Objava vloge za spremembo specifikacije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2021/C 501/09)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„dell’Emilia“ / „Emilia“

PGI-IT-A0509-AM06

Datum vloge: 2. januar 2019

1. Predpisi, ki se uporabijo za spremembo

Člen 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 – sprememba, ki ni manjša

2. Opis spremembe in razlogi zanjo

2.1. Uvedba dveh novih kategorij proizvodov vinske trte: „peneče vino“ in „vino iz sušenega grozdja“

Dodani sta bili dve novi kategoriji proizvodov vinske trte: „peneče vino“ in „vino iz sušenega grozdja“.

V Emiliji je dolgoletna tradicija pridelave mnogih vrhunskih vin iz kategorije vina iz sušenega grozdja in kategorije penečega vina z metodo sekundarnega vrenja v steklenici in/ali metode charmat (ali martinotti).

Če se ti proizvodi lahko uvrstijo v ZGO „dell’Emilia“ / „Emilia“, se bo povečala njihova tržna vrednost, poleg tega pa bo za potrošnike jasno prepoznavno tudi njihovo geografsko poreklo.

Ta sprememba se nanaša na člena 1 in 6 specifikacije proizvoda ter točko 2.3 enotnega dokumenta (Kategorije proizvodov vinske trte).

2.2. Uvedba novih vrst vina

V ustrezne kategorije, zajete v specifikaciji proizvoda, tj. vino, biser vino, peneče vino, vino iz sušenega grozdja („passito“) in delno prevreti grozdni mošt, so bile vključene nove vrste vina z navedbo sorte vinske trte, tj. fogarina, moscato bianco in spergola.

Poleg tega je bilo tudi v nadaljevanju specifikacije proizvoda ime sorte pignoletto nadomeščeno s sopomenko grechetto gentile.

Razlog: fogarina, moscato bianco in spergola so avtohtone sorte, ki že dolgo rastejo na območju, nove vrste vina pa se uvedejo po dolgotrajnem preskušanju, katerega namen je izkoristiti vrednost takšnih sort.

Zlasti vrsti fogarina in spergola sta bili uvedeni kot posledica oživitve, opisa lastnosti in razvoja teh lokalnih sort na območju proizvodnje, na katerem so jih uporabljali v preteklosti, večinoma v kombinaciji z drugimi, bolj razširjenimi sortami vinske trte. Zaradi nedavnega ponovnega odkritja in izboljšave teh sort vinske trte z izbranimi kloni so se začela proizvajati visokokakovostna vina z razpoznavnimi lastnostmi.

Ime sorte pignoletto je bilo nadomeščeno z njegovo sopomenko grechetto gentile, ker so se proizvajalci odločili za promocijo sorte pignoletto kot zaščitene označbe porekla v skladu z veljavno zakonodajo EU.

Ta sprememba se nanaša na člena 1 in 4 specifikacije proizvoda ter oddelek 7 enotnega dokumenta (Glavne sorte vinske trte).

2.3. Uvedba pinot nero, pridelanega v belo vino, kot nove vrste vina in kot dopolnilne sorte za vrsti vina chardonnay in pinot bianco

Kot nove vrste vina so bili dodani pinot nero, pridelan v belo vino, biser vino pinot nero, pridelano v belo vino, in peneče vino pinot nero, pridelano v belo vino.

Razlog: te vrste vina so odraz dolgoletne tradicije pridelave vina na tem območju. Vrenje grozdja pinot nero brez kožic daje prijetno aromo z elegantnimi notami v belih vinih, pri biser vinih in penečih vinih pa fino, obstojno peno.

Ta sprememba se nanaša na člena 2 in 6 specifikacije proizvoda ter točki 4 (Opis vina) in 5.1 (Enološki postopki) enotnega dokumenta.

2.4. Označevanje in predstavitev proizvodov Dodajanje določb o navajanju dveh ali več sort vinske trte na etiketi

Dodane so bile določbe, ki omogočajo navajanje dveh ali več sort vinske trte na etiketi v skladu z veljavno zakonodajo EU, vključno z zahtevo, da morajo „drugotne“ sorte predstavljati vsaj 15 % grozdja, iz katerega je pridelano vino, čeprav ustrezna določba (člen 62(1)(c)(ii) Uredbe (ES) št. 607/2009) ne vsebuje takšne minimalne zahteve.

Namen te določbe je preprečiti zavajajoče informacije za potrošnika. Pri tem mora sorta, ki je navedena na etiketi, predstavljati vsaj 15 % vseh sort in tako prispevati k lastnostim vina.

Ta omejitvena določba je v skladu s členom 70(1) Uredbe (ES) št. 607/2009.

V isti člen so bile dodane vrste vina, pri katerih sta navedeni dve ali več sort vinske trte izmed tistih, navedenih v členu 1 za sortna vina.

Namen vključitve vrst vina z navedbo dveh ali več sort vinske trte, ki se tradicionalno gojijo na območju, je ta, da se v specifikaciji proizvoda izrecno navede nekaj, kar je v skladu z zakonodajo EU že dovoljeno. Za te vrste vina pa se ne sme uporabljati sorta vinske trte lambrusco, ki je najpomembnejša in najbolj značilna za to območje. Ta sorta vinske trte se torej uporablja le v vrstah vina z navedbo lambrusco, da se ohranijo posebne lastnosti vin, pridelanih iz te sorte.

Ta sprememba se nanaša na člen 7 specifikacije proizvoda in točko 2.9 enotnega dokumenta (Dodatni pogoji – Opis pogoja).

