SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN RAČUNSKEMU SODIŠČU

Zaključni račun Evropskega razvojnega sklada za leto 2020

(2021/C 438/01)

KAZALO

POTRDITEV ZAKLJUČNEGA RAČUNA 2

IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA SREDSTEV ERS 3

SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA KOMISIJA 7

RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS 9

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKIH SKLADOV EU, KONSOLIDIRANI V ERS 46

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU ZA LETO 2020 47

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO ZA LETO 2020 54

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS IN SKRBNIŠKIH SKLADOV EU 61

POROČILO ERS O FINANČNEM IZVRŠEVANJU 66

LETNO POROČILO O IZVRŠEVANJU – SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA 91 93

POTRDITEV ZAKLJUČNEGA RAČUNA

Zaključni račun Evropskega razvojnega sklada za leto 2020 je bil pripravljen v skladu z naslovom X finančne uredbe za 11. Evropski razvojni sklad ter računovodskimi načeli, pravili in metodami iz pojasnil k računovodskim izkazom.

Prevzemam odgovornost za pripravo in predstavitev zaključnega računa Evropskega razvojnega sklada v skladu s členom 18 finančne uredbe za 11. Evropski razvojni sklad.

Od odredbodajalca in EIB, ki jamčita za zanesljivost poslanih podatkov, sem pridobila vse potrebne podatke za pripravo zaključnega računa, ki prikazuje sredstva in obveznosti Evropskega razvojnega sklada ter izvrševanje proračuna.

Potrjujem, da sem si na podlagi teh podatkov ter preverjanj, ki so bila po mojem mnenju potrebna za potrditev zaključnega računa, pridobila razumno zagotovilo, da zaključni račun predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja Evropskega razvojnega sklada v vseh pomembnih vidikih.

Rosa ALDEA BUSQUETS Računovodja 22. junij 2021

IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA SREDSTEV ERS

1. OZADJE

Evropska unija (v nadaljnjem besedilu: EU) sodeluje s številnimi državami v razvoju. Glavni cilj teh dejavnosti je spodbujati gospodarski, socialni in okoljski razvoj, pri čemer je primarni cilj dolgoročno zmanjšanje revščine in njeno izkoreninjenje z zagotavljanjem razvojne in tehnične pomoči državam upravičenkam. Da bi EU to dosegla, oblikuje strategije sodelovanja skupaj s partnerskimi državami in mobilizira finančna sredstva za njihovo izvajanje. Ta sredstva, dodeljena za razvojno sodelovanje, se zagotavljajo iz treh virov:

— proračuna EU,

— Evropskega razvojnega sklada in

— Evropske investicijske banke.

Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: ERS) je glavni instrument za zagotavljanje pomoči za razvojno sodelovanje afriškim, karibskim in pacifiškim državam (v nadaljnjem besedilu: države AKP) ter čezmorskim državam in ozemljem (v nadaljnjem besedilu: ČDO).

ERS se ne financira iz proračuna EU. Ustanovi se z notranjim sporazumom predstavnikov držav članic, ki sedijo v Svetu, upravlja pa ga poseben odbor. Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je odgovorna za finančno izvrševanje dejavnosti, ki se izvajajo s sredstvi ERS, Evropska investicijska banka (v nadaljnjem besedilu: EIB) pa upravlja Sklad za spodbujanje naložb.

V obdobju 2014–2020 bo geografska pomoč, dodeljena državam AKP in ČDO, še naprej financirana predvsem iz ERS. Vsak ERS je običajno sklenjen za približno pet let in ga ureja posebna finančna uredba, ki zahteva pripravo računovodskih izkazov za vsak posamezen ERS. V skladu z navedenim se računovodski izkazi pripravljajo za vsak ERS posebej v zvezi z delom, ki ga upravlja Komisija. Ti računovodski izkazi so prikazani tudi v agregatni obliki, da se zagotovi celovit pregled nad finančnim stanjem sredstev, za katera je odgovorna Komisija.

Sodelujoče države članice so notranji sporazum o ustanovitvi 11. ERS podpisale na zasedanju Sveta junija 2013 (1). Veljati je začel 1. marca 2015.

Svet je leta 2018 sprejel finančno uredbo, ki se uporablja za 11. ERS (2). Ta je razveljavila prejšnjo veljavno uredbo in se uporablja za dejavnosti, financirane iz prejšnjih ERS, brez poseganja v obstoječe pravne obveznosti. Ta uredba se ne uporablja za Sklad za spodbujanje naložb v okviru prejšnjih ERS.

V okviru Sporazuma o partnerstvu AKP-EU je bil ustanovljen Sklad za spodbujanje naložb, ki ga upravlja EIB, namenjen pa je podpiranju razvoja zasebnega sektorja v državah AKP ter financira zlasti (vendar ne izključno) zasebne naložbe. Zasnovan je kot obnovljiv sklad, kar pomeni, da se lahko povračila posojil ponovno uporabijo za druge dejavnosti. Sklad je torej samoobnovljiv in finančno neodvisen. Ker ga ne upravlja Komisija, njegov zaključni račun ni konsolidiran v prvem delu zaključnega računa (računovodski izkazi ERS ter ustrezno poročilo o finančnem izvrševanju). Računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb so prikazani v ločenem delu zaključnega računa (del II), da se zagotovi celotna slika razvojne pomoči ERS.

2. KAKO SE FINANCIRA ERS?

Svet je 2. decembra 2013 sprejel Uredbo (EU, Euratom) št. 1311/2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (3). V tem okviru je bilo sklenjeno, da geografsko sodelovanje z državami AKP ne bo vključeno v proračun EU, temveč se bo še naprej financiralo prek veljavnega medvladnega ERS.

Proračun EU se sprejme za eno leto, tako da se v skladu s proračunskim načelom enoletnosti odhodki in prihodki praviloma načrtujejo in odobrijo za eno leto. Za razliko od proračuna EU je ERS sklad, ki deluje po načelu večletnosti in je namenjen izvajanju razvojnega sodelovanja, običajno za petletno obdobje. Ker se sredstva dodeljujejo na večletni osnovi, se dodeljena sredstva lahko porabljajo skozi celotno obdobje ERS. Ta večletni pristop k proračunskemu poročanju pomeni, da se proračunsko izvrševanje ERS ugotavlja glede na skupna sredstva.

Sredstva ERS so ad hoc prispevki držav članic EU. Predstavniki držav članic se približno vsakih pet let sestanejo na medvladni ravni, da bi odločili o skupnem znesku, ki bo dodeljen skladu, ter o nadzoru njegovega izvrševanja. Komisija nato upravlja sklad v skladu s politiko Unije na področju razvojnega sodelovanja. Države članice imajo vzporedno s politiko Unije tudi nacionalne razvojne politike in politike pomoči, zato morajo svoje politike usklajevati s politikami EU in zagotavljati, da se te med seboj dopolnjujejo.

Poleg zgoraj navedenih prispevkov lahko države članice sklenejo tudi sporazume o sofinanciranju ali vplačajo prostovoljne finančne prispevke v ERS.

3. DEJAVNOSTI ERS PO 31. DECEMBRU 2020

11. ERS je vstopil v svojo končno fazo, saj je 31. decembra 2020 začela veljati samoderogacijska klavzula. Ta klavzula določa presečni datum za obveznosti v okviru 11. ERS. Od leta 2021 ni več mogoče podpisati nobenega sporazuma o financiranju v okviru 11. ERS. Vendar pa se bodo do 31. decembra 2023 še vedno podpisovala posamezna naročila na podlagi obstoječih sporazumov o financiranju.

Za zagotovitev nadaljevanja razvojnih programov bodo od leta 2021 programi v okviru ERS vključeni v večletni finančni okvir EU. To pomeni, da se bodo razvojni programi od leta 2021 financirali iz proračuna EU, medtem ko so se programi v okviru ERS doslej financirali s prostovoljnimi prispevki držav članic EU. Zaradi tega bo za financiranje razvojnih programov odslej potrebna odobritev Evropskega parlamenta, prav tako pa bodo morale biti transakcije skladne s finančnimi uredbami EU, kot to velja za druge programe financiranja EU.

4. IZSTOP ZDRUŽENEGA KRALJESTVA IZ EVROPSKE UNIJE

Združeno kraljestvo je 1. februarja 2020 prenehalo biti država članica Evropske unije. Po sklenitvi Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: sporazum o izstopu) med obema stranema se je Združeno kraljestvo zavezalo, da bo plačalo vse svoje obveznosti iz sedanjega večletnega finančnega okvira in prejšnjih finančnih perspektiv, kot da bi bilo še vedno država članica. Nadaljnje sodelovanje Združenega kraljestva v ERS je obravnavano v petem delu poglavja 5 sporazuma o izstopu.

V skladu s členom 152 sporazuma o izstopu je Združeno kraljestvo še naprej članica ERS do zaključka 11. ERS in vseh prejšnjih nezaključenih ERS ter v zvezi s tem prevzame enake obveznosti kot države članice. Upravičenci iz Združenega kraljestva lahko še naprej sodelujejo pri projektih v okviru 11. ERS in prejšnjih ERS pod istimi pogoji kot prej. Združeno kraljestvo lahko kot opazovalec in brez pravice glasovanja sodeluje v Odboru ERS in Odboru Sklada za spodbujanje naložb (člen 152(2) sporazuma o izstopu). Delež Združenega kraljestva v Skladu za spodbujanje naložb v okviru ERS se Združenemu kraljestvu povrne, ko naložba zapade. Če ni dogovorjeno drugače, se kapitalski delež Združenega kraljestva po koncu obdobja obveznosti 11. ERS ne prevzame ponovno ali prenese v naslednja obdobja (člen 152(4) sporazuma o izstopu).

Če za zneske iz projektov v okviru 10. ERS ali prejšnjih ERS na datum začetka veljavnosti sporazuma niso bile prevzete obveznosti ali so bili ti zneski sproščeni, se delež Združenega kraljestva pri navedenih zneskih ne uporabi ponovno. To velja tudi za delež Združenega kraljestva v sredstvih, za katera niso bile prevzete obveznosti, ali v sproščenih zneskih na podlagi 11 ERS po 31. decembru 2020 (člen 153).

Združeno kraljestvo še naprej odgovarja za svoja jamstva, dana v okviru vseh ERS. Hkrati je še naprej upravičeno do svojega deleža morebitnih zneskov, izterjanih v skladu s pogoji za jamstva držav članic, in do stanja na svojem odprtem računu države članice, in sicer sorazmerno z njegovim sodelovanjem v posameznih sporazumih o jamstvu (člen 154).

V času predložitve teh začasnih zaključnih računov in na podlagi sporazuma o izstopu, ki je bil sklenjen in se že izvaja, ni finančnega vpliva, o katerem bi bilo treba poročati v zaključnem računu ERS.

5. POROČANJE OB KONCU LETA

5.1 ZAKLJUČNI RAČUN

Računovodski izkazi za ERS se v skladu s členom 18(3) finančne uredbe za ERS pripravijo na osnovi pravil računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka, ki so izpeljana iz mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (MRSJS). Računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja Komisije, se uporabljajo v vseh institucijah in organih EU za vzpostavitev enotnega sklopa pravil za računovodstvo, vrednotenje in predstavitev zaključnega računa, da se harmonizira proces priprave računovodskih izkazov. Ta računovodska pravila EU se uporabljajo tudi za ERS ob upoštevanju posebne narave njegovih dejavnosti.

Za pripravo zaključnega računa ERS je odgovoren računovodja Komisije, ki je tudi računovodja ERS. Računovodja zagotovi, da zaključni račun ERS predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja ERS.

Zaključni račun je prikazan na naslednji način:

Del I: Sredstva, ki jih upravlja Komisija

(i) Računovodski izkazi ERS in pojasnila k njim (ii) Računovodski izkazi skrbniških skladov EU, konsolidiranih v računovodskih izkazih ERS (iii) Konsolidirani računovodski izkazi ERS in skrbniških skladov EU (iv) Poročilo o finančnem izvrševanju ERS

Del II: Letno poročilo o izvrševanju – sredstva, ki jih upravlja EIB

(i) Računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb

V delu „Računovodski izkazi skrbniških skladov EU, konsolidiranih v računovodskih izkazih ERS“ so vključeni računovodski izkazi dveh skrbniških skladov, ustanovljenih v okviru ERS, in sicer skrbniškega sklada EU Bêkou (glej oddelek „Računovodski izkazi skrbniškega sklada EU Bêkou“) in skrbniškega sklada EU za Afriko (glej oddelek „Računovodski izkazi skrbniškega sklada EU za Afriko“). Za pripravo posameznih računovodskih izkazov skrbniških skladov je odgovoren računovodja Komisije, zunanjo revizijo teh izkazov pa izvede zasebna revizijska družba. Zneski skrbniških skladov, vključeni v ta zaključni račun, so začasni.

Komisija mora najpozneje do 31. julija leta po datumu bilance stanja sprejeti zaključni račun ERS ter ga predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu v razrešnico.

6. REVIZIJA IN RAZREŠNICA

6.1 REVIZIJA

Zaključni račun revidira zunanji revizor, tj. Evropsko računsko sodišče (v nadaljnjem besedilu: Računsko sodišče), ki za Svet in Evropski parlament pripravi letno poročilo.

6.2 RAZREŠNICA

Končna kontrola finančnega izvrševanja sredstev ERS za dano proračunsko leto je razrešnica. Po reviziji in dokončni pripravi zaključnega računa se Evropski parlament na priporočilo Sveta odloči, ali bo Komisiji podelil razrešnico za finančno izvrševanje sredstev ERS za dano proračunsko leto. Ta odločitev temelji na pregledu zaključnega računa in letnega poročila, ki ga opravi Računsko sodišče (ki vključuje uradno izjavo o zanesljivosti), ter odgovorih Komisije na vprašanja in zahteve po dodatnih informacijah, ki jih je predložil organ, ki daje razrešnico.

