SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 10.11.2004 
KOM(2004) 748 kon čno 
  
SPOROČILO KOMISIJE 
SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, 
EVROPSKEMU EKONOMSKO- SOCIALNEMU ODBORU, 
ODBORU REGIJ IN EVROPS KI CENTRALNI BANKI  
Prvo poro čilo o prakti čnih pripravah za 
prihodnjo širitev euroobmo čja 
    
{SEK(2004) 1383}
 
SL 2   SL 1. U VOD 
Ko bodo prihodnje članice euroobmo čja s časom uvedle enotno valuto, bo to zanje vse 
prelomni dogodek, kot je to bilo za države sedanjega euroobmo čja. Nove države članice so se 
priključile Evropski uniji kot „države članice z odstopanjem“1 na podlagi člena 4 Akta o 
pristopu. Sprejetje enotne valute je del zahtev, dolo čenih v Aktu, zato bodo te države uvedle 
euro takoj, ko bodo izpolnile potrebne  pogoje. Mnoge izmed novih držav članic so nakazale, 
da bi se rade čim prej priklju čile euroobmo čju, in si zato prizadevaj o, da bi izpolnile pogoje 
za vstop, zlasti „maastrichtska“ konvergen čna merila, s katerimi naj bi se zagotovila 
trajnostna ekonomska konverg enca vseh prihodnjih članic euroobmo čja. Priprave za prakti čno 
uvedbo eura so v sedanjih državah euroobmo čja trajale skoraj še st let. Nove države članice se 
morajo zato za četi pripravljati, da bodo pravo časno pripravljene in  bodo lahko zagotovile 
gladek prehod. 
1.1 Koraki do sprejetja eura 
Komisija in ECB v rednih konvergen čnih poročilih ocenjujeta, v kolikšni meri so razli čne 
države izpolnile zahteve, dolo čene v Pogodbi, za sprejetje eura2. Člen 122(2) Pogodbe dolo ča, 
da Svet na predlog Komisije odlo či, katera od držav članic izpolnjuje potrebne pogoje in 
posledično odpravi odstopanja teh držav članic. Svet poleg tega dolo či tudi datum, s katerim 
se zadevne države članice priklju čijo euroobmo čju, ter dolo čene in nepreklicne te čaje 
zamenjave med nacionalno valuto države in  eurom. Na datum sprejetja eura za čne veljati ta 
tečaj zamenjave, prejšnja nacionalna valu ta države preneha obs tajati, odgovornost za 
monetarno politiko pa se prenese na ECB. To se je zgodilo 1. janua rja 1999 v prvih enajstih 
državah, ki so se priklju čile euroobmo čju, in 1. januarja 2001 v Gr čiji. 
Iz praktični in logisti čnih razlogov so sedanje države euroobmo čja uvedle triletno prehodno 
obdobje (enoletno v primeru Gr čije) med sprejetjem eura kot va lute (leta 1999 v enajstih 
državah in leta 2001 v Gr čiji) in uvedbo eura kot gotovinskega pla čilnega sredstva. 
Najpomembnejša alternativa je tako imenovani scenarij takojšn je uvedbe, po katerem vstop v 
euroobmo čje sovpada z uvedbo bankovcev in kovancev  eura. Ta pristop ima številne 
prednosti, zlasti zdaj, ko ti bankovc i in kovanci že obstajajo. Gla vna pomanjkljivost pa je, da 
se s tem skrajša obdobje, ki je na razpolago ja vnemu in zasebnemu sektorju ter državljanom 
na splošno, da se pripravijo na prehod. Uv edbi bankovcev in kovancev eura sledi obdobje 
dvojnega obtoka, v katerem imajo bankovci in  kovanci, izraženi tako v eurih kakor v 
nacionalni valuti, status zakonitega pla čilnega sredstva. Dolžin a obdobja dvojnega obtoka se 
običajno dolo či na nacionalni ravni, čeprav ponavadi velja, da je dokaj kratka, tj. do najve č 
dveh mesecev. 
                                                 
1 V zvezi z uvedbo eura imata Danska in Združeno kraljestvo status držav z možnostjo izbire. Novih 
deset držav članic in Švedska so države članice z odstopanjem. Referendum na Švedskem 14. 
septembra 2003 je pokazal, da ve čina prebivalstva ni bila naklonjena pristopu k euroobmo čju. 
2 V zadnjih konvergen čnih poročilih, izdanih 20. oktobra 2004, je bilo ugotovljeno, da nobena od enajstih 
držav članic z odstopanjem trenutno ne izpolnjuje vseh potrebnih meril (vzdržnost stanja javnih financ, 
stabilnost cen, stabilnost deviznih te čajev v zahtevanem obdobju , raven dolgoro čnih obrestnih mer). 
Komisija je glede na sklepe svojega konvergen čna poročila odločila, da ne bo predložila nobenih 
predlogov za odpravo odstopanj. 
 
