EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 30.8.2011 
SEC(2011) 1009 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument za: 
Predlog 
 
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
 
o spremembi Uredbe (ES) št. 1760/2000 glede elektronske id entifikacije govedi in 
črtanja dolo čb o prostovoljnem ozna čevanju govejega mesa 
 
{COM(2011) 525 kon č.} 
{SEC(2011) 1008 kon č.}  
 
1 POVZETEK  OCENE  UČINKA 
Spremni dokument 
Predlog 
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o spremembi Uredbe (ES) št. 1760/2000 glede elektronske identifi kacije govedi in 
črtanja dolo čb o prostovoljnem ozna čevanju govejega mesa 
1. UVOD  
 
Uredba (ES) št. 1760/2000 ter zlasti iden tifikacija govedi in  prostovoljno ozna čevanje 
govejega mesa so bi li opisani kot „ obveznosti obveš čanja s posebnim pomenom v zvezi z 
obremenitvami, ki jih povzro čajo za podjetja ,“ v sporo čilu Komisije Svetu in Evropskemu 
parlamentu (COM(2009 544) „Akcijski program  za zmanjševanje upravnih obremenitev v 
Evropski uniji“. Ta uredba uvaja sistem za identifikacijo in registracijo govedi ter 
označevanje govejega mesa in proi zvodov iz govejega mesa (vklju čno s prostovoljnim 
označevanjem) ter vklju čuje določbe za dvojne ušesne znamke, register gospodarstva, potne 
liste za goved in nacionalne ra čunalniške baze podatkov. 
 Pravila Skupnosti o identifikaciji in  sledljivosti govedi so bila leta 1997 glede na krizo zaradi 
bovine spongiformne encefalopa tije (BSE) okrepljena z uvedbo obi čajnega ozna čevanja. 
Elektronska identifikacija takrat še ni bila dovolj tehnološko razvita,  da bi bila uvedena, 
vendar se je v zadnjih desetih letih znatno izboljšal a. Elektronska iden tifikacija na podlagi 
radiofrekven čne identifikacije je med drugim uvedla hitrejše in natan čnejše odčitavanje 
posameznih kod živali neposredno v sisteme za obdelavo podatkov (kar omogo ča hitrejšo 
sledljivost morebitnih okuženih živali ali oku žene hrane). To zmanjšuje stroške v zvezi z 
ročnim odčitavanjem, vendar hkrati pove čuje stroške opreme. Tako veljavna zakonodaja o 
identifikaciji govedi ne odraža tega najnovejšega tehnološkega razvoja.  
 Splošni cilji tega predloga v zvezi z identifikacijo živali  so: 
1. spodbujati konkuren čnost sektorja; 
2. zmanjšati upravno obremenitev ter poenostaviti pos topke v zvezi s potnimi  listi za živali 
in registri gospodarstva; 
3. prispevati k boljšemu zdravstvenemu varstvu ži vali in javnemu zdravju prek hitrejšega 
in natančnejšega sistema za sledljivost govedi. 
Splošni cilj v zvezi s prostovoljnim ozna čevanjem govejega mesa  je: 
1. zmanjšati nepotrebno upravno obremenitev v zvezi z ozna čevanjem govejega mesa. 
 
  2. MOŽNOSTI POLITIKE
 
 
V tem poro čilu so analizirane razli čne možnosti politike  za elektronsko identifikacijo govedi 
in označevanje govejega mesa:   
 
