EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 15.7.2016 COM(2016) 463 final POROČILO KOMISIJE Spremljanje uporabe prava Evropske unije

Letno poročilo 2015 {SWD(2016) 230 final}

{SWD(2016) 231 final}



I. Uvod II. Izvrševanje na prednostnih področjih politike 1. Nova spodbuda za delovna mesta, rast in naložbe 2. Povezan „enotni digitalni trg“ 3. Trdna energetska unija s podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost 4. Bolj povezan in pravičnejši notranji trg z okrepljeno industrijsko bazo 5. Bolj poglobljena in pravičnejša ekonomska in monetarna unija 6. Območje pravice in temeljnih pravic, zasnovano na medsebojnem zaupanju 7. V smeri nove migracijske politike 8. Sodelovanje z državami članicami za zagotovitev pravilnega izvajanja prava EU 8.1 Izvedbeni načrti: trenutno stanje 8.2 Obrazložitveni dokumenti: trenutno stanje III. Postopki za ugotavljanje kršitev IV. Pred začetkom postopka za ugotavljanje kršitev 1. Ugotavljanje težav 1.1 Zadeve na lastno pobudo 1.2 Pritožbe in peticije 2. Reševanje težav V. Faze postopkov za ugotavljanje kršitev

1. Predhodna faza 2. Sodbe Sodišča na podlagi členov 258 in 260(2) PDEU VI. Prenos direktiv 1. Pozen prenos 2. Predložitev zadev Sodišču na podlagi člena 258/260(3) PDEU VII. Sklepne ugotovitve I.Uvod Uporaba zakonodaje EU je nujna za izkoriščanje prednosti politik Evropske unije za državljane in podjetja. Pravilna uporaba prava zagotavlja, da lahko posamezniki in podjetja uveljavljajo svoje pravice ter pridobijo hitro in učinkovito pravno varstvo, če so te pravice kršene. Zato je zagotavljanje izvajanja prava EU prednostna naloga Evropske komisije. Če se zakoni ne izvajajo ali se ne uporabljajo pravilno, so temelji EU oslabljeni. Spremljanje in povečevanje uporabe prava EU je prednostna naloga Junckerjeve Komisije in ključni del svežnja za boljšo pravno ureditev. Rezultati spremljanja prispevajo k vrednotenjem prava, ocenam učinka novih pobud in, splošneje, k zakonodajnemu ciklu. Cilj je izboljšati izvajanje in izvrševanje veljavne zakonodaje ter kakovost nove zakonodaje. Države članice so odgovorne za pravočasen in pravilen prenos direktiv v svojo nacionalno zakonodajo, pa tudi za pravilno uporabo in izvajanje celotne zakonodaje EU (pravnega reda). Komisija kot varuhinja Pogodb spremlja ukrepe držav članic in zagotavlja skladnost njihove zakonodaje s pravom EU. Poudarek je na zagotavljanju, da države članice spoštujejo pravo EU, tako da sodelujejo v partnerstvih ter zagotavljajo podporo in pomoč, kadar je to potrebno. Če Komisija odkrije možno kršitev, zadevo najprej obravnava z zadevno državo članico, ki je pozvana k hitri in učinkoviti rešitvi težave v skladu s pravom EU. Če ta prizadevanja za rešitev težave niso uspešna, lahko Komisija začne formalni postopek za ugotavljanje kršitev. Če država članica še vedno ne spoštuje prava Unije, lahko Komisija zadevo predloži Sodišču. Kot zadnji korak se lahko predlagajo denarne kazni, če država članica ne izvrši sodbe Sodišča ali če Komisiji ne sporoči ukrepov za prenos direktive. V tem letnem poročilu so poudarjene glavne spremembe politike izvrševanja v letu 2015. Struktura poročila izraža osredotočenost na izvrševanje na političnih prednostnih področjih te Komisije. Komisija je izvajala izvršilne ukrepe, na primer na področju migracij in azila, kjer je bila polna in skladna uporaba skupnih pravil o azilu in nedovoljeni migraciji postavljena v središče pozornosti begunske krize. Drug primer so instrumenti nekdanjega tretjega stebra na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, kjer sta popoln prenos in izvajanje prava EU bistvenega pomena za zagotavljanje usklajenega evropskega odziva na grožnje varnosti. V dokumentih, priloženih poročilu, so poleg prednostnih področij preučeni tudi uspešnost uporabe prava EU ter izzivi v vsaki državi članici in na področju politike.



II.Izvrševanje na prednostnih področjih politike Zagotavljanje boljše uporabe in boljšega izvajanja pravnih instrumentov EU je predpogoj za uresničevanje politik EU na splošno in zlasti političnih prednostnih nalog Junckerjeve Komisije. Komisija uporablja širok nabor orodij, vključno s postopki za ugotavljanje kršitev, da bi dosegla cilje politik EU. Letno poročilo 2015 vključuje pregled ukrepov Komisije v zvezi s tem. 1.Nova spodbuda za delovna mesta, rast in naložbe Glavna prednostna naloga Junckerjeve Komisije je okrepiti konkurenčnost Evrope in spodbuditi naložbe, ki ustvarjajo delovna mesta. Vendar so prizadevanja za ustvarjanje pravega regulativnega okolja za podporo podjetij in ustvarjanje delovnih mest oslabljena, če se pravni red EU ne izvaja pravilno in pravočasno. Zagotavljanje uporabe in izvajanja prava EU s tem tudi znatno prispeva k ustvarjanju delovnih mest, rasti in naložbam. Pri dejavnostih izvrševanja se je Komisija leta 2015 osredotočala na naslednja področja: Uveljavljanje pravnega reda na področju konkurence

