Bruselj, 2.2.2005

SEK(2005) 143 končno

Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s tretjim odstavkom člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnjenem programu stabilnosti Belgije, 2004–2008

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1] določa, da so morale sodelujoče države članice, torej tiste, ki so sprejele enotno valuto, Svetu in Komisiji do 1. marca 1999 predložiti programe stabilnosti. V skladu s členom 5 te uredbe je moral Svet proučiti vse programe stabilnosti na podlagi ocen, ki sta jih pripravila Komisija in Odbor, ustanovljen na podlagi člena 114 Pogodbe (Ekonomsko-finančni odbor). Potem ko je Svet proučil program, je na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom dal svoje mnenje. V skladu z Uredbo morajo države članice predložiti letne dopolnitve svojih programov stabilnosti, ki jih lahko Svet tudi preuči skladno z istimi postopki.

Prvi program stabilnosti Belgije, ki je zajemal obdobje 1999–2002, je bil predložen 18. decembra 1998, Svet pa ga je ocenil 15. marca 1999. Vsako naslednje leto so bile predložene dopolnitve. Belgija je dopolnitev svojega programa stabilnosti nazadnje predložila 6. decembra 2004. Službe Komisije so opravile tehnično oceno te dopolnitve ob upoštevanju rezultatov svojih gospodarskih napovedi, pripravljenih jeseni 2004, in kodeksa ravnanja[2], skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih rezultatov in ciklično prilagojenih saldov, priporočil v širših smernicah ekonomskih politik za obdobje 2003–2005 ter načel, določenih v sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 27. novembra 2002 o okrepitvi usklajevanja proračunskih politik[3]. Ocena je naslednja:

- Dopolnitev belgijskega programa stabilnosti za leto 2004 je belgijska vlada odobrila 3. decembra 2004 in jo predložila 6. decembra 2004. Program zajema obdobje 2004–2008. V glavnem izpolnjuje zahteve po podatkih iz „kodeksa ravnanja o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov“. Program ne vključuje obveznih podatkov o kratko- in dolgoročnih obrestnih merah ter številnih neobveznih spremenljivk.

- Program temelji na predpostavki, da bo gospodarska rast leta 2005 in 2006 2,5-odstotna, v letu 2008 pa se bo znižala na 2 odstotka. Makroekonomski scenarij za leti 2005 in 2006 je zelo blizu napovedi, ki so jo jeseni 2004 pripravile službe Komisije. Realne stopnje rasti BDP, predvidene za leti 2007 in 2008, so malenkost nižje, kot so za potencialno gospodarsko rast predvidele službe Komisije z uporabo skupno dogovorjene metodologije in podatkov iz programa. V skladu s tem je tak makroekonomski scenarij verjeten.

- Cilj proračunske strategije, navedene v dopolnitvi, je ohraniti uravnotežen proračun ali majhen presežek ter obdržati gibanje zmanjševanja deleža dolga, da bi se pripravili na učinek starajočega se prebivalstva na proračun. Cilj dopolnitve je uravnotežen proračun v letih 2005 in 2006 ter presežek v višini 0,3 % BDP v letu 2007. To ostaja enako kot v prejšnjem programu kljub nižjim predpostavkam o rasti za leto 2005 v trenutni dopolnitvi. Načrtovani presežek v letu 2008 znaša 0,6 % BDP. Predvideno je, da bodo primarni presežki ostali okrog 4,5 % BDP, kar je nekoliko nižje kot predvideni rezultat za leto 2004 v višini 4,9 % BDP. To je posledica tekočega izvajanja reforme neposrednih davkov iz leta 2001 in povečanja javnih naložb pred lokalnimi volitvami leta 2006. Primarni presežki naj bi začeli naraščati proti koncu programskega obdobja. Program predvideva zmanjševanje stroškov za obresti, predvsem zaradi tekočega zmanjševanja dolga. Po pričakovanjih se bodo prihodki proti letu 2006 zmanjšali in potem ostali stabilni, primarni odhodki pa se bodo malenkost zmanjšali proti letu 2008. Ciklično prilagojeni saldo naj bi predvidoma ostal pozitiven skozi celotno programsko obdobje, pri čemer se bo od presežka v višini 0,5 % BDP v letu 2004 znižal na 0,1 % v letu 2006 ter se potem v letu 2008 spet povišal na 0,9 %.

