SL   SL 
 
 
 EVROPSKA  
KOMISIJA   
Bruselj, 26.4.2022  
COM(2022) 180 final  
 
POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU  
o uporabi Priloge XI h kadrovskim predpisom in člena 66a kadrovskih predpisov   
 
1 
 POROČILO  KOMISIJE  EVROPSKEMU  PARLAMENTU  IN SVETU  
o uporabi Priloge  XI h kadrovskim predpisom in člena  66a kadrovskih predpisov  
 
1. UVOD 
V členu  15(2) Priloge  XI h kadrovskim predpisom, kakor so bili nazadnje spremenjeni 
leta 20131, je določeno, da Komisija pred 31.  marcem  2022 Evropskemu parlamentu in Svetu 
predloži poročilo, v katerem upošteva preverjanje, izvedeno v skladu s členom  2 iste Priloge, 
in oceni, ali je gibanje kupne moči osebnih prejemkov in pokojnin uradnikov Unije v skladu s 
spremembami kupne moči plač nacionalnih javnih uslužbencev v državnih upravah. Komisija 
na podlagi navedenega poročila, če je primerno, predloži predlog z a spremembo Priloge  XI in 
člena  66a kadrovskih predpisov na podlagi člena  336 Pogodbe o delovanju Evropske unije.  
S tem poročilom se izvaja navedena določba, tako da se oceni izpolnjevanje potreb po kadrih 
v institucijah EU z opisom postopka in izida izvaj anja pravil za posodabljanje osebnih 
prejemkov in pokojnin v skladu s Prilogo  XI h kadrovskim predpisom (v nadaljnjem 
besedilu: metoda) in solidarnostne dajatve v skladu s členom  66a za obdobje  2014 –2021.  
2. POTREBE PO KADRIH V I NSTITUCIJAH EU 
2.1. Zakonska zahtev a za preverjanje potreb po kadrih  
Člen  2 Priloge  XI h kadrovskim predpisom določa, da Komisija redno preverja potrebe po 
kadrih v institucijah.  
Z operativnega vidika je namen zaposlovanja zapolniti prosta delovna mesta v institucijah 
EU, vendar člen  27 ka drovskih predpisov ter člena  12 in  82 Pogojev za zaposlitev drugih 
uslužbencev na eni strani določajo, da morajo biti uradniki in uslužbenci najsposobnejši, 
najučinkovitejši in neoporečni, na drugi strani pa, da morajo biti izbrani na najširšem 
možnem geog rafskem območju med državljani držav članic EU.  
2.2. Opažanja glede potreb po kadrih  
Evropski urad za izbor osebja (EPSO) je pristojen za izbor uradnikov, ki pomenijo največji 
delež osebja EU. Institucije EU urad EPSO redno obveščajo o svojih potrebah po kadrih, urad 
EPSO pa pripravi letni načrt natečajev ter opredeli metode in postopke za izbor, vključno s 
pravili za ocenjevanje za vsak natečaj. To skupaj s preverjanji, opravljenimi ob zaposlitvi, 
zagotavlja, da so vsi zaposleni najsposobnejši, najučinkov itejši in neoporečni, skladno s 
členom  27 kadrovskih predpisov.  
2.2.1.  Zmanjšanje števila prijav za natečaje EU  
V Prilogi  1 je s primerjavo potreb po kadrih v institucijah EU za nejezikovne upravne 
uslužbence (izraženo v želenem številu uspešnih kandidatov) z dej anskim izidom natečajev 
prikazano, da je uradu EPSO načeloma uspelo izbrati potrebno število uspešnih kandidatov.  
                                                 
1 Uredba (EU, Euratom) št.  1023/2013 Evropskega parlamenta  in Sveta z dne 22.  oktobra  2013.  
 
2 
 Vendar se je število kandidatov za splošne natečaje za uslužbence AD zmanjšalo za vse 
skupine držav članic (Priloga  2). Za države, ki so bile članice EU pred letom  2004, se je to 
zmanjšanje začelo po reformi kadrovskih predpisov leta  2004, za države, ki so članice EU 
postale po letu  2004, pa se je zmanjšanje začelo po reformi kadrovskih predpisov leta  2014 
(Priloga  3)2. To je vplivalo na zmožnos t institucij EU, da izpolnijo svoje potrebe po kadrih in 
zagotovijo geografsko uravnoteženo zaposlovanje.  
2.2.2.  Pragmatične rešitve, ki jih je Komisija izvedla za izpolnjevanje posebnih 
potreb po kadrih  
Komisija je za izpolnjevanje potreb po kadrih na stalnih d elovnih mestih, na katerih so 
običajno zaposleni stalni uradniki, vse pogosteje zaposlovala začasne uslužbence. V Komisiji 
se je njihovo skupno število zunaj jezikovnih služb s  461 leta  2013 (od tega 118 na ravni 
upravnih uslužbencev) povečalo na 1  672 let a 2020 (od tega 825 na ravni upravnih 
uslužbencev).  
2.2.3.  Geografsko neuravnoteženo zaposlovanje  
Komisija je imela težave pri zaposlovanju osebja na najširšem možnem geografskem 
območju. V svojem poročilu iz leta  2018, sprejetem v skladu s členom  27 kadrovskih 
predpisov3, je zlasti opredelila vprašanje privlačnosti, saj so ravni sodelovanja na natečajih 
EU glede na velikost zadevnega prebivalstva nekaterih držav članic nizke. Posledično 
državljani nekaterih držav niso dovolj zastopani na seznamih uspešnih kandid atov urada 
EPSO. V Prilogi  4 je prikazano, kako so od leta  2018 prijave na natečaje EU ostale 
neuravnotežene4, zaradi česar je bilo zaposlovanje geografsko neuravnoteženo. Zlasti se je 
število držav članic, katerih državljani so znatno premalo zastopani me d nižjimi upravnimi 
uslužbenci, povečalo na 13: Avstrija, Češka, Estonija, Nemčija, Danska, Finska, Ciper, 
Luksemburg, Mala, Nizozemska, Poljska, Slovaška in Švedska5.  
2.3. Korelacija med privlačnostjo institucij EU ter različnimi 
makroekonomskimi in socialno -ekonomskimi dejavniki, vključno z 
osebnimi prejemki  
Spodnja preglednica vsebuje informacije o ravni sodelovanja na natečajih EU za vsako 
državo članico v obdobju  2013 –2019. V analizo so bile vključene vse države članice razen 
Belgije, najmanjših držav članic z vidika števila prebivalcev in tistih, katerih raven 
sodelovanja znaša med 80  % in 120  %, tj. blizu idealne „ciljne“ udeležbe6. Natančneje, 
vključene niso bile naslednje države članice:  
                                                 
2 Le število prijav grških in ciprskih državljanov se je povečalo ali ostalo nespremenjeno.  
3  Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 15.  junija  2018, kakor je bilo popravljeno 
24. avgusta  2018 z dokumentom  COM(2018)  377 final/2.  
4 V tem poročilu je raven sodelovanja vsake države članice opredeljena z razmerjem med deležem 
kandidatov in deležem prebivalstva EU v obdobju  2013 –2019. Za glajenje podatkov je uporabljeno 
sedemletno obdobje, saj se natečaji EU ne izvajajo redno. Poleg tega leti  2020 in  2021 zaradi pandemije in 
njenih posledic na organizacijo teh natečajev štejeta za atipični leti, zato sta izključeni iz analize.  
5 Stanje na dan 31.  decembra  2021.  
6 Ker „cilja“ (100 -odstotne ravni sodelovanja) iz statističnih razlogov ni mogoče nikoli doseči, so bile 
analizirane le države članice, pri katerih obstaja jasno neravnovesje. Mejna raven je bila določena na +/ –
 20 % glede na 100 -odstotno raven sodelovanja. To je v skladu s pristopom iz poročila Komisije,  sprejetega 
 
3 
 — Belgija, ker je prevelika zastopanost belgijskih državljanov med kandidati EPSO 
povezana s statusom Bruslja kot sedeža več institucij EU7; 
— Ciper, Luksemburg in Malta, saj zaradi majhnega števila prebivalcev teh držav 
analiza deleža kandidatov na natečajih EU v primerjavi z nacionalnim 
prebivalstvom ni statistično za nesljiva; ter  
— Madžarska, Slovaška in Finska, saj je njihova raven sodelovanja (primerjava ravni 
sodelovanja z odstotkom prebivalstva EU) med 80  % in 120  %, merjeno v 
obdobju sedmih let, in zato blizu cilja.  
 
Za oceno dejavnikov, ki vplivajo na raven sode lovanja na natečajih EU za vsako državo 
članico, je treba preveriti privlačnost institucij EU v vsej EU. Ker je odločitev o prijavi na 
natečaj EU navsezadnje zelo osebna in lahko temelji na različnih dejavnikih, je Komisija 
ocenila obstoj morebitnih korela cij med sklopom makroekonomskih in socialno -ekonomskih 
dejavnikov ter zaznanimi trendi v ravni sodelovanja v državah članicah (Priloge  5 do  5.7). 
Zlasti je ocenila relativne neto zaslužke v državah članicah (Prilogi  5.1 in  5.2), ravni 
brezposelnosti (Prilo ga 5.3), nacionalno stanje na področju zaposlovanja (Priloga  5.4), 
podobo EU (Priloga  5.5), osebne finančne obete (Priloga  5.6) in indeks boljšega življenja 
OECD (Priloga  5.7).  
                                                                                                                                                        
v skladu s členom  27 Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije in členom  12 Pogojev za zaposlitev 
drugih uslužbencev Evropske unije (geografska uravnoteženost) – COM(2018) 377  final.  
7 Enak pojav je opažen na sedežih drugih mednarodnih organizacij. Na primer, prevelika zastopanost 
nemškega osebja v Evropski centralni banki.  
Država 
članica
EL 362 %
BG 244 %
LT 277 %
HR 201 %
EE 193 %
RO 184 % Nad 
SI 181 %
LV 161 %
PT 160 %
IT 152 %
ES 122 %
AT 73 %
IE 66 %
FR 50 %
DK 49 % Pod 
NL 49 %
CZ 47 %
PL 47 %
SE 36 %
DE 33 %
CY 286 %
BE 279 %
MT 268 %
LU 168 % Izključene
SK 106 %
HU 97 %
FI 85 %Raven sodelovanja glede na idealni cilj
(2013–2019)
 