SL 3   SL 1.2 Namen poro čila 
Za uspešen vstop v euroobmo čje ni nujno potrebno samo izpol njevanje zahtev iz Pogodbe, 
ampak tudi skrbno na črtovane in obsežne prakti čne priprave, ki vklju čujejo tako javni kot 
zasebni sektor ter javnost na splošno. Komisija  bo redno vsaj enkrat letno, oziroma kadar koli 
bi bilo to upravi čeno zaradi posebnih okoliš čin, poročala o stanju teh priprav. To sporo čilo je 
prvo izmed teh poro čil. Za razliko od konvergen čnih poročil ne izhaja iz nobene pravne ali 
druge obveznosti, ampak iz namena Komisije, da ustrezno obveš ča vse zadevne strani, zlasti 
institucije Skupnosti in države članice ter zainteresirano javnost in javna glasila, o napredku 
na tem pomembnem podro čju. To pomeni, da kar zadeva dolo čanje časa in pogostost izdaj, 
poročila Komisije o stanju prakti čnih priprav ne bodo povezana s konvergen čnimi poro čili 
Komisije. 
Splošni okvir in klju čni elementi prehoda na novo valuto so ve činoma dolo čeni v „scenariju 
za prehod“ vsake države in mnoge izmed zadevnih držav se trenutno ukvarjajo s 
sestavljanjem takih scenarijev. Kar zadeva Švedsko, je bil 14. septembra 2003 organiziran 
referendum, ki je pokazal, da ve čina prebivalcev takrat ni bila naklonjena priklju čitvi 
euroobmo čju. Rezultat referenduma je mo čno zavrl prakti čne priprave na Švedskem. 
2. T RENUTNI NA ČRTI ZA SPREJETJE EURA  
Tri države članice z odstopanjem (Estonija, Litva in Slovenija) so se priklju čile mehanizmu 
deviznih te čajev II (MDT II) 28. junija 2004. Vse tri države bi se rade priklju čile 
euroobmo čju čim prej (leta 2007). Ve činoma so že sprejele nacionalne na črte za prehod in 
imenovale nacionalne koordinato rje za prehod. Na splošno so na klonjene prehodu na euro v 
enem koraku (scenarij takojšnje uvedbe), tako da  bi bankovci in kovanci eura postali zakonito 
plačilno sredstvo z dnem vstopa v euroobmo čje. Postopek za izbiro motiva na nacionalni 
strani kovancev eura je v teku ali pa je že zaklju čen. 
Uradni na črti in nameni v ve čini ostalih držav postopoma dobivajo konkretnejšo obliko. 
Mnoge države na črtujejo priklju čitev euroobmo čju v nekoliko kasnejšem obdobju, proti 
koncu desetletja, čeprav bo to seveda v veliki meri odvi sno od njihove stopnje izpolnjevanja 
konvergen čnih meril. 
Stanje priprav je povzeto v spodnji tabeli, ki temelji ve činoma na podatkih, ki so jih objavili 
zadevni državni organi, ter na j bi odražala nacionalne odlo čitve in stališ ča do razli čnih 
vprašanj na tem podro čju. Države članice so navedene v vrstnem redu, dolo čenem s Pogodbo.
 
SL 4   SL DRŽAVA NACIONALNI 
KOORDINATO
R NACIONALNI 
NAČRT ZA 
PREHOD ALI 
PODOBEN 
SCENARIJ VSTOP V 
MDT II NACIONAL
NI CILJNI 
DATUM ZA 
SPREJETJE 
EURA TAKOJŠNA 
UVEDBA 
ALI 
PREHODNO 
OBDOBJE KOVANCI 
EURA 
Češka  Strategija za 
pristop Češke 
republike k euroobmo čju 
(odobrila vlada 
oktobra 2003)
  2009–10  Preu čuje se 
možnost 
natečaja 
Estonija  Komisija 
ministrov 
(vključno z 
guvernerjem CB)
 Skupna izjava estonske vlade 
in Banke 
Estonije z dne 16. januarja 
2004
 28.6.2004 sredina 
2006  Nate čaj 
razpisan junija 
2004, kon čni 
izbor predvidoma 
decembra 
2004
3 
Ciper  Preučuje se 
možnost 
skupnega 
usklajevanja s 
strani 
finančnega 
ministra in 
Centralne 
banke Cipra  Pripravljen je splošni 
predhodni okvirSvet 
ministrov je 
pred 
kratkim 
odločil, da 
čim prej 
predloži 
vlogo
 2007 Takojšnja 
uvedba  Treba je določiti datum 
za razpis 
natečaja
 
