SL Uradni list Evropske unije C 204/1

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o prihodnosti enotnega trga – Svetovna razsežnost

(2008/C 204/01)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 27. septembra 2007 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje o:

Prihodnost enotnega trga – Svetovna razsežnost.

Strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 27. februarja 2008. Poročevalec je bil g. CASSIDY.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 443. plenarnem zasedanju 12. in 13. marca 2008 (seja z dne 12. marca) z 39 glasovi za, 9 glasovi proti in 12 vzdržanimi glasovi.

1. Povzetek sklepov in priporočil

1.1 EESO je za spremljanje napredka pri dokončnem oblikovanju enotnega trga ustanovil opazovalno skupino za enotni trg, ki je v preteklih letih na zaprosila drugih institucij, kot so Svet, Komisija in Parlament, ter predsedstev EU (1), pripravila številna raziskovalna mnenja; zadnje je bilo odziv na poročilo Komisije o napredku o pregledu enotnega trga (2). Poleg tega je EESO v preteklih letih pripravil številna mnenja na lastno pobudo.

1.2 Mnenje na lastno pobudo se pripravlja pravočasno, saj se je Evropski svet na srečanju 18. in 19. oktobra 2007 odločil, da bo EU v mednarodnem okviru narekovala hitrost regulativnih zadev in odpiranja trgov. EU lahko sooblikuje proces globalizacije, če svoj model za razvoj poveže s trajnostno rastjo, socialno pravičnostjo in varstvom okolja. Lizbonska strategija za rast in delovna mesta je boljši odziv na globalizacijo, kot če bi se zatekli k protekcionizmu.

1.3 Delodajalci in sindikati se strinjajo, da med socialnimi partnerji dogovorjena „prožna varnost“ (3) lahko ustvari položaj, ki prinaša koristi tako za podjetja kot tudi za delavce. Zato zagotavlja ustrezen okvir za posodobitev evropskih trgov dela, ki zajema delovno pravo, učinkovite sisteme vseživljenjskega učenja in usposabljanja ter zagotovljeno in izboljšano socialno varstvo. Poleg tega bo učinkovit socialni dialog (predvsem na podlagi kolektivnih pogajanj) prispeval k nemotenemu delovanju trgov dela.

1.4 EESO je seznanjen s sporočilom Komisije Evropski interes: uspeh v času globalizacije (4), ki ga je ta predložila neformalnemu Evropskemu svetu v Lizboni.

1.5 Za večino državljanov je uspeh enotnega trga pri tako številnih notranjih dejavnostih EU sam po sebi umeven. Enotni trg ni zaključen proces, temveč je „delo v teku“, kot ga je opisal komisar McCREEVY. (5) Poleg tega, da je treba dokončno oblikovati enotni trg, se mora EU sedaj soočiti z izzivom globalizacije in spodbujati načela odprtega trga, na katerih temelji Unija, kjer ni prostora za protekcionizem in ni izkrivljanja konkurence.

1.6 Del svetovnega poslanstva EU je vzpostaviti usklajene standarde ter prost pretok kapitala, blaga, storitev in ljudi. To pomeni, da tretje države, ki želijo poslovati v EU, ne morejo obiti pravil, ki veljajo na notranjem trgu, bodisi na področju varstva potrošnikov, tehničnih standardov, delovnih razmer ali spoštovanja okolja.

1.7 Pomemben del izziva globalizacije so vloga Svetovne trgovinske organizacije, Mednarodne organizacije dela (ILO) in vse bolj med seboj odvisnih finančnih trgov, to soodvisnost pa je jasno pokazala finančna in borzna kriza v drugi polovici leta 2007.

1.8 Evropski enotni trg sam ne zadostuje. EU mora trgovati in razvijati odnose s preostalim svetom. Ostati mora tudi konkurenčna, da bodo od tega imeli koristi delavci, delodajalci in vsi državljani. Da bi to dosegli in da bi EU lahko postala najkonkurenčnejše gospodarstvo na svetu, je bila pripravljena lizbonska strategija. EU mora sama zagotoviti, da se odstranijo preostale notranje ovire.

