PRILOGA

OSNUTEK UREDBE KOMISIJE (EU) …/… z dne ... o razglasitvi nekaterih vrst pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju ter na podeželju za združljive z notranjim trgom z uporabo členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 702/2014 EVROPSKA KOMISIJA JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 108(4) Pogodbe, ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2015/1588 z dne 13. julija 2015 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za določene vrste horizontalne državne pomoči (1) ter zlasti člena 1(1), točki (a) in (b), Uredbe, po objavi osnutka te uredbe v skladu s členom 6 in členom 8(2) Uredbe (EU) 2015/1588 (2), po posvetovanju s Svetovalnim odborom za državno pomoč, ob upoštevanju naslednjega: (1) Dodeljevanje državnih sredstev, ki izpolnjuje merila iz člena 107(1) Pogodbe, pomeni državno pomoč, ki jo je treba priglasiti Komisiji v skladu s členom 108(3) Pogodbe. Vendar lahko v skladu s členom 109 Pogodbe Svet določi vrste pomoči, ki so izvzete iz navedene obveznosti priglasitve. Komisija lahko v skladu s členom 108(4) Pogodbe sprejme uredbe glede navedenih vrst pomoči. Na podlagi Uredbe (EU) št. 2015/1588 je Komisija pooblaščena, da v skladu s členom 109 Pogodbe razglasi, da se lahko nekatere vrste pomoči izvzamejo iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe. Komisija je na podlagi navedene uredbe sprejela Uredbo Komisije (EU) št. 702/2014 (3) o razglasitvi nekaterih vrst pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju ter na podeželju za združljive z notranjim trgom z uporabo členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki se uporablja do 31. decembra 2022. (2) Člen 42 Pogodbe zagotavlja, da se pravila o konkurenci uporabljajo za proizvodnjo kmetijskih proizvodov in trgovino s kmetijskimi proizvodi le v obsegu, ki ga določita Evropski parlament in Svet. Člen 211 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) določa, da se pravila o državni pomoči ob upoštevanju nekaterih odstopanj uporabljajo za pomoč za proizvodnjo kmetijskih proizvodov in trgovino z njimi. Člen 211(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 določa, da se pravila o državni pomoči ne uporabljajo za plačila držav članic za ukrepe iz navedene uredbe, ki jih delno ali v celoti financira Unija, in za ukrepe iz členov 213 do 218 navedene uredbe. Poleg tega se v skladu s členom 145 Uredbe (EU) Evropskega parlamenta in Sveta [uredba o strateških načrtih – USN] pravila o državni pomoči ne uporabljajo za plačila držav članic v skladu z navedeno uredbo niti za dodatno nacionalno financiranje v okviru člena 42 Pogodbe. Taka plačila, katerih namen je zagotoviti dodatno nacionalno financiranje, ki spada v področje uporabe člena 42 Pogodbe, morajo izpolnjevati merila iz Uredbe (EU) [USN], da jih lahko Komisija odobri kot del strateškega načrta SKP v določeni državi članici. Kljub temu se pravila o državni pomoči uporabljajo za sofinancirani del v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in dodatno nacionalno financiranje za ukrepe, ki ne spadajo v področje uporabe člena 42 Pogodbe. (3) Ker so gospodarski učinki pomoči enaki ne glede na to, ali jo delno financira Unija ali ne oziroma ali jo v celoti financira država članica, bi morala biti politika Komisije v zvezi z nadzorom državne pomoči dosledna in skladna s podporo, dodeljeno na podlagi skupne kmetijske politike in politike razvoja podeželja Unije. (4) Področje uporabe te uredbe bi bilo zato treba uskladiti s področjem uporabe Uredbe (EU) [USN] v zvezi z ukrepi, ki jih sofinancira EKSRP. (5) Ta uredba bi morala omogočati večjo poenostavitev ter zagotoviti večjo preglednost, učinkovito ocenjevanje in nadzor skladnosti s pravili o državni pomoči na nacionalni ravni in na ravni Unije, pri tem pa ohraniti institucionalne pristojnosti Komisije in držav članic. (6) Komisija je večkrat uporabila člena 107 in 108 Pogodbe za kmetijske in gozdarske sektorje v skladu s pogoji iz Smernic o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju ter na podeželju iz leta 2014 (5) (v nadaljnjem besedilu: smernice iz leta 2014). Tako je pridobila precejšnje izkušnje na navedenih področjih v zvezi z ukrepi pomoči, za katere še vedno velja obveznost držav članic, da priglasijo pomoč Komisiji. Tako pridobljene izkušnje ji omogočajo, da bolje opredeli pogoje, pod katerimi se lahko nekatere vrste pomoči štejejo za združljive z notranjim trgom, ter razširi področje uporabe skupinskih izjem, pri čemer še vedno zagotavlja preglednost in sorazmernost pomoči. (7) Splošne pogoje za uporabo te uredbe bi bilo treba določiti na podlagi vrste skupnih načel, ki zagotavljajo, da ima pomoč jasen spodbujevalni učinek, je ustrezna in sorazmerna, povsem pregledno dodeljena, je predmet nadzornega mehanizma in rednega ocenjevanja ter ne vpliva škodljivo na konkurenco in pogoje trgovanja. (8) Pomoč, ki izpolnjuje vse pogoje iz te uredbe, tako splošne pogoje kot pogoje za posamezne zadevne vrste pomoči, bi bilo treba izvzeti iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe. Zaradi učinkovitega nadzora in poenostavitve upravnih postopkov, ne da bi Komisija pri tem oslabila spremljanje, bi se morala izvzeta pomoč (sheme pomoči in individualna pomoč) izrecno sklicevati na to uredbo. (9) Za državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, ki je ta uredba ne vključuje, se še naprej uporablja obveznost priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe. Ta uredba ne posega v možnost držav članic, da priglasijo pomoč, katere cilji ustrezajo ciljem, ki jih zajema ta uredba. (10) Zaradi večje možnosti vpliva velikih shem na trgovino in konkurenco bi morale sheme pomoči, katerih povprečni letni proračun državne pomoči presega prag, ki temelji na absolutni vrednosti, biti predmet ocene državne pomoči. Vrednotenje bi moralo biti usmerjeno v preverjanje, ali so bile dosežene predpostavke in pogoji, ki so podlaga za združljivost sheme, kot tudi učinkovitost ukrepa pomoči glede na njegove splošne in posebne cilje, ter zagotoviti navedbe o učinku sheme na konkurenco in trgovino. Ocenjevanje državne pomoči je treba izvesti na podlagi načrta ocenjevanja, ki ga odobri Komisija. Čeprav bi bilo tak načrt običajno treba pripraviti ob oblikovanju sheme in odobriti pravočasno, da shema lahko začne veljati, to morda ni mogoče v vseh primerih. Da zato ne bi prišlo do zamude pri začetku njihove veljavnosti, se bo ta uredba uporabljala za take sheme največ šest mesecev. Komisija bi morala imeti možnost podaljšanja tega obdobja na podlagi odobritve načrta ocenjevanja. V ta namen bi bilo Komisiji v 20 delovnih dneh po začetku veljavnosti sheme treba priglasiti načrt ocenjevanja in vse informacije, ki jih potrebuje za oceno načrtov ocenjevanja in sprejetje odločitve. (11) Ta uredba se ne bi smela uporabljati za pomoč, ki je odvisna od uporabe domačih proizvodov v breme uvoženih proizvodov, ali pomoč dejavnostim, povezanim z izvozom. Zlasti se ne bi smela uporabljati za pomoč, s katero se financirata vzpostavitev in delovanje distribucijske mreže v drugi državi članici ali tretji državi. Pomoč za kritje stroškov sodelovanja na sejmih, stroškov študija ali svetovalnih storitev, potrebnih za uvajanje novega ali obstoječega proizvoda na novem trgu v drugi državi članici ali tretji državi, se ne bi smela šteti za pomoč za dejavnosti, povezane z izvozom. (12) Komisija bi morala zagotoviti, da odobrena pomoč nima škodljivega vpliva na pogoje trgovanja, ki bi bili v nasprotju s skupnim interesom. Zato bi bilo treba iz področja uporabe te uredbe izključiti pomoč, dodeljeno upravičencu, ki je naslovnik neporavnanega naloga za izterjavo zaradi predhodnega sklepa Komisije o razglasitvi pomoči za nezakonito in nezdružljivo z notranjim trgom. Vendar je pomembno, da se v okviru pomoči za nadomestilo v tveganih in kriznih razmerah, kot sta pomoč za odpravo škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali škodljivi organizmi rastlin, in pomoč za stroške preprečevanja, nadzora in izkoreninjenja bolezni živali, hitro ukrepa. Zato se v takih primerih izključitev iz pomoči ne bi smela uporabljati. Poleg tega se glede na naravo takih shem, v katerih ni mogoče identificirati posameznih upravičencev, izključitev ne bi smela uporabljati za pomoč v omejenem znesku za mala in srednja podjetja (MSP), ki sodelujejo v dejavnostih lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, ali projektih operativnih skupin evropskega partnerstva za inovacije na področju kmetijske produktivnosti in trajnosti (EIP). (13) Pomoč, dodeljeno podjetjem v težavah, bi bilo treba praviloma izvzeti iz področja uporabe te uredbe, saj bi bilo tako pomoč treba oceniti v skladu s smernicami o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (6). Vendar je treba določiti določene izjeme od tega pravila. Prvič, ta uredba bi se dejansko morala uporabljati za podjetja v težavah v primerih subvencioniranih storitev in v primerih pomoči MSP, ki sodelujejo v projektih lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, ali projektih operativnih skupin evropskega partnerstva za inovacije ali imajo koristi od njih, kadar posameznih upravičencev do takih shem skoraj ni mogoče opredeliti. Drugič, za taka podjetja bi se morala uporabljati v primerih, ko gre za varovanje javnega zdravja, tj. v primerih pomoči za stroške izkoreninjenja bolezni živali in za pomoč za uničenje in odstranjevanje poginulih živali. Tretjič, zaradi člena 107(2), točka (b), Pogodbe se mora ta uredba uporabljati tudi za podjetja v težavah, kadar se izplača pomoč za odpravo škode, ki so jo povzročile naravne nesreče. Enako bi moralo veljati v primerih, ko pride podjetje v težave zaradi škode, ki jo povzročijo dogodki, ki niso pod nadzorom zadevnega podjetja, in sicer slabe vremenske razmere, ki se lahko izenačijo z naravnimi nesrečami, bolezni živali ali škodljivi organizmi rastlin, zaščitene živali, gozdni požari, katastrofalni dogodki v gozdovih in dogodki v gozdovih, povezani s podnebnimi spremembami. (14) Če so državna pomoč ali pogoji, ki veljajo zanjo, vključno z načinom financiranja, kadar je sestavni del pomoči, neločljivo povezani s kršitvijo zakonodaje Unije, pomoči ni mogoče razglasiti za združljivo z notranjim trgom. Ta uredba se torej ne bi smela uporabljati za pomoč, ki je neločljivo povezana s kršitvijo zakonodaje Unije. (15) Izvrševanje pravil o državni pomoči je zelo odvisno od sodelovanja držav članic. Zato bi morale države članice sprejeti vse potrebne ukrepe za zagotovitev skladnosti s to uredbo, vključno s skladnostjo individualnih pomoči, dodeljenih v okviru shem skupinskih izjem. (16) Zaradi velikega tveganja, da bo to negativno vplivalo na pogoje trgovanja, bi morala Komisija po priglasitvi oceniti velike zneske pomoči, dodeljene individualno ali kumulativno. Zato bi bilo treba za nekatere vrste pomoči za naložbe določiti pragove najvišjega zneska pomoči, ki spadajo v področje uporabe te uredbe, in sicer na ravni, ki upošteva zadevno vrsto pomoči ter njen morebiten vpliv na pogoje trgovanja. Vsako pomoč, katere znesek presega navedene pragove, bi bilo treba obvezno priglasiti v skladu s členom 108(3) Pogodbe. Pragovi, določeni v tej uredbi, se ne bi smeli zaobiti z umetno delitvijo shem ali projektov pomoči, na primer na več shem ali projektov pomoči, ki imajo podobne značilnosti, cilje ali upravičence. Pod pogojem, da se upoštevajo pogoji o združljivosti in največje vrednosti intenzivnosti pomoči ali najvišji zneski pomoči, opredeljeni v tej uredbi, se druge vrste pomoči ne bi smele šteti za pomoči z visokim tveganjem ali za pomoči s škodljivim vplivom na pogoje trgovanja. (17) Zaradi preglednosti, enakega obravnavanja in učinkovitega spremljanja bi bilo treba to uredbo uporabljati le za pomoč, za katero je mogoče vnaprej in brez ocene tveganja natančno izračunati bruto ekvivalent nepovratnih sredstev (v nadaljnjem besedilu: pregledna pomoč). (18) V zvezi z nekaterimi posebnimi instrumenti pomoči, kot so posojila, jamstva, davčni ukrepi in zlasti vračljivi predujmi, bi morala ta uredba opredeliti, pod kakšnimi pogoji se lahko obravnavajo kot pregledni. Pomoč v obliki jamstev bi bilo treba šteti za pregledno, če je bil bruto ekvivalent nepovratnih sredstev izračunan na podlagi premij varnega pristana, določenih za ustrezno vrsto podjetja. Kot pregledno bi jo bilo treba obravnavati tudi, če je bila metodologija, ki se uporablja za izračun intenzivnosti pomoči državnega jamstva, pred izvajanjem ukrepa priglašena Komisiji in jo je slednja odobrila v skladu z Obvestilom