Posebno poročilo Podpora iz skladov 
kohezijske politike  
za proizvodnjo energije  
iz obnovljivih virov –  
ali je dosegla  
dobre rezultate?SL 2014  št. 06
EVROPSKO 
RAČUNSKO
SODIŠČE
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-naslov: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.  
Dostop je mogoč na strežniku Europa ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2014
ISBN 978-92-872-0412-7
doi:10.2865/86486
© Evropska unija 2014
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Luxembourg
SL 2014  št. 06
Posebno poročilo Podpora iz skladov 
kohezijske politike  
za proizvodnjo energije iz 
obnovljivih virov –  
ali je dosegla  
dobre rezultate?
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)
02
 Kazalo
Odstavek
 Glosar in kratice
I– VIII Povzetek
1–11  Uvod
1–3 Energija iz obnovljivih virov
4–6 Cilji politike EU – cilj glede energije iz obnovljivih virov do leta 2020
7 Ovire za energijo iz obnovljivih virov
8 Finančna podpora kohezijske politike na področju energije iz obnovljivih virov
9 –11  Deljeno upravljanje
12–13  Obseg revizije in revizijski pristop
14–47  Opažanja
14–16  Revidirani projekti proizvajajo načrtovane izložke …
14–16  V splošnem so projekti dobro načrtovani in zagotavljajo načrtovane rezultate
17–21  … vendar imajo nekaj težav pri izvajanju
17–21  V vseh fazah projektov – od javnega naročanja in delovanja do spremljanja ter vrednotenja – obstajajo 
možnosti za nadaljnje izboljšanje
22–25  … v večini primerov rezultati niso bili ustrezno izmerjeni ali pa projekti niso izpolnili svojih ciljev 
glede proizvedene energije
22–23  Zbiranje podatkov OVE in poročanje o njih bi bilo mogoče izboljšati
24–25  Rezultati projektov niso bili vedno doseženi
26–31  Pri načrtovanju projektov OVE načelo stroškovne učinkovitosti ni v celoti upoštevano
26–27  Stroškovna učinkovitost – pomemben cilj pri porabi EU
28–31  V zgodnji fazi bi bilo lahko več poudarka na stroškovni učinkovitosti
03 Kazalo
32–40  … obstajajo pa tudi možnosti za stroškovno učinkovitejše projekte proizvodnje energije iz OVE
41–47  Skladi kohezijske politike imajo omejeno dodano vrednost EU – projekti OVE niso v celoti 
prispevali k energetskim ciljem EU
48–54 Zaključki in priporočila
 Priloga I –  Pregled napredka držav članic pri doseganju ciljev OVE do leta 2020
 Priloga II –  Dodelitev sredstev kohezijske politike (ESRR in KS 2007–2013) za OVE in izbrane 
projekte v obdobju 2007–2012
 Priloga III  – Seznam revidiranih projektov proizvodnje energije iz OVE
 Priloga IV – Povzetek ocene rezultatov projektov OVE
 Odgovori Komisije
Vir: Evropsko računsko sodišče. 
04
 Glosar  
in kratice
Cilji OVE do leta 2020 : Direktiva 2009/28/ES o energiji iz obnovljivih virov, ki jo morajo države članice izvajati 
od decembra 2010, je za vse države članice določila obvezne nacionalne cilje, tako da bo EU do leta 2020 dosegla 
20-odstotni delež energije iz obnovljivih virov na splošno in 10-odstotni v sektorju prometa.
CO2:: ogljikov dioksid.
Direktiva OVE : Direktiva 2009/28/ES z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, 
spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES.
Dodana vrednost EU : je na splošno vrednost, ki jo posredovanje EU doprinese k vrednosti, ki bi bila dosežena le 
z ukrepi držav članic.
ESRR : Evropski sklad za regionalni razvoj.
Koncept stroškovne učinkovitosti : se nanaša na sposobnost ali možnost revidiranega subjekta, aktivnosti, 
programa ali dejavnosti za doseganje določenih izidov po razumni ceni. Analize stroškovne učinkovitosti so študije 
razmerja med projektnimi stroški in izidi, ki je izraženo kot strošek na enoto doseženega izida1. Pojem je poudarjen 
tudi v finančnih pravilih EU (glej odstavek 6).
KS: Kohezijski sklad.
Mrtve izgube : se pojavijo, kadar se zagotovi financiranje za podporo upravičencem, ki bi tudi brez pomoči sprejeli 
enako odločitev. V takih primerih izida ni mogoče pripisati politiki, upravičencu izplačana pomoč pa ni imela 
nobenega neposrednega vpliva.
Obnovljivi viri energije (OVE) : energija iz obnovljivih nefosilnih virov, kot so vetrna, sončna, aerotermalna, 
geotermalna, hidrotermalna in energija oceanov, vodna energija ter energija iz biomase, deponijskega plina, plina iz 
naprav za čiščenje odplak in bioplinov:
 οgeotermalna energija  je energija, ki je v obliki toplote shranjena pod površjem geosfere;
 οbiomasa  pomeni biološko razgradljive dele izdelkov, odpadkov in ostankov biološkega izvora iz kmetijstva 
(vključno s snovmi rastlinskega in živalskega izvora), gozdarstva in z njima povezanih industrij, vključno 
z ribištvom in ribogojstvom, ter biološko razgradljive dele industrijskih in komunalnih odpadkov;
 οsončna energija  pomeni svetlobno in toplotno sevanje sonca, ki se izkorišča z uporabo vrste tehnologij, kot so 
sončno ogrevanje, sončna fotovoltaika in sončna toplotna električna energija;
 οvetrna energija  pomeni pretvorbo vetrne energije v uporabno obliko energije, na primer uporabo vetrnih 
turbin za proizvodnjo električne energije.
 οvodna energija  je pretvorba kinetične energije, pridobljene iz padajoče in tekoče vode, v električno energijo.
1 ISSAI 3000: standardi in smernice za revizije smotrnosti poslovanja, ki temeljijo na revizijskih standardih INTOSAI in praktičnih izkušnjah.
05 Glosar in kratice 
Zagotovljena odkupna cena : mehanizem politike, namenjen pospeševanju naložb v tehnologije na področju 
energije iz obnovljivih virov, na podlagi katerega se proizvajalcem energije iz obnovljivih virov ponudijo dolgoročne 
pogodbe; običajno temelji na stroških proizvodnje pri posamezni tehnologiji. 
Merjenje enot energije :
 οGW, MW, kW  – gigavat/megavat/kilovat;
 οGWh, MWh, kWh  – gigavatna/megavatna/kilovatna ura;
 οkWp  – vršni kilovat  – nominalna moč fotovoltaičnega modula.
06
 Povzetek
I
Namen te revizije je bil odgovoriti na vprašanje, ali sta 
dva najpomembnejša vira financiranja za spodbujanje 
energije iz obnovljivih virov med programi porabe 
EU – Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski 
sklad (sklada kohezijske politike) – dosegla dobre 
rezultate.
II
V programskem obdobju 2007–2013 je bilo za podro -
čje energije iz obnovljivih virov dodeljenih približno 
4,7 milijarde EUR. Sodišče je preučilo, ali so bila sred -
stva v tem obdobju dodeljena projektom proizvodnje 
energije iz obnovljivih virov, ki so bili dobro predno -
stno razvrščeni, stroškovno učinkoviti, zreli za izvedbo 
in so imeli racionalne cilje, ter v kolikšni meri so ta 
sredstva dosegla dobre rezultate tako, da so prispe -
vala k cilju OVE, ki si ga je EU zastavila do leta 2020.
III
Sodišče je ugotovilo, da je 24 revidiranih2 projektov 
proizvodnje energije iz OVE doseglo načrtovane 
izložke. Večina revidiranih projektov OVE je bila ob 
izboru dovolj zrela in pripravljena za izvedbo. Pri pro -
jektih ni bilo večjih prekoračitev stroškov ali zamud, 
zmogljivosti za proizvodnjo energije iz OVE pa so bile 
nameščene v skladu z načrti in so delovale. Večjih tve -
ganj glede njihove tehnične trajnosti ni bilo opaziti.
2 Za pridobitev rezultatov revizije je bilo preučenih 24 zaključenih 
projektov na področju proizvodnje energije iz obnovljivih virov iz 
devetih operativnih programov, ki se financirajo iz ESRR ali KS na 
Malti, v Avstriji, na Poljskem, Finskem in v Združenem kraljestvu. 
Projekti so potekali v sektorjih energije iz biomase, fotovoltaične 
energije, sončne toplotne energije in vetrne energije.IV
Cilji v zvezi s proizvodnjo energije so bili doseženi 
(ali skoraj doseženi) in ustrezno izmerjeni pri tretjini 
revidiranih projektov. Sodišče je ugotovilo, da je bila 
splošna stroškovna učinkovitost podpore iz skladov 
kohezijske politike, namenjene projektom proizvodnje 
energije iz OVE, pri doseganju cilja OVE, ki si ga je EU 
zastavila do leta 2020, omejena, saj:
 οstroškovna učinkovitost ni bila vodilno načelo pri 
načrtovanju in izvajanju projektov proizvodnje 
OVE;
 οso imeli skladi kohezijske politike omejeno dodano 
vrednost EU.
V
Podrobneje je Sodišče v revidiranih državah ugotovilo 
možnosti za izboljšanje: nekateri postopki javnega 
naročanja niso zagotavljali popolne preglednosti, 
pravičnosti in učinkovitosti pri izbiri pogodbenikov; 
priprava ni zadostovala za uspešno spremljanje in 
vrednotenje; v programih ni bilo pojasnjeno, kako 
bi lahko sredstva EU na stroškovno učinkovit način 
prispevala k doseganju ciljev OVE; pri načrtovanju 
namenskih proračunskih sredstev ni bila vedno upo -
števana stroškovna učinkovitost ukrepov v različnih 
sektorjih OVE; v programih pa niso bili določeni kazal -
niki uspešnosti za spremljanje in vrednotenje.
VI
Sodišče je prišlo do zaključka, da so za kar največji pri -
spevek sredstev v okviru teh programov k doseganju 
ciljev OVE do leta 2020 potrebne izboljšave.
Povzetek 07
VII
Poraba kohezijske politike na splošno koristi širšemu 
gospodarstvu in, čeprav revizija ni zajemala nepo -
srednega merjenja gospodarske rasti ali ustvarjanja 
delovnih mest kot glavnih ciljev kohezijske politike, so 
bila opažanja in priporočila Sodišča oblikovana tudi ob 
upoštevanju teh ciljev politike.
VIII
Glede na verjetnost povečanja uporabe sredstev EU za 
spodbujanje OVE v programskem obdobju 2014–2020 
Sodišče izreka naslednja priporočila:
Priporočilo 1
Komisija naj z določitvijo smernic za pripravo in izbiro 
programov in projektov ter s pogoji za dodelitev sred -
stev za naložbe v proizvodnjo energije iz OVE:
 οzagotovi, da bo načelo stroškovne učinkovitosti 
vodilo prihodnjih programov OVE, sofinanciranih 
na področju kohezijske politike, vključno s prepre -
čevanjem mrtvih izgub. Programi morajo temeljiti 
na ustrezni oceni potreb, prednostni razvrstitvi 
stroškovno najučinkovitejših tehnologij (vendar 
brez diskriminacije med sektorji OVE) in optimal -
nem prispevku k cilju OVE, ki si ga je EU zastavila 
do leta 2020. Treba je določiti ustrezne cilje za 
proizvodnjo energije iz OVE v skladu s proraču -
nom in merila za izbiro projektov s poudarkom na 
stroškovni učinkovitosti rezultatov v zvezi s pro -
izvodnjo energije (preprečevanje prekomernega 
financiranja projektov);
 οspodbuja države članice k vzpostavitvi stabilnej -
šega in predvidljivejšega regulativnega okvira za 
splošno področje OVE ter enostavnejših postopkov 
za vključitev električne energije iz OVE v omrežja.Priporočilo 2
Države članice naj na podlagi smernic Komisije 
določijo in uporabljajo minimalna merila stroškovne 
učinkovitosti, prilagojena okoliščinam projektov. Poleg 
tega naj okrepijo dodano vrednost skladov kohezijske 
politike z izboljšanjem izvajanja projektov OVE ter 
spremljanjem in vrednotenjem ter vzpostavitvijo baze 
izmerjenih podatkov o stroških proizvodnje energije 
v vseh ustreznih sektorjih OVE.
08
 Uvod
Energija iz obnovljivih 
virov
01 
Energija iz OVE je pomembna za 
izboljšanje zanesljivosti oskrbe z ener -
gijo v EU, zmanjšanje odvisnosti EU 
od konvencionalnih (fosilnih) goriv ter 
uvožene energije in zmanjšanje emisij 
toplogrednih plinov. Električna in 
toplotna energija se lahko proizvajata 
iz različnih virov: iz sonca (koncentri -
rana sončna energija ali fotovoltaična 
energija), vetra (na kopnem ali vodi), 
vode (velike ali majhne hidroelektrar -
ne ter mikro hidroelektrarne), zemlje 
(geotermalna energija za električno ali 
toplotno energijo) in biomase (trdna 
ali tekoča biomasa, deponijski plin, 
biološko razgradljivi del industrijskih 
in komunalnih odpadkov in tekoča 
biogoriva).
02 
OVE imajo pomembno vlogo tudi 
pri zmanjševanju emisij ogljikovega 
dioksida (CO2) in spodbujanju okolj -
ske trajnosti. Poleg tega lahko razvoj 
tehnologij OVE spodbudi evropsko 
gospodarstvo, industrijsko konkurenč -
nost in zaposlovanje. Pričakuje se, da 
bodo OVE v srednje- do dolgoročnem 
obdobju ekonomsko konkurenčni 
s konvencionalnimi viri3.
03 
Razvoj na področju energije iz obno -
vljivih virov je določen v členu 194(1) 
Pogodbe o delovanju Evropske unije 
v kontekstu vzpostavitve in delovanja 
notranjega trga ter potrebe po ohrani -
tvi in izboljšanju okolja.Cilji politike EU – cilj 
glede energije iz obnovlji -
vih virov do leta 2020
04 
EU je že leta 1997 določila cilj dose -
ganja 12-odstotnega deleža OVE do 
leta 2010. Svet Evropske unije (Svet) je 
določil zavezujoč cilj EU 20-odstotne -
ga deleža OVE pri končni bruto po -
rabi energije do leta 2020 na podlagi 
časovnega načrta Komisije za energijo 
iz obnovljivih virov, ki določa način 
vključevanja OVE v energetske politike 
in trge EU (glej Prilogo 1  o nacionalnih 
ciljih OVE do leta 2020) 4. Direktiva OVE, 
ki je bila sprejeta leta 2009, je pravno 
zavezujoč okvir za spodbujanje OVE do 
leta 20205:
 οpoleg tega, da določa zavezujoč 
splošni cilj 20-odstotnega deleža 
za EU in zavezujoče nacionalne cilje 
med 10-odstotnim in 49-odstotnim 
deležem do leta 2020, krepi okvir 
za spodbujanje električne energije 
iz OVE (npr. z uvedbo zahtev glede 
dostopa do električnega omrežja in 
poenostavitve upravnih postopkov 
za države članice);
 οdoloča, da morajo države članice 
oblikovati nacionalne akcijske načr -
te s časovnimi načrti za razvoj OVE 
in vzpostavlja mehanizme sodelo -
vanja med državami članicami za 
doseganje cilja OVE na stroškovno 
učinkovit način.3 COM(2010) 639 final 
z dne 10. novembra 2010 
„Energija 2020: Strategija za 
konkurenčno, trajnostno in 
zanesljivo oskrbo z energijo“.
4 COM(2006) 848 final z dne 
10. januarja 2007 „Časovni 
načrt obnovljive energije  – 
Obnovljiva energija 
v 21. stoletju: izgradnja 
trajnejše prihodnosti“.
5 Direktiva 2009/28/ES 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 23. aprila 2009 
o spodbujanju uporabe 
energije iz obnovljivih virov, 
spremembi in poznejši 
razveljavitvi direktiv 
2001/77/ES in 2003/30/ES 
(„direktiva OVE“) (UL L 140, 
5.6.2009, str. 16).
09 Uvod
05 
Države članice morajo zagotoviti, da 
je njihov delež OVE enak ali večji od 
okvirnih usmeritev za doseganje cilja 
OVE do leta 2020. O izvajanju direkti -
ve in napredku pri svojih nacionalnih 
ciljih morajo vsaki dve leti poročati Ko -
misiji. Ukrepe OVE je treba uvajati na 
stroškovno učinkovit način6. Komisija 
mora do 31. decembra 2014 pripravi -
ti poročilo o napredku pri izvajanju 
direktive OVE7.
06 
Poleg tega finančna pravila EU dolo -
čajo, da mora biti načelo stroškovne 
učinkovitosti pomemben dejavnik pri 
odločitvah o javni porabi8. Tudi Evrop -
ski parlament je navedel, da je treba 
opredeliti stroškovno najučinkovitejše 
OVE in stroškovno optimalne politike 
za uresničevanje njihovega potencia -
la9. Po podatkih iz najnovejšega poro -
čila Komisije o napredku10 bo cilj OVE, 
ki si ga je EU zastavila do leta 2020, kot 
celota verjetno presežen, čeprav leta 
2012 vse države članice niso sledile 
načrtom za doseganje svojih zavezu -
jočih nacionalnih ciljev (glej Prilogo I) . 
Komisija je po objavi zelene knjige leta 
2013 oblikovala začetne preudarke za 
politiko Unije na področju podneb -
ne in energetske politike v obdobju 
2020–2030 ter predlagala zavezujoč 
27-odstotni cilj OVE11.Ovire za energijo  
iz obnovljivih virov
07 
Naložbe v OVE po vsej EU poleg zuna -
njih dejavnikov (kot so razvoj cen ener -
gije ali dostop do posojil) zavira tudi 
več sektorskih ovir, ki jih države članice 
in Komisija še niso odstranile12:
 οinstitucionalne in pravne ovire, npr. 
prednostna obravnava energetskih 
vprašanj na ravni EU se zmeraj ne 
odraža na lokalni, regionalni in na -
cionalni ravni, saj zadevni upravni 
organi in nacionalne pravne uredi -
tve nimajo jasnih strategij za izva -
janje in zadostne prožnosti, nejasni 
zakonski in pogodbeni okviri pa 
ovirajo spodbujanje OVE; zapleteni 
postopki za odobritve in dovoljenja 
za načrtovanje, gradnjo in upravlja -
nje naprav OVE in okoljske zahteve 
ovirajo nosilce projektov pri pripra -
vi izvedljivih projektnih predlogov 
(pomanjkanje uspešnega upravne -
ga sistema);
 οtežave pri vključevanju električ -
ne energije iz OVE v prenosna ali 
distribucijska omrežja (tehnične 
težave, nezadostna infrastruktura, 
diskriminatorne prakse preprečeva -
nja dostopa do omrežja, razdelitev 
stroškov med upravljavci omre -
žij, vlado in nosilci projektov ter 
pomanjkanje meritev proizvedene 
energije);
 οnestabilni ali nepredvidljivi sistemi 
za spodbujanje in pospeševanje, 
pomanjkanje informacij za dobavi -
telje, kupce in monterje, kar ovira 
uporabo stroškovno učinkovitih 
tehnologij.6 Uvodni izjavi (9) in (41) 
direktive OVE.
