PETO POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU SVETU IN SVETU o operacionalizaciji evropske mejne in obalne straže

Agencija je v okviru skupne operacije Triton, ki se izvaja v Italiji in na osrednjem Sredozemskem morju, napotila 407 uradnikov, med drugim člane posadke na napotenih prevoznih sredstvih, osebje za usklajevanje in strokovnjake za pomoč pri izvajanju pristopa žariščnih točk. Napoteni so bili 3 zrakoplovi, 3 helikopterji, 2 pomorski patruljni plovili, 6 obalnih patruljnih plovil, 1 obalni patruljni čoln in 12 mobilnih pisarn.

Trenutno je na grško kopensko mejo z Albanijo in nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo napotenih 31 uradnikov (z 2 pametnima krovnima kamerama in 10 patruljnimi avtomobili), pri čemer do sredine septembra še vedno primanjkuje 35 uradnikov, do sredine oktobra pa 37.

Agencija podpira Grčijo pri dejavnostih nadzora meje tudi prek prožnih operativnih dejavnosti in kontaktnih točk v okviru skupne operacije, in sicer s sedanjo napotitvijo skupaj 52 uradnikov, podprtih z 1 kombijem, opremljenim s termovizijskimi kamerami, 13 patruljnimi avtomobili, 1 detektorjem srčnega utripa in 2 pametnima krovnima kamerama, na grške kopenske meje s Turčijo, Albanijo in nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo ter z zadevnimi zračnimi operacijami. Z operativno dejavnostjo v severni Grčiji se izboljšuje varovanje meje in preprečujejo nedovoljena sekundarna gibanja, s tem pa dodatno krepi odziv EU na izzive na zahodnobalkanski poti.

Agencija je v okviru skupne operacije Poseidon, med drugim za podporo dejavnostim ponovnega sprejema, napotila 888 uradnikov, še 280 varnostnih uradnikov, ki jih sofinancira Agencija, pa je napotila grška policija. Ta številka vključuje strokovnjake, ki pomagajo pri izvajanju pristopa žariščnih točk, ter člane posadke napotenih prevoznih sredstev in osebje za usklajevanje. Napotitev vključuje tudi 3 pomorska patruljna plovila, 4 obalna patruljna plovila, 12 obalnih patruljnih čolnov, 1 zrakoplov z nepremičnimi krili, 2 helikopterja, 16 patruljnih avtomobilov, 4 avtobuse, 4 vozila, opremljena s termovizijskimi kamerami, in 4 mobilne pisarne.

Agencija državam članicam pri upravljanju meja še naprej zagotavlja operativno podporo na terenu ter je na različne odseke zunanjih meja EU napotila več kot 1 700 mejnih policistov in drugega ustreznega osebja. V prejšnjih poročilih so bile opredeljene vrzeli v napotitvi, ki še niso odpravljene. Delno so zapolnjene s sredstvi in mejnimi policisti, ki jih napotijo države članice gostiteljice in sofinancira Agencija. Vendar so potrebni prispevki držav članic za povečanje učinkovitosti in vzdržnosti splošne zmogljivosti držav članic gostiteljic, da učinkovito varujejo svoje odseke zunanjih meja EU.

Agencija izvaja skupne operacije ob glavnih migracijskih poteh, zlasti v osrednjem Sredozemlju, vzhodnem Sredozemlju in naprej na zahodnobalkanski poti. Kot je navedeno v prejšnjem poročilu, je začela tudi dve novi skupni operaciji, da bi se spoprijela z nedovoljenimi migracijskimi tokovi na zahodnosredozemski poti. Slednja je prilagojena nedavnemu povečanju nedovoljenih migracij na tej poti in prispeva k njenemu obvladovanju.

Poslana so bila priporočila za odpravo ranljivosti, ki so bile na podlagi ocen ugotovljene v več schengenskih državah, zadevne države pa so v skladu s temi priporočili predložile akcijske načrte.

