1.Uvod

Predsednik Juncker je v svojem govoru o stanju v Uniji 14. septembra 2016 poudaril potrebo po tem, da Evropa pospeši gospodarsko okrevanje in intenzivno vlaga v mlade in iskalce zaposlitve, kot tudi v zagonska podjetja in MSP. Glede na navedeno so bile v letnem pregledu rasti za leto 2017 predstavljene najpomembnejše gospodarske in socialne prednostne naloge, na katere se morajo v prihodnjih mesecih osredotočiti Evropska unija in njene države članice.

Okrevanje evropskega gospodarstva je skromno, a dokaj odporno in naravnano na ustvarjanje delovnih mest. BDP je zdaj višji kot pred krizo, brezposelnost se zmanjšuje, naložbe pa ponovno rastejo. Vendar s tem še ne moremo biti zadovoljni. Nekateri dejavniki, ki so doslej podpirali okrevanje, namreč slabijo. Kriza ima še vedno daljnosežne posledice, zlasti v smislu socialnega učinka, visoke ravni javnega in zasebnega dolga ter deleža slabih posojil.

Izkazalo se je, da je bil naložbeni načrt za Evropo koristen pri spodbujanju trajnostnega povečanja naložb v državah članicah. Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) je v 27 državah članicah v malo več kot enem letu mobiliziral sredstva v višini 154 milijard EUR, za kar se pričakuje, da bo koristilo skoraj 377 000 malim in srednjim podjetjem. EFSI resnično pomaga podpirati inovativne in strateške projekte, ki prispevajo k ustvarjanju delovnih mest in rasti (okvir 1).

Glede na dosežene konkretne rezultate EFSI in kot je napovedal predsednik Juncker v svojem govoru o stanju v Uniji, je Komisija septembra 2016 predlagala, da se sklad okrepi in razširi s t. i. predlogom EFSI 2.0. Da se podvojita trajanje in finančna sposobnost EFSI, predlog v prvi fazi razširja trajanje do konca leta 2020, s čimer se celotni obseg naložb poveča s 315 milijard EUR na vsaj pol bilijona eurov. Predlog se tudi bolj osredotoča na prispevke iz zasebnega sektorja, dodatnost ter na povečanje preglednosti pri izbiri projektov. Poleg tega EFSI 2.0 močno poudarja kombinacije podpore EFSI z drugimi skladi EU in financiranjem iz nacionalnih spodbujevalnih bank kot načinom za izboljšanje geografske pokritosti EFSI. Zajema tudi izboljšave obsega Evropskega svetovalnega vozlišča za naložbe (EIAH ali svetovalno vozlišče), zlasti ker je potrebna pomoč za vzpostavitev stalne ponudbe projektov in naložbenih platform, ki se lahko financirajo v vseh državah članicah.

Evropski svet je oktobra pozval „Svet, naj na seji 6. decembra doseže dogovor o pogajalskem stališču glede novega predloga Komisije o EFSI in pri tem upošteva neodvisno zunanjo oceno, ki bo objavljena novembra“.