GLAVNI DOSEŽKI FINANČNEGA IZVRŠEVANJA V LETU 2020

Neto znesek, samo za 10. in 11. ERS

Izvrševanje proračuna

V letu 2020 je na finančno izvrševanje (10. in 11. ERS) za sklepe (celotne obveznosti: 2 687 milijonov EUR), pogodbe (posamezne obveznosti: 3 670 milijonov EUR) in plačila (4 599 milijonov EUR) vplival odziv EU na nepričakovano krizo zaradi COVID-19, ki jo je Komisija prednostno obravnavala. Zato je bilo v letu 2020 izvršeno rekordno število plačil, in sicer zaradi povečanja izplačil za projekte, ki so prispevali k obvladovanju krize zaradi COVID-19. To je povzročilo tudi pospešitev obdobja črpanja, ki se je v letu 2020 izboljšalo na tri leta. Samoderegulacijska klavzula za 11. ERS je začela veljati 31. decembra 2020. To pomeni, da od leta 2021 ne bo dodatnih celotnih obveznosti za projekte v okviru 11. ERS (za podrobnosti glej oddelek Poročilo o finančnem izvrševanju).

Učinek dejavnosti v računovodskih izkazih

V računovodskih izkazih je učinek navedenih dejavnosti najbolj očiten na področju:

— predhodnega financiranja (glej pojasnilo 2.2): povečanje za 29 milijonov EUR predvsem zaradi podpisov novih pogodb in plačil predujmov v letu 2020,

— odhodkov instrumentov pomoči (glej pojasnilo 3.3): znatno povečanje (za 852 milijonov EUR) kot posledica povečane dejavnosti med letom zaradi odpravljanja negativnih posledic pandemije COVID-19, zlasti ker so bili projekti preusmerjeni v obvladovanje krize, pa tudi zaradi običajnega življenjskega cikla ERS, kar je pomenilo vrhunec dejavnosti 11. ERS,

— denarnih sredstev in njihovih ustreznikov (glej pojasnilo 2.5): zmanjšanje za 451 milijonov EUR kot posledica precejšnjega povečanja obsega plačil med letom za pokritje naraslih stroškov in predujmov za nove pogodbe,

— vnaprej vračunanih stroškov (glej pojasnilo 2.8): povečanje za 208 milijonov EUR kot posledica povečanja števila odprtih pogodb ob koncu leta, za katere ob koncu leta ni bilo potrjenih zahtevkov za povračilo stroškov.

SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA KOMISIJA

KAZALO

RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS 9

BILANCA STANJA ERS 10

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA ERS 11

IZKAZ DENARNIH TOKOV ERS 12

IZKAZ SPREMEMB ERS V ČISTIH SREDSTVIH 13

BILANCA STANJA PO ERS 14

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA PO ERS 16

IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH PO ERS 17

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM ERS 20

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKIH SKLADOV EU, KONSOLIDIRANI V ERS 46

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU ZA LETO 2020 47

BILANCA STANJA 52

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA 53

IZKAZ DENARNIH TOKOV 53

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO ZA LETO 2020 54

BILANCA STANJA 59

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA 60

IZKAZ DENARNIH TOKOV 60

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS IN SKRBNIŠKIH SKLADOV EU 61

KONSOLIDIRANA BILANCA STANJA 62

KONSOLIDIRANI IZKAZ FINANČNEGA USPEHA 63

KONSOLIDIRANI IZKAZ DENARNIH TOKOV 64

KONSOLIDIRANI IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH 65

POROČILO ERS O FINANČNEM IZVRŠEVANJU 66

RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS (4)

BILANCA STANJA ERS

(v milijonih EUR) Pojasnilo 31.12.2020 31.12.2019 NEKRATKOROČNA SREDSTVA Finančna sredstva 2.1 33 36 Predhodno financiranje 2.2 873 910 Prispevki za skrbniški sklad 2.3 394 266 1 300 1 213 KRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 2.2 1 355 1 288 Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski 2.4 140 123 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 2.5 728 1 179 2 223 2 590 SREDSTVA SKUPAJ 3 523 3 803 NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI Finančne obveznosti 2.6 (2) (19) (2) (19) KRATKOROČNE OBVEZNOSTI Obveznosti iz poslovanja 2.7 (615) (516) Pasivne časovne razmejitve 2.8 (1 527 ) (1 319 ) (2 143 ) (1 835 ) OBVEZNOSTI SKUPAJ (2 145 ) (1 854 ) ČISTA SREDSTVA 1 379 1 948 SREDSTVA IN REZERVE Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost 2.9 (5) (2) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS 2.10 58 986 54 809 Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej 2.10 2 252 2 252 Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let (55 111 ) (51 155 ) Poslovni izid za zadevno leto (4 744 ) (3 956 ) ČISTA SREDSTVA 1 379 1 948





IZKAZ FINANČNEGA USPEHA ERS

(v milijonih EUR) Pojasnilo 2020 2019 PRIHODKI Prihodki iz nemenjalnih poslov 3.1 Dejavnosti izterjave 92 28 92 28 Prihodki iz menjalnih poslov 3.2 Finančni prihodki 6 7 Drugi prihodki 37 39 43 46 Prihodki skupaj 135 74 ODHODKI Instrumenti pomoči 3.3 (4 607 ) (3 755 ) Odhodki za sofinanciranje 3.4 (53) (14) Stroški financiranja 3.5 (21) (1) Drugi odhodki 3.6 (197) (260) Odhodki skupaj (4 878 ) (4 030 ) POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO (4 744 ) (3 956 )





IZKAZ DENARNIH TOKOV ERS

(v milijonih EUR) Pojasnilo 2020 2019 Poslovni izid za zadevno leto (4 744 ) (3 956 ) Poslovanje Povečanje kapitala – prispevki (čisti) 4 177 4 385 (Povečanje)/zmanjšanje prispevkov za skrbniške sklade (127) (65) (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja (29) 136 (Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov (17) 15 Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti (17) 2 Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja 99 275 Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev 209 37 Drugo gibanje nedenarnih sredstev (3) (2) Naložbene dejavnosti (Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev 2 (36) ČISTI DENARNI TOK (452) 792 Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov (451) 792 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta 2.5 1 179 387 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta 2.5 728 1 179





IZKAZ SPREMEMB ERS V ČISTIH SREDSTVIH

(v milijonih EUR) Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A) – (B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost (F) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31. 12. 2018 73 264 22 840 50 423 (51 155 ) 2 252 — 1 521 Gibanje poštene vrednosti (2) (2) Povečanje kapitala – prispevki — (4 385 ) 4 385 — — 4 385 Poslovni izid za zadevno leto — — — (3 956 ) — (3 956 ) STANJE NA DAN 31. 12. 2019 73 264 18 455 54 809 (55 111 ) 2 252 (2) 1 948 Gibanje poštene vrednosti (3) (3) Povečanje kapitala – prispevki (223) (4 400 ) 4 177 — — 4 177 Poslovni izid za zadevno leto — — — (4 744 ) — (4 744 ) STANJE NA DAN 31. 12. 2020 73 041 14 055 58 986 (59 854 ) 2 252 (5) 1 378





BILANCA STANJA PO ERS

(v milijonih EUR) 31.12.2020 31.12.2019 Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj NEKRATKOROČNA SREDSTVA Finančna sredstva 2.1 — — (2) 35 33 — — — 36 36 Predhodno financiranje 2.2 — 3 292 578 873 — 6 325 580 910 Prispevki za skrbniški sklad 2.3 — 29 9 355 394 — — — 266 266 — 33 299 969 1 300 — 6 325 882 1 213 KRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 2.2 — 9 341 1 005 1 355 — 26 441 821 1 288 Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski 2.4 181 (177) 1 723 (1 586 ) 140 183 121 2 201 (2 382 ) 123 Računi med ERS 181 (246) 1 663 (1 598 ) — 182 53 2 160 (2 395 ) — Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 2.5 — — — 728 728 — — — 1 179 1 179 362 (414) 3 726 (1 451 ) 2 224 365 201 4 801 (2 777 ) 2 590 SREDSTVA SKUPAJ 362 (381) 4 025 (483) 3 523 365 207 5 127 (1 896 ) 3 803 NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI Finančne obveznosti 2.6 — — — (2) (2) — — (1) (18) (19) — — — (2) (2) — — (1) (18) (19) KRATKOROČNE OBVEZNOSTI Obveznosti iz poslovanja 2.7 — (1) (62) (554) (615) — (5) (108) (404) (516) Pasivne časovne razmejitve 2.8 — (67) (217) (1 244 ) (1 527 ) — (96) (240) (983) (1 319 ) — (67) (279) (1 798 ) (2 143 ) — (101) (348) (1 386 ) (1 835 ) OBVEZNOSTI SKUPAJ — (67) (279) (1 800 ) (2 145 ) — (101) (349) (1 405 ) (1 854 ) ČISTA SREDSTVA 362 (448) 3 747 (2 282 ) 1 379 365 106 4 778 (3 300 ) 1 948 Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost 2.9 — — (2) (4) (5) — — — (2) (2) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS 2.10 12 164 10 535 20 960 15 327 58 986 12 164 10 758 20 960 10 927 54 809 Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej 2.10 627 1 625 — — 2 252 627 1 625 — — 2 252 Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS 2.10 (2 512 ) 2 041 188 283 — (2 510 ) 2 109 265 136 — Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let (10 098 ) (14 440 ) (18 606 ) (11 966 ) (55 111 ) (10 098 ) (14 406 ) (18 077 ) (8 573 ) (51 155 ) Poslovni izid za zadevno leto — 36 (457) (4 324 ) (4 744 ) — (34) (529) (3 393 ) (3 956 ) ČISTA SREDSTVA 181 (203) 2 084 (683) 1 379 183 53 2 618 (905) 1 948





IZKAZ FINANČNEGA USPEHA PO ERS

(v milijonih EUR) 2020 2019 Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj PRIHODKI Prihodki iz nemenjalnih poslov 3.1 Dejavnosti izterjave (1) 5 69 19 92 — — 18 10 28 (1) 5 69 19 92 — — 18 10 28 Prihodki iz menjalnih poslov 3.2 Finančni prihodki — 5 1 1 6 — — 3 4 7 Drugi prihodki — 5 18 13 37 1 6 21 12 39 — 10 19 13 43 1 6 24 16 46 Prihodki skupaj (1) 15 88 32 135 1 6 42 26 74 ODHODKI Instrumenti pomoči 3.3 — 34 (462) (4 179 ) (4 607 ) — (35) (579) (3 141 ) (3 755 ) Odhodki za sofinanciranje 3.4 — — (41) (12) (53) — — (9) (5) (14) Stroški financiranja 3.5 1 (3) (16) (4) (21) — 2 (2) (1) (1) Drugi odhodki 3.6 — (9) (25) (162) (197) (1) (8) 20 (272) (260) Odhodki skupaj 1 21 (545) (4 356 ) (4 878 ) (1) (40) (571) (3 418 ) (4 030 ) POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO — 36 (457) (4 324 ) (4 744 ) — (35) (529) (3 393 ) (3 956 )

IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH PO ERS

(v milijonih EUR) 8. ERS Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A) – (B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS (F) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31. 12. 2018 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 509 ) 184 Prerazporeditve v/iz 10. ERS — (1) (1) STANJE NA DAN 31. 12. 2019 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 510 ) 183 Prerazporeditve v/iz 10. ERS — (2) (2) STANJE NA DAN 31. 12. 2020 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 512 ) 181





(v milijonih EUR) 9. ERS Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A) – (B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS (F) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31. 12. 2018 10 773 — 10 773 (14 406 ) 1 625 2 137 129 Prerazporeditve v/iz 10. ERS 15 (15) (15) Prerazporeditve v/iz 10. ERS — (27) (27) Poslovni izid za zadevno leto — (34) (34) STANJE NA DAN 31. 12. 2019 10 773 15 10 758 (14 440 ) 1 625 2 109 53 Povečanje kapitala – prispevki — — — Prerazporeditve v/iz 10. ERS — (69) (69) Vračila državam članicam (223) (223) Poslovni izid za zadevno leto — — — — STANJE NA DAN 31. 12. 2020 10 550 15 10 535 (14 440 ) 1 625 2 041 (203)





(v milijonih EUR) 10. ERS Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A) – (B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS (F) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31. 12. 2018 20 960 — 20 960 (18 077 ) — 55 2 938 Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS — 28 28 Prerazporeditve v/iz 11. ERS — 181 181 Poslovni izid za zadevno leto — (529) (529) STANJE NA DAN 31. 12. 2019 20 960 — 20 960 (18 606 ) — 265 2 618 Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS — 71 71 Prerazporeditve v/iz 11. ERS — (147) (147) Poslovni izid za zadevno leto — (457) — (457) STANJE NA DAN 31. 12. 2020 20 960 — 20 960 (19 063 ) — 188 2 084





(v milijonih EUR) 11. ERS Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A) – (B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS (F) Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost (G) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) + (F) + (G) STANJE NA DAN 31. 12. 2018 29 367 22 840 6 527 (8 573 ) — 317 — (1 729 ) Gibanje poštene vrednosti — (2) (2) Povečanje kapitala – prispevki (4 400 ) 4 400 4 400 Prerazporeditve v/iz 8., 9. in 10. ERS — — (181) (181) Poslovni izid za zadevno leto — (3 393 ) — (3 393 ) STANJE NA DAN 31. 12. 2019 29 367 18 440 10 927 (11 966 ) — 136 (2) (905) Gibanje poštene vrednosti (2) (2) Povečanje kapitala – prispevki (4 400 ) 4 400 147 4 547 Poslovni izid za zadevno leto — (4 324 ) — (4 324 ) STANJE NA DAN 31. 12. 2020 29 367 14 040 15 327 (16 290 ) — 283 (4) (683)

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM ERS (5)

1. POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE

1.1 RAČUNOVODSKA NAČELA

Namen računovodskih izkazov je zagotoviti podatke o finančnem stanju, uspešnosti in denarnih tokovih nekega subjekta, ki so koristni za širok krog deležnikov.