Komisija si je dejavno prizadevala za uveljavitev protimonopolnih pravil in pravil o državni pomoči. Na primer, začeli so se postopki za ugotavljanje kršitev za obravnavanje prednostnih pravic, dodeljenih podjetju v javni lasti za državne koncesije za hidroelektrarne. Komisija je preučila tudi zakonodajne določbe, ki omejujejo pooblastila nacionalnih organov, pristojnih za konkurenco. Dejavno je spremljala postopke na podlagi člena 260(2) PDEU, pri čemer je Sodišče zaprosila, naj uvede pavšalne zneske in denarne kazni za države članice, ki niso vrnile nezakonite in nezdružljive državne pomoči. Skladno izvrševanje odločb je ključnega pomena za verodostojnost preverjanj v zvezi z državnimi pomočmi, ki jih izvaja Komisija. Uveljavljanje pravnega reda na področju zdravja in varnosti pri delu Pravilen in pravočasen prenos ter uporaba direktiv EU na področju zdravja in varnosti pri delu sta ključna za zagotovitev učinkovitega varovanja zdravja in varnosti delavcev, pa tudi enakih konkurenčnih pogojev na notranjem trgu, ki prispevajo k rasti, delovnim mestom in naložbam v EU. Komisija je začela izvajati preverjanja v zvezi s prenosom direktive o uskladitvi direktiv na področju zdravja in varnosti pri delu z uredbo o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi v državah članicah. Ker ta direktiva zagotavlja povezavo med direktivami o varnosti pri delu in zdravju ter uredbo o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, pomembno prispeva k zaščiti zdravja delavcev pred tveganjem izpostavljenosti nevarnim kemikalijam. Komisija izvaja tudi preverjanja v zvezi s pravilnim prenosom direktive Sveta o izvajanju okvirnega sporazuma socialnih partnerjev o preprečevanju poškodb z ostrimi pripomočki v bolnišnicah in zdravstvenem sektorju v državah članicah. Uveljavljanje pravnega reda na področju izobraževanju Pravilna uporaba določb prava EU na področju izobraževanja pomembno vpliva na pravice državljanov EU, vključno z mobilnimi študenti. Pritožbe, ki jih Komisija prejme na tem področju, se med drugim nanašajo na dostop do izobraževanja in zlasti zadeve v zvezi z enako obravnavo, kar zadeva štipendije, nepovratna sredstva, posojila, šolnine, jezikovne zahteve, nižje cene vozovnic za študente ali upravne prakse. Glavni cilj Komisije je olajšati učno mobilnost državljanov s pravilno uporabo prava EU, ki izboljšuje njihovo izobraževanje ter s tem prispeva k delovnim mestom in rasti. Uveljavljanje pravnega reda na področju okolja Komisija se je pri uveljavljanju okoljskih predpisov EU usmerila na doseganje ciljev Evropa 2020 ter prispevanje k močnejšemu in bolj „krožnemu“ gospodarstvu, ki bolj trajnostno uporablja vire. Učinkovito izvrševanje okoljske zakonodaje ni le del podpiranja pravne države in predpogoj za oblikovanje bolj zdravega okolja po vsej EU. Pomaga tudi zagotavljati enake konkurenčne pogoje za vse države članice in gospodarske subjekte, ki morajo izpolnjevati okoljske zahteve. Strogo izvrševanje tudi spodbuja trg k iskanju inovativnih načinov za večjo učinkovitost virov in zmanjšanje odvisnosti od uvoza. Take inovacije lahko podjetjem v EU zagotovijo konkurenčno prednost in ustvarjajo delovna mesta. V nekaterih državah še vedno obstajajo precejšnje pomanjkljivosti pri izvajanju in izvrševanju okoljske zakonodaje EU. To zlasti velja v primeru ravnanja z odpadki, infrastrukture za čiščenje odpadnih voda in skladnosti z mejnimi vrednostmi kakovosti zraka. Komisija je še naprej obravnavala te pomanjkljivosti s pravnimi sredstvi, zlasti s postopki za ugotavljanje kršitev, pa tudi s podpiranjem skladnosti. Podpira na primer izboljšanje ravnanja s komunalnimi odpadki v regijah z nizko ali povprečno uspešnostjo. Na podlagi ocene stanja na področju ravnanja z odpadki v vsaki državi članici se pripravijo „načrti“ s priporočili za izboljšanje ravnanja s komunalnimi odpadki v posamezni državi. Take pobude prispevajo k izvajanju pobude za „krožno gospodarstvo“, ki jo je Komisija izdala decembra 2015. Uveljavljanje pravnega reda na področju kmetijstva Komisijina strategija izvrševanja je bila osredotočena na zagotavljanje izvajanja kmetijskih ukrepov z največjim potencialom za podpiranje rasti in ustvarjanje delovnih mest. Prednostna naloga je bila pravilno izvajanje določb, ki urejajo sistem neposrednih plačil, v državah članicah v okviru reforme skupne kmetijske politike za obdobje 2014−2020. Neposredna letna plačila zagotavljajo osnovno zaščito za prihodke kmetov proti pretresom, ki jim je izpostavljeno kmetijstvo, kot so spremembe cen in vremenski vplivi. To pomaga preprečevati čezmerno izgubo delovnih mest in surovin, tako v kmetijstvu kot tudi v številnih drugih sektorjih, ki so odvisni od njega. Komisija je tudi podrobno spremljala izvajanje sistemov EU za označevanja kakovosti, kar je kmetom in proizvajalcem živil omogočilo, da so pri potrošnikih vzpostavili prepoznavnost proizvodov s posebnimi lastnostmi, povezanimi z njihovim poreklom (v primeru tako imenovanih geografskih označb). Poleg tega so bila v ekološkem sektorju izvedena preverjanja skladnosti za preprečevanje, odkrivanje in obravnavo goljufij ter povečanje zaupanja potrošnikov. Znatna prizadevanja so bila namenjena zagotovitvi, da se podpora za razvoj podeželja, ki jo države članice zagotavljajo s programi za razvoj podeželja, dodeli v skladu z ustreznimi pravili EU in merili odobrenih programov. Uveljavljanje pravnega reda na področju pomorskih zadev in ribištva Komisija je pozorno spremljala področji ohranjanja ribištva in nadzora nad njim, ki sta ključni za vzpostavitev „krožnega“ gospodarstva, v katerem se ribolovni viri uporabljajo trajnostno. To bo dolgoročno pomagalo zagotoviti delovna mesta in rast v ribiškem sektorju. Posebna pozornost je bila namenjena sistemskim pomanjkljivostim v nacionalnih sistemih spremljanja ribištva, ki omogočajo, da dejavnosti nezakonitega ribolova ostanejo neodkrite, kar škoduje trajnosti sektorja. Komisija je v skladu s ciljem EU, da bi postala močnejši svetovni akter na področju ribištva, ukrepala v več primerih, v katerih se ni spoštovala izključna zunanja pristojnost EU.



2.Povezan „enotni digitalni trg“ Komisijina strategija izvrševanja na področju komunikacijskih omrežij, vsebine in tehnologije je bila osredotočena na prednostne naloge. Prednostne naloge vključujejo na primer strukturne elemente zakonodaje pri elektronskih komunikacijah, kot so: neodvisnost nacionalnih regulativnih organov, spoštovanje posvetovalnih postopkov in rokov v postopku pregleda trga, upravljanje spektra in svoboda ustanavljanja. Dejavnosti izvrševanja so obravnavale tudi ključne določbe za ohranitev notranjega trga avdiovizualnih storitev, kot sta načelo države izvora in svoboda sprejemanja. Poleg tega je Komisija izvedla preverjanja skladnosti v zvezi s prenosom direktive o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (direktiva o informacijah javnega sektorja).

3.Trdna energetska unija s podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost V sporočilu Komisije z naslovom „Okvirna strategija za trdno energetsko unijo s podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost“, je navedeno, da je „za vzpostavitev energetske unije [...] prva prednostna naloga popolno izvajanje in dosledno izvrševanje obstoječe zakonodaje na področju energije in s tem povezanih področjih“. Komisija je pozorno spremljala uporabo pravnega reda na področjih podnebne in energetske politike. Sistematično je preverjala prenos in spoštovanje naslednjih direktiv v državah članicah: direktiv iz tretjega energetskega svežnja; direktive o varnosti dejavnosti na morju; direktive o energetski učinkovitosti; direktive o energetski učinkovitosti stavb; direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov; direktive o zalogah nafte; direktive o radioaktivnih odpadkih; direktiv o sistemu EU za trgovanje z emisijami; direktive o kakovosti goriv in direktive o geološkem shranjevanju ogljikovega dioksida. Komisija je začela 15 postopkov za ugotavljanje kršitev zaradi poznega prenosa direktive o varnosti dejavnosti na morju. Poleg tega so se sistematično začeli dialogi v okviru sistema EU Pilot in postopki za ugotavljanje kršitev zaradi neizpolnjevanja obveznosti poročanja, večinoma na podlagi direktiv o energetski učinkovitosti in energetski učinkovitosti stavb ter uredbe o zanesljivosti oskrbe s plinom. Pri tem je bilo ugotovljeno skoraj 100-odstotno izpolnjevanje zadevnih obveznosti. 4.Bolj povezan in pravičnejši notranji trg z okrepljeno industrijsko bazo Enotni trg zagotavlja ogromno priložnosti za evropska podjetja, pa tudi večjo izbiro in nižje cene za potrošnike. Prebivalci lahko potujejo, živijo, delajo in študirajo, kjer koli želijo. Vendar če se pravila enotnega trga ne uporabljajo ali izvajajo ali če jih onemogočajo druge ovire, se koristi enotnega trga ne bodo uresničile. Uveljavljanje pravnega reda na področju enotnega trga, industrije, podjetništva in MSP Nova strategija Komisije za enotni trg predvideva bolj celosten pristop k izvajanju pravil notranjega trga, vključno z uporabo strategije pametnega izvrševanja. To zajema vse faze oblikovanja politike, od načrtovanja in izvajanja politike do obveščanja, v skladu s pristopom za boljšo pravno ureditev. Vključuje boljše vključevanje ocenjevanja in izvrševanja v načrtovanje politike ter zagotavljanje boljše pomoči in smernic državam članicam o izvajanju pravil notranjega trga. Strategija obljublja tudi skladnejšo in učinkovitejšo politiko izvrševanja, namenjeno izboljšanju splošne skladnosti s pravili enotnega trga in pravom EU na splošno. V skladu z novim pristopom so Komisija in nekatere države članice leta 2015 razvile nacionalne strategije o javnih naročilih, da bi odpravile temeljne vzroke sistemskih in ponavljajočih se težav. Komisija je z državami članicami začela dialog o posebnih vprašanjih, da bi pomagala preprečiti težave pri izvajanju. Poleg tega se je zavezala, da bo opredelila posebna vprašanja glede uporabe in izvajanja, ki izhajajo iz pravil o javnem naročanju v sektorjih, kot so zdravje, informacijska tehnologija, energija in ravnanje z odpadki. Ukrepala je tudi v zvezi z ugotovljenimi kršitvami pravil notranjega trga glede pravne oblike in kapitalskih udeležb na podlagi direktive o storitvah. Na podlagi tega se je leta 2015 začelo deset dialogov v okviru sistema EU Pilot in šest postopkov za ugotavljanje kršitev.