4 
 Komisija je na podlagi teh podatkov ocenila možne korelacije med nizkim sodelo vanjem na 
natečajih EU ter navedenimi socialno -ekonomskimi in makroekonomskimi dejavniki. 
Izpeljati je mogoče naslednje sklepe:  
— obstaja precejšnja korelacija med sodelovanjem državljanov EU na natečajih EU 
in neto zaslužki v državi članici ter dojemanjem možnosti za zaposlitev na 
nacionalni ravni;  
 
— če analizo omejimo na države članice z najvišjimi in najnižjimi plačami, obstaja 
skoraj popolna korelacija med ravnjo sodelovanja na natečajih EU in ravnjo neto 
zaslužkov8. To še posebej velja za Nemčijo, Francijo, Nizozemsko, Avstrijo, 
Dansko, Irsko, Švedsko, Portugalsko, Slovenijo, Litvo, Romunijo, Hrvaško, 
Latvijo in Bolgarijo. Pri državah članicah s srednjimi plačami rezultati niso tako 
jasni in je treba upoštevati druge socialno -ekonomske dejavnike;  
 
— obstaja visoka korelacija med ravnjo sodelovanja na natečajih EU in indeksom 
boljšega življenja OECD;  
 
— obstaja šibka korelacija ali pa je sploh ni med ravnjo sodelovanja in nacionalno 
ravnjo brezposelnosti, podobo EU med državljani in dojemanjem izboljšanj a 
osebnega finančnega položaja v prihodnjem letu.  
3. IZVAJANJE ČLENA  65 KADROVSKIH PREDPISO V 
3.1. Načelo primerljivosti  
Načelo vzporednega razvoja kupne moči pomeni, da kupna moč članov osebja EU sledi 
navzgor in navzdol gibanju povprečne kupne moči javnih uslužbencev v nacionalnih 
državnih upravah. Ocena izvajanja načela primerljivosti v obdobju opazovanja lahko dodatno 
pojasni težave, opažene v zvezi s potrebami po kadrih v institucijah EU.  
V skladu s členom  65(1) kadrovskih predpisov posodobitev osebnih prejemkov in pokojnin 
odraža letno gibanje med 1.  julijem predhodnega leta in 1.  julijem tekočega leta9: 
— realnih plač j avnih uslužbencev v državnih upravah na vzorcu desetih držav 
članic, ki predstavljajo vsaj 75  % bruto domačega proizvoda EU (BDP  EU)10. Za 
vsako od teh držav članic se letna sprememba realnih plač izračuna brez 
vključitve inflacije, imenuje pa se posebni ka zalnik. Globalni posebni kazalnik  
je povprečje vseh posebnih kazalnikov, ponderiranih glede na zadevni BDP 
vsake države članice;  
                                                 
8 Združeni narodi (ZN) to vprašanje obravnavajo z uporabo tako imenovanega „načela Noblemaire“, 
tj. enačbe, s katero se raven plač pri ZN določi na podlagi ravni plač , ki jih izplačuje državna uprava države 
članice, ki izplačuje najvišje plače (v zadnjih letih so to bile ves čas Združene države Amerike). Tako lahko 
ZN zagotovijo interes kandidatov iz vseh držav članic.  
9 Metodologija temelji na primerjavi posnetka naci onalnega sistema osebnih prejemkov v državi članici v 
juliju tekočega leta z enakovrednim posnetkom v isti državi članici v juliju predhodnega leta.  
10  Belgija, Nemčija, Španija, Francija, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Avstrija, Poljska in Švedska. Klj ub 
izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije vzorec desetih držav članic še vedno predstavlja več kot 
75 % bruto domačega proizvoda EU, kot to določa člen  1(4) Priloge  XI h kadrovskim predpisom.  
 
5 
 — letne inflacije v Bruslju in Luxembourgu (v enakem razmerju kot porazdelitev 
osebja  EU med mestoma). Ta del se imenuje skupni indeks .  
Globalni posebni kazalnik in skupni indeks se zmnožita, da se izračuna vrednost posodobitve. 
Vrednost posodobitve je izražena kot odstotek, ki se splošno uporabi za neto osebne prejemke 
in pokojnine celotnega osebja  EU z učinkom od 1.  julija11.  
V navedenem kontekstu je pomembno poudariti, da metoda ne omogoča „dvojnega 
upoštevanja“ inflacije, temveč zagotavlja vzporedno gibanje plač osebja  EU in nacionalnih 
javnih uslužbencev brez vključitve inflacije. Zato se globalni posebni kazalnik najprej 
izračuna brez vključitve inflacije na vzorcu desetih držav članic, šele v drugem koraku pa se 
uporabi skupaj s skupnim indeksom. Podrobne informacije o gibanju globalnega posebnega 
kazalnika in skupnega indeksa so navedene v delu  3. 
3.2. Posebni kazalniki  
V tem pog lavju je obravnavano, ali vzorec držav članic, ki se trenutno uporablja za izračun 
globalnega posebnega kazalnika, pravilno odraža dejanske spremembe kupne moči vseh 
nacionalnih javnih uslužbencev ter ali so splošna in posebna odstopanja od načela 
primerlj ivosti, neločljivo povezanega z metodo, povzročila znatno izgubo kupne moči javnih 
uslužbencev EU.  
3.2.1.  Izračun globalnega posebnega kazalnika, kakor je opredeljen v metodi iz leta  2013  
Po metodi, sprejeti leta  2013, se je globalni posebni kazalnik od 1.  julija  2015 izračunaval z 
uporabo vzorca enajstih referenčnih držav članic (ponderirano glede na BDP): Belgije, 
Nemčije, Španije, Francije, Italije, Luksemburga, Nizozemske, Avstrije, Poljske, Švedske in 
Združenega kraljestva.  
Od 1.  januarja  2021 Združeno kralj estvo ni več država članica EU in zato od tega datuma ni 
več vključeno v vzorec za izračun globalnega posebnega kazalnika. V Prilogi  6 je prikazano, 
da po izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije vzorec še vedno izpolnjuje 75 -odstotni 
prag iz člena  1(4) Priloge  XI h kadrovskim predpisom in ga zato ni treba spreminjati. Pri 
izvajanju dogovorjenega medinstitucionalnega pristopa v zvezi s sklicevanjem na Združeno 
kraljestvo v zakonodaji EU Eurostat zdaj za namene člena  1(4) Priloge  XI uporablja vzorec, 
sestavljen iz navedenih desetih preostalih držav članic.  
Letni in kumulativni podatki po državah članicah iz vzorca, ki se uporablja  
V Prilogi  7 so prikazane časovne vrste posebnih kazalnikov za veljavni vzorec enajstih držav 
članic od 1.  julija  2015 skupa j z enostavnim aritmetičnim povprečjem za zadevno obdobje. V 
Prilogi  8 so prikazani isti podatki, vendar izraženi v obliki kumulativnega indeksa 
(2014  = 100).  
Globalni posebni kazalnik za vzorec, ki se uporablja  
Kumulativni učinek izračunanega globalnega p osebnega kazalnika in globalnega posebnega 
kazalnika, ki se uporablja od 1.  julija  2015, je prikazan v Prilogi  9. Izračunani globalni 
                                                 
11 Da se vključijo znatne spremembe življenjskih stroško v v Bruslju in Luxembourgu, se lahko s 1.  januarjem 
opravi vmesna posodobitev v skladu s členi  4 do 7 Priloge  XI h kadrovskim predpisom.  
 
6 
 posebni kazalnik ustreza gibanju kupne moči javnih uslužbencev iz vzorca držav članic v  
zadevnem  obdobju (ponderirano gled e na BDP, izraženo v standardih kupne moči). V skladu 
z načelom primerljivosti (glej del  3.1) je kupna moč osebja EU sledila istemu gibanju kot 
vzorec, razen od 1.  julija  2020, kar je posledica izvajanja določbe o izjemi (glej del  3.2.4).  
V Prilogi  10 so p rikazane časovne vrste globalnega posebnega kazalnika od 1.  julija  2015 
skupaj s skupnim indeksom in posledično letno posodobitvijo za osebje  EU. Uporabljeni 
globalni posebni kazalnik, izračunan kot enostavno povprečje za sedemletno obdobje, znaša 
100,6; k umulativni učinek globalnega posebnega kazalnika, uporabljenega do julija  2014 
(2014  = 100), pa je 103,4.  
3.2.2.  Globalni posebni kazalnik, kakor je opredeljen v prejšnjih metodah  
Sedanja zakonodajna rešitev v zvezi z uporabo vzorca desetih držav članic za izrač un 
globalnega posebnega kazalnika ni bila vedno zakonodajalčev izbrani pristop. Pred 
letom  2004 se je globalni posebni kazalnik izračunaval glede na statistične podatke za vse 
države članice (na primer 15  držav članic leta  2003), v obdobju  2004 –2012 pa je bil 
uporabljen vzorec osmih referenčnih držav članic.  
Odločitev zakonodajalca, da sprejme novo metodo, je spodbudila retrospektivna podatkovna 
analiza, ki je nakazala, da bi dogajanje v navedenem vzorcu dobro odražalo povprečno 
gibanje v vseh državah član icah. Kljub temu je treba omeniti, da je poznejša analiza 
pokazala, da je bilo dejansko gibanje kupne moči v izbranem vzorcu po letu  2004 pod 
povprečjem za vse države članice. Sozakonodajalec je leta  2013 ohranil načelo vzorca držav 
članic in ga povečal z osem na enajst.  
Za izpolnitev zakonske zahteve v zvezi z analizo, ali je bilo gibanje kupne moči uradnikov 
Unije skladno s spremembami kupne moči javnih uslužbencev v državnih upravah vseh držav 
članic, sta v tem poglavju predstavljeni simulaciji gibanja g lobalnega posebnega kazalnika, 
če bi bil v obdobju  2015 –2021 uporabljen vzorec 8 držav članic ali če ne bi bil uporabljen 
noben vzorec.  
Pri vzorcu osmih držav članic12 bi enostavno povprečje letnega globalnega posebnega 
kazalnika za obdobje  2015 –2021 znašalo 100,4, kumulativni učinek (2014  = 100) pa 102,5. 
Pri vseh državah članicah bi enostavno povprečje letnega globalnega posebnega kazalnika za 
obdobje  2015 –2021 znašal o 101,1, kumulativni učinek (2014  = 100) pa 106,5.  
Priloga  11 k temu poročilu vsebuje primerjavo gibanja globalnega posebnega kazalnika, 
izračunanega na podlagi navedenih alternativnih vzorcev. Ti podatki kažejo, da je zaradi 
vzorca držav članic, ki ga je  sozakonodajalec opredelil leta  2013, kupna moč osebja EU 
dosegla le polovico sprememb kupne moči plač nacionalnih javnih uslužbencev v državnih 
upravah, kar je morda povzročilo, da državljani Evropske unije ne dojemajo več kot 
privlačnega delodajalca.  
3.2.3.  Posebni kazalnik: trendi v posameznih državah članicah   
Izračuni in podatki v zvezi s posebnimi kazalniki v državah članicah temeljijo na podatkih, ki 
jih zagotovijo in potrdijo pristojni statistični organi držav članic. Zato je bil ustvarjen letni 
vprašalnik  o osebnih prejemkih, ki se sčasoma posodablja. Javno je objavljen tudi sklop 
                                                 