2.5. Posodobitev sortnega sestava za vrste vina lambrusco

Pri zahtevi, da morajo nekatere sorte iz družine lambrusco skupaj ali ločeno predstavljati 85 % grozdja, uporabljenega za pridelavo vrst vina lambrusco, je bil razširjen obstoječi sortni sestav (lambrusco salamino in/ali lambrusco di sorbara in/ali lambrusco grasparossa in/ali lambrusco marani in/ali lambrusco maestri in/ali lambrusco montericco in/ali lambrusco viadanese in/ali lambrusco oliva), ki zdaj vključuje tudi sorte lambrusco a foglia frastagliata in/ali lambrusco barghi in/ali lambrusco dal peduncolo rosso (ki je sopomenka za terrano), ki se prav tako tradicionalno gojijo na ozemlju ZGO „dell’Emilia“ / „Emilia“.

Ta sprememba se nanaša na člen 2 specifikacije proizvoda in točko 2.7 enotnega dokumenta (Glavne sorte vinske trte).

2.6. Razširitev območja proizvodnje

Območje proizvodnje grozdja je bilo razširjeno in zdaj obsega tudi območje v pokrajini Bologna na desnem bregu reke Sillaro za vse vrste proizvoda, zajete s specifikacijo proizvoda, razen vrst vina lambrusco.

Zadevno območje ima podobne okoljske značilnosti kot preostalo območje proizvodnje, zaradi razširitve in utrditve vinogradništva pa se zdaj na tem območju pridelujejo vina z enakimi organoleptičnimi in kakovostnimi lastnostmi.

Ta sprememba se nanaša na člen 3 specifikacije proizvoda in točko 2.6 enotnega dokumenta (Razmejeno geografsko območje).

2.7. Donos grozdja na hektar in najmanjši volumenski delež naravnega alkohola, dodan za nove vrste

Za nove vrste vina (fogarina, moscato in spergola) sta bila na podlagi dejanskih podatkov, zbranih v petih letih pred vložitvijo vloge, dodana največji donos grozdja na hektar in najmanjši volumenski delež naravnega alkohola.

Ta sprememba se nanaša na člen 4 specifikacije proizvoda in točko 2.5.2 enotnega dokumenta (Največji donosi).

2.8. Pravila o pridelavi vina – formalne spremembe (preoblikovanje besedila) – odstopanja za pridelavo vina na sosednjih območjih

Besedilo je bilo preoblikovano z namenom izboljšanja strukture in črtanja zastarele določbe.

Odstopanje EU, s katerim je bila dovoljena pridelava vin z ZGO na območjih, ki niso v neposredni bližini razmejenega geografskega območja, je prenehalo veljati 31. decembra 2012 in je bilo črtano.

V skladu s členom 6(4)(b) Uredbe (ES) št. 607/2009 je bilo določeno in opredeljeno področje uporabe odstopanj, ki pridelovalcem v postopkih predelave omogočajo uporabo predelovalnih obratov na območju, ki meji na območje pridelave grozdja.

Natančneje je bilo določeno, da lahko pridelava poteka ne samo na območju pridelave grozdja iz člena 3, ampak tudi v sosednjih pokrajinah Ravenna, Forlì-Cesena, Mantua in Cremona.

Ta sprememba se nanaša na člen 5 specifikacije proizvoda in točko 2.9 enotnega dokumenta (Dodatni pogoji – Odstopanje od proizvodnje na razmejenem geografskem območju).

2.9. Določbe o obogatitvi in uporabi proizvodov, ki ne izvirajo z območja proizvodnje

Za obogatitev so bila določena strožja pravila kot v prejšnji specifikaciji proizvoda, ki zdaj določajo, da mora biti zgoščeni grozdni mošt, ki se uporablja za obogatitev, pridobljen iz grozdja z območja proizvodnje iz člena 3.

Strožja pravila kot v preteklosti so bila določena tudi za uporabo proizvodov, pridobljenih iz grozdja, pridelanega zunaj območja proizvodnje (do največ 15 %, kot je določeno v členu 93(1)(b)(ii) Uredbe (EU) št. 1308/2013), saj določajo, da mora vsaj 85 % surovin, uporabljenih za vse proizvode, zajete v specifikacijo proizvoda, izvirati z območja proizvodnje, vključno s proizvodi, ki se uporabljajo za sladkanje in sekundarno vrenje.

Namen teh sprememb je zagotoviti, da končni proizvod, ki vsebuje vsaj 85 % grozdja, pridelanega na območju proizvodnje, zdaj ustreza tudi prej navedeni zahtevi, da morajo vsaj 85 % proizvoda sestavljati proizvodi s tega območja (vključno s proizvodi, ki se uporabljajo za obogatitev ali sladkanje), saj bi lahko ta delež v končnem vinu sicer znašal manj kot 85 %. Gre torej za kakovostni ukrep, katerega namen je povečati uporabo proizvodov z območja proizvodnje (proizvodov za pridelavo vina in/ali obogatitev in/ali sladkanje in/ali sekundarno vrenje) v proizvodnem postopku, čeprav so pravila EU manj omejevalna. Namen določb je torej okrepiti povezavo z okoljem.

Ta sprememba se nanaša na člen 5 specifikacije proizvoda in točko 2.5.1 enotnega dokumenta (Enološki postopki).

2.10. Vključitev donosa vina/grozdja za vrste vina „passito“

Za novouvedene vrste vina „passito“ je bil določen največji donos grozdja v končnem vinu, in sicer 50 %, dodana pa je bila tudi določba, ki prepoveduje obogatitev ali sladkanje.

Namen tega je urediti to posebno vrsto vina, pri katerem je donos končnega vina/grozdja (največ 50 %) zaradi načina sušenja grozdja majhen v primerjavi z drugimi vrstami.

