1.Močna in povezana Unija

„… se je vsa naša celina povezala v solidarnosti (…) Evropejci in Evropejke niso pogledali stran in niso oklevali.“ – predsednica Evropske komisije Ursula von der Leyen, govor o stanju v uniji, 14. september 2022

Evropa in svet se v zadnjem letu soočata z več krizami. Z barbarsko rusko invazijo na Ukrajino se je v Evropo vrnila grozljiva resničnost vojne. Tragičnim človeškim žrtvam in opustošenju ni konca, posledice konflikta pa se širijo po vsej Evropi in drugod po svetu. Povezana energetska kriza je še zaostrila že tako naraščajoče življenjske stroške in omajala hitro okrevanje Evrope po pandemiji. Hkrati svetovni red, ki temelji na pravilih, doživlja nove izzive, kar poudarja potrebo po enotnosti in sodelovanju z našimi partnericami ter naložbah in diplomatskih stikih z državami po svetu.

Letošnji delovni program Komisije izhaja iz teh edinstvenih okoliščin, oblikujejo pa ga tri dopolnjujoče se stvarnosti. Prva je, da se lahko s tako obsežnimi izzivi resnično spopademo le skupaj, kot ena Unija. Evropa vedno znova dokaže, da je kos svoji nalogi, naj gre za cepiva, okrevanje gospodarstva, sankcije ali podporo Ukrajini. V vseh teh primerih je Evropa pokazala, koliko lahko doseže, kako ambiciozno se lahko odzove in kako hitro lahko ukrepa, kadar obstajata skupni namen in enoten pristop. To mora biti še naprej gonilna sila našega dela v prihodnjem letu.

Druga stvarnost je, da te krize le poudarjajo, da mora Evropa še naprej pospeševati radikalno preobrazbo, ki je bila zastavljena na začetku tega mandata; da se mora spopasti s podnebno in naravovarstveno krizo, okrepiti odpornost naših gospodarstev in demokracij, povečati konkurenčnost naše industrije in pravičnost družbe ter okrepiti naš geopolitični položaj. Utemeljitev tega programa, kot je bila prvič opredeljena v političnih usmeritvah, je bila izgradnja boljše prihodnosti za naslednjo generacijo ter boljša pripravljenost za soočanje s prihodnjimi izzivi. To še vedno velja.

Tretja realnost je, da tega edinstvenega niza kriz, ki se tako močno občuti v vsakdanjem življenju Evropejk in Evropejcev, ni mogoče rešiti z običajnim pristopom. Potrebni bodo nadaljnji hitri ukrepi, da bi lahko predvideli prihodnje izzive in se odzvali na najnujnejše potrebe. V tem duhu bo naše delo osredotočeno na podporo Evropejkam in Evropejcem v teh težkih časih. To bo prva prednostna naloga Komisije v prihodnjem letu, in sicer z znižanjem cen energije, zagotavljanjem ključne oskrbe, ki je potrebna za našo industrijsko konkurenčnost in prehransko varnost, krepitvijo našega socialnega tržnega gospodarstva ter še naprej odločnim odzivom na pandemijo COVID-19, ki je še vedno prisotna po vsej Uniji.

Na teh treh realnostih temelji delo, ki je navedeno v prilogah k temu delovnemu programu, za vseh šest glavnih ambicij. Opiramo se na dosedanje delo in napredek pri reševanju najbolj perečih izzivov, hkrati pa dolgoročno vztrajamo na začrtani poti. Z izvajanjem načrta RepowerEU za odpravo odvisnosti Evrope od uvoza energije iz Rusije se je stalno upadanje dobave iz Rusije nadomestilo s povečanjem alternativnih virov zahvaljujoč uspešnim dogovorom z našimi mednarodnimi partnericami. Še vedno nas čaka težavna zima, vendar je zahvaljujoč uredbi o skladiščenju plina napolnjenih skoraj 91 % skladiščnih zmogljivosti v EU, države članice pa pripravljajo načrte varčevanja s plinom v skladu z evropskim načrtom za zmanjšanje povpraševanja po plinu. Komisija je določila tudi nujne ukrepe za intervencije na energetskem trgu, da bi se spoprijeli z nedavnim dramatičnim dvigom cen in znižali račune za energijo za prebivalce in podjetja. Še naprej bomo pospeševali energetski prehod kot sredstvo za reševanje podnebne krize, pa tudi za zmanjšanje naše odvisnosti in povečanje naše konkurenčnosti. Pri tem bo ključna tudi krepitev odpornosti in zmogljivosti odzivanja kritične infrastrukture, kar bo v središču petstopenjskega načrta, ki ga je napovedala predsednica Ursula von der Leyen.

