EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 5.6.2013 COM(2013) 334 final SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN RAČUNSKEMU SODIŠČU Zbirno poročilo o dosežkih Komisije pri upravljanju v letu 2012



SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN RAČUNSKEMU SODIŠČU Zbirno poročilo o dosežkih Komisije pri upravljanju v letu 2012 1Uvod Evropska komisija je v skladu s členom 317 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) odgovorna za izvrševanje proračuna EU v mejah odobrenih proračunskih sredstev, pri čemer upošteva načela dobrega finančnega poslovodenja. Navedeni člen določa, da morajo države članice sodelovati s Komisijo, da bi zagotovile porabo odobrenih proračunskih sredstev v skladu s temi načeli. Komisija s sprejetjem tega zbirnega poročila na podlagi zagotovil in pridržkov, ki so jih generalni direktorji in vodje služb izrazili v svojih letnih poročilih o dejavnostih, prevzema splošno politično odgovornost za upravljanje proračuna EU. V tem zbirnem poročilu je Komisija obenem opredelila ključna vprašanja upravljanja, ki jih je treba prednostno obravnavati, in ukrepe, ki jih je treba sprejeti za odpravo ugotovljenih pomanjkljivosti. Kolegij komisarjev poverja operativno izvrševanje političnih ciljev in ciljev upravljanja generalnim direktorjem in vodjem služb, ki kot „odredbodajalci na podlagi prenosa“ v ta namen prejmejo potrebna sredstva. Za tovrstno decentralizirano upravljanje je značilna jasna opredelitev odgovornosti posameznih akterjev. Odredbodajalci na podlagi prenosa imajo vsa pooblastila za določitev najustreznejšega in najučinkovitejšega kontrolnega sistema za zagotovitev dobrega in uspešnega upravljanja sredstev, za katera so odgovorni. Letna poročila o dejavnostih so glavno sredstvo, s katerim odredbodajalci na podlagi prenosa prikažejo upravljanje človeških in finančnih virov, za katere so odgovorni. Odredbodajalci na podlagi prenosa v letnih poročilih o dejavnostih poročajo o opravljanju svojih nalog in navedejo vsa vprašanja, s katerimi se srečujejo pri upravljanju sredstev in ki jih je treba sporočiti kolegiju. Ta letna poročila o dejavnostih vključujejo podpisano izjavo o zanesljivosti, v kateri sta med drugim zajeti zakonitost in pravilnost finančnih transakcij. Vsa letna poročila o dejavnostih izrecno potrjujejo, da so bili pristojni komisarji še pred dokončnim podpisom izjave o zanesljivosti obveščeni o glavnih vidikih letnega poročila o dejavnostih, vključno z vsemi pridržki, ki jih nameravajo izraziti odredbodajalci na podlagi prenosa. To zbirno poročilo je bilo sprejeto po razpravi kolegija 5. junija 2013. 2Krepitev merjenja uspešnosti 2.1Merjenje uspešnosti Letna poročila o dejavnostih so pomemben vir informacij, zlasti za Računsko sodišče in organ, pristojen za razrešnico. Od leta 2011 si Komisija s podporo Parlamenta, Sveta in Računskega sodišča prizadeva, da bi dokazala pomen kakovosti porabe in dodane vrednosti proračuna EU. Tako je na primer predstavila obsežno poročilo o dodani vrednosti pri porabi EU v podporo svojim predlogom za novo generacijo programov iz naslednjega večletnega finančnega okvira. V skladu s stalnimi navodili za letna poročila o dejavnostih za leto 2012 morajo odredbodajalci na podlagi prenosa podrobno poročati o tem, kako so uporabili dodeljene finančne in človeške vire za doseganje ciljev politike, ki jih je določil kolegij, in kako so te politike ustvarile dodano vrednost za družbo EU. Tako Komisija postopoma razvija kulturo uspešnosti, ki pa bo delno zaradi tega, ker je treba razviti nova statistična in druga orodja, v celoti prišla do izraza šele čez več let. Na ta način bo razprava o upravičenosti in pravilnosti plačil ostala centralizirana, vendar bo dopolnjena z razpravo o uspešnosti politik, pri čemer mora biti Komisija pripravljena, da se ustrezno odzove na ta nov razvoj dogodkov. Komisija svojim službam naroča, naj poglobijo okvir uspešnosti, na katerem bi morala temeljiti vsa prihodnja letna poročila o dejavnostih. Za takšen okvir so značilni kultura, usmerjena v uspešnost skozi celotno organizacijo, predhodno določanje ciljev, redno spremljanje, naknadno merjenje in poročanje o dosežkih. Komisija generalnemu sekretariatu in generalnemu direktoratu za proračun naroča, naj elemente poročanja o uspešnosti vključita v stalna navodila za letna poročila o dejavnostih za leto 2013 in načrte upravljanja za leto 2014. Pri poročanju o uspešnosti bi se bilo treba osredotočati na dejanske potrebe zainteresiranih strani, izjavo o zanesljivosti pa bi bilo treba podpreti z informacijami o „gospodarnosti“, „učinkovitosti“ in „uspešnosti“ finančnih in nefinančnih dejavnosti. Zahteve bi morale biti dovolj fleksibilne, da bi izražale različne vrste dejavnosti služb. Komisija je v svoje predloge za novo generacijo programov iz naslednjega večletnega finančnega okvira vključila številne elemente za izboljšanje okvira uspešnosti ter poenostavitev pravil in postopkov, da bi zmanjšala tveganje za napake, ki vplivajo na plačila. Ta okvir bi moral biti bolj usmerjen v uspešnost in učinkovitost pri doseganju splošnih ciljev na različnih področjih politik, ob tem pa bi moral upoštevati potrebo po zagotavljanju, da stopnja napak pri finančnih transakcijah ne presega razumne ravni. Komisija je zaskrbljena, da sozakonodajalci ne izvajajo številnih predlogov, ki jih je pripravila v sklopu novega večletnega finančnega okvira, da bi zagotovila preprostejši in stabilnejši okvir. Komisija poziva Parlament in Svet, naj v pogajanjih, ki še potekajo, bolj upoštevata te vidike. 2.2Finančno poročilo (člen 318 PDEU)

Novembra 2012 je Komisija že drugič poročala o svoji oceni financ EU glede na dosežene rezultate. Namen tega poročila, ki se zahteva v skladu s členom 318 PDEU, je zagotoviti pregled ciljev programov EU ter učinkov in doseženih rezultatov. Komisija si nenehno prizadeva za izboljšanje tega poročanja, na primer z njegovim usklajevanjem z obstoječim postopkom strateškega načrtovanja in oblikovanja programov. To usklajevanje pomeni, da so kazalniki uspešnosti in cilji opredeljeni v načrtih upravljanja ter da se o njih poroča v letnih poročilih o dejavnostih, pri čemer so podprti z ocenami Komisije iz finančnega poročila, sprejetega vzporedno s tem zbirnim poročilom. Komisija generalnemu sekretariatu naroča, naj še naprej razvija vsebino in obseg finančnega poročila, na primer z večjo uporabo informacij o uspešnosti ter zagotavljanjem doslednosti med finančnim poročilom in letnimi poročili o dejavnostih. Primeri informacij o uspešnosti vključujejo revizije uspešnosti, ki jih opravijo notranji in zunanji revizorji. 