o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev (7) (v nadaljnjem besedilu: Obvestilo o jamstvih). V tej uredbi se kot pregledna pomoč ne bi smela obravnavati pomoč v obliki ukrepov tveganega financiranja in kapitalskih injekcij. (19) Pomoč, ki bi sicer spadala v področje te uredbe, vendar ni pregledna, bi bilo treba vedno priglasiti Komisiji. Komisija bi morala priglasitve nepreglednih pomoči oceniti zlasti glede na merila iz Smernic Evropske unije o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju ter na podeželju do leta 2023 (v nadaljnjem besedilu: Smernice do leta 2023) ali drugih zadevnih zakonodajnih okvirov, smernic, sporočil in obvestil. (20) Za zagotovitev nujnosti pomoči in njenega spodbujevalnega delovanja na razvoj nadaljnjih dejavnosti ali projektov se ta uredba ne bi smela uporabljati v primeru pomoči za dejavnosti ali projektov, ki bi jih upravičenec izvajal v vsakem primeru, tudi če ne bi bilo pomoči. Pomoč se ne bi smela odobriti za nazaj za dejavnosti ali projekte, ki jih je upravičenec že izvedel. Pomoč bi se morala iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe v skladu s to uredbo izvzeti samo, kadar se dejavnost ali delo na projektu, ki prejema pomoč, začne po tem, ko je upravičenec predložil pisni zahtevek za pomoč. (21) Kar zadeva vsako ad hoc pomoč, ki jo zajema ta uredba in je dodeljena upravičencu, ki je veliko podjetje, bi morale države članice poleg pogojev glede spodbujevalnega učinka, ki se uporabljajo za MSP, zagotoviti tudi, da je upravičenec v notranjem dokumentu analiziral, ali je projekt oziroma dejavnost, ki prejema pomoč, izvedljiva s pomočjo in brez pomoči. Država članica bi morala preveriti, ali ta notranji dokument potrjuje bistveno povečanje obsega projekta ali dejavnosti ali bistveno povišanje skupnega zneska, ki ga je upravičenec porabil za projekt ali dejavnost, ki prejema pomoč, ali bistveno povečanje hitrosti zaključka zadevnega projekta ali dejavnosti. Spodbujevalni učinek bi prav tako moralo biti možno ugotoviti na podlagi dejstva, da se na zadevnem podeželskem območju naložbeni projekt ali dejavnost kot taka ne bi izvedla, če pomoč ne bi bila dodeljena. (22) Za samodejne sheme pomoči v obliki davčnih ugodnosti bi moral še naprej veljati poseben pogoj glede spodbujevalnega učinka, saj je pomoč, ki izhaja iz takih shem pomoči, dodeljena samodejno. Navedeni posebni pogoj pomeni, da bi morale biti navedene sheme pomoči sprejete pred začetkom izvajanja dejavnosti ali dela na projektu ali dejavnosti, ki prejema pomoč. Vendar se ta pogoj ne bi smel uporabljati v primeru naslednic davčnih shem, če je bila dejavnost zajeta že v prejšnjih davčnih shemah v obliki davčnih ugodnosti. Za oceno spodbujevalnega učinka shem pomoči, ki jih nadomeščajo, je ključni trenutek takrat, ko je bil davčni ukrep prvič določen v prvotni shemi. (23) Kar zadeva omrežje Natura 2000 za kmetijstvo, je cilj zagotoviti okoljsko uspešnost in učinkovitost MSP, ki delujejo v kmetijskem sektorju. Pomoč na hektar bi morala biti v skladu z zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo zadevnih držav članic o varstvu okolja, doseganjem kmetijsko-okoljsko-podnebnih ciljev, vključno s statusom ohranjanja biotske raznovrstnosti vrst in habitatov, ter povečanjem javne uporabnosti območij Natura 2000. (24) Za pomoč za komasacijo zemljišč, spodbujevalne ukrepe v obliki publikacij, katerih cilj je ozaveščanje širše javnosti o kmetijskih proizvodih, pomoč za nadomestilo izgub zaradi slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, in drugih slabih vremenskih razmer, pomoč za nadomestilo stroškov izkoreninjenja bolezni živali ali škodljivih organizmov rastlin ter pomoč za nadomestilo izgub zaradi navedenih bolezni živali ali škodljivih organizmov rastlin, pomoč za kritje stroškov odstranitve in uničenja poginulih živali, pomoč za raziskave in razvoj, pomoč za odpravo škode zaradi naravnih nesreč in pomoč za naložbe za ohranjanje kulturne in naravne dediščine na kmetijskih gospodarstvih se spodbujevalni učinek ne bi smel zahtevati ali pa bi se moral šteti za prisotnega, če so izpolnjeni posebni pogoji, določeni za navedene vrste pomoči iz te uredbe. (25) Da se zagotovita sorazmernost pomoči in njena omejenost na potrebni znesek, bi bilo treba najvišje zneske pomoči, kadar koli je to mogoče, opredeliti v obliki intenzivnosti pomoči glede na znesek upravičenih stroškov. Kadar največje intenzivnosti pomoči ni mogoče določiti, ker upravičenih stroškov ni mogoče opredeliti, ali da bi zagotovili enostavnejše instrumente za male zneske, bi bilo treba določiti najvišje zneske pomoči, opredeljene v nominalnem smislu, da bi zagotovili sorazmernost pomoči. Intenzivnost pomoči in najvišje zneske pomoči bi bilo treba določiti na ravni, na kateri je zagotovljeno najmanjše izkrivljanje konkurence v sektorju, ki prejema pomoč, pri čemer se ustrezno upošteva cilj v zvezi z olajšanjem razvoja gospodarskih dejavnosti upravičencev v kmetijskem sektorju, na podeželju ali v gozdarskem sektorju. Da bi se dosegla skladnost z intervencijami za razvoj podeželja, ki jih financira Unija, bi bilo treba zgornje meje harmonizirati s tistimi iz Uredbe (EU) [USN], če je to v skladu z načeli državne pomoči, ki izhajajo iz uporabe člena 107(3), točka (c), Pogodbe. (26) V izračun intenzivnosti pomoči bi bilo treba vključiti samo upravičene stroške. Ta uredba ne bi smela izvzeti pomoči, ki presega ustrezno intenzivnost pomoči, ker so vključeni neupravičeni stroški. Opredelitev upravičenih stroškov bi morala biti podprta z razumljivimi, podrobnimi in najnovejšimi dokumentarnimi dokazili. Izračun bi moral temeljiti na zneskih pred kakršnim koli odbitkom davčnih ali drugih dajatev. Pomoč, ki se izplača v več obrokih, se diskontira na vrednost na dan dodelitve pomoči. Na vrednost na dan dodelitve pomoči bi bilo treba diskontirati tudi upravičene stroške. Obrestna mera, ki jo je treba uporabiti za diskontiranje in izračun zneska pomoči v primeru pomoči, ki ni v obliki nepovratnih sredstev, bi morala biti diskontna stopnja oziroma referenčna mera, veljavna na dan odobritve pomoči, kot je določeno v Sporočilu Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (8). Kadar pomoč ni dodeljena v obliki nepovratnih sredstev, bi moral biti znesek pomoči izražen kot bruto ekvivalent nepovratnih sredstev. Kadar je pomoč dodeljena v obliki davčnih ugodnosti, bi morali biti obroki pomoči diskontirani na podlagi diskontnih stopenj, veljavnih na različne dni začetka veljavnosti davčnih ugodnosti. Spodbujati bi bilo treba uporabo pomoči v obliki vračljivih predujmov, saj so taki instrumenti za porazdelitev tveganja ugodni za krepitev spodbujevalnega učinka pomoči. Zato je primerno določiti, da se lahko veljavne intenzivnosti pomoči iz te uredbe povečajo, kadar je pomoč dodeljena v obliki vračljivih predujmov. (27) V primeru davčnih ugodnosti za davke, ki jih je treba plačati v prihodnosti, veljavna diskontna stopnja in točni znesek obrokov pomoči morda nista znana vnaprej. Države članice bi morale v takem primeru ob upoštevanju veljavne intenzivnosti pomoči vnaprej določiti najvišjo diskontirano vrednost pomoči. Ko je znesek obroka pomoči na določen dan znan, se lahko diskontiranje opravi na podlagi diskontne stopnje, ki se takrat uporablja. Diskontirano vrednost vsakega obroka pomoči bi bilo treba odšteti od skupne zgornje meje. (28) Da bi ugotovili, ali se spoštujejo pragovi za individualno priglasitev in največje intenzivnosti pomoči ali najvišji zneski pomoči iz te uredbe, bi bilo treba upoštevati skupni znesek državne pomoči za dejavnost ali projekt, ki prejema pomoč. Poleg tega bi bilo treba v tej uredbi podrobno opredeliti okoliščine, v katerih se lahko kumulirajo različne vrste pomoči. Pomoči, ki so s to uredbo izvzete iz obveznosti priglasitve, in vse druge združljive pomoči, izvzete z drugo uredbo ali ki jih odobri Komisija, se lahko kumulirajo, dokler se navedeni podporni ukrepi nanašajo na različne opredeljive upravičene stroške. Kadar se različni viri pomoči nanašajo na iste – deloma ali v celoti prekrivajoče se – opredeljive upravičene stroške, bi morala biti kumulacija dovoljena do največje intenzivnosti pomoči ali zneska pomoči, ki se uporablja za navedeno pomoč v skladu s to uredbo. S to uredbo bi bilo treba določiti tudi posebna pravila za kumulacijo pomoči z opredeljivimi upravičenimi stroški ali brez njih in za kumulacijo s pomočjo de minimis. Pomoč de minimis se pogosto ne dodeli za specifične opredeljive upravičene stroške ali se jim ne pripiše. V takem primeru bi morala obstajati možnost proste kumulacije pomoči de minimis z državno pomočjo, ki je izvzeta v skladu s to uredbo. Če je pomoč de minimis dodeljena za iste opredeljive upravičene stroške kot državna pomoč, izvzeta v skladu s to uredbo, bi se morala kumulacija dovoliti samo do največje intenzivnosti pomoči, kot je določeno v poglavju III te uredbe. (29) Finančna sredstva Unije, ki jih centralno upravljajo institucije, agencije, skupna podjetja ali drugi organi Unije, ki niso pod neposrednim ali posrednim nadzorom držav članic, ne pomenijo državne pomoči. Kadar se takšna finančna sredstva Unije kombinirajo z državno pomočjo, je treba pri ugotavljanju, ali se upoštevajo pragovi za priglasitev in največje intenzivnosti ali najvišji zneski pomoči, upoštevati le slednjo, če skupni znesek javnih finančnih sredstev, ki je bil dodeljen v zvezi z istimi upravičenimi stroški, ne presega najugodnejše stopnje financiranja, kot je določena z veljavnimi predpisi prava Unije. (30) Državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe je načeloma prepovedana. Vendar Komisija mora oziroma sme v skladu s členom 107(2) in (3) Pogodbe pod določenimi pogoji državam članicam dovoliti dodelitev državne pomoči. Zato je za vse strani pomembno, da lahko preverijo, ali je pomoč dodeljena v skladu z veljavnimi pravili. Preglednost državne pomoči je zato ključnega pomena za pravilno uporabo pravil Pogodbe in prispeva k večji skladnosti, večji odgovornosti, medsebojnim strokovnim pregledom in nenazadnje k učinkovitejši javni porabi. Da se zagotovi preglednost, bi morale države članice vzpostaviti celovita spletišča o državnih pomočeh na regionalni ali nacionalni ravni s povzetki informacij o vsakem ukrepu pomoči, izvzetem v skladu s to uredbo. Navedena obveznost bi morala biti pogoj za združljivost individualne pomoči z notranjim trgom. V skladu s standardno prakso glede objavljanja informacij iz Direktive (EU) 2019/1024 Evropskega parlamenta in Sveta (9) bi bilo treba uporabiti standardno obliko, ki omogoča iskanje po informacijah ter njihov prenos in preprosto objavo na internetu. Povezave na spletišča o državnih pomočeh vseh držav članic bi morale biti objavljene na spletišču Komisije. V skladu s členom 3(2) Uredbe (EU) 2015/1588 bi bilo treba na spletišču Komisije objaviti povzetek informacij o vsakem ukrepu pomoči, izvzetem na podlagi te uredbe. (31) V zvezi z objavo informacij o dodeljenih individualnih pomočeh je primerno določiti mejne vrednosti, nad katerimi se takšna objava ob upoštevanju pomembnosti pomoči lahko šteje za sorazmerno. Izkušnje Komisije kažejo, da je za obdobje 2014–2019 z objavo praga v višini 60 000 EUR za primarno kmetijsko proizvodnjo obveznost objave veljala za približno 30 % dodeljenih pomoči. Da se poveča učinkovitost zahtev glede preglednosti in ker je po ocenah povprečni znesek pomoči za primarno proizvodnjo, dodeljen za obdobje 2014–2019, znašal 17 000 EUR, je primerno, da se prag za objavo za primarno kmetijsko proizvodnjo zniža na 10 000 EUR. (32) Da se zagotovi učinkovito spremljanje, je v skladu s členom 3(2) Uredbe (EU) 2015/1588 primerno uvesti standardno obliko, v kateri bi morale države članice Komisiji predložiti povzetek informacij vedno, ko se v skladu s to uredbo izvede shema pomoči ali dodeli individualna pomoč, ki ni v okviru katere koli sheme pomoči. Poleg tega je v skladu s členom 5 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (10) in členom 3(4) Uredbe (EU) 2015/1588 primerno določiti pravila v zvezi z letnimi poročili o pomoči, izvzeti iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe v skladu s pogoji iz te uredbe, vključno s posebnimi zahtevami za določene vrste pomoči, ki jih morajo države članice predložiti Komisiji. (33) Zaradi široke razpoložljivosti potrebne tehnologije bi morali biti povzetki informacij in letno poročilo v računalniški obliki ter bi jih bilo treba poslati Komisiji. (34) Glede na zastaralni rok za vračilo pomoči iz člena 17 Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 (11) je primerno v skladu s