[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 4.7.2007

SEC(2007) 894

DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE Spremni dokument k

Predlogu UREDBE SVETA o skupni ureditvi trga za vino in spremembi nekaterih uredb Povzetek presoje vpliva {COM(2007) 372 konč.}{SEC(2007) 893}

1. Opredelitev problema

Analiza v presoji vpliva[1], ki spremlja sporočilo Komisije „Za trajnostni evropski vinski sektor“[2], kaže bistveni pomen evropskega vinskega sektorja glede vpliva na svetovnem vinskem trgu in osnovne vloge v dejavnostih kmetijstva in podeželja v vinorodnih državah članicah in regijah. Kljub splošnemu ugledu in konkurenčnosti velikega dela proizvodnje vina v Evropski uniji, se sektor vse bolj spopada z vrsto pomanjkljivosti:

1. stalnim upadanjem porabe , ki traja več desetletij in je posledica velikih sprememb življenjskega sloga v družbi pri prehranjevanju;

2. izgubo konkurenčnosti v primerjavi z vini, ki ne prihajajo iz EU,

3. netrajnostno neuravnoteženostjo trga vinskega sektorja EU ,

4. zapletenostjo pravnega okvira vinske politike ,

5. nezadostnim upoštevanjem okoljskih vprašanj .

V tem pogledu mnoga orodja politike skupne ureditve trga verjetno niso učinkovita pri doseganju ciljev:

- prepoved novih zasaditev ni uspela v celoti obvladati proizvodnje;

- uporaba programa krčenja nasadov se je praktično ustavila;

- ukrepi destilacije in druga tržna orodja spodbujajo čezmerno proizvodnjo in s tem preprečujejo tržno ravnotežje;

- nekatere določbe skupne ureditve trga so ustvarile težko upravno obremenitev ;

- nekatera pravila (npr. za označevanje in enološke postopke ) ne omogočajo učinkovitosti in ovirajo razvoj novih proizvodnih postopkov in tržnih metod. Pravila označevanja so predvsem preveč neenotna in toga ter otežujejo razvoj tako imenovanih „sortnih vin“ ( vins de cépage ), se pravi vin, ki so pridobljena iz ene ali več sort grozdja in za tržne namene poudarja ime sort, ne pa geografskega porekla proizvoda;

- sedanje nasprotje med namiznim vina in „kakovostnim“ vina, pridelanim na določenem pridelovalnem območju, ne zagotavlja več ustreznega okvira za spodbujanje pojma geografske označbe za vina;

- več orodij politike je trenutno pod pritiskom v STO .

2. Cilji

Sporočilo iz junija 2006 je poudarilo, da bi bilo treba vinsko reformo obravnavati v zvezi s tekočim procesom, ki se je začel s splošno reformo SKP leta 2003 in se nadaljeval v letih 2004 (reforma bombaža, hmelja, oljčnega olja, tobaka) in 2005 (reforma sladkorja). Nedavni zakonodajni predlog Komisije za spremembo preostalega glavnega sektorja, ki ni zajet v reformi, to je sadje in zelenjava[3], je naslednja pobuda v tej smeri.

Nova smer SKP je odločen korak h kmetijskemu sektorju, ki bo bolj usmerjen v prihodnost, bolj tržno usmerjen in trajnosten ter bo s tem pomembno prispeval k ciljem lizbonske strategije[4] in politiki trajnostnega razvoja, o kateri so se dogovorili na Evropskem svetu v Göteborgu[5].

Nova vinska ureditev se mora uskladiti tudi s temeljnimi načeli nove SKP , da bi lahko prispevala k njenim dosežkom; zato morajo vinsko reformo voditi konkurenčnost , ekonomska in socialna vzdržnost ter okoljska trajnost .

