EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 3.5.2011 
SEC(2011) 541 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument za: 
SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ 
Naše življenjsko zavarovanje , naš naravni kapital: strategija EU za biotsko 
raznovrstnost do leta 2020 
{COM(2011) 244 kon č.} 
{SEC(2011) 540 kon č.}  
 
SL 1   SL 1. UVOD 
Evropski svet je marca 2010 sprejel ambiciozen nov krovni cilj za biotsko raznovrstnost, ki bo 
nadomestil iztekajo či se cilj do leta 2010. V novem krovne m cilju se poziva k zaustavitvi 
izgube biotske raznovrstnosti in slabšanja ekos istemskih storitev do leta 2020 ter k njihovi 
obnovitvi, kolikor je to izvedljivo, pri čemer je treba pove čati prizadevanja EU za zaustavitev 
svetovne izgube biotske raznovrstnosti. 
Sedanji okvir za politiko glede biotske raznovrstnosti EU ne more omogo čiti, da bi dosegla 
svoj krovni cilj za leto 2020. Svet je zato pozva l Komisijo, naj pripravi novo strategijo, ki 
mora vklju čevati cilje ter potrebne, iz vedljive in stroškovno u činkovite ukrepe in dejavnosti 
za doseganje teh ciljev. Zahteval je tudi, naj se v strategiji upoštevajo kon čni rezultati 
desetega sre čanja konference podpisnic K onvencije o biotski raznovr stnosti (KBR KP10), ki 
je bilo oktobra 2010 v Nagoji na Japonskem, in naj bo dokon čana čim prej po koncu tega 
srečanja. 
2. OPREDELITEV PROBLEMA  
Referenčno poročilo o biotski raznovrstnosti iz leta 2010 kaže, da ima v povpre čju samo 17 % 
ocenjenih habitatov ugodno stanje  ohranjenosti in da do 25 % živalskih vrst v EU grozi 
izumrtje. Ve čina ekosistemskih storitev ni ve č sposobna zagotoviti optimalne kakovosti in 
količine osnovnih storitev, kot  so opraševanje poljš čin, čist zrak in voda ter obvladovanje 
poplav ali erozije, ki so temelj številnih gospodarskih dejavnosti. 
Biotsko raznovrstnost v Evropi še vedno resn o ogroža izguba habitatov, ki je posledica 
sprememb rabe zemljiš č in njihove razdrobljenosti, onesnaževanja, čezmerne/netrajnostne 
rabe virov, invazivnih vrst in podnebnih spre memb. Navedeni pritiski so bodisi konstantni 
bodisi se njihova intenzivnost krepi. Na svet ovni ravni je stanje podobn o. Razlog za pritiske 
so posredni dejavniki, ki so na primer poveza ni z demografskimi in kulturnimi/življenjskimi 
odločitvami, neuspehi na trgu ter gospodars ko strukturo, velikos tjo in rastjo. 
To poslabšanje in izguba imata velike okoljske, gospodarske in družbene posledice v EU in na 
svetovni ravni. Izguba obrežnih mokriš č, na primer, prek zmanjšanih storitev obvladovanja 
poplav, slabšega čiščenja vode, zmanjšanih rekreacijskih stor itev in storitev  javnih zelenih 
površin ter nižjega skladiš čenja ogljika vpliva na celotno družbo. Nekateri gospodarski 
sektorji so še posebej pri zadeti, ker so neposredno ali posredno odvisni od biotske 
raznovrstnosti in ekosistemskih storitev. Izguba biotske raznovrstnosti vpliva tudi na delovna 
mesta, saj je ena šestina delovnih mest  v Evropi posredno ali neposredno na nek na čin 
povezanih z okoljem in biotsko raznovrst nostjo. Omejuje tudi zagotavljanje ve č 
ekosistemskih storitev, ki so bistvene za ohr anitev zdravja prebivalstva, od zagotavljanja 
hrane in pitne vode do čistega zraka in zdravil. Poleg tega mo čno vpliva na teritorialno 
kohezijo EU, saj biotska raznovrstnost in ekosis temi utrjujejo družbeno tkivo in identiteto 
številnih evropskih regij. 