Ta sprememba se nanaša na člen 5 specifikacije proizvoda in točko 2.4 enotnega dokumenta (Opis vin).

2.11. Vključitev določbe o obdobju vrenja/sekundarnega vrenja

V skladu z ustrezno nacionalno zakonodajo in zakonodajo EU je bila vstavljena določba o vrenju in sekundarnem vrenju po 31. decembru v letu trgatve.

Namen te spremembe je omogočiti vrenje in sekundarno vrenje različnih vinskih proizvodov, zajetih v specifikaciji proizvoda, po 31. decembru v letu trgatve in pred 30. junijem v naslednjem letu, če se ustrezno obvesti nadzorni organ, da lahko tako proizvajalci bolje upravljajo svojo zalogo vin.

Ta sprememba se nanaša na člen 5 specifikacije proizvoda. Zaradi te spremembe se enotni dokument ne spremeni.

2.12. Značilnosti vin ob porabi

V skladu z ustrezno zakonodajo (člen 94(2)(b)(ii) Uredbe (EU) št. 1308/2013) so bile opisane analitične in organoleptične lastnosti vseh vrst proizvodov, zajetih v specifikaciji proizvoda, torej novih vrst vina in tistih, navedenih v obstoječi specifikaciji proizvoda.

Ta sprememba se nanaša na člen 6 specifikacije proizvoda in točko 2.4 enotnega dokumenta (Opis vin).

2.13. Označevanje in predstavitev proizvodov Uporaba tradicionalnega izraza „vendemmia tardiva“ (pozna trgatev)

Sprejeta je bila določba za vključitev tradicionalnega izraza „vendemmia tardiva“ na etiketo v skladu z ustrezno zakonodajo EU in nacionalno zakonodajo.

Ta sprememba se nanaša na člen 7 specifikacije proizvoda. Zaradi te spremembe se enotni dokument ne spremeni.

2.14. Embalaža

Z uradno spremembo je bilo besedilo preoblikovano, tako da področje uporabe obstoječih določb o uporabi posod in tesnilnih sistemov vključuje tudi kategorijo „delno prevreti grozdni mošt“.

Člen je bil spremenjen tudi z namenom ureditve uporabe gobastih zamaškov za biser vina, zlasti omejitve dolžine kapice iz folije, ki pokriva zamašek in vrat steklenice, na 7 cm v skladu z nacionalno zakonodajo ter zakonodajo EU, da bi se embalaža biser vin razlikovala od embalaže penečih vin, katerih kapice so običajno daljše (10–12 cm).

Ta sprememba se nanaša na člen 8 specifikacije proizvoda. Zaradi te spremembe se enotni dokument ne spremeni.

2.15. Povezava z geografskim območjem

Informacija glede povezave z geografskim območjem je bila dopolnjena, da se upošteva razširitev območja proizvodnje, opisana v členu 3.

Poleg tega je bilo dodano ustrezno besedilo v oddelku, v katerem je opisana povezava med kakovostnimi lastnostmi proizvoda in geografskim okoljem, da bi bile upoštevane nove vrste vina, ki so bile uvedene (zlasti „passito“ in peneča vina).

Ta sprememba se nanaša na člen 9 specifikacije proizvoda in točko 2.8 enotnega dokumenta (Povezava z geografskim območjem).

2.16. Podatki o nadzornem organu

Posodobljeni so bili sklici na nadzorni organ, saj je osrednji inšpektorat za zagotavljanje kakovosti in preprečevanje goljufij pri agroživilskih proizvodih na ministrstvu zdaj nadomestil pooblaščeni nadzorni organ Valoritalia s.r.l.

Ta sprememba se nanaša na člen 10 specifikacije proizvoda. Zaradi te spremembe se enotni dokument ne spremeni.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

dell’Emilia

Emilia

2. Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Peneče vino

8. Biser vino

11. Delno prevreti grozdni mošt

15. Vino iz sušenega grozdja

4. Opis vina

1. Belo vino „dell’Emilia“ / „Emilia“ (kategorija vino), tudi z navedbo ene ali več sort

Barva: slamnato rumena različne intenzivnosti

Vonj: zelo intenziven, s prevladujočimi cvetličnimi in/ali sadnimi notami, ki se razlikujejo po uporabljeni sorti vinske trte in okolju rasti

Okus: suh do sladek, aromatičen

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,00 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 13,00 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2. Belo biser vino „dell’Emilia“ / „Emilia“, tudi z navedbo ene ali več sort

Pena: živahna, neobstojna

Barva: slamnato rumena

Vonj: zelo intenziven, s pretežno svežimi cvetličnimi in sadnimi notami, ki se razlikujejo po uporabljeni sorti vinske trte

Okus: suh do sladek, aromatičen

Najmanjši volumenski delež dejanskega alkohola: 10 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 13,00 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3. Rdeče vino „dell’Emilia“ / „Emilia“ (kategorija vina), tudi z navedbo ene ali več sort, razen lambrusco

Barva: rubinasto rdeča različne intenzivnosti

Vonj: vinski, z notami bolj ali manj zrelega sadja, ki jih včasih spremljajo cvetlične note, običajno vijolic, in začimbne note, kar je odvisno od uporabljenih sort vinske trte in območja gojenja;

Okus: suh, blag in z ustrezno vsebnostjo kislin

Najmanjši volumenski delež dejanskega alkohola: 10,00 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 17,00 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

4. Rdeče biser vino „dell’Emilia“ / „Emilia“, tudi z navedbo ene ali več sort, razen lambrusco

Pena: živahna, neobstojna

Barva: rubinasto rdeča različne intenzivnosti

Vonj: vinski, s svežimi sadnimi in cvetličnimi notami

Okus: suh do sladek, aromatičen, prijetno svež

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 17 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Rdeče vino „novello“„dell’Emilia“ / „Emilia“, tudi z navedbo sorte, razen lambrusco

