študentom, mladim raziskovalcem, pripravnikom in študentom doktorskega študija, je ključno za zagotovitev, da bo imela naslednja generacija jedrskih znanstvenikov in inženirjev v EU potrebne veščine in znanja na ključnih področjih jedrske tehnologije. Nova strategija Skupnega raziskovalnega središča do leta 2030 je bila sprejeta spomladi 2016; to je julija 2016 privedlo do prestrukturiranja Skupnega raziskovalnega središča z vzpostavitvijo nove enote, ki se ukvarja z znanjem na področju jedrske varnosti in zaščite ter jedrskih zaščitnih ukrepov, v okviru novega direktorata za jedrsko varnost in zaščito. . Strokovna skupina Komisije je poudarila, da so dosežki Skupnega raziskovalnega središča na tem področju (usposabljanje in izobraževanje) verjetno najboljši na svetu. Skupno raziskovalno središče bo še naprej krepilo svojo vlogo z zagotavljanjem dostopa do svoje raziskovalne infrastrukture, razširjanjem znanja, ponujanjem tečajev ter usklajevanjem upravljanja znanja, izobraževanja in usposabljanja na jedrskem področju za države članice in ustrezne generalne direktorate v Evropski komisiji. Primer je nedavno začeti projekt ELINDER (evropske pobude za učenje na področju razgradnje jedrskih elektrarn in sanacije okolja), v okviru katerega se raziskujejo možnosti za spodbujanje razvoja, usklajevanja in promocije ustreznih programov izobraževanja in usposabljanja na ravni EU na področju razgradnje jedrskih elektrarn. Pozornost bo namenjena trajnostnemu sodelovanju z zainteresiranimi akterji iz industrije. Poleg tega Skupno raziskovalno središče krepi svoje sodelovanje z Evropsko mrežo za jedrsko izobraževanje (ENEN). Skupno raziskovalno središče bo še naprej upravljalo Evropski observatorij za človeške vire v sektorju jedrske energije (EHRO-N) in pomagalo pri opredeljevanju kvalifikacij v evropskem sistemu kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (ECVET). Še naprej bo organiziralo in izvajalo tečaje usposabljanja na področju jedrske varnosti in zaščite ter jedrskih zaščitnih ukrepov in predavanja ter omogočilo sodelovanje študentov magistrskega in doktorskega študija pri raziskovalnih programih, ki jih izvaja. Da bi okrepilo svoj prispevek k evropskim prizadevanjem za izobraževanje in usposabljanje na različnih področjih, je Skupno raziskovalno središče v skladu s svojo strategijo do leta 2030 z več projekti in pobudami svojo raziskovalno infrastrukturo dalo na voljo zunanjim uporabnikom. Eden od primerov tečaja na področju jedrskih zaščitnih ukrepov in neširjenja jedrskega orožja, ki je priznan v akademskih krogih, je zelo uspešen vsakoletni tečaj združenja ESARDA, ki se bo v prihodnjih letih začel izvajati tudi zunaj Evrope. Evropski center za usposabljanje na področju jedrske varnosti EUSECTRA zdaj v celoti deluje in zagotavlja podporo organom držav članic na področju jedrskih zaščitnih ukrepov in jedrske zaščite. Nova pobuda za partnerska sodelovanja na področju doktorskega študija je instrument za vzpostavitev partnerstev z visokošolskimi ustanovami o posebnih doktorskih temah. S tem bo odpravljena nevarnost ukinitve prejšnjega sistema prejemnikov štipendij za študente doktorskega študija in podoktorske raziskovalce, s čimer se bo ohranila enako visoka raven kakovosti izobraževanja in usposabljanja, kot se je zagotavljala v preteklosti.

