EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 23.11.2011 
SEC(2011) 1403 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremljevalni dokument  
 
Predlog 
  
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA  
 
 
Uredba Evropskega parlamenta in Sv eta o o uvedbi enotnega programa za 
izobraževanje, usposabljanje in šport za obdobje 2014-2020  
 
POVZETEK ZDRUŽENIH SKLEPNIH UGOTOVITEV 
   
{COM(2011) 788 kon č.} 
{SEC(2011) 1402 kon č.} 
 
 
SL 2   SL Vodilna služba:  GD za izobraževanje in ku lturo (EAC), ki ga podpira Izvajalska agencija za 
izobraževanje, avdiovizualno podro čje in kulturo (EACEA) 
Omejitev odgovornosti: To sporočilo je zavezujo če le za službe Komisije, ki sodelujejo pri 
pripravah, in ne vpliva na kon čno obliko katere koli odlo čitve Komisije.  
 
SL 3   SL KAZALO 
Uvod .......................................................................................................................... ............ 4 
1. Opis problema .............................................................................................................. 4  
2. Utemeljitev ukrepanja EU............................................................................................ 6 3. Cilji prihodnjega ukrepanja.......................................................................................... 8 4. Možnosti.................................................................................................................... ... 9 
5. Glavni u činki možnosti .............................................................................................. 12 
6. Primerjava možnosti................................................................................................... 15 7. Opis prednostne možnosti.......................................................................................... 21 8. Spremljanje in ocenjevanje ........................................................................................ 24 
 
SL 4   SL UVOD 
Ta dokument vsebuje povzetek štirih ocen u činka, ki zajemajo izobraževanje, usposabljanje, mlade in 
šport. 
Te štiri ocene u činka preverjajo delovanje treh obstoje čih programov, za šport pa pripravljalne ukrepe, 
za katere se je odlo čil proračunski organ. Skupaj so bile podrobno prou čene naslednje štiri možnosti: 
prenehanje obstoje čih ukrepov ali programov; njihovo nadalje vanje v sedanji obliki; krepitev ciljev 
sedanjih programov;  in enoten program za izobraževanje, usposab ljanje, mlade in šport, da bi okrepili 
cilje in učinke s pomo čjo združevanja in racionalizirane zgradbe.  
Prednostna možnost pri vsaki od štirih ocen u činka je združitev v en sa m program, kar je v skladu z 
odločitvijo Komisije o ve čletnem finan čnem okviru, sprejeto 29. junija  2011. Ta prednostna možnost 
bi bila najbolj usklajena in stroškovno u činkovita iz naslednjih glavnih razlogov: 
1. odziva se na potrebo po pove čanem vlaganju EU v izobraževanje in usposabljanje v teh časih 
finančne in gospodarske krize, saj je rasto če gospodarstvo odvisno od ponudbe 
visokokvalificiranih delavcev in od mobilizacije  spretnosti in kompetenc brezposelnih oseb; 
2. osredotoča se na in razvija tiste ukrepe, ki so v sedanjih programih opredeljeni kot ukrepi, ki 
imajo najvišjo evropsko d odano vrednost in najve čje multiplikacijske u činke, ki vodijo do 
oprijemljivega u činka na evropske sist eme izobraževanja in usposabljanja in na ta na čin 
znatno izboljšajo donosnost naložb;  
3. osredotočenost prizadevanj znotraj nove racionalizirane zgradbe programa bo omogo čila 
močnejše sinergije med obstoje čimi programi in med razli čnimi sektorji izobraževanja, s 
čimer bo krepila pristop k izobraževanju, ki temelji na vseživljenjskem u čenju, pove čevala 
usklajenost in izboljševala dostop do morebitnih upravi čencev s pomo čjo racionaliziranega 
nabora klju čnih prečnih ukrepov; 
4. poleg poudarka na sodelovanju med samimi  izobraževalnimi institucijami daje ve čji 
poudarek klju čni vlogi izobraževanja in človeškega kapitala za inovacije s spodbujanjem 
partnerstev med izobraževa njem in podjetji, pri čemer je cilj odli čnost v pou čevanju in 
učenju, zaposljivost in podjetništvo; 
5. kot zadnje, vklju čuje racionalizacijo in poenostavitev pos topkov izvajanja in upravljanja, pri 
čemer nudi precejšne možnosti za zmanjšanje izvedbenih stroškov - za do 40 % v primerjavi 
z zneskom izvedbenih stroškov sedanjih programov (tj. vseživljenjsko u čenje, Mladi v akciji 
in programov sodelovanja na podro čju visokošolskega izobraževanja z državami, ki niso 
članice EU. 
Ta povzetek povzema klju čne elemente štirih ocen u činka; vse podrobnosti so navedene v 
posameznih ocenah u činka. 
1. OPIS PROBLEMA  
Brez precejšnje naložbe v človeški kapital, izobraževanje in talent evropskih državljanov ne bo 
uresničen nobeden od ciljev in krovnih ciljev Evrope 2020. T renutna gospodarska klima in čedalje 
močnejše svetovno tekmovanje za visoko usposobljene  ljudi, ustvarjanje vrednosti in rast 
zahtevajo korenito in vsesplošno reformo sistemov izobraževanja  in usposabljanja, 
osredotočeno na kompetence.  
 
SL 5   SL Poročilo1 o virih rasti, ki ga je predložilo poljsko predsedstvo Unije, priporo ča povečanje financiranja 
za programe, ki podpirajo mobilnost študentov, mladih  raziskovalcev in uslužbencev (npr. Erasmus, 
Marie Curie), in sicer navaja, da bi pove čanje deleža oseb z visokošolsko izobrazbo na 40 % 
prispevalo k pove čanju BDP na prebivalca v EU za 4 %. 
Izkušnje iz sedanjih programov dokazujejo, da lahko prora čunska podpora EU bistveno prispeva k 
izboljšanju pripravljenosti državljanov EU za trg dela  in poklicno življenje ter k uspešnemu reševanju 
ključnih težav sistemov za izobraževanje in usposabljanj e: visokih stopenj osipa, slabih dosežkov v 
osnovnih znanjih in klju čnih kompetencah, prenizke udeležbe v visokošolskem izobraževanju in 
poklicnem usposabljanju, prenizke udeležbe odras lih v izobraževanju in usposabljanju, premalo 
možnostih za usposabljanje izobraževalnega osebja te r nizke ravni podjetništva in ustvarjalnosti med 
mladimi. Podpora EU lahko tudi pripomore k zmanjšanju neenakosti ter k zagotavljanju u čenja in 
dostopu do njega, zlasti pri ljudeh iz prikrajšanih  okolij, ljudeh s posebnimi potrebami in neenakosti 
med spoloma na podro čju izobraževanja in usposabljanja. Podobno lahko podpora EU prispeva k 
razvoju družbenega kapitala med mladimi, kr epitvi vloge mladih in  njihovi sposobnosti za 
dejavno sodelovanje v družbi v skladu z novo pogodbo.  
Ob upoštevanju nau čenega iz sedanjih programov, pristojnosti EU ter prednosti in omejitev ukrepanja 
s pomočjo finančnih instrumentov EU, pa tudi stališ č, ki so bila izražena pri posvetovanju z 
zainteresiranimi stranmi, se mora podpora EU za izobraževanje in usposabljanje, mlade in šport v 
večletnem finan čnem okviru za obdobje 2014–2020 osredoto čati predvsem na vrsto klju čnih 
vprašanj in težav :  
– potrebo po razvijanju nadnacionalne mobilnosti in  evropskega prostora izobraževanja in 
usposabljanja: 
 sistem za priznavanje in prenosljivost kvalifikacij in kompetenc, ki je potreben za 
oblikovanje evropskega prostora izobraževan ja in usposabljanja, še ni dovolj razvit. 
Sodelovanje v ukrepih mobilnosti programa za  izobraževanje in usposabljanje še ni povsem 
povezano s prednostnimi nalogami politik na podro čju izobraževanja in usposabljanja, kakor 
so opredeljene v strategiji Evropa 2020 in  strategiji za izobraževanje in usposabljanje 
ET 2020 – na primer s potrebo prispevati k sp rejetju orodij za priznavanje in prenos u čnih 
izidov. Podobno ne obstaja zadostna povezava me d mobilnostjo in institucionalnim okvirom, 
npr. kot delom širših prizadevanj za internaci onalizacijo. Obstajajo pa tudi druge ovire za 
učno mobilnost, zlasti glede jezikov. Poleg te ga je zagotavljanje priložnosti za mlade na 
področju neformalnega u čenja in mladinskega dela ra zdrobljeno in neenakomerno; 
– potrebo po spodbujanju sodelovanja med ins titucijami in krepitvi položaja Evrope v 
svetovnem tekmovanju za odli čnost in enakopravnost v izobraževanju in usposabljanju: 
 razvoj skupnih nadnacionalnih u čnih načrtov za institucije na podro čju izobraževanja in 
usposabljanja ni dovolj napredoval. EU kot svet ovna študijska destinacija ni dovolj privla čna 
in zaostaja za drugimi indust rializiranimi in nastajajo čimi državami. Priznavanje dejavnosti 
neformalnega u čenja in mladinskega dela ter rezultat ov je omejeno, prav tako je omejena 
izmenjava praks na tem podro čju. Pedagoške inovacije in iz menjave najboljših praks, 
vključno z izkoriš čanjem idej, ki izvirajo iz programov EU na podro čju raziskav, 
tehnološkega razvoja in predstavitev (RTP), so n ezadostne. Podjetja in raziskave niso dobro 
povezani s podro čjem izobraževanja in usposabljanja, da bi lahko zagotovili svoj vzajemni 
prispevek k opredelitvi politike in orodij na podro čju izobraževanja; 
– potrebo po podpiranju postopka pos odobitve univerz izven EU: 
                                                 