Postopki za ugotavljanje kršitev, povezani z direktivo o zamudah pri plačilih, močno vplivajo na programe držav članic za finančno prilagoditev. Plačila zaostalih plačil zasebnim dobaviteljem na podlagi Direktive so zajeta v memorandumu o soglasju med evropskim mehanizmom za stabilnost in Grčijo ter v portugalskem izvajanju nadzora po izteku programa. Ker ti programi določajo, da bi bilo treba vsa zaostala javna plačila poravnati v določenem obdobju, to lahko vpliva na izpolnjevanje obveznosti iz direktive o zamudah pri plačilih. Uveljavljanje pravnega reda na področju varstva potrošnikov Sodišče EU nenehno krepi načelo, da je treba pri postopkovnih pravilih držav članic upoštevati na splošno slabši položaj potrošnikov, tako da lahko učinkovito izkoristijo zakonodajo EU o varstvu potrošnikov. Leta 2015 je nadalje razvilo to sodno prakso na podlagi načel nadzora nacionalnih sodišč po uradni dolžnosti, enakovrednosti in učinkovitosti. Komisija je zato s posameznimi državami članicami razpravljala o posledicah sodne prakse Sodišča na podlagi teh načel v dialogih v okviru sistema EU Pilot, pa tudi v postopkih za ugotavljanje kršitev. Naročila je tudi študijo o vplivu sodne prakse Sodišča na postopke v državah članicah. Komisija je začela postopke za ugotavljanje kršitev zaradi poznega prenosa direktive o alternativnem reševanju potrošniških sporov, ki se nanaša na razvoj učinkovitega sistema za alternativno reševanje potrošniških sporov v kombinaciji s spletno platformo. Ocenila je tudi kakovost nacionalnih ukrepov za prenos direktive o pravicah potrošnikov, ki se med drugim nanaša na spletne pogodbe. Na podlagi tega preverjanja je začela 20 dialogov v okviru sistema EU Pilot o neskladnosti z Direktivo. Veliko držav članic je leta 2015 nadaljevalo izvajanje zakonodajnih sprememb, da bi uskladile svojo zakonodajo z direktivo o nepoštenih poslovnih praksah. Hkrati je Komisija nadaljevala delo na področju posodabljanja smernic za uporabo Direktive iz leta 2009, da bi izboljšala skladnost podjetij in izvrševanje v državah članicah. Podobno so dialogi v okviru sistema EU Pilot in postopki za ugotavljanje kršitev v zvezi s prenosom direktive o paketnem potovanju sprožili zakonodajne spremembe v več državah članicah. Namen teh sprememb je doseči skladnost z zahtevo, da morajo organizatorji paketnih potovanj in/ali trgovci na drobno, ki prodajajo paketna potovanja, zagotoviti jamstva za plačila, ki jih prejmejo, in prevoz turistov v domovino v primeru insolventnosti. Komisija je decembra 2015 predstavila tudi poročilo o uporabi direktive o časovnem zakupu. Poleg tega je Komisija tesno sodelovala z organi za varstvo potrošnikov za boljše uveljavljanje pravic potrošnikov. V sektorju najema avtomobilov se je pet največjih izposojevalnic avtomobilov dogovorilo, da bodo podrobno preučile, kako obravnavajo potrošnike. Državljani bodo imeli koristi od razumljivejših zavarovalnih polic in možnosti ponovnega polnjenja rezervoarja ter večje preglednosti cen. Uveljavljanje pravnega reda na področju zdravja in varnosti hrane Komisija se je leta 2015 osredotočala na zagotavljanje popolnega prenosa direktive o čezmejnem zdravstvenem varstvu. To je vključevalo začetek niza postopkov za ugotavljanje kršitev. V odziv na to so države članice okrepile svoja prizadevanja za dokončanje prenosa pred predložitvijo zadev Sodišču. V zdravstvenem sektorju je Komisija začela dialoge v okviru sistema EU Pilot o pravilnem prenosu direktive o človeških tkivih in celicah. Izvrševanje v sektorju dobrobiti živali se je začelo s postopki za ugotavljanje kršitev zoper številne države članice zaradi neizpolnjevanja zahtev za kokoši nesnice in skupno hlevsko rejo svinj. To je leta 2015 prineslo pričakovane rezultate, pri čemer je bila večina zadev zaključenih zaradi skladnosti z zadevnimi direktivami. Uveljavljanje pravnega reda na področju mobilnosti in prometa Na tem področju je Komisija začela in nadaljevala postopke za ugotavljanje kršitev glede vprašanj, ki neposredno vplivajo na vzpostavitev notranjega trga, zlasti glede: diskriminatornih uporabnin za osebna vozila; omejitev dostopa prevoznikov nerezidentov do nacionalnih trgov cestnega prevoza; ovir za svobodo ustanavljanja, ki jih povzročajo monopolni pogoji za zaposlovanje pristaniških delavcev, in omejitev glede zagotavljanja storitev prevoza in prostega pretoka blaga, ki izhajajo iz zakonov o nacionalni minimalni plači. Države članice so leta 2015 okrepile svoja prizadevanja za spoštovanje sodb Sodišča, pri čemer so zahtevale polno uporabo določb prvega železniškega paketa. Komisija je zato lahko končala povezane postopke za ugotavljanje kršitev zoper tri države članice. Vendar si države članice niso podobno prizadevale za pravočasen prenos direktive o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja. Zato je Komisija začela 20 postopkov za ugotavljanje kršitev. Komisija si je dejavno prizadevala za večjo uporabo digitalnih tehnologij, zlasti v sektorju cestnega prometa. Spremljanje uporabe prava EU na tem področju je bilo okrepljeno in leta 2015 se je začelo ali nadaljevalo več postopkov za ugotavljanje kršitev glede uporabe direktive o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov. Na podlagi preverjanj skladnosti glede izvajanja direktive o vozniških dovoljenjih se je leta 2015 začelo 20 postopkov za ugotavljanje kršitev. Uveljavljanje pravnega reda na področju neposrednega obdavčenja Komisija si je v obdobju 2011–2014 prizadevala za tri pobude za skladnost z zakonodajo EU o neposrednem obdavčenju. Vse tri so namenjene zagotavljanju koristi davkoplačevalcem. Prva pobuda je namenjena preučitvi, ali države članice zagotavljajo enako davčno obravnavo osebam, ki podedujejo premoženje v drugi državi članici. Druga pobuda je namenjena preverjanju, ali za osebe, ki živijo v eni državi članici, vendar delajo v drugi (čezmejni delavci), velja enaka davčna obravnava. Tretja pobuda, ki se je začela konec leta 2014, dopolnjuje in izpopolnjuje prejšnji pobudi s preučitvijo davčne obravnave oseb, ki dejansko potujejo iz ene države članice EU v drugo (mobilne osebe). 5.Bolj poglobljena in pravičnejša ekonomska in monetarna unija Razvoj unije kapitalskih trgov, vzpostavitev bančne unije in olajšanje čezmejnih naložb so ključnega pomena za finančno stabilnost. Komisijina politika izvrševanja na tem področju se je osredotočala na spremljanje pravočasnega in pravilnega prenosa direktiv, sprejetih v okviru finančne reforme.