7 Člen 23(8)(c) direktive OVE.
8 Člen 18(1)(h) Delegirane 
uredbe Komisije (EU) 
št. 1268/2012 z dne 
29. oktobra 2012 o pravilih 
uporabe Uredbe (EU, Euratom) 
št. 966/2012 Evropskega 
parlamenta in Sveta 
o finančnih pravilih, ki se 
uporabljajo za splošni 
proračun Unije (UL L 362, 
31.12.2012, str. 1).
9 Resolucija Evropskega 
parlamenta z dne 
21. maja 2013 o sedanjih izzivih 
in priložnostih za energijo iz 
obnovljivih virov na notranjem 
evropskem energetskem trgu 
(2012/2259(INI)).
10 COM(2013) 175 final z dne 
27. marca 2013 „Poročilo 
o napredku na področju 
energije iz obnovljivih virov“.
11 COM(2013) 169 final z dne 
27. marca 2013, „Zelena knjiga: 
Okvir podnebne in energetske 
politike do 2030“. COM(2014) 
15 final z dne 22. januarja 
2014, „Okvir podnebne 
in energetske politike za 
obdobje 2020–2030“.
12 Glej na primer COM(2012) 
271 final z dne 6. junija 2012 
„Energija iz obnovljivih virov: 
glavni akter na evropskem 
energetskem trgu“ in dveletna 
poročila o napredku iz leta 
2010 in 2012, COM(2011) 31 
final z dne 31. januarja 2011 
in COM(2013) 175 final z dne 
27. marca 2013. Glej tudi 
poročila evropskih združenj 
v sektorju OVE (Evropski svet 
za energijo iz obnovljivih virov 
(EREC) in njegove članske 
organizacije), zlasti „Analiza 
odstopanj in ovir, poročilo 
za leto 2013“ (Analysis of 
deviations and barriers, 
2013 report), EREC, www.
keepontrack.eu/publications .
10 Uvod
Finančna podpora kohe -
zijske politike na podro -
čju energije iz obnovljivih 
virov
08 
Instrumenta kohezijske politike – 
Evropski sklad za regionalni razvoj 
(ESRR) in Kohezijski sklad (KS) – sta 
najpomembnejši vir financiranja za 
spodbujanje energije iz obnovljivih 
virov med programi porabe EU13. 
V programskem obdobju 2000–2006 je 
bilo za podporo projektom v tem sek -
torju namenjenih le 600 milijonov EUR, 
v programskem obdobju 2007–2013 
pa je bilo za energijo iz obnovljivih 
virov dodeljenih 4,7  milijarde  EUR, kar 
odraža veliko večji pomen, ki se sedaj 
namenja temu področju politike (glej 
Prilogo II  za razčlenitev po državah 
članicah). V programskem obdobju 
2014–2020 se bo podpora kohezijske 
politike za prehod na nizkoogljično 
gospodarstvo nadalje povečala in 
lahko doseže najmanj 27  milijard  EUR 
iz ESRR14. Nadaljnja podpora se lahko 
zagotovi iz Kohezijskega sklada.13 Drugi  programi EU 
za spodbujanje OVE 
v programskem obdobju 
2007–2013 so bili: Evropski 
energetski program za 
oživitev, program Inteligentna 
energija – Evropa in okvirni 
program za raziskave.
14 Regije bodo morale investirati 
minimalni delež sredstev ESRR 
(20 % za bolj razvite regije, 
15 % za regije v prehodu in 
12 % za manj razvite regije) 
za podporo prehodu na 
nizkoogljično gospodarstvo 
v vseh sektorjih, vključno 
z naložbami v energijo iz 
obnovljivih virov (člen 4(1) 
Uredbe (EU) št. 1301/2013 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 17. decembra 
2013 o Evropskem skladu za 
regionalni razvoj in o posebnih 
določbah glede cilja „naložbe 
za rast in delovna mesta“ 
ter o razveljavitvi Uredbe 
(ES) št. 1080/2006 (UL L 347, 
20.12.2013, str. 289)).
Poraba kohezijske politike za OVE  – ključna dejstva
 ο270,8 milijarde EUR – celotna dodeljena sredstva ESRR/KS za obdobje 2007–2013.
 ο0,6 milijarde EUR – celotna dodeljena sredstva ESRR/KS za OVE za obdobje 2000–2006.
 ο4,7 milijarde EUR – celotna dodeljena sredstva ESRR/KS za OVE za obdobje 2007–2013.
Najmanj 27 milijard EUR – ocenjena najnižja dodeljena sredstva ESRR za podporo pri prehodu na nizkoogljič -
no gospodarstvo, vključno z OVE, za obdobje 2014–2020. Dodatna sredstva se lahko dodelijo iz Kohezijskega 
sklada (opomba 14).Okvir 1
11 Uvod
Deljeno upravljanje
09 
Države članice v okviru kohezijske po -
litike oblikujejo posamezne operativne 
programe, vzpostavijo in upravljajo 
svoje upravljavske in kontrolne siste -
me, Komisiji pa predložijo letna poro -
čila o izvajanju. Poleg tega nacionalni 
ali regionalni organi v okviru svojega 
vsakodnevnega upravljanja izberejo 
projekte in so odgovorni za njihovo 
izvajanje in vrednotenje.
10 
Organi upravljanja, posredniška telesa 
in organi za potrjevanje so odgovorni 
za upravljanje izvajanja operativnih 
programov15. Za financiranje projektov 
veljajo pravila in pogoji, ki so delno 
določeni na ravni EU16, delno pa na rav -
ni držav članic (organi držav članic so 
odgovorni za izbiro projektov, oceno 
stroškov, koristi in dobička projektov 
ter oceno gospodarskih, družbenih in 
okoljskih učinkov).11 
Komisija izda smernice za pripra -
vo operativnih programov, odobri 
operativne programe in nadzoruje 
vzpostavitev in upravljanje sistemov 
v državah članicah. Komisija zlasti spre -
mlja izvajanje operativnih programov, 
v glavnem na podlagi prejetih poročil 
o izvajanju in s sodelovanjem v odbo -
rih za spremljanje. Poleg letnih poročil 
o izvajanju lahko Komisija od organov 
upravljanja zahteva posebne informa -
cije o programih in podatke o izbiri 
projektov.15 Povzetek pravil za uporabo 
Evropskega sklada za 
regionalni razvoj, Evropskega 
socialnega sklada in 
Kohezijskega sklada 2007–
2013, vključno s pravili glede 
upravljavskih in kontrolnih 
sistemov, je na voljo na: 
http://europa.eu/legislation_
summaries/regional_policy/
management/g24241_en.htm .
16 Uredba Sveta (ES) 
št. 1083/2006 z dne 
11. julija 2006 o splošnih 
določbah o Evropskem 
skladu za regionalni razvoj, 
Evropskem socialnem skladu 
in Kohezijskem skladu in 
razveljavitvi Uredbe (ES) 
št. 1260/1999 (UL L 210, 
31.7.2006, str. 25).
12
 Obseg revizije  
in revizijski pristop
12 
Namen revizije je bil odgovoriti na 
vprašanje, ali so bili rezultati projektov 
ESRR in KS za naložbe v proizvodnjo 
energije iz obnovljivih virov dobri. 
Zato je bilo oblikovanih več revizijskih 
meril (glej Prilogo IV ), ki temeljijo na 
različnih virih in študijah, vključno 
s tistimi, ki so jih pripravile službe 
Komisije. Sodišče je preučilo, ali so 
bili revidirani projekti izvedeni, ali so 
prinesli načrtovane izložke ter dosegli 
svoje cilje glede proizvedene energije. 
Pri reviziji je bilo analizirano zlasti, ali 
so bila sredstva v okviru operativnih 
programov za programsko obdobje 
2007–2013 dodeljena projektom na 
področju proizvodnje energije iz ob-  
novljivih virov, ki so bili dobro predno -
stno razvrščeni, stroškovno učinkoviti, 
zreli za izvedbo in so imeli racionalne 
cilje, ter obseg prispevka teh projektov 
k doseganju cilja OVE, ki si ga je EU 
zastavila do leta 2020.
13 
Za pridobitev rezultatov revizije je bilo 
preučenih 24 zaključenih projektov na 
področju proizvodnje energije iz obno -
vljivih virov iz devetih operativnih pro -
gramov v Avstriji, na Finskem, na Malti, 
Poljskem in v Združenem kraljestvu, 
financiranih iz ESRR ali KS.17 Projekti so 
spadali v sektorje energije iz bioma -
se, fotovoltaične, sončne toplotne in 
vetrne energije.18 Priloga III  vsebuje 
seznam revidiranih projektov OVE.17 Na podlagi dodelitve 
sredstev za OVE v operativnih 
programih so bili izbrani 
naslednji programi:
 OP I - Invest ing in 
Competitiveness for 
a Better Quality of 
Life - 2007MT161PO001
 OP Niederösterreich 
2007-2013 : Ziel Regionale 
Wettbewerbsfähigkeit 
& Beschäftigung / 
EFRE - 2007AT162PO001
 OP Salzburg 2007-2013 : 
Ziel Regionale 
Wettbewerbsfähigkeit 
& Beschäftigung / 
EFRE - 2007AT162PO006
 OP Steiermark 
2007-2013 : Ziel Regionale 
Wettbewerbsfähigkeit 
& Beschäftigung / 
EFRE - 2007AT162PO007
 OP Program Operacyjny 
Infrastruktura i Środowisko  - 
2007PL161PO002
 OP Regionalny Program 
Operacyjny Województwa 
Lubelskiego  - 2007PL161PO007
 OP Alueellinen Kilpailukyky -ja 
työllisyystavoite; Länsi -Suomen 
EAKR -Toimenpideohjelma 
2007-2013  - CCI2007FI162PO003
 OP West Wales and the 
Valleys ERDF  Convergence 
programme - 2007UK161PO002
 OP East Wales  ERDF Regional 
competitiveness and 
Employment programme - 
2007UK162PO012.
18 Od 24 revidiranih projektov 
se jih je 9 nanašalo na 
proizvodnjo električne 
energije z vetrnimi turbinami 
polne velikosti, mikro vetrnimi 
turbinami ali fotovoltaičnimi 
paneli, 15 pa na proizvodnjo 
toplotne energije iz biomase 
ali proizvodnjo tople vode 
s sončnimi kolektorji. Projekti 
so bili različne velikosti: od 
gospodinjskega projekta 
z enim sončnim panelom 
do vetrne elektrarne 
s 16 turbinami.
13
 Opažanja
Revidirani projekti  
proizvajajo načrtovane 
izložke...
V splošnem so projekti dobro 
zasnovani in zagotavljajo 
načrtovane rezultate
14 
Revidirani projekti OVE so bili ob 
izboru dovolj zreli in pripravljeni za 
izvedbo. Kljub sorazmerno dolgim 
pripravljalnim fazam nekaterih projek -
tov v zvezi z biomaso in vetrno ener -
gijo so bili ključni dovoljenja, licence 
in tehnični načrti običajno pridobljeni 
pred odobritvijo projektov. Po potrebi 
je bilo zagotovljeno tudi, da so bile 
naprave priključene na prenosna ali 
distribucijska omrežja ali da so bile 
sklenjene pogodbe z zadostnim števi -
lom odjemalcev19.
15 
Projekti niso imeli znatnih prekoračitev 
stroškov ali zamud. Na splošno so bili 
revidirani projekti OVE izvedeni znotraj 
načrtovanih časovnic ali z le relativno majhnimi časovnimi odstopanji (samo 
pri dveh projektih je prišlo do več kot 
šestmesečne zamude pri izvedbi, ena 
od zamud je nastala zaradi zaprtja 
majhne kombinirane toplarne in elek -
trarne zaradi popravila). Med izvaja -
njem ni prišlo do znatnih prekoračitev 
stroškov. Okvir 2  prikazuje primere 
revidiranih projektov OVE.
16 
Z izjemo obrata na biomaso20 so bile 
proizvodne zmogljivosti za OVE name -
ščene in so delovale v skladu z načrti. 
Večjih tveganj glede njihove tehnične 
trajnosti ni bilo opaziti. Odkritih je bilo 
malo odstopanj od prvotnih načrtov in 
odobrenih projektnih predlogov. Na -
meščene zmogljivosti za proizvodnjo 
energije v okviru projektov so bile na 
splošno skladne s sklepi o sofinancira -
nju. Obrati od začetka delovanja nima -
jo večjih tehničnih ali drugih težav. Le 
nekaj proizvodnih enot v okviru revidi -
ranih projektov ni delovalo. Upravljavci 
so imeli zadosti strokovnega znanja 
ter virov za zagotavljanje nemotenega 
obratovanja in rednega vzdrževanja 
naprav.19 Odobritev revidiranih 
projektov v zvezi z biomaso 
v Avstriji je bila na primer 
odvisna od zadostnega števila 
odjemalcev proizvedene 
toplotne energije.
20 Pri elektrarni na biomaso 
v Avstriji je prišlo do 
odstopanja od prvotnega 
načrta, saj so bila sredstva 
EU uporabljena za razširitev 
toplotnega omrežja in ne 
za namestitev drugega 
kotla v skladu s prvotnim 
načrtom. To odstopanje je 
bilo posledica pričakovane 
razširitve ogrevalnih 
zmogljivosti zaradi 
zagotavljanja storitev 
dodatnim odjemalcem 
toplotne energije, zato 
z vidika dobrega finančnega 
poslovodenja ne pomeni 
pomanjkljivosti.Fotografija 1Notranjost elektrarne na biomaso v kraju Bruck an der 
Mur, Avstrija (projekt je bil vzpostavljen in deluje v skladu 
z načrti)
Vir: Evropsko računsko sodišče.

14 Opažanja Fotografija 2Lesni sekanci v zbirnem lijaku v elektrarni na biomaso v kraju Bruck an der Mur, Avstrija
Vir: Evropsko računsko sodišče.
Primeri revidiranih projektov OVE, ki se sofinancirajo iz skladov kohezijske 
politike – izložki
Za več podrobnosti o izložkih projektov glej Prilogo III .
Biomasa
V Avstriji so bile zgrajene tri revidirane toplarne na biomaso (zmogljivost od 3 MW do 8 MW) z omrežnimi vodi 
za daljinsko ogrevanje (od 0,6 km do 11 km). Toplarne so toploto in toplo vodo dobavljale skupaj 266 odjemal -
cem (zasebniki ali industrijska podjetja).
Trije revidirani projekti na Finskem so se nanašali na izgradnjo novih kotlov na biomaso (pelete ali lesne sekan -
ce) (zmogljivost od 0,8 MW do 2,5 MW). Ti so nadomestili stare kotle na fosilna goriva (težko kurilno olje). Dva 
od teh projektov sta zajemala tudi izgradnjo potrebnega omrežja za daljinsko ogrevanje (0,6 km in 3 km).
Vetrna energija
Na Poljskem je bilo zgrajenih pet vetrnih elektrarn z zmogljivostjo od 3,2 MW do 38 MW. Obrati vključujejo vso 
potrebno infrastrukturo (razdelilno -transformatorske postaje visoke/srednje napetosti, povezave do električ -
nega omrežja in vozne poti).
Sončna energija (fotovoltaika in sončni kolektorji)
Pri dveh projektih na Malti so bili na javne zgradbe nameščeni fotovoltaični sistemi za električno energijo 
s pripadajočo strojno opremo in sistemi za spremljanje. En projekt je bil dopolnjen z majhno vetrno turbino.
Pri petih podobnih projektih so bili v petih občinah na Poljskem za oskrbo stanovalcev s toplo vodo namešče -
ni posamezni sklopi ploščatih sončnih kolektorjev za gospodinjstva in javne zgradbe. Skupaj je sončne kolek -
torje namestilo več kot 3 000 javnih in zasebnih upravičencev. Eden od projektov je zajemal ulično razsvetlja -
vo in fotovoltaiko.Okvir 2
15 Opažanja
... vendar imajo nekaj 
težav pri izvajanju
V vseh fazah projektov – od 
javnega naročanja in delova -
nja do spremljanja in vredno -
tenja  – obstajajo možnosti za 
nadaljnje izboljšanje
17 
Težave pri vključevanju električne 
energije iz OVE v omrežje zavirajo 
izkoriščanje OVE. Ugotovljeno je bilo, 
da je razvoj omrežja po vsej EU ena 
izmed ključnih ovir pri obsežnem 
vključevanju električne energije iz OVE 
v prenosna in distribucijska omrežja.21 
Zato morajo EU in države članice vla -
gati v nacionalna omrežja in čezmejne povezave v sklopu vzpostavljanja no -
tranjega energetskega trga. Odgovorni 
za revidirane projekte so poudarili, da 
so proste zmogljivosti v omrežjih ne -
zadostne22, da je treba omrežja razširiti 
in posodobiti, večja preglednost glede 
porazdelitve stroškov med upravljavci 
omrežij, vladami in nosilci projektov 
pa bi lahko izboljšala učinkovitost 
celotnega sistema. Čeprav je imelo le 
malo revidiranih projektov težave pri 
priključitvi na omrežje, v državah čla -
nicah uvedbe proizvodnje energije iz 
OVE ne spremljajo izboljšave omrežij. 
Nacionalni organi in upravljavci OVE 
so kot oviro za uspešno vključitev OVE 
v omrežja pogosto navedli tehnična in 
stroškovna vprašanja. Okvir 3  prika -
zuje probleme v zvezi z električno 
energijo iz OVE v omrežjih.21 COM(2013) 175 final.
22 Glej tudi Direktivo 
Evropskega parlamenta 
in Sveta 2005/89/ES z dne 
18. januarja 2006 o ukrepih 
za zagotavljanje zanesljivosti 
oskrbe z električno energijo 
in naložb v infrastrukturo 
(UL L 33, 4.2.2006, str. 22). 
Člen 3(2)(f) določa, da 
morajo države članice 
pri izvajanju ukrepov za 
zagotavljanje zanesljivosti 
oskrbe z električno energijo 
upoštevati potrebo po 
zagotovitvi zadostnih 
rezervnih zmogljivosti 
prenosa in proizvodnje za 
stabilno obratovanje.Fotografija 3Vetrna elektrarna v kraju Golice, Poljska
Vir: Evropsko računsko sodišče.

16 Opažanja
18 
Komisija je v svoji analizi poročil držav 
članic o napredku na področju ener -
gije iz obnovljivih virov za leto 2011 
navedla, da je napredek pri odpravi 
upravnih ovir še vedno počasen, saj še 
zmeraj obstajajo zapleteni in odvra -
čilni postopki za izdajo odobritev in 
dovoljenj.24 V revidiranih državah člani -
cah obstajajo možnosti za izboljšanje. 