1 „Na poti k evropskemu soglasju o rasti“, oktober 2011. 
 
SL 6   SL  Za EU je nujno, da so njeni partnerji produ ktivna, zdrava gospodarstva, in sicer kot viri 
inovacij in trgi za evropsko blago in storitve. Slaba kakovost njihovih visokošolskih 
sistemov omejuje njihovo sposobnost za rast in sodelovanje z EU; 
– potrebo po analizi na podlagi dokazov, da bi  podprli reformo in posodobitev izobraževalnih 
sistemov, pa tudi razvoj mladinskega dela; 
 zbiranje podatkov, njihova analiza in uporaba – vklju čno v okviru odprte metode 
koordinacije in upravljanja strategije Evropa  2020 – za oblikovanje politike in reformo, ki 
temelji na dokazih, so nezadostni. Zagotavljanje politi čnih orodij in vzajemne 
primerjave/pritiska za na črtovanje programov pametnih naložb na podro čjih izobraževanja in 
usposabljanja ter mladih je premajhno; 
– potrebo po zmanjšanju neenakosti pri zagotavljanju u čnih priložnosti in dostopa do njih, ki je 
povezana s spolom, osebami iz prikrajšan ih okolij in s posebnimi potrebami; 
– potrebo zagotoviti, da mladi de javno in konstruktivno sodeluje jo v družbi in demokrati čnem 
življenju;   
– potrebo pove čati ozaveš čenost in izmenjavo znanja gled e tega, kako obravnavati s športom 
povezane probleme, v glavnem na l okalni ravni in na ravni množi čnega športa, zlasti na 
področjih dobrega upravljanja, telesne dejavnos ti, ki izboljšuje zdravje, socialne 
vključenosti, nasilja in nestrpnosti, dvojnih pok licnih poti in uživanja nedovoljenih poživil. 
Medtem ko se ti problemi nanašajo na obseg in vseb ino podpore EU, je prav tako pomembno, da se 
hkrati s tem rešujejo ključna vprašanja evropske dodane vrednosti, upravljanja in poenostavitve . 
Čeprav rezultati vmesnih ocen sedanjih programov in internetnih posvetovanj z zainteresiranimi 
stranmi kažejo dokaj visoke ravni zadovoljstva, pa  obstaja precej možnosti za izboljšanje, zlasti glede 
na sedanje težke prora čunske omejitve.  
Sedanji programi na podro čju izobraževanja, usposabljanja in mladih so preve č zapleteni, vsebujejo 
preveč ciljev in ukrepov, ki omejujejo sistemski u činek in s tem evropsko dodano vrednost in 
potencialno naložbeno vrednost ukrepanja EU . Na primer, program vseživljenjsko u čenje (VŽU) ima 
6 podprogramov, ve č kot 50 ciljev in preko 60 ukrepov.  Program Mladi v akciji se osredoto ča na 
mobilnost in (neformalno) u čenje mladih, mladi pa lahko izkoriš čajo tudi približno 80 % finan čnih 
sredstev za VŽU. Nekateri ukrepi preprosto nimajo kriti čne mase, potrebne za dolgotrajen u činek. Za 
mednarodno sodelovanje na podro čju visokošolskega izobraževanja je prav tako zna čilna 
razdrobljenost med razli čne instrumente EU, ki izvaja jo podobne cilje in ukrepe. 
Ta razdrobljenost sedanje podpore EU  ovira izkoriš čanje razli čnih sinergij, ki temeljijo na politiki, 
ter operativnih sinergij ter odpravo prekrivanj, in sicer po razli čnih sektorjih izobraževanja z vidika 
vseživljenjskega u čenja, med samimi sektorji izobraževanja, usposabljanja in mladih, pa tudi med 
slednjimi in drugimi bistvenimi podro čji politike in viri financiranja, kot  so zaposlovanje, raziskave in 
inovacije ter strukturni sk ladi. Brez potrebe tudi pove čuje zapletenost in upravno breme za 
zainteresirane strani in organe EU, hkrati pa om ejuje možnosti za poenostavitve in ekonomijo obsega.  
2. UTEMELJITEV UKREPANJA EU 
Ukrepanje EU na podro čju izobraževanja, usposabljanja in š porta ima svojo pravno podlago v 
členih 165 in 166 Pogodbe o de lovanju Evropske unije 
Brez poseganja v na čelo subsidiarnosti mora biti cilj ukrepanja EU dopolniti ukrepe držav članic s 
podpiranjem reforme politik in posodobitve ter z zagotavljanjem podpore za doseganje sistemskega 
učinka v okviru dogovorjenih ciljev strategij Evropa 2020 in ET 2020.  V tem pogledu se evropska 
 
SL 7   SL dodana vrednost novega programa EU , ki podpira izobraževanje, usposabljanje in mlade (pa tudi 
šport), opira na štiri glavne vidike:  
– nadnacionalni in inovativni zna čaj njegovih dejavnosti in rezultatov, ki jih pomaga 
razvijati:  Obstoječi ukrepi držav članic ostajajo na nacionalni ravni. Dodana vrednost EU je 
v tem, da prora čun Skupnosti spodbuja in podpira indivi dualno mobilnost, sodelovanje, 
skupno delo in partnerstvo med sodelujo čimi državami in s partnerskimi državami, ki niso 
članice EU (zlasti za namene sodelovanja v vi sokošolskem izobraževanju in za mobilnost), 
da se omogo či učenje ter prenos znanja in inovacij med zainteresiranimi stranmi na podro čju 
izobraževanja in usposabljanja in mladih, in stitucijami, organizacijami in sistemi; 
– način, kako podpira sodelovanje med državami članicami , zlasti z odprto metodo 
koordinacije. EU podpira prednostne naloge, opred eljene v strategijah EU, da bi pomagala 
doseči soglasje med razli čnimi zainteresiranimi stranmi o vlogi podpore za izobraževanje, 
usposabljanje in mlade za gospodarski in družbeni  razvoj ter prispevala k izboljšanju znanja 
oblikovalcev politike in specialistov s podro čja izobraževanja in usposabljanja glede 
mednarodnih dobrih praks, vklju čno na podro čju športa. S ciljem vplivati na sistemske 
spremembe na podro čju izobraževanja in usposabljanja mora program delovati kot gonilna 
sila za izvedbo splošnih evropskih orodi j za mobilnost in priznavanje kvalifikacij2;  
– način, kako dopolnjuje nacionalne, mednarodne in programe EU:  Posebna dodana 
vrednost podpore EU v primerjavi z drugimi (nacionalnimi in mednarodnimi) programi je 
tudi v širši geografski pokritosti dejavnosti programa in v dejstvu, da spodbuja dosledno 
sodelovanje na podro čjih izobraževanja, usposabljanja, mladih in športa, pa tudi mobilnost in 
internacionalizacijo izobraževanja in uspo sabljanja. Pobude drugih programov EU, v 
glavnem strukturnih skladov EU, na podro čju izobraževanja in usposabljanja so druga čne. 
Dejavnosti Evropskega socialnega sklada  so na splošno vezane na zagotavljanje pomo či s 
poudarkom na delovnih mestih in vklju čevanju udeležencev na trg dela, medtem ko bo 
prihodnji program zagotovil možnosti za mobilnos t in za razvoj novih projektov, zamisli in 
metod – ki jih lahko nato podpre in vklju či ESS. Evropski sklad za regionalni razvoj  lahko 
vlaga v izobraževalno infrastrukturo – ki pom aga krepiti skupnosti in izboljša dostop. 
Program za raziskave na podro čju družbeno-gospodarski h znanosti in humanisti čnih ved 
(GD RTD – FP7) ima pomembno vlogo pri podpiranju raziskav na podro čju izobraževanja s 
financiranjem raziskovalnih projektov na podro čjih vseživljenjskega u čenja, potreb po 
znanjih in spretnostih, izobražev anja, mladih in socialne vklju čenosti, v katerem sodeluje 
celotna raziskovalna skupnost v Evropi in izven nje. Tako med temi programi so časno hkrati 
jasne razlike in možnosti za sinergije in sodelovanje; 
– način, kako prispeva k doseganju sistemskega u činka: Vseevropsko orodje za celotno EU 
lahko doseže mo čan sistemski u činek, zlasti s tem, da deluje kot laboratorij za preskušanje 
novih pristopov, ki lahko navdihnejo nacionalne/ regionalne projekte ali jim pomagajo razviti 
nadnacionalno razsežnost.  
Ukrepanje EU se mora skladati z na čelom sorazmernosti , ki ga je vzpostavila Pogodba, saj 
ne sme prese či tega, kar je potrebno za doseganje zast avljenih ciljev. Izvedeno mora biti 
znotraj obstoje čih okvirov politik držav članic.  
                                                 
