[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 20.12.2010

COM(2010) 777 konč.

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Poročilo o vmesni oceni programa MEDIA 2007

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Poročilo o vmesni oceni programa MEDIA 2007

UVOD

Cilj tega poročila je pripraviti vmesno oceno programa MEDIA 2007. Poročilo v skladu s členom 14(2) Sklepa št. 1718/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o izvajanju podpornega programa za evropski avdiovizualni sektor (MEDIA 2007)[1] vključuje vmesno oceno doseženih rezultatov ter kvalitativnih in kvantitativnih vidikov izvedbe programa.

Poleg tega člen 19 določa, da se spremljanje in ocenjevanje sodelovanja Evropske unije v Evropskem avdiovizualnem observatoriju izvajata v okviru spremljanja in ocenjevanja programa MEDIA v skladu s členom 14.

V tem poročilu so predstavljeni glavni rezultati, doseženi v prvih treh letih izvajanja, in priporočila za morebitne prilagoditve. Poročilo zajema obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2009 ter temelji na ugotovitvah iz vmesne ocene, ki jo je izvedel konzorcij Euréval – Media Consulting Group (MCG)[2].

PROGRAM MEDIA

Odkar sta Evropski parlament in Svet leta 1991 sprejela program MEDIA I, se izvaja usklajena in dolgoročna politika finančnega posredovanja, da bi se evropska avdiovizualna industrija lahko imela koristi trga, evropskih razsežnosti. Ta politika se je izvajala s programom MEDIA II ter pozneje s programoma MEDIA Plus in MEDIA Usposabljanje (2001–2006).

V skladu z načeloma subsidiarnosti in dopolnjevanja se ukrepi Skupnosti izvajajo v fazah pred proizvodnjo in po njej, medtem ko so za podporo proizvodnji odgovorni nacionalni organi. Izvajanje programa torej prispeva k usposabljanju strokovnjakov, razvoju, distribuciji in promociji del.

Program MEDIA 2007, za katerega je bil namenjen proračun v višini 755 milijonov EUR za sedem let (2007–2013), izpolnjuje tri splošne cilje:

- ohranjati in krepiti evropsko kulturno raznolikost ter kinematografsko in avdiovizualno dediščino, zagotavljati dostop javnosti do teh del in spodbujati medkulturni dialog;

- bolje razširjati evropska avdiovizualna dela v Evropski uniji in zunaj nje;

- okrepiti konkurenčnost evropskega avdiovizualnega sektorja v okviru odprtega in konkurenčnega trga.

Na različnih področjih delovanja so bile določene naslednje prednostne naloge:

- spodbujanje ustvarjalnosti v avdiovizualnem sektorju ter kulturne vrednosti evropske kinematografske in avdiovizualne dediščine;

- krepitev strukture evropskega avdiovizualnega sektorja, zlasti MSP;

- zmanjšanje razlik med evropskimi državami z veliko avdiovizualno proizvodno zmogljivostjo in državami z majhno avdiovizualno proizvodno zmogljivostjo ali z omejenih jezikovnih območij;

- spremljanje in spodbujanje tržnega razvoja na področju digitalizacije.

Novosti v programu MEDIA 2007

V programu MEDIA 2007 so se na splošno poenostavili upravni postopki, pri čemer je bila v finančna in upravna pravila uvedena določba o sorazmernosti. Cilj je bil zmanjšati upravno obremenitev in doseči njeno sorazmernost z dodeljeno pomočjo in naravo upravičencev. Poleg tega so bila sklenjena dolgotrajna partnerstva na področjih delovanja za usposabljanje, promocijo in kinematografsko mrežo.

Ohranila se je večina področij delovanja (razen podpore distribuciji v formatu VHS in DVD). Vendar so bili s programom MEDIA 2007 za prilagoditev razvoju potreb industrije uvedeni novi ukrepi na področjih, kot so osnovno usposabljanje, razvoj interaktivnih del, video na zahtevo (VOD) in digitalna kinematografska distribucija (DCN), spletne skupnosti in odprti mediji.

