Posebno poročilo Ocena ureditev za 
zaključevanje programov 
na področjih kohezije 
in razvoja podeželja 
iz obdobja 2007–2013SL 2016  št. 36
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE

EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
Vprašanja:  eca.europa.eu/sl/Pages/ContactForm.aspx
Spletišče:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2017
Print ISBN 978-92-872-6729-0 ISSN 1831-094X doi:10.2865/091105 QJ-AB-16-035-SL-C
PDF ISBN 978-92-872-6733-7 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/411553 QJ-AB-16-035-SL-N
EPUB ISBN 978-92-872-6695-8 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/125164 QJ-AB-16-035-SL-E
© Evropska unija, 2017
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Ocena ureditev za 
zaključevanje programov 
na področjih kohezije 
in razvoja podeželja 
iz obdobja 2007–2013
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)Posebno poročiloSL 2016  št. 36
02
 Revizijska ekipa
Posebna poročila Evropskega računskega sodišča predstavljajo rezultate njegovih revizij smotrnosti poslovanja in skla -
dnosti za posamezna proračunska področja ali upravljavske teme. Računsko sodišče izbira in načrtuje revizijske naloge 
tako, da je njihov učinek kar največji, in pri tem upošteva tveganje za smotrnost ali skladnost, višino ustreznih prihodkov 
ali porabe, prihodnji razvoj ter politični in javni interes.
To revizijo smotrnosti poslovanja je opravil senat II, ki ga vodi članica Evropskega računskega sodišča Iliana Ivanova in ki je 
specializiran za naložbe v kohezijo, rast in vključevanje. Revizija je bila opravljena v sodelovanju z revizijskim senatom I, ki 
je specializiran za trajnostno rabo naravnih virov. Revizijo je vodil član poročevalec Ladislav Balko, pri njej pa so sodelovali 
vodja njegovega kabineta Branislav Urbanič, vodilni upravni uslužbenec Niels-Erik Brokopp, vodja naloge Mariya Zheko -
va, namestnica vodje naloge Charlotta Törneling ter revizorji Milan Smid, Judit Oroszki in Maria Ploumaki.
Od leve proti desni:  C. Törneling, B. Urbanič, J. Oroszki, M. Smid, L. Balko, N.-E. Brokopp, M. Zhekova.

03
 Kazalo
Odstavek
 Glosar
I–XV  Povzetek
1–14  Uvod
1–10  Zaključek večletnih programov na področjih kohezije in razvoja podeželja
11–14  Odgovornosti v procesu zaključevanja: države članice in Komisija
15–18  Obseg revizije in revizijski pristop
19 –115  Opažanja
19–68  Pravila za zaključevanje so se izboljšala, vendar so potrebni dodatni ukrepi, da bi zaključevanje 
postalo učinkovitejše in pravočasnejše
21–29  Ureditve za zaključevanje na področjih kohezije in razvoja podeželja so se v obdobju 2000–2006 močno 
spremenile
30–45  Zakonitost in pravilnost sta bili na področju kohezije upoštevani pri zaključevanju programov iz 
obdobja 2007–2013, na področju razvoja podeželja pa sta bili obravnavani ločeno od zaključevanja
46–52  Pri zaključevanju se ne upošteva dovolj doseganje izložkov in rezultatov
53–56  Evropskemu parlamentu in Svetu se ne zagotovi konsolidirano zaključno poročilo o zakonitosti 
in pravilnosti porabe ter o doseženih izložkih in rezultatih 
57–68  Zaradi prekrivanja obdobij upravičenosti se zaključevanje začne šele nekaj let po koncu programskega 
obdobja
04 Kazalo 
69 –115  Komisija je zagotovila ustrezno in pravočasno podporo, da bi državam članicam pomagala pri 
pripravah na zaključek programov za obdobje 2007–2013, vendar mora biti še naprej pozorna 
na zagotavljanje, da ga bodo države članice dobro izvajale
69–88  Komisija je izdala izčrpne in pravočasne smernice o zaključevanju za obdobje 2007–2013
89–91  Nekatere zahteve iz smernic za področje kohezije presegajo uredbene določbe
92–103  Države članice so zadovoljne s podporo Komisije, toda usklajevanje med nacionalnimi in regionalnimi 
organi je bistvenega pomena
10 4 –115  Komisija mora ostati pozorna na zagotavljanje, da bo zaključevanje za obdobje 2007–2013 dobro
116 –141  Zaključki in priporočila
 Priloga I —  Pravna podlaga za zaključek programov za obdobje 2007–2013
 Priloga II —  Upravljanje in kontroliranje programov za obdobje 2007–2013 na ravni 
držav članic
 Priloga III —  Razvoj okvira dajanja zagotovil in ureditev za zaključevanje, ki jih uporablja 
Komisija, v treh obdobjih 
 Priloga IV —  Pregled glavnih vprašanj, ki jih je treba dodatno razjasniti za zaključevanje za 
obdobje 2007–2013  – odgovori organov držav članic na anketo/v razgovorih 
 Odgovori Komisije
05
 Glosar
Deljeno upravljanje : Metoda izvrševanja proračuna Evropske unije (EU), pri kateri Komisija naloge izvrševanja 
prenese na države članice, vendar ohrani končno odgovornost.
Evropski strukturni in investicijski skladi (skladi ESI) : Sklade ESI sestavlja pet ločenih skladov, katerih cilj je 
zmanjšati regionalna neravnovesja v Uniji. Njihovi okviri politik so določeni za sedemletno proračunsko obdobje 
večletnega finančnega okvira. Ti skladi so Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS), 
Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo 
(ESPR).
Finančna potrditev : Letna odločitev Komisije, ki zajema popolnost, točnost in resničnost letnih obračunov, ki jih 
predložijo akreditirane plačilne agencije. Za namene te odločitve Komisija zahteva, da obračune potrdijo neodvisni 
certifikacijski organi.
Finančni instrument : Splošen izraz za pogodbe, na podlagi katerih ima imetnik terjatev do dolžnika. EU 
zagotavlja podporo za tri mogoče vrste finančnih instrumentov: kapitalske, posojilne in jamstvene. Kapitalski in 
posojilni instrumenti so pogodbe med vlagateljem in podjetjem, v katero se vlaga, ali med posojilodajalcem in 
posojilojemalcem. Jamstva so pogodbe, pri katerih garant jamči za pravice vlagatelja ali posojilodajalca.
Finančni popravki : Finančni popravki so namenjeni zaščiti proračuna EU pred bremenitvijo z napačnimi ali 
nepravilnimi odhodki. Pri odhodkih, za katere se uporablja deljeno upravljanje, je za nalogo izterjave nepravilno 
izplačanih plačil v prvi vrsti odgovorna država članica. Finančni popravki se lahko izvajajo z umikom nepravilnih 
odhodkov iz izjav države članice o odhodkih ali z njihovo izterjavo od upravičencev. Finančne popravke lahko naloži 
tudi Komisija.
Izterjava : Eden od dveh načinov za izvedbo finančnega popravka (drugi je umik). Država članica pusti odhodke 
v programu, dokler ni neupravičeno plačani znesek izterjan od upravičencev. Ko je izterjava opravljena, jo odbije pri 
naslednji izjavi o odhodkih.
Kohezijska politika : Kohezijska politika je eno od največjih področij, za katera se porablja proračun EU. Njen cilj je 
zmanjšati razlike v razvoju med različnimi regijami, prestrukturirati nazadujoča industrijska območja, diverzificirati 
podeželska območja ter spodbujati čezmejno, nadnacionalno in medregionalno sodelovanje. Financira se iz 
Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Evropskega socialnega sklada (ESS) in Kohezijskega sklada.
Končni znesek : Znesek, izplačan ali izterjan ob zaključku operativnega programa ali programa razvoja podeželja, 
kot je opredeljeno v smernicah o zaključevanju.
Letno poročilo o dejavnostih : V letnih poročilih o dejavnostih so med drugim navedeni rezultati operacij glede 
na zastavljene cilje, s tem povezana tveganja in oblika notranje kontrole. Odredbodajalec na podlagi prenosa 
pooblastil mora za Komisijo od proračunskega postopka za leto 2001 in za vse institucije EU od leta 2003 svoji 
instituciji predložiti letno poročilo o dejavnostih, ki vsebuje informacije o izvajanju njegovih dolžnosti ter finančne 
in upravljavske informacije.
06 Glosar 
Neto finančni popravki : Finančni popravki, ki jih naloži Komisija in v skladu s katerimi morajo države članice 
v proračun EU povrniti nepravilno izplačana sredstva, kar privede do dokončnega zmanjšanja sredstev, ki jih prejme 
zadevna država članica.
Operacija : Projekt, skupina projektov ali drug ukrep, izbran v skladu z merili za posamezen operativni program ali 
program razvoja podeželja, ki ga za doseganje ciljev programa izvaja eden ali več upravičencev.
Operativni program (OP) : Operativni program določa prednostne naloge države članice in posebne cilje ter 
opisuje način porabe sredstev (EU ter nacionalnega javnega in zasebnega sofinanciranja) v danem obdobju (sedaj 
sedem let) za financiranje projektov. Projekti v okviru operativnega programa morajo prispevati k določenemu 
številu ciljev. Operativni program se lahko financira iz ESRR, Kohezijskega sklada in/ali ESS. Pripravi ga država 
članica, preden so mogoča plačila iz proračuna EU, pa ga mora odobriti Komisija. Operativne programe je mogoče 
v programskem obdobju spremeniti le, če se s tem strinjata obe strani.
Politika razvoja podeželja : Drugi steber skupne kmetijske politike, sofinanciran iz EKSRP . Cilj politike je izboljšati 
podeželje in položaj tamkajšnjih prebivalcev z okrepitvijo konkurenčnosti kmetijskega in gozdarskega sektorja, 
izboljšati okolje in kakovost življenja na podeželskih območjih ter spodbujati diverzifikacijo podeželskega 
gospodarstva. Ta politika zajema ukrepe, vezane na površino, in ukrepe, ki niso vezani na površino. Ukrepi, ki niso 
vezani na površino, so običajno naložbeni ukrepi, kot sta posodobitev kmetijskih gospodarstev in vzpostavitev 
javnih infrastruktur na podeželskih območjih.
Potrditev obračunov : Dvofazni postopek, ki ga izvaja Komisija zaradi zagotavljanja, da države članice ustrezno 
izvajajo svoje odgovornosti v zvezi s plačili, izvršenimi v okviru skupne kmetijske politike (SKP). Postopek zajema 
letno finančno potrditev obračunov vseh plačilnih agencij in večletno potrditev skladnosti, ki se nanaša na 
skladnost transakcij s pravili EU.
Potrditev skladnosti : Odločitve Komisije o odhodkih, ki se izločijo iz financiranja EU, ker niso nastali v skladu 
s pravili EU. Takšne odločitve se običajno nanašajo na odhodke, ki so nastali v več kot enem proračunskem letu.
Program razvoja podeželja (PRP) : Programski dokument, ki ga pripravi država članica in odobri Komisija. 
Namenjen je načrtovanju in spremljanju izvajanja politike EU na področju razvoja podeželja na regionalni ali 
nacionalni ravni. V njem so določene prednostne naloge države članice in posebni cilji ter način porabe sredstev 
(EU in nacionalnega javnega sofinanciranja) v danem obdobju (sedaj sedem let). Programi razvoja podeželja se 
sofinancirajo iz EKSRP .
Rezerva za uspešnost : Viri, ki predstavljajo 6 % virov, dodeljenih ESRR, ESS in Kohezijskemu skladu ali EKSRP . Na 
voljo bodo dani po pregledu uspešnosti leta 2019, če bodo izpolnjene ali presežene nekatere zahteve.
Stopnja pomembnosti : Revizorji izrečejo mnenje o tem, ali so računovodski izkazi v vseh pomembnih pogledih 
pripravljeni v skladu z nekim sklopom pravil. Ocena tega, kaj je pomembno, je odvisna od strokovne presoje. 
Stopnja pomembnosti, ki jo uporablja Komisija, je zdaj 2 % in pomeni delež napačnih ali nepravilnih odhodkov 
v revidirani porabi EU.
07 Glosar 
Stopnja preostalega tveganja : Ocena deleža prijavljenih kumulativnih odhodkov, ki niso zakoniti in pravilni, 
za vsak program v celotnem programskem obdobju. Pri stopnji preostalega tveganja se upoštevajo vsi finančni 
popravki, izvedeni od začetka obdobja, in skupni odhodki, prijavljeni ob zaključku.