12 Belgija, Nemčija, Španija, Francija, Italija, Luksemburg, Nizozemska in Združeno kraljestvo.  
 
7 
 metodoloških priročnikov in poročil o ocenah za posamezne države, s čimer se izboljšuje 
stopnja preglednosti13. 
V Prilogi  12 so povzeti dostopni podatki za vsako državo članico za  obdobje  2015 –2021 
skupaj z enostavnim aritmetičnim povprečjem za zadevno obdobje. V Prilogi  13 so prikazani 
isti podatki, vendar izraženi v obliki kumulativnega indeksa (2014  = 100). Pri državah 
članicah, ki so vključene v vzorec, so največja neto zvišanj a od leta  2015 opažena na 
Poljskem (121), v Nemčiji (109,8), Avstriji (109,6) in na Nizozemskem (109). Manjša 
zvišanja so opažena v Luksemburgu (101,6) in Belgiji (101,8), znotraj vzorca pa so le javni 
uslužbenci francoske državne uprave doživeli znižanje neto kupne moči (97,9).  
Ker se gibanje osebnih prejemkov osebja EU izračuna na podlagi tehtanega povprečja vzorca 
držav članic, in kot je podrobneje navedeno v delu  3.2.1, v istem obdobju, so se osebni 
prejemki osebja EU zvišali za 103,4.  
Pri državah čla nicah, ki niso vključene v vzorec, so največja neto zvišanja osebnih prejemkov 
opažena na Slovaškem (186,4), Češkem (167,1), v Bolgariji (156,3) in Romuniji (148,1). V 
Prilogi  14 je prikazano, da so posebni kazalniki velike večine držav članic, ki so vklju čene v 
vzorec in imajo nizke ravni sodelovanja na natečajih EU, ki jih organizira EPSO – kot je 
navedeno v delu  2 –, v veliki meri presegali globalni posebni kazalnik, na podlagi katerega so 
bili posodobljeni osebni prejemki osebja EU. Drugače povedano, gl ede relativne kupne moči 
se je privlačnost institucij EU v navedenih državah zmanjšala.  
3.2.4.  Splošno odstopanje od načela primerljivosti: uporaba ublažitvenih določb in določb 
o izjemah  
Z odstopanjem od načela primerljivosti gibanja kupne moči ublažitvena določ ba omejuje 
velika povečanja kupne moči ter morebitne velike izgube kupne moči v posameznem letu. Če 
izračunano povečanje kupne moči (globalni posebni kazalnik) presega  2 % ali če se kupna 
moč zmanjša za več kot  2 %, je sprememba kupne moči osebja  EU omejen a na 2  %. Del 
povečanja ali izgube kupne moči, ki presega  2 %, se uporabi devet mesecev pozneje, s 
1. aprilom naslednjega leta.  
Drugo splošno odstopanje je določba o izjemi, ki omejuje povečanje kupne moči osebja  EU, 
če pride do upada gospodarske rasti  EU. Če je napovedano zmanjšanje realnega BDP  EU in 
če se kupna moč, merjena z globalnim posebnim kazalnikom, poveča, se glede na obseg 
zmanjšanja realnega BDP del povečanja kupne moči preloži. Če se realni BDP  EU zmanjša 
za več kot  3 %, se povečanje kupne moč i zaradi metode uporabi po okrevanju 
gospodarstva  EU, tj.  ko realni BDP  EU doseže raven pred upadom gospodarske rasti 
(določba o okrevanju). Če se končni podatki o realnem BDP  EU, ki jih predloži Komisija, 
toliko razlikujejo od napovedi, da to vpliva na na čin uporabe določbe o izjemi, se opravijo 
potrebni pozitivni ali negativni popravki, vključno z retroaktivnimi prilagoditvami14. 
                                                 
13 Splošni metodološki p riročnik za izračun posebnih kazalnikov je dostopen na spletišču Eurostata. Poleg 
tega je bilo ob koncu leta  2018 objavljenih že 13  ocen za posamezne države, trenutno pa poteka delo z 
drugimi nacionalnimi organi, da se poveča število objavljenih ocen (glej  naslednjo povezavo: 
https://ec.europa.eu/eurostat/web/civil -servants -remuneration/specific -indicators/country -assessments ).  
14 Delovna sk upina za člena  64 in  65 kadrovskih predpisov je sprejela odločitev, da se „končni podatki“, ki jih 
o BDP  EU za posamezno leto predloži Komisija, razlagajo kot podatki, ki so na voljo do 30.  septembra 
naslednjega leta. To pojasnilo se je štelo za potrebno, saj se lahko podatki o BDP pogosto pregledajo veliko 
let po referenčnem letu.  
 
8 
 Ublažitvena določba : med letoma  2015 in  2021 je Eurostat ustrezno preveril zneske 
posodobitev, tako da jih je primerjal z merili  za ublažitvene določbe in določbe o izjemah iz 
členov  10 in  11 Priloge  XI h kadrovskim predpisom. Globalni posebni kazalnik je presegel 
zakonsko omejitev +2  % / –2 % le leta  2020, ko je izmerjeni globalni posebni kazalnik 
(+2,5  %) presegal prag, potreben za aktivacijo ublažitvene določbe. Glede na sočasno 
uporabo določbe o izjemi v istem letu (2020) in v skladu s členom  10 Priloge  XI h 
kadrovskim predpisom ublažitvena določba ni bila uporabljena.  
Določba o izjemi:  napoved letne rasti BDP  EU je bila ob vsak okratnem letnem poročilu 
Eurostata pozitivna, razen leta  2020, ko je bila zaradi pandemije COVID -19 napovedana rast 
realnega BDP Unije negativna ( –7,4 %)15. Zato je bila leta  2020 uporabljena določba o izjemi 
na podlagi člena  11(1) Priloge  XI h kadrovskim p redpisom. Ker se je BDP Unije zmanjšal za 
več kot 3  %, se globalni posebni kazalnik ni uporabil za izračun vrednosti posodobitve 
osebnih prejemkov in pokojnin. Zato bo celoten globalni posebni kazalnik, ki bi se upošteval 
pri letni posodobitvi za leto  2020  (+2,5  %), podlaga za izračun prihodnje posodobitve, ko bo 
kumulativno povečanje realnega BDP Unije pozitivno, v skladu s členom  10 in členom  11(4) 
Priloge  XI h kadrovskim predpisom.  
Obvezna splošna odstopanja od načela primerljivosti in, natančneje, dolo čba o izjemi so se 
leta 2020 strogo izvajali, kar je v času upada gospodarske rasti omogočilo omejitev letne 
posodobitve, ki je posledica metode, in s tem neto prihranke za proračun EU. Po drugi strani 
pa je uporaba določbe o izjemi vplivala na vzporedno g ibanje kupne moči javnih uslužbencev 
EU, saj so v istem obdobju javni uslužbenci v državnih upravah iz vzorca imeli v povprečju 
2,5-odstotno večjo dejansko kupno moč, zaradi česar se je privlačnost institucij EU od 
leta 2020 zmanjšala.  
Podobno je letna pos odobitev leta  2020 izkazala učinkovitost samodejne ublažitvene določbe, 
ki je bila prav tako uvedena leta  2014. Če hkrati ne bi bila aktivirana določba o izjemi, bi 
ublažitvena določba samodejno omejila povečanje globalnega posebnega kazalnika do 
aprila  2021. 
Na splošno bi bilo mogoče skleniti, da je samodejnost metode (tj.  posodobitve osebnih 
prejemkov na podlagi statističnih podatkov, ki imajo učinke na podlagi kadrovskih predpisov 
in brez posredovanja drugih pravnih aktov) od leta  2014 dobro delovala. Sa modejna metoda 
je ustrezala namenu ter omogočala upoštevanje gospodarskih okoliščin in gibanja kupne 
moči, hkrati pa je znatno zmanjšala upravno breme v primerjavi z letno uporabo rednih 
zakonodajnih postopkov pred letom  2014.  
3.2.5.  Posebno odstopanje od splošne ga načela primerljivosti  
Da bi se upoštevale še posebej težke gospodarske in socialne razmere v Uniji v tistem času, je 
bilo v okviru reforme leta  2014 tudi odločeno, da se v letih  2013 in  2014 posodobitev osebnih 
prejemkov in pokojnin celotnega osebja ins titucij ter drugih organov in agencij Unije na 
podlagi metode prekine ter da se morebitne ugodnosti, ki jih imajo uradniki in drugi 
uslužbenci Evropske unije zaradi uporabe metode, uravnotežijo s ponovno uvedbo 
solidarnostne dajatve s 1.  januarjem  2014, ki  se odtegne od plač osebja EU po višji stopnji.  
                                                 