Natančneje mora reformirana skupna ureditev trga za vino doseči naslednje cilje:

- zagotoviti boljšo uravnoteženost ponudbe in povpraševanja glede količine in kakovosti,

- povečati konkurenčnost evropskih vin,

- okrepiti tržno usmerjenost , horizontalen pristop in navzkrižno skladnost,

- zaščititi prihodke proizvajalcev ,

- vključiti širša družbena vprašanja , na primer zdravje in varstvo potrošnikov ter okoljske zadeve,

- ohraniti pristnost in tradicionalne lastnosti proizvoda ,

- upoštevati mednarodne obveznosti ,

- poenostaviti zakonodajo ter omogočiti prožnejši in učinkovitejši pravni okvir,

- doseči višjo raven subsidiarnosti s prilagoditvijo ukrepov posebnim razmeram in potrebam, vendar po nekaterih skupnih pravilih, da se prepreči izkrivljanje konkurence,

- zagotoviti nemoteno vključitev Bolgarije in Romunije v EU z močnejšo posodobitvijo in prestrukturiranjem njunih vinskih sektorjev.

3. ZAKONODAJNI PREDLOG

Na splošno zakonodajni predlog temelji na možnosti „temeljite reforme“, natančneje na njeni različici B, ki jo obravnava sporočilo iz junija 2006, in jo dodatno razvije.

Glavni novi elementi obstoječih predlogov v primerjavi s „temeljito reformo“ so:

- zmanjšanje obsega programa krčenja nasadov (s 400 000 na 200 000 ha);

- upravičenost vinogradniške površine do sheme enotnih plačil (čeprav to ne pomeni ustvarjanja novih pravic do sheme enotnih plačil, ki bi bile s tem povezane).Ta ukrep bi v predlog uvedel pomemben element možnosti reforme skupne ureditve trga (možnost 3 v sporočilu);

- poseben poudarek na ukrepih za promocijo evropskih vin na trgih zunaj EU z nacionalnim sklopom sredstev in na informativnih akcijah za odgovorno in zmerno uživanje vina v EU.

4. Analiza VPLIVA (OHRANITEV ZDAJšNJEGA STANJA V PRIMERJAVI Z ZAKONODAJNIM PREDLOGOM)

4.1. Gospodarski vpliv na vinski sektor

4.1.1. Tržno ravnotežje

Po srednjeročnih predvidevanjih za vinski sektor EU-27 bi bilo brez reforme vse več presežkov in zato ni trajnostno.

Na podlagi zakonodajnega okvira, ki ga je predlagala Komisija, bi odprava tržnih ukrepov zagotovila boljšo tržno usmerjenost proizvodnje vina in s tem dolgoročno uravnoteženje trga.

Kratkoročno bi predlog Komisije omogočil postopno porabo presežka vina z dodatnim zmanjševanjem obsega vinogradniških površini, spodbujanjem strukturne prilagoditve v sektorju in povečanjem povpraševanja po vinih EU.

4.1.2. Cene

Pri ohranitvi zdajšnjega stanja bi naraščajoči presežki povzročili vse večji pritisk na intervencijske ukrepe in na proračun EU. Tržna orodja bi bila čedalje manj učinkovita pri odpravljanju zalog vina. Ponavljajoče se krize bi poslabšale cene in s tem dohodke kmetov .

Predlagana reforma bi dolgoročno prinesla zadovoljivo raven cen , ker je to neposredna posledica uravnoteženja trga.

Vendar se bo sektor kratkoročno moral spopasti s padcem cen , ker bo stabilizacija razmer na trgu zahtevala velik napor pri strukturnem prilagajanju.

Presoja vpliva na cene vina je bila opravljena na podlagi statističnega razmerja med cenami namiznega vina in skupnimi zalogami vina, iz katerega so bile cene ekstrapolirane.

Njeni izsledki kažejo, da bi predlog Komisije kratkoročno manj izrazito vplival na cene ( – 7 %) kot scenarij brez reforme ( – 11 %) in bi sčasoma zagotovil hitro stabilizacijo.

4.1.3. Konkurenčnost

Vinski sektor EU ima v primerjavi s tekmeci nekaj slabosti :

- manjše proizvodne strukture z višjimi proizvodnimi stroški in manjšimi količinami za potrebe velikih prodajalcev na drobno,

- manj dinamično strategijo trženja ,

- več regulativnih omejitev .