Večletni finančni okvir : Večletni finančni okvir določa prednostne naloge porabe in največje zneske, ki jih EU 
lahko porabi na posameznih področjih v fiksnem obdobju nekaj let. Zgornje meje odhodkov v uredbi o večletnem 
finančnem okviru so vedno višje od zgornjih mej v proračunu EU. Večletni finančni okvir vključuje tudi vire 
dohodkov proračuna EU in popravljalne mehanizme za zadevno obdobje. Sedanji večletni finančni okvir zajema 
obdobje 2014–2020, prejšnja pa sta zajemala obdobji 2007–2013 in 2000–2006 (Agenda 2000).
Veliki projekt : Projekt, ki zajema gospodarsko neločljiv sklop del, ki izpolnjujejo točno določeno tehnično funkcijo 
in imajo točno določen namen, celotni strošek zanje, ki se je upošteval pri določanju prispevka iz skladov, pa 
presega 50 milijonov EUR (za programsko obdobje 2007–2013). Na skupni ravni projekta se zahteva odobritev 
Komisije.
08
 Povzetek
I
Odhodki za kohezijsko politiko in politiko razvoja podeželja predstavljajo velik del (približno 44 %) skupnega 
proračuna Evropske unije (EU). Cilji teh politik se dopolnjujejo, politiki pa se izvajata z instrumenti s podobnimi 
upravljavskimi in kontrolnimi sistemi.
II
Poraba EU se običajno načrtuje in izvaja z večletnim finančnim okvirom, ki zajema programsko načrtovanje za 
fiksno obdobje nekaj let. To obdobje sovpada s programskimi obdobji za področji kohezije in razvoja podeželja. Tri 
nedavna obdobja zajemajo leta 2000–2006, 2007–2013 in 2014–2020.  Naše revizije v obdobju 2007–2013 so poka -
zale, da je na področjih kohezije in razvoja podeželja velika možnost pomembnih stopenj nepravilne porabe.
III
Po koncu programskega obdobja je treba kohezijske programe in programe razvoja podeželja zaključiti in opraviti 
finančno poravnavo. To vključuje ugotovitev deleža EU pri sofinanciranju vseh nepravilnih odhodkov in vrnitev tega 
deleža v proračun EU. Komisija in države članice imajo v procesu zaključevanja posebne naloge in odgovornosti. Te 
so določene v uredbah in dodatno razjasnjene v smernicah, ki jih izdaja Komisija.
IV
Pri tej reviziji smo preučili, ali pravila in postopki za zaključevanje Komisiji in državam članicam zagotavljajo podlago 
za to, da lahko programe na področjih kohezije in razvoja podeželja zaključijo učinkovito in pravočasno. Primerjali 
smo ureditve za zaključevanje za tri programska obdobja za obe področji. Predvsem smo ocenili, kako Komisija 
pridobi zagotovilo, da so odhodki v končni izjavi zakoniti in pravilni ter da so porabljeni v skladu s cilji programa. 
Analizirali smo tudi pravočasnost procesa zaključevanja in to, ali je proračunski organ obveščen o izidu zaključka 
programa.
V
Ureditve za zaključevanje na področjih kohezije in razvoja podeželja so se razvile v teh treh programskih obdobjih. 
Ureditve za obdobje 2000–2006 so bile enake za obe področji. Odhodki so se prijavljali kumulativno in Komisija jih 
je sprejela šele ob zaključku. V okviru ureditev za obdobje 2007–2013 so morale države članice dati Komisiji letno 
zagotovilo, da so bili odhodki za operacije, ki jih je financirala EU, zakoniti in pravilni, vendar se je njihovo izvajanje 
med področjema razlikovalo.
VI
Na področju kohezije je mogoče zaključek na splošno razumeti kot končno sprejetje zakonitosti in pravilnosti 
odhodkov. Da bi ga omogočila, Komisija izračuna stopnjo preostalega tveganja za vsak program in pri tem upošteva 
finančne popravke za obdobje kot celoto. Na področju razvoja podeželja pa so se programski odhodki obračunavali 
letno, zato Komisija nadaljuje svoja preverjanja zakonitosti in pravilnosti tudi po formalnem zaključku programa. 
Tako je zaključek izključno finančna transakcija, brez sprejetja zakonitosti in pravilnosti odhodkov ter brez izračuna 
stopnje preostalega tveganja za vsak program razvoja podeželja.
VII
Okvir dajanja zagotovil je bil za obdobje 2014–2020 dodatno izboljšan in usklajen med obema področjema porabe. 
Letno sprejetje obračunov se zdaj uporablja za obe področji. Vendar nekatere razlike v terminologiji, časovnem 
razporedu in rokih še ostajajo.
09 Povzetek 
VIII
Za obdobje 2007–2013 smo ugotovili, da ni veliko osredotočenosti na doseganje izložkov in rezultatov. Čeprav 
morajo države članice obvezno sporočati rezultate svojih programov in ta poročila ustrezno ovrednoti Komisija, pa 
izplačilo končnega plačila ob zaključku ni neposredno povezano z dejanskim doseganjem izložkov in rezultatov na 
nobenem od obeh področij.
IX
Čas zaključevanja ne sovpada ne s koncem programskega obdobja ne s koncem obdobja upravičenosti. Formalno 
zaključevanje se običajno začne po koncu obdobja upravičenosti, ko je naslednje programsko obdobje že v pol -
nem razmahu. Včasih se konča, odvisno od okoliščin, šele po več letih. Veliko prekrivanje med nalogami za različna 
obdobja in upravne težave pri spremljanju dejavnosti, ki včasih potekajo več kot desetletje prej, predstavljajo tve -
ganje za uspešnost zaključka programa. Poleg tega možnost, da se proračun programa porablja do dve leti (n + 2) in 
za obdobje 2014–2020 celo do tri leta (n + 3) po koncu programskega obdobja, odvrača od začenjanja programov iz 
naslednjega obdobja.
X
Drug pomislek se nanaša na poročanje Komisije o izidu zaključka programov na obeh področjih. Natančneje, Komi -
sija ne obvesti proračunskega organa o končnem izidu procesa zaključevanja (o pravilnosti odhodkov ter o dose -
ženih izložkih in rezultatih). Glede na to, da proračunski sistem EU sloni na večletnem programskem načrtovanju, 
menimo, da bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu zagotoviti konsolidirano zaključno poročilo s ključ -
nimi informacijami o najpomembnejših vidikih uspešnosti in skladnosti pri izvajanju programa.
XI
Za zagotovitev, da ureditve za zaključevanje za področji kohezije in razvoja podeželja izboljšujejo odgovornost in 
preglednost pri uporabi sredstev EU, priporočamo, naj Komisija:
– predlaga dodatno uskladitev uredbenih določb o zaključevanju med področjema kohezije in razvoja podeželja, 
da bi se proces letnega zagotovila na obeh področjih harmoniziral,
– uvede končno sprejetje, ki bi se nanašalo na zakonitost in pravilnost odhodkov ter izložke in rezultate, dosežene 
ob zaključku programov, in bi ga izvajala sama. To bi zajemalo določitev postopkov za izračun stopnje preosta -
lega tveganja na ravni programa in zagotavljanje, da ta stopnja ob zaključku ne presega praga pomembnosti, 
ter ocenjevanje, ali so bili cilji doseženi, in po potrebi nalaganje finančnih popravkov za nezadostno uspešnost,
– določi, kako bo proračunski organ obveščala o izidu procesa zaključevanja, ter
– prepreči prekrivanje obdobij upravičenosti, da bi čim bolj uskladila obdobje upravičenosti s programskim 
obdobjem, in zahteva, da se programi zaključijo takoj po koncu obdobja upravičenosti (največ šest mesecev, da 
države članice predložijo dokumente o zaključku, in nadaljnjih šest mesecev za odločitev Komisije).
Ta priporočila naj se izvedejo pri pripravi zakonodajnega okvira za obdobje po letu 2020.
10 Povzetek 
XII
Ocenili smo tudi, ali je Komisija zagotavljala ustrezne in pravočasne smernice in podporo državam članicam, ko so 
se pripravljale na zaključevanje svojih programov za obdobje 2007–2013. Na splošno smo ugotovili, da smernice 
Komisije o zaključevanju za obdobje 2007–2013 na področjih kohezije in razvoja podeželja nudijo ustrezno osnovo 
za to, da se države članice uspešno pripravijo na zaključevanje. Smernice so bile pravočasne in izčrpne, Komisija pa 
je zagotovila tudi dodatno podporo, s katero je obravnavala potrebe držav članic. Države članice so bile zadovoljne 
s podporo Komisije in so v veliki meri menile, da so dobro pripravljene na zaključevanje.
XIII
Ugotovili smo nekatera tveganja, ki jih je treba obravnavati pri zaključevanju programov na področjih kohezije in 
razvoja podeželja za obdobje 2007–2013. Predvsem ni zavezujočih rokov za nekatera področja, ki so pomembna za 
zaključevanje, kar lahko pripomore k dodatnim zamudam v procesu zaključevanja. Ugotovili smo tudi, da nekatere 
od zahtev – tiste, ki se nanašajo na nedelujoče projekte in sporočanje stopnje preostalega tveganja – pomagajo 
zmanjšati tveganja, povezana z zaključevanjem. Druge, kot je na primer delitev manjših projektov v faze, so nujne, 
vendar lahko v svoji trenutni obliki zapletejo zaključevanje. Poleg tega nas skrbi, da pregledi na ravni držav članic/
Komisije ne zadoščajo za zagotavljanje, da so odhodki, povezani s finančnimi instrumenti, pogodbenimi predujmi in 
nekaterimi velikimi projekti, ki so povezani z državno pomočjo, ob zaključku zakoniti in pravilni.
XIV
Zato mora Komisija ostati pozorna na zagotavljanje, da bo zaključevanje za obdobje 2007–2013 dobro. Da se pri 
zaključevanju programov na področjih kohezije in razvoja podeželja za obdobje 2007–2013 omogoči ustrezna 
obravnava vseh tveganj, priporočamo, naj Komisija zagotovi:
– da bodo odločitve o odobritvi velikih projektov sprejete hitro in
– da bodo države članice izvajale posebne postopke za preverjanje upravičenosti odhodkov, zlasti tistih, ki so 
povezani s finančnimi instrumenti in pogodbenimi predujmi.
XV
Priporočamo tudi, naj organi upravljanja držav članic pravočasno izplačajo celotni prispevek EU projektnim 
upravičencem.
11
 Uvod
Zaključek večletnih programov na področjih kohezije 
in razvoja podeželja
Programska obdobja in dodeljena proračunska sredstva
01 
Odhodki za kohezijsko politiko in politiko razvoja podeželja predstavljajo velik 
del (približno 44 %) skupnega proračuna EU. Ti odhodki in druge politike porabe 
EU se načrtujejo in izvajajo z večletnim finančnim okvirom, ki zajema programsko 
načrtovanje za fiksno obdobje nekaj let. To obdobje sovpada s programskimi 
obdobji za področji kohezije in razvoja podeželja. Zadnja tri obdobja zajemajo 
leta 2000–2006, 2007–2013 in 2014–2020.
02 
Značilnosti izvedbenih mehanizmov, instrumentov in kontrolnih sistemov so 
na področjih kohezije in razvoja podeželja podobne. Na obeh področjih je cilj 
zmanjšati regionalne razlike (glej okvir 1 ) in v obdobju 2014–2020 se obe financi -
rata iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI)1.1 Člen 1 Uredbe (EU) 
št. 1303/2013 Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 
17. decembra 2013 o skupnih 
določbah o Evropskem skladu 
za regionalni razvoj, 
Evropskem socialnem skladu, 
Kohezijskem skladu, 
Evropskem kmetijskem skladu 
za razvoj podeželja in 
Evropskem skladu za 
pomorstvo in ribištvo, 
o splošnih določbah 
o Evropskem skladu za 
regionalni razvoj, Evropskem 
socialnem skladu, Kohezijskem 
skladu in Evropskem skladu za 
pomorstvo in ribištvo ter 
o razveljavitvi Uredbe Sveta 
(ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 
20.12.2013, str. 320).
Cilji politik na področjih kohezije in razvoja podeželja
Cilj kohezijske politike je zmanjšati razlike v razvoju med različnimi regijami, prestrukturirati nazadujoča indu -
strijska območja, diverzificirati podeželska območja ter spodbujati čezmejno, nadnacionalno in medregional -
no sodelovanje.