2.3Revizija finančne uredbe Finančna uredba vsebuje splošna finančna pravila in načela, ki veljajo za vsa področja politik. Finančna uredba je bila revidirana leta 2012, kar poudarja potrebo po uskladitvi kontrolnih sistemov z opredeljenimi tveganji in stroškovno učinkovitostjo kontrol. V njej je določen jasen splošen izvedbeni okvir, ki zajema vse načine upravljanja (vključno s skupnim okvirom za deljeno upravljanje, ki je glavni del proračuna EU) ter vzpostavlja posebna pravila za inovativne finančne instrumente in nagrade. V zvezi z donacijami, ki jih neposredno upravlja Komisija, revizija izrecno spodbuja uporabo poenostavljenih metod za izračun upravičenih stroškov (na primer pavšalnih zneskov, pavšalnega financiranja in standardnih stroškov na enoto), omogoča sprejetje stroškov, prijavljenih v skladu z „običajno računovodsko prakso“ upravičenca, in uvaja preprostejše postopke za majhne zneske donacij. Komisija je enak pristop predlagala v sektorski zakonodaji za deljeno upravljanje. Nova finančna uredba vključuje določbe, v skladu s katerimi morajo službe zagotoviti informacije o svojih sistemih notranje kontrole in sistemih držav članic, kadar se uporablja deljeno upravljanje, oceno stroškov in koristi kontrol, ki izhajajo iz takega sistema, ter oceno pričakovane stopnje tveganja za napake pri predložitvi novih ali spremenjenih predlogov odhodkov zakonodajnemu organu. Poleg tega finančna uredba določa, da morajo odredbodajalci na podlagi prenosa upoštevati tveganja in stroškovno učinkovitost pri vzpostavitvi kontrolnih sistemov ter zagotoviti splošno oceno stroškov in koristi kontrol v letnem poročilu o dejavnostih, če pa je stopnja napak nenehno visoka, morajo določiti pomanjkljivosti, analizirati stroške in koristi morebitnih korektivnih ukrepov ter sprejeti ali predlagati ustrezne ukrepe. Komisija svojim osrednjim službam naroča, naj razvijejo posebne smernice, tako da bodo te nove zahteve po informacijah pravočasno in stroškovno učinkovito izražene v letnih poročilih o dejavnostih za leto 2013. V zvezi s stroški kontrole zunaj meja Komisije bi morale priprave potekati ob upoštevanju potrebe po tem, da so te informacije izražene v letnih poročilih o dejavnostih za leto 2015. 3Izboljšanje kakovosti letnih poročil o dejavnostih 3.1Ocena, ki jo opravi Računsko sodišče Računsko sodišče je v svojem letnem poročilu za leto 2011 ocenilo kakovost številnih letnih poročil o dejavnostih za leto 2011. Za šest letnih poročil o dejavnostih je bilo mnenja, da bi moral biti obseg ali razpon pridržka širši. Hkrati je priznalo, da so nove smernice za izračun stopnje preostalih napak prispevale k izboljšanju, zlasti v zvezi z letnimi poročili o dejavnostih za generalne direktorate za kohezijsko politiko ter generalni direktorat za raziskave in inovacije. V letnih poročilih o dejavnostih za leto 2012 so pojasnjeni sprejeti ukrepi za obravnavo vprašanj, ki jih je izpostavilo Računsko sodišče. Komisija je zadovoljna, da so vse njene službe obravnavale opažanja Računskega sodišča glede „poslovodskih predstavitev“ za leto 2011 in prispevale k obravnavi pomislekov glede zanesljivosti letnih poročil o dejavnostih iz resolucije o razrešnici. 3.2Okrepljen postopek medsebojnega pregleda Ker si osrednje službe Komisije nenehno prizadevajo za nadaljnje izboljšave, že v zgodnji fazi pomagajo službam pri pripravi letnih poročil o dejavnostih. Z njimi razpravljajo o ključnih vprašanjih in jih po potrebi usmerjajo. Medsebojni pregledi so se izkazali za učinkovito platformo za izmenjavo mnenj o oblikovanju medsektorskih vprašanj in odpravljanju pomanjkljivosti. Po reviziji postopka priprave letnih poročil o dejavnostih v Komisiji, ki jo je izvedla služba za notranjo revizijo, je bil ta postopek dodatno izboljšan. Prvič, delovne ureditve za sestanke za medsebojne preglede so bile formalizirane v dokumentu o „vzajemnih pričakovanjih“. Drugič, generalni direktorati so pozvani k poročanju o tem, kako bodo izrazili sklepne ugotovitve iz medsebojnih pregledov v končnem letnem poročilu o dejavnostih, ali predložitvi pojasnil, če se ne strinjajo s temi priporočili (načelo „upoštevaj ali pojasni“). Tretjič, več pozornosti se je namenilo sklepnim ugotovitvam v letnih poročilih o dejavnostih, na katerih temelji zagotovilo, vključno z razlogi, zakaj je ali ni bil izražen pridržek. Ta postopek je na podlagi sistematičnega nadzora kakovosti letnih poročil o dejavnostih prispeval k večji jasnosti, doslednosti in skladnosti s stalnimi navodili. Komisija generalnemu sekretariatu in generalnemu direktoratu za proračun naroča, naj še naprej usmerjata generalne direktorate in službe z rednim pregledom stalnih navodil, izdajanjem smernic, pregledom kakovosti osnutkov letnih poročil o dejavnostih, sestanki za medsebojne preglede in zagotavljanjem ustreznega usposabljanja. Posodobitev stalnih navodil leta 2013 bi morala pomagati službam, tako da jim zagotavlja predloge za poročanje, in hkrati zagotoviti, da delujejo v skladu z novo finančno uredbo. 3.3Usklajevanje količinske opredelitve napak pri postopkih javnih naročil Novembra 2012 so osrednje službe posodobile svoje smernice o določitvi stopenj napak in merilih, ki se uporabljajo za izražanje pridržka glede izjave o zanesljivosti v primeru napak, povezanih s postopki javnih naročil v okviru neposrednega upravljanja. Cilj teh smernic, ki so upoštevale širši pristop Sodišča, je bil zagotoviti preglednost in primerljivost ter realno izračunati dejansko izpostavljenost finančnemu tveganju ob upoštevanju morebitnega učinka večjih postopkovnih napak na ugled. Generalni direktorat za regionalno in mestno politiko vodi postopek posodobitve načel količinske opredelitve, ki jih uporabljajo službe za kohezijsko politiko. Komisija bo na podlagi tega postopka do konca leta 2013 sprejela sklep, da bi uskladila pristop za vse službe z deljenim upravljanjem. Ta sklep se bo uporabljal tudi za dejavnosti nekaterih drugih služb, za katere javna naročila pomenijo znaten del njihovih proračunov. 3.4Usklajevanje meril pomembnosti Generalni direktorji in direktorji izvajalskih agencij na podlagi ocene pomembnosti ugotovljenih pomanjkljivosti in/ali opažanj v zvezi z glavnimi elementi svojih letnih poročil o dejavnostih v izjave o zanesljivosti vključijo pridržke. Kot je navedeno v zbirnem poročilu za leto 2011, so si generalni direktorati z deljenim upravljanjem prizadevali za nadaljnjo uskladitev pristopa k določanju pomembnosti na podlagi a) ocene nacionalnih upravljavskih in kontrolnih sistemov; b) stopenj napak, ki so jih nacionalni organi napovedali v letnih poročilih o kontroli; ter c) izračuna skupne stopnje preostalih napak.