Posebna pozornost je bila namenjena direktivi o sanaciji in reševanju bank in direktivi o sistemih jamstva za vloge. Prenos teh direktiv je ključnega pomena za uveljavitev novovzpostavljenega enotnega mehanizma za reševanje, ki bo še dodatno okrepil ekonomsko in monetarno unijo. Komisija je tudi preverila, ali sta bili direktivi o računovodstvu in preglednosti pravočasno preneseni v nacionalno zakonodajo. Poleg tega je izvedla preverjanja skladnosti in, kjer je bilo potrebno, začela postopke za ugotavljanje kršitev zaradi neskladnosti z: direktivo o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij; direktivo o finančnih konglomeratih; direktivama Solventnost II in Omnibus II; direktivo o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in direktivo o bonitetnih ocenah. 6.Območje pravice in temeljnih pravic, zasnovano na medsebojnem zaupanju Evropejci imajo skupne vrednote in uživajo pravice, ki so opredeljene v Pogodbah EU in Listini o temeljnih pravicah. Ena od temeljnih svoboščin EU je prosto gibanje oseb. Uporaba direktive o prostem gibanju in povezanega pravnega reda s strani nacionalnih uprav na lokalni ravni je ključna za zagotovitev, da lahko Evropejci v celoti uživajo svojo pravico do prostega gibanja. Pomanjkanje jasnosti glede pravic in obveznosti državljanov EU lahko ovira njihovo prosto gibanje. Komisija se je zato zavezala, da bo nacionalnim upravam pomagala premostiti to informacijsko vrzel. Zato razvija orodje za e-učenje o pravicah državljanov EU do prostega gibanja. To bo nacionalnim upravam, ki neposredno ali posredno vplivajo na pravice državljanov EU do prostega gibanja, zagotovilo praktično orodje za boljše razumevanje pravic in obveznosti, povezanih s prostim gibanjem, in posledično izboljšanje njihove uporabe v praksi. Leta 2015 je bil dosežen velik napredek, orodje pa bo organom držav članic na voljo leta 2016. Na področju kazenskega prava so države članice leta 2015 v svojo nacionalno zakonodajo prenesle dve ključni direktivi v zvezi s pravosodjem in temeljnimi pravicami. Ena je namenjena zagotovitvi ustreznih zaščitnih ukrepov za žrtve kaznivih dejanj (evropska odredba o zaščiti). Druga določa minimalne standarde glede pravic, podpore in zaščite takih žrtev. Komisija je začela postopke za ugotavljanje kršitev zoper države članice, ki niso izpolnjevale svojih obveznosti. Začela ali končala je tudi preverjanja skladnosti nacionalne zakonodaje z direktivami o postopkovnih pravicah ter začela dialoge v okviru sistema EU Pilot, kjer je odkrila vrzeli. Glede pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah je Komisija poudarjala spodbujanje in varstvo pravic otrok ter zlasti preprečevanje mednarodne ugrabitve otrok in boj proti njej. Komisija je menila, da je celotna problematika mednarodne ugrabitve otrok (vključno s pridružitvijo novih držav članic k Haaški konvenciji o mednarodni ugrabitvi otrok iz leta 1980) v izključni zunanji pristojnosti EU zaradi sprejetja vzporedne nacionalne zakonodaje EU (Uredba Bruselj IIa). Glede na nasprotovanje večine držav članic in po začetku postopkov za ugotavljanje kršitev zoper več držav članic zaradi neupoštevanja izključne zunanje pristojnosti EU na tem področju je Komisija Sodišče zaprosila za mnenje. Sodišče je potrdilo, da izključna pristojnost EU zajema sprejetje pristopa tretje države k Haaški konvenciji. Svet je na podlagi mnenja Komisije nadaljeval pogajanja o obravnavanih predlogih Komisije, povezanih s tem vprašanjem, ki jih je Komisija objavila leta 2015. Na področju varstva podatkov je Sodišče v sodbi z dne 6. oktobra 2015 odločbo Komisije o varnem pristanu razglasilo za neveljavno. Razsodilo je, da odločba ne vsebuje dovolj ugotovitev Komisije, da je dostop javnih organov do podatkov, ki se prenašajo na podlagi odločbe, omejen oziroma da obstaja učinkovita pravna zaščita proti takemu poseganju, zlasti ob upoštevanju členov 7, 8 in 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. Komisija je na podlagi sodbe 6. novembra 2015 izdala sporočilo o prenašanju osebnih podatkov iz EU v ZDA v skladu z direktivo o varstvu podatkov. To zagotavlja pregled alternativnih orodij za čezatlantski prenos podatkov v skladu z Direktivo, če sklep o ustreznosti varstva ni sprejet. Na področju enakega obravnavanja in boja proti diskriminaciji se je Komisija še naprej borila proti diskriminaciji Romov v državah članicah z okrepljenim izvajanjem direktive o rasni enakosti. Začela je postopke za ugotavljanje kršitev zoper drugo državo članico zaradi diskriminacije romskih otrok na področju izobraževanja in nadaljevala dialog v okviru sistema EU Pilot z več drugimi državami članicami zaradi suma diskriminacije Romov na področjih zagotavljanja stanovanj in/ali zaposlovanja. Poleg tega si je še naprej prizadevala za okrepitev nacionalnih organov za enakost, ustanovljenih na podlagi direktiv o enakem obravnavanju za boj proti diskriminaciji in pomoč žrtvam diskriminacije. Evropska agenda za varnost, sprejeta leta 2015, je namenjena zagotovitvi orodij za države članice za boj proti kratko- in dolgoročnim varnostnim izzivom. V tem okviru je Komisija začela dialoge v okviru sistema EU Pilot z 12 državami članicami, ki niso izpolnjevale obveznosti iz uredbe o predhodnih sestavinah za eksplozive. Še naprej si je prizadevala za zagotovitev popolnega prenosa in pravilnega izvajanja direktive o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in direktive o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji. Poleg tega so morale države članice leta 2015 prenesti direktivo o napadih na informacijske sisteme. Komisija je začela postopke za ugotavljanje kršitev zoper države članice, ki niso izpolnjevale svojih obveznosti. Poleg tega se v okviru agende daje prednost pravilnemu prenosu in izvajanju instrumentov nekdanjega „tretjega stebra“ na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah. Prehodno obdobje, določeno v Protokolu 36 Lizbonske pogodbe, se je končalo 1. decembra 2014. S tem so bile odpravljene omejitve glede sodnega nadzora, ki ga je izvajalo Sodišče, in pooblastil Komisije na podlagi člena 258 PDEU za spremljanje uporabe zakonodaje EU o policijskem in pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah. Pravilen prenos in izvajanje instrumentov nekdanjega tretjega stebra sta ključnega pomena za dobro delovanje politik EU o svobodi, varnosti in pravici. Da bi Komisija dobila popoln in natančen pregled nad izvajanjem teh instrumentov in da bi omogočila izpolnjevanje svoje vloge kot skrbnika Pogodb, je države članice pozvala, naj do 15. marca 2015 priglasijo svoje nacionalne ukrepe za prenos instrumentov, ki veljajo zanje, pri čemer je bil ta rok nato podaljšan do 15. maja 2015. Čeprav je Komisija prejela veliko število priglasitev, nekatere države članice niso priglasile nobenega ukrepa za prenos večjega števila teh instrumentov. Komisija je decembra 2015 stopila v stik s tistimi, ki niso priglasile vseh ukrepov za prenos naslednjih instrumentov: Okvirnega sklepa Sveta 2006/960/PNZ (imenovanega tudi „Švedska pobuda“); Okvirnega sklepa Sveta 2003/568/PNZ o boju proti korupciji v zasebnem sektorju; Okvirnega sklepa Sveta 2008/841/PNZ o boju proti organiziranemu kriminalu;