Ukrepi, predlagani v tem dokumentu, so ukrepi, kjer ima EU najve čjo dodano vrednost in 
vpliv. Vendar pa je jasno, da brez vzporednih ukrepov na ravni držav članic ti ukrepi ne bodo 
zadostovali za dosego cilja, ki je zaustavitev izgubljanja biotske raznovrstnosti. Uspeh pri 
doseganju krovnega cilja za leto 2020 bo v skladu z na čelom subsidiarnosti odvisen od 
 
SL 2   SL mešanice ukrepov EU in nacionalnih, regionalnih  ali lokalnih ukrepov. Ukrepi se bodo morda 
morali razlikovati po državah članicah in regijah. 
3. CILJI 
Splošen cilj je cilj EU na podro čju biotske raznovrst nosti za leto 2020 in nje govi trije sestavni 
deli. Doseganje krovnega cilja za leto 2020 se šteje tudi za vmesni  korak do cilja, dolo čenega 
v viziji za leto 2050, in za sredstvo za izpolnitev  zaveze EU, da bo dosegl a svetovne cilje za 
biotsko raznovrstnost za leto 2020.  
Posebni cilji so bili dolo čeni ob upoštevanju de javnikov, ki so privedli  do neuspeha EU pri 
doseganju njenega cilja za leto  2010, in potreba po upoštevanju svetovnih ciljev za biotsko 
raznovrstnost, dogovorjenih na KBR KP10. Ocena veljavne politike in zakonodaje EU kaže, 
da dva od neposrednih povzro čiteljev izgube biotske raznovrs tnosti, tj. podnebne spremembe 
in onesnaževanje, ne predstavljata ve čjih vrzeli v politiki. V nasp rotju s tem pa so sprememba 
rabe zemljiš č, čezmerno izkoriš čanje/netrajnostna raba virov in invazivne tujerodne vrste 
pomembne vrzeli, zato se na te dejavnike osredoto čajo trije posebni cilji. Preostali trije 
posebni cilji so odgovor na poziv vizije za leto 2050 in krovnega cilja za leto 2020, naj se ohranijo in izboljšajo biotska raznovrstnost in ekosistemske storitve v EU (tako znotraj 
omrežja varstvenih obmo čij Natura 2000 kot tudi širš e) in na svetovni ravni. 
Možnosti za operati vne cilje in razli čne stopnje ambicioznosti so bi le nato obravnavane na 
podlagi njihove sposobnosti za u činkovito nadgraditev referen čnega poro čila do leta 2020 ter 
doseganje splošnega cilja in vizije. Opera tivnih ciljev je šest  (preglednica 1). 
Splošni cilji Posebni cilji Operativni cilji 
Popolno izvajanje 
direktiv o pticah 
in habitatih C1 – zaustavitev slabšanj a stanja vseh vrst in habitatov, ki jih zajema 
zakonodaja EU o varovanju narave, te r opazno in izmerljivo izboljšanje 
njihovega stanja, tako da bo v primerj avi s sedanjimi ocenami do leta 2020: 
(i) 100 % ve č ocen habitatov in 50 % ve č ocen vrst v skladu z direktivo o 
habitatih pokaže izboljšanje stan ja ohranjenosti in (ii) 50 % ve č ocen vrst v 
skladu z direktivo o pticah pokaže varno ali izboljšano stanje.  Zaustavitev izgube biotske raznovrstnosti 
in slabšanja 
ekosistemskih 
storitev v EU do leta 
2020 
Povečanje 
prispevka kmetijstva in 
gozdarstva k 
ohranjanju in 
izboljšanju 
biotske 
raznovrstnosti* C3a – do leta 2020 čim bolj pove čati kmetijska obmo čja travnikov, orne 
zemlje in stalnih poljš čin, za katere veljajo ukrepi v okviru SKP, ki so 
povezani z biotsko raznovrstnostjo, da bi zagotovili ohranjanje biotske 
raznovrstnosti in dosegli iz merljivo izboljšanje(*) stan ja ohranjenosti vrst in 
habitatov, ki so odvisni od kmetijstva ali to nanje vpliva, ter pri zagotavljanju 
ekosistemskih storitev v primerjavi z referen čnim poročilom EU iz leta 2010 
in torej prispevati k krepitvi trajnostnega upravljanja. 