členom 3(3) Uredbe (EU) 2015/1588 določiti pravila glede evidenc, ki bi jih morale države članice voditi v zvezi s pomočjo, izvzeto iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, s to uredbo. (35) Za večjo učinkovitost pogojev združljivosti iz te uredbe bi morala imeti Komisija možnost, da odvzame ugodnosti skupinskih izjem za prihodnje ukrepe pomoči v primeru neizpolnjevanja teh zahtev. Komisija bi morala imeti možnost, da omeji odvzem ugodnosti skupinske izjeme na nekatere vrste pomoči, nekatere upravičence ali ukrepe pomoči, ki so jih sprejeli nekateri organi, kadar neizpolnjevanje zahtev iz te uredbe vpliva le na omejeno skupino ukrepov nekaterih organov. Takšen ciljno usmerjen odvzem bi moral zagotoviti sorazmerno odpravo težave, neposredno povezane z ugotovljenim neizpolnjevanjem zahtev iz te uredbe. Kadar pomoč ni priglašena in ne izpolnjuje vseh pogojev za izvzetje iz priglasitve, pomeni nezakonito pomoč, ki jo bo Komisija preučila v okviru ustreznega postopka iz Uredbe (EU) 2015/1589 za nepriglašeno pomoč. V primeru neizpolnjevanja zahtev iz poglavja II odvzem ugodnosti skupinskih izjem za prihodnje ukrepe pomoči ne vpliva na dejstvo, da so za pretekle ukrepe, ki so izpolnjevali zahteve iz te uredbe, veljale skupinske izjeme. (36) MSP imajo odločilno vlogo pri ustvarjanju delovnih mest ter so na splošno dejavnik družbene stabilnosti in gospodarskega zagona. Vendar lahko nedelovanje trga omejuje razvoj MSP, zaradi česar imajo ta podjetja značilne omejitve. MSP imajo pogosto težave pri pridobivanju kapitala ali posojil, saj nekateri finančni trgi niso naklonjeni tveganjem in lahko nudijo zavarovanje zgolj v omejenem obsegu. Njihovi omejeni viri lahko tudi omejijo dostop do informacij, zlasti glede nove tehnologije in potencialnih trgov. S to uredbo bi bilo zato treba za olajšanje razvoja gospodarskih dejavnosti MSP nekatere vrste pomoči za MSP izvzeti iz obveznosti priglasitve v skladu s členom 108(3) Pogodbe. (37) Da bi se odpravile razlike, ki bi lahko povzročile izkrivljanje konkurence, olajšalo usklajevanje med različnimi pobudami Unije in nacionalnimi pobudami v zvezi z MSP ter izboljšala jasnost upravnih postopkov in pravna varnost, bi morala opredelitev MSP za namen te uredbe temeljiti na opredelitvah iz Priporočila Komisije 2003/361/ES (12). (38) Za zagotovitev skladnosti s politiko razvoja podeželja in poenostavitev pravil na podlagi izkušenj, ki jih je Komisija že pridobila ob upoštevanju uporabe smernic iz leta 2014, je primerno, da se iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe izvzamejo različne vrste pomoči v korist podjetij, dejavnih v kmetijskem in gozdarskem sektorju, brez poseganja v uporabo veljavnih materialnopravnih pravil. (39) Primerno je tudi upoštevati, da sta kmetijstvo in gozdarstvo sektorja, ki sta posebej izpostavljena slabim vremenskim razmeram, boleznim živali, škodljivim organizmom rastlin in škodi, ki jo povzročajo zaščitene živali. Izkušnje kažejo, da sta ta sektorja izjemno prizadeta zaradi takih dogodkov ter da kmetje in gozdarji zaradi njih utrpijo znatno škodo. Ukrepi pomoči za odpravo take škode se zato štejejo za primerno orodje za pomoč podjetjem, da si opomorejo od take škode in nadaljujejo poslovanje ter tako zagotovijo razvoj gospodarskih dejavnosti v teh sektorjih. (40) V kmetijskem sektorju bi se morale za MSP uporabljati izjeme za naložbe v proizvodnjo, predelavo in trženje kmetijskih proizvodov, komasacijo zemljišč, premestitev kmetijskih poslopij, pomoč za zagon, mlade kmete in male kmetije, skupine proizvajalcev, sheme kakovosti, dejavnosti prenosa znanja in informiranja, storitve svetovanja, promocijske dejavnosti, storitve nadomeščanja na kmetijskem gospodarstvu ter obvladovanje tveganja in krizno upravljanje, povezano s slabimi vremenskimi razmerami, boleznimi živali, škodljivimi organizmi rastlin in plačilom zavarovalnih premij. Izjeme bi se morale uporabljati tudi za podjetja vseh velikosti za pomoč za naložbe za ohranjanje kulturne in naravne dediščine na kmetijskih gospodarstvih, pomoč za odpravo škode zaradi naravnih nesreč v kmetijskem sektorju ter pomoč za raziskave in razvoj. (41) Izjeme bi se morale uporabljati za pomoč za gozdarstvo in določene nekmetijske dejavnosti na podeželju, ki se sofinancirajo kot ukrepi za razvoj podeželja v okviru EKSRP, ter za pomoč za dejavnosti prenosa znanja in informiranja, raziskave in razvoj ter komasacijo zemljišč. (42) Zaradi tveganja izkrivljanja konkurence na podlagi ciljne pomoči za naložbe v sektor primarne kmetijske proizvodnje pomoč za naložbe, ki je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, ne bi smela biti omejena na posamezne kmetijske proizvode. Ta pogoj državi članici ne bi smel preprečiti, da izključi določene proizvode iz področja uporabe določene pomoči, če normalne prodajne možnosti niso na voljo ali če so na notranjem trgu presežki. Poleg tega pomoč za določene vrste naložb sama po sebi ne bi smela biti upravičena do izvzetja iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe v skladu s to uredbo. (43) Za zagotovitev primernega ravnovesja med zmanjšanjem izkrivljanja konkurence ter spodbujanjem energijske učinkovitosti in učinkovite rabe virov v primeru naložb v kmetijska gospodarstva, povezanih s primarno kmetijsko proizvodnjo, bi morala biti pomoč dodeljena samo za naložbe, povezane s proizvodnjo biogoriv ali energije iz obnovljivih virov na ravni kmetije, in samo kadar proizvodnja ne presega povprečne letne porabe goriv ali energije na kmetiji. V takih primerih bi morala biti pomoč za biogoriva zajeta le, če je dodeljena za trajnostna biogoriva v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (13). (44) Za spodbuditev prehoda na proizvodnjo naprednejših oblik biogoriv, kot je predvideno v pravilih o horizontalni državni pomoči v zvezi z okoljem in energijo, bi morala biti pomoč za biogoriva na osnovi hrane v primeru pomoči za naložbe v zvezi s predelavo kmetijskih proizvodov izključena iz te uredbe. (45) Uredba (EU) 2015/1588 Komisiji omogoča, da z uredbami razglasi nekatere vrste pomoči za združljive z notranjim trgom, če ima Komisija dovolj izkušenj za opredelitev splošnih meril združljivosti. Glede na izkušnje, pridobljene v obdobju 2014–2021 pri ocenjevanju združljivosti številnih državnih pomoči v skladu s smernicami iz leta 2014, lahko Komisija svoja pooblastila zdaj uporabi za to, da iz obveznosti priglasitve izvzame državno pomoč za MSP, ki se ukvarjajo s primarno kmetijsko proizvodnjo, pomoč za osnovne storitve in obnovo vasi, ki jo sofinancira EKSRP, ukrepe za preprečevanje in odpravo škode, ki jo povzročijo zaščitene živali ter pomoč za nadomestilo za omejitve v zvezi z območji Natura 2000. (46) Poleg tega lahko Komisija v zvezi z gozdarskim sektorjem glede na svoje izkušnje na podlagi smernic iz leta 2014 iz obveznosti priglasitve izvzame ukrepe, ki se financirajo izključno iz nacionalnih skladov, brez poseganja v uporabo katerih koli veljavnih materialnopravnih pravil. (47) Komisija je v obdobju 2014–2020 in na podlagi smernic iz leta 2014 odobrila 52 shem pomoči v zvezi z nadomestili za škodo, ki so jo zaščitene živali povzročile kmetijskemu sektorju. Pri škodi, ki jo povzročijo zaščitene živali, morajo organi, ki dodeljujejo pomoč, čim prej ukrepati, da se čim hitreje obnovijo proizvodna sredstva in gospodarska dejavnost, da lahko prizadeta podjetja nadaljujejo poslovanje, in da se tako zagotovi razvoj gospodarskih dejavnosti. Izkušnje Komisije kažejo, da ta pomoč običajno ne povzroča znatnega izkrivljanja konkurence na notranjem trgu, saj gre za nadomestilo in obstajajo jasna merila za združljivost z notranjim trgom. Zato je primerno, da se ta pomoč izvzame iz obveznosti priglasitve državne pomoči. (48) Pomoč za odpravo škode, ki jo povzročijo zaščitene živali, bi morala biti na voljo MSP, ki se ukvarjajo s primarno kmetijsko proizvodnjo. Pogoji za izvzetje pomoči za odpravo škode, ki jo povzročijo zaščitene živali, bi morali biti v skladu z že uveljavljeno prakso za druge pomoči za nadomestila, kot so pomoči za nadomestilo izgube živali ali uničenih rastlin na podlagi tržne vrednosti, plačilo veterinarskih stroškov ali stroškov dela ter nadomestilo materialne škode na kmetijski opremi, strojih in kmetijskih poslopjih ter staležih. (49) Komisija je v okviru smernic iz leta 2014 uporabila člena 107 in 108 Pogodbe za pomoč za omejitve v zvezi z območji Natura 2000 v kmetijskem sektorju. Komisija je v obdobju 2014–2020 odobrila približno deset takih shem pomoči. Izkušnje Komisije kažejo, da ta pomoč po navadi ne povzroča znatnega izkrivljanja konkurence, lahko pa spodbuja gospodarske dejavnosti, za katere veljajo dodatne omejitve na takih območjih. Zato je primerno, da bi morala Komisija pooblastila, ki ji jih daje Uredba (EU) 2015/1588, uporabiti pri pomoči za nadomestila za omejitve v zvezi z območji Natura 2000 v kmetijskem sektorju. (50) Izvzetje pomoči za omejitve v zvezi z območji Natura 2000 v kmetijskem sektorju bi se moralo uporabljati samo za MSP, dejavna v primarni kmetijski proizvodnji. (51) Komisija je člena 107 in 108 Pogodbe uporabila v številnih sklepih v zvezi s podjetji, dejavnimi v gozdarskem sektorju, zlasti v okviru smernic iz leta 2014. Na podlagi navedenih smernic je v obdobju med letoma 2014 in 2020 odobrila več kot 200 shem pomoči za gozdarski sektor. Po izkušnjah Komisije ukrepi pomoči za gozdarstvo zaradi obstoja jasnih meril združljivosti niso povzročili znatnega izkrivljanja konkurence na notranjem trgu. Glede na te izkušnje ter zaradi poenostavitve in ekonomičnosti postopka bi bilo treba omogočiti izvzetje navedenih ukrepov pomoči iz obveznosti priglasitve ne glede na to, ali jih sofinancira EKSRP. Zato je primerno, da bi morala Komisija pooblastila, ki ji jih daje Uredba (EU) 2015/1588, uporabiti za pomoč za pogozdovanje in ustvarjanje gozdnih površin; pomoč za kmetijsko-gozdarske sisteme; pomoč za preprečevanje in odpravo škode v gozdovih zaradi gozdnih požarov, naravnih nesreč, slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, drugih slabih vremenskih razmer, škodljivih organizmov rastlin in katastrofalnih dogodkov; pomoč za naložbe za povečanje odpornosti in okoljske vrednosti gozdnih ekosistemov; pomoč za omejitve na posameznih območjih, ki so posledica določenih obveznih zahtev, kot so opredeljene v členu 3 Direktive Sveta 92/43/EGS (14) in členu 3 Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15); pomoč za gozdarsko-okoljske in podnebne storitve ter ohranjanje gozdov; pomoč za naložbe v infrastrukturo, povezano z razvojem, modernizacijo ali prilagajanjem gozdarskega sektorja; pomoč za naložbe v gozdarske tehnologije ter v predelavo, mobilizacijo in trženje gozdarskih proizvodov; pomoč za ohranjanje genskih virov v gozdarstvu in zagonska pomoč za skupine in organizacije proizvajalcev v gozdarskem sektorju. (52) Da bi Komisija spodbudila združene pobude v gozdarskem sektorju, je uporabila člena 107 in 108 Pogodbe pri zagonski pomoči za skupine in organizacije proizvajalcev v gozdarskem sektorju. Komisija je v obdobju 2014–2020 tako pomoč odobrila v petih primerih. V kmetijskem sektorju je bila taka pomoč že izvzeta iz priglasitve v skladu z Uredbo (EU) št. 702/2014. Zato je primerno, da se zagonska pomoč za skupine in organizacije proizvajalcev v gozdarskem sektorju izvzame iz obveznosti priglasitve državne pomoči. (53) Gospodarska diverzifikacija in oblikovanje novih gospodarskih dejavnosti sta ključna za razvoj in konkurenčnost podeželja, zlasti za MSP, ki so glavna opora gospodarstva Unije na podeželju. V Uredbi (EU) [USN] so zagotovljeni ukrepi za spodbujanje razvoja nekmetijskih podjetij na podeželju, katerih namen je spodbujanje zaposlovanja, ustvarjanje kakovostnih delovnih mest na podeželju, ohranjanje obstoječih delovnih mest, zmanjšanje sezonskih nihanj v zaposlovanju, razvoj nekmetijskih sektorjev zunaj kmetijstva in živilske predelave ob hkratnem spodbujanju poslovnega vključevanja in lokalnih medsektorskih povezav. (54) Da se zagotovi skladnost z Uredbo (EU) [USN] ter da se doseže poenostavitev pravil za pridobitev odobritve državne pomoči za sofinancirani del in dodatno nacionalno financiranje strateškega načrta SKP, se obveznost priglasitve ne bi smela uporabljati za različne vrste pomoči v korist MSP, ki delujejo na podeželju, vključno z zagonsko pomočjo za podjetja, novo udeležbo kmetov v shemah kakovosti za bombaž in živila ter ukrepi za promocijo v korist živil, zajetih v shemi kakovosti. Taki ukrepi pomoči morajo biti enaki osnovnim ukrepom za razvoj podeželja, izvzeta pomoč