SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 9.6.2004 
KOM(2004) 416 kon čno 
Volume I 
  
SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU IN 
EVROPSKEMU EKONOMS KO-SOCIALNEMU ODBORU 
"Evropski akcijski na črt za okolje in zdravje 2004–2010" 
 
{SEK(2004) 729 } 
 
SL 2   SL SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU IN 
EVROPSKEMU EKONOMS KO-SOCIALNEMU ODBORU 
"Evropski akcijski na črt za okolje in zdravje 2004–2010" 
 
KAZALO 
Boljše zdravje zaradi boljšega okolja – izziv za prihodnost ................................................. 4 
Začetek akcijskega na črta........................................................................................................... 4 
Ključni elementi akcijskega na črta ............................................................................................ 5 
Izvedba akcijskega na črta........................................................................................................... 8 
Mednarodna dimenzija – Ministrska konferen ca v Budimpešti o okolju in zdravju ................. 8 
TEHNIČNE PRILOGE 
PRILOGA I ............................................................................................................................... ..  
Ukrepi v obdobju 2004–2010 .....................................................................................................  
Izboljšanje pretoka informacij z razvojem cel ostnih informacij o okolju in zdravju...................  
Zapolnitev vrzeli v znanju s spodbujanjem raziskav na podro čju okolja in zdravja in 
določitvijo novih vprašanj..............................................................................................  
Odziv: pregled politik in bo ljša izmenjava informacij.................................................................  
Ozaveščanje, izmenjava informacij o tveganjih, usposabljanje in izobraževanje........................  
Pregled in prilagoditev politike zmanjševanja tveganja...............................................................  
PRILOGA II : POSVETOVALNI POSTOPEK : Seznam organizacij, s katerimi je pri 
razvoju akcijskega na črta potekalo posvetovanje ........................................................................  
Seznam zasedanj, namenjenih razvoju akcijskega na črta ............................................................  
PRILOGA III : ČASOVNI NA ČRT ZA IZVEDBO GLAVNIH SKUPIN UKREPOV .....  
GLOSAR ............................................................................................................................... ......  
 
SL 3   SL BOLJŠE ZDRAVJE ZARADI BOLJŠEGA OKOLJA – IZZIV ZA PRIHODNOST  
 Za četek akcijskega programa 
Vsakdo si želi dobrega zdravja – zase, za svoj e otroke ter zaradi širših gospodarskih 
in socialnih koristi za našo družbo. Zdravje igra pomembno vlogo pri dolgoro čni 
gospodarski rasti in traj nostnem razvoju – vedno ve č je dokazov, da visokih stroškov 
ne gre pripisati zdravju, ampak slabemu zd ravju (v smislu zdravstvenega varstva, 
zdravil, bolniških dopustov, nižj e produktivnosti, invalidnosti in pred časnih 
upokojitev) 1.  
Evropski državljani so zaskr bljeni zaradi morebitnega u činka okolja na njihovo 
zdravje in pri čakujejo od politikov, da bodo ukrepali. Zaradi te zaskrbljenosti 
javnosti in svojih obveznosti iz Pogodbe2 je Komisija odgovorna za podrobnejšo 
proučitev škodljivih vplivov okolja na zdravje, da se bo lahko u činkoviteje spopadla 
z njimi. Cilj akcijskega na črta je prispevati k izboljšanju blaginje, pa tudi čimbolj 
povečati morebitne gospodarske koristi, saj so stroški zdravljenja in izgube 
produktivnosti pogosto ve čji od stroškov prepre čevanja bolezni. 
Kot posamezniki lahko naredimo dolo čene izbire glede na čina življenja, ki vplivajo 
na naše zdravje, vendar pa se zanašamo tudi na javne organe, da nam zagotovijo 
zanesljive informacije, ki so podlaga za naše odlo čitve, in da nas š čitijo pred 
nevarnostmi za naše zdravje in blagostanje, ki so zunaj našega nadzora. Ne moremo 
izbirati kakovosti zraka, ki ga dihamo, a li se neprestano izogibati izpostavljenosti 
škodljivim snovem, ki se lahko kopi čijo v naših telesih, v časih že pred našim 
rojstvom. Nedavne študije o povezavi med okoljem in zdravjem ocenjujejo, da vsako leto zaradi onesnaženosti zraka prezgodaj umre med šest tiso č in devet tiso č 
prebivalcev francoskih mest
3 in da je okoli eno šestin o vseh primerov smrti in 
bolezni pri otrocih mogo če pripisati okoljskim dejavnikom.4. 
Posebno skrb povzro čajo učinki okolja na ob čutljive skupine. Strategija še posebej 
upošteva otroke, saj so ti mo čneje izpostavljeni in bolj ob čutljivi kakor odrasli. 
Aktualen izziv predstavlja uresni čitev zavez v zvezi s pravico otrok do odraš čanja in 
življenja v zdravem okolju, zas tavljenih v strategiji in tudi v konvenciji o pravicah 
otroka ter na svetovnem vr hu o trajnostnem razvoju.  
Raziskave na nacionalni ravni in na ravni  EU so precej izboljš ale naše razumevanje 
povezanosti med okoljskimi stresnimi de javniki in zdravjem ter omogo čile naše 
                                                 