Da bi podprli ljudi in podjetja po vsej Evropi, moramo nadaljevati delo na področju naložb in reform v okviru instrumenta NextGenerationEU. Prav tako moramo še naprej izkoriščati moč proračuna EU. Za reševanje energetske krize moramo zaščititi temelje našega gospodarstva, zlasti naš enotni trg in visoko stopnjo zaposlenosti. Poleg ohranjanja enakih konkurenčnih pogojev na enotnem trgu z jasnimi smernicami o državni pomoči, ki temeljijo na krovnih načelih sorazmernosti in nujnosti, je za obravnavanje resnega tveganja razdrobljenosti Unije bistvenega pomena enotna in skupna evropska rešitev. Z načrtom REPowerEU je Komisija sprejela pomembne prve ukrepe solidarnosti, vendar to ni dovolj. REPowerEU moramo okrepiti z dodatnim financiranjem na podlagi ocene potreb in ob upoštevanju sposobnosti črpanja naložb. Proučili bomo dopolnilne vire za njegovo financiranje in pripravljeni bomo predlagati nadaljnje ukrepe, pri čemer se bomo oprli tudi na izkušnje, pridobljene z mehanizmi finančne solidarnosti EU v okviru instrumenta NextGenerationEU in drugih uspešnih instrumentov.

Medtem ko se soočamo s posledicami ruske invazije za EU, bo naša podpora Ukrajini še naprej tako neomajna, odločna in enotna, kot je vse od 24. februarja. Prihodnje leto bo pomembno za Ukrajino in njeno prihodnost. Prav tako pa bo pomembno tudi za prihodnost Evropske unije in vsega, kar predstavlja: svobode, demokracije, temeljnih pravic, pravne države in vseh vrednot, na katerih temelji.

Evropska unija in njene države članice so z resnično medsebojno solidarnostjo v odgovor na invazijo že sprejele več kot 180 ukrepov, ki pomenijo hud udarec za Rusijo, hkrati pa nudijo močno podporo Ukrajini in njenemu prebivalstvu. EU in njene države članice so od začetka vojne do septembra mobilizirale več kot 19 milijard EUR za okrepitev gospodarske, socialne in finančne odpornosti Ukrajine ter dodatne 3,1 milijarde EUR vojaške podpore v okviru evropskega mirovnega instrumenta. Državljani in države članice so pokazali izjemno dobroto in solidarnost pri sprejemu milijonov Ukrajincev, ki bežijo pred nasiljem, EU pa jim je z aktivacijo direktive o začasni zaščiti pomagala zagotoviti dostop do služb, stanovanj, izobraževanja in zdravstvenega varstva.

Zahvaljujoč mehanizmu EU na področju civilne zaščite je bilo Ukrajini zagotovljenih več kot 70 000 ton pomoči, vključno s hrano, vodo, zatočišči in zdravstvenim varstvom. Prek organa za odzivanje na izredne zdravstvene razmere (HERA) in zalog za izredne razmere v okviru rescEU smo mobilizirali medicinsko in specializirano opremo za tveganja za javno zdravje, kot so kemične, biološke, radiološke in jedrske grožnje. S kohezijskim ukrepom za begunce v Evropi (CARE) in predlogom o FAST-CARE smo državam članicam in regijam olajšali uporabo kohezijskih sredstev za pomoč ljudem, ki bežijo pred vojno.

Ukrajini bomo še naprej zagotavljali močno politično, finančno in humanitarno pomoč, pripravljeni pa smo tudi podpreti prihodnjo obnovo države. Prvi korak je zagotovitev 100 milijonov EUR za sanacijo poškodovanih ukrajinskih šol. Prihodnost Ukrajine in njenega prebivalstva je v Uniji, zato si bomo prizadevali tudi za olajšanje njenega dostopa do enotnega trga. Hkrati se bomo še naprej usklajevali, tudi s svojimi zaveznicami, da bi zagotovili učinkovito izvrševanje sankcij in tako ohranili močan gospodarski pritisk na Rusijo ter zmanjšali njeno sposobnost za vojskovanje proti Ukrajini.