Pri reviziji je bilo na primer ugotovlje -
no, da je Malta OVE začela razvijati šele 
v obdobju 2007–2013, zato trg OVE še ni povsem razvit. Tudi uspešen upravni 
sistem še ni bil razvit v celoti. Poleg 
tega na Poljskem in v Združenem 
kraljestvu deloma še zmeraj ni bilo 
usklajenih nacionalnih ali regionalnih 
pristopov za usklajevanje dela orga -
nov. Pomanjkljiva sta bila zlasti merje -
nje energetskih rezultatov projektov 
in poročanje o njih, zato podatki pri 
pripravi prihodnjih ukrepov niso bili 
uporabljeni kot koristne informacije 
za primerjavo projektov in različnih 
sektorjev OVE.24 SWD(2013) 102 final z dne 
27. marca 2013 „Poročilo 
o napredku na področju 
energije iz obnovljivih virov“.Dostop električne energije iz OVE do omrežja na Poljskem, vključitev fotovoltaične 
električne energije v omrežje na Malti
Slabo stanje in pomanjkanje prostih zmogljivosti v prenosnih in distribucijskih omrežjih sta bila ključni oviri za 
nadaljnjo vključitev fotovoltaične električne energije in vetrne energije v omrežje na Poljskem. Poleg potrebe 
po širitvi in posodobitvi omrežne infrastrukture so razvoj OVE zavirali zapleti pri pridobivanju potrebnih do -
voljenj za priključitev na omrežje (pravni in tehnični problemi ter pristojbine za priključitev na omrežje)23. Pri 
revidiranih projektih v zvezi z vetrno energijo je čas za izgradnjo obratov, vključno s pridobitvijo zahtevanih 
dovoljenj za priključitev na omrežje, znašal od 4 do 5 let.
Na Malti so bile na voljo jasne smernice o dovoljenjih za načrtovanje in drugih zahtevanih dovoljenjih v zvezi 
s sončnimi in fotovoltaičnimi napravami. Vendar so se leta 2010 in 2011, ko je bilo naročenih več projektov, ki 
jih je sofinancirala EU, pogosto pojavljale težave pri odjemu proizvedene električne energije, običajno tiste, 
ki je presegala proizvajalčevo lastno porabo. Ker upravljavci omrežij niso namestili merilnikov, proizvajalci za 
svojo električno energijo niso prejeli plačila po zagotovljeni odkupni ceni za obdobja do 4 mesecev.
23 Vključitev električne energije iz obnovljivih virov na električno omrežje in trg električne energije – vključitev OVE. Nacionalno poročilo: Poljska. 
Eclareon, Oeko -Institut e.V., 20. decembra 2011.Okvir 3
17 Opažanja
19 
Kljub temu pa je bil v Avstriji ugotov-  
ljen primer dobre prakse. Orodje za 
vodenje kakovosti v toplarnah na bio -
maso je v tej državi članici zagotovilo 
ustrezne ureditve za spremljanje („QM 
Heizwerke“, glej okvir 4 ).
Spremljanje projektov v Avstriji
Vse toplarne za daljinsko ogrevanje na biomaso z zmogljivostjo nad 400 kW in/ali tiste, ki oskrbujejo omrežja 
za ogrevanje, daljša od 1 km, so dolžne izvajati spremljajoč proces upravljanja kakovosti. Usklajevanje postop -
ka financiranja in upravljanja potrebnih podatkov za načrtovanje in delovanje je omogočeno s podatkovno 
zbirko, ki zagotavlja standardno platformo za projektne upravičence, tehnične in ekonomske podatke za vodje 
kakovosti ter platformo IT za spremljanje in optimizacijo delovanja. Podatkovna zbirka „QM Heizwerke“, ki je 
bila uvedena leta 2006, vsebuje podatke iz več kot 100 elektrarn na biomaso.
Spletna povezava: www.qm -heizwerke.at .Okvir 4 Fotografija 4Revizorji na obisku v elektrarni na biomaso v kraju Weissenbach an der Triesting, 
Avstrija
Vir: Evropsko računsko sodišče.

18 Opažanja
20 
Postopki javnega naročanja pri iz -
boru pogodbenikov niso zagotovili 
popolne preglednosti, pravičnosti ali 
učinkovitosti:
 οpri dveh revidiranih projektih v zve -
zi s fotovoltaiko na Malti je bilo 
treba odpovedati razpisa, saj so bile 
vse ponudbe neskladne s tehnični -
mi ali upravnimi zahtevami. Vzrok 
so bile nepotrebno stroge tehnične 
zahteve ali prezapleteni postopki 
ali zahteve. V obeh primerih je 
prišlo do zamude, konkurenca med 
ponudniki pa je bila ovirana;
 οpri dveh projektih na Poljskem so 
bili v gradbenih načrtih in gradbe -
nih dovoljenjih po nepotrebnem 
specificirani modeli vetrnih tur -
bin. Zato ni bilo mogoče določiti 
razpisnih specifikacij, ki bi lahko 
zagotovile konkurenčno javno 
naročanje in najboljše razmerje 
med ceno in kakovostjo. V nekem 
drugem projektu je bil prav tako 
predhodno določen specifičen tip sončnega kolektorja. Pri vsakem 
od teh razpisov je tehnične speci -
fikacije izpolnjevala le ena oddana 
ponudba.
 οorgani izvajanja in projektni upravi -
čenci niso imeli dovolj strokovnega 
znanja o tehnologijah OVE, zadev -
nih trgih in okvirih javnega naroča -
nja. Več opreme in namestitvenih 
del za OVE je bilo podobnih, včasih 
enakih, in majhnega obsega, zlasti 
dejavnosti v okviru shem nepo -
vratnih sredstev. Zato so obstajali 
pogoji za usklajeno javno naroča -
nje, ki bi ga upravljala specializirana 
enota strokovnjakov na nacionalni/
regionalni ravni, da bi zagotovili 
boljše razmerje med kakovostjo in 
ceno, ekonomijo obsega in krajša 
obdobja javnega naročanja. Primeri 
zajemajo strešne sisteme za ogre -
vanje vode, fotovoltaične panele in 
majhne projekte v zvezi z biomaso 
na Malti in Poljskem. Nekateri pro -
jekti na Malti so bili začasno ustav-  
ljeni, deloma zaradi neučinkovite 
organizacije javnega naročanja.Fotografija 5Elektrarna na biomaso v kraju Flachau, Avstrija
Vir: Evropsko računsko sodišče.

19 Opažanja
21 
Priprava projektov OVE ni bila zado -
stna za uspešno spremljanje in vredno -
tenje. Cilji in kazalniki uspešnosti, do -
ločeni v vseh operativnih programih, 
ki so bili revidirani, so bili nenatančni 
in niso temeljili na zanesljivih osnov -
nih podatkih. Zato ni bilo mogoče 
primerjati projektov iz istih ali različnih 
sektorjev OVE, prav tako pa pristojni 
organi niso mogli preveriti, koliko so 
sredstva EU prispevala k ciljem EU 
in nacionalnim ciljem OVE (glej tudi 
odstavek 30).
... v večini primerov rezul -
tati niso bili ustrezno 
izmerjeni ali pa projekti 
niso izpolnili svojih ciljev 
glede proizvedene 
energije
Zbiranje podatkov OVE 
in poročanje o njih bi bilo 
mogoče izboljšati
22 
V državah članicah ni na voljo natanč -
nih, preverjenih podatkov o dejanskih 
rezultatih projektov OVE. Za sektor 
OVE je značilna velika nestanovitnost 
glede stroškov tehnologij (večina 
tehnologij se je znatno pocenila) in 
povišanje cen energije. Pomembno 
je analizirati najnovejše informacije 
o stroških tehnologij OVE, da se ugoto -
vi, katere tehnologije imajo v specifič -
nih lokalnih okoliščinah najugodnejši 
donos, ter določijo ustrezne ravni 
podpore.
23 
Čeprav so podatki o nameščenih proi -
zvodnih zmogljivostih v okviru pro -
jektov na voljo, pa podatki o dejansko 
proizvedeni energiji pri 11 revidiranih 
projektih od 24 niso bili na voljo ali so 
bili nezanesljivi. Ker dejansko merjenje in poročanje nista bila pogoja za javno 
sofinanciranje, so končna poročila 
projektov vsebovala le ocenjene rezul -
tate, ki niso bili izmerjeni in so običaj -
no temeljili na tehničnih parametrih 
tehnologij OVE, kot so jih navedli 
proizvajalci, in specifičnih lokalnih raz -
merah. Več proizvajalcev OVE ni merilo 
svojega energetskega donosa. Tako pri 
11 revidiranih projektih (pet projek -
tov na Poljskem – projekti sončne 
energije v regiji Lublin, štirje na Malti 
in dva v Združenem kraljestvu) od 24 
energetski rezultati niso temeljili na 
izmerjenih/potrjenih podatkih, temveč 
na domnevanih vrednostih iz literature 
ali strokovnih ocenah, ki so jih pripravi -
li inženirji.
Rezultati projektov niso bili 
vedno doseženi
24 
Rezultati glede proizvedene energije 
so bili dejansko izmerjeni pri 13 revi -
diranih projektih od 24, cilji pa so bili 
doseženi le pri 5 projektih in skoraj do -
seženi pri 3 nadaljnjih projektih. Ostali 
projekti svojih proizvodnih ciljev niso 
dosegli ali so jih dosegli le deloma. 
V nekaj primerih so bile vzrok za to na -
povedi, ki niso bile dovolj natančne, pri 
nekaterih projektih pa so se pojavile 
tudi tehnične težave v začetnih fazah. 
Tabela 1  prikazuje primerjavo načrto -
vane in dejanske proizvodnje energije 
pri projektih OVE.
25 
Vrednotenje stroškovne učinkovitosti, 
izvajanja in doseganja ciljev pri 24 revi -
diranih projektih je pokazalo, da obsta -
jajo dobri, zadovoljivi in slabi projekti, 
kot je prikazano v  Prilogi IV . V okviru 5  
so navedeni vzroki za slabšo uspešnost 
nekaterih projektov OVE .
20 Opažanja
Razlogi za slabšo uspešnost projektov
V Avstriji je bila dejanska proizvodnja energije v tistih projektnih fazah, ki so bile neposredno podprte s sred -
stvi iz ESRR, enaka ali večja od napovedane. Pri dveh projektih, ki sta bila pozneje razširjena z dodatnimi 
toplotnimi zmogljivostmi in omrežji za oskrbo dodatnih odjemalcev, pa načrtovani cilji niso bili izpolnjeni. 
Glavna vzroka za to sta bila precenjeno povpraševanje po toplotni energiji ali to, da veliki odjemalci toplote 
začasno niso uporabljali.
Pri projektih na področju vetrne energije na Poljskem so bili razlogi za uspešnost, ki je bila slabša od pričako -
vane, preveč optimistične napovedi vetra in tehnične težave v prvem letu delovanja.
Čeprav v Združenem kraljestvu v času revizije končni podatki še niso bili na voljo, revidirane sheme nepovra -
tnih sredstev pa še niso bile zaključene, so rezultati podprojektov pokazali, da nekateri niso dosegli načrtova -
nih ciljev glede proizvedene energije – predvsem zaradi visoke vsebnosti vode v snoveh biomase ali nižjega 
povpraševanja po energiji, kot je bilo pričakovano.Okvir 5 Tabela 1Primerjava povprečne načrtovane in dejansko proizvedene energije pri revidiranih 
projektih OVE, pri katerih so bili izmerjeni rezultati glede proizvedene energije, 
v obdobju 2009–2012 (v %)
Vir:  Lastni izračuni Sodišča na podlagi podatkovne zbirke „QM Heizwerke“ (Avstrija), informacije o povprečnih naložbenih stroških podobnih 
projektov (Finska in Poljska); sporazumi o financiranju projektov, informacije o projektnih rezultatih, ki so jih izračunali upravičenci.Poljska – projekt 20Malta – projekt 22
Malta – projekt 21Malta – projekt 24
Malta – projekt 23
podatki niso na voljo- 20 %
20 %0 %
40 %
60 %
80 %
100 %Avstrija – projekt 1Avstrija – projekt 2Finska – projekt 4Finska – projekt 5Finska – projekt 7Finska – projekt 8Združeno kraljestvo – projekt 9Združeno kraljestvo – projekt 10Poljska – projekt 11Poljska – projekt 12Poljska – projekt 13Poljska – projekt 14Poljska – projekt 16Poljska – projekt 17
podatki niso na voljoPoljska – projekt 19
Poljska – projekt 18
Poljska – projekt 15
Finska – projekt 6
Avstrija – projekt 3
- 60 %
- 40 %
načrtovani rezultati
21 Opažanja
Pri načrtovanju projektov 
OVE načelo stroškovne 
učinkovitosti ni v celoti 
upoštevano
Stroškovna učinkovitost  – 
pomemben cilj pri porabi EU
26 
Stroškovna učinkovitost se nanaša na 
sposobnost ali možnost revidiranega 
subjekta, aktivnosti, programa ali de -
javnosti za doseganje določenih izidov 
po razumni ceni. Analize stroškovne 
učinkovitosti so študije razmerja med 
projektnimi stroški in izidi, ki se izrazi 
kot strošek na enoto doseženega izida25.27 
Optimalna (ali stroškovno učinkovita) 
proizvodnja energije iz OVE je po -
membna za gospodarsko uspešnost. 
Sklada kohezijske politike predstavljata 
bistven del podpore za dejavnosti 
OVE in bi lahko bila pomembno gonilo 
politike OVE in regionalnega gospo -
darskega razvoja.25 ISSAI 3000: standardi in 
smernice za revizije smotrnosti 
poslovanja, ki temeljijo na 
revizijskih standardih INTOSAI 
in praktičnih izkušnjah.Fotografija 6Vetrna elektrarna (zunanji in notranji pogled na vetrno turbino na Poljskem)
Vir: Evropsko računsko sodišče.
22 Opažanja
V zgodnji fazi bi bilo lahko 
več poudarka na stroškovni 
učinkovitosti
28 
Nacionalni organi pri pripravi operativ -
nih programov niso izvedli ustreznih 
ocen potreb, da bi ugotovili, katere 
tehnologije bi lahko na stroškovno 
najučinkovitejši način prispevale k do -
seganju ciljev OVE ter kako bi jih bilo 
mogoče dopolniti z drugimi finančnimi 
instrumenti ali nacionalnimi shemami 
podpor. Zato operativni programi niso 
vsebovali pojasnil, kako bi lahko sred -
stva EU na stroškovno učinkovit način 
prispevala k doseganju ciljev OVE.
29 
Poleg tega Komisija in nacionalni orga -
ni niso načrtovali, kako bodo sredstva 
iz skladov kohezijske politike (ali nacio -
nalna sredstva) prispevala k doseganju 
ciljev OVE. Od revidiranih operativnih 
programov pri programih v Avstriji in 
na Finskem niso bile navedene načr -
tovane in dejanske količine energije iz 
OVE, proizvedene s pomočjo ukrepov, 
ki prejmejo podporo iz ESRR in KS. 
Nameščena zmogljivost OVE v petih 
revidiranih državah, ki je potrebna za 
doseganje ciljev OVE do leta 2020, je 
95 304 MW (glej tabelo 2 ). Poročila 
o izvajanju, ki so jih organi upravljanja 
predložili Komisiji, kažejo, da so pro -
jekti kohezijske politike v teh državah 
do leta 2012 prispevali 4 464 MW ali 
4,7 % zmogljivosti, potrebne za do -
seganje cilja do leta 2020 (ali 8,1 % za 
doseganje cilja usmeritve do leta 2013 
v revidiranih državah članicah). Koristi 
sredstev iz skladov kohezijske politike 
za OVE so se razlikovale med državami članicami. Kot je prav tako razvidno iz 
tabele 2 , za več držav članic niso na 
voljo ustrezni podatki za primerjanje 
uspešnosti projektov kohezijske politi -
ke pri doseganju ciljev OVE. To po -
manjkanje podatkov ovira vzpostavitev 
osnovnih gospodarskih in energetskih 
podatkov za različne sektorje OVE in 
različne tehnologije OVE.
23 Opažanja Tabela 2Sredstva iz skladov kohezijske politike za OVE v obdobju 2007–2013 in njihov vpliv na 
doseganje ciljev OVE do leta 2020 v državah članicah
1 Kazalnika razmerja med dodeljenimi sredstvi in izložki (EUR/MW) zaradi različne narave naložb (proizvodnja energije, spodbujanje OVE, 
omrežja, pilotni projekti itd.) ni mogoče primerjati med državami članicami.
Vir: nacionalni akcijski načrti za energijo iz obnovljivih virov (2010), poročila o izvajanju operativnih programov za leto 2012.Operativni 
programSredstva  
ESRR in KS,  
dodeljena za 
OVE (v EUR)1Dodatne zmogljivosti OVE  
zaradi naložb iz ESRR in KS
(MW)Dodatne zmogljivosti OVE,  
potrebne za doseganje cilja OVE  
do leta 2020 (MW)Prispevek ESRR/KS k skupni  
zmogljivosti OVE za doseganje  
cilja OVE do leta 2020 (v %)
načrtovanesporočene  
(konec leta 2012)do leta 2013 do leta  2020
 (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7=3:6)
Avstrija 25 037 408 105 99 11 301 13 179 0,79
Belgija 11 851 495 podatki niso na voljo 3 062 8 255
podatki niso bili predloženi Komisiji Bolgarija 16 710 959 podatki niso na voljo 4 232 5 189
Ciper 9 520 000 podatki niso na voljo 190 584
Češka 397 759 730 131 12 podatki niso na voljo
Nemčija 252 995 745 29 118 71 621 110 934 0,03
Danska podatki niso na voljo 6 017 6 754
podatki niso bili predloženi KomisijiEstonija 0 6 podatki niso na voljo
Španija 160 152  052 podatki niso na voljo 49 722 69 844
Finska 20 682 247 podatki niso na voljo 24 690 33 420 podatki niso bili predloženi Komisiji
France 363 591 135 1 161 307 1 833 445 39 628 62 167 podatki niso potrjeni
Grčija 283 795 789 156 106 6 872 13 271 1,18
Madžarska 349 310 777 0 0 1 109 1 537 podatki niso bili predloženi Komisiji
Irska podatki niso na voljo 3 496 8 339
Italija 775 717 953 5 215 2 893 32 524 43 823 11,9
Litva 58 485 290 0 173 1 289 1 635 podatki niso bili predloženi Komisiji
Luksemburg 1 767 056 5 000 11 000 179 347 podatki niso potrjeni
Latvija 67 180 000 77 21 1 661 2 168 3,55
Malta 78 200 000 podatki niso na voljo 36 160 podatki niso bili predloženi Komisiji
Nizozemska 19 182 600 podatki niso na voljo 6 086 14 994 podatki niso bili predloženi Komisiji
Poljska 825 761 396 972 246 4 444 10 335 9,4
Portugalska 59 857 312 0 0 12 699 19 200 podatki niso bili predloženi Komisiji
Romunija 331 542 611 200 275 9 635 12 589 1,58
Švedska 52 342 949 0 271 21 744 23 786 podatki niso bili predloženi Komisiji
Slovenija 54 186 553 355 120 1 258 1 693 21
Slovaška 90 252 216 98 72 2 144 2 746 3,57
Združeno kraljestvo 159 590 365 12 000 4 120 14 660 38 210 31,4
Hrvaška podatki niso na voljo podatki niso bili predloženi Komisiji
Revidirane države 
članice1 109 271 416 13 077 4 464 55 131 95 304 13.72
Skupaj 4 665 401 221 1 185 643 1 852 975 318 998 505 159 podatki niso potrjeni
24 Opažanja
30 
Stroškovna učinkovitost ukrepov v raz -
ličnih sektorjih OVE ni bila preučena in 
ni vplivala na proračunska sredstva, ki 
so bila v okviru revidiranih operativnih 
programov namenjena za OVE, manj -
kale pa so tudi primerne ocene potreb 
in vmesna vrednotenja:
 οpri oblikovanju operativnih pro-  
gramov leta 2007 niso bile oprav-  
ljene podrobne analize položaja 
(vključno z oceno potreb v različnih 
sektorjih OVE v regijah); nacionalni 
organi zlasti niso ocenili stroškov 
na enoto nameščene energetske 
zmogljivosti ali stroškov na enoto 
proizvedene energije in so tako pri 
načrtovanih ukrepih, ki naj bi bili 
predvidoma financirani z javnimi 
sredstvi, zanemarili razmerje med 
stroški in koristmi ter stroškovno 
učinkovitost.