Cilj politike razvoja podeželja je izboljšati podeželje in položaj tamkajšnjih prebivalcev z okrepitvijo konku -
renčnosti kmetijskega in gozdarskega sektorja, izboljšanjem okolja in kakovosti življenja na podeželskih 
območjih ter spodbujanjem diverzifikacije podeželskega gospodarstva.Okvir 1
12 Uvod 
03 
Za programsko obdobje 2014–2020 je bilo iz proračuna EU za kohezijske pro -
grame in programe razvoja podeželja dodeljenih približno 460  milijard  EUR. 
Za obdobje 2007–2013 je bilo dodeljenih približno 430  milijard  EUR, za obdob -
je 2000–2006 pa 300 milijard EUR (glej sliko 1 ). To predstavlja približno 40 % 
skupnega proračuna EU za obdobje 2000–2006, 44 % za obdobje 2007–2013 in 
43 % za obdobje 2014–2020. Slika 1Dodeljena proračunska sredstva EU za obdobja 2000–2006, 2007–2013 in 2014–2020 
(v milijardah EUR)
Opomba:  Za pripravo grafičnega prikaza so bili uporabljeni večletni finančni okviri, prilagojeni za leta 2006 (EU-25), 2013 (EU-27) in 2017 (EU-28).
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov Komisije.618
OP440
OP510
OP
152
PRP94
PRP118
PRP
Kohezija
Razvoj podeželja2014–2020
2007–2013
2000–2006
500 400 300 200 100 0
13 Uvod 
Deljeno upravljanje kohezijske politike in politike razvoja 
podeželja
04 
Odgovornost za izvajanje kohezijske politike in politike razvoja podeželja si delijo 
države članice in Evropska komisija. Komisija na podlagi predlogov držav članic 
odobri večletne programe.
05 
Na Komisiji so za upravljanje teh področij odgovorni generalni direktorati za 
regionalno in mestno politiko (GD REGIO), za zaposlovanje, socialne zadeve in 
vključevanje (GD EMPL) ter za kmetijstvo in razvoj podeželja (GD AGRI). V drža -
vah članicah so za zagotavljanje zakonitosti in pravilnosti sofinanciranih operacij 
zadolženi nacionalni in/ali regionalni organi, pristojni za programe na področjih 
kohezije in razvoja podeželja, in sicer pod nadzorom Komisije, ki ima tudi končno 
odgovornost2.
Zaključek kot zadnja faza v življenjskem ciklusu programa
06 
Odobritev, izvajanje in zaključek večletnih programov so cikličen proces. Tri faze 
v življenjskem ciklusu programa so pojasnjene na sliki 2 .
07 
Za zaključek, zadnjo fazo v življenjskem ciklusu programa, je v finančni uredbi in 
v sektorskih uredbah za obe področji opredeljeno, da se zgodi ob plačilu razlike 
državi članici, s katerim so obračunani vsi prejšnji odhodki (plačilo se imenuje 
tudi končno plačilo) ali ob izterjavi previsokih zneskov, ki jih je izplačala Komisija3.2 Člen 317 Pogodbe o delovanju 
Evropske unije (PDEU).
3 Člen 90 Uredbe (EU, Euratom) 
št. 966/2012 Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 
25. oktobra 2012 o finančnih 
pravilih, ki se uporabljajo za 
splošni proračun Unije, in 
razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, 
Euratom) št. 1605/2002 
(finančna uredba) (UL L 298, 
26.10.2012, str. 1); člen 109(3) 
pravil uporabe finančne 
uredbe; člen 89(5) Uredbe 
Sveta (ES) št. 1083/2006 
o splošnih določbah 
o Evropskem skladu za 
regionalni razvoj, Evropskem 
socialnem skladu in 
Kohezijskem skladu (UL L 210, 
31.7.2006, str. 25); in člen 37 
Uredbe (EU) št. 1306/2013 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 17. decembra 2013 
o financiranju, upravljanju in 
spremljanju skupne kmetijske 
politike in razveljavitvi uredb 
Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) 
št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) 
No 814/2000, (ES) 
št. 1290/2005 in (ES) 
št. 485/2008 (UL L 347, 
20.12.2013, str. 549).
14 Uvod Slika 2Življenjski ciklus večletnih programov na področjih kohezije in razvoja podeželja
Vir: Evropsko računsko sodišče.  Tekoče obdobje
Naslednje obdobjePo koncu obdobja je treba programe zaključiti. 
Za obe področji je zaključek programa opredeljen kot ﬁnančna poravnavas plačilom končnega zneska državi članici ali izterjava previsokih zneskov,ki jih je izplačala Komisija. Države članice imajo na voljo šest mesecev (na področju razvoja podeželja) ali15 mesecev (na področju kohezije), da dokumente o zaključku predložijo Komisiji.Države članice izvajajo programe z izborom posameznih operacij na podlagi dogovorjenih meril. Med programskim obdobjem države članice upravičencem na podlagi izjav o odhodkih povrnejo nastale stroške. Te posamezne izjave se nato združijo v redne zahtevke za plačilo, ki jih potrdijo organi države članice, nato pa se predložijo Komisiji v soﬁnanciranje. 
Na podlagi teh zahtevkov za plačilo Komisija izvede vmesna plačila državam 
članicam. Države članice imajo po koncu programskega obdobja na voljo dve leti, da končajo izvajanje programov. Zato je bil v obdobju 2007–2013 najpoznejši datum za izvedbo plačil 31. december 2015.Države članice pripravijo programe za izvajanje politike na nacionalni ali regionalni ravni, ki jih odobri Komisija.Komisija zagotovi predﬁnanciranje državam članicam, da bi zagotovila likvidnost, tako da so sredstva od začetka programa na voljo za podporo upravičencem.
Izvajanje
ZaključevanjeOdobritev 
programa 
ZaključevanjeIzvajanjeOdobritev programa 
15 Uvod 
08 
Zaključek pa pomeni tudi proces končanja programa, v okviru katerega države 
članice Komisiji predložijo dokumente, na podlagi česar sledi končno plačilo. Za 
obe področji so pogoji ureditev za zaključevanje določeni v uredbah, ki so nave -
dene v  Prilogi I .
09 
Zaključek je bistven trenutek v življenjskem ciklusu programa, saj:
 ο mora Komisija sprejeti samo odhodke, izvršene v skladu s pravili EU in nacio -
nalnimi pravili. To zlasti pomeni, da je mogoče iz proračuna EU povrniti samo 
odhodke, ki so bili porabljeni v skladu s cilji programa ter na zakonit in pravi -
len način,
 ο se morajo države članice prepričati, da je poraba v skladu z veljavnimi prav -
nimi zahtevami in načeli dobrega finančnega poslovodenja. Vsa nepravilna 
poraba, ki jo Komisija ugotovi in popravi po zaključku, lahko pomeni neto 
zmanjšanje financiranja, ki ga EU izplača za program. Na področju razvoja 
podeželja imajo vsi taki popravki neto učinek na financiranje EU.
10 
Hkrati uredbe EU zahtevajo, da se sredstva EU, ki so dana na razpolago za so -
financiranje operacij v državah članicah, porabijo v rokih, določenih v uredbah. 
Ko se bliža konec obdobja upravičenosti, se poveča pritisk na države članice, naj 
porabijo ta sredstva, saj sicer lahko tvegajo izgubo neporabljenega deleža prora -
čunskih sredstev, ki so jim bila prvotno dodeljena.
Odgovornosti v procesu zaključevanja: države članice 
in Komisija
Organi držav članic predložijo dokumente o zaključku
11 
Organi, ki so odgovorni za upravljanje in kontroliranje kohezijskih programov 
in programov razvoja podeželja iz obdobja 2007–2013, so navedeni v  Prilogi II . 
Njihove odgovornosti v procesu zaključevanja so prikazane v  tabeli 1  spodaj.
16 Uvod 
Odgovornosti držav članic ob zaključku
Kohezija Razvoj podeželja
(i) Organ upravljanja  predloži 
končno poročilo o izvajanju, 
ki zajema celotno programsko 
obdobje1.(i) Organ upravljanja  predloži zadnje letno poročilo o na ­
predku izvajanja4.
(ii) Organ za potrjevanje  predloži 
zahtevek za plačilo končnega 
zneska in izkaz odhodkov2.(ii) Plačilna agencija  predloži letne obračune za zadnje leto 
izvajanja5.
(iii) Revizijski organ  oceni veljavnost 
zahtevka za plačilo končnega 
zneska ter zakonitost in pravilnost 
povezanih transakcij, zajetih 
v končnem izkazu odhodkov, ki 
ga dopolnjuje končno poročilo 
o kontroli3.
Revizijski organ mora v izjavi 
o zaključitvi razkriti stopnjo 
preostalega tveganja za operativni 
program (ali skupino operativnih 
programov) za celotno program ­
sko obdobje. Če je stopnja nad 
dvoodstotno stopnjo pomembno­
sti, ki jo je določila Komisija, 
to običajno povzroči finančni 
popravek. Programi ne bi smeli biti 
zaključeni, če je preverjena stopnja 
preostalega tveganja nad pragom 
pomembnosti.(iii) Certifikacijski organ  predloži mnenje in sestavi poročilo 
o popolnosti, točnosti in resničnosti obračunov za zadnje 
leto ter delovanju sistema notranjih kontrol6.
1 Člen 67 Uredbe (ES) št. 1083/2006.
2 Členi 61, 78 in 89 Uredbe (ES) št. 1083/2006.
3 Člen 62(1)(e) Uredbe (ES) št. 1083/2006.
4 Člen 82(1) Uredbe (ES) št. 1698/2005 in člen 37 Uredbe (EU) št. 1306/2013.
5 Člena 7(3) in 37 Uredbe (EU) št. 1306/2013.
6  Člen 9 Uredbe (EU) št. 1306/2013 in člen 5 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 908/2014 z dne 6. avgusta 2014 o pravilih za uporabo Uredbe 
(EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s plačilnimi agencijami in drugimi organi, finančnim upravljanjem, potrjevanjem 
obračunov, pravili o kontrolah, varščinami in preglednostjo (UL L 255, 28. 8. 2014, str. 59).
Vir: Evropsko računsko sodišče.Tabela 1
17 Uvod 
Komisija oceni in sprejme dokumente o zaključku
12 
Na področju kohezije ima Komisija za zaključevanje za obdobje 2007–2013 na 
voljo pet mesecev, da analizira dokumente, ki so jih predložile države članice, in 
izreče mnenje o končnem poročilu o izvajanju4 in izjavi o zaključitvi5. Ko sta ta 
dokumenta sprejeta, mora Komisija izplačati končni znesek v 45 koledarskih dne -
vih6. V programskem obdobju lahko preverjanja, ki jih opravi Komisija ali države 
članice, privedejo do finančnih popravkov za operativni program. Na splošno bi 
bilo treba vsa nerešena vprašanja v zvezi s kontrolnimi dejavnostmi in revizijskimi 
ugotovitvami razjasniti in razrešiti v procesu zaključevanja, vendar lahko Komi -
sija opravi dodatno revizijsko delo, ki lahko privede do finančnih popravkov po 
plačilu končnega zneska7.
13 
Na področju razvoja podeželja zaključevanje močno temelji na procesu letne 
finančne potrditve obračunov, v okviru katerega Komisija letno preveri poroči -
lo certifikacijskega organa in sprejme obračune. Komisija ima ob zaključku pet 
mesecev časa, da izreče pripombe o zadnjem letnem poročilu o napredku8. Ko 
je poročilo mogoče sprejeti in so obračuni za zadnje leto potrjeni, mora Komi -
sija plačati končni znesek v šestih mesecih9. Da bi zavarovala proračun EU pred 
nepravilnimi odhodki, je Komisija v celotnem programskem obdobju neodvisno 
od finančne potrditve izvajala tudi preglede zakonitosti in pravilnosti odhodkov 
(večletna potrditev skladnosti). Zaradi teh pregledov so bili pogosto uvedeni 
neto finančni popravki, izvajati ali končati pa jih je mogoče tudi po zaključitvi 
programov razvoja podeželja.
14 
Organi držav članic so morali dokumente o zaključku za področje razvoja pode -
želja predložiti do 30. junija 2016, rok za področje kohezije pa je 30. marec 2017. 
V času naše revizije so bili generalni direktorati zaradi različnih rokov v različnih 
fazah priprav. GD AGRI je končal svoj interni priročnik in postopke za zaključeva -
nje. V GD REGIO in GD EMPL je izvajanje te naloge še potekalo, po predvideva -
njih pa naj bi bila končano do konca leta 2016, kar je pred rokom za predložitev 
dokumentov o zaključku.4 Člen 67(4) Uredbe (ES) 
št. 1083/2006.
5 Člen 89(3) Uredbe (ES) 
št. 1083/2006.
6 Člen 89(4) Uredbe (ES) 
št. 1083/2006.