- Videti je, da je proračunska strategija, navedena v dopolnitvi, v glavnem uravnotežena. Za zdaj belgijska vlada še ni napovedala, kakšne ukrepe bo sprejela za ohranjanje proračunskega ravnotežja v letu 2006, kljub zmanjšanju za 0,3 % BDP, ki je posledica nadaljevanja izvajanja reforme neposrednih davkov iz leta 2001, in dejstvu, da ima proračun za leto 2005 koristi od niza manjših enkratnih poslov (skupaj za okrog 0,2 % BDP). Poleg tega ostaja belgijski javnofinančni saldo precej občutljiv na spremembe gospodarske rasti (občutljivost 0,6), čeprav je makroekonomski scenarij verjeten. Navsezadnje obstaja tudi določeno tveganje pri nadzoru primarnih odhodkov, v glavnem na ravni sistema socialne varnosti. Prekoračitev, ki je bila leta 2004 izkazana v sistemu zdravstvenega varstva (kljub že tako visoki ciljni letni realni rasti v višini 4,5 %), kaže na nadaljnjo visoko rast teh odhodkov. Ob koncu leta 2004 so bili sicer napovedani novi ukrepi za zmanjševanje stroškov v zdravstvenem varstvu (skupaj 0,2 % BDP), vendar je njihovo učinkovitost za zdaj težko oceniti. Po drugi strani je imel minister za socialne zadeve večji del leta 2005 pooblastilo, da sprejme potrebne ukrepe brez predhodnega parlamentarnega (ali drugega) posvetovanja, zato da bi bilo mogoče hitro odgovoriti na možnost dodatne prekoračitve. Bolj na splošno si je belgijska vlada pridobila verodostojnost tudi zato, ker se je držala obveznosti, da sprejme ukrepe za ohranitev uravnoteženega proračuna. Glede na to oceno tveganja se zdijo tveganja za proračunske cilje v glavnem uravnotežena, proračunska naravnanost programa pa je zadostna, da se doseže srednjeročni cilj iz Pakta stabilnosti in rasti, in sicer proračunski položaj blizu ravnovesja ali presežek. Poleg tega je dovolj varnostne rezerve, da ne bi bila presežena referenčna vrednost primanjkljaja v višini 3 % BDP v primeru običajnih konjunkturnih nihanj.

- Delež dolga je od leta 1993 enakomerno padal, vendar ostaja precej nad referenčno vrednostjo 60 % BDP. V letu 2004 je padel na 96,6 %, kar je manj, kot je bilo predvideno v prejšnji dopolnitvi programa stabilnosti. Nadaljnji visoki primarni presežki in znižana plačila obresti so glavno sredstvo za nadaljnje zmanjševanje deleža dolga. Usklajevanje stanj in tokov je navadno majhno, vendar namerava vlada v letu 2005 prevzeti dolg državnega železniškega podjetja SNCB v višini 7,4 milijarde EUR (2,5 % BDP). Prevzem dolga SNCB bo upočasnila zmanjševanje dolga v letu 2005, sicer pa je načrtovano zniževanje dolga hitrejše, kot je bilo predvideno v prejšnji dopolnitvi. Na predvideno gibanje dolga vplivajo iste negotovosti kot na primanjkljaj, vendar lahko na splošno šteje za verjetno.

- Kot je navedeno zgoraj, so v dopolnitvi programa opisani številni načrtovani ukrepi za zadrževanje stroškov zaradi odhodkov zdravstvenega varstva (na primer ukrepi za nadzor stroškov za zdravila ali sistem plačevanja najpogostejših vrst zdravljenja v bolnicah glede na primere) v okviru ciljne letne realne rasti v višini 4,5 %. V zvezi s pobudami za obravnavanje nizke stopnje zaposlenosti so v programu napovedana pogajanja med socialnimi partnerji in vlado, ki naj bi pripeljala do novih ukrepov, s katerimi bi omejili dostop do sistema zgodnjega upokojevanja in še povečali dejansko število delovnih let na podlagi socialnih sporazumov. Vendar pa je izid teh pogajanj še vedno negotov. Na splošno ostaja proces odstranjevanja spodbud za zgodnje upokojevanje počasen, napovedanih pa je le malo konkretnih novih pobud.