2  
  
2.1 Elektronska identifikacija govedi 
MOŽNOST 1:
 UREDITEV BREZ UKREPANJA (ALI OHRANITEV NESPREMENJENEGA STANJA ) 
(OSNOVNI SCENARIJ ):    
Ohranitev trenutnih dolo čb bi pomenila, da bi bila goved še naprej identificirana z dvema 
običajnima vidnima ušesnima znamkama in da  se trenutna upravna obremenitev ne bi 
zmanjšala. Trenutni pravni okvir državam članicam ne prepoveduje prostovoljne uporabe 
elektronskih identifikatorjev, vendar jih je treba uporabljat i skupaj z uradnimi vidnimi 
znamkami. Ker ni vzpostavljenih nobenih usklajenih tehni čnih standardov EU, bi se lahko 
različne vrste elektronskih identifikatorjev in čitalcev z razli čnimi frekvencami za 
radiofrekven čno identifikacijo upo rabljale na razli čnih mestih.  
 MOŽNOST 2: 
PROSTOVOLJNA UREDITEV Z DVEMA PODMOŽNOSTIMA: MOŽNOST  2 bo 
uvedla elektronsko identifikacijo kot orodje za ur adno identifikacijo. Pri možnosti 2 se država 
članica ne bi mogla odlo čiti za scenarij brez ukrepanja. Države članice EU se lahko odlo čijo 
za obvezno uvedbo na njihovem ozemlju (MOŽNOST 2A) ali omogo čijo kmetom, da se sami 
odločijo o uvedbi (MOŽNOST 2B). Vz postavitev usklajenih tehni čnih standardov za 
elektronsko identifikacijo in opremo za od čitavanje na ravni EU bi bila za to možnost (za 
razliko od možnosti 1) bistvena. Vendar ti standardi ne bodo presegali mednarodnih 
standardov ISO. 
 
Možnost 2A:  uvedba elektronske identifikacije je prostovoljna na ravni EU, pri čemer imajo 
posamezne države članice možnost, da se odlo čijo za obvezno ureditev na svojem 
ozemlju . Če se država članica odlo či za obvezno ureditev , za navedeno državo članico velja 
enaka obveznost kot pri MOŽNOSTI  3 (npr. vsaka goved mora biti identificirana z eno obi čajno 
vidno ušesno znamko IN enim elektronskim id entifikatorjem, tj. ušesno znamko ali bolus 
transponderjem). Če se država članica odlo či za prostovoljno ureditev , bi lahko bila goved v 
tem primeru identificirana z: 
1. dvema obi čajnima ušesnima znamkama ali 
2. eno običajno ušesno znamko IN enim elektronskim identifikatorjem (tj. 
elektronsko ušesno znamko ali bolus trans ponderjem), ki je bil uradno odobren. 
 
Možnost 2B:  uvedba elektronske identifikacije je prostovoljna na ravni EU, pri čemer 
posamezne države članice nimajo možnosti, da se odlo čijo za obvezno ureditev. V okviru 
prostovoljne ureditve bi lahko b ila goved identificirana z: 
1. dvema obi čajnima ušesnima znamkama ali 
2. eno običajno ušesno znamko IN enim elektronskim identifikatorjem (tj. 
elektronsko ušesno znamko ali bolus trans ponderjem), ki je bil uradno odobren.  
MOŽNOST 3:  OBVEZNA UREDITEV  
Vsaka goved mora biti identificirana z eno obi čajno vidno ušesno znamko IN enim 
elektronskim identifikatorjem (ušesno znamko ali bolus transponderjem). Za razliko od 
možnosti 1 bi bila za to možnost potrebna vz postavitev pravnih obveznos ti EU za elektronsko 
identifikacijo in opremo za od čitavanje, ki ne bi preseg ale mednarodnih standardov ISO.   
 
  
 
3 Preglednica 1: povzetek sredstev za uradno identifikacijo pri posamezni govedi za vsako možnost  
 
   2.2 
Prostovoljno ozna čevanje govejega mesa 
 
Za prostovoljno ozna čevanje govejega mesa sta analizirana dva razli čna scenarija: 
MOŽNOST 1 – brez ukrepanja (osnovni scenarij) : brez sprememb trenutnega sistema. 
MOŽNOST 2  – odprava prostovoljnega ozna čevanja govejega mesa. Posebne dolo čbe o 
prostovoljnem ozna čevanju govejega mesa iz Uredbe (ES) št. 1760/2000 bi se črtale. 
 