1 Tako je na primer skupno finan čno breme zaradi plju čnih bolezni v Evropi ocenjeno na 102 milijard 
EUR, kar je primerljivo z BDP na Irskem. Kroni čna obstruktivna plju čna bolezen (COPD) je najdražja 
pljučna bolezen v Evropi, saj so njeni letni stroški ocen jeni na 38,7 milijard EUR, od tega je 74 %, 
(28,6 milijard EUR) posledica izgubljenih delovnih dni. Posredni stroški zaradi padca produktivnosti 
znašajo skoraj trikrat toliko kot stroški neposrednega zdravstvenega varstva. European Lung White 
Book, European Respiratory Society (ERS) in the European Lung Foundation (ELF), november 2003.  
2 Člena 152 in 174 Pogodbe 
3 Poro čilo francoske agencije za varnost okoljskega zdravja iz leta 2004 (http:// 
www.affse.fr/documents/Rapport_1.pdf ) 
4 Burden of Disease and Injuries Attributable to Selected Environmental Factors among Europe’s 
Children and Adolescents, Frances ca Valent, D'Anna Little, Fabio Ba rbone, Giorgio Tamburlini; WHO, 
Ženeva 2004 (v tisku) 
 
SL 4   SL ukrepanje, na primer z opuš čanjem osvin čenega bencina. Vendar pa so u činki 
nekaterih okoljskih tv eganj na zdravje posledica zapletenih medsebojnih vplivov, ki 
jih precej slabše razumemo. 
Raziskave so bistvenega pomena za zagotavljanje temeljnega znanja in dejanskih 
ukrepov, s katerimi bodo rezultati evropskih raziskav na podro čju okolja in zdravja 
vplivali na politi čne odločitve, tako da bo mogo če analizirati in zapolniti vrzeli 
znotraj evropskih de javnostih na podro čju okolja in zdravja. Politi čne usmeritve na 
področju delovnega okolja prav tako vplivajo na  zdravje, na delovnem mestu in tudi 
drugje, zato je potrebno dopolnjevanje s stra tegijo Skupnosti za zdravje in varnost pri 
delu5. Iz tega razloga je Komisija junija 2003 za čela z akcijskim programom za 
okolje in zdravje (imenovan tudi pobuda SCALE6), ki predlaga celovit pristop s 
tesnejšim sodelovanjem med podro čji zdravja, okolja in ra ziskav. Dodana vrednost 
tega programa je vzpostavitev sistema Skupnosti, ki povezuje informacije o stanju 
okolja, ekosistemu in zdravju ljudi. To bo omogo čilo učinkovitejšo oceno skupnega 
vpliva okolja na zdravje ljudi, saj bodo upoštevani vplivi, kakor so u činek 
kombinacije razli čnih kemičnih snovi, hkratna izpostavljenost ve čjemu številu snovi 
in dejavnikom tveganja ter skupni u činki. Kon čni cilj strategije je razviti okvir 
vzročnih povezav  med okoljem in zdravjem, ki bo nudil potrebne informacije za 
oblikovanje politike Skupnosti, namenjene prou čevanju virov zd ravju škodljivih 
dejavnikov in njihovih na činov vplivanja. 
Glede na obsežnost in kompleksnos t vprašanja je strategija dolo čila dolgoro čen 
koncept, ki se bo izvajal cikli čno in bo z izboljševanjem temeljnih znanj postopno 
širil svoje podro čje uporabe. Svet, Evropski parlament in Evropski ekonomsko-
socialni odbor so z veseljem sprejeli stra tegijo in poudarili potrebo po akcijskem 
načrtu, ki bi temeljil na obstoje čih politikah in programih, ter po tesnem sodelovanju 
z ustreznimi mednarodnimi organizacijami.  
Namen tega akcijskega na črta za obdobje 2004–2010 je nud iti EU znanstveno 
utemeljene informacije, potrebne za pomo č vsem 25 državam članicam EU pri 
zmanjševanju škodljivih vplivov nekaterih okoljskih dejavnikov na zdravje in pri 
spodbujanju boljšega sodelova nja med subjekti na podro čju okolja, zdravja in 
raziskav. Predlagani ukrepi upoštevajo mn enja drugih institucij in se ujemajo z 
obstoječimi ukrepi na regionalni, nacionalni, evropski in mednarodni ravni, zlasti z 
vseevropskim procesom WHO za okolje in zdravje in njegovo zavezanostjo zagotavljanju varnejšega okolja za otroke. 
 Klju čni elementi akcijskega na črta 
Ta akcijski na črt zajema obdobje prvega cikla in je  bil oblikovan na podlagi tesnega 
sodelovanja s strokovnjaki iz držav članic in predstavniki interesnih skupin, vklju čno 
s strokovnjaki in predstavniki iz držav članic, ki so sodelovale od za četka tega 
procesa (glej Prilogo II o postopku posvetovanja) . Sestavljen je iz treh glavnih tem: 
• izboljšanje pretoka informacij za razume vanje povezav med viri onesnaženja in 
učinki na zdravje (ukrepi 1–4).  
                                                