7 V skladu s členom 90 Uredbe 
(ES) št. 1083/2006 mora organ 
upravljanja zagotoviti, da 
ostanejo vsi spremni 
dokumenti glede odhodkov in 
revizij zadevnega programa 
dostopni Komisiji in 
Evropskemu računskemu 
sodišču v obdobju treh let po 
zaključitvi.
8 Člen 82(3) Uredbe Sveta (ES) 
št. 1698/2005 z dne 
20. septembra 2005 o podpori 
za razvoj podeželja iz 
Evropskega kmetijskega 
sklada za razvoj podeželja 
(EKSRP) (UL L 277, 21.10.2005, 
str. 1).
9 Člen 37 Uredbe (EU) 
št. 1306/2013.
18
 Obseg revizije 
in revizijski pristop
15 
Pri reviziji smo preučili, ali pravila in postopki za področji kohezije in razvoja po -
deželja zagotavljajo podlago za to, da lahko Komisija in države članice programe 
zaključijo učinkovito in pravočasno.
Prvič, preučili smo:
 ο ali uredbene določbe, ki urejajo zaključevanje na področjih kohezije in razvo -
ja podeželja, zahtevajo končno sprejetje programskih odhodkov kot zakonitih 
in pravilnih ter zagotovilo, da so bili izložki in rezultati doseženi,
 ο ali je proračunski organ (Evropski parlament in Svet) obveščen o izidu zaključ -
ka večletnih programov porabe ter
 ο ali je proces zaključevanja pravočasen.
Drugič, ocenili smo, ali je Komisija državam članicam zagotavljala ustrezno in pravo -
časno podporo, da bi jim pomagala pripraviti se na zaključek njihovih operativnih 
programov in programov razvoja podeželja iz obdobja 2007–2013.
16 
Naša revizija je bila osredotočena na prednosti in slabosti ureditev za zaključeva -
nje programov na področjih kohezije in razvoja podeželja iz obdobja 2007–2013, 
izkušnje, pridobljene z zaključevanjem programov iz obdobja 2000–2006, in 
obseg, v katerem so bile slabosti, ki so bile ugotovljene v obeh obdobjih, obrav -
navane v uredbah za obdobje 2014–2020.
19 Obseg revizije in revizijski pristop 
17 
Revizijsko delo je obsegalo naslednje elemente:
 ο analizo pravil, ki urejajo zaključevanje za programska obdobja 2000–2006, 
2007–2013 in 2014–2020,
 ο analizo podpore, ki jo je Komisija zagotovila državam članicam s smernicami 
in usposabljanjem za zaključevanje za obdobje 2007–2013,
 ο elektronsko anketo, opravljeno pri nacionalnih in regionalnih organih, ki so -
delujejo pri zaključevanju programov. Namen je bil pridobiti njihovo mnenje 
o pravilih, smernicah in podpori Komisije ter o njihovi lastni pripravljenosti. 
Anketa je potekala od novembra 2015 do januarja 2016. Naslovljena je bila na 
organe upravljanja in revizijske organe na področju kohezije ter na plačilne 
agencije in certifikacijske organe na področju razvoja podeželja. Nanjo je 
odgovorilo 337 od 480 organov, ki so bili povabljeni k sodelovanju v njej 
(stop  nja odziva približno 70 %), ter
 ο pogovore s predstavniki organov držav članic, ki so sodelovali v anketi. Skup -
no število nacionalnih in regionalnih organov, s katerimi so potekali pogovori, 
je 25 za področje kohezije in 12 za področje razvoja podeželja.
18 
Revizijsko delo je potekalo med septembrom 2015 in septembrom 2016.
20
 Opažanja
10 V obdobju 2000–2006 so se ti 
organi imenovali organi, ki 
zaključujejo pomoč.Pravila za zaključevanje so se izboljšala, vendar so 
potrebni dodatni ukrepi, da bi zaključevanje postalo 
učinkovitejše in pravočasnejše
19 
Zaključek je zadnja faza življenjskega ciklusa večletnega programa. Za zagotav -
ljanje odgovornosti in preglednosti bi morala Komisija sprejeti zakonitost in 
pravilnost končnih odhodkov in to, da so bila sredstva porabljena v skladu s cilji 
programa. Zaključevanje bi moralo potekati čim prej po koncu programskega ob -
dobja, o njegovem izidu pa bi morala Komisija poročati proračunskemu organu.
20 
Glede na podobnost področij kohezije in razvoja podeželja (zlasti naložbenih 
ukrepov, ki niso vezani na površino) in glede na to, da od leta 2014 obe sodita 
na področje evropskih strukturnih in investicijskih skladov, bi bilo treba ureditve 
za zaključevanje uskladiti, da bi se povečala preglednost in olajšalo primerjanje. 
Usklajene ureditve za zaključevanje bi deležnikom tudi olajšale razumevanje pro -
cesa zaključevanja. Poleg tega bi skupna pravila lahko privedla do večje učinkovi -
tosti pri izvajanju programov.
Ureditve za zaključevanje na področjih kohezije in razvoja 
podeželja so se v obdobju 2000–2006 močno spremenile
Obdobje 2000–2006: države članice za nobeno od področij ne 
dajejo letnega zagotovila
21 
Proces zaključevanja in smernice za obdobje 2000–2006 so bili za področji 
kohezije in razvoja podeželja enaki. Države članice za nobeno od področij niso 
dajale letnega zagotovila. Zadevni organi10 so morali ob zaključevanju na pod -
lagi pregleda vzorca dati zagotovilo o zakonitosti in pravilnosti vseh odhodkov 
v obdobju. Analiza in preverjanja, ki jih je opravila Komisija, so pogosto privedli 
do zahtevkov za razjasnitev ali do dodatnega dela na ravni držav članic, kar je 
pogosto podaljšalo proces zaključevanja. Pri 14 % operativnih programov ESRR 
je zaključevanje na primer trajalo več kot štiri leta. Na sliki 3  je pregled časa, ki so 
ga generalni direktorati Komisije potrebovali za zaključitev programov na pod -
ročjih kohezije in razvoja podeželja iz obdobja 2000–2006.
21 Opažanja 
Obdobje 2007–2013: uvedba zahteve, da morajo države članice 
dati letno zagotovilo za obe področji
22 
V programskem obdobju 2007–2013 je bila uvedena zahteva, da morajo države 
članice dati letno zagotovilo za obe področji. Te letne izjave, ki dajejo podlago 
za zaključevanje programov, naj bi proces poenostavile in pospešile v primerjavi 
s prejšnjim obdobjem. Na področju kohezije so bile te izjave letna poročila o kon -
troli, ki jih predložijo revizijski organi in sprejme Komisija. Na področju razvoja 
podeželja je Komisija za končno priznanje odhodkov razvila postopek potrditve 
obračunov11, ki zajema letno finančno potrditev in večletno potrditev skladnosti 
(glej odstavek 13). Pregled upravljavskih in kontrolnih nalog pristojnih organov 
držav članic za programsko obdobje 2007–2013 je v  Prilogi II .11 Uveden je bil z Uredbo Sveta 
(ES) št. 1290/2005 z dne 
21. junija 2005 o financiranju 
skupne kmetijske politike 
(UL L 209, 11.8.2005, str. 1); zdaj 
člen 51 Uredbe (EU) 
št. 1306/2013.Število programovPRP kumulativno (v %)ESS kumulativno (v %)ESRR kumulativno (v %)PRP – zaključeniESS – zaključeni OPESRR – zaključeni OP
Čas za zaključevanje(%)
> 4 leta 3 do 4 leta 2 do 3 leta 1 do 2 leti 6 mesecev 
do 1 leto< 6 mesecev140
120
100
80
60
40
20
0100
80
60
40
20
0Slika 3Čas, potreben za zaključitev operativnih programov in programov razvoja podeželja 
iz obdobja 2000–2006
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov Komisije.
22 Opažanja 
23 
Na področju kohezijske politike so se odhodki v obdobju 2007–2013 prijavljali 
kumulativno od začetka obdobja. Komisija jih ni sprejemala vsako leto. Letna po -
ročila o kontroli in revizijska mnenja, ki jih predložijo revizijski organi in sprejme 
Komisija, pa so vseeno pomenili pomemben del letnega zagotovila Komisije. Če 
so obstajali dvomi o zakonitosti in pravilnosti odhodkov, je lahko Komisija tudi 
prekinila ali začasno ustavila plačila. Sistem letnih poročil o kontroli in mnenj ter 
to, da mora Komisija sprejeti letna poročila o izvajanju, zagotavlja podlago za 
proces zaključevanja.
24 
Na področju razvoja podeželja pa je Komisija v obdobju 2007–2013 izjave o od -
hodkih sprejemala letno. Vsako leto je morala preveriti poročilo in revizijsko 
mnenje certifikacijskega organa ter sprejeti obračune (letna finančna potrditev). 
Ta postopek ni zajemal samo obračunov, pač pa tudi delovanje sistema notranjih 
kontrol plačilne agencije in izjavo o zanesljivosti, ki jo je podal direktor agenci -
je, ni pa se nanašal na zakonitost in pravilnost odhodkov. Neodvisno od tega je 
morala Komisija preučiti in sprejeti letno poročilo o napredku izvajanja. Zaklju -
čevanje programov na področju razvoja podeželja temelji na letnih obračunih, 
ki jih za vsako proračunsko leto v programskem obdobju (2007–2015) predložijo 
države članice, in na sprejetju Komisije (odločitve o finančni potrditvi obračunov). 
Vendar letno finančno potrjevanje obračunov ne zajema zakonitosti in pravilno -
sti. Namesto tega ju pokriva postopek večletne potrditve skladnosti, ki se lahko 
nadaljuje tudi po zaključitvi. Na področju razvoja podeželja je zaključevanje torej 
mogoče razumeti kot proces, ki ga sestavljajo potrebne faze v celotnem obdobju 
izvajanja in ki se nadaljuje po formalnem zaključku programa razvoja podeželja, 
ne pa kot enkraten postopek v določenem trenutku.
25 
V Prilogi III  je prikazano, kako se je v treh programskih obdobjih (2000–2006, 
2007–2013 in 2014–2020) razvijal upravljavski in kontrolni sistem za področji 
kohezije in razvoja podeželja. Prikazano je tudi, kako organi držav članic in 
Komisija v teh treh obdobjih zagotavljajo informacije o spremljanju in dajejo 
zagotovilo.
23 Opažanja 
Obdobje 2014–2020: ureditve za zaključevanje na področjih 
kohezije in razvoja podeželja se znova zbližujejo, vendar še niso 
povsem usklajene
26 
Za programsko obdobje 2014–2020 se letno sprejetje obračunov uporablja tako 
za kohezijo kot za razvoj podeželja12, torej letni zaključek obstaja na obeh pod -
ročjih. Na področju kohezije se zadeve, povezane z zakonitostjo in pravilnostjo 
odhodkov, upoštevajo pri letnem sprejetju obračunov, če jih nacionalni organi 
odkrijejo in popravijo pred predložitvijo obračunov Komisiji. Obravnavati jih 
je mogoče tudi v poznejši fazi z večletnimi revizijami potrditve skladnosti, na 
podlagi katerih Komisija naloži neto finančne popravke pod določenimi pogoji13. 
To se na splošno ujema s procesom, ki je od obdobja 2007–2013 vzpostavljen na 
področju razvoja podeželja. Na tem področju je bilo letno zagotovilo razširjeno 
na zakonitost in pravilnost, saj morajo ta vidika certifikacijski organi od leta 2015 
vključiti v svoja letna poročila. Enako kot na področju kohezijske politike se 
večletne revizije skladnosti z možnostjo uporabe neto finančnih popravkov izva -
jajo ločeno.
27 
Na obeh področjih bo zaključevanje za obdobje 2014–2020 skoraj enako letne -
mu sprejetju obračunov, toda za kohezijo bo treba poleg letnih dokumentov14, 
predloženih za zadnje leto, predložiti še končno poročilo o izvajanju. Na področju 
razvoja podeželja za zaključevanje ne bo treba predložiti dodatnih dokumentov. 
Poročanje bo potekalo v enaki obliki kot pri letnem potrjevanju.
28 
Pravila za zagotovilo in zaključevanje so bila za obdobje 2014–2020 dodatno iz -
boljšana in usklajena med obema področjema porabe. Ne glede na prizadevanja 
za racionalizacijo postopkov z uredbo o skupnih določbah15 med ureditvami za 
zaključevanje na obeh področjih še vedno ostaja nekaj razlik. Glavne so prikazane 
v tabeli 2 .12 Člen 84 Uredbe (EU) 
št. 1303/2013.
