Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Računskemu sodišču - Zaključni račun 7., 8., 9. in 10. Evropskega Razvojnega Sklada za proračunsko leto 2008 /* KOM/2009/0397 končno */





[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI | Bruselj, COM(2009) SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU IN RAČUNSKEMU SODIŠČU ZAKLJUČNI RAČUN 7., 8., 9. IN 10. EVROPSKEGA RAZVOJNEGA SKLADA ZA PRORAČUNSKO LETO 2008 KAZALO IZJAVA, PRILOŽENA ZAKLJUČNEMU RAČUNU 3 1. RAČUNOVODSKI IZKAZI EVROPSKEGA RAZVOJNEGA SKLADA IN POJASNILA 4 1.1. GLAVNI DOGODKI IN KLJUČNE TOČKE 4 1.2. RAČUNOVODSKI IZKAZI 6 1.3. POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM 22 2. POROČILO O FINANČNEM IZVRŠEVANJU 40 2.1. DODELITVE NA DAN 31. DECEMBRA 2008 45 2.2. KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI 56 2.3. STANJE PO DRŽAVAH IN PO INSTRUMENTIH 64 2.4. DRUGI PODATKI O UPRAVLJANJU 67 3. FINANČNI PODATKI EIB 73 3.1. IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA INVESTICIJSKEGA SKLADA 74 3.2. BILANCA STANJA INVESTICIJSKEGA SKLADA 75 3.3. IZKAZ DENARNIH TOKOV INVESTICIJSKEGA SKLADA 76 3.4. IZKAZ GIBANJA KAPITALA INVESTICIJSKEGA SKLADA 77 3.5. POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM INVESTICIJSKEGA SKLADA 78 4. DODATEK – Stanje po državah in po instrumentih 97 IZJAVA, PRILOŽENA ZAKLJUČNEMU RAČUNU Izjavljam, da je bil zaključni račun 7., 8., 9. in 10. Evropskega razvojnega sklada za leto 2008 pripravljen v skladu z naslovom VIII finančne uredbe za 10. ERS ter računovodskimi načeli, pravili in metodami iz priloge k računovodskim izkazom. Od odredbodajalca in EIB, ki potrjujeta zanesljivost poslanih podatkov, sem pridobil vse potrebne informacije za pripravo zaključnega računa, ki prikazuje sredstva in obveznosti evropskih razvojnih skladov ter izvrševanje proračuna. Potrjujem, da sem si na podlagi teh podatkov ter preverjanj, ki so se štela za potrebna za potrditev zaključnega računa, pridobil razumno zagotovilo, da zaključni račun predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja evropskih razvojnih skladov v vseh pomembnih vidikih. (podpis) Philippe Taverne Računovodja RAČUNOVODSKI IZKAZI EVROPSKEGA RAZVOJNEGA SKLADA IN POJASNILA GLAVNI DOGODKI IN KLJUČNE TOČKE Evropski razvojni sklad (ERS) je glavni instrument zagotavljanja pomoči Skupnosti za razvojno sodelovanje v afriških, karibskih in pacifiških državah (države AKP) ter čezmorskih državah in ozemljih (ČDO). Ustanovitev Sklada je bila predvidena že z Rimsko pogodbo iz leta 1957, in sicer za zagotavljanje tehnične in finančne podpore, sprva namenjene afriškim državam, ki so bile tedaj še kolonije in s katerimi so nekatere države članice povezovale zgodovinske vezi. Čeprav je na podlagi prošnje Evropskega parlamenta v proračunu Skupnosti že od leta 1993 rezervirana postavka za ERS, Sklad še vedno ni vključen v splošni proračun Skupnosti. Financirajo ga države članice, zanj veljajo posebna finančna pravila in upravlja ga poseben odbor. V obdobju 2008–2013 bo geografska pomoč, dodeljena državam AKP in ČDO, še naprej financirana predvsem iz ERS. Vsak ERS je sklenjen za približno pet let. Od sklenitve prve konvencije o partnerstvu leta 1964 so cikli ERS na splošno sledili ciklu sporazumov oziroma konvencij o partnerstvu. Veljavnost 9. ERS se je iztekla, ko je 1. julija 2008 začel veljati 10. ERS. S Sklepom Sveta 2007/792/ES[1] z dne 26. novembra 2007 je bilo namreč določeno prehodno obdobje za podaljšanje veljavnosti 9. ERS od 1. januarja 2008 do začetka veljavnosti 10. ERS. Vsak ERS ureja posebna finančna uredba, ki nalaga obveznost priprave računovodskih izkazov za zadevni ERS. V skladu z navedenim se računovodski izkazi pripravljajo za vsak ERS posebej v zvezi z delom, ki ga upravlja Evropska komisija. Ti računovodski izkazi so predstavljeni tudi v konsolidirani obliki, da se zagotovi celostni pregled nad finančnim stanjem sredstev, za katera je odgovorna Evropska komisija. Ker je razmejitev pristojnosti jasno določena v členu 2(2) finančne uredbe za 10. ERS[2], računovodski izkazi Komisije in Evropske investicijske banke, ki sta subjekta, odgovorna za upravljanje sredstev ERS, niso bili vključeni v konsolidirani zaključni račun Evropskih skupnosti. Zaključek 7. ERS Za lažji prehod računovodskih evidenc ERS na novo aplikacijo ABAC-ERS se je odredbodajalec odločil 7. ERS zaključiti z 31. avgustom 2008. Ker pravna podlaga za zaključek ERS ne obstaja, so se neporabljena sredstva ter z njimi povezane pogodbe in odločitve prenesli v 9. ERS v skladu z določbami dela 3 finančne uredbe v zvezi z 9. ERS. V tem je razlika od postopka za zaključek 6. ERS z 31. julijem 2006, ko so se prenesla samo neporabljena sredstva. V vednost je bilanca stanja 7. ERS na dan zaključka, torej 31. avgusta 2008, razkrita v poglavju 1.2. Predstavitev zaključnega računa Zaključni račun za leto 2008 je prikazan na naslednji način: - računovodski izkazi, - poročila o finančnem izvrševanju, - računovodski izkazi in podatki, ki jih je predložila Evropska investicijska banka (EIB). RAČUNOVODSKI IZKAZI BILANCA STANJA za 8., 9. in 10. ERS (v mio. EUR) | Pojasnila | 31.12.2008 | 31.12.2007 | KRATKOROČNA SREDSTVA | Terjatve | 1 | 17,16 | 8,50 | Neto predfinanciranje | 2 | 917,85 | 955,52 | Druga kratkoročna sredstva | 3 | –6,32 | –2,65 | Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 290,76 | 388,22 | Varnostni računi Stabex | 5 | 87,98 | 99,61 | Posebni sklad za Demokratično republiko Kongo | 6 | 1,75 | 3,36 | Denarna sredstva na računih | 7 | 185,94 | 285,24 | Bančni računi za sofinanciranje | 8 | 15,09 | 0,00 | SREDSTVA SKUPAJ | 1 219,45 | 1 349,58 | KRATKOROČNE OBVEZNOSTI | Obveznosti iz poslovanja | 9 | 702,29 | 703,98 | OBVEZNOSTI SKUPAJ | 702,29 | 703,98 | ČISTA SREDSTVA | 517,15 | 645,60 | SREDSTVA IN REZERVE | Vpoklicani kapital Sklada | 10 | 17 079,17 | 25 019,17 | Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let | –15 784,30 | –22 410,59 | Poslovni izid za zadevno leto | –3 029,96 | –3 255,88 | Druge rezerve | 11 | 2 252,25 | 1 292,89 | ČISTA SREDSTVA | 517,15 | 645,60 | IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA za 8., 9. in 10. ERS (v mio. EUR) | Pojasnila | Odhodki za leto 2008 na podlagi nastanka plačil | Prilagoditve na načelo nastanka poslovnih dogodkov | Odhodki za leto 2008 na podlagi nastanka poslovnih dogodkov | Odhodki za leto 2007 na podlagi nastanka poslovnih dogodkov | Prihodki iz poslovanja (1) | 12 | 0,00 | 23,16 | 23,16 | 0,02 | Programska pomoč | 413,68 | 2,90 | 416,58 | 637,53 | Makroekonomska podpora | 349,87 | –5,65 | 344,23 | 426,59 | Sektorska politika | 1 450,25 | –62,77 | 1 387,48 | 1 148,85 | Projekti znotraj AKP | 487,17 | 30,08 | 517,24 | 381,66 | Subvencionirane obrestne mere | 1,77 | 1,77 | 0,95 | Nujna pomoč | 181,95 | 5,67 | 187,62 | 154,81 | Pomoč za begunce | 1,36 | 4,39 | 5,75 | –5,58 | Rizični kapital | 16,57 | 16,57 | 57,81 | Stabex | 24,54 | 24,54 | 98,37 | Sysmin | 7,24 | –2,47 | 4,77 | 31,58 | Drugi programi pomoči, povezani s prejšnjimi ERS | 29,57 | –10,69 | 18,88 | 4,82 | Strukturna prilagoditev | 0,20 | –0,13 | 0,07 | –6,30 | Odpis dolga – močno zadolžene revne države in Svetovna banka | –1,07 | –1,07 | 179,87 | Institucionalna podpora | 16,10 | 19,56 | 35,65 | 30,41 | Nadomestila za izgube pri izvozu | 40,78 | 1,24 | 42,01 | 83,91 | Sklad za Demokratično republiko Kongo | –1,67 | 3,22 | 1,56 | 17,25 | Odhodki iz poslovanja | 3 019,38 | –15,71 | 3 003,67 | 3 242,52 | Upravni odhodki in odhodki za finančne posle | 13 | 83,09 | –24,81 | 58,28 | 31,68 | Odhodki skupaj (na podlagi nastanka plačil) | 14 | 3 102,47 | Prilagoditve na načelo nastanka poslovnih dogodkov | 15 | –40,52 | –0,34 | Odhodki skupaj (na podlagi nastanka poslovnih dogodkov) (2) | 16 | 3 061,95 | 3 061,95 | 3 273,86 | PRESEŽEK/(PRIMANJKLAJ) IZ POSLOVANJA (1–2) | –3 061,95 | –3 038,79 | –3 273,83 | Prihodki iz finančnih poslov | 17 | 12,66 | 12,66 | 18,65 | Odhodki za finančne posle | –0,02 | –0 02 | –0,34 | Oslabitev terjatev | 1.4 | –3,81 | –3,81 | –0,35 | Presežek/(primanjkljaj) iz finančnih dejavnosti (3) | 8,83 | 8,83 | 17,96 | POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO (1–2+3) | –3 053,11 | –3 029,96 | –3 255,88 | Poslovni izid za zadevno leto za 8., 9. in 10. ERS | –3 029,96 | Poslovni izid za zadevno leto za 7. ERS | –98,49 | POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO SKUPAJ | –3 128,45 | IZKAZ DENARNIH TOKOV za 7., 8., 9. in 10. ERS (v mio. EUR) | Pojasnila | 31.12.2008 | 31.12.2007 | Poslovni izid za zadevno leto | –3 128,45 | –3 255,88 | Izgube zaradi oslabitve terjatev | 1.4 | 1,02 | 0,35 | Prilagoditev na načelo nastanka poslovnih dogodkov – prihodki iz poslovanja | –23,15 | 2,88 | Prilagoditev na načelo nastanka poslovnih dogodkov – odhodki iz poslovanja in upravni odhodki | 15 | 20,15 | 399,89 | Prilagoditev na načelo nastanka poslovnih dogodkov – odhodki za finančne posle | 0,00 | 0,34 | Še nepovrnjeni bančni stroški | 0,00 | 0,02 | Povečanje obveznosti iz predfinanciranja | 9 | 15,09 | 0 00 | Zmanjšanje kratkoročno nezaračunanih prihodkov od obresti | 1 | 1,60 | –0,11 | Povečanje predujmov za štipendije in druga kratkoročna sredstva | 3 & 2 | 4,60 | 3,81 | Finančni tokovi pri poslovanju | –3 109,14 | –2 848,69 | Prispevki držav članic | 9.1 & 10.1 | 3 022,34 | 2 886,76 | Finančni tokovi pri financiranju | 3 022,34 | 2 886,76 | Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov | –86,79 | 38,07 | Denarna sredstva na računih na začetku obdobja | 7 | 285,24 | 96,48 | Varnostni računi Stabex na začetku obdobja | 5 | 99,61 | 191,60 | Posebni sklad za Demokratično republiko Kongo na začetku obdobja | 6 | 3,36 | 3,42 | Račun s kodo SWIFT na začetku obdobja | 9.2 | –8,92 | 49,73 | Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku obdobja | 379,30 | 341,23 | Denarna sredstva na računih na koncu obdobja | 7 | 185,94 | 285,24 | Varnostni računi Stabex na koncu obdobja | 5 | 87,98 | 99,61 | Posebni sklad za Demokratično republiko Kongo na koncu obdobja | 6 | 1,75 | 3,36 | Bančni računi za sofinanciranje na koncu obdobja | 8 | 15,09 | 0 00 | Račun s kodo SWIFT na koncu obdobja | 9.2 | 1,74 | –8,92 | Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na koncu obdobja | 292,50 | 379,30 | IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH za 7., 8., 9. in 10. ERS (v mio. EUR) | Kapital Sklada | Nevpoklicana sredstva | Vpoklicani kapital Sklada | Skupne rezerve | Druge rezerve | Čista sredstva skupaj | (a) | (b) | (c)=(a)–(b) | (e) | (d) | (h)=(e)+(d)+(c) | Pojasnila | 10 | 10 | 10 | 11 | Zaključno stanje za leto 2006 | 42 999,15 | 13 099,15 | 29 900,00 | –29 711,53 | 1 033,84 | 1 222,31 | Prispevki | –2 640,00 | 2 640,00 | 2 640,00 | Povečanje kapitala | 40,17 | 1,00 | 39,17 | 39,17 | Prerazporeditve iz prejšnjih ERS | Poslovni izid za zadevno leto | –3 255,88 | –3 255,88 | Zaključek 6. ERS | –7 560,00 | –7 560,00 | 7 300,94 | 259,06 | 0,00 | Zaključno stanje za leto 2007 | 35 479,32 | 10 460,15 | 25 019,17 | –25 666,46 | 1 292,89 | 645,60 | Prispevki | –3 000,00 | 3 000,00 | 3 000,00 | Povečanje kapitala | 2,40 | 2,40 | Prerazporeditve iz prejšnjih ERS | Poslovni izid za zadevno leto | –3 029,96 | –3 029,96 | Odprtje 10. ERS | 21 152,00 | 21 152,00 | Zaključek 7. ERS | –10 940,00 | –10 940,00 | 9 882,16 | 959,36 | –98,49 | Zaključno stanje za leto 2008 | 45 693,72 | 28 614,55 | 17 079,17 | –18 814,26 | 2 252,25 | 517,15 | BILANCA STANJA ZA 7. ERS (v mio. EUR) | Pojasnila | 31.8.2008 | 31.12.2007 | KRATKOROČNA SREDSTVA | Terjatve | 1 | 0,00 | 2,12 | Neto predfinanciranje | 2 | 0,00 | 75,36 | Druga kratkoročna sredstva | 3 | 0,00 | 0,00 | Povezani računi | 4 | 0,00 | 242,23 | Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 0,00 | 0,00 | Varnostni računi Stabex | 5 | 0,00 | 0,00 | Posebni sklad za Demokratično republiko Kongo | 6 | 0,00 | 0,00 | Denarna sredstva na računih | 7 | 0,00 | 0,00 | Bančni računi za sofinanciranje | 8 | 0,00 | 0,00 | SREDSTVA SKUPAJ | 0,00 | 319,70 | KRATKOROČNE OBVEZNOSTI | Obveznosti iz poslovanja | 9 | 0,00 | 19,59 | OBVEZNOSTI SKUPAJ | 0,00 | 19,59 | ČISTA SREDSTVA | 0,00 | 300,11 | SREDSTVA IN REZERVE | Vpoklicani kapital Sklada | 10 | 10 940,00 | 10 940,00 | Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let | –9 882,16 | –9 715,19 | Poslovni izid za zadevno leto | –98,49 | –166,97 | Druge rezerve | –959,36 | –757,73 | ČISTA SREDSTVA | 0,00 | 300,11 | IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA ZA 7. ERS (v mio. EUR) | Pojasnila | Odhodki za leto 2008 na podlagi nastanka plačil | Prilagoditve na načelo nastanka poslovnih dogodkov | Odhodki za leto 2008 na podlagi nastanka poslovnih dogodkov | Odhodki za leto 2007 na podlagi nastanka poslovnih dogodkov | Prihodki iz poslovanja (1) | 12 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Programska pomoč | 24,11 | 57,58 | 81,69 | 124,56 | Makroekonomska podpora | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Sektorska politika | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Projekti znotraj AKP | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Subvencionirane obrestne mere | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –0,49 | Nujna pomoč | –0,01 | 0,14 | 0,13 | 0,28 | Pomoč za begunce | –0,02 | 0,64 | 0,62 | 0,28 | Rizični kapital | 4,30 | 0,00 | 4,30 | 5,28 | Stabex | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 8,23 | Sysmin | 12,46 | –6,20 | 6,27 | 27,01 | Drugi programi pomoči, povezani s prejšnjimi ERS | –0,21 | 1,88 | 1,67 | 3,56 | Strukturna prilagoditev | –0,02 | 6,62 | 6,60 | –6,62 | Odpis dolga – močno zadolžene revne države in Svetovna banka | 0,00 | 0,00 | 4,96 | Institucionalna podpora | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Nadomestila za izgube pri izvozu | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Sklad za Demokratično republiko Kongo | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Odhodki iz poslovanja | 40,60 | 60,67 | 101,27 | 167,05 | 0,00 | Upravni odhodki in odhodki za finančne posle | 13 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Odhodki skupaj (na podlagi nastanka plačil) | 14 | 40,60 | Prilagoditve na načelo nastanka poslovnih dogodkov | 15 | 60,67 | 0,00 | 0,00 | ODHODKI SKUPAJ (na podlagi nastanka poslovnih dogodkov) (2) | 16 | 101,27 | 101,27 | 167,05 | PRESEŽEK/(PRIMANJKLAJ) IZ POSLOVANJA (1–2) | –101,27 | –101,27 | –167,05 | Prihodki iz finančnih poslov | 17 | 0,00 | 0,00 | Odhodki za finančne posle | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Oslabitev terjatev | 1.4 | 2,79 | 2,79 | 0,08 | Presežek/(primanjkljaj) iz finančnih dejavnosti (3) | 2,79 | 2,79 | 0,08 | POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO (1–2+3) | –98,49 | –98,49 | –166,97 | IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH ZA 7. ERS (v mio. EUR) | Kapital Sklada | Nevpoklicana sredstva | Vpoklicani kapital Sklada | Skupne rezerve | Druge rezerve | Čista sredstva skupaj | (a) | (b) | (c)=(a)–(b) | (e) | (d) | (h)=(e)+(d)+(c) | Pojasnila | 10 | 10 | 10 | 11 | Zaključno stanje za leto 2006 | 10 940,00 | 0,00 | 10 940,00 | –9 715,19 | –685,81 | 539,00 | Prispevki | Povečanje kapitala | Prerazporeditve v 9. ERS | –71,91 | –71,91 | Poslovni izid za zadevno leto | –166,97 | –166,97 | Zaključno stanje za leto 2007 | 10 940,00 | 0,00 | 10 940,00 | –9 882,16 | –757,73 | 300,11 | Prispevki | Povečanje kapitala | Prerazporeditve v 9. ERS | –201,63 | –201,63 | Poslovni izid za zadevno leto | –98,49 | –98,49 | Stanje na dan 31. avgusta 2008 | 10 940,00 | 0,00 | 10 940,00 | –9 980,64 | –959,36 | 0,00 | Zaključek 7. ERS | –10 940,00 | –10 940,00 | 9 980,64 | 959,36 | 0,00 | Zaključno stanje za leto 2008 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | BILANCA STANJA ZA 8. ERS (v mio. EUR) | Pojasnila | 31.12.2008 | 31.12.2007 | KRATKOROČNA SREDSTVA | Terjatve | 1 | 3,82 | 2,64 | Neto predfinanciranje | 2 | 93,40 | 126,98 | Druga kratkoročna sredstva | 3 | Povezani računi | 4 | 859,14 | 1 235,68 | Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | Varnostni računi Stabex | 5 | Posebni sklad za Demokratično republiko Kongo | 6 | Denarna sredstva na računih | 7 | Bančni računi za sofinanciranje | 8 | SREDSTVA SKUPAJ | 956,37 | 1 365,30 | KRATKOROČNE OBVEZNOSTI | Obveznosti iz poslovanja | 9 | 94,06 | 124,35 | OBVEZNOSTI SKUPAJ | 94,06 | 124 35 | ČISTA SREDSTVA | 862,31 | 1 240,94 | SREDSTVA IN REZERVE | Vpoklicani kapital Sklada | 10 | 12 840,00 | 12 840,00 | Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let | –9 504,00 | –8 724,21 | Poslovni izid za zadevno leto | –321,18 | –779,79 | Druge rezerve | 11 | –2 152,51 | –2 095,06 | ČISTA SREDSTVA | 862,31 | 1 240,94 | IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA ZA 8. ERS (v mio. EUR) | Pojasnila | Odhodki za leto 2008 na podlagi nastanka plačil | Prilagoditve na načelo nastanka poslovnih dogodkov | Odhodki za leto 2008 na podlagi nastanka poslovnih dogodkov | Odhodki za leto 2007 na podlagi nastanka poslovnih dogodkov | Prihodki iz poslovanja (1) | 12 | 0,00 | 4,17 | 4,17 | Programska pomoč | 228,46 | 6,54 | 235,00 | 393,52 | Makroekonomska podpora | 0,66 | –0,94 | –0,28 | 2,79 | Sektorska politika | 11,58 | 3,82 | 15,40 | 20,95 | Projekti znotraj AKP | Subvencionirane obrestne mere | 1,77 | 1,77 | 1,45 | Nujna pomoč | –0,06 | –0,06 | –0,15 | Pomoč za begunce | 1,36 | 4,39 | 5,75 | –5,86 | Rizični kapital | 16,57 | 16,57 | 52,52 | Stabex | 24,54 | 24,54 | 90,14 | Sysmin | 7,24 | –2,47 | 4,77 | 4,57 | Drugi programi pomoči, povezani s prejšnjimi ERS | Strukturna prilagoditev | 0,20 | –0,13 | 0,07 | 0,32 | Odpis dolga – močno zadolžene revne države in Svetovna banka | –1,07 | –1,07 | 173,31 | Institucionalna podpora | Nadomestila za izgube pri izvozu | 29,77 | –2,95 | 26,83 | 49,49 | Sklad za Demokratično republiko Kongo | Odhodki iz poslovanja | 322,10 | 7,19 | 329,28 | 783,04 | Upravni odhodki in odhodki za finančne posle | 13 | 1,02 | –0,18 | 0,84 | 1,95 | Odhodki skupaj (na podlagi nastanka plačil) | 14 | 323,12 | Prilagoditve na načelo nastanka poslovnih dogodkov | 15 | 7,01 | Odhodki skupaj (na podlagi nastanka poslovnih dogodkov) (2) | 16 | 330,13 | 330,13 | 784,99 | PRESEŽEK/(PRIMANJKLAJ) IZ POSLOVANJA (1–2) | –330,13 | –325,95 | –784,99 | Prihodki iz finančnih poslov | 17 | 4,03 | 4,03 | 6,18 | Odhodki za finančne posle | Oslabitev terjatev | 1.4 | 0,74 | 0,74 | –0,97 | Presežek/(primanjkljaj) iz finančnih dejavnosti (3) | 4,77 | 4,77 | 5,20 | POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO (1–2+3) | –325,36 | –321,18 | –779,79 | IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH ZA 8. ERS (v mio. EUR) | Kapital Sklada | Nevpoklicana sredstva | Vpoklicani kapital Sklada | Skupne rezerve | Druge rezerve | Čista sredstva skupaj | (a) | (b) | (c)=(a)–(b) | (e) | (d) | (h)=(e)+(d)+(c) | Pojasnila | 10 | 10 | 10 | 11 | Zaključno stanje za leto 2006 | 12 840,00 | 1 545,00 | 11 295,00 | –8 724,21 | –1 877,85 | 692,93 | Prispevki | –1 545,00 | 1 545,00 | 1 545,00 | Povečanje kapitala | Prerazporeditve v 9. ERS | –217,21 | –217,21 | Poslovni izid za zadevno leto | –779,79 | –779,79 | Zaključno stanje za leto 2007 | 12 840,00 | 0,00 | 12 840,00 | –9 504,00 | –2 095,06 | 1 240,94 | Prispevki | Povečanje kapitala | Prerazporeditve v druge sklade | –57,45 | –57,45 | Poslovni izid za zadevno leto | –321,18 | –321,18 | Zaključno stanje za leto 2008 | 12 840,00 | 0,00 | 12 840,00 | –9 825,18 | –2 152,51 | 862,31 | BILANCA STANJA ZA 9. ERS (v mio. EUR) | Pojasnila | 31.12.2008 | 31.12.2007 | KRATKOROČNA SREDSTVA | Terjatve | 1 | 13,33 | 3,75 | Neto predfinanciranje | 2 | 761,90 | 753,18 | Druga kratkoročna sredstva | 3 | –0,03 | –2,65 | Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 12,92 | 388,22 | Varnostni računi Stabex | 5 | 99,61 | Posebni sklad za Demokratično republiko Kongo | 6 | 3,36 | Denarna sredstva na računih | 7 | 285,24 | Bančni računi za sofinanciranje | 8 | 12,92 | 0,00 | SREDSTVA SKUPAJ | 788,12 | 1 142,50 | KRATKOROČNE OBVEZNOSTI | Obveznosti iz poslovanja | 9 | 374,36 | 560,05 | Povezani računi | 4 | 837,33 | 1 477,90 | OBVEZNOSTI SKUPAJ | 1 211,69 | 2 037,95 | ČISTA SREDSTVA | –423,57 | –895,45 | SREDSTVA IN REZERVE | Vpoklicani kapital Sklada | 10 | 4 239,17 | 1 239,17 | Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let | –6 280,30 | –3 971,18 | Poslovni izid za zadevno leto | –2 690,15 | –2 309,12 | Druge rezerve | 11 | 4 307,72 | 4 145,68 | ČISTA SREDSTVA | –423,57 | –895,45 | IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA ZA 9. ERS (v mio. EUR) | Pojasnila | Odhodki za leto 2008 na podlagi nastanka plačil | Prilagoditve na načelo nastanka poslovnih dogodkov | Odhodki za leto 2008 na podlagi nastanka poslovnih dogodkov | Odhodki za leto 2007 na podlagi nastanka poslovnih dogodkov | Prihodki iz poslovanja (1) | 12 | 0,00 | 18,98 | 18,98 | 0,02 | Programska pomoč | 143,42 | 11,35 | 154,77 | 119,44 | Makroekonomska podpora | 349,21 | –4,70 | 344,51 | 423,80 | Sektorska politika | 1 438,67 | –66,59 | 1 372,08 | 1 127,91 | Projekti znotraj AKP | 468,97 | 48,28 | 517,24 | 381,66 | Subvencionirane obrestne mere | Nujna pomoč | 182,01 | 5,67 | 187,68 | 154,68 | Pomoč za begunce | Rizični kapital | Stabex | Sysmin | Drugi programi pomoči, povezani s prejšnjimi ERS | 29,57 | –10,69 | 18,88 | 1,26 | Strukturna prilagoditev | Odpis dolga – močno zadolžene revne države in Svetovna banka | 1,60 | Institucionalna podpora | 16,10 | 19,56 | 35,65 | 30,41 | Nadomestila za izgube pri izvozu | 11,00 | 4,19 | 15,19 | 34,42 | Sklad za Demokratično republiko Kongo | –1,67 | 3,22 | 1,56 | 17,25 | Odhodki iz poslovanja | 2 637,29 | 10,28 | 2 647,57 | 2 292,43 | Upravni odhodki in odhodki za finančne posle | 13 | 52,29 | 4,72 | 57,01 | 29,73 | Odhodki skupaj (na podlagi nastanka plačil) | 14 | 2 689,58 | 15,01 | Prilagoditve na načelo nastanka poslovnih dogodkov | 15 | 15,01 | –0,34 | Odhodki skupaj (na podlagi nastanka poslovnih dogodkov) (2) | 16 | 2 704,58 | 2 704,58 | 2 321,82 | PRESEŽEK/(PRIMANJKLAJ) IZ POSLOVANJA (1–2) | –2 704,58 | –2 685,60 | –2 321,80 | Prihodki iz finančnih poslov | 17 | 12,47 | Odhodki za finančne posle | –0,34 | Oslabitev terjatev | 1.4 | –4,55 | –4,55 | 0,54 | Presežek/(primanjkljaj) iz finančnih dejavnosti (3) | –4,55 | –4,55 | 12,67 | POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO (1–2+3) | –2 709,13 | –2 690,15 | –2 309,12 | IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH ZA 9. ERS (v mio. EUR) | Kapital Sklada | Nevpoklicana sredstva | Vpoklicani kapital Sklada | Skupne rezerve | Druge rezerve | Čista sredstva skupaj | (a) | (b) | (c)=(a)–(b) | (e) | (d) | (h)=(e)+(d)+(c) | Pojasnila | 10 | 10 | 10 | 11 | Zaključno stanje za leto 2006 | 11 659,15 | 11 554,15 | 105,00 | –3 971,18 | 3 856,56 | –9,62 | Prispevki | –1 095,00 | 1 095,00 | 1 095,00 | Povečanje kapitala | 40,17 | 1,00 | 39,17 | 39,17 | Prerazporeditve iz drugih ERS | 289,12 | 289,12 | Poslovni izid za zadevno leto | –2 309,12 | –2 309,12 | Zaključno stanje za leto 2007 | 11 699,32 | 10 460,15 | 1 239,17 | –6 280,30 | 4 145,68 | –895,45 | Prispevki | –3 000,00 | 3 000,00 | 3 000,00 | Povečanje kapitala | Prerazporeditve iz drugih ERS | 162,04 | 162,04 | Poslovni izid za zadevno leto | –2 690,15 | –2 690,15 | Zaključno stanje za leto 2008 | 11 699,32 | 7 460,15 | 4 239,17 | –8 970,46 | 4 307,72 | –423,57 | BILANCA STANJA ZA 10. ERS (v mio. EUR) | Pojasnila | 31.12.2008 | KRATKOROČNA SREDSTVA | Terjatve | 1 | 0,00 | Neto predfinanciranje | 2 | 62,55 | Druga kratkoročna sredstva | 3 | –6,30 | Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 277,84 | Varnostni računi Stabex | 5 | 87,98 | Posebni sklad za Demokratično republiko Kongo | 6 | 1,75 | Denarna sredstva na računih | 7 | 185,94 | Bančni računi za sofinanciranje | 8 | 2,17 | SREDSTVA SKUPAJ | 334,10 | KRATKOROČNE OBVEZNOSTI | Obveznosti iz poslovanja | 9 | 233,87 | Povezani računi | 4 | 21,81 | OBVEZNOSTI SKUPAJ | 255,68 | ČISTA SREDSTVA | 78,41 | SREDSTVA IN REZERVE | Vpoklicani kapital Sklada | 10 | 0,00 | Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let | 0,00 | Poslovni izid za zadevno leto | –18,63 | Druge rezerve | 11 | 97,04 | ČISTA SREDSTVA | 78,41 | IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA ZA 10. ERS (v mio. EUR) | Pojasnila | Odhodki za leto 2008 na podlagi nastanka plačil | Prilagoditve na načelo nastanka poslovnih dogodkov | Odhodki za leto 2008 na podlagi nastanka poslovnih dogodkov | Prihodki iz poslovanja (1) | 12 | 0,00 | 0,00 | Programska pomoč | 41,79 | –14,98 | 26,81 | Makroekonomska podpora | Sektorska politika | Projekti znotraj AKP | 18,20 | –18,20 | Subvencionirane obrestne mere | Nujna pomoč | Pomoč za begunce | Rizični kapital | Stabex | Sysmin | Drugi programi pomoči, povezani s prejšnjimi ERS | Strukturna prilagoditev | Odpis dolga – močno zadolžene revne države in Svetovna banka | Institucionalna podpora | Nadomestila za izgube pri izvozu | Sklad za Demokratično republiko Kongo | Odhodki iz poslovanja | 59,99 | –33,18 | 26,81 | Upravni odhodki in odhodki za finančne posle | 13 | 29,78 | –29,35 | 0,43 | Odhodki skupaj (na podlagi nastanka plačil) | 14 | 89,77 | Prilagoditve na načelo nastanka poslovnih dogodkov | 15 | –62,54 | Odhodki skupaj (na podlagi nastanka poslovnih dogodkov) (2) | 16 | 27,24 | 27,24 | PRESEŽEK/(PRIMANJKLAJ) IZ POSLOVANJA (1–2) | –27,23 | –27,23 | Prihodki iz finančnih poslov | 17 | 8,63 | 8,63 | Odhodki za finančne posle | –0,02 | –0,02 | Oslabitev terjatev | 1.4 | Presežek/(primanjkljaj) iz finančnih dejavnosti (3) | 8,61 | 8,61 | POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO (1–2+3) | –18,63 | –18,63 | IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH ZA 10. ERS (v mio. EUR) | Kapital Sklada | Nevpoklicana sredstva | Vpoklicani kapital Sklada | Skupne rezerve | Druge rezerve | Čista sredstva skupaj | (a) | (b) | (c)=(a)–(b) | (e) | (d) | (h)=(e)+(d)+(c) | Pojasnila | 10 | 10 | 10 | 11 | Otvoritveno stanje za leto 2008 | 21 152,00 | 21 152,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Prispevki | Povečanje kapitala | 2,40 | 2,40 | Prerazporeditve iz drugih ERS | 97,04 | 97,04 | poslovni izid za zadevno leto | –18,63 | –18,63 | Zaključno stanje za leto 2008 | 21 154,40 | 21 154,40 | 0,00 | –18,63 | 97,04 | 78,41 | POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM Računovodske usmeritve Pravni okvir in finančna uredba Računovodski izkazi so bili pripravljeni v skladu s finančno uredbo za 10. Evropski razvojni sklad[3] (ERS). Ustrezni dokumenti morajo biti predloženi Računskemu sodišču, kakor določajo členi 69, 70 in 71 finančne uredbe v zvezi s 7. ERS[4], členi 66, 67 in 68 finančne uredbe v zvezi z 8. ERS[5], člena 102 in 103 finančne uredbe v zvezi z 9. ERS[6] ter člena 124 in 125 finančne uredbe za 10. ERS3. Člen 124 (10. ERS) določa, da računovodja ERS pošlje začasni zaključni račun Računskemu sodišču do 31. marca naslednjega leta. Računsko sodišče do 15. junija obvesti Komisijo o svojih pripombah na zaključni račun (člen 125). Komisija na podlagi teh pripomb potrdi končni zaključni račun do 31. julija in ga pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču. Zaključni račun se nato objavi v Uradnem listu do 15. novembra skupaj z izjavo Računskega sodišča o zanesljivosti za tisti del sredstev ERS, katerega finančno upravljanje je v pristojnosti Komisije. V skladu z določbami člena 121 finančne uredbe za 10. ERS se računovodski izkazi pripravijo z upoštevanjem načel računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov. Računovodski podatki iz sedanjega računovodskega informacijskega sistema (OLAS) so bili po potrebi prilagojeni, da se prikažejo zneski, ki so v skladu z načeli računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov. Dodatne podatke v zvezi s postavkami prihodkov in odhodkov je zagotovil tudi odredbodajalec. S proračunskim letom 2009 je bil uveden nov računovodski sistem, ki omogoča predstavitev računovodskih izkazov na podlagi nastanka poslovnih dogodkov brez prilagoditev. Ti računovodski izkazi so bili pripravljeni v skladu z računovodskimi pravili in metodami za ERS, ki so bili oblikovani na osnovi mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (International Public Sector Accounting Standards – IPSAS), ki jih izdaja Odbor za mednarodne računovodske standarde za javni sektor (International Public Sector Accounting Standards Board – IPSASB), če teh ni, pa mednarodnih standardov računovodskega poročanja (MSRP), ki jih izdaja Odbor za mednarodne računovodske standarde (International Accounting Standards Board – IASB). V zvezi z delom sredstev ERS, katerega finančno upravljanje je v pristojnosti Evropske komisije, so se uporabila pravila vrednotenja in računovodske metode, ki jih je sprejel računovodja Evropskega razvojnega sklada. Računovodska načela Namen računovodskih izkazov je zagotoviti podatke o finančnem stanju, uspešnosti in denarnih tokovih neke pravne osebe, ki so koristni za širok krog uporabnikov. Pri osebi javnega prava je njihov namen še zlasti zagotoviti podatke, koristne za odločanje, in prikazati, kako odgovorno oseba javnega prava ravna s sredstvi, ki so ji zaupana. Da bi računovodski izkazi prikazali resnično in pošteno sliko, ni dovolj, da zagotovijo ustrezne podatke, ki opisujejo naravo in obseg dejavnosti, razložijo, kako se subjekt financira, ter zagotovijo dokončne podatke o njegovem delovanju, ampak morajo to narediti na jasen in razumljiv način, ki omogoča primerjavo med proračunskimi leti. Ta dokument je bil pripravljen ob zavedanju teh ciljev. Računovodski sistem Evropskega razvojnega sklada zajema splošno računovodstvo in proračunsko računovodstvo. Računovodski izkazi za obe zvrsti računovodstva se vodijo v eurih na osnovi koledarskega leta. Proračunsko računovodstvo daje podrobno sliko izvrševanja proračuna. Temelji na načelu prilagojenega računovodstva na podlagi nastanka plačil. Splošno računovodstvo omogoča pripravo računovodskih izkazov, saj prikazuje vse odhodke in prihodke za proračunsko leto po pravilih računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov, njegov namen pa je predstaviti finančno stanje v obliki bilance stanja na dan 31. decembra. Člen 120 finančne uredbe za 10. ERS določa naslednja računovodska načela, ki se uporabljajo pri pripravi računovodskih izkazov: - časovna neomejenost delovanja, - preudarnost, - dosledna uporaba računovodskih metod, - primerljivost informacij, - pomembnost, - brez neto izravnave, - prednost dejanskosti pred navideznostjo in - računovodstvo na podlagi nastanka poslovnih dogodkov. Podlaga za pripravo Računovodski izkazi so predstavljeni v milijonih eurov, saj je euro funkcijska in predstavitvena valuta Evropskih skupnosti. Posli v tujih valutah se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan teh poslov. Pozitivne in negativne tečajne razlike, ki nastanejo pri poravnavi poslov v tujih valutah in pri preračunavanju denarnih sredstev in obveznosti, izraženih v tujih valutah, po deviznih tečajih ob koncu leta, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Stanja denarnih sredstev in obveznosti ob koncu leta, izražena v tujih valutah, se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan 31. decembra: Devizni tečaj eura | 31.12.2008 | 31.12.2007 | 0,9525 GBP | 0,7148 GBP | Možno je, da se vsota zneskov v razpredelnicah zaradi zaokroževanja ne izide. Računovodski izkazi v skladu s splošno sprejetimi računovodskimi načeli nujno vključujejo zneske, ki temeljijo na ocenah in predpostavkah vodstva na podlagi najzanesljivejših razpoložljivih podatkov. Pomembne ocene vključujejo med drugim rezervacije za prihodnje stroške, finančno tveganje v zvezi s terjatvami, kratkoročno nezaračunane prihodke in vnaprej vračunane stroške. Dejanski rezultati se lahko razlikujejo od navedenih ocen. Spremembe ocen se kažejo v obdobju, v katerem postanejo znane. Bilanca stanja Terjatve Terjatve so izkazane po prvotnem znesku, zmanjšanem za odpis zaradi oslabitve. Odpis zaradi oslabitve terjatev se ugotovi, kadar obstaja nepristranski dokaz, da ERS ne bo mogel izterjati vseh zapadlih zneskov po prvotnih pogojih za terjatve. Znesek odpisa je razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in njegovo nadomestljivo vrednostjo, ki ustreza sedanji vrednosti pričakovanih prihodnjih denarnih tokov, diskontirani po tržni obrestni meri za podobne posojilojemalce. Znesek odpisa se pripozna v izkazu poslovnega izida. Pripozna se tudi splošni odpis v vrednosti 20 % na leto za neporavnane naloge za izterjavo, ki še niso zajeti v posebnem odpisu. Zneski predfinanciranja Predfinanciranje je plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno v več plačil v obdobju, ki je določeno v danem sporazumu o predfinanciranju. Likvidna sredstva ali predujem se povrnejo ali porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, določenem v sporazumu. Če upravičenec nima zadostnih upravičenih odhodkov, mora predujem v okviru predfinanciranja v celoti ali delno vrniti Evropskemu razvojnemu skladu. Znesek predfinanciranja se zmanjša (v celoti ali delno) s priznanjem upravičenih stroškov in vrnjenih zneskov. Ob koncu leta se neobračunani zneski predfinanciranja vrednotijo po prvotnih zneskih, ki so bili plačani upravičencu, zmanjšanih za: vse vrnjene zneske, obračunane upravičene zneske in ocenjene upravičene zneske, ki ob koncu leta še niso obračunani. Jamstva, povezana s zneski predfinanciranja, so razkrita kot pogojna sredstva in kot taka niso vključena v računovodskih izkazih (IPSAS 19). Denarna sredstva in njihovi ustrezniki Denarna sredstva in njihovi ustrezniki vključujejo račune, odprte pri finančnih institucijah v državah AKP, ČDO in državah članicah. Za namene izkaza denarnih tokov vključujejo denarna sredstva in njihovi ustrezniki tekoči račun pri splošnem proračunu EU, ki je v bilanci stanja prikazan kot obveznosti iz poslovanja. Obveznosti iz poslovanja Znaten del obveznosti ERS iz poslovanja ni povezan z nabavo blaga ali storitev, temveč so to neplačani zahtevki za povračilo stroškov upravičencev do subvencij ali drugih sredstev. Ko je prejet zahtevek za plačilo ali povračilo stroškov, se izkažejo kot obveznosti iz poslovanja za zahtevani znesek, po preveritvi pa jih ustrezni finančni posredniki priznajo kot upravičene. V tej fazi se vrednotijo po priznanem in upravičenem znesku. Ključen element računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov je zagotavljanje, da se posli zajamejo v računovodskem letu, na katero se nanašajo. Ta postopek se imenuje časovni presek. Zlasti je treba oceniti upravičene odhodke, ki so jih imeli upravičenci do sredstev ERS, vendar jih ERS še niso prijavili (kratkoročno vnaprej vračunani stroški). V skladu z računovodskimi pravili Evropskih skupnosti se posli in dogodki pripoznajo v računovodskih izkazih v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu obračunskega obdobja se kratkoročno vnaprej vračunani odhodki pripoznajo na podlagi ocenjenega zneska obveznosti prenosa za zadevno obdobje (tj. stopnje izvrševanja pogodb), ki ga sporoči odredbodajalec. Izkaz poslovnega izida Prihodki Prihodki ERS zajemajo obresti na različna stanja denarnih sredstev pri poslovnih bankah in zamudne obresti od izterjave terjatev za ERS. Odhodki Odhodki se pripoznajo v obdobju, v katerem so nastali dogodki, ki so podlaga plačilu, če: - je podpisana pogodba, na podlagi katere so odobrena plačila, - upravičenec izpolnjuje morebitna merila za upravičenost in - je mogoče zadovoljivo oceniti dolgovani znesek, na primer na podlagi računov, ki jih je poslal upravičenec, stopnje izvrševanja pogodb itd. Ker se odhodki, ki jih imajo delegacije Komisije, v računovodske izkaze ERS ne knjižijo, dokler jih ne potrdita odredbodajalec in računovodja, so vsi odhodki, ki ob koncu leta niso potrjeni, v bilanci stanja prikazani kot „nerazporejeni odhodki“ pod postavko „druga kratkoročna sredstva“. Da bi se zagotovila skladnost z načeli računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov, so bili odhodki na podlagi nastanka plačil, ki jih prikazuje sedanji računovodski informacijski sistem (OLAS), prilagojeni na podlagi dodatnih podatkov, ki jih je zagotovil odredbodajalec v zvezi s predfinanciranjem in kratkoročno vnaprej vračunanimi odhodki. Zunajbilančne postavke Pogojna sredstva Pogojno sredstvo je možno sredstvo, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katerega obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom Evropskih skupnosti. Pogojno sredstvo se razkrije, ko je pritok gospodarskih koristi ali storitvene zmožnosti verjeten. Pogojna sredstva se nenehno ocenjujejo, da bi se razvoj ustrezno kazal v računovodskih izkazih. Če je pritok gospodarskih koristi ali storitvene zmožnosti skoraj popolnoma gotov in je mogoče zanesljivo izmeriti vrednost sredstva, se sredstvo in z njim povezani prihodki pripoznajo v računovodskih izkazih obdobja, v katerem je nastala sprememba. Jamstva Jamstva so možna sredstva ali obveze, ki izhajajo iz preteklih dogodkov in katerih obstoj se potrdi, če se pojavi ali ne pojavi predmet jamstva. Jamstva so zato opredeljena kot pogojna sredstva ali obveznosti. Jamstvo je poravnano, ko predmet jamstva ne obstaja več. Uveljavlja se, ko so izpolnjeni pogoji, da se od poroka zahteva plačilo. Pojasnila k bilanci stanja 1. Terjatve Razpredelnica 1 | v mio. EUR | Terjatve | Pojasnila | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | Skupaj na dan 31.12.2008 | Skupaj na dan 31.12.2007 | Terjatve iz naslova obresti – Stabex | 1.1 | –0,01 | –0,01 | 0,41 | Terjatve iz naslova obresti – drugo | 1.2 | 0,01 | 0,01 | 1,19 | Odprti nalogi za izterjavo | 1.3 | 4,17 | 18,98 | 0,00 | 23,15 | 11,88 | – Oslabitev terjatev | 1.4 | –0,35 | –5,65 | 0,00 | –6,00 | –4,98 | SKUPAJ | 3,82 | 13,33 | 0,00 | 17,16 | 8,50 | V skladu z določbami Sporazuma iz Cotonouja so prihodki od obresti in ustrezne terjatve dodeljeni 10. ERS. Taka sredstva se lahko uporabijo v skladu z določbami členov 1 in 6 Notranjega sporazuma o 10. ERS[7]. Edina izjema so obresti, natečene na varnostnih računih Stabex, ki so dodeljene 8. ERS. (1.1) Terjatve iz naslova obresti – Stabex Ta znesek pomeni obresti, natečene