[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 16.2.2006

KOM(2006) 70 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

Pregled okoljske politike za leto 2005{SEK(2006) 218}

UVOD

Leto 2005 je bilo leto izzivov na področju okoljske politike. V širšem smislu so leto zaznamovale tri pomembne skupine dogodkov:

- Veliko je bilo narejenega za boj proti podnebnim spremembam. Začel je veljati Kjotski protokol in v EU se je začel izvajati največji sistem trgovanja z emisijami CO2 na svetu. Konferenca o podnebnih spremembah v Montrealu je začrtala pot za svetovne ukrepe po letu 2012, vključno z načini za vključevanje držav, ki trenutno ne sodelujejo pri Kjotskem protokolu.

- Komisija je s sprejetjem petih tematskih strategij do januarja 2006 položila temelje za naslednjo generacijo okoljske politike. Te strategije zajemajo ukrepe v naslednjih dveh desetletjih na sledečih področjih: onesnaževanje zraka, morsko okolje, mestno okolje, uporaba virov in odpadki. Dejavnosti na ostalih dveh področjih – varstvo tal in pesticidi – so dobro napredovale, sprejetje se pričakuje v začetku leta 2006. Nadalje je bil dosežen velik napredek v Svetu in v Parlamentu na področju registracije, ocenjevanja in avtorizacije kemikalij (REACH), v pripravi je sprejetje leta 2006.

- Pregled[1] Strategije EU za trajnostni razvoj je uvedel nov okvir za odzivanje na dolgoročne ekonomske, socialne in okoljske trende in njihove sinergije. Obnova Lizbonske strategije za rast in delovna mesta ter programi za nacionalne reforme, ki so jih oblikovale države članice, so poudarili vlogo okolja za rast, konkurenčnosti in zaposlovanje[2]. Vse to je potekalo zaradi pritiskov na naravne vire po celem svetu, povečanih cen nafte in naravnih nesreč v Evropi, ki so opozorili na odvisnost naših gospodarstev in družb od okolja.

V tem pregledu so opisane najpomembnejše teme na področju okoljske politike EU v letu 2005. Prvo poglavje je pregled pomembnosti okoljske politike v Lizbonski strategiji za rast in delovna mesta. Pregled vsebuje povzetek glavnega razvoja politike na štirih prednostnih področjih Šestega akcijskega načrta za okolje, predstavlja nedavno objavljene dokaze in določa vidike ukrepov za leto 2006[3].

1. OKOLJSKA POLITIKA TER STRATEGIJA ZA RAST IN DELOVNA MESTA: EKO-INOVACIJE IN BOLJŠA PRAVNA UREDITEV

Poudarki

Okoljska politika je del Lizbonskega partnerstva za rast in delovna mesta

Poročilo „Evropsko okolje, stanje in napovedi 2005“ , ki ga je pripravila Evropska agencija za okolje[4], navaja, da okoljska politika EU pozitivno vpliva na nekatera področja, od varovanja okolja do kakovosti zraka. Prav tako je razvidno, da so vzroki za okoljske izzive, s katerimi se sooča EU, netrajnostni vzorci potrošnje in proizvodnje, ki ostajajo glavna ovira za nadaljnje izboljšave. Poročilo opozarja, da je preprečevanje onesnaževanja cenejše kot očiščevanje in potrjuje dejstvo, da sta učinkovito varovanje okolja in gospodarska rast združljiva.

Ko je Evropski svet meseca marca potrdil predlog Komisije za obnovljeno strategijo za rast in delovna mesta, so šefi držav in vlad jasno povedali, da gre za širši kontekst zahtev trajnostnega razvoja in da je treba predlog vključiti v sinergije med ekonomskimi, okoljskimi in socialnimi dimenzijami. To se odseva v sprejetju 24 integriranih smernic, ki vodijo Komisijo in države članice pri oblikovanju ciljev za njihove programe reforme in katerih cilj je spodbujanje eko-inovacij[5] ter boljša pravna ureditev na področju okolja.