Programi MEDIA se redno ocenjujejo. Programa MEDIA Plus in MEDIA Usposabljanje sta bila po predhodni oceni leta 1998 in dveh vmesnih ocenah vključena v končno oceno, ki zajema obdobje med letoma 2000 in 2006. V teh ocenah sta bili potrjeni ustreznost in uspešnost programa ter priporočeno nadaljnje ukrepanje. Poleg tega je bila leta 2004 pri pripravi programa MEDIA 2007 opravljena ocena učinkov, ki vključuje elemente predhodne ocene.

VMESNA OCENA PROGRAMA MEDIA 2007

Predstavitev

Za izvedbo ocene je bil na podlagi okvirne pogodbe, sklenjene s Komisijo[3], izbran konzorcij EUREVAL – MCG. Ocenjevanje se je začelo le dve leti po začetku izvajanja programa, kar pomeni, da je bilo dokončanih le malo projektov in da se je večina šele začenjala izvajati.

Zato se je ocena osredotočila predvsem na vprašanja učinkovitosti, uspešnosti in ustreznosti. Ocenjuje torej zmožnost programa dosegati rezultate na podlagi uporabljenih sredstev ter skladnost med temi rezultati in cilji programa. Poleg tega obravnava ustreznost prvotnih ciljev programa glede na potrebe v sektorju in predlaga prilagoditve za prihodnost.

Rezultati ocene naj bi bili tudi podlaga za sporočilo o nadaljevanju programa, ki ga je v skladu s členom 14(2)(b) sklepa MEDIA 2007 treba predložiti do konca leta 2010, in za oceno učinkov, ki jo je treba opraviti zaradi možnosti prenove programa po letu 2013.

Cilji ocene

Splošni cilj je bil zagotoviti zunanjo in neodvisno presojo doseženih rezultatov ter kvalitativnih in kvantitativnih vidikov programa v obdobju 2007–2009. Zaradi tega so bili opredeljeni posebni cilji:

- izmeriti ustreznost ciljev glede na potrebe v evropski avdiovizualni industriji in evropsko dodano vrednost programa;

- izmeriti učinkovitost izvajanja programa in uspešnost njegovih rezultatov glede na splošne cilje;

- predlagati prilagoditve in pripraviti priporočila za nadaljnje izvajanje programa;

- analizirati razvoj potreb v sektorju in posebej oceniti nove ukrepe, uvedene po letu 2007.

Metodologija

Ocenjevalna misija se je začela septembra 2009 in končala maja 2010. Zbirali so se statistični podatki in dokumentarno gradivo, opravljeni so bili tudi razgovori z odgovornimi osebami za program v Komisiji in Izvajalski agenciji za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo (EACEA). Poleg tega je ocenjevalec izvedel obsežno anketo v organizacijah, ki so zaprosile za pomoč iz programa MEDIA, in v pisarnah MEDIA Desk v vseh državah članicah. Tako je bilo mogoče pridobiti mnenje več kot 550 oseb. Ocenjevalec je nato te podatke temeljito analiziral, da bi odgovoril na vprašanja ocenjevanja, pri čemer je uporabil t. i. postopek triangulacije, ki vključuje navzkrižno primerjanje vseh zbranih podatkov. Vsaka ugotovitev, predstavljena v poročilu, torej temelji na več virih podatkov, razen če je navedeno drugače.

TEHNOLOšKI, GOSPODARSKI IN PRAVNI OKVIR

Javna politika na področju filmske in avdiovizualne industrije se danes srečuje z velikimi izzivi, povezanimi s tehnološkimi spremembami ter njihovim vplivom na vzorce potrošnje, ekonomske modele in vrednostno verigo.

Tehnološke spremembe

Te spremembe delno povzroča prodor širokopasovnega interneta v Evropo. Televizija, ki je bila včasih linearni medij, danes postaja nelinearna platforma, ki gledalcu omogoča izbiro vsebin in čas njihovega ogleda (časovno zamaknjena televizija, IP-televizija, spletna televizija). Tudi internet je ena od platform za razširjanje vsebin prek videa na zahtevo (VoD). Ta sprememba zadeva tudi mobilne telefone, ki postajajo platforme za razširjanje avdiovizualnih vsebin.