To poročilo vsebuje pregled napredka, doseženega od junija 2017. Glede na dosežen napredek poudarja ključne ukrepe, ki jih morajo v prihodnjih mesecih še sprejeti Agencija, Komisija in države članice.

Učinkovito varovanje zunanjih meja Evropske unije je še vedno zelo pomembno za normalno delovanje schengenskega območja brez kontrol na notranjih mejah in za izvajanje evropske agende o migracijah. Od začetka veljavnosti uredbe o evropski mejni in obalni straži (v nadaljnjem besedilu: Uredba) pred enajstimi meseci so potekala stalna prizadevanja za njeno hitro izvajanje, predvsem pa za zagotovitev, da bi bila Evropska agencija za mejno in obalno stražo (v nadaljnjem besedilu: Agencija) čim prej v celoti operativna. Komisija v ta namen redno poroča o doseženem napredku.

·glede na to, da so še vedno prisotne pomanjkljivosti in vrzeli, zagotoviti, da so dogovorjeni viri Agenciji na voljo za vodenje operacij in obvezne nabore;

·zagotoviti, da bo upravni odbor na seji septembra 2017 hitro potrdil celovito strategijo o tem, kako bo Agencija v obdobju 2017–2020 razvijala in uporabljala lastne zmogljivosti, in opredeliti strateške cilje v zvezi z ustrezno opremo, ki bo potrebna v skladu z večletnim finančnim okvirom za obdobje po letu 2020.

·glede na to, da so še vedno prisotne pomanjkljivosti in vrzeli, v okviru dvostranskih stikov z državami članicami prednostno okrepiti prizadevanja za spodbujanje potrebnih prispevkov k operacijam, ki potekajo;

Zato bi bilo treba v tej strategiji za lastne zmogljivosti Agencije opredeliti tudi to, kako bi Agencija dolgoročno razvijala tehnično opremo, spremljati pa bi jo morala ustrezna ocena morebitnih posledic tako z vidika odvisnosti Agencije od pripravljenosti držav članic za uporabo opreme kot z vidika razvoja proračuna Agencije v prihodnjih letih. Vse to pa ne sme posegati v temeljito analizo potreb ter stroškov in koristi v zvezi s konkretnim nakupom opreme s strani Agencije.

Komisija je v zadnjih dveh poročilih poudarila pomen oblikovanja celovite strategije za razvoj lastnih zmogljivosti Agencije, zlasti da bi ta lahko v celoti izkoristila 10 milijonov EUR na leto (skupaj 40 milijonov EUR v obdobju 2017–2020) za pridobitev lastne opreme, zlasti malih in srednje velikih sredstev. Agencija bo to celovito strategijo po prvi razpravi na junijski seji predstavila upravnemu odboru ob upoštevanju različnih možnosti (tj. nakup, najem, zakup, dolgoročne napotitve) in tega, kako po pridobitvi vzdrževati njihovo delovanje. Ta strategija naj bi bila sprejeta na seji 26. in 27. septembra 2017.

Trenutno je v drugih državah članicah napotenih 44 uradnikov za pomoč pri upravljanju meja na Zahodnem Balkanu. Najpomembnejše napotitve so izvedene v sklopu prožnih dejavnosti v okviru skupnih operacij na kopenskih mejah Hrvaške in Madžarske s Srbijo ter na kontaktnih točkah oziroma koordinacijskih točkah na kopenskih mejah med državami članicami in državami Zahodnega Balkana. Poleg tega je bilo 11 uradnikov napotenih na tiransko letališče, da bi podpirali lokalne organe pri mejnih kontrolah in jim svetovali. V podporo imajo na voljo 4 patruljne avtomobile.

