[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 24.1.2007

SEC(2006) 1687

DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE

Spremni dokument k Sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij Akcijski načrt za zmogljivost letališč, učinkovitost in varnost v Evropi Povzetek ocene učinka {COM(2006) 819 konč.}{SEC(2006) 1686}

Povzetek

Uvod

Zaradi liberalizacije, gospodarske rasti in povezovanja trgov je zračni promet v Evropi sektor, ki zelo hitro raste; število potnikov na notranjih letih v Skupnosti se je v obdobju 1995–2003 povečevalo s poprečno letno stopnjo 4,9 %, potniški promet pa se je v letu 2005 povečal za 5,8 %. Do leta 2025 se pričakuje podvojitev letov po pravilih instrumentalnega letenja (IRF).

Kljub 60 % možnemu povečanju zmogljivosti omrežja letališč bo v naslednjih 20 letih več kot 60 letališč postalo preobremenjenih. Brez nadaljnjih ukrepov bo 20 največjih letališč zaradi neuravnoteženosti zmogljivosti zasičenih vsaj 8 do 10 ur na dan. Da bi obvladali to povpraševanje, bi lahko vzorce razporeditve prilagodili z uporabo mirujočih zmogljivosti na sekundarnih letališčih, druga možnost pa je izgradnja razbremenilnih letališč (do 10 novih velikih in 15 srednje velikih letališč) v bližini preobremenjenih letališč.

Pobuda enotno evropsko nebo zagotavlja strukturne odgovore na vprašanje „zasičenosti neba“, vendar je sedaj na splošno razširjeno spoznanje, da bo zmogljivost letališč (vzletno-pristajalna steza, zmogljivost nadzorovanega dela letališča in terminalov) v prihodnje ozko grlo sistema zračnega prevoza. Vzletna in pristajalna zmogljivost na preobremenjenih letaliških vozliščih je pereč problem, ki negativno vpliva na globalno konkurenčnost evropskih letalskih prevoznikov.

Cilji

Splošne cilje Sporočila Komisije podpirajo druge pobude, kot je oblikovanje enotnega evropskega neba. Splošni cilji so:

1. razvoj zmogljivosti, da bi zadovoljili naraščajoče povpraševanje;

2. spodbujanje bolj učinkovite rabe obstoječih zmogljivost omrežja evropskih letališč;

3. povečanje zmogljivost omrežja evropskih letališč;

4. izboljšanje dostopa do letališč;

5. ohranjanje ali povečanje varnosti na letališčih;

6. spodbujanje okoljske trajnosti;

7. vzpostavitev stroškovno učinkovitega in uspešnega sistema zračnega prevoza.

Posebni cilji so cilji iz sporočila Komisije, ki jih treba doseči z akcijskim načrtom, tako da bo mogoče doseči splošne cilje. Te posebne cilje lahko povzamemo kot:

8. spodbujanje boljše uporabe omrežja letališč;

9. odpiranje obstoječih mirujočih zmogljivosti na posameznih letališčih;

10. povečanje zmogljivosti posameznih letališč (z obstoječimi vzletno-pristajalnimi stezami) v običajnih in neugodnih obratovalnih pogojih;

11. povečanje točnosti odhodov zrakoplovov;

12. spodbujanje železniških povezav do pomembnejših letališč v omrežju;

13. izboljšanje varnosti v običajnih in neugodnih obratovalnih pogojih;

14. čim večje zmanjšanje vplivov na okolje (hrup in emisije).

Operativni cilji so povezani z ukrepi, ki bodo ocenjeni v predlaganem akcijskem načrtu. Vključujejo:

15. izboljšanje merjenja zmogljivosti letališč in kroženje informacij;

16. izboljšanje usklajevanja med letališči, da se izboljša načrtovanje zmogljivosti (na podlagi omrežja);

17. spodbujanje uporabe drugih načinov prevoza, tj. omogočanje lažje nadomestitve zračnega prevoza z železniškim, kjer je to primerno;

18. omogočanje lažjega odločanja in ustvarjanje spodbud za boljšo uporabo obstoječe letališke infrastrukture z izboljšanjem regulativnega okvira;

19. spodbujanje uporabe najsodobnejših sistemov za nadzor in kontrolo;

20. spodbujanje uporabe novih postopkov in tehnologij;

21. spodbujanje novih pristopov k varstvu okolja okrog letališč;

22. preučitev meril za možno finančno podporo za letališča (EU, EIB itd.).

Posvetovanje in izvedenska mnenja

Komisija se je v zadnjem četrtletju leta 2005 posvetovala z zainteresiranimi stranmi, da bi od njih dobila pripombe in predloge. Pri tem so bili spoštovani minimalni standardi za posvetovanje iz Sporočila Komisije z dne 11. decembra 2002 [COM(2002) 704].

Izbire politike, ki izhajajo iz teh posvetovanj, so ovrednotene v tej analizi vpliva. Poleg možnosti „ne posegaj“ je bilo v okviru treh širših političnih možnostih analiziranih deset ukrepov.