Priporočilo 2 o obveščanju in navezovanju stikov: Strokovna skupina priporoča, da Skupno raziskovalno središče navezuje stike, da bi postalo bolj prepoznavno kot strokovna javna organizacija na tem področju. Prizadevanja v okviru dejavnosti upravljanja znanja Skupnega raziskovalnega središča bi se morala osredotočati na dobro obveščanje o jedrskih zadevah, ne le jedrskih organizacij, ampak tudi drugih zainteresiranih strani, zlasti politikov in širše javnosti. Dejansko je Skupno raziskovalno središče glasnik EU na področju tehničnih zadev in bi moralo biti v zvezi s tem bolj ambiciozno. Noben drug organ v institucijah EU ne more obravnavati različnih vidikov jedrske energije s tako visoko stopnjo izkušenj in strokovnega znanja. Nova organizacija Skupnega raziskovalnega središča in zlasti nova enota za upravljanje jedrskega znanja bosta podpirali in povečevali prepoznavnost jedrskega in tehničnega strokovnega znanja Skupnega raziskovalnega središča. Njegovo poslanstvo je upravljati in razširjati znanje, ki ga ustvarijo znanstvene enote direktorata za jedrsko varnost in zaščito, s sistematičnim popisovanjem, zbiranjem, analiziranjem, preverjanjem kakovosti in razširjanjem ustreznih znanstvenih podatkov, metod in orodij v lahko razumljivi obliki. Zadolžen je tudi za spremljanje znanja, ki je na voljo po vsem svetu, in omogočanje prostega dostopa do jedrskih objektov Skupnega raziskovalnega središča, vključno z usposabljanjem in izobraževanjem. Pozornost bo namenjena predvidevanju potreb po znanju, popisu vrzeli v znanju in predlaganju raziskav, ki bi jih moralo izvesti Skupno raziskovalno središče. Priporočilo 3 o načrtovanju programov: Strokovna skupina predlaga, da bi moralo Skupno raziskovalno središče v izvajanje programa Euratoma sistematično uvajati tehnike vodenja projektov. Strokovna skupina je ugotovila, da je bil na področju načrtovanja programov dosežen napredek; jasnejši cilji, jasnejše poročanje, vendar Skupno raziskovalno središče ni doseglo ciljev glede strogega načrtovanja programov in izvedbe dejavnosti Euratoma, predvidenih v prejšnjih ocenah. Skupno raziskovalno središče bi moralo vzpostaviti kulturo vodenja projektov, da bi se dosegel največji možni učinek in zagotovila največja možna učinkovitost v okviru programa. Skupno raziskovalno središče uvaja tehnike vodenja projektov za upravljanje svojega delovnega programa. Fazi vzpostavitve in načrtovanja sta že izvedeni in njuni rezultati so že vidni, kot je potrdila strokovna skupina (jasnejši cilji, jasnejše poročanje in večja preglednost programa). Skupno raziskovalno središče si po opredelitvi svoje strategije do leta 2030 in spremembi svoje organizacije leta 2016 za okrepitev svojega upravljanja prizadeva za boljše spremljanje in upravljanje izvedbene in zaključne faze izvajanja programa v ciklu vodenja projekta. Vse več uslužbencev Skupnega raziskovalnega središča se udeležuje tečajev usposabljanja na področju vodenja projektov, od katerih nekateri pridobijo spričevalo o usposobljenosti za izvajanje te dejavnosti, kar kaže na to, da Skupno raziskovalno središče namenja pozornost nadaljnjemu razvoju kulture vodenja projektov. Priporočilo 4 o virih: Strokovna skupina priporoča, da bi moralo Skupno raziskovalno središče pripraviti podroben dokumentiran pregled zmogljivosti, kadrovskih virov in infrastrukture svojega direktorata za jedrsko varnost in zaščito s seznamom njegovih tehničnih skupin, kritično omejitvijo velikosti posamezne skupine in prioritetnim razredom (1, 2, 3) teh skupin. Ob upoštevanju navedenega bi bilo treba sprejeti ukrepe za ohranitev določene zmogljivosti ali, po potrebi, za sprejetje