Obvestilo Komisije

Smernice o načrtih za okrevanje in odpornost v okviru REPowerEU

(2022/C 214/01)

Geopolitične razmere so se od sprejetja uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost (RRF) (1) znatno spremenile. Ruska invazija na Ukrajino je močno vplivala na družbo in gospodarstvo Unije. Zaradi teh geopolitičnih izzivov brez primere je še toliko bolj pomembno in nujno zmanjšati odvisnost EU od fosilnih goriv, zlasti tistih, ki se uvažajo iz Rusije, vključno s polnim izvajanjem predlogov „Pripravljeni na 55“, ter povečati uporabo obnovljivih virov energije in dodatno povečati energijsko učinkovitost. Za reševanje teh izzivov je Komisija 18. maja 2022 na zahtevo Evropskega sveta objavila načrt REPowerEU, v katerem so določeni skupni evropski ukrepi na tem področju, ki dopolnjujejo ukrepe, sprejete v zvezi z zanesljivo oskrbo z energijo in shranjevanjem energije. V načrtu REPowerEU je predlagan zlasti sklop ukrepov za varčevanje z energijo, diverzifikacijo oskrbe in pospešitev prehoda Evrope na čisto energijo.

— S spodbujanjem energijske učinkovitosti je prihranke energije je mogoče doseči na ravni gospodinjstev, stavb, prometa in industrije ter na ravni elektroenergetskega sistema.

— Diverzifikacija oskrbe s plinom se lahko doseže s povečanjem uvoza utekočinjenega zemeljskega plina in uvoza po plinovodih od neruskih dobaviteljev ter s povečanjem deleža biometana in obnovljivega vodika ali vodika iz nefosilnih virov.

— Za pospešitev prehoda Evrope na čisto energijo je treba povečati delež obnovljivih virov energije v mešanici energijskih virov in sprejeti ukrepe za odpravo infrastrukturnih in regulativnih ozkih grl ter pomanjkanja delovne sile in strokovnega znanja.

Te tri sklope ukrepov podpira pametno združevanje naložb in reform.

Mehanizem za okrevanje in odpornost ima lahko pomembno vlogo pri mobilizaciji in uporabi razpoložljivih sredstev na ravni Unije in nacionalni ravni za doseganje ciljev načrta REPowerEU. Da bi bil okvir mehanizma za okrevanje in odpornost bolje opremljen za učinkovito uresničevanje ciljev načrta REPowerEU, je Komisija predložila ciljno usmerjen predlog za spremembo uredbe o RRF, da bi se obravnaval cilj REPowerEU (v nadaljnjem besedilu: predlog Komisije za uredbo o poglavjih REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost). Cilj je hitro zagotoviti potreben okvir za zagotovitev, da se čim prej mobilizirajo naložbe in reforme za krepitev energetske odpornosti EU. V predlogu je opredeljen poseben sklop ciljev programa REPowerEU, ki bi moral podpirati naložbe in reforme, ki jih je treba vključiti v obstoječe načrte za okrevanje in odpornost v okviru namenskih poglavij REPowerEU. Poleg tega predlog zagotavlja namenske vire financiranja za financiranje ustreznih ukrepov.

Načini oblikovanja poglavij REPowerEU so pojasnjeni v teh smernicah, ki so osredotočene na postopek za spremembo obstoječih načrtov, medtem ko smernice iz januarja 2021 (2) še vedno veljajo za pripravo načrtov za okrevanje in odpornost na splošno.

V delu 1 teh smernic so pojasnjene veljavne pravne podlage za spremembo sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost. Del 2 se nanaša na pripravo in vsebino poglavja REPowerEU. Določa tudi informacije, ki jih morajo države članice predložiti Komisiji v zvezi z razlogi, cilji in naravo sprememb svojih načrtov za okrevanje in odpornost.

Pri pripravi sprememb načrtov za okrevanje in odpornost, ki bodo odražale poglavja REPowerEU, je treba poudariti naslednja načela:

— države članice bi se morale še naprej osredotočati na izvajanje obstoječih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi zagotovile napredovanje pri doseganju mejnikov in ciljev, hkrati pa upoštevati njihov pomen za hitrejše okrevanje po pandemiji in povečanje odpornosti;

— zato bi morala biti sprememba načrtov za okrevanje in odpornost dobro utemeljena in omejena na različne situacije, opisane v teh smernicah, da bi omogočili hitro sprejetje in mobilizacijo dodatnih naložb in reform;

— ambicij načrtov za okrevanje in odpornost ni mogoče zmanjšati, zlasti v zvezi z reformami, ki se nanašajo na priporočila za posamezne države; dodatne naložbe in reforme, predvidene za dopolnjeni načrt za okrevanje in odpornost, bi morale biti osredotočene na cilje REPowerEU.

Vsebina

DEL I: SPLOŠNI OKVIR ZA SPREMEMBO NAČRTOV ZA OKREVANJE IN ODPORNOST 3

Uvod 3

I. Financiranje izključno za reforme in naložbe, vključene v poglavja REPowerEU 4

1. Člen 21a – novi viri za REPowerEU 4

A) Prerazporeditve iz evropskih skladov v skladu s členom 26a Uredbe (EU) 2021/1060 o skupnih določbah (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah) 4

B) Dodelitev iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja 6

II. Razlogi za spremembo načrtov za okrevanje in odpornost 7

1. Člen 14(2) uredbe o RRF: dopolnitev načrta, ki spremlja prošnjo za posojila 7

2. Člen 18(2) Uredbe: posodobitev načrta 9

3. Člen 21 uredbe o RRF: sprememba ali nadomestitev načrta, ker načrta ali njegovega dela zaradi objektivnih okoliščin ni več mogoče izpolniti 11

4. Pregled postopkov 13

5. Pregled možnih sprememb načrtov 13

DEL II: SMERNICE ZA PRIPRAVO IN PREDSTAVITEV DODATKOV 14

I. Poglavje REPowerEU 14

1. Pravna podlaga in cilji REPowerEU 14

2. Vsebina poglavij REPowerEU 15

3. Ocena poglavja REPowerEU 19

II. Splošne smernice za spremembo načrtov za okrevanje in odpornost 21

1. Cilji sprememb 21

A) Celovit in ustrezno uravnotežen odziv na gospodarske in socialne razmere / prispevek k šestim stebrom 22

B) Povezava s priporočili za posamezne države in evropskim semestrom 22

C) Splošni učinek načrta za okrevanje in odpornost 23

D) Skladnost 23

E) Enakost spolov in enake možnosti za vse 23

F) Čezmejni in večdržavni projekti 23

G) Državna pomoč 24

2. Opis sprememb 24

A) Opis reform in naložb 24

B) Zelena in digitalna razsežnost 25

C) Spremljanje podnebnih ukrepov in digitalno označevanje 26

D) Načelo, da se ne škoduje bistveno 26

E) Odprta strateška avtonomija 27

F) Mejniki, cilji in časovnica 28

G) Financiranje in stroški 28

3. Komplementarnost in izvajanje načrtov za okrevanje in odpornost 29

A) Skladnost z drugimi pobudami 29

B) Komplementarnost financiranja 29

C) Preprečevanje dvojnega financiranja 29

D) Izvajanje 30

E) Postopek posvetovanja 30

F) Nadzor in revizija 31

G) Komuniciranje 31

PRILOGA: FINANČNI INSTRUMENTI 32

DEL I

SPLOŠNI OKVIR ZA SPREMEMBO NAČRTOV ZA OKREVANJE IN ODPORNOST

Uvod

V skladu z uredbo o RRF ter predlogom Komisije za spremembo uredbe o RRF bi lahko država članica predlagala spremembe predhodno sprejetega načrta za okrevanje in odpornost za naslednje namene:

— člen 21a za koriščenje nove kategorije nepovratne finančne podpore za REPowerEU,

— člen 21b za koriščenje sredstev iz programov deljenega upravljanja (skladi na podlagi uredbe o skupnih določbah in Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja) za REPowerEU,

— člen 14(2): dopolnitev načrta, ki spremlja prošnjo za posojila,

— člen 18(2): posodobitev načrta, da se upošteva posodobljeni najvišji finančni prispevek po izračunu iz člena 11(2),

— člen 21: spremembo ali predložitev novega načrta, ker načrta, vključno z ustreznimi mejniki in cilji, zaradi objektivnih okoliščin ni več mogoče izpolniti.

Države članice se spodbuja, da pri spreminjanju svojih načrtov za okrevanje in odpornost kot podlago uporabijo konsolidirano besedilo prvotnega načrta, ki bi moralo odražati spremembe, uvedene v fazi ocenjevanja, in biti v celoti skladno z ustreznimi izvedbenimi sklepi Sveta. Države članice, ki svojega prvotnega načrta niso konsolidirale, so pozvane, naj to storijo, preden ga spremenijo. Države članice bi morale spremenjene načrte predložiti v obliki dodatka h konsolidiranim načrtom.

Za vsako spremembo sprejetih načrtov bo potrebna nova ocena v skladu s členom 19 uredbe o RRF. Komisija bo ustrezna merila za ocenjevanje uporabila za celoten načrt za okrevanje in odpornost, tj. predhodno sprejeti načrt za okrevanje in odpornost skupaj s predlaganimi spremembami.

Pozitivno oceno Komisije o spremenjenem načrtu bo nato moral odobriti Svet s sprejetjem izvedbenega sklepa Sveta, ki ga predlaga Komisija, v skladu s členom 20 uredbe o RRF. Temu po potrebi sledi podpis nove ali spremenjene pogodbe o financiranju in/ali posojilne pogodbe med Komisijo in zadevno državo članico ter podpis operativnih dogovorov pred vsakim plačilom.

Zadevna država članica bi morala ob predložitvi spremenjenega načrta za okrevanje in odpornost jasno navesti pravno podlago za predlagane spremembe svojega načrta, skupaj z utemeljitvijo, ki se zahteva v skladu z ustreznim(-i) členom(-i) uredbe o RRF. Zahteva za spremembo načrta lahko temelji na kateri koli od zgoraj navedenih pravnih določb ali pa je kombinacija teh določb.

Za optimizacijo postopka spreminjanja načrtov so države članice pozvane, naj vsaka vse predvidene spremembe svojega načrta združi v en sam zahtevek, ki ga predloži Komisiji. Pogodba(-e) o financiranju in/ali posojilna(-e) pogodba(-e), ki sledijo spremembam načrta na podlagi kombinacije pravnih podlag (v kolikor vključujejo člen 18(2)), podpiše(-jo) od januarja 2023.

Države članice so pozvane, naj pred predložitvijo spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost najprej začnejo neformalni dialog s službami Komisije. Namen tega dialoga, podobnega dialogu pred predložitvijo prvotnih načrtov za okrevanje in odpornost, je pomagati državam članicam pri pripravi sprememb teh načrtov.

I. Financiranje izključno za reforme in naložbe, vključene v poglavja REPowerEU

1. Člen 21a – novi viri za REPowerEU

Predlog Komisije za uredbo o poglavjih REPowerEU v načrte za okrevanje in odpornost uvaja novo kategorijo nepovratne finančne podpore. Ta sredstva se lahko uporabijo le za financiranje reform in naložb, vključenih v poglavje REPowerEU iz člena 21c(1) uredbe o RRF, kakor je bila spremenjena s predlogom Komisije (glej namenski oddelek v delu II).

Države članice, ki želijo izkoristiti ta dodatna sredstva, predložijo načrte za okrevanje in odpornost (za tiste, ki nimajo sprejetih načrtov) ali spremenjene načrte za okrevanje in odpornost v skladu s predlogom Komisije za uredbo o poglavjih REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: predlog Komisije). Države članice naj svoje predloge predložijo čim prej po 30. juniju 2022, da se omogoči hitra uporaba razpoložljivih sredstev za izvajanje nujnih ciljev REPowerEU in olajša izplačilo te dodatne finančne podpore. Časovni razporedi obrokov prispevka REPowerEU bodo vključeni v razporede obrokov držav članic za že sprejeto nepovratno finančno podporo in posojila.

A) Prerazporeditve iz evropskih skladov v skladu s členom 26a Uredbe (EU) 2021/1060 o skupnih določbah (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah)

V okviru predloga Komisije je bila predlagana sprememba uredbe o skupnih določbah, da bi se uvedla nova možnost za prerazporeditve v mehanizem za okrevanje in odpornost. V skladu z novo predlaganim členom 26a uredbe o skupnih določbah imajo države članice možnost, da do 7,5 % nacionalnih dodelitev iz skladov iz uredbe o skupnih določbah prerazporedijo v mehanizem za okrevanje in odpornost (poleg 5 %, ki so že določeni v členu 7 uredbe o RRF). Take prerazporeditve dopolnjujejo možnost prerazporeditve sredstev iz člena 26 uredbe o skupnih določbah.

Poglavje REPowerEU in sredstva kohezijske politike imajo skupni cilj podpiranja energetskega prehoda, kar pomeni, da se lahko v okviru obeh vrst instrumentov podprejo naložbe za spodbujanje nadaljnje energijske učinkovitosti in nadaljnjega razvoja obnovljivih virov energije. Da bi se okrepile sinergije med temi politikami, se državam članicam svetuje, naj zgodnejše naložbe financirajo v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, katerega časovni okvir traja do leta 2026, poznejše naložbe pa v okviru skladov kohezijske politike, ki lahko glede na pravilo N+3 podpirajo naložbe do leta 2029. Predlagana sprememba člena 21b uredbe o RRF določa, da se bodo s prerazporeditvami financirali novi ukrepi iz poglavja REPowerEU. V ta namen bodo morale države članice predložiti (spremenjen) načrt za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, v katerem bodo opisane reforme in naložbe, ki jih je treba podpreti. Država članica lahko v skladu s členom 26a prerazporedi le znesek, ki je potreben za financiranje stroškov novih reform in naložb, da se zagotovi, da sredstva iz ukrepov deljenega upravljanja podpirajo dodatne ukrepe, in le, če je država članica že zahtevala prerazporeditve iz tega posebnega sklada do zgornje meje 5 %, določene v členu 26.