na varnostnih računih Stabex v proračunskem letu 2008, ki pa bodo plačane šele leta 2009. Te obresti so lastnina ustreznih držav upravičenk. (1.2) Terjatve iz naslova obresti – drugo Ta znesek pomeni obresti, natečene na računih pri evropskih bankah in na tekočem računu Stabex v proračunskem letu 2008, ki pa bodo plačane šele leta 2009. (1.3) Odprti nalogi za izterjavo Zaključno stanje pri nalogih za izterjavo pomeni vrednost izdanih, a ne plačanih nalogov za izterjavo ob konca leta. Na dan 31. decembra 2007 je vrednost neporavnanih nalogov za izterjavo, povezanih s predfinanciranjem, znašala 21,21 milijona EUR. Od tega zneska 9,33 milijona EUR ni bilo vključenega v zaključni račun za leto 2007. Leta 2008 so bile računovodske evidence ERS namreč posodobljene. S tem popravkom so se terjatve povečale, predfinanciranje pa se je ustrezno zmanjšalo, zato to ni vplivalo na znesek čistih sredstev. Spremembe pri odprtih nalogih za izterjavo v zadevnem obdobju so prikazane spodaj. Razpredelnica 1.3 | v mio. EUR | 8. ERS | 9. ERS | SKUPAJ | Odprti nalogi za izterjavo na dan 31.12.2007 | 6,96 | 14,25 | 21,21 | Nalogi za izterjavo, izdani v letu 2008 | 27,39 | 52,17 | 79,56 | Nalogi za izterjavo, zaključeni v letu 2008 | –30,19 | –47,00 | –77,18 | Plačilo terjatve | –27,54 | –35,90 | –63,45 | Odpoved terjatvi (člen 73 FU) | –1,06 | –1,63 | –2,69 | Preklic terjatve | –0,62 | –0,92 | –1,54 | Pobot terjatve | –0,96 | –8,54 | –9,51 | Prevrednotenje | 0,00 | –0,43 | –0,43 | Odprti nalogi za izterjavo na dan 31.12.2008 | 4,17 | 18,98 | 23,15 | (1.4) Oslabitev terjatev V skladu z IPSAS 19 je računovodja oblikoval rezervacije za izgube zaradi oslabitve terjatev na podlagi dveh spremenljivk: - starosti dolga, pri čemer se oblikujejo rezervacije v višini 20 % vrednosti v eurih za vsako leto, ko dolg ni poravnan, in - oceni tveganja neizterljivosti v sodelovanju z odredbodajalcem. Razpredelnica 1.4 | v mio. EUR | Oslabitev terjatev | 7. ERS | 8. ERS | 9. ERS | SKUPAJ | Stanje na dan 31.12.2008 | 0,35 | 5,65 | 6,00 | Stanje na dan 31.12.2007 | 2,79 | 1,09 | 1,10 | 4,98 | Povečanje (zmanjšanje) | –2,79 | –0,74 | 4,55 | 1,02 | 2. Neto predfinanciranje V skladu z načeli računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov so predplačila ERS razvrščena kot sredstva. Podatke o neobračunanih zneskih predfinanciranja je zagotovil odredbodajalec (glej razpredelnico 2.1). Predfinanciranje je prikazano brez odprtih nalogov za izterjavo v zvezi s predujmi in ocenjenimi zneski, ki ob koncu leta še niso bili obračunani. Leta 2008 se je predstavitev odprtih nalogov za izterjavo spremenila. Neporavnani zneski so zdaj vključeni v postavko bruto predfinanciranja. Razpredelnica 2 | v mio. EUR | Neto predfinanciranje | Pojasnila | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | SKUPAJ na dan 31.12.2008 | SKUPAJ na dan 31.12.2007 | Predfinanciranje (bruto) | 2.1 | 244,54 | 2 377,17 | 63,77 | 2 685,48 | 2 766,52 | Predujmi za upravljanje štipendij | 2.2 | 0,00 | 0,45 | 0,00 | 0,45 | 1,38 | − Ocenjeni obračun predfinanciranja | 2.3 | –151,14 | –1 615,72 | –1,22 | –1 768,08 | –1 800,51 | − Odprti nalogi za izterjavo (2007) | 1.3 | 0,00 | 0,00 | –11,88 | SKUPAJ | 93,40 | 761,90 | 62,55 | 917,85 | 955,52 | (2.1) Predfinanciranje (bruto) Veliko pogodb določa, da se pred začetkom del, dobavo blaga ali opravljanjem storitev izplačajo predujmi. Včasih razporedi plačil v pogodbah predvidevajo izplačila na podlagi poročil o napredku. Predfinanciranje se običajno izplača v valuti države ali ozemlja, kjer se izvršuje projekt. Spodnja razpredelnica povzema neobračunano predfinanciranje (razen za programe strukturne prilagoditve in programe neposredne proračunske podpore), ki so vknjiženi v računovodske izkaze odredbodajalca ob koncu leta. Zneski so bili preračunani v eure po uradnem deviznem tečaju na dan 31. decembra. Razpredelnica 2.1 | v mio. EUR | Predfinanciranje (bruto) | 7. ERS | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | SKUPAJ | Skupaj na dan 31.12.2008 | 244,54 | 2 377,17 | 63,77 | 2 685,48 | Skupaj na dan 31.12.2007 | 152,34 | 383,89 | 2 230,29 | 2 766,52 | Povečanje (zmanjšanje) | –152,34 | –139,35 | 146,88 | 63,77 | –81,04 | (2.2) Predujmi za upravljanje štipendij Ta znesek ustreza predujmom, plačanim zunanjim ustanovam za upravljanje štipendij. (2.3) Ocenjeni obračun predfinanciranja Ta znesek pomeni kratkoročno vnaprej vračunane odhodke, ki jih je izračunal odredbodajalec in ustrezajo znesku upravičenih stroškov, ki so jih imeli prejemniki neobračunanih zneskov predfinanciranja, vendar jih ob koncu leta še niso prijavili. Ti zneski so v izkazu poslovnega izida obravnavani kot odhodki in so bili prerazporejeni iz obveznosti iz poslovanja v predfinanciranje. 3. Druga kratkoročna sredstva Ta znesek zajema vsa plačila/prejemke, ki morajo biti še dokončno dodeljeni ustreznim projektom ter prikazani v izkazu poslovnega izida. Razpredelnica 3 | v mio. EUR | Druga kratkoročna sredstva | 9. ERS | 10. ERS | Skupaj na dan 31.12.2008 | Skupaj na dan 31.12.2007 | Nerazporejeni odhodki | –0,03 | –0,03 | 1,19 | Nerazporejeni prihodki | –6,47 | –6,47 | –4,55 | Delni pobot | 0,17 | 0,17 | 0,70 | SKUPAJ | –0,03 | –6,30 | –6,32 | –2,65 | 4. Povezani računi Zaradi večje učinkovitosti obstaja ena sama zakladnica za vse ERS, ki se izvršujejo; to ima za posledico operacije med različnimi ERS, ki se izravnajo v povezanih računih med različnimi bilancami stanja. Razpredelnica 4 | v mio. EUR | Povezani računi | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | Skupaj na dan 31.12.2008 | Skupaj na dan 31.12.2007 | V/iz 6. ERS | –2 065,45 | –213,85 | –2 279,31 | 0,00 | V/iz 7. ERS | 2 279,31 | 2 279,31 | 2 037,08 | V/iz 8. ERS | –3 075,80 | 151,21 | –2 924,60 | –3 301,13 | V/iz 9. ERS | 3 075,80 | –173,02 | 2 902,79 | 1 264,05 | V/iz 10. ERS | –151,21 | 173,02 | 21,81 | 0,00 | Skupaj | 859,14 | –837,33 | –21,81 | 0,00 | 0,00 | 5. Varnostni računi STABEX STABEX je kratica za sistem Evropske komisije za kompenzacijsko financiranje, namenjen stabilizaciji prihodkov od izvoza v državah AKP. Ta sistem je bil uveden s Konvencijo iz Loméja (1975), da bi se odpravili neugodni učinki nestabilnosti prihodkov od izvoza kmetijskih proizvodov. Stanje sredstev na varnostnih računih Stabex pomeni skupna razpoložljiva sredstva Stabex, ki bodo v prihodnosti prenesena na ustrezno državo AKP upravičenko. Ta sredstva so dodeljena 10. ERS. Razpredelnica 5 | v mio. EUR | Varnostni računi Stabex | Stanje na dan 31.12.2007 | Prenosi s tekočega računa Stabex | Obresti | Plačila | Stanje na dan 31.12.2008 | BENIN | 0,05 | 0,00 | 0,05 | BURKINA FASO | 0,01 | 0,00 | 0,01 | BURUNDI | 0,68 | 0,07 | 0,75 | KAMERUN | 0,02 | 0,00 | –0,02 | 0,00 | KOMORI | 0,06 | 0,00 | 0,06 | DOMINIKA | 0,08 | 0,00 | 0,08 | ETIOPIJA | 0,96 | 0,04 | 1,01 | GAMBIJA | 1,07 | 0,05 | 1,12 | GRENADA | 0,35 | 0,02 | 0,36 | GVINEJA BISSAU | 0,35 | 0,01 | –0,37 | 0,00 | SLONOKOŠČENA OBALA | 1,57 | 0,07 | 1,64 | JAMAJKA | 0,62 | 0,03 | 0,65 | MADAGASKAR | 0,68 | 0,03 | 0,71 | MALAVI | 0,97 | 0,04 | 1,02 | MAVRETANIJA | 0,38 | 0,06 | 0,44 | PAPUA NOVA GVINEJA | 0,70 | 0,03 | 0,73 | RUANDA | 6,12 | 0,27 | 6,39 | SENEGAL | 10,74 | 0,24 | –10,10 | 0,88 | SIERRA LEONE | 0,07 | 0,01 | –0,08 | 0,00 | SVETA LUCIJA | 14,60 | 0,63 | 15,24 | SALOMONOVI OTOKI | 0,00 | 0,00 | 0,00 | SUDAN | 48,62 | 2,10 | –2,05 | 48,67 | SAINT VINCENT IN GRENADINE | 4,21 | 0,18 | 4,40 | TANZANIJA | 3,56 | 0,14 | –3,70 | 0,00 | TOGO | 0,00 | 8,47 | 0,29 | –8,47 | 0,29 | TONGA | 0,09 | 0,00 | 0,10 | UGANDA | 0,00 | 0,00 | 0,24 | 0,25 | ZIMBABVE | 3,01 | 0,13 | 3,15 | STABEX SKUPAJ | 99,61 | 8,47 | 4,45 | –24,54 | 87,98 | Poleg teh sredstev imajo države AKP upravičenke še druga sredstva Stabex. Ko se Komisija in država (AKP) upravičenka dogovorita, kako bodo sredstva Stabex porabljena, obe stranki podpišeta sporazum o prenosu. V skladu z določbami člena 211 Četrte konvencije iz Loméja[8] (kakor je bila spremenjena) se sredstva prenesejo na obrestovan varnostni račun z dvema pooblaščenima podpisnikoma (uradnikom Komisije in državo upravičenko), ki je bil odprt na ime te države AKP. Sredstva ostanejo na teh varnostnih računih, dokler ni vzpostavljen okvir medsebojnih obveznosti, ki je podlaga za prenos za določen projekt. Uradnik Komisije ohrani pooblastilo za razpolaganje z računom za zagotovitev, da se sredstva izplačajo, kot je bilo predvideno. Sredstva na teh računih, za katere je potreben dvojni podpis, so last države AKP in se zato ne knjižijo kot sredstva v zaključnih računih ERS. Prenosi na te račune se knjižijo kot plačila Stabex. Natančni podatki o teh računih se predložijo v letnem poročilu o finančnem poslovodenju ERS[9]. Na podlagi navodil odredbodajalca je bilo leta 2008 s prenosom s tekočega računa Stabex na varnostni račun, za katerega je potreben dvojni podpis, danih 8,47 milijona EUR na razpolago za Togo (glej pojasnilo 7.4). 6. Posebni sklad za Demokratično republiko Kongo Ta sredstva so razpoložljivi zneski za Demokratično republiko Kongo v skladu z določbami Odločbe Sveta 2003/583/ES[10]. Razpredelnica 6 | v mio. EUR | 10. ERS | Stanje na dan 31.12.2008 | Stanje na dan 31.12.2007 | Posebni sklad za Demokratično republiko Kongo | 1,75 | 1,75 | 3,36 | SKUPAJ | 1,75 | 1,75 | 3,36 | 7. Denarna sredstva na računih V skladu s členom 153 finančne uredbe za 10. ERS je zakladnica prikazana v bilanci stanja 10. ERS. Razpredelnica 7 | v mio. EUR | Denarna sredstva na računih | Pojasnila | 10. ERS | Stanje na dan 31.12.2008 | Stanje na dan 31.12.2007 | Zakladniški računi | 7.1 | 133,98 | 133,98 | 208,09 | Lokalni plačilni organi | 7.2 | 20,24 | 20,24 | 54,67 | Evropski plačilni organi | 7.3 | 31,71 | 31,71 | 13,06 | Tekoči račun Stabex | 7.4 | 0,00 | 0,00 | 8,47 | Denarna sredstva na poti | 0,00 | 0,00 | 0,95 | SKUPAJ | 185,94 | 185,94 | 285,24 | (7.1) Zakladniški računi To so računi, odprti pri centralnih bankah držav članic, na katere se plačujejo prispevki v ERS. Računovodja izvršuje prenose s teh računov evropskim plačilnim organom. (7.2) Lokalni plačilni organi To so zneski na bančnih računih v državah AKP in ČDO, ki se uporabljajo za plačila v lokalni valuti znotraj države upravičenke. Ti računi se v glavnem vodijo v eurih, lahko pa se vodijo tudi v valuti države članice Skupnosti. (7.3) Evropski plačilni organi Ti računi so odprti pri poslovnih bankah s sedežem v državah članicah EU-15 in pri EIB. Računi se vodijo v eurih in se uporabljajo za plačila upravičencem v Uniji in drugod. Plačila se v glavnem izvajajo v eurih, lahko pa se izvajajo tudi v drugih valutah. Ta sredstva se uporabljajo tudi za polnitev računov lokalnih plačilnih organov in povezanega računa s splošnim proračunom EU. (7.4) Tekoči račun Stabex Na podlagi navodil odredbodajalca so bila sredstva na računu ob koncu leta 2007 leta 2008 s prenosom na varnostni račun, za katerega je potreben dvojni podpis, dana na razpolago za Togo. 8. Bančni računi za sofinanciranje Ti računi vsebujejo neporabljena sredstva, povezana s starimi sporazumi o sofinanciranju. Tokrat so prvič vključeni v zaključni račun. Ta sredstva so last zadevnih držav članic in zato je ustrezni znesek vknjižen kot obveznost iz poslovanja (glej pojasnilo 9.3). To pomeni, da ne vpliva na čista sredstva. Ustrezni znesek sofinanciranja na dan 31. decembra 2007 je znašal 30,91 milijona EUR. Za novo dansko sofinanciranje 10. ERS (glej pojasnilo 10) bo uporabljena standardna zakladniška struktura ERS brez posebnih bančnih računov. Razpredelnica 8 | v mio. EUR | 9. ERS | 10. ERS | Stanje na dan 31.12.2008 | Stanje na dan 31.12.2007 | Bančni računi za sofinanciranje | 12,92 | 2,17 | 15,09 | 0,00 | SKUPAJ | 12,92 | 2,17 | 15,09 | 0,00 | 9. Obveznosti iz poslovanja Razpredelnica 9 | v mio. EUR | Obveznosti iz poslovanja | Pojasnila | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | Skupaj na dan 31.12.2008 | Skupaj na dan 31.12.2007 | Odloženi prihodki | 9.1 | 233,43 | 233,43 | 211,08 | Povezani račun s splošnim proračunom EU – SWIFT | 9.2 | –1,74 | –1,74 | 8,92 | Obveznosti do držav članic zaradi sofinanciranja | 9.3 | 12,92 | 2,17 | 15,09 | 0 00 | Kratkoročno vnaprej vračunani odhodki | 94,06 | 361,44 | 0,01 | 455,51 | 483,98 | Nepotrjena upravičenost in neizvršena plačila | 9.4 | 28,74 | 81,33 | 0,00 | 110,08 | 197,07 | Neprejeti računi | 9.5 | 216,45 | 1 895,83 | 1,24 | 2 113,52 | 2 087,42 | − Ocenjeni obračun predfinanciranja | 2.3 | –151,14 | –1 615,72 | –1,22 | –1 768,08 | –1 800,51 | SKUPAJ | 94,06 | 374,36 | 233,87 | 702,29 | 703,98 | (9.1) Odloženi prihodki Razpredelnica 9.1 | v mio. EUR | Predujmi na prispevke | Stanje na dan 31.12.2008 | Stanje na dan 31.12.2007 | Irska | 2,74 | 1,00 | Združeno kraljestvo | 222,08 | 208,09 | Finska | 8,61 | 2,00 | SKUPAJ | 233,43 | 211,08 | (9.2) Povezani račun s splošnim proračunom EU – SWIFT Od začetka proračunskega leta 2005 se plačila upravičencem znotraj Unije izvršujejo prek SWIFT-a in bremenijo splošni proračun Evropske unije. V ta namen je bil odprt tekoči račun. Ta račun je prikazan v izkazu denarnih tokov kot denarni ustreznik. Ta račun se bo z letom 2009 zaprl, ko se bodo začela plačila ERS izvrševati neposredno prek SWIFT-a za ERS. (9.3) Obveznosti do držav članic iz naslova sofinanciranja V okviru 9. ERS še vedno poteka italijansko sofinanciranje. Bančni računi v 10. ERS so povezani s starim sofinanciranjem. Ta sredstva bodo vrnjena zadevnim državam članicam, ko bo odredbodajalec dal ustrezna navodila. Glej tudi pojasnilo 8. Ti računi so tokrat prvič vključeni v zaključni račun; ustrezni znesek sofinanciranja na dan 31. decembra 2007 je znašal 30,91 milijona EUR. Kratkoročno vnaprej vračunani odhodki Računovodski podatki iz sedanjega računovodskega informacijskega sistema (OLAS) so bili prilagojeni, da se prikažejo zneski, ki so v skladu z načeli računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov. Dodatne podatke je zagotovil odredbodajalec. Kratkoročno vnaprej vračunani odhodki vključujejo še nepotrjeno upravičenost in oceno še neprejetih računov na podlagi stopnje napredka projektov. Leta 2007 je bila metodologija določanja kratkoročno vnaprej vračunanih odhodkov podrobneje razdelana, da bi vključevala tudi vrste pogodb. (9.4) Nepotrjena upravičenost in neizvršena plačila To so računi, ki so prispeli pred koncem proračunskega leta 2008, vendar še niso bili analizirani ob pripravi zaključnih računov ali pa zanje še ni bilo odobreno plačilo. Zneski, vknjiženi v računovodske izkaze odredbodajalca, so prikazani v spodnji razpredelnici. Razpredelnica 9.4 | v mio. EUR | Nepotrjena upravičenost in neizvršena plačila | 7. ERS | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | SKUPAJ | Skupaj na dan 31.12.2008 | 28,74 | 81,33 | 0,00 | 110,08 | Skupaj na dan 31.12.2007 | 7,97 | 45,86 | 143,24 | 197,07 | Povečanje (zmanjšanje) | –7,97 | –17,11 | –61,90 | 0,00 | –86,99 | (9.5) Neprejeti računi Ti zneski pomenijo odhodke, ki so nastali, vendar še niso bili zaračunani. Zneski, ki jih je ocenil odredbodajalec, so prikazani v spodnji razpredelnici. V začetku leta 2009 je Komisija s pomočjo neodvisne revizijske družbe začela poglobljeno analizo metodologije in različnih domnev, na katerih temelji ta rezervacija. Na podlagi priporočil je bila oblikovana izboljšana različica metodologije, ki jo trenutno proučujejo zaradi morebitne vključitve v zaključni račun za leto 2009. Razpredelnica 9.5 | v mio. EUR | Neprejeti računi | 7. ERS | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | SKUPAJ | Skupaj na dan 31.12.2008 | 216,45 | 1 895,83 | 1,24 | 2 113,52 | Skupaj na dan 31.12.2007 | 83,69 | 331,69 | 1 672,04 | 2 087,42 | Povečanje (zmanjšanje) | –83,69 | –115,23 | 223,78 | 1,24 | 26,10 | Sredstva in rezerve 10. Vpoklicani kapital Sklada Razpredelnica 10 | v mio. EUR | Kapital 2008 | 7. ERS | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | ERS skupaj | Kapital Sklada (a) | 0,00 | 12 840,00 | 11 699,32 | 21 154,40 | 45 693,72 | Nevpoklicana sredstva (b) | 0,00 | 0,00 | 7 460,15 | 21 154,40 | 28 614,55 | Vpoklicani kapital Sklada (a)–(b) | 0,00 | 12 840,00 | 4 239,17 | 0,00 | 17 079,17 | Kapital 2007 | Kapital Sklada (a) | 10 940,00 | 12 840,00 | 11 699,32 | 35 479,32 | Nevpoklicana sredstva (b) | 0,00 | 0,00 | 10 460,15 | 10 460,15 | Vpoklicani kapital Sklada (a)–(b) | 10 940,00 | 12 840,00 | 1 239,17 | 0,00 | 25 019,17 | Kapital Sklada je skupni znesek terjatev do držav članic za ustrezni ERS, kakor je določeno v vsakem od notranjih sporazumov[11] med državami članicami ter državami AKP in ČDO, ki so upravičene do pomoči. Začetne dodelitve za 9. ERS, ki so prvotno znašale 10 555,15 milijona EUR, so se leta 2004 povečale za znesek v višini 105,00 milijona EUR, ki ga je EIB sprostila v skladu z določbami Odločbe Sveta 2003/583/ES. Te dodatne dodelitve so namenjene dejavnostim, ki se bodo izvajale v Demokratični republiki Kongo. S členom 2(2) Notranjega sporazuma za 9. ERS je bila določena rezerva v višini 1 000,00 milijona EUR, ki je bila v obdobju 2004–2007 sproščena na podlagi več sklepov Sveta[12]. Na podlagi sklepa Sveta ministrov AKP-ES z dne 25. maja 2007[13] se je Komisija odločila vpoklicati dodatne prostovoljne prispevke v podporo mirovni pomoči za Afriko v okviru sodelovanja znotraj držav AKP, zaradi česar so se sredstva 9. ERS povečala za 39,17 milijona EUR. Dne 1. julija 2008 je začel veljati 10. ERS, kapital Sklada pa je v skladu z Notranjim sporazumom za 10. ERS znašal 21 152,00 milijona EUR. Ta znesek se je povečal z danskim sofinanciranjem[14] v višini 2,40 milijona EUR. Nevpoklicana sredstva so začetne dodelitve, ki se še ne terjajo od držav članic. Vpoklicani kapital Sklada je znesek začetnih dodelitev, ki je bil vpoklican za prenos s strani držav članic na zakladniške račune v skladu s postopkom iz člena 16 finančne uredbe za 10. ERS. Natančni podatki o vpoklicanih in prejetih prispevkih v letu 2008 so prikazani v razpredelnici 10.1. Razpredelnica 10.1 | v mio. EUR | Prispevki | v % | Vpoklicani 2007 | Prejeti 2007 | Vpoklicani 2008 | Prejeti 2008 | Nevpoklicani za 9. ERS | Avstrija | 2,65 | 69,96 | 69,96 | 78,18 | 78,18 | 197,69 | Belgija | 3,92 | 103,49 | 104,74 | 115,70 | 115,70 | 292,44 | Danska | 2,14 | 56,50 | 56,50 | 63,57 | 63,57 | 159,65 | Finska | 1,48 | 39,07 | 39,07 | 43,78 | 43,78 | 110,41 | Francija | 24,30 | 641,52 | 651,52 | 719,16 | 719,16 | 1 812,82 | Nemčija | 23,36 | 616,70 | 641,70 | 692,03 | 692,03 | 1 742,69 | Grčija | 1,25 | 33,00 | 33,50 | 36,50 | 36,50 | 93,25 | Irska | 0,62 | 16,37 | 18,37 | 18,74 | 18,74 | 46,25 | Italija | 12,54 | 331,06 | 331,06 | 371,05 | 365,42 | 935,50 | Luksemburg | 0,29 | 7,66 | 7,86 | 8,35 | 8,35 | 21,63 | Nizozemska | 5,22 | 137,81 | 137,81 | 154,26 | 154,26 | 389,42 | Portugalska | 0,97 | 25,61 | 25,61 | 29,16 | 29,16 | 72,36 | Španija | 5,84 | 154,18 | 154,18 | 173,01 | 173,01 | 435,67 | Švedska | 2,73 | 72,07 | 72,07 | 80,28 | 80,28 | 203,66 | Združeno kraljestvo | 12,69 | 335,02 | 335,02 | 376,23 | 376,23 | 946,69 | Estonija | se ne uporablja | 0,03 | se ne uporablja | Češka | se ne uporablja | 0,18 | se ne uporablja | EIB | se ne uporablja | 40,00 | 45,63 | se ne uporablja | SKUPAJ | 100,00 | 2 640,00 | 2 679,17 | 3 000,00 | 3 000,00 | 7 460,15 | Leta 2008 je bilo prek Evropske investicijske banke od Italije prejetih za 5,63 milijona EUR prispevkov. 11. Druge rezerve Od začetka veljavnosti Sporazuma iz Cotonouja se vsa neporabljena sredstva iz prejšnjih ERS po sprostitvi prevzetih obveznosti prerazporedijo v zadnji odprti ERS. Sredstva, ki se prerazporedijo iz drugih ERS, povečujejo odobritve sklada, ki jih prejme, in znižujejo odobritve sklada, iz katerega so bila prerazporejena. Razpredelnica 11 | v mio. EUR | Prerazporeditve med ERS | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | Konsolidirano | Skupaj na dan 31.12.2008 | V/iz 6. ERS | 94,00 | 490,36 | 584,36 | V/iz 7. ERS | 532,82 | 1 135,08 | 1 667,89 | V/iz 8. ERS | 2 762,16 | 17,16 | 2 779,32 | 2 779,32 | V/iz 9. ERS | –2 762,16 | 79,87 | –2 682,29 | –2 682,29 | V/iz 10. ERS | –17,16 | –79,87 | –97,04 | –97,04 | SKUPAJ | –2 152,51 | 4 307,72 | 97,04 | 0,00 | 2 252,25 | Pojasnila k izkazu poslovnega izida 12. Prihodki iz poslovanja Od leta 2008 se zneski iz nalogov za izterjavo poravnajo iz z njimi povezanega predfinanciranja in vključijo med prihodke iz poslovanja v trenutku, ko so nalogi potrjeni/izdani. V skladu s členom 60 finančne uredbe za 10. ERS se državam članicam zaračunajo obresti v primeru zamude pri plačilu vpoklicanih prispevkov. Te obresti dejansko povečajo skupne odobritve skladov kot prihodki iz poslovanja. 13. Upravni odhodki in odhodki za finančne posle Ta postavka vključuje upravne odhodke in odhodke za finančne posle, ki se financirajo iz obresti in so povezani s procesom decentralizacije na podlagi določb člena 1 in 6 Notranjega sporazuma za 10. ERS. Poleg tega je bil na podlagi Sklepa Sveta 599 z dne 21. junija 2005 dopolnilni znesek 90 milijonov EUR iz dodelitve znotraj AKP prerazporejen za financiranje decentralizacije. Odhodki za osebje in infrastrukturo v tej postavki so leta 2007 znašali 25,60 milijona EUR, leta 2008 pa 0 milijonov EUR. 14. Odhodki skupaj (na podlagi nastanka plačil) Ti zneski pomenijo skupna plačila zadevnega(-ih) sklada(-ov) v proračunskem letu 2008 na podlagi nastanka plačil, vključno s predujmi in nalogi za izterjavo. Kumulativni zneski so prikazani v poročilu o finančnem izvrševanju, ki ga je pripravil odredbodajalec. 15. Prilagoditve na načelo nastanka poslovnih dogodkov Skupni odhodki so bili popravljeni, da ustrezajo zahtevam mednarodnega računovodskega standarda IPSAS 3. Računovodski podatki iz računovodskega sistema ERS so bili po potrebi prilagojeni, da se prikažejo zneski, ki so v skladu z načeli računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov. Dodatne podatke v zvezi s postavkami prihodkov in odhodkov je zagotovil tudi odredbodajalec. Razpredelnica 15 | v mio. EUR | Letno povečanje prilagoditev na načelo nastanka poslovnih dogodkov v letu 2008 | Pojasnila | 7. ERS | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | Povečanje za 8., 9. in 10. ERS v letu 2008 | Predhodno financiranje | 2 | 80,26 | 37,30 | –6,39 | –62,55 | –31,64 | Kratkoročno vnaprej vračunani odhodki | –19,59 | –30,29 | 21,40 | 0,01 | –8,88 | Nepotrjena upravičenost | 9.4 | –7,97 | –17,11 | –61,90 | 0,00 | –79,01 | Neprejeti računi | 9.5 | –83,69 | –115,23 | 223,78 | 1,24 | 109,79 | − Ocenjeni obračun predfinanciranja | 2.3 | 72,08 | 102,06 | –140,49 | –1,22 | –39,65 | Prilagoditve na načelo nastanka poslovnih dogodkov skupaj | 60,67 | 7,01 | 15,01 | –62,54 | –40,52 | 16. Odhodki skupaj (na podlagi nastanka poslovnih dogodkov) Odhodki projektov ERD so bili popravljeni v skladu z ustreznimi mednarodnimi računovodskimi standardi. Odhodki za vsak instrument pomoči bodo v celoti prikazani na podlagi nastanka poslovnih dogodkov s proračunskim letom 2009, ko bodo računi preneseni v novi informacijski sistem (ABAC-ERS). 17. Prihodki iz finančnih poslov Prihodki iz finančnih poslov zajemajo predvsem obresti, natečene na računih pri evropskih bankah in računih Stabex. Prihodki od obresti so dodeljeni 10. ERS. Razpredelnica 17 | v mio. EUR | Natečene obresti v letu 2008 | Pojasnila | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | Skupaj na dan 31.12.2008 | Skupaj na dan 31.12.2007 | EIB | 17.1 | 0,00 | 2,16 | 2,15 | 2,49 | Evropske banke | 17.1 | 2,45 | 6,47 | 8,92 | 9,80 | Nalogi za izterjavo | 17.2 | 0,00 | 0,00 | 0,04 | Stabex | 17.3 | 4,03 | –0,11 | –0,11 | 3,81 | 6,18 | Posebni prispevek za Demokratično republiko Kongo | 17.3 | 0,06 | 0,11 | 0,17 | 0,14 | Prerazporeditev v 10. ERS | –2,39 | –2,39 | 0,00 | OBRESTI SKUPAJ | 4,03 | 0,00 | 8,63 | 12,66 | 18,65 | (17.1) Prihodki od obresti pri EIB in evropskih bankah Obresti, natečene na računih pri evropskih plačilnih organih se lahko uporabijo za financiranje projektov v skladu s členoma 1 in 6 Notranjega sporazuma za 10. ERS. Te obresti dejansko povečajo skupne odobritve skladov. (17.2) Prihodki od obresti zaradi zamud pri plačilu nalogov za izterjavo To so obresti za zamude dolžnikov pri plačilu nalogov za izterjavo. Taka sredstva se lahko uporabijo za financiranje projektov v skladu s členoma 1 in 6 Notranjega sporazuma za 10. ERS. Te obresti dejansko povečajo skupne odobritve skladov. (17.3) Prihodki od obresti na varnostnih računih Stabex in posebnem računu za Demokratično republiko Kongo Ta postavka prikazuje prihodke, ustvarjene na varnostnih računih Stabex in na posebnem računu za Demokratično republiko Kongo. Čeprav se zdi, da taki prihodki povečujejo skupna sredstva skladov, je treba upoštevati, da so vsi prihodki, ustvarjeni na teh računih, določeni za posebne namene in posamezne države upravičenke (glej pojasnilo 5). Razkrivanje zunajbilančnih postavk Jamstva Za zavarovanje zneskov predfinanciranja se oblikujejo jamstva, ki se sprostijo, ko je plačan zadnji zahtevek v okviru projekta. V skladu s pojmom previdnosti in ob upoštevanju določb IPSAS 19 pogojna sredstva niso vključena v računovodskih izkazih. Zaradi preglednosti so razkrita v vednost na tem mestu. Pri tej vrsti jamstev je treba razkriti dve vrednosti, in sicer „nominalno“ ter „tekočo“. Pri „nominalni“ vrednosti je sprožilni dogodek povezan z obstojem jamstva. „Nominalna“ vrednost je razkrita kot pogojno sredstvo. Pri „tekoči“ vrednosti je dogodek, ki sproži uveljavljanje jamstva, plačilo in/ali poznejši obračuni