GLOSAR

CASE : Kratica za "Complessi Antisismici Sostenibili Ecocompatibili", torej potresno varni in okoljsko trajnostni stanovanjski kompleksi. Projekt CASE je italijanski ministrski svet napovedal 23. aprila 2009. Italijanska vlada je 28. aprila 2009 izdala zakonsko uredbo št. 39, znano kot "Decreto Abruzzo", ki je zahtevala, da služba civilne zaščite zagotovi gradnjo stanovanj CASE, ki jih bo mogoče trajno uporabljati. Stavbe so postavljene na posebnih stebrih, ki jih varujejo pred horizontalno potresno silo. Poleg tega so energetsko učinkovite in imajo sisteme za pridobivanje energije iz obnovljivih virov, kot so fotovoltaični paneli in grelniki vode na sončno energijo.

+++++ TIFF +++++

L’Aquila :

Glavno mesto dežele Abruci, v katerem je bilo leta 2009 prijavljenih 73150 prebivalcev, vendar je bilo v njem zaradi študija, terciarnih dejavnosti, služb in turizma dnevno prisotnih 100000 ljudi. Leži na višini 721 metrov med štirimi gorskimi vrhovi, visokimi nad 2000 metrov. Podnebje je hladnejše kot v večini osrednje Italije.

SLIKA 1 – GEOGRAFSKA LEGA L‘AQUILE

Vir: Eurostat.

MAP : Kratica za "Moduli Abitativi Provvisori", torej moduli za začasno nastanitev.

MUSP : Kratica za "Moduli ad Uso Scolastico Provvisori", moduli za začasno šolsko rabo. Ti moduli začasno nadomeščajo šole, poškodovane v potresu.

Služba civilne zaščite : Italijanska civilna zaščita je integriran sistem, ki omogoča usklajeno uporabo vseh razpoložljivih državnih in zasebnih virov. Je služba v okviru urada predsednika vlade in po zakonu vključuje več organov, uprav, zasebnih in javnih teles (vključno z vojsko, mornarico, zračnimi silami, več ministrstvi in deželnimi vladami) ter člane akademske skupnosti, ki se ukvarjajo z raziskovalnimi dejavnostmi. Njen proračun za leto 2012 je 1,67 milijarde EUR, od česar 72 % krije posojila, povezana z nesrečami v prejšnjih letih, 21 % ukrepe, ki jih določa zakonodaja, 7 % pa notranje odhodke službe, vključno s stroški za zračno floto.

Sporazum o izvajanju : Sporazum št. C(2009)9138, ki sta ga 11. novembra 2009 podpisali Komisija in služba civilne zaščite, o znesku nepovratnih sredstev in intervencijah, financiranih iz SSEU po potresu v Abrucih.

SSEU : Solidarnostni sklad Evropske unije je bil ustanovljen z Uredbo Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 za odzivanje na večje naravne nesreče in izkazovanje evropske solidarnosti prizadetim regijam v Evropi. Uporablja se za različne hude nesreče, kot so poplave, gozdni požari, potresi, neurja in suša. SSEU se lahko uporabi le, če škoda, ki jo je povzročila nacionalna katastrofa, presega prag 3 milijard EUR (v cenah iz leta 2002) ali 0,6 % nacionalnega BND. Letni proračun sklada znaša 1 milijardo EUR. Do novembra 2011 je bilo iz sklada financirane skoraj 2,5 milijarde EUR pomoči (glej Prilogo I).

POVZETEK

I. Cilj Solidarnostnega sklada Evropske unije (SSEU) je pomagati državam članicam in državam, ki se pogajajo o pristopu k Evropski uniji, pri odzivanju na večje naravne nesreče z dopolnjevanjem njihovih javnih odhodkov pri bistvenih nujnih ukrepih. Med ukrepi, ki se financirajo, so takojšnja usposobitev infrastrukture in naprav na področju energetike, vode, odpadnih voda, prometa, telekomunikacij, zdravja in izobraževanja ter zagotovitev začasne nastanitve in nujnih storitev za zadovoljitev nujnih potreb prebivalstva.

II. V začetku aprila 2009 je italijansko deželo Abruci in njeno glavno mesto L’Aquilo prizadel potres, ki je po ocenah povzročil za več kot 10 milijard EUR neposredne škode. Novembra 2009 je Evropska unija iz svojega Solidarnostnega sklada za nujne ukrepe v Italiji prispevala pol milijarde EUR. V skladu s sporazumom o izvajanju naj bi bil ta prispevek porabljen za (i) prve ukrepe nujne pomoči (okvirni prispevek iz SSEU v višini 50 milijonov EUR), (ii) projekta MAP (začasni stanovanjski moduli za 7000 ljudi) in MUSP (začasne šole za 15000 šolskih otrok) (okvirni prispevek iz SSEU v višini 94 milijonov EUR) in (iii) stanovanjski projekt CASE za 15000 ljudi (okvirni prispevek iz SSEU v višini 350 milijonov EUR).

III. Sodišče je pri reviziji preučilo, (i) ali so bili odhodki, določeni v sporazumu o izvajanju, skladni z uredbo o SSEU, (ii) ali je bil projekt CASE dobro načrtovan in hitro izveden ter (iii) ali je bil projekt CASE izveden ob ustreznem upoštevanju gospodarnosti.

IV. Sodišče je ugotovilo, da so bili financirani projekti razen projekta CASE v skladu z uredbo o SSEU upravičeni. Vsi so bili izvedeni v skladu s sporazumom o izvajanju in so se odzvali na mnoge nujne potrebe prebivalstva, ki ga je prizadel potres. Strategija, ki so jo izbrali italijanski organi pri gradnji stanovanj CASE, je bila zlahka razumljiva, vendar projektu ni uspelo zagotoviti nastanitve vsem razseljenim prebivalcem pred zimo. Stanovanja CASE so se izkazala za nepotrebno draga in so nudila nastanitev premalo ljudem, načrtovanje projekta in zagotavljanje gospodarnosti pri njegovem izvajanju pa sta bila pomanjkljiva.

V. Sodišče priporoča, naj Komisija zaradi učenja iz izkušenj z Abruci in ustreznega upoštevanja specifičnih nujnih razmer in njihovega učinka: (i) razmisli o prilagoditvi uredbe o SSEU nedavnemu razvoju strategij odzivanja na nesreče, (ii) spodbuja države članice k izboljšanju njihove pripravljenosti na nesreče, da bo dosežena pravočasna in stroškovno učinkovita pomoč, ter (iii) spodbuja ustrezno upoštevanje gospodarnosti pri zasnovi in izvajanju nujnih projektov.

UVOD

1. Italijansko deželo Abruci je 6. aprila 2009 stresel potres z magnitudo 6,3. Hudo je poškodoval osnovno infrastrukturo in resno škodoval prebivalcem. Prizadel je celotno pokrajino L’Aquila, večino dežele Abruci in nekatera območja, ki mejijo nanjo. Epicenter tega močnega seizmičnega dogodka je bil v deželnem glavnem mestu L’Aquila in je posebno prizadel njegovo zgodovinsko središče.

+++++ TIFF +++++

© Evropsko računsko sodišče.

2. Nesreča je skupaj prizadela približno 300000 prebivalcev. Več kot 300 ljudi je umrlo, 1500 pa je bilo ranjenih. Na tisoče jih je izgubilo svoje domove in/ali kraj zaposlitve. Do 67500 ljudi so naselili v šotorska naselja, hotele in zasebne hiše. Za velik delež stavb so pri pregledu po potresu ugotovili, da so skrajno nevarne [1] (glej tabelo 1).

3. V vlogi za pomoč iz Solidarnostnega sklada Evropske unije je bila skupna neposredna škoda ocenjena na več kot 10 milijard EUR, kar je predstavljalo 0,67 % italijanskega BND in več kot trikratno vrednost praga za uporabo sklada [2]. Italijanski organi so za finančno pomoč zaradi potresa zaprosili v desetih tednih, ki so določeni kot rok za vloge za SSEU. Komisija je 8. junija 2009 izdala odločbo, v kateri je predlagala, naj Svet in Evropski parlament, ki skupaj tvorita proračunski organ Evropske unije, dodelita 494 milijonov EUR finančne pomoči [3].

4. Komisija je v zahtevi o dodelitvi 494 milijonov EUR navedla, da stroški bistvenih nujnih ukrepov, upravičenih v skladu s členom 3(2) Uredbe (ES) št. 2012/2002, [4] po oceni italijanskih organov znašajo 2004 milijone EUR, od tega največji delež za reševalne službe in zlasti za začasno nastanitev. Navedla je tudi, da so italijanski organi izjavili, da razmišljajo o možnostih financiranja dela obnove, ki presega nujne ukrepe, v okviru ustreznih operativnih programov, ki se sofinancirajo iz strukturnih skladov [5].