Latvija  Delovna 
skupina za 
prehod v Banki 
Latvije, posvetovanja 
med MF in 
Centralno banko
 Predhodni na črt 
za prehod   1.1.2008 Takojšnja 
uvedba Natečaj 
razpisan  
Litva  Delovna 
skupina v 
Banki Litve za razvoj načrta za 
prehod
 Priprava osnutka na črta 
za prehod do decembra 2004 
in strateški 
okvir za 
usklajevanje 
projekta
 28.6.2004 1.1.2007 
(poskusni 
datum)  Takojšnja 
uvedba, 
vzporedni obtok  
2–3 tedne
 Končni 
postopek 
razpisa za izdelavo 
mavčnih 
vzorcev
 
Madžarska  Ob upoštevanju leta 2010 kot 
ciljnega datuma 
so se začela 
pripravljalna 
dela na 
Ministrstvu za finance in v 
Centralni banki 
Madžarske (Magyar 
Nemzeti Bank).
   2010   
                                                 
3 Do 19. oktobra 2004, zadnjega dne nate čaja, je bilo predloženih 134 motivov. Strokovna komisija bo do 
sredine novembra izbrala deset najboljših motivov, kon čna izbira pa bo izvedena decembra 2004 s 
postopkom telefonskega glasovanja po celi državi. 
 
SL 5   SL Malta  Usklajevalni 
organ, 
odgovoren za 
vodenje procesa, je 
treba še 
formalno imenovati. 
Trenutno 
potekajo 
posvetovanja 
med MF in centralno 
banko.
 MF in centralna 
banka 
pripravljata 
predhodni na črt 
za prehod   2008 Je treba še 
določiti Pripravljen 
izvedbeni 
načrt, ki 
zajema celoten proces od 
natečaja do 
dejanskega kovanja
 
Poljska  Medinstitucionalna delovna skupina MF in 
Nacionalne 
banke Poljske (NBP)
   2009 Je treba še 
določiti Javna 
raziskava  
Slovenija  Usklajevalni 
organ 
(Ministrstvo za finance, 
centralna 
banka, druga ministrstva in 
organi)
 Program vstopa v MDT II in 
prevzema eura (odobrila vlada 
in Svet Banke 
Slovenije novembra 
2003) 
Splošni sektorski na črti
 28.6.2004 1.1.2007 Takojšnja 
uvedba 
(dvojni obtok: 
2 tedna)
 Natečaj 
razpisan  
Slovaška  Ministrstvo za 
finance  Podrobna določitev 
Strategije za 
sprejetje eura v 
Slovaški republiki, ki jo 
je vlada 
odobrila septembra 
2004. 
Nacionalni načrt za prehod 
naj bi bil 
odobren do sredine 2005
  1.1.2008/ 
2009 Takojšnja 
uvedba  Natečaj 
razpisan  
3. P RETEKLI IN PRIHODNJI VSTOPI V EUROOBMO ČJE: PODOBNOSTI IN RAZLIKE  
Pri prehodu prihodnjih članic euroobmo čja bodo dolo čeni elementi skupni s prejšnjimi 
prehodi in poleg tega se bodo la hko izkoristila spoznanj a, pridobljena v pr eteklosti. Poudariti 
pa je treba tudi pomembnejše razlike. 
3.1 Spoznanja iz prejšnjega prehoda 
Čeprav je bil prvi prehod zelo uspešen, bi se ga dalo v ve č pogledih izboljš ati. Glavna 
spoznanja po izkušnjah držav prvega vala so: 
 