Naložbe v infrastrukturo in tehnologije same ne zadostujejo za zmanjšanje odvisnosti od fosilnih goriv. Vire bi bilo treba nameniti preusposabljanju in izpopolnjevanju ljudi, da bi delovno silo dodatno opremili z zelenimi znanji in spretnostmi. To je v skladu s ciljem Evropskega socialnega sklada plus, katerega cilj je podpreti države članice pri doseganju kvalificirane in odporne delovne sile, pripravljene na prihodnji svet dela. Glede na to bi morala sredstva, prerazporejena iz Evropskega socialnega sklada plus, pomagati podpirati ukrepe za preusposabljanje in izpopolnjevanje delovne sile. Komisija bo ocenila, ali ukrepi iz poglavij REPowerEU znatno prispevajo k podpiranju preusposabljanja delovne sile v smeri zelenih znanj in spretnosti.

Države članice lahko zahtevajo take prerazporeditve v okviru svojega sporazuma o partnerstvu ali s spremembami programa. Za zahtevke za prerazporeditev, vložene s spremembami programa, se lahko prerazporedijo samo sredstva za prihodnja koledarska leta. Vendar to ne vpliva na skupni znesek, ki se lahko prerazporedi in znaša do 7,5 % prvotne nacionalne dodelitve.

Države članice in Komisija bi se morale posvetovati o najboljši možnosti na podlagi napredovanja posameznih sporazumov o partnerstvu in programov.

Če je bil sporazum o partnerstvu že sprejet in eden ali več programov še ni bilo sprejetih, se lahko zahteva samostojna prerazporeditev z uradnim obvestilom Komisiji o popravku omejenega sklopa informacij iz sporazuma o partnerstvu (točke (c), (e) in (h) člena 11(1) uredbe o skupnih določbah, tj. zneski, ki se prerazporedijo in utemeljitev, razčlenitev sredstev glede na kategorijo regije ter seznam načrtovanih programov s finančnimi dodelitvami glede na sklad in ustreznim nacionalnim prispevkom glede na kategorijo regije).

Če je bil program že sprejet in ga je treba spremeniti, da bo odražal tako prerazporeditev, se bo uporabil poenostavljen postopek sprejetja. V nasprotju z običajnim postopkom iz člena 40(2) uredbe o skupnih določbah se o spremembi posvetuje z odborom za spremljanje, njegovo predhodno soglasje pa se ne zahteva.

Poleg tega bo Komisija odobrila spremembo programa v enem mesecu od njene predložitve.

Sredstva po državah članicah za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027

Država članica Prvotna dodeljena sredstev za obdobje 2021–2027 (v milijonih EUR) Nacionalna dodeljena sredstva skupaj Člen 26a – največja prerazporeditev (7,5 %) ESRR ESS+ Kohezija ESPRA BE 1 152 1 168 0 40 2 361 202 BG 5 741 2 625 1 266 85 9 718 732 CZ 10 426 2 701 6 365 30 19 523 1 485 DK 141 120 0 201 462 38 DE 10 913 6 527 0 212 17 652 1 384 EE 1 693 503 820 97 3 113 230 IE 396 508 0 142 1 046 89 EL 11 452 5 845 3 023 375 20 695 1 533 ES 23 540 11 153 0 1 120 35 814 2 654 FR 9 070 6 675 0 567 16 312 1 263 HR 5 356 1 983 1 182 244 8 764 653 IT 26 615 14 535 0 518 41 668 3 157 CY 467 222 178 38 906 67 LV 2 493 711 1 039 135 4 378 321 LT 3 464 1 136 1 419 61 6 081 457 LU 15 15 0 0 30 4 HU 13 360 5 507 2 602 38 21 507 1 629 MT 474 124 165 22 786 59 NL 506 414 0 98 1 018 97 AT 537 394 0 7 938 86 PL 47 417 14 913 9 283 512 72 125 5 413 PT 11 497 7 497 3 399 379 22 771 1 689 RO 17 070 8 239 3 538 162 29 009 2 191 SI 1 538 727 718 24 3 007 229 SK 8 117 2 404 1 613 15 12 150 926 FI 888 605 0 72 1 564 124 SE 863 707 0 116 1 685 144 EU27 215 021 97 958 36 610 5 310 355 083 26 869

B) Dodelitev iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja

V skladu s predlogom Komisije o uredbi o REPowerEU imajo države članice možnost, da del dodelitve Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) prerazporedijo v mehanizem za okrevanje in odpornost. Uredbi (EU) 2021/2115 o strateškem načrtu SKP bo dodan poseben člen, da se uvede nova možnost prerazporeditev v mehanizem za okrevanje in odpornost. Države članice se lahko odločijo, da do 12,5 % prvotne dodelitve EKSRP dodelijo za reforme in naložbe, vključene v poglavje REPowerEU. Države članice bi morale to dodelitev uporabiti v skladu s predlagano spremembo uredbe o RRF za podporo ukrepom za naložbe v kmetije v korist kmetov ali skupin kmetov, za povečanje proizvodnje energije iz obnovljivih virov in trajnostnega biometana, tj. proizvedenega iz organskih odpadkov ter kmetijskih in gozdnih ostankov, ter za povečanje energijske učinkovitosti z zmanjšanjem uporabe sintetičnih gnojil.

Da bi države članice lahko izkoristile sredstva, dodeljena iz EKSRP, morajo predložiti (spremenjeni) načrt za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, v katerem so opisane reforme in naložbe, podprte z dodeljenimi sredstvi.

Države članice lahko zahtevajo tako dodelitev v okviru svojih strateških načrtov SKP ali z njihovimi spremembami. V zvezi s tem bi države članice morale s Komisijo razpravljati o najboljši možnosti na podlagi napredovanja njihovih strateških načrtov SKP. Takšna sprememba se ne upošteva pri največjem številu zahtevkov za spremembo iz člena 119(7).

Sredstva, dodeljena na podlagi člena 81a uredbe o strateških načrtih SKP, bi bilo treba porabiti za ukrepe, ki so združljivi in skladni s strateškim okvirom, ki ga je država članica vzpostavila za podporo kmetijstvu in podeželskim območjem, v skladu s cilji strateških načrtov SKP. Pri pripravi poglavja REPowerEU v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost bi se bilo treba posvetovati z deležniki, vključenimi v postopek strateških načrtov SKP. Predlaga se, da so v proces vključena ministrstva za kmetijstvo in/ali organi upravljanja, pristojni za izvajanje EKSRP, saj imajo neposredne izkušnje s temi projekti v okviru EKSRP.

Če je bil strateški načrt SKP že sprejet in ga je treba spremeniti, da bo odražal tako prerazporeditev, se bo uporabil poenostavljen postopek sprejetja. V nasprotju z običajnim postopkom iz člena 119(6) Uredbe (EU) 2021/2115 o strateških načrtih CAP Komisija sprejme ali zavrne spremenjeni strateški načrt SKP najpozneje en mesec po prejemu predložitve. Namen teh kratkih rokov za sprejetje s strani Komisije je zagotoviti, da se proces izvajanja strateškega načrtovanja za SKP nadaljuje, kot je bilo načrtovano, in da se kmetom zagotovi hitra podpora v okviru SKP in poglavja REPowerEU v mehanizmu za okrevanje in odpornost.

Poleg tega bodo sredstva, dodeljena mehanizmu za okrevanje in odpornost, vključena v dodelitev najnižjih dodeljenih finančnih sredstev za intervencije za obravnavo okoljskih in podnebnih specifičnih ciljev iz člena 93 uredbe o strateških načrtih SKP.

Prvotna dodelitev sredstev EKSRP (2023–2027) Člen 81a – največja prerazporeditev 12,5 % BE 414 51 BG 1 410 176 CZ 1 296 161 DK 380 47 DE 5 461 682 EE 440 55 IE 1 558 194 EL 2 785 348 ES 5 402 675 FR 7 297 912 HR 1 486 185 IT 6 750 843 CY 119 14 LV 587 73 LT 977 122 LU 62 7 HU 2 084 260 MT 100 12 NL 366 45 AT 2 600 325 PL 6 600 825 PT 2 703 337 RO 4 835 604 SI 551 68 SK 1 295 161 FI 1 772 221 SE 1 059 132 EU27 60 393 7 549

II. Razlogi za spremembo načrtov za okrevanje in odpornost

1. Člen 14(2) uredbe o RRF: dopolnitev načrta, ki spremlja prošnjo za posojila

Za podporo novim reformam in naložbam, predlaganim v spremenjenih načrtih, lahko države članice še vedno izkoristijo financiranje pod zelo ugodnimi pogoji za financiranje posojil v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost. Države članice se zlasti spodbuja, naj izkoristijo ta znaten vir financiranja, ki ga lahko Komisija odobri do konca leta 2023, da bi financirale dodatne reforme in naložbe, ki bi lahko pospešile izvajanje ciljev REPowerEU.

Končni rok za predložitev vseh zahtevkov za posojila, vključno s tistimi, dodeljenimi v skladu s členom 14(6) uredbe o RRF, je 31. avgust 2023, kot je določeno v členu 14(2) uredbe o RRF.

A) Ocena prošenj za podporo v obliki posojila

V skladu s členom 14(1) uredbe o RRF se lahko podpora v obliki posojila odobri do 31. decembra 2023. V skladu s tem bi morale vse posojilne pogodbe začeti veljati do 31. decembra 2023. Zato bi morale Komisija in zadevne države članice posojilne pogodbe podpisati pred tem datumom, Komisija pa bi morala prejeti pravna mnenja, ki potrjujejo, da so izpolnjene vse ustavne in pravne zahteve v zvezi z začetkom veljavnosti teh pogodb.

Prošnja za podporo v obliki posojila bi morala biti skrbno utemeljena in bi morala vključevati zlasti:

— utemeljitev večjih finančnih potreb;

— seznam dodatnih reform in naložb z ustreznimi mejniki in cilji;

— ocene stroškov za dopolnjeni načrt za okrevanje in odpornost.

Večje finančne potrebe so lahko posledica naslednjega:

— zadevna država članica predlaga dodatne reforme in naložbe,

— najvišji finančni prispevek zadevne države članice se zmanjša, zato spremeni svoj načrt za okrevanje in odpornost, da bi nekatere ukrepe preusmerila iz nepovratnih sredstev v posojila, da ne bi zmanjšala splošnih ambicij svojega načrta.

Če država članica zaprosi za posojilo, da bi financirala izključno ukrepe za izvajanje ciljev REPowerEU, bi bilo treba zgoraj opisane informacije vključiti v poglavje REPowerEU (glej del II, oddelek I, v poglavju REPowerEU).

Na podlagi teh informacij bo Komisija zahtevke za posojilo ocenila za posamično za vsako državo članico. Komisija bo v svoji oceni proučila prispevek dodatnega financiranja k ciljem mehanizma za okrevanje in odpornost ter zlasti, ali dodatni ukrepi, ki bodo podprti s posojili, obravnavajo izzive, opredeljene v priporočilih za posamezne države za leto 2022 in cilje REPowerEU.

B) Izjemne okoliščine v skladu s členom 14(6) uredbe o RRF

V izjemnih okoliščinah in glede na razpoložljivost sredstev se lahko znesek podpore v obliki posojila v skladu s členom 14(6) uredbe o RRF poveča nad 6,8 % BND. Na podlagi predloga Komisije Komisija in Svet pri uporabi tega člena upoštevata potrebe države članice prosilke ter prošnje za podporo v obliki posojila v skladu s to uredbo, ki so jih že predložile ali jih nameravajo predložiti druge države članice, pri čemer upoštevata načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti – kar je podobno praksi, ki ji Komisija sledi pri dodeljevanju razpoložljivih finančnih sredstev posojila v okviru SURE državam članicam.

Za olajšanje urejene obravnave zahtevkov za posojila nad 6,8 % so države članice pozvane, naj čim prej sporočijo, ali nameravajo najeti posojila, najpozneje pa 30 dni po začetku veljavnosti uredbe o poglavjih REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost.

C) Dodatne informacije o posojilih

Pogoji financiranja posojil v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost so zelo ugodni zaradi visoko ocenjenih izdaj v EU in velikega povpraševanja vlagateljev. Posojilne pogodbe, sklenjene med državami članicami in Komisijo, določajo, da se bo amortizirano odplačevanje glavnice začelo šele po desetletnem prehodnem obdobju, kar bo državam članicam omogočilo, da bodo lahko pred začetkom odplačevanja izkoristile rast, za katero bodo poskrbele reforme ter vlaganja. Po začetnem prehodnem obdobju bodo morale države članice izvesti letna vračila v višini 5 % izplačanih zneskov. Ti pogoji se bodo izvajali enako za vse države članice, ki prejmejo posojila v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost.

Komisija je julija 2021 objavila sklep, v katerem je navedeno, kako se stroški, nastali za združena sredstva v okviru instrumenta NextGenerationEU, porazdelijo med državami članicami, ki prejemajo posojila v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost (3). Zadevni stroški se dodelijo državam članicam, ki najamejo posojilo, na podlagi njihovega relativnega deleža prejete finančne podpore. Ta metodologija porazdelitve stroškov in njeno izvajanje bosta omogočila objektivno, pravično in jasno dokumentirano podlago za izračunavanje in porazdelitev ustreznega deleža stroškov med državami članicami, ki prejemajo posojila v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost. Prednosti teh privlačnih pogojev financiranja se prenesejo na države članice, ki prejemajo posojila v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost (4).

2. Člen 18(2) Uredbe: posodobitev načrta

V skladu s členom 18(2) uredbe o RRF lahko države članice svoje načrte za okrevanje in odpornost tudi posodobijo, da upoštevajo posodobljeni najvišji finančni prispevek po izračunu iz člena 11(2). Končni najvišji prispevek bo Komisija posodobila do 30. junija 2022. Po posodobitvi bo imela država članica možnost predložiti posodobljen načrt v skladu s členom 18(2) uredbe o RRF. Načini posodabljanja načrtov in obseg pričakovanih sprememb so odvisni od narave spremembe končne dodelitve (tj. popravek navzgor ali navzdol).