TABELA 1

POTRESNA ŠKODA NA STAVBAH

Vir: Služba civilne zaščite.

Rezultat pregleda | Zasebne stavbe | Javne stavbe | Kulturna dediščina |

Varno (A) | 52,0 % | 53,6 % | 24,1 % |

Delno ali začasno nevarno (B, C) | 15,9 % | 25,2 % | 22,2 % |

Skrajno nevarno (E) ali nevarno zaradi zunanjih tveganj (F) | 32,1 % | 21,2 % | 53,7 % |

Število pregledanih enot | 71302 | 2219 | 1800 |

5. Sporazum o izvajanju [6] je bil sklenjen 11. novembra 2009, nepovratna sredstva pa so bila izplačana 30. novembra 2009 [7].

6. V skladu s sporazumom o izvajanju naj bi bila nepovratna sredstva v višini 494 milijonov EUR (glej tabelo 2) porabljena za:

- začetne nujne ukrepe; skupni strošek začetne pomoči prebivalstvu je znašal 653 milijonov EUR [8], od katerih je bil okvirni znesek 50 milijonov EUR financiran iz SSEU;

- projekt MAP (ki je zajemal zagotovitev manjših začasnih stanovanjskih enot za do 7000 ljudi) in projekt MUSP (ki je zajemal zagotovitev začasnih šol za nekatere od več kot 15000 v potresu prizadetih šolskih otrok); skupni strošek za projekta MAP in MUSP je bil 321 milijonov EUR [9], od katerih je bil okvirni znesek 94 milijonov EUR financiran iz SSEU;

- stanovanjski projekt CASE za začasna bivališča za vsaj 15000 prebivalcev L'Aquile; skupni strošek tega projekta je bil 810 milijonov EUR [10], od katerih je bil okvirni znesek 350 milijonov EUR financiran iz SSEU.

TABELA 2

DEJAVNOSTI, KI NAJ BI BILE FINANCIRANE IZ SSEU (V MILIJONIH EUR)

Vir: Sporazum o izvajanju SSEU.

| Nacionalni proračun | Prispevek SSEU | Skupaj |

Prvi nujni ukrepi | 603 | 50 | 653 |

Projekta MAP in MUSP | 227 | 94 | 321 |

Projekt CASE | 460 | 350 | 810 |

| 1290 | 494 | 1784 |

OBSEG REVIZIJE IN REVIZIJSKI PRISTOP

7. Namen revizije je bil odgovoriti na tri specifična revizijska vprašanja:

(1) So bili ukrepi, določeni v sporazumu o izvajanju, skladni z uredbo o SSEU?

(2) Je bil projekt CASE dobro načrtovan in zasnovan?

(3) Je bil projekt CASE izveden z ustrezno gospodarnostjo?

8. Pri revizijskih vprašanjih (2) in (3) je bila revizija osredotočena na projekt CASE, za katerega je bila porabljena večina nepovratnih sredstev SSEU (glej odstavek 6). Potekala je od novembra 2011 do februarja 2012 in je zajela vzorec petih postopkov za oddajo javnega naročila in 12 pogodb o oddaji javnega naročila za gradnjo stavb in dobavo pohištva, betona, stebrov in potresnih izolatorjev. Vzorec je zajel 35 % zneskov, za katere so bile v okviru projekta CASE sklenjene pogodbe o oddaji javnega naročila (glej Prilogo II). Analize dokumentacije so dopolnjevali pogovori in opažanja v službi civilne zaščite, na krajih projektov in pri relevantnih zainteresiranih straneh na potresnem območju.

OPAŽANJA

SPORAZUM O IZVAJANJU IN UREDBA O SSEU

UREDBA O SSEU NE PREDVIDEVA REŠITEV, KOT JE PROJEKT CASE

9. Cilj SSEU je pomagati državam članicam in državam, ki se pogajajo o pristopu k Evropski uniji, pri odzivanju na večje naravne nesreče in dopolnjevati njihove javne odhodke pri naslednjih bistvenih nujnih ukrepih [11]:

- takojšnji usposobitvi infrastrukture in naprav na področju energetike, pitne vode, odpadnih voda, prometa, telekomunikacij, zdravja in izobraževanja;

- zagotovitvi začasne nastanitve in nujnih storitev za zadovoljitev nujnih potreb prizadetega prebivalstva;

- takojšnji zagotovitvi preventivne infrastrukture in ukrepov za takojšnjo zaščito kulturne dediščine;

- takojšnji ureditvi prizadetih območij, vključno z naravnimi predeli.

10. Komisija si je to razlagala [12], kot da znesek za financiranje nujnih ukrepov ne sme presegati vsote, ki šteje za takoj potrebno (obnovitev delovanja), in praviloma ne krije stroškov polne obnove.

11. Vsi ukrepi so bili izvedeni v skladu s sporazumom o izvajanju, toda čeprav je uredba o SSEU predvidevala ukrepe, kot so prvi ukrepi nujne pomoči, pomoč prebivalstvu ter projekta MAP in MUSP, pa to ni veljalo za projekt CASE.

UPRAVIČENOST ZAČETNE POMOČI PREBIVALSTVU

12. Služba civilne zaščite je po potresu zagotovila prve ukrepe nujne pomoči in pomoč približno 67000 ljudem, ki so bili na koncu aprila 2009 nastanjeni v hotelih in zasebnih hišah (skoraj 32000) ter v šotorskih naseljih (več kot 35000).

13. Sredstva sklada za prve ukrepe nujne pomoči in pomoč prebivalstvu so bila porabljena v skladu z določbami uredbe o SSEU, saj je šlo za bistvene nujne ukrepe, ki so zagotavljali nujne storitve za zadovoljitev nujnih potreb prizadetega prebivalstva.

UPRAVIČENOST PROJEKTOV MAP IN MUSP

14. V sporazumu o izvajanju je bila predvidena gradnja 2300 začasnih bivališč (MAP) in 34 začasnih šol (MUSP). Po navedbah v končnem poročilu o izvajanju je služba civilne zaščite zgradila 3313 bivališč MAP in 33 začasnih šol. Poleg tega je bilo popravljenih in utrjenih 59 poškodovanih šol. Dosežki projekta MUSP so bili posebno pomembni, saj je hitra gradnja šol omogočila družinam s šolskimi otroki, da so ostale na območju L’Aquile.

+++++ TIFF +++++

© Evropsko računsko sodišče.

15. Projekta MAP in MUSP sta bila izvedena v skladu z določbami uredbe o SSEU. Projekt MAP je prebivalstvu zagotovil začasno nastanitev, projekt MUSP pa je obravnaval potrebo po takojšnji usposobitvi infrastrukture na področju izobraževanja.

UPRAVIČENOST PROJEKTA CASE

16. V sporazumu o izvajanju je bila predvidena gradnja 160 začasnih stanovanjskih blokov [13] z od 4000 do 4500 stanovanji za več kot 15000 ljudi. Manj kot leto dni po potresu je bilo zgrajenih skupaj 185 stanovanjskih blokov.

+++++ TIFF +++++

© Evropsko računsko sodišče.

17. V okviru projekta so namesto zagotovitve začasne nastanitve, ki jo predvideva uredba o SSEU, zgradili nove trajne strukture, primerne za nastanitev v letih, ki bodo potrebna za obnovo, kar je trajno vplivalo na pokrajino in stavbni fond občine L’Aquila.

18. Čeprav so Komisija in italijanski organi v sporazumu o izvajanju navedli, naj bi se ne financiralo ukrepov, ki presegajo takoj potrebno (glej odstavek 10), so stanovanja CASE z visoko energetsko učinkovitostjo in potresno izolacijo veliko bolje opremljena kot tradicionalna začasna bivališča in več prej obstoječih stavb.

19. Ko so bila končana vsa stanovanja CASE, jih je služba civilne zaščite predala občini L’Aquila, ki jih zdaj upravlja. V prihodnosti namerava nekatera prodati na prostem trgu [14]. Z drugimi naj bi krili potrebe po socialnih stanovanjih ter jih dajali v najem študentom in drugim. Zato se za stanovanja pričakuje, da bodo ustvarjala prihodke. Vendar uredba o SSEU za razliko od uredb o strukturnih skladih ne vsebuje določb o takšnih možnostih, kar kaže, da ne predvideva možnosti financiranja takšnih novih dolgoročnejših gradenj [15].

20. V skladu z uredbo o SSEU je obseg SSEU omejen na najnujnejše potrebe, dolgoročnejšo obnovo pa je treba prepustiti drugim instrumentom. Zato projekt CASE, ki je namenjen zagotavljanju trajne nastanitve, ni bil v skladu s cilji SSEU.