Barva: svetlo rubinasto rdeča

Vonj: vinski z izrazito sadnimi notami

Okus: blag in z ustrezno vsebnostjo kislin

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 17 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

6. Vino rosé „dell’Emilia“ / „Emilia“ (kategorija vino)

Barva: rožnata različne intenzivnosti in različnih tonov

Vonj: prevladujoče sadne note

Okus: suh do sladek, ravno prav blag in svež, aromatičen

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

7. Biser vino rosé „dell’Emilia“ / „Emilia“

Pena: živahna, neobstojna

Barva: rožnata različne intenzivnosti in različnih tonov

Vonj: rahle cvetlične note, ki jih spremljajo bolj poudarjene sadne note

Okus: suh do sladek, ravno prav blag in svež, aromatičen

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

8. Belo peneče vino „dell’Emilia“ / „Emilia“, tudi z navedbo ene ali več sort, razen lambrusco

Pena: fina in obstojna

Barva: slamnato rumena različne intenzivnosti

Vonj: nežen, dišeč in izrazit, s cvetličnimi in sadnimi notami

Okus: popolnoma suh do sladek, svež, usklajen, z nežnim pridihom kvasa

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

9. Belo vino „passito“„dell’Emilia“ / „Emilia“, tudi z navedbo sorte

Barva: zlatorumena, skoraj jantarna

Vonj: nežno dišeč

Okus: prijetno polsladek do sladek, topel, žametast, včasih nekoliko živahen

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 16 %, od tega najmanj 12 vol. % dejanskega alkohola

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

10. Delno prevreti beli grozdni mošt „dell’Emilia“ / „Emilia“, tudi z navedbo sorte

Pena: živahna, neobstojna

Barva: slamnato rumena

Vonj: zelo intenziven, s pretežno svežimi cvetličnimi in sadnimi notami, ki se razlikujejo po uporabljeni sorti vinske trte

Okus: sladek

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 %

Volumenski delež dejanskega alkohola: najmanj 1 % in največ 6,3 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 13 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

11. Rdeče peneče vino „dell’Emilia“ / „Emilia“, tudi z navedbo ene ali več sort, razen lambrusco

Pena: fina in obstojna

Barva: rubinasto ali granatno rdeča različne intenzivnosti

Vonj: nežen, dišeč in raznovrsten, s cvetličnimi notami

Okus: popolnoma suh do sladek, svež, usklajen, z nežnim pridihom kvasa

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

12. Rdeče vino „passito“„dell’Emilia“ / „Emilia“, tudi z navedbo sorte

Barva: izrazita granatno rdeča

Vonj: nežno dišeč

Okus: prijetno polsladek do sladek, topel, žametast, včasih nekoliko živahen

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 16 %, od tega najmanj 12 vol. % dejanskega alkohola

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

13. Delno prevreti rdeči grozdni mošt „dell’Emilia“ / „Emilia“, tudi z navedbo sorte, razen lambrusco

Pena: živahna, neobstojna

Barva: rubinasto rdeča različne intenzivnosti

Vonj: vinski, s svežimi sadnimi in cvetličnimi notami

Okus: sladek in aromatičen, prijetno svež

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 %

Volumenski delež dejanskega alkohola: najmanj 1 % in največ 6,3 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 17 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

14. Peneče vino rosé „dell’Emilia“ / „Emilia“

Pena: fina in obstojna

Barva: rožnata različne intenzivnosti

Vonj: dišeč, razpoznaven, s cvetličnimi in sadnimi notami

Okus: popolnoma suh do sladek, svež, usklajen, z nežnim pridihom kvasa

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

15. Delno prevreti grozdni mošt rosé „dell’Emilia“ / „Emilia“

Barva: rubinasto rdeča različne intenzivnosti

Vonj: vinski, s svežimi sadnimi in cvetličnimi notami

Okus: sladek in aromatičen, prijetno svež

Volumenski delež dejanskega alkohola: najmanj 1 % in največ 6,3 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

16. Rdeče biser vino lambrusco „dell’Emilia“ / „Emilia“

Pena: živahna, neobstojna

Barva: rubinasto ali granatno rdeča različne intenzivnosti

Vonj: nežen, dišeč in izrazit, s cvetličnimi notami

Okus: suh do sladek, blag in z ustrezno vsebnostjo kislin

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

17. Rdeče peneče vino lambrusco „dell’Emilia“ / „Emilia“

Pena: fina in obstojna

Barva: rubinasto ali granatno rdeča različne intenzivnosti

Vonj: nežen, dišeč in raznovrsten, s cvetličnimi notami

Okus: popolnoma suh do sladek, svež, usklajen, z nežnim pridihom kvasa

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

18. Rdeče biser vino „novello“ lambrusco „dell’Emilia“ / „Emilia“

Pena: živahna, neobstojna

Barva: svetlo rubinasto rdeča

Vonj: vinski z izrazito sadnimi notami

Okus: suh do sladek, blag in z ustrezno vsebnostjo kislin

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 17 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

19. Delno prevreti rdeči grozdni mošt lambrusco „dell’Emilia“ / „Emilia“

Pena: živahna, neobstojna

Barva: rubinasto rdeča različne intenzivnosti

Vonj: vinski, s svežimi sadnimi in cvetličnimi notami

Okus: sladek in aromatičen, prijetno svež

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 %

Volumenski delež dejanskega alkohola: najmanj 1 % in največ 6,3 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 17 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