- V zvezi z dolgoročno vzdržnostjo javnih financ je videti, da Belgija nekoliko tvega zaradi trenutne ravni bruto dolga. Čeprav se delež dolga zmanjšuje, je še vedno velik, ustaljeno zniževanje pa je odvisno od vzdrževanja visokih primarnih presežkov v daljšem obdobju. Strategija spopadanja s proračunskimi stroški zaradi starajočega se prebivalstva, opisana v programu, v glavnem temelji na zmanjševanju bruto dolga z vzdrževanjem uravnoteženega proračunskega položaja ali majhnega presežka (pri čemer se sama v glavnem zanaša na omejitev primarnih odhodkov) in skladu za starajoče se prebivalstvo. Obvladovanje primarnih odhodkov bi se lahko izkazalo za težavno, predvsem v zdravstvenem varstvu, vendar je pomembno glede na vladno strategijo zmanjševanja davčne obremenitve zaradi ustvarjanja delovnih mest. Glede na predvideno povečanje koeficienta starostne odvisnosti (izraženega kot število oseb, starejših od 60 let, na 100 oseb, starih med 20 in 59 let) je odločno uveljavljanje te široke strategije zelo pomembno za doseganje dolgoročne vzdržnosti.

- V zvezi s širšimi smernicami ekonomskih politik se ekonomske politike, opisane v dopolnitvi, v glavnem skladajo s smernicami posamezne države na področju javnih financ. Dopolnitev zagotavlja predvsem, da se delež dolga trajno zmanjšuje. Glede na nedavne prekoračitve porabe v zdravstvenem varstvu (katere ciljna letna realna rast je precej visoka, namreč 4,5 %) obstaja določeno tveganje, da bo kršena smernica o omejevanju realne rasti odhodkov v enoti I (zvezna vlada in socialna varnost) na 1,5 %. Zato je pomembno vzdrževanje visokih primarnih presežkov in omejevanje rasti realnih odhodkov, predvsem zaradi finančnih potreb, ki jih prinaša staranje prebivalstva.

Na podlagi te ocene je Komisija sprejela priloženo priporočilo za mnenje Sveta o dopolnjenem programu stabilnosti Belgije in ga pošilja Svetu.

Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s tretjim odstavkom člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnjenem programu stabilnosti Belgije, 2004–2008

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[4] in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

DAL NASLEDNJE MNENJE:

1. Dne [17. februarja 2005] je Svet pr oučil dopolnjeni program stabilnosti Belgije, ki zajema obdobje med letoma 2004 in 2008. Program v glavnem izpolnjuje zahteve po podatkih iz „kodeksa ravnanja o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov“. Program ne vključuje nekaterih obveznih in številnih neobveznih spremenljivk. Zato je Svet Belgijo pozval, da naj izpolni zahteve po podatkih.

2. Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da bo realna rast BDP leta 2005 in 2006 2,5-odstotna, proti koncu programskega obdobja pa se bo znižala na 2 odstotka. Na podlagi trenutno razpoložljivih informacij je ta scenarij v zvezi s predpostavkami o rasti verjeten. Tudi projekcije programa glede inflacije se zdijo realna.