SL 6   SL (i) Skrbna in dejavna vnapre jšnja priprava prinaša koristi . Države, ki so se lotile 
zgodnjih in temeljitih priprav so bile popla čane za svoja prizadevanja v smislu 
hitrosti prehoda, javnega sp rejetja nove valute in gl adkosti prehoda. Vlaganje v 
sporočanje in obveš čanje je bilo prav tako popla čano. 
To je klju čno spoznanje iz prvega pr ehoda, ki pojasni, zakaj so Komisija in države 
naslednjega vala že za čele razprave o prakti čnih pripravah. 
Rezultati zadnjega Eu robarometra (oddelek 4) potrjuj ejo, da je potreba po natan čnem 
in pravočasnem obveš čanju še vedno tako pomembna, kot je bila v preteklosti. V 
primeru pomanjkanja informacij bi lahko priš lo do prestrašenih ali celo sovražnih 
odzivov, čemur se da zlahka izogniti. 
(ii) Triletno prehodno obdobje je bilo predolgo . Po letu 1999 se je izgubilo nekaj zagona 
in javni organi so morali obnoviti svoj a prizadevanja, da bi (ponovno) prepri čali 
podjetja in državljane, da se pravo časno pripravijo na zamenjavo gotovine. Poleg 
tega je uporaba „knjižnega“ eura v prehodnem obdobju ostala dokaj omejena. 
Iz številnih razlogov, razloženih v oddelku 3.2, pove čini povezanih s potrebo po hitri 
zamenjavi gotovine, dolgo prehodno obdobje ni priporo čljivo za prihodnje članice 
euroobmo čja. Za procese, kot je prehod informacijskih sistemov v javnem in 
zasebnem sektorju, pa bodo časovne priprave ostale tako do lge, kot so bile v prvotnih 
državah euroobmo čja. Ker bo tako sam pr ehod krajši, se bodo mo rale priprave nanj 
začeti zelo zgodaj. 
Ker pa bodo trenutno predvidena pre hodna obdobja zadevnih držav krajša, bo 
zapletenost, povezana z isto časno uporabo enot dveh valut (eura in nacionalne 
valute), zmanjšana in prehod bo zato enostavneje pojasniti in razumeti. 
(iii) Uvedba bankovcev in kovancev eura mora biti hitra : „postopna“ uvedba bankovcev 
in kovancev povzro či zaplete tako za državljane kot za podjetja. Hitra uvedba koristi 
vsem vpletenim stranem, pod pogojem, da je skrbno pripravljena. Isto velja za 
obdobje dvojnega obtoka, ki naj bi bilo po možnosti kratko. 
Kot se je pokazalo pri zamenjavi gotovine v sedanjih državah euroobmo čja, bo 
morala hitra uvedba bankovcev in kovancev eura temeljiti na obsežni predhodni in nadaljnji preskrbi, takojšnji me njavi vseh bankomatov, vra čanju drobiža pri trgovcih 
na drobno izklju čno v eurih ter možnosti za stranke ba nk in za tiste, ki to niso, da 
nacionalno valuto brezpla čno zamenjajo v eure. 
V tem pogledu je treba poudariti pomembnost pla čevanja s karticami in preko 
interneta. Taki na čini plačevanja so bistveno prispevali h gladkemu prehodu, zlasti v 
sektorju trgovine na drobno. 
(iv) Umik nacionalne valute zahteva skr bno pripravo: v prvem prehodu se je verjetno 
preveč poudarjala uvedba bankovcev in kovancev eura, posledice vra čanja ogromne 
količine nacionalne valute pa so se podcenjevale. Zlasti logisti čni ukrepi za 
obvladovanje ogromnih koli čin vrnjenih kovancev niso bili vedno vzpostavljeni, 
zaradi česar so včasih nastale daljše zamude pri odpr emi, obdelavi in štetju kovancev 
ter nakazovanju na ra čune. 
 