1.9 Cilj tega mnenja na lastno pobudo je spodbuditi EU, da se sooči z globalizacijo in izkoristi priložnosti, ki jih ta prinaša. Gospodarski uspeh Evrope ne temelji na protekcionizmu, ampak na štirih svoboščinah, na katerih je bila zgrajena prvotna Evropska gospodarska skupnost. (EU mora še vedno odstraniti nekatere lastne trgovinske omejitve.)

1.10 EU mora biti tudi previdna, da se ne ujame v ameriško past subvencioniranja proizvodnje biogoriv. Če te negospodarne subvencije ne bodo pod nadzorom STO, bodo neizbežno povzročile višje cene živil in problem lakote v državah v razvoju in nerazvitih delih sveta (6).

1.11 EESO se je seznanil s priporočili socialnih partnerjev v skupnem pregledu in analizi glavnih izzivov, pred katerimi so evropski trgi dela (7), ter poziva Komisijo in države članice, naj jih upoštevajo.

1.12 EESO pozdravlja sporočilo Komisije za neformalno zasedanje Sveta o lizbonski strategiji (8). Zlasti podpira štiri strategije, ki so bile takrat dogovorjene za Unijo in države članice: raziskave in razvoj ter inovacije, ugodno poslovno okolje, naložbe v človeški kapital ter energija in podnebne spremembe. Na vseh štirih področjih pa je treba poglobiti program reform, da bi dosegli pravi potencial za rast in delovna mesta.

1.13 EESO poziva Komisijo in Svet, naj zagotovita tesno sodelovanje socialnih partnerjev pri oblikovanju in izvajanju ukrepov politike prožne varnosti na nacionalni ravni.

1.14 Podjetja in delavci v EU ne smejo biti v slabšem položaju kot njihovi konkurenti iz tretjih držav samo zato, ker EU želi biti vodilna na področju naprednih okoljskih praks.

1.15 Rešitev je v tem, da mora EU neprestano in dosledno govoriti z enim glasom v mednarodnih pogajanjih o svetovnem segrevanju ter da se na države, ki ne izpolnjujejo obveznosti, izvaja pritisk.

2. Uspeh v dobi globalizacije – glavni elementi

2.1 Sporočilo Komisije oktobrskemu srečanju voditeljev držav in vlad sledi neformalnemu srečanju v Hampton Courtu oktobra 2005, kjer so bili obravnavani izzivi globalizacije na področjih, kot so inovacije, energija, preseljevanje, izobraževanje in demografija. Leta 2007 je bil sklenjen dogovor, da bo Evropa prevzela vodilno vlogo v svetovnih prizadevanjih za spopadanje s podnebnimi spremembami in da bo oblikovana evropska politika za varno, trajnostno in konkurenčno oskrbo z energijo – pravzaprav, da bo Evropa na pragu tretje industrijske revolucije.

2.2 V javnosti se je povečala ozaveščenost o globalizaciji in njenih prednostih ter slabostih. Nekateri so je veseli, drugi se je bojijo – globalizacija je postavila pod vprašaj nekaj povojnih predstav o svetovnem gospodarstvu (na primer o prevladi ZDA) ter o tem, kako lahko vlade svojim državljanom pomagajo sprejeti spremembe. Globalizacija je tako priložnost kot izziv za EU.

2.3 Po 50 letih evropske integracije je gospodarska prihodnost držav članic povezana kot še nikoli doslej, kar prinaša izjemen socialni napredek. Cilj naslednje stopnje mora biti, da se zagotovi, da bo EU vodilna pri razvojnih trendih svetovnega gospodarstva in da bo vzpostavila mednarodne standarde na podlagi vrednot EU.