C3b – do leta 2020 so vzpostavljeni na črti za gospodarjenje z gozdovi ali 
enakovredni instrumenti v skladu s trajnostnim upravljanjem gozdov (TUG
1) 
za vse gozdove, ki so v javni lasti,  in gozdna gospodarstva nad dolo čeno 
velikostjo(**) (dolo čile jo bodo države članice ali regije in jo vklju čile v 
svoje programe razvoja podeželja), ki prejem ajo sredstva v okviru 
programa EU za razvoj podeželja, da bi  dosegli izmerljivo izboljšanje(*) 
stanja ohranjenosti vrst in habitatov, ki so odvisni od gozdarstva ali to nanje 
vpliva, in pri zagotavljanju ekosiste mskih storitev v primerjavi z referen čnim 
poročilom EU iz leta 2010. 
(*) Za oba cilja je izboljšanje treba primerjati s koli činsko opredeljenimi cilji 
za izboljšanje stanja ohranjenosti vrst in habitatov, ki so pomembni za EU v 
cilju 1, in za obnovo poškodovanih ekosistemov v okviru cilja 2. 
                                                 
1 Kot je opredeljeno v SEC(2006) 748. 
 
SL 3   SL (**) Manjšim gozdnim gos podarstvom lahko države članice za spodbujanje 
sprejetja na črtov za gospodarjenje ali enakovrednih instrumentov v skladu s 
TUG dodelijo dodatne spodbude. 
Zagotovitev trajnostne rabe 
ribolovnih virov C4 – doseganje najve čjega trajnostnega donosa (NTD)
2 do leta 2015. 
Doseganje porazdelitve starosti in velikosti populacije, ki je zna čilna za 
zdrave staleže, z upravlj anjem ribištva brez ve čjega škodljivega vpliva na 
druge staleže, vrste in  ekosisteme za pomo č doseganju dobrega okoljskega 
stanja do leta 2020, kakor se zahteva v okvirni direktivi o morski strategiji. 
Boj proti 
invazivnim 
tujerodnim vrstam C5 – do leta 2020 so invazivne tuje rodne vrste (ITV) in njihove poti 
prepoznane in razvrš čene po pomembnosti, prednostne vrste se nadzorujejo 
ali so iztrebljene, poti pa se upravljajo, da se prepre čita pojavljanje in 
uveljavljanje novih ITV. 
Ponovna vzpostavitev 
ekosistemskih 
storitev, kolikor je to 
mogoče Ohranjanje in 
obnova 
ekosistemov in 
njihovih storitev C2 – do leta 2020 so ekosistemi in nji hove storitve ohranjeni in izboljšani z 
vzpostavitvijo zelene infrastrukture in obnovitvijo vsaj 15 % poškodovanih 
ekosistemov. 
Povečanje prispevka 
EU k zaustavitvi 
svetovne izgube 
biotske raznovrstnosti Pomoč pri 
zaustavitvi 
svetovne izgube 
biotske 
raznovrstnosti C6 – do leta 2020 bo EU pove čala svoj prispevek k zaustavitvi svetovne 
izgube biotske raznovrstnosti. 
Preglednica 1: Splošni in posebni cilji ter operativni cilji 
4. UKREPI IN POVEZANI U ČINKI 
Za vsak cilj je predlagan dosleden sklop dopol nilnih ukrepov, potrebnih za doseganje tega 
cilja. Verjetni u činki teh ukrepov se preu čijo glede na okoljska, gos podarska in družbena 
merila, pri čemer se po potrebi razlikuje med vrstami ukrepov.  
Ker bodo številni ukrepi dodatno razviti in preu čeni pri ocenah u činkov, ki bodo opravljene v 
okviru drugih predlogov pol itik v pripravi, se u činki večinoma ocenjujejo kvalitativno 
(preglednica 2). Vrstni red vpli vnosti združenih kvantitativnih u činkov je podan, kjer je to 
mogoče, za ponazoritev pa so podan i tudi posamezni primeri, obi čajno na projektni ravni. 
Kadar je to pomembno, so oc enjeni tudi porazdelitev u činkov v EU in pri čakovani 
mednarodni u činki. 
 
 Okoljski Gospodarski Družbeni 
C
1 + Povečana biotska raznovrstnost in 
ekosistemske storitve na obmo čjih 
Natura 2000, boljša odpornost na škodljive vplive, kot so podnebne 
spremembe. Sinergije z okvirno 
direktivo o vodah in okvirno Večje koristi od ekosistemskih 
storitev. Omejene zasebne poslovne 
priložnosti na obmo čjih Natura 
2000. Srednjero čno večja zaposlenost na 
podeželju. 