NAČRTOVANJE IN IZVAJANJE PROJEKTA CASE

STRATEGIJE, NA KATERI TEMELJI PROJEKT CASE, NI BILO TEŽKO RAZUMETI, TODA …

21. Pri začasni nastanitvi ljudi, ki so prebivali v občini L’Aquila, so italijanski organi uporabili drugačno strategijo od tiste, ki se je uporabljala pri nesrečah v preteklosti. V preteklosti je strategija zajemala kratkotrajno nastanitev v šotorskih naseljih, ki ji je sledila gradnja začasnih bivališč in nato gradnja trajnih novih stavb. Strategija, izbrana po potresu v L’Aquili, je zajemala nastanitev v šotorskih naseljih, ki je bila dolgotrajnejša kot običajno in je bila po oceni italijanskih organov mogoča, ker je do potresa prišlo pred poletjem, in hkratno hitro gradnjo visokokakovostnih stanovanjskih blokov. Cilj je bil, da se po možnosti pred zimo zagotovijo povsem opremljena stanovanja, primerna za takojšnjo vselitev, tudi za ljudi, ki so pri potresu izgubili vse imetje. Na sliki 2 je prikazana strategija, ki so jo uporabili italijanski organi.

SLIKA 2

TRADICIONALNA STRATEGIJA IN STRATEGIJA CASE

+++++ TIFF +++++

Vir: Služba civilne zaščite.

22. Italijanski organi so menili, da je izbira strategije utemeljena, ker:

(a) je v poškodovanih stavbah živelo veliko ljudi, posebno v mestu L’Aquila;

(b) je pokrajina okoli L’Aquile gorata in je težko najti dovolj zemljišč za gradnjo zadostnega števila pritličnih hiš;

(c) naj bi bila obnovitvena dela v zgodovinskem središču po pričakovanjih dolgotrajna, kar je pomenilo, da bo nastanitev potrebna dolgo;

(d) so podnebne razmere skrajne z zelo mrzlim vremenom pozimi in zelo visokimi temperaturami poleti.

23. Po mnenju Sodišča projekt CASE ni bil skladen s specifičnimi določbami uredbe o SSEU, čeprav so italijanski organi menili, da je strategija upravičena.

… OCENA POTREB JE BILA POMANJKLJIVA, POLEG TEGA PA …

24. Služba civilne zaščite je ob pomoči mednarodnih strokovnjakov, vključno z ekipo civilne zaščite, sestavljeno iz strokovnjakov iz držav članic, ocenila škodo na stavbah zelo hitro po potresu. Mesec dni po njem je služba menila, da je njena ocena skupnega števila stavb, ki niso varne, zanesljiva [16].

25. Evidence lokalnih organov so bile neprimerne za oceno dejanskih nastanitvenih potreb razseljenih oseb. Zaradi dovolj hitre izvedbe projekta CASE se je moralo javno naročanje začeti, preden so bile te informacije na voljo. Dejanske nastanitvene potrebe so bile končno ugotovljene s popisom, izvedenim v začetku avgusta 2009, tj. štiri mesece po potresu in več kot dva meseca po oddaji javnih naročil za gradnjo stanovanj CASE. Popis je zagotovil zanesljive informacije o dejanskih potrebah prebivalstva, saj je zagotovil tudi informacije o tem, kakšne začasne nastanitve so ljudem ljubše [17], in nato privedel do gradnje dodatnih 19 stanovanjskih blokov [18].

26. Podatki o razseljenem prebivalstvu niso bili na voljo pravočasno, zato se je šele pri popisu avgusta 2009 pokazalo, da potrebe po bivališčih presegajo načrtovano število stanovanj, ki jih je bilo treba dodeliti na podlagi prednostnih meril. V tabeli 3 je prikazano število družin, ki so zaprosile za začasno nastanitev, in število razpoložljivih stanovanj CASE. Sodeč po teh podatkih prošnjam za stanovanje CASE ni bilo mogoče ugoditi za 4294 družin oziroma okoli 8800 ljudi. Čeprav se je število blokov CASE povečalo s 150 na 185, je aprila 2012 še vedno 11292 ljudi prejemalo pavšalne zneske za najemnino, kar je mesečno stalo več kot 3 milijone EUR, 162 ljudi je živelo v hotelih in 142 v stavbah finančne policije (Guardia di Finanza) [19].

TABELA 3

DRUŽINE, KI SO PROSILE ZA STANOVANJA CASE IN KI SO JIM BILA DODELJENA

Vir: Služba civilne zaščite.

| Skupaj | Prošnja za stanovanje CASE | Dodelitev stanovanja CASE |

Ocenjene družine | 15752 | 8715 | 4421 |

Z več kot 6 člani | 69 | 49 | 26 |

S 6 člani | 202 | 168 | 120 |

S 5 člani | 708 | 536 | 408 |

S 4 člani | 2407 | 1750 | 1309 |

S 3 člani | 3046 | 1998 | 1486 |

Z 2 članoma | 3883 | 2203 | 935 |

Z 1 članom | 5437 | 2011 | 137 |

… VEČINA STANOVANJ NI BILA NA VOLJO PRED ZIMO

27. Cilj nastanitve prebivalcev v stanovanjih pred zimo (glej odstavek 21) ni bil v celoti dosežen. Čeprav so bila prva stanovanja končana konec septembra 2009 (manj kot šest mesecev po potresu) in so bili stanovanjski bloki zgrajeni, kot je bilo načrtovano, je bilo nastanitev pred koncem novembra mogoče zagotoviti le za približno 6300 od 15000 ljudi, ki so bili predvideni v sporazumu o izvajanju. Zadnja stanovanja so bila na razpolago marca 2010 (glej tabelo 4). Zato se ni bilo mogoče izogniti dodatnim stroškom nastanitve, saj so medtem ljudje, ki so potrebovali prebivališče, preživeli zimo v hotelih.

28. Ta zamuda je bila posledica časa, potrebnega za začetek potrebnih postopkov za oddajo javnih naročil, in potrebe po ugotovitvi ustreznih lokacij za gradnjo, ki jih je bilo treba analizirati glede na njihovo potresno, hidrološko in geološko varnost. Čeprav je Italija močno potresno ogrožena (glej Prilogo III), je služba civilne zaščite prvič sprejela takšno strategijo. Zato so bile tehnične specifikacije in razpisna dokumentacija za hiše CASE pripravljene šele po potresu [20]. Vseeno pa je bilo mogoče prve postopke za oddajo javnih naročil začeti 22. maja 2009, samo mesec dni in pol po potresu.

TABELA 4

NAPREDEK PRI PREDAJI STANOVANJ CASE

Vir: Služba civilne zaščite.

Datum | Predana stanovanja | Število nastanjenih |

29. 9. 2009 | 300 | 1042 |

30. 10. 2009 | 825 | 2973 |

30. 11. 2009 | 1694 | 6328 |

31. 12. 2009 | 2941 | 10625 |

31. 1. 2010 | 3588 | 12772 |

28. 2. 2010 | 4357 | 14554 |

10. 3. 2010 | 4415 | 14649 |

STROŠKI ZA STANOVANJA CASE

STANOVANJA CASE SO BILA RELATIVNO DRAGA

29. Služba civilne zaščite je za projekt CASE podpisala pogodbe o oddaji javnega naročila v skupnem znesku 710 milijonov EUR (brez DDV) [21], kar vključuje komunalna dela, zelene površine, pohištvo in druge stroške. Razčlenitev stroškov, ki so pomembni za izračun cene stanovanj CASE na kvadratni meter, tj. brez stroškov za pohištvo, komunalna dela, rušenje, elektromehanična dela in zelene površine (v višini 112,5 milijona EUR, glej Prilogo II), je prikazana v tabeli 5.

30. Povprečni strošek gradnje vsakega od 185 stanovanjskih blokov je znašal 3230629 EUR, kar pomeni, da je strošek gradnje vsakega od 4449 stanovanj znašal 134337 EUR.

TABELA 5

GRADBENI STROŠKI CASE V EUR

Vir: Analiza Evropskega računskega sodišča na podlagi dokumentov, ki jih je predložila služba civilne zaščite.

Vrsta gradbenih del | Sklenjene pogodbe o oddaji javnega naročila | % skupnega zneska |

Dvigala | 9810023 | 1,6 |

Stavbe | 425305706 | 71,2 |

Vlivanje/armiranje betona | 55160175 | 9,2 |

Beton | 27344339 | 4,6 |

Varjena jeklena mreža | 15927758 | 2,7 |

Stebri | 37562778 | 6,3 |

Potresni izolatorji | 12013512 | 2,0 |

Izkopi | 14542086 | 2,4 |

SKUPAJ | 597666377 | 100,0 |

31. Sodišče je stroške za hiše CASE primerjalo s standardnimi stroški v Italiji (glej sliko 3) na podlagi referenčnega priročnika v splošni rabi [22]. Tako je bilo število kvadratnih metrov izračunano v skladu z metodo izračuna iz tega priročnika. Osnova za izračun stroškov na kvadratni meter je bilo 1960 kvadratnih metrov na stanovanjski blok [23]. Strošek na enoto je bil 1648 EUR/kvadratni meter bivalne površine [24], vključno s stroški za parkirna mesta.