2 Na primer Europass, Youthpass, evropski kvalifikacijski okvir (EQF) ali evropski sistem kreditnih to čk 
za poklicno izobraževanje in usposabljanje (ECVET). 
 
SL 8   SL 3. CILJI PRIHODNJEGA UKREPANJA  
Težave, ugotovljene v razli čnih poročilih o vmesni oceni, poudarjajo, da so Evropska unija in njene 
države članice dolo čile jasne skupne cilje in  postopke politik na podro čju izobraževanja, 
usposabljanja, mladih in športa: Strateški okvir  za izobraževanje in usposabljanje 2020 (ET 2020), 
prenovljeni okvir za evropsko sodelovanje na podro čju mladih (2010–2018) in sporo čilo iz leta 2011 
“Razvijanje evropske razsežnosti v športu”. Ti okviri politik so tudi v celoti pomembni za 
večletni finan čni okvir za obdobje 2014–2020;  zato mora biti splošni cilj prora čunske podpore 
EU na teh podro čjih prispevati k te m strategijam EU;  glavni pripadajo či kazalniki u činka morajo 
biti ustrezni krovni cilji strategije Evropa 2020. 
 
SL 9   SL Splošni cilji  
Krovni splošni cilj programa je prispevati k cilje m strategije EU 2020 in strateškega okvira za 
izobraževanje in usposabljanje 2020 (ET 2020), vklju čno z ustreznimi cilji, k prenovljenemu okviru za 
evropsko sodelovanje na podro čju mladih (2010–2018), trajnostnem  razvoju tretjih držav na podro čju 
visokošolskega izobraževanja in raz voju evropske razsežnosti v športu. 
V posameznih ocenah u činka so bili dolo čeni naslednji splošni cilji za prihodnjo podporo: 
vseživljenjsko u čenje/izobraževanje in usposabljanje : krepiti vlogo posameznikov vseh starosti in iz 
vseh socialnih okolij s prispevanjem k razvoju ka kovostnih sistemov izobraž evanja in usposabljanja 
kot del strategije Evropa 2020 za pametno, vklju čujočo in trajnostno rast in strateškega okvira 
ET 2020; 
mednarodno sodelovanje na podro čju visokošolskega izobraževanja : krepiti odprtost, inovacije in 
odličnost v izobraževanju z namenom doseganja dolgotrajnega sistemskega u činka, krepitve 
zmogljivosti in podpiranja reforme visokošolskih  institucij v EU in partnerskih državah;  
neformalno izobraževanje mladih : prispevati k zaposljivosti mladih, njihovemu dejavnemu 
sodelovanju v družbi in ob čutku pripadnosti EU kot na činom za pospeševanje razvoja človeškega in 
družbenega kapitala ter spodbujanje rasti in so cialne kohezije v podporo strategiji Evropa 2020 in 
strategiji EU za mlade;  
šport : razvijati evropsko razsežnost športa. 
S tem povezani posebni in operativni cilji so razviti v vsakem poro čilu o vmesni oceni, s kazalniki na 
različnih ravneh. Povzetek kazalnikov je informativno priložen kot Priloga k oceni u činka za 
vseživljenjsko u čenje. 
4. MOŽNOSTI  
Raziskava, izvedena v podporo ocen u činka, je omogo čila ugotavljanje, „kaj deluje in kaj ne” v 
samem izhodiš ču. Rezultati so bili uporabljeni v postopku dolo čitve prednostne možnosti in so tako 
usmerjali porazdelitev finan čnih sredstev med razli čne ukrepe, zajete na podlagi predloga Komisije za 
večletni finan čni okvir za obdobje 2014–2020 . 
Za poročila o vmesni oceni sedanjih programov na podro čju vseživljenjskega u čenja in mladih so bile 
obravnavane štiri v nadaljevanju opisane možnosti. Obe poro čili o vmesni oceni za mednarodno 
sodelovanje na podro čju visokošolskega izobraževanja in špor ta upoštevata strukturo drugih dveh 
poročil o vmesni oceni ter zlasti cilje in racionalizir ano zgradbo prednostne mo žnosti (tj. enotnega 
programa za izobraževanje, usposabljanje, mlade in šport). 
Možnost 3 in v ve čji meri možnost 4 omogo čata doseganje znatne kriti čne mase upravi čencev in 
sistemskega u činka s prenehanjem sedanjih ukrepov z nezadostno dodano vrednos tjo EU. Možnost 4 
bo poleg tega omogo čila večji potencialni u činek z racionalizacijo v tri klju čne ukrepe in s tem, da 
bodo v polni meri raziskane sinergije  med sektorji izobraževanja in podro čjem mladih. 
Proučene so bile dolo čene vsebinske možnosti politik, vendar so b ile zavrnjene, ker so bile v nasprotju 
z ugotovitvami raziskave in/ali ne bi bile  v skladu s prednostn imi nalogami držav članic in EU. Poleg 
tega bi se teoreti čno lahko predvidele tudi možnosti, ki temeljijo na drugih instrumentih politik. 
Vendar bi bile take možnosti izven poob lastil za ukrepanje EU na zadevnih podro čjih in so bile zato 
zavržene v zgodnji fazi. 
 