Da bi se upoštevala posodobitev najvišjega finančnega prispevka in pravno prevzela obveznost v višini zneska, ki ustreza 30 % finančnega prispevka, izračunanega v skladu s Prilogo III k uredbi o RRF, bi bilo treba sporazum o financiranju leta 2023 spremeniti. Pomembno je, da je treba prevzeti obveznosti za vsa sredstva pred 31. decembrom 2023. Zato bi morale države članice pri pripravi zahtev za posodobitev svojih načrtov zagotoviti dovolj časa za oceno Komisije in postopek odobritve s strani Sveta.

Ne glede na to, ali se država članica odloči spremeniti svoj načrt za okrevanje in odpornost, se bo moral novi najvišji finančni prispevek odraziti v novem izvedbenem sklepu Sveta, pri čemer bo plačilni profil prilagojen tako, da bo upošteval spremembe najvišjega finančnega prispevka. Natančne načine prilagoditve profila obrokov bo treba obravnavati dvostransko med državo članico in Komisijo.

A) Popravek navzgor

Države članice, ki prejmejo višji najvišji finančni prispevek, se močno spodbuja, naj v celoti izkoristijo dodatna razpoložljiva sredstva s predlaganjem relevantnih novih reform in naložb ali razširitvijo tistih, ki so že predvidene. Pomembno je, da bi novi predlagani ukrepi prispevali k ciljem REPowerEU. Da bi se izkoristil celoten najvišji finančni prispevek, bi morali ocenjeni stroški teh novih reform in naložb z ustreznimi dodatnimi mejniki in cilji ustrezati vsaj razliki med ocenjenimi stroški predhodno sprejetega načrta za okrevanje in odpornost ter novim najvišjim finančnim prispevkom.

Pomembno je, da glede na to, da mehanizem za okrevanje in odpornost temelji na smotrnosti, se dodatni znesek, ki je posledica popravka finančnega prispevka navzgor, ne bi smel uporabiti za nadomestitev povečanja ocenjenih stroškov ukrepov, vključenih v že sprejete načrte za okrevanje in odpornost. Ocena ocenjenih stroškov je bila opravljena kot del ocene prvotnih načrtov za okrevanje in odpornost. Če pa se država članica odloči, da ne bo izkoristila povečanja najvišjega finančnega prispevka, ni potrebe po posodobljenem načrtu ali posodobitvi izvedbenega sklepa Sveta.

Številne države članice so pripravile svoje prvotne načrte za okrevanje in odpornost, katerih ocenjeni skupni stroški presegajo začetni najvišji finančni prispevek, saj so pričakovale popravek tega prispevka navzgor. Če njihovi posodobljeni prispevki ostanejo v okviru ocenjenih skupnih stroškov že odobrenih načrtov za okrevanje in odpornost, lahko te države članice izkoristijo dodatna sredstva, ne da bi jim bilo treba posodobiti načrte za okrevanje in odpornost.

B) Popravek navzdol

Tudi če se njihov končni najvišji finančni prispevek zmanjša, se države članice spodbuja, naj še naprej izvajajo sprejete načrte za okrevanje in odpornost, pri čemer naj se opirajo na alternativne vire financiranja. Glede na pomen reform in naložb, vključenih v načrte za okrevanje in odpornost, za reševanje izzivov, s katerimi se soočajo države članice, bi moralo njihovo izvajanje ostati ključna prednostna naloga. Če bi država članica kljub temu želela prilagoditi naložbeni ali reformni program svojega načrta za okrevanje in odpornost, bi morala predložiti posodobljen načrt.

Popravek končnega najvišjega finančnega prispevka navzdol ne upravičuje krčenja ali umika reform iz načrtov. Reforme dejansko prinašajo malo ali nič povezanih stroškov in kot take niso povezane z višino najvišjega finančnega prispevka. Poleg tega mora dopolnjeni načrt še vedno izpolnjevati vsa merila za ocenjevanje in zlasti obravnavati vsa priporočila za posamezne države ali njihov obsežen sklop.

Da bi nadomestili znižani najvišji finančni prispevek in obravnavali cilje REPowerEU, se države članice, ki se soočajo s popravkom navzdol, spodbuja, da poleg tega, da se zanašajo na nacionalna sredstva, uporabijo naslednje možnosti:

— zaprosijo za posojilo v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost,

— opravijo prerazporeditve iz kohezijske politike v skladu s členom 26a uredbe o skupnih določbah in člena 7(1) uredbe o RRF,

— preusmerijo naložbe, ki bodo zaključene do konca leta 2023, iz mehanizma za okrevanje in odpornost v evropske strukturne in investicijske sklade za programsko obdobje 2014–2020, tudi prek REACT-EU, v skladu s pravilom N+3,

— preusmerijo nekatere naložbe, načrtovane v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, v programe kohezijske politike za obdobje 2021–2027.

Posojila za nadomestitev popravka navzdol

Kot je bilo navedeno, lahko države članice zaprosijo za posojila do 31. avgusta 2023. Možnost za nadomestitev zmanjšanega najvišjega finančnega prispevka in obravnavanje novih ciljev programa REPowerEU bi bila, da zadevna država članica najame posojilo. V takem primeru se uporabljajo pogoji iz člena 14 uredbe o RRF. Država članica bi morala v dopolnjenem načrtu za okrevanje in odpornost jasno navesti, katere reforme in naložbe se s finančnega prispevka (tj. nepovratnih sredstev) preusmerijo v posojila.

Prerazporeditve iz skladov iz uredbe o skupnih določbah v mehanizem za okrevanje in odpornost v skladu s členom 26a uredbe o skupnih določbah

Člen 7(1) uredbe o RRF državam članicam omogoča, da sredstva, dodeljena v okviru deljenega upravljanja, prerazporedijo v mehanizem za okrevanje in odpornost, zlasti prek skladov, ki jih zajema uredba o skupnih določbah. V skladu s členom 26 uredbe o skupnih določbah (Uredba (EU) 2021/1060) se lahko do 5 % sredstev iz uredbe o skupnih določbah za proračunsko obdobje 2021–2027 prerazporedi v druge instrumente EU izključno v korist zadevne države članice, kar pomeni, da se z že opravljenimi prerazporeditvami v druge instrumente (npr. v Erasmus+) zmanjša najvišji znesek, ki se lahko prenese v mehanizem za okrevanje in odpornost. Ta določba bi lahko državi članici omogočila, da poveča svoja sredstva, ki so na voljo v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, kar bi lahko pokrilo popravek končnega najvišjega finančnega prispevka navzdol.

Države članice lahko zahtevajo take prerazporeditve bodisi kot del svojega sporazuma o partnerstvu bodisi kot del sprememb programa ali, če je bil sporazum o partnerstvu odobren in eden ali več programov še ni bil sprejet, z uradnim obvestilom o popravku nekaterih omejenih informacij v okviru sporazuma o partnerstvu. Države članice, ki želijo izkoristiti to možnost, bi morale s Komisijo razpravljati, katero možnost izbrati na podlagi napredovanja njihovih sporazumov o partnerstvu in njihovih programov. V skladu s členom 26(3) uredbe o skupnih določbah se zahtevki za tako prerazporeditev prek spremembe programa ustrezno utemeljijo zaradi dopolnjevanja in učinka, ki ga je treba doseči.

Kot del utemeljitve, ki jo je treba predložiti za tako prerazporeditev, se lahko države članice zanesejo na dejstvo, da bi morale tudi reforme in naložbe v okviru načrta za okrevanje in odpornost, ki jih bodo take prerazporeditve omogočile, na splošno pozitivno prispevati k doseganju ciljev kohezijske politike. Številni načrti za okrevanje in odpornost na primer vključujejo reforme za izboljšanje učinkovitosti javne uprave ali reforme javnega naročanja, ki bodo pomagale povečati učinkovitost naložb držav članic v okviru skladov kohezijske politike.

Ta možnost prerazporeditve do 5 % v skladu s členom 26 uredbe o skupnih določbah se lahko uporabi kot nadomestitev za zmanjšanje dodeljenih sredstev v zvezi s katerim koli ukrepom, vključenim v obstoječi načrt za okrevanje in odpornost. Uporabi se lahko tudi za reforme in naložbe, vključene v poglavje REPowerEU. To je treba razlikovati od možnosti prerazporeditve do 7,5 % v skladu z novo predlaganim členom 26a uredbe o skupnih določbah, kjer se lahko prerazporejena sredstva uporabijo izključno za reforme in naložbe, vključene v poglavje REPowerEU, in za katere se lahko zaprosi le, če je država članica že zaprosila za prerazporeditve iz tega posebnega sklada do zgornje meje 5 %, določene v členu 26 uredbe o skupnih določbah.

Preusmeritev nekaterih naložb, načrtovanih v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, v programe za obdobje 2014–2020

Države članice, katerih najvišji finančni prispevek v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost se bo zmanjšal in ki imajo neizkoriščena kohezijska sredstva, lahko del svojih naložb v okviru načrta za okrevanje in odpornost preusmerijo v kohezijske programe za obdobje 2014–2020. Zlasti glede na dodatna sredstva, zagotovljena v okviru REACT EU, lahko številne države članice v programe še vedno dodajajo nove projekte, če ustrezajo prednostnim nalogam obstoječih programov, da bi zagotovile popolno črpanje. Poleg tega morajo biti te naložbe skladne s pravili kohezijske politike, vključno s pravili o upravičenosti, povezanimi z zakonitostjo in pravilnostjo. Projekti morajo biti zaključeni in delovati ob zaključku programov, tj. 15. februarja 2025. Pomembno je, da naložbe, prenesene iz načrta za okrevanje in odpornost v kohezijske programe, ne bi smele biti povezane z mejniki in cilji, vključenimi v predhodno predloženi zahtevek za plačilo.

Upoštevati je treba končni datum za upravičene odhodke v okviru kohezijskih programov za obdobje 2014–2020, tj. 31. december 2023. To v praksi pomeni, da bodo naložbe v okviru programov za obdobje 2014–2020 še vedno povrnjene, če bodo upravičeni odhodki nastali pred koncem leta 2023. V tem okviru se lahko vsak zahtevek za plačilo, predložen Komisiji v okviru programov, nanaša na katero koli izvedbeno fazo posamezne naložbe, vključno z začetno fazo, vendar morajo biti operacije dokončane do zaključka, razen če se postopoma vključujejo v kohezijsko politiko za obdobje 2021–2027. Naložbe v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, ki so v zgodnji fazi izvajanja (npr. objava razpisov za zbiranje predlogov ali izbira upravičencev), verjetno ne bodo dovolj zrele, da bi jih bilo mogoče prenesti v programe za obdobje 2014-20. Države članice so pozvane, naj se osredotočijo na tiste naložbe, pri katerih so prve faze izvajanja končane in kjer se je začelo konkretno izvajanje s plačili zadevnim upravičencem ali izvajalcem.

Preusmeritev nekaterih naložb, načrtovanih v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, v kohezijske programe za obdobje 2021-27

Programi kohezijske politike za obdobje 2021–2027 ponujajo dovolj finančnih in časovnih možnosti za naložbe, ki so bile prvotno načrtovane v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost. V zvezi s tem je treba upoštevati naslednja pravila:

— preneseni projekti morajo biti upravičeni v okviru kohezijske politike za obdobje 2021–2027 in upoštevati druga pravila ter ustrezati področju uporabe programa, v okviru katerega naj bi se financirali,

— take prerazporeditve ne smejo privesti do tega, da zahteve glede tematske osredotočenosti ali podnebnih ciljev v okviru kohezijske politike ne bi bile izpolnjene,

— v skladu s členom 63(6) uredbe 2021/1060 (uredba o skupnih določbah) operacije niso izbrane za podporo iz skladov, kadar so bile fizično dokončane ali v celoti izvedene, preden je bila predložena vloga za financiranje v okviru programa, in sicer ne glede na to, ali so bila opravljena vsa povezana plačila.

3. Člen 21 uredbe o RRF: sprememba ali nadomestitev načrta, ker načrta ali njegovega dela zaradi objektivnih okoliščin ni več mogoče izpolniti

Kadar enega ali več mejnikov in ciljev, vključenih v sprejeti načrt za okrevanje in odpornost, zaradi objektivnih okoliščin ni več mogoče doseči, lahko zadevna država članica Komisiji predloži utemeljeno zahtevo za spremembo svojega načrta za okrevanje in odpornost. Komisija bo predlagane mehanizme za izstop ocenila za vsak posamezen primer posebej. Države članice so pozvane, naj pred uradno predložitvijo začnejo neformalni dialog s službami Komisije, da bi se zlasti dogovorili o praktičnih podrobnostih tega postopka.

Države članice bi morale pri predložitvi spremembe ali predložitvi novega načrta na podlagi člena 21 utemeljiti naslednje tri elemente:

1) posebne ukrepe, ki jih ni več mogoče doseči;

2) objektivne okoliščine;

3) neposredno povezavo med predlaganimi spremembami in objektivnimi okoliščinami.

Prvič, država članica bi morala utemeljiti, da sprejetega mehanizma za okrevanje in odpornost ni več mogoče izvajati:

— delno ali v celoti;

— v časovnem okviru mehanizma za okrevanje in odpornost (do leta 2026) ali sploh ne, tudi z zamudo.

Drugič, zadevna država članica bi morala utemeljiti, da neizvedljivost (dela) načrta izhaja iz objektivnih okoliščin. Bistveno je, da so zadevne objektivne okoliščine dobro dokazane in dokumentirane. Pri ocenjevanju utemeljitve, ki jo predloži zadevna država članica, bo Komisija upoštevala zlasti:

— predvidevanje okoliščin: ali so bile objektivne okoliščine prisotne ali bi jih bilo mogoče razumno predvideti ob sprejetju načrta za okrevanje in odpornost;

— razpoložljivost alternativnih rešitev: ali obstajajo alternativni ukrepi, ki bi jih zadevna država članica lahko razumno sprejela, da bi še vedno izvedla zadevne ukrepe, ne da bi jih spremenila;

— odgovornost države članice: ali je zadevna država članica primarno odgovorna za nastanek navedenih objektivnih okoliščin.

