SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN RAČUNSKEMU SODIŠČU

Zaključni račun Evropskega razvojnega sklada za leto 2019

(2020/C 387/01)

KAZALO

POTRDITEV ZAKLJUČNEGA RAČUNA 2

IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA SREDSTEV ERS 3

SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA KOMISIJA 6

RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS 8

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKIH SKLADOV EU, KONSOLIDIRANI V ERS 44

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS IN SKRBNIŠKIH SKLADOV EU 58

POROČILO ERS O FINANČNEM IZVRŠEVANJU 63

LETNO POROČILO O IZVRŠEVANJU – SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA 95

POTRDITEV ZAKLJUČNEGA RAČUNA

Zaključni račun Evropskega razvojnega sklada za leto 2019 je bil pripravljen v skladu z naslovom X finančne uredbe za 11. Evropski razvojni sklad ter računovodskimi načeli, pravili in metodami iz pojasnil k računovodskim izkazom.

Prevzemam odgovornost za pripravo in predstavitev zaključnega računa Evropskega razvojnega sklada v skladu s členom 18 finančne uredbe za 11. Evropski razvojni sklad.

Od odredbodajalca in EIB, ki jamčita za zanesljivost poslanih podatkov, sem pridobila vse potrebne podatke za pripravo zaključnega računa, ki prikazuje sredstva in obveznosti Evropskega razvojnega sklada ter izvrševanje proračuna.

Potrjujem, da sem si na podlagi teh podatkov ter preverjanj, ki so bila po mojem mnenju potrebna za potrditev zaključnega računa, pridobila razumno zagotovilo, da zaključni račun predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja Evropskega razvojnega sklada v vseh pomembnih vidikih.

Rosa ALDEA BUSQUETS Računovodja 16. junij 2020

IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA SREDSTEV ERS

1. OZADJE

Evropska unija (v nadaljnjem besedilu: EU) sodeluje s številnimi državami v razvoju. Glavni cilj teh dejavnosti je spodbujati gospodarski, socialni in okoljski razvoj, pri čemer je primarni cilj dolgoročno zmanjšanje in izkoreninjenje revščine z zagotavljanjem razvojne in tehnične pomoči državam upravičenkam. Da bi EU to dosegla, oblikuje strategije sodelovanja skupaj s partnerskimi državami in mobilizira finančna sredstva za njihovo izvajanje. Ta sredstva EU, dodeljena za razvojno sodelovanje, se zagotavljajo iz treh virov:

— proračuna EU,

— Evropskega razvojnega sklada in

— Evropske investicijske banke.

Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: ERS) je glavni instrument za zagotavljanje pomoči EU za razvojno sodelovanje afriškim, karibskim in pacifiškim državam (v nadaljnjem besedilu: države AKP) ter čezmorskim državam in ozemljem (v nadaljnjem besedilu: ČDO).

ERS se ne financira iz proračuna EU. Ustanovi se z notranjim sporazumom predstavnikov držav članic, ki sedijo v Svetu, upravlja pa ga poseben odbor. Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je odgovorna za finančno izvrševanje dejavnosti, ki se izvajajo s sredstvi ERS, Evropska investicijska banka (v nadaljnjem besedilu: EIB) pa upravlja Sklad za spodbujanje naložb.

V obdobju 2014–2020 bo geografska pomoč, dodeljena državam AKP in ČDO, še naprej financirana predvsem iz ERS. Vsak ERS je običajno sklenjen za približno pet let in ga ureja posebna finančna uredba, ki zahteva pripravo računovodskih izkazov za vsak posamezen ERS. V skladu z navedenim se računovodski izkazi pripravljajo za vsak ERS posebej v zvezi z delom, ki ga upravlja Komisija. Ti računovodski izkazi so prikazani tudi v agregatni obliki, da se zagotovi celovit pregled nad finančnim stanjem sredstev, za katera je odgovorna Komisija.

Sodelujoče države članice so notranji sporazum o ustanovitvi 11. ERS podpisale na zasedanju Sveta junija 2013 (1). Veljati je začel 1. marca 2015.

Svet je leta 2018 sprejel finančno uredbo, ki se uporablja za 11. ERS (2). Ta je razveljavila prejšnjo veljavno uredbo in se uporablja za dejavnosti, financirane iz prejšnjih ERS, brez poseganja v obstoječe pravne obveznosti. Ta uredba se ne uporablja za Sklad za spodbujanje naložb v okviru prejšnjih ERS.

V okviru Sporazuma o partnerstvu AKP-EU je bil ustanovljen Sklad za spodbujanje naložb, ki ga upravlja EIB, namenjen pa je podpiranju razvoja zasebnega sektorja v državah AKP ter financira zlasti (vendar ne izključno) zasebne naložbe. Zasnovan je kot obnovljiv sklad, kar pomeni, da se lahko povračila posojil ponovno uporabijo za druge dejavnosti. Sklad je torej samoobnovljiv in finančno neodvisen. Ker ga ne upravlja Komisija, njegov zaključni račun ni konsolidiran v prvem delu zaključnega računa (računovodski izkazi ERS ter ustrezno poročilo o finančnem izvrševanju). Računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb so prikazani v ločenem delu zaključnega računa (del II), da se zagotovi celotna slika razvojne pomoči ERS.

2. KAKO SE FINANCIRA ERS?

Evropski svet je na zasedanju 2. decembra 2013 sprejel večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020. V tem okviru je bilo sklenjeno, da geografsko sodelovanje z državami AKP ne bo vključeno v proračun EU, temveč se bo še naprej financiralo prek veljavnega medvladnega ERS.

Proračun EU se sprejme za eno leto, tako da se v skladu s proračunskim načelom enoletnosti odhodki in prihodki načrtujejo in odobrijo za eno leto. ERS pa je v nasprotju s proračunom EU sklad, ki deluje po načelu večletnosti. Vsak ERS določa skupni sklad za izvajanje razvojnega sodelovanja za obdobje, ki običajno traja pet let. Ker se sredstva dodeljujejo na večletni osnovi, se dodeljena sredstva lahko porabljajo skozi celotno obdobje ERS. Odsotnost proračunske enoletnosti je poudarjena pri proračunskem poročanju, saj se proračunsko izvrševanje ERS ugotavlja glede na skupna sredstva.

Sredstva ERS so ad hoc prispevki držav članic EU. Predstavniki držav članic se približno vsakih pet let sestanejo na medvladni ravni, da bi odločili o skupnem znesku, ki bo dodeljen skladu, ter o nadzoru njegovega izvrševanja. Komisija nato upravlja sklad v skladu s politiko Unije na področju razvojnega sodelovanja. Države članice imajo vzporedno s politiko Unije tudi nacionalne razvojne politike in politike pomoči, zato morajo svoje politike usklajevati s politikami EU in zagotavljati, da se te med seboj dopolnjujejo.

Poleg zgoraj navedenih prispevkov lahko države članice sklenejo tudi sporazume o sofinanciranju ali vplačajo prostovoljne finančne prispevke v ERS.

3. POROČANJE OB KONCU LETA

3.1 ZAKLJUČNI RAČUN

Računovodski izkazi za ERS se v skladu s členom 18(3) finančne uredbe za ERS pripravijo na osnovi pravil računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka, ki so izpeljana iz mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (MRSJS). Računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja Komisije, se uporabljajo v vseh institucijah in organih EU za vzpostavitev enotnega sklopa pravil za računovodstvo, vrednotenje in predstavitev zaključnega računa, da se harmonizira proces priprave računovodskih izkazov. Ta računovodska pravila EU se uporabljajo tudi za ERS ob upoštevanju posebne narave njegovih dejavnosti.

Za pripravo zaključnega računa ERS je odgovoren računovodja Komisije, ki je računovodja ERS. Računovodja zagotovi, da zaključni račun ERS predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja ERS.

Zaključni račun je prikazan na naslednji način:

Del I: Sredstva, ki jih upravlja Komisija

(i) Računovodski izkazi ERS in pojasnila k njim (ii) Računovodski izkazi skrbniških skladov EU, konsolidiranih v računovodskih izkazih ERS (iii) Konsolidirani računovodski izkazi ERS in skrbniških skladov EU (iv) Poročilo o finančnem izvrševanju ERS

Del II: Letno poročilo o izvrševanju – sredstva, ki jih upravlja EIB

(i) Računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb

V delu „Računovodski izkazi skrbniških skladov EU, konsolidiranih v računovodskih izkazih ERS“ so vključeni računovodski izkazi dveh skrbniških skladov, ustanovljenih v okviru ERS, in sicer skrbniškega sklada EU Bêkou (glej oddelek „Računovodski izkazi skrbniškega sklada EU Bêkou“) in skrbniškega sklada EU za Afriko (glej oddelek „Računovodski izkazi skrbniškega sklada EU za Afriko“). Za pripravo posameznih računovodskih izkazov skrbniških skladov je odgovoren računovodja Komisije, zunanjo revizijo teh izkazov pa izvede zasebna revizijska družba. Zneski skrbniških skladov, vključeni v ta zaključni račun, so začasni.

Komisija mora najpozneje do 31. julija leta po datumu bilance stanja sprejeti zaključni račun ERS ter ga predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu v razrešnico.

4. REVIZIJA IN RAZREŠNICA

4.1 REVIZIJA

Zaključni račun revidira zunanji revizor, tj. Evropsko računsko sodišče (v nadaljnjem besedilu: Računsko sodišče), ki za Svet in Evropski parlament pripravi letno poročilo.

4.2 RAZREŠNICA

Končna kontrola finančnega izvrševanja sredstev ERS za dano proračunsko leto je razrešnica. Po reviziji in dokončni pripravi zaključnega računa se Evropski parlament na priporočilo Sveta odloči, ali bo Komisiji podelil razrešnico za finančno izvrševanje sredstev ERS za dano proračunsko leto. Ta odločitev temelji na pregledu zaključnega računa in letnega poročila, ki ga opravi Računsko sodišče (ki vključuje uradno izjavo o zanesljivosti), ter odgovorih Komisije na vprašanja in zahteve po dodatnih informacijah, ki jih je predložil organ, ki daje razrešnico.

SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA KOMISIJA

KAZALO

RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS 8

BILANCA STANJA ERS 9

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA ERS 10

IZKAZ DENARNIH TOKOV ERS 11

IZKAZ SPREMEMB ERS V ČISTIH SREDSTVIH 12

BILANCA STANJA PO ERS 13

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA PO ERS 15

IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH PO ERS 16

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM ERS 19

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKIH SKLADOV EU, KONSOLIDIRANI V ERS 44

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU ZA LETO 2019 45

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO ZA LETO 2019 51

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS IN SKRBNIŠKIH SKLADOV EU 58

KONSOLIDIRANA BILANCA STANJA 59

KONSOLIDIRANI IZKAZ FINANČNEGA USPEHA 60

KONSOLIDIRANI IZKAZ DENARNIH TOKOV 61

KONSOLIDIRANI IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH 62

POROČILO ERS O FINANČNEM IZVRŠEVANJU 63

RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS (3)

BILANCA STANJA ERS

v milijonih EUR Pojasnilo 31. 12. 2019 31. 12. 2018 NEKRATKOROČNA SREDSTVA Finančna sredstva 2.1 36 — Predhodno financiranje 2.2 910 887 Prispevki za skrbniški sklad 2.3 266 201 1 213 1 088 KRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 2.2 1 288 1 448 Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski 2.4 123 138 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 2.5 1 179 387 2 590 1 973 SREDSTVA SKUPAJ 3 803 3 061 NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI Finančne obveznosti 2.6 (19) (18) (19) (18) KRATKOROČNE OBVEZNOSTI Obveznosti iz poslovanja 2.7 (516) (241) Pasivne časovne razmejitve 2.8 (1 319 ) (1 281 ) (1 835 ) (1 523 ) OBVEZNOSTI SKUPAJ (1 854 ) (1 540 ) ČISTA SREDSTVA 1 948 1 521 SREDSTVA IN REZERVE Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost 2.9 (2) — Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS 2.10 54 809 50 423 Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej 2.10 2 252 2 252 Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let (51 155 ) (47 037 ) Poslovni izid za zadevno leto (3 956 ) (4 118 ) ČISTA SREDSTVA 1 948 1 521





IZKAZ FINANČNEGA USPEHA ERS

v milijonih EUR Pojasnilo 2019 2018 PRIHODKI Prihodki iz nemenjalnih poslov 3.1 Dejavnosti izterjave 28 4 28 4 Prihodki iz menjalnih poslov 3.2 Finančni prihodki 7 10 Drugi prihodki 39 46 46 57 Prihodki skupaj 74 60 ODHODKI Instrumenti pomoči 3.3 (3 755 ) (4 054 ) Odhodki za sofinanciranje 3.4 (14) 17 Stroški financiranja 3.5 (1) 7 Drugi odhodki 3.6 (260) (148) Odhodki skupaj (4 030 ) (4 178 ) POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO (3 956 ) (4 118 )





IZKAZ DENARNIH TOKOV ERS

v milijonih EUR Pojasnilo 2019 2018 Poslovni izid za zadevno leto (3 956 ) (4 118 ) Poslovanje Povečanje kapitala – prispevki (čisti) 4 385 4 250 (Povečanje)/zmanjšanje prispevkov za skrbniške sklade (65) (38) (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja 136 (235) (Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov 15 (46) Povečanje/(zmanjšanje) rezervacij — (4) Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti 2 3 Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja 275 (322) Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev 37 548 Drugo gibanje nedenarnih sredstev (2) — Naložbene dejavnosti (Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev (36) — ČISTI DENARNI TOK 792 40 Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov 792 40 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta 2.5 387 347 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta 2.5 1 179 387