 
5 Primer tega je Direktiva Sveta 92/85/EGS o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na podro čju 
varnosti in zdravja pri delu nose čih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo; ta direktiva 
varuje zdravje mater, pa tudi otrok. 
6 Sporo čilo Komisije o evropski strategiji za okolje in zdravje, COM (2003) 338 kon č. 
 
SL 5   SL • Zapolnitev vrzeli v znanju s spodbujanjem raziskav in reševanjem novih vprašanj 
o okolju in zdravju (ukrepi 5–8). 
• pregled politik in boljša izmenjava informacij (ukrepi 9–3). 
Konkretni ukrepi v smislu "odziva" bodo dolo čeni in nadalje opredeljeni, ko bo naše 
razumevanje boljše. Prvi korak predst avlja presoja, kako okoljski dejavniki 
prispevajo k zdravstvenim težavam. To vklju čuje izpopolnitev znanja in pretoka 
informacij, od okoljskih vzrokov, skupaj z viri onesnaženja, prek razli čnih načinov 
vplivanja do u činkov na zdravje ljudi. Potrebne so izboljšave spremljanja na 
področju okolja in zdravja, da se zagotovi  ustrezna usklajenost obeh politik. Poleg 
tega bo okvirni program EU za ra ziskave okrepil prizadevanja na podro čju 
znanstvenih raziskav za analiziranje in izboljšanje naše ga znanja o vzro čnih 
povezavah med okoljskimi dejavniki in zdravju ljudi. Le če bo na voljo dovolj jasnih 
dokazov, tudi v skladu z previdnostnim na čelom7, bo mogo če razviti ustrezne 
možnosti politi čnih ukrepov, da se pregledajo in po potrebi spremenijo obstoje či 
politični odzivi ter oblikujejo novi.  
Akcijski na črt (podrobneje je opisan v dokumentu "tehni čne priloge k Evropskemu 
akcijskemu na črtu za okolje in zdravje 2004–2010") je mogo če povzeti, kakor sledi:  
1 – IZBOLJŠANJE PRETOKA INFORMACIJ  s pripravo celostnih informacij 
o okolju in zdravju za razumevanje povezav med viri onesnaženja in u činki na 
zdravje:  
Ukrep 1: Priprava kazalnikov okoljskega zdravja ljudi 
Ukrep 2: Razvoj sistema celos tnega spremljanja okolja, vklju čno s hrano, zaradi 
določitve tovrstne izpostavljenosti ljudi 
Ukrep 3: Razvoj skladnega koncepta  biološkega monitoringa v Evropi 
Ukrep 4: Boljša usklajenost in skupne dejavnosti na podro čju okolja in zdravja  
2 – ZAPOLNITEV VRZE LI V ZNANJU S SPODBU JANJEM RAZISKAV na 
področju okolja in zdravja ter dolo čitev novih vprašanj 
Ukrep 5: Povezovanje in spodbuj anje evropskih raziskav na podro čju okolja in 
zdravja 
Ukrep 6: Usmeritev raziskav v bol ezni, motnje in izpostavljenost 
Ukrep 7: Oblikovanje metodoloških sistem ov za analizo medsebojnih vplivov med 
okoljem in zdravjem  
Ukrep 8: Opredelitev moreb itnih tveganj za okolje in zdravje in obravnava teh 
tveganj  
3 - ODZIV: PREGLED POLITIK IN IZBOLJŠANJE KOMUNIKACIJE 
z ozaveščanjem, izmenjavo informacij o tveganjih ter usposabljanjem in 
izobraževanjem, da državljani dobijo potrebne inform acije za boljše izbire v zvezi z 
zdravjem in da se zagotovi poz ornost strokovnjakov iz obeh podro čij na medsebojne 
vplive okolja in zdravja. 
Ukrep 9 : Oblikovanje dejavnosti na podro čju javnega zdravja in povezovanje v zvezi 
z dejavniki okoljskega zdravja ljudi s pomo čjo programa o javnem zdravju  
Ukrep 10 : Pospeševanje usposabljanja stroko vnjakov in izboljšanje organizacijske 
                                                 