Te slabosti so spodjedle tržni delež evropskih vin v primerjavi s konkurenčnimi vini doma in na izvoznih trgih. To je znamenje zaskrbljujoče izgube konkurenčnosti našega vinskega sektorja, in to zlasti v spodnjem in srednjem kakovostnem segmentu.

V tem pogledu brez reforme ne bi bilo mogoče rešiti trenutnih težav.

Komisija bi se pravilno odzvala na težave z:

- boljšo tržno usmerjenostjo in izboljšanjem struktur,

- večjo prilagodljivostjo pri enoloških postopkih in pravilih označevanja,

- manj regulativnimi omejitvami,

- podporo obveščanju in promoviranju vin EU.

Zlasti odprava prepovedi nove zasaditve od leta 2014 bi bila ugodna za konkurenčnost in bi učinkovitejšim proizvajalcem omogočila optimiziranje velikosti kmetijskih gospodarstev in poslovanje z najprimernejšim obsegom proizvodnje.

Nazadnje bi predlagane določbe o obogatitvi vina lahko povišale proizvodne stroške zadevnih proizvajalcev; tem nižja bi bila cena vina, čim večje bi bilo povišanje stroškov, in sicer bolj za proizvajalce, ki bogatijo vino s subvencioniranim zgoščenim grozdnim moštom, kot za tiste, ki uporabljajo saharozo.

4.1.4. Gospodarski vpliv na sektor pitnega alkohola

Odprava subvencionirane destilacije pitnega alkohola bi povišala proizvodne stroške destilarn, ki bi morale kupovati namizno vino po tržnih cenah.

Po ocenah bi se stroški zvišali za okrog 0,4 EUR za liter vinskega žganja (40 vol. %) in 0,15 EUR za liter alkoholiziranih vin. To majhno zvišanje cene bi se verjetno preneslo na maloprodajno ceno proizvoda.

Ker je maloprodajna cena litrske steklenice vinskega žganja, tudi v državah z najnižjo stopnjo trošarine, običajno okrog 10 EUR, bo vpliv povišanih proizvodnih stroškov na ceno vinskega žganja omejen (običajno manj kot 5 %) in celo nižji za alkoholizirana vina.

Zvišanje cene bo povzročilo padec porabe vinskega alkohola, kar po ocenah ustreza ekvivalentu 4 milijonov hektolitrov vina.

4.2 . Družbeni vpliv

4.2.1. Kmetijski dohodki

Kot je navedeno v točki 4.1.2, bi dolgoročno znižanje cen po sedanji ureditvi zaradi postopnega kopičenja presežkov vina znatno poslabšala dohodke kmetov v vinskem sektorju .

Dolgoročno bi predlog reforme omogočil zadovoljivo raven dohodkov , kar pomeni razmeroma visoko raven cen.

Kot pa navaja analiza cen, bodo vinarji tako pri ohranitvi zdajšnjega stanja kot s predlogom Komisije kratkoročno utrpeli izgubo dohodkov .

Opravljena je bila simulacija vpliva napovedanih padcev cen na dohodke s podatki iz mreže knjigovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev in na podlagi nekaj „vzorčnih kmetij“, ki predstavljajo najpomembnejše tipe proizvajalcev namiznega vina v več vinorodnih regijah v EU.

Analiza je pokazala, da bi predlog Komisije celo kratkoročno manj izrazito vplival na dohodke v vseh regijah v primerjavi z ohranitvijo zdajšnjega stanja in bi sčasoma zagotovil hitro stabilizacijo dohodkov.

4.2.2. Zaposlenost v kmetijstvu

V primerjavi s scenarijem brez reforme bi oživitev programa krčenja v prvih petih letih uporabe vinske reforme poleg obdelanih vinogradniških površin znatneje zmanjšala tudi zaposlenost v kmetijstvu , in sicer v vinskem sektorju.

Po pričakovanjih naj bi zlasti v letu najmočnejšega krčenja vinogradov (2009) zaposlenost v kmetijstvu padla za 5,1 %. Ta odstotek bi se v naslednjih letih postopoma zniževal in se vrnil na 3,3 %, kar se ujema s pričakovanim upadanjem zaposlenosti v kmetijstvu, če bi se obstoječa ureditev nadaljevala.

