[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 13.9.2007

COM(2007) 533 konč.

TRETJE POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o ohranitvi vizumske obveznosti v nekaterih tretjih državah s kršitvijo načela vzajemnostiv skladu s členom 1(5) Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 851/2005 glede mehanizma vzajemnosti

KAZALO

I. Uvod 3

II. Uradna obvestila Romunije in Bolgarije glede primerov nevzajemnosti 4

III. Rezultati, doseženi od drugega poročila Komisije o vzajemnosti 4

1. Primeri, v katerih je bilo ocenjeno, da ni vprašanja vzajemnosti 4

1.1 Bolivija 4

1.2 Kostarika 4

2. Popolna vzajemnost je zdaj vzpostavljena 4

2.1. Mehika 4

2.2. Nova Zelandija 5

3. Vzpostavitev vzajemnosti je v teku 5

3.1. Brazilija 5

3.2. Brunej 5

3.3. Izrael 6

3.4. Japonska 6

3.5. Malezija 6

3.6. Panama 7

3.7. Paragvaj 7

3.8. Singapur 7

4. Nadaljnji napredek glede vzajemnosti od poročila z dne 3. oktobra 2006 8

4.1. Avstralija 8

5. Brez napredka glede vzajemnosti od poročila z dne 3. oktobra 2006 9

5.1. Kanada 9

5.2. Združene države Amerike 10

IV. Sklepne ugotovitve 11

I. UVOD

Uredba Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja držav članic imeti vizume (Priloga I k Uredbi, „negativni seznam“), in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (Priloga II k Uredbi, „pozitivni seznam“)[1], kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 851/2005 z dne 2. junija 2005[2], je temeljni instrument za našo vizumsko politiko in mehanizem vzajemnosti. Prvo[3] in drugo poročilo o vizumski vzajemnosti[4] vsebujeta popoln opis tega mehanizma.

Komisija je v svojem drugem poročilu zaključila:

„ Komisija meni, da je bil dialog s tretjimi državami v skladu z novim mehanizmom vzajemnosti učinkovit. Nenehno in izrazito zmanjšanje števila „stanj nevzajemnosti“ (primeri, v katerih tretja država ohrani vizumsko obveznost za državljane države članice) je po mnenju Komisije velik napredek[5].

Stanje v Združenih državah pa ostaja nespremenjeno, medtem ko se v Avstraliji, Kanadi in Bruneju spreminja. Prihodnje spremembe v teh državah bodo odločilne za proučitev ustreznih ukrepov za dosego oprijemljivega napredka na poti k vzpostavitvi vzajemnosti.

Glede na pomembnost vzpostavitve popolne vzajemnosti Komisija napoveduje, da bo Evropskemu parlamentu in Svetu najpozneje 31. marca 2007 predložila novo poročilo in oblikovala ustrezne konkretne predloge, če bodo še obstajala stanja nevzajemnosti, čeprav bi takšno poročilo v skladu s členom 1(5) Uredbe (ES) formalno morala predložiti šele 30. junija 2008. “

Svet je v svojih sklepih z dne 5.–6. oktobra 2006 potrdil potrebo, da Komisija nadaljuje delo za dosego popolne vizumske vzajemnosti s tistimi tretjimi državami, s katerimi še ni vzpostavljena.

Komisija je junija 2007 potrdila, da je bila predložitev njenega tretjega poročila o vizumski vzajemnosti odložena zaradi sprememb v nekaterih od navedenih tretjih držav.

To tretje poročilo obravnava pristope Komisije od sprejetja sklepov Sveta z dne 5.–6. oktobra 2006 do tretjih držav, ki so na pozitivnem seznamu in ohranjajo vizumsko obveznost za državljane držav članic.

II. URADNA OBVESTILA BOLGARIJE IN ROMUNIJE GLEDE PRIMEROV NEVZAJEMNOSTI

Bolgarija in Romunija sta po pristopu k Evropski uniji 1. januarja 2007 morali navesti svoje primere nevzajemnosti v skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 851/2005.