 οpri operativnih programih prav tako 
niso bili uporabljeni rezultati ali 
izkušnje, pridobljeni pri preteklih 
programih OVE, ki so se financirali iz 
nacionalnih sredstev ali sredstev EU;
 οdodeljevanje javnih sredstev za 
posredovanja na področju proizvo -
dnje energije iz OVE ni bilo ustrezno 
utemeljeno. Dodelitve sredstev so 
na splošno temeljile na grobi oceni 
regionalnega potenciala in zmoglji -
vosti za črpanje sredstev in ne na sis -
tematični analizi regionalnih razmer 
in primerjavi morebitnih alternativ -
nih vrst OVE ali tehnologij OVE; οčeprav so organi na Finskem in 
v Združenem kraljestvu v svoje 
programe naknadno vnesli nekate -
re prilagoditve brez uradnih ocen, 
za ukrepe v obdobju 2007–2013 na 
splošno niso bila izvedena vmesna 
vrednotenja ali podobne ocene, ki 
bi lahko pripomogle k preusmeritvi 
programov OVE.
31 
Poleg tega v operativnih programih 
niso bili določeni kazalniki uspešnosti 
za ustrezno spremljanje in vrednotenje 
stroškovne učinkovitosti ukrepov OVE, 
kar bi lahko prav tako olajšalo ocenje -
vanje prispevka sredstev EU k dosega -
nju zastavljenih ciljev OVE ( tabela 2 ). 
Čeprav so operativni programi v Avstriji, 
na Poljskem in na Malti vsebovali kazal -
nike, ki se nanašajo na dodatne zmoglji -
vosti OVE, sklop kazalnikov rezultatov 
na Finskem ni vključeval kazalnikov za 
ustvarjanje proizvodnih zmogljivosti, 
proizvedeno energijo ali znižanje/pre -
prečevanje emisij CO2, v Združenem 
kraljestvu pa prav tako ni bilo kazalnika 
rezultatov za ustvarjanje zmogljivosti 
OVE. To pomeni, da v teh primerih or -
gani upravljanja in Komisija niso mogli 
izvesti ustreznega spremljanja in nakna -
dnega vrednotenja naložb sredstev iz 
skladov kohezijske politike v OVE26.26 Finska in Združeno kraljestvo 
v svojih letnih poročilih 
o izvajanju nista pojasnila 
dejanskih rezultatov in 
njihovega merjenja, prav 
tako pa niso bile izvedene 
ocene ovir, možnosti in potreb 
v različnih sektorjih OVE 
v regijah, ki so jih zajemali 
revidirani operativni programi.
25 Opažanja
... obstajajo pa tudi 
možnosti za stroškovno 
učinkovitejše projekte 
proizvodnje energije iz 
OVE
32 
Odpravljanje neučinkovitosti pri načr -
tovanju in izvajanju projektov OVE bo 
neposredno prispevalo k doseganju 
ciljev EU in nacionalnih ciljev OVE do 
leta 2020. Lahko pa koristi tudi od -
jemalcem energije in spodbudi širše 
gospodarstvo.
33 
Rezultati projektov, ki jih podpira EU, 
so se razlikovali po stroškovni učinko -
vitosti. Naložbeni stroški tehnologij 
OVE se zelo razlikujejo in so odvisni od lokacije. V EU ni samo ene stroškovno 
najučinkovitejše tehnologije za proi -
zvodnjo energije iz OVE. Zato so bili pri 
reviziji primerjani le stroški v določe -
nem sektorju OVE v isti državi članici. 
Štirje revidirani projekti so bili znatno 
dražji od podobnih projektov v isti dr -
žavi članici (projekta v zvezi z biomaso 
in fotovoltaiko, glej tabelo 3 ). Izraču -
nani povprečni stroški za nameščene 
zmogljivosti v revidiranih projektih so 
znašali od 0,16 milijona EUR/MW do 
1,8 milijona EUR/MW. Kot so izračunali 
nacionalni organi v eni od držav članic, 
kjer je potekala revizija, je vračilna 
doba naložb pri revidiranih projektih 
znašala od 2 do 537 let. Kapitalsko in -
tenzivne naložbe z vračilnimi dobami, 
daljšimi od 100 let, ne bodo dosegle 
ekonomsko sprejemljivega praga do -
bička. To kaže, da javna podpora ni bila 
vedno dodeljena stroškovno najučin -
kovitejšim projektom.Fotografija 7Transformatorska postaja v vetrni elektrarni v kraju Golice, Poljska
Vir: Evropsko računsko sodišče.

26 Opažanja Tabela 3Stroškovna učinkovitost revidiranih projektov OVE
Vir: lastni izračuni Sodišča na podlagi projektne dokumentacije in analiz organov upravljanja1.
1 Opomba k projektom na Finskem:  povprečni naložbeni stroški za stroje in opremo pri revidiranih projektih. Projekt 5 vključuje stroške cevi na 
kraju samem, projekt 6 pa samo pomožni kotel. Podatki niso na voljo za projekta 23 in 24 na Malti (fotovoltaika), projekte od 16 do 20 na Polj -
skem (sončna energija) ter projekta 9 in 10 v Združenem kraljestvu (biomasa).EUR/MW v milijonih
EUR/MW v milijonih
EUR/kWp v tisočihdejanska naložbaNaložbe v 1MW ali kWp v primerjavi s povprečnimi naložbenimi stroški v državi članici
povprečje v državi članici
0 0,20 0,40 0,60 0,80 1,00 1,20
1,00 1,50 2,00 0,50 0
0 1,00 2,00 3,00 4,00 5,00Finska – projekt 8
Finska – projekt 7Finska – projekt 6Finska – projekt 5Finska – projekt 4
Avstrija – projekt 3Avstrija – projekt 2Avstrija – projekt 1biomasa veter fotovoltaikaPoljska – projekt 15
Poljska – projekt 14
Poljska – projekt 13Poljska – projekt 12
Poljska – projekt 11
Malta – projekt 22
Malta – projekt 21
27 Opažanja
34 
Pri projektih OVE so bili racionalni 
energetski cilji določeni le deloma. 
Projekti so bili skladni z nacionalnimi 
strateškimi cilji OVE. Dokumenti o kon -
ceptu preskrbe z gorivom so obstajali, 
kadar so bili potrebni (projekti v zvezi 
z biomaso v Avstriji, na Finskem in 
v Združenem kraljestvu). Za nekatere 
projekte so bile predhodno izvedene 
krajše študije, ki so prikazovale njihovo 
gospodarsko vzdržnost in dobičkono -
snost, vendar analize o najboljših in 
stroškovno najučinkovitejših vrstah 
OVE ter najboljših tehnoloških rešitvah 
niso bile opravljene. Sklicev na ocene 
podobnih posredovanj v preteklosti 
ni bilo, zato pri pripravi revidiranih 
projektov OVE niso bile uporabljene 
pridobljene izkušnje.
35 
Pri le približno polovici revidiranih pro -
jektov (13 od 24) so bili na voljo podat -
ki, s katerimi je bilo mogoče preveriti 
doseganje ciljev pri dejanski proizvo -
dnji energije ( tabela 1  in Priloga III ); 
glej tudi odstavek 24. Poleg tega 
osnovni podatki o stroških proizvodnje 
energije in količini konvencionalnih 
goriv, ki jih uporabljajo odjemalci, pred 
opredelitvijo ciljev in oblikovanjem 
projektov pogosto niso bili na voljo 
(npr. operativni program za regijo Lu -
blin na Poljskem). Zato v takih primerih 
ni mogoče oceniti, ali so financirani 
projekti dejansko ustvarili pričakovane 
ekonomske ali finančne rezultate (npr. 
izračun vračilnih dob naložb).36 
Izbirni postopki niso zagotovili, da so 
projekti stroškovno učinkoviti. Merila 
za izbor projektov, ki so jih odobrili 
odbori za spremljanje, ustanovljeni za 
vsak operativni program, izvajalskim 
organom na splošno niso omogočala, 
da bi ugotovili, kateri projekti OVE so 
stroškovno najučinkovitejši . Ustvarjanje 
energetskih zmogljivosti, dejanska 
proizvodnja energije in ustrezne na -
ložbe, ki so bile potrebne, v številnih 
primerih niso bili upoštevani kot merila 
za izbor ali dodelitev. V nekaj primerih 
za proizvodnjo energije iz OVE niso 
bila oblikovana posebna izbirna merila, 
temveč so bila uporabljena izbirna me -
rila, ki v splošnem veljajo za več sektor -
jev, zajetih v operativni program27.
37 
V nekaterih primerih med projektnimi 
prijavami ni bilo dovolj konkurence. 
Kadar so bili projekti opredeljeni na 
podlagi razpisov za zbiranje pred-  
logov, ni bila upoštevana največja 
stroškovna učinkovitost prijav (vra -
čilna doba naložbe, razmerje med 
naložbo in proizvodnjo energije). 
Čeprav so projektne prijave običajno 
morale izpolnjevati minimalna merila, 
s postopki ni bilo mogoče preprečiti 
subvencioniranja projektov, ki so glede 
na rezultate pri proizvodnji energije 
razmeroma nizke kakovosti. Določene 
minimalne velikosti naložb so pomeni -
le tveganje za zavrnitev prijav manjših 
projektov, ki so morda imeli boljše eko -
nomske parametre.27 Na primer:
– izbor projektov OVE 
v okviru operativnega 
programa „Infrastruktura 
in okolje“ na Poljskem je 
temeljil na istih merilih, kot 
se uporabljajo v različnih 
sektorjih, tj. za neprimerljive 
vrste projektov OVE;
– na Finskem projektnih vlog 
niso prednostno razvrstili, 
kot merili za stroškovno 
učinkovitost in upravičenost 
pa so bile uporabljene zgolj 
ocene vračilne dobe naložb;
– na Malti so se izbirna 
merila nanašala na več 
sektorjev, ki jih je zajemal 
operativni program, vendar 
ne posebej na sektor OVE. 
Čeprav je eno od meril 
prineslo točke za „prispevek 
projekta h kazalnikom, 
ki presegajo zahtevani 
minumum“, pa izbirna 
merila niso vključevala 
nobenih meril v zvezi 
s stroškovno učinkovitostjo 
ali v zvezi s stroški in 
koristmi pri proizvodnji 
energije iz OVE;
– pri revidiranih operativnih 
programih v Avstriji ni 
bila upoštevana največja 
stroškovna učinkovitost 
zahtevkov (vračilna doba 
naložbe, razmerje med 
naložbo in proizvodnjo 
energije).
28 Opažanja
38 
Po drugi strani pa so imeli Avstrija, 
Združeno kraljestvo in v določeni meri 
Finska v pravilih za financiranje dolo -
čena tehnična in gospodarska merila, 
ki naj bi preprečila izbiro potratnih 
projektov zvezi z biomaso. Tveganje 
za izbiro neuspešnih prijav je bilo zato 
manjše. Poleg tega je bila upoštevana 
tudi donosnost projektov, pri čemer 
so bolj donosni projekti prejeli manj 
subvencij ( okvir 6 ). Pristojni organi 
v drugih državah članicah, kjer je 
potekala revizija, takšne prilagoditve 
stopnje sofinanciranja projektov niso 
zagotovili.39 
Pri operativnih programih je stopnja 
sofinanciranja EU znašala od 2 % do 
85 %, ne da bi bilo to upravičeno v za -
devni dokumentaciji. Načelo sofinan -
ciranja določa, da del stroškov naložbe 
pri projektu nosi končni prejemnik 
javnih nepovratnih sredstev, pri čemer 
je treba upoštevati prihodke ali dono -
snost projekta. Poleg tega naj bi bil 
namen nepovratnih sredstev podpora 
ukrepu, ki ga sicer zaradi finančne 
vrzeli ali pomanjkanja gospodarske 
spodbude ne bi bilo mogoče izvesti. 
Pojavili so se oportunitetni stroški: 
visoke stopnje sofinanciranja so pov -
zročile zmanjšanje velikosti ali števila 
drugih projektov OVE, ki bi jih bilo 
mogoče podpreti z javnimi sredstvi. 
Med stopnjo podpore in donosnostjo 
ali potrebo po spodbujanju vlagate -
ljev k izvedbi projektov OVE ni bilo 
povezav. S stopnjami sofinanciranja, 
ki so bile neupravičeno zelo visoke 
(javna finančna podpora, ki je večja, 
kot je treba za ekonomsko ali finančno 
vzdržnost projekta), se je povečalo tve -
ganje mrtvih izgub  – tj. nadomeščanje 
zasebnih, pa tudi nacionalnih sred -
stev – in zmanjšalo število projektov na 
področju proizvodnje energije iz OVE, 
ki so prejeli podporo. Okvir 7  prikazuje 
primere visokih stopenj sofinanciranja.
Izbira projektov: primeri iz Avstrije, Finske in Združenega kraljestva
V Avstriji morajo biti pri prijavi za sofinanciranje izpolnjena nekatera tehnična in gospodarska merila (gostota 
toplotnega toka na tekoči meter cevi daljinskega ogrevanja, učinkovitost daljinskega ogrevanja in kotla). Zara -
di tega je tveganje, da bo podpora izplačana neuspešnim projektom, veliko manjše.
Na Finskem naj bi se z merili za upravičenost in možnostjo posvetovanja s svetovalcem za energetiko izločili 
ekonomsko nevzdržni projekti: prijavitelji projekta so morali zagotoviti informacije o vračilni dobi naložbe 
prijavljenega projekta brez državne pomoči, ki ni smela biti krajša od 3 let (tržna donosnost) ali daljša od 12 let 
(negospodarnost).
V Združenem kraljestvu so predlagane stroške projekta primerjali s ciljnimi stroški na podlagi podobnih pro -
jektov v zvezi z biomaso v preteklosti.Okvir 6
29 Opažanja
40 
Za različne sektorje ali tehnologije 
OVE ni bila izračunana donosnost. Pri 
načrtovanju programov se stopnje 
sofinanciranja niso razlikovale glede na 
sektorje OVE, velikost in vrsto naložbe, 
druge programe spodbude/podpore 
v državah članicah (zagotovljena odku -
pna cena, premije), verjetno donosnost 
naložbe in vrsto tehnologije OVE, ki se 
uporablja.Visoke stopnje javnega sofinanciranja – primeri na Poljskem in Malti
Na Poljskem je bilo shemam za male projekte fotovoltaične in sončne energije dodeljenih 85 % iz sredstev 
EU, pri čemer so lahko posamezni odgovorni za projekte (gospodinjstva) prejeli do 100 % subvencije. Večina 
velikih vetrnih elektrarn je prejela največjo možno javno podporo – skoraj 70 % vseh upravičenih naložbenih 
stroškov ali 10 milijonov EUR (4 revidirani projekti od 5). Čeprav so bile v večini primerov uporabljene najvišje 
stopnje sofinanciranja, pa te niso bile sorazmerno prilagojene ali upravičene na podlagi argumentov stroškov -
ne učinkovitosti v nobenem programskem dokumentu. Štirje upravičenci za projekte vetrne energije od petih 
so priznali, da bi projekte lahko izvedli brez nepovratnih sredstev ali z manjšimi nepovratnimi sredstvi in da 
nameravajo nepovratna sredstva EU porabiti za predčasno odplačilo posojil.
Malta je velik del razpoložljivih sredstev EU namenila podpori naprav za OVE v javnih institucijah in zaradi tega 
ni dovolj izkoristila zasebnih virov financiranja. EU je praviloma financirala kar 85 % naložbenih stroškov pri 
teh projektih. Poleg tega so se naprave za OVE financirale tudi iz dveh velikih shem nepovratnih sredstev, za 
gospodinjstva v višini 50 % in za podjetja v višini 60 %.Okvir 7 Fotografija 8Sončni kolektorji, nameščeni na streho družinske hiše na Poljskem
Vir: Evropsko računsko sodišče.

30 Opažanja
Skladi kohezijske politike 
imajo omejeno dodano 
vrednost EU  – projekti 
OVE niso v celoti  
prispevali k doseganju 
energetskih ciljev EU
41 
Znatna dodana vrednost EU je bila 
dokazana le v nekaj primerih. Pri teh 
projektih je sofinanciranje ESRR/
KS olajšalo kapitalsko financiranje, 
sofinanciranje pa je predstavljalo 
dobrodošel dodaten vir naložb in je 
tako prispevalo k izvedbi projektov. 
Pri (večjih) vetrnih elektrarnah je štelo 
tudi kot žig kakovosti za financiranje 
iz zunanjih finančnih institucij. Jasno 
je, da so imela sredstva EU v državah 
z nizkim deležem energije iz OVE, ki 
so imele malo programov OVE in manj 
upravnih izkušenj v tem sektorju, več 
dodane vrednosti, saj so pripomogla 
k dodatnemu gospodarskemu razvoju, 
okrepila kakovost zadevnih projektov 
in v določeni meri delovala kot kata -
lizator ter pospešila črpanje drugih 
finančnih sredstev. Poleg tega se je 
v določeni meri pojavila „operativna 
dodana vrednost“, saj so imeli organi 
izvajanja zaradi projektov EU nekate -
re obveznosti, na podlagi katerih so 
vpletene organizacije pridobile neka -
tere izkušnje. Te izkušnje so poudarile 
zlasti organizacije na Malti, Poljskem in 
v Združenem kraljestvu.42 
Poleg tega je Sodišče ugotovilo, da so 
bila sredstva, dodeljena za OVE v okvi -
ru operativnih programov v Avstriji in 
na Finskem, izpostavljena tveganju, da 
bodo nadomestila nacionalna sred -
stva. Dejansko je v obeh državah ESRR 
le dopolnjeval obstoječe nacionalne/
regionalne mehanizme financiranja, 
v Avstriji pa je bila podpora EU tako 
rekoč vključena, brez kakršnih koli 
sprememb, v obstoječo subvencijsko 
shemo za elektrarne na biomaso. 
Avstrija in Finska imata dolgo tradicijo 
OVE (zlasti na področju hidroenergi -
je in biomase) in težko je oceniti, ali 
so sredstva EU prispevala k dodatni 
dodani vrednosti, zlasti na področju 
inovacij.