15 Leta 2021 je bil končni podatek, ki ga je Eurostat izmeril za znižanje realnega BDP  EU za leto  2020, –
5,9 %.  
 
9 
 3.2.5.1.  Dveletna prekinitev posodabljanja plač (2013 –2014)  
Evropski svet je v okviru reforme kadrovskih predpisov leta  2013 zahteval, da se prilagajanje 
osebnih prejemkov in pokojnin vsega osebja institucij Unije na  podlagi metode za dve leti 
prekine. Zato v letih  2013 in  2014 v skladu z jasnim besedilom kadrovskih predpisov ni bilo 
posodobitve osebnih prejemkov in pokojnin16. Po navedbah Evropskega računskega sodišča 
je ta dveletna zamrznitev za večletni finančni okv ir za obdobje  2014 –2020 ustvarila prihranke 
v višini 1,5  milijarde  EUR17.  
Čeprav se je zaradi prekinitve posodabljanja za obdobje  2013 –2014 prenehalo uporabljati 
načelo primerljivosti, so se korekcijski koeficienti še naprej posodabljali za zagotovitev 
enakosti kupne moči med različnimi kraji zaposlitve.  
3.2.5.2.  Učinek solidarnostne dajatve  EU 
Solidarnostna dajatev je odtegljaj od osebnih prejemkov osebja  EU, ki je bil s 
1. januarjem  2014 znova uveden po višji stopnji. Stopnja solidarnostne dajatve, ki se odmeri 
od osnove, določene v členu  66a(3) kadrovskih predpisov, znaša 6  %. Zviša se na 7  % za 
osebje od vključno 2.  stopnje razreda AD  15 dalje. Po predlogu proračuna za leto  202218 naj 
bi prihodki iz solidarnostne dajatve dosegli 106  milijonov  EUR. V Prilogi  15 je prikazano 
gibanje teh prihodkov od leta  2012.  
3.2.5.3.  Ocena posebnih odstopanj od načela primerljivosti  
Osebje EU je zaradi navedenih posebnih odstopanj utrpelo znatno izgubo z vidika realne 
kupne moči. Izgubilo je približno 10,3  % kupne moči, zlasti zaradi skupnega učinka reform 
kadrovskih predpisov v letih  2004 in  2013, zmanjšanja prilagoditve plač in izvajanja določbe 
o izjemi leta  2020. V istem obdobju se je kupna moč javnih uslužbencev v državnih upravah 
držav članic v povprečju povečala za 0,9  %19. 
3.3. Skupn i indeks  
Skupni indeks meri spremembe življenjskih stroškov osebja EU v Belgiji in Luksemburgu 
skladno s porazdelitvijo osebja, zaposlenega v teh dveh državah članicah, in sicer na podlagi 
harmoniziranih indeksov cen življenjskih potrebščin (HICŽP) v prime ru Belgije in indeksa 
cen življenjskih potrebščin (ICŽP) v primeru Luksemburga, v skladu s členom  1 Priloge XI h 
kadrovskim predpisom. Zaradi posebnih uteži potrošnje, uporabljenih za izračun skupnega 
                                                 
16 V skladu s členom  65(4) kadrovskih predpisov.  
17 Evropsko računsk o sodišče, Posebno poročilo št.  15/2019, Izvajanje svežnja kadrovskih reform iz leta  2014 
na Komisiji  – veliki prihranki, vendar ne brez posledic za uslužbence.  
18 Predlog splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto  2022, COM(2021) 300  final.  
19 Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o podatkih o proračunskem učinku letne posodobitve 
osebnih prejemkov in pokojnin uradnikov in drugih uslužbencev Evropske unije ter korekcijskih 
koeficientov, ki se zanje uporabljajo, v letu 2021, COM(2021) 7 29 final.  
 
10 
 indeksa20, lahko za posamezno leto obstajajo razlike med  njegovim gibanjem ter vzorcem 
gibanja HICŽP za Belgijo in ICŽP za Luksemburg21.  
V Prilogi  16 so prikazane časovne vrste skupnega indeksa (letno povečanje v obdobju junij –
junij glede na predhodno leto) skupaj z informacijami za belgijski HICŽP in luksembur ški 
ICŽP. Povprečni skupni indeks v obdobju  2015 –2021 znaša 101,4. Kumulativni indeks za 
celotno obdobje do junija  2021 (osnova junij  2014  = 100) znaša  110,6. Za primerjavo, 
povprečni HICŽP v Belgiji v navedenem obdobju znaša 101,6, kumulativna vsota za 
navedeno obdobje pa 111,4. Povprečni ICŽP v Luksemburgu v navedenem obdobju znaša 
101,2, kumulativna vsota za navedeno obdobje pa 108,8.  
Zaradi uvedbe skupnega indeksa z reformo kadrovskih predpisov leta  2014 je bilo mogoče z 
delom posodobitve, ki ustreza in flaciji, izmerjeni v Bruslju in Luxembourgu, zagotoviti 
skladnost med prilagoditvami, plačanimi osebju EU, in inflacijo, izmerjeno v Bruslju in 
Luxembourgu. V Prilogi  17 je prikazano, da če bi se bruseljski mednarodni indeks še naprej 
uporabljal kot podlag a za posodobitev osebnih prejemkov, kot je to veljalo v okviru prejšnje 
metode, bi bila kumulativna inflacija, izmerjena v referenčnem obdobju, skoraj enaka 
inflaciji, izračunani na podlagi skupnega indeksa22. Kumulativna vsota za skupni indeks je 
nižja od belgijskega HICŽP in višja od luksemburškega ICŽP.  
4. IZVAJANJE ČLENA  64 KADROVSKIH PREDPISO V 
4.1. Načelo enakosti kupne moči med osebjem  EU – korekcijski koeficienti  
Korekcijski koeficient vzpostavlja splošno načelo enake obravnave, ki v tem konkretnem 
primeru u streza enakosti kupne moči vsega osebja institucij, organov in agencij  EU ne glede 
na kraj zaposlitve. Medtem ko se plačne lestvice in osnovni zneski uporabljajo za vse 
osebje  EU, se korekcijski koeficienti uporabljajo za osebje, ki dela na delovnih mestih  zunaj 
Bruslja in Luxembourga in ki ne bi smelo finančno trpeti zaradi višjih življenjskih stroškov v 
svojih krajih zaposlitve niti imeti koristi zaradi nižjih življenjskih stroškov23. 
Zato korekcijski koeficient deluje kot odstotna prilagoditev plače, da s e nadomesti razlika 
(pozitivna ali negativna) življenjskih stroškov v posameznem kraju zaposlitve. Korekcijski 
koeficient se uporablja v skladu z naslednjo enačbo:  
 
 
                                                 
20 V primerjavi z običajnimi utežmi za statistične podatke o cenah je glavna razlika pri izračunu skupnega 
indeksa uporaba uteži za najemnine, ki vključujejo lastnike, ki bivajo v lastnem stanovanju (namesto da bi 
bili upoštevani le najemniki).  
21 Prikazane vrednosti se nanašajo na celoten agregatni indeks; dejanski izračuni se opravljajo na podrobni 
ravni.  
22 Opozoriti je treba, da so bile v referenčnem obdobju stopnje inflacije na zgodovinsko nizkih ravneh za vse 
podindekse komponent. Pomembno je  tudi, da se pri izračunu uporablja le vzorec potrošnje za Belgijo in bi 
lahko bili rezultati nekoliko drugačni, če bi se upošteval tudi specifični vzorec potrošnje za Luksemburg.  
23 Člani osebja, ki delajo v delegacijah, imajo v skladu s členom  11 Priloge  X možnost, da zahtevajo plačilo 
osebnih prejemkov v eurih s ponderiranjem, ki se uporablja v Bruslju.  Plača v Bruslju   
 
(v eurih)  Menjalni tečaj   
 
(= 1 za države 
euroobmočja)  X Plača v kraju 
zaposlitve   
 
(v eurih za države 
euroobmočja)  X Korekcijski 
koeficient  
(= ekonomska 
pariteta/menjalni 
tečaj)  = 
 
11 
   
 
Korekcijski koeficienti se posodobijo vsaj enkrat na leto z učinkom od 1.  julija24. 
Metodologijo za izračun korekcijskih  koeficientov določa in redno posodablja Eurostat v 
sodelovanju z nacionalnimi statističnimi uradi. V zvezi z obravnavanim obdobjem je treba 
omeniti naslednji razvoj dogodkov:  
— izvajanje naprednejše metodologije za primerjavo zdravstvenih in izobraževalnih 
stroškov, vključno s šolami, za katere se plača šolnina, med državami članicami;  
— zbiranje podatkov je bilo prilagojeno v kontekstu brexita in posledic pandemije 
COVID -19; 
— vse več organizacij je pripravljenih sodelovati z Eurostatom25 in njegove podatke 
uporabljati v različne namene.  
V Prilogi  18 so prikazane vrednosti korekcijskih koeficientov za posamezne kraje zaposlitve 
v EU26 za obdobje  2013 –2021. Iz te preglednice je razvidno, da so korekcijski koeficienti za 
različne lokacije skozi čas sledili različnim  trendom. Na 15  lokacijah so se v zadevnem 
obdobju zmanjšali, na 16  lokacijah pa povečali.  
Od začetka veljavnosti spremenjene Priloge  XI h kadrovskim predpisom je v skladu s 
členom  9 navedene priloge v veljavi nov postopek za oblikovanje ali odpravo korekc ijskih 
koeficientov zunaj prestolnice27. Po izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije se 
korekcijski koeficient, ki se uporablja v Združenem kraljestvu, od 1.  februarja  2020 izračuna 
v skladu z metodologijo, ki se uporablja za tretje države28. 
                                                 
24 Če se med junijem in decembrom življenjski stroški znatno spremenijo, se lahko opravi vmesna 
posodobitev z učinkom od 1.  januarja.  
25 Na primer „ankete o družinski porabi“, opravljene za opredelitev uteži potrošnje, so bile v celoti 
harmonizirane s koordiniranimi organizacijami (na primer OECD, Svet Evrope), Združeni narodi pa so se 
leta 2015 odločili, da bodo izvorne podatke Eurostata o korekcijskih koef icientih uporabili kot vhodne 
podatke za prilagoditev plač svojega osebja, ki dela v EU (tako kot Eurostat uporablja podatke ZN za veliko 
lokacij zunaj EU).  
26 V skladu s členoma  12 in  13 Priloge  X h kadrovskim predpisom se lahko za osebne prejemke osebja, ki 
dela zunaj EU, uporabijo tudi posebni ponderji (korekcijski koeficienti). Posodobljena vrednost teh 
ponderjev je priložena letnim poročilom, ki jih Komisija sprejme o podatkih o proračunskem učinku 
posodobitev. Eurostat je v sodelovanju z nacionalnimi s tatističnimi organi izdelal posebno metodologijo.  
27 Ta postopek vključuje zlasti sprejetje delegiranega akta Komisije na podlagi uradnega zahtevka, ki ga 
vložijo ustrezni organi zadevnih držav članic, uprava institucije Unije ali predstavniki uradnikov Uni je v 
posameznem kraju zaposlitve. Za osebje, ki dela v Bonnu, je nemški nacionalni statistični urad leta  2021 
prenehal zagotavljati podatke za izračun tega korekcijskega koeficienta za Bonn. Zaradi odsotnosti 
podatkov, ki jih zagotovi ustrezni nacionalni s tatistični urad, in zaradi zelo omejenega števila zadevnega 
osebja se je korekcijski koeficient, ki se je uporabljal za Bonn, prenehal uporabljati in je od leta  2021 
nadomeščen s korekcijskim koeficientom, ki se uporablja za Nemčijo.  
28 UL C 211/8 z dne 25.  junija  2020 in UL  C 501 z dne 13.  decembra  2021.  
 
