OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Cilj Sporazuma o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med Evropsko unijo in Japonsko je vzpostaviti učinkovitejše sodelovanje med Evropsko unijo in Japonsko na navedenem področju. V skladu s Sporazumom zaprošena država na prošnjo države prosilke zagotovi pravno pomoč v zvezi s preiskavami, pregonom in drugimi postopki (vključno s sodnimi postopki) v kazenskih zadevah. Področje uporabe Sporazuma vključuje sodobna orodja za sodelovanje, kot sta uporaba videokonference in izmenjava bančnih informacij. To je prvi tovrstni „samostojni“ sporazum EU z drugo državo. Nobena posamezna država članica ni pred tem ločeno sklenila podobnega sporazuma z Japonsko.

Direktiva o varstvu podatkov pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj (v nadaljnjem besedilu: direktiva o kazenskem pregonu) je začela veljati 6. maja 2016, države članice pa so jo morale prenesti v nacionalno zakonodajo do 6. maja 2018 (člen 63(1) direktive o kazenskem pregonu). Direktiva o kazenskem pregonu je v primerjavi z Okvirnim sklepom, ki ga je razveljavila in nadomestila, veliko celovitejši in popolnejši horizontalni instrument za varstvo podatkov. Uporablja se za domačo in čezmejno obdelavo osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj in izvrševanja kazenskih sankcij, vključno z varovanjem pred grožnjami javni varnosti in njihovim preprečevanjem (člen 1(1) direktive o kazenskem pregonu).

Člen 62(6) direktive o kazenskem pregonu od Komisije zahteva, da do 6. maja 2019 pregleda druge pravne akte EU, ki urejajo obdelavo osebnih podatkov za namene kazenskega pregona, da se oceni potreba po njihovi uskladitvi z navedeno direktivo in po potrebi predlagajo spremembe, da se zagotovi dosleden pristop k varstvu osebnih podatkov.

Komisija je 24. junija 2020 to obveznost izpolnila s sprejetjem sporočila z naslovom Nadaljnji koraki pri usklajevanju pravnega reda nekdanjega tretjega stebra s pravili o varstvu podatkov. V njem je navedla deset pravnih aktov, ki bi jih bilo treba uskladiti z direktivo o kazenskem pregonu, in določila časovni razpored za navedeno uskladitev. Kot enega od aktov, ki zahtevajo ciljno usmerjene spremembe, da se zagotovi popolna uskladitev z direktivo o kazenskem pregonu, je opredelila Sporazum z Japonsko in navedla, da bo priporočilo Svetu predložila v prvem četrtletju leta 2021. To je navedeno priporočilo.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Cilj te pobude je uskladiti pravila o varstvu podatkov iz Sporazuma z načeli in pravili iz direktive o kazenskem pregonu, da se zagotovi trden in usklajen okvir varstva podatkov za namene tega sporazuma.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

n. r.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

Ta predlog temelji na členu 218(3) in (4) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

V skladu s členom 218(3) PDEU mora Komisija predložiti priporočila Svetu, ki nato sprejme sklep o odobritvi začetka pogajanj in imenovanju pogajalca ali vodje pogajalske skupine Unije glede na predmet predvidenega sporazuma. Svet lahko v skladu s členom 218(4) PDEU določi pogajalske smernice in določi poseben odbor, v posvetovanju s katerim se vodijo pogajanja.

•Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

Pogajanja za spremembo Sporazuma lahko vodi le Unija.

•Sorazmernost