31 Opažanja
43 
Komisija je leta 2012 poudarila, da 
morajo države članice in regije zago -
toviti, da financiranje OVE dopolnjuje 
in spodbuja zasebne naložbe ter jih ne 
izpodriva28. Sodišče je ugotovilo, da 
bi bilo nekatere projekte OVE mogoče 
izvesti brez javne podpore. Očitno 
je bilo, da bi lahko več prijaviteljev 
projektov naprave za OVE vzpostavilo 
brez javnih nepovratnih sredstev ali 
z manjšimi ter tako sprostilo denar za 
dodatne ukrepe OVE. Sklepi o nepo -
vratnih sredstvih pa so bili vendarle 
pomembni, saj so projekti tako postali 
zanimivi za bančno financiranje:
 οvsi obravnavani avstrijski projekti 
so bili odobreni po dokončanju 
gradbenih del, kar pomeni, da sub -
vencija ni bila pogoj za naložbo;
 οštiri revidirane projekte na Finskem 
od petih bi bilo mogoče izvesti brez 
subvencij (samo en projekt brez 
podpore iz javnih sredstev ne bi bil 
izveden);
 οveč odgovornih za projekte na po -
dročju vetrne energije je navedlo, 
da bi svoje projekte izvedli brez 
javnih subvencij, saj so zadostova -
le gospodarske spodbude zaradi 
donosa vetrne energije in „zelenih 
certifikatov“. Dejansko je bilo več 
podobnih obstoječih vetrnih elek -
trarn postavljenih brez subvencij.44 
Naložbe v OVE so imele le omejen vpliv 
na izgradnjo zmogljivosti upravljanja. 
Eden od načrtovanih učinkov dodane 
vrednosti EU so izboljšane upravne in 
upravljavske zmogljivosti v državah 
članicah. Čeprav so različni deležniki 
na Malti, na Poljskem in v Združenem 
kraljestvu navedli, da so pri projektih 
EU pridobili neprecenljive izkušnje, na 
splošno ni bilo mogoče dokazati nobe -
nih daljnosežnih prispevkov k izboljša -
nju načrtovanja, izvajanja in delovanja 
projektov. Poudarek pri upravljanju 
shem nepovratnih sredstev in posa -
meznih projektov OVE je bil večinoma 
na vprašanjih pravilnosti, medtem ko 
zahteve po stroškovni učinkovitosti 
niso bile obravnavane. V Avstriji in 
na Finskem je bilo sofinanciranje EU 
zgolj vključeno v nacionalne podporne 
mehanizme brez posebnih inovacijskih 
vidikov (glej tudi odstavek 42). Izkušnje, 
pridobljene med izvajanjem projektov, 
se niso razširjale po teh dveh državah 
članicah ali sosednjih regijah.
45 
Projekti OVE so pogosto delovali v ne -
stabilnih regulativnih okoljih. Čeprav 
sredstva EU, namenjena proizvodnji 
energije iz OVE, dejansko niso bila 
usmerjena k reformiranju regulativnih 
okvirov, bi lahko spodbudila njihove 
izboljšave. Pravni okviri OVE so v mno -
gih državah članicah doživeli večkratne 
spremembe, vključno z retroaktivnimi 
spremembami režimov subvencij in 
spodbud. Postopki pridobivanja dovo -
ljenj so pogosto zapleteni in odvračilni 
ali pa se ne uporabljajo dosledno in 
skupaj s tržno negotovostjo in nesta -
bilnostjo cen energije ogrožajo zaupa -
nje vlagateljev v sektorju.28 COM(2012) 663 final z dne 
15. novembra 2012 „Za 
boljše delovanje notranjega 
energetskega trga“.
32 Opažanja
46 
Uporaba kohezijskih skladov za OVE se 
je v različnih državah članicah razliko -
vala, a je bila na splošno nizka. Čeprav 
so se sredstva EU, dodeljena za OVE, 
z 0,6 milijarde EUR v programskem ob -
dobju 2000–2006 povečala na 4,7 mi -
lijarde EUR v programskem obdobju 
2007–2013, to predstavlja le 1,7 % 
celotne porabe ESRR in KS. Glede na 
zelo velike naložbene potrebe v tem 
sektorju zaradi doseganja cilja OVE, 
ki si ga je EU zastavila do leta 2020, 
so bila sredstva EU, ki so jih dodelili 
nacionalni in regionalni organi, nizka29. 
Države članice so dodelile od 0 % (naj -
manjša vrednost) do 10,7 % (največja 
vrednost) skupnih sredstev ESRR in 
KS. Celo 10 %, ki jih je za OVE dodelila 
Malta, za doseganje nacionalnega cilja 
10 % OVE do leta 2020 ni znatnega po -
mena, če upoštevamo, da država v letu 
2007 ni imela praktično nič energije iz 
OVE in je do leta 2012 v končni porabi 
energije dosegla manj kot 2 % OVE 
(glej Prilogo I ). Od revidiranih držav 
članic Malti ni uspelo doseči prvega 
vmesnega cilja, Avstrija, Finska in Polj -
ska pa direktive OVE do konca oktobra 
2013 niso prenesle v nacionalno zako -
nodajo (rok je bil 5. decembra 2010).47 
Črpanje sredstev, dodeljenih za OVE, 
je bilo počasno. Do konca leta 201230 
je bila stopnja črpanja razpoložlji -
vih sredstev iz ESRR in KS za OVE za 
obdobje 2007–2013 (le 58 %) veliko 
nižja od povprečja za celotna sredstva 
iz ESRR in KS (88 %) in tudi nižja kot 
za ukrepe za energetsko učinkovitost 
(84 %). Kljub drugačnim tržnim neu -
spešnostim in oviram v tem sektorju 
so projekte, sofinancirane s sredstvi 
EU, v skoraj vseh državah članicah 
upravljali isti organi upravljanja, glej 
tabelo 4 . Razmeroma velika zaplete -
nost projektov OVE in pomanjkanje 
upravnih zmogljivosti za upravljanje 
naložbenih ukrepov v tem sektorju sta 
očitno vplivala na nižje stopnje črpanja 
iz ESRR in KS. Zato so bila sredstva iz 
kohezijskih skladov za doseganje ciljev 
OVE, ki si jih je zastavila EU, na splošno 
skromnega pomena.29 SEC(2011) 131 final z dne 
31. januarja 2011.
30 Zneski, ki so jih organi 
upravljanja dodelili za izbrane 
projekte. Zadnji razpoložljivi 
podatki so s konca leta 2012.Tabela 4Črpanje sredstev iz skladov kohezijske politike za projekte OVE v revidiranih državah 
članicah („izbrani projekti“, stanje ob koncu leta 2012)
Vir: GD za regionalno politiko – podatkovna baza SFC 2007.Država članica EUSkupna sredstva iz skladov  
kohezijske politike  –  
izbrani projekti (%)Sredstva iz skladov kohezijske 
politike – izbrani projekti na področju 
energetske učinkovitosti (%)Sredstva iz skladov kohezijske 
politike  – izbrani projekti OVE (%)
Avstrija 75,6 2 87, 3 50,6
Finska 90,8 34,5 30,6
Malta 88,1 37,9 43,3
Poljska 85,4 112,2 5 7, 8
Združeno kraljestvo 84,7 73,6 49,9
Povprečje –  
vse države članice87,7 84,5 58,0
33
 Zaključki  
in priporočila
48 
Splošni zaključek Sodišča je, da je bila 
stroškovna učinkovitost podpore iz 
skladov kohezijske politike za projekte 
proizvodnje energije iz OVE pri dose -
ganju cilja OVE, ki si ga je EU zastavila 
do leta 2020, omejena.
49 
Revidirani projekti so ustvarili načrto -
vane izložke. Ob izboru je bila večina 
revidiranih projektov OVE dovolj zrelih 
in pripravljenih za izvedbo, projekti 
niso imeli večjih prekoračitev stroškov 
ali zamud, zmogljivosti za proizvodnjo 
energije iz OVE pa so bile na splošno 
nameščene, kot je bilo načrtovano 
(odstavki od 14 do 16).
50 
Kljub temu je Sodišče ugotovilo slabo -
sti pri izvajanju, zlasti v zvezi s kazalni -
ki uspešnosti, merjenjem in sporoča -
njem rezultatov projektov ter postopki 
in izidi javnega naročanja. Ugotovljeno 
je bilo, da so težave z vključevanjem 
električne energije iz OVE v omrežja 
na splošno glavna ovira za razvoj OVE 
v EU (odstavki od 17 do 21).
51 
Poleg tega pri približno dveh tretjinah 
revidiranih projektov OVE cilji proizvo -
dnje energije niso bili doseženi ali pa 
rezultati niso bili ustrezno izmerjeni. 
V večini takih primerov so bili na voljo 
nezadostni ali neizmerjeni podatki 
o dejansko proizvedeni energiji. Nedo -
seganje načrtovanih rezultatov je bilo 
zlasti posledica nenatančnih napovedi 
ali tehničnih problemov. Na splošno so 
bili izidi projektov različni (odstavki  
od 22 do 25).52 
Poleg tega pri načrtovanju projektov 
stroškovna učinkovitost ni bila vodilno 
načelo. Osnovni operativni programi 
so bili oblikovani brez prednostne raz -
vrstitve sektorjev OVE in brez ocene, 
v kolikšni meri bodo sredstva prispe -
vala k doseganju ciljev OVE. Dodelitev 
sredstev je v splošnem temeljila na 
grobi oceni regionalnega potenciala 
in zmogljivosti za črpanje sredstev in 
ne na sistematični analizi regional -
nih razmer in primerjavi morebitnih 
alternativnih vrst OVE ali tehnologij 
OVE. Pri dodelitvi sredstev za ukrepe 
je bila zanemarjena njihova stroškovna 
učinkovitost. Pri vseh projektih niso 
bili dobro določeni racionalni energet -
ski cilji in kazalniki uspešnosti v zvezi 
s proizvodnjo energije. Izbirna merila 
in postopki pogosto niso spodbujali 
izbire stroškovno najučinkovitejših pro -
jektov OVE. Stroškovna učinkovitost 
pri rezultatih projektov je bila različna, 
visoke stopnje sofinanciranja v nekate -
rih državah članicah pa v dokumenta -
ciji niso bile upravičene z donosnostjo 
projektov (odstavki od 26 do 40).
53 
Pri reviziji je bilo ugotovljeno tudi, da 
so imela sredstva iz skladov kohezij -
ske politike za OVE omejeno dodano 
vrednost EU. V državah članicah, ki so 
sredstva EU enostavno uporabile kot 
dopolnitev svojih nacionalnih nepo -
vratnih sredstev za OVE, je obstajalo 
tveganje za nadomestitev javnega 
financiranja ter tveganje mrtvih izgub. 
Čeprav je sofinanciranje EU imelo ne -
kaj „operativne dodane vrednosti“, pa 
naložbeni projekti niso znatno pripo -
mogli k izgradnji upravnih zmogljivo -
sti. V splošnem je bila uporaba ESRR in 
KS za OVE glede na potrebo po večjem 
prizadevanju za doseganje ciljev EU 
skromna (odstavki od 41 do 47).
34 Zaključki in priporočila 
54 
Sodišče poudarja, da so za kar največji 
prispevek sredstev kohezijske politike 
k doseganju ciljev glede energije iz ob -
novljivih virov do leta 2020 potrebne 
izboljšave 31. Poleg tega poraba kohe -
zijske politike prinaša splošne koristi za 
širše gospodarstvo, tudi gospodarsko 
rast in ustvarjanje delovnih mest, ki 
sta poglavitna cilja kohezijske politike. 
Glede na verjetnost povečanja upo -
rabe sredstev EU za spodbujanje OVE 
v programskem obdobju 2014–2020 
Sodišče izreka naslednja priporočila:
Priporočilo 1
Komisija naj z določitvijo smernic za 
pripravo in izbiro programov in projek -
tov ter s pogoji za dodelitev sredstev za 
naložbe v proizvodnjo energije iz OVE:
ο zagotovi, da bo načelo stroškovne 
učinkovitosti vodilo prihodnjih 
programov OVE, sofinanciranih iz 
kohezijske politike, vključno s pod -
poro sredstev EU za stroškovno 
učinkovite programe, ki sicer ne bi 
bili izvedeni, da se tako preprečijo 
mrtve izgube. Programi morajo 
temeljiti na ustrezni oceni potreb, 
prednostni razvrstitvi stroškovno 
najučinkovitejših tehnologij (ven -
dar brez diskriminacije med sek -
torji OVE) in optimalnem prispevku 
k cilju EU do leta 2020. Določiti je 
treba ustrezne cilje za proizvodnjo 
energije iz OVE v skladu s prora -
čunom in merila za izbiro projek -
tov s poudarkom na stroškovni 
učinkovitosti rezultatov v zvezi 
s proizvodnjo energije (prepreče -
vanje prekomernega financiranja 
projektov);ο spodbuja države članice k vzposta -
vitvi stabilnega in predvidljivega 
regulativnega okvira za splošno 
področje OVE ter enostavnejših 
postopkov za vključitev električne 
energije iz OVE v omrežja.
Priporočilo 2
Države članice naj na podlagi smer -
nic Komisije določijo in uporabljajo 
minimalna merila stroškovne učinkovi -
tosti, prilagojena okoliščinam projek -
tov. Poleg tega naj okrepijo dodano 
vrednost skladov kohezijske politike 
z izboljšanjem izvajanja projektov OVE 
ter spremljanjem in vrednotenjem ter 
vzpostavitvijo baze izmerjenih podat -
kov o stroških proizvodnje energije 
v vseh ustreznih sektorjih OVE.31 Na tem področju politike 
je Sodišče že objavilo 
poročilo o ukrepih za 
energetsko učinkovitost, ki 
se sofinancirajo iz ESRR in KS 
(Posebno poročilo št. 21/2012 
„Stroškovna učinkovitost 
naložb kohezijske politike 
v energetsko učinkovitost“ 
(https://eca.europa.eu )). Pri 
reviziji je bila analizirana 
stroškovna učinkovitost 
naložb kohezijske politike 
v energetsko učinkovitost, 
s posebnim poudarkom na 
upravljavski vlogi Komisije pri 
njeni odobritvi operativnih 
programov in spremljanju 
njihovega izvajanja v regijah.
35 Zaključki in priporočila 
To poročilo je sprejel senat II, ki ga vodi g. Henri GRETHEN, član  
Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 9. aprila 2014.
 Za Računsko sodišče
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
       Predsednik

36
 Priloge
Pregled napredka držav članic pri doseganju ciljev OVE do leta 2020Priloga I
Doseganje ciljev OVE do leta 2020 glede na informacije, ki jih je sporočila Komisija:
1  Vir: EUROSTAT, 10. marec 2014. Dejanski delež OVE (v % bruto končne porabe energije) v letu 2012 (skupaj s podatki za leto 2010).
2  Vir: Poročilo o napredku na področju energije iz obnovljivih virov (Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko -so-
cialnemu odboru in Odboru regij), (COM(2013) 175 final z dne 27. marca 2013). Prvi vmesni cilj je izračunan kot povprečje deležev v letih 2011/2012.
3  Vir: Glej opombo 1 zgoraj.
4  Vir: Direktiva 2009/28/ES.Država članica Delež OVE 20101Prvi vmesni cilj2Delež OVE 20123Cilj OVE 20204
Belgija 5,0  % 4,4 % 6,8 % 13 %
Bolgarija 14,4  % 10,7  % 16,3 % 16 %
Češka 9,3 % 7, 5 % 11,2  % 13 %
Danska 22,6  % 19,6  % 26,0  % 30 %
Nemčija 10,7  % 8,2 % 12,4  % 18 %
Estonija 24,7  % 19,4  % 25,2  % 25 %
Irska 5,6 % 5,7 % 7, 2 % 16 %
Grčija 9,7 % 9,1 % 15,1  % 18 %
Španija 13,8  % 10,9  % 14,3 % 20 %
Francija 12,7  % 12,8  % 13,4  % 23 %
Italija 10,6  % 7, 6 % 13,5  % 17 %
Ciper 6,0 % 4,9 % 6,8 % 13 %
Latvija 32,5  % 34,0  % 35,8  % 40 %
Litva 19,8  % 16,6  % 21,7  % 23 %
Luksemburg 2,9 % 2,9 % 3,1 % 11 %
Madžarska 8,6 % 6,0 % 9,6 % 13 %
Malta 0,4 % 2,0 % 1,4 % 10 %
Nizozemska 3,7 % 4,7 % 4,5 % 14 %
Avstrija 30,8  % 25,4  % 32,1  % 34 %
Poljska 9,3 % 8,8 % 11,0  % 15 %
Portugalska 24,2  % 22,6  % 24,6  % 31 %
Romunija 23,2  % 19,0  % 22,9  % 24 %
Slovenija 19,2  % 17, 8  % 20,2  % 25 %
Slovaška 9,0 % 8,2 % 10,4  % 14 %
Finska 32,4  % 30,4  % 34,3 % 38 %
Švedska 47, 2  % 41,6  % 51,0  % 49 %
Združeno kraljestvo 3,3 % 4,0 % 4,2 % 15 %
EU 12,5  % 10,7  % 14,1  % 20 %
37 Priloge
Dodelitev sredstev iz skladov kohezijske politike (ESRR in KS 2007–2013) za OVE  
in izbrane projekte v obdobju 2007–2012Priloga II
1  Stopnja izbire nad 100 % pomeni, da so bila sredstva prerazporejena z drugih prednostnih nalog ali ukrepov znotraj istega ali iz drugega  
operativnega programa.