Tretjič, zadevna država članica bi morala predložiti seznam ukrepov, ki jih je treba spremeniti, opis točnih predlaganih sprememb in razlago neposredne povezave med predlaganimi spremembami in učinkom objektivnih okoliščin, na katere se sklicuje za utemeljitev spremembe.

Predlagane spremembe ne bi smele vplivati na raven ambicioznosti prvotnega načrta. Poleg tega bi morali ukrepi, ki nadomeščajo tiste, ki se štejejo za neizvedljive, v največji možni meri prispevati k ciljem REPowerEU (npr. prehod s plinskih kotlov na toplotne črpalke).

Zahtevek, povezan s povišanjem cen posebnih naložb

Najprej je treba opozoriti, da je mehanizem za okrevanje in odpornost instrument, ki temelji na smotrnosti. Stroške načrta so ocenile države članice in države članice so prejele najvišjo dodelitev nepovratne podpore, če so bili ti stroški enaki ali višji od tega najvišjega zneska.

Drugič, poudariti je treba tudi, da so države članice inflacijo in pričakovanja glede prihodnje inflacije delno vključile v svoje stroške. Predpostavke glede inflacije, ki so jih določile države članice, so se na splošno uporabljale za vsak ukrep posebej. Komisija je te predpostavke ocenila kot del ocene verodostojnosti in razumnosti ocenjenih stroškov po zelo podrobni izmenjavi mnenj z državami članicami o predpostavkah, uporabljenih za vsako reformo in naložbo.

Vendar je ruska agresija na Ukrajino močno vplivala na cene energije ter gradbenih materialov. Poleg tega dodatno obremenjuje svetovne dobavne verige. Resnosti teh sprememb ni bilo mogoče predvideti, ko je bil vzpostavljen mehanizem, pa tudi ne v času, ko je večina držav članic predložila svoje načrte za okrevanje in odpornost. Ti dogodki lahko neposredno vplivajo na izvajanje nekaterih naložb, vključenih v načrte za okrevanje in odpornost, in se lahko uporabijo kot objektivne okoliščine, na katerih temelji zahtevek iz člena 21.

Če znatno povečanje stroškov za določen ukrep povzroči, da zadevnega mejnika ali cilja ni več mogoče doseči, lahko država članica zaprosi za spremembo zadevnega mejnika ali cilja. Zahtevek bi moral temeljiti na temeljiti utemeljitvi. Države članice bi morale predložiti dokaze o neposrednem vplivu na ukrepe, ki jih želijo dopolniti. Ta povečanja tudi ne morejo upravičiti spremembe naložb (npr. nakup medicinske opreme ali raziskovalne štipendije za študije o socialnih stanovanjih), ki jih cene surovin ali pomembne omejitve v dobavni verigi ne zadevajo neposredno.

Ta povišanja cen ne morejo predstavljati objektivnih okoliščin za spremembe reform, saj reforme na splošno niso odvisne od stroškov. Poleg tega noben zahtevek za spremembe ne bi smel ogroziti splošnega izvajanja načrtov za okrevanje in odpornost.

4. Pregled postopkov

Spodnja preglednica vsebuje pregled postopkov, ki se uporabljajo za vse scenarije, opisane v prejšnjih oddelkih.

Scenarij Potreba po spremenjenem načrtu za okrevanje in odpornost / dodatku Dodatno financiranje REPowerEU Država članica izvede prerazporeditev v skladu s členoma 26 in 26a uredbe o skupnih določbah ali členom 81a uredbe o strateških načrtih SKP Da Država članica želi izkoristiti prispevek REPowerEU iz člena 21a uredbe o RRF Da Posodobitev najvišjega finančnega prispevka navzgor Povečanje največjega finančnega prispevka, ki presega ocenjene stroške predhodno sprejetega načrta za okrevanje in odpornost, država članica ga želi izkoristiti Da Povečanje največjega finančnega prispevka, ki ne presega ocenjenih stroškov predhodno sprejetega načrta za okrevanje in odpornost, država članica ga želi izkoristiti Ne Država članica ne želi izkoristiti povečanja Ne Posodobitev najvišjega finančnega prispevka navzdol Država članica zmanjšanje nadomesti z nacionalnimi sredstvi Ne Država članica želi posodobiti načrt, da bo odražal nižji najvišji finančni prispevek Da Država članica kot nadomestilo za zmanjšanje najame posojilo Da Država članica zmanjšanje nadomesti s prerazporeditvijo (največ 5 %) sredstev iz uredbe o skupinskih odločbah za obdobje 2021–2027 (člen 26 uredbe o skupnih določbah) Da Država članica zmanjšanje nadomesti s prenosom številnih naložb v okviru kohezijskih programov za obdobje 2014–2020 Da

5. Pregled možnih sprememb načrtov

Pričakuje se, da bodo spremembe prvotnih načrtov v nekaterih primerih temeljile na vsaj dveh in včasih treh pravnih podlagah, predloženih v enem dodatku. V spodnji preglednici je povzet postopek, ki se uporabi. Opozoriti je treba, da bo za vsak scenarij, predstavljen v nadaljevanju, veljala tudi obveznost predložitve poglavja REPowerEU v skladu s členom 21c predloga Komisije.

Scenarij Pravna podlaga v RRF Država članica predlaga dodatne ukrepe za doseganje ciljev REPowerEU in koriščenje prispevka iz člena 21a uredbe o RRF člen 18 Država članica predlaga dodatne ukrepe za doseganje ciljev REPowerEU in koriščenje dodatne podpore v obliki posojila člen 14 Država članica predlaga dodatne ukrepe za doseganje ciljev REPowerEU in izvede prerazporeditev sredstev Unije v skladu s členoma 26 in 26a uredbe o skupnih določbah in členom 81a uredbe o strateških načrtih SKP člen 18 Država članica predlaga dodatne ukrepe za doseganje ciljev REPowerEU in koriščenje popravka najvišjega finančnega prispevka navzgor in dodatne podpore v obliki posojila člena 14 in 18 Država članica spremeni načrt za okrevanje in odpornost, da bi zaprosila za posojilo: — da nadomesti popravek najvišjega finančnega prispevka navzdol — ter financira dodatne ukrepe za doseganje ciljev REPowerEU člena 14 in 18 Država članica spremeni načrt za okrevanje in odpornost, tako da predlaga dodatne ukrepe, ki dosegajo cilje REPowerEU in s tem: — izkoristi popravek najvišjega finančnega prispevka navzgor, — se odzove na objektivno spremembo okoliščin, ki preprečuje izvajanje nekaterih ukrepov člena 18 in 21 Država članica spremeni načrt za okrevanje in odpornost, tako da predlaga dodatne ukrepe, ki dosegajo cilje REPowerEU in nadomesti obstoječe, da bi: — izkoristila dodatno podporo v obliki posojila, — upoštevala objektivno spremembo okoliščin, ki preprečuje izvajanje nekaterih ukrepov. člena 14 in 21 Država članica spremeni načrt za okrevanje in odpornost, tako da predlaga dodatne ukrepe, ki dosegajo cilje REPowerEU in nadomesti obstoječe, da bi: — izkoristila popravek najvišjega finančnega prispevka navzgor, — izkoristila dodatno podporo v obliki posojila, — se odzvala na objektivno spremembo okoliščin, ki preprečuje izvajanje nekaterih ukrepov členi 14, 18 in 21 Država članica spremeni načrt za okrevanje in odpornost, da bi upoštevala objektivne spremembe okoliščin, ki preprečujejo njeno izvajanje nekaterih ukrepov s prilagoditvijo zadevnih ukrepov novim izzivom. člen 21

DEL II

SMERNICE ZA PRIPRAVO IN PREDSTAVITEV DODATKOV

Ta oddelek vsebuje splošne smernice za pripravo in predstavitev dodatka k sprejetemu načrtu za okrevanje in odpornost, vključno s pripravo poglavja REPowerEU. V tem delu se izraz „sprememba“ uporablja za vse spremembe sprejetega načrta za okrevanje in odpornost, ne glede na pravno podlago. Države članice bi morale pri spreminjanju svojih načrtov predložiti dokaze v zvezi z merili za ocenjevanje iz uredbe o RRF ter posodobljene informacije iz členov 18 in 21c uredbe o RRF.

Obseg novih informacij bi moral biti sorazmeren s spremembami, predlaganimi v dodatku. Če predlagane spremembe ne vplivajo na posamezni oddelek, ni treba izpolniti povezanega dela predloge. Predložitev poglavja REPowerEU se lahko primerja z dodatno komponento za te namenske reforme in naložbe. Prestrukturiranje že sprejetega načrta ne bo potrebno in izogibati se je treba ponavljanju. Pojasnila v zvezi z obstoječimi ukrepi, podprtimi z mehanizmom za okrevanje in odpornost, in ukrepi, ki ne spadajo v mehanizem za okrevanje in odpornost, se lahko omejijo na najmanjšo potrebno, kot je podrobneje opisano v nadaljevanju.

Ta del II je razdeljen na dva glavna oddelka: smernice za pripravo poglavij REPowerEU in smernice o informacijah, ki bi jih bilo treba predložiti v okviru splošne spremembe načrtov za okrevanje in odpornost.

I. Poglavje REPowerEU

1. Pravna podlaga in cilji REPowerEU

Namen predloga Komisije za uredbo o poglavjih REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost je izboljšati ustreznost ustreznega pravnega okvira za obravnavanje ciljev REPowerEU. V členu 21c, točka 1, kot je predlagan, je opredeljen sklop ciljev REPowerEU.

Za doseganje ciljev REPowerEU države članice, ki se odločijo spremeniti svoje načrte za okrevanje in odpornost, hkrati predložijo poglavje REPowerEU. Predložitev tega poglavja se lahko kombinira z drugimi vrstami sprememb načrta za okrevanje in odpornost, kot je pojasnjeno v delu I.

Poglavje REPowerEU bi moralo vsebovati kratek pregled vseh reform in naložb, ki jih mora država članica izvesti za doseganje ciljev REPowerEU. V praksi ima lahko poglavje REPowerEU obliko namenske komponente načrta za okrevanje in odpornost. Poleg vključitve poglavja REPowerEU kot namenske komponente načrta za okrevanje in odpornost bi morale spremembo načrta za okrevanje in odpornost spremljati tudi druge informacije, zahtevane v členih 18 in 21c, kot je predstavljeno v oddelkih I.2 in II. 4 spodaj.

2. Vsebina poglavij REPowerEU

A) Reforme in naložbe, ki se financirajo iz mehanizma za okrevanje in odpornost, vključene v poglavja REPowerEU

Države članice bi morale v svojem poglavju REPowerEU predlagati reforme in naložbe, ki prispevajo k ciljem REPowerEU. V zvezi s tem je treba spomniti, da bi morale reforme in naložbe prispevati k učinkovitemu obravnavanju vseh ali pomembnih delov izzivov, opredeljenih v ustreznih priporočilih za posamezne države, vključno s priporočili za posamezne države, ki jih je treba sprejeti v okviru cikla semestra 2022 in se med drugim nanašajo na energetske izzive, s katerimi se soočajo države članice.

Do financiranja iz členov 21a in 21b so upravičene le reforme in naložbe, ki prispevajo k ciljem REPowerEU. Države članice se tudi spodbuja, da te ukrepe podprejo s posojili v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost v skladu s členom 14. Reforme in naložbe, vključene v poglavje REPowerEU, kot je navedeno v členu 21c(1) predloga Komisije, se nanašajo na reforme in naložbe, ki prej niso bile vključene v načrt za okrevanje in odpornost države članice (kot je navedeno v členu 21c(2)(a)) in ki so bile zasnovane za obravnavanje ciljev REPowerEU.

V poglavje REPowerEU se lahko v omejenih okoliščinah vključijo ukrepi, ki so bili prej del načrtov za okrevanje in odpornost, vendar bi bilo treba te ukrepe razširiti tako, da bi se lahko šteli za „nove“ ukrepe. Do dodatnega financiranja so upravičene le naložbe, pri katerih spremembe vodijo k znatnemu izboljšanju, ki se odraža v zasnovi in ravni mejnika in ciljev, kar vodi k večji učinkovitosti pri količinski opredelitvi prihrankov energije ali prihrankov pri porabi fosilnih goriv. Država članica bi lahko na primer ohranila ukrep v obstoječi komponenti, vendar bi znatno povečala cilj iz poglavja REPowerEU, da bi izkoristila novo razpoložljivo financiranje (npr. zmogljivost za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, povečana s 1 000 MW na 1 300 MW, bi bila predstavljena kot povečanje za 300 MW).

Države članice bi morale pri pripravi poglavij REPowerEU zagotoviti, da reforme in naložbe, vključene v poglavja REPowerEU, spremlja ustrezen sklop mejnikov in ciljev.

Naložbe in reforme poglavij REPowerEU za diverzifikacijo oskrbe z odmikom od Rusije in kratkoročno zmanjšanje povpraševanja po plinu bi bilo treba vzpostaviti v duhu solidarnosti glede zanesljivosti oskrbe. V ta namen bi morale biti oblikovane tako, da bi na stroškovno učinkovit način obravnavale regionalne in nacionalne potrebe, ter upoštevale pregled EU glede kratkoročne pripravljenosti na motnje v oskrbi s plinom, ki je bil posredovan državam članicam.