Bolgarija je 13. februarja 2007[6] potrdila stanje nevzajemnosti za naslednje države: Avstralija, Bolivija, Brunej, Kanada, Kostarika, Malezija, Mehika, Nova Zelandija, Panama, Singapur in Združene države Amerike. Bolgarija je tudi navedla, da je podpisala sporazuma za odpravo vizumske obveznosti z Izraelom in Paragvajem, ki še nista začeli veljati zaradi postopka ratifikacije, ki je v teku. Za državljane Bolgarije trenutno še velja vizumska obveznost za ti dve državi.

Romunija je 21. februarja 2007[7] potrdila stanje nevzajemnosti za naslednje države: Avstralija, Brazilija, Brunej, Kanada, Izrael, Japonska, Nova Zelandija, Panama, Paragvaj in Združene države Amerike.

III. REZULTATI, DOSEžENI OD DRUGEGA POROčILA KOMISIJE O VZAJEMNOSTI

Po tem ko je Svet 5.–6. oktobra 2006 potrdil potrebo po nadaljevanju dela za dosego popolne vizumske vzajemnosti, je Komisija dejavno nadaljevala s svojimi prizadevanji.

1. Primeri, v katerih je bilo ocenjeno, da ni vprašanja vzajemnosti

1.1. Bolivija

Uradna obvestila: Bolgarija

V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1932/2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001[8] je bila Bolivija prenesena v Prilogo I, zaradi česar je od 1. aprila 2007 naprej za državljane Bolivije uvedena vizumska obveznost. Zaradi tega mehanizem vzajemnosti za Bolivijo ne velja več.

1.2. Kostarika

Uradna obvestila: Bolgarija

V okrožnici generalnega direktorja za migracije in tujce z dne 14. julija 2006, ki so jo organi Kostarike predložili Komisiji 20. julija 2006, je navedeno, da Bolgarija spada v prvo skupino držav, katerih državljani lahko obiščejo Kostariko brez vizuma za največ 90 dni.

2. Popolna vzajemnost je zdaj vzpostavljena

2.1. Mehika

Uradna obvestila: Bolgarija

Bolgarija je 26. februarja 2007[9] obvestila Komisijo, da je od 11. marca 2007 Bolgarija izvzeta iz vizumske obveznosti glede tranzita in kratkoročnega bivanja v Mehiki do 90 dni v obdobju šestih mesecev od prvega vstopa.

Ocena

Vzajemnost na področju izvzetja iz vizumske obveznosti je zdaj v celoti vzpostavljena za vse države članice in pridružene schengenske države.

2.2. Nova Zelandija

Uradna obvestila: Bolgarija in Romunija

Nova Zelandija je 13. marca 2007 obvestila Komisijo, da se je odločila za izvzetje državljanov Bolgarije in Romunije iz obveznosti pridobitve vizumov za obiskovalce za vstop na Novo Zelandijo za bivanje do treh mesecev. Odločitev velja od 30. julija 2007.

Ocena

Vzajemnost na področju izvzetja iz vizumske obveznosti je zdaj v celoti vzpostavljena za vse države članice in pridružene schengenske države.

3. Vzpostavitev vzajemnosti je v teku

3.1. Brazilija

Ukrepi za vzpostavitev vzajemnosti

Komisija je 9. julija 2007 sprejela Priporočilo Svetu za začetek pogajanj z Brazilijo za sklenitev sporazuma o izvzetju iz vizumske obveznosti med Evropsko skupnostjo in Brazilijo. To je prvi primer pogajanj za sklenitev dvostranskega sporazuma o izvzetju iz vizumske obveznosti med Skupnostjo in tretjo državo.

3.2. Brunej

Uradna obvestila: Bolgarija in Romunija

Ukrepi za vzpostavitev vzajemnosti

Brunej je 6. oktobra 2006 obvestil Komisijo o odločitvi svoje vlade, da od 1. oktobra 2006 odobri izvzetje iz vizumske obveznosti do 30 dni za vse schengenske države članice EU. Vendar je iz informacij na nekaterih spletnih straneh brunejske vlade razvidno, da izvzetje vizumske obveznosti za 30 dni ni navedeno za vse schengenske države članice in pridružene države. Od brunejskih organov je bilo zahtevano pojasnilo glede trenutnega stanja. Na podlagi uradnih obvestil Bolgarije in Romunije je Komisija od brunejskih organov zahtevala, naj sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev enakega obravnavanja glede vizumov za državljane Bolgarije in Romunije.