IZKAZ SPREMEMB ERS V ČISTIH SREDSTVIH

v milijonih EUR Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A) – (B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost (F) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31. 12. 2017 73 264 27 090 46 173 (47 037 ) 2 252 — 1 389 Povečanje kapitala – prispevki — (4 250 ) 4 250 — — 4 250 Poslovni izid za zadevno leto — — — (4 118 ) — (4 118 ) STANJE NA DAN 31. 12. 2018 73 264 22 840 50 423 (51 155 ) 2 252 — 1 521 Gibanje poštene vrednosti (2) (2) Povečanje kapitala – prispevki — (4 385 ) 4 385 — — 4 385 Poslovni izid za zadevno leto — — — (3 956 ) — (3 956 ) STANJE NA DAN 31. 12. 2019 73 264 18 455 54 809 (55 111 ) 2 252 (2) 1 948





BILANCA STANJA PO ERS

v milijonih EUR 31. 12. 2019 31. 12. 2018 Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj NEKRATKOROČNA SREDSTVA Finančna sredstva 2.1 — — — 36 36 — — — — — Predhodno financiranje 2.2 — 6 325 580 910 — 23 520 344 887 Prispevki za skrbniški sklad 2.3 — — — 266 266 — — — 201 201 — 6 325 882 1 213 — 23 520 546 1 088 KRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 2.2 0 26 441 821 1 288 0 19 445 984 1 448 Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski 2.4 183 121 2 201 (2 382 ) 123 183 176 2 457 (2 679 ) 138 Računi med ERS 182 53 2 160 (2 395 ) (0) 183 111 2 421 (2 715 ) (0) Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 2.5 — — — 1 179 1 179 — — — 387 387 365 201 4 801 (2 777 ) 2 590 367 306 5 323 (4 023 ) 1 973 SREDSTVA SKUPAJ 365 207 5 127 (1 896 ) 3 803 367 329 5 843 (3 477 ) 3 061 NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI Finančne obveznosti 2.6 — — (1) (18) (19) — — (1) (16) (18) — — (1) (18) (19) — — (1) (16) (18) KRATKOROČNE OBVEZNOSTI Obveznosti iz poslovanja 2.7 — (5) (108) (404) (516) (0) (6) (125) (111) (241) Pasivne časovne razmejitve 2.8 — (96) (240) (983) (1 319 ) (0) (83) (358) (840) (1 281 ) — (101) (348) (1 386 ) (1 835 ) (0) (89) (482) (951) (1 522 ) OBVEZNOSTI SKUPAJ — (101) (349) (1 405 ) (1 854 ) (0) (89) (484) (967) (1 540 ) ČISTA SREDSTVA 365 106 4 778 (3 300 ) 1 948 366 240 5 359 (4 444 ) 1 521 Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost 2.9 — — — (2) (2) — — — — — Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS 2.10 12 164 10 758 20 960 10 927 54 809 12 164 10 773 20 960 6 527 50 423 Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej 2.10 627 1 625 — — 2 252 627 1 625 — — 2 252 Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS 2.10 (2 510 ) 2 109 265 136 — (2 509 ) 2 137 55 317 — Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let (10 098 ) (14 406 ) (18 077 ) (8 573 ) (51 155 ) (10 098 ) (14 352 ) (17 078 ) (5 508 ) (47 037 ) Poslovni izid za zadevno leto (0) (34) (529) (3 393 ) (3 956 ) 0 (53) (1 000 ) (3 065 ) (4 118 ) ČISTA SREDSTVA 183 53 2 618 (905) 1 948 184 129 2 938 (1 729 ) 1 521





IZKAZ FINANČNEGA USPEHA PO ERS

v milijonih EUR 2019 2018 Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj PRIHODKI Prihodki iz nemenjalnih poslov 3.1 Dejavnosti izterjave 0 — 18 10 28 0 3 (3) 4 4 0 0 18 10 28 0 3 (3) 4 4 Prihodki iz menjalnih poslov 3.2 Finančni prihodki (0) — 3 4 7 0 2 8 1 10 Drugi prihodki 1 6 21 12 39 1 6 27 12 46 1 6 24 16 46 1 8 35 13 57 Prihodki skupaj 1 6 42 26 74 1 11 32 17 60 ODHODKI Instrumenti pomoči 3.3 (0) (35) (579) (3 141 ) (3 755 ) 0 (59) (984) (3 012 ) (4 054 ) Odhodki za sofinanciranje 3.4 — — (9) (5) (14) — — 18 (1) 17 Stroški financiranja 3.5 (0) 2 (2) (1) (1) 0 1 5 1 7 Drugi odhodki 3.6 (1) (8) 20 (272) (260) (1) (7) (71) (70) (148) Odhodki skupaj (1) (40) (571) (3 418 ) (4 030 ) (0) (64) (1 031 ) (3 082 ) (4 178 ) POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO (0) (34) (529) (3 393 ) (3 956 ) 0 (53) (1 000 ) (3 065 ) (4 118 )

IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH PO ERS

v milijonih EUR 8. ERS Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A) – (B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS (F) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31. 12. 2017 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 503 ) 190 Prerazporeditve v/iz 10. ERS — (7) (7) STANJE NA DAN 31. 12. 2018 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 509 ) 183 Prerazporeditve v/iz 10. ERS — (1) (1) STANJE NA DAN 31. 12. 2019 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 510 ) 183





v milijonih EUR 9. ERS Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A) – (B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS (F) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31. 12. 2017 10 773 — 10 773 (14 352 ) 1 625 2 177 222 Prerazporeditve v/iz 10. ERS — (40) (40) Poslovni izid za zadevno leto — (53) (53) STANJE NA DAN 31. 12. 2018 10 773 — 10 773 (14 406 ) 1 625 2 137 129 Povečanje kapitala – prispevki 15 (15) (15) Prerazporeditve v/iz 10. ERS — (27) (27) Poslovni izid za zadevno leto — (34) — (34) STANJE NA DAN 31. 12. 2019 10 773 15 10 758 (14 440 ) 1 625 2 109 53





v milijonih EUR 10. ERS Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A) – (B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS (F) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31. 12. 2017 20 960 0 20 960 (17 078 ) — 120 4 003 Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS — 47 47 Prerazporeditve v/iz 11. ERS — (112) (112) Poslovni izid za zadevno leto — (1 000 ) (1 000 ) STANJE NA DAN 31. 12. 2018 20 960 0 20 960 (18 077 ) — 55 2 938 Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS — 28 28 Prerazporeditve v/iz 11. ERS — 181 181 Poslovni izid za zadevno leto — (529) — (529) STANJE NA DAN 31. 12. 2019 20 960 — 20 960 (18 606 ) — 265 2 618





v milijonih EUR 11. ERS Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C)=(A)–(B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS (F) Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost (G) Čista sredstva skupaj (C)+(D)+(E)+(F)+(G) STANJE NA DAN 31. 12. 2017 29 367 27 090 2 277 (5 508 ) — 206 — (3 025 ) Povečanje kapitala – prispevki (4 250 ) 4 250 — 4 250 Prerazporeditve v/iz 8., 9. in 10. ERS — — 112 112 Poslovni izid za zadevno leto — (3 065 ) — (3 065 ) STANJE NA DAN 31. 12. 2018 29 367 22 840 6 527 (8 573 ) — 317 — (1 729 ) Gibanje poštene vrednosti (2) (2) Povečanje kapitala – prispevki (4 400 ) 4 400 (181) 4 219 Poslovni izid za zadevno leto — (3 393 ) — (3 393 ) STANJE NA DAN 31. 12. 2019 29 367 18 440 10 927 (11 966 ) — 136 (2) (905)

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM ERS (4)

1. POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE

1.1 RAČUNOVODSKA NAČELA

Namen računovodskih izkazov je zagotoviti podatke o finančnem stanju, uspešnosti in denarnih tokovih nekega subjekta, ki so koristni za širok krog uporabnikov.

Splošna izhodišča (tj. računovodska načela), ki se uporabijo pri pripravi računovodskih izkazov, so določena v računovodskem pravilu EU št. 1 „Računovodski izkazi“ in so enaka tistim, ki so opisana v MRSJS 1: pošteno predstavljanje, računovodenje na podlagi nastanka poslovnega dogodka, časovna neomejenost delovanja, doslednost predstavljanja, pomembnost, združevanje, pobotanje in primerjalne informacije. Kvalitativne značilnosti finančnega poročanja so ustreznost, pošteno predstavljanje (zanesljivost), razumljivost, pravočasnost, primerljivost in preverljivost.

1.2 PODLAGA ZA PRIPRAVO

1.2.1 Obdobje poročanja

Računovodski izkazi so prikazani na letni osnovi. Obračunsko leto se začne 1. januarja in konča 31. decembra.

1.2.2 Valuta in osnova za preračunavanje

Zaključni račun je predstavljen v tisočih eurov, saj je euro funkcijska valuta EU. Posli v tujih valutah se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan teh poslov. Pozitivne in negativne tečajne razlike, ki nastanejo pri poravnavi poslov v tujih valutah ter preračunavanju denarnih sredstev in obveznosti, izraženih v tujih valutah, po deviznih tečajih ob koncu leta, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Drugačne metode preračunavanja se uporabljajo za opredmetena osnovna sredstva in neopredmetena sredstva, ki ohranijo svojo vrednost v eurih na dan, ko so bila nabavljena.

Stanja denarnih sredstev in obveznosti ob koncu leta, izražena v tujih valutah, se izrazijo v eurih po deviznih tečajih Evropske centralne banke, ki veljajo na dan 31. decembra.

Devizni tečaj eura

Valuta 31. 12. 2019 31. 12. 2018 Valuta 31. 12. 2019 31. 12. 2018 BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,2568 4,3014 CZK 25,4080 25,7240 RON 4,783 4,6635 DKK 7,4715 7,4673 SEK 10,4468 10,2548 GBP 0,8508 0,8945 CHF 1,0854 1,1269 HRK 7,4395 7,4125 JPY 121,9400 125,8500 HUF 330,5300 320,9800 USD 1,1234 1,145

1.2.3 Uporaba ocen

Računovodski izkazi v skladu s standardi MRSJS in splošno sprejetimi računovodskimi načeli nujno vključujejo zneske, ki temeljijo na ocenah in predpostavkah vodstva na podlagi najzanesljivejših razpoložljivih podatkov. Pomembne ocene vključujejo med drugim zneske za obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih, aktivne in pasivne časovne razmejitve, rezervacije, finančno tveganje v zvezi s terjatvami, pogojna sredstva in obveznosti ter stopnjo oslabitve sredstev. Dejanski rezultati se lahko razlikujejo od navedenih ocen.

Smiselne ocene so bistven del pripravljanja računovodskih izkazov in ne zmanjšujejo njihove zanesljivosti. Oceno je morda treba spremeniti, če se spremenijo okoliščine, na katerih je ocena temeljila, ali če se pridobijo nove informacije ali več izkušenj. Narava spremembe ocene je taka, da ni vezana na pretekla obdobja in se ne šteje za popravek napak. Učinek spremembe računovodske ocene se pripozna v presežku ali primanjkljaju v obdobjih, v katerih postane znan.

1.3 BILANCA STANJA

1.3.1 Neopredmetena sredstva

Neopredmeteno sredstvo je razpoznavno nedenarno sredstvo brez fizičnega obstoja. Sredstvo je razpoznavno, če je ločljivo (tj. mogoče ga je ločiti ali oddvojiti od subjekta, npr. s prodajo, prerazporeditvijo, izdajo licence zanj, dajanjem v najem ali zamenjavo, bodisi posamično bodisi skupaj s povezano pogodbo, razpoznavnim sredstvom ali obveznostjo, ne glede na to, ali podjetje to tudi namerava storiti) ali če izhaja iz zavezujočih dogovorov (vključno s pravicami iz pogodb ali drugimi pravnimi pravicami, ne glede na to, ali je te pravice mogoče prenesti ali ločiti od subjekta ali od drugih pravic in obveznosti).

Pridobljena neopredmetena sredstva so izkazana po nabavni vrednosti, zmanjšani za nabrano amortizacijo in izgube zaradi oslabitve. Notranje razvita neopredmetena sredstva so usredstvena, ko so izpolnjena ustrezna merila iz računovodskih pravil EU za to, odhodki pa se nanašajo izključno na razvojno fazo sredstva. Stroški, ki jih je mogoče usredstviti, zajemajo vse neposredno pripisljive stroške, potrebne za ustvarjanje, proizvajanje in pripravo sredstva, da lahko deluje tako, kot je nameravalo poslovodstvo. Stroški, povezani z raziskovalnimi dejavnostmi, stroški razvoja, ki jih ni mogoče usredstviti, in stroški vzdrževanja se pripoznajo kot odhodki, ko nastanejo.

Neopredmetena sredstva se amortizirajo po metodi enakomernega časovnega amortiziranja v ocenjeni dobi koristnosti (3 do 11 let). Ocenjena doba koristnosti neopredmetenih sredstev je odvisna od njihove specifične ekonomske ali pravne življenjske dobe, določene v sporazumu.