predfinanciranja. Na dan 31. decembra 2008 je „nominalna“ vrednost jamstev, prejetih v zvezi s predfinanciranjem, znašala 699,57 milijona EUR (glej spodnjo razpredelnico), njihova „tekoča“ vrednost pa 410,25 milijona EUR. Razpredelnica 18 | v mio. EUR | Jamstva | Za predfinanciranje | Za zadržanje jamstev | Za izpolnjevanje obveznosti | SKUPAJ na dan 31.12.2008 | SKUPAJ na dan 31.12.2007 | 7. ERS | 105,80 | 8. ERS | 93,98 | 18,88 | 46,66 | 159,52 | 259,36 | 9. ERS | 605,59 | 167,18 | 243,51 | 1 016,28 | 639,04 | 10. ERS | SKUPAJ | 699,57 | 186,06 | 290,17 | 1 175,80 | 1 004,20 | POROČILO O FINANČNEM IZVRŠEVANJU Uvodne opombe Prejšnji ERS Sklep št. 1/2000 Sveta ministrov AKP-ES z dne 27. julija 2000 o prehodnih ukrepih določa, da se del nedodeljenih sredstev prejšnjih ERS uporabi za programe v skladu z ustreznimi določbami Sporazuma iz Cotonouja, ki se v skladu s prehodnimi ukrepi uporabljajo predčasno. Sklep Komisije št. 410/2001 z dne 16. marca 2001, ki določa dodelitve za okvirne programe držav AKP v okviru Sporazuma o partnerstvu AKP-ES, predvideva, da se nedodeljena sredstva prejšnjih ERS do zneska v višini največ 1,2 milijarde EUR uporabijo za izvajanje v skladu s pravili in postopki zadevnih ERS, in sicer v obdobju pred začetkom veljavnosti Finančnega protokola k 9. ERS. Sklep Komisije št. 1033/2001 z dne 15. junija 2001 je določil dodelitve za regionalne programe in sodelovanje znotraj AKP v okviru Finančnega protokola k Sporazumu o partnerstvu AKP-ES. S Sklepom Komisije št. 1252/2002 z dne 11. julija 2002 so se za 60 milijonov EUR iz splošnih rezerv 6. in 7. ERS povečala sredstva, namenjena sodelovanju znotraj AKP, ta sklep pa je tudi določil, da se ta dodatna sredstva uporabijo v obdobju pred začetkom veljavnosti Finančnega protokola k 9. ERS v skladu s pravili in postopki, ki se uporabljajo za izvorna ERS. Nazadnje pa je bil s Sklepom št. 3/2002 Sveta ministrov AKP-ES z dne 23. decembra 2002 znesek v višini 25 milijonov EUR vzet iz nedodeljenih sredstev 8. ERS (splošna rezerva) in dodeljen regionalnemu sodelovanju v okviru partnerskega sporazuma AKP-ES. Da bi se zagotovila pregledna predstavitev računovodskih izkazov za leto 2008, so v različnih razpredelnicah v nadaljevanju enako kakor prejšnja leta znotraj vsakega ERS (7. in 8.) sredstva, porabljena v okviru načrtovanja programov iz konvencij iz Loméja, in sredstva, porabljena v okviru načrtovanja programov iz Sporazuma iz Cotonouja, prikazana ločeno. Glede teh drugih sredstev so se vknjižbe v računovodske izkaze in predstavitev teh izkazov v zvezi s posameznimi državami pripravile v skladu s členom 3(2) Priloge IV k Sporazumu o partnerstvu AKP-ES. V navedenem členu so za države AKP določena sredstva A, dodeljena za makroekonomsko podporo ter podporo za programe in projekte, ter sredstva B, dodeljena za nepredvidene potrebe, kot je nujna pomoč, pobude za odpis dolga in podporo za ublažitev neugodnih učinkov nestabilnosti prihodkov od izvoza[15]. Za regije so se računovodski izkazi oblikovali na podlagi regionalnega načrtovanja programov iz poglavja 2 Sporazuma o partnerstvu AKP-ES (regionalni okvirni programi in sodelovanje znotraj AKP). V skladu s točko 4 Priloge Ib (večletni finančni okvir za obdobje 2008–2013) k Sporazumu iz Cotonouja so bili neporabljena sredstva in zneski sproščenih obveznosti iz teh skladov iz obdobja med 31. decembrom 2007 in začetkom veljavnosti 10. ERS prerazporejeni v 9. ERS za zagotovitev delovanja uprave EU in kritja tekočih stroškov, da bi ohranili že začete projekte, dokler ne začne veljati 10. ERS. Ker je 10. ERS začel veljati 1. julija 2008, so bili neporabljena sredstva in zneski sproščenih obveznosti iz teh skladov prerazporejeni v rezervo 10. ERS na podlagi doseženih rezultatov. Ta rezerva se lahko črpa samo pod pogoji iz člena 1(4) Notranjega sporazuma za 10. ERS. Ker se je 6. ERS zaključil leta 2006, zaključni račun ne vključuje več razpredelnic o izvrševanju za ta ERS. Izvrševanje prerazporejenih sredstev je vključeno v 9. ERS. 7. ERS Glede na napredovanje 7. ERS se je Komisija odločila ta sklad zaključiti z 31. avgustom 2008 (Sklep PE/2008/4803 z dne 29. avgusta 2008). Z navedenim dnem so bili prerazporejeni vsi zneski prevzetih obveznosti, zneski sklenjenih pogodb in plačani zneski v zvezi s še nezaključenimi pogodbami (in ne samo neporabljena sredstva kot v primeru 6. ERS). Zato so bili zneski, prerazporejeni ob zaključku 7. ERS, veliko višji od zneskov, prerazporejenih ob zaključku 6. ERS. Prerazporeditve so znašale: - 740 980 526,27 EUR za dodelitve in skupne obveznosti, - 690 996 406,08 EUR za posamezne obveznosti, - 563 402 665,70 EUR za že izvedena prerazporejena plačila. Neporavnane obveznosti, prerazporejene v 9. ERS ob zaključku, so znašale 177 577 860,57 EUR, od tega 127 593 740,38 EUR za izplačilo in 49 984 120,19 EUR za sklenitev pogodb. S prerazporeditvijo neporabljenih sredstev iz 7. ERS se je posodobljena dodelitev za 9. ERS povečala s 15 907 435 336,39 EUR na 16 648 415 862,66 EUR (brez obresti). Razčlenitev zadevnih dodelitev v višini 740 980 526,27 EUR: – okvirni programi (subvencije) | 406 572 791,03 EUR | – neprogramska pomoč (nujna pomoč, rizični kapital, Sysmin, Stabex, neporabljena sredstva 5. ERS, podpora za upravljanje instrumenta za strukturno prilagajanje, pobuda za odpis dolga močno zadolženim revnim državam) | 334 407 735,24 EUR | od tega Stabex samo | 133 859 893,00 EUR | Skupne obveznosti (projekti) in posamezne obveznosti (pogodbe) so bile prerazporejene v 9. ERS v posebno postavko, ki omogoča sledenje prerazporejenim zneskom in njihovi porabi. Letni zneski za 7. ERS so v zaključnem računu za leto 2008 prikazani v okviru 7. ERS za obdobje od 1. januarja do 31. avgusta 2008 ter v okviru 9. ERS za obdobje od 1. septembra do 31. decembra 2008. 10. ERS Sporazum o partnerstvu AKP-ES, ki so ga 23. junija 2000 v Cotonouju podpisale države članice Evropske skupnosti ter afriške, karibske in pacifiške države (države AKP), je začel veljati 1. aprila 2003. Sporazum iz Cotonouja je bil spremenjen s sporazumom, ki so ga iste države podpisale v Luxembourgu 25. junija 2005. Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj (ČDO) Evropski skupnosti (2001/822/ES), ki ga je 27. novembra 2001 sprejel Svet Evropske unije (EU), je začel veljati 2. decembra 2001. Ta sklep je bil spremenjen 19. marca 2007 (Sklep 2007/249/ES). Notranji sporazum o financiranju pomoči Skupnosti v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013 v skladu z revidiranim Sporazumom iz Cotonouja, ki so ga sprejeli predstavniki vlad držav članic Evropske skupnosti 17. julija 2006, je začel veljati 1. julija 2008. V skladu s Sporazumom iz Cotonouja se drugo obdobje (2008–2013) pomoči Skupnosti državam AKP in ČDO financira iz 10. ERS s skupnimi sredstvi v višini 22 682 milijonov EUR, od tega: 21 966 milijonov EUR, dodeljenih državam AKP v skladu z večletnim finančnim okvirom iz Priloge Ib k revidiranemu Sporazumu iz Cotonouja, 286 milijonov EUR, dodeljenih ČDO v skladu s Prilogo II Aa k revidiranemu Sklepu Sveta o pridružitvi ČDO Evropski skupnosti, 430 milijonov EUR za Komisijo, da bo financirala stroške, nastale pri načrtovanju programov za sredstva 10. ERS in njihovem izvajanju, v skladu s členom 6 Notranjega sporazuma. Na dan začetka veljavnosti 10. ERS so bili ti zneski dopolnjeni z neporabljenimi sredstvi, še vedno pa se dopolnjujejo z zneski sproščenih obveznosti, ki izhajajo iz sistema za zagotavljanje stabilizacije prihodkov od izvoza primarnih kmetijskih proizvodov (Stabex) v okviru skladov pred 9. ERS. Ta neporabljena sredstva in zneske sproščenih obveznosti je treba porabiti in upravljati v skladu z revidiranim Sporazumom iz Cotonouja in Notranjim sporazumom. Dodelitve 10. ERS za države in regije AKP (v EUR): 15 300 milijonov EUR za nacionalne okvirne programe, od tega: 13 500 milijonov EUR za sredstva A, 1 800 milijonov EUR za sredstva B, in sicer 601 milijon EUR kot začetne dodelitve in 1 199 milijonov EUR kot rezerva za poznejše dodelitve; 1 783 milijonov EUR za regionalne okvirne programe; 683 milijonov EUR kot rezerva za poznejše dodelitve za nacionalne in regionalne okvirne programe po vmesnih in končnih pregledih teh programov. Razpredelnice v Prilogi, ki prikazujejo odločene, dodeljene in plačane zneske, navajajo neto podatke . Samo razpredelnica 2.7 ločeno navaja zneske prevzetih in sproščenih obveznosti ter plačane in izterjane zneske. DODELITVE NA DAN 31. DECEMBRA 2008 [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] Razpredelnica 1.10 [pic] [pic] [pic] [pic] KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] STANJE PO DRŽAVAH IN PO INSTRUMENTIH Ustrezne razpredelnice so priložene. Pojasnila k poslovodnim izkazom: - V razpredelnicah številka „0,00“ označuje, da je ustrezni znesek med –4 999 EUR in 4 999 EUR.Če ni navedena nobena številka, pomeni, da je znesek enak nič.Države z ničelnim saldom v vseh stolpcih niso prikazane v razpredelnicah. - Postavka „Vse države“ se nanaša na projekte, ki zajemajo več držav, a se ne financirajo iz sredstev za regionalno sodelovanje. - Postavka „Odhodki za finančne posle in upravni odhodki“ se nanaša na projekte, ki se financirajo iz obresti ERS ali iz sredstev za upravne odhodke. 7. ERS Številke v razpredelnicah 3.1.1 do 3.1.8 prikazujejo zneske, povezane s prerazporeditvami projektov, pogodb in plačil ob zaključku 7. ERS (glej točko 4 „Dodatek – Stanje po državah in po instrumentih“). V prvem stolpcu razpredelnic 3.1.1 in 3.1.2 dodelitev za „Regionalno sodelovanje AKP“ (1 008,04 milijona EUR) sestavljajo: Ciljni znesek Komisije za regionalno sodelovanje (samo države AKP) | 1 125,00 | Prekoračitev ciljnega zneska | (5,92) | Prerazporeditve nedodeljenih sredstev za financiranje programa pomoči za države AKP za vključevanje v sto | 67,90 | Znesek, prerazporejen v splošno rezervo leta 2000 v skladu s prehodnimi ukrepi | 10,00 | Znesek, prerazporejen v splošno rezervo leta 2001 v skladu s prehodnimi ukrepi | (8,50) | Znesek, prerazporejen v splošno rezervo leta 2002 v skladu s prehodnimi ukrepi | (2,20) | Znesek, prerazporejen v 9. ERS leta 2003, na podlagi začetka veljavnosti sporazuma iz Cotonouja | (0,70) | Znesek, prerazporejen v 9. ERS leta 2004, na podlagi začetka veljavnosti sporazuma iz Cotonouja | (49,10) | Znesek, prerazporejen v 9. ERS leta 2005, na podlagi začetka veljavnosti sporazuma iz Cotonouja | (8,26) | Znesek, prerazporejen v 9. ERS leta 2006, na podlagi začetka veljavnosti sporazuma iz Cotonouja | (34,41) | Znesek, prerazporejen v 9. ERS leta 2007, na podlagi začetka veljavnosti sporazuma iz Cotonouja | (12,44) | Znesek, prerazporejen v 9. ERS pred začetkom veljavnosti 10. ERS in v 10. ERS po začetku veljavnosti le-tega | (2,32) | Znesek, prerazporejen v 9. ERS ob zaključku 7. ERS | (–70,96) | Skupaj na dan 31.12.2008 | 1008,04 | Vsi zneski dodelitev so enaki zneskom odločitev, saj so bili zneski, za katere niso bile prevzete obveznosti, prerazporejeni v 9. ERS na podlagi začetka veljavnosti sporazuma iz Cotonouja (Sklep Komisije z dne 16. aprila 2003) ali v 10. ERS po začetku veljavnosti le-tega (1. julij 2008). 8. ERS V drugem stolpcu razpredelnic 3.2.1 in 3.2.2 dodelitev za „Regionalno sodelovanje“ (1 358,50 milijona EUR) sestavljajo: Ciljni znesek Komisije za regionalno sodelovanje (samo države AKP) | 1 300,00 | Sklep št. 3/2000 Sveta ministrov AKP-ES za zagotovitev neprekinjenega izvajanja več dejavnosti do začetka veljavnosti 9. ERS | 306,00 | Sklep št. 10/2001 Sveta ministrov AKP-ES z dne 20. decembra 2001 o uporabi nedodeljenih sredstev iz 8. ERS | 180,70 | V skladu s prehodnimi ukrepi | (68,00) | Sklep št. 3/2002 Sveta ministrov AKP-ES z dne 23. decembra 2002 o uporabi nedodeljenih sredstev iz 8. ERS | 54,20 | Znesek, prerazporejen v 9. ERS leta 2003, na podlagi začetka veljavnosti sporazuma iz Cotonouja | (317,33) | Znesek, prerazporejen v 9. ERS leta 2004, na podlagi začetka veljavnosti sporazuma iz Cotonouja | (5,01) | Znesek, prerazporejen v 9. ERS leta 2005, na podlagi začetka veljavnosti sporazuma iz Cotonouja | (31,62) | Znesek, prerazporejen v 9. ERS leta 2006, na podlagi začetka veljavnosti sporazuma iz Cotonouja | (20,83) | Znesek, prerazporejen v 9. ERS leta 2007, na podlagi začetka veljavnosti sporazuma iz Cotonouja | (23,81) | Znesek, prerazporejen v 9. ERS pred začetkom veljavnosti 10. ERS in v 10. ERS po začetku veljavnosti le-tega | (15,80) | Skupaj na dan 31.12.2008 | 1 358,50 | Vsi zneski dodelitev so enaki zneskom odločitev, saj so bili zneski, za katere niso bile prevzete obveznosti, prerazporejeni v 9. ERS na podlagi začetka veljavnosti sporazuma iz Cotonouja (Sklep Komisije z dne 16. aprila 2003) ali v 10. ERS po začetku veljavnosti le-tega (1. julij 2008). 