3. ANALIZA MOŽNOSTI  
 
3.1 Elektronska identifikacija govedi 
 
Ta analiza temelji na treh virih: i)  zunanji študiji, ki je bila zaklju čena leta 20091; ii) podatkih, 
ki so jih predložili pristojni organi držav članic, in iii) podatkih, ki so bili zbrani med 
posvetovanji z zainteresiranimi stranmi. Analiza kaže, da neposredni stroški in koristi niso enakomerno porazdeljeni skozi prehransko verigo. Stroške, ki so ve činoma povezani z 
opremo (transponderji in čitalci), ve činoma krijejo kmetje. Vendar imajo najve č finančnih 
koristi od elektronske naprave (kot so koristi od zgodnjega elektronskega od čitavanja na ravni 
kmetije) akterji na koncu prehranske verige (npr . trgi, zbirni centri in klavnice). Poleg tega 
imajo pristojni organi koristi od dejstva, da je vse podatke mogo če samodejno ra čunalniško 
obdelati, kar zmanjšuje stroške dela. V študiji je  ugotovljeno, da bi bila prostovoljna možnost 
(2A) za uvedbo elektronske identifikacije v sekt orju govedi na podlagi usklajenih standardov 
najboljša možnost.  
 
Učinki ureditve brez ukrepanja v ok viru možnosti 1 (osnovni scenarij) 
                                                
 
1 Študija o uvedbi elektronske identifikacije kot uradne metode identifikacije govedi znotraj EU:  
http://ec.europa.eu/food/animal/identification/bovi ne/docs/EID_Bovine_FinalReport_04062009_en.pdf. 
 
/ 
 Možnost 1 
„Scenarij 
brez 
ukrepanja“  Možnost 2 
PROSTOVOLJNA 
UREDITEV 
„Države članice EU se 
lahko odlo čijo za obvezno 
ureditev“ 
2A Možnost 2 
PROSTOVOLJNA 
UREDITEV 
„Zainteresirane strani lahko 
prostovoljno izberejo 
elektronsko identifikacijo“ 
2B Možnost 3 
„Obvezna 
ureditev na 
ravni EU“  
Običajna ušesna 
znamka  2 
 1 (za države članice EU, ki se 
odločijo za obvezno ureditev ) 
2/1 (za države članice EU v 
okviru možnosti 2B)  1 (za zainteresirane strani, 
ki so pripravljene uporabljati 
elektronsko identifikacijo)/ 
2 (za zainteresirane strani, 
ki niso pripravljene 
uporabljati elektronske 
identifikacije) 
 1 
 
 
Elektronski 
transponder 
(ušesna znamka ali 
bolus transponder)   0 1  (za države članice EU, ki se 
odločijo za obvezno ureditev)  
1/0 (za države članice EU v 
okviru možnosti 2B) 
 1 (za zainteresirane strani, 
ki so pripravljene uporabljati 
elektronsko identifikacijo)/ 
0 (za zainteresirane strani, 
ki niso pripravljene 
uporabljati elektronske identifikacije)1 
 