Spodbujanje eko-inovacij

Eko-inovacije in okoljske tehnologije lahko pospešijo gospodarsko rast in prispevajo k doseganju ciljev na področju zaposlovanja[6]. Evropske eko-industrije predstavljajo približno 1/3 svetovnega trga in zaposlujejo več kot 2 milijona ljudi s trgovinskim presežkom čez 600 milijonov EUR v EU. Sektor od sredine devetdesetih raste za 5 % letno.

Države članice so v svojih programih za nacionalne reforme prepoznale te priložnosti. Osredotočile so se na raziskave in razvoj, spodbujanje energetske učinkovitosti in uporabo zelenih javnih naročil ter ekonomskih instrumentov, kot je obdavčenje.

Na ravni Skupnosti so bili za spodbujanje eko-inovacij izvedeni naslednji ukrepi:

- Države članice so pospešile izvajanje Akcijskega načrta Skupnosti za okoljsko tehnologijo (ETAP) s pripravo načrtov ETAP.

- V Okvirnem programu za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013)[7] je bila petina načrtovanega proračuna dodeljena spodbujanju eko-inovacij. Predlagani Sedmi okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj poudarja pomembnost eko-inovacij, prav tako nove smernice za kohezijsko politiko 2007–13.

Vloga in uporaba boljših predpisov pri politikah

Leta 2005 je Komisija določila boljšo pravno ureditev kot prednostno nalogo, saj je to sredstvo za stroškovno učinkovito doseganje ciljev politike. Okoljska politika EU je bila v ospredju programa za boljše predpise pri oblikovanju nove politike in izboljšanju obstoječe.

Pospeševanje novega razvoja politike

Okoljska politika je bila prva, ki je uvedla pojme, ki so postali standardna praksa na področju boljše pravne ureditve, posebej presoja vplivov, razširjeno posvetovanje z zainteresiranimi stranmi in integriran pristop do vprašanj v zvezi s politikami. Leta 2005 se je trend nadaljeval z objavo 4 tematskih strategij , ki na podlagi podrobne analize določajo kratkoročne in srednjeročne cilje politike.

Tematska strategija o onesnaževanju zraka je bila na primer razvita na podlagi analiz, ki so trajale 5 let. Oblikovana je bila na podlagi presoj vplivov najboljših strokovnjakov, 100 srečanj zainteresiranih strani in javnega posvetovanja, ki je prinesel 11 000 odzivov. Najmodernejši okvir za oblikovanje, ki so ga pregledali strokovnjaki, je bil razvit za analiziranje vplivov možnih politik na gospodarstvo, družbo in okolje. Preučene so bile povezave med onesnaževanjem zraka in drugimi področji: zdravjem ljudi, zakisljevanjem tal, evtrofikacijo vode in nadaljnjimi ukrepi za zmanjševanje ogljikovih emisij.

Tako pri tematskih strategijah kot tudi pri drugih okoljskih politikah so bile za izbiro najboljšega instrumenta za politiko uporabljene podrobne analize vpliva in preučene tržno utemeljene alternative neposredni ureditvi . Upravna obremenitev in vplivi na konkurenčnost so bili analizirani, tako da so bile ugotovljene sinergije. Študije za tematsko strategijo o odpadkih so na primer pokazale, da bi lahko z najbolj učinkovito metodo zmanjšanja odpadkov proizvajalci prihranili 2,9 do 3,2 milijarde EUR na leto[8].

Izboljšanje politik in učinkovito izvajanje sta pogojena z dobrim zbiranjem podatkov . Da bi povečali dostop do podatkov, njihovo kakovost in uporabnost, ter znižali upravne stroške in prekrivanje podatkov, sta Komisija in EEA predlagali skupni informacijski sistem.

Poenostavitev

Doseganje obstoječih ciljev ob manjših stroških je namen racionalizacije (ali poenostavitve) obstoječe zakonodaje. Komisija ima trajen program, katerega del je uporabljal tematske strategije: strategija o onesnaževanju zraka bo združila pet zakonov o kakovosti zraka v krajši zakon, ki bo uredil opredelitve in posodobil zahteve za poročanje. Tematska strategija o odpadkih predlaga posodobitev okvirne direktive o odpadkih, razveljavitev direktive o odpadnih oljih in druge poenostavitve.