2.4 Monetarna unija in uspeh eura sta bila in bosta še naprej katalizator za močnejšo integracijo trgov in krepitev notranjega trga. Okolje, za katerega so značilne nizka inflacija, nizke obrestne mere, ugodne in pregledne transakcije ter močnejša finančna integracija, spodbuja čezmejno trgovino in naložbe v EU ter pomaga evropskim podjetjem pri soočanju s svetovno konkurenco. Navzven euro zagotavlja zaščito pred trenutnimi pretresi na finančnih trgih, njegova trdnost pa blaži nekatere učinke rasti cen na svetovnih trgih živil in energije, ki so posledica predvsem močnega povpraševanja novih nastajajočih velikanov. Toda trdnost eura mora odražati gospodarske temelje. Hitro povečanje vrednosti eura na trgih, ki ga spodbujajo previsoke referenčne mere ECB skupaj z monetarnimi politikami, podobnimi konkurenčnim devalvacijam, v drugih delih sveta, ogroža blaginjo EU. Ustvarja namreč veliko oviro za evropska podjetja, ki proizvajajo v eurih in prodajajo v dolarjih, kar povzroča nevarnost selitve podjetij.

3. Zunanja razsežnost enotnega trga

3.1 Liberalizacija trgovine

Svetovna trgovinska organizacija je najpomembnejši instrument za liberalizacijo mednarodne trgovine. Uspešen krog pogajanj iz Dohe bi lahko odprl trge za izvoz EU v več kot sto držav po svetu. Počasen napredek pri pogajanjih je veliko razočaranje. Poleg sporazumov STO se je povečalo tudi število dvostranskih trgovinskih sporazumov. Podjetja in delavci nujno potrebujejo nov dostop do trgov z močno rastjo v ključnih trgovinskih partnericah. Strategija EU za pogajanja o prostotrgovinskih sporazumih s Korejo, državami ASEAN in Indijo je pozitiven korak. Ti sporazumi morajo biti čim širši in ambiciozni ter zajemati blago (med drugim netarifne ovire), storitve, naložbe, pravice intelektualne lastnine, olajšanje trgovine, politiko konkurence, okoljske standarde in standarde Mednarodne organizacije dela. Vredno je razmisliti tudi o modelu SOLVIT za te sporazume.

3.2 EESO meni, da poleg neposrednih prostotrgovinskih sporazumov obstajajo drugi inovativni načini za spopadanje z neprestanimi praktičnimi težavami v bilateralnem okviru, kot kažejo razprave v čezatlantskem ekonomskem svetu, ki je bil ustanovljen po vrhu EU-ZDA 30. aprila. Na prvem srečanju sveta 9. novembra je prišlo do dobrega začetnega napredka pri reševanju težav za izboljšanje pogojev za trgovino in naložbe v največji gospodarski partnerici EU. Odprta vprašanja niso nujno zanimiva za druge trgovinske bloke, zato so pomembni dvostranski sporazumi. (Od aprila naj bi obe strani dosegli velik napredek pri odstranjevanju trgovinskih ovir in ovir za naložbe ter pri lajšanju regulativnih bremen.) Vprašanja in področja sporazuma se nanašajo na naslednje teme: — sprejemljivi računovodski standardi v ZDA (GAAP), kjer podjetja EU, ki kotirajo na borzah v ZDA, lahko sedaj predložijo računovodske izkaze EU, pripravljene v skladu z Mednarodnimi standardi računovodskega poročanja; — boljša varnost in olajševanje trgovine – načrt za dosego medsebojnega priznavanja programov trgovinskega partnerstva EU in ZDA leta 2009 bo pripravljen na podlagi ključnih faz, ki temeljijo na uspešnosti; — manj bremen pri odobritvi novih zdravil za redke bolezni z dogovorom o uporabi skupnega obrazca pri označevanju „zdravil sirot“; — ukrepi EU v zvezi z zakonodajnim predlogom, ki bolnikom dovoljuje dostop do informacij o zakonitih zdravilih; — Komisija je predlagala, da EU še naprej dovoljuje uvoz proizvodov, označenih z imperialnimi (ZDA) in metričnimi merskimi enotami, da bi zmanjšala stroške čezatlantske trgovine; — do naslednjega zasedanja čezatlantskega gospodarskega sveta bo ameriška Uprava za varnost in zdravje pri delu (Occupational Safety and Health Administration – OSHA) razpravljala s predstavniki Evropske komisije o napredku pri olajševanju trgovine z električnimi izdelki glede skladnosti postopkov ocenjevanja varnosti in opredelila področja, kjer je mogoč napredek v naslednjem letu; — Zvezna komisija za komunikacije (Federal Communications Commission – FCC) bo pregledala izdelke, za katere je obvezno testiranje tretje strani, da se za izdelke, ki so doslej redno ustrezali potrebnim standardom, odobri deklaracija proizvajalca o skladnosti; — poteka tudi dialog o urejanju finančnih trgov glede tega, kako in na katerih področjih vzpostaviti medsebojno priznavanje na področju vrednostnih papirjev, in da se ugotovijo drugi pristopi za olajšanje čezmejne trgovine finančnih storitev. Delo se je šele začelo in na vrhunskih srečanjih ZDA-EU bo predvideno sodelovanje z zainteresiranimi stranmi pri ugotavljanju drugih prednostnih področij.