 
4  
Ohranitev trenutnih dolo čb bi pomenila, da bi bila vs aka goved identificirana z dvema 
običajnima vidnima ušesnima znamkama. Če bi imetniki hoteli pr ostovoljno uporabljati 
elektronske identifikatorje, bi jih uporab ljali skupaj z dvema uradnima znamkama. 
MOŽNOST 1 ne obravnava težav, o katerih je ve č pristojnih organov poro čalo v revizijskih 
poročilih (pregledno sporo čilo Urada za prehrano in veteri narstvo 9505/2003). Poleg tega se 
ne bi zmanjšala upravna obremenitev za sektor. Ve čina anketirancev meni , da je trenutni 
sistem za identifikacijo in sledljivost u činkovit, vendar bi ga bilo mogo če izboljšati. Na 
primer, natan čno sledenje govedi v nujnem primeru je lah ko težko zaradi dejs tva, da registri 
gospodarstva niso vedno posodobljeni. Manjka lahko na primer dokumentacija, podatki in 
dokumentacija so lahko slabo organizira ni, prihaja do zamud, napak ali neporo čanja nekaterih 
dogodkov (rojstev, premikov, poginov) osrednji bazi  podatkov, poleg tega pa se premiki 
živali skozi trge in zbirne  centre vedno ne beležijo.  
 Večina anketirancev meni, da je trenutni  sistem za sledljivost uspešen in u činkovit, vendar bi 
ga bilo mogo če izboljšati. Nekatere zainteresirane strani so prepri čane v dodano vrednost 
celovitega sistema za elektronsko identifikacijo, pri katerem je elektr onska identifikacija 
predpogoj. Kmetje, ki ne sodeluje jo v nobenih preizkusih na te renu in/ali razi skavah o tej 
zadevi, nasprotujejo zamisli o obvezni uvedbi elektronske identifikacije: po njihovem mnenju  
zgolj zamenjava obi čajne ušesne znamke z elektronsko ne pomeni nobene dodatne vrednosti.  
 
Glavni razlog za zaskrbljenost pri tej možnosti je  pomanjkanje usklajenih tehni čnih 
standardov EU.  Vsaka država članica lahko izbere standarde, ki jih ho če, pri čemer lahko ta 
pristop prispeva k pomanjkanju usklajenosti. Če se tehnologije, ki se uporabljajo v dolo čeni 
državi članici, razlikujejo od tehnolog ij, izbranih v drugi državi članici, elektronska izmenjava 
podatkov v primeru izvoza iz ene države članice v drugo ne bi bila mogo ča, koristi sistemov 
za elektronsko identifikacijo pa bi bile  izgubljene. Ohranitev trenutnih dolo čb bi pomenila, da 
bi vsaka goved morala biti identificirana z dvema obi čajnima vidnima ušesnima znamkama. 
Posamezna sledljivost govedi je zagotovljena. Če imetniki želijo uporabljati elektronske 
identifikatorje, trenutna zakonodaja to dopuš ča le ob uporabi  dveh uradnih (obi čajnih) 
ušesnih znamk, kar bi skupno pomenilo tri sredstva za identifikacijo. Če se kmetje odlo čijo za 
to možnost kljub pomanjkanju usklajenih tehni čnih standardov, bi bila ta možnost v 
primerjavi z možnostjo 2 (prostovoljna ureditev ) in možnostjo 3 (obve zna ureditev) dražja, 
ker bi živali potrebovale tri identifikatorje namesto dveh . 
 
Učinki prostovoljne ureditve v okviru možnosti 2 
 
V okviru MOŽNOSTI 2 ni mogo če natančno predvideti, katere države članice in/ali 
gospodarstva bi prostovoljno uv edla elektronsko id entifikacijo, kar ot ežuje posebne izra čune 
za ti dve podmožnosti v stroš kovnem modelu. Zato se pri čakuje, da bodo skupni stroški 
MOŽNOSTI 2 v razponu med MOŽNOSTJO 1 in MOŽNOSTJO 3. Nenazadnje, če bi 
elektronska identifikacija v okviru MOŽNOSTI 2A postala obvezna  v določeni državi članici, bi 
to pomenilo identi čne stroške v okviru MOŽNOSTI 3 . Zato bi bili podatki o stroških za 
posamezno državo članico enaki podatkom iz Priloge VI  in študije o uvedbi elektronske 
identifikacije kot uradne metode identifik acije govedi znotraj EU . Na voljo ni nobenih 
dokončnih podatkov o tem, katere države članice bi se odlo čile za MOŽNOST 2A ali 2B , pri 
čemer bi bilo v tem poro čilu težko ugibati o teh informacijah. Vendar so v tem poro čilu že 
navedene številne države članice EU, ki so se odlo čile za prostovoljno elektronsko 
identifikacijo govedi. 
 