Okvirnega sklepa Sveta 2009/315/PNZ o organizaciji in vsebini izmenjave informacij iz kazenske evidence med državami članicami (ECRIS); Okvirnega sklepa Sveta 2009/829/PNZ o evropskem nalogu za nadzor; Okvirnega sklepa Sveta 2008/947/PNZ o spremljevalnih ukrepih in alternativnih sankcijah ter Okvirnega sklepa Sveta 2008/909/PNZ o premestitvi zapornikov. Komisija je ocenila tudi skladnost priglašenih nacionalnih ukrepov za prenos s pravom EU. 7.V smeri nove migracijske politike Politične smernice predsednika Junckerja iz julija 2014 uvrščajo migracijo med najpomembnejše politične prednostne naloge Komisije za obdobje 2014–2019. V tem okviru je Komisija leta 2015 sprejela evropsko agendo o migracijah. Agenda zagotavlja nov in celovit pristop, ki združuje notranje in zunanje politike ter temelji na vzajemnem zaupanju in solidarnosti med državami članicami in institucijami EU. Osredotoča se na učinkovito izvajanje prava EU. Polno in skladno uporabo skupnih pravil o azilu in nedovoljeni migraciji s strani držav članic bi bilo treba zagotoviti s sistematičnim spremljanjem, ki bi ga izvajala Komisija. Komisija je ob upoštevanju agende leta 2015 dala prednost delu na področju kršitev kakršnih koli pravnih instrumentov na področju azila, pri čemer je posebno pozornost namenila hitri obravnavi vseh primerov poznega prenosa. Do konca leta je začela 37 postopkov za ugotavljanje kršitev zaradi poznega prenosa prenovljene direktive o azilnem postopku in prenovljene direktive o pogojih sprejema. Komisija je v dveh primerih poznega prenosa prenovljene direktive o pogojih za sprejem na zadevni državi članici naslovila obrazloženi mnenji. Komisija je izvajala tudi postopke za ugotavljanje kršitev zoper države članice zaradi nepravilnega izvajanja in/ali kršitev azilne zakonodaje EU. Ti postopki so vključevali zlasti sistemske pomanjkljivosti (obravnavane v drugem dodatnem uradnem opominu Grčiji) ter v primeru Madžarske skladnost novosprejete zakonodaje s pravnim redom EU na področju azila in Listino o temeljnih pravicah. Komisija je prav tako začela postopke za ugotavljanje kršitev zoper štiri države članice zaradi nepravilnega izvajanja uredbe Eurodac. Ti postopki so se nanašali na obveznost odvzema prstnih odtisov oseb, ki zaprosijo za azil ali nezakonito prestopijo zunanje meje, in njihovega prenosa v sistem Eurodac. Pravilno izvajanje direktive o vračanju je ključnega pomena za doseganje ciljev agende v boju proti nedovoljeni migraciji in pri njenem preprečevanju. Komisija je na tem področju na države članice naslovila upravne dopise o izdaji odločb o vrnitvi in o njihovem izvajanju v skladu z direktivo o vračanju. Poleg tega je zoper eno državo članico začela postopek za ugotavljanje kršitev zaradi nepravilnega izvajanja Direktive. Komisija je redno poročala javnosti o trenutnem stanju izvajanja pravnega reda EU na področju azila. 8.Sodelovanje z državami članicami za zagotovitev pravilnega izvajanja prava EU Eden od ključnih ciljev svežnja za boljšo pravno ureditev je zagotoviti, da države članice pravilno uporabljajo in izvajajo pravo EU. Način izvajanja nove zakonodaje je treba upoštevati že pri njenem načrtovanju in tudi pred njenim sprejetjem. V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča morajo države članice jasno in natančno obvestiti Komisijo o načinu prenosa direktiv EU v svoje nacionalne predpise. Poleg tega zakonodajalec v upravičenih primerih na predlog Komisije vstavi uvodno izjavo, ki se nanaša na zavezo držav članic, da bodo Komisiji poleg besedila nacionalnih ukrepov za prenos poslale tudi obrazložitvene dokumente (glej pododdelek 8.2). Izvedbeni načrti: trenutno stanje Komisija se je v svežnju za boljšo pravno ureditev zavezala, da bo dejavno pomagala državam članicam pri prenosu in izvajanju zakonodaje s pripravo izvedbenih načrtov za nekatere direktive in uredbe. Ker so za uporabo prava EU odgovorne države članice, so jim izvedbeni načrti v pomoč pri njegovi učinkoviti in pravočasni uporabi. V njih so opredeljeni izzivi, s katerimi se bodo spopadale države članice in ki jih je treba upoštevati, ko se te države pripravljajo na prenos in izvajanje prava. Zagotavljajo tudi širok nabor orodij za pomoč državam članicam pri izvajanju zakonodaje EU, na primer smernice, strokovne skupine in posebna spletna mesta. Izvedbeni načrti so bili priloženi petim predlogom direktiv – eni o zaposlovanju in socialni vključenosti in štirim o okolju –, ki jih je Komisija izdala leta 2015. Pripravljen je bil izvedbeni načrt za predlog Komisije o direktivi za olajšanje dostopa invalidnih potrošnikov do številnih proizvodov in storitev. V načrtu je opredeljena pomoč Komisije državam članicam na naslednjih glavnih področjih tveganja: pravilen prenos Direktive v dveh letih in njena pravilna uporaba v šestih letih po sprejetju; ustrezno spremljanje in ocenjevanje Direktive, ki se zagotovita s poročili vsakih pet let, ter