20. Biser vino rosé lambrusco „dell’Emilia“ / „Emilia“

Pena: živahna, neobstojna

Barva: rožnata različne intenzivnosti

Vonj: prijeten, oster, dišeč in razpoznaven, s cvetličnimi in sadnimi notami

Okus: suh do sladek, svež in polnega telesa, aromatičen

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

21. Peneče vino rosé lambrusco „dell’Emilia“ / „Emilia“

Pena: fina in obstojna

Barva: rožnata različne intenzivnosti Vonj: dišeč, razpoznaven, s cvetličnimi in sadnimi notami

Okus: popolnoma suh do sladek, svež, usklajen, z nežnim pridihom kvasa

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

22. Biser vino lambrusco „dell’Emilia“ / „Emilia“ (pridelano v belo vino)

Pena: živahna, neobstojna

Barva: slamnato rumena

Vonj: nežen, dišeč in izrazit, s cvetličnimi notami

Okus: suh do sladek, svež in polnega telesa, intenziven, skladen

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

23. Peneče vino lambrusco „dell’Emilia“ / „Emilia“ (pridelano v belo vino)

Pena: fina in obstojna

Barva: slamnato rumena

Vonj: nežen, dišeč in raznovrsten, s cvetličnimi notami

Okus: popolnoma suh do sladek, svež, usklajen, z nežnim pridihom kvasa

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

24. Biser vino „novello“ lambrusco „dell’Emilia“ / „Emilia“ (pridelano v belo vino)

Pena: živahna, neobstojna

Barva: slamnato rumena

Vonj: vinski z izrazito sadnimi notami

Okus: suh do sladek, blag in z ustrezno vsebnostjo kislin

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11 %

Najnižja vsebnost skupnih kislin: 4,0 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

25. Delno prevreti grozdni mošt lambrusco „dell’Emilia“ / „Emilia“ (pridelan v belo vino)

Pena: živahna, neobstojna

Barva: slamnato rumena

Vonj: vinski, s svežimi sadnimi in cvetličnimi notami

Okus: sladek in aromatičen, prijetno svež

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 %

Volumenski delež dejanskega alkohola: najmanj 1 % in največ 6,3 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

26. Pinot nero „dell’Emilia“ / „Emilia“ (pridelan v belo vino)

Barva: svetlo slamnato rumena

Vonj: nežen, aromatičen, dišeč

Okus: suh, polnega telesa in svež, skladen

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

27. Biser vino pinot noir „dell’Emilia“ / „Emilia“ (pridelano v belo vino)

Pena: živahna, neobstojna

Barva: svetlo slamnato rumena

Vonj: nežen, aromatičen in dišeč, z izrazitimi sadnimi notami

Okus: suh, polnega telesa in svež, skladen

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

28. Peneče vino pinot nero „dell’Emilia“ / „Emilia“ (pridelano v belo vino)

Pena: fina in obstojna

Barva: slamnato rumena

Vonj: aromatičen, dišeč

Okus: popolnoma suh do suh, svež, skladen, z nežnim pridihom kvasa

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11 %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

a. Osnovni enološki postopki

1. Obogatitev – sladkanje in sekundarno vrenje

Zadevne omejitve enoloških postopkov

Naravni volumenski delež alkohola se lahko poveča z obogatitvijo z zgoščenim grozdnim moštom, pridobljenim iz grozdja z razmejenega območja proizvodnje, ali z zgoščenim in prečiščenim grozdnim moštom znotraj omejitev iz zakonodaje EU in nacionalne zakonodaje ter kot je določeno v tej zakonodaji.

Tipična geografska označba „dell’Emilia“ / „Emilia“ se uporablja le za proizvode vinske trte v ustreznih kategorijah, pri čemer vsaj 85 % proizvodov ali katerih koli proizvodov za pridelavo vina izvira z razmejenega območja proizvodnje, vključno s proizvodi, ki se uporabljajo za sladkanje in sekundarno vrenje.

2. Vrenje grozdja sorte pinot nero, pridelane v belo vino

Posebni enološki postopki

Tradicionalno se biser vina in peneča vina proizvajajo z vrenjem grozdja sorte pinot nero, pridelane v belo vino. Vrenje grozdja sorte pinot nero, pridelane v belo vino, omogoča pridelavo vina bele barve s prijetnim vonjem, elegantnimi notami in obstojno, fino peno.

b. Največji donosi

1. Belo vino, rdeče vino, vino rosé, fogarina, fortana, lambrusco, montù, trebbiano – zajema vse vrste vina razen „passito“

232 hektolitrov na hektar

2. Alionza, ancellotta, moscato bianco, grechetto gentile – zajema vse vrste vina razen „passito“

208 hektolitrov na hektar

3. Malvasia (iz malvasia di candia aromatica) – zajema vse vrste vina razen „passito“

192 hektolitrov na hektar

4. Chardonnay, spergola – zajema vse vrste vina razen „passito“

184 hektolitrov na hektar

5. Barbera, cabernet franc, sangiovese, sauvignon – zajema vse vrste vina razen „passito“

168 hektolitrov na hektar

6. Cabernet sauvignon, malbo gentile, malvasia bianca, marzemino, merlot – zajema vse vrste vina razen „passito“

160 hektolitrov na hektar

7. Pinot bianco, pinot grigio, pinot nero, riesling italico – zajema vse vrste vina razen „passito“

160 hektolitrov na hektar

8. Belo vino „passito“, rdeče vino „passito“, fogarina „passito“

145 hektolitrov na hektar

9. Grechetto gentile „passito“

130 hektolitrov na hektar

10. Malvasia (iz malvasia di candia aromatica) „passito“

120 hektolitrov na hektar

11. Spergola „passito“

115 hektolitrov na hektar

12. Sauvignon „passito“

105 hektolitrov na hektar

13. Malbo gentile „passito“, marzemino „passito“

100 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Območje, na katerem uspeva grozdje, ki se uporablja za pridelavo vin in delno prevretega grozdnega mošta z zaščiteno geografsko označbo „dell’Emilia“ / „Emilia“, obsega celotno upravno ozemlje pokrajin Bologna, Ferrara, Modena, Parma, Piacenza in Reggio Emilia. V pokrajini Bologna se lahko zaščitena geografska označba „dell’Emilia“ / „Emilia“ uporabi za grozdje, ki se goji na desnem bregu reke Sillaro in je namenjeno za proizvodnjo proizvodov vinske trte, zajetih v označbi, z izjemo vrst vina lambrusco.