13 Člena 139(5) in 145(7) Uredbe 
(EU) št. 1303/2013.
14 Člen 141 Uredbe (EU) 
št. 1303/2013.
15 Uredba (EU) št. 1303/2013.
24 Opažanja 
Razlike med ureditvami za zaključevanje za obdobje 2014–2020 na področjih 
kohezije in razvoja podeželja
Tema Kohezija Razvoj podeželja Razlike
Terminologija in 
vloge organov 
držav članicNaloge in odgovornosti organov upravlja ­
nja, organov za potrjevanje in revizijskih 
organov so opisane v Prilogi II .
Za obdobje 2014–2020 je bil uveden nov 
termin, sprejetje obračunov1.Naloge in odgovornosti organov 
upravljanja, plačilnih agencij in certifika ­
cijskih organov so opisane v Prilogi II .
Termin sprejetje obračuna iz uredbe 
o skupnih določbah se uporablja, toda 
v posebnih pravilih za področje razvoja 
podeželja sta ohranjena termina potrdi ­
tev obračunov2 in potrditev skladnosti3.Naloge organov držav članic na obeh 
področjih so na splošno podobne, vendar 
imajo organi na teh področjih različne 
nazive in vloge.
Za področje kohezije se uporablja termin 
sprejetje obračunov, na področju razvoja 
podeželja pa tudi potrditev obračunov in 
potrditev skladnosti.
Zakonitost in 
pravilnostNa področju kohezije je začetno 
predfinanciranje programov dopolnje ­
no z letnim predfinanciranjem. 10 % 
vmesnih plačil se sistematično zadrži, 
da se proračun EU zavaruje pred učinki 
nepravilnih odhodkov. Ta znesek se 
sprosti ob sprejetju letnih obračunov.
V zakonodaji4 je izrecno navedeno, da 
se zadev, povezanih z zakonitostjo in 
pravilnostjo, ne bi smelo upoštevati pri 
letnem sprejetju obračunov.Na področju razvoja podeželja se 
državam članicam izplača samo začetno 
predfinanciranje, ni letnega predfinanci ­
ranja in noben znesek vmesnih plačil se 
ne zadrži. Vendar so kumulativna plačila 
za program omejena na 95 %, preostalih 
5 % pa se sprosti šele ob plačilu končne ­
ga zneska.
Posebna pravila za področje razvoja 
podeželja določajo, da mora letno poro ­
čanje certifikacijskih organov zajemati 
tudi zakonitost in pravilnost5.Medtem ko se na področju razvoja 
podeželja državam članicam izplača 
samo začetno predfinanciranje, je to na 
področju kohezije dopolnjeno z  letnim 
predfinanciranjem. Na področju razvoja 
podeželja se ne zadrži noben del vmesne ­
ga plačila, na področju kohezije pa 10 %. 
Vendar so na področju razvoja podeželja 
plačila za program omejena na 95 %, kar 
pa ne velja za kohezijo.
Za nobeno področje ni jasno, koliko bo 
Komisija pri letnem sprejetju upoštevala 
zakonitost in pravilnost.Tabela 2
1 Člen 84 Uredbe (EU) št. 1303/2013.
2 Člen 51 Uredbe (EU) št. 1306/2013.
3 Člen 52 Uredbe (EU) št. 1306/2013.
4 Člen 139(5) Uredbe (EU) št. 1303/2013.
5 Člen 9 Uredbe (EU) št. 1306/2013.
25 Opažanja 
29 
Te razlike predvsem pomenijo, da se bo zaključevanje na področju kohezije 
začelo pozneje kot na področju razvoja podeželja ter da bodo morale države 
članice Komisiji predložiti končno poročilo o izvajanju samo za programe na 
pod  ročju kohezije16. Procesu zaključevanja bi koristila tudi dodatna uskladitev 
med področjema.16 Člen 141 Uredbe (ES) 
št. 1303/2013.Tabela 2Tema Kohezija Razvoj podeželja Razlike
Obračunsko leto, 
proračunsko leto in 
obračuni za zadnje 
letoUvedeno je bilo novo obračunsko leto, ki 
traja od 1. julija do 30. junija6.
Obračuni za zadnje leto morajo zajeti od ­
hodke do končnega datuma upravičenosti 
(31. december  2023)8; formalno bodo 
zajeli obračunsko leto od 1. julija 2023 do 
30. junija  2024.Obračunsko leto še naprej traja od 
16. oktobra do 15. oktobra7, enako kot je 
bilo za obdobje 2007–2013.
Končni datum upravičenosti je sicer enak 
(31. december 2023), toda obračuni za 
zadnje leto bodo zajemali obdobje od 
15. oktobra 2022 do 31. decembra 2023.Obračunski leti zajemata različni obdobji.
Tudi obdobja, ki jih zajemajo obračuni za 
zadnje leto, se razlikujejo.
Roki Rok za predložitev končnih dokumentov 
za zaključevanje je 15. februar 2025, torej 
13,5 meseca po končnem datumu upravi ­
čenosti, ki je 31.  december  2023.Rok za predložitev končnih dokumentov 
za zaključevanje je 30. junij 2024, torej 
šest mesecev po končnem datumu upra ­
vičenosti, ki je 31.  december  2023.Roka za predložitev končnih dokumentov 
za zaključevanje se razlikujeta.
Dokumenti 
o zaključkuPredložiti je treba končno poročilo 
o izvajanju9.Za zaključevanje se ne zahteva dodatnih 
dokumentov.Za razliko od razvoja podeželja je treba 
na področju kohezije predložiti končno 
poročilo o izvajanju.
6 Člen 2(29) Uredbe (EU) št. 1303/2013.
7 Člen 39 Uredbe (EU) št. 1306/2013.
8 Člen 65(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013.
9 Člen 141 Uredbe (EU) št. 1303/2013.
Vir: Evropsko računsko sodišče.
26 Opažanja 
Zakonitost in pravilnost sta bili na področju kohezije 
upoštevani pri zaključevanju programov iz obdobja 2007–
2013, na področju razvoja podeželja pa sta bili obravnavani 
ločeno od zaključevanja
Obstajajo razlike v razumevanju in pričakovanih posledicah 
zaključevanja za obdobje 2007–2013
Države članice si namen zaključevanja razlagajo širše, kot je zaključevanje 
opredeljeno v pravnem okviru
30 
Namen zaključevanja programov bi bilo treba jasno navesti v uredbah in ga spo -
ročati, da bi ga Komisija in države članice razumele enako.
31 
V naši anketi, poslani organom držav članic, je večina anketirancev odgovorila, 
da je namen zaključevanja jasen. Vendar pa so namen zaključevanja na obeh 
področjih razumeli širše od opredelitve iz uredb (npr. plačilo končnega zneska17). 
Znaten delež anketirancev je navedel tudi druge namene zaključevanja, kot so 
„končno preverjanje, da so povrnjeni odhodki zakoniti in pravilni”, „pravna var -
nost za države članice o tem, da je Evropska komisija sprejela prijavljene odhodke 
za obdobje”, ter „ovrednotenje doseganja ciljev”.
32 
Na področju kohezije je to širše razumevanje delila tudi Komisija. Po navedbah 
GD REGIO in GD EMPL plačilo končnega zneska sledi preučitvi dosežkov progra -
ma, kot so predstavljeni v končnem poročilu o izvajanju, in je odvisno od potrdi -
tve revizijskega organa, da so Komisiji prijavljeni odhodki zakoniti in pravilni.17 Člen 89(5) Uredbe (ES) 
št. 1083/2006 za področje 
kohezije in člen 37 Uredbe (EU) 
št. 1306/2013 za področje 
razvoja podeželja.
27 Opažanja 
33 
Mišljenje, da zaključek kohezijskega programa daje pravno varnost v zvezi s tem, 
da je Komisija sprejela odhodke, pa nima podlage v uredbah, saj so finančni po -
pravki mogoči tudi po zaključku. Vendar je v praksi naknadne finančne popravke 
treba uporabiti le redkokdaj. Na področju razvoja podeželja je razkorak med 
pričakovanji precej večji, saj so revizije potrditve skladnosti po zaključku (ki lahko 
potencialno privedejo do finančnih popravkov) pogoste in je dejanski zaključek 
dosežen šele, ko so bile vse revizije končane in razrešene z odločitvami Komisije 
o finančnih popravkih.
Na področju kohezije se stopnja kumulativnega preostalega 
tveganja izračuna med izvajanjem programa in pri zaključku, da 
se ocenita zakonitost in pravilnost odhodkov, na področju razvoja 
podeželja pa se to ne počne
34 
Komisija je na obeh področjih za države članice vzpostavila okvir za dajanje zago -
tovila o zakonitosti in pravilnosti prijavljenih odhodkov v celotnem programskem 
obdobju. Na koncu obdobja, ko so upoštevani vsi finančni popravki, bi morali biti 
odhodki za program kot celoto zakoniti in pravilni. Izračun stopnje preostalega 
tveganja za celotno obdobje bi moral pokazati napako, ki je preostala po vseh 
finančnih popravkih, in omogočiti oceno tega, ali je raven nepravilnih odhodkov 
pod pragom pomembnosti, ki ga uporablja Komisija in je zdaj za obe področji 
določen na 2 %. Izračun in analiza stopnje preostalega tveganja na ravni pro -
grama bi omogočila tudi, da se ugotovijo vzroki preostale napake in da dodatni 
popravljalni ukrepi zmanjšajo nepravilne odhodke na sprejemljivo raven.
35 
Za področje kohezije smo ugotovili, da se stopnja preostalega tveganja ob za -
ključku izračuna za vsak program in za celotno programsko obdobje, pri tem pa 
se upoštevajo finančni popravki. GD REGIO in GD EMPL lahko naložita dodatne 
finančne popravke ob zaključku, če je preverjena stopnja preostalega tveganja za 
operativni program pomembna.
28 Opažanja 
36 
Na področju razvoja podeželja niti certifikacijski organi niti Komisija ne izra -
čunajo, kakšna je stopnja preostalega tveganja na ravni programa po učinku 
vseh finančnih popravkov. Ker se tak izračun ne pripravi ne letno ne za celotno 
programsko obdobje, ob zaključevanju tudi po popravkih ni zagotovila, da je 
tveganje pod stopnjo pomembnosti. V letnem poročilu o dejavnostih GD AGRI 
za leto 2015 je navedeno, da ni mogoče z nikakršno gotovostjo pričakovati, da bi 
bilo na področju razvoja podeželja z razumnim prizadevanjem mogoče doseči 
preostalo finančno tveganje, nižje od 2 %18.
37 
V letnem poročilu o dejavnostih GD AGRI so navedene podrobnosti o ocenjenem 
tveganem znesku in ocenjena popravna zmogljivost19 za EKSRP kot celoto. To 
kaže, kakšno je preostalo finančno tveganje za proračun EU po upoštevanju vseh 
popravljalnih ukrepov. Vendar pa je to omejeno na eno samo proračunsko leto, 
na ravni programa ali plačilne agencije pa se v tej fazi ne opravijo nobeni izra -
čuni. Poleg tega se za razliko od področja kohezije informacije ne uporabijo za 
zagotavljanje, da stopnja preostalega tveganja ostaja pod pragom pomembnosti, 
ki ga je določila Komisija.
38 
Na nobenem od dveh področij uredbe za obdobje 2014–2020 ne zahtevajo, da 
bi revizijski in certifikacijski organi predložili revizijsko mnenje ali poročilo za 
celotno programsko obdobje ali da bi izračunali stopnjo preostalega tveganja 
za vsak program ob zaključku. Vendar je Sodišče ugotovilo, da o letnih stopnjah 
pre ostalega tveganja poročajo revizijski organi, o stopnjah napake in stopnjah 
neskladnosti pa certifikacijski organi, preveri pa jih Komisija. V podatkih so upo -
števani finančni popravki na ravni držav članic.
Ne ob zaključku ne po njem ni končnega sprejetja odhodkov za 
razvoj podeželja kot zakonitih in pravilnih
39 
Končno sprejetje programskih odhodkov kot zakonitih in pravilnih bi imelo 
nekatere praktične posledice. Zlasti bi zagotavljalo jasnost za države članice. Za -
gotavljalo bi tudi koristne informacije za postopek razrešnice, proces, v katerem 
Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji končno odobritev za izvr -
ševanje proračuna EU. Razrešnica je eden od načinov, s katerim lahko Parlament 
in Svet od Komisije zahtevata odgovornost za izvrševanje proračuna EU20.18 Oddelek 3.3 letnega poročila 
o dejavnostih Generalnega 
direktorata za kmetijstvo 
in razvoj podeželja za 
leto 2015, str. 86 (sklic 
Ares(2016)2325961 – 
19.5.2016).