SL 10   SL Možna politika 1 : ohranitev obstoje čega stanja (osnovna možnost) 
Sedanji programi in podprogrami bi na sploš no obdržali svoje sedanje neodvisne cilje, ukrepe, 
strukture in sisteme upravljanja, pa  tudi svoja sedanja dodeljena prora čunska sredstva. Zato bi bili ti 
programi v bistvu isti kot programi, ki so v teku: 
• program vseživljenjsko u čenje, 
• program Erasmus Mundus in drugi progr ami za zunanje sodelovanje na podro čju 
visokošolskega izobraževanja, 
• program Mladi v akciji. 
Programa, ki bi bil posebej namenjen športu, ne bi bilo.  
Možna politika 2:  „brez ukrepanja“ 
V okviru te možnosti po letu 2013 ne bi bilo pr ogramov za porabo sredstev EU na zadevnih podro čjih. 
Koordinacija politike in procesi vzajemnega u čenja (tj. odprta metoda koordinacije v politikah na 
področju izobraževanja in mladih, koordinacija politik  v športu) bi se nadaljevali. EU bi še naprej 
izpolnjevala svoje obveznosti iz členov 165 in 166 Pogodbe, kar bi zahtevalo nekaj odhodkov za 
zagotavljanje informacij in analizo ter človeške vire za izpolnitev njenega mandata. Nekateri s 
športom povezani projekti bi lahko bili financ irani v okviru drugih programov in sorodnih 
instrumentov EU, kot je Javno zdravje ali v okvi ru ESS. Sicer bi se poraba za mobilnost na podro čju 
dejavnosti izobraževanja, usposabljanja in neformalnega u čenja, mladinskega dela in nadnacionalnega 
sodelovanja v celoti opirala na sred stva izven EU (zlasti iz držav članic). 
Možna politika 3:  krepitev ciljev sedanjih programov 
Ob izhajanju iz prednosti in ob odpravljanju sla bosti sedanjih programov bi ta možnost obsegala 
ponovno osredoto čanje ciljev obstoje čih ločenih programov na tak na čin, da bi bolje podpirali strateški 
okvir Evropa 2020 in novi politi čni okvir EU glede izobraževanja, usposabljanja in mladih. Upravne 
strukture in zgradba razli čnih (pod)programov na podro čju izobraževanja, usposabljanja in mladih se 
zaradi zagotavljanja kontinuitete ne bi spremenili. Lo čeno bi bil oblikovan majhen program za šport s 
skromnim prora čunom. Spremembe sedanjih programov bi temeljile na naslednjih vodilnih na čelih: 
(a) osredotočanje vsakega lo čenega programa na dejavnosti z najve čjo dodano vrednostjo, pri 
katerih se lahko mobilizira kriti čna masa, in na mo čni pogojenosti/pobudah, da bi dosegli 
cilje politike Unije, katerih c ilj je sistemska sprememba; 
(b) poenostavitev in racionalizacija ukrepov, ki jih podpira vsak program, ob hkratnem 
upoštevanju lo čevanja programov po kategorijah upravi čencev z razli čnimi operativnimi 
cilji, dejavnostmi itd. 
Številni ukrepi, ki se sedaj financirajo s programi, bi prenehali, tj. ukrepi, ki se ne navezujejo dovolj na 
prednostne naloge politik, ki se morda prekrivajo z drugimi finan čnimi instrumenti EU, imajo visoke 
stroške upravljanja ali predstavljajo nezadostno doda no vrednost EU. Cilj programov bi bil predvsem: 
• izboljšati porabo sredstev v zvezi z mobilnostjo, vklju čno z:  
o „večkratno mobilnostjo“ (osebje, u čitelji, mladinski delavci),  
o osredotočanjem na mobilnost z mo čnim sistemskim u činkom, zlasti mobilnost 
visokošolskih študentov,  
 
SL 11   SL o pripravništvi v podjetjih v podporo pr ehodu med izobraževanjem in delom in 
za pospeševanje podjetništva; 
• podpiranje vzajemnega u čenja, ki ga vodi odli čnost in posodobitev sistemov v EU in v njenih 
državah članicah, vklju čno z:  
o dejavnostmi vzajemnega u čenja,  
o izmenjavo dobrih praks,  
o razvojem skupnih projektov in inovativnih metod,  
o močnejšim sodelovanjem s svetom dela,  
o spodbudami za nagrajevanje odli čnosti v izobraževanju za inovacije in 
podjetništvo; 
• podpiranje politi čnih omrežij OMK z državami članicami in za skupno preskušanje inovativnih 
pristopov politik, npr. na podro čju  
o razvoja orodij EU za preglednost/prenosljivost/priznavanje kvalifikacij,  
o analize, ki je neposredno povezana s pre dnostnimi nalogami strategije Evropa 
2020 in letnega pregleda rasti, pa tudi z bolonjskim in københavnskim procesom, 
o izmenjave politik med organi za izobraževanje in drugimi zainteresiranimi 
stranmi za program za posodobitev, 
o izmenjave politik med organi za mlade in drugimi zainteresiranimi stranmi 
znotraj evropskega okvira za sodelovanje na podro čju mladih, 
o dialog na podro čju politik s tretjimi državami z osredoto čanjem na strateške 
partnerje. 
Ločen program za šport bi olajšal ustvarjanje, izmenj avo in razširjanje znanja in dobrih praks na 
opredeljenih podro čjih in ozaveš čanje o klju čnih vprašanjih. Gradil bi tudi bazo dokazov za 
oblikovanje politik in zagotavljal krep itev zmogljivosti za športne organizacije. 
Možna politika 4:
 enotni program za izobraževanje, usposabljanje, mlade in šport: krepitev 
ciljev in u činka s koncentracijo in racionalizirano zgradbo  
Ta možnost nadgradi možnost 3 z izkoriš čanjem možnosti za koncentracijo in poenostavitev znotraj 
obstoječih programov, pa tudi med razli čnimi obstoje čimi programi, ki imajo skupne širše cilje, vrste 
ukrepov in mehanizme za izvajanje. Ta možnost bi zato pove čala potencial za izboljšave, ki jih 
vsebuje možnost 3 glede dodane vrednosti EU in sistemskega u činka ukrepov, z 
združevanjem vseh dejavnosti izobraževanja, usposabljanja in na podro čju mladih v en sam 
program. Glavni razlog za to je, da se lahko vrste ukrepov, ki so sedaj podprte v okviru 
vsakega programa in v lo čenih podprogramih, brez težav us kladijo in racionalizirajo, saj 
imajo podobne zna čilnosti, ter da se lahko s poenos tavitvijo ukrepov in izvajanja pove čata 
vpliv in stroškovna u činkovitost podpore EU.   
Program bi vklju čeval posebno poglavje in prora čun za športne dejavnosti. To bi prepre čilo množitev 
posameznih pravnih podlag – v skladu s splošnim pristopom ve čletnega finan čnega okvira k 
 
SL 12   SL racionalizaciji in poenostavitvi – še vedno ob hkratnem izkoriš čanju skupnih splošnih ciljev in 
možnosti za ekonomijo obsega in za uskladitev administrativnih in upravnih postopkov. 
Program bi sam po sebi poglobil možnosti za sistemski u činek in donosnost naložb s koncentracijo 
dejavnosti z evropsko dodano vrednostjo in s pove čanjem sinergij in zmanjšanjem podvajanj med 
sektorji, politikami in. Zgradba programa in dost op do njega bosta v veliki meri poenostavljena in 
dosežena s tremi vrstami ukrepov: mobilnost, sodelo vanje in dejavnosti, usmerjene na reformo politik. 
Predvsem bi bil izboljšan z naslednjim: 
(a) kakor je ponazorjeno za možnost 3, z osredoto čanjem na dejavnosti z najve čjo dodano 
vrednostjo, kjer se lahko mobilizira kriti čna masa, in na mo čno pogojenost/spodbude za 
namene doseganja ciljev politik Unije, ka terih cilj je sistemska sprememba;  
(b) opredelitvijo tistih podro čij dejavnosti, kjer ima program konkuren čno prednost v primerjavi 
z drugimi instrumenti ali pobudami EU, in z opredelitvijo in izkoriš čanjem že v fazi zasnove 
možnosti za sinergije in dopolnjevanja med razli čnimi sektorji, podro čji politike in drugimi 
viri financiranja; 
(c) korenitim zmanjšanjem zapletenosti zgradbe programov in z opredelitvijo možnosti za 
ekonomijo obsega, poenostavitev upravljanja programa in ve čjo prijaznost programa do 
uporabnika.  
Glede mehanizma za izvajanje bi program izhajal iz sedanjih prednosti sistema nacionalnih agencij, 
kakor je navedeno v okviru  oddelka 6 tega dokumenta. 
Cilj te možne politike bi bil zagotoviti ve čjo prilagodljivost in spodbude za krepitev dodane vrednosti 
EU tako, da bi porazdelitev prora čunskih sredstev med ukrepe, upravi čence in države bolje upoštevala 
dejansko kvantitativno in kvalitativno uspešnost. Omogo čila bi tudi širše izkoriš čanje rezultatov 
raziskav in prenos zrelih inovacij/najboljš ih praks, ki so pripravljene za vklju čevanje na nižji ravni 
načrtovanja programov. 
Ukrepi na podro čju športa v okviru programa bi imeli koristi od obstoje čih mehanizmov za izvedbo z 
omogočanjem ekonomije obsega (glede na oblikovanje novega, lo čenega programa ob sedanjih 
programih, kakor je predvideno v mož nosti 3) in uporabe dobrih praks.  
5. GLAVNI U ČINKI MOŽNOSTI  
Zaradi narave pobude se štejejo okoljski vplivi vseh  preverjenih možnosti štejejo za zanemarljive in 
zato niso bili podrobneje obravnavani. 
Možnost 1: ohranitev obstoje čega stanja  
Družbeni u činki 
Programi bi še naprej bili gonilna sila za izvajanj e evropskih orodij za mobilnost, podporo razvoju 
mladinskega dela ter internacionalizacijo  izobraževanja in usposabljanja. Omogo čali bi tudi stalen 
prispevek k procesom politik, kot so bolonjski in kø benhavnski proces, evropski okvir za sodelovanje 
na področju mladih in v manjši meri OMK. 
Vendar bi programi zajeli precej omejeno število udeležencev iz prikrajšan ih družbeno-gospodarskih 
skupin, saj bi stroški mobilnosti prepre čili njihovo sodelovanje v mobilnostnih izkušnjah.  
Ekonomski u činki 
 