informirane odločitve o tem, katero zmogljivost je treba omejiti. Skupno raziskovalno središče je septembra 2016 izvedlo oceno svoje celotne raziskovalne infrastrukture in laboratorijev, vključno z laboratoriji Euratoma. Ocena vsebuje podroben opis laboratorijev in raziskovalne infrastrukture, vključno z uporabo, stanjem ali potrebami po obnovi, stroškov poslovanja in zaposlenih, opravljenega eksperimentalnega dela in strateških načrtov za razvoj infrastrukture Skupnega raziskovalnega središča. Z oceno je bilo ugotovljeno, da se mora razvoj raziskovalne infrastrukture Skupnega raziskovalnega središča osredotočati na optimizacijo uporabe in dopolnjevanje objektov. Tak razvoj se mora odzivati na izzive, povezane s tem, da so laboratoriji razpršeni po različnih delih Evrope, za optimiziranje uporabe virov, povečevanje uporabe laboratorijske infrastrukture, obravnavanje zastarelosti določene infrastrukture, vzdrževanje najsodobnejših instrumentov in opreme, povečevanje sinergij itd. Najpomembnejša temeljna prednostna naloga je izpolnjevanje zahtev regulativnih organov v državah gostiteljicah v zvezi z jedrsko varnostjo in zaščito. Ustanovljen je bil namenski usmerjevalni odbor Skupnega raziskovalnega središča za spremljanje priporočil iz pregleda iz leta 2016. Ta študija je podlaga za pripravo strategije, ki določa prednostne naloge raziskovalne infrastrukture Skupnega raziskovalnega središča, in za sestavo skupin za njeno upravljanje. Očitno je povezana s prednostnimi nalogami, določenimi v strategiji Skupnega raziskovalnega središča, programu Euratoma in na koncu s strani držav članic. Pri strategiji za nadaljnji razvoj raziskovalne infrastrukture Skupnega raziskovalnega središča v okviru programa Euratoma se bo upoštevala raznolikost raziskovalne infrastrukture in skupin. Tako bosta prihodnji razvoj in nadgradnja infrastrukture temeljila na boljšem povezovanju in optimizaciji, ob upoštevanju dopolnjevanja različnih eksperimentalnih zmogljivosti za zagotovitev, da so vsestranski obsežni jedrski laboratoriji primerni za izvajanje delovnega programa Skupnega raziskovalnega središča. Razsežnost prostega dostopa in dopolnjevanje z zunanjimi laboratoriji v državah članicah bosta dodatno okrepljena. Priporočilo 5 o organizaciji: Strokovna skupina priporoča Skupnemu raziskovalnemu središču, naj uvede pogodbeno razmerje med direktoratom, pristojnim za program, v okviru njegove enote Euratoma za usklajevanje in direktoratom za jedrsko varnost in zaščito, pristojnim za izvajanje raziskav, za zagotovitev odličnega odnosa med tema dvema večfunkcijskima deloma, odgovornima za izpolnjevanje njegovih nalog v okviru Euratoma. Nova organizacijska shema Skupnega raziskovalnega središča, objavljena julija 2016, združuje vse dejavnosti na jedrskem področju znotraj enega direktorata. Zahvaljujoč novi organizacijski strukturi so zdaj vzpostavljene jasne povezave med direktoratom za jedrsko varnost in zaščito (pristojnim za izvajanje dela), direktoratom za usklajevanje strategije in delovnega programa (usklajevanje izvajanja delovnega programa v skladu z opredeljeno strategijo) in direktoratom za vire (pristojnim za zagotavljanje potrebnih virov). Vzpostavljen je bil mehanizem usklajevanja med direktoratom za usklajevanje strategije in delovnega programa ter direktoratom za jedrsko varnost in zaščito za jasno racionalizacijo vloge in nalog vsakega od njiju. Po potrebi se bo razmislilo o nadaljnjih ukrepih. Priporočilo 6 o stroškovni učinkovitosti: Strokovna skupina priporoča, naj Skupno raziskovalno središče prevzame breme dokazovanja svoje stroškovne učinkovitosti in za prihodnjo zunanjo oceno zagotovi prepričljive informacije, da je pri svojem delu stroškovno učinkovito. Skupno raziskovalno središče se strinja s tem priporočilom ter si bo prizadevalo zagotavljati celovitejše in primerljive informacije. Pri znanstvenih jedrskih raziskavah je stroškovno učinkovitost vedno težko oceniti, zlasti za nove in vrhunske raziskovalne dejavnosti ter za kompleksne in dolgotrajne projekte, pri katerih se uporabljajo edinstveni objekti, kar pogosto velja na jedrskem področju. Zaradi pomanjkanja ustreznih primerjalnih in/ali referenčnih možnosti je zelo težko tradicionalno količinsko opredeliti stroškovno učinkovitost. Poleg tega je pogosto težko v kratkem času oceniti učinek doseženih rezultatov. Vendar pa Skupno raziskovalno središče izvaja letno ocenjevanje rezultatov, doseženih v preteklem letu. Pri tem se ocenjujeta dva vidika: produktivnost v smislu števila prispevkov za podporo politiki ali znanstvenim objavam in učinek podpore politiki, ki ga zagotavljajo prispevki in se analizira glede na predhodno določen splošni sklop kazalnikov učinka. Rezultati tega ocenjevanja so bistveni podatki za osnovne in nujne potrebe cikla strateške priprave programov in načrtovanja Komisije. Bistveni so tudi za določitev prednostnih nalog in strateško uskladitev delovnega programa Skupnega raziskovalnega središča. Z reorganizacijo direktoratov Skupnega raziskovalnega središča so vse dejavnosti na jedrskem področju združene znotraj enega direktorata. Enako velja za večino upravnih funkcij (človeški viri, finance, logistika, varnost itd.), ki so združene znotraj enega direktorata. To omogoča večjo učinkovitost, in sicer z optimizacijo uporabe človeških virov, preprečevanjem podvajanja funkcij na različnih lokacijah Skupnega raziskovalnega središča, racionalizacijo linij upravljanja/poročanja in poenostavitvijo ključnih postopkov. Z oceno celotne raziskovalne infrastrukture Skupnega raziskovalnega središča so bile opredeljene priložnosti za sinergije in dopolnjevanja, novo usklajeno upravljanje in nova struktura pa prinašata izboljšave upravljanja infrastrukture IKT. Priporočilo 7 o programu Euratoma: Strokovna skupina se zavzema za vzpostavitev trdnega programa Euratoma, ki bi pomagal zagotoviti vodilno vlogo Evrope na področju proizvodnje jedrske energije in ohraniti njen vodilni tehnološki položaj, kot je predlagano v energetskem svežnju Unije. Strokovna skupina predlaga, da bi ta program moral: a)podpirati potrebo EU po ohranjanju zmogljivosti Skupnega raziskovalnega središča ter ustreznih ustanov držav članic za raziskave in usposabljanje na področju upravljanja jedrske varnosti in zaščite ter jedrskih zaščitnih ukrepov; b)zagotoviti „približevanje“ neposrednih in posrednih ukrepov pri raziskavah na področju fisije, kar pomeni, da Komisija: I.izvaja skladno načrtovanje programov obeh delov z natančno opredeljenim postopkom upravljanja in odločanja, pri čemer v celoti izkorišča znanja in edinstveni položaj Skupnega raziskovalnega središča, ki se ne poteguje več za sredstva v okviru posrednih ukrepov in sodeluje pri vsakem projektu, kjer ima to dodano vrednost, čeprav le za namene upravljanja jedrskega znanja; II.v okviru podaljšanja programa Euratoma (2019–2020) predlaga eno naknadno oceno dejavnosti na področju jedrske fisije v okviru programa, ki naj bi se izvedla leta 2022.