1.UVOD

Voditelji EU, Evropski parlament in Evropska komisija so se ob 60. obletnici Rimske pogodbe zavezali, da bodo uresničevali rimsko agendo ter si prizadevali za varno in varovano Evropo, uspešno in trajnostno Evropo, socialno Evropo in močnejšo Evropo na globalni ravni. K tej agendi prispevata evropska satelitska navigacijska programa EGNOS in Galileo.

V skladu z vesoljsko strategijo Unije in cilji uredbe o GNSS se programa Galileo in EGNOS osredotočata na:

•večjo vključenost vesolja v evropsko družbo in gospodarstvo s povečevanjem uporabe satelitskih navigacijskih tehnologij in aplikacij za podporo javnih politik;

•spodbujanje globalno konkurenčnega evropskega vesoljskega sektorja s podpiranjem raziskav, inovacij ter podjetništva za rast in delovna mesta v vseh državah članicah;

•krepitev sinergij med civilnimi in varnostnimi dejavnostmi na področju navigacije ter zagotavljanje evropske avtonomnosti;

•krepitev vloge Unije v svetu in ustvarjanje novih poslovnih priložnosti za evropski sektor satelitske navigacije.

To poročilo predstavlja vmesno oceno evropskih satelitskih navigacijskih programov Galileo in EGNOS ter oceno Agencije za evropski GNSS (GSA), kot določata člen 34 Uredbe (EU) št. 1285/2013 o vzpostavitvi in obratovanju evropskih satelitskih navigacijskih sistemov (v nadaljnjem besedilu: uredba o GNSS) in člen 26 Uredbe (EU) št. 912/2010 o ustanovitvi Agencije za evropski GNSS (v nadaljnjem besedilu: uredba o agenciji GSA) . Poročilu je priložen delovni dokument služb Komisije s podrobnim opisom ocene, ki temelji na dokazih.



Vmesna ocena zajema obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2016. Obravnava napredek, dosežen pri evropskih programih GNSS Galileo in EGNOS glede na merila ocenjevanja, določena v smernicah za boljše pravno urejanje : uspešnost, učinkovitost, ustreznost, skladnost in dodana vrednost EU, posebne zahteve iz uredbe o GNSS ter splošni politični cilji Unije. Ker je z uredbo o GNSS agenciji GSA dodeljena ključna vloga pri izvajanju evropskih satelitskih navigacijskih programov, je po mnenju Komisije primerno oceniti agencijo GSA skupaj z ocenjevanjem programov.

2.GLAVNE UGOTOVITVE V ZVEZI Z IZVAJANJEM EVROPSKIH PROGRAMOV GNSS

2.1Ustreznost programov Galileo in EGNOS

Evropska satelitska navigacijska sistema Galileo in EGNOS, ki sta v lasti Evropske unije, sta temeljnega pomena za evropsko gospodarstvo in varnost. Signali za določanje položaja in časa, ki jih zagotavljajo satelitski navigacijski sistemi, se uporabljajo na številnih ključnih področjih evropskega gospodarstva, kot so mobilna telefonska omrežja, avtomobilska navigacija, upravljanje prometa, sinhronizacija energetskih omrežij ali elektronsko trgovanje. Ocenjuje se, da satelitske navigacijske storitve vplivajo na skoraj 11 % gospodarstva EU. Zato mora EU nujno vzdrževati in upravljati neodvisne satelitske navigacijske programe, da bi zagotovila razpoložljivost teh aplikacij in storitev, ki zagotavljajo globalno pokritost, vključno s polarnim območjem. Poleg tega so vesoljske zmogljivosti strateško pomembne za civilne, gospodarske, varnostne in obrambne cilje politik. Zato mora Evropa zagotoviti avtonomen, varen in stroškovno učinkovit dostop do vesolja.

2.2Doseganje ključnih ciljev

2.2.1Tržno uveljavljanje

V ocenjevalnem obdobju je tržno uveljavljanje programov EGNOS in Galileo dobro napredovalo. Evropski sektor GNSS raste in je leta 2015 zajemal 25 % svetovnega trga GNSS . Med proizvajalci v tržnih segmentih cestnega in pomorskega prometa so bili večinoma evropski proizvajalci. Evropski sistemski integratorji so zajemali večino integratorjev v tržnih segmentih pomorskega prometa, kmetijstva in raziskav.

S spodbudo nekaj velikih podjetij ter številnih inovativnih MSP in zagonskih podjetij je Evropa zelo uspešna na področju razvoja aplikacij z dodano vrednostjo.

Razvoj programa Galileo je že prinesel velike koristi za Evropo, na primer razvoj storitev. Tako imajo proizvajalci naborov čipov in sprejemnikov od oznanitve začetnih storitev sistema Galileo možnost, da začnejo izkoriščati zmogljivejše signale GNSS, zlasti za pametne telefone in avtomobilske navigacijske sisteme. Velika večina novih naborov čipov za navigacijo vključuje obdelavo signalov sistema Galileo in se postopoma vgrajuje v uporabniške sprejemnike v različnih tržnih segmentih. Vsi novi proizvodi dveh največjih proizvajalcev pametnih telefonov vključujejo nabore čipov, ki so združljivi s sistemom Galileo, kar je resnično merilo uspeha. EU si z regulativnimi ukrepi, ki jih je sprejela v avtomobilskem sektorju (e-klic in digitalni tahografi), prizadeva za sprejetje rešitev, ki bi vključevale tehnologije, ki temeljijo na GNSS, ter hkrati zagotavlja združljivost s sistemoma Galileo in EGNOS. Poudariti je treba, da sistem Galileo tekmuje z drugimi sistemi GNSS, ki so podprti z regulativnimi ukrepi za uvedbo ali spodbujanje uporabe teh sistemov.

Kar zadeva sistem EGNOS, so že ustvarjene pomembne družbenogospodarske koristi, zlasti v treh gospodarskih sektorjih z največjim tržnim deležem: letalstvo, kmetijstvo in raziskave. V drugih sektorjih, kot sta pomorski in železniški promet, agencija GSA izvaja načrte za prodor na trg. Vendar je zaradi počasnejšega sprejemanja novih tehnologij in obstoja alternativnih zemeljskih tehnologij tržno uveljavljanje v teh sektorjih počasnejše.

2.2.2Uvajanje sistema in storitve