12 
 4.2. Težave s  sistemom korekcijskih koeficientov, s katerimi se spoprijema Komisija  
4.2.1.  Dojemanje korekcijskih koeficientov kot negativnega vpliva na kupno moč in 
privlačnost javne službe EU  
Kot je navedeno v vmesnem poročilu Komisije iz leta  2018 o izvajanju Priloge  XI29, so 
korekcijski koeficienti pogosto napačno dojeti kot dejavnik zmanjševanja kupne moči osebja 
EU. Deležniki, vključno z osebjem, predstavniki osebja in predstavniki držav gostiteljic, na 
službe Komisije pogosto naslavljajo vprašanja o vlogi korekcijskih ko eficientov in 
metodologiji, uporabljeni za njihov izračun. Do tega zlasti prihaja, kadar se za kraj zaposlitve 
osebja uporablja korekcijski koeficient, nižji od  100, zlasti če se za ta koeficient uporabljajo 
posodobitve navzdol30.  
Namen korekcijskih koefic ientov je le ohranjanje enakosti kupne moči med osebjem, ki dela 
v različnih državah članicah, in osebjem, ki dela v Bruslju, skozi čas. Namen korekcijskih 
koeficientov torej ni ohranjanje kupne moči na določeni ravni. Ker se je kupna moč osebja v 
Bruslju od leta  2004 zmanjšala (del  3.2.5), se je v enakem razmerju zmanjšala tudi kupna 
moč osebja v vseh krajih zaposlitve. Korekcijski koeficienti so tako zgolj instrument, s 
katerim se prilagoditev izvede v krajih zunaj Bruslja in Luxembourga.  
Hkrati navedeno dojemanje korekcijskih koeficientov še naprej zmanjšuje privlačnost javne 
službe  EU v nekaterih državah članicah. V zvezi s tem so številne agencije  EU, ki se nahajajo 
v državah članicah, v katerih se uporablja korekcijski koeficient, nižji od  100, Komisij i 
poročale o opaznem negativnem učinku na njihovo zmogljivost zaposlovanja in ohranjanja 
visokokvalificiranega in geografsko uravnoteženega osebja. Enako so agencije, ki se nahajajo 
v državah članicah z visokimi korekcijskimi koeficienti, prav tako poročal e o podobnih 
težavah ter poudarile zmanjšanje neto kupne moči osebja EU, opaženo v številnih krajih 
zaposlitve, ne glede na korekcijski koeficient, ki se uporablja.  
V zvezi s tem Komisija ob vsaki posodobitvi korekcijskih koeficientov drugim institucijam 
zagotovi celovite informacije o okoliščinah posodobitve ter tudi podrobna pojasnila o nihanju 
različnih korekcijskih koeficientov in gibanju kupne moči osebja.  
4.2.2.  Neupoštevanje stroškov, nastalih zunaj kraja zaposlitve  
V skladu s kadrovskimi predpisi so Eurost at in nacionalni statistični uradi pristojni za 
določitev statistične metodologije, ki se uporablja za izračun korekcijskih koeficientov, in 
njeno izvajanje. Obstoječa metodologija, ki jo je izdelal Eurostat v sodelovanju z 
nacionalnimi statističnimi uradi , temelji na predpostavki, da stroški članov osebja v celoti 
nastajajo v kraju zaposlitve. Ta pristop je predmet analize, saj celotni vzorci potrošnje članov 
osebja vključujejo tudi stroške zunaj kraja zaposlitve („stroški zunaj območja“).  
V zvezi s tem s o se Eurostat in nacionalni statistični uradi strinjali, da je treba posodobiti 
ankete o družinski porabi, da se kvantificira učinek „stroškov zunaj območja“ na potrošnjo 
                                                 
29 Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi Priloge  XI h kadrovskim predpisom in 
člena  66a kadrovskih predpisov, COM(2018) 830  final.  
30 Redno naslovljena vprašanja se nanašajo na lokalni obseg, na podlagi katerega se izračunajo korekcijski 
koeficienti. Korekcijski koeficienti se izračunajo na podlagi primerjave življenjskih stroškov v prestolnicah 
držav članic, razen v primerih, ko se za n ekatere države članice izračunajo lokalni korekcijski koeficienti; v 
tem primeru se odražajo lokalni stroški (v zvezi s tem glej zadevo  T-618/20, FZ/Komisija ). 
 
13 
 osebja EU na delu v tujini. Na podlagi tega so statistiki Komisije in držav članic ra zpravljali 
o eksperimentalnih rezultatih. Zlasti Eurostat je začel preverjati možnost boljšega odražanja 
vzorcev stroškov osebja z vključitvijo stroškov, ki nastanejo zunaj kraja zaposlitve. V 
Prilogi  19 so prikazani rezultati tega predhodnega dela in zlas ti izravnalni učinek, ki je 
posledica vključitve „stroškov zunaj območja“ v vzorce potrošnje osebja EU.  
Kar zadeva vzorce potrošnje osebja EU, se sistem korekcijskih koeficientov osredotoča na 
dvostranske primerjave med Brusljem in krajem zaposlitve, mogo če pa bi bilo predvideti, da 
upošteva tudi „stroške zunaj območja“. Pričakuje se, da bo sedanje eksperimentalno delo 
Eurostata na področju „stroškov zunaj območja“ v prihodnjih letih dozorelo kot statistični 
ukrep ter bi lahko pomenilo razvoj uporabljene s tatistične metodologije, dokler ne pride do 
dogovora med statistiki v delovni skupini za člena  64 in  65 kadrovskih predpisov. Nekatere 
od teh sprememb pa bi bilo mogoče izvesti v okviru sedanjega zakonskega okvira.  
4.2.3.  Življenjski stroški v Luksemburgu  
Ob zad nji reformi kadrovskih predpisov leta  2014 sta sozakonodajalca ohranila obstoječo 
zakonodajno rešitev, po kateri se korekcijski koeficient ne uporablja za osebne prejemke 
osebja v Bruslju in Luxembourgu glede na njuno posebno referenčno vlogo, ki izhaja iz  
dejstva, da sta glavna in prvotna sedeža večine institucij. Hkrati sta se sozakonodajalca 
odločila, da bosta z oblikovanjem skupnega indeksa ustrezno upoštevala inflacijo v 
Luksemburgu.  
Deležniki in nekateri predstavniki osebja so izrazili pomisleke glede  neuporabe korekcijskega 
koeficienta v Luxembourgu na podlagi kadrovskih predpisov. V zvezi s tem je Komisija po 
svojem vmesnem poročilu o Prilogi  XI31 naročila študijo o življenjskih stroških v 
Luksemburgu, da bi ocenila, ali zakonodajna rešitev iz kadrovs kih predpisov še vedno ustreza 
svojemu namenu. Komisija je za izvajalca študije najela AIRINC.  
Po navedbah AIRINC je bila nastanitev v mestu Luxembourg leta  2019 za približno 53  % 
dražja od nastanitve v Bruslju. Najemnina je bila glavni vzrok za zmanjšanje  kupne moči 
članov osebja, ki delajo in živijo v Luxembourgu, v primerjavi s člani osebja, ki delajo in 
živijo v Bruslju.  
Vendar je AIR INC sklenil, da je položaj Luxembourga edinstven, saj več tisoč članov osebja 
evropskih institucij živi v obmejnih regij ah, kjer so življenjski stroški znatn o nižji od stroškov 
v Bruslju. Kljub temu ti člani osebja še vedno živijo na taki oddaljenosti, da lahko neovirano 
opravljajo svoje naloge32. Zaradi te geografske posebnosti Luxembourga uvedba 
korekcijskega koeficienta, izračunanega na podlagi stroškov, zabeleženih v Luxembourgu, 
morda ne bi v celoti zajela posebnosti Luxembourga kot kraja zaposlitve EU33.  
                                                 
31  COM(2018) 830  final.  
32 Ta zahteva je določena v členu  20 kadrovskih predpisov.  
33 
https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/study_on_the_cost_of_living_for_eu_staff_posted_in_lu xembou
rg_-_final_report_v26 -09-2019_0_0.pdf   
 
14 
 Poleg tega je nastanitev med 80  postavkami, ki jih Eurostat uporablja za primerjavo razlik 
med kraji zaposlitve, glav na postavka, pri kateri so življenjski stroški v Luxembourgu očitno 
višji od stroškov v Bruslju34. 
Poleg tega so nekateri člani osebja stanovanja morda pridobili v času, ko so bili stanovanjski 
stroški v Luxembourgu v primerjavi z Brusljem nižji ali podobni, ter so morda doživeli 
gibanje cen premoženja, zaradi česar so v drugačnem položaju kot prišleki/obstoječe osebje, 
ki prej ni imelo v lasti nepremičnine35.  
Zato se ocenjuje, da uvedba korekcijskega koeficienta v tej fazi morda ne bi prispevala k 
zagotavljanju enakosti kupne moči med osebjem EU. Poleg tega bi lahko uvedba 
korekcijskega koeficienta izključno na podlagi različne ravni/trenda cen za eno samo 
komponento vnesla element nestabilnosti, če se raven/trend cen zadevne komponente v 
prihodnje ne  bi več spreminjal.  
V zvezi s tem Komisija skupaj z drugimi zadevnimi institucijami ocenjuje ukrepe, ki bi 
omogočali učinkovito obravnavo visokih stanovanjskih stroškov, ki jim je izpostavljeno 
nekatero v Luxembourgu živeče osebje. S takimi ukrepi bi bilo mogoče obravnavati specifike 
Luxembourga in zlasti položaj osebja EU, ki dela v Luxembourgu, a živi v sosednjih državah.  
Delovna skupina predstavnikov uprav institucij EU, ki imajo osebje v Luxembourgu, zdaj 
razpravlja o možnostih obravnave izzivov, s kat erimi se spoprijemajo najbolj ranljivi člani 
osebja, ki delajo in živijo v Luxembourgu36. 
Komisija hkrati preverja metodološki razvoj „stroškov zunaj območja“, ki bi lahko bil 
dodaten element pri razmisleku o uvedbi korekcijskega koeficienta za Luxembourg.  
Ocena učinkov ciljnega socialnega ukrepa na privlačnost Luxembourga kot kraja zaposlitve 
bi skupaj s statističnim delom na področju „stroškov zunaj območja“ morala biti del 
razmisleka o priložnosti za predvidevanje kakršnega  koli razvoja sedanjega pravneg a okvira z 
namenom krepitve enakosti kupne moči med osebjem EU.  
5. SKLEPNE UGOTOVITVE  
V členu  15(3) Priloge  XI h kadrovskim predpisom je določena nadaljnja uporaba metode in 
člena  66a kadrovskih predpisov po letu  2023, dokler Evropski parlament in Svet ne sp rejmeta 
uredbe na podlagi predloga Komisije.  
Komisija od leta  2014 opaža, da splošni natečaji EPSO niso enako privlačni za vse kandidate, 
zaradi česar osebje Komisije ni geografsko uravnoteženo. V istem obdobju je gibanje osebnih 
prejemkov osebja EU (+3,4 ) doseglo le polovico spremembe kupne moči plač nacionalnih 
javnih uslužbencev v državnih upravah (+6,5).  
                                                 