Splošna izhodišča (tj. računovodska načela), ki se uporabijo pri pripravi računovodskih izkazov, so določena v računovodskem pravilu EU št. 1 „Računovodski izkazi“ in so enaka tistim, ki so opisana v MRSJS 1: pošteno predstavljanje, računovodenje na podlagi nastanka poslovnega dogodka, časovna neomejenost delovanja, doslednost predstavljanja, pomembnost, združevanje, pobotanje in primerjalne informacije. Kvalitativne značilnosti finančnega poročanja so ustreznost, pošteno predstavljanje (zanesljivost), razumljivost, pravočasnost, primerljivost in preverljivost.

1.2 PODLAGA ZA PRIPRAVO

1.2.1 Obdobje poročanja

Računovodski izkazi so prikazani na letni osnovi. Obračunsko leto se začne 1. januarja in konča 31. decembra.

1.2.2 Valuta in osnova za preračunavanje

Zaključni račun je predstavljen v tisočih eurov, saj je euro funkcijska valuta EU. Posli v tujih valutah se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan teh poslov. Pozitivne in negativne tečajne razlike, ki nastanejo pri poravnavi poslov v tujih valutah ter preračunavanju denarnih sredstev in obveznosti, izraženih v tujih valutah, po deviznih tečajih ob koncu leta, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Drugačne metode preračunavanja se uporabljajo za opredmetena osnovna sredstva in neopredmetena sredstva, ki ohranijo svojo vrednost v eurih na dan, ko so bila nabavljena.

Stanja denarnih sredstev in obveznosti ob koncu leta, izražena v tujih valutah, se izrazijo v eurih po deviznih tečajih Evropske centralne banke, ki veljajo na dan 31. decembra.

Devizni tečaj eura

Valuta 31.12.2020 31.12.2019 Valuta 31.12.2020 31.12.2019 BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,5597 4,2568 CZK 26,2420 25,4080 RON 4,8683 4,783 DKK 7,4409 7,4715 SEK 10,0343 10,4468 GBP 0,8990 0,8508 CHF 1,0802 1,0854 HRK 7,5519 7,4395 JPY 126,4900 121,9400 HUF 363,8900 330,5300 USD 1,2271 1,1234

1.2.3 Uporaba ocen

Računovodski izkazi v skladu s standardi MRSJS in splošno sprejetimi računovodskimi načeli nujno vključujejo zneske, ki temeljijo na ocenah in predpostavkah vodstva na podlagi najzanesljivejših razpoložljivih podatkov. Pomembne ocene vključujejo med drugim zneske za obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih, aktivne in pasivne časovne razmejitve, rezervacije, finančno tveganje v zvezi s terjatvami, pogojna sredstva in obveznosti ter stopnjo oslabitve sredstev. Dejanski rezultati se lahko razlikujejo od navedenih ocen.

Smiselne ocene so bistven del pripravljanja računovodskih izkazov in ne zmanjšujejo njihove zanesljivosti. Oceno je morda treba spremeniti, če se spremenijo okoliščine, na katerih je ocena temeljila, ali če se pridobijo nove informacije ali več izkušenj. Narava spremembe ocene je taka, da ni vezana na pretekla obdobja in se ne šteje za popravek napak. Učinek spremembe računovodske ocene se pripozna v presežku ali primanjkljaju v obdobjih, v katerih postane znan.

1.2.4 Uporaba novih in spremenjenih računovodskih pravil Evropske unije (European Union accounting rules – EAR)

Nova EAR, ki veljajo za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2020 ali pozneje

Ni novih EAR, ki so začela veljati za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2020 ali pozneje.

Nova EAR, ki so bila sprejeta, vendar 31. decembra 2020 še niso veljala

Računovodja Evropske komisije je 17. decembra 2020 sprejel revidirano pravilo EAR 11 „Finančni instrumenti“, ki velja za obračunska obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2021 ali pozneje. Revidirano pravilo EAR 11 je bilo posodobljeno skladno z novim MRSJS 41 „Finančni instrumenti“ in določa načela za računovodsko poročanje o finančnih sredstvih in finančnih obveznostih, ki jih imajo subjekti iz EU. Več informacij je na voljo v zaključnem računu EU za leto 2020. Zaradi majhnega obsega finančnih instrumentov v računovodskih izkazih subjekta ni pričakovati, da bi imela ta sprememba pomemben učinek.

1.3 BILANCA STANJA

1.3.1 Finančna sredstva

Finančna sredstva so razvrščena v naslednje kategorije: finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, posojila in terjatve, naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo in za prodajo razpoložljiva finančna sredstva. Razvrstitev finančnih instrumentov se določi ob začetnem pripoznanju in se ponovno ovrednoti ob vsakem datumu bilance stanja.

(i) Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančno sredstvo se v to kategorijo razvrsti, če se pridobi predvsem za namene kratkoročne prodaje ali če tako določi subjekt. V tej kategoriji so navedeni tudi izvedeni finančni instrumenti. Sredstva iz te kategorije so razvrščena kot kratkoročna sredstva, če se zanje pričakuje, da bodo odtujena v 12 mesecih od datuma bilance stanja. V tem proračunskem letu subjekt ni imel nobenih naložb iz te kategorije.

(ii) Posojila in terjatve

Posojila in terjatve so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili, ki ne kotirajo na delujočem trgu. Nastanejo, ko subjekt zagotovi denarna sredstva, blago ali storitve neposredno dolžniku brez namena trgovanja s terjatvijo. Vključena so v nekratkoročna sredstva, razen kadar je zapadlost v 12 mesecih od datuma bilance stanja. Posojila in terjatve vključujejo vezane vloge s prvotno zapadlostjo več kot tri mesece.

(iii) Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo

Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili in določeno zapadlostjo v plačilo, ki jih subjekt namerava in zmore posedovati do zapadlosti. V tem proračunskem letu subjekt ni imel nobenih naložb iz te kategorije.

(iv) Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so neizvedena finančna sredstva, ki so označena za v to kategorijo ali niso razvrščena v nobeno drugo kategorijo. Glede na časovno obdobje, v katerem jih namerava subjekt imeti v posesti, kar je običajno do datuma zapadlosti, so razvrščena kot kratkoročna ali nekratkoročna sredstva. V tem proračunskem letu subjekt ni imel nobenih naložb iz te kategorije.

Začetno pripoznanje in merjenje

Nakup in prodaja finančnih sredstev po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, finančnih naložb v posesti do zapadlosti v plačilo in za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev se pripoznata na datum trgovanja, tj. datum, na katerega se subjekt zaveže, da bo kupil ali prodal sredstvo. Denarni ustrezniki in posojila se pripoznajo, ko so denarna sredstva deponirana v finančni ustanovi ali izplačana posojilojemalcem. Finančni instrumenti se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti. Za vsa finančna sredstva, ki niso izkazana po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, se stroški posla dodajo pošteni vrednosti ob začetnem pripoznanju.

Pripoznanje finančnih instrumentov se odpravi, kadar pravice do prejemanja denarnih tokov od naložb potečejo ali je subjekt prenesel večino vseh tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, na drugo stranko.

Poznejše merjenje

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj so pozneje izkazana po pošteni vrednosti, pri čemer so dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti, vključeni v izkaz finančnega uspeha v obdobju, v katerem so nastali.

Posojila in terjatve ter finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so izkazane po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti.

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb rezerve, nastale zaradi vrednotenja na pošteno vrednost, se pripoznajo v rezervi za pošteno vrednost. Obresti na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, izračunane po metodi efektivnih obresti, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha.

Subjekt ob vsakem datumu bilance stanja oceni, ali obstajajo nepristranski dokazi, da je finančno sredstvo oslabljeno, in ali bi bilo treba v izkazu finančnega uspeha izkazati izgubo zaradi oslabitve.

1.3.2 Zneski predhodnega financiranja

Predhodno financiranje je plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno na več plačil v obdobju, ki je določeno v dani pogodbi, sklepu, sporazumu ali temeljnem pravnem aktu. Likvidna sredstva ali predujem se porabijo za namen, za katerega so bila zagotovljena, v obdobju, določenem v sporazumu, sicer se povrnejo. Če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora predujem v okviru predhodnega financiranja vrniti subjektu. Ker subjekt ohrani nadzor nad predhodnim financiranjem in je upravičen do povračila neupravičenega dela, se znesek pripozna kot sredstvo.

Predhodno financiranje je prvotno pripoznano v bilanci stanja, ko se denarna sredstva prenesejo na prejemnika. Meri se po znesku zagotovljenega nadomestila. V poznejših obdobjih se predhodno financiranje meri po prvotno pripoznanem znesku v bilanci stanja, zmanjšanem za upravičene odhodke (vključno z ocenjenimi zneski, kjer je to potrebno), ki nastanejo v danem obdobju.

1.3.3 Terjatve in izterljivi zneski

Računovodska pravila EU zahtevajo ločeno predstavitev menjalnih in nemenjalnih poslov. Zaradi razlikovanja med obema se za menjalne posle uporablja izraz „terjatev“, za nemenjalne posle, tj. ko EU prejme vrednost od drugega subjekta, ne da bi v zameno dala približno enako vrednost, pa se uporablja izraz „izterljivi zneski“ (npr. izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice, v zvezi z lastnimi sredstvi).

Terjatve iz menjalnih poslov ustrezajo opredelitvi finančnih instrumentov in so zato razvrščene kot posojila in terjatve ter se temu ustrezno merijo.

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov so izkazani po prvotnem znesku (popravljenem za obresti in kazni), zmanjšanem za odpis zaradi oslabitve. Odpis zaradi oslabitve se ugotovi, kadar obstaja nepristranski dokaz, da subjekt ne bo mogel izterjati vseh zapadlih zneskov po prvotnih pogojih za izterljive zneske. Znesek odpisa je razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in njegovo nadomestljivo vrednostjo. Znesek odpisa se pripozna v izkazu finančnega uspeha.

1.3.4 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki so finančni instrumenti ter zajemajo gotovino v blagajni, bančne vloge na odpoklic ali kratkoročne vloge ter druge kratkoročne visoko likvidne naložbe s prvotno zapadlostjo treh mesecev ali manj.

1.3.5 Obveznosti iz poslovanja

V obveznosti so vključeni tako zneski, povezani z menjalnimi posli, kot je nabava blaga ali storitev, kot tudi nemenjalnimi posli, npr. zahtevki za povračilo stroškov upravičencev, nepovratna sredstva ali druga sredstva EU ali prejeto predhodno financiranje (glej pojasnilo 1.4.1).

Kadar upravičenci prejemajo nepovratna ali druga sredstva, se zahtevki za povračilo stroškov izkažejo kot obveznosti iz poslovanja za zahtevani znesek v trenutku, ko je prejet zahtevek za povračilo stroškov. Po preveritvi in priznanju upravičenih stroškov pa se obveznosti iz poslovanja vrednotijo po priznanem in upravičenem znesku.

Obveznosti iz poslovanja, ki izhajajo iz nabave blaga in storitev, se pripoznajo ob prejemu računa za prvotni znesek. Ustrezni odhodki se vknjižijo v računovodske izkaze, ko je blago dobavljeno oziroma so storitve opravljene ter jih subjekt sprejme.

1.3.6 Aktivne in pasivne časovne razmejitve

Posli in dogodki se pripoznajo v računovodskih izkazih v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu leta, če račun še ni izdan, subjekt pa je že opravil zadevno storitev ali dobavil zadevno blago oziroma obstaja pogodbeni sporazum (npr. na podlagi sklicevanja na pogodbo), se v računovodskih izkazih pripoznajo ustrezni prehodno nezaračunani prihodki. Poleg tega se ob koncu leta, če je račun izdan, zadevne storitve pa še niso bile opravljene oziroma zadevno blago ni bilo dobavljeno, prihodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju.

Tudi odhodki se obračunajo v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu obračunskega obdobja se vnaprej vračunani odhodki pripoznajo na podlagi ocenjenega zneska obveznosti prenosa za zadevno obdobje. Kratkoročno vnaprej vračunani odhodki se izračunajo v skladu s podrobnimi operativnimi in praktičnimi smernicami, ki jih je izdal računovodja. Njihov namen je zagotavljati, da računovodski izkazi prikazujejo natančno sliko gospodarskih in drugih dogodkov, ki naj bi jih predstavljali. Po analogiji, če so bile storitve, ki še niso bile opravljene, ali blago, ki še ni bilo dobavljeno, plačani vnaprej, se odhodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju.

1.4 IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

1.4.1 Prihodki

Prihodki zajemajo bruto pritoke gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti, ki jih je subjekt prejel in so mu dolgovani, kar predstavlja povečanje neto sredstev, razen povečanj, povezanih s prispevki lastnikov.

Glede na vrsto osnovnih transakcij v izkazu finančnega uspeha, se pri prihodkih ločuje med:

(i) Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov so davki in transferji, ker prenosnik zagotovi sredstva prejemniku, ne da bi prejemnik v zameno neposredno zagotovil približno enako vrednost. Transferji so pritoki prihodnjih gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti iz nemenjalnih poslov, ki niso davki. Pri subjektih iz EU transferje sestavljajo predvsem sredstva, ki jih prejmejo od Komisije (npr. izravnalna subvencija tradicionalnim agencijam, subvencija za poslovanje za sporazume o prispevku).