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja je v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012 uporabil celovitejši pristop, pri čemer je razkril rezultate ocene, ki jo je Komisija opravila v zvezi s kontrolnimi sistemi za vse operativne programe, ob tem pa upošteval različne ravni zagotovila, pridobljenega od certifikacijskih organov, Računskega sodišča in iz lastnih revizijskih ugotovitev. Rezultati so vidni predvsem za glavne sisteme v okviru prvega stebra („neposredna podpora“). Ta pristop se bo po potrebi prilagodil ter razširil na preostanek prvega stebra in drugi steber. To bo prispevalo k natančnejšim zneskom tveganja. Komisija meni, da prizadevanje za uskladitev meril pomembnosti prispeva k izboljšanju skladnosti, berljivosti in preglednosti letnih poročil o dejavnostih. Generalnemu direktorju za kmetijstvo in razvoj podeželja naroča, naj nadaljuje s svojim prizadevanjem in razširi usklajevanje meril pomembnosti v skladu s smernicami za deljeno upravljanje. Poleg tega generalnemu direktorju za kmetijstvo in razvoj podeželja naroča, naj prouči stanje držav članic, v katerih je stopnja napak višja od 2 %, in sicer zlasti tako, da prouči razpoložljiva nacionalna revizijska mnenja in statistične podatke v zvezi s stopnjami napak. Komisija generalnemu direktoratu za proračun naroča, naj na podlagi izvajanja nove finančne uredbe in razprave o regulativnem okviru za programe porabe iz naslednjega večletnega finančnega okvira svetuje službam ter zagotovi, da merila pomembnosti ostanejo prilagojena ravni zapletenosti, stroškovni učinkovitosti potrebnih kontrol in tveganju v okolju, v katerem mora Komisija upravljati sredstva. V skladu s stalnimi navodili morajo generalni direktorati poročati o analizi napak, njihovih prvotnih vzrokih in ukrepih, sprejetih za njihovo odpravo in preprečevanje. Med sporočeno večletno stopnjo preostalih napak in informacijami o izterjavah/finančnih popravkih iz pojasnil k računovodskim izkazom mora biti jasna povezava, ki kaže na preostalo finančno tveganje in učinek na pomembnost po vseh ukrepih, uporabljenih za zaščito proračuna EU. Komisija generalnemu direktoratu za proračun naroča, naj predloži nasvete, kako predstaviti informacije o izterjavah in finančnih popravkih tako, da bi bilo mogoče oblikovati veljavne sklepne ugotovitve glede dejanske izpostavljenosti proračuna EU. Neizogibna posledica obdobja trajanja programov je zamuda med plačilom, odkritjem napake in njeno odpravo, zato je koristno sprejeti skupni pristop k poročanju. Finančni popravki se običajno nanašajo na pomanjkljivosti v sistemu in jih ni mogoče neposredno povezati s posameznimi napakami na ravni končnih upravičencev. Večletne stopnje preostalih napak in informacije o skupnih izterjavah/finančnih popravkih iz letnih poročil o dejavnostih za specifično leto poročanja so ključni kazalniki, ki omogočajo oceno o tem, kako Komisija ščiti proračun EU. 4Zagotovilo, pridobljeno na podlagi letnih poročil o dejavnostih, in pridržki, ki so jih izrazili generalni direktorji Komisija po pregledu letnih poročil o dejavnostih, zlasti izjav, ki so jih podpisali vsi odredbodajalci na podlagi prenosa, in pridržkov, ki so jih izrazili, ugotavlja, da so vsi dali razumno zagotovilo, da so bila sredstva porabljena v skladu z njihovim namenom, da so bila načela dobrega finančnega poslovodenja upoštevana ter da uporabljeni kontrolni postopki dajejo potrebna zagotovila v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo zadevnih transakcij. Petnajst generalnih direktorjev in dva direktorja izvajalskih agencij so v svojih letnih poročilih o dejavnostih za leto 2012 izrazili devetindvajset pridržkov. Pridržki so bili izraženi v sedemnajstih službah, ki skupaj opravijo 85 % finančnih poslov Komisije v smislu odhodkov in 12 % v smislu prihodkov. Med temi je bilo petindvajset od sedemindvajsetih pridržkov, ki so bili izraženi leta 2011 in v zvezi s katerimi so ob koncu leta 2012 še potekali ukrepi, štirje pridržki pa so bili novi. Dva predhodna pridržka je bilo mogoče umakniti. Skupni obseg dejavnosti, na katere so vplivali pridržki, se je povečal zaradi novega pridržka generalnega direktorja GD DEVCO, boljšega izračuna obsega s strani GD REGIO in finančne količinske opredelitve pridržka GD AGRI, povezanega z nevezanimi neposrednimi plačili v okviru prvega stebra SKP, ki je letos vplival na količinsko opredeljen finančni pridržek za tri države članice, medtem ko je bil prejšnje leto povezan z ugledom in zato ni bil količinsko opredeljen. Komisija poziva generalne direktorate, naj pregledajo svojo strategijo notranje kontrole, da bi zagotovili uspešnost in stroškovno učinkovitost kontrol, ki jih izvajajo, in naj prilagodijo intenzivnost kontrol tveganjem, s katerimi se soočajo, ob ustreznem upoštevanju njihovega učinka na doseganje ciljev politik. Komisija poziva generalni direktorat za proračun, naj zagotovi smernice in podpre ta postopek. Komisija za zagotovitev doslednosti in primerljivosti osrednjim službam naroča, naj pregledajo različne pristope, ki se uporabljajo za oceno zneskov, za katere se ocenjuje, da so zneski tveganja. Odredbodajalci na podlagi prenosa v svojem letnem poročilu o dejavnostih ocenjujejo, da zneski tveganja znašajo med 2,6 milijarde EUR in 3,5 milijarde EUR. To ustreza 1,9 % oziroma 2,6 % vseh izvedenih plačil iz proračuna Komisije in ERS leta 2012. V zvezi z dvema največjima področjema porabe (kmetijstvo, naravni viri in zdravje ter kohezija) navedeni zneski ne vključujejo prihodnjih finančnih popravkov in izterjav, s katerimi bodo morda odpravljene nepravilnosti pri plačilih iz leta 2012. Na podlagi izkušenj iz zadnjih štirih let (2009–2012) so finančni popravki in izterjave samo na teh dveh področjih politik v povprečju znašali 2,4 milijarde EUR (potrjeni/sprejeti finančni popravki in izterjatve) in 2,2 milijarde EUR (izvedeni finančni popravki in izterjave) na leto. Ob predpostavki, da bodo za leto 2012 veljale podobne ravni, finančni popravki in izterjave zadostno ščitijo proračun EU kot celoto. Finančni popravki in izterjave, ki so bili izvedeni na vseh področjih politik, so leta 2012 znašali 4,5 milijarde EUR (leta 2011 pa 1,8 milijarde EUR). Podrobna razčlenitev je navedena v pojasnilu 6 h konsolidiranim računovodskim izkazom. Znatno povečanje v primerjavi s prejšnjim letom je predvsem posledica zaključka programa ESRR za obdobje 2000–2006 in s tem povezanih finančnih popravkov. Ugotavlja se, da stopenj preostalih napak, ki so jih sporočile službe in se uporabljajo za oceno finančne izpostavljenosti, ni mogoče neposredno uskladiti s stopnjami napak, ki jih