Pri medijih se kinematografi, ki so bili tradicionalno vezani na geografsko lokacijo (kinematografske dvorane), srečujejo z novimi možnostmi predvajanja, saj se 35-milimetrske kopije postopno zamenjujejo z digitalnimi. Zato je lahko programska shema bolj prilagodljiva, digitalna tehnologija pa je lahko zaradi predvajanja filmskih uspešnic v 3D-tehniki tudi dejavnik oživitve. Pred kratkim je na evropski trg vstopil DVD z visoko ločljivostjo (HD, high definition ), pri čemer še ni znano, ali bo lahko absorbiral nastajajočo tehnologijo in jo preoblikoval v trajno prednost ter se s tem ohranil v distribucijski verigi.

Spreminjanje vzorcev potrošnje

Zaradi tehnoloških inovacij so se spremenile navade gledalcev. Avdiovizualne vsebine je mogoče preprosto prilagoditi svojim željam, jih shraniti in prenašati. Danes živimo v okolju, v katerem se zaradi medsebojne povezave različnih medijev vsebine razširjajo na več platformah. Poleg tega prenosljivost vsebin pomeni, da fizično okolje ni več ovira, ampak priložnost. Dela lahko danes veliko lažje krožijo od enega medija k drugemu ali z enega ozemlja na drugega.

Ekonomski modeli

Z gospodarskega vidika so spremembe postopne, pri tem pa različno učinkujejo na trge glede na sektor in državo. Spremembo ekonomskih modelov je mogoče ugotoviti v razmerju med televizijo in kinematografi. Nacionalna prizemna televizija je bila 30 let nepogrešljiv partner za financiranje evropske filmske industrije. V današnjih okoliščinah hitrega upada prihodkov, ki jih televizijske postaje pridobijo z oglaševanjem, vrednost filmov na teh kanalih stagnira, medtem ko filmi še naprej prehajajo k digitalnim programskim kanalom in plačljivim filmskim kanalom.

Upravljanje pravic

Evropska avdiovizualna industrija se srečuje tudi z vprašanjem upravljanja pravic, ki je postalo prednostno zaradi vstopa novih udeležencev s področja proizvodnje in distribucije na trg. Glede upravljanja pravic se po celotni vrednostni verigi pojavljajo učinki „kanibalizacije“. Nekateri opazovalci predvidevajo, da se bo vrednostna veriga nazadnje poenostavila do točke, ko bo vključevala le dva obsežna segmenta: zasebno potrošnjo in javno potrošnjo v kinematografskih dvoranah.

PROGRAM V šTEVILKAH

Iz programa MEDIA 2007 se je v prvih treh letih njegovega izvajanja financiralo več kot 5 000 projektov. Evropsko sofinanciranje teh projektov znaša približno 296 milijonov EUR oziroma 39 % proračuna za program v celotnem obdobju.

V prvih treh letih je za sredstva iz programa MEDIA 2007 zaprosilo več kot 3 000 organizacij (v primerjavi z manj kot 2 000 v celotnem obdobju izvajanja programa MEDIA Plus), pri čemer jih je pomoč prejelo več kot 1 400. Število organizacij iz novih držav članic, ki so zaprosile za sredstva iz programa, se je pri programu MEDIA 2007 počasi povečevalo. Organizacije, izbrane v programu MEDIA 2007, vključujejo proizvajalce (56 %), distributerje (31 %) in promotorje (11 %). Najpogosteje so to zelo majhna podjetja (66 % s prometom, manjšim od 1,5 milijona EUR, in 80 % s prometom, manjšim od 4 milijonov EUR). Upravičenci do programa MEDIA 2007 prihajajo iz zelo različnih delov Evrope (iz 98 od 105 regij).

Pet največjih držav (Nemčija, Španija, Francija, Italija, Združeno kraljestvo) prejme skoraj dve tretjini pomoči, dodeljene iz programa MEDIA, tj. delež, ki ustreza sorazmerni pomembnosti teh trgov v Evropi. Deset drugih držav iz EU-15 ter Švica, Islandija in Norveška prejmejo povprečno 25 % dodeljene pomoči, vendar se ta delež zmanjšuje. Delež „novih“ držav članic se ne spreminja in znaša približno 8 %.

UGOTOVITVE IZ OCENE

Ugotovitve o ustreznosti programa glede na potrebe v sektorju

Notranja logika programa, njegova vpetost v evropski avdiovizualni sektor in prizadevanje za sledenje razvoju v sektorju so nekateri dejavniki, ki omogočajo, da program MEDIA 2007 ustrezno izpolnjuje potrebe v sektorju.