pa se lahko dodeli zgolj v skladu s strateškim načrtom SKP zadevne države članice. (55) Komisija je člena 107 in 108 Pogodbe uporabila v številnih primerih, zlasti v okviru smernic iz leta 2014, za pomoč v korist osnovnih storitev in obnove vasi na podeželju. V obdobju 2014–2020 je Komisija odobrila 27 shem pomoči v zvezi z osnovnimi storitvami in obnovo vasi na podeželju. Po izkušnjah Komisije ukrepi pomoči za gozdarstvo glede na obstoj jasnih meril združljivosti niso bistveno izkrivljali konkurence na notranjem trgu, pomoč pa je tudi bistveno prispevala h gospodarski diverzifikaciji in ustvarjanju novih gospodarskih dejavnosti. Zato je primerno, da se pomoči v korist osnovnih storitev in obnove vasi na podeželju izvzamejo iz obveznosti priglasitve državne pomoči. (56) Vendar bi morala biti pomoč za osnovne storitve in obnovo vasi na podeželju izvzeta iz obveznosti priglasitve le, če je del strateškega načrta SKP, ki ga je Komisija potrdila v okviru Uredbe (EU) [USN]. (57) Državna pomoč, dodeljena podjetjem, ki sodelujejo v projektih operativnih skupin evropskega partnerstva za inovacije, zajetih v členu 77 Uredbe (EU) [USN], ali v projektih lokalnega razvoja, ki jih vodi skupnost, tj. projektih LEADER iz Uredbe (EU) [USN], in za katere se uporablja Uredba (EU) 2021/1060, ima majhen učinek na konkurenco, zlasti glede na pozitivno vlogo, ki jo ima pomoč pri izmenjavi znanja, zlasti za lokalne in kmečke skupnosti, ter njene pogosto kolektivne narave in razmeroma majhnega obsega. Ti projekti so že po naravi integrirani ter zajemajo več akterjev in sektorjev, kar lahko povzroči določene težave pri njihovi razvrstitvi v okviru zakonodaje o državni pomoči. Zaradi lokalne narave posameznih projektov operativnih skupin evropskega partnerstva za inovacije in projektov lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, izbranih na podlagi večletne lokalne razvojne strategije, ki jo določi in izvaja javno-zasebno partnerstvo, ter njihove usmerjenosti v skupnostne, socialne, okoljske in podnebne interese bi morala ta uredba obravnavati nekatere težave pri projektih operativnih skupin evropskega partnerstva za inovacije in projektih lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, da se omogoči njihova skladnost s pravili o državni pomoči. (58) Zaradi omejenega učinka na trgovino in konkurenco, ki ga imajo majhni zneski pomoči, dodeljeni MSP, ki imajo neposredne ali posredne koristi od projektov operativnih skupin evropskega partnerstva za inovacije in projektov lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, bi bilo treba določiti preprosta pravila za primere, v katerih skupni znesek pomoči na projekt ne presega določene zgornje meje. (59) V primeru več vrst pomoči, kot so pomoč za raziskave, prenos znanja in informiranje, storitve svetovanja, storitve nadomeščanja na kmetijskem gospodarstvu, spodbujanje in preprečevanje ter izkoreninjenje bolezni živali in škodljivih organizmov rastlin, se pomoč posredno dodeli končnim upravičencem do pomoči, in sicer v naravi in v obliki subvencioniranih storitev. V takih primerih bi bilo treba izvzeto pomoč izplačati ponudniku zadevne storitve ali dejavnosti. (60) V skladu s členom 4, odstavek 1, Uredbe 2015/1588 je treba politiko državne pomoči redno revidirati. Obdobje uporabe te uredbe bi bilo zato treba omejiti. Zato je primerno določiti prehodne določbe, vključno s pravili o prilagoditvenem obdobju na koncu obdobja veljavnosti te uredbe, ki se uporabljajo za izvzete sheme pomoči. Taka pravila naj bi dala državam članicam dovolj časa za prilagoditev na morebitne nove ureditve – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: KAZALO POGLAVJE I SKUPNE DOLOČBE 11 POGLAVJE II POSTOPKOVNE ZAHTEVE 23 POGLAVJE III POGLAVJE III VRSTE POMOČI 24 Oddelek 1 Pomoč za MSP, ki so dejavna v primarni kmetijski proizvodnji, predelavi kmetijskih proizvodov in trženju kmetijskih proizvodov 24 Oddelek 2 Pomoč za naložbe za ohranjanje kulturne in naravne dediščine na kmetijskih gospodarstvih 41 Oddelek 3 Pomoč za odpravo škode zaradi naravnih nesreč v kmetijskem sektorju 42 Oddelek 4 Pomoč za raziskave in razvoj v kmetijskem in gozdarskem sektorju 43 Oddelek 5 Pomoč za gozdarstvo 44 Oddelek 6 Pomoč za MSP na podeželju 54 POGLAVJE IV PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE 58 POGLAVJE I SKUPNE DOLOČBE Člen 1 Področje uporabe 1. Ta uredba se uporablja za naslednje vrste pomoči: (a) pomoč za mikro, mala in srednja podjetja (MSP): (i) ki so dejavna v kmetijskem sektorju, in sicer na področju primarne kmetijske proizvodnje, predelave kmetijskih proizvodov in trženja kmetijskih proizvodov, z izjemo členov 13, 14, 15, 17 in 22 ter členov od 24 do 29, ki se uporabljajo samo za MSP, ki so dejavna v primarni kmetijski proizvodnji; (ii) ki se ukvarjajo z nekmetijskimi dejavnostmi na podeželju, ki ne spadajo v področje uporabe člena 42 Pogodbe, če se taka pomoč dodeli v skladu z Uredbo (EU) [USN] in je sofinancirana iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) ali dodeljena kot dodatno nacionalno financiranje za take sofinancirane ukrepe; (b) pomoč za naložbe za ohranjanje kulturne in naravne dediščine na kmetijskih gospodarstvih; (c) pomoč za nadomestilo škode zaradi naravnih nesreč v kmetijskem sektorju; (d) pomoč za raziskave in razvoj v kmetijskem in gozdarskem sektorju; (e) pomoč za gozdarstvo. 2. Kadar države članice menijo, da je to primerno, se lahko odločijo za dodelitev pomoči iz odstavka 1, točke (a), (d) in (e), pod pogoji iz Uredbe (EU) št. 651/2014 (16). 3. Ta uredba se ne uporablja za: (a) sheme pomoči iz členov 13, 16, 33, 34 in 35, člena 36 ter členov 41 in 42, če povprečni letni proračun državne pomoči presega 150 milijonov EUR, po šestih mesecih od njihovega začetka veljavnosti. Vendar se Komisija lahko odloči, da se ta uredba še naprej uporablja za shemo pomoči, tudi dlje od šestih mesecev, potem ko preuči ustrezen načrt ocenjevanja, ki ga država članica priglasi Komisiji, in sicer v 20 delovnih dneh od začetka veljavnosti sheme. Države članice pri predložitvi načrtov ocenjevanja iz prejšnjega pododstavka predložijo tudi vse informacije, ki jih Komisija potrebuje za oceno načrtov ocenjevanja in sprejetje odločitve; (b) vse spremembe shem iz točke (a), razen preoblikovanj, ki ne vplivajo na združljivost sheme pomoči na podlagi te uredbe ali ne vplivajo znatno na vsebino odobrenega načrta ocenjevanja; (c) pomoč za dejavnosti, povezane z izvozom v tretje države ali države članice, in sicer pomoč, neposredno povezano z izvoženimi količinami, vzpostavitvijo in delovanjem distribucijske mreže ali drugimi tekočimi stroški, povezanimi z izvozno dejavnostjo; (d) pomoč, ki je odvisna od prednostne uporabe domačega blaga pred uporabo uvoženega blaga. 4. Ta uredba se ne uporablja za: (a) sheme pomoči, ki ne izključujejo izrecno plačil individualne pomoči podjetju, ki je naslovnik neporavnanega naloga za izterjavo na podlagi predhodnega sklepa Komisije, v katerem je pomoč, odobreno s strani iste države članice, razglasila za nezakonito in nezdružljivo z notranjim trgom, z izjemo: (i) shem pomoči za odpravo škode zaradi naravnih nesreč v skladu s členom 31; (ii) shem pomoči za stroške MSP, ki sodelujejo v dejavnostih operativne skupine lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, ali projektih operativnih skupin evropskega partnerstva za inovacije na področju kmetijske produktivnosti in trajnosti v skladu s členom 51; (b) ad hoc pomoč za podjetje iz točke (a). 5. Ta uredba se ne uporablja za pomoč podjetjem v težavah, razen za pomoč, ki se dodeli: (a) za ukrepe informiranja v kmetijskem sektorju v skladu s členom 20; (b) za spodbujevalne ukrepe v obliki publikacij, katerih cilj je ozaveščanje širše javnosti o kmetijskih proizvodih v skladu s členom 23(2), točka (b); (c) za nadomestilo stroškov preprečevanja, obvladovanja in izkoreninjenja bolezni živali v skladu s členom 25(8) in (9); (d) za kritje stroškov odstranitve in uničenja poginulih živali v skladu s členom 26(1)(c), (d) in (e); (e) za odpravo škode zaradi naravnih nesreč v skladu s členom 31; (f) za MSP, ki sodelujejo v projektih lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, in projektih operativnih skupin evropskega partnerstva za inovacije ali imajo od njih koristi, v skladu s členom 51; (g) v naslednjih primerih pod pogojem, da je podjetje zaradi izgub ali škode, ki jih je povzročil zadevni dogodek, postalo podjetje v težavah: (i) za nadomestilo izgub zaradi slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, v skladu s členom 24; (ii) za pomoč za odpravo škode, ki jo povzročijo bolezni živali in škodljivi organizmi rastlin v skladu s členom 25(10); (iii) za odpravo škode, ki jo povzročijo zaščitene živali v skladu s členom 28; (iv) za odpravo škode v gozdovih zaradi gozdnih požarov, naravnih nesreč, slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, drugih slabih vremenskih razmer, škodljivih organizmov rastlin, katastrofalnih dogodkov in dogodkov, povezanih s podnebnimi spremembami, v skladu s členom 35(5), točka (d). 6. Ta uredba se ne uporablja za ukrepe državne pomoči, ki so sami po sebi, zaradi z njimi povezanih pogojev ali zaradi metode njihovega financiranja, neločljivo povezani s kršitvijo prava Unije, zlasti za: (a) pomoč, kadar je dodelitev pomoči pogojena z obveznostjo, da upravičenec uporabi doma proizvedeno blago ali storitve; (b) pomoč, ki upravičencem omejuje možnost za izkoriščanje rezultatov raziskav, razvoja in inovacij v drugih državah članicah. 7. Ta uredba se ne uporablja za pomoč za kmetijske proizvode v smislu Priloge 1 k Sporazumu STO o kmetijstvu, ki pomeni izvozno subvencijo, kot je opredeljena v navedenem sporazumu. Podobno se ne uporablja za pomoč za take proizvode, ki pomeni finančno podporo za izvoz, ki jo zagotovi vlada ali kateri koli javni organ na področju, ki ga zajema ministrski sklep STO o izvozni konkurenci z dne 19. decembra 2015 (17), če pomoč ne izpolnjuje ustreznih zahtev iz odstavka 15 navedenega sklepa o najdaljšem roku odplačevanja in samofinanciranju. Člen 2 Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1) „aktivni kmet“ pomeni kmeta v smislu člena 4, odstavek 5, Uredbe (EU) [USN]; (2) „ad hoc pomoč“ pomeni pomoč, ki ni dodeljena na podlagi sheme pomoči; (3) „slabe vremenske razmere, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami,“ pomenijo neugodne vremenske pogoje, kot so zmrzal, nevihte in toča, led, močno ali obilno deževje ali huda suša, ki uničijo več kot 30 % povprečne proizvodnje, izračunane na podlagi: (a) predhodnega triletnega obdobja; (b) triletnega povprečja, osnovanega na predhodnem petletnem obdobju, brez najvišjega in najnižjega vnosa; (4) „svetovanje“ pomeni celotno svetovanje v okviru ene ali iste pogodbe; (5) „kmetijsko gospodarstvo“ pomeni enoto, ki obsega zemljišče, objekte in naprave, ki se uporabljajo za primarno kmetijsko proizvodnjo; (6) „kmetijski proizvod“ pomeni proizvode s seznama v Prilogi I k Pogodbi, razen ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva s seznama v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (18); (7) „kmetijski sektor“ pomeni vsa podjetja, ki so dejavna v primarni kmetijski proizvodnji, predelavi in trženju kmetijskih proizvodov; (8) „kmetijsko-gozdarski sistemi“ pomenijo sisteme rabe zemljišč, na katerih na istem zemljišču rastejo drevesa in se izvaja kmetijstvo; (9) „pomoč“ pomeni vsak ukrep, ki izpolnjuje vse pogoje iz člena 107(1) Pogodbe; (10) „pomoč, dodeljena v okviru strateškega načrta SKP“ pomeni podporo, dodeljeno v skladu z Uredbo (EU) [USN], bodisi kot pomoč, ki jo sofinancira EKSRP, bodisi kot dodatno nacionalno financiranje za tako sofinancirano pomoč; (11) „intenzivnost pomoči“ pomeni bruto znesek pomoči, izražen kot odstotek upravičenih stroškov pred odbitkom davkov ali drugih dajatev; (12) „shema pomoči“ pomeni vsak akt, na podlagi katerega je mogoče brez nadaljnjih izvedbenih ukrepov dodeliti individualno pomoč podjetjem, opredeljenim v aktu na splošen in abstrakten način, ter vsak akt, na podlagi katerega je mogoče enemu ali več podjetjem dodeliti pomoč, ki ni povezana z določenim projektom, za nedoločen čas in v nedoločenem znesku; (13) „običajni tržni pogoji“ pomeni, da se pogoji transakcij med pogodbenicami ne razlikujejo od tistih, ki bi bili določeni med neodvisnimi podjetji, in ne vsebujejo nobenega elementa nedovoljenega dogovarjanja. Vsaka transakcija, ki je rezultat odprtega, preglednega in nediskriminatornega postopka, izpolnjuje načelo običajnih tržnih pogojev; (14) „ukrepi biološke zaščite“ pomenijo upravljavske in