34 Zdaj, ko se v EU končuje dolgo obdobje zgodovinsko nizke inflacije ter gospodarstvi Luksemburga in 
Belgije še naprej rasteta, se začenjajo pojavljati razlike za določeno drugo blago in storitve, kot so 
zdravst veno varstvo, izobraževanje, notranja oprema, alkoholne pijače in tobak.  
35 Seveda lahko to drži tudi za druge kraje zaposlitve, a v veliko bolj omejenem obsegu zaradi fluktuacije 
zaposlenih.  
36 Mogoče bi bilo sprejeti socialni ukrep v skladu s členom  1(e) kadrovskih predpisov, ki bi bil omejen na 
osebje najnižjih razredov, ob hkratnem ustreznem upoštevanju njihovega posameznega položaja.  
 
15 
 Hkrati za samodejno metodo iz Priloge  XI h kadrovskim predpisom velja naslednje:  
— odpravila je medinstitucionalne napetosti, sodne zadeve, znane iz p reteklosti, pa 
so postale nepotrebne, vendar Evropski parlament in Svet metodo še vedno 
stalno preverjata z letnimi poročili, ki jih predloži Komisija;  
— dokazana je bila njena učinkovitost, tudi v letu  2020, ko je bilo s samodejnim 
izvajanjem določbe o izje mi omejeno zvišanje plač v obdobju upada 
gospodarske rasti, s čimer so bili doseženi neto prihranki za proračun EU;  
— povzročila je zmerno zvišanje plač, hkrati pa je od leta  2015 naprej preprečila, da 
bi osebje EU izgubilo še več kupne moči, saj je zagotovi la kumulativno letno 
posodobitev (114,3), ki je bila blizu kumulativne letne inflacije, merjene s 
skupnim indeksom v Bruslju in Luxembourgu (110,6);  
— povzročila je 0,2 -odstotno zmanjšanje kupne moči osebja EU v letu  2021;  
— s ponovno uvedbo solidarnostne daja tve po višji stopnji je zagotovila stalen 
prispevek osebja EU h konsolidaciji javnih financ v Uniji;  
— prestala je pravno presojo pred evropskima sodiščema v nekaj posameznih 
zadevah, ki so se nanašale nanjo, ter preprečila socialne napetosti, saj v 
navedenem obdobju v institucijah ni bilo nobenih večjih stavk.  
Zato Komisija v tej fazi meni, da je treba pred predložitvijo predloga za spremembo 
Priloge  XI h kadrovskim predpisom dodatno oceniti možne metodološke izboljšave sistema 
korekcijskih koeficien tov ter oceniti možnost razširitve vzorca držav članic, ki se uporablja 
za izračun globalnega posebnega kazalnika.  
Zato se bo Komisija v skladu s členom  15(3) Priloge  XI h kadrovskim predpisom opirala na 
začasno uporabo sedanje metode tudi po letu  2023, h krati pa bo še naprej letno poročala 
Evropskemu parlamentu in Svetu o podatkih o proračunskem učinku osebnih prejemkov in 
pokojnin.  
  
 
16 
  
PRILOGE  
Priloga  1: Nejezikovni natečaji EPSO za uslužbence AD (vsi profili) po letu objave  
AD Želeno število uspešnih 
kandidatov  Uspešni kandidati  Izpolnitev potreb  
2013  474 457 96 % 
2014  340 359 106 % 
2015  375 383 102 % 
2016  351 361 103 % 
2017  290 313 108 % 
2018  423 435 103 % 
2019  585 591 101 % 
 
Priloga  2: Število sodelujočih na splošnih javnih natečajih za uslužbence AD (vir: EPSO)  
Na natečaj iz marca  2010 so vplivale posebne okoliščine in je bil izveden šele leta  2013. Zato 
ni vključen za namene primerjave.  
 

 
 Priloga  3: Število sodelujočih na splošnih javnih natečajih za uslužbence AD (po skupinah)  
 
 
 
 
 15000170001900021000230002500027000290003100033000
1998 2005 2014 2015 2017 2018 2019Države, ki so bile članice EU pred letom 2004
1500200025003000350040004500
2005 2014 2015 2017 2018 2019Države, ki so članice EU postale po letu 2004
EUR 10 EUR 2
300350400450500550600650700750
2014 2015 2017 2018 2019Hrvaška
 
 Priloga  4: Prijave na natečaje EU glede na državljanstvo  
Natečaji 
2013 –2019  Prijave  
(število)  Prijave na 
milijon 
prebivalcev  Prijave  
(delež)  Prebivalstvo  
(delež)  Referenčna 
raven  Prijave  
glede na  
število 
prebivalcev  Prijave  
glede na  
referenčno 
raven  
EL 19 847 1 851 8,7 % 2,4 % 3,1 % 362 % 281 % 
CY 1 278 1 459 0,6 % 0,2 % 0,8 % 286 % 72 % 
BE 16 314 1 423 7,1 % 2,6 % 3,1 % 279 % 229 % 
MT 676 1 370 0,3 % 0,1 % 0,6 % 268 % 46 % 
BG 8 722 1 246 3,8 % 1,6 % 2,4 % 244 % 158 % 
LT 3 235 1 158 1,4 % 0,6 % 1,5 % 227 % 95 % 
HR 4 185 1 027 1,8 % 0,9 % 1,6 % 201 % 116 % 
EE 1 304 984 0,6 % 0,3 % 0,8 % 193 % 71 % 
RO 18 236 940 8,0 % 4,3 % 4,5 % 184 % 177 % 
SI 1 927 926 0,8 % 0,5 % 1,0 % 181 % 88 % 
LU 524 856 0,2 % 0,1 % 0,8 % 168 % 31 % 
LV 1 577 821 0,7 % 0,4 % 1,0 % 161 % 72 % 
PT 8 397 817 3,7 % 2,3 % 3,1 % 160 % 120 % 
IT 47 460 777 20,8 % 13,6 % 11,2 % 152 % 186 % 
ES 29 352 625 12,8 % 10,5 % 8,9 % 122 % 144 % 
SK 2 963 544 1,3 % 1,2 % 1,8 % 106 % 73 % 
HU 4 862 498 2,1 % 2,2 % 3,0 % 97 % 71 % 
FI 2 402 436 1,1 % 1,2 % 1,8 % 85 % 59 % 
AT 3 296 373 1,4 % 2,0 % 2,6 % 73 % 56 % 
IE 1 656 338 0,7 % 1,1 % 1,6 % 66 % 45 % 
FR 17 009 254 7,4 % 15,0 % 11,6 % 50 % 64 % 
DK 1 459 252 0,6 % 1,3 % 1,8 % 49 % 36 % 
NL 4 338 249 1,9 % 3,9 % 3,9 % 49 % 49 % 
CZ 2 539 241 1,1 % 2,4 % 3,1 % 47 % 36 % 
PL 9 025 238 3,9 % 8,5 % 8,2 % 47 % 48 % 
SE 1 880 184 0,8 % 2,3 % 2,7 % 36 % 30 % 
DE 14 057 169 6,2 % 18,5 % 13,8 % 33 % 45 % 
 
 
 
 
 Priloga  5: Korelacija med privlačnostjo institucij EU ter različnimi makroekonomskimi in socialno -ekonomskimi dejavniki, vključno z osebnimi 
prejemki  
Korelacijski koeficient je ukrep linearne  korelacije  med dvema sklopoma podatkov. Je razmerje med kovarianco  dveh spremenljivk in rezultat 
njunih  standardnih odklonov ; torej je pravzaprav normalizirana meritev kovariance, tako da ima rezultat vedno vrednost med –1 in 1. V tem 
poročilu vsak rezultat med –0,7 in –1 ali med 0,7 in 1 šteje kot prikaz močne korelacije.  
Nekatere države članice, vključene v analizo, so bile izključene, saj bi njihova vključitev ogrozila statistično zanesljivost  korelacij. Razlogi za 
izključitev so navedeni v nadaljevanju. Belgija je bila  izključena, ker je prevelika zastopanost belgijskih državljanov med kandidati EPSO 
povezana s statusom Bruslja kot sedeža več institucij EU. Ciper, Luksemburg in Malta so bili izključeni, ker zaradi majhnega števila prebivalcev 
teh držav analiza deleža ka ndidatov na natečajih EU v primerjavi z nacionalnim prebivalstvom ni statistično zanesljiva. Madžarska, Slovaška in 
Finska so bile izključene, saj je njihova raven sodelovanja (primerjava ravni sodelovanja z odstotkom prebivalstva EU) med 80  % in 120  %, 
merjeno v obdobju sedmih let, in zato blizu cilja.  
Priloga  5.1: Korelacija med neto zaslužki in ravnjo sodelovanja na natečajih EU  – podatkovna zbirka Eurostata  
Letni neto zaslužki v državah članicah, tj.  „razpoložljive neto plače“, izvirajo iz podatkovne zb irke Eurostata in pomenijo bruto zaslužke, od 
katerih se odštejejo dohodnina in prispevki za socialno varnost, prištejejo pa se družinski dodatki. V analizi so obravnavani  letni neto zaslužki v 
letu 2019 v državah članicah. Neto zaslužki so izračunani na p odlagi štirih raziskav, opravljenih v zasebnem in javnem sektorju. Za odpravo 
učinka razlik v ravneh cen med državami članicami so bile uporabljene paritete kupne moči, da so zaslužki izraženi v standard ih kupne moči, 
skladno s standardno metodologijo Euro stata. Ker si evropske institucije prizadevajo privabiti samske kandidate in tudi kandidate z družinami, 
sta bila upoštevana dva različna sklopa podatkov, ki odražata dva različna položaja. Na eni strani samska oseba brez otrok s plačo, ki znaša 
167 % povp rečne plače delavca, in na drugi strani zaposleni par z dvema otrokoma s plačama, ki znašata 100  % povprečne plače delavca.  
Države članice  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Delež kandidatov glede na delež 
prebivalstva  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Premajhna zastopanost = –1 
Prevelika zastopanost = 1  1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
 