je Evropsko računsko sodišče navedlo v svojem letnem poročilu za vsako poglavje. Vzrokov za to je več, pri čemer je glavni ta, da je stopnja preostalih napak izračunana ob upoštevanju učinka različnih večletnih korektivnih mehanizmov. Stopnja napak, ki jo je sporočilo Računsko sodišče, temelji na transakcijah iz specifičnega leta. Zato jo je treba obravnavati ob upoštevanju zneska izvedenih finančnih popravkov in izterjav. Vsi generalni direktorji in vodje služb so opredelili glavne razloge za svoje pridržke ter določili ukrepe za njihovo obravnavo. Na splošno se največ pomislekov pojavlja v zvezi z zapletenimi pravili o upravičenosti upravičencev in nepravilno uporabo pravil o javnih naročilih s strani upravičencev (ki je pogost vzrok za napake pri sredstvih, ki se izvršujejo v okviru deljenega in posrednega upravljanja). Komisija je na podlagi teh izkušenj oblikovala operativne sklepne ugotovitve in pripravila predloge za korenito poenostavitev v naslednji generaciji programov. Vendar se zdi, da se sozakonodajalci na te vidike predlogov Komisije do zdaj še niso odzvali v zadostni meri. Po oceni rezultatov kontrol sta bila umaknjena dva pridržka, prenesena iz prejšnjih let. Za umik pridržka so bili odredbodajalci na podlagi prenosa zaprošeni, naj predstavijo ukrepe, vzpostavljene za odpravo ugotovljenih pomanjkljivosti, ter dokažejo, da so bili ti ukrepi učinkoviti in da so bile pomanjkljivosti učinkovito obravnavane. 4.1Prihodki Komisija je nadaljevala s svojim prizadevanjem za povečanje učinkovitosti in uspešnosti pobiranja carin in DDV v državah članicah, določanje kanalov in shem, ki omogočajo davčno utajo in izogibanje davkom, ter spodbujanje ustreznih protiukrepov. Celovita uporaba Posodobljenega carinskega zakonika, ki ga je nadomestil carinski zakonik Unije, je bila preložena na leto 2020, ker se države članice v sedanjih gospodarskih in finančnih razmerah niso mogle zavezati k pravočasnemu razvoju potrebnih sistemov IT. Komisija bo objavila posodobljene informacije o primanjkljaju DDV v vseh državah članicah. Pri tem bo uporabila enak pristop kot leta 2009, pri čemer bo primerjala zbrane prejemke iz DDV in teoretično neto obveznost iz DDV za celotno gospodarstvo.

Tradicionalna lastna sredstva predstavljajo 16 453 milijonov EUR skupnih prihodkov proračuna EU za leto 2012. Določajo in pobirajo jih države članice. Tri četrtine se plačajo v proračun EU, preostalo četrtino pa države članice zadržijo za kritje stroškov pobiranja. Prispevek Belgije iz naslova tradicionalnih lastnih sredstev je zaradi njene geografske lege med največjimi in za leto 2012 znaša 9,7 % vseh tradicionalnih sredstev. Inšpekcijski pregledi, ki jih je opravila Komisija, in revizije, ki jih je izvedlo Sodišče, so pokazali na težave pri usklajevanju prenesenih zneskov z zadevnimi evidencami. Sprejeti so bili blažilni ukrepi, vključno z okrepitvijo notranjih kontrol. Vendar končnega finančnega učinka ni mogoče izmeriti, dokler ne bo znan rezultat zunanje revizije, ki še poteka. Zato je generalni direktor za proračun ohranil pridržek glede nezadostnega zagotovila o zanesljivosti belgijskega sistema potrjevanja obračunov in računovodstva. 4.2Kmetijstvo: tržna in neposredna podpora Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja je v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012 izrazil tri pridržke. Eden od njih se nanaša na neposredno podporo. Na podlagi obsežnejšega pristopa, opisanega v poglavju 3.4, je stopnja preostalih napak pri nevezani neposredni pomoči znašala 2,4 %. Ta nov finančni pridržek je glavni razlog za povečanje skupnega obsega dejavnosti Komisije, glede katerih so bili izraženi pridržki. Brez zelo visokih stopenj napak, ugotovljenih v treh specifičnih državah članicah (Bolgariji, Portugalski in Franciji), bi stopnja preostalih napak znašala 1,68 %, torej bi bila pod pragom pomembnosti. Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja meni, da so za te države potrebni akcijski načrti, in je glede njih izrazil pridržek. Generalni direktorat bo proučil tudi stanje drugih držav članic, v katerih je stopnja napak višja od 2 %. Pri teh državah članicah je finančno tveganje za proračun EU krito s postopki potrditve skladnosti, ki še potekajo. Poleg tega je v pripravi tudi splošni akcijski načrt za okrepitev zagotovila, ki ga je mogoče pridobiti iz kontrolnega sistema držav članic. 4.3Razvoj podeželja, okolje, ribištvo in zdravje Pridržek, ki ga je generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja izrazil glede odhodkov za ukrepe za razvoj podeželja, je bil ohranjen kljub dejstvu, da so kontrolni statistični podatki, ki so jih sporočile države članice, kazale na stopnjo napak pod pragom pomembnosti. Vendar je bilo treba glede na pomisleke v zvezi z uporabnostjo kontrol v nekaterih državah članicah in stopnjo napak, ki jo je sporočilo Evropsko računsko sodišče, stopnjo napak, ki izhaja iz statističnih podatkov držav članic, ponovno proučiti. Za razvoj podeželja so značilni številni zapleteni pogoji, ki jih je treba izpolniti, da bi se dosegli specifični cilji politik. Zaradi tega je tveganje za napake pri upravičencih večje, kontrole, ki jih izvajajo nacionalni organi, pa so težje in dražje. Komisija dejavno sodeluje z upravami vseh držav članic, da bi ugotovila prvotne vzroke sistemskih virov napak in določila morebitne korektivne ukrepe. Obvestilo odgovornim ministrom je bila podlaga razprave v Svetu 29. novembra 2012. Ozaveščanje strokovnjakov poteka prek evropske mreže za razvoj podeželja. Nekatere države članice (Portugalska, Španija, Bolgarija in Italija) so že spremenile svoje programe razvoja podeželja, da bi zmanjšale tveganje za napake pri izvajanju. Parlament in Svet bosta obveščena o glavnih rezultatih tega pregleda. Komisija bo prek odbora za razvoj podeželja še naprej usmerjala države članice pri njihovem oblikovanju prihodnjih programov razvoja podeželja. Ohranjen je bil tudi pridržek iz razlogov, povezanih z ugledom, glede pomanjkljivosti na področju nadzora in kontrole ekološke pridelave, ker akcijski načrt ni še bil izveden v celoti. Prihodnje izboljšave vključujejo nadzor EU nad kontrolnimi sistemi v državah članicah in tretjih državah, vključno z nadzorom nad kontrolnimi organi, priznanimi za certificiranje uvoza ekoloških proizvodov v EU. Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo je ohranila svoj pridržek glede finančnega instrumenta za usmerjanje ribištva za en program v Nemčiji, ki se trenutno zaključuje (od leta 2009 ni bilo izvedenih nobenih plačil) in pri katerem je bil preostali popravek ocenjen na 5,3 milijona EUR. Pridržek je izrazila tudi glede upravljavskih in kontrolnih sistemov za Evropski sklad za ribištvo v devetih državah članicah, in sicer zaradi neupravičenosti prijavljenih odhodkov. Plačila za zadevne programe so bila prekinjena. Generalni direktor za podnebno politiko je ohranil svoj prejšnji pridržek glede ugleda Komisije, ki je bil prizadet zaradi resnega kršenja varnosti v nacionalnih registrih sistema EU za trgovanje z emisijami. V tem času so bili nacionalni registri nadomeščeni z enotnim registrom Unije, ki je bil vzpostavljen junija 2012. Generalni direktor za podnebno politiko, generalni direktor za informatiko in direktorat za varnost so začeli izvajati akcijski načrt za nadaljnjo krepitev varnosti. Leta 2012 ni bilo nobenih dogodkov, ki bi resneje ogrozili varnost, vendar se izzivi za varnost ves čas razvijajo. Zato se za leto 2013 načrtuje posodobljena in poglobljena ocena tveganja. Generalna direktorica za zdravje in potrošnike je ohranila svoj pridržek glede točnosti zahtevkov držav članic za povračilo stroškov v okviru programov za izkoreninjenje in spremljanje živalskih bolezni na področju politike v zvezi s hrano in krmo. Glavni viri odkritih napak so zahtevki za povračilo stroškov nekaterih držav članic, ki ne uporabljajo pravilno pravil o upravičenosti, določenih v zakonodaji. Generalna direktorica za zdravje in potrošnike je v preteklih letih že sprejela številne ukrepe za znižanje stopnje napak na področju krme in hrane, vendar bodo zakonodajne spremembe na stopnjo preostalih napak vplivale šele z letom 2014. 4.4Regionalna politika, energetika in promet Generalni direktor za regionalno in mestno politiko je izrazil dva pridržka: prvi finančni pridržek/pridržek iz razlogov, povezanih z ugledom, je bil izražen glede upravljavskih in kontrolnih sistemov za devet operativnih programov v treh državah članicah ter za dva sektorja Kohezijskega sklada za obdobje 2000–2006. Drugi pridržek zajema upravljavske in kontrolne sisteme za ESRR/Kohezijski sklad za opredeljene operativne programe v šestnajstih državah članicah, enajst čezmejnih programov in programov evropskega teritorialnega sodelovanja ter Jadranski program za predpristopno pomoč (IPA) za obdobje 2007–2013. Pomanjkljivosti se na primer nanašajo na dejavnosti certificiranja, visoke stopnje napak, upoštevanje pravil o javnih naročilih in postopke za izbor dejavnosti. Znesek tveganja se ocenjuje na 320 milijonov EUR, kar ustreza 0,9 % vmesnih plačil na leto. Komisija ugotavlja, da se je po korektivnih ukrepih, ki so jih sprejele zlasti nekatere države članice (Francija, Latvija in Nizozemska, v nekaterih programih pa tudi Italija) in službe Komisije, število operativnih programov v okviru ESRR/Kohezijskega sklada, glede katerih so bili izraženi pridržki, zmanjšalo s 123 na 86. V letnem poročilu o dejavnostih generalnega direktorja za regionalno in mestno politiko je opisano prizadevanje za pospešitev notranjih postopkov prekinitev in ustavitev plačil na podlagi vseh razpoložljivih rezultatov revizij. Generalni direktor za energetiko je izrazil pridržek iz razlogov, povezanih z ugledom, glede nespoštovanja pravil o javnih naročilih pri podizvajanju s strani upravičencev do donacij iz Evropskega energetskega programa za oživitev. Komisija je zadovoljna s pristopom GD ENER k reviziji 100 % končnih plačil iz Evropskega energetskega programa za oživitev in številnih prvih vmesnih plačil, kar bo zagotovilo, da bodo (do konca programa) določena vsa morebitna preplačila in sprejeti ustrezni nadaljnji ukrepi. Poleg tega sta generalni direktor za energetiko ter generalni direktor za mobilnost in promet zaskrbljena zaradi pridržkov glede šestega in sedmega okvirnega programa za raziskave (6. OP in 7. OP), ki so zajeti v poglavju 4.7 o raziskavah in drugih notranjih politikah. 4.5Zaposlovanje in socialne zadeve Generalni direktor za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje je izrazil dva pridržka: enega glede upravljavskih in kontrolnih sistemov za opredeljene operativne programe v štirih državah članicah v okviru ESS 2000–2006, drugega pa za opredeljene operativne programe v enajstih državah članicah v okviru ESS 2007–2013 ter programa IPA za Turčijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo. Oba pridržka sta bila izražena zaradi hudih pomanjkljivosti pri ključnih vidikih upravljavskih in kontrolnih sistemov za opredeljene operativne programe. Skupni znesek tveganja se ocenjuje na 68,9 milijona EUR, vključno z 68 milijoni EUR za ESS, kar ustreza 0,63 % vmesnih plačil na leto, ter 0,9 milijona EUR za IPA, kar ustreza 1,5 % vmesnih plačil na leto.

Komisija je v svojih predlogih za kohezijsko politiko za obdobje 2014–2020 predlagala, da se finančno poslovodenje in pravilnost proračunskih odhodkov dodatno izboljšata z zadržanjem 10 % plačil za države članice med letom in z uvedbo letne potrditve obračunov, potem ko države članice za vsak program predložijo potrjene letne računovodske izkaze. 4.6Zunanji odnosi, razvojna pomoč in širitev Proračun za zunanje odnose, razvojno pomoč in širitev se porablja v več kot 150 državah, pri čemer se organizacije, ki ga izvršujejo, zelo razlikujejo po velikosti in izkušnjah. Večina proračuna se izvršuje na decentraliziran način prek mreže več kot 140 delegacij EU, katerih vodje (ki pripadajo Evropski službi za zunanje delovanje) kot odredbodajalci na podlagi nadaljnjega prenosa za Komisijo zagotovijo izjavo o zanesljivosti in redno poročajo sedežu prek poročil o upravljanju zunanje pomoči. Leta 2012 je generalni direktorat za razvoj in sodelovanje – EuropeAid naročil študijo o oceni stopnje preostalih napak pri zaključenih transakcijah, da bi se ocenil finančni učinek preostalih napak po izvedbi vseh predhodnih in naknadnih kontrol. Na podlagi tega je generalni direktor za razvoj in sodelovanje – EuropeAid izrazil nov pridržek glede ocenjene stopnje preostalih napak iz študije v višini 3,6 % in stopnje napak, ki jo je Računsko sodišče določilo v svojem letnem poročilu za leto 2011. Ocenjeni znesek tveganja za ta pridržek znaša približno 259,5 milijona EUR. Glavni vzroki so bili pomanjkljivosti in napake mednarodnih organizacij pri izvajanju projektov, ki jih financira EU, neizterjani zneski po revizijah ali obiskih z namenom preverjanja izdatkov, različne napake glede sredstev EU, ki se izvršujejo v okviru posrednega upravljanja, in pomanjkanje dokumentacije v razpisnih postopkih. Komisija generalnemu direktoratu za razvoj in sodelovanje – EuropeAid naroča, naj čim prej začne izvajati priporočila službe za notranjo revizijo za izboljšanje postopka oblikovanja zagotovila v generalnem direktoratu, zlasti priporočilo glede krepitve poročanja delegacij EU, kar je ključnega pomena za letna poročila o dejavnostih. Direktor službe za instrumente zunanje politike je izrazil pridržek glede zakonitosti in pravilnosti misij za opazovanje volitev, za katere je treba pojasniti pravno podlago številnih izplačil. 