3. Cilj proračunske strategije, navedene v dopolnitvi, je ohraniti uravnotežen proračun ali majhen presežek ter obdržati gibanje zmanjševanja deleža dolga, da bi se pripravili na učinek starajočega se prebivalstva na proračun. Dopolnitev predvideva uravnotežen proračun v letih 2005 in 2006 ter presežek v višini 0,3 % BDP v letu 2007 in 0,6 % v letu 2008. Na splošno v primerjavi s prejšnjo dopolnitvijo (ki se je končala v letu 2007) trenutna dopolnitev v glavnem potrjuje načrtovano prilagoditev glede na bolj ali manj nespremenjen makroekonomski scenarij. Zaradi tekočega izvajanja reforme neposrednih davkov iz leta 2001 in povečanja javnih naložb pred lokalnimi volitvami leta 2006 je predvideno, da se bo primarni presežek proti letu 2006 malce znižal, vendar se bo potem spet povišal. Program predvideva zmanjševanje stroškov za obresti, predvsem zaradi tekočega zmanjševanja dolga. Pričakuje se, da se bodo prihodki proti letu 2006 zmanjšali in potem ostali stabilni, primarni odhodki pa se bodo malenkost zmanjšali proti letu 2008. Ciklično prilagojeni saldo (na podlagi podatkov iz programa z uporabo skupno dogovorjene metodologije) bo po pričakovanjih skozi celotno programsko obdobje ostal pozitiven, pri čemer se bo od presežka v višini 0,5 % BDP v letu 2004 znižal na 0,1 % v letu 2006, potem pa se v letu 2008 spet povišal na 0,9 %.

4. Tveganja glede proračunskih projekcij v programu se zdijo na splošno uravnotežena. Belgijska vlada predvsem ni napovedala, kakšne ukrepe bo sprejela za ohranjanje ravnotežja proračuna v letu 2006, kljub zmanjšanju za 0,3 % BDP, ki je posledica nadaljevanja izvajanja reforme neposrednih davkov iz leta 2001, in dejstvu, da ima proračun za leto 2005 koristi od niza manjših enkratnih poslov (skupaj za okrog 0,2 % BDP). Poleg tega ostaja belgijski javnofinančni saldo precej občutljiv na spremembe gospodarske rasti (občutljivost 0,6), čeprav je makroekonomski scenarij verjeten. Navsezadnje obstaja tudi določeno tveganje pri nadzoru primarnih odhodkov, v glavnem na ravni sistema socialne varnosti. Prekoračitev, ki je bila leta 2004 evidentirana v sistemu zdravstvenega varstva (kljub že tako visoki ciljni letni realni rasti 4,5 %), kaže na nadaljnjo visoko rast teh odhodkov. Ob koncu leta 2004 so bili napovedani novi ukrepi za zmanjševanje stroškov v zdravstvenem varstvu (skupaj 0,2 % BDP), vendar je njihovo učinkovitost za zdaj še težko oceniti. Po drugi strani je imel minister za socialne zadeve večji del leta 2005 pooblastilo, da sprejme potrebne ukrepe brez predhodnega parlamentarnega (ali drugega) posvetovanja, zato da bi bilo mogoče hitro odgovoriti na možnost dodatne prekoračitve. Bolj na splošno si je belgijska vlada pridobila verodostojnost, ker se je držala obveznosti, da sprejme ukrepe za ohranitev uravnoteženega proračuna.

5. Glede na to oceno tveganja se zdijo tveganja za proračunske cilje v glavnem uravnotežena, proračunska naravnanost programa pa je zadostna, da se doseže srednjeročni cilj iz Pakta stabilnosti in rasti, in sicer proračunski položaj blizu ravnovesja ali presežek. Poleg tega je dovolj varnostne rezerve, da ne bi bila presežena referenčna vrednost primanjkljaja v višini 3 % BDP v primeru običajnih vsakoletnih konjunkturnih nihanj.

6. Ocenjuje se, da je delež dolga v letu 2004 dosegel 96,6 % BDP, kar je precej več od referenčne vrednosti iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga v programskem obdobju znižal za 12,4 odstotne točke na 84,2 % BDP v letu 2008. Ta številka vključuje prevzem 7,4 milijarde EUR (2,5 % BDP) vrednega dolga državnega železniškega podjetja SNCB v letu 2005. Prevzem dolga SNCB bo upočasnil zmanjševanje dolga v letu 2005, sicer pa je načrtovano zniževanje dolga hitrejše, kot je bilo predvideno v prejšnji dopolnitvi.