                                                 
2 EU se je na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju leta 2002 zavezala cilju, da bo ravni NTD dosegla do 
leta 2015, zavezala pa se je tudi doseganju novega cilja na podro čju ribištva za leto 2020, ki je bil 
sprejet na KBR KP10. 
 
SL 4   SL direktivo o morski strategiji. 
-  Delež skupnih stroškov upravljanja 
v višini 5,8 milijarde EUR letno. Morebitna kratkoro čna izguba 
delovnih mest zaradi omejenega 
dostopa do virov. 
+ Ohranjeni in izboljšani ekosistemi in storitve, na primer čist zrak in 
voda, skladiš čenje ogljika in 
obvladovanje naravnih nesre č. 
Povečana odpornost ekosistema in 
zmanjšana ob čutljivost za 
podnebne spremembe. Sinergije z 
okvirno direktivo o vodah in 
okvirno direktivo o morski 
strategiji. Večje koristi od ekosistemskih 
storitev. Združenih ocen o koristih 
ni, vendar so bila v projektih 
ugotovljena razmerja med koristmi 
in stroški med 3 in 75. Nove 
naložbene priložnosti za podjetja in 
možnosti za inovacije. Koristi pri 
blaženju podnebnih sprememb. Številne družbene koristi v mestih 
in na podeželju, na primer pozitivni 
učinki na zdravje in kakovost 
življenja, estetske in psihološke 
koristi, zmanjšana izpostavljenost 
naravnim nesre čam, priložnosti za 
nova delovna mesta na podro čju 
obnavljanja in ohranjanja. C2 
-  Stroški v višini ve č milijard letno, 
vendar bi stroški splošne 
infrastrukture lahko nadomestili 
dražje naložbe v sivo 
infrastrukturo.  
+ Ohranjanje in izboljševanje 
kmetijskih in gozdnih ekosistemov 
ter njihovih storitev, vklju čno s 
skladiščenjem ogljika, 
preprečevanjem erozije, nadzorom 
nad onesnaževanjem in čiščenjem 
vode. Sinergije z okvirno direktivo 
o vodah. Ustvarjanje novih priložnosti za 
razvejanje kmetijskega sektorja; 
izboljšanje prihodka kmetov na 
območjih Natura 2000 in 
kmetijskih površinah visoke 
naravne vrednosti (obmo čja HNV); 
večja konkuren čnost in razvejanost 
gozdarskega sektorja. Prispevek k razvoju podeželja na 
območjih z omejenimi možnostmi; 
nova delovna mesta. 
C
3 
-  Stroški, povezani s financiranjem iz 
ukrepov stebra 1 in stebra 2, ki bi 
deloma prispevali k stroškom 
upravljanja obmo čij Natura 2000 in 
območij HNV. Verjetneje 
sprememba prednostnih postavk pri 
potrošnji kot sprememba neto 
stroškov. Upravni stroški za na črte 
za gospodarjenje z gozdovi se ve č 
kot nadomestijo z izpla čili za 
razvoj podeželja.  
+ Višje in bolj trajnostne ravni 
ribolovnih populacij, ohranjeni in 
izboljšani morski ekosistemi in 
storitve. Sinergije z okvirno 
direktivo o morski strategiji. Pozitivni dolgoro čni učinek na 
prihodke od ribištva. Ve čja 
učinkovitost javne porabe. Preprečiti negativen u činek na 
zaposlovanje v primeru propada 
staležev rib. 
C
4 
-  Kratkoročni negativni u činki na 
prihodke od ribištva. Višji stroški 
upravljanja za izogibanje 
škodljivim u činkom na ekosisteme. Kratkoročni družbeni stroški zaradi 
zmanjšanja ladjevij v ribiškem 
sektorju. 
+ Zmanjšan pritisk ITV na vrste in 
habitate. Mo čni sinergijski vplivi z 
drugimi cilji, npr. obnovo 
ekosistemov. Zmanjšana gospodarska škoda. 