Vir: GD za regionalno politiko, podatkovna baza SFC 2007, letna poročila o izvajanju izbranih projektov za leto 2012.Država članicaDogovorjeni dodeljeni znesek EU Izbrani projekti
Skupni znesek ESRR 
in KS (v EUR)  
(A)Znesek, dodeljen  
za OVE (v EUR)  
(B)% skupnih sredstev 
za OVE  
(C)Vsi izbrani projekti – 
znesek za EU (v EUR)  
(D)% izbranih  
projektov  
(D) / (B)1
Belgija 11 851 495 1,2 % 7 242 095 61,1  %
Bolgarija 5 488 168 381 16 710 959 0,3 % 4 226 413 25,3 %
Češka 22 751 854 293 397 759 730 1,7 % 131 059  678 32,9  %
Danska 254 788 620
Nemčija 16 107 313 706 252 995 745 1,6 % 119 319  102 47, 2  %
Estonija 3 011 942 552
Irska 375 362  372
Grčija 15 846 461 042 283 795  789 1,8 % 392 484 152 138,3 %
Španija 26 595 884 632 160 152  052 0,6 % 71 145 156 44,4  %
Francija 8 054 673 061 363 591 135 4,5 % 245 249  934 67, 5  %
Hrvaška 705 861 911
Italija 21 025 331 585 775 717 953 3,7 % 397 058 482 51,2  %
Ciper 492 665  838 9 520 000 1,9 % 5 191 095 54,5  %
Latvija 3 947 343 917 67 180 000 1,7 %
Litva 5 747 186 096 58 485 290 1,0 % 67 554  207 115,5  %
Luksemburg 25 243 666 1 767 056 7, 0 % 4 875 000 275,9  %
Madžarska 21 292 060 049 349 310 777 1,6 % 179 983 308 51,5  %
Malta 728 123  051 78 200  000 10,7  % 33 879 548 43,3 %
Nizozemska 830 000  000 19 182 600 2,3 % 22 345 138 116,5  %
Avstrija 680 066  021 25 037 408 3,7 % 12 676 799 50,6  %
Poljska 57 178 151 307 825 761 396 1,4 % 477 355  029 5 7, 8  %
Portugalska 14 558 172 647 59 857 312 0,4 % 5 006 939 8,4 %
Romunija 15 528 889 094 331 542 611 2,1 % 209 940 000 63,3 %
Slovenija 3 345 349 266 54 186 553 1,6 % 14 408 713 26,6  %
Slovaška 9 998 728 328 90 252 216 0,9 % 66 524 170 73,7  %
Finska 977 401 980 20 682  247 2,1 % 6 329 763 30,6  %
Švedska 934 540 730 52 342 949 5,6 % 8 772 042 16,8  %
Združeno kraljestvo 5 392 019 735 159 590  365 3,0 % 74 770 872 46,9  %
čezmejno 7 893 300 818 199 927 583 2,5 % 148 745 005 74,4  %
EU-27 + čezmejno 270 757 167 870 4 665 401 221 1,7 % 2 706 142 640 58,0  %
38 Priloge
Seznam revidiranih projektov proizvodnje energije iz OVEPriloga III
Št. 
projektaDržava 
članicaOperativni 
programPosredovanjeNačin 
izvedbeProračun 
projekta
(v milijonih 
EUR)Od tega sofinanciranjeDodatne 
nameščene 
zmogljivosti 
OVE (na -
črtovane/ 
dejanske)  – 
MW ali 
kWp/aNaložbe 
v revidirane 
projekte
(v milijonih 
EUR/MW ali 
EUR/kWp/a)Povprečno 
proizvedena 
energija 
(načrtovana/
dejanska)
MWh/anacionalno
(v milijonih EUR)ESRR/KS 
(v milijonih 
EUR)
Projekt 1
AvstrijaSpodnja AvstrijaGradnja elektrarne na biomaso v kraju 
Weissenbach an der Tristingsamostojni 
projekt0,745 0,117 0,117 3 / 3 MW 0,5172 440 / 2 319 
MWh/a
Projekt 2Avstrijska 
ŠtajerskaGradnja elektrarne na biomaso in omrežja 
daljinskega ogrevanja v  kraju Bruck 
an der Mursamostojni 
projekt5,658 0,871 0,882 8 / 8 MW 0,48818 659 / 12 
263 MWh/a
Projekt 3 SalzburgGradnja elektrarne na biomaso in omrežja 
daljinskega ogrevanja v  kraju Flachausamostojni 
projekt5,667 0,886 0,885 6 / 4 MW 1,02724 009 / 
23 026 MWh/a
Projekt 4
FinskaZahodna FinskaGradnja kotla na biomaso (pelete), ki je 
nadomestil tri kotle na fosilna goriva, in 
glavnega cevovoda v kraju Lievestuore samostojni 
projekt0,405 0,017 0,011 1 / 1 MW 0,2524 136 / 5 215 
MWh/a
Projekt 5 Zahodna FinskaGradnja kotla na biomaso (sekance), ki 
je nadomestil kotel na fosilna goriva, ter 
prenova obstoječega omrežja za daljinsko 
ogrevanje na industrijskem območju 
Kyyjärvi samostojni 
projekt0,711 0,085 0,056 1 / 1 MW 0,4152 500 / 2 394 
MWh/a
Projekt 6 Zahodna FinskaGradnja novega kotla na biomaso (pelete), 
ki je nadomestil kotel na fosilna goriva na 
območju Tikkakoski samostojni 
projekt0,388 0,022 0,009 2,5 / 2,5 MW 0,1274 000 / 7 500 
MWh/a
Projekt 7 Zahodna FinskaGradnja novega kotla biomaso (pelete), 
ki je nadomestil kotel na fosilna goriva, in 
potrebnega omrežja za daljinsko ogrevanje 
v preurejenem skladišču v  kraju Kiukainen samostojni 
projekt0,324 0,029 0,02 1 / 1 MW 0,2702 800 / 4 000 
MWh/a
Projekt 8 Zahodna FinskaGradnja novega kotla na biomaso (pelete), 
ki je nadomestil kotel na fosilna goriva, 
v kraju Eura samostojni 
projekt0,447 0,054 0,036 0,8 / 0,8 MW 0,31 140 / 1 500 
MWh/a
Projekt 9 Zdru ‑
ženo 
kralje ‑
stvoVzhodni Wales 
(konkurenčnost) Poslovni program za lesno energijo 2 
(80085)shema ne ‑
povratnih 
sredstev0,2 0 0,076 MW / ni 
navedenoNR2 700 MWh / 
še ni na voljo
Projekt 10Zahodni Wales 
in The Valleys
(konvergenca)Poslovni program za lesno energijo 2 
(80028)shema za 
financiranje1,2 0 0,492,6 MW / ni 
navedenoNR5300 MWh / še 
ni na voljo
39 Priloge Priloga III
Št. 
projektaDržava 
članicaOperativni 
programPosredovanjeNačin 
izvedbeProračun 
projekta
(v milijonih 
EUR)Od tega sofinanciranjeDodatne 
nameščene 
zmogljivosti 
OVE (na -
črtovane/ 
dejanske)  – 
MW ali 
kWp/aNaložbe 
v revidirane 
projekte
(v milijonih 
EUR/MW ali 
EUR/kWp/a)Povprečno 
proizvedena 
energija 
(načrtovana/
dejanska)
MWh/anacionalno
(v milijonih EUR)ESRR/KS 
(v milijonih 
EUR)
Projekt 11
PoljskaInfrastruktura 
in okoljeGradnja vetrne elektrarne na območju 
vzhodnega Margonina IIsamostojni 
projekt29,209 11,81 5,906 20 / 20 MW 1,46046 735 / 47 
288 MWh/a
Projekt 12Infrastruktura 
in okoljeGradnja treh vetrnih turbin v kraju Stypo ‑
low, občina Kozuchowsamostojni 
projekt7, 5 8 4 1,85 4,315 4,5 / 4,5 MW 1,68514 153 / 10 074 
MWh/a
Projekt 13Infrastruktura 
in okoljeGradnja vetrne elektrarne 
Jarogniew‑Mołtowosamostojni 
projekt30,179 15,35 10,0 20 / 20 MW 1,56259 211 / 47 
825 MWh/a
Projekt 14Infrastruktura 
in okoljeGradnja vetrne elektrarne na območju 
kraja Golicesamostojni 
projekt55,75 35,41 10,0 38 / 38 MW 1,46780 332 / 
57 393 MWh/a
Projekt 15Infrastruktura 
in okoljeGradnja štirih vetrnih elektrarn v krajevni 
skupnosti Pluznicasamostojni 
projekt5,914 1,51 3,365 3,2 / 3,2 MW 1,8488 286 / 7 381 
MWh/a
Projekt 16Lublinsko 
vojvodstvoNamestitev sončnih kolektorjev na javnih 
in stanovanjskih stavbah v krajevni 
skupnosti Kłoczewsamostojni 
projekt1,659 0,24 1,412,82 / 2,82 
MW0,5281 502 MWh/a / 
ni navedeno
Projekt 17Lublinsko 
vojvodstvoNamestitev sončnih kolektorjev na 
javnih in stanovanjskih stavbah v krajevni 
skupnosti Kraśnik samostojni 
projekt1,096 0,14 0,9311,55 / 1,55 
MW0,588972 MWh/a / 
ni navedeno
Projekt 18Lublinsko 
vojvodstvoNamestitev sončnih kolektorjev na javnih 
in stanovanjskih stavbah v krajevni 
skupnosti Potok Górny samostojni 
projekt1,866 0,27 1,533,46 / 3,61 
MW0,4151 974 MWh/a / 
ni navedeno
Projekt 19Lublinsko 
vojvodstvoNamestitev sončnih kolektorjev na javnih 
in stanovanjskih stavbah v krajevni 
skupnosti Ruda‑Hutasamostojni 
projekt1,188 0,17 1,0101,89 / 1,89 
MW0,519990 MWh/a / 
ni navedeno
Projekt 20Lublinsko 
vojvodstvoNamestitev sončnih kolektorjev, fotovol ‑
taike in ulične razsvetljave v krajevnih 
skupnostih Goraj in Turobinsamostojni 
projekt1,371 0,2 1,1650,12 / 0,12 
MWNRni določeno / 
ni navedeno
40 Priloge Priloga III
Št. 
projektaDržava 
članicaOperativni 
programPosredovanjeNačin 
izvedbeProračun 
projekta
(v milijonih 
EUR)Od tega sofinanciranjeDodatne 
nameščene 
zmogljivosti 
OVE (na -
črtovane/ 
dejanske)  – 
MW ali 
kWp/aNaložbe 
v revidirane 
projekte
(v milijonih 
EUR/MW ali 
EUR/kWp/a)Povprečno 
proizvedena 
energija 
(načrtovana/
dejanska)
MWh/anacionalno
(v milijonih EUR)ESRR/KS 
(v milijonih 
EUR)
Projekt 21
MaltaNaložbe v kon ‑
kurenčnost za 
boljšo kakovost 
življenjaNamestitev obnovljivih virov energije na 
malteški fakulteti za družboslovje, znanost 
in tehnologijosamostojni 
projekt0,464 0,07 0,395134 / 134 KW 
p/a3 464235 / 213 
MWh/a1
Projekt 22Naložbe v kon ‑
kurenčnost za 
boljšo kakovost 
življenjaEnergetsko inteligenten organ (organ za 
stanovanjske zadeve)samostojni 
projekt0,041 0,006 0,0353,48 / 3,51 
KW p/a3 9495,23 / 5,28 
MWh/a1
Projekt 23Naložbe v kon ‑
kurenčnost za 
boljšo kakovost 
življenjaSpodbujanje OVE v  gospodinjskem sektorjushema ne ‑
povratnih 
sredstev16,932 2,76 14,392 9 216 KW p/a NR9 015 / 13 824 
MWh/a1
Projekt 24Naložbe v kon ‑
kurenčnost za 
boljšo kakovost 
življenjaShema nepovratnih sredstev ESRR na 
področju energetike za podjetjashema ne ‑
povratnih 
sredstev18,404 2,76 15,643 6 023 KW p/a NR5,000 MWh/a 
/ ni navedeno
1 Opomba : Dejanski rezultati ne temeljijo na izmerjenih podatkih .
41 Priloge
Opomba:  Za lažjo primerjavo so nekateri projekti v tej prilogi razdeljeni na podprojekte, tako da jih je skupaj 27.
Število ovrednotenih projektov/podprojektov
Slabo Zadovoljivo DobroNi relevantno/
podatki niso  
na voljoIzvedba projektaNaprave delujejo brez bistvenih problemov  (uspešnost projekta je dobra,  
če naprava deluje brez nenačrtovanih obdobij izpadov; zadovoljiva,  če 
imajo obdobja izpadov omejen vpliv na proizvodnjo energije; slaba,  če 
imajo obdobja izpadov znaten vpliv na proizvodnjo energije)0 2 25 0
Nameščene energetske zmogljivosti  (uspešnost projekta je dobra,  če 
je načrtovana energetska zmogljivost nameščena; zadovoljiva , če ni 
bistvenih odstopanj od načrta; in slaba,  če energetska zmogljivost ni 
nameščena/če obstajajo bistvena odstopanja) 0 0 27 0
Skupna proizvodnja zmogljivost, ki se uporablja, je v skladu z načrtom  
(uspešnost projekta je dobra,  če se energetska zmogljivost uporablja 
v skladu z načrtom; zadovoljiva , če ni bistvenih odstopanj od načrta; in 
slaba,  če se energetska zmogljivost ne uporablja/če obstajajo bistvena 
odstopanja od načrta) 2 6 19 0
Skladnost tehničnega načrta  
(uspešnost projekta je slaba,  če obstajajo bistvena odstopanja od 
tehničnega načrta; zadovoljiva,  če obstajajo nekatera odstopanja brez 
pravega vpliva na rezultate, in dobra,  če ni odstopanj)0 1 26 0
Skladnost proračuna  (uspešnost projekta je dobra,  če ni odstopanj pri 
ceni; zadovoljiva,  če znaša povišanje 0 % < x < 20 %, slaba, če znaša 
povišanje > 20%)1 0 26 0
Skladnost operativnega načrta (uspešnost projekta je dobra , če ni 
odstopanj od operativnega načrta; zadovoljiva,  če obstajajo nekatera 
odstopanja, ki nimajo dejanskega vpliva na rezultate; in slaba,  če obsta ‑
jajo bistvena odstopanja)2 6 19 0
Obvladovanje tveganj, zapletenost projekta, ovire pri izvedbi  (uspešnost 
projekta je dobra, če se ob ugotovitvi tveganj ukrepa; zadovoljiva,  če 
se tveganja deloma analizirajo in ublažijo; slaba,  če ustrezna analiza 
tveganj ni izvedena)0 10 17 0
Pregledni, relevantni in merljivi kazalniki uspešnosti in izbor najbolje 
pripravljenih prijav/prijav, zrelih za izvedbo (uspešnost projekta je dobra,  
če se pri izboru najbolje pripravljenih prijav/prijav, zrelih za izvedbo, upo ‑
rabijo ustrezni kazalniki, če se oceni stroškovna učinkovitost prijav, med 
prijavami pa je zagotovljena konkurenca; zadovoljiva, če so ta merila 
uporabljena le deloma; slaba, če ta merila niso uporabljena)0 27 0 0
Odobritve/dovoljenja/sprejetost v javnosti (projekt, zrel za izvedbo, pri ‑
pravljen projekt)  (uspešnost projekta je dobra , če obrat deluje in niso bili 
ugotovljeni problemi s pridobivanjem potrebnih dovoljenj; zadovoljiva,  
če so pridobljena le ključna dovoljenja; slaba , če so ugotovljeni resni 
problemi pri pridobivanju odobritev/dovoljenj/sprejetosti v javnosti)0 2 25 0Povzetek ocene rezultatov projektov OVEPriloga IV
42 Priloge
Število ovrednotenih projektov/podprojektov
Doseganje ciljev Slabo Zadovoljivo DobroNi relevantno/
podatki niso  
na voljo
Proizvedena energija  (uspešnost projekta je dobra , če znaša proizvedena 
energija > 95 % načrtovane energije; zadovoljiva , če znaša 85 < x < 95 %;  
slaba,  če znaša < 85 %)6 2 6 13Število ovrednotenih projektov/podprojektov
Slabo Zadovoljivo DobroNi relevantno/
podatki niso  
na voljoStroškovna učinkovitostOperativna učinkovitost  (uspešnost projekta je dobra, če znaša operativ ‑
na učinkovitost > 95%; zadovoljiva, če znaša 80 % < x < 95 %; slaba , 
če znaša  < 80 %)4 7 7 7 9
Naložbeni stroški (stroški izgradnje)  (v EUR/MW ali v EUR/KWp) (uspe ‑
šnost projekta je  dobra,  če so naložbeni stroški višji od povprečja za  < 
10 %; zadovoljiva,  če so višji od povprečja za 10 % < x < 30 %; slaba,  
če so višji od povprečja za > 30 %) 4 1 17 5
Uporaba meril stroškovne učinkovitosti pri izbiri projektov  (uspešnost 
projekta je dobra,  če so izbrani stroškovno najučinkovitejši projekti:  
– najboljše razmerje med stroški in nameščenimi energetskimi  
    zmogljivostmi (v EUR/MW)  
– najboljše razmerje med stroški in proizvodnjo energije (v EUR/MWh);  
zadovoljiva , če so merila stroškovne učinkovitosti uporabljena deloma; 
slaba, če merila stroškovne učinkovitosti niso uporabljena) 12 10 5 5 0
Financiranje projekta temelji na odprtem razpisu za zbiranje predlogov 
in izbirnem postopku, konkurenca med prijavami  (uspešnost projekta je 
dobra,  če se uporabita javni razpis in izbirni postopek; zadovoljiva,  če 
se javni razpis in izbirni postopek uporabita, vendar prispe malo ponudb; 
slaba,  če se javni razpis in izbirni postopek ne uporabita) 8 14 5 5 0
Razpoložljivost ustreznih študij  (uspešnost projekta je dobra,  če se za 
načrtovanje uporabijo študije izvedljivosti/poslovne študije ali druge 
študije; zadovoljiva, če se študije ne uporabijo zmeraj; slaba, če se 
študije ne uporabijo) 6 10 10 1
Lastna odgovornost (zavezanost lastnikov/deležnikov k izvedbi projekta) 
(uspešnost projekta je dobra, če obstaja stabilna lastna odgovornost 
z ustreznim znanjem in sredstvi, namenjenimi projektu od njegove 
razvojne faze do delovanja obrata; zadovoljiva,  če je lastna odgovornost 
stabilna, vendar obstajajo pomanjkljivost pri virih ali znanju; slaba , če je 
lastna odgovornost nestabilna, brez ustreznega znanja in sredstev, name ‑
njenih načrtovanju in izvajanju projekta) 0 10 17 0
Skladnost s strateškim okvirom OVE  (uspešnost projekta je dobra , če so 
bili cilji projekta relevantni in skladni s strateškim okvirom OVE;  zadovo -
ljiva, če nekateri sestavni deli projekta niso neposredno povezani s cilji 
OVE; slaba , če cilji niso relevantni ali skladni s strateškim okvirom OVE)0 0 27 0Priloga IV
43
Zato Komisija meni, da učinkovitosti in uspešnosti 
ne bi smeli meriti le v megavatih OVE na vložen 
euro, temveč tudi v smislu splošnega uspeha pro -
grama in projektov pri doseganju želenih rezultatov.
Komisija meni, da je mogoče koncept stroškovne 
učinkovitosti opredeliti na več načinov: zelo kratko -
ročno znižanje stroškov ali srednje- do dolgoročno 
znižanje stroškov z dinamično učinkovitostjo prek 
inovacij za celovito preoblikovanje energetskega 
sistema v skladu s cilji do leta 2020 in pripravo na 
obdobje po njem.
IV, druga alinea
Komisija meni, da so bile naložbe kohezijske politike 
v OVE izvedene v skladu s cilji in zahtevami veljav -
nega zakonodajnega okvira. Njena stališča glede 
evropske dodane vrednosti kohezijske politike so 
bila predstavljena junija 2011 v delovnem doku -
mentu služb Komisije z naslovom „The added value 
of the EU budget“ (Dodana vrednost proračuna 
EU)2. Večino naložb v OVE bi moral prispevati 
zasebni sektor. Države članice in regije morajo 
zagotoviti, da javna sredstva ne nadomeščajo 
zasebnih naložb, temveč jih dopolnjujejo in spod -
bujajo v skladu s pravili o državni pomoči. Sredstva 
kohezijske politike bi se morala uporabiti kot dopol -
nitev k sedanjim nacionalnim programom podpore, 
da se zagotovi dodana vrednost. Komisija meni, da 
je treba pri analizi dodane vrednosti sredstev EU na 
tem področju upoštevati več različnih dejavnikov.