Subjekt pripozna sredstvo v zvezi s transferji, če subjekt obvladuje vire zaradi preteklega dogodka (transferja) in pričakuje, da bo od teh virov prejel prihodnje gospodarske koristi ali storitvene zmožnosti, ter če je mogoče zanesljivo izmeriti pošteno vrednost. Pritok sredstev iz nemenjalnega posla, pripoznan kot sredstvo (tj. denar), se tudi pripozna kot prihodek, razen če ima subjekt sedanjo obvezo glede navedenega transferja (pogoj), ki jo je treba izpolniti, preden se sme prihodek pripoznati. Dokler pogoj ni izpolnjen, se prihodek odloži in pripozna kot obveznost.

(ii) Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki od prodaje blaga in storitev se pripoznajo, ko se večina tveganj in koristi, povezanih z lastništvom blaga, prenese na kupca. Prihodki, povezani s poslom, ki vključuje opravljanje storitev, se pripoznajo glede na stopnjo dokončanosti posla na datum poročanja.

1.4.2 Odhodki

Odhodki so zmanjšanja gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti v obdobju poročanja, in sicer v obliki odlivov ali porabe sredstev ali nastanka obveznosti, ki povzročijo zmanjšanja neto sredstev. Vključujejo odhodke iz menjalnih poslov in odhodke iz nemenjalnih poslov.

Odhodki iz menjalnih poslov, ki nastanejo pri nabavi blaga in storitev, se pripoznajo, ko so dobave opravljene in jih subjekt sprejme. Vrednotijo se po nabavni vrednosti. Poleg tega se na datum bilance stanja odhodki, povezani s storitvami, zagotovljenimi v danem obdobju, za katero račun še ni bil prejet ali sprejet, pripoznajo v izkazu finančnega uspeha.

Odhodki iz nemenjalnih poslov se nanašajo na transferje na upravičence in so lahko treh vrst: upravičenosti, transferji po pogodbi ter nepovratna sredstva, prispevki in donacije po lastnem preudarku. Transferji se pripoznajo kot odhodki v obdobju, v katerem so nastali dogodki, ki so podlaga za transfer, če obstaja uredba, ki dovoljuje naravo transferja, ali je bila podpisana pogodba, ki dovoljuje transfer, če upravičenec izpolnjuje morebitna merila za upravičenost in če je mogoče zadovoljivo oceniti znesek.

Kadar je prejet zahtevek za plačilo ali povračilo stroškov, ki izpolnjuje merila za pripoznanje, se pripozna kot odhodek za upravičeni znesek. Ob koncu leta se nastali upravičeni odhodki, ki so dolgovani upravičencem, vendar še niso prikazani, ocenijo in izkažejo kot vnaprej vračunani odhodki.

1.5 POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI

1.5.1 Pogojna sredstva

Pogojno sredstvo je možno sredstvo, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katerega obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom subjekta. Pogojno sredstvo se razkrije, ko je pritok gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti verjeten.

1.5.2 Pogojne obveznosti

Pogojna obveznost je bodisi možna obveznost, katere obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom subjekta, bodisi sedanja obveza, pri čemer ni verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitvene zmožnosti.

Pogojna obveznost nastane tudi v redkih okoliščinah, ko obstaja sedanja obveza, vendar je ni mogoče izmeriti dovolj zanesljivo.

Pogojne obveznosti se v računovodskih izkazih ne pripoznajo. Razkrijejo se, razen če je verjetnost odtoka dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali možne storitve, zelo majhna.

1.6 KAPITAL SKLADA

Države članice ERS zagotovijo prispevke v Sklad za izvajanje programov ERS, kakor je določeno v notranjem sporazumu za vsak ERS. V skladu z veljavno pravno podlago o pozivih za vplačilo kapitala, tj. zahtevkih za financiranje za dano leto N, odloča Svet s sklepom v letu N–1, pri čemer se sredstva, ki bodo prejeta, jasno dodelijo določenim prihodnjim obdobjem.

Prispevki izpolnjujejo merila za prispevke lastnikov (EAR 1) in se posledično v računovodskih izkazih ERS obravnavajo kot kapital Sklada. Kapital Sklada je skupni znesek prispevkov, ki jih zagotovijo države članice ERS. Ker se nevpoklicani kapital Sklada odprto odšteje od skupnega kapitala Sklada (glej Izkaz sprememb v čistih sredstvih), se v bilanci stanja pripozna zgolj vpoklicani kapital Sklada. od

Ker se dogovorjeni prispevki dodelijo določenim obdobjem poročanja, pri čemer pravni zahtevek ERS do držav članic ERS nastane samo v teh obdobjih, se vsi vnaprej prejeti zneski pripoznajo kot odloženi prispevki h kapitalu v okviru obveznosti poslovanja in ne kot vpoklicani kapital.

1.7 SOFINANCIRANJE

Prejeti prispevki za sofinanciranje izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov in so prikazani kot obveznosti iz poslovanja do držav članic, držav nečlanic in drugih. ERS mora prispevke uporabiti za zagotavljanje storitev tretjim osebam, v nasprotnem primeru pa mora sredstva (prejete prispevke) vrniti. Neporavnane obveznosti iz poslovanja, ki se nanašajo na sporazume o sofinanciranju, predstavljajo prejete prispevke za sofinanciranje, zmanjšane za nastale odhodke, povezane s projektom. Te obveznosti ne vplivajo na čista sredstva.

Odhodki v zvezi s projekti sofinanciranja se pripoznajo ob nastanku. Ustrezen znesek prispevkov se pripozna kot prihodki iz poslovanja, učinka na poslovni izid za zadevno leto pa ni.

2. POJASNILA K BILANCI STANJA

SREDSTVA

2.1 FINANČNA SREDSTVA

Finančna sredstva ERS so 31. decembra 2020 znašala 33 milijonov EUR (2019: 36 milijonov EUR). Vključujejo za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, ki so skoraj v celoti naložbe v lastniške instrumente.

2.2 PREDHODNO FINANCIRANJE

V pogodbah je pogosto določeno, da se pred začetkom del, dobavo blaga ali opravljanjem storitev izplačajo predujmi. Včasih razporedi plačil v pogodbah predvidevajo izplačila na podlagi poročil o napredku. Predhodno financiranje se običajno izplača v valuti države ali ozemlja, na katerem se izvršuje projekt.

Čas uporabe predhodnega financiranja določa, ali se to razkrije kot kratkoročno ali nekratkoročno predhodno financiranje. Uporaba je določena z zadevnim sporazumom v zvezi s projektom. Vsaka uporaba, ki zapade v 12 mesecih po datumu poročanja, se razkrije kot kratkoročno predhodno financiranje. Ker je veliko projektov ERS dolgoročne narave, morajo biti z njimi povezani predujmi na razpolago več kot eno leto. Zato so nekateri zneski predhodnega financiranja prikazani kot nekratkoročna sredstva.

(v milijonih EUR) Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31.12.2020 31.12.2019 Nekratkoročno predhodno financiranje 2.2.1 — 3 292 578 873 910 Kratkoročno predhodno financiranje 2.2.2 — 9 341 1 005 1 355 1 288 Skupaj — 12 633 1 583 2 228 2 199

Povečanje skupnega zneska predhodnega financiranja za 29 milijonov EUR na dan 31. decembra 2020 je skupni učinek povečanja predhodnega financiranja 11. ERS (2019: 1 401 milijonov EUR) in zmanjšanja predhodnega financiranja za 10. ERS (2019: 766 milijonov EUR).

Povečanje zneska predhodnega financiranja v okviru 11. ERS je mogoče v veliki meri pojasniti s povečanjem predujmov, plačanih za nove pogodbe, podpisane med letom. 11. ERS se je začel izvajati leta 2015, v letu 2020 pa je sklepanje pogodb za dejavnosti ERS doseglo vrhunec. Število odprtih pogodb se je tako povečalo s približno 3 400 leta 2019 na 3 550 leta 2020. To povečanje predhodnega financiranja je povzročilo povečanje gotovinskih odlivov in s tem zmanjšanje obsega denarnih sredstev in njihovih ustreznikov (glej pojasnilo 2.5).

Zmanjšanje predhodnega financiranja v okviru 10. ERS je posledica običajnega življenjskega cikla ERS. Zaradi postopnega opuščanja 10. ERS so bile številne pogodbe izvedene in zaključene. Število odprtih pogodb v okviru tega ERS se je s približno 2 600 leta 2019 zmanjšalo na približno 2 500 leta 2020. Zato se je obseg plačil predhodnega financiranja upravičencem zmanjšal, obseg obračuna predhodnega financiranja pa povečal.

2.2.1 Nekratkoročno predhodno financiranje po načinu upravljanja

(v milijonih EUR) 31.12.2020 31.12.2019 Neposredno upravljanje Izvedli: Komisija 139 190 Izvajalske agencije EU 8 6 Delegacije EU 25 49 171 244 Posredno upravljanje Izvedli: EIB in EIS 266 313 Mednarodne organizacije 347 291 Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve 28 22 Subjekti javnega prava 49 22 Tretje države 11 17 Organi EU in javno-zasebno partnerstvo 1 1 702 666 Skupaj 873 910

2.2.2 Kratkoročno predhodno financiranje

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31.12.2020 31.12.2019 Predhodno financiranje (bruto) — 98 1 527 3 472 5 097 5 030 Obračunano prek presečnega datuma — (89) (1 186 ) (2 467 ) (3 742 ) (3 742 ) Skupaj — 9 341 1 005 1 355 1 288

2.2.3 Kratkoročno predhodno financiranje po načinu upravljanja

(v milijonih EUR) 31.12.2020 31.12.2019 Neposredno upravljanje Izvedli: Komisija (40) 80 Izvajalske agencije EU 14 15 Delegacije EU 206 188 180 283 Posredno upravljanje Izvedli: EIB in EIS 224 50 Mednarodne organizacije 572 569 Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve 73 86 Subjekti javnega prava 146 119 Tretje države 155 180 Organi EU in javno-zasebno partnerstvo 4 1 1 175 1 005 Skupaj 1 355 1 288

2.2.4 Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem

Za zavarovanje zneskov predhodnega financiranja se oblikujejo jamstva, ki se sprostijo, ko je plačan zadnji zahtevek v okviru projekta.

(v milijonih EUR) 31.12.2020 31.12.2019 Jamstva za predhodno financiranje 49 46

Povečanje jamstev za predhodno financiranje je posledica povečanja predhodnega financiranja.

Večina predhodnega financiranja je izplačana v okviru posrednega upravljanja. V tem primeru upravičenec do jamstva ni ERS, ampak naročnik. Čeprav ERS ni upravičenec, so njegova sredstva zavarovana z navedenimi jamstvi.

2.3 PRISPEVKI ZA SKRBNIŠKI SKLAD

Ta postavka predstavlja znesek, plačan v obliki prispevkov za skrbniški sklad EU za Afriko in skrbniški sklad EU Bêkou. Navedeni so zneski prispevkov brez stroškov, nastalih skrbniškima skladoma in pripisljivih ERS.

Prispevke skrbniškega sklada izvršuje Komisija v okviru neposrednega upravljanja.

(v milijonih EUR) Čisti prispevek na dan 31. 12. 2019 Prispevki, plačani leta 2020 Dodelitev neto stroškov skrbniškega sklada 2020 Čisti prispevek na dan 31. 12. 2020 Afrika 263 771 (649) 385 Bêkou 4 29 (24) 9 Skupaj 266 800 (673) 394

Prispevki v skrbniške sklade so se povečali s 600 milijonov EUR v letu 2019 na 800 milijonov EUR v letu 2020. Povečanje financiranja je bilo potrebno za kritje povečanja obsega dejavnosti skrbniških skladov, kar je pomenilo višje odhodke na tem področju.

2.4 IZTERLJIVI ZNESKI IZ NEMENJALNIH POSLOV IN TERJATVE IZ MENJALNIH POSLOV

Menjalni posli so posli, pri katerih subjekt prejme sredstva ali storitve ali se mu poravnajo obveznosti in drugi stranki neposredno da v zameno približno enako vrednost (zlasti v obliki blaga, storitev ali uporabe sredstev). Nemenjalni posli so posli, pri katerih subjekt bodisi prejme vrednost od drugega subjekta, ne da bi neposredno dal v zameno približno enako vrednost, bodisi da vrednost drugemu subjektu, ne da bi neposredno v zameno prejel približno enako vrednost.

(v milijonih EUR) Pojasnilo 31.12.2020 31.12.2019 Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov 2.4.1 48 32 Terjatve iz menjalnih poslov 2.4.2 92 91 Skupaj 140 123

2.4.1 Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31.12.2020 31.12.2019 Države članice — — — — — 1 Stranke — 5 50 5 61 27 Javni organi — 11 14 2 27 21 Tretje države — 1 2 1 4 7 Odpis — (15) (28) (4) (49) (27) Medpodjetniški računi z institucijami EU — — — 4 4 5 Skupaj — 2 38 8 48 32

2.4.2 Terjatve iz menjalnih poslov

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31.12.2020 31.12.2019 Prehodno nezaračunani prihodki — 67 21 — 88 88 Računi med ERS 181 (246) 1 663 (1 598 ) — — Drugo — — — 4 4 4 Skupaj 181 (179) 1 684 (1 594 ) 92 91

V prehodno nezaračunane prihodke so vključeni zneski natečenih obresti na zneske predhodnega financiranja, in sicer znesek v višini 62,6 milijona EUR v zvezi s projektom Svetovne banke za odpis dolga in v višini 18 milijonov EUR v zvezi s skladom EU za infrastrukturo za Afriko pri EIB.

Postavka „drugo“ v celoti zajema terjatev do Globalnega sklada za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije (GEEREF).