7. Glavne sorte vinske trte

Albana b.

Alicante n.

Alionza b.

Ancellotta n. – lancellotta

Barbera n.

Bervedino b.

Biancame b. – bianchello

Bianco b. – bombino

Bonarda n. – uva rara

Cabernet franc n. – cabernet

Cabernet sauvignon n. – cabernet

Canina Nera n. – canina

Centesimino n.

Chardonnay b.

Ciliegiolo n. – morettone

Cornacchia n.

Croatina n. – bonarda

Dolcetto n.

Durella b. – durello

Ervi b.

Famoso b.

Fiano b.

Forgiarin n.

Fortana n. – uva d’oro

Gamay n.

Garganega b. – d’oro b.

Groppello gentile n. – groppello

Lambrusco barghi n. – lambrusco

Lambrusco benetti n. – lambrusco

Lambrusco grasparossa n. – groppello grasparossa

Lambrusco grasparossa n. – lambrusco

Lambrusco maestri n. – lambrusco

Lambrusco marani n. – lambrusco

Lambrusco montericco n. – lambrusco

Lambrusco oliva n. – lambrusco

Lambrusco salamino n. – lambrusco

Lambrusco viadanese n. – lambrusco

Lambrusco a foglia frastagliata n. – enantio n.

Lambrusco a foglia frastagliata n. – lambrusco

Lambrusco di sorbara n. – lambrusco

Lanzesa b.

Malbo gentile n.

Malvasia istriana b. – malvasia

Malvasia bianca di candia b. – malvasia

Malvasia di candia aromatica b. – malvasia

Malvasia rosa rs.

Manzoni bianco v. – incrocio manzoni 6.0.13 b.

Marsanne b.

Marzemino n. – berzamino

Marzemino n. – berzemino

Melara b.

Merlese n.

Montepulciano n.

Montù b. – montuni

Moscato bianco b. – moscato

Mostosa b.

Müller thurgau b. – riesling x sylvaner

Negretto n.

Ortrugo b.

Pelagos n.

Perla dei vivi n.

Petit verdot n

Pignoletto b. – alionzina

Pignoletto b. – grechetto gentile

Pinot bianco b. – pinot

Pinot grigio – pinot

Pinot nero n. – pinot

Raboso veronese n. – raboso

Rebo n.

Refosco dal peduncolo rosso n. – refosco

Riesling italico b. – riesling

Riesling renano b. – riesling

Ruggine b.

Sangiovese n. – sangioveto

Santa maria b.

Sauvignon b. – sauvignon blanc

Scarsafoglia b.

Sgavetta n.

Spergola b.

Syrah n. – shiraz

Termarina n.

Terrano n. – lambrusco dal peduncolo rosso

Tocai friulano b.

Traminer aromatico rs.

Trebbianina b.

Trebbiano modenese b. – trebbiano

Trebbiano romagnolo b. – trebbiano

Trebbiano toscano b. – biancame B.

Trebbiano toscano b. – trebbiano

Uva del fantini n.

Uva del tundé n.

Uva longanesi n.

Uva tosca n.

Verdea b. – colombana bianca

Verdicchio bianco b. – verdicchio

Vernaccina b.

Veruccese n.

8. Opis povezav

8.1. „dell’Emilia“ / „Emilia“ – kategorije vino, peneče vino, biser vino, delno prevreti grozdni mošt, vino iz sušenega grozdja

Informacije o geografskem območju

Naravni dejavniki, pomembni za povezavo:

Za vse kategorije, zajete v specifikaciji proizvoda, je območje proizvodnje vin z ZGO „dell’Emilia“ / „Emilia“ celotno upravno ozemlje pokrajin Bologna, Ferrara, Modena, Parma, Piacenza in Reggio Emilia.

Za območje so značilni enotna prst in podnebne razmere, ki so posledica skupnega izvora, lege in izpostavljenosti tal, celotno območje pa je zelo primerno za vinogradniške dejavnosti, ki tam uspevajo. Zlasti podnebne razmere so ustvarile enotno pokrajino, zaradi česar se v vinogradih na celotnem območju, na katerem se pridelujejo vina z ZGO „dell’Emilia“ / „Emilia“, večinoma uporabljajo iste tehnike gojenja.

Vinogradi uspevajo na različnih nadmorskih višinah, od ravnin navzgor, kar je odvisno od območja, gojenih sort vinske trte in vinogradniške ter enološke tradicije. Najmanj vinske trte je v visokih Apeninih, kjer je podnebje prehladno.

Temperaturni vzorci na območju so zelo raznoliki, od zmernega subkontinentalnega podnebja (ki je najpomembnejše za vinorodna območja) do zmerno hladnega podnebja.