Učinkovitost in boljše izvajanje

Leta 2005 je Komisija povečala svoja prizadevanja za pomoč državam članicam za lažje in učinkovitejše izvajanje okoljske zakonodaje Skupnosti s pomočjo izmenjave najboljših praks. Komisija je zaradi racionalizacije obravnavanja kršitev uvedla „horizontalne primere“ (združevanje več kršitev) proti nekaterim državam, da bi se odzvala na strukturne deficite pri izvajanju. Boljše izvajanje bo omogočilo tudi boljše okoljske rezultate ob zmanjšanih stroških.

Napovedi za leto 2006

- Komisija bo namenila več poudarka izboljšanju izvajanja in izvrševanja s pomočjo tesnega sodelovanja z državami članicami. Komisija namerava predložiti Program pomoči za usklajevanje za MSP , da bi MSP pomagala pri težavah z izvajanjem.

- Komisija namerava predložiti dokument, v katerem bodo opisane priložnosti in metode za razvoj uporabe ekonomskih instrumentov na področju okoljske politike EU.

- Komisija namerava poenostaviti tudi druga področja zakonodaje v naslednjih treh letih[9]. Poenostavitev je tudi ključni del širše posodobitve politik, npr. posodobitev politike na področju industrijskih emisij se je začela leta 2005.

2. DOSEŽKI, TRENDI IN NAPOVEDI NA TREH PREDNOSTNIH PODROČJIH ŠESTEGA AKCIJSKEGA PROGRAMA ZA OKOLJE

2.1. Podnebne spremembe

Poudarki

Leto 2005 je bilo prelomno – začel se je izvajati sistem trgovanja z emisijami, veljati je začel Kjotski protokol in začela se je druga stopnja Evropskega programa za podnebne spremembe (ECCP). Vrhunec dogajanja je bila konferenca v Montrealu, ki je dala nove spodbude za ukrepanje na svetovni ravni.

Sistem EU za trgovanje z emisijami (ETS) – največji na svetu – je začel delovati. Z določitvijo cene za ogljikove emisije bo sistem spodbudil spremembe v načinu ravnanja na področju naložb pri 11 500 industrijskih onesnaževalcih ter omogočil bo stroškovno učinkovit način za zmanjševanje emisij.

Ker je Svet potrdil, da svetovne temperature v prihodnosti naj ne bi presegle predindustrijskih ravni za več kot 2 °C, kar pomeni večja znižanja emisij v industrijsko razvitih državah, se bo druga stopnja ECCP začela z določanjem politike za sektorje gospodinjstva, industrije, komerciale, prometa in politike prilagajanja. Zaradi tega je Komisija priporočila, da se emisije v zračnem prometu vključijo v EU ETS. [10]

V začetku leta je Komisija s sporočilom „ Kako dobiti bitko proti podnebnim spremembam “[11] postavila smernice za mednarodne razpravo o ukrepih po letu 2012 s sledečimi prednostnimi nalogami: širša udeležba razvitih držav in držav v razvoju, ki so trenutno izven Kjotskega protokola, vključevanje več področij politik, pospeševanje razvoja in uporabe tehnologij z nizkimi emisijami, uporaba spremenljivih, tržno utemeljenih instrumentov in vključevanje politik prilagajanja.

Konferenca Združenih narodov o podnebnih spremembah v Montrealu je dala nove spodbude za ukrepanje na področju podnebja na svetovni ravni. Zaključila se je s sprejetjem več kot 40 sklepov, ki bodo okrepili prizadevanja za boj proti podnebnim spremembam in vključujejo:

- sprejetje pravilnika (Marakeški sporazumi) ter režima za upoštevanje Kjotskega protokola, ki bosta določila potrebna pravila in postopke za njegovo dobro delovanje;

- vzpostavitev Skupnega mehanizma za izvajanje in okrepitev Mehanizma za čisti razvoj (CDM) ter financiranje ustanov CDM. To bo evropskim podjetjem omogočilo naložbe v čiste tehnologije v državah v razvoju v zameno za emisijske kreditne točke in razširilo zavedanje, da bodo naložbe v čiste tehnologije koristne tudi v prihodnosti;

- sprejetje petletnega delovnega programa za prilagoditev na neizbežne učinke podnebnih sprememb;

- sprejetje sporazumov z državami izven Kjotskega protokola, da bi razpravljali o dolgoročnih ukrepih.

