OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Kontaktna skupina na visoki ravni, ki jo sestavljajo visoki uradniki Komisije, predsedstva Sveta ter ameriških ministrstev za pravosodje, domovinsko varnost in državne zadeve, je bila ustanovljena novembra 2006, da bi preučila načine za učinkovitejše in tesnejše sodelovanje EU in ZDA pri izmenjavi podatkov v zvezi s kazenskim pregonom ob hkratnem zagotavljanju varstva osebnih podatkov in zasebnosti. V končnem poročilu kontaktne skupine na visoki ravni iz oktobra 2009 je bilo ugotovljeno, da je sklenitev mednarodnega sporazuma, ki bi EU in ZDA zavezoval k uporabi dogovorjenih skupnih načel varstva podatkov v zvezi z čezatlantskimi prenosi podatkov na področju kazenskega pregona, najboljša možnost, saj bi omogočil vzpostavitev temeljev učinkovitega varstva zasebnosti in osebnih podatkov, ki bi urejali vsako izmenjavo podatkov v zvezi z kazenskim pregonom, ter zagotavljal najvišjo raven pravne varnosti.

Svet je 3. decembra 2010 sprejel sklep o pooblastitvi Komisije za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike o varstvu osebnih podatkov pri prenosu in obdelavi, namenjeni preprečevanju, preiskovanju, odkrivanju in pregonu kaznivih dejanj, vključno s terorizmom, v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (v nadaljnjem besedilu: krovni sporazum).

Komisija je 28. marca 2011 začela pogajanja. Pogodbenici sta 8. septembra 2015 parafirali besedilo.

Krovni sporazum (prvič) določa celovit okvir načel za varstvo podatkov ter zaščitnih ukrepov, kadar se osebni podatki prenesejo za namene kazenskega pregona med ZDA na eni strani ter Evropsko unijo ali njenimi državami članicami na drugi strani. Cilj je dvojni, in sicer zagotoviti visoko raven varstva podatkov in s tem okrepiti sodelovanje med pogodbenicama. Krovni sporazum sicer ni pravna podlaga za noben prenos osebnih podatkov v ZDA, vendar po potrebi dopolnjuje zaščitne ukrepe za varstvo podatkov v okviru obstoječih in prihodnjih sporazumov ali nacionalnih predpisov, ki take prenose dopuščajo.

To pomeni precejšnje izboljšanje v primerjavi s sedanjim stanjem, ko čezatlantski prenosi osebnih podatkov potekajo na podlagi pravnih instrumentov (mednarodnih sporazumov ali nacionalne zakonodaje), ki na splošno ne vsebujejo nobenih ali le malo določb o varstvu podatkov.

• Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Krovni sporazum bo okrepil varstvo vseh osebnih podatkov posameznikov iz EU, na katere se nanašajo osebni podatki, ki se izmenjujejo z ZDA za namene kazenskega pregona. Z vzpostavitvijo celovitega okvira jamstev za varstvo podatkov bo sporazum dopolnjeval obstoječe sporazume (dvostranske sporazume med državami članicami in ZDA ter sporazume med EU in ZDA), na podlagi katerih se osebni podatki pošiljajo v ZDA za namene kazenskega pregona, če ti ne zagotavljajo zadostne ravni zaščitnih ukrepov.



Poleg tega bo sporazum zagotovil ,,varnostno mrežo“ za prihodnje sporazume med EU ali državami članicami in ZDA, pod katero se raven varstva ne sme spustiti.

To je pomembno zagotovilo za prihodnost in pomeni znaten odmik od sedanjega stanja, ko je treba zaščitne ukrepe, elemente varstva in pravice izpogajati za vsak nov sporazum posebej.

Na splošno bo krovni sporazum prinesel znatno dodano vrednost v smislu višje ravni varstva za posameznike iz EU, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu z določbami primarne in sekundarne zakonodaje EU. Prvič bo uvedel instrument varstva podatkov, ki na celovit in skladen način pokriva vse prenose podatkov na določenem območju (npr. čezatlantske izmenjave podatkov na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah). Poleg tega bo krovni sporazum v okviru čezatlantskega konteksta utemeljil splošne zahteve glede mednarodnih prenosov podatkov, določene v prihodnji Direktivi o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov (v nadaljnjem besedilu: policijska direktiva), ki je bila sprejeta 14. aprila 2016. Glede na navedeno krovni sporazum določa tudi pomemben vzorec za morebitne podobne sporazume z drugimi mednarodnimi partnerji.