7 Merila za uporabo previdnostnega na čela so dolo čena v Sporo čilu Komisije COM(2000)1 kon č. 
 
SL 6   SL zmogljivosti na podro čju okolja in zdravja 
s preverjanjem in prilagoditvijo politike zmanjševanja tveganja Ukrep 11 : 
Usklajevanje teko čih ukrepov zmanjševanja tveganj a in usmeritev na prednostne 
bolezni 
Ukrep 12 : Izboljšanje kakovosti zraka v zaprtih prostorih  
Ukrep 13 : Spremljanje gibanj v zvezi z elektromagnetnimi polji  
V tem za četnem obdobju je akcijski na črt usmerjen zlasti na boljše razumevanje 
povezav med okoljskimi dejavniki in bol eznimi dihal, motenj v razvoju živ čnega 
sistema, raka ter u činka endokrinih motilcev. Za te bolezni in stanja, ki imajo ve č 
vzrokov, obstajajo opozorila in nekateri za četni znaki, da lahko okoljski dejavniki 
vplivajo na njihov razvoj in poslabšanje. Za natan čnejšo opredelitev vpliva okolja in 
za usmeritev na najpomembnejše bolezni in  stanja znotraj skupin bolezni je 
potrebnih ve č informacij. Akcijski na črt bo sprožil usmerjene raziskovalne ukrepe za 
izboljšanje in izpopolnite v znanja ustreznih vzro čnih povezav, isto časno pa bo 
izboljšano spremljanje zdravja, da dobimo  boljšo sliko o pojavu bolezni v Skupnosti.  
Drugi klju čni vidik, povezan z informacijami, je spremljanje izpostavljenosti 
dejavnikom, ki so najbolj povezani s pojavom teh bolezni, prek okolja, vklju čno s 
hrano. Zaradi razvoja skladnega okvira za celostno spremljanj e izpostavljenosti so 
bili izpeljani trije pilotni projekti na snoveh, za katere že potekata zbiranje podatkov 
in spremljanje (dioksini & poliklorirani bifenili8, težke kovine in endokrini motilci). 
Akcijski na črt bo uporabil ta okvir za ocenitev izpostavljenosti pilotnim snovem in 
tudi vsem glavnim okoljskim dejavnikom, povezanim z zdravstvenimi težavami, in bo po potrebi prilagodil spremljanje okolja in hrane.
9 
Ko bodo na voljo potrebne informacije o tveganjih, bodo bodisi posamezniki bodisi 
politiki lahko sprejeli ustrezne odlo čitve v zvezi z obvladovanjem tveganj. V obeh 
primerih bosta pomembna izmenjava informacij in ozaveš čanje, da se zagotovijo 
takšne odlo čitve, ki bodo temeljile  na pravilnih inform acijah in znanstvenih 
podatkih. 
V celotnem akcijskem na črtu so upoštevane potrebe otrok. Spremljanje bo zajemalo 
nekaj glavnih vprašanj na podro čju zdravja otrok in tudi izpostavljenost dejavnikom, 
ki obremenjujejo okolje, na katere so otroci še posebej ob čutljivi. Zlasti pomembne 
so raziskave o ob čutljivosti, da bo mogo če politične odzive prilagoditi potrebam 
otrok v primerih, v katerih so ti še posebej ob čutljivi. Dober primer tega so predlogi 
v akcijskem na črtu v zvezi z onesnaženostjo zraka v zaprtih prostorih, saj znanstveni 
izsledki kažejo, da so u činki na primer toba čnega dima v okolju (ETS) na zdravje 
zlasti vidni pri otrocih.  
Sporočilo Komisije z junija 2003 je opozorilo na  regionalne razlike po vsej Evropi v 
zvezi s težavami glede okoljskega zdravja ljudi. Tako so na primer bolezni, ki se 
prenašajo z vodo, in izpostavljenost  onesnaženosti zunanjega okolja mo čneje 
razširjene v nekaterih novih državah članicah, medtem ko je astma bolj razširjena v 
                                                 
8 PCB 
9 Delovne skupine so razvile splošno metodologijo in dale tudi mnoga priporo čila v zvezi s snovmi. Ta 
bodo upoštevana v pobudah Komisije, usmerjenih v te snovi, na primer v Strategiji za dioksin in 
poliklorirane bifenile (COM(2001)593), Strategiji za endokrine motilce (COM(1999)706) in prihodnji 
strategiji za živo srebro. 
 