Zaradi večje učinkovitosti je 11. ERS dodeljena ena sama zakladnica, ki zajema vse ERS, to ima za posledico posle med različnimi ERS, ki se izravnajo v računih med ERS med različnimi bilancami stanja ERS.

Računi med ERS so predstavljeni samo v posameznih ERS. Skupni znesek računov med ERS je nič.

2.5 DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI (6)

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31.12.2020 31.12.2019 Posebni računi Centralne banke — — — 693 693 729 — — — 693 693 729 Tekoči računi Poslovne banke — — — 8 8 421 Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom — — — 27 27 30 — — — 35 35 450 Skupaj — — — 728 728 1 179

Zmanjšanje zneskov v tej postavki za 451 milijonov EUR je mogoče pojasniti predvsem s povečanjem plačil iz računov poslovnih bank, kar je skladno s povečanjem odhodkov (glej pojasnilo 3.3) in povečanjem predhodnega financiranja (glej pojasnilo 2.2). Neto plačila iz ERS so v letu 2020 dosegla rekordnih 4 605 milijonov EUR (2019: 3 910 milijonov EUR), predvsem zaradi učinka pandemije COVID-19. V odziv na pandemijo je EU prilagodila svoje prednostne naloge in programe s partnerskimi državami, kar je povzročilo povečanje izplačil, zlasti za projekte, namenjene obvladovanju krize zaradi COVID-19.

Kot prejšnja leta in da bi se omejilo tveganje nasprotne stranke, je več denarnih sredstev knjiženih na računih centralnih bank kot na računih poslovnih bank (glej pojasnilo 5.1).

OBVEZNOSTI

2.6 FINANČNE OBVEZNOSTI

2.6.1 Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje

Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje so sredstva, ki jih je ERS prejel v zvezi s sporazumi za sofinanciranje. ERS mora te prispevke uporabiti za zagotavljanje dogovorjenih storitev tretjim osebam, neporabljena sredstva pa mora vrniti vplačnikom. Čas uporabe zneskov sofinanciranja določa, ali se ti razkrijejo kot kratkoročni ali nekratkoročni.

Ob koncu leta se izvede ocena vseh obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje za vsak primer posebej in vsi zneski, za katere ni verjetno, da bodo uporabljeni v naslednjih 12 mesecih, se štejejo za nekratkoročne. Kratkoročni zneski so prikazani v pojasnilu 2.7.2.

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31.12.2020 31.12.2019 Nekratkoročne obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje — — — 2 2 19 Kratkoročne obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje — — 10 32 42 69 Skupaj — — 10 34 44 88

Zmanjšanje skupnih obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje za 44 milijonov EUR je zlasti posledica povečanja odhodkov, nastalih v zvezi s projekti sofinanciranja (53,2 milijona EUR), in sicer povezanih z 11. ERS (glej pojasnilo 3.4), ki je bilo delno izravnano z novimi projekti sofinanciranja v vrednosti 9 milijonov EUR. Znatno zmanjšanje nekratkoročnega sofinanciranja je skladno z življenjskim ciklom projektov sofinanciranja: ob koncu leta se za vsak primer posebej izvede analiza odprtega sofinanciranja in zgolj zneski, ki v naslednjem letu ne bodo prikazani kot odhodki, se razvrstijo med nekratkoročno sofinanciranje.

2.7 OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA

(v milijonih EUR) Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31.12.2020 31.12.2019 Kratkoročne obveznosti iz poslovanja 2.7.1 — 1 53 291 345 182 Razne obveznosti iz poslovanja 2.7.2 — — 8 262 270 334 Skupaj — 1 62 553 615 516

2.7.1 Kratkoročne obveznosti iz poslovanja

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31.12.2020 31.12.2019 Dobavitelji — 4 44 93 141 97 Države članice — — — — — 2 Tretje države — — 2 187 189 78 Javni organi — — 21 79 100 92 Druge kratkoročne obveznosti iz poslovanja — (4) (13) (68) (85) (88) Skupaj — — 53 291 345 182

Obveznosti iz poslovanja večinoma vključujejo izkaze stroškov, ki jih ERS prejme v zvezi z nepovratnimi sredstvi, zagotovljenimi upravičencem. Knjižijo se v trenutku prejetja izkaza stroškov, in sicer v celotnem znesku izkaza stroškov. Po preverjanju upravičenosti se upravičencem plačajo le upravičeni zneski. Ob koncu leta se opravi analiza neporavnanih zahtevkov za povračilo stroškov in ocenjeni upravičeni zneski, povezani z navedenimi zahtevki za povračilo stroškov, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Ocenjeni neupravičeni zneski so prikazani v okviru drugih kratkoročnih obveznosti iz poslovanja.

Povečanje obveznosti iz poslovanja, zlasti za dobavitelje in tretje države, je posledica več računov, ki do konca leta niso bili potrjeni in plačani.

2.7.2 Razne obveznosti iz poslovanja

(v milijonih EUR) Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31.12.2020 31.12.2019 Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje 2.6.1 — — 10 32 42 69 Odloženi prispevki h kapitalu 2.7.2.1 — — — 223 223 264 Druge razne obveznosti iz poslovanja — — (2) 7 5 1 Skupaj — — 8 262 270 334

2.7.2.1 Odloženi prispevki h kapitalu

Na dan 31. decembra 2020 se celotni znesek v višini 223 milijonov EUR nanaša na povračila državam članicam iz sproščenih ali neporabljenih sredstev projektov v okviru 8. in 9. ERS (glej pojasnilo 2.10.1). Države članice so soglašale, da se povračilo izravna s prispevki iz 11. ERS v prvem razpisu za prispevke v letu 2021.

Na dan 31. decembra 2020 razen povračila ni bilo vnaprej plačanih nobenih prispevkov h kapitalu.

2.8 PASIVNE ČASOVNE RAZMEJITVE

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31.12.2020 31.12.2019 Vnaprej vračunani stroški — 67 217 1 243 1 526 1 318 Druge časovne razmejitve — — — 1 1 1 Skupaj — 67 217 1 244 1 527 1 319

Vnaprej vračunani stroški zajemajo ocenjene odhodke iz poslovanja za tekoče ali končane pogodbe brez potrjenih zahtevkov za povračilo stroškov, pri čemer so bili upravičeni odhodki, nastali upravičencem, ocenjeni na podlagi najboljših razpoložljivih informacij. Delež ocenjenih vnaprej vračunanih stroškov, ki se nanaša na plačano predhodno financiranje, je bil evidentiran kot zmanjšanje zneskov predhodnega financiranja (glej pojasnilo 2.2 above).

Povečanje v tej postavki je skupni učinek povečanja vnaprej vračunanih stroškov v okviru 11. ERS (2019: 983 milijonov EUR) in znižanja vnaprej vračunanih stroškov v okviru 10. ERS (2019: 240 milijona EUR). To je v skladu z življenjskim ciklom ERS in povezano tudi z gibanjem števila odprtih pogodb v okviru teh ERS: leta 2020 se je 11. ERS na polno izvajal, zato je bilo 31. decembra 2020 veliko več odprtih pogodb, za katere je bilo treba oceniti in vračunati stroške (glej pojasnilo 2.2).

ČISTA SREDSTVA

2.9 REZERVA, NASTALA ZARADI VREDNOTENJA NA POŠTENO VREDNOST

V skladu z računovodskimi pravili se popravek poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev obračuna skozi rezervo, nastalo zaradi vrednotenja na pošteno vrednost.

(v milijonih EUR) 31.12.2020 31.12.2019 Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost 5 2

2.10 KAPITAL SKLADA

2.10.1 Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj Kapital Sklada 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Nevpoklicani kapital Sklada — (15) — (18 440 ) (18 455 ) Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2019 12 164 10 758 20 960 10 927 54 809 Kapital Sklada 12 164 10 550 20 960 29 367 73 041 Nevpoklicani kapital Sklada — (15) — (14 040 ) (14 055 ) Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2020 12 164 10 535 20 960 15 327 58 986

Kapital Sklada je skupni znesek prispevkov držav članic za ustrezni ERS, kakor je določeno v vsakem od notranjih sporazumov. Nevpoklicana sredstva so zneski, ki jih države članice še niso vpoklicale. Vpoklicani kapital Sklada so prispevki, ki jih je vpoklical ERS in ki so jih države članice prerazporedile na zakladniške račune (glej v nadaljevanju).

V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2020/1708 (7) so se prispevki držav članic iz Notranjega sporazuma za 8. in 9. ERS ustrezno zmanjšali za znesek v višini 223 milijonov EUR iz sredstev, sproščenih v okviru 8. in 9. ERS. Ker so bila sredstva, sproščena v okviru 8. ERS, že prerazporejena v druge ERS, je bil znesek v višini 223 milijonov EUR odštet od kapitala 9. ERS. Vračila, nastala zaradi tega zmanjšanja, so bila izravnana po dodatnem vpoklicu sredstev v okviru 11. ERS. Povračilo se bo dejansko izvedlo z zmanjšanjem plačila prvega obroka za leto 2021, kar pojasnjuje 223 milijonov EUR odloženega kapitala (glej pojasnilo 2.7.2).

Združeno kraljestvo je 1. februarja 2020 prenehalo biti država članica Evropske unije. Čeprav Združeno kraljestvo v skladu s členom 153 sporazuma o izstopu ostaja članica ERS do zaključka vseh programov in ima enake obveznosti kot države članice, pa njegovega deleža nezavezujočih in sproščenih sredstev iz 8., 9. in 10. ERS ni mogoče ponovno uporabiti.

2.10.2 Vpoklicani in nevpoklicani kapital Sklada po državah članicah in za Združeno kraljestvo

(v milijonih EUR) Prispevki – 11. ERS % Nevpoklicani kapital na dan 31. 12. 2019 Kapital, vpoklican v letu 2020 Nevpoklicani kapital na dan 31. 12. 2020 Avstrija 2,40 442 (105) 337 Belgija 3,25 599 (143) 456 Bolgarija 0,22 40 (10) 31 Hrvaška 0,23 42 (10) 32 Ciper 0,11 21 (5) 16 Češka 0,80 147 (35) 112 Danska 1,98 365 (87) 278 Estonija 0,09 16 (4) 12 Finska 1,51 278 (66) 212 Francija 17,81 3 285 (784) 2 501 Nemčija 20,58 3 795 (906) 2 889 Grčija 1,51 278 (66) 212 Madžarska 0,61 113 (27) 86 Irska 0,94 173 (41) 132 Italija 12,53 2 311 (551) 1 759 Latvija 0,12 21 (5) 16 Litva 0,18 33 (8) 25 Luksemburg 0,26 47 (11) 36 Malta 0,04 7 (2) 5 Nizozemska 4,78 881 (210) 671 Poljska 2,01 370 (88) 282 Portugalska 1,20 221 (53) 168 Romunija 0,72 132 (32) 101 Slovaška 0,38 69 (17) 53 Slovenija 0,22 41 (10) 32 Španija 7,93 1 463 (349) 1 114 Švedska 2,94 542 (129) 413 Združeno kraljestvo 14,68 2 707 (646) 2 061 Skupaj 100,00 18 440 (4 400 ) 14 040

Ker je bil kapital v okviru 8., 9. in 10. ERS v prejšnjih letih v celoti vpoklican in prejet, se znesek v višini 4 400 milijonov EUR, ki je bil vpoklican leta 2020, v celoti nanaša na 11. ERS.

2.10.3 Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31.12.2020 31.12.2019 Sredstva, prenesena iz zaključenih ERS 627 1 625 — — 2 252 2 252

Ta postavka vključuje sredstva, prenesena iz zaključenih ERS v 8. in 9. ERS.

2.10.4 Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj Stanje na dan 31. 12. 2018 (2 509 ) 2 137 55 317 — Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 10. ERS za uspešnost (1) (27) 28 — — Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 11. ERS za uspešnost — — 181 (181) — Stanje na dan 31. 12. 2019 (2 510 ) 2 109 265 136 — Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 10. ERS za uspešnost (2) (69) 71 — — Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 11. ERS za uspešnost — — (147) 147 — Stanje na dan 31. 12. 2020 (2 512 ) 2 041 188 283 —

Ta postavka vključuje sredstva, prenesena med delujočimi ERS.

Od začetka veljavnosti Sporazuma iz Cotonouja se vsa neporabljena sredstva iz prejšnjih delujočih ERS po sprostitvi prevzetih obveznosti prerazporedijo v zadnji odprti ERS. Sredstva, ki se prerazporedijo iz drugih ERS, povečujejo odobritve sklada, ki jih prejme, in znižujejo odobritve sklada, iz katerega so bila prerazporejena. Za sredstva, prerazporejena v rezervo 10. in 11. ERS za uspešnost, se lahko obveznosti prevzamejo samo pod posebnimi pogoji, določenimi v notranjih sporazumih.

3. POJASNILA K IZKAZU FINANČNEGA USPEHA

PRIHODKI

(v milijonih EUR) Pojasnilo 2020 2019 Prihodki iz nemenjalnih poslov 3.1 92 28 Prihodki iz menjalnih poslov 3.2 43 46 Skupaj 135 74

3.1 PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

(v milijonih EUR) Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2020 2019 Izterjava odhodkov (1) 5 28 7 39 13 Prihodki iz sofinanciranja 3.1.1 — — 41 12 53 14 Skupaj (1) 5 69 19 92 28

Nemenjalne prihodke je mogoče razčleniti po načinu upravljanja, kot sledi:

(v milijonih EUR) 2020 2019 Neposredno upravljanje Izvedli: Komisija 2 1 Delegacije EU 11 6 13 6 Posredno upravljanje Izvedli: Tretje države 42 15 Subjekti javnega prava 13 Mednarodne organizacije 17 5 Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve 7 2 79 22 Skupaj 92 28

3.1.1 Prihodki iz sofinanciranja

Prejeti prispevki za sofinanciranje izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov in kot taki ne bi smeli vplivati na izkaz finančnega uspeha. Prispevki so razvrščeni med obveznosti (glej pojasnili 2.6.1 in 2.7.2), dokler so izpolnjeni pogoji, vezani na podarjena sredstva, tj. nastanek upravičenih stroškov (glej pojasnilo 3.4). Ustrezni znesek se nato v izkazu finančnega uspeha pripozna kot nemenjalni prihodek iz sofinanciranja. Posledično ni učinka na poslovni izid zadevnega leta.