SL 7   SL (v) Sprejeti bi bilo treba ukrepe za prepre čevanje vpliva na cene . Za to je potrebna 
posebna pozornost, saj je to vprašanje težko rešljivo in pogosto temelji na zmotnih prepričanjih, ki jih je težko spremeniti. Prepre čevanje je zagot ovo boljše od 
odpravljanja posledic. 
Rezultati Eurobarometra ja sno kažejo, da je ozaveš čenost državljanov o tem 
vprašanju že visoka. Nevarnost zlorab in goljufanja pri cenah med prehodom je 
ključna skrb za 71 % an ketirancev (povpre čje za vse nove države članice). Vendar je 
treba omeniti, da obstajajo izrazite razlike med državami. Raz členitev po socio-
demografskih kategorijah ne da jasnih sk lepov, razen tega, da so starejši ljudje bolj 
zaskrbljeni glede tega vprašanja kot mladi. 
Za pravilno pretvorbo cen pr i lastnikih trgovin in pri tr govcih na drobno na splošno 
se bodo morali zadevni organi brez dvoma sk rbno pripraviti, na primer s sporazumi o 
stabilnosti cen s sektorjem trgovine  na drobno, ki jih bodo morali natan čno spremljati 
pred in po prehodu, najbolje z dejavno ude ležbo organizacij za varstvo potrošnikov 
in strokovnih združenj sektorja trgovine na  drobno na nacionalni in evropski ravni. 
Organi oblasti lahko od posameznih trgovcev  na drobno zahtevajo tudi, da javno 
pokažejo svojo zavezanost zagotavljanju to čne pretvorbe cen, na primer z nalepkami 
ali napisi in z deja vnim spodbujanjem uporabe dvojnih navedb cen v dolo čenem 
obdobju pred in po uvedbi bankovcev in kovancev eura. Na oba na čina bi se 
povečala verodostojnost, potrošn iki pa bi lahko izvajali pritisk na trgovce na drobno. 
Taki ukrepi bi pomagali pri premagovanju st rahu in prispevali h gladkemu prehodu. 
(vi) „Miselni“ prehod tr aja veliko dlje kot fizi čni prehod
. Rezultati razisk ave iz novembra 
2003 so pokazali, da 30 % anketirancev pri vsakodnevnem nakupovanju najpogosteje razmišlja v nacionalni valuti, za razliko od 46 %, ki najpogosteje razmišljajo v eurih. 
Za nakupe ve čjih vrednosti (npr. hi še ali avta) pa ve čina državljanov euroobmo čja še 
vedno v mislih najpogosteje ra čuna v nacionalni valuti (5 4 %), medtem ko jih le 
maloštevilna manjšina (16 %) ra čuna v eurih. 
3.2 Glavne razlike v primerjavi s prejšnjim prehodom 
Čeprav bodo nekateri elementi skupni, se je treba zavedati, da imajo nove države članice 
mnoge zna čilnosti in posebnosti, ki veljajo samo zanje. Klju čne razlike v primerjavi s 
prehodom držav prvega vala na splošno bodo: 
(i) Prihodnja širitev euroobmo čja se bo odvijala v ve č zaporednih valovih. Ni zelo 
verjetno, da bi se prihodnje članice euroobmo čja priklju čile kot ena skupina. 
Pričakuje se, da se bodo v dolo čenem letu priklju čile manjše skup ine držav (ali 
posamezne države). 
Zato ne bo enake mere skupinskega zagona  kot pri državah pr vega vala širitve 
euroobmo čja in prihodnje širitve euroobmo čja bodo navzven manj vidne zunaj držav, 
ki jih to neposredno zadeva. Vendarle pa bo  dejstvo, da so mnoge  države že sprejele 
enotno valuto, olajšalo prehod v dolo čenih pogledih, ki so obravnavani spodaj. 
(ii) Bankovci in kovanci eu ra že obstajajo in ve čina državljanov v novih državah 
članicah je z njimi že seznanjena. V dolo čenih trgovinah, v glavnem na turisti čnih in 
obmejnih obmo čjih, se euro že uporablja in sprejema kot pla čilno sredstvo. To bi 
lahko zmanjšalo potrebo po ve čjih operacijah za predhodno preskrbo v dolo čenih 
 