32. V referenčnem priročniku je za socialna stanovanja navedena osnovna cena približno 1153 EUR/kvadratni meter, vključno s parkirnimi mesti [25]. V primerjavi s tem so bili bloki CASE povprečno 43 % dražji. Toda standardni strošek montažnih stanovanj v blokih velikosti 5964 kvadratnih metrov je naveden kot približno 640 EUR/kvadratni meter [26]. V primerjavi s tem so bila bivališča CASE povprečno 158 % dražja [27] [28].

UČINEK NUJE IN POTRESNE IZOLACIJE

33. Po navedbah službe civilne zaščite je zahteva po hitri izvedbi projekta vplivala na izbiro gradbenih materialov, metod dela in izvajalcev. Sodišče je ocenilo, da je učinek teh dejavnikov znašal približno 27 milijonov EUR:

(a) pri gradnji hiš CASE so bili uporabljeni jekleni stebri, ki jih je bilo mogoče dostaviti hitreje kot betonske stebre, ki se uporabljajo običajno. Vendar so bili tudi več kot dvakrat dražji od cene, s pogajanji dosežene za betonske stebre [29], kar je pomenilo dodatne stroške v višini več kot 21 milijonov EUR;

(b) beton je moral biti odporen na vse vremenske razmere in se hitro sušiti, zato je bilo treba uporabiti beton zelo visoke kakovosti z dragimi kemijskimi dodatki, kar je pomenilo dodatnih približno 16 % oziroma 4 milijone EUR [30];

(c) ker je le nekaj družb ponudilo, da bodo v kratkih rokih zgradile več kot enega od 30 sklopov, so bila naročila oddana 16 različnim ponudnikom. Če bi jih bilo mogoče oddati devetim najvišje uvrščenim ponudnikom, bi bilo mogoče doseči približno 2 milijona EUR prihrankov;

(d) ker so morali izvajalci hitro izvesti velik projekt, so morali tudi več plačati za materiale in delo, saj se je gradilo v treh izmenah. Teh dodatnih stroškov ni bilo mogoče natančno količinsko opredeliti.

34. Del dodatnih stroškov je nastal zaradi izbire potresno izolirane gradbene strukture, zaradi katere niso bili potrebni samo potresni izolatorji, pač pa tudi dodatna dvigala in stopnišča, ki povezujejo izolirano ploščo z neizolirano kletjo. Sodišče je ocenilo, da so ti dodatni stroški znašali približno 23 milijonov EUR [31].

35. Spremenjena cena kvadratnega metra, od katere so bili odšteti stroški zaradi nujnosti položaja in dodatni stroški za potresno izolacijo, je znašala 1510 EUR (glej tabelo 6), kar je še vedno veliko več kot pri standardni gradnji (glej sliko 3).

TABELA 6

POPRAVLJENI STROŠEK STANOVANJ CASE

Vir: Izračuni Evropskega računskega sodišča.

Opis | Znesek (v EUR) |

Skupni stroški gradnje | 597666377 |

Minus: stroški metod zaradi nujnosti dela | – 27000000 |

Minus: stroški potresne izolacije | – 23000000 |

Popravljeni stroški | 547666377 |

| |

Strošek na enoto za 185 stanovanjskih blokov | 2960358 |

Strošek na enoto za 4449 stanovanj | 123098 |

Cena na m2 celotne površine (1960 m2) | 1510 |

36. Stroški, ki so nastali zaradi nuje in odločitve o potresni izolaciji stavb, bi lahko pojasnili del dodatnih stroškov za stanovanja CASE. Vendar so jih delno povzročili tudi omejeno število ponudnikov, kratki roki in majhna pomembnost cene pri oddajanju javnih naročil.

ŠTEVILO PONUDNIKOV JE BILO OMEJENO

ZELO KRATKI ROKI ZA PREJEM PONUDB

37. Kljub možnostim, ki jih nudijo pravila za nujno javno naročanje, bi morali biti roki za prejem ponudb in prijav za sodelovanje dovolj dolgi, da zainteresiranim stranem omogočijo razumen in ustrezen rok za pripravo in predložitev ponudb, ob posebnem upoštevanju zapletenosti naročila [32]. Daljši roki omogočajo širšo konkurenco in kakovostnejše ponudbe, kar omogoča večji uspeh projekta in ustrezno upoštevanje dejavnikov gospodarnosti.

SLIKA 3

PRIMERJAVA STROŠKOV STANOVANJ CASE S STANDARDNIMI STANOVANJI

+++++ TIFF +++++

Vir: Evropsko računsko sodišče.

38. Na dan potresa je italijanska vlada razglasila izredno stanje, s čimer so bila pooblastila "pooblaščenega komisarja za izredne razmere v Abrucih" dodeljena vodji službe civilne zaščite. Akt o izrednem stanju je vodji službe civilne zaščite omogočil izdajati odloke, ki so odstopali od veljavnih zakonov, to pa je organu za izvajanje omogočilo, da deloma ni upošteval običajnih postopkov za oddajo javnih naročil. Decreto Abruzzo [33] je omogočil javno naročanje prek postopkov s pogajanji brez vnaprejšnjega oglaševanja.

39. Kljub možnostim, ki jih daje Decreto Abruzzo, je služba civilne zaščite izbrala preglednejše odprte razpisne postopke za gradnjo stavb in dobavo pohištva, ki so bili uporabljeni za več kot 70 % skupnih odhodkov za projekt CASE. Postopki s pogajanji so se uporabljali za samo 30 % odhodkov, tj. za dobavo stebrov, betona in potresnih izolatorjev. Vendar pa je glede na začetno zamudo pri začetku postopkov za oddajo javnih naročil služba civilne zaščite pri vseh postopkih močno skrajšala čas, ki je bil na razpolago za predložitev ponudb (glej tabelo 7).

TABELA 7

ROKI ZA PREDLOŽITEV PONUDB

Vir: Analiza Evropskega računskega sodišča na podlagi obvestil o naročilu in povabil.

Javno naročanje | Javni razpis | Rok | Dnevi | Običajno število dni |

Stavbe | 26. 5. 2009 | 3. 6. 2009 | 8 | 52 |

Pohištvo | 8. 7. 2009 | 16. 7. 2009 | 8 | 52 |

Stebri | 22. 5. 2009 | 28. 5. 2009 | 6 | 20 |

Beton | 22. 5. 2009 | 29. 5. 2009 | 7 | 20 |

Potresni izolatorji | 28. 5. 2009 | 4. 6. 2009 | 7 | 20 |

40. Služba civilne zaščite je navedla, da je lahko le nekaj družb zagotovilo želene količine in kakovost v kratkem času (podrobnosti v tabeli 8). Zato je k sodelovanju v postopkih s pogajanji povabila razmeroma malo družb in prejela le malo ponudb. Številne niso bile sprejemljive, zlasti zaradi kratkega roka za prejem ponudb, zaradi katerega so bile ponudbe nizke kakovosti (glej okvir 1). To kaže, da bi lahko organ za izvajanje pri določanju rokov za predložitev ponudb bolj upošteval dejstvo, da so bila naročila zaradi velikega obsega gradbenih del in kratkega roka za izvedbo zelo zapletena. V tabeli 8 je prikazano, da je bila razlika med številom družb, ki so bile povabljene k sodelovanju, in številom sprejemljivih ponudb posebno velika zlasti za dobavo betona (glej odstavek 41) in potresnih izolatorjev (glej okvir 1).

TABELA 8

PREJETE, ZAVRNJENE IN SPREJEMLJIVE PONUDBE

Vir: Analiza Evropskega računskega sodišča na podlagi razpisne dokumentacije.

Javno naročanje | Družbe, povabljene k sodelovanju v postopkih s pogajanji | Prejete ponudbe | Sprejemljive ponudbe, ki so izpolnjevale pogoje | Zavrnjene ponudbe | Delež zavrnjenih ponudb v odstotkih |

Stavbe | NR | 58 | 44 | 14 | 24,1 % |

Pohištvo | NR | 19 | 18 | 1 | 5,3 % |

Stebri | 5 | 5 | 4 | 1 | 20,0 % |

Beton | 7 | 4 | 1 | 3 | 75,0 % |

Potresni izolatorji | 5 | 3 | 2 | 1 | 33,0 % |

OKVIR 1

RAZLOGI ZA ZAVRNITEV PONUDB

Med petimi nesprejemljivimi ponudbami za postopke s pogajanji je bila ponudba družbe, ki je prosila za preložitev rokov za predložitev razpisnih dokumentov (dobava stebrov). Poleg tega sta bili dve ponudbi zavrnjeni, ker nista vsebovali ponudbe za prvi sklop (beton) ali zaradi manjkajočih dokumentov (beton in potresni izolatorji). Pri odprtem razpisu za stavbe je ena ponudba prispela prepozno, pet jih ni bilo skladnih s pravili o pisemskih ovojnicah, v štirih primerih pa je manjkalo nekaj dokumentov – v dveh primerih v ponudbi ni bilo navedeno, katera delovna pogodba se uporablja, v dveh drugih pa je manjkalo "protimafijsko" potrdilo [34].