3.2 PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2020 2019 Finančni prihodki — 5 1 1 6 7 Drugi prihodki — 5 18 13 37 39 Skupaj — 10 19 14 43 46

Finančni prihodki obsegajo predvsem natečene obresti na zapadle naloge za izterjavo (1,5 milijona EUR) in obresti na predhodno financiranje (4,7 milijona EUR). Drugi prihodki se večinoma nanašajo na pozitivne tečajne razlike. Ustrezne negativne tečajne razlike so vknjižene pod drugimi odhodki (glej pojasnilo 3.6).

ODHODKI

V tej postavki so vključeni odhodki, nastali v zvezi z operativnimi dejavnostmi.

3.3 INSTRUMENTI POMOČI

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2020 2019 Programljiva pomoč — — 244 2 646 2 889 2 120 Makroekonomska podpora — (8) — — (8) 29 Sektorska politika — 3 — — 3 (0) Projekti znotraj držav AKP — (22) 212 829 1 019 951 Nujna pomoč — (7) 5 21 19 112 Institucionalna podpora — — 2 10 13 7 Prispevki za skrbniške sklade — — — 673 673 535 Skupaj — (33) 462 4 179 4 607 3 755

Odhodki iz poslovanja ERS zajemajo različne instrumente pomoči in so lahko v različnih oblikah glede na to, kako se sredstva izplačujejo in upravljajo.

V letu 2020 so se odhodki iz poslovanja precej povečali, za 852 milijonov EUR, zlasti zaradi povečanja odhodkov v okviru 11. ERS (s 3 141 000 EUR leta 2019 na 4 179 000 EUR leta 2020). Kriza zaradi COVID-19 je povzročila povečanje odhodkov v okviru 11. ERS, predvsem zaradi preusmeritve projektov v obvladovanje krize. Poleg tega so spremembe stroškov v okviru 10. in 11. ERS skladne tudi z življenjskim ciklom ERS in povezane z gibanjem števila odprtih pogodb v okviru teh ERS. 11. ERS je v letu 2020 dosegel zrelost, kar pomeni, da je bilo ob koncu leta precej več pogodb, v okviru katerih so nastali stroški (glej pojasnilo 2.2). Nasprotno pa so bile številne pogodbe v okviru 10. in predhodnih ERS leta 2020 izvedene in zaključene, zaradi česar je v okviru teh ERS nastalo manj stroškov.

V okviru 11. ERS je vzrok za povečanje stroškov predvsem povečanje programljive pomoči (povečanje z 2 120 000 EUR leta 2019 na 2 889 000 leta 2020) in prispevkov v skrbniške sklade (povečanje s 535 milijonov EUR leta 2019 na 673 milijonov EUR leta 2020). Po drugi strani so se odhodki za nujno pomoč zmanjšali za 92 milijonov EUR. Kot je bilo navedeno zgoraj, se je v okviru 11. ERS v primerjavi z letom 2019 predvsem spremenila struktura odhodkov instrumentov pomoči, da je bilo mogoče obravnavati potrebe, ki so nastale zaradi pandemije COVID-19.

Negativni znesek v okviru 9. ERS je zlasti posledica razveljavitve zaključka rezervacij za leto 2019.

3.4 ODHODKI ZA SOFINANCIRANJE

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2020 2019 Sofinanciranje — — 41 12 53 14

V tej postavki so vključeni odhodki, nastali pri projektih sofinanciranja v letu 2020. Opozoriti je treba, da nastali odhodki vključujejo ocenjene zneske, povezane s časovnim presekom (in posledično z razveljavitvami ocenjenih zneskov, povezanih s prejšnjim letom).

Leta 2020 je bilo veliko projektov, sofinanciranih v okviru 11. ERS, zaključenih oziroma so dosegli zrelost, kar je povzročilo povečanje odhodkov in zmanjšanje obveznosti sofinanciranja (glej pojasnili 2.6.1 in 2.7.2).

V skladu z računovodskimi pravili o sofinanciranju nastali zneski niso vplivali na rezultat leta, ker so bili pripoznani v odhodkih sofinanciranja in prihodkih sofinanciranja (pojasnilo 3.1.1).

Instrumenti pomoči in odhodki za sofinanciranje po vrsti upravljanja

(v milijonih EUR) 2020 2019 Neposredno upravljanje Izvedli: Komisija 168 86 Izvajalske agencije EU 14 (13) Skrbniški skladi 19 483 Delegacije EU 1 969 1 141 2 170 1 697 Posredno upravljanje Izvedli: EIB in EIS (67) 145 Mednarodne organizacije 1 268 1 003 Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve 243 126 Subjekti javnega prava 248 184 Tretje države 795 613 Organi EU z javno-zasebnim partnerstvom 2 1 2 490 2 073 Skupaj 4 660 3 770

3.5 STROŠKI FINANCIRANJA

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2020 2019 Odpis terjatev (1) 3 16 4 21 1

Povečanje v tej postavki je posledica povečanja ocenjenih odhodkov za neizterljive zneske, ki izhajajo iz starejših nalogov za izterjavo (več kot 2 leti), stečajev in odpovedi.

3.6 DRUGI ODHODKI

Postavka Upravni odhodki in odhodki za IT vključuje zneske, ki temeljijo na notranjem sporazumu za ERS in so dodeljeni Komisiji za pokritje upravnih stroškov, ki nastanejo na sedežu in v delegacijah v zvezi z upravljanjem programov ERS. Tako imenovani „podporni odhodki“ se nanašajo zlasti na odhodke za pripravo, spremljanje in ocenjevanje projektov, pa tudi odhodke za računalniška omrežja, tehnično pomoč, finančno poslovodenje in napovedovanje ipd.

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2020 2019 Upravni odhodki in odhodki za IT — — — 120 120 220 Rezervacije za tveganja in stroške — — — — — — Realizirane izgube od terjatev, ki izhajajo iz dobav blaga in storitev — 4 1 — 4 3 Negativne tečajne razlike — 6 24 42 72 37 Skupaj (0) 9 25 162 196 260

Zmanjšanje v tej postavki je skupni učinek precejšnjega zmanjšanja ocene upravnih odhodkov in odhodkov za IT ob koncu leta (2019: 220 milijonov EUR) in povečanja odhodkov, povezanih z negativnimi tečajnimi razlikami (2019: 37 milijonov EUR).

4. POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI TER DRUGA BISTVENA RAZKRITJA

4.1 POGOJNA SREDSTVA

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31.12.2020 31.12.2019 Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti — 7 4 — 12 15 Jamstva za zadržane zneske — 5 3 — 9 9 Skupaj — 13 7 — 21 24

Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti se zahtevajo za zagotovitev, da upravičenci do financiranja ERS izpolnijo obveznosti iz svojih pogodb z ERS.

Jamstva za zadržane zneske zadevajo samo pogodbe za izvedbo del. Običajno se zadrži 10 % vmesnih plačil upravičencem za zagotovitev, da izvajalci izpolnijo svoje obveznosti. Zadržani zneski se prikažejo kot obveznosti. Če se naročnik strinja, pa lahko izvajalec namesto tega predloži jamstvo za zadržane zneske, ki nadomesti zneske, zadržane pri vmesnih plačilih. Taka jamstva za zadržane zneske se razkrijejo kot pogojna sredstva.

V primeru pogodb, ki se upravljajo v okviru posrednega upravljanja, jamstva pripadajo naročniku, ne ERS, zato jih ERS ne razkrije.

4.2 DRUGA POMEMBNA RAZKRITJA

4.2.1 Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

Spodaj razkriti znesek je znesek teh neporavnanih proračunskih obveznosti (RAL – „reste à liquider“), zmanjšan za z njimi povezane zneske, ki so bili vključeni kot odhodki v izkaz finančnega uspeha. Pri neporavnanih proračunskih obveznostih gre za znesek obveznosti, ki še niso bile niti plačane niti sproščene. Neporavnane proračunske obveznosti so običajna posledica obstoja večletnih programov.

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31.12.2020 31.12.2019 Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki — 42 580 6 602 7 224 8 564

Na dan 31. decembra 2020 so neporavnane proračunske obveznosti znašale skupaj 9 286 milijonov EUR (2019: 10 270 milijonov EUR).

5. OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ

Naslednja razkritja v zvezi z upravljanjem finančnih tveganj ERS se nanašajo na zakladniško poslovanje, ki ga v imenu ERS izvaja Komisija za izvrševanje njegovih sredstev.

5.1 STRATEGIJE UPRAVLJANJA TVEGANJ IN VAROVANJE PRED TVEGANJI

Pravila in načela upravljanja zakladniškega poslovanja so določena v finančni uredbi 11. ERS in v Notranjem sporazumu.

Na podlagi zgornje uredbe se uporabljajo naslednja glavna načela:

— države članice vplačajo prispevke za ERS na posebne račune, odprte pri centralni banki vsake države članice ali finančni instituciji, ki jo ta določi. Prispevki ostanejo na teh posebnih računih, dokler ni treba izvesti plačil ERS,

— države članice plačajo prispevke za ERS v eurih, plačila ERS pa so v eurih in drugih valutah,

— stanje na bančnih računih, ki jih odpre Komisija v imenu ERS, ne sme biti negativno.

Poleg posebnih računov ima Komisija v imenu ERS odprte tudi druge bančne račune pri finančnih institucijah (centralnih in poslovnih bankah) za izvrševanje plačil in prejemanje prejemkov, ki niso prispevki držav članic v proračun.

Zakladniško in plačilno poslovanje sta visoko avtomatizirana in temeljita na sodobnih informacijskih sistemih. Za zagotovitev varnosti sistemov in delitve nalog v skladu s finančno uredbo, standardi notranje kontrole Komisije in revizijskimi načeli se uporabljajo posebni postopki.

Upravljanje zakladniškega in plačilnega poslovanja je urejeno s sklopom pisnih smernic in postopkov, da se omejita poslovno in finančno tveganje ter zagotovi primerna raven kontrole. Te smernice in postopki urejajo različna področja poslovanja, njihovo upoštevanje pa se redno preverja.

5.2 VALUTNO TVEGANJE

Izpostavljenost ERS valutnemu tveganju ob koncu leta – neto pozicija

(v milijonih EUR) 31.12.2020 31.12.2019 USD GBP DKK SEK EUR Drugo Skupaj USD GBP DKK SEK EUR Drugo Skupaj Finančna sredstva Terjatve in izterljivi zneski 65 — — — 69 6 140 — — — — 115 8 123 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 2 — — — 726 — 728 1 — — — 1 178 — 1 179 67 — — — 795 6 868 1 — — — 1 293 8 1 302 Finančne obveznosti Nekratkoročne finančne obveznosti — — — — (2) — (2) — — — — (19) — (19) Obveznosti iz poslovanja (16) — (6) — (603) 10 (615) (7) — — — (509) — (516) (16) — (6) — (605) 10 (617) (7) — — — (528) — (535) Skupaj 51 — (6) — 190 16 251 (6) — — — 765 8 767

Vsi prispevki se hranijo v eurih, druge valute pa se kupijo le, kadar so potrebne za izvrševanje plačil. Zato zakladniško poslovanje ERS ni izpostavljeno valutnemu tveganju.

5.3 OBRESTNO TVEGANJE

ERS ne najema posojil, zato ni izpostavljen obrestnemu tveganju v zvezi s posojili. Vendar, ker je obrestna mera za odprto ponudbo mejnega posojila ECB negativna (od septembra 2019 ta znaša -0,5 %), nastajajo pri vlogah v EUR negativne obresti.

Vsaka država članica prispevke v proračun ERS knjiži na posebnem računu, odprtem pri finančni instituciji, ki jo določi posamezna država članica. V skladu z Uredbo Sveta (EU) 2016/888 (8) je vsakršno negativno obrestovanje na teh računih v breme zadevne države članice.

Vendar se za stanje vlog čez noč na računih poslovnih bank uporabljajo negativne obresti. Komisija je zato v imenu ERS vzpostavila postopke za upravljanje likvidnosti, da bi kar najbolj zmanjšala stanja na teh računih in v največji možni meri omejila negativne stroške obresti. Obresti se izračunajo na podlagi spremenljivih tržnih obrestnih mer, ki se jim doda pogodbeni pribitek (pozitiven ali negativen). V ta namen je vzpostavljen nadzor, ki zagotavlja, da so te obresti skladne s pogodbenimi obveznostmi.

5.4 KREDITNO TVEGANJE (TVEGANJE NASPROTNE STRANKE)

Finančna sredstva, ki niso niti zapadla v plačilo niti niso oslabljena:

(v milijonih EUR) Skupaj Niti zapadla niti oslabljena Zapadle postavke, ki niso oslabljene < 1 leto 1–5 let > 5 let Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski 140 124 7 9 — Skupaj na dan 31. 12. 2020 140 124 7 9 — Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski 123 100 16 7 — Skupaj na dan 31. 12. 2019 123 100 16 7 —





Finančna sredstva po kategorijah tveganja:

(v milijonih EUR) 31.12.2020 31.12.2019 Terjatve Denarna sredstva Skupaj Terjatve Denarna sredstva Skupaj Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami Prvi razred in visoka kakovost 9 372 381 7 958 965 Zgornji srednji razred — 211 211 — 220 220 Nižji srednji razred — 145 145 — 1 1 Neinvesticijski razred — — — — — — 9 728 737 7 1 179 1 186 Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen Skupina 1 (dolžniki brez zamud pri plačilu v preteklosti) 131 — 131 116 — 116 Skupina 2 (dolžniki z zamudami pri plačilu v preteklosti) — — — — — — Skupaj 131 — 131 116 — 116 Skupaj 140 728 868 123 1 179 1 302

Sredstva v kategorijah „neinvesticijski razred“ in „nižji srednji razred“ se večinoma nanašajo na prispevke držav članic v ERS, plačane na posebne račune, ki so jih države članice odprle v skladu s členom 20(3) finančne uredbe ERS. V skladu s to uredbo zneski takih prispevkov ostanejo na teh posebnih računih, dokler ni treba izvesti plačil.