Ravnina, običajno na nadmorski višini od 2 do 70 m, se razprostira na neprekinjenem območju od reke Pad do jadranske obale in vse do prostranih apeninskih dolin na nadmorski višini do 150 m. Na ravninskih predgorjih in aluvialnih ravnicah, za katere so značilni navpični nanosi, ki jih večinoma odlagajo apeninske reke in pritoki, medtem ko je nanose na vijugastih ravninah in v delti odložila reka Pad.

Vsako leto zapade od 600 do 800 mm padavin, večinoma jeseni, nekoliko manj pa spomladi. Pomanjkanje vode se pojavlja večinoma poleti, blažijo pa ga visoka relativna vlažnost zraka in naravne zaloge podtalnice. Na višjih nadmorskih legah zapade več dežja, od približno 800 mm na obrobju Apeninov, ki ležijo nad ravninami, do več kot 2 000 mm v visokih Apeninih, poleg tega pa je na višjih nadmorskih legah tudi več deževnih dni.

Zgodovinski in človeški dejavniki, pomembni za povezavo:

Širitev vinogradništva v Emiliji, ki je povezano z udomačitvijo divjih ali avtohtonih sort vinske trte ter nenehno razvijajočimi se tehnikami gojenja, ki pričajo o tesni povezavi med človekovimi dejavnostmi in okoljskimi dejavniki, je že od rimskih časov izčrpno dokumentirano.

V zadnjem tisočletju sta bila gojenje vinske trte in zgodovina človeštva prepletena, zato so med njima nastale neločljive povezave, ki se kažejo v lokalni kulturi ter tradicionalnih kmetijskih praksah in enoloških postopkih, bolj splošno pa tudi na področju umetnosti in gastronomije.

Znanstveni in tehnološki napredek sta bila dosežena s pomočjo tehničnih kmetijskih srednjih šol Reggio Emilia, Finale Emilia ter Castelfranco Emilia, ki usposabljajo o novih vinarskih tehnologijah in jih razširjajo. Zasluge za sodobno vinogradništvo je mogoče v veliki meri pripisati navedenim dejavnostim usposabljanja in razširjanja znanja, pomemben pa je tudi prispevek vinogradnikov v regiji, ki so uvedli postopke in metode upravljanja vinogradov, ki združujejo okoljsko in gospodarsko trajnostnost ter inovativne vinarske tehnologije.

8.2. „dell’Emilia“ / „Emilia“ – kategorija vino

Informacije o posebnih lastnostih proizvoda, ki jih je mogoče pripisati geografskemu poreklu, in vzročna povezava z geografskim območjem.

Bela vina „dell’Emilia“ / „Emilia“ so slamnato rumene do zlatorumene barve, včasih z bledozelenimi ali bakrenimi odtenki, kot na primer pinot grigio. Vonj vin zaznamujejo nežne, prefinjene arome s sadnimi notami, ki so značilne za glavno sorto vinske trte, zlasti pri aromatičnih ali polaromatičnih sortah, kot sta spergola in trebbiano. Okus vin je suh do sladek, skladen, dobro strukturiran, svež in aromatičen.

Vina rosé „dell’Emilia“ / „Emilia“ so rožnate barve različne intenzivnosti, ki je odvisna od uporabljenega postopka proizvodnje vina. Okus je svež in skladen, lahko je suh do sladek in ima uravnotežene kisline.

Rdeča vina „dell’Emilia“ / „Emilia“ so rubinaste barve različne intenzivnosti. Njihov vonj je vinski, s cvetličnimi ali sadnimi aromami, kar je odvisno od sorte vinske trte, iz katere so pridelana. Okus je skladen in dobro strukturiran ter je lahko suh do sladek.

Vonj in okus rdečih vin „novello“ sta povezana s posebno tehniko ogljikove maceracije grozdja za pridelavo vina, ki okrepi njegov vinski profil in značilne note sorte vinske trte.

Na kakovostne lastnosti vin vplivajo stanje tal in podnebne razmere na območju proizvodnje. Zmerno, hladno in rahlo vetrovno podnebje, tla, ki omogočajo dobro odtekanje vode, zadostna količina vode, ki je posledica dejstva, da so padavine porazdeljene tudi na poletne mesece, ter izrazite razlike med nočnimi in dnevnimi temperaturami v času zorenja grozdja omogočajo optimalno zorenje grozdov, zato ima grozdje ustrezno vsebnost sladkorja in kislin, odlikuje pa ga tudi kombinacija drugih kakovostnih in organoleptičnih lastnosti, ki so značilne za posamezne sorte in se zaznajo tudi v vinih, pridelanih iz njih.

Vzročna povezava torej temelji na posebnih lastnostih proizvoda, ki jih je mogoče pripisati njegovemu geografskemu poreklu.

8.3. „dell’Emilia“ / „Emilia“ – kategorije peneče vino, biser vino, delno prevreti grozdni mošt

Informacije o posebnih lastnostih proizvoda, ki jih je mogoče pripisati geografskemu poreklu, in vzročna povezava z geografskim območjem.

Pridelava penečih in biser vin je stoletna tradicija in velja za vodilno dejavnost lokalnega vinarstva. Zaradi posebne skrbnosti med gojenjem vinske trte, trgatvijo in predelavo grozdja v osnovno vino ter v nadaljnjem obdobju sekundarnega vrenja sta peneče in biser vino posebno prefinjeni in elegantni vini.

Peneča vina, biser vina in delno prevreti grozdni mošt so tako kakovostni zaradi dostopnosti grozdja s kakovostnimi lastnostmi, ki so idealne za proizvodnjo tovrstnih vin.

Zmerno sproščanje ogljikovega dioksida, ki ga omogoča naravno vrenje v zaprtih posodah, daje svežino in živahnost belim, rosé in rdečim biser vinom.