NEUSTREZNA DELITEV NAROČIL V SKLOPE

41. Razdelitev naročil v razumno velike sklope tudi povečuje konkurenco. Toda za razliko od javnega naročila za stavbe, ki je bilo razdeljeno na številne sklope, da bi bilo zagotovljeno dovolj veliko število ponudnikov in večji uspeh, postopki s pogajanji niso bili ustrezno razdeljeni v sklope. To je bilo še posebno očitno pri dobavi betona, kjer je bil eden od treh sklopov tako velik, da dva od štirih ponudnikov nista vključila finančne ponudbe za prvi sklop, ker je presegal njune proizvodne zmogljivosti [35], in sta bila zato izključena tudi iz oddaje javnega naročila za preostala sklopa.

OKVIR 2

POSTOPKI ZA ODDAJO JAVNIH NAROČIL

Finančna uredba EU in direktiva o javnih naročilih določata, da je mogoče javna naročila oddati z uporabo merila "najnižje cene" ali merila "ekonomsko najugodnejše ponudbe". Pri razpisnih postopkih so določena minimalna merila (izbirna merila), ki jih morajo izpolnjevati družbe, ki so pripravljene sodelovati v javnem razpisu. Ponudbe, ki premagajo to prvo oviro, se nato ovrednotijo glede na merila za dodeljevanje (najnižja cena ali ekonomsko najugodnejša ponudba).

Naročila za projekt CASE so bila oddana v skladu z merilom ekonomsko najugodnejše ponudbe. Pri tem merilu se predvideva, da ponudniki oddajo ponudbe v dveh različnih pisemskih ovojnicah, od katerih ena vsebuje opis značilnosti ponujenih gradbenih del/blaga/storitev (tehnična ponudba), v drugi pa je navedena cena (finančna ponudba).

Prednosti tehničnih ponudb se ocenijo glede na tehnična merila in ponudbe se točkujejo do največjega mogočega števila točk, ki je določeno v razpisni dokumentaciji. Finančna ponudba se oceni matematično in najnižja sprejemljiva ponudba prejme največ točk po ponderiranju, ki se določi za vsak razpis. Kumulativno ponderiranje je vedno enako 100.

V Italiji se finančna ponudba oceni glede na popust, odobren na vnaprej določeno ceno, znano kot "osnovna cena", ki je določena v razpisni dokumentaciji. Tako cena v finančni ponudbi ne more biti višja od osnovne cene, toda če je ponderirana nizko, ji je običajno podobna.

CENA JE BILA PRI ODDAJI JAVNIH NAROČIL DRUGOTNEGA POMENA

CENA JE BILA PONDERIRANA ZELO NIZKO

42. V primerih postopkov, kjer se naročilo odda za ekonomsko najugodnejšo ponudbo, bi morala biti merila za dodeljevanje tista, ki so za zadevni javni razpis najustreznejša, ponderiranje cene glede na druga merila pa ne bi smelo privesti do nevtralizacije cene pri izbiri izvajalca [36].

43. Naročila blaga in gradbenih del za projekt CASE so bila dodeljena na podlagi merila ekonomsko najugodnejše ponudbe. Ponudniki so pri ocenjevanju dobili točke za prednosti svojih tehničnih in finančnih ponudb in ponderiranje za finančne ponudbe je bilo od 25 do 55 točk od stotih.

44. Pri najpomembnejši pogodbi o oddaji javnega naročila, tisti o gradnji stavb, je bilo ponderiranje finančne ponudbe 25/100, kar je bilo zelo nizko, saj je povzročilo nevtralizacijo učinka cene pri izbiri izvajalca. Kljub velikemu številu sprejemljivih ponudb (glej tabelo 8) je bilo v praksi ponderiranje cene tako nizko, da so bile vse cene blizu osnovne cene, naročila pa so bila oddana po cenah, ki niso bile nižje od povprečne cene, ki so jo ponudili vsi ponudniki. V primerjavi s tem je bil ponder finančne ponudbe pri dobavi pohištva 40/100 in konkurenca je bolj temeljila na ceni, tj. ponujeni rabati so bili višji, ponujene cene pa bolj raznolike.

45. Na oddajanje javnih naročil za stavbe in dobavo pohištva so bolj vplivala diskrecijska kot objektivno preverljiva merila. Pri naročilih stavb so bila za tehnično ponudbo najpomembnejša merila za dodelitev estetske/arhitektonske značilnosti stavb, kar je samo po sebi diskrecijsko merilo, saj zanj ni objektivno preverljivega kazalnika. V obvestilu o razpisu je bilo to merilo za dodelitev opredeljeno dokaj ohlapno, kar je komisiji za ocenjevanje ponudb dalo veliko diskrecijsko moč [37]. V takih primerih se po najboljših praksah predlaga navedbo dodatnih informacij za upravičenje dodeljenih ocen.

MERILA ZA DODELJEVANJE SO PRIVEDLA DO POVEČANIH STROŠKOV ZA KVADRATNI METER

46. Zaradi meril za dodeljevanje in ponderjev, uporabljenih za javno naročanje, so ponudniki, da bi dobili naročilo, ponudili več od standardne gradnje, na primer nadzorovano mehansko prezračevanje [38], sončne panele ali ekskluzivne zaključne gradbene materiale. Te stvari, ki so morda povečale raven udobja in prispevale k večji energetski učinkovitosti, so povečale stroške za kvadratni meter stanovanj in zmanjšale finančna sredstva, ki so bila na voljo za gradnjo več stanovanj za nastanitev več ljudi.

OKVIR 3

MERILA ZA DODELJEVANJE IN PONDERIRANJE ZA JAVNO NAROČILO STAVB

Služba civilne zaščite je pri gradnji stavb CASE uporabila odprti razpisni postopek. Merilo za dodeljevanje je bila ekonomsko najugodnejša ponudba. Ponder za finančno ponudbo je bil 25 od 100 točk, za tehnično pa 75 od 100 točk. Ponderji pri tehnični ponudbi so bili:

(a) arhitektonska kakovost stavb in zunanja zasnova: 15 točk

(b) energetska učinkovitost in kakovost opreme: 10 točk

(c) izboljšanje parametrov okoljske trajnosti: 10 točk

(d) arhitektonska kakovost notranje nastanitve in kakovost zaključnih gradbenih materialov: 10 točk

(e) velikost ponujene površine: 5 točk

(f) število nastanjenih: 5 točk

(g) prožnost in variabilnost zasnove nastanitve: 5 točk

(h) možnost prilagoditve stavb specifični dolžini plošče: 5 točk

(i) čas gradnje: 10 točk.

47. Glede na popotresne okoliščine bi morala biti merila med drugim usmerjena v zagotavljanje nastanitve čim več ljudem, vendar so bila uporabljena merila, ki so bila primernejša za dolgoročne naložbe kot za specifično izredno stanje. Visoko so namreč ponderirala izboljšanje arhitektonskih značilnosti in čim večjo energetsko učinkovitost, nizko pa število nastanjenih ljudi in zagotovljeno bivalno površino (glej okvir 3). Zato je bila površina dejansko naročenih stanovanj manjša od povprečne površine iz prejetih ponudb, poleg tega pa je bilo število ljudi, ki so bili v njih nastanjeni, manjše od povprečnega števila v prejetih ponudbah. Ti dejavniki so prispevali k povečanju stroškov za kvadratni meter in nastanjeno osebo. Poleg tega bi bilo brez uporabe arhitekturnih meril pri javnem naročanju prihranjenih približno 11 milijonov EUR [39].

ZA DODATNA GRADBENA DELA SO BILI UPORABLJENI NEPOSREDNI SPORAZUMI.

48. Pri dodatnih gradbenih delih so se, da bi pridobili na času, izognili novim postopkom za oddajo javnih naročil in namesto njih posle sklepali neposredno. Na primer ogrevalni sistemi, ki niso bili zajeti v prvotne pogodbe o oddaji javnega naročila, so bili kupljeni od izvajalcev, ki so zgradili stavbe. V dopolnilih k pogodbam so bile cene izračunane ob uporabi enako nizkih rabatov na osnovne cene, kot so bili uporabljeni za stavbe (glej odstavek 44). Ker so bile pogodbe o oddaji javnega naročila za stavbe dodeljene na podlagi diskrecijskih meril (glej odstavek 45), so bili ogrevalni sistemi plačani po višjih cenah, kot bi bilo potrebno [40].