1.3.2 Opredmetena osnovna sredstva

Vsa opredmetena osnovna sredstva so izkazana po nabavni vrednosti, zmanjšani za nabrano amortizacijo in izgube zaradi oslabitve. Nabavna vrednost vključuje odhodke, ki jih je mogoče neposredno pripisati pridobitvi, gradnji ali prenosu sredstva. Poznejši stroški se vključijo v knjigovodsko vrednost sredstva ali pripoznajo kot ločeno sredstvo, kakor je primerno, le, kadar je verjetno, da bodo prihodnje gospodarske koristi ali storitvene zmožnosti, povezane s to postavko, pritekale v subjekt in je mogoče te stroške zanesljivo izmeriti. Stroški popravil in vzdrževanja se knjižijo v breme izkaza finančnega uspeha v proračunskem obdobju, v katerem so nastali. Zemljišča se ne amortizirajo, ker se šteje, da imajo neomejeno dobo koristnosti. Sredstva v gradnji se ne amortizirajo, ker ta sredstva še niso na razpolago za uporabo. Amortizacija drugih sredstev se obračuna po metodi enakomernega časovnega amortiziranja, tako da se njihovi stroški odštejejo od njihove preostale vrednosti v ocenjeni dobi koristnosti:

Vrsta sredstva Stopnja enakomernega časovnega amortiziranja Zgradbe 4 % do 10 % Naprave in oprema 10 % do 25 % Pohištvo in vozila 10 % do 25 % Računalniška strojna oprema 25 % do 33 % Drugo 10 % do 33 %

Dobički ali izgube pri odtujitvah se določijo s primerjavo iztržka, zmanjšanega za odhodke za prodajo, s knjigovodsko vrednostjo odtujenega sredstva in so zajeti v izkazu finančnega uspeha.

Najemi

Najem je pogodbeno razmerje, v katerem najemodajalec prenese na najemnika v zameno za plačilo ali niz plačil pravico do uporabe sredstva za dogovorjen čas. Najemi se razvrstijo kot finančni ali poslovni najemi.

Finančni najemi so najemi, pri katerih se skoraj vsa tveganja in koristi, povezane z lastništvom, prenesejo na najemnika. Kadar najemnik sklene finančni najem, se z začetkom dobe trajanja najema sredstva, pridobljena s finančnim najemom, pripoznajo kot sredstva, povezane obveznosti iz naslova najema pa kot obveznosti. Sredstva in vrednosti se pripoznajo po zneskih, ki so enaki pošteni vrednosti premoženja v najemu, če so nižji pa po sedanji vrednosti najmanjše vsote najemnin, pri čemer se vsaka določi ob začetku najema. V dobi trajanja najema se sredstva v finančnem najemu amortizirajo skozi dobo koristnosti sredstva ali skozi dobo trajanja najema, pri čemer se upošteva krajše od obeh obdobij. Najmanjše najemnine so porazdeljene med finančne stroške (obresti) in zmanjšanje neporavnanih obveznosti (kapital). Finančni stroški so razporejeni na posamezna obdobja med trajanjem najema, da se dobi stalna obdobna obrestna mera za preostalo stanje obveznosti, prikazanih kot kratkoročne/nekratkoročne, kot je ustrezno. Možne najemnine je treba pripoznati kot odhodke v obdobju, v katerem se pojavijo.

Poslovni najem je najem, ki ni finančni najem, tj. najem, pri katerem najemodajalec zadrži skoraj vsa tveganja in koristi, povezane z lastništvom sredstva. Kadar najemnik sklene poslovni najem, se plačila najemnin za poslovne namene pripoznajo kot odhodki v izkazu poslovnega izida po metodi enakomernega časovnega amortiziranja za čas trajanja najema, pri čemer v izkazu finančnega uspeha ni prikazano niti najeto sredstvo niti obveznost iz najema.

1.3.3 Oslabitev nefinančnih sredstev

Sredstva, ki imajo neomejeno dobo koristnosti, se ne amortizirajo, vendar se vsako leto preveri njihova oslabitev. Sredstva, ki so predmet amortizacije, se preverijo glede oslabitve, kadar na datum poročanja obstajajo znaki, da bi lahko bilo sredstvo oslabljeno. Izguba zaradi oslabitve se pripozna za znesek, za katerega knjigovodska vrednost sredstva presega njegovo nadomestljivo vrednost. Nadomestljiva vrednost je poštena vrednost, zmanjšana za stroške prodaje, ali vrednost pri uporabi, pri čemer se upošteva višja od obeh vrednosti.

Preostala vrednost in doba koristnosti neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev se preverita ter, kadar je to primerno, popravita vsaj enkrat na leto. Če razlogi za oslabitev, ki je bila pripoznana v prejšnjih letih, ne obstajajo več, se prej pripoznana izguba zaradi oslabitve ustrezno razveljavi.

1.3.4 Finančna sredstva

Finančna sredstva so razvrščena v naslednje kategorije: finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, posojila in terjatve, naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo in za prodajo razpoložljiva finančna sredstva. Razvrstitev finančnih instrumentov se določi ob začetnem pripoznanju in se ponovno ovrednoti ob vsakem datumu bilance stanja.

(i) Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančno sredstvo se v to kategorijo razvrsti, če se pridobi predvsem za namene kratkoročne prodaje ali če tako določi subjekt. V tej kategoriji so navedeni tudi izvedeni finančni instrumenti. Sredstva iz te kategorije so razvrščena kot kratkoročna sredstva, če se zanje pričakuje, da bodo odtujena v 12 mesecih od datuma bilance stanja. V tem proračunskem letu subjekt ni imel nobenih naložb iz te kategorije.

(ii) Posojila in terjatve

Posojila in terjatve so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili, ki ne kotirajo na delujočem trgu. Nastanejo, ko subjekt zagotovi denarna sredstva, blago ali storitve neposredno dolžniku brez namena trgovanja s terjatvijo. Vključena so v nekratkoročna sredstva, razen kadar je zapadlost v 12 mesecih od datuma bilance stanja. Posojila in terjatve vključujejo vezane vloge s prvotno zapadlostjo več kot tri mesece.

(iii) Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo

Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili in določeno zapadlostjo v plačilo, ki jih subjekt namerava in zmore posedovati do zapadlosti. V tem proračunskem letu subjekt ni imel nobenih naložb iz te kategorije.

(iv) Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so neizvedena finančna sredstva, ki so označena za v to kategorijo ali niso razvrščena v nobeno drugo kategorijo. Glede na časovno obdobje, v katerem jih namerava subjekt imeti v posesti, kar je običajno do datuma zapadlosti, so razvrščena kot kratkoročna ali nekratkoročna sredstva. V tem proračunskem letu subjekt ni imel nobenih naložb iz te kategorije.

Začetno pripoznanje in merjenje

Nakup in prodaja finančnih sredstev po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, finančnih naložb v posesti do zapadlosti v plačilo in za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev se pripoznata na datum trgovanja, tj. datum, na katerega se subjekt zaveže, da bo kupil ali prodal sredstvo. Denarni ustrezniki in posojila se pripoznajo, ko so denarna sredstva deponirana v finančni ustanovi ali izplačana posojilojemalcem. Finančni instrumenti se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti. Za vsa finančna sredstva, ki niso izkazana po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, se stroški posla dodajo pošteni vrednosti ob začetnem pripoznanju.

Pripoznanje finančnih instrumentov se odpravi, kadar pravice do prejemanja denarnih tokov od naložb potečejo ali je subjekt prenesel večino vseh tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, na drugo stranko.

Poznejše merjenje

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj so pozneje izkazana po pošteni vrednosti, pri čemer so dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti, vključeni v izkaz finančnega uspeha v obdobju, v katerem so nastali.

Posojila in terjatve ter finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so izkazane po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti.

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb rezerve, nastale zaradi vrednotenja na pošteno vrednost, se pripoznajo v rezervi za pošteno vrednost. Obresti na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, izračunane po metodi efektivnih obresti, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha.

Subjekt ob vsakem datumu bilance stanja oceni, ali obstajajo nepristranski dokazi, da je finančno sredstvo oslabljeno, in ali bi bilo treba v izkazu finančnega uspeha izkazati izgubo zaradi oslabitve.

1.3.5 Zneski predhodnega financiranja

Predhodno financiranje je plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno na več plačil v obdobju, ki je določeno v dani pogodbi, sklepu, sporazumu ali temeljnem pravnem aktu. Likvidna sredstva ali predujem se porabijo za namen, za katerega so bila zagotovljena, v obdobju, določenem v sporazumu, ali se povrnejo. Če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora predujem v okviru predhodnega financiranja vrniti subjektu. Ker subjekt ohrani nadzor nad predhodnim financiranjem in je upravičen do povračila neupravičenega dela, je znesek prikazan kot sredstvo.

Predhodno financiranje je prvotno pripoznano v bilanci stanja, ko se denarna sredstva prenesejo na prejemnika. Meri se po znesku zagotovljenega nadomestila. V poznejših obdobjih se predhodno financiranje meri po prvotno pripoznanem znesku v bilanci stanja, zmanjšanem za upravičene odhodke (vključno z ocenjenimi zneski, kjer je to potrebno), ki nastanejo v danem obdobju.

1.3.6 Terjatve in izterljivi zneski

Računovodska pravila EU zahtevajo ločeno predstavitev menjalnih in nemenjalnih poslov. Zaradi razlikovanja med obema se za menjalne posle uporablja izraz „terjatev“, za nemenjalne posle, tj. ko EU prejme vrednost od drugega subjekta, ne da bi v zameno dala približno enako vrednost, pa se uporablja izraz „izterljivi zneski“ (npr. izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice, v zvezi z lastnimi sredstvi).

Terjatve iz menjalnih poslov ustrezajo opredelitvi finančnih instrumentov in so zato razvrščene kot posojila in terjatve ter se temu ustrezno merijo (glej 1.3.4 above).

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov so izkazani po prvotnem znesku (popravljenem za obresti in kazni), zmanjšanem za odpis zaradi oslabitve. Odpis zaradi oslabitve se ugotovi, kadar obstaja nepristranski dokaz, da subjekt ne bo mogel izterjati vseh zapadlih zneskov po prvotnih pogojih za izterljive zneske. Znesek odpisa je razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in njegovo nadomestljivo vrednostjo. Znesek odpisa se pripozna v izkazu finančnega uspeha.

1.3.7 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki so finančni instrumenti ter zajemajo gotovino v blagajni, bančne vloge na odpoklic ali kratkoročne vloge ter druge kratkoročne visoko likvidne naložbe s prvotno zapadlostjo treh mesecev ali manj.

1.3.8 Rezervacije

Rezervacije se pripoznajo, kadar ima subjekt sedanjo pravno ali posredno obvezo do tretjih oseb zaradi preteklih dogodkov, kadar je verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odliv sredstev, in kadar se lahko znesek zanesljivo oceni. Rezervacije se ne pripoznavajo za izgube iz prihodnjega poslovanja. Znesek rezervacij je najboljša ocena odhodkov, ki bodo po pričakovanjih potrebni za poravnavo sedanje obveze na datum poročanja. Kadar rezervacija zajema večje število postavk, se obveza oceni z ovrednotenjem vseh možnih izidov glede na z njimi povezane verjetnosti (metoda „pričakovane vrednosti“).

Rezervacije za kočljive pogodbe se merijo po sedanji vrednosti pričakovanih stroškov prekinitve pogodbe ali pričakovanih neto stroškov nadaljevanja pogodbe, odvisno od tega, kar je nižje.

1.3.9 Obveznosti iz poslovanja

V obveznosti so vključeni tako zneski, povezani z menjalnimi posli, kot je nabava blaga ali storitev, kot tudi nemenjalnimi posli, npr. zahtevki za povračilo stroškov upravičencev, nepovratna sredstva ali druga sredstva EU ali prejeto predhodno financiranje (glej pojasnilo 1.4.1).

Kadar upravičenci prejemajo nepovratna ali druga sredstva, se zahtevki za povračilo stroškov izkažejo kot obveznosti iz poslovanja za zahtevani znesek, ko je prejet zahtevek za povračilo stroškov. Po preveritvi in priznanju upravičenih stroškov pa se obveznosti iz poslovanja vrednotijo po priznanem in upravičenem znesku.

Obveznosti iz poslovanja, ki izhajajo iz nabave blaga in storitev, se pripoznajo ob prejemu računa za prvotni znesek, ustrezni odhodki pa se vknjižijo v računovodske izkaze, ko je blago dobavljeno oziroma so storitve opravljene ter jih subjekt sprejme.

1.3.10 Aktivne in pasivne časovne razmejitve

Posli in dogodki se pripoznajo v računovodskih izkazih v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu leta, če račun še ni izdan, subjekt pa je že opravil zadevno storitev ali dobavil zadevno blago oziroma obstaja pogodbeni sporazum (npr. na podlagi sklicevanja na pogodbo), se v računovodskih izkazih pripoznajo ustrezni prehodno nezaračunani prihodki. Poleg tega se ob koncu leta, če je račun izdan, zadevne storitve pa še niso bile opravljene oziroma zadevno blago ni bilo dobavljeno, prihodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju.

Tudi odhodki se obračunajo v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu obračunskega obdobja se vnaprej vračunani odhodki pripoznajo na podlagi ocenjenega zneska obveznosti prenosa za zadevno obdobje. Kratkoročno vnaprej vračunani odhodki se izračunajo v skladu s podrobnimi operativnimi in praktičnimi smernicami, ki jih je izdal računovodja in katerih namen je zagotavljati, da računovodski izkazi prikazujejo natančno sliko gospodarskih in drugih dogodkov, ki naj bi jih predstavljali. Po analogiji, če so bile storitve, ki še niso bile opravljene, ali blago, ki še ni bilo dobavljeno, plačani vnaprej, se odhodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju.

1.4 IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

1.4.1 Prihodki

Prihodki zajemajo bruto pritoke gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti, ki jih je subjekt prejel in so mu dolgovani, kar predstavlja povečanje neto sredstev, razen povečanj, povezanih s prispevki lastnikov.

Glede na vrsto osnovnih transakcij v izkazu finančnega uspeha, se ločuje med:

(i) Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov so davki in transferji, ker prenosnik zagotovi sredstva prejemniku, ne da bi prejemnik v zameno neposredno zagotovil približno enako vrednost.