1 Člen 30 Uredbe (EU, EURATOM) št. 966/2012 Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, 
ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe 
Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002.
2 SEC(2011) 867 final z dne 29. junija 2011, delovni dokument 
služb Komisije z naslovom „The added value of the EU budget“ 
(Dodana vrednost proračuna EU), ki je priložen sporočilu Komisije 
z naslovom „Proračun za strategijo Evropa 2020“.Povzetek
III
Komisija pozdravlja ugotovitev, da so vsi revidirani 
projekti proizvodnje energije iz obnovljivih virov 
energije (OVE) dosegli načrtovane izložke. Glede na 
predvidoma večje naložbe kohezijske politike na 
področju trajnostne energije v obdobju 2014–2020, 
vključno z energijo iz obnovljivih virov, prihaja 
poročilo Sodišča ob pravem času, poleg tega pa 
vsebuje dobrodošle spodbude za optimalen izkori -
stek financiranja.
IV
Dejanska uspešnost sistema ni znana, dokler 
oprema ni popolnoma operativna. Dejanska raven 
proizvodnje energije se iz leta v leto spreminja, kar 
je odvisno od več parametrov (med drugim od vre -
menskih pogojev, zanesljivosti naprave in uporabo 
stavbe). Dejanski podatki se sporočajo, potem ko je 
projekt popolnoma operativen.
IV, prva alinea
Premisleki glede stroškovne učinkovitosti so lahko 
opredeljeni v merilih za izbor posameznih interven -
cij. Vendar je namen kohezijske politike širši in vsi 
operativni programi, ki se financirajo v okviru kohe -
zijske politike, morajo biti v skladu s cilji te politike. 
To pomeni, da morajo z zmanjševanjem neskladja 
med stopnjami razvitosti regij in spodbujanjem 
razvoja v regijah z najbolj omejenimi možnostmi 
krepiti gospodarsko, socialno in teritorialno kohe -
zijo ter spodbujati vsesplošno skladen razvoj. 
Kohezijska politika je integrirana politika, ki temelji 
na kraju izvajanja, povečan delež OVE pa je eden od 
več ciljev njenih programov, kar pomeni, da lahko 
imajo projekti več ciljev hkrati in niso omejeni le 
na proizvodnjo energije iz OVE. Komisija priznava 
načeli učinkovitosti in uspešnosti, kot sta oprede -
ljeni v finančni uredbi EU1. V njej je navedeno, da se 
načelo učinkovitosti nanaša na najboljše razmerje 
med uporabljenimi sredstvi in doseženimi rezultati, 
načelo uspešnosti pa na doseganje zadanih speci -
fičnih ciljev in želenih rezultatov. Odgovori  
Komisije
Odgovori Komisije 44
Kadar se pri pregledu uspešnosti izkaže, da predno -
stna naloga ni dosegla mejnikov, ki se nanašajo le 
na finančne kazalnike in kazalnike učinka ter opre -
deljene ključne faze izvajanja, in da država članica 
ni sprejela potrebnih ukrepov za odpravo težave, 
lahko Komisija začasno ustavi celotno vmesno 
plačilo ali njegov del ali na koncu uporabi finančne 
popravke. Takemu programu se ne dodeli rezerva za 
uspešnost.
Komisija v skladu s pravnim okvirom za obdo -
bje 2014–2020 prav tako krepi predhodne pogoje -
nosti za sredstva, s čimer zagotavlja, da so uvedeni 
potrebni pogoji za njihovo učinkovito izvajanje.
Komisija poleg tega prek dejavnega in nepreki -
njenega sodelovanja z državami članicami svetuje 
organom upravljanja, naj v izbirne postopke in 
merila za izbor projektov OVE vključijo priporočila 
Evropskega računskega sodišča. Zdaj se zahteva, da 
je prispevek k pričakovanim rezultatom prednostne 
osi vključen v merila za izbor.
Komisija deloma sprejema to priporočilo. Stri -
nja se, da se je treba izogibati mrtvim izgubam. 
V podporo bolj tržno usmerjenemu pristopu 
v obdobju 2014–2020 namesto nepovratnih sred -
stev v skladu z Uredbo (EU) št. 1303/2013 spodbuja 
uporabo finančnih instrumentov v podporo nalož -
bam, ki naj bi bile finančno izvedljive, vendar imajo 
malo možnosti za zagotovitev zadostnih sredstev iz 
tržnih virov.
Komisija se tudi strinja, da morajo programi teme -
ljiti na ustreznih ocenah potreb. V Uredbi (EU) 
št. 1303/2013 je zato v okviru sporazuma o part-  
nerstvu za obdobje 2014–2020 predvidena analiza 
razlik, razvojnih potreb in potenciala rasti. Temu pri -
merno morajo biti utemeljene odločitve v vsakem 
operativnem programu. Tudi zahteve, ki izhajajo iz 
direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnov-  
ljivih virov (npr. strateški pristop, ocena potreb in 
nacionalni akcijski načrti za energijo iz obnovljivih 
virov), bodo zagotovile optimalno načrtovanje 
naložb v OVE v okviru kohezijske politike.V
Komisija je države članice nenehno opozarjala na 
šibkost nacionalnih upravnih sistemov.
Reforma kohezijske politike za obdobje 2014–2020 
bo odboru za spremljanje operativnih programov 
zagotovila potrebne spodbude za odobritev meril 
za izbor, kar bo zagotovilo kar največji učinek tovr -
stnih naložb. Države članice in regije bodo morale 
vnaprej sprejeti odločitev, katere cilje želijo doseči 
z razpoložljivimi sredstvi, in natančno opredeliti, 
kako bodo merile napredek pri doseganju teh ciljev 
za vsako prednostno os. To bo omogočilo redno 
spremljanje in razpravo o načinu uporabe finančnih 
sredstev.
Za programsko obdobje 2014–2020 so bile predsta -
vljene zahteve po okrepljeni logiki ukrepanja za vse 
prednostne naloge, vključno s številnimi skupnimi 
kazalniki učinka, katerih uporaba je po potrebi 
obvezna. Uredbi o ESRR in Kohezijskem skladu na 
področju OVE za obdobje 2014–2020 vključujeta 
skupni kazalnik za „dodatne zmogljivosti za proiz-  
vodnjo energije iz obnovljivih virov“.
Komisija se glede opažanj v zvezi z vidiki stroškovne 
učinkovitosti sklicuje na svoj odgovor na odstavek IV.
VIII, priporočilo 1
Komisija v skladu z okvirom za kohezijsko politiko 
ne sodeluje pri izbiri projektov, razen pri odobritvi 
velikih projektov.
Vendar novi regulativni okvir za obdobje 2014–2020 
prek vsebine sprejetih programov in logike ukrepa -
nja, ki vključuje kazalnike rezultatov in učinka ciljev, 
zajete v prednostnih oseh, od začetka zagotavlja, 
da bodo države članice projekte izbrale čim bolj 
v skladu s priporočilom Sodišča.
Komisija bo lahko na podlagi okvira uspešnosti, 
določenega za vsak operativni program, prek mejni -
kov, ki se nanašajo le na kazalnike, tudi spodbujala 
in pregledovala uspešnost programov. 
Odgovori Komisije 45
VIII, priporočilo 2
Komisija sprejema to priporočilo in meni, da ga je 
sama izvedla. Države članice morajo upoštevati 
njene Smernice za oblikovanje programov pod -
pore za obnovljive vire energije iz novembra 2013. 
Tudi načrtovane smernice o energetski in okoljski 
pomoči bodo prispevale k povečanju stroškovne 
učinkovitosti programov podpore držav članic za 
energijo iz obnovljivih virov.
Uvod
07
Komisija ugotavlja, da so za odstranjevanje sek -
torsko značilnih ovir za naložbe v OVE odgovorne 
države članice.
Komisija je te ovire obravnavala v svojih rednih 
poročilih, tako da je pripravila priporočila za države 
članice. Programi podpore niso bili vedno dobro 
oblikovani, kar je pripeljalo do neugodnih pogojev 
ali čezmernih nadomestil. V Smernicah Evropske 
komisije za oblikovanje programov podpore za 
obnovljive vire energije, izdanih novembra 2013, in 
Smernicah o uporabi mehanizmov sodelovanja na 
področju energije iz obnovljivih virov so poudarjena 
načela, ki bi jim bilo treba slediti pri obravnavanju 
tega položaja4.
4 C(2013) 7243 final z dne 5. novembra 2013, sporočilo 
Komisije z naslovom „Vzpostavitev notranjega trga z električno 
energijo in čim boljši izkoristek javnega posredovanja“ ter 
priložena delovni dokument služb Komisije SWD(2013) 439 final 
z naslovom „European Commission guidance for the design of 
renewables support schemes“ (Smernice Evropske komisije za 
oblikovanje programov podpore za obnovljive vire energije) 
in SWD(2013) 440 final z naslovom „Guidance on the use of 
renewable energy cooperation mechanisms“ (Smernice o uporabi 
mehanizmov sodelovanja na področju energije iz obnovljivih virov).Vendar je kohezijska politika integrirana in temelji 
na kraju izvajanja, povečan delež OVE pa je le eden 
od njenih številnih ciljev. Tako lahko zlasti drugi cilji 
kohezijske politike, kot je spodbujanje inovacij, ute -
meljijo izbiro tehnologij, ki niso najbolj stroškovno 
učinkovite. V Uredbi (EU) št. 1303/2013 je določeno, 
da morajo izbirni postopki in merila za izbiro zago -
toviti, da operacije prispevajo k doseganju poseb -
nih ciljev in rezultatov zadevne prednostne naloge 
operativnega programa, kar lahko pomeni več ciljev 
in ne le proizvodnje energije iz OVE.
Komisija bo glede velikih projektov v programskem 
obdobju 2014–2020 še naprej zahtevala izvedbo 
analize stroškov in koristi, vključno z ekonomsko in 
finančno analizo. V okviru analize stroškov in koristi 
se zahteva analiza možnosti, ki med drugimi vidiki 
upošteva ekonomske in finančne premisleke, kot so 
stroški gradnje, da bi bilo mogoče izbrati najboljšo 
možnost, hkrati pa čim bolj povečali koristi projekta 
za družbo.
Komisija sprejema priporočilo iz druge alinee. 
Države članice je nenehno opozarjala na potrebo 
po zagotovitvi stabilnosti v regulativnem okviru 
ter poleg tega ves čas kritizirala pogoste in retro -
aktivne spremembe v regulativnih okvirih držav 
članic. Ta vprašanja so obravnavana v sporočilu 
Komisije iz novembra 2013 z naslovom „Vzposta -
vitev notranjega trga z električno energijo in čim 
boljši izkoristek javnega posredovanja“, Smerni -
cah Evropske komisije za oblikovanje programov 
podpore za obnovljive vire energije in Smernicah 
o uporabi mehanizmov sodelovanja na področju 
energije iz obnovljivih virov3.
3 C(2013) 7243 final z dne 5. novembra 2013, sporočilo 
Komisije z naslovom „Vzpostavitev notranjega trga z električno 
energijo in čim boljši izkoristek javnega posredovanja“ ter 
priložena delovni dokument služb Komisije SWD(2013) 439 final 
z naslovom „European Commission guidance for the design of 
renewables support schemes“ (Smernice Evropske komisije za 
oblikovanje programov podpore za obnovljive vire energije) 
in SWD(2013) 440 final z naslovom „Guidance on the use of 
renewable energy cooperation mechanisms“ (Smernice o uporabi 
mehanizmov sodelovanja na področju energije iz obnovljivih virov).
Odgovori Komisije 46
Opažanja
17
Komisija sicer priznava, da težave pri vključevanju 
električne energije iz OVE v omrežje zavirajo izko -
riščanje OVE, vendar to ni neposredno odvisno od 
vodenja projektov. Zahteva po izboljšanju dostopa 
električne energije iz OVE do omrežij je pravna 
zahteva v okviru direktive o spodbujanju uporabe 
energije iz obnovljivih virov.
18
Komisija dejansko meni, da je napredek držav članic 
pri odstranjevanju upravnih ovir na tem področju 
počasen.
Komisija glede sklicevanja na Združeno kraljestvo 
meni, da bi morala formulacija upoštevati ustavne 
ureditve in postopek decentralizacije, ki prevladuje 
v tej državi članici. Različni dokumenti operativ -
nega programa in odbori za spremljaje programa 
v Združenem kraljestvu so samostojni in neodvisni, 
usklajevanje pa se dosega z uporabo horizontalnih 
tem, ki so vključene v vse programe v državi.
20, prva alinea
Naročnik je prepoznal ta vprašanja in razpisi so bili 
ponovljeni prav zaradi zagotovitve preglednosti in 
večje konkurence.
20, druga alinea
Glede projektov na področju vetrne energije na 
Poljskem ni bilo ovir (če bi bila kot rezultat postopka 
oddaje naročila izbrana ponudba drugega ponu -
dnika) za upravičenca, da zaprosi za spremembo 
izdanih gradbenih dovoljenj in opredeli drug model 
turbin.
Glede projekta sončnih kolektorjev na Poljskem 
je bilo področje uporabe razpisa opisano pravilno 
in v skladu z veljavno zakonodajo. V opisu razpisa 
je bilo opredeljeno, da se je postopek nanašal na 
zadevni tip sončnih kolektorjev ali nek drug tip 
z istimi parametri. Obravnavani projekt je bil predmet dveh nadzorov 
nacionalnih organov, ki niso podvomili o skladnost 
projekta s pravom na področju javnih naročil.
21
Za programsko obdobje 2014–2020 so bile predsta -
vljene zahteve po okrepljeni logiki ukrepanja za vse 
prednostne naloge, vključno s številnimi skupnimi 
kazalniki učinka, katerih uporaba je po potrebi 
obvezna. Uredbi o ESRR in KS na področju OVE za 
obdobje 2014–2020 vključujeta skupni kazalnik 
za „dodatne zmogljivosti za proizvodnjo energije 
iz obnovljivih virov“. Vendar bo vedno potrebno 
vrednotenje, da se prispevek operacij, ki se finan -
cirajo iz skladov kohezijske politike, k spremem -
bam pri proizvodnji energije iz obnovljivih virov in 
vzorcih porabe razmeji od vpliva drugih zunanjih 
dejavnikov.
23
Dejanska uspešnost sistema ni znana, dokler name -
ščena zmogljivost ni dokončana in popolnoma 
operativna. Dejanska raven proizvodnje energije se 
spreminja iz leta v leto, kar je odvisno od več para -
metrov (vključno z na primer vremenskimi pogoji, 
zanesljivostjo naprave in uporabo stavbe). Dejanski 
podatki se sporočajo, potem ko je projekt popol -
noma operativen.
24
Glede vetrnih projektov na Poljskem, kjer v skladu 
s Tabelo 1 štirje od petih niso dosegli ciljev, Komisija 
meni, da bi bilo treba rezultate oceniti v obdobju 
popolne operativnosti vetrne elektrarne, kar ni 
veljalo za enega od projektov. Priporočljivo je boljše 
teritorialno načrtovanje naložb v OVE, ob upošte -
vanju posebnih pogojev za zadevni tip OVE na 
določeni lokaciji. Dejstvo, da projekti OVE včasih ne 
dosegajo načrtovanih proizvodnih ciljev ali jih dose -
gajo le deloma, potrjuje profil visokega tveganja 
takih naložb in s tem potrebo po javnem financira -
nju, da bi dobili projekte, ki so zanimivi za banke in 
tako spodbujajo zasebno financiranje.
Odgovori Komisije 47
Okvir 5, drugi odstavek
Komisija je poljskim organom in partnerstvu 
„Skupna pomoč pri pripravi projektov v evrop -
skih regijah (JASPERS)“ predlagala, naj rezultate in 
finančno stopnjo donosa projektov vetrnih elek -
trarn ovrednotijo na podlagi bolj realističnih ocen. 
Kazalniki rezultatov bi tako bolje izražali obratovalni 
čas vetrnih elektrarn.
Okvir 5, tretji odstavek
V Združenem kraljestvu sta se dve od petih lokacij 
odrezali slabše od pričakovanj, ker je bilo povpraše -
vanje po sistemih manjše od napovedanega. Organ 
upravljanja ob koncu operacij načrtuje zbiranje 
podatkov, da bi pridobili podatke, ki so značilni za 
lokacijo in bodo dodatno pojasnili, zakaj je bilo 
povpraševanje manjše od pričakovanega.
26
Komisija priznava načela učinkovitosti in uspešno -
sti, kot so opredeljena v finančni uredbi EU. V njej 
je navedeno, da se načelo učinkovitosti nanaša na 
najboljše razmerje med uporabljenimi sredstvi in 
doseženimi rezultati ter da se načelo uspešnosti 
nanaša na doseganje zadanih specifičnih ciljev in 
želenih rezultatov. Zato Komisija meni, da učinkovi -
tosti in uspešnosti ne bi smeli meriti le v megavatih 
OVE na vložen euro, temveč tudi v smislu splošnega 
uspeha programa in projektov pri doseganju žele -
nih rezultatov.
27
Premisleki glede stroškovne učinkovitosti so lahko 
opredeljeni v merilih za izbiro posameznih inter -
vencij. Vendar je namen kohezijske politike širši in 
vsi operativni programi, ki se financirajo na podlagi 
kohezijske politike, morajo biti v skladu s cilji poli -
tike za krepitev gospodarske, socialne in teritorialne 
kohezije ter spodbujanje vsesplošnega skladnega 
razvoja z zmanjševanjem neskladja med stopnjami 
razvitosti regij in spodbujanjem razvoja v regijah 
z najbolj omejenimi možnostmi. Kohezijska politika je integrirana in temelji na kraju 
izvajanja, povečan delež OVE pa je eden od več ciljev 
njenih programov, kar pomeni, da lahko imajo pro -
jekti več ciljev hkrati in niso omejeni le na proiz-  
vodnjo energije iz OVE. Poleg tega Komisija posebej 
glede naložb v OVE meni, da je mogoče načrt stro -
škovne učinkovitosti opredeliti na več načinov: zelo 
kratkoročno znižanje stroškov ali srednje- do dolgo -
ročno znižanje stroškov z dinamično učinkovitostjo 
prek inovacij za celovito preoblikovanje našega 
energetskega sistema v skladu s cilji do leta 2020 in 
pripravo za obdobje po njem.
28
Z Uredbo (ES) št. 1083/2006 se sicer ni zahtevala 
„ocena potreb“, vendar se Komisija strinja, da bi 
ta lahko bila koristna. Programi vsebujejo „analizo 
stanja upravičenega področja ali sektorja glede 
prednosti in slabosti ter izbrane strategije, s katero 
naj bi se reagiralo nanje“, kar je splošna zahteva za 
vse operativne programe, ki se financirajo na pod -
lagi kohezijske politike v obdobju 2007–2013.
V obdobju 2014–2020 bodo prednostne osi izbrale 
eno ali več naložbenih prednostnih nalog v skladu 
s posebnimi potrebami in okvirom držav članic. 
Posebni cilji in ustrezni kazalniki rezultatov bodo 
tako izražali cilje, ki naj bi jih dosegli s posamezno 
prednostno osjo – v povezavi z analizo stanja in 
opredeljenimi potrebami politike.