49. Velike razlike so bile ugotovljene tudi pri gradnji jaškov dvigal, ki so v nekaterih stavbah stali 100 % več kot v drugih [41]. Končni stroški nekaterih stavb so se zaradi teh gradbenih del zvišali za več kot 13 %, skupni stroški nekaterih vrst dodatnih gradbenih del pa so znašali od manj kot 128000 EUR na stavbo do več kot 280000 EUR na stavbo, tj. od 6 % prvotnih stroškov za stavbo do več kot 13 % (glej tabelo 9). Tako je bila stavba, ki je bila v skladu s prvotno pogodbo o oddaji javnega naročila 34500 EUR dražja od najcenejše stavbe, po dodatnih gradbenih delih dražja za skoraj 189000 EUR.

TABELA 9

STROŠKI DODATNIH GRADBENIH DEL V IZBRANIH STAVBAH

Vir: Analiza Evropskega računskega sodišča na podlagi uradnih dokumentov.

Strošek/stavba | Pogodba 1 | Pogodba 2 | Pogodba 3 | Pogodba 4 |

Prvotna pogodba (v EUR) | 2152476,20 | 2124913,27 | 2140101,82 | 2117980,95 |

Razlika v primerjavi z najcenejšo (v EUR) | 34495,25 | 6932,31 | 22120,87 | 0,00 |

Razlika v primerjavi z najcenejšo (v %) | +1,6 % | +0,3 % | +1,0 % | 0,0 % |

Dodatna gradbena dela | 282307,78 | 201954,75 | 151235,25 | 127811,34 |

Razlika v primerjavi z najcenejšo (v EUR) | 154496,44 | 74143,41 | 23423,91 | 0,00 |

Razlika v primerjavi z najcenejšo (v %) | +120,9 % | +58,0 % | +18,3 % | 0,0 % |

V % stroškov gradnje | 13,1 % | 9,5 % | 7,1 % | 6,0 % |

| | | | |

Končni stroški | 2434783,98 | 2326868,02 | 2291337,07 | 2245792,29 |

Razlika v primerjavi z najcenejšo (v EUR) | 188991,69 | 81075,73 | 45544,78 | 0,00 |

Razlika v primerjavi z najcenejšo (v %) | +8,4 % | +3,6 % | +2,0 % | 0,0 % |

Število stavb | 22 [1111] | 7 | 12 | 22 |

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

SO BILI UKREPI, DOLOČENI V SPORAZUMU O IZVAJANJU, SKLADNI Z UREDBO O SSEU?

50. Uredba o SSEU določa, da je mogoče sklad uporabiti le za bistvene nujne ukrepe, vključno z začasno nastanitvijo. Ne predvideva financiranja resnične obnove ali projektov, ki ustvarjajo prihodke. Poleg tega je v skladu z uredbo o SSEU obseg sklada omejen na najnujnejše potrebe, dolgoročnejšo obnovo pa je treba prepustiti drugim instrumentom. Zato po mnenju Sodišča projekt CASE, ki je zagotovil trajno in trajnostno nastanitev, ni bil v skladu s cilji SSEU. Poleg tega bodo stanovanja CASE po pričakovanjih v prihodnosti ustvarjala znatne prihodke, čeprav v uredbi o SSEU ni nobenih določb o takih primerih.

51. Odhodki za začetno pomoč ter za hiše MAP in stavbe MUSP so bili skladni z uredbo o SSEU. Projekti so obravnavali nujne potrebe prebivalstva z nujnimi ukrepi, ki so izrecno določeni v uredbi.

PRIPOROČILO 1

Komisija bi morala razjasniti določbe uredbe o SSEU glede na nedavni razvoj strategij odzivanja na nesreče in razmisliti, ali so potrebne spremembe, posebno pri obravnavanju potreb po začasni nastanitvi s trajnimi stavbami in projektih, ki ustvarjajo prihodke. Poleg tega bi v primerih, ko se pričakujejo prihodki, Komisija morala zagotoviti, da se iz njih izvrši povračilo v proračun EU. Komisija bi morala tudi ponovno analizirati vlogo za pomoč, ki so jo predložili italijanski organi, glede na merila za upravičenost iz uredbe.

JE BIL PROJEKT CASE DOBRO NAČRTOVAN IN ZASNOVAN?

52. Strategija je kljub neskladnosti z uredbo o SSEU obravnavala potrebe prebivalstva, ki ga je prizadel potres, po stanovanjih. Druge mogoče rešitve so se ob upoštevanju težavnih razmer v deželi Abruci zdele manj uspešne pri zagotavljanju nastanitve velikemu številu ljudi.

53. Škoda na stavbah je bila ocenjena hitro in zanesljivo, toda podatki o potrebah razseljenih po nastanitvi so bili na voljo šele dva meseca zatem, ko so bila javna naročila že oddana. Čeprav je L’Aquila na potresno močno ogroženem območju, niso bile vzpostavljene ustrezne ureditve za to, da bi bili podatki o prebivalstvu na voljo dovolj hitro, da bi bilo mogoče projekt ustrezno prilagoditi. Poleg tega ni bilo vnaprejšnjega ugotavljanja in ocenjevanja lokacij, ustreznih za gradnjo.

54. Kljub pomanjkanju ustreznih informacij o prebivalstvu, ki ga je prizadel potres, so tehnične specifikacije zahtevale visokokakovostne in drage trietažne bloke, ki so absorbirali razpoložljiva sredstva in zmanjšali možnosti za prilagoditev projekta povpraševanju, ki je bilo večje od pričakovanj. Zato projekt CASE ni zagotovil dovolj stanovanj, da bi zadostil končno ugotovljenim potrebam razseljenega prebivalstva.

55. Tehnične specifikacije za stanovanja CASE so bile pripravljene in uporabljene šele po potresu. Zato projekt kljub hitri izgradnji stanovanj CASE ni izpolnil cilja nastanitve vseh prizadetih prebivalcev pred zimo.

PRIPOROČILO 2

Na splošno bi morala Komisija zaradi povečanja koristi projektov, financiranih iz SSEU, ob uporabi razpoložljivih forumov in sredstev (npr. strukturnih skladov in razširjanja najboljših praks) spodbujati pripravljenost držav članic na hitro in uspešno odzivanje na nesreče. Cilj Komisije in držav članic, v katerih obstaja tveganje, bi moral biti, da imajo:

(a) posodobljene načrte ravnanja ob nesreči, ki bi morali zagotoviti tudi, da bodo na razpolago pravočasne in zanesljive informacije o prebivalstvu, ki ga je prizadela naravna nesreča, in da bodo pravočasno ugotovljene lokacije, ki bodo uporabljene za začasno nastanitev;

(b) vnaprej pripravljene strategije in rešitve, katerih namen je čim bolj povečati število ljudi, ki so ob omejenih razpoložljivih virih ustrezno nastanjeni;

(c) vzpostavljene ureditve za zagotovitev pravočasnega nujnega javnega naročanja (nujni postopki, ki zagotavljajo razumno gospodarnost, tehnične specifikacije, okvirne pogodbe in seznami mogočih izvajalcev).

JE BIL PROJEKT CASE IZVEDEN Z USTREZNO GOSPODARNOSTJO?

56. Gospodarnosti ni bilo namenjene veliko pozornosti. Čeprav je primerjava s standardnimi stroški gradnje le informativna, so bila stanovanja CASE očitno dražja od stanovanj na trgu. Visoke stroške bi bilo mogoče deloma pojasniti z uporabo visokokakovostnih materialov in potresnih izolatorjev ter potrebo po hitri izvedbi projekta. Kljub temu pa bi se bilo mogoče izogniti delu dodatnih stroškov, če bi na razpisih sodelovalo več ponudnikov in bi se pri ocenjevanju ponudb namenilo več pozornosti gospodarnosti.

57. Zaradi poznega začetka postopkov za oddajo javnih naročil so bili roki za predložitev ponudb veliko krajši kot običajno, kar je škodovalo kakovosti ponudb in konkurence. Sklopi, za katere so bili uporabljeni postopki s pogajanji, so bili zlasti pri dobavi betona preveliki, kar je prispevalo k manjšemu številu ponudnikov. Neposredna pogajanja, ki so se uporabljala pri oddaji dodatnih gradbenih del, so pomagala prihraniti dragoceni čas pri izvedbi projekta, vendar se pri njih niso dovolj upoštevali dejavniki gospodarnosti, kar je pri nekaterih revidiranih pogodbah o oddaji javnega naročila povzročilo veliko višje stroške za podobne rezultate.