Vpliv predloga Komisije za reformo bi se skratka kazal v rahli pospešitvi običajnega dolgoročnega gibanja proti racionalizaciji vložka dela in zmanjšanju zaposlenosti v kmetijstvu . Predvsem je zanimiva ugotovitev, da bi bila skupna raven zaposlenosti po koncu prehodnega obdobja reforme (2013) bila enaka ravni dve leti pozneje (2015) ob ohranitvi zdajšnjega stanja.

4.2.3. Zaposlenost v prodajni verigi za vino in v povezanih sektorjih

Proizvodnja vina zunaj kmetijskih gospodarstev vključuje 8 600 zadružnih kleti ali zasebnih kletarjev, ki skupno zaposlujejo približno 76 000 oseb v vsej EU.

Z oživitvijo programa krčenja bodo prenehali dejavnost nekateri vinogradniki, ki so navajeni pošiljati svoje proizvode vinotočem, zaradi česar bodo zadevni vinotoči nenadoma izgubili svojo proizvodnjo vina.

Splošno zmanjšanja proizvodnje vina bi lahko povzročilo občutno strukturno prilagoditev sektorja predelave vina; vinske zadruge bi se morale zato širiti ali združevati, dokler ne bi dosegle optimalne velikosti. Na eni strani lahko ta proces povzroči izgube delovnih mest, na drugi strani pa lahko poveča racionalizacijo industrije predelave vina, ki ima zaradi majhnosti težave z učinkovitostjo. Povečanje sredstev za ukrepe za razvoj podeželja na vinorodnih območjih lahko hkrati spodbudi obstoječo težnjo predelovalcev vina, da povečajo dodano vrednost proizvodnje s širjenjem področja dejavnosti znotraj prodajne verige za vino.

Naslednja panoga, ki je povezana s proizvodnjo vina, je sektor za destilacijo vina, ki ga v Italiji, Franciji in Španiji sestavlja 256 destilarn , v katerih je zaposlenih skupaj 6 800 delavcev (za druge države članice podatki niso na voljo).

Odprava ukrepov destilacije, in še posebej destilacije stranskih proizvodov, ki pomeni velik delež njihovega posla, bi bila nedvomno velik pritisk za vinske destilarne in nekatere bi bilo verjetno treba zapreti . Nekatere destilarne pa imajo možnost, da se prilagodijo novemu položaju , treba je tudi upoštevati, da je v drugem delu njihove proizvodnje, to je v proizvodnji alkoholnih pijač, veliko tržno povpraševanje. Večja sredstva za razvoj podeželja so na razpolago za financiranje naložb v razvoj novih tehnologij, s čimer bi se znižali stroški ali našli novi trgi za proizvodnjo destilarn, ali za ukrepe prestrukturiranja, s čimer bi se iskale možnosti preusmeritve za destilarne, ki se zapirajo.

4.3 . Vpliv na okolje

Proizvodnja vina ustvarja vrsto pritiskov na okolje (vplivi na tla, intenzivna uporaba fitofarmacevtskih sredstev in zlasti fungicidov, odlaganje stranskih proizvodov vinarstva, naraščajoče namakanje v nekaterih regijah, prevelika specializacija).

Pri ohranitvi zdajšnjega stanja bi se vsi pritiski na okolje nadaljevali .

Predlog reforme bi imel mnoge koristne učinke na okolje, predvsem bi bile vinogradniške površine upravičene do sheme enotnih plačil , s čimer bi se podporni ukrepi, dodeljeni na podlagi skupne ureditve trga za vino, sistematsko povezali s pravili navzkrižne skladnosti , in bi se nova sredstva prenesla v drugi steber .

Večje krčenje bi lahko v celoti pozitivno vplivalo na okolje, ker na splošno zmanjša monokulture. Pravila navzkrižne skladnosti, povezana s premijo za trajno opustitev vinogradov, in pravica do sheme enotnega plačila, dodeljena izkrčenim površinam, bi pomagali preprečiti škodljivi vpliv opuščanja zemljišč.