3.3 Poleg tega mora Evropska unija poglobiti in okrepiti gospodarsko sodelovanje s sosednjimi državami, kot je Ukrajina, in z Rusijo. Vstop Rusije v STO, skupni gospodarski prostor EU-Rusija in nov okvirni sporazum EU-Rusija so pomembni mejniki na poti k resnično strateškemu gospodarskemu partnerstvu. To okrepljeno sodelovanje naj bi bila priprava za prihodnja pogajanja o skupnem gospodarskem prostoru, ki bi spodbujal prost pretok blaga in storitev, kapitala in ljudi, znanja in tehnologije.

3.3.1 Ker je široka vprašanja strateškega gospodarskega partnerstva le deloma mogoče reševati s pristopom k STO, morata EU in Rusija razvijati prihodnje gospodarske odnose, kjer je to mogoče, na strukturah, ki presegajo STO, da bi tako oblikovali skupni gospodarski prostor širše Evrope. Za to je potrebna močna zavezanost EU in Rusije, da se obravnava veliko širši in podrobnejši obseg vprašanj kot v tradicionalnih prostotrgovinskih sporazumih.

3.3.2 Sporazum EU-Rusija bi moral med drugim vključevati skupne določbe za nacionalno obravnavanje čezmejnih naložb, ukinitev carinskih dajatev, odstranitev netarifnih ovir, zbliževanje ureditev, medsebojno priznavanje standardov in ugotavljanje skladnosti, olajševanje trgovine in carine, sodelovanje na področju konkurence, liberalizacijo storitev, javna naročila, sanitarna in fitosanitarna pravila, varstvo pravic intelektualne lastnine, reševanje sporov in uporabo mednarodnih računovodskih standardov. Primere vprašanj, ki jih zajema tako širok sporazum, je mogoče najti npr. v Sporazumu o evropskem gospodarskem prostoru.

3.4 Raziskave in razvoj ter inovacije

Uspešno delovanje enotnega trga je tudi predpogoj za spodbujanje evropske zmogljivosti za inovacije. Resnični enotni trg zagotavlja največji učinek vzvoda in priložnost za inovativno blago, izdelke in storitve. Prizadevanja na področju raziskav in razvoja med grozdi MSP in velikimi podjetji, raziskovalnimi inštituti, univerzami in novim Evropskim inštitutom za inovacije in tehnologijo je treba usklajevati na evropski ravni. To bo na splošno okrepilo evropsko industrijo pri doseganju višje ravni tehnologije, ki se odraža v njenih izdelkih, kar služi skupnemu cilju preprečevanja odtekanja naložb iz EU in prispeva k večji konkurenčnosti industrije z izdelki in storitvami z višjo dodano vrednostjo.

3.5 Globalizacija je pospešila spremembe – v tehnologiji, idejah, načinu dela in življenja. EESO dosledno podpira te cilje in meni, da Evropa lahko oblikuje smer svetovnih sprememb s posebnim poudarkom na evropskih vrednotah in kulturni raznolikosti, če ji uspe izkoristiti potencial za inovacije in ustvarjalnost.