19 Popravna zmogljivost se 
izračuna kot povprečje 
finančnih popravkov, ki jih je 
v prejšnjih treh letih naložila 
Komisija, in izterjav od 
upravičencev, ki so jih izvedle 
države članice.
20 Člen 319 Pogodbe o delovanju 
Evropske unije.
29 Opažanja 
40 
Na področju kohezije smo preučili proces, ki se konča s plačilom končnega zne -
ska za vsak operativni program. Na splošno bi bilo treba vsa nerešena vprašanja 
v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo odhodkov razjasniti in razrešiti pred zaključ -
kom operativnega programa. Ko Komisija konča svojo oceno, državi članici pošlje 
zaključni dopis, v katerem je naveden znesek odhodkov, ki je bil v okviru pro -
grama sprejet kot upravičen. To v bistvu pomeni končno sprejetje zakonitosti in 
pravilnosti odhodkov. Upravičenci morajo dokumente hraniti tri leta po zaključku 
programa, zato lahko GD REGIO in GD EMPL po zaključku izvajata revizije, vendar 
to v praksi storita le redko.
41 
Na področju razvoja podeželja Komisija prizna končno izjavo o odhodkih s po -
stopkom potrditve obračunov, v okviru katerega sprejema odločitve o letni 
finančni potrditvi in večletni potrditvi skladnosti (glej odstavek 13). Preučili smo, 
kako se te odločitve upoštevajo pri izračunu končnega zneska. Čeprav se pri 
izračunu končnega zneska upoštevajo vse odločitve o finančni potrditvi, pa se 
odločitve o skladnosti obravnavajo ločeno, saj neposredno znižujejo razpoložljivo 
proračunsko ovojnico (tj. predstavljajo neto finančni popravek). To se lahko zgodi 
tudi po tem, ko Komisija sprejme uradno odločitev o potrditvi obračunov za zad -
nje leto programa.
42 
Odločitve o potrditvi skladnosti pogosto zajemajo finančne popravke, ki nasta -
nejo zaradi revizij potrditve skladnosti. Te Komisija izvaja v celotnem obdobju, 
da bi preverila, ali so odhodki skladni s pravili. Odločitev o potrditvi skladnosti je 
bistven del postopka, ki ga GD AGRI uporablja za potrditev obračunov, vendar pa 
je ločena od postopka letne finančne potrditve. Revizije potrditve skladnosti in 
sprejemanje odločitev lahko potekajo po zaključku programa. Komisija ocenjuje, 
da bo na koncu leta 2016, ko bo po svojih pričakovanjih že sprejela večino zadnjih 
odločitev o letni potrditvi obračunov za obdobje 2007–2013, še vedno potekalo 
približno 80 revizij potrditve skladnosti.
43 
Ker je odločitve o potrditvi skladnosti še vedno mogoče sprejemati po zaključku, 
preostali znesek, ki je poravnan pri zaključku21, ni nujno končen, saj lahko Komi -
sija zaradi izida revizij potrditve skladnosti še vedno izterja sredstva od države 
članice.21 Kot je opredeljeno v členu 37 
Uredbe (EU) št. 1306/2013.
30 Opažanja 
44 
Sodišče je v Posebnem poročilu št. 7/201022 ugotovilo, da lahko ločitev letne 
finančne potrditve od večletne potrditve skladnosti daje nekatere operativne 
prednosti. Komisija je menila, da je ločitev postopka potrebna zaradi dolgega 
trajanja revizij potrditve skladnosti in da ji bo to omogočilo pozornejše spremlja -
nje letnega finančnega izvajanja programov. Sodišče pa je kritiziralo to, da Komi -
sija po koncu vseh revizij potrditve skladnosti ne pripravi povzetka, v katerem bi 
bili pripoznani odhodki danega leta. Ugotovili smo, da tudi pri zaključevanju ni 
takšnega povzetka. V takšni odločitvi bi bili pripoznani neto odhodki, sprejeti po 
izvedbi vseh finančnih popravkov, hkrati pa bi služila za obveščanje organa za 
razrešnico. Zagotovila bi tudi enega od elementov, potrebnih za izračun stopnje 
preostalega tveganja na ravni programa razvoja podeželja. Komisija za obdob -
je 2014–2020 te zadeve ni obravnavala.
45 
Za obdobje 2014–2020 se ohranja ločenost letnega sprejetja obračunov od 
večletnih revizij potrditve skladnosti, ki je razširjena tudi na področje kohezije23.
Pri zaključevanju se ne upošteva dovolj doseganje izložkov 
in rezultatov
46 
Zaključevanje bi moralo zajemati končno poročanje o programu in njegovo vred -
notenje, vključno s spremljanjem in analizo doseganja izložkov in rezultatov za 
celotno obdobje. Komisiji bi bilo treba zagotoviti zanesljive podatke o doseganju 
ciljev, da bi lahko ovrednotila, kako učinkovito in uspešno so bila v tem obdobju 
porabljena sredstva EU.22 Odstavki 77, 81, 100 in 104 
Posebnega poročila 
št. 7/2010 – Revizija postopka 
potrditve obračunov ( http://
eca.europa.eu ).
23 Člen 139(5) Uredbe (EU) 
št. 1303/2013.
31 Opažanja 
Obdobje 2007–2013: države članice morajo poročati o specifičnih 
in preverljivih ciljih, pri tem pa uporabljati kazalnike, ki so 
opredeljeni v okviru programov
47 
Države članice so morale v programskem obdobju poročati o napredku pri izva -
janju svojih programov24. V poročanje naj bi vključile informacije o specifičnih 
in preverljivih ciljih, pri tem pa uporabljale kazalnike, ki so opredeljeni v okviru 
programov. V uredbah je bilo določeno tudi, da je treba za programe razvoja 
podeželja izvesti vmesno vrednotenje (leta 2010), za obe področji pa naknadno 
vrednotenje (leta 2015)25.
48 
Ob zaključevanju je pred plačilom končnega zneska za obe področji zahtevano 
poročanje o doseganju ciljev, za področje kohezije v končnem poročilu o izva -
janju, za področje razvoja podeželja pa v zadnjem letnem poročilu o napredku 
izvajanja (glej tabelo 1 ). Toda znesek končnega plačila ni neposredno povezan 
z dejanskim doseganjem izložkov in rezultatov.
49 
Za področje kohezije so nekateri organi držav članic navedli, da ni bilo jasno, 
kako naj se pri poročanju o uspešnosti upoštevajo operacije, ki niso končane 
do roka za zaključek. Drugi so bili negotovi glede tega, kakšne bi bile finančne 
posledice nedoseganja ciljev, določenih v njihovih programih. Čeprav je Komi -
sija državam članicam odgovorila, da nedoseganje kazalnikov ne bo povzročilo 
samodejnih finančnih popravkov, pristojni organi še vedno niso bili prepričani, 
kakšen je pristop GD REGIO in GD EMPL.
50 
Za področje razvoja podeželja so nekateri organi držav članic navedli, da so 
pravila za poročanje o izložkih in rezultatih operacij, financiranih v okviru dveh 
programskih obdobij, še vedno nejasna.
51 
Revizijski in certifikacijski organi držav članic so v okviru ankete in med pogovori 
navedli, da ne predvidevajo preverjanja, ali so bili cilji doseženi ali zakaj niso bili. 
To skupaj z negotovostjo organov glede tega, kako poročati o operacijah, ki niso 
končane do konca programskega obdobja, predstavlja tveganje za zanesljivost in 
točnost podatkov, sporočenih v zvezi z doseganjem ciljev za obdobje 2007–2013.24 V letnem poročilu o izvajanju 
za področje kohezije in letnem 
poročilu o napredku izvajanja 
za področje razvoja podeželja 
(glej Prilogo II ).
25 Člen 84 Uredbe (ES) 
št. 1698/2005 in člen 49 
Uredbe (ES) št. 1083/2006.
32 Opažanja 
26 Člen 20 in člen 22(2) Uredbe 
(EU) št. 1303/2013.
27 Člen 22(7) Uredbe (EU) 
št. 1303/2013.
28 Odstavki 3.61–3.65 letnega 
poročila Sodišča za leto 2014 
(UL C 373, 10.11.2015).Obdobje 2014–2020: pogoj za dodelitev rezerve za uspešnost je 
doseganje mejnikov programa na prednostni ravni
52 
V obdobju 2014–2020 je bilo pri izvajanju programa in kontrolah (vključno s spre -
jetjem programa ter z vrednotenjem in revidiranjem) več osredotočenosti na iz -
ložke in rezultate. To je dodatno okrepila sprememba okvira uspešnosti, vključno 
s ponovno uvedbo rezerve za uspešnost, ki znaša 6 % proračuna programa. Pogoj 
za dodelitev rezerve je doseganje mejnikov, ki so bili določeni na ravni prednost -
nih nalog programa26. Če cilji niso doseženi, lahko Komisija tudi naloži finančne 
popravke27. Že v enem od prejšnjih poročil pa smo ugotovili več slabosti v zasnovi 
okvira uspešnosti na obeh področjih28. Poleg tega se bo šele pokazalo, kako se bo 
rezerva za uspešnost uporabljala v praksi in kakšen bo njen dejanski učinek.
Evropskemu parlamentu in Svetu se ne zagotovi 
konsolidirano zaključno poročilo o zakonitosti in pravilnosti 
porabe ter o doseženih izložkih in rezultatih
53 
Proračunski sistem EU temelji na večletnem programskem načrtovanju. Da se 
zagotovita odgovornost in preglednost pri izvajanju programov, bi bilo treba 
proračunski organ obveščati o izidu procesa zaključevanja. Tako bi morala Komisi -
ja obvestiti Evropski parlament in Svet o tem, kakšno je končno stanje pravilnosti 
odhodkov in doseženih ciljev za programsko obdobje.
54 
Zdaj je proračunskemu organu na voljo več različnih dokumentov o izvedbi 
programov:
 ο sporočilo o zaščiti proračuna Evropske unije,
 ο letna poročila o dejavnostih generalnih direktoratov AGRI, EMPL in REGIO,
 ο letno zbirno poročilo o dosežkih Komisije pri upravljanju,
 ο naknadna vrednotenja doseganja ciljev operativnih programov in programov 
razvoja podeželja v danem obdobju,
33 Opažanja 
 ο zbirno poročilo o naknadnem vrednotenju,
 ο odločitve Komisije o skladnosti odhodkov s pravili EU ter
 ο za področje razvoja podeželja letne odločitve Komisije o finančni potrditvi 
obračunov (v zadnji je zajet končni znesek).
55 
Komisija poroča proračunskemu organu v letnem poročilu o dejavnostih zadev -
nih generalnih direktoratov na podlagi letnega stanja, posebno poročilo o konč -
nem izidu zaključevanja programskega obdobja kot celote pa ni predvideno. To 
stanje v obdobju 2014–2020 ostaja nespremenjeno.
56 
Sodišče je ugotovilo, da je Komisija v obdobju 2000–2006 pripravila priložnostno 
poročilo o finančnih popravkih in stanju zaključevanja programov ESRR in ESS ter 
projektov Kohezijskega sklada v letu 2013.
Zaradi prekrivanja obdobij upravičenosti se zaključevanje 
začne šele nekaj let po koncu programskega obdobja
57 
Zaključevanje bi moralo potekati čim prej po koncu programskega obdobja, da 
se lahko naslednji programi nemudoma začnejo. Za zagotovitev uspešnosti pri 
zaključevanju je bistveno tudi, da je za s tem povezane naloge na voljo dovolj 
časa in virov.
34 Opažanja 
Dodatni čas za porabo financiranja EU: od n + 2 v obdobju 2000–
2006 do n + 3 v obdobju 2014–2020
58 
V zadnjih treh obdobjih so uredbe EU dajale državam članicam dodaten čas za 
porabo financiranja, ki jim je bilo dodeljeno. V obdobjih 2000–2006 in 2007–2013 
so lahko sredstva porabljale še dve leti po koncu programskega obdobja. Zato 
se je obdobje upravičenosti za obdobje 2007–2013 nadaljevalo do 31. decem -
bra 2015 (ne pa do konca leta 2013).