Politične možnosti

Prva politična možnost namerava spodbujati prostovoljne ukrepe v sektorju, da se olajša boljša uporaba obstoječih infrastruktur. Izdajanje vozovnic za zračni in železniški promet bi lahko pozitivno vplivalo na obratovanje letališč. Učinkovitost izdajanja vozovnic za zračni in železniški promet bi bilo mogoče povečati s sprejetjem spremljajočih ukrepov z nizkimi stroški, kot je pridobitev šifer IATA, kar bi izboljšalo raven storitev. Ukrepe, ki zahtevajo velika vlaganja, je treba ovrednotiti glede izvajanja za vsak primer posebej, čeprav so sprejemljivi. Učinkovitost lokalnih načrtov za povečanje zmogljivosti v zvezi z odprtjem mirujočih zmogljivosti bi se lahko povečala, če bi vsi upravljavci letališč, ki so pomembni za omrežje, prostovoljno sodelovali v tem srednjeročnem procesu načrtovanja. Vsebino poročil o stanju Komisije za oceno uspešnosti bi bilo mogoče obogatiti z več informacijami glede načrtovanja prometa in zmogljivosti.

Cilj druge možnosti je izboljšati uporabo obstoječe infrastrukture prek usklajevalne vloge na ravni Skupnosti. Ta možnost predvideva šest ukrepov. Prvič, letališča naj oblikujejo skladne metodologije za ocenjevanje zmogljivosti. To bi vodilo k vzpostavitvi evidence zmogljivosti v vsej Skupnosti in meril za primerjavo za upravljavce letališč. Drugič, zgodnje razširjanje relevantnih rezultatov raziskave o postopkih in tehničnem napredku bi lahko pospešilo tehnološke inovacije. Tretjič, treba je preučiti potrebo po spremljanju uspešnosti letališč, tudi s spodbujanjem izvajanja najboljših praks za upravljanje zmogljivosti letališč. Četrtič, vse zainteresirane strani, vključene v operativno upravljanje letališč, bi morale svoje povezave formalizirati v okvir za sodelovalno odločanje, da se izboljša točnost prometnih tokov. Točnost vodi k bolj učinkoviti uporabi celega sistema zračnega prevoza. Petič, napredni sistemi za vodenje in nadzor premikov na tleh (A-SMGCS) veliko prispevajo k zavedanju pilotov o stanju okolice, zlasti v neugodnih vremenskih razmerah. Nazadnje bi zadostna prednost financiranja intermodalnih projektov v okviru financiranja TEN-T izboljšala učinkovito uporabo infrastrukture za dostop do letališč.

Tretja politična možnost spodbuja zagotavljanje nove infrastrukture, v okviru katere sta bila analizirana dva ukrepa. Primerjanje in razširjanje informacij (smernic) o okoljevarstvenih politikah bi lahko zmanjšalo škodljivost zračnega prevoza za okolje. Evropska investicijska banka bi lahko imela bolj aktivno vlogo pri financiranju letaliških projektov prek pobude JASPERS.

Analiza vplivov

Pri večini ukrepov so razvidni pozitivni vplivi v zvezi z zmogljivostjo in zmanjšanjem zamud. Na varnost pozitivno vplivajo izdajanje vozovnic za zračni in železniški promet, železniški dostop do letališč, lokalni načrti za povečanje konvergence, izvajanje potrjenih rezultatov raziskav, uvedba sodelovalnega odločanja ter napredni sistemi za vodenje in nadzor premikov na tleh (A-SMGCS). Drugi ukrepi niso imeli posledic za varnost. Vplivi, pri katerih se pojavljajo največje razlike (od pozitivnega do negativnega), se nanašajo na socialni in okoljski vpliv. Na podlagi omejenih količinskih podatkov je smiselna domneva, da so pričakovani stroški in koristi dobro uravnoteženi. Za večino ukrepov se pričakuje, da bodo kmalu imeli učinke (zlasti pozitivne vplive/koristi).

Primerjava možnosti

Analiza je potrdila, da je treba najti pravo ravnovesje med ukrepi, ki bi se lahko vsi izvajali kratkoročno. Trije od teh ukrepov bi lahko postali obvezni; predlog je, da postanejo skupne metodologije za ocenjevanje zmogljivosti kratkoročno obvezne, napredni sistemi za vodenje in nadzor premikov na tleh bi lahko postali obvezni srednjeročno, sodelovalno odločanje pa dolgoročno. V celoti so imeli vsi predlagani ukrepi pozitivne vplive. Ukrepi bodo uporabljeni za zagotovitev učinkovitega akcijskega načrta za reševanje problemov v zvezi z zmogljivostjo letališč v danem časovnem obdobju.

Spremljanje in vrednotenje

Analiza v okviru te ocene je potrdila, da ena sama rešitev ne more rešiti problema premajhnih zmogljivosti letališč v Evropi. Rešitev je treba poiskati s sprejetjem kombinacije ukrepov, od katerih so nekateri sami po sebi povezani med seboj. Komisija bo zagotovila, da se bo akcijski načrt izvedel v danem časovnem obdobju in bo še naprej spremljala razvoj razmer na področju zmogljivosti letališč v Evropi.