Komisija je prav tako objavila akcijski načrt na področju biomase, da bi se pospešilo razvijanje energije biomase, znižale emisije in spodbudila gospodarstva podeželskih območij.

Nove ugotovitve

EU bo z ukrepi, ki so v pripravi, in uporabo mehanizmov Kjotskega protokola dosegla svoje kjotske cilje[12] in znižala emisije za 9,4 % pod izhodiščnim letom do leta 2010. Emisije toplogrednih plinov za EU-25 so se zvišale za 1,5 % med letoma 2002 in 2003, z nedavnimi zvišanji kurjenja premoga in emisij gospodinjstev in sektorja storitev. Najnovejši podatki za EU-15 kažejo znižanje za samo 1,7 % od leta 1990[13].

- Leto 2005 je bilo verjetno najtoplejše zabeleženo leto glede na svetovne podatke[14], kar je povzročilo, da so evropski zemeljski ekosistemi postali neto proizvajalci CO2[15]. Temperaturne spremembe, skrajne vremenske razmere in spremembe v uporabi tal povzročajo izpuste toplogrednih plinov iz zemlje. 15 % znižanje vsebnosti ogljika v živici v nekaterih delih Združenega kraljestva v zadnjih 25 letih, pri čemer je bila večina verjetno izpuščena kot CO2, naj bi izničilo vsa znižanja emisij ogljika, ki jih je povzročil človek, od leta 1990[16].

- Ohlajevanje atmosfere, ki ga povzročajo delci onesnaževal, je prikrilo celotne učinke segrevanja zaradi toplogrednih plinov, vendar se bo to zmanjšalo, ko se bo izboljšala kakovost zraka[17].

- Zelena knjiga o energijski učinkovitosti[18] je določila varčevanje energije v višini 20 % do leta 2020, kar bo zmanjšalo predvidene stroške za energijo v EU za 60 milijard EUR na leto ter znižalo emisije toplogrednih plinov in odvisnost od uvoza energije.

- Vlaganje tveganega kapitala v čisto energijsko tehnologijo se je med letoma 2000–2004 povečalo za 150 %. Vrednost trga z obnovljivimi viri energije bi do leta 2020 lahko narasla na 1,4 trilijona EUR[19].

Napovedi za leto 2006

- EU bo imela aktivno vlogo pri dialogu po Montrealu glede dolgoročnih ukrepov ter uvedla novo delovno skupino za obveznosti razvitih držav po letu 2012 in revizijo Kjotskega protokola.

- Kot je določeno v direktivi iz leta 2003 bo EU pregledala ETS do sredine junija. Preučila se bo možnost dodajanja novih sektorjev in novih toplogrednih plinov in predložen bo zakonodajni predlog za vključitev letalskega sektor[20].

- EU bo nadaljevala svoja mednarodna prizadevanja za nadaljevanje kjotskega procesa, tako da bodo vključene vse velike proizvajalke emisij, vključno z ZDA, Kitajsko in Indijo.

- Komisija bo predstavila Akcijski načrt za energijsko učinkovitost za pomoč pri zmanjševanju odvisnosti od energije, pospešitvi rasti in boju proti podnebnim spremembam.

- Komisija bo objavila sporočila o čistih tehnologijah za izrabo premoga, da bi pospešila tehnološki razvoj, ter strategijo EU na področju biogoriv s predlogi za politike po letu 2010.

- ECCP II bo več pozornosti namenjal prilagajanju.