9. ERS Vse razpredelnice so bile sestavljene ob upoštevanju vrste uporabljenih finančnih sredstev (sredstva A, sredstva B in stroški izvrševanja) ter narave projekta (makroekonomska podpora, sektorske politike, nujna pomoč itd.). Številke v razpredelnicah 3.3.1 do 3.3.8 prikazujejo zneske, povezane s prerazporeditvami projektov, pogodb in plačil ob zaključku 7. ERS (glej točko 4 „Dodatek – Stanje po državah in po instrumentih“). DRUGI PODATKI O UPRAVLJANJU [pic] [pic] [pic] [pic] Razpredelnica 4.2.3 Italijansko sofinanciranje Evropska komisija je leta 1985 z italijansko vlado podpisala sporazum o sofinanciranju razvojnih projektov, ki jih upravlja Komisija. Sporazum je bil z izmenjavo pisem med italijansko vlado in komisarjem za razvoj večkrat zaporedoma podaljšan do 31. decembra 2004. Potem je Komisija s pisnim postopkom E/1588/2004 sprejela sklep o izvajanju okvirnega sporazuma o sofinanciranju. Namen tega sklepa je bil določiti proračunski in ureditveni okvir za obveznosti, prevzete na podlagi sporazuma. Zato sklep Komisije določa, da se to sofinanciranje izvaja v skladu z določbami finančne uredbe za ERS. V skladu s tem sklepom so za upravljanje prispevka Italije k temu sofinanciranju pooblaščeni odredbodajalci ERS na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa. Pooblaščeni so tudi, da določijo ustrezen končni rok za izvajanje v skladu z veljavnimi pravili. V skladu s členom 4(4) sporazuma, ki sta ga julija 1985 sklenili Evropska komisija in italijanska vlada, določbo, ki jo potrjuje člen 3(3) Sklepa E/1588/2004, je italijanska vlada v dopisu z dne 15. decembra 2006 od Komisije zahtevala povračilo neporabljenih sredstev na računih zaključenih projektov. Skupni znesek teh sredstev je bil 4 708 867,66 EUR. Ta znesek je bil povrnjen italijanski vladi na ustrezen račun marca 2008. Stanje italijanskih sredstev, ki jih upravlja Komisija za projekte v državah AKP, na dan 31. decembra 2008 (v EUR): Italija je od podpisa zgoraj navedenega sporazuma sofinancirala skupaj 52 projektov v državah AKP, od katerih se izvaja samo še en projekt: „4. program sanacije – Somalija“: Št. projekta | Država | Projekt | Stanje | Prispevek | Plačila | Stanje | na dan 31.12.2007 | na dan 31.12.2008 | SOF ITA | 37 | Obresti od sofinanciranja | 10 540 484,09 | 402 762,01 | 10 943 246,10 | 260 534,29 | SOF ITA | 40 | Upravni odhodki | 5 316 733,50 | 0,00 | 4 938 376,71 | 424 390,65 | SOF ITA | 50 | SOMALIJA | Sanacija | 11 490 132,80 | 0 00 | 661 843,64 | 10 828 289,16 | SKUPAJ | 28 733 654,93 | 402 762,01 | 16 543 466,45 | 11 513 214,10 | S 1. julijem 2008 je bilo upravljanje računov za obresti od sofinanciranja, upravne odhodke in sanacijo v Somaliji preneseno na delegacijo v Keniji. Stanje na računih na ta dan: Št. projekta | Država | Projekt | Stanje | na dan 30.6.2008 | SOF ITA | 37 | Obresti od sofinanciranja | 9 849 588,56 | SOF ITA | 40 | Upravni odhodki | 416 936,05 | SOF ITA | 50 | SOMALIJA | Sanacija | 10 828 289,16 | SKUPAJ | 21 094 813,77 | Dne 30. junija je bila izdana odredba za plačilo, da bi se italijanski vladi povrnile obresti v višini 9 849 588,56 EUR. Ko se je upravljanje sofinanciranja preneslo na delegacijo v Kenijo, je stanje na računu za obresti tako znašalo nič. Cestni projekt v kraju Bogamoyo v Tanzaniji je blokiran, dokler ne bo razrešen spor, ki poteka pred sodiščem. Za njegovo upravljanje je še vedno pristojna Komisija v Bruslju. Stanje na računu: Št. projekta | Država | Projekt | Stanje na dan 31.12.2008 | SOF ITA | 51 | TANZANIJA | Cesta – Bogamoyo | 1 386 304,54 | FINANČNI PODATKI EIB IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA INVESTICIJSKEGA SKLADA Leto do | Leto do | Pojasnila | 31.12.2008 | 31.12.2007 | Prihodki od obresti in podobni prihodki | 5 | 61 097 | 46 580 | Odhodki za obresti in podobni odhodki | 5 | –68 | –1 218 | Čiste obresti in podobni prihodki | 61 029 | 45 362 | Prihodki od opravnin (provizij) | 6 | 2 632 | 1 396 | Čisti prihodki od opravnin (provizij) | 2 632 | 1 396 | Čisti poslovni izid iz finančnih poslov | 7 | –19 425 | –8 005 | Stroški oslabitve zaradi kreditnih izgub | 11 | –52 675 | –2 770 | Poseben prispevek držav članic za splošne upravne odhodke | 13 | 17 871 | 32 756 | Splošni upravni odhodki | 8 | –35 741 | –32 756 | Dobiček/izguba zadevnega leta | –26 309 | 35 983 | BILANCA STANJA INVESTICIJSKEGA SKLADA Pojasnila | 2008 | 2007 | SREDSTVA | Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 9 | 293 416 | 184 772 | Izvedeni finančni instrumenti | 10 | 8 495 | 25 279 | Posojila in terjatve | 11 | 647 449 | 572 927 | od tega kratkoročno nezaračunani prihodki od obresti in terjatev | 11 437 | 11 176 | Finančne naložbe, razpoložljive za prodajo | 12 | Naložbe v kapital, razpoložljive za prodajo | 129 146 | 109 363 | Terjatve do plačnikov | 13 | 65 891 | 181 183 | Druga sredstva | 14 | 525 | 3 894 | Sredstva skupaj | 1 144 922 | 1 077 418 | OBVEZNOSTI IN KAPITAL | OBVEZNOSTI | Izvedeni finančni instrumenti | 10 | 15 746 | 841 | Odloženi prihodki | 15 | 20 186 | 18 030 | Obveznosti do tretjih | 16 | 193 733 | 131 152 | Druge obveznosti | 17 | 4 277 | 916 | Obveznosti skupaj | 233 942 | 150 939 | KAPITAL | Vpoklicani prispevki držav članic v sklad | 18 | 845 000 | 830 000 | Zadržani dobički | 50 858 | 77 167 | Rezerva za pošteno vrednost | 15 122 | 19 312 | Kapital skupaj | 910 980 | 926 479 | Obveznosti in kapital skupaj | 1 144 922 | 1 077 418 | IZKAZ DENARNIH TOKOV INVESTICIJSKEGA SKLADA 2008 | 2007 | POSLOVANJE | Dobiček/izguba zadevnega proračunskega leta | –26 309 | 35 983 | Popravki | Oslabitev naložb v kapital, razpoložljivih za prodajo | 1 725 | 366 | Oslabitev posojil | 52 675 | 2 770 | Kapitalizirane obresti | –12 022 | –6 747 | Povečanje odloženih prihodkov | 162 | 4 150 | Dobiček iz poslovanja pred spremembami v sredstvih in obveznostih iz poslovanja | 16 231 | 36 522 | Čista črpana posojila | –176 614 | –286 028 | Vračila | 73 748 | 34 214 | Sprememba poštene vrednosti pri izvedenih finančnih instrumentih | 31 689 | –15 965 | Povečanje naložb v kapital, razpoložljivih za prodajo | –41 641 | –43 143 | Prejemki iz naložb v kapital, razpoložljivih za prodajo | 15 005 | 8 248 | Povečanje/zmanjšanje drugih sredstev | 3 369 | –2 456 | Povečanje/zmanjšanje drugih obveznosti | 3 361 | –518 | Čisti denarni tok iz poslovanja | –74 852 | –269 126 | FINANCIRANJE | Vplačani prispevki držav članic v Sklad | 15 000 | 315 000 | Povečanje/zmanjšanje terjatev do plačnikov | 115 292 | –77 271 | Čisto povečanje/zmanjšanje obveznosti iz subvencioniranih obrestnih mer | 59 596 | –3 273 | Povečanje/zmanjšanje obveznosti do tretjih | 2 985 | –538 | Čisti denarni tok iz financiranja / (uporabljen pri financiranju) | 192 873 | 233 918 | Čisto povečanje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov | 118 021 | –35 208 | Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku proračunskega leta | 184 772 | 190 780 | Učinek spremembe deviznih tečajev na denarna sredstva in njihove ustreznike | –9 377 | 29 200 | Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na koncu proračunskega leta | 293 416 | 184 772 | IZKAZ GIBANJA KAPITALA INVESTICIJSKEGA SKLADA Izdani kapital | Zadržani dobički | Druge rezerve | Kapital skupaj | Na dan 1. januarja 2008 | 830 000 | 77 167 | 19 312 | 926 479 | Čiste spremembe naložb v kapital, razpoložljivih za prodajo | - | - | –4 190 | –4 190 | Prispevki držav članic v Sklad, vpoklicani med letom | 15 000 | - | - | 15 000 | Izguba zadevnega leta | - | –26 309 | - | –26 309 | Spremembe sredstev plačnikov | 15 000 | –26 309 | –4 190 | –15 499 | Na dan 31. decembra 2008 | 845 000 | 50 858 | 15 122 | 910 980 | Na dan 1. januarja 2007 | 515 000 | 41 184 | 9 997 | 566 181 | Čiste spremembe naložb v kapital, razpoložljivih za prodajo | - | - | 9 315 | 9 315 | Prispevki držav članic v Sklad, vpoklicani med letom | 315 000 | - | - | 315 000 | Dobiček zadevnega leta | - | 35 983 | - | 35 983 | Spremembe sredstev plačnikov | 315 000 | 35 983 | 9 315 | 360 298 | Na dan 31. decembra 2007 | 830 000 | 77 167 | 19 312 | 926 479 | POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM INVESTICIJSKEGA SKLADA 18. Splošni podatki Investicijski sklad je bil ustanovljen v okviru Sporazuma iz Cotonouja (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) o sodelovanju in razvojni pomoči, ki je bil sklenjen med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (v nadaljnjem besedilu: države AKP) ter Evropsko Unijo in njenimi državami članicami 23. junija 2000 ter spremenjen 25. junija 2005. Financiranje na podlagi Sporazuma se zagotavlja iz proračunov držav članic EU in se črpa v skladu s finančnimi protokoli, sprejetimi za zaporedna pet- do šestletna obdobja. V okviru Sporazuma in v skladu z drugim finančnim protokolom, imenovanim 10. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: ERS), ki je začel veljati 1. julija 2008 (za obdobje 2008–2013), je Evropska investicijska banka (v nadaljnjem besedilu: EIB ali banka) odgovorna za upravljanje: - Investicijskega sklada AKP, tj. obnovljivega sklada tveganega kapitala s sredstvi v višini 3 137 milijonov EUR, usmerjenega v spodbujanje naložb zasebnega sektorja v državah AKP, - subvencij za financiranje subvencioniranih obresti v vrednosti 400 milijonov EUR, od tega se lahko do 40 milijonov EUR porabi za financiranje s projekti povezane tehnične pomoči. Glede na postopno odpravo protokola EU-AKP o sladkorju se lahko do 100 milijonov EUR dodeli kot pomoč proizvajalcem sladkorja v državah AKP za prilagajanje na spreminjajoče se razmere na svetovnih trgih. - Pomembne računovodske usmeritve Podlaga za pripravo V skladu s Sporazumom o upravljanju Investicijskega sklada se računovodski izkazi sklada pripravijo na podlagi mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor ali mednarodnih standardov računovodskega poročanja, kakor je primerno. Računovodski izkazi sklada so bili pripravljeni na podlagi naslednjih pomembnih računovodskih načel: Pomembne računovodske presoje in ocene Pri pripravi računovodskih izkazov je treba uporabiti nekatere zelo pomembne računovodske ocene. Prav tako je pri tem potrebna presoja vodstva ob uporabi računovodskih usmeritev Investicijskega sklada. Razkriti je treba področja, ki vključujejo višjo stopnjo presoje ali zahtevnosti, ali področja, na katerih so predpostavke in ocene pomembne za računovodske izkaze. Presoje in ocene se v glavnem uporabljajo na naslednjih področjih: Poštena vrednost finančnih instrumentov Kadar poštenih vrednosti finančnih sredstev in finančnih obveznosti, knjiženih v bilanci stanja, ni mogoče izpeljati iz delujočih trgov, se določijo z različnimi metodami vrednotenja, ki vključujejo uporabo matematičnih modelov. Kot vhodni podatki v te modele so po možnosti uporabljeni podatki z opazovanih trgov, če pa to ni izvedljivo, je potrebna stopnja presoje pri določanju poštenih vrednosti. Presoje vključujejo upoštevanje likvidnosti in vhodnih podatkov v model, kot sta na primer korelacija in nestanovitnost izvedenih finančnih instrumentov z daljšim rokom. Izgube zaradi oslabitve posojil in terjatev Problematična posojila in terjatve Investicijskega sklada se pregledajo na vsak datum poročanja, da bi se ocenilo, ali bi bilo treba v izkazu poslovnega izida izkazati rezervacijo za oslabitev. Zlasti je pri določanju ravni rezervacije potrebna presoja poslovodstva pri oceni zneska in časovnega razporeda prihodnjih denarnih tokov. Take ocene temeljijo na predpostavkah glede več dejavnikov in dejanski rezultati so lahko drugačni, posledica česar so spremembe rezervacij v prihodnosti. Poleg posebne rezervacije za pomembna posamezna posojila in terjatve Investicijski sklad prav tako oblikuje skupinske rezervacije za oslabitev za izpostavljenosti, v zvezi s katerimi sicer ni bila ugotovljena potreba po posebni rezervaciji, vendar pomenijo večje tveganje za neizpolnitev obveznosti, kot jim je bilo sprva pripisano. Ta skupinska rezervacija temelji na vsakem poslabšanju notranje ocene posojila ali naložbe, odkar sta bila odobrena ali pridobljena. Notranje ocene upoštevajo dejavnike, kot je vsako poslabšanje tveganja države in industrije, tehnološko zastarelost, pa tudi ugotovljene strukturne šibkosti ali poslabšanje denarnih tokov. Načeloma se za slabo posojilo šteje posojilo, pri katerem plačilo obresti in glavnice zamuja za 90 dni ali več ter je hkrati po mnenju vodstva popolnoma neverjetno, da bo sploh odplačano. Vrednotenje naložb v kapital, ki ne kotirajo na delujočem trgu in so razpoložljive za prodajo Vrednotenje naložb v kapital, ki ne kotirajo na delujočem trgu in so razpoložljive za prodajo, običajno temelji na enem od naslednjih elementov: - zadnjih premišljenih tržnih poslih, - trenutni pošteni vrednosti drugega instrumenta, ki ima podobne bistvene značilnosti, - pričakovanih denarnih tokovih, diskontiranih po veljavni obrestni meri, ki se uporabljajo za instrumente s podobnimi značilnostmi in tveganji, ali - drugih modeli vrednotenja. Ugotavljanje denarnih tokov in dejavnikov diskontiranja za naložbe v kapital, ki ne kotirajo na delujočem trgu in so razpoložljive za prodajo, v pomembni meri temelji na oceni. Metode vrednotenja Investicijskega sklada se redno prilagajajo in njihova veljavnost se preskuša na podlagi cene opazovanih trenutnih tržnih poslov z istim instrumentom ali drugih razpoložljivih podatkov opazovanega trga. Oslabitev finančnih naložb, razpoložljivih za prodajo Pri Investicijskem skladu se obravnavajo naložbe v kapital, razpoložljive za prodajo, kot oslabljene, kadar se poštena vrednost znatno ali dolgotrajno zmanjša pod nabavno ceno ali kadar obstajajo drugi nepristranski dokazi o oslabitvi. Določitev, ali je zmanjšanje cene znatno oziroma dolgotrajno, temelji na presoji. Spremembe računovodskih usmeritev Sprejete računovodske usmeritve so skladne s tistimi, ki so bile uporabljene v prejšnjih proračunskih letih. Povzetek pomembnih računovodskih usmeritev Bilanca stanja prikazuje sredstva in obveznosti po načelu padajoče likvidnosti in ne razlikuje med kratkoročnimi in dolgoročnimi postavkami. 