V večini primerov se šteje, da program MEDIA dopolnjuje obstoječo nacionalno podporo, saj podpira elemente, ki jih nacionalna pomoč ne pokriva ali jih pokriva premalo. Med drugim ima pomembno dodano vrednost zaradi močne evropske razsežnosti, ki jo uvaja v financirane projekte, s čimer jim omogoča tudi večjo ambicioznost.

Nazadnje se zdi, da program spodbudno vpliva na nacionalne politike. V različnih državah so bile ugotovljene nekatere spremembe. Na Madžarskem, v Italiji, Litvi, na Norveškem in v Sloveniji se tako na primer pripravljajo ali so pravkar začele veljati nove zakonodajne določbe. Ustanovljene so bile ustanove, kot je nacionalni filmski sklad ali inštitut, za organiziranje nacionalnega avdiovizualnega sektorja (Hrvaška, Slovaška, Malta), ali pa se je povečal proračun obstoječih ustanov (Avstrija, Ciper, Češka).

Ugotovitve o notranji skladnosti programa

Potrjeno je, da je program na splošno notranje skladen, vendar si je treba bolj prizadevati za razvijanje povpraševanja javnosti po evropskih delih. Večje število vlog za različno pomoč iz programa kaže na dobro prilagajanje potrebam v sektorju. Vendar to spremljajo večja selektivnost, ki med drugim povzroča izključitev prvotnih udeležencev in ZMP[4], višji stroški upravljanja in odvračanje nekaterih morebitnih udeležencev.

Cilj ohranjanja/spodbujanja kulturne raznolikosti evropskih del precej temelji na ukrepih za zmanjšanje razlik med „malimi“ in „velikimi“ državami v evropskem avdiovizualnem sektorju. Zato so v programu določeni ukrepi za pozitivno diskriminacijo držav z majhno proizvodno zmogljivostjo in/ali omejenim jezikovnim območjem. Končna ocena programa MEDIA Plus je pokazala, da so merila pozitivne diskriminacije, s katerimi so strokovnjake iz največjih proizvodnih držav spodbujali k povezovanju s partnerji iz „manjših“ držav, dejansko izboljšala vključevanje teh udeležencev v mreže in njihovih del v evropske distribucijske poti. Ta ugotovitev je potrjena, saj določbe na podlagi pozitivne diskriminacije močno prispevajo k doseganju cilja raznolikosti, zlasti na področjih dostopa do trgov, razvoja in festivalov.

V okviru programa MEDIA 2007 so bile kot odgovor na nove potrebe, zlasti tiste v zvezi z digitalno tehnologijo, izvedene precejšnje prilagoditve. Tudi v prejšnjih dveh ocenah je bilo ugotovljeno, da so cilji programa na splošno ustrezni, vendar je bilo poudarjeno nezadostno upoštevanje vprašanja uporabe nove tehnologije in prehoda k digitalni tehnologiji. V programu MEDIA 2007 se je zaradi vključevanja novih področij delovanja ta omejitev zmanjšala. Uspeh, dosežen pri razpisih za projekte, dokazuje odziv na dejanske potrebe v sektorju.

Še vedno je treba raziskati nekatera področja in pristope, da bi se čim bolje izpolnile spreminjajoče se potrebe v sektorju. Vendar so se novi ukrepi osredotočali na omejena področja, zato bi bilo koristno na splošno vključiti vrednostno verigo, vprašanje pravic in nove ekonomske modele, ki se načrtujejo na pobudo strokovnjakov.

Ugotovitve o doseženih rezultatih programa v prvih treh letih izvajanja (uspešnost)

Za tradicionalna področja delovanja se potrjujejo ugotovitve iz končne ocene programov MEDIA Plus in MEDIA Usposabljanje:

„Glavni mehanizmi programa MEDIA učinkovito prispevajo k večji usposobljenosti (izobraževanje), k razvoju evropske razsežnosti del od predprodukcijske faze (razvoj), večji konkurenčnosti sektorja (zlasti distribucija, z zmanjševanjem tveganja in krepitvijo finančne zmogljivosti upravičencev) ter nadnacionalnemu razširjanju del (distribucija in promocija).“

Sodelovanje v postopku predložitve vlog za sredstva iz programa MEDIA omogoča vlagateljem, da precej izboljšajo zasnovo predstavljenih projektov (utrditev finančnih načrtov, okrepitev partnerstev in mednarodna razsežnost). Druge pomembne koristi so razvoj strokovnih mrež in splošno priznana „oznaka kakovosti“ MEDIA.