Primeri naložb, ki se lahko vključijo v poglavja REPowerEU

Več vrst naložb, ki prispevajo k ciljem REPowerEU in bi jih bilo mogoče podpreti v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost. Kar zadeva naložbe v plinsko infrastrukturo, je pomembno, da so skladne z rezultati ocene dodatnih potreb po energetski infrastrukturi, kot je določeno v sporočilu Komisije REPowerEU z dne 8. marca 2022 (COM(2022) 108 final), in razpravami z državami članicami v regionalnih skupinah na visoki ravni, ki delujejo v okviru politike vseevropskih energetskih omrežij (TEN-E). Te naložbe se lahko nanašajo zlasti na:

— povečanje zmogljivosti za proizvodnjo trajnostnega biometana in obnovljivega vodika ali vodika iz nefosilnih virov;

— prizadevanje za zmanjšanje porabe energije in fosilnih goriv (preudarnost na področju energije);

— pospeševanje uvajanja obnovljivega vodika ali vodika iz nefosilnih virov v sektorjih, ki jih je težko razogljičiti, in sicer z olajšanjem prehoda tehnologije na postopke in aplikacije, ki temeljijo na vodiku;

— infrastrukturo za vodik, vključno s cevovodi, skladiščenjem in pristaniškimi terminali;

— ukrepe za energijsko učinkovitost in razogljičenje v industrijskih sektorjih, zlasti v toplotnih procesih, sistemih za uravnavanje povpraševanja in prilagajanju odjema;

— sheme prenove in tehnologije, ki povečujejo energijsko učinkovitost stavb in razogljičenje toplote, kot so uvedba toplotnih črpalk, daljinsko ogrevanje iz obnovljivih virov energije, fotovoltaične strehe, shranjevanje energije, pametni termostati in izolacija najvišje kakovosti;

— programe za spodbujanje pregledov energijske učinkovitosti in svetovanja gospodinjstvom in podjetjem;

— elektrifikacijo industrijskih procesov in nadomestne tehnologije za uporabo plina v industrijski rabi toplote (zlasti nizkotemperaturne toplote), pare in surovin;

— objekte za shranjevanje energije in objekte za skladiščenje plina;

— proizvodne zmogljivosti za obnovljive vire energije;

— razvoj nacionalnega sistema za distribucijo in prenos električne energije;

— gradnjo elektroenergetskih povezovalnih daljnovodov;

— infrastrukturo in objekte, ki omogočajo diverzifikacijo oskrbe s plinom v državah članicah, vključno s terminali za UZP (kot so plavajoča skladišča in naprave za ponovno uplinjanje utekočinjenega zemeljskega plina), plinovodi in skladišči, ter njihovo kibernetsko varnost;

— razvoj vrednostnih verig ključnih materialov, tehnoloških komponent in opreme, povezanih z zelenim prehodom;

— preusposabljanje in izpopolnjevanje za lažjo prerazporeditev na nova delovna mesta, zlasti v proizvodnji energije iz obnovljivih virov in drugih sektorjih zelenega gospodarstva;

— podporo elektrifikaciji transportne infrastrukture, vključno z železnicami, in vzpostavitev alternativne infrastrukture za polnjenje in oskrbo, ki vozila oskrbuje z električno energijo ali vodikom za namene prometa;

— brezemisijska vozila za javni prevoz, ki imajo pomemben in neposreden učinek v smislu zmanjšanja povpraševanja po fosilnih gorivih.

Države članice naj bodo pri ukrepih, ki prispevajo k zanesljivosti oskrbe, kot so energetska infrastruktura in objekti, povezovalni daljnovodi ali proizvodne zmogljivosti, pozorne na kibernetsko varnost projektov, da bi čim bolj zmanjšale morebitna tveganja za motnje v oskrbi z energijo.

Primeri reform, ki se lahko vključijo v poglavja REPowerEU

Poleg tega lahko države članice preučijo različne vrste reform, da bi čim bolj povečale učinek naložb, izvedenih v okviru programa REPowerEU. Med temi so:

— reforme za pospešitev postopkov izdajanja dovoljenj za projekte na področju energije iz obnovljivih virov in skrajšanje časa za njihovo uvedbo, pa tudi reforme v zvezi z izboljšavami omrežne infrastrukture, ki jih spremljajo potrebne okrepitve uprave za pospešitev in obravnavo povečanega števila prošenj za izdajo dovoljenj;

— pregledni časovni razporedi za posodobitve distribucijskih omrežij in dražb energije iz obnovljivih virov;

— sheme zavarovanja in zmanjševanja tveganja za naložbe v projekte za razvoj/posodobitve ogrevanja iz obnovljivih virov in daljinskega ogrevanja, načrtovane sheme nadomestitve sistemov ogrevanja na fosilna goriva s tehnologijami obnovljivih virov energije, davčne spodbude za podjetja in potrošnike za prehod z ogrevanja na fosilna goriva na nizkoogljične možnosti (toplota iz obnovljivih virov energije, daljinsko ogrevanje iz obnovljivih virov energije, uporaba omrežij na industrijsko odpadno toploto in hlajenje) ter uporaba lokalnih zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov (5);

— spodbude za spodbujanje ustvarjanja kakovostnih delovnih mest v proizvodnji energije iz obnovljivih virov in v drugih sektorjih zelenega gospodarstva, vključno s ciljno usmerjenimi in dobro zasnovanimi spodbudami za zaposlovanje in prehod (6);

— reforme za povečanje prožnosti elektroenergetskega sistema, omogočanje udeležbe virov na strani povpraševanja na trgih električne energije in razvoj spodbud za prilagajanje odjema, vključno s shranjevanjem energije;

— spodbude za izpopolnjevanje obstoječe delovne sile in usposabljanje usposobljenih strokovnjakov v gradbenem sektorju, kot so monterji ogrevanja iz obnovljivih virov;

— oblikovanje ustreznega zakonodajnega okvira za obnovljivi vodik ali vodik iz nefosilnih virov, prevoz in shranjevanje;

— spodbude za vzpostavitev infrastrukture za polnjenje in oskrbo, ki vozila oskrbuje z električno energijo ali vodikom za namene prometa;

— razvoj zbiranja podatkov in predvidevanja o trgu dela ter znanj in spretnosti ter prilagoditev učnih načrtov izobraževanja in usposabljanja potrebam zelenega prehoda.

Čezmejni projekti in projekti, ki vključujejo več držav, ki podpirajo cilje REPowerEU

Države članice se močno spodbuja, naj oblikujejo in okrepijo čezmejne pobude. Projekti skupnega interesa, izbrani v okviru politike vseevropskih energetskih omrežij (TEN-E), so upravičeni do podpore iz instrumenta za povezovanje Evrope. Instrument za povezovanje Evrope poleg projektov skupnega interesa podpira tudi čezmejne projekte na področju energije iz obnovljivih virov, ki jih je oblikovala več kot ena država članica na podlagi mehanizmov sodelovanja, določenih v direktivi o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov. Ti projekti že prispevajo k ciljem REPowerEU, saj zagotavljajo alternativno energijo iz obnovljivih virov fosilnim gorivom, zmanjšujejo odvisnost od uvoza in bolje izkoriščajo potencial Evrope za obnovljive vire energije.

Države članice bi morale pri obravnavi ukrepov, predlaganih za dodatno finančno podporo iz virov financiranja REPowerEU v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, dati prednost projektom, ki se ne financirajo iz IPE. Države članice se zlasti spodbuja, naj preučijo možnost financiranja iz mehanizma za okrevanje in odpornost za dodatne plinske projekte, opredeljene v oceni potreb po infrastrukturi, opravljeni za namene načrta REPowerEU. Mehanizem za okrevanje in odpornost ima lahko na primer ključno vlogo pri doseganju ambicij držav članic za nadaljnji razvoj ključnih vrednostnih verig, zlasti pri čezmejnem prenosu energije, obnovljivem vodiku ali vodiku iz nefosilnih virov ter oskrbi s kritičnimi surovinami.

B) Ukrepi, ki prispevajo k programu REPowerEU in so že vključeni v načrte za okrevanje in odpornost

Da bi bila poglavja REPowerEU izčrpna in samostojna, bi morala vključevati tudi opis, kako ukrepi, ki so že vključeni v sprejete načrte za okrevanje in odpornost, prispevajo k ciljem REPowerEU (člen 21c(2)(a) uredbe o RRF, kakor je bila spremenjena s predlogom Komisije).

Poglavja REPowerEU bi morala vključevati seznam teh ukrepov skupaj s kratko razlago njihovega prispevka k ciljem REPowerEU. Namen tega ni, da se ukrepi v okviru obstoječih komponent prestavijo v poglavje REPowerEU, da se prepreči prestrukturiranje celotnega načrta za okrevanje in odpornost, kar bi lahko vplivalo na njegovo ravnovesje in skladnost, temveč da se pojasnijo prispevki, ki jih obstoječi ukrepi zagotavljajo k ciljem REPowerEU.

V ta namen bi bilo treba uporabiti naslednjo preglednico:

Referenčna številka FENIX Ime ukrepa Prispevek k ciljem REPowerEU Pričakovana zmanjšanja uvoza fosilnih goriv CX.RX Reforma okoljskih dajatev Zagotavljanje spodbud podjetjem in posameznikom za prehod na brezemisijska in nizkoemisijska vozila bo zagotovilo manjšo porabo fosilnih goriv in s tem zmanjšalo odvisnost od tujega uvoza teh goriv. CY.IY Prenova stavb Prenova X milijonov kvadratnih metrov s ciljem vsaj 30-odstotnega povečanja prihrankov energije CZ.IZ Vetrna energija na morju Namestitev zmogljivosti za 500 MW vetrne energije na morju

C) Ukrepi REPowerEU, ki se financirajo iz drugih virov in ne iz mehanizma za okrevanje in odpornost

Da bi poglavje REPowerEU zagotovilo celovito sliko vseh ukrepov, ki bodo prispevali k ciljem REPowerEU, bi moralo vključevati tudi pomembne ukrepe, ki se financirajo iz drugih virov, bodisi na nacionalni ravni bodisi na ravni Unije, ki prav tako prispevajo k ciljem REPowerEU. Pomembno je, da se ti ukrepi ne bodo upoštevali pri določanju razpoložljivih sredstev v okviru načrta za okrevanje in odpornost. Za te ukrepe prav tako ne veljajo zahteve glede revizije in nadzora iz uredbe o RRF.

Spremljanje ukrepov REPowerEU, ki se ne financirajo iz mehanizma za okrevanje in odpornost, se bo izvajalo predvsem v okviru evropskega semestra. Države članice bi morale za vsak ukrep REPowerEU, ki se financira iz drugih virov in ne iz mehanizma za okrevanje in odpornost, v poglavje REPowerEU vključiti naslednje informacije:

— naziv ukrepa,

— ocenjeni stroški in viri financiranja,

— cilj ukrepa in povezava s cilji REPowerEU,

— načini izvajanja,

— glavni koraki in s tem povezan časovni razpored izvajanja;

— ocenjeni učinek ukrepa, npr. prihranki/diverzifikacija virov uvoza plina, skupni prihranki energije, inštalirana mož proizvodnje za energijo iz obnovljivih virov, pričakovano zmanjšanje emisij toplogrednih plinov,

— sklic na ukrepe iz načrta za okrevanje in odpornost, ki jih dopolnjuje ali ki ga dopolnjujejo (če obstaja).

Države članice bi morale ponazoriti dopolnjevanje med ukrepi, vključenimi v poglavje REPowerEU. Zlasti bi morale pojasniti, kako se ukrepi medsebojno krepijo.

Poleg opisa vseh ukrepov iz zgornjih oddelkov bi bilo treba v poglavjih REPowerEU pojasniti, kako je kombinacija vseh teh ukrepov skladna, učinkovita in sorazmerna za doseganje ciljev REPowerEU (člen 21c(2)(c) predloga Komisije o spremembi uredbe o RRF).

— Od držav članic se pričakuje, da bodo v odgovor na zahtevo po „skladnosti“ predstavile razloge za dodajanje ukrepov, vključenih v poglavje REPowerEU, k že obstoječim ali načrtovanim ukrepom. Pojasniti bi morale, zakaj ti ukrepi zapolnjujejo preostale vrzeli na nacionalni ravni in/ali ravni EU, ki jih prejšnji ukrepi še ne obravnavajo.

— Kar zadeva merilo „učinkovitosti“, bi bilo treba utemeljiti, zakaj in kako so ukrepi REPowerEU na splošno primerni za zgoraj navedene namene.

— Da bi države članice zadovoljivo argumentirale „sorazmernost“, bi morale opisati, kako so ukrepi iz poglavja REPowerEU sorazmerni s tem, kar je potrebno za doseganje ciljev REPowerEU, in kako uravnoteženje legitimnih interesov podpira zadevne ukrepe.

Države članice bi morale zagotoviti kvantitativno analizo prispevka svojih ukrepov REPowerEU k cilju, določenemu v načrtu REPowerEU.

3. Ocena poglavja REPowerEU

Kot je določeno v členu 21c(4) predloga za spremembo uredbe o RRF, se druge določbe uredbe o RRF smiselno uporabljajo za reforme in naložbe iz poglavja REPowerEU, če ni določeno drugače. V skladu s tem bodo reforme in naložbe, ki so vključene v poglavje REPowerEU in se financirajo iz mehanizma za okrevanje in odpornost, sestavni del načrtov za okrevanje in odpornost. Izpolnjevati bi morale vse pogoje iz člena 18, zanje pa veljajo merila za ocenjevanje iz člena 19 in Priloge V, razen če je določeno drugače, zlasti v zvezi z digitalnim označevanjem v skladu s členom 19(3)(f) in oddelkom 2.6 Priloge V k uredbi o RRF.

A) Izvzetje iz obveznosti prispevanja k 20-odstotnemu digitalnemu cilju

Za reforme in naložbe iz poglavij REPowerEU, ki se bodo financirale v okviru RRF, se bo brez poseganja v navedeno in v skladu s členom 21c(3) predloga za spremembo uredbe o RRF uporabljala metodologija digitalnega označevanja iz člena 19(3)(f) in Priloge VII k uredbi o RRF, vendar se podpora za ukrepe iz poglavja REPowerEU ne bo upoštevala pri izračunu, ali je bil dosežen 20-odstotni digitalni cilj. Glede na nujnost in pomen energetskih izzivov, s katerimi se sooča Unija, je takšna izjema potrebna za zagotovitev, da digitalno označevanje ne zmanjša zmožnosti držav članic za financiranje ukrepov, ki prispevajo k ciljem REPowerEU.