Agencija v podporo usklajenim operativnim dejavnostim na zunanjih morskih mejah na območju zahodnega Sredozemlja in Atlantskega oceana (v bližini Kanarskih otokov) izvaja tri skupne operacije v pomoč španskim organom, da bi nadzorovali tokove nedovoljenih migracij proti EU in se borili proti čezmejnemu kriminalu. Skupna operacija Indalo 2017 se izvaja že od maja 2017, avgusta 2017 pa sta se začeli izvajati tudi skupni operaciji Minerva in Hera. Sedanja napotitev v Španiji za pomorske operacije vključuje 193 uradnikov (vključno s člani posadk napotenih prevoznih sredstev, osebjem za usklajevanje in skupinami za operativne razgovore), ki imajo v podporo na voljo 2 zrakoplova, 1 pomorsko patruljno plovilo in 1 obalni patruljni čoln.

Agencija Bolgariji še naprej pomaga pri nadzoru kopenskih meja, med drugim tudi z namenom preprečevanja nedovoljenega sekundarnega gibanja. Podpora se zagotavlja prek prožnih operativnih dejavnosti in kontaktnih točk v okviru skupne operacije na bolgarskih kopenskih mejah s Turčijo in Srbijo ter z zadevnimi zračnimi operacijami. Sedanja napotitev vključuje 126 uradnikov (vključno s člani posadk napotenih prevoznih sredstev), ki jim je v podporo na voljo 6 vozil, opremljenih s termovizijskimi kamerami, 38 patruljnih avtomobilov, 1 detektor CO2, 39 pametnih krovnih kamer in 3 mobilne pisarne.

3.1 Okrepitev zmogljivosti za hitro posredovanje Evropske agencije za mejno in obalno stražo, vključno z obveznim združevanjem virov

Nabor za hitri odziv

Države članice so potrdile, da je od 7. decembra 2016 popolnoma razpoložljivih več kot 1 500 mejnih policistov in drugih uradnikov. V zvezi s težavama, ki sta bili izpostavljeni že v junijskem poročilu, pa je bil dosežen le delni napredek, zato še vedno vplivata na popolno pripravljenost nabora za hitri odziv:

1) Imenovanje mejnih policistov

Zahteva glede imenovanja mejnih policistov je jasno opredeljena v členu 20(4) Uredbe. Za zagotavljanje kakovosti nabora Agencija potrebuje imena uradnikov, saj preverja, ali imenovani mejni policisti ustrezajo opredeljenim profilom, in skrbi za to, da so ti pred vključitvijo v operativne dejavnosti ustrezno usposobljeni. Kljub nujnim pozivom iz prejšnjega poročila, naj se imenovanja zaključijo do konca junija 2017, je imena strokovnjakov v številu, ki ustreza obsegu njihovih prispevkov, predvidenemu v Prilogi 1 k uredbi o evropski mejni in obalni straži, ali ga celo presega, predložilo le še pet schengenskih držav (Avstrija, Bolgarija, Hrvaška, Madžarska in Malta). To pomeni, da jih je skupaj predložilo samo petnajst schengenskih držav (Avstrija, Belgija, Bolgarija, Češka, Estonija, Finska, Francija, Hrvaška, Luksemburg, Madžarska, Malta, Nizozemska, Romunija, Švica in delno Nemčija).

Agencija je na seji upravnega odbora 13. in 14 junija 2017 predstavila konceptni dokument z različnimi možnostmi za imenovanje strokovnjakov v nabor za hitri odziv, pri čemer je obravnavala tudi pomisleke držav članic v zvezi s potrebo po opredelitvi posameznih strokovnjakov, ki so del njihovega prispevka k naboru. Čeprav je večina držav članic dobro pretehtala predlagano rešitev, ki bi jim omogočila imenovanje potrebnega števila strokovnjakov in tudi dodatnih namestnikov, razprave niso bile dokončne.

To vprašanje bo znova na dnevnem redu naslednje seje upravnega odbora 26. in 27. septembra 2017. Pred to razpravo bo 14. septembra 2017 potekala tehnična delavnica, na kateri bo lahko Agencija z državami članicami izčrpno obravnavala sestavo in delovanje nabora za hitri odziv in pripravila odločitve za sejo upravnega odbora.