prizadevanja za zagotovitev ozaveščenosti potrošnikov o proizvodih in storitvah, zajetih v Direktivi. Pri tem bo treba tesno sodelovati z gospodarskimi subjekti, zainteresiranimi stranmi in nacionalnimi organi. Drug izvedbeni načrt je bil priložen štirim predlogom direktiv, ki so del svežnja o „krožnem gospodarstvu“. Ti predlogi bi spremenili šest direktiv o ravnanju z odpadki: direktivo o odpadkih, direktivo o embalaži in odpadni embalaži, direktivo o odlaganju odpadkov na odlagališčih, direktivo o izrabljenih vozilih, direktivo o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih ter direktivo o odpadni električni in elektronski opremi. V načrtu sta opredeljena naslednja izziva pri izvajanju, skupaj z možnimi podpornimi ukrepi Komisije: doseganje ciljev v rokih. To vključuje razvoj infrastrukture za ločeno zbiranje odpadkov in ravnanje z njimi, posodobitev načrtov ravnanja z odpadki, izvrševanje in usklajevanje med organi na vseh ravneh, zmanjšanje uporabe zmogljivosti odlaganja odpadkov na odlagališčih in izvajanje instrumentov gospodarske politike; spremljanje in poročanje o kakovosti. To vključuje izboljšanje zbiranja podatkov ter razvoj zanesljivejših sistemov preverjanja podatkov in shem poročanja. Komisija meni, da bodo ti načrti učinkovito pomagali državam članicam pri prenosu in izvajanju predlaganih direktiv. Spremljala bo uporabo izvedbenih načrtov s strani držav članic. Obrazložitveni dokumenti: trenutno stanje Institucije EU in države članice so se leta 2011 dogovorile, da bodo morale države članice pri obveščanju Komisije o nacionalnih ukrepih za prenos morda zagotavljati tudi informacije, kako so prenesle direktive v nacionalno zakonodajo. Komisija lahko od držav članic zahteva, naj v utemeljenih primerih predložijo te podporne informacije („obrazložitvene dokumente“). Obrazložitveni dokumenti imajo ključno vlogo pri spodbujanju dobrega razumevanja nacionalnih ukrepov za prenos. Pomagajo pri razumevanju spremljanja skladnosti: brez njih bi bili za spremljanje metod prenosa v vseh državah članicah potrebni precejšnji viri in številni stiki z nacionalnimi organi. Ker je treba ukrepe za prenos združiti z zapletenim obstoječim pravnim okvirom, prenos ustvarja na stotine ukrepov, ki jih je treba preučiti. Komisija je leta 2015 zahtevala obrazložitvene dokumente v 12 od 14 predlogov direktiv, predloženih Evropskemu parlamentu in Svetu. Obrazložitvene dokumente je zahtevala še za 7 od 38 direktiv, ki sta jih Parlament in Svet sprejela med letom. V vseh sedmih se je dogovorjena uvodna izjava o potrebi po takih dokumentih ohranila v končnem besedilu. Države članice so med letom prenesle 56 direktiv. Zavezale so se, da bodo predložile obrazložitvene dokumente za 11 od teh direktiv. Postopek ocenjevanja nacionalnih ukrepov za te direktive že poteka, zato Komisija še ne more sprejeti zaključka o kakovosti prejetih obrazložitvenih dokumentov. Dve od enajstih direktiv, za katere so se države članice zavezale, da bodo predložile obrazložitvene dokumente, se nanašata na okolje. Komisija je prejela 12 obrazložitvenih dokumentov za direktivo o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi, in 13 za direktivo o prednostnih snoveh na področju vodne politike. Ti dokumenti so Komisiji pomagali pri ocenjevanju prenosa teh direktiv v zadevnih državah članicah. Dobra praksa so bile korelacijske tabele, ki jih je priglasila Madžarska za direktivo o nevarnosti večjih nesreč. Korelacijske tabele so bile kakovostne in so vsebovale zahtevane podrobnosti, kar je Komisiji omogočilo, da je ocenila popolnost prenosa te pomembne direktive v madžarsko nacionalno zakonodajo. Štiri od enajstih direktiv spadajo na področje finančnih trgov. Države članice so Komisiji priglasile 11 obrazložitvenih dokumentov za računovodsko direktivo, 5 za direktivo o preglednosti, 9 za direktivo o sistemih jamstva za vloge in 13 za direktivo Omnibus II. V številnih primerih so predloženi obrazložitveni dokumenti korelacijske tabele, ki praviloma vključujejo natančne informacije o prenosu določb Direktive in povezanih nacionalnih določb. Kakovost predloženih dokumentov je različna. V enem primeru je poleg nacionalnih določb za prenos vsake določbe direktive o sistemih jamstva za vloge v njih tudi navedeno, katere določbe niso bile prenesene in zakaj, navedene pa so tudi uveljavljene možnosti in diskrecijske pravice. V drugih primerih so obrazložitveni dokumenti, predloženi za direktivo Omnibus II, ki spreminja dve prejšnji direktivi, nepopolni, saj se nanašajo le na eno od spremenjenih direktiv in ne zagotavljajo pregleda prenosa drugih delov direktive o spremembi. Dve od enajstih direktiv se nanašata na promet. Komisija je prejela šest obrazložitvenih dokumentov za direktivo o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja in enajst za direktivo o vozniških dovoljenjih. Kakovost dokumentov za prvonavedeno se zdi zadovoljiva in dokumenti Komisiji zagotavljajo potrebne informacije. Ocenjevanje dokumentov o direktivi o vozniških dovoljenjih pa se šele začenja, saj je rok za prenos 31. december 2015. Dve od enajstih direktiv spadata na področje migracije in notranjih zadev. Petnajst držav članic je predložilo dokumente v obliki korelacijskih tabel o njihovem prenosu direktive o azilnem postopku. Za direktivo o pogojih sprejema je obrazložitvene dokumente predložilo 13 držav članic. V skoraj vseh primerih so bile predložene podrobne korelacijske tabele. Zadnja od 11 direktiv se nanaša na alternativno reševanje potrošniških sporov. Za to direktivo je Komisija prejela 11 obrazložitvenih dokumentov. Njihova kakovost se zdi zadovoljiva. Ena država članica je vključila pripombe glede nacionalne sodne prakse in upravnih ukrepov, ki so pripomogle k boljšemu razumevanju nacionalnega sistema. Druga država članica je navedla podatke o tem, kako se je izvedel prenos in zakaj ni bilo potrebe po prenosu nekaterih ukrepov, ker so že obstajala nacionalna pravila (ki so bila vedno prepisana v dokument). Ena država članica je navedla jasne sklice za pravila, prenesena na decentralizirani ravni. Države članice leta 2015 niso v vseh primerih izpolnile svoje zaveze, da bodo predložile obrazložitvene dokumente skupaj z nacionalnimi ukrepi za prenos direktiv v svoj pravni red. Kjer so bili predloženi obrazložitveni dokumenti, prva ocena kaže, da se njihova kakovost razlikuje. Komisija bo Evropskemu parlamentu in Svetu še naprej poročala o obrazložitvenih dokumentih v svojih letnih poročilih o uporabi prava EU.



III.Postopki za ugotavljanje kršitev Obstajajo tri glavne vrste kršitev prava EU:

a)neobveščanje: država članica Komisije pravočasno ne obvesti o svojih ukrepih za prenos direktive; b)neskladnost: Komisija meni, da zakonodaja države članice ni skladna z zahtevami zakonodaje EU; c)nepravilna/slaba uporaba: pravo Unije se ne uporablja pravilno ali ga nacionalni organi sploh ne uporabljajo. Kršitve se lahko odkrijejo z lastnimi preiskavami Komisije ali pa je Komisija o njih obveščena na podlagi pritožb ali peticij državljanov, podjetij, nevladnih organizacij ali drugih organizacij. Komisija dejavno povezuje državljane z obravnavanjem njihovih pritožb, pri čemer jih obvešča o odločitvah, sprejetih v vseh fazah postopka. Če dialog v okviru sistema EU Pilot z državo članico v zvezi z domnevno kršitvijo ni uspešen ali če se zaradi nujnosti ali drugega prevladujočega interesa zahteva takojšnje ukrepanje, se lahko Komisija odloči, da bo začela formalni postopek za ugotavljanje kršitev v skladu s členom 258 PDEU. Postopek za ugotavljanje kršitev je razdeljen na predhodno fazo in fazo sodnega postopka. V predhodni fazi Komisija najprej pošlje državi članici uradni opomin, s katerim zahteva obrazložitev v določenem roku. Če odgovor države članice ni zadovoljiv ali če država članica sploh ne odgovori, Komisija nato pošlje obrazloženo mnenje, s katerim državo članico poziva k upoštevanju določenega roka. Če država članica ne upošteva obrazloženega mnenja, lahko Komisija začne sodni postopek s predložitvijo zadeve Sodišču v skladu s členom 258 PDEU. Ko Komisija predloži zadevo Sodišču, ker država članica ni izpolnila svojih obveznosti glede priglasitve ukrepov za prenos direktive, sprejete v skladu z zakonodajnim postopkom, lahko predlaga denarne kazni v skladu s členom 260(3) PDEU. Sodišče se lahko strinja s Komisijo in odloči, da je država članica kršila svoje obveznosti na podlagi prava EU. Če Sodišče to stori, vendar država članica še vedno ne sprejme potrebnih ukrepov za izpolnjevanje obveznosti, lahko Komisija nadaljuje postopek za ugotavljanje kršitev v skladu s členom 260(2) PDEU. To vključuje ponovno napotitev države članice pred Sodišče, potem ko je poslala uradni opomin v skladu s členom 260(2) PDEU. V takih primerih lahko Komisija predlaga, Sodišče pa naloži denarne kazni v obliki pavšalnega zneska in/ali dnevne kazni ali kazni za drugo določeno obdobje. Sodišče lahko na zahtevo nacionalnih sodišč obravnava tudi vprašanja skladnosti nacionalnih zakonodaj z zakonodajo EU v predhodnih odločbah v skladu s členom 267 PDEU. Čeprav se predhodne odločbe razlikujejo od sodb v zvezi s kršitvami, to daje Komisiji dodatno možnost, da zagotovi, da se odpravijo kršitve prava Unije, ki izhajajo iz nacionalne zakonodaje ali njene uporabe. Komisija sistematično izvaja nadaljnje ukrepe na podlagi predhodnih odločb Sodišča, v katerih so ugotovljene neskladnosti nacionalnih zakonodaj.