Čeprav so reforme in naložbe, predlagane v poglavju REPowerEU, izvzete iz izračuna digitalnega cilja, so države članice pozvane, naj predlagajo digitalne naložbe, ki zadevajo cilje REPowerEU. Take naložbe bi lahko na primer vključevale:

— digitalizacijo energetskih omrežij, vključno s pametnimi omrežji;

— uvedbo pametnih števcev, pametnih sistemov upravljanja polnjenja in senzorjev v povezavi z obnovitvenimi deli za večjo energijsko učinkovitost;

— podnebno nevtralnost podatkovnih centrov in omrežij ter ponovno uporabo njihove odpadne toplote;

— kibernetsko varnost za energetski sistem, ki je bistvenega pomena za zanesljivo oskrbo z energijo;

— podatkovne infrastrukture za omogočanje širokega razvoja prilagajanja odjema (npr. s skupnim evropskim energijskim podatkovnim prostorom) in shranjevanja energije;

— ukrepe za digitalizacijo prometa, ki so delno namenjeni zmanjšanju emisij toplogrednih plinov;

— digitalne spretnosti in znanja ali aplikacije za opolnomočenje odjemalcev energije.

Za ohranitev digitalnih ambicij RRF se bo digitalno označevanje še naprej uporabljalo za vso podporo ukrepom, predlaganim v dopolnitvah načrtov za okrevanje in odpornost, ki ne spadajo na področje uporabe člena 21c(1) uredbe o RRF.

B) Dodatno merilo za oceno v zvezi s cilji načrta REPowerEU

Poleg tega bodo reforme in naložbe, ki so vključene v poglavja REPowerEU in se financirajo v okviru RRF, ocenjene na podlagi dodatnega dvanajstega merila za ocenjevanje, določenega v Prilogi V, oddelek 2.12, k predlagani spremembi uredbe o RRF, kar zadeva njihov dejanski prispevek k ciljem REPowerEU. V skladu s Prilogo V predloga Komisije se to merilo lahko šteje za izpolnjeno, če ti ukrepi izpolnjujejo enega od naslednjih ciljev:

— izboljšanje energetske infrastrukture in objektov za zadovoljitev takojšnjih potreb po zanesljivi oskrbi z nafto in plinom, zlasti da se omogoči diverzifikacija oskrbe v interesu Unije kot celote,

— povečanje energijske učinkovitosti v stavbah, razogljičenje industrije, povečanje proizvodnje in uporabe trajnostnega biometana in obnovljivega vodika ali vodika iz nefosilnih virov ter povečanje deleža energije iz obnovljivih virov;

— odpravljanje notranjih in čezmejnih ozkih grl pri prenosu energije, zlasti z izgradnjo povezav z drugimi državami članicami, ali podpiranje brezemisijskega prometa in njegove infrastrukture, vključno z železnicami;

— podpiranje navedenih ciljev s pospešeno prekvalifikacijo delovne sile v smeri zelenih znanj in spretnosti ter podporo vrednostnim verigam ključnih materialov in tehnologij, povezanih z zelenim prehodom,

in poleg tega izpolnjujejo naslednji pogoj:

— dopolnjevanje in znaten prispevek reform in naložb, vključenih v poglavje REPowerEU (člen 21c(1)), skupaj z drugimi opisanimi ukrepi (21c(2)(a) in (b)), da se doseže diverzifikacija oskrbe Unije z energijo ali zmanjša njena odvisnost od fosilnih goriv do leta 2030.

C) Merjenje učinka

Države članice bi morale dokazati, da bodo naložbe in reforme prispevale k ciljem načrta REPowerEU, in sicer z merjenjem:

— zmanjšanja uvoza fosilnih goriv iz Rusije;

— pri uvozu plina: ocene zmanjšanja števila milijard kubičnih metrov, prihranjenih iz Rusije zaradi enakovrednih ukrepov;

— ocenjenega zmanjšanja porabe energije;

— posodobitve omrežne infrastrukture v smeri decentralizacije, povezovanja trgov ali povečanja zanesljivosti oskrbe z energijo.

Poglavje REPowerEU bi moralo vključevati preglednico z navedbo vrste posameznega ukrepa (tj. novi ali spremenjeni ukrep, obstoječi ukrepi RRF, ukrepi, financirani iz drugih virov), njihovega pričakovanega učinka na zmanjšanje uvoza zemeljskega plina iz Rusije, izraženega v milijardah kubičnih metrov.

Ime ukrepa Pričakovano zmanjšanje uvoza zemeljskega plina iz Rusije leta 2027 v primerjavi z letom 2019 (v milijardah kubičnih metrov) Reforma X Naložba Y Skupaj

D) Načelo, da se ne škoduje bistveno:

V skladu s predlogom Komisije ukrepom, ki izboljšujejo energetsko infrastrukturo in objekte za zadovoljitev takojšnjih potreb po zanesljivi oskrbi z nafto in plinom, zlasti da se omogoči diverzifikacija oskrbe v interesu Unije kot celote, ne bo potrebno izpolnjevati zahtev načela, da se ne škoduje bistveno. To zadeva zlasti naložbe v zmogljivosti za plin in nafto, ki so ključnega pomena za zagotovitev zelo hitrega zmanjšanja odvisnosti od ruskih dobaviteljev. To odstopanje se nanaša na ukrepe, potrebne za zagotovitev kratkoročne zanesljivosti oskrbe, in ne bi smelo ovirati splošnega napredka pri doseganju podnebnih ciljev do leta 2050, pri čemer je treba upoštevati nacionalne energetske in podnebne načrte.

Vsi drugi ukrepi, povezani s cilji REPowerEU, morajo biti skladni z načelom iz uredbe o RRF, da se ne škoduje bistveno. Skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno, na splošno podpira doseganje ciljev REPowerEU v skladu z naslednjimi vodilnimi načeli:

— ukrepi, za katere obstaja tehnološko in ekonomsko izvedljiva alternativa z majhnim vplivom na okolje, so na splošno skladni z načelom, da se ne škoduje bistveno, zlasti tisti, ki ne temeljijo na fosilnih gorivih, kot so na primer obnovljivi viri energije. Z njimi se ne le zmanjšuje odvisnost od uvoza fosilnih goriv iz Rusije, temveč tudi izboljšuje kakovost okolja;

— za ukrepe, ki nimajo tehnološko in ekonomsko izvedljive alternative z majhnim vplivom na okolje, lahko države članice dokažejo, da so skladni z načelom, da se ne škoduje bistveno, in sicer tako, da predlagajo najboljše razpoložljive ravni okoljske učinkovitosti v sektorju. To lahko zajema dejavnosti in sredstva, ki uporabljajo manj fosilnih goriv ali jih sploh ne uporabljajo. Načelo, da se ne škoduje bistveno, tako podpira zmanjšanje odvisnosti od uvoza in s tem prispeva k ciljem REPowerEU.

Ta načela podpirajo zlasti drugi steber REPowerEU, ki poziva k naložbam v povezan energetski sistem po celotni EU, ki v veliki meri temelji na energiji iz obnovljivih virov in znatno večji energijski učinkovitosti, da bi zmanjšali odvisnost EU od fosilnih goriv.

Številni ukrepi, ki podpirajo cilje REPowerEU, so že bili vključeni v sprejete načrte za okrevanje in odpornost ter so bili ocenjeni kot skladni z načelom, da se ne škoduje bistveno. Med njimi so ukrepi za spodbujanje uporabe energije iz obnovljivih virov, uvedbo prilagodljive energetske infrastrukture, ki bo kos izzivom prihodnosti, in za povečanje energijske učinkovitosti. Da bi olajšali pripravo spremenjenih načrtov, spodnji primeri ponazarjajo, kako zagotoviti skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno, za cilj blažitve podnebnih sprememb, kar zadeva nadaljnje ukrepe REPowerEU.

Razogljičenje industrije: v okviru RRF morajo v skladu z opombo 27 tehničnih smernic ukrepi za podporo napravam, ki so vključene v sistem EU za trgovanje z emisijami, doseči projekcije emisij toplogrednih plinov, ki so bistveno nižje od ustreznih referenčnih vrednosti (7) . Čeprav za nekatere od teh dejavnosti trenutno ni na voljo nobena tehnološko in ekonomsko izvedljiva alternativa z majhnim vplivom na okolje ali brez njega, bo ta pristop podprl zmanjšanje uporabe fosilnih goriv in s tem zmanjšal odvisnost EU od uvoza. Pri proizvodnji vodika se spodbuja uporaba obnovljivih virov energije.

Večja elektrifikacija: v tehničnih smernicah za načelo, da se ne škoduje bistveno, je določeno, da se ukrepi za spodbujanje večje elektrifikacije (npr. industrije, prometa, stavb) štejejo za združljive z merilom načela, da se ne škoduje bistveno, kar zadeva cilj blažitve podnebnih sprememb, če države članice utemeljijo, da večjo elektrifikacijo spremljajo povečane zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na nacionalni ravni. Države članice lahko v svoje spremenjene načrte vključijo (dodatne) ukrepe, ki podpirajo nadaljnjo elektrifikacijo ključnih sektorjev, ki naj bi skupaj z električno energijo iz obnovljivih virov neposredno podpirali cilje REPowerEU.

II. Splošne smernice za spremembo načrtov za okrevanje in odpornost

Spodnji oddelki vsebujejo pregled elementov, ki bi jih morale države članice upoštevati v svojih spremenjenih načrtih za okrevanje in odpornost. Te smernice obravnavajo najpogostejša vprašanja držav članic in zagotavljajo praktične smernice o tem, kako strukturirati dodatek k načrtu za okrevanje in odpornost v skladu z zahtevami iz člena 18 uredbe o RRF.

Da bi zagotovili doslednost pri predstavitvi dodatka in načrta za okrevanje in odpornost, spodnja struktura sledi smernicam načrta za okrevanje in odpornost iz januarja 2021. Države članice se spodbuja, naj za svoje načrte za okrevanje in odpornost še naprej uporabljajo enako strukturo in omejijo spremembe trenutnih oddelkov načrtov za okrevanje in odpornost.

1. Cilji sprememb

Države članice bi morale v tem oddelku pojasniti razloge, na katerih temeljijo predlagane spremembe njihovega predhodno sprejetega načrta za okrevanje in odpornost.

Utemeljitev, ki jo je treba predložiti, bo odvisna od narave in namena teh sprememb, kot je opisano v delu I tega dokumenta. Države članice bi zato morale navesti pravno podlago za vsako spremembo, tj. ali se nanaša na zahtevek za posojilo, posodobitev v skladu s členom 18(2), da se upošteva posodobljeni finančni prispevek, in/ali spremembo v skladu s členom 21 zaradi objektivnih okoliščin. Glede na to, da morajo Komisija in nacionalni organi temu procesu nameniti veliko časa in sredstev, so države članice pozvane, naj vsaka vse predvidene spremembe svojega načrta združi v en sam zahtevek. Izbira pravne podlage bo vplivala na raven sprememb, ki jih lahko izvedejo države članice, in na pogoje, ki jih morajo izpolniti za pridobitev pozitivne ocene spremenjenega načrta za okrevanje in odpornost. Če se dopolnitev opravi iz več kot enega razloga, mora država članica jasno pojasniti, kako izpolnjuje pogoje, in predložiti utemeljitve za vsakega od razlogov (npr. dodatne finančne potrebe za zahtevek za posojilo v skladu s členom 14 in objektivne okoliščine, ki preprečujejo izvajanje (dela) načrta iz člena 21).

A) Celovit in ustrezno uravnotežen odziv na gospodarske in socialne razmere / prispevek k šestim stebrom

Spremenjeni načrt za okrevanje in odpornost bi moral še naprej predstavljati celovit in ustrezno uravnotežen odziv na gospodarske in socialne razmere ter ustrezno prispevati k vsem šestim stebrom iz člena 3 uredbe o RRF. Spremembe prvotnega načrta bi morale ohraniti to ravnovesje ali, če bi ga spremenile, biti utemeljene s prikazom, da je to v skladu z novimi izzivi, s katerimi se sooča država članica, in/ali njenimi novimi dodeljenimi finančnimi sredstvi. V ta namen bi morale države članice opisati, kako spremenjeni načrt za okrevanje in odpornost še vedno predstavlja celovit in ustrezno uravnotežen odziv na gospodarske in socialne razmere v zadevni državi članici. Če so spremembe načrta zanemarljive, lahko države članice preprosto domnevajo, da je prispevek k šestim stebrom še naprej uravnotežen, ne da bi bilo treba to podrobno dodatno obrazložiti.

Države članice bi morale nove ukrepe povezati z ustreznimi stebri s pojasnitvijo, kako bodo k njim prispevali. Če spremenjeni načrt nekatere ukrepe odpravi ali zmanjša, bi bilo treba pojasniti, kako bo skupni prispevek načrta k zadevnim stebrom ostal zadosten. Kjer je to ustrezno, bi morala razlaga vzpostaviti povezavo med odpravljenimi ukrepi in vsemi novimi ukrepi, predlaganimi za nadomestitev teh ukrepov, s sklicevanjem na zadevne stebre.

Pri pojasnilih bi bilo treba ustrezno upoštevati vsak nov razvoj dogodkov v državi članici ali v politikah EU, ki vplivajo na šest stebrov. Države članice se zlasti spodbuja, naj upoštevajo vpliv najnovejšega geopolitičnega razvoja na prispevek načrta k stebru zelenega prehoda glede na cilje REPowerEU. V zvezi s tem so sprejemljivi dodatki z dodatnimi ukrepi, ki zajemajo le enega ali dva stebra, če to upravičujejo novi izzivi, s katerimi se soočajo države članice.