29
V obdobju 2007–2013 so se relativni deleži, dode -
ljeni naložbam v OVE, razlikovali med državami 
članicami, kar je treba obravnavati z vidika skupne 
vsote razpoložljivih sredstev, nacionalnih potreb 
in prednostnih nalog, ki jih je določila posamezna 
država članica. Operativni programi kohezijske poli -
tike za obdobje 2007–2013 so bili načrtovani in spre -
jeti pred sprejetjem podnebnih in energetskih ciljev 
do leta 2020 in zadevne zakonodaje EU. Premislek 
glede prispevka v smeri ciljev OVE do leta 2020 se je 
upošteval naknadno, če in ko so države članice spo -
ročile spremembe svojih operativnih programov. 
Odgovori Komisije 48
36
Za izbiro posebnih projektov so odgovorne same 
države članice. Kar zadeva premisleke glede stro -
škovne učinkovitosti in širših ciljev kohezijske 
politike, se Komisija sklicuje na svoja odgovora na 
odstavka 26 in 27.
37
Komisija se sklicuje na svoja odgovora na 
odstavka 26 in 27.
39
Komisija se strinja, da se je treba izogibati mrtvim 
izgubam. Določbe glede stopenj sofinanciranja so 
opredeljene v členu 53 Uredbe (ES) št. 1083/2006. To 
samo po sebi ne pomeni, da del naložbenih stroškov 
projekta nosi končni prejemnik javnih nepovratnih 
sredstev. Člen 55 iste uredbe vsebuje tudi določbe 
glede projektov, ki ustvarjajo prihodek. Da bi države 
članice spoštovale zavezujoče cilje glede OVE, 
morajo spodbujati naložbe v projekte OVE, ki sami 
po sebi morda niso zanimivi za banke, ob upošte -
vanju profila večjega tveganja takih naložb. Stopnje 
sofinanciranja projektov državne pomoči za OVE so 
določene v odločbah o državni pomoči, vendar se 
pri tem ne uporablja metodologija vrzeli v financi -
ranju. Kljub temu pa se izračun vrzeli v financiranju 
še vedno spodbuja, saj pomaga določiti znesek (ali 
intenzivnost) pomoči in omejiti državno pomoč pod 
najvišjo raven, če je to primerno.
Komisija v podporo bolj tržno usmerjenemu pristopu 
v obdobju 2014–2020 namesto nepovratnih sredstev 
spodbuja uporabo finančnih instrumentov v pod -
poro naložbam, ki naj bi bile finančno izvedljive, ven -
dar imajo malo možnosti za zagotovitev zadostnih 
sredstev iz tržnih virov, kot je predvideno v Uredbi 
(EU) št. 1303/2013. Podpora finančnih instrumentov 
v skladu s členom 37(2) zgoraj navedene uredbe 
temelji na podrobni predhodni oceni, s katero so 
bili med drugim ugotovljeni nedelovanje trga ali 
neoptimalne naložbene razmere, ter ocenjeni ravni 
in obsegu potreb po javnih naložbah, ki pa hkrati 
določa vrste podprtih finančnih instrumentov.Vendar je treba navesti, da naj bi večino naložb na 
tem področju prispeval zasebni sektor. Države članice 
in regije morajo zagotoviti, da javna sredstva ne 
nadomeščajo zasebnih naložb, temveč jih dopolnju -
jejo in spodbujajo v skladu s pravili o državni pomoči. 
Sredstva kohezijske politike bi se morala uporabiti 
kot dopolnitev k sedanjim nacionalnim programom 
podpore, da bi se zagotovila dodana vrednost .
30
Od sprejetja direktive o spodbujanju uporabe 
energije iz obnovljivih virov leta 2009 in pravne 
zahteve po sprejetju nacionalnih akcijskih načrtov 
za energijo iz obnovljivih virov se je od držav članic 
dejansko zahtevalo, naj ustrezno ocenijo potrebe 
po naložbah v OVE, nacionalni akcijski načrti za 
energijo iz obnovljivih virov pa so temeljili na 
analizi takih potreb. Pomenijo tudi resno in dobro 
premišljeno podlago za naložbe v državah članicah, 
povezane z OVE. Poleg tega je dejstvo, da so bili 
taki programi sprejeti pregledno in na voljo javno -
sti, prispevalo k boljšemu načrtovanju in pregle -
dnosti, kar je vsem akterjem, vključno z investitorji 
in sosednjimi državami članicami, prvič omogočilo, 
da uskladijo take naložbe, ter s tem k višji dodani 
vrednosti in stroškovni učinkovitosti. Vendar so bili 
vsi operativni programi kohezijske politike za obdo -
bje 2007–20013 usklajeni s pogajanji in odobreni 
pred sprejetjem nacionalnih akcijskih načrtov za 
energijo iz obnovljivih virov (junija 2010).
30, četrta alinea
Vmesno vrednotenje operativnih programov ni bilo 
obvezno, razen če ga niso utemeljevale posebne 
okoliščine, v skladu s členom 48 Uredbe (ES) 
št. 1083/2006.
Kljub temu se od leta 2014 vrednotijo vsi projekti 
v Walesu. Med letom 2014 bo valižanski organ upra -
vljanja naročil sintezo vseh vrednotenj operacij, da 
bi prišel do ugotovitev na ravni programa, vključno 
s tistimi, ki se nanašajo na operacije na področju 
energije.
32
Komisija se strinja s splošno izjavo, vendar ugotav-  
lja, da niso bile zaznane nobene večje pomanjkljivo -
sti pri načrtovanju in izvajanju revidiranih projektov.
Odgovori Komisije 49
Zaključki in priporočila
Skupni odgovor Komisije  
na odstavka 48 in 52
Reforma kohezijske politike za obdobje 2014–2020 
bo odboru za spremljanje zadevnih operativnih 
programov zagotovila potrebne spodbude za 
odobritev meril za izbiro, kar bo zagotovilo čim večji 
učinek tovrstnih naložb. Države članice in regije 
bodo morale vnaprej sprejeti odločitev, katere cilje 
želijo doseči z razpoložljivimi sredstvi, in natančno 
opredeliti, kako bodo merile napredek pri dosega -
nju teh ciljev za vsako prednostno os. To bo omogo -
čilo redno spremljanje in razpravo o načinu uporabe 
finančnih sredstev.
V Uredbi (EU) št. 1303/2013 za obdobje 2014–2020 
je določeno, da morajo izbirni postopki in merila za 
izbiro zagotoviti, da operacije prispevajo k dosega -
nju posebnih ciljev in rezultatov zadevne prednostne 
naloge operativnega programa, kar lahko pomeni 
več ciljev in ne le proizvodnje energije iz OVE. Komi -
sija glede velikih projektov od držav članic/organov 
upravljanja zahteva izvedbo analize stroškov in 
koristi za vsak velik projekt, vključno z ekonomsko 
in finančno analizo, da bi dokazali, da je projekt 
zaželen z gospodarskega vidika (kar pomeni, da 
koristi družbi) ter da je prispevek sredstev kohezijske 
politike potreben, da bo projekt finančno izvedljiv 
in, v nekaterih primerih, zanimiv za banke, ob upo -
števanju profila tveganja naložbe. V okviru analize 
stroškov in koristi se zahteva analiza možnosti, ki 
med drugimi vidiki upošteva ekonomske in finančne 
premisleke, kot so čim nižji stroški gradnje, da bi bilo 
mogoče izbrati najboljšo možnost, hkrati pa čim bolj 
povečali koristi projekta za družbo.
Komisija se sklicuje tudi na svoje odgovore na 
odstavke 25, 26, od 28 do 32, 36, 37 in 39.Okvir 7
Projekt vetrnih elektrarn na Poljskem je prejel od 22 
do 70 % vseh upravičenih naložbenih stroškov, do 
največ 10 milijonov EUR. Ugotoviti je mogoče, da 
se za sofinanciranje EU pri velikih projektih vetrnih 
elektrarn, to je projektih, ki jih ocenjuje Komisija, 
uporablja stopnja 22–25 %.
42
Glede nacionalnih mehanizmov javnega financi -
ranja se je dejansko zahtevalo, da so ta sredstva 
dopolnjena s sredstvi kohezijske politike v skladu 
s členom 9 Uredbe (ES) št. 1083/2006. Sredstva 
ESRR, ki dopolnjujejo sedanje mehanizme financi -
ranja, imajo finančno dodano vrednost, saj je tako 
mogoče storiti več, kot če ne bi bilo sredstev kohe -
zijske politike. Ko gre za dodano vrednost, ni treba 
spreminjati narave politike.
44
Komisija opozarja, da je za dodano vrednost EU 
pri izboljšanju upravnih zmogljivosti potreben 
čas. Naložbe v OVE so razmeroma novo področje 
kohezijske politike in potrebnega bo nekaj časa za 
uveljavitev učinkov takega učenja.
45
Komisija se sklicuje na svoj odgovor na odstavek 7.
46
Komisija se sklicuje na svoj odgovor na odstavek 29.
Odgovori Komisije 50
 – prispevek podpore k razvoju trgov za energijo iz 
obnovljivih virov v državah članicah in EU;
 – prispevek sredstev EU k stroškovno in ener -
getsko učinkovitemu doseganju ciljev OVE, 
ob hkratnem spodbujanju inovacij in razvoja 
tehnologije (cilji celovite energetske politike in 
politike podnebnih sprememb EU).
Komisija se sklicuje tudi na svoje odgovore na 
odstavke 42, 46 in 47.
Priporočilo 1
Komisija v skladu z okvirom za kohezijsko politiko 
ne sodeluje pri izbiri projektov, razen pri odobritvi 
velikih projektov.
Vendar novi regulativni okvir za obdobje 2014–2020 
prek vsebine sprejetih programov in logike ukrepa -
nja, ki vključuje kazalnike rezultatov in učinka ciljev, 
zajete v prednostnih oseh, od začetka zagotavlja, 
da bodo države članice projekte izbrale čim bolj 
v skladu s priporočilom Sodišča.
Komisija bo lahko na podlagi okvira uspešnosti, dolo -
čenega za vsak operativni program, prek mejnikov, 
ki se nanašajo le na kazalnike, tudi spodbujala in 
pregledovala uspešnost programov. Kadar se s pre -
gledom uspešnosti zagotovijo dokazi, da prednostna 
naloga ni dosegla mejnikov, ki se nanašajo le na 
finančne kazalnike in kazalnike učinka ter oprede -
ljene ključne faze izvajanja, in da država članica ni 
sprejela potrebnih ukrepov za odpravo težave, lahko 
Komisija začasno ustavi celotno vmesno plačilo ali 
njegov del ali na koncu uporabi finančne popravke. 
Takemu programu se ne dodeli rezerva za uspešnost.50
Komisija je države članice nenehno opozarjala na 
šibkost nacionalnih upravnih sistemov. Ta pravna 
zahteva je obravnavana tudi v členu 13 direktive 
o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov. 
Komisija to spremlja in analizira v dvoletnih poročilih 
o napredku na področju energije iz obnovljivih virov.
Komisija se sklicuje tudi na svoje odgovore na 
odstavke od 17 do 21.
51
Komisija se sklicuje na svoje odgovore na odstavke 
od 23 do 25.
53
Komisija meni, da so bile naložbe kohezijske politike 
v OVE izvedene v skladu s cilji in zahtevami veljav -
nega zakonodajnega okvira. Njena stališča glede 
evropske dodane vrednosti kohezijske politike so bila 
predstavljena junija 2011 v delovnem dokumentu 
služb Komisije z naslovom „The added value of the 
EU budget“ (Dodana vrednost proračuna EU). Meni, 
da je treba pri analizi dodane vrednosti sredstev EU 
na tem področju upoštevati naslednje dejavnike:
 – prispevek podprtih tehnologij in projektov 
k doseganju ciljev OVE v EU, vključno s spod -
bujanjem tehnološkega razvoja in inovacij, ter 
prispevek k zagotavljanju priložnosti za zaposli -
tev in regionalni razvoj, zlasti na podeželskih in 
izoliranih območjih;
 – prispevek podprtih projektov k doseganju ciljev 
OVE in napredku izvajanja nacionalnih akcijskih 
načrtov za energijo iz obnovljivih virov (vključ -
no z upoštevanjem prispevka k spodbujanju 
OVE v različnih sektorjih (OVE – električna ener -
gija, OVE – gretje in hlajenje ter OVE – prevoz));
Odgovori Komisije 51
Vendar je kohezijska politika integrirana in temelji 
na kraju izvajanja, povečan delež OVE pa je le eden 
od njenih številnih ciljev. Tako lahko zlasti drugi cilji 
kohezijske politike, kot je spodbujanje inovacij, ute -
meljijo izbiro tehnologij, ki niso najbolj stroškovno 
učinkovite. V Uredbi (EU) št. 1303/2013 je določeno, 
da morajo izbirni postopki in merila za izbiro zago -
toviti, da operacije prispevajo k doseganju poseb -
nih ciljev in rezultatov zadevne prednostne naloge 
operativnega programa, kar lahko pomeni več ciljev 
in ne le proizvodnje energije iz OVE.
Komisija bo glede velikih projektov v programskem 
obdobju 2014–2020 še naprej zahtevala izvedbo 
analize stroškov in koristi, vključno z ekonomsko in 
finančno analizo. V okviru analize stroškov in koristi 
se zahteva analiza možnosti, ki med drugimi vidiki 
upošteva ekonomske in finančne premisleke, kot so 
stroški gradnje, da bi bilo mogoče izbrati najboljšo 
možnost, hkrati pa čim bolj povečali koristi projekta 
za družbo.
Priporočilo 1, druga alinea
Komisija sprejema to priporočilo. Države članice 
je nenehno opozarjala na potrebo po zagotovitvi 
stabilnosti v regulativnem okviru ter poleg tega ves 
čas kritizirala pogoste in retroaktivne spremembe 
v regulativnih okvirih držav članic. Ta vprašanja so 
obravnavana v sporočilu Komisije iz novembra 2013 
z naslovom „Vzpostavitev notranjega trga z ele -
ktrično energijo in čim boljši izkoristek javnega 
posredovanja“, Smernicah Evropske komisije za 
oblikovanje programov podpore za obnovljive vire 
energije in Smernicah o uporabi mehanizmov sode -
lovanja na področju energije iz obnovljivih virov5.
5 C(2013) 7243 final z dne 5. novembra 2013, sporočilo 
Komisije z naslovom „Vzpostavitev notranjega trga z električno 
energijo in čim boljši izkoristek javnega posredovanja“ ter 
priložena delovni dokument služb Komisije SWD(2013) 439 final 
z naslovom „European Commission guidance for the design of 
renewables support schemes“ (Smernice Evropske komisije za 
oblikovanje programov podpore za obnovljive vire energije) 
in SWD(2013) 440 final z naslovom „Guidance on the use of 
renewable energy cooperation mechanisms“ (Smernice o uporabi 
mehanizmov sodelovanja na področju energije iz obnovljivih virov). Komisija v skladu s pravnim okvirom za obdo -
bje 2014–2020 prav tako krepi predhodne pogoje -
nosti za sredstva, s čimer zagotavlja, da so uvedeni 
potrebni pogoji za njihovo učinkovito izvajanje.
Komisija poleg tega prek dejavnega in nepreki -
njenega sodelovanja z državami članicami svetuje 
organom upravljanja, naj v izbirne postopke in 
merila za izbiro projektov OVE vključijo priporočila 
Evropskega računskega sodišča. Zdaj se zahteva, da 
je prispevek k pričakovanim rezultatom prednostne 
osi vključen v merila za izbiro.
Priporočilo 1, prva alinea
Komisija deloma sprejema to priporočilo. Komisija 
se strinja, da se je treba izogibati mrtvim izgubam. 
V podporo bolj tržno usmerjenemu pristopu v obdo -
bju 2014–2020 namesto nepovratnih sredstev spod -
buja uporabo finančnih instrumentov v podporo 
naložbam, ki naj bi bile finančno izvedljive, vendar 
imajo malo možnosti za zagotovitev zadostnih 
sredstev iz tržnih virov, kot je predvideno v Uredbi 
(EU) št. 1303/2013. Podpora finančnih instrumentov 
v skladu s členom 37(2) zgoraj navedene uredbe 
temelji na podrobni predhodni oceni, s katero so 
bili med drugim ugotovljeni nedelovanje trga ali 
neoptimalne naložbene razmere, ter ocenjeni ravni 
in obsegu potreb po javnih naložbah, ki pa hkrati 
določa vrste podprtih finančnih instrumentov.
Komisija se tudi strinja, da morajo programi teme -
ljiti na ustreznih ocenah potreb. V Uredbi (EU) 
št. 1303/2013 je zato navedeno, da partnerski 
sporazum za obdobje 2014–2020 določa analizo 
razlik, razvojnih potreb in potencialov rasti. Temu 
primerno morajo biti utemeljene izbire v vsakem 
operativnem programu. Tudi zahteve, ki izhajajo iz 
direktive o spodbujanju uporabe energije iz obno -
vljivih virov (npr. strateški pristop, ocena potreb in 
nacionalni akcijski načrti za energijo iz obnovljivih 
virov), bodo zagotovile optimalno načrtovanje 
naložb v OVE v okviru kohezijske politike.
Odgovori Komisije 52
Priporočilo 2
Komisija sprejema to priporočilo in meni, da ga je 
sama izvedla. Države članice morajo upoštevati 
njene Smernice za oblikovanje programov pod -
pore za obnovljive vire energije iz novembra 2013. 
Tudi načrtovane smernice o energetski in okoljski 
pomoči bodo prispevale k povečanju stroškovne 
učinkovitosti programov podpore držav članic za 
energijo iz obnovljivih virov.
KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
•  en izvod: 
na spletni strani EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije ( http://ec.europa.eu/represent_sl.htm), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm), 
pri službi Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*) Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:• na spletni strani EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu).
Plačljive naročnine:
•  pri prodajnih zastopnikih Urada za publikacije Evropske unije  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sl.htm).
QJ-AB-14-006-SL-C ISSN 1831-094X
Evropsko računsko sodišče je ocenilo rezultate 
projektov proizvodnje energije iz obnovljivih 
virov, ki se sofinancirajo iz skladov kohezijske 
politike in prispevajo k cilju EU na področju 
obnovljivih virov energije do leta 2020. Prišlo je 
do zaključka, da pri več naložbenih projektih, 
čeprav so dosegli načrtovane izložke, stroškovna 
učinkovitost ni bila vodilno načelo ali pa ti niso 
imeli prave dodane vrednosti EU. Sodišče je 
priporočilo, naj Komisija pri programih podpore, 
ki jih sofinancira EU, spodbuja načelo stroškovne 
učinkovitosti, države članice pa naj vzpostavijo 
stabilen in predvidljiv regulativni okvir na 
področju energije iz obnovljivih virov. Poleg tega 
naj države članice uporabljajo minimalna merila 
stroškovne učinkovitosti, prilagojena 
okoliščinam projektov, ter okrepijo dodano 
vrednost EU z izboljšanjem izvajanja, spremljanja 
in vrednotenja projektov.
EVROPSKO 
RAČUNSKOSODIŠČE