3.6 Ukrepi za varstvo intelektualne lastnine

Evropska prizadevanja na področju inovacij je treba podpreti z ustreznimi pogoji za varstvo tako nastale intelektualne lastnine, za kar so potrebne pomembne finančne naložbe in človeški viri. Med drugimi pobudami je zaželeno enotno varstvo patenta Skupnosti (9), ki bi moralo biti že zdavnaj vzpostavljeno. Uspeh na tem področju pomeni tržne prednosti za izdelke EU na svetovnem trgu.

Poleg tega je ključnega pomena zagotavljanje odločnega uveljavljanja pravic intelektualne lastnine in za učinkovit boj proti ponarejanju in piratstvu. Nujen pogoj za to je še vedno dokončna vzpostavitev pravnega okvira EU. Za obravnavanje problema v mednarodnem okviru je potrebno tudi večje mednarodno sodelovanje. Dvostranski dialog o intelektualni lastnini, ki ga Evropska komisija vodi s Kitajsko, Rusijo in drugimi regijami, je uporaben instrument za obravnavo problema, toda prinesti mora konkretne rezultate. Tudi predlagan novi trgovinski sporazum o preprečevanju ponarejanja je pozitiven korak v pravo smer.

3.7 Pogoji dela

Najmanj kar lahko stori EU, da pomaga evropski industriji konkurirati v globalnem okolju ob pravičnih pogojih, je, da zagotovi, da ostale države spoštujejo minimalne pogoje dela, ki so jih opredelile ILO in druge mednarodne konvencije o pravicah posameznika, svobodi združevanja, pravicah organiziranja in kolektivnega dogovarjanja, enakosti, odpravi dela otrok in prisilnega dela.

3.8 Tržni nadzor uvoženih izdelkov

Nedavna poročila o uvoženih proizvodih, ki ne ustrezajo standardom in so škodljivi za zdravje, so pokazala pomanjkanje učinkovitega tržnega nadzora v EU. To je še en primer, kako nepravični pogoji trgovine dodatno izkrivljajo konkurenčnost podjetij EU. Države članice bi s krepitvijo tržnega nadzora zagotovile, da se podatki o standardih kakovosti proizvajalcev zunaj EU preverjajo in da se ustvari pravično obravnavanje s proizvajalci EU in zavaruje potrošnike EU pred izdelki, ki ne ustrezajo standardom in niso varni.

3.9 Zanesljiva oskrba z energijo – skupna zunanja energetska politika EU

Zaradi nedavnih dogodkov na področju energetike so države EU združile moči in se dogovorile o strateški energetski politiki, podprti z bilateralnimi sporazumi med EU in drugimi državami, o katerih se je treba pogajati, da bo industrija lahko načrtovala prihodnje naložbe v okviru EU. Tovrstna politika bo pomagala zaščititi tudi življenjski standard potrošnikov EU. Države članice EU bodo morale razviti alternativno oskrbo z energijo, kot so obnovljivi viri ali jedrska energija (10), ter zmanjšati odvisnost od Rusije in Bližnjega vzhoda za oskrbo s plinom in nafto (11). EESO poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo nedavno objavljen paket o energiji in podnebnih spremembah (12) zagotovil predvidljivost, se izognil negativnim gospodarskim posledicam, zlasti za konkurenčnost energetsko intenzivne industrije EU, spodbudil razvoj evropskih vodilnih trgov na tem področju in okrepil ekološke inovacije.

3.10 Okoljska vprašanja

Podjetja in delavci v EU ne smejo biti v slabšem položaju kot njihovi konkurenti iz tretjih držav samo zato, ker EU želi biti vodilna na področju naprednih okoljskih praks. Strategija, v skladu s katero EU prehiteva druge države pri doseganju višjih okoljskih standardov, ni gospodarsko smiselna iz treh razlogov:

1. globalnega segrevanja ne more zaustaviti EU sama in končni učinek ukrepov EU bo vsekakor nevtraliziran, če druge države ne bodo sprejele ukrepov za nadzor uporabe energije in emisij;