Nazadnje bi odprava vseh ukrepov destilacije lahko pozitivno vplivala na okolje, če se s stranskimi proizvodi vinarstva ravna primerno.

4.4 . Vpliv na trgovino in skladnost s STO

Za vinski sektor so glavna vprašanja v zvezi s STO:

- notranja podpora :velik del letnih izdatkov skupne ureditve trga za vino je opredeljen kot oranžna škatla, to je vrsta podpore, ki najbolj izkrivlja trgovino;

- izvozna nadomestila :pogajanja STO bi lahko vodila do dogovora o postopni odpravi vseh izvoznih subvencij;

- politika kakovosti/geografske označbe :veljavni ureditveni okvir za kakovost ne omogoča optimalne mednarodne zaščite naših geografskih označb na podlagi Sporazuma STO-TRIP;

- pravila označevanja :nekatere tretje države menijo, da so naša pravila diskriminacijska.

Po scenariju brez reforme bi skoraj vsa vprašanja veljavne ureditve za vino s STO ostala nerešena; zato bi bile številne določbe skupne ureditve trga v prihodnje lahko na udaru .

Predlog reforme bi skupno ureditev trga za vino bolj naravnal na STO, čeprav v nacionalnem sklopu sredstev ni zagotovljen status zelene škatle za vse predlagane ukrepe.

4.5 Vpliv na kakovost vina, zdravje in varstvo potrošnikov

4.5.1 Kakovost vina

S predlogom reforme naj bi boljša tržna usmerjenost, dosežena z odpravo tržnih ukrepov, bila ugodna za segment visokokakovostnih vin .

4.5.2 Politika zdravja in varstva potrošnikov

V veljavni skupni ureditvi trga za vino destilacija pitnega alkohola negativno vpliva na javno zdravje, ker subvencionira predelavo vina v pijačo z večjo vsebnostjo alkohola. Omogočanje proizvodnje vinskih žganj z nižjimi stroški spodbuja njihovo uživanje, kar je v nasprotju s skrbjo za zdravje.

Odprava subvencionirane destilacije pitnega alkohola in še splošneje cilj zmanjšanja presežkov z boljšo tržno usmerjenostjo proizvodnje bi verjetno imela pozitiven vpliv na javno zdravje . Poleg tega bi poenostavitve, predlagane za politiko kakovosti, sistem geografskih označb in pravila označevanja ter izobraževalne in informativne akcije lahko povečale preglednost za potrošnike .

4.6 Vpliv na učinkovitost upravljanja

Ohranitev veljavne skupne ureditve trga bi pomenilo nadaljevanje zapletenega sistema , ki vse bolj obremenjuje gospodarske subjekte in s tem ovira njihovo konkurenčnost ter ne omogoča tako rekoč nobene subsidiarnosti .

Predlog Komisije bi prinesel pomembno poenostavitev predvsem z odpravo nekaterih zapletenih ukrepov (pravice zasaditve, destilacije, zasebno skladiščenje vina in javno skladiščenje alkohola), v nekaterih primerih po prehodnem obdobju. Z uvedbo nacionalnih sklopov sredstev bi se povečala subsidiarnosti , kar bi državam članicam omogočilo izbiro med vrsto nadomestnih ukrepov in povečalo sredstva za razvoj podeželja na vinorodnih območjih.

Nazadnje predlog Komisije temelji na splošno na načelu proračunske nevtralnosti (okrog 1,3 milijarde EUR na leto ). Zato se celotna raven podpore sektorju ne bo spremenila; ampak bi kratko malo dobili več za isti denar iz sredstev Skupnosti.

[1] SEC(2006) 770, 22.6.2006, http://ec.europa.eu/agriculture/capreform/wine/fullimpact_en.pdf.

[2] COM(2006) 319, 22.6.2006http://ec.europa.eu/agriculture/capreform/wine/com2006_319_en.pdf.

[3] COM(2007) 17.

[4] COM(2005) 24.

[5] Sklepi predsedstva, 15.–16.6.2001.