OKVIR 1 — PRIMERI ODOBRENIH PROJEKTOV EFSI Creta Farms (Grčija) si prizadeva, da bi naredila mesne izdelke bolj zdrave tako, da vanje vbrizga ekstra deviško olje. S tehnologijo se odstranijo nasičene živalske maščobe, ki škodujejo zdravju ljudi, in nadomestijo z nenasičenimi maščobami, ki pripomorejo k zniževanju ravni „slabega“ holesterola. Danes je Creta Farms največji akter na grškem trgu hladnih mesnin, uspešno pa se je to podjetje razširilo tudi v tujino. S pomočjo skladov EFSI bo podjetje še naprej financiralo tehnološki napredek na področju „oljčenja“ za prigrizke. S tem bo omogočena zaposlitev za dodatnih 100 ljudi in nadaljnja mednarodna širitev. Malin Corporation (Irska) je globalno bioznanstveno podjetje, ki investira v inovativna podjetja za raziskave in razvoj v bioznanstvenem sektorju v zgodnjih fazah ustanovitve. Nedavni prispevek iz EFSI v višini 70 milijonov EUR bo podjetju omogočil, da v naslednjih sedmih letih poveča svoje naložbe v evropsko bioznanstveno industrijo. Od tega posojila zasebna bioznanstvena podjetja na Irskem in v Združenem kraljestvu že uporabljajo 40 milijonov EUR za podporo vodilnih inovacij in razvoj novih izdelkov. S podporo EFSI bo podjetje Malin lahko pomagalo bioznanstvenim podjetjem, da razvijejo ves svoj potencial in dosežejo tržni uspeh. PEP-Therapy/Quadrivium (Francija)je raziskovalno podjetje, ki so ga leta 2014 ustanovili znanstveniki s prestižnih francoskih raziskovalnih ustanov. Njihova ekipa je razvila tehniko blokiranja določenih funkcij beljakovin, ki zdravo celico spremenijo v rakavo. Njihov namen je razviti zdravljenje, ki bo v nasprotju s kemoterapijo uničilo samo rakave celice, zdrave celice pa bodo ostale nedotaknjene. Za financiranje tega projekta je PEP-Therapy prejel 1 milijon EUR podpore iz francoskega naložbenega sklada Quadrivium 1, ki je prejel 20 milijonov EUR pomoči iz Evropskega investicijskega sklada (EIF). WOW Technology (Belgija) je družba, specializirana za proizvodnjo strojev in avtomatskih naprav po meri za različne sektorje, vključno z: letalskim, avtomobilskim, biotehniškim, farmacevtskim, agroživilskim, okoljskim in energetskim sektorjem. Njihov glavni stroj „Shaker Robot“ omogoča avtomatizacijo obsežne proizvodnje celičnih kultur, ki se uporabljajo pri proizvodnji cepiva. S pomočjo posojila, ki ga EIF zagotavlja v okviru sklada EFSI, podjetje načrtuje podvojitev svoje rasti v naslednjih petih letih, tako da bo podvojilo število zaposlenih in se razširilo na druge evropske trge, kot so Francija, Nemčija in Švica. Projekt „dostopnost pristaniške infrastrukture“ (Španija) zajema okvirno posojilo za financiranje naložb v železniški in cestni dostop do pristanišč v državni lasti prek državnega sklada Port Accessibility Fund (PAF). Projekt bo pripomogel k izboljšanju povezljivosti v ključnih pristaniščih, ki se vsa nahajajo v omrežju Trans-European Network – Transport. S to operacijo se bo nadaljevala obsežna podpora, ki jo v zadnjih letih zagotavlja EIB za razvoj tega omrežja morskih pristanišč. Bolnišnica Rydgier (Poljska)v mestu Torun bo za financiranje svoje prenove prejela posojilo v višini približno 57 milijonov EUR od Evropske investicijske banke (EIB) v okviru sklada EIFSI. Projekt je del programa naložb, ki se osredotoča na doseganje tehničnih in strokovnih standardov bolnišnic v skladu s poljsko zakonodajo in zakonodajo EU. To je prva operacija javnega sektorja v državi, ki ima koristi od proračunskega jamstva EU v okviru sklada EFSI. Ta operacija je tudi model za kombiniranje financiranja EFSI z nepovratnimi sredstvi EU v inovativni obliki finančnega instrumenta: poleg posojila EFSI se bodo za financiranje projekta uporabili evropski strukturni in investicijski skladi (skladi ESI).

Sedanja Uredba EFSI daje pooblastila za tri ocene: (i) oceno Komisije o uporabi jamstva EU in delovanju jamstvenega sklada EFSI, ki ji je priloženo mnenje Računskega sodišča; (ii) oceno EIB o delovanju EFSI; in (iii) neodvisno zunanjo oceno o uporabi uredbe o EFSI. Te ocene deležnikom omogočajo, da pridobijo celovit pregled nad dosedanjim delovanjem EFSI, hkrati pa so že prispevale k trenutnim zakonodajnim razpravam o EFSI 2.0.