SL 8   SL sektorjih. Nekateri državljani in družbe si bodo morda že pridobili dolo čeno količino 
bankovcev in kovancev eura v tujini, zlasti  tisti, ki živijo v ustreznih obmejnih 
območjih. Poleg tega je državljanom zunaj euroobmo čja že omogo čeno, da odprejo 
račune v eurih pri svojih doma čih bankah. Za tiste, ki so se odlo čili za to, se je 
prehod že za čel. 
Zadnji Eurobarometer (oddelek 4) kaže zanimiva dejstva o prakti čnih izkušnjah, ki 
so si jih že pridobili držav ljani v desetih novih državah članicah. Zdi se, da je ve čina 
državljanov v teh državah članicah (v povpre čju 73 %) že videla bankovce eura in da 
jih je v povpre čju 66 % že videlo kovance eura. V nekaterih državah so ti odstotki 
izredno visoki, npr. v Sloveniji je 95 % anke tirancev že videlo bankovce eura in 
87 % kovance eura. Odstotki za  Ciper znašajo 85 % (bankovc i) in 82 % (kovanci). 
Še najmanj so ljudje seznanjeni z ba nkovci in kovanci eura v Latviji, čeprav je že ve č 
kot polovica prebivalcev videla bankov ce eura (67 %) ali kovance eura (55 %). 
Kar zadeva uporabo bankovcev in kovancev eura, so odstotki seveda nižji, a še 
vedno precej visoki: v povpre čju 49 % prebivalcev v novih državah članicah je že 
uporabljalo bankovce in 50 % kovance eura. T udi tu vodijo nekate re države, npr. 
Slovenija (81 % jih je že uporabljajo bankovce in 79 % kova nce eura) in Ciper (76 % 
oziroma 77 %). Najnižje odstotke pri izkušnj i z uporabo bankovcev in kovancev eura 
dosegajo v Litvi (40% oziroma 39 %). Še bolj zanimivo je to, da rezultati Eurobarometra kažejo, da je 18 % anketi rancev že uporabljalo  bankovce in 15 % 
kovance eura v svoji državi. Ti odstotki jasno kažejo, da se euro neformalno že uporablja za dolo čene transakcije. V državah, kot so Latvija, Litva in Poljska, so ti 
odstotki veliko višji (34 %, 31 % ozirom a 28 % za bankovce in 27 %, 20 % oziroma 
24 % za kovance eura). 
(iii) Pri čakuje se, da bo prehod z nacionalne valute  na euro veliko hitrejši. Mnoge države 
proučujejo pristop takojšnje uvedbe, po katerem datum vstopa v euroobmo čje 
sovpada z datumom (uradne) uvedbe bankovcev in kovancev eura. Ve čina novih 
držav članic (CZ, EE, LV, LT, PL, SI, SK) so se  v zadnjih letih lotile menjave valute 
in si ob tem pridobile dragocene izkušnje. 
Obstoj in vsesplošna dostopnost bankovcev in kovancev eura prav tako igrata 
pomembno vlogo pri tem pristopu. Zato bodo nekate ri elementi, za kate re se je zdelo, 
da so bistvenega pomena za uspeh prvega prehoda, v prihodnje igrali manjšo vlogo. 
Bankovce in kovance eura se zlahka pridobi pred nji hovo uradno uvedbo v državi in 
nekateri državljani in družbe se lahko odlo čijo ter se pripravijo precej vnaprej. 
Predhodna in nadaljnja preskrba
4 gospodarskih subjektov bosta verjetno spet imeli 
vlogo omogo čanja hitrega prehoda z zagotavljanjem zadostnih koli čin bankovcev in 
kovancev na pravih mestih na dan €. Lahko bi  se predvidelo tudi  nadaljnjo preskrbo 
državljanov z dolo čenimi koli činami bankovcev majhnih vrednosti in kovancev. 
Prihodnje članice euroobmo čja bodo še zlasti zavzete za čim krajše prehodno 
obdobje, saj bi se sicer države lahko morale v dolo čenih sektorjih spopasti z 
                                                 
4 Predhodna preskrba se nanaša na preskrbo zadostnih koli čin bankovcev in kovancev eura bankam 
preden pridobijo ti bankovci in kovanci status zakonitega pla čilnega sredstva, tj. pred dnem €. Nadaljnja 
preskrba se nanaša na podobno vrsto operacije, s katero predhodno preskrbljene banke oskrbijo 
prodajalce na drobno in druga podjetja z zadostnimi koli činami bankovcev in kovancev eura, da lahko ti 
nemudoma za čnejo poslovati v novi valuti od prvega dne. 
 