2.2. Biodiverziteta in ekosistemi

Poudarki

V Oceni ekosistemov v novem tisočletju (Millennium Ecosystem Assessment –MEA), ki jo je izdelala OZN, je navedeno, da „bodo potrebna neizmerna prizadevanja, da bi do leta 2010 dosegli znatno zmanjšanje stopnje izgube biodiverzitete na vseh področjih“[21]. Ekosistemi omogočajo storitve na področju okolja, ki so nujne za kakovost življenja in gospodarski napredek. Meseca marca je Evropski svet poudaril potrebo po združitvi politik „zaradi pomembnosti biodiverzitete za nekatere sektorje v gospodarstvu“.

Komisija je vključila biodiverziteto v tematske strategije (TS):

- TS o morskem okolju se osredotoča na zaščito osnove za vire, od katere so odvisne gospodarske in družbene aktivnosti;

- TS o onesnaževanju zraka bo zmanjšala dve izmed glavnih nevarnosti za biodiverziteto – zakisljevanje in evtrofikacijo.

Izvedba projekta Natura 2000 je znatno napredovala. Varovanje biodiverzitete je bilo nadalje vključeno v skupno kmetijsko politiko, predvsem s Strateškimi smernicami Skupnosti za razvoj podeželja[22] in sprejetjem Uredbe o razvoju podeželja[23], ki zagotavlja finančne možnosti za koristne kmetijske in gozdarske dejavnosti. Na mednarodni ravni je EU pospešila vključevanje vprašanja biodiverzitete v svoje programe pomoči ter si uspešno prizadevala za večstranske ukrepe, zlasti v okviru Konvencije o biodiverziteti (CDB).

Nove ugotovitve [24]

- Mnoge evropske vrste ostajajo ogrožene – npr. 42 % domorodnih sesalcev, 15 % ptic in 52 % sladkovodnih rib[25].

- Premalo pozornosti za povezave med biodiverziteto in gospodarskim razvojem bo ogrozilo dosežke Razvojnih ciljev novega tisočletja.

- Velika večina storitev na področju ekosistemov je bila v zadnjih 15 letih zapostavljena, kot npr. morski ribolov, proizvodnja lesa ali očiščevanje voda.

Napovedi za leto 2006

- Komisija bo predložila tematsko strategijo za varovanje tal.

- Sporočilo o biodiverziteti bo določilo ključne izzive in prednostne naloge do leta 2010, vključno optimalizacijo koristi biodiverzitete v okviru obstoječe politike.

- Mreža Natura 2000 bo zaključena za EU-25 in razširjena na morsko okolje.

- Osma konferenca pogodbenic CBD meseca marca se bo osredotočala na svetovno mrežo zaščitenih morskih območij, na nadaljnja pogajanja za mednarodni sistem za dostop in delitev koristi ter na bolj učinkovito izvajanje

- Komisija bo v okviru Evropskega akcijskega načrta za ekološko pridelavo hrane in kmetovanje[26] sprožila promocijsko kampanjo po celotni EU, da bi povečala osveščenost o koristih ekološko pridelane hrane.

2.3. Okolje in zdravje

Poudarki

Onesnaževanje okolja povzroča Evropi velike stroške, večino zaradi vplivov na zdravje.

Predlog REACH bo ponudil znatne koristi na področju zdravja in okolja, hkrati pa bo ohranjal konkurenčnost industrije EU. Nadomestil bo 40 obstoječih pravnih aktov in ustvaril enoten sistem za vse kemijske snovi. Program REACH je zelo napredoval. Predlog je bil potrjen ob prvem branju v Evropskem parlamentu in v Svetu je bilo doseženo politično soglasje.

Strategija o onesnaževanju zraka in Strategija za živo srebro sta ugotovili druge okoljske in zdravstvene stroške ter določili ukrepe za njihovo znižanje. Neprekinjene dejavnosti so potekale v okviru Akcijskega načrta za okolje in zdravje.

V TS o onesnaževanju zraka [27] je navedeno, da bodo brez nadaljnjega ukrepanja na področju politik zdravstveni stroški zaradi onesnaženega zraka do leta 2020 znašali od 189 do 609 milijard EUR letno. Predlog Komisije zajema zmanjšanje teh stroškov do leta 2020 na 42–135 milijard EUR letno ter preprečitev 60 000 več smrti kot se jih prepreči s trenutnimi ukrepi.