Predlog EFSI 2.0 obravnava vprašanja, ugotovljena v ocenah, zagotovil pa bo nemoteno nadaljevanje operacij EFSI brez prekinitev financiranja, s čimer bo nosilcem projektov zagotovil, da lahko še naprej pripravljajo projekte tudi po preteku začetnega naložbenega obdobja.

Naložbeni načrt za Evropo že prinaša resnične spremembe v različnih sektorjih, tako da podpira inovativne projekte, ki prispevajo k ustvarjanju delovnih mest in rasti v lokalnih skupnostih, ter odpravlja brezposelnost mladih s podporo razvoju inovativnih, strateških in mladih podjetij. Navedeni projekti so bistveni za prihodnjo konkurenčnost gospodarstva EU in so usmerjeni v ključna področja, kot so podpora MSP, inovacije ter raziskave in razvoj, energija iz obnovljivih virov, energijska učinkovitost in zanesljivost oskrbe z energijo, okolje ter storitve in infrastruktura na digitalnem, socialnem in prometnem področju. Namen celovite strategije v okviru naložbenega načrta je trajnostno povečanje ravni naložb v Evropi, ki zaostajajo od začetka finančne krize. Prvi steber načrta, skupaj z EFSI in ciljem izboljšanja uporabe proračuna EU na splošno, omogoča povečanje omejenih javnih virov s privabljanjem zasebnih vlagateljev ter podpiranjem inovativnih in strateških projektov v Evropi, ki dosegajo otipljive rezultate za rast in delovna mesta.

Drugi steber naložbenega načrta – svetovalno vozlišče in Evropski portal naložbenih projektov (EIPP) (okvir 2) – pomaga zagotavljati, da s spodbujanjem oblikovanja stabilnega portala projektov, zanimivih za banke, in povečanjem preglednosti naložbe dosežejo realno gospodarstvo.

OKVIR 2 — EVROPSKI PORTAL NALOŽBENIH PROJEKTOV (EIPP) JE DEL DRUGEGA STEBRA NALOŽBENEGA NAČRTA ZA EVROPO EIPP je bil oblikovan kot povezava med nosilci projektov EU in vlagatelji po celem svetu ter danes ponuja več kot 130 projektov: ec.europa.eu/eipp. Krepi vidljivost obstoječih naložbenih priložnosti EU v storitve za vlagatelje in tako zagotavlja pregleden, v prihodnost usmerjen projektni portal, ter lajša dostop do nosilcev projektov.

Trajnostne naložbe zahtevajo zanesljivo in predvidljivo poslovno okolje. V okviru tretjega stebra naložbenega načrta ukrepi za odpravo ozkih grl za naložbe na ravni EU in držav članic prispevajo k izboljšanju naložbenega okolja, saj ustvarjajo dolgoročno in trajnostno rast v Evropi. EU in države članice so sprejele ukrepe za odpravo ovir za naložbe, vendar je treba storiti še več. Čeprav namerava Komisija nadaljevati s prizadevanji za izboljšanje splošnega naložbenega okolja na ravni EU, vključno s poglobitvijo enotnega trga, bi morale države članice povečati prizadevanja za odpravo ovir za naložbe na nacionalni, regionalni in lokalni ravni.

Poleg tega izkušnje z EFSI kažejo, da so imele največ koristi države članice, ki imajo najbolj razvite finančne trge in poslovno okolje, ki spodbuja naložbe. To bi lahko pomenilo, da so te države članice v primerjavi z drugimi državami članicami na splošno učinkovitejše pri oblikovanju predlogov projektov EFSI. Poleg tega lahko močne nacionalne spodbujevalne banke prispevajo k razvoju in sofinanciranju projektov.