58. Nizko ponderiranje finančnih ponudb za gradnjo stavb, uporaba neučinkovitih tehničnih meril za dodelitev in visoko ponderiranje diskrecijskih meril (npr. arhitektonske kakovosti stavb in zunanje zasnove, energetske učinkovitosti in kakovosti opreme), so povečali stroške stanovanj.

PRIPOROČILO 3

Komisija bi morala zaradi izboljšanja gospodarnosti prihodnjih ukrepov, financiranih iz SSEU:

(a) pregledati postopke za oddajo javnih naročil držav članic po naravnih nesrečah, da bi glede nujnega javnega naročanja ugotovila in razširjala najboljše prakse in pridobljeno znanje;

(b) oceniti, ali so bila nepovratna sredstva iz SSEU porabljena v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, vključno z gospodarnostjo, da bi glede vidikov gospodarnosti ugotovila in razširjala najboljše prakse in pridobljeno znanje.

To poročilo je sprejel senat II, ki ga vodi g. Harald NOACK, član Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 12. decembra 2012.

Za Računsko sodišče

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Predsednik

[1] COM(2011) 136 final z dne 23. marca 2011– Poročilo Komisije – Solidarnostni sklad Evropske unije – Letno poročilo 2009, str. 5.

[2] COM(2011) 136 final, str. 5.

[3] COM(2011) 136 final, str. 6.

[4] Uredba Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (UL L 311, 14.11.2002, str. 3).

[5] COM(2009) 448 final z dne 28. avgusta 2009 – Predhodni predlog spremembe proračuna št. 9 k splošnemu proračunu za leto 2009.

[6] Sporazum o izvajanju št. C(2009)9138.

[7] COM(2011) 136 final, str. 6.

[8] Končno poročilo o izvajanju, Relazione di esecuzione delle spese sostenute a valere sul contributo del Fondo di Solidarietà dell’Unione Europea (FSUE) (poročilo o izvrševanju odhodkov iz prispevka Solidarnostnega sklada Evropske unije (SSEU)), nacionalna civilna zaščita, str. 11.

[9] Ibid.

[10] Ibid.

[11] Člen 3(2) Uredbe (ES) št. 2012/2002.

[12] Poročilo Komisije – Letno poročilo o Solidarnostnem skladu Evropske unije za obdobje 2002–2003 in poročilo o pridobljenih izkušnjah po enoletni uporabi novega instrumenta.

[13] Norme Tecniche per le Costruzioni 2008 (tehnični standardi za gradnjo), dokument, ki ga je podpisala italijanska služba civilne zaščite, kot najdaljši rok za začasna gradbena dela navaja 10 let, kot najkrajši rok za trajna gradbena dela pa 50 let.

[14] Sklep občine z dne 29. 12. 2011, zapisnik št. 172.

[15] Komisija v obrazložitvenem memorandumu k predlogu Komisije za Uredbo Sveta o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (COM(2002) 514 final) navaja, da je treba dolgoročnejšo obnovo infrastrukture in podjetij prepustiti drugim instrumentom.

[16] Pri oceni so sodelovali tehniki Evropskega mehanizma civilne zaščite, ki so bili zadovoljni s kakovostjo ocene stavb. Glej Mehanizem Skupnosti na področju civilne zaščite – Tehnično poročilo – Ocenjevalna misija mehanizma Skupnosti na področju civilne zaščite, potres v Italiji leta 2009, april 2009.

[17] Izbirali so lahko med CASE in nepovratnimi sredstvi v pavšalnih zneskih za tiste, ki so si nastanitev poiskali sami.

[18] Število blokov se je najprej povečalo s 150 na 166, po popisu pa na 185.

[19] Il Commissario delegato per la Ricostruzione – Presidente della Regione Abruzzo - Report sulla situazione della popolazione post sisma al 10 aprile 2012 (pooblaščeni komisar za izredne razmere v Abrucih – predsednik dežele Abruci – poročilo o popotresnem položaju prebivalcev 10. aprila 2012).

[20] Služba civilne zaščite je pred kratkim pripravila tehnične specifikacije za različne rešitve, ki naj bi bile pridobljene z okvirnimi pogodbami. 13. marca 2012 je bil v ta namen podpisan ad hoc sporazum z javno delniško družbo CONSIP, ki opravlja nalogo centralnega nabavnega organa za italijansko javno upravo.

[21] Poleg tega je bilo 9 milijonov EUR stroškov za priključitev stanovanj na električno in plinovodno omrežje ter 11 milijonov EUR tehničnih stroškov, ki niso bili relevantni za izračun stroška gradnje.

[22] Prezzi Tipologie Edilizie, Collegio degli Ingegneri e Architetti di Milano (cene različnih kategorij stavb, zbornica milanskih inženirjev in arhitektov), 2010 – Edizione Dei.

[23] Referenčni priročnik se nanaša na skupno pohodno površino. Zato je Sodišče uporabilo povprečje 1834 kvadratnih metrov, ki so jih ponudili uspešni ponudniki, kar je zajemalo 30 % od približno 180 kvadratnih metrov balkonov in stopnišč, ter dodalo preostalih 70 % te površine.

[24] Stroški, ki jih je izračunalo Sodišče, se razlikujejo od stroškov, ki jih je prijavila italijanska služba civilne zaščite (1314 EUR/kvadratni meter), zlasti zaradi različnega izračuna kvadratnih metrov površine. Izračun službe civilne zaščite je temeljil na površini 2333 kvadratnih metrov, kar se razlikuje od metode v referenčnem priročniku. Zato stroški, ki jih je prijavila služba civilne zaščite, niso primerljivi s stroški, kakor so prikazani v priročniku.

[25] Socialna stanovanja, "edificio in edilizia convenzionata"; stroški brez parkirnih mest so bili sporočeni kot 1066 EUR/kvadratni meter.

[26] "Edificio di civile abitazione industrializzato" (montažna stanovanjska stavba), Prezzi Tipologie Edilizie, Collegio degli Ingegneri e Architetti di Milano, 2010 – Edizione Dei.

[27] Sporočeni stroški za hiše MAP so bili 733 EUR/kvadratni meter, kar je podobno standardnim stroškom, navedenim v referenčnem priročniku.

[28] Stanovanjska stavba višjega standarda podobne velikosti (1754 kvadratnih metrov), ki namesto parkirišč zajema več dražjih garaž, stane 1294 EUR/kvadratni meter bivalne površine (vključno s parkiriščem in garažami). V primerjavi s tem so bili stroški stanovanj CASE še vedno 27 % višji.

[29] Povprečna cena na kos za jeklene stebre je bila 6061,45 EUR, končna cena na kos za betonske stebre pa 2743,23 EUR.

[30] Ta razlika se ujema s povprečno razliko v ceni betona razreda XC4 (Rck 30 N/mm2), ki je bil uporabljen za potresno izolirano ploščo, ali razreda XF1 (Rck 40 N/mm2), ki je bil uporabljen za kletno ploščo, in cenejšimi vrstami betona (razred XC1 ali Xf2).

[31] Ti stroški zajemajo 12 milijonov EUR za potresne izolatorje, približno 3,5 milijona EUR za dodatna dvigala (19000 EUR za vsakega) in 7,5 milijona EUR za dodatna stopnišča in jaške dvigal (40000 EUR za vsakega).

[32] Člen 70(12) zakonske uredbe z dne 12. aprila 2006, št. 163 (italijanski zakon o javnem naročanju) določa, da kadar nujne razmere onemogočajo skladnost z najkrajšimi roki, ki jih določa zakon, roke določi javna uprava, ki ob tem po možnosti ustrezno upošteva zapletenost gradbenih del in čas, potreben za pripravo ponudb.

[33] Uredba-zakon z dne 28. aprila 2009, št. 39.

[34] Potrdilo o nevpletenosti v organizirani kriminal, ki ga izda trgovinska zbornica Italije.

[35] Izjava ene od družb ponudnic, zabeležena v zapisniku komisije za ocenjevanje ponudb.

[36] Ta dobra praksa je določena tudi v členu 138(3) Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 357, 31.12.2002, str. 1).

[37] Smernice, ki jih je izdal italijanski nadzorni organ za javno naročanje AVCP (Autorità per la vigilanza sui contratti pubblici di lavori, servizi e forniture – organ za nadzor javnih naročil gradenj, storitev in blaga), določajo, da bi moralo obvestilo o povabilu za zbiranje ponudb podrobno opisovati vsa merila in točkovanje na način, ki daje komisiji za ocenjevanje ponudb zelo zmanjšane diskrecijske možnosti. Linee guida per l’applicazione del criterio dell’offerta economicamente più vantaggiosa negli appalti di servizi e forniture (smernice za uporabo merila ekonomsko najugodnejše ponudbe pri naročilih storitev in blaga).