7. V zvezi z dolgoročno vzdržnostjo javnih financ je videti, da Belgija nekoliko tvega zaradi trenutne ravni bruto državnega dolga. Čeprav se delež dolga zmanjšuje, je še vedno velik, ustaljeno zniževanje pa je odvisno od vzdrževanja visokih primarnih presežkov v daljšem obdobju. Strategija spopadanja s proračunskimi stroški zaradi starajočega se prebivalstva, opisana v programu, v glavnem temelji na zmanjševanju bruto dolga z vzdrževanjem uravnoteženega proračunskega položaja ali majhnega presežka (pri čemer se sama v glavnem zanaša na omejitev primarnih odhodkov) in skladu za starajoče se prebivalstvo. Obvladovanje primarnih odhodkov bi se lahko izkazalo za težavno, predvsem v zdravstvenem varstvu, vendar je pomembno glede na vladno strategijo zmanjševanja davčne obremenitve zaradi ustvarjanja delovnih mest. Glede na predvideno povečanje koeficienta starostne odvisnosti je odločno uveljavljanje te široke strategije zelo pomembno za doseganje dolgoročne vzdržnosti.

8. Ekonomske politike, opisane v dopolnitvi, se v glavnem skladajo s smernicami ekonomske politike posamezne države na področju javnih financ. Dopolnitev zagotavlja predvsem, da se delež dolga trajno zmanjšuje. Glede na nedavne prekoračitve porabe v zdravstvenem varstvu (katere ciljna letna realna rast je precej visoka, namreč 4,5 %) obstaja določeno tveganje, da bo kršena smernica o omejevanju realne rasti odhodkov v enoti I (zvezna vlada in socialna varnost) na 1,5 %. Zato je pomembno vzdrževanje visokih primarnih presežkov in omejevanje rasti realnih odhodkov, predvsem zaradi finančnih potreb, ki jih prinaša staranje prebivalstva.

Preglednica: Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Realni BDP (spremembe v %) | PS dec. 2004 | 2,4 | 2,5 | 2,5 | 2,1 | 2,0 |

COM okt. 2004 | 2,5 | 2,5 | 2,6 | ni podatkov | ni podatkov |

PS nov. 2003 | 1,8 | 2,8 | 2,5 | 2,1 | ni podatkov |

Inflacija po HICP (%) | PS dec. 2004 | 1,9 | 2,0 | 1,8 | 1,8 | 1,8 |

COM okt. 2004 | 2,0 | 1,9 | 1,8 | ni podatkov | ni podatkov |

PS nov. 2003 | 1,4 | 1,4 | 1,4 | 1,4 | ni podatkov |

Javnofinančni saldo (v % BDP) | PS dec. 2004 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,6 |

COM okt. 2004 | -0,1 | -0,3 | -0,5 | ni podatkov | ni podatkov |

PS nov. 2003 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | ni podatkov |

Primarni saldo (v % BDP) | PS dec. 2004 | 4,9 | 4,5 | 4,4 | 4,5 | 4,7 |

COM okt. 2004 | 4,8 | 4,2 | 3,6 | ni podatkov | ni podatkov |

PS nov. 2003 | 5,1 | 4,8 | 4,7 | 4,8 | ni podatkov |

Ciklično prilagojeni saldo (v % BDP) | PS dec. 20041 | 0,5 | 0,3 | 0,1 | 0,5 | 0,9 |

COM okt. 2004 | 0,4 | 0,0 | -0,4 | ni podatkov | ni podatkov |

PS nov. 20031 | 0,6 | 0,2 | 0,0 | 0,3 | ni podatkov |

Bruto javni dolg (v % BDP) | PS dec. 2004 | 96,6 | 95,5 | 91,7 | 88,0 | 84,2 |

COM okt. 2004 | 95,8 | 94,4 | 90,9 | ni podatkov | ni podatkov |

PS nov. 2003 | 97,6 | 93,6 | 90,1 | 87,0 | ni podatkov |

Opomba: 1 Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov v programu. Viri: Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije jeseni 2004 (COM); izračuni služb Komisije. |

[1] UL L 209, 2.8.1997. Vse dokumente, navedene v tem besedilu, lahko najdete na naslednji spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Spremenjeno mnenje Ekonomsko-finančnega odbora o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov, ki ga je podprl Ekonomsko-finančni Svet dne 10.7.2001.

[3] COM(2002) 668, 27.11.2002.

[4] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumente, navedene v tem besedilu, lahko najdete na naslednji spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.