59 
Za obdobje 2014–2020 je bilo obdobje upravičenosti (čas, v katerem je mogoče 
porabiti proračun programa) podaljšano na tri leta po koncu programskega ob -
dobja (n + 3)29 namesto dveh let (n + 2), ki sta bili dovoljeni v prejšnjih program -
skih obdobjih. Zato se bo obdobje upravičenosti končalo leta 2023, celih deset 
let po tem, ko sta Evropski parlament in Svet sprejela zakonodajni okvir (pozno 
v letu 2013). Temu bo sledilo zaključevanje, ki bo na področju kohezije trajalo še 
najmanj dve leti. Do takrat se bo sestava Evropskega parlamenta dvakrat spreme -
nila, do konca zaključevanja pa morda trikrat.
Na področju kohezije imajo države članice več časa za predložitev 
dokumentov o zaključku
60 
Pravila o zaključevanju za obdobje 2000–2006 so omogočala, da se je obdobje 
upravičenosti v posameznih primerih podaljšalo za dodatnih šest ali 12 mesecev. 
Takšna podaljšanja za obdobje 2007–2013 niso bila mogoča za nobeno od dveh 
področij. Po pričakovanjih bo to skrajšalo proces zaključevanja. Vendar pa med 
področjem kohezije in področjem razvoja podeželja obstaja velika razlika pri 
času, ki je na voljo za pripravo in predložitev dokumentov o zaključku Komisiji30: 
na področju kohezije imajo države članice za to na razpolago 15 mesecev po izte -
ku obdobja upravičenosti, na področju razvoja podeželja pa samo šest mesecev31. 
Zato morajo države članice za programsko obdobje 2007–2013 proces zaključeva -
nja za področje kohezije končati do 31. marca 2017, za področje razvoja podeželja 
pa do 30. junija 2016 (glej sliko 4 ).29 Člen 38 Uredbe (EU) 
št. 1306/2013 in člen 65 
Uredbe (EU) št. 1303/2013.
30 Člen 89(1) Uredbe (ES) 
št. 1083/2006.
31 Člen 37 Uredbe (EU) 
št. 1306/2013 in člen 82(1) 
Uredbe (ES) št. 1698/2005.
35 Opažanja Slika 4
61 
Razliko je mogoče pojasniti s tem, da je bilo na področju razvoja podeželja veliko 
dela opravljenega že med potekom obdobja, zato je zaključevanje predvsem 
osredotočeno na zadnje proračunsko leto. Za razliko od tega je zaključevanje na 
področju kohezije širše in zajema potrjevanje odhodkov za celotno programsko 
obdobje (glej tudi odstavke 22 do 25).
62 
Za obdobje 2014–2020 so ureditve za zaključevanje za obe področji bolj uskla -
jene, toda na področju kohezije je rok za predložitev dokumentov Komisiji še 
vedno veliko daljši: 13,5 meseca po končnem datumu upravičenosti v primerjavi 
s šestimi meseci na področju razvoja podeželja.Čas zaključevanja
Predložitev 
dokumentov 
o zaključku
Razvoj podeželjaPredložitev 
dokumentov
o zaključku
KohezijaKončni datum 
upravičenostiKonec programskega 
obdobja
31./uni00A0marec 2017 30./uni00A0junij 2016 31./uni00A0december 2015 31./uni00A0december 2013 Januar 2007Dejavnosti 
zaključevanja 
držav članic na 
področju 
razvoja 
podeželja    
(šest mesecev)
Dejavnosti zaključevanja držav članic 
na področju kohezije (15 mesecev)Podaljšana upravičenost (n/uni00A0+/uni00A02) Programsko obdobje 2007–2013
Vir: Evropsko računsko sodišče.
36 Opažanja 
64 
V začetku novembra 2016 je bila Komisija obveščena o imenovanjih za 140 (od 
215) programov v okviru DG EMPL in 136 (od 295) programov v okviru DG REGIO. 
66 programov, ki poročajo GD EMPL, in 53 programov, ki poročajo GD REGIO, je 
predložilo zahtevke za vmesno plačilo za leto 201632, kar kaže, da so operacije že 
potekale. Torej so organi v državah članicah na splošno že začeli izvajati svoje 
programe za obdobje 2014–2020. Izvajanje velike večine programov pa se še ni 
začelo, in sicer preprosto zato, ker je bilo v okviru programov za obdobje 2007–
2013 še vedno na voljo neporabljeno financiranje, za katerega se je obdobje 
upravičenosti končalo šele 31. decembra 2015. To prekrivanje obdobij upraviče -
nosti odvrača od začenjanja programov iz naslednjega obdobja.Prekrivanje obdobij upravičenosti prispeva k poznemu začetku 
naslednjih programov
63 
Veliko programov za obdobje 2014–2020 je bilo odobrenih v letu 2015 ali celo 
2016, kot je prikazano v  tabeli 3 . Od sprejetja pravne podlage decembra 2013 
je izvajanje za novo obdobje v državah članicah v polnem razmahu in zahteva 
pozornost generalnih direktoratov Komisije. Po pogajanjih o partnerskih spora -
zumih ter o operativnih programih in programih razvoja podeželja se na pod -
ročju kohezije veliko držav članic ukvarja z imenovanjem organov upravljanja in 
organov za potrjevanje, ki jih morajo preveriti revizijski organi. Pogoj za vložitev 
zahtevkov za vmesno plačilo je, da se o teh imenovanjih obvesti Komisija. Tabela 3Sprejetje programov za obdobje 2014–2020
Generalni direktoratŠtevilo sprejetih programov
2014 2015 2016 Skupaj
GD REGIO 132 (45 %) 143 (48 %) 20 (7 %) 295
GD EMPL 153 (71 %) 62 (29 %) 215
GD AGRI 9 (8 %) 109 (92 %) 118
Skupaj na leto 294 (47 %) 314 (50 %) 20 (3 %) 628
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov Komisije.32 Vir: Podatki GD REGIO 
in GD EMPL.
37 Opažanja 
Prekrivanje obdobij upravičenosti pomeni tudi dodatno upravno 
breme pri upravljanju in kontrolah programov na ravni držav 
članic in Komisije
65 
Komisija meni, da je zaključevanje del uredbenih zahtev. Zato na nobenem 
od dveh področij ne pripravlja ločeno proračuna za zaključevanje ali spremlja 
stroškov zaključevanja. Od držav članic ne zahteva, da bi zagotovile informacije 
o svojih lastnih stroških ali potrebah po virih za zaključevanje. Poleg tega ne 
pripravi izčrpne ocene skupnih potreb po virih svojih generalnih direktoratov. Ker 
države članice razumejo zaključevanje kot del svojih odgovornosti pri upravljanju 
programa, tudi one potreb po virih za zaključevanje na nobenem od teh dveh 
področij ne ocenjujejo ali spremljajo ločeno.
66 
Glavni pomislek, ki so ga v odgovorih na anketo in med pogovori izrazile države 
članice, je bil časovni pritisk, ki nastaja zaradi prekrivanja obdobij upravičenosti in 
dela z zaključevanjem. Ta časovni pritisk kot veliko tveganje vidijo zlasti revizijski 
in certifikacijski organi. Nekateri organi so navedli, da problem rešujejo z najema -
njem dodatnih uslužbencev ali z oddajanjem dejavnosti v zunanje izvajanje, več 
drugih pa tega zaradi zmanjšanja proračunskih sredstev ni moglo storiti. Komisija 
je prav tako ugotovila, da pri zaključevanju potrebuje dodatne kadrovske vire, in 
razmišlja o oddaji nekaterih nalog v zunanje izvajanje.
67 
Poleg tega je na nekatere organe držav članic, ki se ukvarjajo z zaključevanjem, 
negativno vplivala administrativna reorganizacija, zaradi katere so bili uslužbenci 
odpuščeni ali prerazporejeni. Zato obstaja resno tveganje, da za dejavnosti za -
ključevanja ne bo na voljo dovolj izkušenih uslužbencev na nacionalni ravni.
68 
Z obdobjem 2014–2020 se bo problem istočasnega izvajanja programov, ki se 
nanašajo na dve različni obdobji, še poslabšal, saj bodo odhodki na voljo še 
tri leta po koncu programskega obdobja, ne pa dve leti, kot je bilo za obdob -
je 2007–2013. Če pri naslednjem obdobju ne bo zamude, bodo države članice 
torej opravljale delo, povezano z letnim sprejetjem obračunov za programe za 
obdobje 2014–2020, kar pa se bo prekrivalo z izvajanjem novih programov med 
1. januarjem 2021 in 30. junijem 2024 (za področje razvoja podeželja) oziroma 
15. februarjem 2025 (za področje kohezije).
38 Opažanja 
Komisija je zagotovila ustrezno in pravočasno 
podporo, da bi državam članicam pomagala pri 
pripravah na zaključek programov za obdobje 2007–
2013, vendar mora biti še naprej pozorna na 
zagotavljanje, da ga bodo države članice dobro izvajale
Komisija je izdala izčrpne in pravočasne smernice 
o zaključevanju za obdobje 2007–2013
69 
Pravila bi morala biti jasna, preprosta in praktična, v uredbah pa bi jih moralo biti 
mogoče zlahka najti. Zapleten pravni okvir bi lahko povečal pogostost napak pri 
zaključevanju, če organi zahtev ne razumejo pravilno ali si jih razlagajo drugače 
kot Komisija. To lahko tudi privede do neučinkovitosti, če mora Komisija pošilja -
ti pojasnila državam članicam. Za ublažitev teh tveganj mora Komisija vnaprej 
pripraviti smernice, v katerih so povzete in dodatno razjasnjene določbe o zaklju -
čevanju. Uredbe zagotavljajo splošen okvir za programsko obdobje kot celoto 
(programsko načrtovanje, finančno poslovodenje, revidiranje itd.), smernice pa bi 
morale biti bolj osredotočene na tehnične in praktične vidike tega, kako si Komi -
sija razlaga uredbe.
Smernice Komisije so pomagale pri razumevanju pravil, ki veljajo 
za zaključevanje, na obeh področjih
70 
Naš pregled pravnega okvira je pokazal, da je treba na obeh področjih pravila 
o zaključevanju jemati iz različnih uredb33. To še posebno velja za področje razvo -
ja podeželja, na katerem zapletenost dodatno povečuje veliko število uredb, ki se 
nanašajo na zaključevanje. Poleg tega so finančni vidiki procesa zaključevanja za 
obdobje 2007–2013 zajeti v novih uredbah, ki so bile v letih 2013 in 2014 sprejete 
za obdobje 2014–202034, pogoji za upravičenost odhodkov pa so določeni v ured -
bah za obdobje 2007–201335. Ureditve za kontroliranje36 in prehodna pravila37 so 
zajeti v drugih uredbah.33 Uredbe, ki opredeljujejo 
ureditve za zaključevanje na 
posameznih področjih, so 
navedene v  Prilogi I .
34 Uredba (EU) št. 1306/2013, 
Delegirana uredba Komisije 
(EU) št. 907/2014 z dne 
11. marca 2014 o dopolnitvi 
Uredbe (EU) št. 1306/2013 
Evropskega parlamenta in 
Sveta v zvezi s plačilnimi 
agencijami in ostalimi organi, 
finančnim upravljanjem, 
potrditvijo obračunov, 
varščinami in uporabo eura 
(UL L 255, 28.8.2014, str. 18) in 
Uredba (EU) št. 908/2014.
35 Uredba (ES) št. 1698/2005 in 
Uredba Komisije (ES) 
št. 1974/2006 z dne 
15. decembra 2006 
o podrobnih pravilih glede 
uporabe Uredbe Sveta (ES) 
št. 1698/2005 o podpori za 
razvoj podeželja iz Evropskega 
kmetijskega sklada za razvoj 
podeželja (EKSRP) (UL L 368, 
23.12.2006, str. 15).
36 Uredba Komisije (EU) 
št. 65/2011 z dne 
27. januarja 2011 o določitvi 
podrobnih pravil za izvajanje 
Uredbe Sveta (ES) 
št. 1698/2005 glede izvajanja 
kontrolnih postopkov in 
navzkrižne skladnosti v zvezi 
z ukrepi podpore za razvoj 
podeželja (UL L 25, 28.1.2011, 
str. 8) in Uredba (EU) 
št. 908/2014.
37 Uredba (EU) št. 1310/2013 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 17. decembra 2013 
o določitvi nekaterih 
prehodnih določb glede 
podpore za razvoj podeželja iz 
Evropskega kmetijskega 
sklada za razvoj podeželja 
(EKSRP), o spremembi Uredbe 
(EU) št. 1305/2013, (ES) 
št. 73/2009, (EU) št. 1307/2013, 
(EU) št. 1306/2013 in (EU) 
št. 1308/2013 (UL L 347, 
20.12.2013, str. 865) in 
Delegirana uredba Komisije 
(EU) št. 807/2014 z dne 
11. marca 2014 o dopolnitvi 
Uredbe (EU) št. 1305/2013 
Evropskega parlamenta in 
Sveta o podpori za razvoj 
podeželja iz Evropskega 
kmetijskega sklada za razvoj 
podeželja (EKSRP) in o uvedbi 
prehodnih določb (UL L 227, 
31.7.2014, str. 1).