SL 13   SL Programi bi v omejenem obsegu izbolj šali delovanje enotnega trga s pove čanjem števila oseb, 
pripravljenih delati v tujini, kar bi olajšalo preg lednost kvalifikacij. Zato bi privedli do srednjero čnih 
in dolgoro čnih pozitivnih u činkov na konkuren čnost na evropski ravni zaradi izboljšanja ravni 
spretnosti prebivalstva in zaradi boljšega razporejanja človeškega kapitala v Evropi s pomo čjo 
mobilnosti. 
Temeljne pravice 
Program bi imel pozitiven vpliv v zvezi s številnimi temeljnimi pravicami, kot sta pravica do 
izobraževanja in pravica do svobodnega gibanja. Mob ilnostni tokovi bi prav tako upoštevali jezikovno 
raznolikost, saj so v mobilnostne tokove vklju čene države z manj razširjenimi jeziki.  
Možnost 2: Brez ukrepanja  
Družbeni u činki 
Prihodnji razvoj na podro čju mobilnosti, sodelovanja in razvoja politik bi bil precej bolj razdrobljen in 
dvostranski, potekal bi v manjšem obsegu in se ne bi tako dosledno razvijal po vseh državah članicah 
EU.  
To bi imelo za posledico zamujene priložnosti na podro čju razvoja evropskega državljanstva in 
razumevanja evropskega združevanja. Ker bi nekateri v o čeh državljanov najbolj popularni ukrepi EU 
izginili, bi to ustvarilo negativno podobo Unije. 
Ekonomski u činki 
Lahko bi zaostrila prihodnja pomanjkanja spret nosti, pomembnih za trg dela, kot so jezikovne , 
komunikacijske in tehni čne spretnosti, kar bi privedlo  do zmanjšanja produktivnosti in 
konkuren čnosti. 
Prenehanje programov ne bi prispevalo k ustvar janju potrebnih pogojev za evropske državljane, da 
dejavno uživajo pravico, da se gi bajo in delajo po vsej EU. 
Temeljne pravice 
Možnost ne bi prispevala k ustv arjanju potrebnih pogojev za evrops ke državljane, da dejavno uživajo 
pravico, da se gibajo in delajo po vsej EU. Mobiln ostni tokovi bi prav tako v manjši meri upoštevali 
jezikovno raznolikost, saj bi bile v mobilnostne tokove vklju čene v manjši meri vklju čene države z 
manj razširjenimi jeziki. 
Možna politika 3 : krepitev sedanjih programov 
Družbeni u činki 
Družbeni u činki bi se pove čali glede na najbolj pomembne problem e, s katerimi se spopada Evropa pri 
razvoju svojih spretnosti. Glede socialne kohezije je verjetno, da bi koncentracija dejavnosti bila v 
korist tistih držav in skupin, ki jim gre slabše v sm islu razvoja spretnosti, zlasti z novim poudarkom na 
osnovnih znanjih.  
Pomembnejši u činek bi bil dosežen pri manjšem številu prednostnih nalog, ki najbolj štejejo, kot je 
zaposljivost mladih. To bi pove čalo pomembnost u činka programov glede na širši razvoj politik in 
merila uspešnosti. Potekalo bi okrepljeno partnersko sodelovanje z dr ugimi organizacijami in sektorji 
izven izobraževanja – kot sta proizvodni sektor in sektor prostovoljstva.  
Pričakuje se, da bo ta možnost privedla do izbol jšanja ponudbe spretnosti na kratki rok zaradi 
mobilnosti in na srednji rok zaradi mednarodnega u čenja na ravni izvajalcev v praksi in politi čni ravni. 
 
SL 14   SL Izboljšala bi dojemanje upravi čencev, da so evropski državljani, in jih opolnomo čala pri prispevanju h 
gospodarskemu in družbenemu življenju. Poud arek na skupinah, ki jih je težko dose či ali so 
prikrajšane, bi prav tako lahko bil v prid razvoj a evropskega državljanstva med tistimi udeleženci, ki 
tradicionalno ne sodelujejo v nobe ni nadnacionalni dejavnosti. Poleg te ga bi izboljšano sodelovanje pri 
spodbujanju udeležbe v športu privedlo do možnih u činkov npr. na podro čju zdravja. 
Ekonomski u činki 
Ekonomski u činki bodo verjetno pozitivni, ker bo prihodnji program na bolj u činkovit na čin reševal 
probleme, ki povzro čajo precejšne stroške glede nadomestil za brezposelnost in aktivnih ukrepov na 
trgu dela, pa tudi skrite stroške zaradi zmanjšanja produktivnosti. Celo s skromnim prispevkom k 
zmanjšanju teh problemov bi prihodnji program zagotovil bistvene prihranke in dolgoro čno ustvarjal 
rast. Z izboljšanjem ponudbe svojih znanj in  spretnosti bo Evropa postala bolj privla čna poslovna 
lokacija, kar ima pozitivne posledice za pa metno rast evropskega gospodarstva. 
Temeljne pravice 
V primerjavi z možnostjo 1 (ohranitev obstoje čega stanja) bi ta možnost zagotovila dodaten pozitiven 
učinek na temeljne pravice, saj bi dajala ve čji poudarek zagotavljanju pravice do izobrazbe vseh v EU 
– zlasti prikrajšanih skupin. 
Možna politika 4:  enotni program za izobraževanje, usposabljanje, mlade in šport: krepitev 
učinkov s koncentracijo ciljev in racionalizirano zgradbo  
Družbeni u činki 
Družbeni u činki, našteti za možnost 3, veljajo tudi za to mo žnost, vendar na višji ravni glede na to, da 
razdrobljenost programov in ukrepov omejuje možnosti za ve čji učinek, poenostavitev in u činkovitost 
sedanjih programov. Poleg tega bi združitev in precejšnja poenostavitev pr ograma ustvarila pozitiven 
učinek glede upravnih izdatkov in dostopnosti: z vzpo stavitvijo možnosti, da se opravi „vse na enem 
mestu“ (združene nacionalne agencije), bi lahko za financiranje zaprosilo ve č posameznikov, institucij 
za izobraževanje in usposabljanje ter mladinskih orga nizacij. Nova zgradba programa bi tudi olajšala 
razvoj dejavnosti med razli čnimi sektorji izobraževanja in tako pomagala spodbujati razvoj 
vseživljenjskega u čenja na učinkovitejši na čin. 
Podobno bi združitev sedanjih dejavnosti tipa Erasmu s s podobnimi dejavnostmi, ki  se sedaj izvajajo v 
okviru ločenih programov sodelovanja v visokošolskem izobraževanju s partnerskimi državami zunaj 
EU (Erasmus Mundus, Tempus itd.), pomenila ve čjo usklajenost sodelovanja s takimi državami, 
močno spodbudo v smeri internacionali zacije visokošolskega izobraževanja ter bistveno poenostavitev 
upravljanja in postopkov. Dejavnosti bi imele kor isti od združitve s programom Mladi v akciji s 
krepitvijo interakcije akterjev iz  sektorja neformalnega izobraževanja , njihov cilj pa bi bilo boljše 
priznavanje znanja, spretnosti in kompetenc,  pridobljenih v neformalnem okviru, s strani 
zainteresiranih strani na podro čju izobraževanja in usposabljanja ter delodajalcev.  
Ekonomski u činki 
Enaki kot za možnost 3, vendar v ve čjem merilu kot pri družbenih u činkih. Poleg tega bi združitev 
različnih programov vklju čevala znatno ekonomijo obsega v primerjavi s sedanjimi lo čenimi 
strukturami upravljanja programov VŽU, Erasmus Mundus in Mladi v akciji, kar bi omogo čilo bolj 
ciljno usmerjeno in u činkovito porabo sredstev na podro čjih z močno evropsko dodano vrednostjo. 
Temeljne pravice 
Enako kot za možnost 3. 
 