Svet je potrdil Strategijo za živo srebro [28] , ki se osredotoča na omejevanje izpustov živega srebra v okolje in zmanjševanje zdravstvene škode. Strategija vključuje predlog za prepoved izvoza živega srebra iz EU do leta 2011 ter ukrepe za preprečevanje ponovnega vnosa presežkov živega srebra na trg.

Delo Komisije na področju politik se je osredotočalo na razvoj integriranih metodologij ocenjevanja tveganja pri vplivih okolja na zdravje, da bi se ugotovilo, če in na katerih področjih bi bili koristni nadaljnji ukrepi. Izvajanje ukrepov na področju raziskav v okviru Akcijskega načrta za okolje in zdravje [29] se je osredotočalo na multidisciplinarne raziskovalne projekte o vplivih nevarnih snovi na zdravje (npr. kovin).

Pri drugem branju v Evropskem parlamentu je bila sprejeta posodobljena direktiva o cestninah, ki določa različne cene za tovornjake glede na njihove izpuste in čas potovanja, kar je pokazalo na primernost tržno utemeljenih instrumentov.

Sprejet je bil sklep, ki prvi krat doslej določa meje hrupa za železniška vozna sredstva, da bi postopoma zmanjšali hrup železniškega prometa.

Nove ugotovitve

- Onesnaženje zraka trenutno zniža povprečno pričakovano življenjsko dobo Evropejcev za 9 do 24 mesecev. Brez dodatnega ukrepanja na področju politik bo do leta 2020 zaradi kislega dežja in evtrofikacije uničen 1 milijon km2 sladkih voda, gozdov, tal in drugih habitatov.

- V zadnjem desetletju se je v EU-15 znatno povečala proizvodnja strupenih kemikalij ter proizvodnja vedno bolj nevarnih snovi

Napovedi za leto 2006

- Predvideno je drugo branje in sprejetje programa REACH, ki naj bi stopil v veljavo leta 2007.

- Komisija bo predlagala zakonodajni pregled direktive o nacionalnih zgornjih mejah emisij, nadaljevala s TS o onesnaževanju zraka in določila cilje za štiri glavna onesnaževala.

- Cilj TS za mestno okolje je znižanje vplivov na zdravje – posebej z usklajevanjem različnih mestnih politik in z razširjanjem in izvajanjem uspešnih praks mestnega upravljanja.

- Razvit bo načrt za izvajanje informacijskega sistema za okolje in zdravje. Dokončan in preizkušen bo protokol za biološko spremljanje ljudi, kar bo omogočilo boljše razumevanje izpostavljenosti in boljše odzive politik.

- Komisija bo predlagala tematsko strategijo o trajnostni uporabi pesticidov, da bi zmanjšali tveganja za človeško zdravje in okolje, hkrati pa zagotovili primerno varovanje pridelkov.

- Komisija bo predložila zakonodajne predloge za nadaljevanje strategije za živo srebro.

2.4 Uporaba virov

Poudarki

Gospodarstvo EU je dokaj velik porabnik virov: njegova materialna intenzivnost je enkrat večja kot na Japonskem. To vodi do odvisnosti od uvoza nekaterih virov in povzroča okoljske težave izven EU. Reševanje teh težav bo pripomoglo k doseganju lizbonskih ciljev in izpolnjevanju naših odgovornosti in obvez na svetovni ravni.

Tematska strategija za trajnostno uporabo naravnih virov določa srednjeročni okvir za določitev ukrepov za zmanjševanje vplivov uporabe virov na okolje. To bo omogočilo boljšo produktivnost in povečalo konkurenčnost evropskih podjetij, saj se bo upoštevalo meje čezmernega izkoriščanja obnovljivih virov.