19. Preračunavanje tujih valut Računovodski izkazi Investicijskega sklada so predstavljeni v eurih (EUR), ki je predstavitvena in tudi funkcijska valuta. Posli v tujih valutah se preračunajo po deviznih tečajih, ki veljajo na dan posla. Denarna sredstva in obveznosti, izraženi v drugih valutah kot v eurih, se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na datum bilance stanja. Dobiček ali izguba, ki nastane zaradi tega preračunavanja, se izkaže v izkazu poslovnega izida. Nedenarne postavke, ki so izmerjene po nabavni vrednosti v tuji valuti, se preračunajo po deviznih tečajih na dan prvotnega posla. Nedenarne postavke, ki so izmerjene po pošteni vrednosti v tuji valuti, se preračunajo po deviznih tečajih na dan, ko je bila določena njihova poštena vrednost. Tečajne razlike, ki nastanejo pri poravnavi poslov po drugačnih tečajih, kot so veljali na dan posla, in nerealizirane tečajne razlike pri neporavnanih denarnih sredstvih in obveznostih v tuji valuti, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Deli poslovnega izida se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo ob koncu vsakega meseca. 20. Denarna sredstva in njihovi ustrezniki Ustrezniki denarnih sredstev so pri Investicijskem skladu opredeljeni kot tekoči računi ali kratkoročni depoziti s prvotno zapadlostjo treh mesecev ali manj. 21. Finančna sredstva, razen izvedenih finančnih instrumentov Finančna sredstva se zajemajo na datum poravnave. - Posojila Posojila, ki jih da Investicijski sklad, se pripoznajo v sredstvih Investicijskega sklada, ko se izvrši plačilo posojilojemalcem. Na začetku se knjižijo po nabavni vrednosti (čisti izplačani zneski), ki je poštena vrednost denarja za dano posojilo, vključno z morebitnimi stroški poslov, pozneje pa se izmerijo po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti, zmanjšani za morebitne rezervacije za oslabitve ali neizterljivost. - Finančne naložbe, razpoložljive za prodajo Finančne naložbe, razpoložljive za prodajo, so naložbe, ki so označene kot take ali jih ni mogoče razvrstiti kot označene po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, v posesti do zapadlosti v plačilo ali za posojila in terjatve. Zajemajo kapitalske instrumente, naložbe v sklade tveganega kapitala in druge dolžniške instrumente. Po začetni izmeri so finančne naložbe, razpoložljive za prodajo, pozneje izkazane po pošteni vrednosti. Podrobnejši podatki za merjenje poštene vrednosti naložb v kapital, ki jih ni mogoče izpeljati iz delujočih trgov: 22. Skladi tveganega kapitala Poštena vrednost vsakega sklada tveganega kapitala temelji na čisti vrednosti sredstev, ki jo sporoči sklad, če je bila izračunana na osnovi mednarodnih standardov vrednotenja. Vendar se lahko Investicijski sklad odloči prilagoditi čisto vrednost sredstev, ki jo sporoči sklad, če obstajajo elementi, ki bi lahko vplivali na vrednotenje. Če se ne uporabi mednarodno priznan standard poštenega vrednotenja, se vrednotenje izvede na osnovi ustreznega portfelja. 23. Neposredne naložbe v kapital Poštena vrednost naložbe temelji na zadnjem razpoložljivem sklopu računovodskih izkazov, pri čemer se po možnosti ponovno uporabi isti model, kot je bil uporabljen ob pridobitvi udeležbe. Nerealizirani dobički ali izgube pri naložbah v kapital se pripoznajo v kapitalu, dokler niso take naložbe prodane, povrnjene ali odtujene ali dokler se ne ugotovi, da so take naložbe oslabljene. Če se ugotovi, da je naložba, razpoložljiva za prodajo, oslabljena, se skupni nerealizirani dobiček ali izguba, ki sta bila prej pripoznana v kapitalu, vključita v izkaz poslovnega izida. Pri naložbi, ki ne kotira na delujočem trgu, se poštena vrednost določi po priznani metodi vrednotenja. Te naložbe se knjižijo po nabavni vrednosti, če njihove poštene vrednosti ni mogoče zanesljivo izmeriti. - Jamstva Finančna jamstva se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti v bilanci stanja pod postavko „Finančna jamstva“. Po začetnem pripoznanju se obveznosti Investicijskega sklada v okviru vsakega jamstva izmerijo po odplačni premiji ali najboljši oceni odhodkov za poravnavo vseh finančnih obveznosti, ki izhajajo iz jamstva, pri čemer se upošteva višja od obeh vrednosti. Vsako povečanje obveznosti v zvezi s finančnimi jamstvi se izkaže v izkazu poslovnega izida pod postavko „Stroški oslabitve zaradi kreditnih izgub“. Prejeta premija se pripozna v izkazu poslovnega izida pod postavko „Čisti prihodki od opravnin (provizij)“ po metodi efektivnih obresti skozi življenjsko dobo jamstva. 24. Oslabitev finančnih sredstev Za Investicijski sklad se ob vsakem datumu bilance stanja oceni, ali obstajajo nepristranski dokazi, da je finančno sredstvo oslabljeno. Za finančno sredstvo ali skupino finančnih sredstev velja, da sta oslabljena samo takrat, ko obstajajo nepristranski dokazi o oslabitvi zaradi dogodkov, ki so nastopili po začetnem pripoznanju sredstva (nastali „škodni dogodek“), in ti škodni dogodki vplivajo na ocenjene prihodnje denarne tokove finančnega sredstva ali skupine finančnih sredstev, ki jih je mogoče zanesljivo oceniti. Dokazi o oslabitvi lahko vključujejo znake, da ima posojilojemalec ali skupina posojilojemalcev precejšnje finančne težave, da plačuje obresti ali glavnice z zamudo ali sploh ne, da obstaja verjetnost, da bo šel v stečaj ali izvedel drugo finančno reorganizacijo, in da opazni podatki kažejo na izmerljiv padec v ocenjenih prihodnjih denarnih tokovih, kot so spremembe v zaostalih plačilih ali gospodarskih pogojih, ki spremljajo zamude pri plačilu. Pri posojilih, ki so ob koncu proračunskega leta nepovrnjena in izkazana po odplačni vrednosti, se izmeri znesek oslabitev, če se predložijo nepristranski dokazi o tveganju neizterljivosti celote ali dela zneskov v skladu s prvotnimi pogodbenimi pogoji ali protivrednostjo. Če obstajajo nepristranski dokazi, da je nastala izguba zaradi oslabitve, se vrednost izgube izmeri v skladu z notranjimi modeli, ki jih uporablja banka za približno oceno verjetne izgube ali izterjave posojila in s katerimi se med drugim oceni razlika med knjigovodsko vrednostjo posojil in pošteno vrednostjo ocenjenih prihodnjih denarnih tokov teh posojil. Knjigovodska vrednost sredstva se zmanjša z uporabo konta popravka, vrednost izgube pa se pripozna v izkazu poslovnega izida. Prihodki od obresti se še naprej natekajo na zmanjšano knjigovodsko vrednost na osnovi efektivne obrestne mere sredstva. Posojila skupaj s povezanimi rezervacijami se odpišejo, kadar ni realnih možnosti, da bodo v prihodnosti kdaj izterjana. Če se v poznejšem letu vrednost ocenjenih izgub zaradi oslabitev poveča ali zmanjša zaradi dogodka, ki je nastal po pripoznanju oslabitve, se prej pripoznana izguba zaradi oslabitve poveča ali zmanjša s prilagoditvijo konta popravka. Kreditno tveganje Investicijskega sklada se oceni za vsako posamezno izpostavljenost, zaradi česar ni potrebna še ena ocena za skupinsko rezervacijo za oslabitve. Pri finančnih naložbah Investicijskega sklada, razpoložljivih za prodajo, se ob vsakem datumu bilance stanja oceni, ali obstajajo nepristranski dokazi, da je finančno sredstvo oslabljeno. Nepristranski dokazi vključujejo znatno ali dolgotrajno zmanjšanje poštene vrednosti naložbe pod nabavno ceno. Če obstaja dokaz o oslabitvi, se skupna izguba (izmerjena kot razlika med nabavno vrednostjo in sedanjo pošteno vrednostjo, zmanjšana za izgube zaradi oslabitve te naložbe, ki so bile prej pripoznane v izkazu poslovnega izida) odstrani iz kapitala in pripozna v izkazu poslovnega izida. Izgube zaradi oslabitve pri finančnih naložbah, razpoložljivih za prodajo, se ne razveljavijo skozi izkaz poslovnega izida; povečanja njihove poštene vrednosti po oslabitvi se pripoznajo neposredno v kapitalu. Pri finančnih naložbah Investicijskega sklada v posesti do zapadlosti v plačilo se za vsakega posebej oceni, ali obstajajo nepristranski dokazi o oslabitvi. Če obstajajo nepristranski dokazi, da je nastala izguba zaradi oslabitve, se vrednost izgube izmeri kot razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in sedanjo vrednostjo ocenjenih prihodnjih denarnih tokov. Knjigovodska vrednost sredstva se zmanjša, vrednost izgube pa se pripozna v izkazu poslovnega izida. Če se v poznejšem letu vrednost ocenjenih izgub zaradi oslabitev zmanjša zaradi dogodka, ki je nastal po pripoznanju oslabitve, se vsaka predhodno zaračunana vsota knjiži v „Čisti poslovni izid iz finančnih poslov“. Direktorat Evropske investicijske banke za upravljanje tveganja najmanj enkrat letno pregleda finančna sredstva, da bi ocenil morebitne oslabitve. Popravki, ki izhajajo iz ocene, vključujejo sproščanje diskontne mere v izkazu poslovnega izida skozi življenjsko dobo sredstva in morebitne popravke, ki so potrebni v zvezi s ponovno oceno prvotne oslabitve. 25. Izvedeni finančni instrumenti Izvedeni finančni instrumenti vključujejo medvalutne zamenjave (swap), medvalutne obrestne zamenjave, valutne terminske posle in nakupne bone. V okviru običajnega izvajanja dejavnosti se lahko za Investicijski sklad sklenejo pogodbe o zamenjavi za zavarovanje posameznih poslov dajanja posojil ali valutne terminske pogodbe za zavarovanje valutnih pozicij, izraženih v drugih valutah aktivnega trgovanja kot v eurih, da bi se izravnali vsi dobički ali izgube, nastali zaradi nihanj deviznih tečajev. Vendar pa Investicijski sklad na dan 31. decembra 2008 ni izvajal nobenih poslov za varovanje pred tveganji. Zato so vsi izvedeni finančni instrumenti izmerjeni po pošteni vrednosti skozi izkaz poslovnega izida. Poštene vrednosti izhajajo predvsem iz modelov diskontiranja denarnih tokov, modelov vrednotenja opcij in ponujenih cen tretjih. Investicijski sklad je prejel nakupne bone kot dodatno provizijo pri nekem poslu dajanja posojil. Izvedeni finančni instrumenti se knjižijo po pošteni vrednosti ter izkazujejo kot sredstva, če je njihova poštena vrednost pozitivna, in kot obveznosti, če je njihova poštena vrednost negativna. Spremembe poštene vrednosti izvedenih finančnih instrumentov se vključijo v „Čisti poslovni izid iz finančnih poslov“. 26. 2.4.6 Prispevki Prispevki držav članic se pripoznajo kot terjatve v bilanci stanja na datum sklepa Sveta, s katerim se določi finančni prispevek, ki ga morajo države članice plačati v Investicijski sklad. 27. Prihodki od obresti od posojil Obresti od posojil, ki jih da Investicijski sklad, se knjižijo v izkazu poslovnega izida („Prihodki od obresti in podobni prihodki“) ter v bilanci stanja („Posojila in terjatve“) po načelu nastanka poslovnih dogodkov po efektivni obrestni meri, ki je mera, ki natančno diskontira ocenjena prihodnja gotovinska plačila ali prejemke skozi pričakovano trajanje posojila na čisto knjigovodsko vrednost posojila. Ko se knjižena vrednost posojila zmanjša zaradi oslabitve, se prihodki od obresti še naprej pripoznavajo z uporabo prvotne efektivne obrestne mere, ki se uporabi na novi knjigovodski vrednosti. 28. Subvencionirane obrestne mere Investicijski sklad v okviru svojih dejavnosti za države članic upravlja subvencionirane obrestne mere. Tisti del prispevkov držav članic, ki je dodeljen za plačilo subvencioniranih obrestnih mer, se ne upošteva v kapitalu Investicijskega sklada, ampak je razvrščen kot obveznost do tretjih. 29. Prihodki od obresti iz zakladništva V skladu s pogoji Investicijskega sklada in finančno uredbo v zvezi z