fizične ukrepe za zmanjšanje tveganja za vnos, razvoj in širjenje bolezni; (a) v populacijo živali ter iz nje in znotraj nje ali (b) v obrat, na območje, v kompartment, na prevozna sredstva ali v katere koli druge objekte, prostore ali na lokacije ter iz njih in znotraj njih; (15) „rodovniška knjiga“ pomeni rodovniško knjigo, kakor je opredeljena v členu 2, odstavek 12, Uredbe (EU) 2016/1012 (19); (16) „strateški načrt SKP“ pomeni strateški načrt SKP iz člena 1, odstavek 1, točka (c), Uredbe (EU) [USN]; (17) „investicijska dela“ pomenijo dela, ki jih opravijo kmet osebno ali kmetovi delavci, da ustvarijo sredstva; (18) „katastrofalni dogodek“ pomeni nepredviden dogodek biotske ali abiotske narave, ki je posledica človekove dejavnosti ter povzroči znatne motnje gozdnih struktur, zaradi česar lahko nastane znatna gospodarska škoda za gozdarski sektor; (19) „datum dodelitve pomoči“ pomeni datum, ko se pravica do prejema pomoči prenese na upravičenca na podlagi veljavnega nacionalnega pravnega režima; (20) „EU-27“ pomeni vseh 27 držav članic Unije (razen Severne Irske); (21) „načrt ocenjevanja“ pomeni dokument, ki vsebuje vsaj naslednje elemente: cilje sheme pomoči, ki jih je treba oceniti; vprašanja za ocenjevanje; kazalnike rezultatov; predvideno metodologijo, ki se bo uporabila za ocenjevanje; zahteve v zvezi z zbiranjem podatkov; predlagani časovni razpored ocenjevanja, vključno z datumom predložitve končnega ocenjevalnega poročila; opis neodvisnega organa, ki bo opravil ocenjevanje, ali merila, ki se bodo uporabila za izbor tega organa, ter način, na katerega se bo zagotovilo obveščanje javnosti o ocenjevanju; (22) „poginule živali“ pomenijo živali z določeno diagnozo ali brez nje, ki so bile usmrčene z evtanazijo ali so poginile, vključno z mrtvorojenimi in nerojenimi živalmi, na kmetiji ali v kakršnem koli drugem prostoru ali med prevozom, vendar niso bile zaklane za prehrano ljudi; (23) „hitro rastoča drevesa“ pomenijo hitro rastoči gozd, v katerem je obdobje do začetka sečnje najmanj 8 let in največ 20 let; (24) „naslednica davčne sheme“ pomeni shemo v obliki davčnih ugodnosti, ki je spremenjena različica predhodno obstoječe sheme v obliki davčnih ugodnosti in ki jo nadomešča; (25) „stalni stroški, ki nastanejo zaradi sodelovanja v shemi kakovosti“ pomenijo stroške, ki nastanejo zaradi vključitve v shemo kakovosti, in letni prispevek za sodelovanje v njej, po potrebi pa tudi izdatke za preglede, ki so potrebni za ugotavljanje skladnosti s specifikacijami sheme kakovosti; (26) „biogorivo na osnovi hrane“ pomeni biogorivo, proizvedeno iz poljščin z visoko vsebnostjo škroba, rastlin za pridelavo sladkorja ali oljnic, ki se pridelujejo na kmetijskih zemljiščih kot glavne poljščine, brez ostankov, odpadkov ali lesne celuloze in vmesnih posevkov, kot so dosevki in pokrovne poljščine, če uporaba takih vmesnih posevkov ne sproži potrebe po dodatnih zemljiščih, kot je opredeljeno v Direktivi 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (20); (27) „živila“ pomenijo živila, ki niso kmetijski proizvodi in so navedena v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (21); (28) „bruto ekvivalent nepovratnih sredstev“ pomeni znesek pomoči, če je bila upravičencu dodeljena v obliki nepovratnih sredstev, pred kakršnim koli odbitkom davkov ali drugih dajatev; (29) „individualna pomoč“ pomeni: (a) ad hoc pomoč; (b) pomoč, ki je dodeljena posameznim upravičencem na podlagi sheme pomoči; (30) „neopredmetena sredstva“ pomenijo sredstva, ki nimajo fizične ali finančne oblike, kot so patenti, licence, strokovno znanje ali druga intelektualna lastnina; (31) „naložbe za skladnost s standardom Unije“ pomenijo naložbe, ki se izvedejo za doseganje skladnosti s standardom Unije po zaključku prehodnega obdobja, določenega z zakonodajo Unije; (32) „velika podjetja“ pomenijo podjetja, ki ne izpolnjujejo pogojev iz Priloge I; (33) „trženje kmetijskih proizvodov“ pomeni imeti na zalogi ali razstavljati z namenom prodaje, ponujati za prodajo, dobavljati ali na kateri koli drug način dajati na trg, razen prve prodaje primarnega proizvajalca prodajnemu posredniku ali predelovalcu, ter vsake dejavnosti, s katero se proizvod pripravi za tako prvo prodajo; prodaja, ki jo opravi primarni proizvajalec končnemu potrošniku, se šteje za trženje kmetijskih proizvodov, če se opravlja v ločenih, za to namenjenih prostorih; (34) „vzajemni skladi“ pomeni shemo, ki jo akreditira država članica v skladu z nacionalnim pravom ter v okviru katere se vključeni kmetje zavarujejo in prejmejo nadomestila za gospodarske izgube; (35) „območja Natura 2000“ pomenijo posebna kmetijska ali gozdna območja, kot so opredeljena v členu 3 Direktive 92/43/EGS in členu 3 Direktive 2009/147/ES; (36) „naravne nesreče“ pomenijo potrese, snežne plazove, zemeljske plazove in poplave, tornade, hurikane, izbruhe vulkanov in požare v naravi naravnega izvora; (37) „neproizvodna naložba“ pomeni naložbo, ki ne povzroči znatnega povečanja vrednosti ali donosnosti kmetijskega gospodarstva; (38) „postopki pred industrijsko predelavo“ pomenijo vsako dejavnost, ki se izvaja, dokler les ne prispe v žago, če je največja zmogljivost 5 000 m3 na leto, z absolutno mejo 10 000 m3 vnosa okroglega lesa za žaganje; (39) „druge slabe vremenske razmere“ pomenijo neugodne vremenske razmere, ki ne spadajo v opredelitev iz točke 3; (40) „najbolj oddaljene regije“ pomenijo regije iz člena 349, prvi odstavek, Pogodbe; (41) „škodljivi organizmi rastlin“ pomenijo karantenske škodljive organizme za Unijo s seznama v skladu s členom 5, odstavek 1, Uredbe 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta (22), škodljive organizme, za katere veljajo ukrepi, sprejeti v skladu s členom 30 navedene uredbe, in karantenske škodljive organizme za varovano območje, uvrščene na seznam v skladu s členom 32, odstavek 2, navedene uredbe; (42) „primarna kmetijska proizvodnja“ pomeni proizvodnjo rastlinskih in živinorejskih proizvodov s seznama v Prilogi I k Pogodbi brez kakršnih koli nadaljnjih postopkov, ki bi spremenili naravo takih proizvodov; (43) „predelava kmetijskih proizvodov“ pomeni vsak postopek na kmetijskem proizvodu, po katerem proizvod ostane kmetijski proizvod, razen dejavnosti na kmetiji, potrebnih za pripravo živalskega ali rastlinskega proizvoda za prvo prodajo; (44) „predelava kmetijskih proizvodov v nekmetijske proizvode“ pomeni vsak postopek na kmetijskem proizvodu, katerega rezultat je proizvod, ki ni zajet v Prilogo I k Pogodbi; (45) „skupina ali organizacija proizvajalcev“ pomeni skupino ali organizacijo, ki je ustanovljena za eno od naslednjega: (a) prilagajanje proizvodnje in obsega proizvodnje proizvajalcev, ki so člani tovrstnih skupin ali organizacij proizvajalcev, zahtevam trga; (b) skupno trženje blaga, vključno s pripravo za prodajo, centralizacijo prodaje in dobavo grosistom; (c) oblikovanje skupnih pravil o informacijah o proizvodnji, predvsem glede spravila pridelka in razpoložljivosti; (d) druge dejavnosti, ki jih lahko izvajajo skupine ali organizacije proizvajalcev, na primer pridobivanje poslovnega znanja in izkušenj ter znanja in izkušenj na področju trženja ter organizacijo in olajšanje inovacijskih postopkov; (46) „zaščitena žival“ pomeni katero koli žival, ki je zaščitena z zakonodajo Unije ali nacionalno zakonodajo; (47) „karta regionalne pomoči“ pomeni seznam območij, ki jih določi država članica v skladu s pogoji, določenimi v Smernicah o državni regionalni pomoči (23), in jih odobri Komisija; (48) „vračljiva predplačila“ pomenijo posojilo za projekt, ki se izplača v enem ali več obrokih, pogoji za njegovo vračilo pa so odvisni od rezultata projekta; (49) „organizacija za raziskave in širjenje znanja“ pomeni subjekt (kot so univerze ali raziskovalni inštituti, agencije za prenos tehnologije, posredniki za inovacije ali v raziskave usmerjeni fizični ali virtualni skupni subjekti), ne glede na njegov pravni status (organiziran po javnem ali zasebnem pravu) ali način financiranja, katerega glavni cilj je neodvisna izvedba temeljnih raziskav, industrijskih raziskav ali eksperimentalnega razvoja ali obsežno razširjanje rezultatov teh dejavnosti prek izobraževanja, objav ali prenosa znanja; (50) „manjši egejski otoki“ pomenijo manjše otoke iz člena 1, odstavek 2, Uredbe (EU) št. 229/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (24); (51) „MSP“ ali „mikro, mala in srednja podjetja“ pomenijo podjetja, ki izpolnjujejo merila iz Priloge I; (52) „začetek izvajanja projekta ali dejavnosti“ pomeni bodisi začetek dejavnosti ali gradbenih del, povezanih z naložbo, bodisi prvo pravno zavezujočo zavezo za naročilo opreme ali uporabo storitev ali vsako drugo zavezo, zaradi katere projekta ali dejavnosti ni več mogoče preklicati, kar nastopi prej; nakup zemljišč in pripravljalna dela, kot je pridobivanje dovoljenj in opravljanje študij izvedljivosti, se ne štejejo za začetek izvajanja projekta ali dejavnosti; (53) „subvencionirane storitve“ pomenijo obliko pomoči, pri kateri je pomoč dodeljena končnemu upravičencu posredno, v naravi, in se izplača izvajalcu zadevne storitve ali dejavnosti; (54) „opredmetena sredstva“ pomenijo sredstva, ki jih sestavljajo zemljišča, poslopja in obrati, stroji in oprema; (55) „transakcijski stroški“ pomenijo dodatne stroške, ki so povezani z izpolnjevanjem obveznosti, vendar jih ni mogoče neposredno pripisati izvajanju teh obveznosti ali vključiti v neposredno povrnjene stroške ali neposredno povrnjen izpad dohodka, in ki se lahko izračunajo na podlagi standardnih stroškov; (56) „stroški za teste na transmisivno spongiformno encefalopatijo (TSE) in bovino spongiformno encefalopatijo (BSE)“ pomenijo vse stroške, vključno s stroški za pribor za testiranje ter stroški za odvzem, prevoz, testiranje, shranjevanje in uničenje vzorcev, ki so potrebni za vzorčenje in laboratorijsko opravljanje testov skladno s poglavjem C Priloge X k Uredbi (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (25); (57) „panjevci s hitro obhodnjo“ pomenijo drevesne vrste z oznako KN 06 02 9041, ki jih določijo države članice in vključujejo lesnate rastline trajnice, pri katerih korenike ali ostanki stebel po žetvi ostanejo v tleh, s poganjki, ki se pojavijo naslednjo sezono, in z najdaljšimi obhodnjami, ki jih določijo države članice; (58) „podjetje v težavah“ pomeni podjetje, za katerega velja vsaj eno od naslednjega: (a) v primeru družbe z omejeno odgovornostjo (ki ni MSP, ki obstaja manj kot tri leta) je ta zaradi nakopičenih izgub izgubila več kot polovico vpisanega osnovnega kapitala. To je v primeru, ko nakopičene izgube, ki se odštejejo od rezerv (in vseh drugih elementov, ki se na splošno štejejo kot del lastnih sredstev družbe), povzročijo negativen kumulativni znesek, ki presega polovico vpisanega osnovnega kapitala. V tej točki se „družba z omejeno odgovornostjo“ nanaša zlasti na vrste družb, navedene v Prilogi I k Direktivi 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (26), „osnovni kapital“ pa po potrebi vključuje vplačani presežek kapitala; (b) v primeru družbe, v kateri imajo vsaj nekateri člani neomejeno odgovornost za dolg družbe (razen MSP, ki obstajajo manj kot tri leta), je zaradi nakopičenih izgub izginila več kot polovica kapitala, prikazanega v računovodski bilanci. Za namene te točke se „družba, v kateri imajo vsaj nekateri člani neomejeno odgovornost za dolg družbe“ nanaša predvsem na vrste podjetij iz Priloge II k Direktivi 2013/34/EU; (c) podjetje je v kolektivnem postopku zaradi insolventnosti ali v skladu z nacionalno zakonodajo izpolnjuje merila za uvedbo kolektivnega postopka zaradi insolventnosti na zahtevo njegovih upnikov; (d) podjetje je prejelo pomoč za reševanje in še ni vrnilo posojila ali prekinilo jamstva ali pa je prejelo pomoč za reševanje in je še vedno predmet načrta prestrukturiranja; (e) v primeru podjetja, ki ni MSP, je v zadnjih dveh letih: (i) knjigovodsko razmerje med dolgovi in lastnim kapitalom večje od 7,5 in (ii) razmerje med dobičkom podjetja pred obrestmi, davki in amortizacijo (EBITDA) ter kritjem obresti je nižje od 1,0; (59) „standard Unije“ pomeni obvezen standard, predpisan z zakonodajo EU, ki določa raven, ki jo morajo doseči posamezna podjetja, zlasti glede okolja, higiene in dobrobiti živali; posledično se standardi ali cilji, zastavljeni na ravni Unije, ki so zavezujoči za države članice, ne pa tudi za posamezna podjetja, ne štejejo za standarde Skupnosti; (60) „mladi kmet“ pomeni kmeta v skladu s členom 4, odstavek 6, Uredbe (EU) [USN]. Člen 3 Pogoji za izvzetje Sheme pomoči, individualna pomoč, dodeljena