Ocena

Ocena bo mogoča šele po prejemu odgovora brunejskih organov.

3.3. Izrael

Uradna obvestila: Bolgarija in Romunija

Ukrepi za vzpostavitev vzajemnosti

Bolgarija je 27. aprila 2007 obvestila Komisijo, da je začel veljati sporazum med Bolgarijo in Izraelom o odpravi vizumske obveznosti. Bolgarski državljani so tako od 15. julija 2007 izvzeti iz vizumske obveznosti za tranzit in kratkoročno bivanje do treh mesecev v obdobju pol leta.

Komisija je 17. julija 2007 od izraelskih organov zahtevala, naj sprejmejo potrebne ukrepe za odobritev bivanja brez vizumske obveznosti do treh mesecev za državljane Romunije.

Ocena

Za Bolgarijo vzajemnost na področju izvzetja iz vizumske obveznosti že velja. Glede Romunije pa bo ocena mogoča šele po prejemu odgovora izraelskih organov.

3.4. Japonska

Uradna obvestila: Romunija

Ukrepi za vzpostavitev vzajemnosti

Komisija je 6. julija 2007 od japonskih organov zahtevala, naj sprejmejo potrebne ukrepe za odobritev bivanja brez vizumske obveznosti do treh mesecev za državljane Romunije.

Ocena

Ocena bo mogoča šele po prejemu odgovora japonskih organov.

3.5. Malezija

Uradna obvestila: Bolgarija, Estonija, Latvija in Slovenija

Ukrepi za vzpostavitev vzajemnosti

Malezijski organi so 14. januarja 2007 obvestili Komisijo, da so podaljšali trajanje bivanja brez vizumske obveznosti za državljane Estonije, Latvije in Slovenije na 90 dni na podlagi vzajemnosti.

V zvezi z Bolgarijo je Komisija malezijske organe prosila za pojasnilo v zvezi z dolžino obdobja bivanja brez vizumske obveznosti, do katerega so upravičeni bolgarski državljani, in za podaljšanje bivanja brez vizumske obveznosti do treh mesecev, če je dovoljeno obdobje krajše.

Ocena

Komisija pozdravlja napredek Malezije v zvezi z vzpostavitvijo popolne vizumske vzajemnosti z odobritvijo bivanja brez vizumske obveznosti do treh mesecev za vse države članice in pričakuje, da se bo ta napredek na podlagi nedavne zahteve za vzpostavitev popolne vzajemnosti čim prej razširil na državljane Bolgarije.

3.6. Panama

Uradna obvestila: Bolgarija in Romunija

Ukrepi za vzpostavitev vzajemnosti

Komisija je 5. julija 2007 od panamskih organov zahtevala, naj sprejmejo potrebne ukrepe za odobritev bivanja brez vizumske obveznosti do treh mesecev za državljane Bolgarije in Romunije.

Ocena

Ocena bo mogoča šele po prejemu odgovora panamskih organov.

3.7. Paragvaj

Uradna obvestila: Bolgarija in Romunija

Ukrepi za vzpostavitev vzajemnosti

Komisija je 9. julija 2007 od paragvajskih organov zahtevala, naj sprejmejo potrebne ukrepe za odobritev bivanja brez vizumske obveznosti do treh mesecev za državljane Bolgarije in Romunije.

Ocena

Ocena bo mogoča šele po prejemu odgovora paragvajskih organov.

3.8. Singapur

Trenutno stanje

Izvzetje iz vizumske obveznosti za bivanje do 30 dni, vendar je bivanje mogoče podaljšati na kraju samem za dve obdobji po 30 dni.

Ukrepi za vzpostavitev vzajemnosti

Singapurski organi so septembra 2006 potrdili, da so državljani treh držav izvzeti iz vizumske obveznosti za obdobje 90 dni na podlagi različnih pravnih instrumentov; program za odpravo vizumov za ameriške državljane in sporazumi o prosti trgovini za državljane Avstralije in Južne Koreje.