SL 15   SL 6. PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
Naslednja tabela vsebuje prim erjavo opredeljenih možnosti. 
 
SL 16   SL Primerjava možnosti 
Legenda: 
 ++ + 0 - -- 
Primerjava z izhodiš čnim scenarijem  Pozitivna  nekoliko pozitivna  nevtralna  nekoliko negativna  negativna  
 
Merila  Možnost 1 
Ohranitev 
obstoječega 
stanja  Možnost 2
Brez 
ukrepanjaMožnost 3 
Možna 
politika 3: 
krepitev 
sedanjih 
programov 
  
Možna 
politika 4: 
enotni program 
za 
izobraževanje, 
usposabljanje, 
mlade in šport  
 Razlaga ocen:  
Učinkovitost pri doseganju posebnih ciljev:  
1. Krepiti vlogo posameznikov vseh 
starosti in iz vseh socialnih okolij s prispevanjem k razvoju kakovostnih 
sistemov izobraževanja in 
usposabljanja kot del strategije Evropa 2020 za pametno, 
vključujočo in trajnostno rast in 
strateškega okvira ET 2020;
 0 -- + ++ Možnost 1 : Doseženo bi bilo le omejeno število udeležencev iz prikrajšanih skupin. 
Udeležba nekaterih držav v pobudi bi bila še vedno nizka. Sedanja razdrobljenost ukrepanja EU in pomanjkanje osredoto čenosti in kriti čne mase bi se nadaljevala. 
Možnost 2 : Ugotovljeni problemi bi ne bili obravnavani, kar bi povzro čilo razdrobljenost 
in nazadovanje konkuren čnosti EU. 
Možnost 3 : Večji poudarek na znanjih in spretnostih ter dodani vrednosti bi prispeval k 
povečanju konkuren čnosti EU. Pove čani obseg bi omogo čil mobilizacijo kriti čne mase za 
doseganje želenih u činkov. Problemi, ugotovljeni v izhodiš ču, bi bili dobro obravnavani, 
toda možnosti sinergij med razli čnimi ločenimi programi bi še naprej ostale neraziskane. 
 
SL 17   SL Merila  Možnost 1 
Ohranitev 
obstoječega 
stanja  Možnost 2
Brez 
ukrepanjaMožnost 3 
Možna 
politika 3: 
krepitev 
sedanjih 
programov 
  
Možna 
politika 4: 
enotni program 
za 
izobraževanje, 
usposabljanje, 
mlade in šport  
 Razlaga ocen:  
Možnost 4 : Enako kot za možnost 3. Poleg tega bi združitev programov v en program 
spodbujala razvoj vseživljenjskega u čenja na bolj u činkovit na čin. 
2. Krepiti odprtost in odli čnost z 
namenom dose či dolgotrajni 
sistemski u činek, krepiti zmogljivost 
in podpirati reformo visokošolskih 
institucij v EU in partnerskih državah.
 0 -- + ++ Možnost 1 : Razdrobljenost ukrepov EU bi se nadaljevala, posledica pa bi bil premajhen 
prispevek EU h kakovosti visokošolskega izobraževanja in uresni čevanju evropskega 
visokošolskega prostora . Nekatere partners ke države ne bi imele zadostne zmogljivosti 
na podro čju visokošolskega izobraževanja za vzpostavljanje vzajemno koristnih 
partnerstev z EU. 
Možnost 2 : Ugotovljeni problemi bi ne bili obravnavani, kar bi povzro čilo razdrobljenost 
in nazadovanje konkuren čnosti EU. 
 Možnost 3 : Obravnavana bi bila razhajanja med razli čnimi programi zunanjega 
sodelovanja EU v visokošolskem izobraževanju in to bi skupaj z ve čjim obsegom znatno 
okrepilo sistemske u činke. 
Možnost 4 : Poleg koristi možnosti 3 bi ta možnost dodatno olajšala izkoriš čanje sinergij 
med programom Erasmus in programi mednarodnega sodelovanja v visokošolskem 
izobraževanju, kar bi okrepilo u činke.
 
3. Prispevati k zaposljivosti mladih, 
njihovemu dejavnemu sodelovanju v družbi in ob čutku, da pripadajo EU, 
kot načinu za krepitev razvoja 0
 -- + ++ Možnost 1 : Ta možnost ne bi naju činkoviteje obravnavala prednostnih nalog novega 
političnega okvira in priporo čil vmesne ocene programa Mladi v akciji, zlasti kar zadeva 
možnost za krepitev osredoto čenosti na zaposljivost mladih, ne da bi pri tem izgubili 
razsežnost udeležbe; potrebo po nadaljnjem po jasnjevanju podpore za prikrajšane mlade; 
potrebo po izboljšanju in racionalizaciji utemeljitve in zgradbe programa; možnosti 
 
SL 18   SL Merila  Možnost 1 
Ohranitev 
obstoječega 
stanja  Možnost 2
Brez 
ukrepanjaMožnost 3 
Možna 
politika 3: 
krepitev 
sedanjih 
programov 
  
Možna 
politika 4: 
enotni program 
za 
izobraževanje, 
usposabljanje, 
mlade in šport  
 Razlaga ocen:  
človeškega in družbenega kapitala; 
podpirati rast in socialno kohezijo v podporo strategiji Evropa 2020 in 
strategiji EU za mlade.
 poenostavitve upravnih zahtev. 
Možnost 2 : Ugotovljeni problemi bi ne bili obravnavani, kar bi povzro čilo razdrobljenost 
in nazadovanje konkuren čnosti EU. 
 
Možnost 3 : Ta možnost bi vklju čevala osredoto čanje na ukrepe z najve čjo dodano 
vrednostjo in ustvarjanje najmo čnejših multiplikacijskih u činkov. Poleg tega bi bila 
dosežena boljša usklajenost s pred nostnimi nalogami politike. Vendar bi bile te izboljšave 
omejene na možnosti v okviru vsakega lo čenega programa. 
Možnost 4 : Poleg koristi možnosti 3 bi ta možnost dodatno zagotavljala sinergije in 
medsebojno bogatenje s podro čjem formalnega izobraževanja, kar bi privedlo do 
pozitivnih u činkov glede spodbujanja in priznavanja mladinskega dela in u čnih poti za 
mlade.  
4. Razvijati evropsko razsežnost športa.
 0 n.r.  + + Možnost 1 : Problemi, ugotovljeni na podro čjih ozaveš čanja in izmenjave znanja, ne bi 
bili obravnavani. 
Možnost 2 : n.r. (novi ukrepi, torej enaka možnosti 1) 
Možnost 3 : Ta možnost bi obravnavala ugotovljene probleme s spodbujanjem 
vzpostavitve okvira za sodelovanje zainteresiranih strani glede bistvenih problemov, 
ugotovljenih na podro čju športa, na primer uživanja nedovoljenih poživil in nizke stopnje 
udeležbe v športnih dejavnostih. Pri čakuje se, da bodo na črtovani ukrepi imeli velik 
učinek vzvoda in visoko dodano vrednost EU. 
 
SL 19   SL Merila  Možnost 1 
Ohranitev 
obstoječega 
stanja  Možnost 2
Brez 
ukrepanjaMožnost 3 
Možna 
politika 3: 
krepitev 
sedanjih 
programov 
  
Možna 
politika 4: 
enotni program 
za 
izobraževanje, 
usposabljanje, 
mlade in šport  
 Razlaga ocen:  
Možnost 4 : Enako kot za možnost 3.  
5. Učinkovitost/stroškovna u činkovitost glede:  
A) izvedbenih stroškov (ob 
upoštevanju ukrepov za poenostavitev)
 0 n.r.  + ++ Možnost 1 : Ker še obstajajo možnosti za izboljšanje u činkovitosti, povezane z zgradbo 
sedanjih programov, pa tudi njihovimi strukturami za upravljanje/stroške, je stroškovna učinkovitost te možnosti povpre čna. 
 