SL 9   SL obdobjem neformalnega dvojnega obtoka, me d katerim bi državljani in trgovci na 
drobno dejavno uporabljali euro, še preden le-ta postane zakonito pla čilno sredstvo. 
(iv) Razsežnost in obseg pot rebnih prilagoditev na dolo čenih podro čjih bosta druga čna 
od tistih iz prejšnjih prehodov v euroobmo čje. Na primer, število bankomatov na 
prebivalca je nižje kot v euroobmo čju, čeprav precej visoko. Bankomati pa pomagajo 
pospeševati zgodno uvedbo bankovcev eura v gospodarstvo. Izkušnje iz preteklosti 
kažejo, da je bil velik del bankovcev eu ra dan v obtok preko bankomatov, zlasti 
zaradi njihove razpoložljivosti v vsakem tr enutku dneva, posebej ko so banke zaprte. 
Visoko število bank in poš t na prebivalca (v ve čini držav bolj ali manj podobno 
povprečju v euroobmo čju) bo do neke mere nadoknadilo razliko zaradi manjšega 
števila bankomatov, saj bodo te ustanove pomagale državljanom pridobiti potrebno 
količino bankovcev in kovancev eura zgodaj v procesu prehoda. Morda bi bilo treba 
predvideti posebne ukrepe (daljši obratovalni čas, obratovanje med vikendi ipd.). 
Število POS terminalov je dokaj nizko v primerjavi s povpre čjem v euroobmo čju, 
zlasti zaradi tega, ker mnoge izmed novih držav članic izrazito upor abljajo gotovino 
(prim. spodaj). Manjša razpoložl jivost naprav za elektronsko pla čevanje in/ali 
plačevanje preko interneta pomeni oviro, saj predstavlja glavno alternativo gotovini 
in ker je opremo za tako pla čevanje praviloma zelo lahko prilagoditi. Čeprav je 
število pla čilnih kartic (tako ban čnih in kreditnih) na pr ebivalca v novih državah 
članicah nižje kot v euroobmo čju, je še vedno precej visoko (to še zlasti velja za 
bančne kartice). V praksi se kartice uporabljajo predvsem  za dvigovanje gotovine na 
bankomatih. Tako obstaja precejše n prostor za razširitev doma čih POS omrežij in s 
tem zmanjšanje pritiska ob zamenjavi gotovine. 
Statistični podatki potrjujejo, da igrajo bankovci in kovanci pomembno vlogo kot 
plačilno sredstvo v ve čini izmed novih držav članic, čeprav je skupni znesek 
gotovine na prebivalca  nižji kot v euroobmo čju. Na primer, v nekaterih novih 
državah članicah mnogi delavci in upokojenci še naprej prejemajo svoje pla če in 
pokojnine v gotovini. Kot je pojasnjeno zgor aj, je pomembna vloga gotovine v škodo 
vsem vpletenim stranem (bankam, trgovcem  na drobno, potrošnikom …) in potrebna 
bo temeljita priprava na zamenjavo gotovine. 
Prilagoditev prodajnih avtomatov ne bi smela povzro čati večjih težav. Skupno število 
avtomatov je zaenkrat dokaj omejeno. Zdi se, da je Madžarska država z najve č 
avtomati (22.000), medtem ko v euroobmo čju skupno število avtomatov presega dva 
milijona. Poleg tega so za razliko od razmer ob prvem prehodu kovanci eura vsesplošno dostopni in subjektom se za to ne bo treba spopadati s kakšnimi 
posebnimi omejitvami glede preskušanja in finega uravnavanja mehanizmov za sortiranje in štetje kovancev. 
4. S
TANJE JAVNEGA MNENJA O EURU V NOVIH DRŽAVAH ČLANICAH  
Zadnjo raziskavo Eurobarometra o ja vnem mnenju v desetih novih državah članicah5 glede 
odnosa do uvedbe eura in poznavanja te uvedbe je v prvi polovici septembra 2004 izvedel 
EOS Gallup, z anketiranjem preko 10.000 državljanov. 
                                                 