Ocena

Ker so državljani teh treh držav upravičeni do režima za vstop in bivanje, ki je ugodnejši kot režim, ki se uporablja za državljane EU, je potrebno ponovno pregledati pristop glede vzajemnosti s Singapurjem.

Komisija predlaga, naj potekajo pogovori o najustreznejšem načinu za sklenitev dogovora, ki je skladen z režimom za državljane treh navedenih držav. Oceniti bi bilo treba, ali je mogoče ta cilj zakonito in politično doseči z enostransko odločitvijo singapurskih organov. Sicer bi bilo smiselno razmisliti o dvostranskem sporazumu o izvzetju iz vizumske obveznosti med Evropsko skupnostjo in Singapurjem.

4. Nadaljnji napredek glede vzajemnosti od poročila z dne 3. oktobra 2006

4.1. Avstralija

Trenutno stanje

Avstralija zahteva dovoljenje Electronic Travel Authority (ETA) za državljane 14 držav članic (Belgija, Danska, Nemčija, Grčija, Španija, Francija, Italija, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Avstrija, Portugalska, Finska in Švedska) kot tudi od za državljane Islandije in Norveške.

Za državljane 11 držav članic (Bolgarija, Češka, Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Poljska, Romunija, Slovenija in Slovaška) se zahteva elektronski vizum (e676). Za državljane sedmih zgoraj navedenih držav, tj. Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske in Slovenije, se uporablja mehanizem za lažjo izdajo vizumov („samodejna izdaja“).

Elektronski vizumi (e676) za bivanje do treh mesecev in kratkoročni vizumi za poslovne obiskovalce, ki se lahko izdajo za največ tri mesece, so od 1. julija 2006 brezplačni.

Ukrepi za vzpostavitev vzajemnosti

Avstralija je od poročila z dne 3. oktobra 2006 zagotovila status „samodejne izdaje“ še trem državam članicam: Litvi od 1. decembra 2006, Madžarski od 15. januarja 2007 in Cipru od 1. julija 2007.

Bolgarija in Romunija sta 28. marca 2007 dobili dostop do elektronske storitve za izdajo turističnih vizumov (e676).

Poleg tega so avstralski organi posredovali pojasnila glede štirih meril, ki se uporabljajo za vključitev države v e676 in po tem v „samodejno izdajo“. Ta štiri merila so:

- stopnja odobrenih vizumov,

- spremenjena stopnja oseb, ki se niso vrnile (Mod NRR): bivanje po izteku vizuma,

- stopnja vizumov za zaščito (PV): osebe, ki so prispele s turističnim vizumom in so zaprosile za vizum za zaščito,

- stopnja razveljavitve vizumov.

Poleg tega so avstralski organi navedli, da Bolgarije, Poljske, Romunije in Slovaške še ni bilo mogoče prenesti v sistem „samodejne izdaje“, vendar bo to ponovno pregledano v juliju/avgustu 2007. Navedli so tudi, da čeprav je 65–70 % samodejnih prijav obravnavanih „samodejno“, nekaterih skupin oseb (npr. mlajših od 18 let in starejših od 70 let) ni mogoče obravnavati samodejno, ker se zahteva dokazilo o soglasju staršev oziroma o dobrem zdravstvenem stanju. Nadalje so navedli, da bo sistem eVisitors (elektronske vizumske storitve za turiste in poslovne obiskovalce) vzpostavljen do sredine leta 2008. V sistem eVisitors bodo vključene vse države članice ne glede na njihov status, ter bodo prve države, ki bodo lahko imele koristi od tega sistema.

Ocena

Komisija pozdravlja napredek, dosežen z dodelitvijo statusa e676 Bolgariji in Romuniji, vključitvijo Cipra, Litve in Madžarske v sistem „samodejne izdaje“ in odpravo vizumske takse za vizume e676 za bivanja do treh mesecev od 1. julija 2007.