Možnost 2 : Čeprav bi bili stroški za izvedbo te možnosti zanemarljivi, je u činkovitost te 
možnosti tako majhna, da je ocena stroškovne u činkovitosti nesmiselna in zelo težka. 
Možnost 3 : Ta možnost vklju čuje dokaj visoko raven stroškovne u činkovitosti glede 
izvedbenih stroškov, saj je u činkovitost v primerjavi z izhodiš čno možnostjo pove čana. 
Ker pa se sedanja razdrobljena struktura upravljanja v veliki meri ohranja (razen 
združitve programov zunanjega sodelovanja), še vedno obstajajo možnosti za izboljšanje. 
Možnost 4 : Ker poenostavitev strukture upravljanja izboljša ekonomije obsega in s tem 
omogoča precejšne prihranke, je stroškovna u činkovitost izvedbe te možnosti zelo visoka.  
B) proračuna EU  0 n.r.  + ++ Možnost 1 : Glede na razdrobljenost ukrepov EU nudi izhodiš čna možnost samo 
povprečno raven stroškovne u činkovitosti v smislu prora čuna EU. 
Možnost 2 : Čeprav bi bili stroški za izvedbo te možnosti zanemarljivi, je u činkovitost te 
 
SL 20   SL Merila  Možnost 1 
Ohranitev 
obstoječega 
stanja  Možnost 2
Brez 
ukrepanjaMožnost 3 
Možna 
politika 3: 
krepitev 
sedanjih 
programov 
  
Možna 
politika 4: 
enotni program 
za 
izobraževanje, 
usposabljanje, 
mlade in šport  
 Razlaga ocen:  
možnosti tako majhna, da je ocena stroškovne u činkovitosti nesmiselna in zelo težka. 
Možnost 3 : Glede na ve čji poudarek na ukrepih z visoko dodano vrednostjo in glede na 
mobilizacijo kriti čne mase zaradi pove čanega obsega navedenih ukrepov se šteje, da je 
stroškovna u činkovitost glede prora čuna EU visoka. 
Možnost 4 : Poleg koristi v okviru možnosti 3 bo izkoriš čanje sinergij med Mladimi in 
vseživljenjskim u čenjem in med programom VŽU (Erasmus) in sedanjimi programi EU 
za mednarodno sodelovanje v visokošolskem izobraževanju omogo čilo poenostavitev 
upravljanja in ekonomije obsega pri mehanizmih za izvajanje, posledica pa bo višja stroškovna u činkovitost glede prora čuna EU.
 
6. Skladnost  (s strateškimi cilji itd.):  0 -- + ++ Možnost 1 : Pri izhodiš čni možnosti so prisotna dolo čena neskladja s cilji politik EU in 
ukrepi DČ. 
Možnost 2 : Skladnost bi bila bistveno prizadeta: D Č bi bilo prepuš čeno, da odlo čijo, 
kako uresni čiti strateške cilje in prednostne naloge EU 2020 in ET 2020. Poleg tega bi 
bile možnosti za izvedbo zelo omejene, saj bi bila v nasprotju s stališ či večine 
zainteresiranih strani. 
Možnost 3 : Omogočila bi večjo skladnost s prednostnimi nalogami politik EU in ukrepi 
DČ. 
Možnost 4 : Enako kot za možnost 3. Poleg tega bi bila z združitvijo štirih programov in 
zmanjšanjem prekrivanj znatno okrepljena notranja skladnost; možnost pa obravnava tudi strategijo Komisije za poenostavitev strukture programov EU.
 
 
SL 21   SL Sklepna ugotovitev : Na podlagi zgornje primerjave je možnost 4  brez dvoma najboljša možnost; 
podrobno je opisana v naslednjem oddelku. 
7. OPIS PREDNOSTNE MOŽNOSTI  
Program vseživljenjsko u čenje, sedanji programi mednarodnega sodelovanja v visokošolskem 
izobraževanju, kot so Erasmus Mundus, Tempus, Alfa  in Edulink ter program Mladi v akciji vsi 
zagotavljajo podporo za strukture, ki zagotavljajo bodisi formalno ali neformalno u čenje, in sicer s 
pomočjo različnih dejavnosti, projektov itd., ki se lahko povzamejo v tri klju čne vrste:  
• podpora za u čno mobilnost posameznikov,  
• podpora za institucionalno sodelovanje za inovacije in dobre prakse in  
• podpora za reformo politik.  
Obstoječi ukrepi na podro čju športa so se v prvi vrsti osredoto čali na dialog na podro čju politik, v 
zadnjem času pa tudi na projekte sodelovanja v okvi ru pripravljalnih ukrepov, ki so v teku. 
Združitev vseh sedanjih razdrobljenih programov EU  v skupen, poenostavlje n in pregleden program 
bo omogo čila ustvarjanje boljših sinergij med formalnim in neformalnim izobraževanjem na vseh 
ravneh in s tem krepitev vidika vseživljenjskega u čenja, pa tudi z drugimi politikami. Celostni 
program, ki bi se osredoto čal na omejeno število klju čnih prečnih ukrepov, bi strukturno poglobil 
možnosti za sistemske u činke in visoke donose vlaganj s kon centracijo dejavnosti z evropsko dodano 
vrednostjo. Vklju čeval bo tudi pomembno mednarodno razsež nost, ki bo krepila Evropo kot 
destinacijo odli čnosti, ki bo spodbujala posodobitev sistem ov in institucij ter igrala pomembno vlogo 
na področju izobraževanja po vsem svetu, hkrati pa bo spodbujal pou čevanje in raziskave na podro čju 
evropskega združevanja. Program bo tudi podpiral dejavnosti na podro čju športa, ki bodo imele koristi 
od kontinuitete obstoje čih struktur za upravljanje in tudi od znanja.  
Kakor je podrobno opisano v poro čilu o oceni u činka v zvezi z izobraževanjem in usposabljanjem 
znotraj sedanjega programa VŽU, bi mora l biti prihodnji program izveden s pomo čjo treh klju čnih vrst 
ukrepov, in sicer: u čna mobilnost posameznikov, sodelovanje za inovacije in dobre prakse ter podpora 
za reformo politik.  
Vse ustrezne dejavnosti, ki se financirajo s sedanjimi programi, ki jih zajema združitev, spadajo v eno 
od teh treh klju čnih vrst ukrepov3. Njihovo združevanje bo omogo čilo poenostavitev in ve čjo 
prepoznavnost podpore EU. Na primer , univerza, ki organizira mobilnost na univerzo in z nje za 
evropske in neevropske študente in u čitelje, bo lahko predložila enotno dokumentacijo, pri čemer bo 
upoštevala enoten vodnik in nabor prav il namesto sedanjih štirih ali petih. 
Možnost bi prav tako nudila najve čjo vrednost za uporabljena finan čna sredstva glede upravnih 
stroškov za upravljanje programa. Posledica kumulativnega u činka ponovnega osredoto čanja, 
racionalizacije in izkoriš čanja ekonomije obsega bi bila ve čja uspešnost in u činkovitost v sistemu 
izvajanja vzdolž celotne verige: od Komisije pa na vzdol prek nacionalnih agencij in izvajalske 
agencije vse do kon čnih upravi čencev. V primerjavi s sedanjim stanjem bi lahko bili kumulativni 
prihranki pri upravnih stroških za Komisijo in nacionalne agencije okvirno ocenjeni na 40 % .  
Dobljena poenostavljena in racionaliz irana zgradba bi se zlahka razširila z nizkimi mejnimi stroški, za 
povečanje prora čuna za približno 70 %, kakor je predlagano v Sporo čilu o večletnem finan čnem 
                                                 
3 Razen za dejavnosti, povezane s športom, ki so trenutno vklju čene v pripravljanje ukrepe, in s 
programom Jean Monnet, ki bodo upravi čene do posebne zasnove zgradbe. 
 