IV.Pred začetkom postopka za ugotavljanje kršitev 1.Ugotavljanje težav Zadeve na lastno pobudo Komisija preverja izvajanje prava EU predvsem na lastno pobudo. Razen če nujnost ali prevladujoči interes ne zahteva drugače, običajno najprej začne dvostranske pogovore z zadevno državo članico prek sistema EU Pilot, da bi se našla rešitev, ki bi bila skladna s pravom EU (sistem Pilot EU je pojasnjen v točki 2). Leta 2015 je bilo začetih 578 preiskav prek sistema EU Pilot (leta 2014 jih je bilo začetih 777). Mobilnost in promet, energija ter okolje so bila leta 2015 tri področja politik z največ možnimi kršitvami (s 96, 84 oziroma 77 novimi zadevami v sistemu EU Pilot). Glavne zadevne države članice so bile Italija, Portugalska in Nemčija (37, 30 oziroma 28 novih zadev v sistemu EU Pilot). Pritožbe in peticije Leta 2015 so državljani, podjetja ter nevladne in druge organizacije še naprej zelo dejavno poročali o možnih kršitvah prava EU. Vendar se je število novih pritožb prvič od leta 2011 zmanjšalo (za približno 9 % v primerjavi z letom 2014).

V spodnjem diagramu so prikazani nadaljnji ključni podatki o pritožbah državljanov: Nerešene pritožbe državljanov ob koncu leta 2 963 > Nerešene pritožbe ob koncu leta 2014 3 450 > Nove pritožbe, evidentirane v letu 2015 3 315 > Pritožbe, obravnavane leta 2015 = 3 098 > Nerešene pritožbe ob koncu leta 2015 Leta 2015 je bilo evidentiranih 3 450 novih pritožb. Tri države članice, zoper katere je bilo vloženih največ pritožb, so Italija, Španija in Nemčija. • Italija: 637 pritožb, večina katerih je bila povezana z zaposlovanjem, socialnimi zadevami in vključevanjem (286 pritožb); obdavčenjem in carinsko unijo (69 pritožb) ter notranjim trgom, industrijo, podjetništvom in MSP (64 pritožb); • Španija: 342 pritožb, zlasti v povezavi z zaposlovanjem, socialnimi zadevami in vključevanjem (66 pritožb); pravosodjem in potrošniki (65 pritožb) ter notranjim trgom, industrijo, podjetništvom in MSP (59 pritožb), ter • Nemčija: 274 pritožb, večinoma povezanih s pravosodjem in potrošniki (48 pritožb), obdavčenjem in carinsko unijo (36 pritožb) ter notranjim trgom, industrijo, podjetništvom in MSP (32 pritožb). Spodnji diagram prikazuje pet področij politik z največjim številom novih pritožb. Skupaj predstavljajo 72 % vseh pritožb, vloženih zoper vse države članice leta 2015. Leta 2015 je bilo obravnavanih 3 315 pritožb. Po presoji pritožb je Komisija začela dialoge v okviru sistema EU Pilot z državami članicami, da bi ugotovila, ali so bila kršena pravila EU. Vse pritožbe niso bile podlaga za dvostranske pogovore z državami članicami iz naslednjih razlogov: ker zakonodaja EU ni bila kršena (2 247), ker Komisija ni imela pooblastil za ukrepanje (152) ali ker korespondenca ni izpolnjevala pogojev za pritožbo (454). Zato je bilo teh 2 853 pritožb zaključenih. Pritožbe, na podlagi katerih so se začele razprave v okviru sistema EU Pilot, so bile večinoma povezane z notranjim trgom, industrijo, podjetništvom in MSP, obdavčenjem in carinami ter zaposlovanjem, socialnimi zadevami in vključevanjem (76, 55 oziroma 28 nerešenih zadev v sistemu EU Pilot). Tudi te pritožbe so se večinoma nanašale na Italijo, Španijo in Nemčijo. • Italija: 30 novih zadev v sistemu EU Pilot, večina katerih je bila povezana s pritožbami glede obdavčenja in carin (8), notranjega trga, industrije, podjetništva in MSP (5) ter zdravja in varnosti hrane (4); • Španija: 24 novih zadev v sistemu EU Pilot, zlasti v povezavi s pritožbami glede zaposlovanja, socialnih zadev in vključevanja (7) ter notranjega trga, industrije, podjetništva in MSP (4), ter • Nemčija: 21 novih zadev v sistemu EU Pilot, večina katerih je bila povezana s pritožbami glede notranjega trga, industrije, podjetništva in MSP (10) ter obdavčenja in carin (5). Evropski parlament je leta 2015 s peticijami in vprašanji Komisijo opozoril na pomanjkljivosti v načinu, kako države članice izvajajo in uporabljajo nekatere zakone EU. To vključuje: okolje: Finski je bil poslan uradni opomin glede prenosa direktive o dostopu javnosti do informacij o okolju. V petih drugih zadevah v zvezi z okoljem je Komisija začela dvostranske dialoge z zadevnimi državami članicami. Zadeve so vključevale plin iz skrilavca, upravljanje volkov, nepravilno uporabo direktive o strateški okoljski presoji in skladnost nacionalne zakonodaje z zahtevami direktive o dostopu javnosti do informacij o okolju;

pravosodje: Komisija je na podlagi pisnega vprašanja v Parlamentu izrazila pomisleke v zvezi z državo članico glede skladnosti njene nacionalne zakonodaje o zaposlenih na področju kazenskega pregona z načelom prostega gibanja oseb. Poleg tega je na podlagi peticije začela dvostranski dialog z državo članico glede omejitev spremembe imena po poroki; obdavčenje: Komisija je začela dvostranske razprave s številnimi državami članicami o davkih na nepremičnine in lokalnem stanovanjskem davku, ki ga plačujejo študenti. 2.Reševanje težav EU Pilot je pobuda Komisije, katere namen je najti rešitve za težave, povezane z uporabo prava EU. Sistem je podprt s spletno podatkovno zbirko in komunikacijskim orodjem. Z dialogom v okviru sistema EU Pilot se lahko težave pogosto rešijo hitreje, kar zagotavlja skladnost z obveznostmi prava EU v korist državljanov in podjetij. Število novih zadev v sistemu EU Pilot se je med letoma 2011 in 2013 postopno povečevalo (glej spodnji diagram). Vendar se je leta 2015 število zmanjšalo na raven iz leta 2011: odprtih je bilo 881 novih zadev (približno 30-odstotno zmanjšanje v primerjavi z letom 2014).



Spodnji diagram prikazuje glavne statistične podatke v zvezi s pobudo EU Pilot za leto 2015: Nerešene zadeve v sistemu EU Pilot ob koncu leta 1 348 > Nerešene zadeve v sistemu EU Pilot ob koncu leta 2014 881 > Nove zadeve v sistemu EU Pilot, evidentirane v letu 2015 969 > Zadeve v sistemu EU Pilot, obravnavane v letu 2015 = 1 260 > Nerešene zadeve v sistemu EU Pilot ob koncu leta 2015 Leta 2015 je bilo v sistemu EU Pilot evidentiranih 881 novih zadev. Od tega se jih je 295 začelo na podlagi pritožb, 578 pa jih je Komisija začela na lastno pobudo. Spodnji tortni diagram prikazuje področja politik, s katerih je bila leta 2015 večina novih zadev v sistemu EU Pilot: Leta 2015 je bilo v sistemu Pilot EU obravnavanih 969 zadev. Od tega jih je Komisija, potem ko je od držav članic prejela zadovoljive odgovore, zaključila 726. To pomeni, da je bila stopnja uspešnosti reševanja zadev 75-odstotna, tj. povsem enaka kot leta 2014. Ker je Komisija zavrnila odgovore, ki so jih predložile države članice, je bilo v sistemu EU Pilot skupaj zaključenih 243 zadev. Od tega so se za 201 zadevo začeli formalni postopki za ugotavljanje kršitev (leta 2014 je bilo takih zadev 325). Medtem ko jih je 65 temeljilo na pritožbi, se je preostalih 136 začelo na lastno pobudo Komisije. Večina zadev v sistemu EU Pilot, na podlagi katerih so se začeli postopki za ugotavljanje kršitev, se je nanašala na naslednja področja politik: mobilnost in promet (50 zadev), okolje (38), notranji trg, industrija, podjetništvo in MSP (29) ter obdavčenje in carinska unija (26). Največ zadev, za katere je bilo treba začeti postopke za ugotavljanje kršitev, so imele Italija, Francija in Španija (19, 17 oziroma 16). Ob koncu leta 2015 je bilo v sistemu EU Pilot 1 260 nerešenih zadev. Večina jih je bila naslovljenih na Italijo (111), Španijo (78) in Poljsko (74). Okolje je ostalo glavno zadevno področje politike, z 298 nerešenimi zadevami, sledila pa sta mu pravosodje (191) ter obdavčenje in carine (141).