2. EU bi se morala izogniti neravnovesju v konkurenčnosti proizvajalcev blaga EU, katerih stroški poslovanja bi se zaradi višjih okoljskih davkov povečali, zaradi česar bi bili mednarodno manj konkurenčni. Poleg tega bi to povzročilo odliv naložb, ki bi lahko bile strateškega pomena za enotni trg EU;

3. EESO ne prepriča argument, da višji okoljski standardi sprožijo nove zahteve po več raziskavah na področju okolju prijaznih izdelkov. Preden se bodo zaključile raziskave in bodo izdelki na trgu, bo gotovo preteklo veliko časa. Medtem lahko druge proizvajalce energetsko intenzivnih izdelkov v EU s trga izrine nelojalna konkurenca proizvajalcev v državah, ki si ne prizadevajo tako zelo za ukrepe za nadzor emisij.

3.10.1 Rešitev je v tem, da mora EU neprestano in dosledno govoriti z enim glasom v mednarodnih pogajanjih o svetovnem segrevanju ter da se na države, ki ne izpolnjujejo obveznosti, izvaja pritisk. Če EU želi sama nadaljevati z dviganjem določenih višjih okoljskih standardov, mora razmisliti o uvedbi mejnih ukrepov, ki so v skladu s STO, za proizvode iz držav, ki so znane po svojem okolju neprijaznem ravnanju, tako da to ne bo škodilo konkurenčnosti evropskih proizvajalcev.

3.10.2 Odprt svetovni trgovinski sistem je v interesu EU. Nekoč je morala EU zaščititi svoje državljane, njihove interese in vrednote. Danes protekcionizem ne more biti rešitev. Kot vodilni sili na področju trgovine in vlaganja nam naša odprtost omogoča cenejše proizvodne dejavnike za industrijo, nižje cene za potrošnike, konkurenčno spodbudo za podjetja in nove naložbe. Hkrati je pomembno, da EU uporabi svoj vpliv v mednarodnih pogajanjih in zahteva odprtost tudi od drugih: odprtost je politično mogoče upravičiti le, če se drugi nanjo odzovejo pozitivno.

3.10.3 Komisija mora zagotoviti, da tretje države ponudijo sorazmerno stopnjo odprtosti izvoznikom in vlagateljem iz EU in da obstajajo temeljna pravila, ki ne spodkopavajo naše zmogljivosti za zaščito svojih interesov in ohranjanje visoke ravni varstva na področju zdravstva, varnosti, sociale, okolja in potrošnikov.

4. Večja zaposljivost in naložbe v ljudi: ustvarjanje več in boljših delovnih mest

4.1 Globalizacija in tehnološke spremembe prinašajo nevarnost vse večje neenakosti in povečanja vrzeli med usposobljenimi in neusposobljenimi delavci ter med bogatimi in revnimi državami. Najboljša rešitev je pomagati posamezniku in državam, da se prilagodijo, z izboljšanjem kakovosti in dostopnosti izobraževanja in usposabljanja za vse starosti.

4.2 EESO in socialni partnerji so izrazili svoje mnenje o tem, kako oblikovati prožno varnost, da bi ljudem pomagali uspešneje premagovati prehode med zaposlitvami v času večjih gospodarskih sprememb.

4.3 Svet za zaposlovanje in socialne zadeve (13) je 5. decembra sprejel skupna načela prožne varnosti, ki utirajo pot vključevanju prožne varnosti v nacionalne programe reform držav članic in posledičnemu izvajanju v tesnem sodelovanju z nacionalnimi socialnimi partnerji.

4.4 EESO bi želel, da se več pozornosti nameni aktivnim politikam za spodbujanje vključenosti in zagotavljanje enakih možnosti skupinam, ki se soočajo z diskriminacijo na trgu dela: starejšim od 50 let, ženskam, etničnim manjšinam in osebam, ki so šolo zapustile z nepopolnimi kvalifikacijami.