B) Povezava s priporočili za posamezne države in evropskim semestrom

Spremenjeni načrt za okrevanje in odpornost bi moral upoštevati vse izzive, opredeljene v ustreznih priporočilih za posamezne države, vključno s tistimi, ki so bili predstavljeni v ciklih evropskega semestra 2019 in 2020 ter v poznejših ciklih semestra do datuma predložitve spremenjenega načrta za okrevanje in odpornost (8). Še posebej pomembna bodo priporočila za posamezne države, izdana v ciklu 2022. V poročilih o državah za leto 2022 je ocenjeno izvajanje ukrepov, vključenih v načrte za okrevanje in odpornost, v njih pa so opredeljeni tudi ključni nerešeni ali na novo nastajajoči izzivi, ki niso v zadostni meri zajeti v načrtih za okrevanje in odpornost, ki so podlaga za priporočila za posamezne države za leto 2022.

Kot je poudarjeno v oddelku I, popravki najvišjega finančnega prispevka navzdol ne vplivajo na potrebo po obravnavi vseh ali znatnega dela ustreznih priporočil za posamezne države. Zato bi moral spremenjeni načrt za okrevanje in odpornost ohraniti enako raven ambicioznosti kot prvotno sprejeti načrt.

Za države članice, ki zaprosijo za posojilo ali se njihov najvišji finančni prispevek v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost (bistveno) poveča, je treba pri dodatkih k prvotnemu načrtu upoštevati celoten sklop priporočil za posamezne države za leta 2019, 2020 in 2022. To velja zlasti za dodatne potrebe po reformah in naložbah, opredeljene v okviru evropskega semestra 2022, vključno s tistimi, ki so povezane s potrebo po zmanjšanju energetske odvisnosti. Predstavitev dodatkov je tudi priložnost za obravnavo izzivov, opredeljenih v prejšnjih ciklih evropskega semestra, ki v sprejetem načrtu za okrevanje in odpornost niso obravnavani ali so obravnavani le delno.

Države članice bi morale pri pripravi svojega dodatka zagotoviti, da je učinek predlaganih sprememb na fiskalno vzdržnost skladen s priporočili za posamezne države za leto 2022 v zvezi s fiskalnimi in fiskalno-strukturnimi zadevami, kot jih je odobril Svet. Poleg tega bi morale države članice, katerih valuta je euro, pri ocenjevanju in predstavitvi fiskalnega učinka predlaganih sprememb svojega načrta za okrevanje in odpornost zagotoviti, da so posodobljeni ukrepi v načrtu za okrevanje in odpornost skladni s prednostnimi nalogami, opredeljenimi v najnovejšem priporočilu o ekonomski politiki euroobmočja, ki ga je sprejel Svet.

C) Splošni učinek načrta za okrevanje in odpornost

V skladu s smernicami načrta za okrevanje in odpornost iz leta 2021 bi morale države članice pojasniti, v kolikšni meri naj bi predlagane spremembe po pričakovanjih spremenile skupni učinek njihovih načrtov za okrevanje in odpornost. V tej obrazložitvi bi bilo treba predstaviti pričakovani učinek spremenjenega načrta za okrevanje in odpornost kot celote ob upoštevanju dodanih ali črtanih ukrepov. Pri uporabi smernic načrta za okrevanje in odpornost za leto 2021 bi bilo treba upoštevati naslednje elemente:

— makroekonomske in socialne obete;

— makroekonomski in socialni učinek načrta za okrevanje in odpornost;

— trajnostnost;

— kohezijo.

Države članice so pozvane, naj predložijo posodobljene podatke o učinku svojih spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost, če so se bistveno spremenili v primerjavi s tistimi, ki so bili predloženi v okviru predhodno sprejetega načrta za okrevanje in odpornost. Pri tem se lahko države članice zanesejo na informacije iz svojih nacionalnih reformnih programov in po potrebi uporabijo navzkrižna sklicevanja. Obseg novih informacij bi moral biti sorazmeren s spremembami, predlaganimi v dodatku.

D) Skladnost

Vpliv predlaganih sprememb na skladnost spremenjenega načrta za okrevanje in odpornost bi bilo treba predstaviti tako, da se pojasnijo medsebojni vplivi med novimi ali spremenjenimi ukrepi in ukrepi, vključenimi v predhodno sprejeti načrt za okrevanje in odpornost, in sicer s sklicevanjem na ukrepe, ki so bili ohranjeni in umaknjeni v spremenjenem načrtu. Države članice naj tudi pojasnijo, kako se ohranja splošno ravnovesje med reformami in naložbami. Novi ali spremenjeni ukrepi ne bi smeli povzročati nedoslednosti in ne bi smeli poslabšati splošne koherentnosti načrta za okrevanje in odpornost.

E) Enakost spolov in enake možnosti za vse

Države članice bi morale opisati, kako spremembe vplivajo na prispevek njihovih spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost k ciljem enakosti spolov in enakih možnosti za vse. Glede na nedavni razvoj dogodkov je zmanjšanje tveganja energetske revščine ključnega pomena.

Države članice bi morale v ta namen upoštevati smernice načrta za okrevanje in odpornost za leto 2021, hkrati pa upoštevati tudi nedavni razvoj dogodkov, tako da na primer:

— proučijo, kako najbolje upoštevati te cilje v procesu izvajanja in spremljanja, ob upoštevanju dosedanjih izkušenj pri izvajanju svojih načrtov;

— zagotovijo sodelovanje organov za enakost in nediskriminacijo pri izvajanju načrtov za okrevanje in odpornost, na primer v okviru ustreznih organov za spremljanje;

— zagotovijo, da se ti cilji bolje odražajo v spremenjenih mejnikih in ciljih, na primer z razčlenitvijo po spolu, starosti, invalidnosti ali rasi ali narodnosti, kjer je to mogoče.

Obseg novih informacij bi moral biti sorazmeren s spremembami, predlaganimi v dodatku.

F) Čezmejni in večdržavni projekti

Večina sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost vključuje čezmejne ali večdržavne pobude. To vključuje zlasti sodelovanje v pomembnih projektih skupnega evropskega interesa v skladu s pravili EU o državni pomoči. Države članice se močno spodbuja, naj v okviru morebitne dopolnitve svojih načrtov za okrevanje in odpornost razmislijo o okrepitvi podpore čezmejnim ali večdržavnim pobudam, zlasti tistim, ki so usklajene s cilji REPowerEU.

G) Državna pomoč

Za dodatne ali dopolnjene reforme in naložbe se v celoti uporabljajo pravila o državni pomoči. Vsaka država članica mora zagotoviti, da so take reforme in naložbe skladne s pravili EU o državni pomoči in da upoštevajo veljavne postopke v zvezi z državno pomočjo. Države članice morajo pri oblikovanju svojih načrtov za okrevanje in odpornost upoštevati regulativni okvir za državno pomoč, vključno s smernicami o pomoči za podnebje, energijo in varstvo okolja (9) iz leta 2022. Poleg tega uredba o splošnih skupinskih izjemah določene kategorije državne pomoči razglaša za združljive s Pogodbo, če izpolnjujejo jasne pogoje, ter jih izvzema iz zahteve po predhodni priglasitvi Komisiji in njeni odobritvi. V zvezi z ukrepi, ki prispevajo k ciljem REPowerEU, se države članice na primer spodbuja, naj upoštevajo določbe oddelka 4 uredbe o splošnih skupinskih izjemah v zvezi s pomočjo za raziskave, razvoj in inovacije ter oddelka 7 o pomoči za varstvo okolja.

Začasni okvir za državno pomoč, ki ga je Komisija sprejela 23. marca 2022 za podporo gospodarstvu EU zaradi ruske invazije v Ukrajini je lahko pomemben tudi za oceno državne pomoči ukrepov mehanizma za okrevanje in odpornost v posameznih primerih, kadar pomoč odpravlja gospodarske učinke vojne agresije Rusije nad Ukrajino.

V skladu s smernicami in predlogo načrta za okrevanje in odpornost iz leta 2021 so države članice pozvane, naj v svojih posodobljenih načrtih za okrevanje in odpornost za vsako novo ali dopolnjeno reformo in naložbo navedejo, ali menijo, da je za ukrep potrebna priglasitev državne pomoči, ter v tem primeru navedejo časovni okvir za predhodno priglasitev in priglasitev. Če država članica meni, da ukrep ne zahteva priglasitve, bi morala vključiti sklic na obstoječi sklep o odobritvi državne pomoči ali določbe iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah ali druge uredbe o skupinskih izjemah, za katere se šteje, da se uporabljajo za ukrep, skupaj z utemeljitvami ali opisom razlogov, zakaj se ukrep ne šteje za državno pomoč. Pri predvidevanju časovnice za izpolnitev ustreznih mejnikov in ciljev morajo države članice zagotoviti dovolj časa, da Komisija odobri morebitno državno pomoč, ki bi lahko bila prisotna v ustreznih naložbenih ukrepih in za katero je potrebna priglasitev državne pomoči. Komisija je pripravljena državam članicam zagotoviti predhodne smernice o skladnosti vsake naložbe, predvidene v njihovih spremenjenih načrtih za okrevanje in odpornost, z regulativnim okvirom za državno pomoč. Države članice se spodbuja, da svoj časovni razpored (predhodne) priglasitve posredujejo Komisiji, da se zagotovi ustrezno načrtovanje.

Po preteklih izkušnjah z ukrepi, vključenimi v načrte za okrevanje in odpornost, ki so bili pregledani z vidika državne pomoči, je zgodnja komunikacija s službami Komisije pri pripravi načrtov za okrevanje in odpornost bistvenega pomena za hitro oceno državne pomoči priglašenih ukrepov. Države članice so pozvane, naj sodelujejo v razpravah s službami Komisije, da bi v celoti izkoristile možnosti, ki jih ponujajo različni okviri državne pomoči, da bi ukrepe oblikovale v skladu z veljavnimi pravili.

2. Opis sprememb

V skladu s smernicami in predlogo načrta za okrevanje in odpornost za leto 2021 bi moral biti ta oddelek strukturiran po posameznih komponentah. Ta oddelek bi bilo treba predložiti samo za tiste sestavne dele, v katerih pride do sprememb. V njem naj se ne ponavljajo informacije iz drugih oddelkov, temveč navedejo spremembe v primerjavi s predhodno sprejetim načrtom za okrevanje in odpornost (z natančnim sklicevanjem na relevantne oddelke in ukrepe).

Države članice se lahko pri dodajanju nekaj reform in naložb na isto temo oprejo na obstoječe komponente (npr. k obstoječi komponenti za energijsko prenovo se lahko doda nov ukrep prenove stavb). Države članice lahko v primeru novih naložb in reform z različnimi prednostnimi nalogami dodajo tudi popolnoma nove komponente.

A) Opis reform in naložb

Države članice bi morale za vsako komponento, pri kateri se spremenijo osnovni ukrepi, navesti, katere naložbe ali reforme so „dodane“, „odstranjene“ ali „spremenjene“ v primerjavi z načrtom za okrevanje in odpornost, na podlagi katerega je bil sprejet prejšnji izvedbeni sklep Sveta.

Uporaba finančnih instrumentov

Uporaba finančnih instrumentov, ki se financirajo ali podpirajo s sredstvi mehanizma za okrevanje in odpornost, vključno s posojili, je lahko privlačna rešitev za zagotavljanje naložb, predvidenih v načrtih za okrevanje in odpornost, iz več razlogov:

— finančni instrumenti lahko vključujejo vračilo glavnice, ki jo prejmejo upravičenci, državi članici, s čimer se dolgoročno omeji nastanek javnega dolga;

— omogočiti morajo ponovno uporabo tokov, vključno z odplačilom glavnice, za iste cilje politike, tudi po letu 2026, in/ali odplačati posojila mehanizma za okrevanje in odpornost;

— uporabijo se lahko za financiranje številnih manjših naložb v koherentnem okviru in prek decentraliziranih partnerskih struktur olajšajo navezovanje stikov z morebitnimi upravičenci;

— pomagajo lahko izkoristiti dodatna finančna sredstva ali sovlaganje, zlasti iz zasebnih podjetij in zasebnih finančnih institucij.

Od 22 načrtov za okrevanje in odpornost, sprejetih do konca februarja 2022, jih 15 vsebuje skupaj 53 finančnih instrumentov v vrednosti približno 22,4 milijarde EUR, od katerih se 19,9 milijarde EUR financira s posojili mehanizma za okrevanje in odpornost. Podpirajo teme, ki so zlasti pomembne glede na najnovejše geopolitične izzive, kot so zeleni in digitalni prehod podjetij, energijska učinkovitost, inovacije, socialna stanovanja ali kmetijstvo. Vključujejo financirane instrumente (posojila, lastniški kapital, navidezni lastniški kapital/mezzanine, tvegani kapital) in nefinancirane instrumente (jamstva in subvencije obrestnih mer). Financirani instrumenti so skupaj vredni približno 19,2 milijarde EUR. Izvajalski partnerji vključujejo EIB, EIS, EBRD, nacionalne spodbujevalne banke, državne agencije ali sklade, ministrstva in poslovne banke.

Na podlagi obstoječih načrtov bi se lahko uporabile naslednje vrste finančnih instrumentov:

— jamstveni instrumenti za zmanjšanje tveganja programov prenove za energijsko učinkovitost;

— pogodbe o nakupu električne energije za naložbe v obnovljive vire energije;

— kapitalske naložbe v podjetja ali kapitalske sklade, ki podpirajo zeleni prehod.

V Prilogi so navedene dodatne informacije o uporabi finančnih instrumentov v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost na podlagi izkušenj, pridobljenih s pripravo in izvajanjem prvotnih načrtov za okrevanje in odpornost.

B) Zelena in digitalna razsežnost

Države članice bi morale pojasniti, v kolikšni meri bodo njihovi spremenjeni načrti za okrevanje in odpornost prispevali k zelenemu prehodu in zmanjšanju energetske odvisnosti EU, pa tudi k digitalnemu prehodu, ki bo kos izzivom prihodnosti, in trdnemu enotnemu digitalnemu trgu oziroma obravnavali s tem povezane izzive. To lahko vključuje ukrepe na področju raziskav in inovacij z ustrezno časovnico. Prehoda naj bi se v skladu s konceptom dvojnega prehoda vzajemno krepila, Komisija pa ju bo obravnavala skupaj.