[38] Ena od štirih revidiranih ponudb je vsebovala tako napravo, katere namen naj bi bil doseči idealno mikroklimo v stanovanjih, ki pripomore k termalnemu udobju, uravnavanju vlage in naravni ionizaciji zraka.

[39] Brez točk, dodeljenih za arhitekturna merila, bi se končna uvrstitev ponudb spremenila in cena za gradnjo 185 stavb bi bila 11 milijonov EUR nižja.

[40] Čeprav so vse izbrane stavbe dobile zelo veliko število točk za energetsko učinkovitost (zato bi morale biti potrebe po ogrevanju podobne), je najdražji ogrevalni sistem stal skoraj 140000 EUR, najcenejši pa 67000 EUR. Stroški za preostali stavbi so znašali 79000 EUR in 128000 EUR.

[41] Eden od izvajalcev v vzorcu je v vsako od svojih 22 stavb vgradil dva jaška dvigala, kar je stalo skoraj 55000 EUR na jašek, tj. 110000 EUR na stavbo, druga dva izvajalca pa sta izdelala jaške dvigala, pri katerih je bil strošek na enoto 23000 EUR.

[1111] Pri tej pogodbi o oddaji javnega naročila je število stavb enako 20,53 stavbe standardne velikosti, ker je bilo več teh stavb manjših. Vendar je cena na enoto za dodatne stroške izračunana za vsako od 22 stavb, ker ta razlika ni bila upoštevana pri stroških ogrevalnih sistemov in jaškov dvigal, izračun cene na enoto za stavbe pa je temeljil na standardiziranem številčnem podatku.

--------------------------------------------------

PRILOGA I

INTERVENCIJE SOLIDARNOSTNEGA SKLADA EU OD LETA 2002 (NOVEMBER 2002 – SEPTEMBER 2012)

Vir: Evropska komisija.

Država upravičenka | Nastanek | Vrsta nesreče | Kategorija | Škoda (v milijonih EUR) | Odobrena pomoč (v milijonih EUR) | Skupna odobrena pomoč (v milijonih EUR) |

+++++ TIFF +++++

AVSTRIJA | avgust 2002 | poplave | večja | 2900 | 134,0 | 148,8 |

avgust 2005 | poplave (Tirolska, Predarlska) | regionalna | 592 | 14,8 |

+++++ TIFF +++++

BOLGARIJA | maj 2005 | poplave | večja | 222 | 9,7 | 20,3 |

avgust 2005 | poplave | večja | 237 | 10,6 |

+++++ TIFF +++++

HRVAŠKA | maj 2010 | poplave | sosednja država | 153 | 3,8 | 5,0 |

september 2010 | poplave | sosednja država | 47 | 1,2 |

+++++ TIFF +++++

CIPER | april 2008 | suša | večja | 165 | 7,6 | 7,6 |

+++++ TIFF +++++

ČEŠKA | avgust 2002 | poplave | večja | 2300 | 129,0 | 145,0 |

maj 2010 | poplave | sosednja država | 205 | 5,1 |

avgust 2010 | poplave | regionalna | 437 | 10,9 |

+++++ TIFF +++++

ESTONIJA | januar 2005 | neurje | večja | 48 | 1,3 | 1,3 |

+++++ TIFF +++++

FRANCIJA | september 2002 | poplave (Gard) | regionalna | 835 | 21 | 203,7 |

december 2003 | poplave (dolina Rone) | regionalna | 785 | 19,6 |

februar 2007 | ciklon Gamède (Reunion) | regionalna | 211 | 5,3 |

avgust 2007 | orkan Dean (Martinik) | regionalna | 509 | 12,8 |

januar 2009 | neurje Klaus | večja | 3806 | 109,4 |

februar 2010 | neurje Xynthia | regionalna | 1425 | 35,6 |

+++++ TIFF +++++

NEMČIJA | avgust 2002 | poplave | večja | 9100 | 444,0 | 610,9 |

januar 2007 | neurje Kyrill | večja | 4750 | 166,9 |

+++++ TIFF +++++

GRČIJA | marec 2006 | poplave (Evros) | regionalna | 372 | 9,3 | 99,1 |

avgust 2007 | gozdni požari | večja | 2118 | 89,8 |

+++++ TIFF +++++

MADŽARSKA | april 2006 | poplave | večja | 519 | 15,1 | 37,6 |

maj 2010 | poplave | večja | 719 | 22,5 |

+++++ TIFF +++++

IRSKA | november 2009 | poplave | regionalna | 521 | 13,0 | 13,0 |

+++++ TIFF +++++

ITALIJA | maj 2010 | poplave | večja | 1558 | 30,8 | 1246,6 |

november 2009 | poplave | regionalna | 894 | 16,8 |

april 2009 | potres (Abruci) | večja | 10212 | 493,8 |

oktober 2010 | poplave v Venetu | regionalna | 676 | 16,9 |

oktober 2011 | poplave v Liguriji in Toskani | regionalna | 722,5 | 18,1 |

maj 2012 | potresi v Emiliji - Romanji | večja | 13274 | 670,2 |

+++++ TIFF +++++

LATVIJA | januar 2005 | neurje | večja | 193 | 9,5 | 9,5 |

+++++ TIFF +++++

LITVA | januar 2005 | neurje | sosednja država | 15 | 0,4 | 0,4 |

+++++ TIFF +++++

MALTA | september 2003 | neurje in poplave | večja | 30 | 0,96 | 0,96 |

+++++ TIFF +++++

POLJSKA | maj 2010 | poplave | večja | 2994 | 105,6 | 105,6 |

+++++ TIFF +++++

PORTUGALSKA | julij 2003 | gozdni požari | večja | 1228 | 48,5 | 79,8 |

februar 2010 | poplave in plazovi na Madeiri | večja | 1080 | 31,3 |

+++++ TIFF +++++

ROMUNIJA | april 2005 | spomladanske poplave | večja | 489 | 18,8 | 108,0 |

julij 2005 | poletne poplave | večja | 1050 | 52,4 |

julij 2008 | poplave | regionalna | 471 | 11,8 |

junij 2010 | poplave | večja | 876 | 25,0 |

+++++ TIFF +++++

SLOVAŠKA | november 2004 | neurje (Tatre) | večja | 203 | 5,7 | 26,1 |

maj 2010 | poplave | večja | 650 | 20,4 |

+++++ TIFF +++++

SLOVENIJA | september 2007 | poplave | večja | 233 | 8,3 | 15,8 |

september 2010 | poplave | večja | 251 | 7,5 |

+++++ TIFF +++++

ŠPANIJA | november 2003 | razlitje nafte (Prestige) | regionalna | 436 | 8,6 | 31,0 |

avgust 2003 | gozdni požari (meja s Portugalsko) | sosednja država | 53 | 1,3 |

maj 2011 | potres v Lorci | regionalna | 843 | 21,1 |

+++++ TIFF +++++

ŠVEDSKA | januar 2005 | neurje Gudrun | večja | 2297 | 81,7 | 81,7 |

+++++ TIFF +++++

ZDRUŽENO KRALJESTVO | junij 2007 | poplave | večja | 4612 | 162,3 | 162,3 |

Skupni seštevek pomoči, odobrene od leta 2002 | 3160,0 milijona EUR |

--------------------------------------------------

PRILOGA II

REVIZIJSKA POKRITOST

Opomba: Vsota posameznih zneskov se zaradi zaokroževanja lahko razlikuje od seštevka v vrstici "skupaj".

Gradbena dela/dobava | Znesek, za katerega so bile sklenjene pogodbe, brez DDV (v milijonih EUR) | Pregledani znesek brez DDV (v milijonih EUR) | Pokritost (%) |

Betoniranje, varjena jeklena mreža, postavitev betonskih stebrov | 55,2 | 0,0 | 0,0 |

Dobava betona | 27,3 | 27,3 | 100,0 |

Dobava jeklene mreže | 15,9 | 0,0 | 0,0 |

Dobava jeklenih stebrov | 37,6 | 37,6 | 100,0 |

Dobava potresnih izolatorjev | 12,0 | 11,3 | 94,0 |

Izkopi | 14,5 | 0,0 | 0,0 |

Stavbe | 425,3 | 145,0 | 34,1 |

Pohištvo | 55,7 | 28,5 | 51,2 |

Komunalna dela (skupaj) | 41,2 | 0,0 | 0,0 |

Rušenje | 0,1 | 0,0 | 0,0 |

Elektromehanična dela | 0,2 | 0,0 | 0,0 |

Dvigala | 9,8 | 0,0 | 0,0 |

Zelene površine | 15,2 | 0,0 | 0,0 |

SKUPAJ | 710,2 | 249,7 | 35,2 |

--------------------------------------------------

PRILOGA III

POTRESNA OGROŽENOST V ITALIJI

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------