Podpora programa MEDIA 2007 distribuciji, promociji (dostop do trga in festivali) in razvoju je na splošno uspešna in pomembno prispeva k boljšim pogojem distribucije (samodejna distribucija), prepoznavnosti evropskih del, ustvarjanju poklicnih priložnosti (promocija), krepitvi strokovnih mrež (selektivna distribucija in promocija) ter k ustvarjanju bolje strukturiranih projektov, ki so bolj konkurenčni na mednarodni ravni (razvoj).

Vendar je ocenjevalec za nekatera področja delovanja ugotovil načine za izboljšanje:

- zlasti zaradi večje jasnosti na področju delovanja se lahko poveča uspešnost podpore interaktivnim delom;

- podpora programa MEDIA 2007 televizijskemu oddajanju je ustrezna, saj zadovoljuje veliko potrebo v sektorju. Pomembno prispeva k varstvu pravic proizvajalcev v nekaterih državah. Vendar njena uspešnost ni v celoti zagotovljena iz različnih razlogov, kot so neskladje med podprtimi vrstami del in potrebami programske sheme evropskih televizijskih hiš; nasprotje med zahtevanim velikim številom izdajateljev televizijskih programov in obstojem minimalnega jamstva, ki ga daje distributer; neskladje med spreminjanjem cen na trgu in naložbami, ki jih zahteva program MEDIA, ter neuravnotežena geografska porazdelitev pomoči.

Poleg tega je učinek nekaterih ukrepov še vedno majhen iz razlogov, ki niso povezani s programom, ampak s trgom, na katerem se ukrepi izvajajo.

- Podpora i2i[5] omogoča uspešno zmanjšanje finančnih stroškov, vendar njen obseg ne zadostuje za doseganje vidnih učinkov pri dostopu do financiranja.

- Podpora videu na zahtevo (VOD) še ne prispeva dovolj k razširjanju evropskih del, saj je trg še vedno zelo šibek.

- Za cilje ohranjanja in spodbujanja kulturne raznolikosti ter mehanizme pozitivne diskriminacije iz točke 6.2 majhen obseg programa ne omogoča pomembnih učinkov pri zmanjšanju razlik med „malimi“ in „velikimi“ državami v avdiovizualni produkciji. Čeprav se delež organizacij iz „novih“ držav članic povečuje, se proračun ne spreminja (približno 8 %). Povprečni proračun na organizacijo v teh državah se torej postopno zmanjšuje.

Ugotovitve o zmožnosti programa dosegati pričakovane učinke

Podpora iz programa MEDIA s spodbujanjem usposabljanja strokovnjakov, strukturiranja projektov in mrežnega povezovanja udeležencev prispeva k večji konkurenčnosti evropskega avdiovizualnega sektorja. Program MEDIA 2007 kot nadaljevanje programa MEDIA Plus pomaga pri boljšem razširjanju evropskih del in ohranjanju kulturne raznolikosti. Tržni kazalniki glede nadnacionalnega razširjanja evropskih del so spodbudni, pri čemer ocena kaže, da se velik del teh filmov razširja zaradi pomoči iz programa MEDIA.

Ugotovitve o učinkovitosti izvajanja programa

Proračun in sredstva za program se na splošno učinkovito uporabljajo. Učinkovitost načinov upravljanja programa se je močno izboljšala (poenostavitve, prilagoditev časovnega načrta, dolgoročna partnerstva), vendar za zmanjšanje upravne obremenitve še ostaja nekaj možnosti za napredek.

PRISPEVEK EVROPSKEGA AVDIOVIZUALNEGA OBSERVATORIJA (OEA)

Cilji temeljite ocene

Sodelovanje Evropske unije, ki jo predstavlja Evropska komisija, je od leta 1999 uradno potrjeno s sklepoma Evropskega parlamenta in Sveta[6]. Sodelovanje Evropske unije v observatoriju OEA je bilo ob načrtovanju programa MEDIA 2007 zaradi racionalizacije po politiki Komisije za upravno poenostavitev vključeno v pravno podlago novega programa v skladu z določbami sklepa o izvajanju programa. Finančni prispevek se prišteje proračunu programa MEDIA (257 577 EUR v letu 2010, kar pomeni 11,5 % prispevkov 37 članic v Observatoriju).