Poleg tega spodbuja izvedba tehničnih izboljšav za namestitev sistema eVisitors, kar bi zagotovilo enako obravnavanje državljanov vseh držav članic. Komisija bo pozorno spremljala razvoj pogojev za odobritev vizumov do začetka delovanja sistema eVisitors.

5. Brez napredka glede vzajemnosti od poročila z dne 3. oktobra 2007

5.1. Kanada

Trenutno stanje

Vizumska obveznost je ohranjena za državljane Bolgarije, Češke, Latvije, Litve, Madžarske, Poljske, Romunije in Slovaške.

Ukrepi za vzpostavitev vzajemnosti

Kanadski organi so novembra 2006 posredovali razlago glavnih zgornjih meja, uporabljenih glede možnosti za odpravo vizumske obveznosti: stopnja zavrnitve vlog za izdajo vizumov, stopnja kršitev pravil priseljevanja, zaščita potnih listov, sistem za izdajanje potnih listov, informacije o izgubljenih in ukradenih potnih listih ter prošnje za status begunca. Navedli so, da bodo pojasnila glede teh zgornjih meja in njihove uporabe posredovana zadevnim državam članicam in Komisiji, ko bodo formalno odobrena.

Med Komisijo in kanadskimi službami je bila z izmenjavo dopisov vzpostavljena nova oblika sodelovanja. Kot del „skupnega posvetovanja o vprašanjih priseljevanja in azila“ je bila vzpostavljena skupna delovna skupina za vizume, sestavljena iz visokih uradnikov, da bi obravnavala vprašanja in pogoje glede vizumov. Po obžalovanja vredni zamudi glede predstavitve pojasnitev o zgornjih mejah je bilo prvo „skupno zasedanje o vprašanjih priseljevanja in azila“ 20. julija 2007. Kanadski organi so na tem zasedanju izpostavili svoj ponovni pregled meril za izvzetje iz vizumske obveznosti in naznanili, da se bodo v naslednjih mesecih udeležili tehničnih obiskov v vsaki zadevni državi članici. Novembra 2007 nameravajo odpotovati na tehnične pogovore v štiri države članice, februarja 2008 pa v dodatne štiri. Glede odstranitev državljanov je Komisija navedla, da če bi Kanada želela sodelovati v sporazumih o ponovnem sprejemu, bi bilo treba skleniti sporazum med ES in Kanado o ponovnem sprejemu, ker je vprašanje ponovnega sprejema v pristojnosti ES.

Kanadski predsednik vlade je na srečanju med ES in Kanado 4. junija 2007 v Berlinu dejal, da razume pomembnost potovanj brez vizumov za EU. Povedal je, da je Kanada sprejela svoje odločitve na podlagi ocene stanja v posamezni državi in ne na podlagi vzajemnosti ter da imajo v tem smislu čezmejna potovanja med ZDA in Kanado pomembno vlogo. Kljub temu je navedel tudi, da gredo vse ostale države članice v pravo smer in da bo morda še letos mogoče iz vizumske obveznosti izvzeti eno ali dve državi članici.

Ocena

Kanada je zagotovila večjo preglednost svojega postopka za pregled vizumskih obveznosti in zagotovila več informacij glede zgornjih mej in njihove uporabe, čeprav s precejšnjo zamudo. Po Estoniji septembra 2006 ni bila v zvezi z nobeno drugo državo članico odpravljena vizumska obveznost.

Ob upoštevanju izjav kanadskega predsednika vlade in pojasnil, zagotovljenih v tehničnih pogovorih, Komisija pričakuje, da se bo sedaj, ko so bila merila za oceno postopkov za pregled vizumskih obveznosti pojasnjena, postopek pregleda za preostale države članice EU nadaljeval brez zamud. Komisija predlaga, da mora Kanada, da bi pokazala svojo zavezanost k rešitvi tega vprašanja, nujno odpraviti vizumsko obveznost za eno ali več držav članic EU do konca leta in pokazati nadaljnji dejanski napredek glede vzajemnosti v prvi polovici leta 2008. Če tega napredka ne bo, bo morda treba razmisliti o sprejetju ustreznih ukrepov zoper Kanado.