Namen Tematske strategije o preprečevanju in recikliranju odpadkov je približati Evropo družbi recikliranja, kjer se odpadki omejujejo in uporabljajo kot vir. Strategija ob ohranjanju hierarhije možnosti za upravljanje z odpadki predlaga revizijo okvirne direktive o odpadkih, da bi se uvedlo razmišljanje o življenjskih ciklih in obvezalo države članice k oblikovanju programov za omejevanje odpadkov. Z določitvijo standardov za recikliranje bo izboljšano delovanje vedno večjega notranjega trga, ki je trenutno vreden 95 milijard EUR.

Kar zadeva povpraševanje, EU aktivno spodbuja Zelena javna naročila (GPP). Priročnik, objavljen v vseh jezikih EU, vsebuje praktične pravne nasvete o GPP za javne organe, vključno z informacijami o nakupu novih okoljskih tehnologij. Komisija je sprejela direktivo, ki določa, da morajo javni organi četrtino svojih letnih sredstev za javna naročila za težka motorna vozila nameniti okolju prijaznim vozilom[30].

Evropska platforma o ocenjevanju življenjskega cikla (LCA) je bila uvedena jeseni, njen cilj pa je podpiranje podjetij in oblikovanja politike v Evropi.

Na mednarodni ravni razvojna politika EU vključuje okolje in trajnostno upravljanje z naravnimi viri kot akcijsko temo za sodelovanje pri dejavnostih ter zahteva sistematično uporabo Strateške ocene okolja[31]. Ukrepi mednarodne skupnosti za doseganje Razvojnih ciljev novega tisočletja so bili določeni v sporočilu o skladnosti[32].

Nove ugotovitve

- EU je zelo napredovala pri izboljšanju učinkovitosti snovi in uporabe energije, vendar obstajajo še velike možnosti za nadaljnji napredek. To velja zlasti za 10 novih držav članic npr. s prenosom tehnologije[33].

- Pridobivanje virov v Evropi se je zmanjšalo, medtem ko so je povečal uvoz nekaterih virov z večjimi pritiski na okolje v drugih regija sveta[34].

- „Ekološka stopinja“ Evrope je več kot enkrat večja kot Evropa sama. Evropejci trenutno porabijo povprečno 4,9 hektarja na osebo, na voljo pa je le 1,8 hektarja. Letna rast stopinje EU-25 od leta 1990 je 3 %[35].

- 7 držav članic – Avstrija, Danska, Finska, Nemčija, Nizozemska, Švedska in Združeno kraljestvo – v veliki meri izvajajo zelena javna naročila.

Napovedi za leto 2006

- Komisija bo oblikovala akcijski načrt za spodbujanje trajnostne proizvodnje in potrošnje, vključno s pobudami na svetovni ravni, ki gradijo na instrumentih kot so politike za vire in odpadke, politika integriranih proizvodov, programi okoljskega upravljanja in inovacijska politika.

- Predlagane bodo spremembe sistema EMAS in določb znaka za okolje (eco-label), da bi kar najbolj povečali okoljske koristi in učinkovitost. Nadaljevalo se bo delo za ugotavljanje proizvodov z največjimi možnostmi za izboljšanje okolja, rezultati so predvideni leta 2007.

- Komisija bo dokončala priročnik za vključevanje okolja v mednarodno sodelovanje za razvoj.

ZAKLJUčKI

Letošnji pregled poudarja močne povezave med gospodarstvom in okoljem. Pomembno je izkoristiti sinergije med obema, da bi kar najbolj povečali blaginjo in gospodarsko rast. Državljani EU se tega dobro zavedajo – zaščita okolja je zanje enako pomembna kot pospeševanje gospodarske rasti [36] . To se kaže v ukrepih, ki jih spodbujata Strategija za trajnostni razvoj in Lizbonska agenda. Komisija je oblikovala ukrepe okoljske politike, da bi pospešila gospodarsko rast in zaposlovanje, zmanjšala število kompromisnih rešitev ter spodbudila takšne, kjer imajo koristi vsi udeleženci. Ker je okoljska politika skupna odgovornost, morajo države članice delovati usklajeno.

Velik korak k temu cilju je sprejetje in priprava tematskih strategij. Zaključek oblikovanja strategij in začetek njihovega izvajanja bo prednostna naloga za leto 2006.