Večina zakladniških sredstev ERS se v skladu s finančno uredbo za ERS hrani na posebnih računih, ki so jih države članice odprle za plačilo svojih prispevkov. Večina teh računov je odprtih pri zakladnicah ali nacionalnih centralnih bankah držav članic. Te institucije pomenijo najnižje tveganje nasprotne stranke za ERS (ERS ima izpostavljenost do svojih držav članic).

Za tisti del zakladniških sredstev ERS, ki se hrani pri poslovnih bankah za kritje izvrševanja plačil, se ti računi polnijo sproti in se avtomatično upravljajo prek sistema zakladnice Komisije za upravljanje denarnih sredstev. Na vsakem računu se vzdržuje minimalno stanje denarnih sredstev, sorazmerno s povprečnim zneskom dnevnih plačil, ki se izvršujejo prek tega računa. Zato je stanje na teh računih stalno nizko, kar zagotavlja, da je izpostavljenost ERS tveganju omejena.

Poleg tega se za zmanjšanje tveganja nasprotne stranke, ki mu je izpostavljen ERS, za izbiro poslovnih bank uporabljajo posebne smernice.

Vse poslovne banke so izbrane prek javnih razpisov. Minimalna kratkoročna kreditna bonitetna ocena, ki se zahteva za sodelovanje v razpisnih postopkih, je Moody's P-1 ali njej enakovredna (S&P A-1 ali Fitch F1). V posebnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah se lahko sprejme nižja stopnja.

5.5 LIKVIDNOSTNO TVEGANJE

Analiza zapadlosti finančnih obveznosti po preostali pogodbeni zapadlosti

(v milijonih EUR) < 1 leto 1–5 let > 5 let Skupaj Finančne obveznosti na dan 31. 12. 2020 615 2 — 617 Finančne obveznosti na dan 31. 12. 2019 516 2 17 535

Proračunska načela, ki se uporabljajo za ERS, zagotavljajo, da skupna denarna sredstva za dano proračunsko obdobje vedno zadostujejo za izvrševanje plačil. Dejansko so skupni prispevki držav članic enaki skupnemu znesku odobritev plačil za zadevno proračunsko obdobje.

Prispevki držav članic v ERS se vsako leto plačajo v treh obrokih, vendar na plačila vplivajo sezonski dejavniki.

Za zagotovitev, da zakladniška sredstva vedno zadostujejo za kritje plačil, ki jih je treba izvršiti v posameznem mesecu, se med zakladnico Komisije in ustreznimi službami za porabo sredstev redno izmenjujejo informacije o stanju zakladnice.

Poleg navedenega pa v okviru zakladniškega poslovanja ERS avtomatska orodja za upravljanje denarnih sredstev zagotavljajo, da so na vseh bančnih računih ERS dnevno na voljo zadostna likvidna sredstva.

6. RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK

Povezane stranke ERS so skrbniški sklad EU Bêkou, skrbniški sklad EU za Afriko in Evropska komisija. Posli med temi subjekti potekajo kot del običajnega poslovanja ERS in zato v skladu z računovodskimi pravili ERS niso potrebne posebne zahteve po njihovem razkritju.

ERS nima ločenega upravljanja, saj ga upravlja Komisija. Upravičenosti ključnega vodstvenega osebja EU, tudi Komisije, so razkrite v konsolidiranem zaključnem računu Evropske unije pod naslovom 7.2 „Upravičenosti ključnega vodstvenega osebja“.

7. DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA

Do dne predložitve tega zaključnega računa računovodja ERS ni opazil nobenih pomembnih zadev, ki bi jih bilo treba ločeno razkriti v okviru tega oddelka, niti mu take zadeve niso bile sporočene. Zaključni račun in z njim povezana pojasnila so bili pripravljeni na podlagi najnovejših razpoložljivih informacij, kar je upoštevano v zgoraj predstavljenih podatkih.

8. USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

Poslovni izid za zadevno leto je izračunan po načelih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Proračunski rezultat pa temelji na pravilih računovodstva na podlagi nastanka plačil. Ker tako poslovni izid kot proračunski rezultat izvirata iz istih osnovnih poslov, je za kontrolo koristno preveriti, ali ju je mogoče uskladiti. V spodnji razpredelnici je prikazana ta uskladitev s ključnimi uskladitvenimi zneski, razdeljenimi na prihodkovne in odhodkovne postavke. Pojasnila k razpredelnici zagotavljajo dodatne informacije o naravi ključnih uskladitvenih postavk.

(v milijonih EUR) 2020 2019 POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO (4 744 ) (3 956 ) Prihodki Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunski rezultat (2) — Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane (23) (16) Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu 13 23 Neto učinek predhodnega financiranja 61 53 Prehodno nezaračunani prihodki (čisti) (33) (67) Drugo — (3) Odhodki Odhodki tekočega leta, ki še niso plačani 119 107 Odhodki prejšnjih let, plačani v tekočem letu (817) (672) Neto učinek predhodnega financiranja (281) (44) Vnaprej vračunani odhodki (čisti) 1 102 719 PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO (4 604 ) (3 856 )

8.1 USKLADITVENE POSTAVKE – PRIHODKI

Proračunski prihodki za dano proračunsko leto ustrezajo prihodkom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih med letom, in zneskom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih v prejšnjih letih.

Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunski rezultat, se evidentirajo v poslovnem izidu, vendar jih s proračunskega vidika ni mogoče šteti za prihodke, saj se unovčeni znesek prerazporedi v rezervo in zanj brez sklepa Sveta ni mogoče ponovno prevzeti obveznosti.

Pri uskladitvi je treba upravičenosti, ki so bile ugotovljene v tekočem letu, a še niso bile pobrane, odšteti od poslovnega izida, saj niso del proračunskih prihodkov. Nasprotno pa je treba upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu, pri uskladitvi prišteti k poslovnemu izidu.

Neto učinek vrstice predhodnega financiranja se nanaša na obračun predhodnega financiranja z zneski, izterjanimi od upravičencev. Ti denarni prejemki so proračunski prihodki, vendar ne vplivajo na poslovni izid in jih je zato treba dodati zaradi uskladitve.

Čisti prehodno nezaračunani prihodki so pretežno sestavljeni iz prihodkov, prehodno nezaračunanih ob časovnem preseku ob koncu leta. Upošteva se samo neto učinek, tj. prehodno nezaračunani prihodki za tekoče leto, zmanjšani za stornirane prehodno nezaračunane prihodke prejšnjega leta.

8.2 USKLADITVENE POSTAVKE – ODHODKI

Odhodke tekočega leta, ki še niso plačani, je treba pri uskladitvi prišteti, saj so vključeni v poslovni izid, vendar niso del proračunskih odhodkov. Nasprotno pa je treba odhodke prejšnjih let, plačane v tekočem letu, pri uskladitvi odšteti od poslovnega izida, saj so del proračunskih odhodkov tekočega leta, vendar bodisi ne vplivajo na poslovni izid bodisi znižujejo odhodke (v primeru popravkov).

Denarni prejemki iz preklicanih plačil ne vplivajo na poslovni izid, vplivajo pa na proračunski rezultat.

Neto učinek predhodnega financiranja je kombinacija novih zneskov predhodnega financiranja, plačanih v tekočem letu in pripoznanih za proračunske odhodke zadevnega leta, ter obračuna predhodnega financiranja, plačanega v tekočem letu ali prejšnjih letih s priznanjem upravičenih stroškov. Slednji so odhodek v smislu računovodstva na podlagi poslovnih dogodkov, niso pa odhodek za proračunsko računovodstvo, saj je bilo plačilo prvotnega predhodnega financiranja že upoštevano kot proračunski odhodek v času njegovega plačila.

Čisti vnaprej vračunani odhodki so sestavljeni pretežno iz odhodkov, vračunanih vnaprej ob časovnem preseku ob koncu leta, tj. upravičenih odhodkov, ki so jih imeli upravičenci do sredstev ERS, vendar jih še niso prijavili ERS. Upošteva se samo neto učinek, tj. vnaprej vračunani odhodki za tekoče leto, zmanjšani za stornirane vnaprej vračunane odhodke prejšnjega leta.

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKIH SKLADOV EU, KONSOLIDIRANI V ERS

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU ZA LETO 2020 (9)

OZADJE SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU

Splošno ozadje skrbniških skladov Unije

Ustanovitev

V skladu s členoma 234 in 235 finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Unije (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) (10), in členom 35 finančne uredbe, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba za ERS) (11), lahko Komisija ustanavlja skrbniške sklade Unije za zunanje ukrepe (v nadaljnjem besedilu: skrbniški skladi EU). Skrbniški skladi Unije se ustanovijo na podlagi sporazuma, sklenjenega z drugimi donatorji za ukrepe v izrednih razmerah in po njih, ki so potrebni za odziv na krizo, ali za tematske ukrepe.

Skrbniške sklade Unije s sklepom ustanovi Evropska komisija po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Svetom ali po njuni odobritvi. Ta sklep vključuje sporazum o ustanovitvi z drugimi donatorji.

Skrbniški skladi Unije se ustanovijo in uporabljajo le pod naslednjimi pogoji:

— obstaja dodana vrednost intervencije Unije: cilji skrbniških skladov Unije se lahko zlasti zaradi njihovega obsega ali morebitnih učinkov lažje dosežejo na ravni Unije kot na nacionalni ravni, uporaba obstoječih finančnih instrumentov pa ne bi zadostovala za doseganje ciljev politike Unije,

— skrbniški skladi Unije prinašajo jasno politično prepoznavnost za Unijo in upravljalne prednosti ter boljši nadzor Unije nad tveganji in izplačili prispevkov Unije in prispevkov drugih donatorjev,

— skrbniški skladi Unije ne podvajajo drugih obstoječih načinov financiranja ali podobnih instrumentov, ne da bi prinašali kakršno koli dodatno vrednost,

— cilji skrbniških skladov Unije so usklajeni s cilji instrumenta Unije ali proračunske postavke, iz katerega oziroma katere se financirajo.

Sedanji skrbniški skladi EU

Komisija je doslej ustanovila štiri skrbniške sklade EU:

— skrbniški sklad EU Bêkou, namenjen podpiranju vseh vidikov reševanja krize v Srednjeafriški republiki in njenih prizadevanj za obnovo. Ustanovljen je bil 15. julija 2014,

— skrbniški sklad EU Madad, regionalni skrbniški sklad Evropske unije za odziv na krizo v Siriji. Ustanovljen je bil 15. decembra 2014,

— skrbniški sklad EU za Afriko, nujni skrbniški sklad Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki. Ustanovljen je bil 12. novembra 2015,

— skrbniški sklad EU za Kolumbijo, ki je sklad za podporo izvajanju mirovnega sporazuma pri zgodnji obnovi in stabilizaciji po konfliktu. Ustanovljen je bil 12. decembra 2016.

Naloga

Skrbniški sklad EU Bêkou je bil ustanovljen z namenom spodbujanja stabilizacije in obnove v Srednjeafriški republiki. Glavni cilj sklada, kot je določen v sporazumu o njegovi ustanovitvi, je „zagotavljati dosledno, ciljno usmerjeno pomoč za krepitev odpornosti ranljivih skupin ter podporo pri premagovanju krize in obnovi v Srednjeafriški republiki, usklajevanje kratkoročnih, srednjeročnih in dolgoročnih ukrepov in pomoč sosednjim državam pri premagovanju posledic krize.“

Glavne operativne dejavnosti

Skrbniški sklad Unije združuje vire različnih donatorjev za financiranje programov na podlagi dogovorjenih ciljev. Od ustanovitve v juliju 2014 je skrbniški sklad EU Bêkou sprejel 22 programov in dosegel več kot 2,5 milijona upravičencev. Programi so namenjeni pomoči Srednjeafriški republiki in njenemu prebivalstvu po krizi leta 2013. Natančneje, skrbniški sklad EU Bêkou je namenjen zagotavljanju dostopa do osnovnih storitev (predvsem na področju zdravja, vode in sanitarnih storitev), podpori gospodarskemu okrevanju in ustvarjanju delovnih mest ter spodbujanju socialne kohezije in sprave.

Upravljanje

Skrbniški sklad EU Bêkou upravlja Evropska komisija, ki opravlja tudi naloge sekretariata njegovih dveh organov upravljanja – upravnega in operativnega odbora. Upravni in operativni odbor sestavljajo predstavniki donatorjev, Komisije, Evropskega parlamenta, predstavnik oblasti Srednjeafriške republike in opazovalci. Pravila za sestavo odbora in njegova notranja pravila se določijo v sporazumu o ustanovitvi skrbniškega sklada Unije.

Glavna naloga odbora je določiti in pregledovati splošno strategijo skrbniškega sklada. Operativni odbor je odgovoren za izbor ukrepov, ki se financirajo iz skrbniškega sklada, in za nadzor nad njihovim izvajanjem. Poleg tega odobri zaključni račun in letna poročila o dejavnostih, ki se financirajo iz skrbniškega sklada.