 
5 Ena od glavnih prednosti prostovoljnega pristopa, ne glede na to, ali gre za MOŽNOST 2A ali 
MOŽNOST 2B , temelji na dejstvu, da bi imeli akterji čas, da se seznanijo s sistemom za 
elektronsko identifikacijo in ugotovijo  njegovo dodano vrednost v posebnih okoliš činah. 
Pristop na podlagi prostovoljne možnosti državam članicam EU in zasebnim akterjem 
omogoča, da se organizirajo, tako da lahko ocenij o, ali dejansko gre za iz boljšanje, upoštevajo 
regionalne razlike in razli čne vrste proizvodnje ter ugotovijo, ali je ta možnost dovolj 
prilagodljiva, da bi jo podprli javni organi. Elektronska iden tifikacija govedi je že dovoljena v 
več državah članicah, pri čemer jo kmetje/zasebni nosil ci dejavnosti uporabljajo zaradi 
trgovinskih interesov in zahtev glede upravljanja. Če bi uvedba elektronske identifikacije 
postala prostovoljna, se lahko predvide va, da bi se za to ureditev odlo čili imetniki, ki trenutno 
imajo neposredne koristi pri upravljanju kmetij. To je povsem zasebna odlo čitev, ki jo iz 
gospodarskih ( tržno usmerjenih ) razlogov sprejme vsak nosilec dejavnosti. Vendar so ti 
akterji pripravljeni preu čiti tudi možnost prostovoljne elektr onske identifikacije, odvisno od 
predlogov Komisije v zvezi z regulativnimi koristmi. Če bi se na primer posamezne 
informacije beležile v enem osrednjem sistemu, ne bi smelo biti potrebe po ohranjanju 
registrov gospodarstva na kmetijah a li uporabi dokumentacije o premikih  (ki je nujna tudi, če 
potni listi niso potrebni); omogočanje poro čanja tretjih strani  (npr. prevoznikov, tako da 
imetniku ni potrebno poro čati o zapustitvi, kot že velja za druge vrste) bi prav tako bilo 
spodbudno. Poudarjeno je bilo tudi , da bi bilo zelo koristno, če bi bilo mogo če zapustitev 
zabeležiti na klju čni nadzorni to čki (tj. na trgu ali v klavnici). Z vklju čitvijo teh drugih 
sprememb v uredbo bi uporabniki ugotovili koli činsko opredeljive regulativne koristi in zato 
bi se sami odlo čili za uporabo elektronske identifikacije. Vendar bi celovita ekstrapolacija na 
ravni držav članic ali EU ostala samovoljna, kar bi lahko hitro privedlo do napa čnih 
ugotovitev. Po drugi strani pa  bi lahko prostovoljni pr istop privedel do kratkoro čno negativnih 
posledic, saj bi bila lahko EU soo čena z razli čnimi razmerami v razli čnih državah članicah, 
kar bi povzro čilo določeno mero zmede glede id entifikacije. V primeru trgovine znotraj EU bi 
lahko postalo precej težko slediti, kakšna oblika uradne identifikacije se uporablja. Nekatere 
države članice EU (in zainteresirane strani) podobno kot pri MOŽNOSTI 1 menijo, da 
trenutni sistem za identifikacijo  in sledljivost govedi  v celoti deluje te r je zadovoljiv. V zvezi 
z zaupanjem potrošnikov bo v okviru MOŽNOSTI 2 težko ugotoviti razl iko med elektronsko 
identificiranim in obi čajno ozna čenim mesom, zato ne bi smelo biti nobenih u činkov. Vendar 
lahko nacionalni ali regionalni sistemi za sledljivost  postanejo natan čnejši in hitrejši za tiste 
države članice EU, ki se odlo čijo za možnost 2A, kar bi okrepilo zaupanje potrošnikov. 
 