Komisija je enako kot države članice članica izvršnega odbora, ki sprejme proračun observatorija OEA za izvajanje načrtov in programov dejavnosti.

Ocenjevalec je pri vmesni oceni programa MEDIA 2007 analiziral prispevek prizadevanj observatorija OEA k ciljem in potrebam programa ter k razširjanju pravnih in gospodarskih informacij o sektorju med strokovnjaki in ustanovami.

Observatorij OEA in cilji programa MEDIA 2007

Observatorij ima dve nalogi, in sicer, prvič, zagotavljati večjo preglednost avdiovizualnega sektorja v Evropi in, drugič, zadovoljevati potrebe po obveščanju strokovnjakov na avdiovizualnem področju. Ti nalogi se uresničujeta s pripravo informacij, kot so podatkovne zbirke (LUMIERE, KORDA, MAVISE, IRIS MERLIN in PERSKY), pravni članki, informacije o evropskih konvencijah in drugih mednarodnih pogodbah, letno statistično poročilo, ki vključuje glavne podatke o sektorju, ter z njihovim dajanjem na voljo strokovnjakom in javnosti.

Glede uresničevanja ciljev programa MEDIA se zdi, da delo Observatorija k temu ne prispeva neposredno. Observatorij dejansko nima obveznosti v zvezi s programom MEDIA, vendar je pri tem treba ugotoviti, da so bili razpoložljivi podatki v nekaterih primerih neusklajeni in pomanjkljivi, zato jih je težko primerjati ter na njihovi podlagi sklepati o dokazih, potrebnih za ustrezno spremljanje posebnih potreb in ciljev programa. Zlasti letno poročilo se vsako leto spreminja ter ne vključuje popolnoma enakih preglednic z enakimi podatki, pojmi in kazalniki. Po drugi strani se ozemlje, ki ga obsega observatorij OEA, razlikuje od ozemlja programa MEDIA. To sorazmerno pomanjkanje skladnosti lahko skupaj z neobstojem kazalnikov, specifičnih za program MEDIA, ovira njihovo uporabo.

Kljub temu je observatorij OEA še vedno edini organ, ki zagotavlja številčne podatke na evropski ravni v velikem obsegu, tj. informacije, ki jih nacionalni organi ne zbirajo in ne razširjajo. Zato bi bilo mogoče za spodbujanje boljšega prispevka Observatorija k ciljem programa MEDIA predvideti možnost neposrednega pogodbenega sodelovanja z Observatorijem pri natančno opredeljenih temah, in ne le pri letnih in triletnih akcijskih načrtih.

GLAVNA PRIPOROčILA

Ocenjevalci navajajo pet strateških priporočil. Medtem ko nekaterih ne bo mogoče uresničiti pri programu MEDIA 2007 in se bodo upoštevala pri pripravi nove generacije programov po letu 2013, se z drugimi predlagajo spremembe v nadaljnjem izvajanju tega programa.

Nadaljnje prizadevanje za obveščanje in razširjanje informacij

Obveščanje, ki jasneje in bolje izraža dejansko stanje programa, bi strokovnjakom omogočilo lažje določanje njihovih ciljev in področja delovanja („Program MEDIA“ namesto „MEDIA 2007“, sprememba imena postavk I2i, „Interaktivna dela“). Poleg tega se predlaga, naj se bolje izkoristijo možnosti mreže pisarn MEDIA in izpostav, na primer z vzpostavitvijo sodelovalne platforme.

Racionalizacija upravljanja programa

Za poenostavitev in izboljšanje načinov upravljanja programa se predlagajo nekateri ukrepi:

- pregled postopka komitologije (prag zneska dodeljenih sredstev Skupnosti, pod katerim se postopek komitologije ne uporablja);

- določitev strožjih meril za upravičenost in/ali izbirnih meril za omejitev vse večjega števila vlog na področju „razvoj“ in izboljšanje kakovosti prejetih projektov;

- razširitev mreže strokovnjakov za izboljšanje izbirnih postopkov.

Nadaljnje prizadevanje za zmanjšanje upravne obremenitve:

- pospešitev razvoja sistema za spletno oddajo vloge, ki neposredno zagotavlja podatke za podatkovno zbirko MEDIA.