4.7Raziskave in druge notranje politike Skupna revizijska strategija generalnih direktoratov, pristojnih za področje raziskav (tudi intenzivna revizijska kampanja z ekstrapolacijo sistemskih napak), za šesti okvirni program (6. OP) (2002–2006) se je izkazala za uspešno v smislu obsega revizij in doseženih revizijskih rezultatov. Ob koncu obdobja trajanja programa se je večletna stopnja preostalih napak bistveno znižala in dosegla raven blizu 2-odstotnega cilja. Ker so generalni direktorji zadevnih generalnih direktoratov (ENTR, RTD, MOVE in ENER) ohranili pridržke glede 6. OP, bi bili stroški dodatnih kontrol nesorazmerni z morebitno koristjo v primeru dosežene ravni pod 2 %. Ker se znižuje tudi znesek plačil, se pričakuje, da se ta pridržek po letu 2012 ne bo več ohranil. Ker stopnje odkritih in preostalih napak iz reprezentativnega revizijskega vzorca sedmega okvirnega programa za raziskave (7. OP) (2007–2013) presegajo 2-odstotni prag pomembnosti, so generalni direktorji generalnih direktoratov, pristojnih za področje raziskav (ENTR, RTD, MOVE, ENER CNECT), ohranili svoj pridržek glede 7. OP, pri čemer enako velja za direktorja Izvajalske agencije za raziskave (glede poddejavnosti „Vesolje in varnost“, od leta 2012 pa glede poddejavnosti „MSP“). Sprejemajo se ukrepi za nadaljnje zmanjšanje števila napak, zlasti prek izboljšanja smernic in povratnih informacij za udeležence in revizorje v zvezi z najpogostejšimi napakami, izboljšanja strategije predhodnih kontrol ter izvajanja ustreznega števila naknadnih revizij za zmanjšanje stopnje preostalih napak v večletnem časovnem okviru, in sicer v kombinaciji z ukrepi za izterjavo. Kljub tem ukrepom se bo zaradi previsokih stroškov s strategijo kontrole za 7. OP ob koncu obdobja trajanja tega programa verjetno dosegla stopnja preostalih napak med 2 % in 5 %. V skladu s sedanjimi postopki je za upravljanje proračuna za raziskave odgovornih osem odredbodajalcev na podlagi prenosa. V preteklosti si je vsak prizadeval določiti reprezentativno stopnjo napak za svoj del proračuna. To je povzročilo precejšnje omejitve pri načrtovanju in večkratne revizije istih upravičencev s strani različnih služb. Zato je bil z letom 2012 v celotni skupini za raziskave uveden skupni reprezentativni revizijski vzorec. Tako se je zaradi zmanjšanja števila večkratnih revizij zmanjšalo revizijsko breme za upravičence in olajšalo usklajevanje. Komisija zdaj pripravlja poročilo, v katerem analizira rezultate ukrepov za poenostavitev in ukrepov, sprejetih za zagotovitev usklajenega izvajanja 7. OP v celotni skupini za raziskave. Vsebovalo bo podroben opis izboljšav revizijske strategije, zlasti v zvezi z ukrepi, sprejetimi za zmanjšanje revizijskega bremena, ter smernic za upravičence in revizorje. To poročilo bo junija 2013 predloženo Evropskemu parlamentu. Komisija je zadovoljna z nizko stopnjo preostalih napak ob koncu trajanja 6. OP za raziskave. Komisija upošteva in podpira mnenje generalnih direktoratov, da nadaljnjega znižanja stopnje preostalih napak ne bi bilo mogoče doseči brez nerazumno visokih stroškov za Komisijo in upravičence, kar bi škodilo privlačnosti programov Unije za raziskave ter posledično negativno vplivalo na doseganje ciljev Unije v zvezi z raziskavami in inovacijami. Generalni direktor za komuniciranje je umaknil svoj pridržek iz razlogov, povezanih z ugledom, glede morebitnega nespoštovanja veljavne zakonodaje o pravicah intelektualne lastnine s strani služb Komisije. To je bilo mogoče zaradi prizadevanja za ozaveščanje ter uvedbo potrebnih pravnih in pogodbenih zaščitnih ukrepov. Komisija je zadovoljna z delom, ki so ga vse njene službe opravile za obravnavo vprašanja spoštovanja pravic intelektualne lastnine, in dejstvom, da je bilo po štirih letih podrobnega dela ta pridržek mogoče umakniti. Direktor Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo je poročal o napredku pri izvajanju akcijskega načrta za izboljšanje kontrolnih sistemov za upravljanje donacij, vendar je ohranil svoj pridržek glede programa vseživljenjskega učenja. Sprejeti so bili ukrepi za zmanjšanje števila napak pri projektih v okviru programa vseživljenjskega učenja (2007–2013), vendar bodo le poenostavitve, ki bodo vključene v naslednjo generacijo programa vseživljenjskega učenja (2014–2020), omogočale znatno nižjo stopnjo preostalih napak. Komisija je seznanjena s pridržkom glede programa vseživljenjskega učenja, ki ga upravlja Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo, ki je bil izražen kljub prizadevanju za boljše obveščanje upravičencev o zahtevah. Komisija poziva agencijo, naj okrepi svoje prizadevanje za naslednjo generacijo programa. Generalni direktor za notranje zadeve je umaknil svoj pridržek glede finančnega tveganja, ki izhaja iz nerevidirane populacije donacij v finančnih programih „Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom ter drugimi tveganji, povezanimi z varnostjo“ (CIPS) ter „Preprečevanje kriminala in boj proti njemu“ (ISEC). Večje število revizij je skupaj z več in boljšimi informacijami za upravičence uspešno pripomoglo k znižanju stopnje napak. Vendar je generalni direktor ohranil pridržek iz razlogov, povezanih z ugledom, glede zamud pri izvajanju projekta SIS II. Za ta projekt je bil v celoti izveden podroben akcijski načrt, vendar je bil zaradi težav Finske pri pravočasni izvedbi obsežnega testiranja in sprememb prenosa dejavnosti na agencijo eu-LISA splošni časovni razpored za projekt pod velikim pritiskom. Komisija priznava, da razvoj in upravljanje obsežnih sistemov IT, kot je projekt SIS II, prinašata posebne izzive. Komisija je vzpostavila močne mehanizme upravljanja in dala največjo prednost ohranjanju tesnega sodelovanja z zainteresiranimi stranmi v zvezi s projektom SIS II. Ti ukrepi so omogočili, da je sistem 9. aprila 2013 začel uspešno delovati. Generalni direktor za podjetništvo in industrijo je ohranil svoj pridržek glede zanesljivosti finančnega poročanja Evropske vesoljske agencije (ESA) še za eno leto. Leta 2012 je Komisija še naprej izvajala in dodatno okrepila svojo strategijo spremljanja in nadzora ESA, pri čemer slednjo ves čas podpira pri izvajanju akcijskega načrta, pripravljenega za obravnavo priporočil komisije ESA za zunanjo revizijo in izboljšanje kakovosti finančnega poročanja Komisiji.