Specializacija postopka proizvodnje je omogočila opredelitev sort, najprimernejših za pridelavo biser vina, in izvajanje sekundarnega vrenja z najnaprednejšo opremo; ti dejavniki so prispevali k povečanju kakovosti končnega proizvoda.

Enako velja tudi za beli, rdeči ali rosé delno prevreti grozdni mošt, ki se prideluje po metodi charmat (ali martinotti), s katero se dosežeta svežina končnega proizvoda in zmerni delež alkohola.

Na kakovostne lastnosti vin vplivajo stanje tal in podnebne razmere na območju proizvodnje. Zmerno, hladno in rahlo vetrovno podnebje, tla, ki omogočajo dobro odtekanje vode, zadostna količina vode, ki je posledica dejstva, da so padavine porazdeljene tudi na poletne mesece, ter izrazite razlike med nočnimi in dnevnimi temperaturami v času zorenja grozdja omogočajo optimalno zorenje grozdov, zato ima grozdje ustrezno vsebnost sladkorja in kislin, odlikuje pa ga tudi kombinacija drugih kakovostnih in organoleptičnih lastnosti, ki so značilne za posamezne sorte in se zaznajo tudi v vinih, pridelanih iz njih.

Vzročna povezava torej temelji na posebnih lastnostih proizvoda, ki jih je mogoče pripisati njegovemu geografskemu poreklu.

8.4. „dell’Emilia“ / „Emilia“ – kategorija vino iz sušenega grozdja

Informacije o posebnih lastnostih proizvoda, ki jih je mogoče pripisati geografskemu poreklu, in vzročna povezava z geografskim območjem.

Glede na uporabljeno sorto vinske trte so vina lahko zlatorumene do jantarne barve (bela vina) ali granatno rdeče barve. Vonj je nežen in razpoznaven, z notami sušenega grozdja, včasih tudi začimb ter spominja na med in zrelo sadje. Njihov okus je poln in skladen ter suh do sladek, čeprav je pri večini vin vsebnost sladkorja višja.

Vina vrste „passito“ se lahko pridelujejo iz vseh sort vinske trte, belih in rdečih, najpogosteje pa se uporabljajo aromatične (moscato giallo, moscato rosa, traminer aromatico) in polaromatične sorte vinske trte (goldtraminer, nosiola, riesling renano, sauvignon itd.).

Grozdje se suši v posebnih prostorih za sušenje, čas sušenja pa je odvisen od intenzivnosti lastnosti, ki naj bi jih ta tehnika doprinesla končnemu proizvodu.

Proizvajalec grozdje, ki se bo uporabilo za proizvodnjo vin „passito“, določi na podlagi posebnih fizikalnih in kakovostnih lastnosti grozda.

Grozdi z veliko prostora med jagodami so zlasti primerni za sušenje in se med trgatvijo izberejo v vinogradu.

Za sušenje so ugodne velike razlike med dnevnimi in nočnimi temperaturami, ki so posebno izrazite pozno poleti in jeseni.

Na kakovostne lastnosti vin vplivajo stanje tal in podnebne razmere na območju proizvodnje. Zmerno, hladno in rahlo vetrovno podnebje, tla, ki omogočajo dobro odtekanje vode, zadostna količina vode, ki je posledica dejstva, da so padavine porazdeljene tudi na poletne mesece, ter izrazite razlike med nočnimi in dnevnimi temperaturami v času zorenja grozdja omogočajo optimalno zorenje grozdov, zato ima grozdje ustrezno vsebnost sladkorja in kislin, odlikuje pa ga tudi kombinacija drugih kakovostnih in organoleptičnih lastnosti, ki so značilne za posamezne sorte in se zaznajo tudi v vinih, pridelanih iz njih.

Vzročna povezava torej temelji na posebnih lastnostih proizvoda, ki jih je mogoče pripisati njegovemu geografskemu poreklu.

9. Bistveni dodatni pogoji

Odstopanje od proizvodnje in obdelave vina na razmejenem geografskem območju

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

odstopanje od proizvodnje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Opis pogoja:

V skladu z odstopanjem iz člena 6(4)(b) Uredbe (ES) št. 607/2009 lahko postopek pridelave delno prevretega grozdnega mošta in vseh drugih kategorij vin z ZGO „dell’Emilia“ / „Emilia“, vključno s pridelavo in sekundarnim vrenjem biser vin ter penečih vin, poteka ne samo na razmejenem območju proizvodnje, temveč tudi znotraj meja sosednjih pokrajin Ravenna, Forlì-Cesena, Mantua in Cremona.

Navedba dveh ali več sort vinske trte na etiketi

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Opis pogoja:

Da bi se vina z ZGO „dell’Emilia“ / „Emilia“ označila z imeni dveh ali več sort vinske trte, mora vsaka „drugotna“ sorta predstavljati več kot 15 %, sorte pa je treba navesti na etiketi v padajočem vrstnem redu glede na dejanski delež uporabljenega grozdja.

Tako se namreč zagotovi, da imajo tako pridelana in označena vina lastnosti vseh sort vinske trte, iz katerih so pridelana, da potrošniki ne bi prejemali zavajajočih informacij, saj ustrezna zakonodaja EU (člen 62(1)(c)(ii) Uredbe (ES) št. 607/2009) ne določa najmanjšega deleža uporabljenih „drugotnih“ sort vinske trte.

Ta omejitvena določba je v skladu s členom 70(1) Uredbe (ES) št. 607/2009, ki državam članicam omogoča določitev strožjih določb glede označevanja v specifikacijah proizvoda, tudi glede navedbe sort vinske trte.

Povezava do specifikacije proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/13479

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.