1. Uvod

Mednarodna organizacija za trto in vino (v nadaljnjem besedilu: OIV) je medvladna znanstvena in tehnična organizacija, dejavna na področjih vinske trte, vina, pijač na osnovi vina, namiznega grozdja, rozin in drugih proizvodov vinske trte. Ustanovljena je bila z mednarodnim sporazumom, podpisanim 3. aprila 2001 v Parizu, in je nadomestila Mednarodni urad za trto in vino, ki je bil ustanovljen leta 1924 z mednarodnim sporazumom z dne 29. novembra 1924.

Organizacijo OIV je 1. januarja 2016 sestavljalo 45 držav članic, med katerimi so bile glavne države proizvajalke, razen Združenih držav Amerike, Kanade in Kitajske. Vanjo je vključenih tudi 19 držav članic Evropske unije, in sicer: Belgija, Bolgarija, Nemčija, Francija, Grčija, Italija, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Avstrija, Portugalska, Romunija, Švedska, Slovaška, Slovenija, Španija, Češka, Madžarska in Ciper. Letna finančna sredstva OIV znašajo približno 2,5 milijona EUR ter izhajajo v glavnem iz prispevkov članic in opazovalk.

Cilji OIV so določeni v njenem sporazumu o ustanovitvi in so naslednji:

–članicam sporočati ukrepe, ki omogočajo, da se upoštevajo pomisleki proizvajalcev, potrošnikov in drugih akterjev v vinskem sektorju;

–pomagati drugim mednarodnim medvladnim in nevladnim organizacijam, zlasti tistim, ki se ukvarjajo z dejavnostmi standardizacije;

–prispevati k mednarodnemu usklajevanju obstoječih praks in standardov ter po potrebi k oblikovanju novih mednarodnih standardov, da se izboljšajo pogoji izdelave in trženja vinskih proizvodov, in k upoštevanju interesov potrošnikov.

OIV za dosego teh ciljev izvaja številne dejavnosti, povezane z vinsko trto in proizvodi vinske trte, zlasti promocijske in informativne dejavnosti ter dejavnosti standardizacije.

V okviru svojega prispevka k mednarodnemu usklajevanju obstoječih praks in standardov med drugim pripravlja priporočila („resolucije“) na naslednjih področjih:

–pogoji za vinogradniško proizvodnjo,

–enološki postopki,

–opredeljevanje in/ali opisovanje proizvodov, njihovo označevanje in pogoji za dajanje na trg ter

–analizne metode in metode ocenjevanja proizvodov vinske trte.

Dejavnosti standardizacije OIV temeljijo na delu znanstvenih strokovnjakov držav članic in se uresničujejo zlasti v obliki publikacij, ki se redno posodabljajo na podlagi resolucij, ki jih sprejme organizacija. Do zdaj je objavila več normativnih kodeksov, kot so: Mednarodni enološki kodeks, Mednarodni kodeks enoloških postopkov, Zbirka mednarodnih analiznih metod za vino in mošt, Zbirka mednarodnih analiznih metod za žgane pijače, Mednarodni standard za označevanje vin in vinskih žganj, Standard OIV za mednarodna tekmovanja vin in vinskih žganih pijač, seznam deskriptorjev OIV za sorte in vrste Vitis, opis sort vinske trte po svetu ter mednarodni seznam sort vinske trte in njihovih sinonimov. K tem publikacijam je treba dodati več resolucij in delo v zvezi z različnimi vprašanji, povezanimi s svetom vinogradništva in vinarstva.

Izčrpna predstavitev strukture in načinov delovanja OIV je na voljo na spletišču organizacije na spletnem naslovu: www.oiv.org .

2. Pristojnosti Unije v zadevah, ki jih obravnava OIV

Glavni normativni kodeksi OIV (Mednarodni enološki kodeks, Mednarodni kodeks enoloških postopkov, Zbirka mednarodnih analiznih metod za vino in mošt, Mednarodni standard za označevanje vin in vinskih žganj ter Zbirka mednarodnih analiznih metod za žgane pijače) na ravni Unije izhajajo iz skupne kmetijske politike ali politike približevanja zakonodaje za vzpostavitev in delovanje notranjega trga.

V evropsko zakonodajo v zadevah, ki jih obravnava OIV, so zajete zlasti:

–Uredba Komisije (ES) št. 2870/2000 z dne 19. decembra 2000 o določitvi referenčnih metod Skupnosti za analizo žganih pijač (UL L 333, 29.12.2000, str. 20),