5 Raziskave Eurobarometra so voljo na: http://europa.eu.int/comm/public_opinion/index_en.htm 
 
SL 10   SL 4.1 Splošen odnos do eura 
Stopnja zanimanja za uvedbo eura je dokaj nizka, in  sicer je samo 50 % a nketirancev izjavilo, 
da jih to zanima, in 48 %, da jih to ne zanima. Kon čni rezultat v novih državah članicah kaže, 
da nekoliko ve č državljanov meni, da bi imela uvedba eura pozitivne pos ledice (44 %) na 
nacionalni ravni, medtem ko jih 41 % meni, da bo imela negativne posledice. 40 % jih 
pričakuje, da bo uvedba za njih osebno pozitivna, me dtem ko jih 45 % meni, da bo negativna. 
Zdi se, da imajo državljani mešane ob čutke glede tega, ali jih veseli (42 %) ali ne (47 %), da 
bo euro nadomestil njihovo nacionalno valuto. 
Glede časovnega okvira za sprejem eura je 19 % anke tirancev v teh desetih državah navedlo, 
da bi radi, da postane euro čim prej njihova valuta, medtem  ko jih je 36 % odgovorilo, da bi 
moral biti euro sprejet čez določen čas, pretežna ve čina (40 %) pa jih meni, da bi moral biti 
sprejet čim kasneje. Vendar pa se zdi, da se državljani jasno zavedajo prakti čnih prednosti 
uvedbe eura, saj se jih 92 % zaveda pripravno sti eura za potovanja v tujino in 82 % za nakup 
blaga in storitev v euroobmo čju, 77 % pa jih priznava, da odpr avlja potrebo po menjavi valute 
znotraj euroobmo čja. Poleg tega ve čina anketirancev (54 %) meni, da jim prehod ne bo 
povzročal kakšnih ve čjih neprijetnosti. Kot je bilo navedeno zgoraj, pa precejšno ve čino skrbi 
zaradi možnih zlorab in goljufanja pri cenah med prehodom. 
4.2 Državljani želijo biti bolje obveš čeni 
Poznavanje eura in pogojev za njegovo sprejetje je med sp lošno javnostjo v novih državah 
članicah še vedno dokaj slabo. Ve čina anketiranih (57 %) se ne zaveda, da je sprejetje eura 
obvezno za njihovo državo, in ne ve , koliko držav je že v euroobmo čju. 
Skoraj polovica anketirancev (48 %) misli, da niso dobro obveš čeni o euru, vendar bi radi bili 
ustrezno obveš čeni precej pred uvedbo enotne valute v njihovi državi. 30 % anketirancev je 
navedlo, da bi radi prišli do informacij čim prej, 24 % pa bi do njih raje prišlo vsaj nekaj let 
pred uvedbo eura. Ve čina anketirancev kot viru informacij najbolj zaupa svojim nacionalnim 
centralnim bankam (63 %), dale č pred katero koli drugo institu cijo (samo 29 % zaupa svojim 
vladnim, nacionalnim ali regionalnim organom in  22 % evropskim institucijam). Državljani v 
teh državah članicah bi si želeli informacijske kampanje  o euru najraje na podlagi televizijskih 
oglasov (78 %), raje kot na podlagi radijskih og lasov (66 %) ter letakov in brošur (64 %). 
Večina državljanov si želi, da bi se informacijske kampanje osredoto čale na prakti čne 
posledice eura (njihove pla če, bančni računi ipd.). Dvojna nave dba cen se šteje kot 
najpomembnejše orodje za pripravo preb ivalstva na novo lestvico vrednosti. 
4.3 Glavna spoznanja iz raziskave 
Uvedba eura v teh državah članicah je eden izmed kor akov v srednje- do dolgoro čnem 
konvergen čnem procesu, ki ima mnogo stope nj. V mnogih državah natan čen datum sprejetja 
eura še ni znan, kar je mord a vplivalo na odgovore anketirancev. 
Socio-demografska raz členitev rezultatov kaže, da so moški,  mlajši ljudje ter izobraženci in 
mestno prebivalstvo veliko bolj naklonjeni euru kot ženske, starejši ljudje, ljudje z nižjo 
stopnjo izobrazbe in tisti, ki živijo na podeželskih obmo čjih. 
Na splošno se zdi, da je splošen odnos dr žavljanov do eura mešan. To se nekako ujema z 
ugotovitvami Eurobarometra iz  leta 1997, ki je pokazal p odobno ravnodušnost do enotne 
valute v državah, ki so zdaj del euroobmo čja: 47 % jih je bilo naklonj enih euru, 40 % pa jih je 
 
SL 11   SL bilo proti. V tem pogledu se je treba zavedati, kot je to veljalo za dolo čene države sedanjega 
euroobmo čja, da je del prebivalstva čustveno navezan na nacionalno valuto. Prebivalstvo 
novih držav članic kaže jasno željo po ve č informacijah o euru. Čeprav se jim s sprejetjem ne 
mudi, bi bili radi na prehod pripravljeni precej vnaprej. Za zadovoljitev te potrebe bodo v 
glavnem potrebne ve čje informacijske kampanje. 
5. S KLEPI  
Prihodnja širitev euroobmo čja bo potekala v ve č letih, saj se pri čakuje, da se bodo prihodnje 
članice euroobmo čja priključevale vsaka posebej. Po predvi denem scenariju za prehod bo v 
večini držav prehod z nacionalne valu te na euro hiter ( tj. scenarij takojšnje  uvedbe). Hkrati pa 
bo to pove čalo obremenjenost za podjetja in javne upr ave. Prav tako bo okrepilo potrebo po 
skrbnih in pravo časnih pripravah vseh udeležencev (javnih uprav na vseh ravneh, bank, 
trgovcev na drobno, podjetij na splošno). Zadnja a nketa Eurobarometra kaže, da je za javnost 
obveščanje precej vnaprej pred pr ehodom bistvenega pomena. 
Komisija bo še naprej od blizu spremljala napredek prakti čnih priprav za uvedbo eura v 
različnih zadevnih državah. V tem pogledu predstavlja mreža javnih uprav (PAN-II), ki 
združuje razli čne nacionalne predstavni ke, odgovorne za ta vprašanja, pomemben forum za 
izmenjavo stališ č in informacij. Na podro čju sporočanja in obveš čanja je bila ustanovljena 
podobna skupina (DIR-COM), ki omogo ča različnim direktorjem komunikacij, da se redno 
srečujejo.