Po uspehu konference v Montrealu bo uspešnost ukrepov na področju podnebnih sprememb po letu 2012 odvisna od trdne odločenosti za zmanjšanje emisij in za mednarodno delovanje. Da bi dobili bitko, je potrebno širše sodelovanje držav in sektorjev, razvoj tehnologij z nizkimi emisijami ogljika ter trajna in širša uporaba tržno utemeljenih instrumentov.

Ohranjanje biodiverzitete je eden izmed največjih izzivov. Tako združevanje politik kot tudi osveščenost je treba spodbujati še naprej. Biodiverziteta bo zato glavna tema Zelenega tedna leta 2006, sporočilo o biodiverziteti pa bo predlagalo ambiciozen načrt za napredek.

Pospeševanje izvajanja bo znižalo nepotrebne stroške za družbe zaradi neukrepanja na področju okolja ter zmanjšalo izkrivljanje notranjega trga zaradi različnega obravnavanja podjetij v EU. To bodo dopolnjevala trajna prizadevanja za sprejetje zakonodaje ter politik za kar najučinkovitejše soočanje z novimi izzivi.

Vidni pritiski na naravne vire leta 2005 odsevajo netrajnostne vzorce proizvodnje in potrošnje v EU. Kljub napredku je hitrost sprememb prepočasna. Ti pritiski na vire so globalni, prav tako podnebne spremembe in izguba biodiverzitete. Kot v letu 2005, mora EU tudi letos delovati doma, hkrati pa podpirati mednarodne partnerje.

Evropskim državljanom ni vseeno za okolje in menijo, da mora EU na tem področju proizvesti dodano vrednost doma, v svojem neposrednem sosedstvu in tudi na svetovni ravni. Poudarjanje dejstva, da je varovanje okolja združljivo z gospodarsko rastjo in družbeno vključenostjo, je zato odličen način za spodbujanje navdušenosti za evropski projekt.

[1] COM(2005) 658 konč.

[2] Poročilo Evropske Komisije o napredku pri rasti in delovnih mestih za leto 2006.

[3] Delovni dokument SEC(2006) xxx vključuje statistične podatke in povzetke okoljskega dela programov držav članic za reforme.

[4] http://reports.eea.eu.int/

[5] Smernica 11 vključuje tudi reformo okoljsko škodljivih subvencij in ukrepov na področju podnebnih sprememb.

[6] SEC(2005) 1530.

[7] COM(2005) 121 konč.

[8] The Benefits of Greener Business : Cambridge Econometrics & AEAT, 4/2003.

[9] COM(2005) 535 konč.

[10] COM(2005) 459 konč.

[11] COM(2005) 35 konč.

[12] EEA, 2005.

[13] Glej tudi: EPICA project, Spahni et. al, Science, 310, 1317, 25.11.2005.

[14] NASA.

[15] CARBOEUROPE Integrated Project, Ph. Ciais et al, Nature 03972, 23.6.2005.

[16] Bellamy et al, 2005 . Nature, 437, 245-248.

[17] JRC: Aerosols Climate and Policy EUR 21391 EN.

[18] COM(2005) 265 konč.

[19] www.thecarbontrust.co.uk

[20] COM(2005) 531 konč.

[21] Ecosystems and Human Well Being , Biodiversity Synthesis. MEA, 2005.

[22] COM(2005) 304 konč.

[23] UL L 277, 21.10.2005, str. 1.

[24] MEA, razen, če je navedeno drugače.

[25] EEA

[26] COM(2004) 415 konč.

[27] COM(2005) 446 konč.

[28] COM(2005) 20 konč.

[29] COM(2004) 416 konč.

[30] COM(2005) 634 konč.

[31] COM(2005) 311 konč.

[32] COM(2005) 134 konč.

[33] Stanje okolja, EEA, 2005.

[34] EEA, 2005.

[35] The Global Footprint Network in poročilo Svetovnega sklada za naravo (WWF) „ Europe 2005: The Ecological Footprint “.

[36] Eurobarometer 215/2004.