Učinki obvezne ureditve v okviru možnosti 3 
 
Ta možnost morda ni najboljš i pristop, ker bi bile nekate re strani (npr. mali kmetje) 
gospodarsko prikrajšane, vendar bi bila to naju činkovitejša možnost v smislu varstva 
potrošnikov (sledljivost), zmanjšanja upravne obremenitve in prepre čevanja tveganj, 
povezanih s soobstojem dveh  sistemov za identifikacijo . Ta možnost bi bila upravi čena, kar 
zadeva boljšo skladnost s pol itikami EU o elektronski identifik aciji drugih živals kih vrst (npr. 
ovc). Na podlagi analize MOŽNOSTI 3 (obvezna ureditev) je mogo če sklepati, da ve čino 
stroškov krijejo kmetje, medtem ko so koristi porazdeljene skoz i celotno prehransko verigo. 
Glavna kritika zainteresiranih strani je, da tisti, ki pla čujejo, dejansko nimajo koristi od 
naložbe. Študija  v okviru MOŽNOSTI 3 razlikuje med pr istopom, v skladu s katerim morajo 
vse govedi imeti elektronski identifikator v prvem letu  od začetka veljavnosti nove uredbe 
(enkratna ureditev – glej preglednico 8 ), in prehodnim pristopom , ki bi vklju čeval elektronski 
identifikator le za novorojene živa li. Nekatere zainteres irane strani (zlasti predstavniki mesne 
industrije) so izrazile svojo nakl onjenost obvezni možnosti in izvajanju v prvem letu . 
Možnost 3 ne bi privedla do težav  v zvezi s soobstojem dveh razli čnih sistemov za 
 