v okviru shem pomoči, in ad hoc pomoč so združljive z notranjim trgom v smislu člena 107(2) ali (3) Pogodbe in so izvzete iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe pod pogojem, da taka pomoč izpolnjuje vse pogoje iz poglavja I te uredbe ter posebne pogoje za ustrezno vrsto pomoči iz poglavja III te uredbe. Člen 4 Pragovi za priglasitev 1. Ta uredba se ne uporablja za nobeno individualno pomoč, katere bruto ekvivalent nepovratnih sredstev presega naslednje pragove: (a) pomoč za naložbe v kmetijska gospodarstva, povezana s primarno kmetijsko proizvodnjo, kot je navedeno v členu 13: 500 000 EUR na podjetje in na naložbeni projekt; (b) pomoč za naložbe v zvezi s premestitvijo kmetijskega poslopja z namenom modernizacije objektov in naprav ali povečanja proizvodne zmogljivosti, kot je navedeno v členu 15(4): 500 000 EUR na podjetje in na naložbeni projekt; (c) pomoč za naložbe v zvezi s predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov, kot je navedeno v členu 16: 7,5 milijona EUR na podjetje in na naložbeni projekt; (d) pomoč za naložbe za ohranjanje kulturne in naravne dediščine na kmetijskih gospodarstvih, kot je navedeno v členu 30: 500 000 EUR na podjetje in na naložbeni projekt; (e) pomoč za raziskave in razvoj v kmetijskem in gozdarskem sektorju, kot je navedeno v členu 32: 7,5 milijona EUR na projekt; (f) pomoč za pogozdovanje in ustvarjanje gozdnih površin, kot je navedeno v členu 33: 7,5 milijona EUR na projekt vzpostavitve; (g) pomoč za kmetijsko-gozdarske sisteme, kot je navedeno v členu 34: 7,5 milijona EUR na projekt vzpostavitve kmetijsko-gozdarskega sistema; (h) pomoč za naložbe za povečanje odpornosti in okoljske vrednosti gozdnih ekosistemov, kot je navedeno v členu 36: 7,5 milijona EUR na naložbeni projekt; (i) pomoč za svetovalne storitve v gozdarskem sektorju, kot je navedeno v členu 40: 200 000 EUR na podjetje in na leto; (j) pomoč za naložbe v infrastrukturo, povezano z razvojem, modernizacijo ali prilagajanjem gozdarskega sektorja, kot je navedeno v členu 41: 7,5 milijona EUR na naložbeni projekt; (k) pomoč za naložbe v gozdarske tehnologije ter v predelavo, mobilizacijo in trženje gozdarskih proizvodov, kot je navedeno v členu 42: 7,5 milijona EUR na naložbeni projekt; (l) pomoč za naložbe v osnovne storitve in obnovo vasi na podeželju, kot je navedeno v členu 46: 10 milijonov EUR na naložbeni projekt; (m) pomoč za stroške MSP, ki sodelujejo v projektih lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, in se v okviru projektov EKSRP ali operativnih skupin evropskega partnerstva za inovacije iz člena 50 imenuje lokalni razvoj v okviru pristopa LEADER: 2 milijona EUR na podjetje in na projekt; (n) omejen znesek pomoči za MSP, ki so upravičena kot udeleženci v projektih lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, ali projektov operativnih skupin evropskega partnerstva za inovacije iz člena 51: 200 000 EUR za projekte lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, in 350 000 EUR za projekte operativnih skupin evropskega partnerstva za inovacije. 2. Pragom, določenim v odstavku 1, se ni mogoče izogniti z namerno delitvijo shem ali projektov pomoči. Člen 5 Preglednost pomoči 1. Ta uredba se uporablja le za pregledno pomoč. 2. Pomoč se šteje za pregledno, če je mogoče vnaprej in brez ocene tveganja natančno izračunati bruto ekvivalent nepovratnih sredstev („pregledna pomoč“). 3. Kot pregledne se obravnavajo naslednje oblike pomoči: (a) pomoč v obliki nepovratnih sredstev in subvencioniranih obrestnih mer; (b) pomoč v obliki posojil, kadar se bruto ekvivalent nepovratnih sredstev izračuna na podlagi referenčne mere, ki velja ob dodelitvi nepovratnih sredstev; (c) pomoč v obliki jamstev, kadar se uporablja eno od naslednjega: (i) bruto ekvivalent nepovratnih sredstev je bil izračunan na podlagi premij varnega pristana, določenih v Obvestilu Komisije; (ii) pred izvajanjem pomoči je bila metodologija za izračun bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev navedenega jamstva sprejeta na podlagi Obvestila o jamstvih po tem, ko je bila ta metodologija priglašena Komisiji na podlagi katere koli uredbe o državni pomoči, ki jo je sprejela Komisija in ki je takrat veljala, in odobrena metodologija izrecno obravnava vrsto jamstva in vrsto zadevne osnovne transakcije v okviru uporabe te uredbe; (d) pomoč v obliki davčnih ugodnosti, kadar ukrep določa najvišjo vrednost, s katero se zagotovi, da veljavni prag ni presežen; (e) pomoč v obliki vračljivih predujmov, če skupni nominalni znesek vračljivih predujmov ne presega pragov, ki se uporabljajo v skladu s to uredbo, ali če je bila pred izvajanjem ukrepa metodologija za izračun bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev vračljivih predujmov sprejeta po priglasitvi Komisiji; (f) pomoč v obliki prodaje ali zakupa opredmetenih sredstev po cenah, ki so nižje od tržnih, kadar se vrednost sredstev določi z neodvisno strokovno oceno pred transakcijo ali pa glede na javno dostopno, redno posodobljeno in splošno sprejemljivo referenčno merilo. 4. V tej uredbi se naslednje oblike pomoči ne obravnavajo kot pregledne: (a) pomoč v obliki kapitalskih injekcij; (b) pomoč v obliki ukrepov za financiranje tveganja. Člen 6 Spodbujevalni učinek 1. Ta uredba se uporablja le za pomoč, ki ima spodbujevalni učinek. 2. Šteje se, da ima pomoč spodbujevalni učinek, če upravičenec zadevni državi članici predloži pisno vlogo za pomoč pred začetkom izvajanja projekta ali dejavnosti. Vloga za pomoč mora vsebovati najmanj naslednje podatke: (a) ime in velikost podjetja; (b) opis projekta ali dejavnosti, vključno z datumom začetka in konca; (c) lokacijo projekta ali dejavnosti; (d) seznam upravičenih stroškov; (e) vrsto (nepovratna sredstva, posojilo, jamstvo, vračljivi predujem ali drugo) in znesek javnega financiranja, potrebnega za projekt ali dejavnost. 3. Ad hoc pomoč za velika podjetja ima spodbujevalni učinek, če je država članica zagotovila, da je izpolnjen pogoj iz odstavka 2, in pred dodelitvijo zadevne ad hoc pomoči preverila, da dokumentacija, ki jo je pripravil upravičenec, potrjuje, da bo pomoč dosegla enega ali več naslednjih rezultatov: (a) bistveno razširitev obsega projekta ali dejavnosti zaradi pomoči; (b) bistveno povečanje skupnega zneska, ki ga je upravičenec porabil za projekt ali dejavnost zaradi pomoči; (c) bistveno povečanje hitrosti zaključka zadevnega projekta ali dejavnosti; (d) v primeru ad hoc pomoči za naložbe se na zadevnem podeželskem območju projekt ali dejavnost kot taka ne bi izvedla ali ne bi bila dovolj donosna za upravičenca, če pomoč ne bi bila dodeljena. 4. Z odstopanjem od odstavkov 2 in 3 se za ukrepe v obliki davčnih ugodnosti domneva, da imajo spodbujevalni učinek, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja: (a) ukrep uvaja pravico do pomoči v skladu z objektivnimi merili, ne da bi se država članica dodatno odločala po lastnem preudarku; (b) ukrep je bil sprejet in je v veljavi, preden se je projekt ali dejavnost začela izvajati, razen za sheme, ki so naslednice davčnih shem, kadar je dejavnost že zajeta v prejšnjih shemah v obliki davčnih ugodnosti. 5. Z odstopanjem od odstavkov 2, 3 in 4 se za naslednje vrste pomoči ne zahteva, da imajo spodbujevalni učinek, ali se zanje šteje, da ga imajo: (a) sheme pomoči za komasacijo zemljišč, kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 14 ali člena 45 in kadar: (i) shema pomoči vzpostavlja pravico do pomoči v skladu z objektivnimi merili, ne da bi se država članica dodatno odločala po prostem preudarku; in (ii) je shema pomoči sprejeta in velja, preden upravičencu nastanejo upravičeni stroški v skladu s členom 14 ali členom 45; (b) pomoč za ukrepe izmenjave znanja in informiranja v kmetijskem sektorju, kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 20; (c) pomoč za spodbujevalne ukrepe v obliki publikacij, katerih cilj je ozaveščanje širše javnosti o kmetijskih proizvodih, kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 23(2), točka (b); (d) pomoč za nadomestilo izgub zaradi slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 24; (e) pomoč za nadomestilo stroškov preprečevanja, obvladovanja in izkoreninjenja bolezni živali ali škodljivih organizmov rastlin ter pomoč za nadomestilo izgub zaradi navedenih bolezni živali ali škodljivih organizmov rastlin, kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 25; (f) pomoč za kritje stroškov odstranitve in uničenja poginulih živali, kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 26(1), točke (c), (d), (e), (f) in (g); (g) pomoč za odpravo škode, ki jo povzročijo zaščitene živali, kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 28; (h) pomoč za naložbe za ohranjanje kulturne in naravne dediščine na kmetijskih gospodarstvih, kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 30; (i) pomoč za odpravo škode, ki jo povzročijo naravne nesreče, kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 31; (j) pomoč za raziskave in razvoj v kmetijskem in gozdarskem sektorju, kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 32; (k) pomoč za odpravo škode v gozdovih v skladu s členom 35, odstavek 2, točka (d), kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 35; (l) pomoč za ukrepe izmenjave znanja in informiranja v gozdarskem sektorju, kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 39; (m) pomoč za sodelovanje kmetov v shemah kakovosti za bombaž in živila, kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 49; (n) pomoč za MSP, ki sodelujejo v projektih lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, in projektih operativnih skupin evropskega partnerstva za inovacije ali imajo koristi od njih, kadar so izpolnjeni pogoji iz členov 50 in 51. Člen 7 Intenzivnost pomoči in upravičeni stroški 1. Za izračun intenzivnosti pomoči in upravičenih stroškov se uporabijo samo zneski, od katerih niso bili odbiti nobeni davki ali druge dajatve. Upravičeni stroški se podprejo z dokumentarnimi dokazili, ki morajo biti razumljiva, podrobna in posodobljena. Zneske upravičenih stroškov je mogoče izračunati v skladu z možnostmi poenostavljenih stroškov iz Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (27), če se dejavnost vsaj delno financira iz EKSRP in je kategorija stroškov upravičena v skladu z relevantno določbo o izjemi. 2. Davek na dodano vrednost (DDV) ni upravičen za pomoč, razen kadar na podlagi nacionalne zakonodaje o DDV ni izterljiv. 3. Če se pomoč ne dodeli v obliki nepovratnih sredstev, je znesek pomoči enak bruto ekvivalentu nepovratnih sredstev. 4. Pomoč, za katero obveznost plačila nastane v prihodnosti, vključno s pomočjo, plačljivo v več obrokih, se diskontira na vrednost, ki jo je imela ob dodelitvi. Na vrednost na dan dodelitve pomoči se diskontirajo tudi upravičeni stroški. Obrestna mera, ki se uporablja za diskontiranje, je diskontna stopnja, ki velja na dan dodelitve pomoči. 5. Če je pomoč dodeljena v obliki davčnih ugodnosti, se diskontiranje obrokov pomoči opravi na osnovi diskontnih stopenj, ki se uporabljajo ob časih, ko davčne ugodnosti stopijo v veljavo. 6. Kadar je pomoč dodeljena v obliki vračljivih predujmov, ki so v odsotnosti sprejete metodologije za izračun bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev izraženi kot odstotek upravičenih stroškov, in ukrep določa, da se predujmi v primeru uspešnega izida projekta, kot je opredeljen na podlagi razumne in preudarne domneve, povrnejo z obrestno mero, ki je vsaj enaka diskontni stopnji, ki velja na datum dodelitve pomoči, se lahko največje intenzivnosti pomoči iz poglavja III povečajo za 10 odstotnih točk. Člen 8 Kumulacija 1. Pri ugotavljanju, ali se spoštujejo pragovi za priglasitev iz člena 4 ter največje intenzivnosti pomoči in najvišji zneski pomoči iz poglavja III, se upošteva skupni znesek državne pomoči za dejavnost ali projekt ali podjetje, ki prejema pomoč. 2. Kadar se finančna sredstva Unije, ki jih centralno upravljajo institucije, agencije, skupna podjetja ali drugi organi Unije in ki niso pod neposrednim ali posrednim nadzorom države članice, kombinirajo z državno pomočjo, se pri ugotavljanju, ali se upoštevajo pragovi za priglasitev in največje intenzivnosti pomoči ali najvišji zneski pomoči, upošteva le državna pomoč, če skupni znesek javnih finančnih sredstev, ki je bil dodeljen v zvezi z istimi upravičenimi stroški, ne presega najugodnejše stopnje financiranja, kot je določena z veljavnimi predpisi prava Unije. 