Komisija poziva Agencijo in države članice, naj to zelo pomembno odprto vprašanje hitro rešijo. V skladu s tem ciljem je komisar Avramopulos 12. julija 2017 ministrom za notranje zadeve vseh držav članic poslal dopis, v katerem je poudaril, da je pomanjkljivo imenovanje mejnih policistov še vedno resna težava, ki vpliva na popolno operacionalizacijo nabora za hitri odziv, in pozval k imenovanju mejnih policistov v skladu s členom 20 Uredbe.

2) Usklajevanje profilov

Od zadnjega poročila je bila po stalnih dvostranskih sestankih Agencije z državami članicami dosežena večja skladnost med številom strokovnjakov za posamezne profile, ki naj bi jih zagotovile države članice, in pragi, določenimi v zadevnem izvedbenem sklepu upravnega odbora. Čeprav število uradnikov za nekatere profile še vedno nekoliko presega zaveze, pa so se zmanjšali nekateri primanjkljaji, zlasti za strokovnjake za registracijo/odvzem prstnih odtisov (s 137 na 29), v manjšem obsegu pa tudi za strokovnjake za pregledovanje (z 38 na 23).

Še vedno prisotna neusklajenost med profili še dodatno kaže na to, da je potrebno popolno imenovanje posameznih strokovnjakov, da bo lahko Agencija preverila njihovo skladnost s potrebnimi profili in tudi zagotovila, da so za vsak profil doseženi skupni pragi, kakor so bili dogovorjeni v upravnem odboru. Zdaj potekata končno prilagajanje in usklajevanje zahtevanega števila s ponujenim.

Tudi to vprašanje bi bilo treba obravnavati na tehnični delavnici 14. septembra.

Nabor opreme za hitri odziv

Kakor je bilo navedeno v prejšnjih poročilih, je Agencija na sestanku mreže združenih virov (Pooled Resources Network) 5. in 6. julija 2017 znova zahtevala potrebne zaveze držav članic. Vendar do konca avgusta 2017 niso bile dane dodatne zaveze v zvezi z obalnimi patruljnimi čolni, pomorskimi patruljnimi plovili in vozili, opremljenimi s termovizijskimi kamerami, kar pomeni, da so vrzeli še vedno znatne. Od prejšnjega sestanka mreže združenih virov 25. in 26. aprila 2017, omenjenega v prejšnjem poročilu, se torej stanje ni spremenilo. To dejansko pomeni, da od aprila 2017 v nabor še vedno prispeva samo 14 držav članic (Avstrija, Bolgarija, Češka, Hrvaška, Finska, Italija, Latvija, Madžarska, Nemčija, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Romunija in Slovenija). Tudi to vprašanje je treba obravnavati na posebni tehnični delavnici 14. septembra in naslednji seji upravnega odbora.

Vzpostavitev in zagotovitev popolne razpoložljivosti človeških virov in opreme v naboru za hitri odziv in naboru opreme za hitri odziv sta osnovni pogoj za okrepitev kontrol na zunanjih mejah, ko je potreben takojšen odziv. Če za odprta vprašanja, ki ovirajo popolno operacionalizacijo naborov, ne bo oblikovana rešitev na tehnični ravni, bo Komisija skupaj z Agencijo ocenila, katere ukrepe bi lahko sprejeli, da bi naboru opreme za hitri odziv zagotovili potrebno opremo.

Vaja za hitri odziv

Kot je bila pozvana v prejšnjem poročilu, bo Agencija v kratkem, tj. pred koncem oktobra 2017, organizirala vajo, da bi preverila pripravljenost in učinkovitost obvezne napotitve iz naborov za hitri odziv v primeru hitrega posredovanja na mejah.

S to vajo bo lahko Agencija preskusila uporabo mehanizma za hitro ukrepanje, zlasti svojo zmogljivost za ustrezno razporeditev potreb po državah članicah in zagotovitev njihovih ustreznih prispevkov. V skladu s ciljno usmerjeno zahtevo bo morala vsaka država članica preveriti razpoložljivost mejnih policistov in tehničnih virov, določenih za nabore za hitri odziv.

Naslednji koraki