6 identifikacijo živali, ki so opisane pri MOŽNOSTI 2. MOŽNOST 3 bi pomenila, da bi 
elektronsko identifikacijo uporabljale vs e zainteresirane strani, kar bi omogo čilo optimalno 
izboljšanje sledljivosti, kar zadeva natan čnost in hitrost. 
 V zvezi z gospodarskim u činkom na zainteresirane strani bi ta možnost najbolj vplivala na 
živinorejce , ker so oni tisti, ki  krijejo stroške ozna čevanja. Primerjava med elektronskim in 
ročnim odčitavanjem (možnost 3 v primerjavi z možnostjo 1) jasno kaže, da pove čanje 
stroškov opreme (identifikatorji in čitalci) ni samodejno nadomeš čeno z manjšimi stroški dela 
za kmete. Nekatere države članice EU se lahko odlo čijo za nadomestila kmetom za stroške 
označevanja, tako da uporabijo sklade za razvoj  podeželja in druge vrste javne državne 
pomoči. Vendar bi se lahko z MOŽNOSTJO 3 zmanjšala tveganja v zvezi z napakami pri 
identifikaciji, registrac iji in/ali uradnem obveš čanju o premikih živali, kar bi prispevalo k 
morebitnemu zmanjšanju neposrednega pla čila in drugih shem SKP v primerjavi z 
možnostma 1 in 2. U činek uporabe radiofrekven čnih identifikacijskih transponderjev pri 
avtomatizaciji  mlečnega sektorja in sektorja tele čjega mesa  je podrobno opisan v 
Prilogi XXI , pri čemer je ugotovljeno, da uporaba radiofrekven čnih identifikacijskih 
transponderjev za avtomatizacijo kmetijskega sektorja koristi sektorju reje govedi, čeprav 
manj koristi mle čnim kmetijam, ki že imajo visoko stopnjo avtomatizacije. Po drugi strani bi 
bilo elektronsko od čitavanje stroškovno u činkovitejše za trge, zbirne centre in v manjši 
meri tudi za klavnice . Te zainteresirane strani živa li pogosto premikajo in bodo soo čene le s 
stroški opreme za od čitavanje in ne s stroški ozna čevanja. U činek na dobavitelje elektronskih 
identifikatorjev (družbe) je la hko odvisen od tega, kako se država članica EU odlo č
i 
organizirati oskrbo med njimi (na primer javni razpis, nacionalni organi, ureditev na podlagi 
enotnega dobavitelja za posamezno državo članico EU itd.). Nekatere  zainteresirane strani 
(zlasti predstavniki mesne industrije) so iz razile svojo naklonjenost obvezni možnosti in 
izvajanju v prvem letu . Prišlo bi do prora čunskih posledic za pristojne organe , ker bi bilo 
treba trenutne sisteme IT prilagoditi tako, da bi zajemali elektronsko identifikacijo. V študiji  
je bilo ugotovljeno, da bi imeli pristojni orga ni koristi od dejstva, da bi bili vsi podatki 
samodejno ra čunalniško obdelani, kar bi zmanjšalo stroške dela  in upravno obremenitev  za 
pristojne organe. Elektronska id entifikacija ima lahko pozitiven u činek v smislu olajševanja 
dejavnosti pristojnih organov, kot je  revizija neposrednega pla čila in drugih shem SKP (ker so 
inšpektorji verjetno že opremljeni s čitalci za elektronsko od čitavanje ovc in koz). Pristojni 
organi lahko imajo ve č koristi od MOŽNOSTI 3 kot od  možnosti 2 in 1. Morebiten u činek na 
maloprodajne  cene bo majhen v primerjavi z MOŽ NOSTJO 1. Ob predpostavki, da bi se 
morala cena mesa za izravnavo pove čanja stroškov proizvodn je zaradi elektronske 
identifikacije povišati, bi se cene mesa povišale za najve č 1 %.  
 Spodnji zbirni preglednici zagotavljata informacije o gospodarskih u činkih ocenjenih stroškov 
vseh nalog v zvezi z uradnim beleženjem govedi za osnovni scenarij (možnost 1, ki pa je v 
preglednicah navedena kot možnost 3) in  obvezno možnost (možnost 3, ki pa je v 
preglednicah navedena kot možnost 1) po posamezn ih nalogah ter za vse akterje. Iz njiju je 
mogoče razbrati skupne stroške, ki presegajo osnovni scenarij. Strošk i obvezne možnosti (ki 
je v preglednicah navedena kot možnost 1) odražajo razlike med upora bo elektronskih ušesnih 
znamk in bolus transponderjev.  
Preglednica 2: primerjava stroškov za obvezno in osnovno možnost po nalogah ter v okviru dveh scenarijev  
 
7 
 
 
Preglednica 3: primerjava stroškov za obvezno in osnovno možnost po posameznih akterjih (v 1 000 EUR in %) 
ter v okviru dveh scenarijev  
 
 
 3.2 Prostovoljno ozna čevanje govejega mesa 
 
Za prostovoljno ozna čevanje govejega mesa obstajata dva razli čna scenarija: 
Možnost 1 – brez ukrepanja (osnovni scenarij) : brez sprememb trenutnega sistema.  
Možnost 2  – odprava prostovoljnega ozna čevanja govejega mesa.  Posebne dolo čbe o 
prostovoljnem ozna čevanju govejega mesa iz Ure dbe (ES) št. 1760/2000 bi se črtale, vendar 
bi obvezno ozna čevanje porekla govejega mesa ostalo nespremenjeno. 
Gospodarski u činek najboljše možnosti v primerjavi z osnovno: upravni postopek v zvezi z 
odobritvijo prostovoljnih navedb na etiketah za goveje meso bi bil ukinjen. Nos ilci dejavnosti 
bi lahko še naprej uporabljali veljavne etikete. Obveš čenost potrošnikov ne bi bila ogrožena, 
 
8 ker bi vse ozna čbe spadale pod veljavno horizontalno zako nodajo EU, ki bi se  uporabljala za 
goveje meso na enak na čin, kot se trenutno že uporablja za druge vrste mesa. V poro čilu z 
naslovom „Projekt EU na osnovi  merjenja in zni ževanja upravnih stro škov“ je bilo izra čunano 
morebitno zmanjšanje upravne obremenitve za 362 000 EUR. Priloga VIII vsebuje podroben 
pregled učinkov na razli čne nosilce dejavnosti. 
 