Komisija je predložila tudi konkretne pobude, ki naj bi olajšale financiranje realnega gospodarstva. Države članice bodo na primer imele koristi od jasnejših pravil javnega računovodstva, zlasti na področju javno-zasebnih partnerstev. Komisija skrbno spremlja učinek razlage pravil javnega računovodstva na ustvarjanje javno-zasebnih partnerstev v različnih gospodarskih sektorjih in bo preučila možnost dodatnih ukrepov, kjer je smiselno. Poleg tega je Komisija zagotovila tudi praktične smernice o uporabi pravil o državni pomoči za javno financiranje infrastrukture. Nedavno so se začeli izvajati pilotski projekti, da se na ravni EU doseže še večja uskladitev časa izvajanja različnih postopkov glede strateških naložb v infrastrukturne projekte. Pilotski projekt v prvi fazi zajema Belgijo in Slovaško. Na podlagi ocene teh projektov bo Komisija leta 2017 razširila to pobudo na druge države članice, da se oblikuje učinkovita enotna vstopna točka za vse države članice in se tako v eno samo skupino za naložbeno politiko združijo vse pristojne službe Komisije, vključno s predstavništvi v državah članicah.

Poleg tega delo v zvezi z energetsko unijo, unijo kapitalskih trgov, strategijo za enotni trg in strategijo za enotni digitalni trg, kot tudi s krožnim gospodarstvom ter mednarodnimi trgovinskimi sporazumi in sporazumi o naložbah, zajema posebne ukrepe, ki bodo pripomogli k odpravi ovir, spodbujali inovacije in izboljšali okolje za naložbe, ko bodo v celoti izvedeni. Komisija bo kmalu sprejela sveženj ukrepov za spodbujanje prehoda na čisto energijo in energijske učinkovitosti, da podpre svetovni vodilni položaj EU na področju obnovljivih virov energije in zagotovi pošteno obravnavo za potrošnike energije. Namen tega svežnja bo zagotoviti predvidljivost za podjetja, vlagatelje in družbo na splošno ter spodbuditi naložbe na nacionalni ravni, zlasti prek nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov. Podobno kot pri predlogih za zmanjšanje kapitalskih zahtev za zavarovalnice, ki vlagajo v kvalificirane infrastrukturne projekte, je Komisija 23. novembra 2016 predlagala zmanjšanje kapitalskih zahtev za banke v primeru nekaterih naložb v infrastrukturo. Komisija je 22. novembra 2016 predložila medsektorski načrt ukrepov, da se podprejo zagonska podjetja v Evropi, ter predlog direktive, da se poveča učinkovitost insolvenčnih postopkov in okvirov za preventivno prestrukturiranje in drugo priložnost ter odstranijo ovire za naložbe zaradi razlik v teh okvirih med državami članicami.

Države članice morajo okrepiti tudi svoja prizadevanja za izvedbo potrebnih reform, da se odpravijo ovire za naložbe, ugotovljene v okviru evropskega semestra, nazadnje v letnem pregledu rasti. V teh reformah, opredeljenih v priporočilih za posamezne države, se upošteva posebne nacionalne dejavnike. Nujne so za ohranjanje in povečanje ravni naložb v državah članicah. Kljub ukrepom, ki so jih sprejele nekatere države članice, zlasti države članice euroobmočja, ki jih je kriza najbolj prizadela, je bil napredek pri odpravljanju ovir za naložbe na splošno neenakomeren in je potrebno storiti več. Poleg odpravljanja ovir in ozkih grl za naložbe Komisija tudi spodbuja države članice, da vzpostavijo načrtovalne in usklajevalne strukture, ki zajemajo vse upravne ravni in vire financiranja. Glede na ozadje naložbenih politik držav članic lahko te strukture oblikujejo in strateško upravljajo stabilne portale ključnih projektov v javnem sektorju, olajšajo regulatorne in upravne postopke za odobritev, hkrati pa lahko tesno sodelujejo s službami Komisije in svetovalnim vozliščem.

2.Kako se je do zdaj ocenjeval EFSI in njegove naložbe v realnem gospodarstvu?

V tem oddelku je opisana vsebina ključnih argumentov, uporabljenih v treh ocenah, nato pa sledi opis, kako predlog EFSI 2.0 obravnava te točke.