Transferji so pritoki prihodnjih gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti iz nemenjalnih poslov, ki niso davki. Subjekt pripozna sredstvo v zvezi s transferji, če subjekt obvladuje vire zaradi preteklega dogodka (transferja) in pričakuje, da bo od teh virov prejel prihodnje gospodarske koristi ali storitvene zmožnosti, ter če je mogoče zanesljivo izmeriti pošteno vrednost. Pritok sredstev iz nemenjalnega posla, pripoznan kot sredstvo (tj. denar), se tudi pripozna kot prihodek, razen če ima subjekt sedanjo obvezo glede navedenega transferja (pogoj), ki jo je treba izpolniti, preden se sme prihodek pripoznati. Dokler pogoj ni izpolnjen, se prihodek odloži in pripozna kot obveznost (prejeto predhodno financiranje).

(ii) Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki od prodaje blaga in storitev se pripoznajo, ko se večina tveganj in koristi, povezanih z lastništvom blaga, prenese na kupca. Prihodki, povezani s poslom, ki vključuje opravljanje storitev, se pripoznajo glede na stopnjo dokončanosti posla na datum poročanja.

1.4.2 Odhodki

Odhodki so zmanjšanja gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti v obdobju poročanja, in sicer v obliki odlivov ali porabe sredstev ali nastanka obveznosti, ki povzročijo zmanjšanja neto sredstev/kapitala. Vključujejo odhodke iz menjalnih poslov in odhodke iz nemenjalnih poslov.

Odhodki iz menjalnih poslov, ki nastanejo pri nabavi blaga in storitev, se pripoznajo, ko so dobave opravljene in jih subjekt sprejme. Vrednotijo se po nabavni vrednosti. Poleg tega se na datum bilance stanja odhodki, povezani s storitvami, zagotovljenimi v danem obdobju, za katero račun še ni bil prejet ali sprejet, pripoznajo v izkazu finančnega uspeha.

Odhodki iz nemenjalnih poslov se nanašajo na transferje na upravičence in so lahko treh vrst: upravičenosti, transferji po pogodbi ter nepovratna sredstva, prispevki in donacije po lastnem preudarku. Transferji se pripoznajo kot odhodki v obdobju, v katerem so nastali dogodki, ki so podlaga za transfer, če obstaja uredba, ki dovoljuje naravo transferja, ali je bila podpisana pogodba, ki dovoljuje transfer, če upravičenec izpolnjuje morebitna merila za upravičenost in če je mogoče zadovoljivo oceniti znesek.

Kadar je prejet zahtevek za plačilo ali povračilo stroškov, ki izpolnjuje merila za pripoznanje, se pripozna kot odhodek za upravičeni znesek. Ob koncu leta se nastali upravičeni odhodki, ki so dolgovani upravičencem, vendar še niso prikazani, ocenijo in izkažejo kot vnaprej vračunani odhodki.

1.5 POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI

1.5.1 Pogojna sredstva

Pogojno sredstvo je možno sredstvo, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katerega obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom subjekta. Pogojno sredstvo se razkrije, ko je pritok gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti verjeten.

1.5.2 Pogojne obveznosti

Pogojna obveznost je možna obveznost, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katere obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom subjekta, ali sedanja obveza, ki izhaja iz preteklih dogodkov, vendar se ne pripozna, ker ni verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitvene zmožnosti, ali, v redkih okoliščinah, ko zneska obveze ni mogoče izmeriti dovolj zanesljivo. Pogojna obveznost se razkrije, razen če je verjetnost odtoka dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali možne storitve, zelo majhna.

1.6 SOFINANCIRANJE

Prejeti prispevki za sofinanciranje izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov in so prikazani kot obveznosti iz poslovanja do držav članic, držav nečlanic in drugih. ERS mora prispevke uporabiti za zagotavljanje storitev tretjim osebam, v nasprotnem primeru pa mora sredstva (prejete prispevke) vrniti. Neporavnane obveznosti iz poslovanja, ki se nanašajo na sporazume o sofinanciranju, predstavljajo prejete prispevke za sofinanciranje, zmanjšane za nastale odhodke, povezane s projektom. Te obveznosti ne vplivajo na čista sredstva.

Odhodki v zvezi s projekti sofinanciranja se pripoznajo ob nastanku. Ustrezen znesek prispevkov se pripozna kot prihodki iz poslovanja, učinka na poslovni izid za zadevno leto pa ni.

2. POJASNILA K BILANCI STANJA

SREDSTVA

2.1 FINANČNA SREDSTVA

Finančna sredstva ERS so 31. decembra 2019 znašala 36 milijonov EUR (2018: nič). Vključujejo za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, ki so skoraj v celoti naložbe v lastniške instrumente.

2.2 PREDHODNO FINANCIRANJE

V pogodbah je pogosto določeno, da se pred začetkom del, dobavo blaga ali opravljanjem storitev izplačajo predujmi. Včasih razporedi plačil v pogodbah predvidevajo izplačila na podlagi poročil o napredku. Predhodno financiranje se običajno izplača v valuti države ali ozemlja, na katerem se izvršuje projekt.

Čas uporabe predhodnega financiranja določa, ali se to razkrije kot kratkoročno ali nekratkoročno predhodno financiranje. Uporaba je določena z zadevnim sporazumom v zvezi s projektom. Vsaka uporaba, ki zapade v 12 mesecih po datumu poročanja, se razkrije kot kratkoročno predhodno financiranje. Ker je veliko projektov ERS dolgoročne narave, morajo biti z njimi povezani predujmi na razpolago več kot eno leto. Zato so nekateri zneski predhodnega financiranja prikazani kot nekratkoročna sredstva.

v milijonih EUR Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2019 31. 12. 2018 Nekratkoročno predhodno financiranje 2.2.1 — 6 325 580 910 887 Kratkoročno predhodno financiranje 2.2.2 0 26 441 821 1 288 1 448 Skupaj 0 32 766 1 401 2 199 2 335

Zmanjšanje skupnega zneska predhodnega financiranja na dan 31. decembra 2019 je predvsem posledica zmanjšanja zneska predhodnega financiranja za 10. ERS (2018: 964 milijonov EUR). V skladu z življenjskim ciklom ERS je bilo veliko pogodb v zvezi z 10. ERS izvedenih in zaključenih. Število odprtih pogodb v okviru tega ERS se je s približno 2 600 leta 2018 zmanjšalo na približno 2 300 leta 2019. Zato se je obseg plačil predhodnega financiranja upravičencem zmanjšal, obseg obračuna predhodnega financiranja pa povečal.

To zmanjšanje je bilo delno izravnano s povečanjem predhodnega financiranja v okviru 11. ERS (2018: 1 328 milijonov EUR). 11. ERS se je začel izvajati leta 2015, leta 2019 pa so sprejeti ukrepi dosegli polno izvajanje. Število odprtih pogodb se je povečalo s približno 2 300 leta 2018 na 3 400 leta 2019, kar pomeni povečanje skupnega odprtega predhodnega financiranja za 73 milijonov EUR.

2.2.1 Nekratkoročno predhodno financiranje

v milijonih EUR 31. 12. 2019 31. 12. 2018 Neposredno upravljanje Izvedli: Komisija 190 140 Izvajalske agencije EU 6 — Delegacije EU 49 48 244 188 Posredno upravljanje Izvedli: EIB in EIS 313 367 Mednarodne organizacije 291 280 Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve 22 6 Subjekti javnega prava 22 24 Tretje države 17 21 Organi EU in javno-zasebno partnerstvo 1 — 665 698 Skupaj 910 887

2.2.2 Kratkoročno predhodno financiranje

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2019 31. 12. 2018 Predhodno financiranje (bruto) 0 115 1 627 3 288 5 030 5 153 Obračunano prek presečnega datuma — (89) (1 186 ) (2 467 ) (3 742 ) (3 705 ) Skupaj 0 26 441 821 1 288 1 448

2.2.3 Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem

Za zavarovanje zneskov predhodnega financiranja se oblikujejo jamstva, ki se sprostijo, ko je plačan zadnji zahtevek v okviru projekta. Na dan 31. decembra 2019 se je vrednost jamstev, ki jih je ERS prejel v zvezi s predhodnim financiranjem, zmanjšala na 46 milijonov EUR (2018: 79 milijonov EUR).

Večina predhodnega financiranja je izplačana v okviru posrednega upravljanja. V tem primeru upravičenec do jamstva ni ERS, ampak naročnik. Čeprav ERS ni upravičenec, so njegova sredstva zavarovana z navedenimi jamstvi.

2.3 PRISPEVKI ZA SKRBNIŠKI SKLAD

Ta postavka predstavlja znesek, plačan v obliki prispevkov za skrbniški sklad EU za Afriko in skrbniški sklad EU Bêkou. Navedeni so zneski prispevkov brez stroškov, nastalih skrbniškima skladoma in pripisljivih ERS.

Prispevke skrbniškega sklada izvršuje ERS v okviru neposrednega upravljanja.

v milijonih EUR Čisti prispevek na dan 31. 12. 2018 Prispevki, plačani leta 2019 Dodelitev neto stroškov skrbniškega sklada 2019 Čisti prispevek na dan 31. 12. 2019 Afrika 193 600 (530) 263 Bêkou 9 — (5) 4 Skupaj 201 600 (535) 266

2.4 MENJALNE TERJATVE IN NEMENJALNI IZTERLJIVI ZNESKI

v milijonih EUR Pojasnilo 31. 12. 2019 31. 12. 2018 Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov 2.4.1 32 37 Terjatve iz menjalnih poslov 2.4.2 91 101 Skupaj 123 138

2.4.1 Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2019 31. 12. 2018 Države članice — 0 — 1 1 5 Stranke 1 4 17 4 27 26 Javni organi — 9 11 1 21 25 Tretje države 0 2 4 0 7 5 Odpis (2) (13) (12) (1) (27) (27) Medpodjetniški računi z institucijami EU — — — 4 4 3 Skupaj 0 3 20 9 32 37

2.4.2 Terjatve iz menjalnih poslov

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2019 31. 12. 2018 Prehodno nezaračunani prihodki 1 65 21 0 88 81 Terjatve do EU — — — 4 4 20 Računi med ERS 182 53 2 160 (2 395 ) (0) (0) Skupaj 183 119 2 181 (2 391 ) 91 101

V predhodno nezaračunane prihodke so vključeni zneski natečenih obresti na zneske predhodnega financiranja, povezanega s projekti (65 milijonov EUR) in skrbniškim skladom EU za Afriko (21 milijonov EUR).

Terjatev do EU je znesek, ki je bil prenesen na skrbniški račun Evropske komisije.

Zaradi večje učinkovitosti je 11. ERS dodeljena ena sama zakladnica, ki zajema vse ERS, to ima za posledico posle med različnimi ERS, ki se izravnajo v računih med ERS med različnimi bilancami stanja ERS.

Računi med ERS so predstavljeni samo v posameznih ERS. Skupni znesek računov med ERS je nič.

2.5 DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI (5)

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2019 31. 12. 2018 Posebni računi Centralne banke — — — 729 729 276 — — — 729 729 276 Tekoči računi Poslovne banke — — — 421 421 87 Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom — — — 30 30 24 — — — 450 450 111 Skupaj — — — 1 179 1 179 387

Povečanje zneskov v tej postavki za 792 milijonov EUR je mogoče pojasniti predvsem s tem, da je izvrševanje plačil manjše od napovedanega. Plačila ERS so 31. decembra 2019 znašala skupaj 3 910 milijonov EUR, letni cilj pa je bil 4 400 milijonov EUR. Dva ključna razloga za to razliko sta začasna ustavitev podpisa pogodbe o Globalnem partnerstvu za izobraževanje s Svetovno banko ter odložitev plačil proračunske podpore za Čad, Haiti in Benin.

Poleg tega se povečanje sredstev v okviru poslovnih bank nanaša na 264 milijonov EUR prispevka h kapitalu leta 2020, ki ga je Združeno kraljestvo konec decembra nakazalo na bančni račun banke Natwest (glej pojasnilo 2.7.2.1).

Podobno kot prejšnja leta in da bi se omejilo tveganje nasprotne stranke, je več denarnih sredstev knjiženih na računih centralnih bank kot na računih poslovnih bank (glej pojasnilo 5.1).

OBVEZNOSTI

2.6 FINANČNE OBVEZNOSTI

2.6.1 Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje

Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje so sredstva, ki jih je ERS prejel v zvezi s sporazumi za sofinanciranje. ERS mora te prispevke uporabiti za zagotavljanje dogovorjenih storitev tretjim osebam, neporabljena sredstva pa mora vrniti vplačnikom. Čas uporabe zneskov sofinanciranja določa, ali se ti razkrijejo kot kratkoročni ali nekratkoročni.

Ob koncu leta se izvede ocena vseh obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje za vsak primer posebej in vsi zneski, za katere ni verjetno, da bodo uporabljeni v naslednjih 12 mesecih, se štejejo za nekratkoročne.

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2019 31. 12. 2018 Nekratkoročne obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje — — 1 18 19 18 Kratkoročne obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje — — 38 31 69 68 Skupaj — — 39 50 88 86

Povečanje skupnih obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje za 2,6 milijona EUR je skupni učinek novih zneskov sofinanciranja, prejetih leta 2019 (17 milijonov EUR), in odhodkov, nastalih v zvezi s projekti sofinanciranja (14,4 milijona EUR). V skladu z računovodskimi pravili o sofinanciranju nastali zneski niso vplivali na rezultat leta, ker so bili priznani v odhodkih sofinanciranja (pojasnilo 3.4) in prihodkih sofinanciranja (pojasnilo 3.1.1).