 
4 PREDNOSTNI MOŽNOSTI  
 4.1 Elektronska identifikacija govedi 
 
Skleniti je mogo če, da obvezna ureditev v okviru 
MOŽNOSTI 3  trenutno ni najboljši pristop, 
ker so nekatere zainteresirane strani (npr . mali kmetje) gospodarsko prikrajšane, vendar bi 
bila to naju činkovitejša možnost v smislu varstva potrošnikov (sledljivost), zmanjšanja 
upravne obremenitve in prepre čevanja tveganj pri trgovini znotraj EU . Ureditev brez 
ukrepanja v okviru MOŽNOSTI 1  lahko privede do razli čnih tehni čnih standardov in 
negativnih posledic za trgovino znotraj EU. Po leg tega ta možnos t ne izpolnjuje pri čakovanj 
sektorja, kar zadeva zmanjšanje upravne obremenitve. Prostovoljna ureditev na ravni 
zainteresiranih strani v okviru MOŽNOSTI 2B  po mnenju ve čine anketirancev ni veljala za 
koristno možnost, saj bi lahko prispevala k uvedbi dveh razli čnih sistemov v vsaki državi 
članici EU in nazadnje k dvema razli čnima trgoma, kar bi povzro čilo zmedo in bi lahko 
vplivalo na u činkovitost trenutnega sistema za sledljivost.  
Sprememba sistema za identifikacijo se lahko najbolje uvede prostovoljno ( MOŽNOST 2A ), 
pri čemer bi imela vsaka država članica EU možnost, da se odlo či, ali želi uvesti obvezno 
elektronsko identifikacijo na s vojem nacionalnem ozemlju. Države članice EU imajo zelo 
različne načine kmetovanja in organizacije sektor jev. Iz teh razlogov bi bilo priporo čljivo 
predlagati, da je vsaka država članica odgovorna za sodelovanje z vsemi akterji v prehranski 
verigi, da bi se ugotovile dodane vrednosti elektr onske identifikacije in da bi se zagotovilo 
njeno sprejetje, tako da lahko elektronska identifikacija ob pravem času postane obvezna. 
Vsaka država članica bi se lahko odlo čila za zakonsko uvedbo elektronske identifikacije ob 
ustreznem času, ne pa da se jo v to sili. MOŽNOST 2A lahko v primerjavi z MOŽNOSTJO 2B  
omeji težave, povezane s soobstojem dveh razli čnih sistemov za identifikacijo.  Kar zadeva 
zmanjšanje upravne obremenitve, je MOŽNOST 2A  boljša od MOŽNOSTI 2B . Nazadnje, čeprav 
elektronska identifikacija v primerjavi z obi čajno identifikacijo pomeni višje stroške, je bilo 
dokazano, da lahko v posebnih primerih koristi podj etjem. Sprejetje elek tronske identifikacije 
s strani akterjev  je verjetno le, če se skupaj upoštevajo regula tivne in poslovne koristi. Zato bi 
bila najboljša možnost prostovo ljna ureditev (možnost 2), pri čemer bi imele države članice 
možnost, da uvedejo obvezno ureditev na nacionalni ravni (podmožnost 2A).  Učinkovitost, 
uspešnost in usklajenost možnosti 2A bi se lahko ocenila po dolo čenem času izvajanja. Na 
podlagi te ocene bi lahko Komisija nadalje preu čila potrebo po okrepitvi obveznega izvajanja 
elektronske identifikacije na ravni EU.  
 
4.2 Prostovoljno ozna čevanje govejega mesa 
 
Skleniti je mogo če, da je Možnost 2 najboljša možnost.