 Neto zaslužek leta  2019 za samsko 
osebo brez otrok, katere zaslužek 
znaša 167  % povprečnega zaslužka (v 
standardu kupne moči). BG = 1  1 1,33 2,12 2,40 1,36 2,03 1,46 1,81 2,00 1,09 1,64 1,02 1,20 2,49 2,30 1,48 1,28 1,15 1,26 1,98 
Korelacija  –0,76 
Neto zaslužek leta  2019 za par z 
dvema otrokoma, pri čemer zaslužek 
vsakega znaša 100  % povprečnega 
zaslužka (v standardu kupne moči). 
BG = 1  1 1,48 2,43 2,80 1,54 2,44 1,76 1,99 2,29 1,29 1,93 1,12 1,32 2,99 2,79 1,69 1,46 1,18 1,44 2,41 
Korelacija  –0,76 
 
Priloga  5.2: Korelacija med neto zaslužki v državah članicah z najvišjimi in najnižjimi plačami ter ravnjo sodelovanja na natečajih E U – 
podatkovna zbirka Eurostata  
Če analizo omejimo na države članice z najvišjimi in najnižjimi plačami, obstaja skoraj popolna korelacija med ravnjo sodelovanja na natečajih 
EU in ravnjo neto zaslužka. To še posebej velja za Nemčijo, Francijo, Nizozemsko, Avstrijo, Dansko, Irsko, Švedsko, Portugals ko, Slovenijo, 
Litvo, Romunijo, Hrvaško, Latvijo in Bolgarijo. Pri državah č lanicah s srednjimi plačami rezultati niso tako jasni in je treba upoštevati druge 
socialno -ekonomske dejavnike;  
Države članice  BG DK DE IE FR HR LV LT NL AT PT RO SI SE 
Delež kandidatov glede na delež 
prebivalstva  244 
% 49 % 33 % 66 % 50 % 201 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Premajhna zastopanost = –1 
Prevelika zastopanost = 1  1 –1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 –1 1 1 1 –1 
 
 Neto zaslužek leta  2019 za samsko 
osebo brez otrok, katere zaslužek 
znaša 167  % povprečnega zaslužka (v 
standardu kupne moči). BG = 1  1 2,12 2,40 2,03 2,00 1,09 1,02 1,20 2,49 2,30 1,28 1,15 1,26 1,98 
Korelacija  –0,96 
Neto zaslužek leta  2019 za par z 
dvema otrokoma, pri čemer zaslužek 
vsakega znaša 100  % povprečnega 
zaslužka (v standardu kupne moči). 
BG = 1  1 2,43 2,80 2,44 2,29 1,29 1,12 1,32 2,99 2,79 1,46 1,18 1,44 2,41 
Korelacija  –0,96 
 
Priloga  5.3: Korelacija med ravnmi brezposelnosti in ravnjo sodelovanja na natečajih EU  – podatkovna zbirka Eurostata  
V tej prilogi je ocenjeno, ali gospodarske razmere v državah članicah do določene mere vplivajo na pripravljenost za delo v t uji državi in za 
evropske institucije. Makroekonomski kazalnik, ki bi lahko vplival na to izbiro, je raven brezposelnosti, ki jo prav tako zagotavlja Eurostat. 
Zaradi ujemanja z demografsko sliko kandidatov EPSO so bile v analizo vključene le brezposelne osebe v starosti od 25 do 49  let v drugem 
četrtletju leta  2019.  
Države članice  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Delež kandidatov glede na delež 
prebivalstva  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Premajhna zastopanost = –1 
Prevelika zastopanost = 1  1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
Raven brezposelnosti  4,3 % 1,8 % 4,8 % 3,2 % 4,0 % 4,2 % 17,6 
% 12,7 
% 7,5 % 6,9 % 10,5 
% 6,1 % 6,0 % 2,5 % 4,5 % 2,9 % 5,3 % 3,2 % 3,9 % 5,3 % 
 
 Korelacija  0,43 
 
Priloga  5.4: Korelacija med dojemanjem nacionalnega stanja na področju zaposlovanja in ravnjo sodelovanja na natečajih EU  – Eurobarometer 
2019  
Med več kot 200  vprašanji v raziskavah Eurobarometer37 se eno nanaša na mnenje državljanov o stanju na področju zaposlovanja v njihovi 
državi.  
Države članice  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Delež kandidatov glede na delež 
prebivalstva  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Premajhna zastopanost = –1 
Prevelika zastopanost = 1  1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
Delež prebivalstva, ki meni, da je 
stanje na področju zaposlovanja v 
domači državi dobro  28 % 80 % 90 % 73 % 60 % 65 % 7 % 13 % 22 % 24 % 14 % 37 % 45 % 85 % 66 % 65 % 38 % 38 % 45 % 65 % 
Korelacija  –0,73 
 
  
                                                 
37 Eurobarometer je sklop raziskav, s pomočjo katerih institucije EU spremljajo javno mnenje o različnih temah. V okviru t e študije podatki izhajajo iz standardne raziskave 
Eurobarometer  92, ki je bila konec leta  2019 izvedena v vseh državah članicah EU.  
 
 Priloga  5.5: Korelacija med dojemanjem EU in ravnjo sodelovanja na natečajih EU  – Eurobarometer 2019  
Veliko vprašanj v raziskavah Eurobarometer se nanaša na to, kako državljani dojemajo Evropsko unijo kot celoto in zlasti inst itucije EU. Čeprav 
kandidati EPSO morda niso nujno reprezentativni za držav ljane EU (zlasti z vidika starostnih skupin), je mogoče predpostavljati , da se bodo 
državljani držav članic, ki so najbolj naklonjeni evropskemu projektu, verjetneje prijavili na natečaje EU.  
Države članice  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Delež kandidatov glede na delež 
prebivalstva  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Premajhna zastopanost = –1 
Prevelika zastopanost = 1  1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
Delež prebivalstva, ki ima o EU 
pozitivno mnenje  61 % 31 % 55 % 50 % 49 % 63 % 31 % 39 % 36 % 41 % 33 % 42 % 50 % 43 % 38 % 50 % 59 % 52 % 44 % 50 % 
Korelacija  –0,04 
 
Priloga  5.6: Korelacija med osebnimi finančnimi obeti in ravnjo sodelovanja na natečajih EU  – Eurobarometer 2019  
V raziskavah Eurobarometer so državljani zaprošeni, naj navedejo pričakovanja glede finančnega položaja svojega gospodinjstva  v prihodnjem 
letu. Pričakovanja glede osebnega finančnega položaja so odvisna od globalnih zaposlitvenih možnosti ter tudi od osebnih premislekov glede 
pričakovane višine plače, stabilnosti zaposlitve itn.  
Države članice  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Delež kandidatov glede na delež 
prebivalstva  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
 
 Premajhna zastopanost = –1 
Prevelika zastopanost = 1  1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
Delež prebivalstva, ki meni, da se bo 
njihov finančni položaj v naslednjih 
12 mesecih izboljšal  26 % 24 % 21 % 17 % 31 % 18 % 23 % 20 % 24 % 29 % 23 % 31 % 25 % 15 % 16 % 23 % 27 % 31 % 20 % 27 % 
Korelacija  –0,56 
 
Priloga  5.7: Korelacija med indeksom boljšega življenja OECD in ravnjo sodelovanja na  natečajih EU  – OECD  
„Indeks boljšega življenja“ OECD je sklop statističnih podatkov za primerjavo blaginje med državami. Blaginja vključuje mater ialne življenjske 
pogoje, stanovanjske razmere, zaposlovanje, izobraževanje itn. Za namene primerljivosti je kazalnik, izbran v okviru študije, splošno 
zadovoljstvo z življenjem.  
Države članice  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Delež kandidatov glede na delež 
prebivalstva  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Premajhna zastopanost = –1 
Prevelika zastopanost = 1  1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
Indeks boljšega življenja OECD   6,7 7,6 7,0 5,7 7,0 5,4 6,3 6,5  6,0 5,9 5,9 7,4 7,1 6,1 5,4  5,9 7,3 
Korelacija  –0,84 
 
 
 
 Priloga  6: Gibanje vzorca držav članic in njihova zadevna utež (2014  = 100) 
 
 
  
BE DE ES FR IT LU NL AT PL SE UK
2014 2,6 19,6 8,2 14,1 11,8 0,3 4,5 2,2 5,0 2,4 13,8 84,5
2015 2,6 19,9 8,2 13,9 11,5 0,3 4,3 2,2 5,1 2,4 14,0 84,4
2016 2,6 19,7 8,2 13,8 11,3 0,3 4,3 2,2 5,2 2,4 14,0 84,0
2017 2,6 19,9 8,3 13,7 11,5 0,3 4,2 2,2 5,1 2,4 13,8 84,0
2018 2,6 19,9 8,3 13,5 11,4 0,3 4,3 2,2 5,2 2,4 13,7 83,8
2019 2,6 19,8 8,2 13,5 11,3 0,3 4,3 2,2 5,3 2,4 13,6 83,5
2020 2,6 19,4 8,2 13,8 11,1 0,3 4,3 2,2 5,4 2,4 13,5 83,2
2021 3,0 22,5 9,1 15,7 12,4 0,4 5,2 2,5 6,5 2,8 80,1EU 11
 
 Priloga  7: Letni posebni kazalniki držav članic iz vzorca (2014  = 100) 
 
Priloga  8: Kumulativni letni posebni kazalniki držav članic iz vzorca (2014  = 100) 
 