2.7 OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA

v milijonih EUR Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2019 31. 12. 2018 Kratkoročne obveznosti iz poslovanja 2.7.1 — 5 72 106 182 173 Razne obveznosti iz poslovanja 2.7.2 — (0) 36 298 334 68 Skupaj — 5 108 404 516 241

2.7.1 Kratkoročne obveznosti iz poslovanja

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2019 31. 12. 2018 Dobavitelji — 4 67 27 97 102 Države članice — 0 0 2 2 1 Tretje države 0 — 4 74 78 37 Javni organi — 2 70 20 92 43 Druge kratkoročne obveznosti iz poslovanja (0) (1) (70) (17) (88) (10) Skupaj — 5 72 106 182 173

Obveznosti iz poslovanja vključujejo izkaze stroškov, ki jih ERS prejme v zvezi z njegovimi dejavnostmi dodeljevanja nepovratnih sredstev. V zahtevanem znesku se knjižijo takoj po prejetju zahtevka za plačilo. Enak postopek se uporablja za račune in dobropise, prejete v okviru dejavnosti javnega naročanja. Zadevni zahtevki za povračilo stroškov so bili upoštevani pri postopkih časovnega preseka ob koncu leta. Na podlagi presečnih podatkov so bili ocenjeni upravičeni zneski pripoznani v izkazu finančnega uspeha. Neupravičeni zneski so razkriti kot druge kratkoročne obveznosti iz poslovanja.

2.7.2 Razne obveznosti iz poslovanja

v milijonih EUR Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2019 31. 12. 2018 Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje 2.6.1 — — 38 31 69 68 Odloženi prispevki h kapitalu 2.7.2.1 — — — 264 264 — Druge razne obveznosti iz poslovanja — — (2) 3 1 0 Skupaj — — 36 298 334 68

2.7.2.1. Odloženi prispevki h kapitalu

Na dan 31. decembra 2019 se je celotni znesek v višini 264 milijonov EUR nanašal na prispevek Združenega kraljestva za leto 2020, ki je bil ERS izplačan konec decembra. Na dan 31. decembra 2018 ni bilo vnaprej plačanih nobenih prispevkov h kapitalu.

2.8 PASIVNE ČASOVNE RAZMEJITVE

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2019 31. 12. 2018 Vnaprej vračunani stroški — 96 240 982 1 318 1 279 Druge časovne razmejitve — — 0 1 1 3 Skupaj — 96 240 983 1 319 1 281

Vnaprej vračunani stroški zajemajo ocenjene odhodke iz poslovanja za tekoče ali končane pogodbe brez potrjenih zahtevkov za povračilo stroškov, pri čemer so bili upravičeni odhodki, nastali upravičencem, ocenjeni na podlagi najboljših razpoložljivih informacij. Delež ocenjenih vnaprej vračunanih stroškov, ki se nanaša na plačano predhodno financiranje, je bil evidentiran kot zmanjšanje zneskov predhodnega financiranja (glej pojasnilo 2.2 above).

Povečanje v tej postavki je skupni učinek povečanja vnaprej vračunanih stroškov v okviru 11. ERS (2018: 838 milijonov EUR) in znižanja vnaprej vračunanih stroškov v okviru 10. ERS (2018: 358 milijonov EUR). To je v skladu z življenjskim ciklom ERS in povezano tudi z razvojem števila odprtih pogodb v okviru teh ERS: leta 2019 se je 11. ERS na polno izvajal, zato je bilo 31. decembra 2019 veliko več odprtih pogodb, za katere je bilo treba oceniti in vračunati stroške. Nasprotno pa so bile številne pogodbe v okviru 10. ERS leta 2019 izvedene in zaključene, zaradi česar se je zmanjšalo število odprtih pogodb, vnaprej vračunani stroški v okviru tega ERS pa so bili manjši.

ČISTA SREDSTVA

2.9 REZERVA, NASTALA ZARADI VREDNOTENJA NA POŠTENO VREDNOST

V skladu z računovodskimi pravili se popravek poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev obračuna skozi rezervo, nastalo zaradi vrednotenja na pošteno vrednost.

v milijonih EUR 31. 12. 2019 31. 12. 2018 Vključena v rezervo, nastalo zaradi vrednotenja na pošteno vrednost (2) — Vključena v izkaz finančnega uspeha — — Skupaj (2) —

2.10 KAPITAL SKLADA

2.10.1 Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj Kapital Sklada 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Nevpoklicani kapital Sklada — (0) (0) (22 840 ) (22 840 ) Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2018 12 164 10 773 20 960 6 527 50 423 Kapital Sklada 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Nevpoklicani kapital Sklada — (15) (0) (18 440 ) (18 455 ) Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2019 12 164 10 758 20 960 10 927 54 809

Kapital Sklada je skupni znesek prispevkov držav članic za ustrezni ERS, kakor je določeno v vsakem od notranjih sporazumov. Nevpoklicana sredstva so zneski, ki jih države članice še niso vpoklicale. Vpoklicani kapital Sklada so prispevki, ki jih je vpoklical ERS in ki so jih države članice prerazporedile na zakladniške račune (glej 2.10.2 v nadaljevanju).

2.10.2 Vpoklicani in nevpoklicani kapital Sklada po državah članicah

v milijonih EUR Prispevki – 11. ERS % Nevpoklicani kapital na dan 31. 12. 2018 Kapital, vpoklican v letu 2019 Nevpoklicani kapital na dan 31. 12. 2019 Avstrija 2,40 548 (105) 442 Belgija 3,25 742 (143) 599 Bolgarija 0,22 50 (10) 40 Hrvaška 0,23 51 (10) 42 Ciper 0,11 25 (5) 21 Češka 0,80 182 (35) 147 Danska 1,98 452 (87) 365 Estonija 0,09 20 (4) 16 Finska 1,51 345 (66) 278 Francija 17,81 4 068 (784) 3 285 Nemčija 20,58 4 700 (906) 3 795 Grčija 1,51 344 (66) 278 Madžarska 0,61 140 (27) 113 Irska 0,94 215 (41) 173 Italija 12,53 2 862 (551) 2 311 Latvija 0,12 27 (5) 21 Litva 0,18 41 (8) 33 Luksemburg 0,26 58 (11) 47 Malta 0,04 9 (2) 7 Nizozemska 4,78 1 091 (210) 881 Poljska 2,01 458 (88) 370 Portugalska 1,20 273 (53) 221 Romunija 0,72 164 (32) 132 Slovaška 0,38 86 (17) 69 Slovenija 0,22 51 (10) 41 Španija 7,93 1 812 (349) 1 463 Švedska 2,94 671 (129) 542 Združeno kraljestvo 14,68 3 353 (646) 2 707 Skupaj 100,00 22 840 (4 400 ) 18 440

Ker je bil kapital v okviru 8., 9. in 10. ERS v prejšnjih letih v celoti vpoklican in prejet, se znesek v višini 4 400 milijonov EUR, ki je bil vpoklican leta 2019, v celoti nanaša na 11. ERS.

2.10.3 Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2019 31. 12. 2018 Sredstva, prenesena iz zaključenih ERS 627 1 625 — — 2 252 2 252

Ta postavka vključuje sredstva, prenesena iz zaključenih ERS v 8. in 9. ERS.

2.10.4 Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj Stanje na dan 31. 12. 2017 (2 503 ) 2 177 120 206 — Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 10. ERS za uspešnost (7) (40) 47 — 0 Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 11. ERS za uspešnost — — (112) 112 — Stanje na dan 31. 12. 2018 (2 509 ) 2 137 55 317 — Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 10. ERS za uspešnost (1) (27) 28 — (0) Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 11. ERS za uspešnost — — 181 (181) — Stanje na dan 31. 12. 2019 (2 510 ) 2 109 265 136 —

Ta postavka vključuje sredstva, prenesena med delujočimi ERS.

Od začetka veljavnosti Sporazuma iz Cotonouja se vsa neporabljena sredstva iz prejšnjih delujočih ERS po sprostitvi prevzetih obveznosti prerazporedijo v zadnji odprti ERS. Sredstva, ki se prerazporedijo iz drugih ERS, povečujejo odobritve sklada, ki jih prejme, in znižujejo odobritve sklada, iz katerega so bila prerazporejena. Za sredstva, prerazporejena v rezervo 10. in 11. ERS za uspešnost, se lahko obveznosti prevzamejo samo pod posebnimi pogoji, določenimi v notranjih sporazumih.

3. POJASNILA K IZKAZU FINANČNEGA USPEHA

PRIHODKI

v milijonih EUR Pojasnilo 2019 2018 Prihodki iz nemenjalnih poslov 3.1 28 4 Prihodki iz menjalnih poslov 3.2 46 57 Skupaj 74 60

3.1 PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

v milijonih EUR Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2019 2018 Izterjava odhodkov 0 0 9 4 13 21 Izterjava sredstev Stabex — — 0 — 0 0 Prihodki iz sofinanciranja 3.1.1 — — 9 5 14 (17) Skupaj 0 0 18 10 28 4

Nemenjalne prihodke je mogoče razčleniti po načinu upravljanja, kot sledi:

v milijonih EUR 2019 2018 Neposredno upravljanje Izvedli: Komisija 1 1 Delegacije EU 6 3 6 4 Posredno upravljanje Izvedli: Tretje države 15 (13) Mednarodne organizacije 5 12 Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve 2 1 22 — Skupaj 28 4

3.1.1 Prihodki iz sofinanciranja

Prejeti prispevki za so-financiranje izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov in kot taki ne bi smeli vplivati na izkaz finančnega uspeha, ko so prejeti. Prispevki so razvrščeni med obveznosti (glej pojasnilo 2.6.1), dokler so izpolnjeni pogoji, vezani na podarjena sredstva, tj. nastanek upravičenih stroškov (glej pojasnilo 3.4). Ustrezni znesek se nato v izkazu finančnega uspeha pripozna kot nemenjalni prihodek iz sofinanciranja. Posledično ni učinka na poslovni izid zadevnega leta.

3.2 PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2019 2018 Finančni prihodki (0) (0) 3 4 7 10 Drugi prihodki 1 6 21 12 39 46 Skupaj 1 6 24 16 46 57

Finančni prihodki obsegajo predvsem natečene obresti na zapadle naloge za izterjavo (6,6 milijona EUR) in obresti na predhodno financiranje. Drugi prihodki se v celoti nanašajo na pozitivne tečajne razlike. Ustrezne negativne tečajne razlike so vknjižene pod drugimi odhodki (glej pojasnilo 3.6).

ODHODKI

3.3 INSTRUMENTI POMOČI

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2019 2018 Programljiva pomoč 0 (0) 295 1 824 2 119 2 001 Makroekonomska podpora — 29 — — 29 26 Sektorska politika — 0 — — 0 2 Projekti znotraj držav AKP — 2 272 678 951 827 Nujna pomoč — 4 12 97 112 873 Institucionalna podpora — — 0 7 7 18 Prispevki za skrbniške sklade — — — 535 535 307 Skupaj 0 35 579 3 141 3 755 4 054

Odhodki iz poslovanja ERS zajemajo različne instrumente pomoči in so lahko v različnih oblikah glede na to, kako se sredstva izplačujejo in upravljajo.

Zmanjšanje v tej postavki je skupni učinek povečanja stroškov v okviru 11. ERS (2018: 3 012 milijonov EUR) in znižanja stroškov v okviru 10. ERS (2018: 984 milijonov EUR). To je v skladu z življenjskim ciklom ERS in povezano tudi z razvojem števila odprtih pogodb v okviru teh ERS: leta 2019 se je 11. ERS polno izvajal, zato je bilo 31. decembra 2019 veliko več odprtih pogodb, v okviru katerih so nastali stroški. Nasprotno pa so bile številne pogodbe v okviru 10. ERS leta 2019 izvedene in zaključene, zaradi česar je v okviru tega ERS nastalo manj stroškov.

Kot je navedeno v okviru 11. ERS, se je struktura odhodkov za instrumente pomoči v primerjavi z letom 2018 spremenila. V okviru tega ERS so se odhodki za nujno pomoč znatno zmanjšali (2018: 811 milijonov EUR), odhodki v zvezi s programljivo pomočjo, projekti znotraj držav AKP in prispevki v skrbniške sklade pa so se močno povečali (2018: 1 468 milijonov EUR, 410 milijonov EUR oziroma 307 milijonov EUR).

3.4 ODHODKI ZA SOFINANCIRANJE

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2019 2018 Sofinanciranje — — 9 5 14 (17)

V tej postavki so vključeni odhodki, nastali pri projektih sofinanciranja v letu 2019. Opozoriti je treba, da nastali odhodki vključujejo ocenjene zneske, povezane s časovnim presekom (in posledično z razveljavitvami ocenjenih zneskov, povezanih s prejšnjim letom).

Ustrezni prihodki so pripoznani v izkazu finančnega uspeha (glej pojasnilo 3.1.1).

Instrumenti pomoči in odhodki za sofinanciranje po vrsti upravljanja

v milijonih EUR 2019 2018 Neposredno upravljanje Izvedli: Komisija 86 122 Izvajalske agencije EU (13) 31 Skrbniški skladi 483 594 Delegacije EU 1 141 1 003 1 697 1 750 Posredno upravljanje Izvedli: EIB in EIS 145 44 Mednarodne organizacije 1 003 920 Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve 126 114 Subjekti javnega prava 184 231 Tretje države 613 977 Organi EU z javno-zasebnim partnerstvom 1 1 2 073 2 287 Skupaj 3 770 4 037

3.5 STROŠKI FINANCIRANJA

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2019 2018 Odpis terjatev 0 (2) 2 1 1 (7)

V to postavko so vključeni ocenjeni odhodki za neizterljive zneske.