Grobe ocene kažejo, da bi se 
stroški zaradi nenastale škode 
znižali za 1–9 milijard EUR na 
leto. Zmanjšani negativni u činki na 
zdravje ljudi, izogibanje 
negativnim posle dicam na podro čju 
zaposlovanja, izboljšane kulturne 
storitve in rekreacijske dejavnosti. C
5 
-  40–190 milijonov EUR/leto  
 
SL 5   SL + Večja svetovna biotska 
raznovrstnost, zlasti v državah v 
razvoju, izboljšan e ekosistemske 
storitve, kot so skladiš čenje ogljika 
ter zagotavljanje, čiščenje in 
zadrževanje vode. Nekatere 
izboljšave tudi v EU. Gospodarske koristi zaradi biotske 
raznovrstnosti in ekosistemskih 
storitev, npr. blaženja podnebnih 
sprememb, ve čjega pridelka 
poljščin zaradi opraševanja v 
državah v razvoju. Koristi zaradi 
genske pestrosti v EU in državah v 
razvoju (kozmetika in zdravila). 
Protokol o dostopu in delitvi koristi 
zagotavlja podjetjem iz EU pravno 
varnost glede dostopa do virov. Ublažitev revš čine. Manjše 
tveganje družbenih posledic 
naravnih nesre č. Koristi za zdravje. 
Boljše življenjske razmere 
avtohtonih skupnosti zaradi koristi 
širjenja tradicionalnega znanja. C6 
-  Prispevek EU k financiranju 
svetovne biotske raznovrstnosti se 
bo do leta 2020 pove čal; stroški 
protokola o dostopu in delitvi 
koristi za industrijo EU.  
Preglednica 2: Ključni stroški in koristi doseganja ciljev  
V poročilu je pregledana prednostna razvrstite v ukrepov za vsak cilj . Cilja C2 in C5 
spodbujata ukrepe politike na podro čjih, ki trenutno niso del okvira za politiko EU glede 
biotske raznovrstnosti, ter imata dobre možnosti za hitro doseganje znatnih rezultatov. Vendar 
pa je za doseganje splošnih ciljev klju čno tudi boljše iz vajanje in vklju čevanje v sektorje. 
 
SL 6   SL 5. FINANCIRANJE IN UPRAVLJANJE  
Ker je bil klju čni dejavnik za neuspeh pri doseganju ciljev EU za leto 2010 nezadostno 
financiranje, bo pomembno zagotoviti zadostno in u činkovito financiranje za izvajanje 
strategije o biotski raznovrst nosti do leta 2020. Medtem ko se  bo pri nekaterih ciljih 
osredotočalo bolj na u činkovitejše pridobivanje in  porazdeljevanje obstoje čih virov, bo treba 
obstoječe vire pove čati in najti ter spodbujati nove javne in zasebne vire na ravni EU ter na 
nacionalni in svetovni ravni.  
V sedanjem programskem obdobju in brez pose ganja v rezultat pog ajanj o naslednjem 
večletnem finan čnem okviru bi bilo to treba dose či z racionalizacijo razpoložljivih virov in 
povečanjem vzajemnih koristi razli čnih virov financiranja, vklju čno s sredstvi za kmetijstvo 
in razvoj podeželja, ribištvo, regionalno politiko in podnebne spremembe. Priložnosti, ki jih ponujajo reforme politik, ki trenutno potekajo, ( npr. SKP, SRP in kohezijske politike) nove 
politične pobude (npr. vodilna pobuda o u činkovitosti virov) ter prihodnje finan čne 
perspektive, bi bilo treba izkoristiti za u činkovito uresni čevanje cilja in vizije. Vklju čitev 
ciljev glede biotske raznovrstnosti je treba preu čiti kot del skupnega strateškega okvira, ki ga 
trenutno preu čuje Komisija, da bi sredstva po pomem bnosti razporedili med pet instrumentov 
financiranja v okviru podeželske, regiona lne, socialne in ribiške politike. 