5. Nestabilnost na svetovnem finančnem trgu

5.1 EU trenutno čuti posledice svetovne finančne in borzne krize. Monetarna unija in hiter odziv ECB na pretrese sta imela pozitivno vlogo. S tem ko je ECB povečala likvidnost na denarnem trgu, je zmanjšala nezaupanje v bančni sektor ter nevarnost bistvenega zaostrovanja kreditnih pogojev za podjetja in gospodinjstva. Odsotnost nevarnosti valutnih tveganj in nizke premije za tveganje za posamezne države pa pomenijo, da šibkejših gospodarstev EU pretresi na finančnem trgu niso bistveno prizadeli.

5.2 Pretresi na svetovnem finančnem trgu in šibkejši ameriški dolar vplivajo na Evropo, med drugim z bistvenim povečanjem vrednosti eura zaradi ohranjanja previsoke referenčne mere ECB in monetarnih politik, podobnih konkurenčnim devalvacijam, v drugih delih sveta, kar bo imelo hude posledice za gospodarstvo EU in njegov srednjeročni razvoj.

5.3 Nedavni dogodki na svetovnih finančnih trgih kažejo na potrebo po krepitvi bonitetnih pravil, izboljšanju usklajevanja in komunikacije med organi nadzora in centralnimi bankami ter povečanju preglednosti in poročanja.

V Bruslju, 12. marca 2008 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Dimitris DIMITRIADIS

(1) UL C 24, 31.1.2006, poročevalec: g. Retureau, na zaprosilo britanskega predsedstva.

(2) UL C 93, 27.4.2007, poročevalec: g. Cassidy.

(3) Poročevalec: g. Janson, UL C 256, 27.10.2007.

Vmesno poročilo skupine strokovnjakov za prožno varnost z dne 20.4.2007: „Prožna varnost je politična strategija za hkratno in namerno povečanje prožnosti trgov dela, organizacije dela in delovnih razmerij na eni strani in varnosti – varnosti zaposlitve in socialne varnosti – na drugi. Glavno načelo, ki podpira strategijo prožne varnosti, je, da se prožnost in varnost lahko vzajemno podpirata in ju ne bi smeli obravnavati kot nasprotja. Spodbujanje prožnih trgov dela in zagotavljanje visoke stopnje varnosti bo učinkovito le, če bodo delavci imeli sredstva, da se prilagodijo spremembam, dobijo zaposlitev, ostanejo na trgu dela in napredujejo v poklicnem življenju. Zato pojem prožne varnosti vključuje močen poudarek na aktivnih politikah trga dela in spodbujanju vseživljenjskega učenja in usposabljanja, pa tudi na močnih sistemih socialne varnosti, ki zagotavljajo dohodkovno podporo in omogočajo ljudem, da združujejo delo z nego. To bi moralo prispevati tudi k enakim možnostim in enakosti spolov.“

(4) COM(2007) 581 konč., 3.10.2007.

(5) Glej paket za pregled notranjega trga, ki ga je Komisija sprejela novembra 2007, COM(2007) 724 konč.

(6) UL C 44,16.2.2008, poročevalec: g. Iozia.

(7) Socialni partnerji: ETUC/CES, CEEP, UEAPME in BUSINESSEUROPE „Key challenges facing European labour markets: a joint analysis of European social partners“ (Ključni izzivi, pred katerimi so evropski trgi dela: skupna analiza evropskih socialnih partnerjev), oktober 2007.

(8) Glej opombo 4.

(9) Za dodatne informacije o delu GD za podjetništvo in industrijo na področju varstva intelektualne lastnine glej http://ec.europa.eu/enterprise/library/ee_online/art34_en.htm.

(10) Nekatere države so se opredelile proti vsem oblikam jedrske energije in na svojem ozemlju ne dopuščajo izgradnje jedrskih elektrarn. Toda uvažajo velike količine električne energije iz jedrskih elektrarn, npr. Italija.

(11) UL C 318, 23.12.2006, poročevalka: ga. Sirkeinen.

(12) Paket Komisije o energiji in podnebnih spremembah je bil objavljen 23. januarja 2008. Glej: http://ec.europa.eu/energy/climate_actions/index_en.htm.

(13) Sporočilo za javnost Sveta 16139/07, http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressdata/SL/lsa/98162.pdf.