5.2. Združene države Amerike (ZDA)

Trenutno stanje

Vizumska obveznost je ohranjena za državljane Bolgarije, Češke, Estonije, Grčije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Romunije in Slovaške.

Ukrepi za vzpostavitev vzajemnosti

Takoj po sprejetju drugega poročila Komisije je podpredsednik Frattini poslal dopis g. Chertoffu, sekretarju ministrstva za domovinsko varnost, v katerem je g. Frattini navedel, da v zvezi z ZDA ni poročil o dejanskem napredku, in poudaril, da razlikovanje med državljani držav članic glede vizumske obveznosti ni niti razumljivo niti sprejemljivo. Zaprosil je za vzpostavitev jasnih in preglednih meril, ki vsebujejo vrsto referenčnih točk v načrtih za razjasnitev različnih faz. Komisija je še naprej sprožala vprašanje na tehničnih in političnih ravneh, zlasti na ministrski trojki JLS med EU in ZDA 6. novembra 2006. Ob tej priložnosti je g. Chertoff navedel, da vlada ZDA pripravlja predloge za možne zakonodajne spremembe programa za odpravo vizumov (Visa Waiver Program) z večjim poudarkom na varnosti kot doslej.

Med svojim obiskom v Estoniji 28. novembra 2006 je predsednik Bush napovedal svojo namero, da bo zahteval spremembe programa za odpravo vizumov, ki bi okrepile varnost potovanja brez vizumov in ZDA omogočile pospešeno vključitev novih držav v program. Ameriška administracija bo tesno sodelovala s kongresom in mednarodnimi partnerji ZDA za krepitev varnostnih elementov programa.

Ameriška administracija je 8. februarja 2007 predložila osnutek zakonodaje o posodobitvi programa za odpravo vizumov. Posamezni člani kongresa ZDA so nato predložili več alternativnih predlogov zakonov.

Komisija in nemško predsedstvo sta 29. junija 2007 kot nadaljevanje Sveta PNZ z dne 12.–13. junija 2007 poslala dopis g. Chertoffu. Nato sta bila 23. julija 2007 ključnim članom kongresa poslana skupna dopisa Komisije in portugalskega predsedstva. V dopisih sta opozorila, da je vizumska vzajemnost del skupne vizumske politike EU, in predložila mnenja glede nekaterih elementov osnutkov sprememb programa, ki so v obravnavi. Glede ponovnega sprejema je bilo predlagano, da če obveznosti v skladu z mednarodnim pravom ne bi zadostovale, bi morda bilo treba razmisliti o sporazum o ponovnem sprejemu med ES in ZDA, ker je vprašanje ponovnega sprejema v pristojnosti ES.

Predsednik Bush je 3. avgusta 2007 podpisal zakon „H.R.1 Implementing Recommendations of the 9/11 Commission Act of 2007“. Člen 711 tega akta zajema „ posodobitev programa za odpravo vizumov “. Njeni ključni elementi so: uvedba elektronskega sistema za odobritev potovanja (Electronic Travel Authorization (ETA)), za katerega se lahko zaračuna pristojbina; prožnost stopnje zavrnitev vizumov za nepriseljence z dvigom stopnje s 3 % na 10 % pod določenimi pogoji ali z uporabo najvišje stopnje primerov bivanja po izteku vizuma, kar je treba še določiti; vzpostavitev biometričnega sistema za izstop iz države po zračni poti, ki lahko preveri odhode najmanj 97 % tujih državljanov, ki izstopijo na letališčih ZDA; upravičenost do potovanja v ZDA v okviru programa za odpravo vizumov ne pomeni, da je oseba v ZDA sprejemljiva; poročanje o izgubljenih in ukradenih potnih listih preko Interpola ali na drugačen način; tretje države morajo sprejeti vrnitev vsakega državljana, bivšega državljana ali državljana, zoper katerega je izdana pravnomočna in izvršljiva odredba za odstranitev; dvostranski sporazumi o izmenjavi podatkov o potnikih.