3. Pomoč z opredeljivimi upravičenimi stroški, ki je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe v skladu s to uredbo, se lahko kumulira: (a) z vsako drugo državno pomočjo, če se navedeni ukrepi nanašajo na različne opredeljive upravičene stroške; (b) z vsako drugo državno pomočjo v zvezi z istimi upravičenimi stroški, ki se deloma ali v celoti prekrivajo, samo če se s tako kumulacijo ne preseže največja intenzivnost pomoči ali znesek pomoči, ki se uporablja za to pomoč v skladu s to uredbo. 4. Pomoč brez opredeljivih upravičenih stroškov, izvzeta v skladu s členi 18, 47 in 51, se lahko kumulira z vsako drugo državno pomočjo z opredeljivimi upravičenimi stroški. Pomoč brez opredeljivih upravičenih stroškov se lahko na podlagi te ali katere koli druge uredbe ali sklepa o skupinskih izjemah, ki jo oz. ga je sprejela Komisija, glede na posebne okoliščine posameznega primera kumulira z drugimi državnimi pomočmi brez opredeljivih upravičenih stroškov do najvišjega ustreznega praga skupnega financiranja. 5. Državna pomoč, izvzeta na podlagi oddelkov 1, 2 in 3 poglavja III te uredbe, se ne kumulira s plačili iz člena 145(2) in člena 146 Uredbe (EU) [USN] v zvezi z istimi upravičenimi stroški, če bi bila s tako kumulacijo presežena intenzivnost pomoči ali znesek pomoči, ki sta določena v tej uredbi. 6. Državna pomoč, izvzeta v skladu s to uredbo, se ne kumulira z nobeno pomočjo de minimis v zvezi z istimi upravičenimi stroški, če bi bila s tako kumulacijo presežena intenzivnost pomoči ali znesek pomoči, ki sta določena v poglavju III. 7. Pomoč za naložbe, katerih cilj je obnova kmetijskega proizvodnega potenciala iz člena 14(3), točka (e), se ne kumulira s pomočjo za nadomestilo materialne škode iz členov 24, 25, 28 in 31 te uredbe. 8. Zagonska pomoč za skupine in organizacije proizvajalcev v kmetijskem sektorju, kot je določena v členu 18 te uredbe, se ne kumulira s pomočjo za ustanovitev skupin in organizacij proizvajalcev v kmetijskem sektorju iz člena 77 Uredbe (EU) [USN]. Zagonska pomoč za mlade kmete in zagonska pomoč za kmetijske dejavnosti iz člena 17 te uredbe se ne kumulira s podporo za vzpostavitev gospodarstev mladih kmetov ali zagon podeželskih podjetij iz člena 75 Uredbe (EU) [USN], če bi taka kumulacija povzročila znesek pomoči, ki presega zneske iz te uredbe. Člen 9 Objave in informacije 1. Zadevna država članica zagotovi, da se na spletišču Komisije za preglednost dodeljevanja pomoči (28) ali na celovitem spletišču o državnih pomočeh na nacionalni ali regionalni ravni objavi: (a) povzetek informacij iz člena 11 ali povezava nanje; (b) celotno besedilo vsake pomoči iz člena 11, vključno z vsemi spremembami, ali povezava, ki zagotavlja dostop do celotnega besedila; (c) informacije iz Priloge III o vsaki dodelitvi individualne pomoči, ki presega spodnje zneske: (i) 10 000 EUR za upravičence, dejavne v primarni kmetijski proizvodnji; (ii) 100 000 EUR za upravičence, dejavne v sektorjih predelave in trženja kmetijskih proizvodov, v gozdarskem sektorju ali v dejavnostih, ki ne spadajo v področje uporabe člena 42 Pogodbe. 2. Za sheme pomoči v obliki davčnih ugodnosti se navedeni pogoji štejejo za izpolnjene, če države članice objavijo zahtevane informacije o zneskih individualnih pomoči v naslednjih razponih (v milijonih EUR): (a) 0,01–0,1 izključno za primarno kmetijsko proizvodnjo; (b) 0,1–0,5; (c) 0,5–1; (d) 1 do 2; (e) 2 do 5; (f) 5 do 10; (g) 10 do 30 ter (h) 30 in več. 3. Informacije iz zgornjega odstavka 1 so organizirane in dostopne v standardizirani obliki, kot je opisano v Prilogi III, ter omogočajo učinkoviti funkciji iskanja in prenosa. Informacije iz odstavka 2 se objavijo v šestih mesecih od datuma dodelitve pomoči, za pomoč v obliki davčnih ugodnosti pa v enem letu od roka za oddajo davčne napovedi, in so na voljo vsaj 10 let od datuma dodelitve pomoči. 4. Celotno besedilo sheme pomoči ali ad hoc pomoči iz odstavka 1 vsebuje zlasti izrecni sklic na to uredbo, tako da navaja njen naslov ter se sklicuje na objavo v Uradnem listu Evropske unije in posebne določbe poglavja III, ki se nanašajo na navedeni akt, ali po potrebi na nacionalno zakonodajo, ki zagotavlja upoštevanje ustreznih določb te uredbe. Shemo pomoči ali ad hoc pomoč spremljajo njene izvedbene določbe in spremembe. 5. Obveznosti objave iz odstavka 1 se ne uporabljajo za pomoč, dodeljeno projektom operativnih skupin evropskega partnerstva za inovacije in projektom lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, na podlagi člena 51. 6. Komisija na svojem spletišču objavi: (a) povzetek informacij iz odstavka 1; (b) povezave do spletišč vseh držav članic o državnih pomočeh iz odstavka 2. POGLAVJE II POSTOPKOVNE ZAHTEVE Člen 10 Odvzem ugodnosti skupinskih izjem Kadar država članica dodeli pomoč v skladu s to uredbo, ne da bi izpolnila pogoje iz poglavij I do III, lahko Komisija, potem ko zadevni državi članici omogoči, da izrazi svoja stališča, sprejme sklep, da je treba vse ali nekatere prihodnje ukrepe pomoči, ki jih sprejme zadevna država članica in ki bi sicer izpolnjevali zahteve iz te uredbe, priglasiti Komisiji v skladu s členom 108(3) Pogodbe. Pomoč, ki jo je treba priglasiti, se lahko omeji na nekatere vrste, na pomoč v korist določenih upravičencev ali na pomoč, ki jo sprejmejo določeni organi zadevne države članice. Člen 11 Poročanje 1. Države članice Komisiji prek njenega elektronskega sistema obveščanja pošljejo povzetek informacij o vsakem ukrepu pomoči, izvzetem na podlagi te uredbe, v standardizirani obliki, določeni v Prilogi II, ter povezavo, ki zagotavlja dostop do celotnega besedila ukrepa pomoči, vključno z njegovimi spremembami, in sicer v 20 delovnih dneh po začetku veljavnosti ukrepa. 2. Države članice v skladu s poglavjem III Uredbe (ES) št. 794/2004 Komisiji v elektronski obliki pošljejo letno poročilo o uporabi te uredbe za vsako celotno leto ali vsak del leta, v katerem se ta uredba uporablja. 3. Letno poročilo vsebuje tudi naslednje informacije: (a) o boleznih živali ali škodljivih organizmih rastlin iz člena 25; (b) meteorološke informacije o vrsti, času, relativni obsežnosti in lokaciji vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, iz člena 24 ali naravnih nesreč v kmetijskem sektorju iz člena 31. Člen 12 Spremljanje Države članice vodijo natančne evidence z informacijami in dokazili, ki so potrebni za ugotovitev, ali so izpolnjeni vsi pogoji iz te uredbe. Take evidence se hranijo 10 let od dneva dodelitve ad hoc pomoči ali od dneva zadnje dodelitve pomoči v okviru sheme pomoči. Zadevna država članica Komisiji v 20 delovnih dneh ali daljšem obdobju, če je tako določeno v vlogi, predloži vse informacije in dokazila, ki so po mnenju Komisije potrebni za spremljanje uporabe te uredbe. POGLAVJE III VRSTE POMOČI ODDELEK 1 Pomoč za MSP, ki so dejavna v primarni kmetijski proizvodnji, predelavi kmetijskih proizvodov in trženju kmetijskih proizvodov Člen 13 Pomoč za naložbe v kmetijska gospodarstva, povezana s primarno kmetijsko proizvodnjo 1. Pomoč za naložbe v kmetijska gospodarstva v zvezi s primarno kmetijsko proizvodnjo je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3), točka (c), Pogodbe ter izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če izpolnjuje pogoje iz odstavkov 2 do 21 tega člena in iz poglavja I. 2. Naložbo lahko izvede eden ali več upravičencev ali pa se naložba nanaša na opredmeteno ali neopredmeteno sredstvo, ki ga uporablja eden ali več upravičencev. 3. Z naložbo se skuša doseči vsaj enega od naslednjih ciljev: (a) izboljšanje splošne učinkovitosti in trajnosti kmetijskega gospodarstva, zlasti z zmanjšanjem stroškov proizvodnje ali izboljšanjem in preusmeritvijo proizvodnje; (b) izboljšanje naravnega okolja, higienskih pogojev ali standardov za dobro počutje živali; (c) vzpostavljanje in izboljšanje infrastrukture, povezane z razvojem, prilagajanjem in modernizacijo kmetijstva, vključno z dostopom do kmetijskih zemljišč, komasacijo in izboljšanjem zemljišč, oskrbo in varčevanjem s trajnostno energijo, energijsko učinkovitostjo, oskrbo in varčevanjem z vodo; (d) obnova proizvodnega potenciala, prizadetega zaradi naravnih nesreč, slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, bolezni živali in škodljivih organizmov rastlin, zaščitenih živali ter preprečevanje škode zaradi navedenih dogodkov in dejavnikov; če je škodo mogoče povezati s podnebnimi spremembami, upravičenci, če je primerno, v obnovo vključijo ukrepe za prilagajanje na podnebne spremembe; (e) izpolnjevanje standardov v skladu s pogoji, določenimi v točki 11(f); (f) prispevanje k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje, vključno z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov in povečanjem sekvestracije ogljika, ter spodbujanje trajnostne energije; (g) spodbujanje trajnostnega razvoja in učinkovitega upravljanja naravnih virov, kot so voda, tla in zrak, vključno z zmanjšanjem odvisnosti od kemikalij; (h) prispevanje k zaustavitvi in obrnitvi trenda izgube biotske raznovrstnosti, krepitev ekosistemskih storitev ter ohranjanje habitatov in krajine. 4. Naložba je lahko povezana s proizvodnjo biogoriv ali energije iz obnovljivih virov na ravni kmetije, če taka proizvodnja ne presega povprečne letne porabe goriv ali energije na zadevni kmetiji. Pri naložbah v proizvodnjo biogoriv proizvodna zmogljivost proizvodnih obratov ni večja od povprečne letne porabe goriva na kmetijskem gospodarstvu, proizvedeno biogorivo pa se ne sme prodati na trgu. 5. Pri naložbah v proizvodnjo toplotne energije in električne energije iz obnovljivih virov na kmetijskih gospodarstvih so proizvodni obrati namenjeni izključno pokrivanju lastnih potreb upravičenca po energiji, njihova proizvodna zmogljivost pa ni večja od kombinirane povprečne letne porabe toplotne in električne energije na kmetijskem gospodarstvu, vključno s kmečkim gospodinjstvom. Prodaja električne energije v omrežje je dovoljena, če se upošteva letna omejitev povprečne lastne porabe. 6. Če naložbo izvede več kot en upravičenec z namenom pokrivanja lastnih potreb po biogorivu in energiji, je letna povprečna letna poraba enaka povprečni letni porabi vseh upravičencev. 7. Naložbe v infrastrukturo za izkoriščanje obnovljivih virov energije, ki porablja ali proizvaja energijo, so skladne z minimalnimi standardi za energijsko učinkovitost, kadar taki standardi obstajajo na nacionalni ravni. 8. Naložbe v obrate, katerih glavni namen je proizvodnja električne energije iz biomase, niso upravičene do pomoči, razen če se izkoristi minimalni delež toplotne energije, ki ga določijo države članice. 9. Države članice določijo prage za največje deleže žit in drugih poljščin z visoko vsebnostjo škroba, rastlin za pridelavo sladkorja in oljnic, ki se uporabljajo za proizvodnjo energije iz biomase, vključno z biogorivi, za posamezne vrste obratov. Pomoč za naložbene projekte s področja energije iz biomase je omejena na energijo iz biomase, ki izpolnjuje veljavna trajnostna merila, določena v zakonodaji Unije. 