3.6 DRUGI ODHODKI

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2019 2018 Upravni odhodki in odhodki za IT — — (41) 262 220 112 Rezervacije za tveganja in stroške — — — — — (4) Realizirane izgube od terjatev, ki izhajajo iz dobav blaga in storitev — 2 1 1 3 1 Negativne tečajne razlike 1 6 21 9 37 39 Skupaj 1 8 (20) 272 260 148

Ta postavka vključuje predvsem odhodke za podporo, tj. upravne odhodke, povezane z načrtovanjem in izvrševanjem ERS. Ti vključujejo odhodke za pripravo, spremljanje in ocenjevanje projektov, pa tudi odhodke za računalniška omrežja, tehnično pomoč ipd.

4. POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI TER DRUGA BISTVENA RAZKRITJA

4.1 POGOJNA SREDSTVA

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2019 31. 12. 2018 Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti — 10 5 0 15 11 Jamstva za zadržane zneske — 5 4 — 9 7 Skupaj — 15 8 0 24 17

Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti se zahtevajo za zagotovitev, da upravičenci do financiranja ERS izpolnijo obveznosti iz svojih pogodb z ERS.

Jamstva za zadržane zneske zadevajo samo pogodbe za izvedbo del. Običajno se zadrži 10 % vmesnih plačil upravičencem za zagotovitev, da izvajalci izpolnijo svoje obveznosti. Zadržani zneski se prikažejo kot obveznosti. Če se naročnik strinja, pa lahko izvajalec namesto tega predloži jamstvo za zadržane zneske, ki nadomesti zneske, zadržane pri vmesnih plačilih. Taka prejeta jamstva se razkrijejo kot pogojna sredstva.

V primeru pogodb, ki se upravljajo v okviru posrednega upravljanja, jamstva pripadajo naročniku, ne ERS, zato jih ERS ne razkrije.

4.2 DRUGA POMEMBNA RAZKRITJA

4.2.1 Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

Spodaj razkriti znesek je znesek teh neporavnanih proračunskih obveznosti (RAL – „reste à liquider“), zmanjšan za z njimi povezane zneske, ki so bili vključeni kot odhodki v izkaz finančnega uspeha. Pri neporavnanih proračunskih obveznostih gre za znesek obveznosti, ki še niso bile niti plačane niti sproščene. Neporavnane proračunske obveznosti so običajna posledica obstoja večletnih programov.

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2019 31. 12. 2018 Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki (0) 42 576 7 946 8 564 9 071

Na dan 31. decembra 2019 so neporavnane proračunske obveznosti znašale skupaj 10 270 milijonov EUR (2018: 10 616 milijonov EUR).

5. OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ

Naslednja razkritja v zvezi z upravljanjem finančnih tveganj ERS se nanašajo na zakladniško poslovanje, ki ga v imenu ERS izvaja Komisija za izvrševanje njegovih sredstev.

5.1 STRATEGIJE UPRAVLJANJA TVEGANJ IN VAROVANJE PRED TVEGANJI

Pravila in načela upravljanja zakladniškega poslovanja so določena v finančni uredbi 11. ERS in v Notranjem sporazumu.

Na podlagi zgornje uredbe se uporabljajo naslednja glavna načela:

(a) države članice vplačajo prispevke za ERS na posebne račune, odprte pri centralni banki vsake države članice ali finančni instituciji, ki jo ta določi. Prispevki ostanejo na teh posebnih računih, dokler ni treba izvesti plačil ERS;

(b) države članice plačajo prispevke za ERS v eurih, plačila ERS pa so v eurih in drugih valutah;

(c) stanje na bančnih računih, ki jih odpre Komisija v imenu ERS, ne sme biti negativno.

Poleg posebnih računov ima Komisija v imenu ERS odprte tudi druge bančne račune pri finančnih institucijah (centralnih in poslovnih bankah) za izvrševanje plačil in prejemanje prejemkov, ki niso prispevki držav članic v proračun.

Zakladniško in plačilno poslovanje sta visoko avtomatizirana in temeljita na sodobnih informacijskih sistemih. Za zagotovitev varnosti sistemov in delitve nalog v skladu s finančno uredbo, standardi notranje kontrole Komisije in revizijskimi načeli se uporabljajo posebni postopki.

Upravljanje zakladniškega in plačilnega poslovanja je urejeno s sklopom pisnih smernic in postopkov, da se omejita poslovno in finančno tveganje ter zagotovi primerna raven kontrole. Te smernice in postopki urejajo različna področja poslovanja, njihovo upoštevanje pa se redno preverja.

5.2 VALUTNO TVEGANJE

Izpostavljenost ERS valutnemu tveganju ob koncu leta – neto pozicija

v milijonih EUR 31. 12. 2019 31. 12. 2018 USD GBP DKK SEK EUR Drugo Skupaj USD GBP DKK SEK EUR Drugo Skupaj Finančna sredstva Terjatve in izterljivi zneski — — — — 115 8 123 63 — 0 — 67 8 138 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 1 — — — 1 178 — 1 179 1 0 — — 386 — 387 1 — — — 1 293 8 1 302 64 0 0 — 453 8 525 Finančne obveznosti Nekratkoročne finančne obveznosti — — — — (19) — (19) — — — — (18) — (18) Obveznosti iz poslovanja (7) — — — (509) — (516) (1) — — — (218) (22) (241) (7) — — — (528) — (535) (1) — — — (236) (22) (259) Skupaj (6) — — — 765 8 767 63 0 0 — 217 (14) 267

Vsi prispevki se hranijo v eurih, druge valute pa se kupijo le, kadar so potrebne za izvrševanje plačil. Zato zakladniško poslovanje ERS ni izpostavljeno valutnemu tveganju.

5.3 OBRESTNO TVEGANJE

ERS ne najema posojil, zato ni izpostavljen obrestnemu tveganju.

Sredstva, ki jih ima na različnih bančnih računih, se obrestujejo. Komisija je zato v imenu ERS uvedla ukrepe, ki zagotavljajo, da obresti, ki se redno obračunavajo, odražajo tržne obrestne mere ter njihova morebitna nihanja.

Vsaka država članica prispevke v proračun ERS knjiži na posebnem računu, odprtem pri finančni instituciji, ki jo posamezna država članica določi. Ker so lahko plačila, ki se uporabljajo za nekatere od teh računov, kratkoročno negativna, so vzpostavljeni postopki za upravljanje likvidnosti, da se čim bolj zmanjšajo stanja na zadevnih računih. Poleg tega je v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2016/888 (6) vsakršno negativno obrestovanje na teh računih v breme zadevne države članice.

Stanje vlog čez noč na računih poslovnih bank se dnevno obrestuje. Obrestovanje stanj na teh računih temelji na spremenljivih tržnih obrestnih merah, ki se jim doda pogodbeni pribitek (pozitiven ali negativen). Za večino računov je izračun obresti vezan na tržno referenčno obrestno mero in se prilagaja, da odraža nihanja te obrestne mere. Zato ERS ni izpostavljen tveganju, da bi se njegova sredstva lahko obrestovala po obrestnih merah, nižjih od tržnih.

5.4 KREDITNO TVEGANJE (TVEGANJE NASPROTNE STRANKE)

Finančna sredstva, ki niso niti zapadla v plačilo niti niso oslabljena:

v milijonih EUR Skupaj Niti zapadla niti oslabljena Zapadle postavke, ki niso oslabljene < 1 leto 1–5 let > 5 let Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski 123 100 16 7 — Skupaj na dan 31. 12. 2019 123 100 16 7 — Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski 138 121 12 5 — Skupaj na dan 31. 12. 2018 138 121 12 5 —





Finančna sredstva po kategorijah tveganja:

v milijonih EUR 31. 12. 2019 31. 12. 2018 Terjatve Denarna sredstva Skupaj Terjatve Denarna sredstva Skupaj Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami Prvi razred in visoka kakovost 7 958 965 5 303 308 Zgornji srednji razred — 220 220 — 80 80 Nižji srednji razred — 1 1 — 4 4 Neinvesticijski razred — 0 0 — 0 0 7 1 179 1 186 5 387 391 Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen Skupina 1 (dolžniki brez zamud pri plačilu v preteklosti) 116 0 116 133 0 134 Skupina 2 (dolžniki z zamudami pri plačilu v preteklosti) — — — — — — Skupaj 116 0 116 133 0 134 Skupaj 123 1 179 1 302 138 387 525

Sredstva v kategorijah „neinvesticijski razred“ in „nižji srednji razred“ se večinoma nanašajo na prispevke držav članic v ERS, plačane na posebne račune, ki so jih države članice odprle v skladu s členom 20(3) finančne uredbe ERS. V skladu s to uredbo zneski takih prispevkov ostanejo na teh posebnih računih, dokler ni treba izvesti plačil.

Večina zakladniških sredstev ERS se v skladu s finančno uredbo za ERS hrani na posebnih računih, ki so jih države članice odprle za plačilo svojih prispevkov. Večina teh računov je odprtih pri zakladnicah ali nacionalnih centralnih bankah držav članic. Te institucije pomenijo najnižje tveganje nasprotne stranke za ERS (ERS ima izpostavljenost do svojih držav članic).

Za tisti del zakladniških sredstev ERS, ki se hrani pri poslovnih bankah za kritje izvrševanja plačil, se ti računi polnijo sproti in se avtomatično upravljajo prek sistema zakladnice Komisije za upravljanje denarnih sredstev. Na vsakem računu se vzdržuje minimalno stanje denarnih sredstev, sorazmerno s povprečnim zneskom dnevnih plačil, ki se izvršujejo prek tega računa. Zato je stanje na teh računih stalno nizko, kar zagotavlja, da je izpostavljenost ERS tveganju omejena.

Poleg tega se za zmanjšanje tveganja nasprotne stranke, ki mu je izpostavljen ERS, za izbiro poslovnih bank uporabljajo posebne smernice.

Vse poslovne banke so izbrane prek javnih razpisov. Minimalna kratkoročna kreditna bonitetna ocena, ki se zahteva za sodelovanje v razpisnih postopkih, je Moody's P-1 ali njej enakovredna (S&P A-1 ali Fitch F1). V posebnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah se lahko sprejme nižja stopnja.

5.5 LIKVIDNOSTNO TVEGANJE

Analiza zapadlosti finančnih obveznosti po preostali pogodbeni zapadlosti

v milijonih EUR < 1 leto 1–5 let > 5 let Skupaj Finančne obveznosti 516 2 17 535 Skupaj na dan 31. 12. 2019 516 6 22 516 Finančne obveznosti 241 7 11 259 Skupaj na dan 31. 12. 2018 241 7 11 259

Proračunska načela, ki se uporabljajo za ERS, zagotavljajo, da skupna denarna sredstva za dano proračunsko obdobje vedno zadostujejo za izvrševanje plačil. Dejansko so skupni prispevki držav članic enaki skupnemu znesku odobritev plačil za zadevno proračunsko obdobje.

Prispevki držav članic v ERS se vsako leto plačajo v treh obrokih, vendar na plačila vplivajo sezonski dejavniki.

Za zagotovitev, da zakladniška sredstva vedno zadostujejo za kritje plačil, ki jih je treba izvršiti v posameznem mesecu, se med zakladnico Komisije in ustreznimi službami za porabo sredstev redno izmenjujejo informacije o stanju zakladnice.

Poleg navedenega pa v okviru zakladniškega poslovanja ERS avtomatska orodja za upravljanje denarnih sredstev zagotavljajo, da so na vseh bančnih računih ERS dnevno na voljo zadostna likvidna sredstva.

6. RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK

Povezane stranke ERS so skrbniški sklad EU Bêkou, skrbniški sklad EU za Afriko in Evropska komisija. Posli med temi subjekti potekajo kot del običajnega poslovanja ERS in zato v skladu z računovodskimi pravili ERS niso potrebne posebne zahteve po njihovem razkritju.

ERS nima ločenega upravljanja, saj ga upravlja Komisija. Upravičenosti ključnega vodstvenega osebja EU, tudi Komisije, so razkrite v konsolidiranem zaključnem računu Evropske unije pod naslovom 7.2 „Upravičenosti ključnega vodstvenega osebja“.

7. DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA

Do dne pošiljanja teh začasnih zaključnih računov računovodja ERS razen informacij, ki so poudarjene v nadaljevanju, ni opazil nobenih pomembnih zadev, ki bi jih bilo treba ločeno razkriti v okviru tega oddelka, niti mu take zadeve niso bile sporočene. Zaključni račun in z njim povezana pojasnila so bili pripravljeni na podlagi najnovejših razpoložljivih informacij, kar je upoštevano v zgoraj predstavljenih podatkih.

Izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije

Združeno kraljestvo je 1. februarja 2020 prenehalo biti država članica Evropske unije. Po sklenitvi Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: sporazum o izstopu) med obema stranema se je Združeno kraljestvo zavezalo, da bo plačalo vse svoje obveznosti iz sedanjega večletnega finančnega okvira in prejšnjih finančnih perspektiv, kot da bi bilo še vedno država članica.

V sporazumu o izstopu je navedeno, da bo Združeno kraljestvo do zaključka 11. ERS in vseh prejšnjih nezaključenih ERS ostalo član ERS ter bo v zvezi s tem prevzelo iste obveznosti kot države članice na podlagi notranjega sporazuma, v skladu s katerim je bil Sklad ustanovljen, pa tudi obveznosti na podlagi prejšnjih ERS do njihovega zaključka. V Odboru ERS lahko sodeluje kot opazovalec brez glasovalnih pravic.

Poleg tega je v sporazumu o izstopu navedeno, da se v primeru zneskov za projekte v okviru 10. ERS ali prejšnjih ERS, za katere na datum začetka veljavnosti tega sporazuma niso bile prevzete obveznosti ali so bili sproščeni, delež Združenega kraljestva pri navedenih zneskih ne bo znova uporabil. To velja tudi za delež Združenega kraljestva pri sredstvih, za katera niso bile prevzete obveznosti, ali sproščenih zneskih na podlagi 11. ERS po 31. decembru 2020.