Ocena

Čeprav z ZDA ni bil dosežen dejanski napredek glede vizumske vzajemnosti, je po mnenju Komisije spodbudno, da so se ZDA zavezale za spremembo svojega programa za odpravo vizumov, in to tudi učinkovito izvajajo. Na eni strani je potrebno popolno spoštovanje zaščite nacionalne varnosti ZDA, na drugi strani pa upoštevanje prava in politike EU, ki deluje v interesu držav članic, ki se želijo vključiti v program za odpravo vizumov brez obremenitev za državljane tistih držav članic, ki že imajo pravico do potovanja v okviru tega programa. Izvajanje spremenjene zakonodaje, vključno z vsemi posledicami za EU in države članice, se bo pozorno spremljalo; to zlasti velja za uvedbo elektronskega sistema za odobritev potovanja. Komisija meni, da na tej stopnji ne bi bilo primerno uvesti povračilnih ukrepov zoper ZDA, ker so pravkar sprejele novo zakonodajo, ki se bo začela izvajati. Komisija pričakuje, da se bodo med obdobjem izvajanja začele ocenjevalne misije v državah članicah, ki se želijo vključiti v program, in da si bodo ZDA prizadevale izpolniti napovedano namero predsednika Busha, da bo reforma programa za odpravo vizumov omogočila pospešeno širitev tega programa za vključitev držav članic EU, ki še niso zajete.

IV. Sklepne ugotovitve

Komisija meni, da se je dialog s tretjimi državami v skladu z novim mehanizmom vzajemnosti izkazal za učinkovitega. Od vzpostavitve junija 2005, tj. v malo manj kot dveh letih, je bila popolna vizumska obveznost dosežena ali bo kmalu dosežena s številnimi pomembnimi tretjimi državami. To velja tudi kljub novemu izzivu, nastalemu z uradnimi obvestili Bolgarije in Romunije glede njunih primerov nevzajemnosti. Nova Zelandija in Mehika sta na primer odpravili vizumsko obveznost za Bolgarijo in Romunijo v manj kot šestih mesecih od vstopa teh dveh držav v EU. Komisija je dosegla tudi znaten napredek v dialogu z Avstralijo, od katere pričakuje, da bo od sredine leta 2008 enako obravnavala vse državljane držav članic. Kmalu bo treba začeti pogajanja z Brazilijo za sklenitev splošnega sporazuma o izvzetju vizumske obveznosti.

Glede ZDA bo sprejetje nove zakonodaje, ki spreminja program za odpravo vizumov, utrdilo pot za vključitev vseh držav članic v ta program. Zdaj, ko je nova zakonodaja sprejeta, bo treba pozorno proučiti njene pogoje in časovno obdobje za njihovo izvajanje. Komisija si pridržuje pravico predlagati povračilne ukrepe, če pričakovani napredek glede popolne vizumske vzajemnost ne bo uresničen v razumnem času.

Kanada je sprejela ukrepe za večjo preglednost postopka za pregled vizumskih obveznosti in zagotovila več informacij glede zgornjih meja. Vendar zaenkrat še vedno ni napredka v zvezi z odpravo vizumskih obveznosti. Komisija predlaga, da mora Kanada, da bi pokazala svojo zavezanost k rešitvi tega vprašanja, nujno odpraviti vizumsko obveznost za eno ali več držav članic EU do konca leta in pokazati nadaljnji dejanski napredek glede vzajemnosti v prvi polovici leta 2008. Če tega napredka ne bo, bo morda treba razmisliti o sprejetju ustreznih ukrepov zoper Kanado.

Komisija bo v skladu s členom 1(5) Uredbe (ES) št. 851/2005 Evropskemu parlamentu in Svetu najpozneje do 30. junija 2008 posredovala novo poročilo.

[1] UL L 81, 21.3.2001, str. 1.

[2] UL L 141, 4.6.2005, str. 3.

[3] COM(2006) 3 konč.

[4] COM(2006) 568 konč.

[5] Glej prilogi 1A in 1B poročila o vzajemnosti z dne 10.1.2006.

[6] UL C 75, 3.4.2007, str. 5.

[7] UL C 75, 3.4.2007, str. 6.

[8] UL L 29, 3.2.2007, str. 10.

[9] UL C 75, 3.4.2007, str. 5.