Spodnji diagram prikazuje stopnjo uspešnosti reševanja zadev v sistemu EU Pilot (število zadev, ki jih je Komisija zaključila, ne da bi začela postopek za ugotavljanje kršitev, po državah članicah leta 2015), povezano s številom obravnavanih zadev v istem letu. Države članice bi morale na vprašanja v sistemu EU Pilot odgovoriti v desetih tednih (70 dneh) od obvestila Komisije v sistemu EU Pilot. Spodnji diagram prikazuje povprečni odzivni čas po državah članicah v letu 2015. V.Faze postopkov za ugotavljanje kršitev 1.Predhodna faza Komisija je leta 2015 začela 742 novih postopkov, in sicer tako, da je poslala uradni opomin. Spodnji diagram prikazuje porazdelitev po državah članicah.



Spodnji diagram prikazuje glavna področja politik, na katerih so se začeli novi postopki. Poleg tega je Komisija leta 2015 državam članicam poslala 248 obrazloženih mnenj. Glavna zadevna področja politik so bila mobilnost in promet (49), okolje (40), finančne storitve (40) in energija (36). Spodnji diagram prikazuje porazdelitev po državah članicah. Ob koncu leta 2015 je bilo nerešenih 1 368 postopkov za ugotavljanje kršitev. To je rahlo povečanje v primerjavi s prejšnjim letom, vendar še vedno precej pod ravnjo iz leta 2011, kot prikazuje spodnji diagram. Spodnji diagram prikazuje število nerešenih postopkov za ugotavljanje kršitev po državah članicah ob koncu leta 2015:





Spodnji diagram prikazuje porazdelitev postopkov za ugotavljanje kršitev po področjih politik ob koncu leta 2015: Komisija je tudi po začetku formalnega postopka nadaljevala dialog z zadevno državo članico, da bi dosegla usklajenost. Statistični podatki potrjujejo, da si države članice resno prizadevajo za odpravo kršitev, preden Sodišče izda sodbo. Komisija je leta 2015 končala: •474 zadev v zvezi s kršitvami po tem, ko je poslala uradni opomin; •183 zadev po tem, ko je poslala obrazloženo mnenje, in •12 zadev po tem, ko je sklenila zadevo predložiti Sodišču, vendar pred predložitvijo zahtevka. Poleg tega je Komisija 13 zadev umaknila, preden je Sodišče izdalo sodbo. 2.Sodbe Sodišča na podlagi členov 258 in 260(2) PDEU Sodišče je leta 2015 izdalo 25 sodb na podlagi člena 258 PDEU, pri čemer je v 18 zadevah (82 %) ugodilo zahtevku Komisije. Sodišče je največ sodb izdalo v zvezi s: Poljsko (štiri, pri čemer je v vseh zadevah ugodilo zahtevku Komisije), Belgijo (dve, pri čemer je v obeh zadevah ugodilo zahtevku Komisije), Bolgarijo (dve, pri čemer je v obeh zadevah ugodilo zahtevku Komisije), Francijo (dve, pri čemer je v obeh zadevah ugodilo zahtevku Komisije), Nemčijo (dve, pri čemer je v obeh zadevah ugodilo zahtevku Komisije), Grčijo (dve, pri čemer je v obeh zadevah ugodilo zahtevku Komisije), Luksemburgom (dve, pri čemer je v obeh zadevah ugodilo zahtevku Komisije), Slovaško (dve, pri čemer je v obeh zadevah ugodilo zahtevku Slovaške) in Združenim kraljestvom (dve, pri čemer je v obeh zadevah ugodilo zahtevku Združenega kraljestva).

Sodišče je leta 2015 večino sodb izdalo v zvezi z obdavčenjem (9), zaposlovanjem (6) in okoljem (4). Države članice pogosto sprejmejo potrebne ukrepe, da bi takoj izvršile sodbo Sodišča. Vendar je bilo konec leta po sodbi Sodišča še vedno nerešenih 85 postopkov za ugotavljanje kršitev, ker je Komisija menila, da zadevne države članice še niso izvršile sodb v skladu s členom 258 PDEU. Večina teh zadev se je nanašala na Grčijo (10), Poljsko (8) in Španijo (7) ter je bila povezana z okoljem (35), prometom (12), obdavčenjem (9) ter zdravjem in varstvom potrošnikov (7). Med temi 85 zadevami sta bili dve že drugič predloženi Sodišču. Če Sodišče na podlagi člena 260(2) PDEU naloži denarne kazni, mora država članica kršiteljica takoj plačati pavšalni znesek in še naprej plačevati periodično kazen, dokler v celoti ne izvrši prve in druge sodbe Sodišča. Sodišče je leta 2015 izdalo tri sodbe na podlagi člena 260(2) PDEU. Plačilo kazni je naložilo Italiji in Grčiji. Konec leta 2015 je bilo po sodbi Sodišča v skladu s členom 260(2) PDEU še vedno nerešenih sedem postopkov za ugotavljanje kršitev.

VI.Prenos direktiv 1.Pozen prenos Preprečevanje poznega prenosa je uveljavljena prednostna naloga Komisije. Komisija zato predlaga denarne kazni, kadar državo članico napoti pred Sodišče v skladu s členoma 258 in 260(3) PDEU, ker ta država ni pravočasno sporočila svojih ukrepov za prenos direktive, sprejetih v okviru zakonodajnega postopka (glej podrobnosti v pododdelku VI.2). Leta 2015 je bilo treba prenesti 56 direktiv, tj. manj kot leta 2014, ko jih je bilo treba prenesti 67. Nekoliko se je zmanjšalo tudi število novih kršitev zaradi poznega prenosa, in sicer s 585 na 543. Konec leta 2015 je bilo še vedno nerešenih 518 postopkov za ugotavljanje kršitev zaradi poznega prenosa, kar pomeni 19-odstotno povečanje v primerjavi s 421 postopki konec leta 2014. Spodnji diagram prikazuje ključne statistične podatke o postopkih za ugotavljanje kršitev zaradi poznega prenosa, ki jih je Komisija začela leta 2015: Nerešeni postopki za ugotavljanje kršitev zaradi poznega prenosa ob koncu leta 421 > Nerešeni postopki za ugotavljanje kršitev zaradi poznega prenosa ob koncu leta 2014 543 > Novi postopki za ugotavljanje kršitev zaradi poznega prenosa, evidentirani leta 2015 446 > Postopki za ugotavljanje kršitev zaradi poznega prenosa, končani leta 2015 = 518 > Nerešeni postopki za ugotavljanje kršitev zaradi poznega prenosa ob koncu leta 2015



Spodnji diagram prikazuje število nerešenih postopkov za ugotavljanje kršitev zaradi poznega prenosa ob koncu leta 2015 po državah članicah, ne glede na leto, ko je bil postopek začet. Spodnji diagram prikazuje število novih postopkov za ugotavljanje kršitev zaradi poznega prenosa (skupaj 543), ki so se začeli leta 2015, po državah članicah.