5Zagotovilo, pridobljeno z delom službe za notranjo revizijo Odbor za spremljanje poteka revizij je še naprej obveščal kolegij o zadevah v zvezi z revizijo, vključno z vprašanji institucionalne razsežnosti. Prav tako je kolegij obvestil o napredku, doseženem pri izvajanju revizijskih priporočil službe za notranjo revizijo do konca leta 2012. Izvedenih je bilo 78 % vseh priporočil, sprejetih v obdobju 2008–2012. Od 120 zelo pomembnih priporočil, ki ob koncu leta 2012 še niso bila izvedena, je samo pri 29 priporočilih izvedba zaostajala za več kot šest mesecev v primerjavi s prvotno načrtovanim ciljnim rokom. Aprila 2013 je notranji revizor Komisije predložil skupno mnenje in letno poročilo o notranji reviziji za leto 2012, kot določa člen 99(3) revidirane finančne uredbe. V skladu s členom 99(5) revidirane finančne uredbe se bo povzetek poročila o delu notranjega revizorja posredoval organu, pristojnemu za razrešnico. Skupno mnenje temelji na delu, ki so ga med letoma 2010 in 2012 opravili oddelki za notranjo revizijo in služba za notranjo revizijo v okviru usklajenega strateškega načrta za revizijo. Osredotoča se na finančno upravljanje. Notranji revizor Komisije meni, da je Komisija leta 2012 z izjemo tistih področij finančnega upravljanja, glede katerih so generalni direktorji izrazili pridržke, uvedla ustrezne postopke upravljanja, obvladovanja tveganj in notranje kontrole, ki dajejo zadostno zagotovilo o izpolnjevanju njenih finančnih ciljev. Poleg tega je upošteval skupni vložek zneskov, za katere se ocenjuje, da so zneski tveganja, kot je razkrito v letnih poročilih o dejavnostih, in prišel do zaključka, da so finančni pridržki in izterjave dovolj obsežni, da lahko ščitijo proračun kot celoto, čeprav so zneski tveganja na številnih področjih, zlasti na področju razvoja podeželja, zaradi težav v zvezi z zanesljivostjo, ki jih je odkrila služba za notranjo revizijo, verjetno določeni prenizko. Komisija ugotavlja, da je služba za notranjo revizijo v poudarjeni zadevi, priloženi skupnemu mnenju, izpostavila tri vprašanja, ki zahtevajo posebno pozornost. Prvič, v zvezi z letnimi poročili o dejavnostih je v skupnem mnenju poudarjena potreba po okrepljenem poročanju vodij delegacij EU (prek učinkovitejše uporabe poročila o upravljanju zunanje pomoči in izboljšanih ureditev podpore, usklajevanja in nadzora), nadaljnji uskladitvi različnih pristopov k stroškovni učinkovitosti kontrol in zagotavljanju doslednosti načina, kako je predstavljen skupni znesek tveganja Komisije. Drugič, vse službe so pozvane, naj izboljšajo uspešnost in učinkovitost strategij kontrole, zlasti v zvezi s postopkom ocene tveganja ter določanjem ustreznih ciljev za obseg revizij in spremljanje dejavnosti kontrole na podlagi boljših količinskih in kakovostnih kazalnikov. Nazadnje je na podlagi rezultata pregleda, opravljenega v več generalnih direktoratih, ki so ključni porabniki sredstev (AGRI, RTD in DEVCO), v skupnem mnenju poudarjen pomen zanesljivih stopenj napak za postopek dajanja zagotovila in posredne posledice za pridržke glede upravljanja, poleg tega pa so v njem obravnavana tudi posamezna priporočila za revidirane službe. 6Medsektorska vprašanja in rešitve 6.1Zapletenost pravil o upravičenosti, določenih na nacionalni ravni Tako kot v prejšnjih letih sta bila nepravilna uporaba meril o upravičenosti in nespoštovanje pravil o javnih naročilih najpogostejši napaki, ki ju je Računsko sodišče ugotovilo v svojem letnem poročilu za leto 2011. Nekatera od teh pravil o upravičenosti so bila opredeljena na nacionalni ravni, da bi lahko države članice uporabljale enaka nacionalna, regionalna in lokalna pravila za nacionalne sheme in projekte, ki jih financira EU. Komisija se bo še naprej osredotočala na odkrivanje in odpravo vseh odkritih napak, pri čemer bo usmerjala zadevne nacionalne organe in ob vsaki priložnosti poudarjala, da morajo države članice v skladu z veljavnimi pravili zagotoviti nadaljnje smernice izvajalskim organom. Če Komisija ugotovi, da so nacionalna pravila o upravičenosti prezapletena ali neskladna s predpisi EU, sprejme potrebne ukrepe. V zvezi z ESS je bil na primer dosežen napredek pri razširitvi uporabe možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov, ki naj bi nadomestile podrobna in včasih obremenjujoča nacionalna pravila o upravičenosti. Izkušnje kažejo, da uporaba teh možnosti prispeva k manjšemu upravnemu bremenu za upravičence, nižjim stroškom izvajanja in nižji stopnji napak. Kadar je to primerno, se te možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov priporočajo tudi za programe, sofinancirane iz ESRR. Leta 2013 bo generalni direktorat za regionalno in mestno politiko spremenil svoje smernice za določanje finančnih popravkov zaradi nespoštovanja pravil o javnih naročilih, ob tem pa bo upošteval pridobljene izkušnje ter zagotovil večjo jasnost za upravljavske in revizijske organe (glej odstavek 3.3). 6.2Standardi notranje kontrole Komisija je upoštevala pregled stanja notranje kontrole, ki ga je pripravil generalni direktor za proračun, ter je zadovoljna s pozitivnim trendom glede učinkovitosti kontrolnih sistemov in vključevanja standardov v vsakdanje operativne postopke. Komisija generalnemu direktoratu za proračun naroča, naj si še naprej prizadeva za poenostavitev standardov notranje kontrole, da bodo bolj usmerjeni v učinkovitost in uspešnost, ter naj jih ustrezno spremeni. 6.3Učinek delegiranih organov na verigo dajanja zagotovil Nova finančna uredba omogoča morebitno ustanovitev novih vrst delegiranih organov (npr. skupnih podjetij), pri čemer so zdaj na voljo različne oblike zunanjega upravljanja, ki se že uporabljajo. Takšni organi so vedno bolj izpostavljeni pomislekom in pridržkom glede zanesljivosti (glej Izvajalsko agencijo za raziskave, Izvajalsko agencijo za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo, Artemis, ENIAC, pomisleke glede finančnega poročanja ESA itd.). Komisija ugotavlja, da je treba okrepiti nadzor s strani nadrejenih služb. Komisija generalnemu direktoratu za proračun naroča, naj razvije posebne smernice o najprimernejših strategijah notranje kontrole za zunanje upravljanje ter najboljših praksah za nadzorne kontrole s strani nadrejenih generalnih direktoratov in s tem povezano dokumentacijo. Generalni direktorji, ki izvršujejo proračune prek skupnih podjetij, bi morali upoštevati morebitne negativne rezultate kontrol (visoke stopnje napak) ali pomanjkljivosti v kontrolnih sistemih (manjkajoče naknadne kontrole), čeprav za navedene subjekte velja ločen postopek razrešnice.