10. Naložbe so skladne z zakonodajo Unije in nacionalnimi predpisi zadevne države članice s področja varstva okolja. Pomoč za naložbe, v zvezi s katerimi mora biti opravljena presoja vplivov na okolje na podlagi Direktive 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta (29), je pogojena s tem, da je bila še pred datumom dodelitve individualne pomoči opravljena navedena presoja in pridobljeno soglasje za zadevni naložbeni projekt. Upravičeni stroški 11. Pomoč krije naslednje upravičene stroške: (a) stroške gradnje, nakupa, vključno z zakupom, ali izboljšanja nepremičnin, pri čemer je kupljeno zemljišče upravičeno le v obsegu, ki ne presega 10 % skupnih upravičenih stroškov zadevne dejavnosti; (b) nakup ali zakup strojev in opreme do tržne vrednosti sredstva; (c) splošne stroške v zvezi z izdatki iz točk (a) in (b), kot so honorarji arhitektov, inženirjev in svetovalcev ter honorarji, povezani s svetovanjem o okoljski in gospodarski trajnostnosti, vključno s študijami izvedljivosti; študije izvedljivosti ostanejo upravičen izdatek tudi takrat, ko glede na njihove rezultate niso nastali nobeni izdatki v okviru točk (a) in (b); (d) pristojbine za pridobitev, razvoj ali uporabo računalniške programske opreme, računalniškega oblaka in podobnih rešitev ter pridobitev patentov, licenc, avtorskih pravic in blagovnih znamk; (e) izdatke za neproizvodne naložbe, povezane s posebnimi okoljskimi in podnebnimi cilji iz odstavka 3, točke (f), (g) in (h); (f) v primeru namakanja stroške, ki izpolnjujejo naslednje pogoje: (i) Komisiji je bil v skladu z Direktivo 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (30) priglašen načrt upravljanja povodja za celotno območje, na katerem bo potekala naložba, in za vsa druga območja, na katerih bi lahko naložba vplivala na okolje; v zadevnem programu ukrepov morajo biti določeni ukrepi, ki so sprejeti v okviru načrta upravljanja povodij v skladu s členom 11 navedene direktive in zadevajo kmetijski sektor; (ii) kot del naložbe so ali morajo biti nameščeni vodni števci, ki omogočajo merjenje porabe vode na ravni podprte naložbe; (iii) naložba v izboljšanje obstoječe namakalne naprave ali elementa namakalne infrastrukture: — se predhodno oceni, ali zagotavlja prihranke vode, ki odražajo tehnične parametre obstoječe naprave ali infrastrukture, — mora doseči dejansko znižanje porabe vode kot prispevka k doseganju dobrega stanja vodnih teles, kot je določeno v členu 4(1) Direktive 2000/60/ES, če naložba vpliva na zadevna podzemna ali površinska vodna telesa, katerih stanje je bilo v zadevnem načrtu upravljanja povodja opredeljeno kot manj kot dobro zaradi razlogov, povezanih s količino vode; (iv) država članica določi odstotke za morebitne prihranke vode in učinkovito zmanjšanje porabe vode kot pogoje za upravičenost, da se zagotovi učinkovito zmanjšanje količine vode, ki teče skozi opremo, v primerjavi z ravnmi v obdobju 2014–2020 in se tako prepreči nazadovanje pri ravni okoljskih ambicij: — odstotek potencialnega prihranka vode znaša vsaj 5 %, kadar tehnični parametri obstoječe naprave ali infrastrukture že zagotavljajo visoko stopnjo učinkovitosti (pred naložbo), in vsaj 25 %, kadar je trenutna stopnja učinkovitosti nizka in/ali kadar gre za naložbe, ki se izvajajo na območjih, kjer so prihranki vode najbolj potrebni za zagotovitev dobrega stanja vode, — odstotek dejanskega zmanjšanja količine vode mora znašati vsaj 50 %, — takšni prihranki vode morajo biti določeni v načrtih upravljanja povodja, ki izhajajo iz Direktive 2000/60/ES. (v) podpora se lahko odobri za naložbe v uporabo predelane vode kot alternativne oskrbe z vodo le, če sta zagotavljanje in uporaba takšne vode v skladu z Uredbo (EU) 2020/741 Evropskega parlamenta in Sveta (31). (g) v primeru naložb, katerih cilj je obnova kmetijskega proizvodnega potenciala, prizadetega zaradi naravnih nesreč, slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, bolezni živali, škodljivih organizmov rastlin ali zaščitenih živali, so upravičeni stroški lahko stroški za obnovo kmetijskega proizvodnega potenciala do ravni, kakršna je bila pred pojavom navedenih dogodkov; (h) v primeru naložb, katerih cilj je preprečevanje škode zaradi naravnih nesreč, slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, bolezni živali, škodljivih organizmov rastlin ali zaščitenih živali, so upravičeni stroški lahko stroški posebnih preventivnih ukrepov. 12. Stroški, ki ne spadajo med tiste iz odstavka 11, točki (a) in (b), ter so povezani z zakupnimi pogodbami, kot so marža zakupodajalca, stroški refinanciranja obresti, režijski stroški in stroški zavarovanja, se ne štejejo za upravičene stroške. Obratna sredstva se ne štejejo za upravičene stroške. 13. V zvezi z namakanjem pomoč izplačujejo samo tiste države članice, ki glede na vodno območje, v katerem se izvaja naložba, zagotavljajo prispevek različnih rab vode k povračilu stroškov vodnih storitev s strani kmetijskega sektorja v skladu s členom 9, odstavek 1, prva alinea, Direktive 2000/60/ES ob upoštevanju, če je ustrezno, socialnih, okoljskih in ekonomskih učinkov povračila ter geografskih in podnebnih pogojev v prizadetih regijah. 14. Pomoč se ne dodeli za: (a) nakup plačilnih pravic; (b) nakup in zasaditev letnih rastlin, razen pomoči za kritje stroškov iz odstavka 11, točka (g); (c) dela v zvezi z odvodnjavanjem; (d) nakup živine, razen pomoči za kritje stroškov iz odstavka 11, točka (g). 15. Z izjemo naložb za obnovo potenciala kmetijske proizvodnje, ki je utrpel škodo zaradi bolezni živali ali škodljivih organizmov rastlin, pomoč ni omejena na določene kmetijske proizvode in je zato na voljo za vse sektorje primarne kmetijske proizvodnje ali za celotni sektor pridelave rastlin ali za celotni živinorejski sektor. Vendar lahko države članice izključijo nekatere proizvode zaradi presežkov na notranjem trgu ali pomanjkanja prodajnih možnosti. 16. Pomoč iz odstavka 1 se ne dodeli ob kršenju kakršnih koli prepovedi ali omejitev, določenih v Uredbi (EU) št. 1308/2013, tudi če se take prepovedi ali omejitve nanašajo le na podporo Unije, določeno v navedeni uredbi. Intenzivnost pomoči 17. Intenzivnost pomoči ne presega 65 % upravičenih stroškov. 18. Intenzivnost pomoči se lahko poveča na največ 80 % za naslednje naložbe: (a) naložbe, povezane z enim ali več posebnimi okoljskimi in podnebnimi cilji iz odstavka 3, točke (f), (g) in (h), ali z dobrim počutjem živali; (b) naložbe mladih kmetov; (c) naložbe v najbolj oddaljenih regijah ali na manjših egejskih otokih. 19. Intenzivnost pomoči iz odstavkov 17 in 18, točka (c), se lahko poveča na največ 85 % za naložbe malih kmetij. 20. Intenzivnost pomoči se lahko poveča na največ 100 % za naslednje naložbe: (a) neproizvodne naložbe, povezane z enim ali več posebnimi okoljskimi in podnebnimi cilji iz odstavka 3, točke (f), (g) in (h); (b) naložbe za obnovo proizvodnega potenciala iz točke 3(d) ter naložbe v zvezi s preprečevanjem in zmanjševanjem tveganja za škodo, ki jo povzročijo naravne nesreče, izjemni dogodki, slabe vremenske razmere, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, ali zaščitene živali. 21. Intenzivnost pomoči za namakanje v skladu z odstavkom 11, točka (f), je omejena na eno ali več stopenj, ki ne presegajo: (a) 80 % upravičenih stroškov za naložbe v namakanje na kmetiji iz odstavka 11, tretji pododstavek točke (f); (b) 100 % upravičenih stroškov za naložbe v infrastrukturo v kmetijstvu, ki se uporablja za namakanje, zunaj kmetij; (c) 65 % upravičenih stroškov za druge naložbe v namakanje na kmetiji. Člen 14 Pomoč za komasacijo kmetijskih zemljišč Pomoč za komasacijo kmetijskih zemljišč je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3), točka (c), Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če izpolnjuje pogoje iz poglavja I ter se dodeli za in omeji na stroške pravnih in upravnih postopkov, vključno s stroški pregleda, in sicer za do 100 % dejanskih nastalih stroškov. Člen 15 Pomoč za naložbe v zvezi s premestitvijo kmetijskih poslopij 1. Pomoč MSP, dejavnim v primarni kmetijski proizvodnji, za naložbe v premestitev kmetijskih poslopij je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3), točka (c), Pogodbe ter izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če izpolnjuje pogoje iz odstavkov od 2 do 5 tega člena in iz poglavja I. 2. Premestitev kmetijskega poslopja je povezana z doseganjem cilja javnega interesa. Sklicevanje na javni interes, da se utemelji dodeljevanje pomoči iz tega člena, se opredeli v ustreznih določbah zadevne države članice. 3. Kadar premestitev kmetijskega poslopja zajema razstavljanje, odstranitev in ponovno izgradnjo obstoječih objektov, je intenzivnost pomoči omejena na 100 % dejanskih nastalih stroškov za takšne dejavnosti. 4. Kadar ima premestitev poleg razstavljanja, odstranitve in ponovne izgradnje obstoječih objektov iz odstavka 3 za posledico modernizacijo teh objektov ali povečanje proizvodne zmogljivosti, se v zvezi s stroški, povezanimi z modernizacijo objektov ali povečanjem proizvodne zmogljivosti, uporabljajo intenzivnosti pomoči za naložbe iz člena 13, odstavki 17 do 21. Za namene tega odstavka se za samo zamenjavo obstoječe zgradbe ali objekta z novo sodobno zgradbo ali objektom, ki ne vključuje bistvene spremembe zadevne proizvodnje ali tehnologije, ne šteje, da je povezana z modernizacijo. 5. Največja intenzivnost pomoči se lahko poveča na do 100 % upravičenih stroškov, če se premestitev nanaša na dejavnosti blizu podeželskih naselij, katerih namen je izboljšati kakovost življenja ali povečati okoljsko učinkovitost podeželskega naselja. Člen 16 Pomoč za naložbe v zvezi s predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov 1. Pomoč za naložbe v zvezi s predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3), točka (c), Pogodbe ter izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če izpolnjuje pogoje iz odstavkov 2 do 9 tega člena in iz poglavja I. 2. Naložba se nanaša na opredmetena ali neopredmetena sredstva v zvezi s predelavo ali trženjem kmetijskih proizvodov, kot je opredeljeno v členu 2(43) in (33). 3. Naložbe v zvezi s proizvodnjo biogoriv na osnovi hrane niso upravičene do pomoči v skladu s tem členom. 4. Naložbe so skladne z zakonodajo Unije in nacionalnimi predpisi zadevne države članice s področja varstva okolja. Pomoč za naložbe, v zvezi s katerimi mora biti opravljena presoja vplivov na okolje na podlagi Direktive 2011/92/EU, je pogojena s tem, da sta bila še pred datumom dodelitve individualne pomoči opravljena navedena presoja in pridobljeno soglasje za izvedbo zadevnega naložbenega projekta. 5. Pomoč krije naslednje upravičene stroške: (a) gradnjo, nakup, vključno z zakupom, ali izboljšanje nepremičnin, pri čemer so zemljišča upravičena le v obsegu, ki ne presega 10 % skupnih upravičenih stroškov zadevne dejavnosti; (b) nakup ali zakup strojev in opreme do tržne vrednosti sredstva; (c) splošne stroške v zvezi z izdatki iz točk (a) in (b), kot so honorarji arhitektov, inženirjev in svetovalcev ter honorarji, povezani s svetovanjem o okoljski in gospodarski trajnosti, vključno s študijami izvedljivosti; študije izvedljivosti ostanejo upravičen izdatek tudi takrat, ko glede na njihove rezultate niso nastali nobeni izdatki v okviru točk (a) in (b); (d) pristojbine za pridobitev, razvoj ali uporabo računalniške programske opreme, računalniškega oblaka in podobnih rešitev ter pridobitve patentov, licenc, avtorskih pravic in blagovnih znamk. 6. Stroški, ki ne spadajo med tiste iz odstavka 5, točki (a) in (b), ter so povezani z zakupnimi pogodbami, kot so marža zakupodajalca, stroški refinanciranja obresti, režijski stroški in stroški zavarovanja, se ne štejejo za upravičene stroške. Obratna sredstva se ne štejejo za upravičene stroške. 7. Pomoč se ne dodeli za naložbe za skladnost z veljavnimi standardi Unije. 8. Pomoč iz odstavka 1 se ne dodeli ob kršenju kakršnih koli prepovedi ali omejitev, določenih v Uredbi (EU) št. 1308/2013, tudi če se take prepovedi ali omejitve nanašajo le na podporo Unije, določeno v navedeni uredbi. 9. Intenzivnost pomoči ne sme presegati 65 %. Lahko se poveča na največ 80 % za naložbe v najbolj oddaljenih regijah ali na manjših egejskih otokih. Člen 17 Zagonska pomoč za mlade kmete in zagonska pomoč za kmetijske dejavnosti 1. Zagonska pomoč za mlade kmete in zagonska pomoč za kmetijske dejavnosti sta združljivi z notranjim trgom v smislu člena 107(3), točka (c), Pogodbe ter izvzeti iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če izpolnjujeta pogoje iz odstavkov 2 do 7 tega člena in iz poglavja I. Dodeljujeta se mladim kmetom, kot so opredeljeni v členu 2(60). 2. Ta člen se uporablja za zagon podeželskih podjetij v kmetijskih dejavnostih in za diverzifikacijo dohodka kmečkih gospodinjstev na druge kmetijske dejavnosti. 3. Pomoč se dodeli samo mikro in malim podjetjem. 4. Kadar se pomoč dodeli mlademu kmetu, ki vzpostavlja kmetijsko gospodarstvo v obliki pravne osebe, ima mladi kmet dejanski in trajni nadzor nad to pravno osebo v smislu sprejemanja odločitev glede upravljanja, dobičkov in finančnih tveganj. Kadar je pri sredstvih ali upravljanju te pravne osebe udeleženih več fizičnih oseb, vključno z osebami, ki niso mladi kmetje, mora biti mladi kmet takšen dejanski in trajni nadzor zmožen izvajati sam ali skupaj z drugimi osebami. Če pravno osebo nadzoruje druga pravna oseba, bodisi sama ali skupaj z drugimi osebami, se navedene zahteve uporabljajo za vsako fizično osebo, ki izvaja nadzor nad to drugo pravno osebo (32). 5. Pogoj za pomoč je predložitev poslovnega načrta pristojnemu organu zadevne države članice. 6. Za mlade kmete, kadar upravičenec nima ustreznega poklicnega znanja in kompetenc, da bi ustrezal opredelitvi pojma mladi kmet, je upravičenec vseeno upravičen do pomoči za mlade kmete, če se zaveže, da bo pridobil ta poklicna znanja in kompetence v 36 mesecih od datuma sprejetja odločitve o dodelitvi pomoči. Navedena zaveza mora biti vključena v poslovni načrt. 7. Podpora je v obliki pavšalnih zneskov in je omejena na 100 000 EUR na mladega kmeta ali na novoustanovljeno kmetijsko gospodarstvo ali na kmečko gospodinjstvo. Člen 18 Zagonska pomoč za skupine in organizacije proizvajalcev v kmetijskem sektorju 1. Zagonska pomoč za