 
[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [10] [11]
BE DE ES FR IT LU NL AT PL SE UK
2015 99,6 102,9 101,2 100,3 100,4 101,2 100,7 100,7 101,7 101,9 100,5
2016 101,2 100,8 105,9 100,1 100,2 99,2 106,2 104,3 107,7 102,9 100,6
2017 100,5 102,2 99,3 101,5 99,5 102,3 97,5 99,1 101,7 98,6 98,8
2018 99,2 100,7 96,8 97,6 102,4 98,6 101,3 99,6 99,2 100,6 98,7
2019 102,1 101,3 102,3 99,1 99,5 101,5 100,8 100,9 98,5 102,2 100,6
2020 101,6 101,5 102,5 100,1 104,3 102,2 102,3 105,7 107,2 101,2 103,2
2021 97,7 100,1 99,5 99,2 98,7 96,7 100,2 99,1 103,8 100,0 :
Enostavno povprečje 100,3 101,4 101,1 99,7 100,7 100,2 101,3 101,3 102,8 101,1 100,4
[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [10] [11]
BE DE ES FR IT LU NL AT PL SE UK
2015 99,6 102,9 101,2 100,3 100,4 101,2 100,7 100,7 101,7 101,9 100,5
2016 100,8 103,7 107,2 100,4 100,6 100,4 106,9 105,0 109,5 104,9 101,1
2017 101,3 106,0 106,4 101,9 100,1 102,7 104,2 104,1 111,4 103,4 99,9
2018 100,5 106,7 103,0 99,5 102,5 101,3 105,6 103,7 110,5 104,0 98,6
2019 102,6 108,1 105,4 98,6 102,0 102,8 106,4 104,6 108,8 106,3 99,2
2020 104,2 109,7 108,0 98,7 106,4 105,1 108,8 110,6 116,6 107,6 102,4
2021 101,8 109,8 107,5 97,9 105,0 101,6 109,0 109,6 121,0 107,6 :
 
 Priloga  9: Izračunan in uporabljen globalni posebni kazalnik  
 
Priloga  10: Globalni posebni kazalnik, skupni indeks in letna posodobitev (2014  = 100) 
  Globalni 
posebni 
kazalnik  Kumulativno  
2014  = 100 Skupni 
indeks  Kumulativno  
2014  = 100 Letna 
posodobitev  Kumulativno  
2014  = 100 
2015  101,2  101,2  101,2  101,2  102,4  102,4  
2016  101,9  103,1  101,4  102,6  103,3  105,8  
2017  100,4  103,5  101,1  103,7  101,5  107,4  
2018  99,6 103,1  102,1  105,9  101,7  109,2  
2019  100,5  103,6  101,5  107,5  102,0  111,4  
2020  102,5  103,6  100,7  108,3  100,7  112,2  
2021  99,8 103,4  102,1  110,6  101,9  114,3  
 
100101102103104105106107
2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021Globalni posebni kazalnik (gibanje kupne moči)
kumulativni podatki: 2014 =100
Uporabljen globalni posebni kazalnik Izračunan globalni posebni kazalnik
 
 Priloga  11: Primerjava alternativnih globalnih posebnih kazalnikov, izračunanih na podlagi različnih vzorcev  
 
Priloga  12: Letni posebni kazalniki vseh držav članic (2014  = 100) 
 
100101102103104105106107
2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021Primerjava alternativnih globalnih posebnih 
kazalnikov na podlagi različnih vzorcev
EU8 EU11 Vse DČ
[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [10] [11] [12] [13] [14] [15] [16] [17] [18] [19] [20] [21] [22] [23] [24] [25] [26] [27] [28]
BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK
2015 99,6 101,8 101,2 99,7 102,9 105,4 100,9 101,1 101,2 100,3 99,9 100,4 102,1 108,8 102,4 101,2 100,6 101,1 100,7 100,7 101,7 96,7 104,7 100,8 101,0 100,0 101,9 100,5
2016 101,2 105,9 134,9 100,7 100,8 113,3 103,6 100,0 105,9 100,1 102,3 100,2 102,0 106,3 102,7 99,2 101,9 101,8 106,2 104,3 107,7 101,9 111,9 101,9 108,5 100,3 102,9 100,6
2017 100,5 102,5 106,9 101,0 102,2 98,7 103,7 99,1 99,3 101,5 102,4 99,5 100,3 95,0 99,3 102,3 109,1 101,1 97,5 99,1 101,7 101,0 111,0 100,5 109,2 99,1 98,6 98,8
2018 99,2 117,3 110,7 102,0 100,7 100,5 102,7 98,9 96,8 97,6 108,7 102,4 100,0 103,7 100,2 98,6 100,5 102,2 101,3 99,6 99,2 99,2 109,2 98,6 113,5 99,9 100,6 98,7
2019 102,1 104,3 97,9 100,5 101,3 108,5 99,9 100,1 102,3 99,1 102,5 99,5 101,2 100,7 113,6 101,5 97,4 100,9 100,8 100,9 98,5 99,8 108,3 102,0 112,3 102,7 102,2 100,6
2020 101,6 104,7 99,5 101,7 101,5 102,1 102,2 102,9 102,5 100,1 104,7 104,3 103,2 104,1 107,3 102,2 102,1 102,0 102,3 105,7 107,2 100,2 98,1 105,4 115,0 101,1 101,2 103,2
2021 97,7 110,4 106,2 99,6 100,1 112,5 100,3 99,4 99,5 99,2 102,3 98,7 99,3 100,8 100,7 96,7 101,7 105,0 100,2 99,1 103,8 101,2 98,1 98,9 106,2 100,6 100,0 :
 
  
Priloga  13: Kumulativni letni posebni kazalniki vseh držav članic (2014  = 100) 
[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [10] [11] [12] [13] [14] [15] [16] [17] [18] [19] [20] [21] [22] [23] [24] [25] [26] [27] [28]
BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK
2015 99,6 101,8 101,2 99,7 102,9 105,4 100,9 101,1 101,2 100,3 99,9 100,4 102,1 108,8 102,4 101,2 100,6 101,1 100,7 100,7 101,7 96,7 104,7 100,8 101,0 100,0 101,9 100,5
2016 100,8 107,8 136,5 100,4 103,7 119,4 104,5 101,1 107,2 100,4 102,2 100,6 104,1 115,7 105,2 100,4 102,5 102,9 106,9 105,0 109,5 98,5 117,2 102,7 109,6 100,3 104,9 101,1
2017 101,3 110,5 145,9 101,4 106,0 117,8 108,4 100,2 106,4 101,9 104,7 100,1 104,4 109,9 104,5 102,7 111,8 104,0 104,2 104,1 111,4 99,5 130,1 103,2 119,7 99,4 103,4 99,9
2018 100,5 129,6 161,5 103,4 106,7 118,4 111,3 99,1 103,0 99,5 113,8 102,5 104,4 114,0 104,7 101,3 112,4 106,3 105,6 103,7 110,5 98,7 142,1 101,8 135,9 99,3 104,0 98,6
2019 102,6 135,2 158,1 103,9 108,1 128,5 111,2 99,2 105,4 98,6 116,6 102,0 105,7 114,8 118,9 102,8 109,5 107,3 106,4 104,6 108,8 98,5 153,9 103,8 152,6 102,0 106,3 99,2
2020 104,2 141,6 157,3 105,7 109,7 131,2 113,6 102,1 108,0 98,7 122,1 106,4 109,1 119,5 127,6 105,1 111,8 109,4 108,8 110,6 116,6 98,7 151,0 109,4 175,5 103,1 107,6 102,4
2021 101,8 156,3 167,1 105,3 109,8 147,6 113,9 101,5 107,5 97,9 124,9 105,0 108,3 120,5 128,5 101,6 113,7 114,9 109,0 109,6 121,0 99,9 148,1 108,2 186,4 103,7 107,6 :
 
 
Evropska komisija – pisarna: L107 21/007, 1049 Bruselj, BELGIJA  
Telefon: direktna številka +32 22990515; centrala +32  22991111  
 
 
Evropska komisija, L -2920 Luxembourg, LUKSEMBURG – Telefon: +352 43011  
 
Gertrud.Ingestad@ec.europa.eu   
Priloga  14: Kumulativni posebni kazalniki držav članic iz vzorca, katerih sodelovanje na 
natečajih EU je majhno  
 
 
Priloga  15: Prihodki od solidarnostne dajatve med letoma  2012 in  2022  
 
 
 
 
 95,0100,0105,0110,0115,0120,0125,0
2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021Kumulativni globalni posebni kazalnik premalo 
zastopanih DČ iz vzorca
DE NL AT PL SE FR EU
€20.000.000,00 €30.000.000,00 €40.000.000,00 €50.000.000,00 €60.000.000,00 €70.000.000,00 €80.000.000,00 €90.000.000,00 €100.000.000,00 €110.000.000,00 
2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022Prihodki od solidarnostne dajatve med letoma 2012 in2022
 
31 Priloga  16: Skupni belgijsko -luksemburški indeks, belgijski HICŽP in luksemburški 
ICŽP  
 
Priloga  17: Gibanje življenjskih stroškov v Bruslju (bruseljski mednarodni indeks)  
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
32 Priloga  18: Gibanje korekcijskih koeficientov  
 
  

 
33 Priloga  19: Učinki raziskovalnega dela Eurostata na področju stroškov zunaj območja  
 Trenutni korekcijski 
koeficienti –  
julij 2021  Ocenjen korekcijski koeficient,  
vključno s stroški zunaj 
območja  Sprememba  
BE 100 100 0,0 % 
BG 61,7 64,8 5,0 % 
CZ 88,1 89,4 1,5 % 
DK 134,2  129,8  –3,3 % 
DE 101,4  100,9  –0,5 % 
DE Karlsruhe  96,9 96,8 –0,1 % 
DE München  113,4  111,6  –1,6 % 
EE 86,3 87,7 1,6 % 
IE  133,6  128,7  –3,7 % 
EL 85,2 86,2 1,2 % 
ES 96,3 96,4 0,1 % 
FR  119,9  117,2  –2,3 % 
HR 78,3 80,3 2,6 % 
IT 95,2 95,3 0,1 % 
IT Varese  91,2 91,8 0,7 % 
CY 82,2 83,7 1,8 % 
LV 80,0 82,1 2,6 % 
LT 80,1 81,8 2,1 % 
HU 76,1 78,6 3,3 % 
MT 94,0 94,5 0,5 % 
NL 111,4  109,6  –1,6 % 
AT 109,6  107,3  –2,1 % 
PL 70,6 73,7 4,4 % 
PT 91,4 91,9 0,5 % 
RO 68,5 71,2 3,9 % 
SI 84,9 86,1 1,4 % 
SK 79,9 81,6 2,1 % 
FI 118,6  115,7  –2,4 % 
SE  130,3  126,4  –3,0 %