V času predložitve teh začasnih zaključnih računov in na podlagi sporazuma o izstopu, ki je bil sklenjen in se že izvaja, ni finančnega vpliva, o katerem bi bilo treba poročati v zaključnem računu ERS za leto 2019.

Koronavirusna bolezen 2019 (COVID-19)

V prvem četrtletju leta 2020 je imel izbruh koronavirusa velike svetovne učinke, tudi na finančne trge, na katerih so občutno padli vsi glavni indeksi. Posledično se je povečala volatilnost vrednosti finančnih instrumentov, zabeleženih po pošteni vrednosti, vključno s tistimi v bilanci stanja ERS. Izbruh koronavirusa kot nepopravljalni dogodek ne zahteva nobenih prilagoditev podatkov, o katerih se poroča. V naslednjih obdobjih poročanja bo COVID-19 verjetno vplival na pripoznavanje in merjenje nekaterih sredstev in obveznosti v računovodskih izkazih. Na podlagi informacij, ki so na voljo ob pošiljanju teh začasnih zaključnih računov, finančnih posledic izbruha koronavirusa ni mogoče zanesljivo oceniti.

8. USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

Poslovni izid za zadevno leto je izračunan po načelih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Proračunski rezultat pa temelji na pravilih računovodstva na podlagi nastanka plačil. Ker tako poslovni izid kot proračunski rezultat izvirata iz istih osnovnih poslov, je za kontrolo koristno preveriti, ali ju je mogoče uskladiti. V spodnji razpredelnici je prikazana ta uskladitev s ključnimi uskladitvenimi zneski, razdeljenimi na prihodkovne in odhodkovne postavke. Pojasnila k razpredelnici zagotavljajo dodatne informacije o naravi ključnih uskladitvenih postavk.

v milijonih EUR 2019 2018 POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO (3 956 ) (4 118 ) Prihodki Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunski rezultat — (1) Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane (16) (11) Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu 23 11 Neto učinek predhodnega financiranja 53 36 Prehodno nezaračunani prihodki (čisti) (67) (39) Drugo (3) (1) Odhodki Odhodki tekočega leta, ki še niso plačani 107 115 Odhodki prejšnjih let, plačani v tekočem letu (672) (366) Neto učinek predhodnega financiranja (44) (179) Vnaprej vračunani odhodki (čisti) 719 484 PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO (3 856 ) (4 069 )

8.1 USKLADITVENE POSTAVKE – PRIHODKI

Proračunski prihodki za dano proračunsko leto ustrezajo prihodkom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih med letom, in zneskom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih v prejšnjih letih.

Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunski rezultat, se evidentirajo v poslovnem izidu, vendar jih s proračunskega vidika ni mogoče šteti za prihodke, saj se unovčeni znesek prerazporedi v rezervo in zanj brez sklepa Sveta ni mogoče ponovno prevzeti obveznosti.

Pri uskladitvi je treba upravičenosti, ki so bile ugotovljene v tekočem letu, a še niso bile pobrane, odšteti od poslovnega izida, saj niso del proračunskih prihodkov. Nasprotno pa je treba upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu, pri uskladitvi prišteti k poslovnemu izidu.

Neto učinek vrstice predhodnega financiranja se nanaša na obračun predhodnega financiranja z zneski, izterjanimi od upravičencev. Ti denarni prejemki so proračunski prihodki, vendar ne vplivajo na poslovni izid in jih je zato treba dodati zaradi uskladitve.

Čisti prehodno nezaračunani prihodki so pretežno sestavljeni iz prihodkov, prehodno nezaračunanih ob časovnem preseku ob koncu leta. Upošteva se samo neto učinek, tj. prehodno nezaračunani prihodki za tekoče leto, zmanjšani za stornirane prehodno nezaračunane prihodke prejšnjega leta.

8.2 USKLADITVENE POSTAVKE – ODHODKI

Odhodke tekočega leta, ki še niso plačani, je treba pri uskladitvi prišteti, saj so vključeni v poslovni izid, vendar niso del proračunskih odhodkov. Nasprotno pa je treba odhodke prejšnjih let, plačane v tekočem letu, pri uskladitvi odšteti od poslovnega izida, saj so del proračunskih odhodkov tekočega leta, vendar bodisi ne vplivajo na poslovni izid bodisi znižujejo odhodke (v primeru popravkov).

Denarni prejemki iz preklicanih plačil ne vplivajo na poslovni izid, vplivajo pa na proračunski rezultat.

Neto učinek predhodnega financiranja je kombinacija novih zneskov predhodnega financiranja, plačanih v tekočem letu in pripoznanih za proračunske odhodke zadevnega leta, ter obračuna predhodnega financiranja, plačanega v tekočem letu ali prejšnjih letih s priznanjem upravičenih stroškov. Slednji so odhodek v smislu računovodstva na podlagi poslovnih dogodkov, niso pa odhodek za proračunsko računovodstvo, saj je bilo plačilo prvotnega predhodnega financiranja že upoštevano kot proračunski odhodek v času njegovega plačila.

Čisti vnaprej vračunani odhodki so sestavljeni pretežno iz odhodkov, vračunanih vnaprej ob časovnem preseku ob koncu leta, tj. upravičenih odhodkov, ki so jih imeli upravičenci do sredstev ERS, vendar jih še niso prijavili ERS. Upošteva se samo neto učinek, tj. vnaprej vračunani odhodki za tekoče leto, zmanjšani za stornirane vnaprej vračunane odhodke prejšnjega leta.

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKIH SKLADOV EU, KONSOLIDIRANI V ERS

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU ZA LETO 2019 (7)

OZADJE SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU

Splošno ozadje skrbniških skladov Unije

V skladu s členoma 234 in 235 finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Unije (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) (8), in členom 35 finančne uredbe, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba za ERS) (9), lahko Komisija ustanavlja skrbniške sklade Unije za zunanje ukrepe (v nadaljnjem besedilu: skrbniški skladi EU). Skrbniški skladi Unije se ustanovijo na podlagi sporazuma, sklenjenega z drugimi donatorji za ukrepe v izrednih razmerah in po njih, ki so potrebni za odziv na krizo, ali za tematske ukrepe.

Skrbniške sklade Unije s sklepom ustanovi Evropska komisija po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Svetom ali po njuni odobritvi. Ta sklep vključuje sporazum o ustanovitvi z drugimi donatorji.

Skrbniški skladi Unije se ustanovijo in uporabljajo le pod naslednjimi pogoji:

— obstaja dodana vrednost intervencije Unije: cilji skrbniških skladov Unije se lahko zlasti zaradi njihovega obsega ali morebitnih učinkov lažje dosežejo na ravni Unije kot na nacionalni ravni, uporaba obstoječih finančnih instrumentov pa ne bi zadostovala za doseganje ciljev politike Unije,

— skrbniški skladi Unije prinašajo jasno politično prepoznavnost za Unijo in upravljalne prednosti ter boljši nadzor Unije nad tveganji in izplačili prispevkov Unije in prispevkov drugih donatorjev,

— skrbniški skladi Unije ne podvajajo drugih obstoječih načinov financiranja ali podobnih instrumentov, ne da bi prinašali kakršno koli dodatno vrednost,

— cilji skrbniških skladov Unije so usklajeni s cilji instrumenta Unije ali proračunske postavke, iz katerega oziroma katere se financirajo.

Za vsak skrbniški sklad Unije se za zagotovitev poštenega zastopstva donatorjev ter za odločanje o uporabi sredstev ustanovi upravni odbor, ki mu predseduje Komisija. Odbor vključuje predstavnika vsake države članice, ki ne prispeva, kot opazovalca. Pravila za sestavo odbora in njegova notranja pravila se določijo v sporazumu o ustanovitvi skrbniškega sklada Unije.

Skrbniški skladi Unije se ustanovijo za omejeno obdobje, kakor je določeno v sporazumu o njihovi ustanovitvi. To obdobje se lahko podaljša na zahtevo odbora skrbniškega sklada Unije in po tem, ko Komisija predloži poročilo, ki utemeljuje podaljšanje. Evropski parlament in/ali Svet lahko od Komisije zahtevata, da opusti odobritve za določen skrbniški sklad ali pa revidira njegov akt o ustanovitvi, da se skrbniški sklad likvidira.

Računovodja Komisije deluje kot računovodja skrbniških skladov Unije. Računovodja je odgovoren za določitev računovodskih postopkov in kontnega okvira, ki so skupni za vse skrbniške sklade Unije. Notranji revizor Komisije, urad OLAF in Računsko sodišče imajo v zvezi s skrbniškimi skladi Unije enaka pooblastila kakor v zvezi z drugimi ukrepi, ki jih izvaja Komisija. Vsako leto se opravi neodvisna zunanja revizija skrbniških skladov Unije.

Sedanji skrbniški skladi EU

Komisija je doslej ustanovila štiri skrbniške sklade EU:

— skrbniški sklad EU Bêkou, ki je namenjen podpiranju vseh vidikov reševanja krize v Srednjeafriški republiki in njenih prizadevanj za obnovo. Ustanovljen je bil 15. julija 2014,

— skrbniški sklad EU Madad, ki je regionalni skrbniški sklad Evropske unije za odziv na krizo v Siriji. Ustanovljen je bil 15. decembra 2014,

— skrbniški sklad EU za Afriko, nujni skrbniški sklad Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki. Ustanovljen je bil 12. novembra 2015,

— skrbniški sklad EU za Kolumbijo, ki je sklad za podporo izvajanju mirovnega sporazuma pri zgodnji obnovi in stabilizaciji po konfliktu. Ustanovljen je bil 12. decembra 2016.

Skrbniški sklad EU Bêkou

Prvi skrbniški sklad EU z več donatorji, poimenovan Bêkou, kar v jeziku sango pomeni „upanje“, so 15. julija 2014 ustanovile Komisija (ki so jo zastopali GD DEVCO in GD ECHO ter ESZD) in tri države članice EU (Nemčija, Francija in Nizozemska), njegov cilj pa je spodbujati stabilizacijo in obnovo v Srednjeafriški republiki. Ustanovljen je bil za obdobje največ 60 mesecev. EU je maja 2019 odobrila podaljšanje skrbniškega sklada EU Bêkou do decembra 2020, kar pomeni, da se bo ta sklad izvajal skupaj 78 mesecev.

Upravni in operativni odbor skrbniškega sklada EU Bêkou sestavljajo predstavniki donatorjev in Komisije ter opazovalci. Upravni odbor sprejme in pregleda strategijo skrbniškega sklada EU. Sestane se vsaj enkrat letno.

Operativni odbor prouči, odobri in nadzira izvajanje ukrepov, ki se financirajo iz sklada. Poleg tega odobri zaključni račun in letna poročila o dejavnostih, ki se financirajo iz skrbniškega sklada.

Zaključni račun skrbniškega sklada EU Bêkou

V skladu s členom 8 Sporazuma o ustanovitvi Skrbniškega sklada Evropske unije za Srednjeafriško republiko (skrbniški sklad EU Bêkou) in členom 11.2.1 sporazuma o ustanovitvi je zaključni račun sestavljen iz dveh delov: (1) letnega finančnega poročila, za katerega je odgovoren upravitelj skrbniškega sklada EU, in (2) letnih računovodskih izkazov, ki jih pripravi računovodja Komisije, ki je na podlagi istega člena tudi računovodja skrbniškega sklada.

V skladu s členom 8 sporazuma o ustanovitvi se računovodski izkazi pripravijo skladno z računovodskimi pravili, ki jih sprejme računovodja Komisije (računovodska pravila EU) in ki so izpeljana iz mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor.

Revizijo zaključnega računa izvede neodvisni zunanji revizor, končni zaključni račun pa upravitelj skrbniškega sklada EU in računovodja predložita operativnemu odboru v odobritev (člen 8.3.4(c)).

Zaključni račun skrbniškega sklada EU Bêkou je konsolidiran v zaključnem računu Evropskega razvojnega sklada.

Glavni dosežki v letu

Od ustanovitve v juliju 2014 je skrbniški sklad EU Bêkou sprejel 19 programov in dosegel več kot 2,5 milijona upravičencev. Programi so namenjeni pomoči Srednjeafriški republiki in njenemu prebivalstvu po krizi leta 2013. Natančneje, skrbniški sklad EU Bêkou je namenjen zagotavljanju dostopa do osnovnih storitev (predvsem na področju zdravja, vode in sanitarnih storitev), podpori gospodarskemu okrevanju in ustvarjanju delovnih mest ter spodbujanju socialne kohezije in sprave.

Varnostne razmere v Srednjeafriški republiki so kljub obstoju demokratično izvoljene vlade in podpisu mirovnega sporazuma februarja 2019 še vedno nestabilne. Skrbniški sklad EU bo v teh zapletenih in nestabilnih razmerah izkoristil svoje primerjalne prednosti, ki jih prinašata prožnost in prilagodljivost spreminjajočim se okoliščinam. Poleg tega je skrbniški sklad EU Bêkou še vedno edini instrument za krepitev odpornosti tako prebivalstva kot države s pristnim pristopom povezovanja pomoči, rehabilitacije in razvoja.

EU je maja 2019 glede na trenutne razmere v Srednjeafriški republiki odobrila podaljšanje skrbniškega sklada EU Bêkou do decembra 2020, s čimer je skupno trajanje tega sklada podaljšala s 60 mesecev na 78 mesecev. Uradni postopek, ki je vključeval posvetovanje z Evropskim parlamentom in Svetom, se je začel leta 2018 po uradni zahtevi upravnega odbora skrbniškega sklada EU.