Viri financiranja

Skrbniški sklad EU Bêkou se financira s prispevki donatorjev.

Zaključni računi

Podlaga za pripravo

Pravni okvir in roki za pripravo zaključnih računov so določeni v „Sporazumu o ustanovitvi Skrbniškega sklada Evropske unije za Srednjeafriško republiko (v nadaljnjem besedilu: skrbniški sklad EU Bêkou) in njegovih notranjih pravilih“ (v nadaljnjem besedilu: sporazum o ustanovitvi). Kot je določeno v sporazumu o ustanovitvi se zaključni računi pripravijo v skladu s pravili, ki jih sprejme računovodja Komisije (računovodska pravila EU, EAR) in ki temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor.

Računovodja

Računovodja Komisije deluje kot računovodja skrbniških skladov Unije. Računovodja je odgovoren za določitev računovodskih postopkov in kontnega okvira, ki so skupni za vse skrbniške sklade Unije. Notranji revizor Komisije, urad OLAF in Računsko sodišče imajo v zvezi s skrbniškimi skladi Unije enaka pooblastila kakor v zvezi z drugimi ukrepi, ki jih izvaja Komisija. Vsako leto se opravi neodvisna zunanja revizija skrbniških skladov Unije.

Struktura zaključnega računa

Zaključni račun zajema obdobje od 1. januarja do 31. decembra, sestavljajo pa ga računovodski izkazi in poročila o izvrševanju proračuna. Medtem ko se računovodski izkazi in spremna pojasnila pripravijo po načelu nastanka poslovnih dogodkov, poročila o izvrševanju proračuna temeljijo predvsem na gibanju gotovine.

Postopek od začasnega zaključnega računa do razrešnice

Revizijo zaključnega računa izvede neodvisni zunanji revizor. Začasni zaključni račun, ki ga pripravi računovodja, se do 1. marca naslednjega leta pošlje revizijski družbi, ki jo je subjekt izbral na podlagi razpisnega postopka. Računovodja po končani reviziji pripravi končni zaključni račun in ga predloži operativnemu odboru v odobritev (člen 8.3.4(c)).

Zaključni račun skrbniškega sklada EU Bêkou je konsolidiran v zaključnem računu Evropskega razvojnega sklada.

Glavni poslovni dosežki

Glavni dosežki v letu

EU je prvi skrbniški sklad, imenovan Bêkou (kar v jeziku Sango pomeni upanje), ustanovila julija 2014, da bi Srednjeafriški republiki in njenemu prebivalstvu pomagala po krizi leta 2013. Skrbniški sklad EU Bêkou je namenjen zagotavljanju dostopa do osnovnih storitev (predvsem na področjih zdravja ter vode in sanitarnih storitev), podpori razvoju podeželja in gospodarskemu okrevanju ter spodbujanju sprave. Sklad je od svoje ustanovitve sprejel 23 programov in dosegel več kot 2,8 milijona upravičencev.

Varnostne razmere v Srednjeafriški republiki so kljub obstoju demokratično izvoljene vlade in podpisu mirovnega sporazuma februarja 2019 še vedno nestabilne. Skrbniški sklad EU bo v teh zapletenih in nestabilnih razmerah izkoristil svoje primerjalne prednosti, ki jih prinašata prožnost in prilagodljivost spreminjajočim se okoliščinam. Poleg tega je skrbniški sklad EU Bêkou še vedno edini instrument doslej za krepitev odpornosti tako prebivalstva kot države s pristnim pristopom povezovanja pomoči, rehabilitacije in razvoja.

Glavni poslovni dosežki v letu 2020 vključujejo:

— aprila je skrbniški sklad EU Bêkou po pisnem postopku sprejel tri nove programe. Ti vključujejo tretjo fazo programa v zvezi z enakostjo spolov, drugo fazo akcijskega načrta za doseganje sprave, ki predvideva nadaljevanje podpore srednjeafriškim radijskim postajam, zlasti radijski postaji Radio Ndeke Luka, ter nov program v zvezi s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem na podeželju,

— po izbruhu COVID-19 si je skrbniški sklad EU Bêkou močno prizadeval za preusmeritev, pospešitev in prednostno izvajanje ukrepov, da bi dosegel kar najučinkovitejši odziv na krizo. Pri tem so bili programi za področje zdravja ter vode in sanitarnih storitev ključni pri podpiranju odziva Ekipe Evropa na krizo, v kateri so se obstoječe potrebe v obeh sektorjih še povečale. Junija je skrbniški sklad EU Bêkou odobril spremembo obeh ukrepov, in sicer je povečal proračun programa za zdravje za 2,2 milijona EUR, proračun programa za vodo in sanitarne storitve pa za 2 milijona EUR,

— skrbniški sklad EU Bêkou je decembra sprejel program, ki podpira napotitev enot civilne zaščite, v skupnem znesku 4 milijone EUR. Poleg tega je za preprečitev morebitnih vrzeli v financiranju v izredno pomembnem sektorju zdravja skrbniški sklad EU Bêkou znova povečal proračun tekočih zdravstvenih programov (tretja faza) (za dodatnih 10 milijonov EUR),

— izvajanje projektov skrbniškega sklada EU Bêkou so zaznamovale nestabilne varnostne razmere (lokalizirani konflikti v Banguiju in zaledju, ki so jim sledila obdobja relativne stabilnosti) ter negotovosti glede bližajočih se predsedniških volitev decembra 2020.

EU je decembra 2020 na podlagi uradne prošnje, ki jo je poslal odbor skrbniškega sklada, odobrila podaljšanje skrbniškega sklada EU Bêkou do 31. decembra 2021, s čimer je skupno trajanje tega sklada podaljšala z 78 mesecev na 90 mesecev. To bo skrbniškemu skladu EU Bêkou omogočilo pravočasen prevzem obveznosti in oddajo naročil za vse prejete prispevke ter s tem odziv na potrebe Srednjeafriške republike. To je drugo in zadnje podaljšanje skrbniškega sklada EU.

Proračun in njegovo izvrševanje

Na finančni strani je znesek zavez donatorjev skrbniškega sklada EU ob koncu leta 2020 znašal skoraj 308,3 milijona EUR. V primerjavi z letom 2019 je ta znesek višji za 12,5 milijona EUR. Vendar 1 milijon EUR od teh 308,3 milijona EUR še ni bil potrjen.

Kar zadeva pogodbe, je skrbniški sklad EU Bêkou leta 2020 podpisal 7 novih pogodb in 9 aneksov k obstoječim pogodbam za povečanje sredstev v skupnem znesku skoraj 53 milijonov EUR. Pogodbe prispevajo k izvajanju njegovih programov na področjih zdravja, vode in sanitarnih storitev, razvoja podeželja in gospodarskega okrevanja ter sprave.

Nenazadnje je bilo v letu 2020 poleg plačil, izvršenih v prejšnjih letih, izplačanih več kot 46 milijonov EUR; skupna izplačila so od ustanovitve skrbniškega sklada EU Bêkou dosegla skoraj 197 milijonov EUR.

Glavne posledice COVID-19 za izvrševanje proračuna skrbniškega sklada EU Bêkou v letu 2020 so:

— manj pogodb zaradi težav s pripravo ukrepov,

— manjši odhodki zaradi nezmožnosti izvajanja projektov ter težav pri dokončanju računovodskih izkazov in poročil o preverjanju odhodkov.

Učinek dejavnosti v računovodskih izkazih

V računovodskih izkazih je učinek navedenih dejavnosti najbolj očiten na področju:

— odhodkov iz poslovanja (glej pojasnilo 3.3): ki so se skupno zmanjšali za 661 000 EUR, vendar pa so se odhodki, povezani z osnovnimi zdravstvenimi storitvami, povečali zaradi povečanja proračuna v odziv na dodatne izzive, ki jih je povzročila pandemija COVID-19,

— predhodnega financiranja (glej pojasnila 2.1): ki se je zmanjšalo za 3 685 000 EUR, kot posledica manj obsežnih plačil predujmov zaradi manj številnih podpisov pogodb (7 novih pogodb v letu 2020 v primerjavi z 11 leta 2019),

— finančnih obveznosti (glej pojasnilo 2.4): ki so se zmanjšale za 11 889 000 EUR, zlasti zaradi dejstva, da denarni prispevki donatorjev ne zadoščajo za pokritje letnih odlivov plačil. To je prav tako povzročilo krčenje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov (glej pojasnilo 2.3).

BILANCA STANJA

(v tisočih EUR) Pojasnilo 31.12.2020 31.12.2019 NEKRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 2.1 2 418 3 273 2 418 3 273 KRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 2.1 15 482 18 312 Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski 2.2 5 340 1 853 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 2.3 7 339 17 432 28 161 37 597 SREDSTVA SKUPAJ 30 579 40 870 NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI Finančne obveznosti 2.4 (17 838 ) (29 727 ) (17 838 ) (29 727 ) KRATKOROČNE OBVEZNOSTI Obveznosti iz poslovanja 2.5 (795) (10) Vnaprej vračunani stroški 2.6 (11 947 ) (11 133 ) (12 741 ) (11 143 ) OBVEZNOSTI SKUPAJ (30 579 ) (40 870 ) ČISTA SREDSTVA — — SREDSTVA IN REZERVE Prispevek članic — — Skupni presežek — — Poslovni izid za zadevno leto — — ČISTA SREDSTVA — —

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

(v tisočih EUR) Pojasnilo 2020 2019 PRIHODKI Prihodki iz nemenjalnih poslov Prihodki iz donacij 3.1 47 889 48 343 Izterjava odhodkov 3.2 115 68 48 004 48 410 Prihodki iz menjalnih poslov Finančni prihodki — (2) — (2) Prihodki skupaj 48 004 48 408 ODHODKI Odhodki iz poslovanja 3.3 (46 959 ) (47 620 ) Stroški financiranja 3.4 (68) — Drugi odhodki 3.5 (978) (789) Odhodki skupaj (48 004 ) (48 408 ) POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

IZKAZ DENARNIH TOKOV

(v tisočih EUR) 2020 2019 (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja 3 685 11 405 (Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov (3 487 ) (715) Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti (11 889 ) (13 010 ) Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja 784 (908) Povečanje/(zmanjšanje) vnaprej vračunanih stroškov 814 6 734 ČISTI DENARNI TOK (10 093 ) 3 506 Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov (10 093 ) 3 506 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta 17 432 13 926 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta 7 339 17 432

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO ZA LETO 2020 (12)

OZADJE SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO

Splošno ozadje skrbniških skladov Unije

Ustanovitev

V skladu s členoma 234 in 235 finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Unije (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) (13), in členom 35 finančne uredbe, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba za ERS) (14), lahko Komisija ustanavlja skrbniške sklade Unije za zunanje ukrepe (v nadaljnjem besedilu: skrbniški skladi EU). Skrbniški skladi Unije se ustanovijo na podlagi sporazuma, sklenjenega z drugimi donatorji za ukrepe v izrednih razmerah in po njih, ki so potrebni za odziv na krizo, ali za tematske ukrepe.

Skrbniške sklade Unije s sklepom ustanovi Evropska komisija po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Svetom ali po njuni odobritvi. Ta sklep vključuje sporazum o ustanovitvi z drugimi donatorji.

Skrbniški skladi Unije se ustanovijo in uporabljajo le pod naslednjimi pogoji:

— obstaja dodana vrednost intervencije Unije: cilji skrbniških skladov Unije se lahko zlasti zaradi njihovega obsega ali morebitnih učinkov lažje dosežejo na ravni Unije kot na nacionalni ravni, uporaba obstoječih finančnih instrumentov pa ne bi zadostovala za doseganje ciljev politike Unije,

— skrbniški skladi Unije prinašajo jasno politično prepoznavnost za Unijo in upravljalne prednosti ter boljši nadzor Unije nad tveganji in izplačili prispevkov Unije in prispevkov drugih donatorjev,

— skrbniški skladi Unije ne podvajajo drugih obstoječih načinov financiranja ali podobnih instrumentov, ne da bi prinašali kakršno koli dodatno vrednost,

— cilji skrbniških skladov Unije so usklajeni s cilji instrumenta Unije ali proračunske postavke, iz katerega oziroma katere se financirajo.

Sedanji skrbniški skladi EU

Komisija je doslej ustanovila štiri skrbniške sklade EU:

— skrbniški sklad EU Bêkou, namenjen podpiranju vseh vidikov reševanja krize v Srednjeafriški republiki in njenih prizadevanj za obnovo. Ustanovljen je bil 15. julija 2014,

— skrbniški sklad EU Madad, regionalni skrbniški sklad Evropske unije za odziv na krizo v Siriji. Ustanovljen je bil 15. decembra 2014,

— skrbniški sklad EU za Afriko, nujni skrbniški sklad Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki. Ustanovljen je bil 12. novembra 2015,

— skrbniški sklad EU za Kolumbijo, ki je sklad za podporo izvajanju mirovnega sporazuma pri zgodnji obnovi in stabilizaciji po konfliktu. Ustanovljen je bil 12. decembra 2016.

Naloga

Glavni cilji skrbniškega sklada EU za Afriko so podpirati vse vidike stabilnosti, prispevati k boljšemu upravljanju migracij ter odpraviti temeljne vzroke destabilizacije, prisilnega razseljevanja in nedovoljenih migracij, zlasti s spodbujanjem odpornosti, gospodarskih priložnosti, enakih možnosti, varnosti in razvoja ter bojem proti kršitvam človekovih pravic.

Glavne operativne dejavnosti

Skrbniški sklad Unije združuje vire različnih donatorjev za financiranje ukrepov na podlagi dogovorjenih ciljev. Skrbniški sklad EU za Afriko deluje na treh glavnih geografskih območjih, in sicer na območjih Sahela in Čadskega jezera, Afriškega