Razširitev načinov za dodeljevanje pomoči iz programa

Inovacije na področju načinov dodelitve pomoči ali spremljevalnih ukrepov programa z vzpostavitvijo orodij za spremljanje (tematske mreže, pilotni projekti) in za doseganje soglasja (npr. o skupnem pristopu k pravicam).

Spodbujanje interoperabilnosti, mrežnega povezovanja in sodelovanja med ozemlji ter oblikovanje skupnega referenčnega okvira (za osnovno usposabljanje).

Pregled načinov izvajanja pozitivne diskriminacije: pregled tipologije držav; razširitev razprave o najustreznejših ciljih.

Načrtovanje močnejšega spodbujanja povpraševanja na ravni potrošnikov, predvajalcev in izdajateljev televizijskih programov ter z medijskim opismenjevanjem.

Okrepitev zmožnosti poznavanja trga in analize učinkov programa.

Racionalizacija prispevkov Evropskega avdiovizualnega observatorija, zlasti za pridobitev statističnih podatkov in prilagojenih analiz za zagotovitev čim boljšega poznavanja trga in lažjo analizo učinkov programa.

Izvedba temeljitih raziskav o avdiovizualnem sektorju za okrepitev zmožnosti predvidevanja.

Izvedba posebnih ocen, usmerjenih k posameznim sektorjem in/ali področjem delovanja, za boljše razumevanje rezultatov programa.

Nadaljnje prizadevanje za prilagoditev trgu

Televizijsko oddajanje

- Določitev podpore distributerjem in izdajateljem televizijskih programov, ki promovirajo nenacionalna evropska dela.

- Podpora podnaslavljanju za prodor na velike trge tretjih držav (Jugovzhodna Azija, Južna Amerika).

- Promocija projektov, ki se razširjajo na novih medijih.

- Dostop do financiranja: spodbujanje bank, naj dodelijo več posojil za proizvodnjo, na primer z jamstvenim instrumentom.

- Digitalna kinematografija: določitev podpore digitalizaciji kinematografskih dvoran in proizvodnji digitalnih originalov.

SKLEPNE UGOTOVITVE: STALIŠČE KOMISIJE

Čeprav je bila vmesna ocena programa MEDIA 2007 opravljena v zgodnji fazi njegovega izvajanja, potrjuje pozitivne rezultate ukrepov programa za evropski avdiovizualni sektor. Potrjuje ustreznost ciljev in uspešnost ukrepov, zlasti pri krepitvi konkurenčnosti sektorja. Poleg tega potrjuje njegovo dodano vrednost v primerjavi z nacionalnimi ukrepi.

Nadalje tržni podatki kažejo, da se evropski avdiovizualni sektor še naprej spopada s tradicionalnimi težavami, kot sta razdrobljenost trga in nezadostno razširjanje evropskih del zunaj njihove države izvora.

Zato je treba ukrepe nadaljevati in se pri tem prilagoditi razvoju potreb na trgu. Komisija pripravlja spremembe programa MEDIA 2007 za preostali del obdobja za izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti ter njegovo prilagoditev potrebam na trgu v mejah obstoječe pravne podlage po priporočilih, ki jih je pripravil ocenjevalec. Druge spremembe so še v pripravi in bodo uvedene v drugi polovici obdobja izvajanja programa. Obravnavane bodo v naslednjem sporočilu o nadaljevanju programa.

Poleg tega bo Komisija dolgoročnejša strateška priporočila, ki jih je pripravil ocenjevalec, vključila v priprave prihodnjega programa, ki se bo začel v letu 2013. Področja delovanja se bodo preučila v oceni učinkov, ki bo izvedena za pripravo tega programa.

[1] UL L 327, 24.11.2006.

[2] Celotno besedilo poročila o oceni je na voljo na naslednji povezavi:http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#cultureHeader.

[3] Okvirna pogodba INFSO/SMART 2007/0035 Lot 1.

[4] Zelo mala podjetja.

[5] Cilj podpore „i2i Audiovisual“ je olajšati dostop do sredstev bank in finančnih ustanov.

[6] Sklep 1999/784/ES z dne 22. novembra 1999, UL L 307, 2.12.1999. Sklep 2239/2004/ES z dne 17. novembra 2004, UL L 390, 31.12.2004.