Potrebni bodo tudi inovativni mehanizmi financ iranja za zagotovitev financiranja iz javnih in 
zasebnih virov na vseh ravneh. Na ravni EU in nacionalni ravni bi lahko priložnosti 
zagotovila reforma škodljivih subvencij, in sicer v skladu s strategijo do leta 2020 in 
svetovnim ciljem KBR. Na ravni EU se bodo še naprej uporabljala pla čila za ekosistemske 
storitve (PES) za nagrajevanje zasebnega in javnega blaga iz kmetijskih, gozdnih in morskih ekosistemov. Zagotoviti bi bilo treba tudi sp odbude za privabljanje vnaprejšnjih naložb v 
projekte zelene infrastrukture in ohranjanje ekosistemskih storitev, na primer z bolje 
usmerjenimi tokovi financiranja EU in javno -zasebnimi partnerstvi. Možnost izravnave 
biotske raznovrstnosti bo preu čena kot na čin za doseganje pristopa „brez neto izgube“.  
Za skupne cilje EU in KBR si je treba pri zadevati z mešanico ukrepov na podnacionalni in 
nacionalni ravni ter ravni EU. To bo zahteva lo tesno usklajevanje vseh, ki so vklju čeni v 
izvajanje. Predlagan je bil skupni okvir za izvajanje, v katerem bi vsaka država članica cilje 
EU vklju
čila v svojo nacionalno strategijo in akcijski na črt za biotsko raznovrstnost, ter jih po 
potrebi dopolnila z nacionalnimi cilji, pri čemer bi upoštevala tudi svetovne cilje, sprejete na 
KBR KP10. Pomembno vlogo bi im eli tudi lokalni in regionaln i organi, zasebni sektor in 
civilna družba, njihovo sodelovanj e pri izvajanju strategije pa  je treba spodbujati in omogo čati 
na vseh ravneh.  
6. SPREMLJANJE , PREGLED , SPOROČANJE IN POT NAPREJ  
Komisija bo skupaj z drugimi pa rtnerji do leta 2012 oblikovala logi čni okvir za celostno 
spremljanje gibanj in ocenjevanje napredka  pri ukrepih in cil jih na podlagi referen čnega 
poročila o biotski raznovrstnosti iz leta 2010 ter raciona liziranega niza dogovorjenih 
kazalnikov. Poskušali se bodo dose či tudi sinergije in boljše povezovanje s sedanjimi 
pobudami. Komisija bo tudi še naprej odpravljala vrzeli v zn anju, še posebej v zvezi s 
povezavami med biotsko raznovrstnostjo, ekosiste mi in njihovimi storitvami. Na svetovni 
ravni EU podpira prizadevanja za vzpos tavitev medvladne znanstveno-politi čne platforme o 
 
SL 7   SL biotski raznovrstnosti in e kosistemskih storitvah ( Intergovernmental Science-Policy Platform 
on Biodiversity and Ecosystem Services –IPBES), da bi okrepila povezave med znanostjo in 
politiko. 
Komisija bo v posvetovanju z državami članicami razvila sistem poro čanja, ki je racionalen 
ter, kjer je to mogo če, usklajen z obveznostmi pregledovanja in poro čanja v okviru KBR. 
Poleg tega se bo poskušalo pove čati javno razumevanje pomena  biotske raznovrstnosti in 
vloge, ki jo lahko vse zainteresirane strani od igrajo pri ohranjanju biotske raznovrstnosti in 
zagotavljanju njene trajnostne rabe. 
Na podlagi prednostnih nalog, na ka tere je bilo opozorje no zgoraj, ter predst avljenih ciljev in 
ukrepov bo Komisija podala konkretn e predloge in pobude za uresni čitev različnih delov 
strategije, vklju čno s pobudo za zeleno infrastrukturo do leta 2012, strategijo o invazivnih 
tujerodnih vrstah leta 2012 te r zakonodajnim predlogom za izvajanje protokola o dostopu in 
delitvi koristi leta 2012. Po potrebi jih bodo spremljale ocene u činka. Postopki reform politik, 
ki trenutno potekajo, vklju čno s postopki za reformo SKP,  SRP in kohezijske politike, 
pravočasno zagotavljajo priložnosti za pove čanje sinergij ter čim večjo usklajenost s cilji in 
ukrepi strategije za biotsko raznovrstnost. 
Srednjero čni pregled strategije bo dokon čan najpozneje v za četku leta 2014, kon čna ocena pa 
leta 2020. Komisija lahko po potre bi ob upoštevanju novih in formacij pregleda cilje ter 
razmisli o nadaljnjih in dopolnilnih ukrep ih, ki bi upoštevali pomembne dogodke in 
pojavljajo če se prednostne naloge na nacionalni ravni, ravni EU in svetovni ravni.