Sedanja prehranska kriza, ki jo povzročajo močno naraščajoče cene in huda suša ter še zaostruje ruska invazija na Ukrajino, ogroža prehransko varnost po vsem svetu in predstavlja še en velik izziv. Za reševanje tega vprašanja ter olajšanje dostopa Ukrajine do enotnega trga in globalnih dobavnih verig po alternativnih poteh Komisija še naprej tesno sodeluje s svojimi mednarodnimi partnericami, državami članicami, ukrajinskimi organi in gospodarskimi subjekti, da bi zagotovila dostop do gnojil, proizvodnje hrane in odprte trgovine ter preprečila izkrivljanje preskrbe s hrano. Naši „solidarnostni pasovi“ omogočajo Ukrajini izvoz žit in drugih proizvodov ter uvoz blaga, ki ga potrebuje, od humanitarne pomoči do gnojil. Mobilizirali smo tudi 600 milijonov EUR iz Evropskega razvojnega sklada za povečanje podpore za prehransko varnost afriškim, karibskim in pacifiškim državam.

Potrebnega je še veliko dela doma in v tujini, začenši z izvajanjem že dogovorjenih ukrepov in sprejetjem ukrepov, o katerih je še treba doseči dogovor. Predložili smo pobude za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, naložbe v zelene tehnologije in varstvo naravnega okolja. Predlagali smo pravila za opolnomočenje ljudi in podjetij z novo generacijo digitalnih tehnologij. Predlagali smo ukrepe za okrepitev naše konkurenčnosti in odpornosti enotnega trga ob hkratnem spodbujanju socialne pravičnosti na trgu dela. Komisija je sprejela ukrepe za nadaljnjo okrepitev zmogljivosti EU za obrambo demokracije in pravne države. Prizadevamo si zagotoviti svobodo in pluralnost medijev ter okrepiti pluralistično, enakopravno in vključujočo družbo.

Bistveno je, da namenimo večji poudarek tudi podpori medinstitucionalnim pogajanjem, da bi naše politične zaveze postale uzakonjene. Zahvaljujoč enotnosti institucij – naj gre za potrdilo o COVID-19, digitalna pravila ali minimalno plačo – je bilo storjenega že veliko. Ta pristop moramo pospešiti, zlasti kar zadeva dosjeje, ki so ključni za dvojni prehod, kot so sveženj „Pripravljeni na 55“, predlog o boju proti krčenju gozdov po svetu, predlog o baterijah in akt o umetni inteligenci. Delo Komisije bo še naprej temeljilo na izvajanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov na vseh področjih politike. Cilji trajnostnega razvoja so bili vključeni v evropski semester in v naša orodja za boljše pravno urejanje. Komisija bo leta 2023 v okviru političnega foruma ZN na visoki ravni predstavila prvi prostovoljni pregled izvajanja ciljev trajnostnega razvoja, ki ga bo opravila EU.

V zadnjih letih so Evropejci iz prve roke videli, kaj je mogoče doseči s proračunom EU. Vendar so viri in prožnost omejeni. Vmesni pregled večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, ki ga bomo izvedli leta 2023, bo priložnost za ponovno oceno, ali sedanji proračun EU še naprej zagotavlja sredstva za skupne odzive na skupne izzive.

V ta namen bo Komisija predstavila tudi predlog za drugo košarico novih lastnih sredstev, ki bo med drugim temeljil na predlogu o enotnem sklopu davčnih pravil za poslovanje v Evropi (BEFIT). Ti ukrepi bodo skupaj s prvim sklopom predlogov zagotovili bolj raznolike in odpornejše vrste prihodkov ter preprečili neupravičeno zmanjšanje sredstev za programe Unije ali pretirano povečanje prispevkov držav članic, da bi se odplačala nepovratna sredstva v okviru načrta za okrevanje NextGenerationEU.

2.Državljanke in državljani v središču evropske demokracije

Letošnji delovni program je tudi prvi od zaključka Konference o prihodnosti Evrope. Glede na bogastvo predlogov in pomen uresničevanja ciljev, ki se zdijo pomembni državljanom, številne ključne pobude, opisane v tem delovnem programu, sledijo ambicioznim predlogom, predstavljenim na konferenci.