Komisija potrjuje, da izjava o zanesljivosti zajema vse vire, dodeljene generalnim direktoratom, ne glede na uporabljen način upravljanja. Odredbodajalci na podlagi prenosa bi morali zagotoviti, da izjava o zanesljivosti zajema vire, ki se upravljajo prek delegiranih organov, in po potrebi izraziti pridržke. 6.4Zaščita proračuna EU s prekinitvami in ustavitvami plačil, finančnimi popravki ter izterjavami Komisija strogo izvaja svojo nadzorno vlogo, tako da poziva države članice, naj takoj obravnavajo morebitne pomanjkljivosti, odkrite v njihovih upravljavskih in kontrolnih sistemih. Poleg tega prekine ali ustavi plačila in po potrebi izvede finančne popravke. Po podatkih iz letnega poročila Evropskega računskega sodišča za leto 2011 bi lahko nacionalni organi odkrili in odpravili približno dve tretjini napak. Komisija poziva države članice, naj za preostanek tekočega programskega obdobja pokažejo svojo zavezanost k večji odgovornosti in preglednosti ter po potrebi okrepijo kontrolne ukrepe, zlasti v zvezi z upravljavskimi pregledi na prvi stopnji, preden odhodke potrdijo Komisiji. Komisija je svoje službe spodbudila, naj takoj, ko so izpolnjeni pravni pogoji, prekinejo plačila in predlagajo postopek ustavitve plačil. Pri deljenem upravljanju Komisija prekine ali ustavi postopke plačil takoj, ko se pojavijo zadostni dokazi, ki kažejo na pomembno pomanjkljivost v upravljavskih in kontrolnih sistemih držav članic. Letna poročila o dejavnostih generalnega direktorata za regionalno in mestno politiko ter generalnega direktorata za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje kažejo na jasno izboljšanje v zvezi s tem. Komisija potrjuje, da bi morali odredbodajalci na podlagi prenosa sistematično prekinjati postopke plačil in kolegiju predlagati, naj se postopki ustavijo takoj, ko so izpolnjeni veljavni pogoji, pri čemer ustavitev traja, dokler zadevni nacionalni organi ne izvedejo potrebnih korektivnih ukrepov. Ukrepi Komisije v zvezi s tem so bili leta 2012 nadalje usklajeni, zlasti na področju kohezijske politike, za katero generalni direktor za regionalno in mestno politiko ter generalni direktor za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje zdaj uporabljata enak pristop. V zvezi s prekinitvami in ustavitvami plačil na področju kmetijstva bo Komisija proučila možnost spremembe svojih zadevnih pravil, da bi omogočila bolj usmerjeno posredovanje. V zvezi z novim programskim obdobjem 2014–2020 predlog Komisije o skupnih določbah za evropske sklade v okviru deljenega upravljanja omogoča nadaljnjo uskladitev prekinitve plačil za vsa ta sredstva, vključno s sredstvi za razvoj podeželja, v nekaterih primerih pa tudi možnost neto popravkov. Komisija je zadovoljna s predlogom Evropskega parlamenta o spremembi člena 43 njenega predloga nove uredbe o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike za novo programsko obdobje 2014–2020, ki bi Komisiji zagotovil večje možnosti prekinitve plačil, če se odkrijejo resne pomanjkljivosti, in bi omogočal nadaljnjo uskladitev zakonodaje o ustavitvi plačil na vseh področjih politik, ter poziva Svet, naj ta predlog podpre. 6.4.1Obveščanje o prekinitvah in ustavitvah plačil s strani Komisije Službe, ki opravljajo transakcije v okviru deljenega upravljanja, so v svojih letnih poročilih o dejavnostih navedle vse odločitve o prekinitvi/ustavitvi plačil. Te informacije vključujejo zadevne operativne programe, zadevne države članice, vrsto pomanjkljivosti, glavne razloge za posamezno odločitev in proračunske posledice odločitve. Te informacije pomenijo pomembno razsežnost razumnega zagotovila in odgovornosti. Po uvedbi novega instrumenta za prekinitev plačil za programsko obdobje 2007–2013 so se generalni direktorji, ki delujejo v okviru deljenega upravljanja, leta 2012 uradno odločili prekiniti plačilne roke v 140 primerih v skupni vrednosti 4,8 milijarde EUR. Poleg tega je kolegij sprejel sedem odločitev o ustavitvi plačil za programe za obdobje 2007–2013 (leta 2012 in v prvi četrtini leta 2013). Plačila se ne bodo nadaljevala, dokler odredbodajalci na podlagi nadaljnjega prenosa ne dobijo jasnih revizijskih dokazov, da so bili razlogi za prekinitve in/ali ustavitve odpravljeni, da so bili izvedeni potrebni finančni popravki ter da ni več tveganj za prihodnje odhodke, ki jih je treba potrditi Komisiji. 6.4.2Finančni popravki, ki jih je Komisija naložila državam članicam Komisija naloži finančne popravke državam članicam, ki ne izvajajo trdnih sistemov. Komisija je bila leta 2012 na splošno zelo dejavna pri izterjavi neupravičenih zneskov in izvajanju finančnih popravkov. Finančni popravki in izterjave, ki so bili leta 2012 izvedeni na vseh področjih politik, so znašali približno 4,3 milijarde EUR (leta 2011 pa 1,8 milijarde EUR). Znatno povečanje v primerjavi s prejšnjim letom je predvsem posledica zaključka programa ESRR za obdobje 2000–2006 in s tem povezanih finančnih popravkov. Po poročanju generalnega direktorata za regionalno in mestno politiko je znesek finančnih popravkov na podlagi revizij EU, izvedenih leta 2012 v zvezi s programskimi obdobji 1994–1999, 2000–2006 in 2007–2013, znašal 2,6 milijarde EUR. Enako je generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje poročal o znesku v višini 430 milijonov EUR, generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja pa o znesku v višini 610 milijonov EUR. Komisija bo septembra letos začela pripravljati sporočilo, ki bo vsebovalo uporabniku prijazno predstavitev zneskov, izterjanih s finančnimi popravki in izterjavami v prejšnjem letu. To sporočilo bo odgovor na zahtevo Evropskega parlamenta. Zajemalo bo preventivne in korektivne ukrepe ter, kjer bo to mogoče, njihov učinek na zagotovitev trajnega izboljšanja upravljavskih in kontrolnih sistemov, kot je izraženo s stopnjami napak. 6.4.3Obvestila držav članic o finančnih popravkih in izterjavah Popravek neupravičeno izplačanih zneskov je pomemben vidik dobrega finančnega poslovodenja. Leta 2012 so se nadaljevala prizadevanja za izvedbo finančnih popravkov, kadar je bilo potrebno, izboljšanje kakovosti podatkov držav članic o finančnih popravkih in izterjavah ter spodbujanje uporabe najboljših praks, da bi se izboljšali mehanizmi izterjave na ravni držav članic in EU. V zvezi z deljenim upravljanjem letna poročila o dejavnostih vsebujejo podrobne podatke o finančnih popravkih, ki so jih izvedle in Komisiji sporočile države članice, ter oceno nacionalnih kontrolnih sistemov. Na področju kohezijske politike države članice izvajajo finančne popravke na podlagi lastnih revizij in revizij EU. O njih poročajo kumulativno za programsko obdobje 2007–2013, in sicer z enoletnim zamikom do 31. marca, kar pomeni, da so leta 2012 poročale o popravkih za leto 2011. Poleg popravkov na podlagi revizij EU so države članice poročale tudi o popravkih na podlagi lastnih revizij v višini 938 milijonov EUR. Kljub temu so odredbodajalci na podlagi nadaljnjega prenosa sporočili najnovejše številčne podatke, ki so bili znani ob podpisu letnih poročil o dejavnostih. 6.5Letni povzetki in nacionalne izjave