SL 7   SL ostalih državah članicah. Zmanjšanje teh razlik je bilo storjenega že veliko in še 
vedno se dela veliko na tem, posledica prizadevanj za zmanjšanje onesnaženosti zraka pa je znatno zmanjšanje števila smrtnih primerov in obolenj zaradi bolezni 
dihal. Cilj akcijskega na črta je tudi izboljšanje informacij in znanja o razlikah med 
regijami in državami v razširjeni Uniji, pri čemer načrt upošteva rezultate teko čih 
projektov, ki jih financira EU, v zvezi z emisijami v novih državah članicah (na 
primer za dioksine). 
 Izvedba akcijskega na črta 
Razumevanje in reševanje zdravstvenih težav, povezanih z okoljem, zahteva trajno 
sodelovanje mnogih subjektov – držav članic, nacionalnih, regi onalnih in lokalnih 
organov oblasti, strokovnjakov, dejavnih na podro čju okolja, zdravja in raziskav, 
industrijskega in kmetijskega sektorja  ter interesnih skupin. Odgovornost za 
napredek na tem kompleksnem podro čju bo morala biti razdeljena med 
• Države članice, ki so odgovorne za izvajanje ukrepov v zvezi s spremljanjem in 
obvladovanjem tveganja; poleg tega so odgovorne za raziskave, izobraževanje in 
usposabljanje, ki so klju čni vidiki povezav med okoljem in zdravjem, igrajo pa 
tudi osrednjo vlogo pri vklju čevanju rezultatov, pridoblje nih na nacionalni ravni, 
v razprave na ravni EU, in pri razširjanj u informacij v zvezi z EU na nacionalni in 
lokalni ravni. 
• Interesne skupine, kot sta industrijski sekt or in civilna družba, ki igrajo klju čno 
vlogo pri pretvorbi informacij o ugotovljenih nevarnostih v preventivne ukrepe in 
inovativne odzive. 
• Komisijo, ki bo še naprej v dialogu z vsemi glavnimi subjekti in bo v okviru 
svojih pristojnosti spodbuj ala sodelovanje na ravni EU  ter sodelovala z Evropsko 
agencijo za okolje, Evropsko agencijo za varno hrano in drugimi ustreznimi 
organi. Interesne skupine bodo prek posvetovalnih skupin (vanje so vklju čene 
države članice, interesne skupine in mednarodne  organizacije) v celoti sodelovale 
pri procesu izvajanja. Če bo to primerno, bo potekal o tudi posvetovanje z 
ustreznimi znanstvenimi odbori. Leta 2007 bo  Komisija pri izvajanju akcijskega 
načrta prešla na stopnjo vmesnega pregleda . Komisija bo izvajala programe prek 
obstoječih pobud in programov, ki so jim že bi la dodeljena sredst va, zlasti prek 
programa javnega zdravja, šestega okvi rnega programa za raziskave ter v okviru 
operativnega prora čuna zadevnih služb. 
• Mednarodne organizacije, kot je WHO, OECD in organi Združenih narodov, ki 
imajo dolgoletne izkušnje na podro čju okolja in zdravja. Nadaljnje sodelovanje z 
njimi bo bistvenega pomena za to, da bodo te izkušnje uporabljene pri usmerjanju prihodnjih aktivnosti. 
 Mednarodna dimenzija – Ministrska ko nferenca v Budimpešti o okolju in 
zdravju 
Akcijski na črt služi kot prispevek Komisije k četrti ministrski konferenci o okolju in 
zdravju, ki jo je WHO organizirala j unija 2004 v Budimpešti. Pri oblikovanju na črta 
je bila posebna pozornost namenjena nj egovi skladnosti z ministrsko izjavo in 
 
SL 8   SL Akcijskim na črtom za okolje in zdravje otrok v Evropi (CEHAPE), ki naj bi bil 
sprejet v Budimpešti.  
Pri uresni čevanju sklepov v Budimpešti bo Komisija še naprej aktivno sodelovala z 
WHO v zvezi z vsemi vidiki medse bojnih vplivov okolja in zdravja.