SL 22   SL okviru, pa bi zadoš čala sedanja raven finan čnih sredstev. Za sedanje programe 1 EPD Č (ekvivalent 
polnega delovnega časa) upravlja približno 20 milijonov EUR. Z združitvijo programov in 
predvidenimi izboljšavami bi la hko upravljal 32 milijonov. Za v sakega od predvidenih ukrepov je 
treba uporabiti naslednja na čela: 
1. Učna mobilnost posameznikov 
• Cilj tega ukrepa mobilnosti bo podpiranje mob ilnosti udeležencev izobraževanja in ponudnikov 
učenja (vklju čno v države, ki niso članice EU, in iz njih), da bi opravili čas študija, usposabljanja, 
poučevanja, delovne prakse, prostovoljstva a li mladinske dejavnosti na partnerski 
instituciji/organizaciji v tujini.  
• Institucije na podro čju izobraževanja in usposabljanja ter mladinske organizacije bodo zaprosile za 
nepovratna sredstva za mobilnost pri nacionalni agenciji4 v svoji državi. Nacionalne agencije bodo 
nepovratna sredstva dodeljevale sa mo prek institucij in ne ve č posameznim članom osebja ali 
študentom. Nepovratna sredstva bodo krila dejanska nepovratna sred stva za mobilnost, pa tudi 
podporo instituciji za organizacijo visokokakovostne mobilnosti. 
• Da bi izpolnila pogoje za nepovratna sredstva za mob ilnost, bo organizacija morala dokazati, da so 
zagotovljeni pogoji za visokokakovostno mobilnost.  
• Nepovratna sredstva za mobilnos t med institucijami v sodelujo či in tretji državi bo upravljala 
institucija v sodelujo či državi za mobilnost na to institucijo in iz nje. Nacionalne agencije ne bodo 
ustanovljene v tretjih državah.  
Koristi :  
o Nacionalne agencije bodo zagotavljale „v se na enem mestu“ za mobilnost EU, 
omogočena bosta enostavno razumevanje in dostop.  
o Nacionalne agencije bodo upravljale samo pogodbe z institucijami (v 
nasprotju s posame zniki kot sedaj). 
o Upravičene institucije bodo morale izbolj šati kakovost mobilnosti, saj bo to 
postalo pogoj za udeležbo. 
2. Institucionalno sodelovanje za inovacije in dobre prakse 
• Cilj nadnacionalnih projektov sodelovanja bo 1) r azvijanje inovacij in/ali 2) prenos in izvajanje 
inovativnih praks, vklju čno z razvojem spletnih platform, ki gradijo na uspešnem primeru e-
Twinning za šole, in/ali 3) posodabljanje sistemov in institucij, zlasti na podro čju visokega šolstva, 
v EU in zunaj nje. 
• Usklajevalna organizacija bo v imenu projektneg a partnerstva kot celote zaprosila za nepovratna 
sredstva pri nacionalni agenciji v svoji lastni držav i ali pri izvajalski agenciji. Nepovratna sredstva 
bodo krila razvojno delo in mobilnost, ki nista namenjena študiju, usposabljanju, pou čevanju in 
delovni praksi (glej zgoraj 1. U čna mobilnost posameznikov). 
• Da bi izpolnila pogoje za donacije za projekte, bo usklajevalna organizacija morala dokazati, da je 
1) sklenila potrebne sporazume o sodelovanju s s vojimi partnerskimi organizacijami in da 2) ima 
zmogljivosti za izvajanje predvi denih projektnih dejavnosti. 
                                                 
4 Nacionalne agencije že obstajajo v vseh sodelujo čih državah. 
 
SL 23   SL • V odvisnosti od sektorja je lahko pogoj za udeležbo s odelovanje podjetij, regionalnih organov in 
drugih ustreznih akterjev. Sodelovanje med sektorji bo imelo mo čno prednost. Spodbujalo se bo 
sodelovanje partnerjev iz tretjih držav.  
• Upravljanje mora biti deljeno med nacionalne ag encije na ravni EU, z možno oddajo upravljanja 
izvajalski agenciji. 
Koristi : 
o enostaven dostop zaradi usklajevanja ukrepov, ki imajo isto ciljno javnost 
(npr. univerze), vendar jih sedaj upravljajo razli čni organi z razli čnimi pravili 
in orodji; 
o sodelovanje organizacij iz tretjih držav bo zagotovilo, da bosta imela 
izobraževanje in usposabljanje v EU najve čje koristi od inovacij in dobrih 
praks v širšem svetu. Intenzivno sodelovanje s podjetji bo institucijam 
pomagalo razviti pou čevanje in usposabljanje za spretnosti in kompetence, ki 
so potrebne na trgu dela. 
3. Podpora za reformo politik 
• Ukrep podpore politikam bo imel za cilj 1) razvijanj e in vodenje politike in inovacij od zgoraj 
navzdol; 2) razvijanje in eksperimentiranje z orodji EU za podporo politikam;  in 3) 
zagotavljanje mednarodne primerjave in izmenjave dobre prakse. 
• Ukrep podpore politikam bo financiral dejavnosti OM K in pobude politik, kot sta bolonjski in 
københavnski proces, Strategija za mlade, pa t udi orodja za podporo, kot so evropski sistem 
prenašanja kreditnih to čk (ECTS), evropski sistem kreditnih to čk v poklicnem izobraževanju in 
usposabljanju (ECVET), Youthpass, vseevropska omrežja itd. 
• Finančna podpora bo zagotovljena s pogodbami o storitvah ali nepovratnimi sredstvi. Pogodbe o 
storitvah ali nepovratna sredstva se lahko dode lijo konzorcijem/partners tvom in posameznim 
organizacijam. 
• Upravljanje bo centralizirano na ravni EU z mo žno oddajo upravljanja izvajalski agenciji. 
Zagotavljanje spodbude z inovativnim finan čnim instrumentom za študente magistrskega 
študija 
Obsežna ocena posebnega položaja študentov magistrskega študija v državah članicah, analiza shem 
financiranja v EU in izven EU za te študente, pa tudi celovita neodvisna študija izvedljivosti kažejo na 
možnost razvoja novega, inovativnega finan čnega instrumenta v okviru prednostne možnosti enotnega 
programa.  
Jamstvena shema EU za študentska posojila, ka kor je strnjeno opisana v prilogi k oceni u činka 
programa vseživljenjsko u čenje, bi mo čno prispevala k u činku vzvoda za vlaganja (izra čunano z 
množiteljem med 6 in 8). Če ponazorimo, 100 milijonov EUR na leto iz prora čuna EU bi lahko 
ustvarilo posojila v skupnem znesku najmanj 600 mi o. EUR na leto, kar predstavlja približno 55 000 
posojilojemalcev. Odlo čilni dejavnik za uspeh katere koli posojilne sheme, nacionalne ali 
nadnacionalne, je stopnja odpla čevanja: mobilnost študentov vodi do ve čje mobilnosti na trgu dela, 
izterjava posojil pa je težja, pot em ko posojilojemalci zapustijo državo članico posojilodajalca. Da bi 
neodplačevanje posojil zmanjšali na najmanjš o možno mero, bi se shema osredoto čala izklju čno na 
študente na magistrski stopnji (tj. z možnostjo ve čjih zaslužkov) in uporabljala pritiske med kolegi 
(centralni register in/ali združenja bivših št udentov) in/ali spodbujanje (obvestilo nacionalnih 
agencijam za kreditne informacije).  
 
SL 24   SL Poenostavljena zgradba zgoraj opisaneg a enotnega programa bi olajšala teko če upravno izvajanje 
garancije za posojilo. 
8. SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE  
Spremljanje in ocenjevanje morata biti osrednja el ementa prihodnjega programa, ki mora poudarjati 
dodano vrednost EU in uspešnost. Zato mora Komisija v sodelovanju z državami članicami v celotnem 
obdobju na črtovanja programov redno spremljati in ocen jevati uspešnost in rezultate glede na 
zastavljene cilje, da bi pri program u zagotovila dodano vrednost EU. 
Glede spremljanja naj bi se objavljalo letno poro čilo o dejavnostih, ki bo vklju čevalo statisti čne 
podatke in kvalitativno oceno zlasti na podlagi kazalnikov uspešnosti. Generi čni skupni okvir 
kazalnikov vsebuje priloga k oceni u činka programa vseživljenjsko u čenje. Poro čila upravi čencev in 
obsežne ankete bodo uporabljene za oceno u činka na treh ravneh: posamezniki (pove čanje znanj in 
spretnosti), institucije (internacionalizacija ) in sistemi (izboljšanje kakovosti, vklju čno z izvedbo 
orodij EU za priznavanje in preglednost). 
Poleg stalnega spremljanja se Komisija dogovori za redna neodvisna zunanja ocenjevanja, da se oceni 
uspešnost in u činkovitost programa. Ocene morajo tudi  prispevati k oceni dodane vrednosti EU 
programa in prispevka k splošnim in posebnim ciljem. Srednjero čna ocena, vklju čno z rezultati 
naknadnih ocen sedanjih programov, se mora izvesti na ravni EU. Države članice predložijo Komisiji 
poročila o izvajanju in u činkih programa vsaj dvakrat (v letu 2016 in v letu 2019).