Glavni poslovni dosežki v letu 2019 vključujejo:

— Skrbniški sklad EU Bêkou je maja po podpisu mirovnega sporazuma sprejel nov večsektorski ukrep za podporo družbeno-gospodarskemu okrevanju na jugovzhodnem območju, ki je bilo prej nedostopno. Ta ukrep je namenjen obnovitvi socialnega sporazuma med državo in prebivalstvom, in sicer s podporo gospodarskemu okrevanju, obnovitvijo osnovnih zdravstvenih storitev, storitev oskrbe z vodo in sanitarnih storitev, spodbujanjem dialoga in socialne kohezije ter krepitvijo lokalnih oblasti in prestrukturiranjem države. Dodeljena proračunska sredstva: 18 milijonov EUR.

— Skrbniški sklad EU Bêkou je oktobra sprejel program, ki podpira spodbujanje podjetništva na mestnih in podeželskih območjih, v skupnem znesku 15 milijonov EUR. Sprejet je bil tudi nov instrument za tehnično in komunikacijsko pomoč. Poleg tega je povečal proračun za tri tekoče ukrepe v zdravstvenem sektorju (dodatnih 21,76 milijona EUR), na področju razporejenosti moči po spolu (dodatnega 0,5 milijona EUR) in področju socialno-ekonomske rehabilitacije (dodatnega 0,78 milijona EUR).

— Po podaljšanju skrbniškega sklada EU Bêkou je bila na novembrski seji upravnega odbora sprejeta operativna strategija za obdobje 2019–2020. V njej so opredeljeni trije široki sektorji ukrepanja, ki ostajajo relevantni za skrbniški sklad EU: i) socialni sektorji (predvsem zdravje ter voda in sanitarne storitve); ii) ukrepi za krepitev gospodarske odpornosti in okrevanja ter iii) okrepljena podpora prestrukturiranju države in prizadevanjem za spravo.

— Projekte skrbniškega sklada EU Bêkou so zaznamovale nestabilne varnostne razmere (lokalizirani konflikti v Banguiju in zaledju, ki so jim sledila obdobja relativne stabilnosti) ter okrepljeno usklajevanje med vlado, partnerji in humanitarnimi akterji.

Na finančni strani je znesek zavez donatorjev skrbniškega sklada EU konec leta 2019 znašal skoraj 296 milijonov EUR. V primerjavi z letom 2018 je ta znesek višji za 53 milijonov EUR. Vendar 31 milijonov EUR od teh 295 milijonov EUR še ni bilo potrjenih.

Kar zadeva pogodbe, je skrbniški sklad EU Bêkou leta 2019 podpisal 11 novih pogodb v skupnem znesku več kot 28 milijonov EUR. Pogodbe prispevajo k izvajanju njegovih programov na področju zdravstva, odpornosti podeželja in ustvarjanja delovnih mest, odpiranja regij in družbenogospodarskega okrevanja.

Nenazadnje je bilo v letu 2019 poleg plačil, izvršenih v prejšnjih letih, izplačanih skoraj 32 milijonov EUR; skupna izplačila so od ustanovitve skrbniškega sklada EU Bêkou dosegla skoraj 151 milijonov EUR.

V računovodskih izkazih je učinek navedenih dejavnosti najbolj očiten na področju:

— predhodnega financiranja: zmanjšanje za 11 405 000 EUR zaradi plačila zneskov, odprtih ob koncu leta 2018, v letu 2019 ter zmanjšanja predplačil;

— denarnih sredstev in njihovih ustreznikov: povečanje za 3 506 000 EUR (glej izkaz denarnih tokov) je v glavnem posledica nižjih plačil predhodnega financiranja.

BILANCA STANJA

v tisočih EUR Pojasnilo 31. 12. 2019 31. 12. 2018 NEKRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 3 273 3 443 3 273 3 443 KRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 18 312 29 546 Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski 1 853 1 138 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 17 432 13 926 37 597 44 611 SREDSTVA SKUPAJ 40 870 48 054 NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI Finančne obveznosti (29 727 ) (42 737 ) (29 727 ) (42 737 ) KRATKOROČNE OBVEZNOSTI Obveznosti iz poslovanja (10) (918) Pasivne časovne razmejitve (11 133 ) (4 399 ) (11 143 ) (5 317 ) OBVEZNOSTI SKUPAJ (40 870 ) (48 054 ) ČISTA SREDSTVA — — SREDSTVA IN REZERVE Prispevek članic — — Skupni presežek — — Poslovni izid za zadevno leto — — ČISTA SREDSTVA — —

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

v tisočih EUR Pojasnilo 2019 2018 PRIHODKI Prihodki iz nemenjalnih poslov Prihodki iz donacij 48 343 33 682 Izterjava odhodkov 68 — 48 410 33 682 Prihodki iz menjalnih poslov Finančni prihodki (2) 1 (2) 1 Prihodki skupaj 48 408 33 683 ODHODKI Odhodki iz poslovanja (47 620 ) (32 825 ) Drugi odhodki (789) (858) Odhodki skupaj (48 408 ) (33 683 ) POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO — —

IZKAZ DENARNIH TOKOV

v tisočih EUR 2019 2018 (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja 11 405 (24 839 ) (Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov (715) (261) Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti (13 010 ) (1 982 ) Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja (908) 202 Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev 6 734 863 ČISTI DENARNI TOK 3 506 (26 017 ) Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov 3 506 (26 017 ) Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta 13 926 39 943 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta 17 432 13 926

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO ZA LETO 2019 (10)

OZADJE SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO

Splošno ozadje skrbniških skladov EU

V skladu s členoma 234 in 235 finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Unije (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) (11), in členom 35 finančne uredbe, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba za ERS) (12), lahko Komisija ustanavlja skrbniške sklade Unije za zunanje ukrepe (v nadaljnjem besedilu: skrbniški skladi Unije). Skrbniški skladi Unije se ustanovijo na podlagi sporazuma, sklenjenega z drugimi donatorji za ukrepe v izrednih razmerah in po njih, ki so potrebni za odziv na krizo, ali za tematske ukrepe.

Skrbniške sklade Unije s sklepom ustanovi Evropska komisija po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Svetom ali po njuni odobritvi. Ta sklep vključuje sporazum o ustanovitvi z drugimi donatorji.

Skrbniški skladi Unije se ustanovijo in uporabljajo le pod naslednjimi pogoji:

— obstaja dodana vrednost intervencije Unije: cilji skrbniških skladov Unije se lahko zlasti zaradi njihovega obsega ali morebitnih učinkov lažje dosežejo na ravni Unije kot na nacionalni ravni, uporaba obstoječih finančnih instrumentov pa ne bi zadostovala za doseganje ciljev politike Unije,

— skrbniški skladi Unije prinašajo jasno politično prepoznavnost za Unijo in upravljalne prednosti ter boljši nadzor Unije nad tveganji in izplačili prispevkov Unije in prispevkov drugih donatorjev,

— skrbniški skladi Unije ne podvajajo drugih obstoječih načinov financiranja ali podobnih instrumentov, ne da bi prinašali kakršno koli dodatno vrednost,

— cilji skrbniških skladov Unije so usklajeni s cilji instrumenta Unije ali proračunske postavke, iz katerega oziroma katere se financirajo.

Za vsak skrbniški sklad Unije se za zagotovitev poštenega zastopstva donatorjev ter za odločanje o uporabi sredstev ustanovi upravni odbor, ki mu predseduje Komisija. Odbor vključuje predstavnika vsake države članice, ki ne prispeva, kot opazovalca. Pravila za sestavo odbora in njegova notranja pravila se določijo v sporazumu o ustanovitvi skrbniškega sklada Unije.

Skrbniški skladi Unije se ustanovijo za omejeno obdobje, kakor je določeno v sporazumu o njihovi ustanovitvi. To obdobje se lahko podaljša na zahtevo odbora skrbniškega sklada Unije in po tem, ko Komisija predloži poročilo, ki utemeljuje podaljšanje. Evropski parlament in/ali Svet lahko od Komisije zahtevata, da opusti odobritve za določen skrbniški sklad ali pa revidira njegov akt o ustanovitvi, da se skrbniški sklad likvidira.

Računovodja Komisije deluje kot računovodja skrbniškega sklada Unije. Odgovoren je za določitev računovodskih postopkov in kontnega okvira, ki so skupni za vse skrbniške sklade Unije. Notranji revizor Komisije, urad OLAF in Računsko sodišče imajo v zvezi s skrbniškimi skladi Unije enaka pooblastila kakor v zvezi z drugimi ukrepi, ki jih izvaja Komisija. Vsako leto se opravi neodvisna zunanja revizija skrbniških skladov Unije.

Sedanji skrbniški skladi EU

Komisija je doslej ustanovila štiri skrbniške sklade EU:

— skrbniški sklad EU Bêkou, namenjen podpiranju vseh vidikov reševanja krize v Srednjeafriški republiki in njenih prizadevanj za obnovo. Ustanovljen je bil 15. julija 2014,

— skrbniški sklad EU Madad, regionalni skrbniški sklad Evropske unije za odziv na krizo v Siriji. Ustanovljen je bil 15. decembra 2014,

— skrbniški sklad EU za Afriko, nujni skrbniški sklad Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki. Ustanovljen je bil 12. novembra 2015,

— skrbniški sklad EU za Kolumbijo, ki je sklad za podporo izvajanju mirovnega sporazuma pri zgodnji obnovi in stabilizaciji po konfliktu. Ustanovljen je bil 12. decembra 2016.

Skrbniški sklad EU za Afriko

Nujni skrbniški sklad Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki (v nadaljnjem besedilu: skrbniški sklad EU za Afriko) je začel delovati 12. novembra 2015 med vrhom v Valletti na temo migracij. Glavni cilji tega skrbniškega sklada so podpirati vse vidike stabilnosti, prispevati k boljšemu upravljanju migracij ter odpraviti temeljne vzroke destabilizacije, prisilnega razseljevanja in nedovoljenih migracij, zlasti s spodbujanjem odpornosti, gospodarskih priložnosti, enakih možnosti, varnosti in razvoja ter bojem proti kršitvam človekovih pravic.

Skrbniški sklad deluje na treh glavnih geografskih območjih, in sicer na območjih Sahela in Čadskega jezera, Afriškega roga in severne Afrike. Države, ki mejijo na upravičene države, lahko imajo v posameznih primerih koristi od projektov skrbniškega sklada. Skrbniški sklad je ustanovljen za omejeno obdobje, in sicer do 31. decembra 2020, za zagotovitev kratko- in srednjeročnega odziva na izzive v regijah. Skrbniški sklad se upravlja iz Bruslja.

Upravni in operativni odbor skrbniškega sklada EU za Afriko sestavljajo predstavniki donatorjev in Komisije ter predstavniki držav članic EU, ki ne prispevajo, organov držav upravičenk in regionalnih organizacij kot opazovalci.

Upravni odbor določi in pregleda strategijo skrbniškega sklada EU. Zaseda najmanj enkrat na leto.

Operativni odbor prouči, odobri in nadzira izvajanje ukrepov, ki se financirajo iz sklada. Poleg tega odobri zaključni račun in letna poročila o dejavnostih, ki se financirajo iz skrbniškega sklada.

Zaključni račun skrbniškega sklada EU za Afriko

V skladu s členom 7 Sporazuma o ustanovitvi nujnega skrbniškega sklada Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki ter njegovih notranjih pravil (sporazum o ustanovitvi) je zaključni račun sestavljen iz dveh delov: (1) letnega finančnega poročila, za katerega je odgovoren upravitelj skrbniškega sklada EU, in (2) letnih računovodskih izkazov, ki jih pripravi računovodja Komisije, ki je na podlagi istega člena tudi računovodja skrbniškega sklada.

V skladu s členom 8 sporazuma o ustanovitvi se računovodski izkazi pripravijo skladno z računovodskimi pravili, ki jih sprejme računovodja Komisije (računovodska pravila EU) in ki so izpeljana iz mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor.

Revizijo zaključnega računa izvede neodvisni zunanji revizor, končni zaključni račun pa upravitelj skrbniškega sklada EU in računovodja predložita operativnemu odboru v odobritev (člen 8.3.4(c)).

Glavni dosežki v letu

Leta 2019 se je nujni skrbniški sklad EU za Afriko dodatno izkazal kot hitro in učinkovito orodje za izvajanje. Spodbudil je politični dialog z afriškimi partnerskimi državami, uporabil inovativne pristope in zagotovil oprijemljive rezultate v vseh treh regijah skrbniškega sklada EU (območja Sahela in Čadskega jezera, Afriškega roga in severne Afrike), in sicer z združevanjem financiranja in strokovnega znanja številnih zainteresiranih strani.

Skrbniški sklad EU je dodatno utrdil svoje dosežke v okviru partnerstev z razvojnimi agencijami držav članic EU, organizacijami ZN, nevladnimi organizacijami in partnerskimi državami, pri čemer so operativni odbori odobrili še 36 programov in 16 dopolnilnih programov za vse tri regije v skupnem znesku 851 milijonov EUR (13). To pomeni, da je bilo odobrenih skupaj 223 programov, skupni proračun zanje pa je znašal 4,4 milijarde EUR. Leta 2019 so bile z izvajalskimi partnerji podpisane nove pogodbe v vrednosti 951 milijonov EUR, s čimer se je skupni znesek podpisanih pogodb povečal na 3,4 milijarde EUR. Do konca leta 2019 so plačila dosegla približno 2 milijardi EUR.

Skrbniški sklad EU si je leta 2019 še naprej prizadeval doseči dvojni cilj spodbujanja stabilnosti in odpravljanja temeljnih vzrokov prisilnega razseljevanja in nedovoljenih migracij na območjih Sahela in Čadskega jezera, Afriškega roga ter severne Afrike. Skrbniški sklad EU je še naprej uporabljal uravnotežen pristop pri obravnavan