Zelena razsežnost ukrepov načrta za okrevanje in odpornost se bo še naprej ocenjevala na podlagi kvalitativnega pristopa (povezava med temi ukrepi ter energetskimi, podnebnimi in okoljskimi izzivi vsake države članice) in kvantitativnega pristopa (skupni prispevek spremenjenega načrta za okrevanje in odpornost k podnebnim ciljem mora znašati vsaj 37 % vseh dodeljenih sredstev za načrt – glej oddelek X o spremljanju podnebnih ukrepov).

Države članice naj pojasnijo, kako bo njihov spremenjeni načrt za okrevanje in odpornost prispeval k doseganju podnebnih ciljev EU, določenih v podnebnih pravilih, in upošteval svežnja ukrepov „Pripravljeni na 55“, predlagana julija in decembra 2021 (10). Sveženj „Pripravljeni na 55“ določa zakonodajne ukrepe, s katerimi bodo podnebne, energetske politike, politike rabe zemljišč, prometne in davčne politike pripravljene na zmanjšanje neto emisij toplogrednih plinov za vsaj 55 % do leta 2030 ter za doseganje podnebne nevtralnosti, ki je zapisana v evropskih podnebnih pravilih.

Tudi digitalna razsežnost ukrepov načrta za okrevanje in odpornost se bo še naprej ocenjevala v skladu s tako kvalitativnim kot kvantitativnim pristopom. Evropska komisija je 9. marca 2021 predstavila „Digitalni kompas do leta 2030: evropska pot v digitalno desetletje“, oblikovan na podlagi štirih temeljnih točk. To so: znanja in spretnosti, varna in trajnostna digitalna infrastruktura, digitalna preobrazba podjetij in digitalizacija javnih storitev. V njem so opredeljeni ambiciozni cilji na ravni EU za vsako od teh točk do leta 2030. Sledil je predlog sklepa o političnem programu za leto 2030 „Pot v digitalno desetletje“, ki naj bi začel veljati do konca leta 2022. Vzpostavil bi strukturo upravljanja, v okviru katere bi države članice in Komisija strukturirano sodelovale pri doseganju ciljev in bi olajšale izvajanje večdržavnih projektov. Države članice naj navedejo, kako bi morebitni dodatni ali spremenjeni ukrepi, ki obravnavajo digitalni prehod, ali izzivi, ki iz tega izhajajo, prispevali k štirim temeljnim točkam in doseganju ciljev za leto 2030.

Kar zadeva kvantitativni pristop, mora skupni prispevek spremenjenega načrta za okrevanje in odpornost k digitalnim ciljem znašati vsaj 20 % vseh dodeljenih sredstev za načrt.

C) Spremljanje podnebnih ukrepov in digitalno označevanje

Podnebni cilj 37 % in digitalni cilj 20 % iz člena 19(3), točki (e) in (f), uredbe o RRF v primeru sprememb načrta za okrevanje in odpornost ostajata obvezna, ne glede na razloge za te spremembe (razen stroškov ukrepov, vključenih v poglavje REPowerEU v zvezi z digitalno oznako). Zato je pomembno, da države članice pri uvajanju sprememb svojih načrtov za okrevanje in odpornost upoštevajo skupna dodeljena sredstva načrta za okrevanje in odpornost, tudi kadar se posodobljeni finančni prispevek poveča ali zmanjša.

Smernice načrta za okrevanje in odpornost za leto 2021 ostajajo veljavne, zato bi morale države članice za vsak nov ali spremenjen ukrep pojasniti njegov prispevek k podnebnim in digitalnim ciljem. Če se spremenijo ocenjeni skupni stroški načrta za okrevanje in odpornost ali stroški kakršnih koli ukrepov s podnebno ali digitalno oznako, bo potrebna nova ocena označevanja, da se preveri nadaljnje doseganje obeh ciljev. Oceno označevanja bo treba opraviti tudi v primeru sprememb prvotnega področja uporabe, narave ali zasnove obstoječega ukrepa.

Opozoriti je treba, da se oba cilja izračunata za spremenjeni načrt za okrevanje in odpornost kot celoto, ki vključuje predhodno sprejeti načrt za okrevanje in odpornost ter dodatek, razen stroškov ukrepov, vključenih v poglavje REPowerEU v zvezi z digitalno oznako. Podnebni in digitalni prispevki bodo ponovno izračunani za spremenjeni načrt za okrevanje in odpornost ob upoštevanju sprememb ukrepov iz načrta za okrevanje in odpornost ter spremenjenih skupnih ocenjenih stroškov. Prispevek k podnebnim spremembam se bo primerjal s celotno dodelitvijo načrta za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU. Digitalni prispevek se bo primerjal s skupno dodelitvijo načrta za okrevanje in odpornost brez zneskov za reforme in naložbe v poglavju REPowerEU.

Na podlagi izkušenj s 24 pozitivno ocenjenimi načrti do konca aprila 2022 je treba za ukrepe, ki zajemajo več področij, kot so horizontalni ukrepi, po potrebi uporabiti spremljanje podnebnih ukrepov in digitalno označevanje na ravni podukrepa (ločen del ukrepa, ki se nanaša na posebno področje intervencije) z uporabo različnih področij ukrepanja (iz prilog VI in VII k uredbi o RRF).

Poleg tega je treba opozoriti, da so v členu 19(3), točki (e) in (f), uredbe o RRF ter prilogah VI in VII določeni koeficienti, ki se uporabljajo za izračun podpore za podnebne in digitalne cilje. V skladu s temi določbami se koeficienti za podporo podnebnim ciljem lahko povečajo (do skupnega zneska 3 % za podnebno označevanje), če jih spremljajo ukrepi, ki povečujejo njihov vpliv. Države članice bi morale uporabo takih določb po potrebi ustrezno utemeljiti.

Opisati bi morale poseben pristop, ki ga predlagajo za označevanje takih ukrepov. Komisija lahko državam članicam pomaga poiskati primere označevanja podobnih ukrepov v načrtih za okrevanje in odpornost, ki jih je že sprejel Svet.

D) Načelo, da se ne škoduje bistveno

Tehnične smernice za načelo, da se ne škoduje bistveno (2021/C 58/01), ki določajo vodilna načela in načine uporabe načela, da se ne škoduje bistveno, v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, se bodo še naprej v celoti uporabljale ob upoštevanju njegovih posebnih značilnosti. Med drugim vsebujejo „kontrolni seznam“, ki ga je treba upoštevati pri samoocenjevanju skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, ki se vključi v spremenjeni načrt za okrevanje in odpornost za vsak posamezni ukrep. V tem oddelku so povzeti ključni elementi smernic in pojasnjena njihova uporaba za nove ali dopolnjene ukrepe. Vsebuje tudi dodatna pojasnila na podlagi izkušenj s predhodno sprejetimi načrti za okrevanje in odpornost.

Kako bi bilo treba načelo, da se ne škoduje bistveno, uporabljati v okviru dopolnitev načrtov za okrevanje in odpornost?

Države članice morajo zagotoviti samooceno skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, za vsak nov ali spremenjen ukrep, vključen v spremenjeni načrt za okrevanje in odpornost, razen v primerih, ko se zadevno načelo ne uporablja (glej tudi oddelek 2.1 in Prilogo I k tehničnim smernicam za načelo, da se ne škoduje bistveno). Upoštevati bi bilo treba naslednje medsektorske vidike (glej tudi Prilogo z dodatnimi informacijami o tem, kako se lahko upošteva načelo, da se ne škoduje bistveno):

— Nove razpoložljive alternative z majhnim vplivom: načela iz oddelka 2.4, vključno z opombo 25 tehničnih smernic za načelo, da se ne škoduje bistveno, se še naprej uporabljajo za oceno novih ali dopolnjenih ukrepov. Ocena skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, bi morala odražati informacije o alternativah z majhnim vplivom, ki so na voljo ob predložitvi spremenjenega načrta za okrevanje in odpornost.

— Vpliv na okolje se v primerjavi s prvotnim ukrepom ne poveča: v primeru spremembe obstoječega ukrepa sprememba ne bi smela povečati njegovega relativnega vpliva na okolje v primerjavi z vplivom prvotnega ukrepa. To bi morala država članica dokazati. Kadar se vpliv poveča, bi morala država članica dokazati, da je ukrep kljub večjemu vplivu na okolje še vedno skladen z načelom, da se ne škoduje bistveno.

— Ukrepi REPowerEU: ukrepi, namenjeni proizvodnji energije iz obnovljivih virov, vključno z bioenergijo, ki izpolnjuje trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov iz Direktive (EU) 2018/2001 o energiji iz obnovljivih virov, elektroenergetskimi omrežji in shranjevanjem, energijsko učinkovitostjo in infrastrukturo, pripravljeno za vodik, so že bili vključeni v sprejete načrte za okrevanje in odpornost v skladu z načelom, da se ne škoduje bistveno. Na splošno jim je bil pripisan 100-odstotni podnebni koeficient, zato se je zanje glede cilja blažitve podnebnih sprememb uporabila poenostavljena ocena skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno. Ta možnost še naprej velja za podobne ukrepe v spremenjenih načrtih za okrevanje in odpornost, ki izpolnjujejo pogoje za 100-odstotni podnebni koeficient. Podobno se ukrepi za spodbujanje industrijskega razogljičenja in večje elektrifikacije v zvezi s ciljem blažitve podnebnih sprememb na splošno štejejo za skladne z načelom, da se ne škoduje bistveno, če izpolnjujejo pogoje iz dela II, oddelek I(3)(D), teh smernic.

Kako naj države članice v svojih načrtih za okrevanje in odpornost prikažejo, da so ukrepi skladni z načelom, da se ne škoduje bistveno?

V primeru sprememb bi lahko predvideli dva glavna scenarija z različnim učinkom na postopek ocenjevanja skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno:

— Uvedba novega ukrepa: če se država članica odloči, da bo svojemu načrtu za okrevanje in odpornost dodala nov ukrep, bi bilo treba zanj uporabiti enak postopek kot za prvo predložitev načrta za okrevanje in odpornost. Država članica bi morala izpolniti kontrolni seznam iz Priloge I k tehničnim smernicam za načelo, da se ne škoduje bistveno, da utemelji svojo analizo, ali in v kolikšni meri novi ukrep vpliva na okoljske cilje.

— Sprememba obstoječega ukrepa: države članice lahko želijo spremeniti zasnovo, naravo ali področje uporabe obstoječega ukrepa. Predložiti bi morale ustrezno oceno skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, in jo po potrebi spremeniti, da se upoštevajo spremembe ukrepa. Država članica bi morala navesti sklic na oddelek predhodno sprejetega načrta za okrevanje in odpornost, v katerem je navedena prvotna ocena skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno.

E) Odprta strateška avtonomija

Referenčna točka za oceno strateške avtonomije ostajajo smernice načrta za okrevanje in odpornost za leto 2021. Načrti za okrevanje in odpornost bi morali okrepiti odpornost in strateško avtonomnost Unije. V skladu z izjavo iz Versaillesa bi se morali raven EU in nacionalna raven vzajemno dopolnjevati pri izvajanju ukrepov za zagotovitev trdnejše gospodarske osnove z zmanjšanjem strateških odvisnosti.

Države članice naj se osredotočijo tudi na kritične vrednostne verige ključnih materialov in tehnologij, povezanih z zelenim prehodom. To vključuje zlasti proizvodnjo nizkoogljične energetske opreme in tehnologij. Glede na trenutne geopolitične razmere, ki se bodo v prihodnjih letih zelo verjetno nadaljevale, morajo države članice razmisliti o zagotavljanju podpore za razvoj in razširitev svojih industrijskih vrednostnih verig za proizvodnjo in recikliranje nizkoogljičnih tehnoloških komponent in opreme, potrebnih za doseganje njihovih energetskih in podnebnih ciljev. Podpora industriji v zvezi s tem lahko zajema proizvodne zmogljivosti za opremo za čisto tehnologijo, zlasti sončno, vetrno, toplotne črpalke, elektrolizatorje in druge nizkoogljične tehnologije. To vključuje ukrepe krožnega gospodarstva za zagotovitev oskrbe s surovinami v kritičnih sektorjih.

Države članice bi morale zagotoviti samooceno varnosti za naložbe v digitalne zmogljivosti in povezljivost, kjer je to ustrezno. V samooceni varnosti bi bilo treba opredeliti vsa varnostna vprašanja in načine njihove obravnave. Države članice, ki tega še niso storile, bi morale izvesti tako samooceno in zagotoviti dodatna pojasnila, kako bodo ukrepi prispevali k odprti strateški avtonomiji in varnostnim vprašanjem Unije. V dodatnih pojasnilih bi bilo treba jasno opredeliti povezana tveganja in vrsto ukrepov, ki so predvideni za njihovo zmanjšanje.

F) Mejniki, cilji in časovnica

Države članice bi morale pri spreminjanju svojih načrtov za okrevanje in odpornost zagotoviti, da vsak nov ali spremenjen ukrep, ki se podpira v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, spremlja ustrezen sklop mejnikov in ciljev. Države članice bi morale pri opredeljevanju novih mejnikov in ciljev ali pri predlaganju sprememb obstoječih mejnikov in ciljev upoštevati načela iz smernic načrta za okrevanje in odpornost za leto 2021, tudi kar zadeva njihovo specifičnost in trdnost.

Predlog novih ali spremenjenih mejnikov ali ciljev temelji izključno na vključitvi novih ali spremenjenih ukrepov v spremenjeni načrt za okrevanje in odpornost. Zanje veljajo enake zahteve v zvezi s pravno podlago, ki upravičuje dopolnitev predhodno sprejetega načrta za okrevanje in odpornost, kot so opredeljene v oddelku I tega dokumenta. Na primer, posodobitve v skladu s členom 18, ki odraža posodobljeni finančni prispevek, ni mogoče uporabiti za revizijo vsebine mejnikov ali