39 Opažanja 
71 
Komisija je za obe področji obravnavala zapletenost pravnega okvira, tako da 
je pripravila smernice o zaključevanju. V njih so povzete ključne zahteve in roki 
procesa ter navedena dodatna pojasnila, kar je pozdravila večina organov, ki 
sodelujejo pri zaključevanju.
72 
Na splošno smo ugotovili, da je Komisija izdala izčrpne smernice, ki razjasnjujejo 
veljavne določbe v uredbah za obe področji. Osnutek smernic je bil v zgodnji fazi 
poslan državam članicam, ki so tako dobile priložnost, da dajo pripombe o vsebi -
ni. V  tabeli 4  je prikazana časovnica za sprejetje smernic za obe področji. V spre -
menjenih smernicah je bilo zelo malo sprememb. Tabela 4Časovnica za sprejetje smernic o zaključevanju
Kohezija Razvoj podeželja
Prvi osnutek smernic predložen 
državam članicamjunij  20121april  20134
Sprejetje smernic marec  20132marec  20155
Sprejetje spremenjenih smernic april  20153december 20156
1 Na sestanku Odbora za usklajevanje skladov dne 7. junija 2012.
2  Sklep Komisije C(2013) 1573 z dne 20. marca 2013 o odobritvi smernic o zaključku operativnih 
programov za pomoč iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega socialnega sklada in 
Kohezijskega sklada (2007–2013).
3  Sklep Komisije C(2015) 2771 z dne 30. aprila 2015 o spremembi Sklepa C(2013) 1573 z dne 
20. marca 2013.
4 Na sestanku Odbora za razvoj podeželja dne 19. aprila 2013.
5  Sklep Komisije C(2015) 1399 z dne 5. marca 2015 o odobritvi smernic za zaključek programov 
razvoja podeželja, ki prejemajo podporo Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja 
(EKSRP) za obdobje 2007–2013.
6  Sklep Komisije C(2015) 8866 z dne 11. decembra 2015 o spremembi Sklepa C(2015) 1399 z dne 
5. marca 2015.
Vir: Evropsko računsko sodišče.
40 Opažanja 
73 
Smernice na obeh področjih dodajajo razjasnitve in praktično usmerjanje glede 
zadev, ki niso bile podrobno zajete v uredbe ali v njih niso bile dovolj jasne.
74 
Skoraj vsi organi za obe področji, ki so sodelovali v anketi, so menili, da je Komi -
sija zagotovila smernice pravočasno za pripravo na zaključevanje. Dve tretjini 
anketirancev sta navedli, da so smernice razjasnile marsikaj, kar v uredbah ni bilo 
dovolj obravnavano (glej  sliko 5 ). Skoraj vsi organi so tudi menili, da so smernice 
jasne glede organizacije zaključevanja, vključno z odgovornostmi in roki.
75 
Približno petina anketiranih organov je navedla, da še vedno potrebujejo dodat -
ne smernice ali pojasnila o posameznih zadevah. Področja, za katera 15 % ali več 
anketirancev meni, da so pojasnila nejasna ali dokaj nejasna, so predstavljena 
v Prilogi IV .Slika 5Odgovori držav članic na anketo, ki so se nanašali na to, ali je bilo v smernicah 
Komisije dovolj pojasnil
Vir: Anketa Evropskega računskega sodišča.
Brez mnenjaNe
Vsa vprašanja so že jasno 
obravnavana v uredbahDa
67 %11 %
13 %9 %
41 Opažanja 
Za nekatere vidike procesa zaključevanja niso določeni roki, zato 
je mogoče, da zaključevanje ne bo končano pravočasno
76 
Jasni roki so pomemben del pravil, ki urejajo zaključevanje, saj pomagajo zago -
toviti, da so naloge končane pravočasno in da je proces zaključevanja kot celota 
uspešen.
77 
Na splošno so uredbe vsebovale roke za večino vidikov, toda na treh področ -
jih rokov ni bilo: za odgovore držav članic na vprašanja Komisije o dokumentih 
o zaključku, za to, kdaj Komisija odobri velike projekte, in za javni prispevek, ki ga 
države članice izplačujejo upravičencem na področju kohezije.
V uredbah ni določen rok, v katerem bi morale države članice odgovoriti na 
vprašanja Komisije: tveganje, da se bo zaključevanje zavleklo
78 
Če so dokumenti o zaključku kakovostni, določbe uredb zadoščajo za zagotovi -
tev pravočasnega zaključka. Če Komisija ni zadovoljna z informacijami, ki jih je 
zagotovila država članica, pa se lahko zato, ker v uredbah ni roka za odgovore na 
vprašanja Komisije, proces zaključevanja dodatno podaljša.
79 
V nobeni od uredb za obdobje 2007–2013 ni določen rok, v katerem bi morale 
države članice odgovoriti na vprašanja Komisije v zvezi z dokumenti o zaključku. 
Na področju kohezije je v smernicah za to določen rok dveh mesecev, ki ga je na 
zahtevo mogoče podaljšati še za dva meseca. V smernicah za področje razvoja 
podeželja tovrstne določbe ni.
42 Opažanja 
Ni roka za predložitev in odobritev velikih projektov na področju kohezije: 
to zapleta zaključevanje in povzroča tveganje za porabo sredstev
80 
Za obdobje 2007–2013 so bili veliki projekti na področju kohezije opredeljeni kot 
operacije, katerih skupni stroški presegajo 50 milijonov EUR38. Ti projekti zaje -
majo znatno financiranje EU, zato jih je morala Komisija oceniti in jih odobriti za 
financiranje39.
81 
Regulativni okvir za obdobje 2007–2013 ni vseboval nobenega roka za predloži -
tev vlog za velike projekte, v praksi pa tudi ne končnega roka, v katerem bi mo -
rala Komisija sprejeti s tem povezane odločitve. 15. novembra 2016 je na odobri -
tev GD REGIO še vedno čakalo 19 vlog za velike projekte iz sedmih držav članic. 
S tem povezani skupni upravičeni stroški teh projektov so znašali 1 milijardo EUR, 
prispe  vek EU pa 854 milijonov EUR.
82 
Dokler odločitev o velikem projektu ni sprejeta, to zapleta zaključevanje opera -
tivnega programa, saj organi upravljanja in revizijski organi ne vedo, kako naj pri 
pripravi dokumentov o zaključku obravnavajo zadevne odhodke. Čakanje na od -
ločitev tudi povzroča pravno negotovost za državo članico. Zlasti se v primeru, da 
Komisija zavrne veliki projekt malo pred rokom za zaključek, poveča tveganje, da 
država članica tega ne bo mogla nadomestiti z drugimi odhodki, ki so upravičeni, 
zato bo prispevek EU težko v celoti porabiti.
83 
Za obdobje 2014–2020 je mogoče odhodke, povezane z velikim projektom, 
zajeti v zahtevek za plačilo40, če se Komisija pred tem obvesti o pozitivni oceni 
neodvis  nih strokovnjakov ali po predložitvi Komisiji v odobritev. Komisija sprej -
me odločitev o odobritvi finančnega prispevka velikemu projektu najpozneje 
v treh mesecih41.38 Člen 39 Uredbe (ES) 
št. 1083/2006.
39 Člen 41 Uredbe (ES) 
št. 1083/2006.
40 Člen 102(6) Uredbe (EU) 
št. 1303/2013.
41 Člen 102(1) in (2) Uredbe (EU) 
št. 1303/2013.
43 Opažanja 
Na področju kohezije ni roka za plačilo javnega prispevka upravičencem: 
tveganje za ugled
84 
Na splošno so odhodki na področju kohezije upravičeni do sofinanciranja EU, 
če jih je upravičenec dejansko izplačal za izvajanje operacij v obdobju upraviče -
nosti42. Zato ni potrebno, da bi upravičenec prejel ustrezno javno sofinanciranje, 
preden država članica zahteva povračilo od Komisije.
85 
Organi upravljanja morajo zagotoviti, da upravičenci čim prej in v celoti prejmejo 
ves znesek javnega prispevka43, vendar v regulativnem okviru za področje kohezi -
je za obdobje 2007–2013 ni specifičnega roka za plačila upravičencem. Tako lahko 
države članice ob zaključku zahtevajo povračilo odhodkov, ki še niso bili izplačani 
upravičencem44.
86 
Že prej smo opozorili na hude zamude pri izplačevanju javnega prispevka upravi -
čencem (glej okvir 2) . Komisija od držav članic ne zahteva, da bi ob zaključku ali 
pozneje sporočile, kakšen del javnega prispevka je bil dejansko izplačan. Posle -
dično obstaja možnost, da upravičenci ne bodo v ustreznem času dobili celot -
nega prispevka, čeprav je Komisija svoj prispevek državi članici izplačala v celoti. 
Načeloma bi to lahko pomenilo, da upravičenci celo po zaključku (leta 2018 ali 
pozneje) še ne bodo prejeli prispevka EU za svoje projekte. Menimo, da zapozne -
la plačila pomenijo veliko tveganje za ugled EU.42 Člena 56(1) in 78(1) Uredbe (ES) 
št. 1083/2006.
43 Člen 80 Uredbe (ES) 
št. 1083/2006.
44 Oddelek 5.1.1 smernic 
o zaključevanju za področje 
kohezije.
Zapoznelo plačilo prispevka EU upravičencem
V Franciji so nastajale hude zamude pri prenosu sredstev EU od nacionalnih organov na regionalne, ki so bili 
v vlogi upravičencev: v dveh primerih je bila zamuda daljša od petih mesecev45.
V okviru projekta v Italiji za pripravo poročila, ki bi opredeljevalo potrebe po usposabljanju v različnih italijan -
skih regijah, je upravičenec organu upravljanja predložil zahtevek za povračilo stroškov marca 2014. Nacionalni 
organi so potrdili stroške, navedene v zahtevku, in zahtevek predložili Komisiji. Čeprav je Komisija prijavljene 
stroške poravnala junija 2014, je upravičenec vmesno plačilo prejel šele pet mesecev kasneje, novembra 2014.
Podobni primeri so bili ugotovljeni pri štirih drugih projektih v Italiji, enem projektu v Franciji in šestih projek -
tih na Nizozemskem46.
45 Okvir 6(3)(a) letnega poročila Sodišča za leto 2013 (UL C 398, 12.11.2014).
46 Okvir 6(5)(a) letnega poročila Sodišča za leto 2014.Okvir 2
44 Opažanja 
87 
Za razliko od področja kohezije so na področju razvoja podeželja za prispevek EU 
upravičeni samo odhodki, za katere je bila ustrezna pomoč dejansko izplačana 
upravičencu47.
88 
Za obdobje 2014–2020 uredba določa, da je treba javni prispevek upravičencu 
izplačati v 90 dneh od dneva, ko je vložil zahtevek za plačilo48. Uredba vsebuje 
tudi rezervno klavzulo, v skladu s katero mora država članica do datuma zaključ -
ka zagotoviti, da je bil upravičencem izplačan znesek javnega prispevka, ki je vsaj 
enakovreden prispevku, prejetemu od EU49.
Nekatere zahteve iz smernic za področje kohezije presegajo 
uredbene določbe
89 
Ugotovili smo, da so bile v smernicah za področje kohezije uvedene nekatere 
zahteve, ki so presegale uredbene določbe. Zadevne zahteve so se nanašale na 
finančne instrumente, nedelujoče projekte, delitev projektov v faze in stopnjo 
preostalega tveganja. Predstavljene so v  tabeli 5 , v kateri je tudi navedeno, kako 
se te zahteve obravnavajo na področju razvoja podeželja in ali so bile za obdob -
je 2014–2020 dodane spremembe. V smernicah za področje razvoja podeželja 
niso bile uvedene dodatne zahteve.
90 
Tudi približno 19 % organov upravljanja in 24 % revizijskih organov je v odgo -
vorih na anketo navedlo, da so nekatere zahteve iz smernic presegale uredbene 
določbe.
91 
Zahteve, navedene v  tabeli 5 , so bile uvedene za obravnavo specifičnih pomanj -
kljivosti. Zahtevi, ki se nanašata na nedelujoče projekte in sporočanje stopnje 
preostalega tveganja, pomagata manjšati tveganja, povezana z zaključevanjem. 
Pojasnila, ki se nanašajo na delitev manjših projektov v faze, so nujna, vendar 
lahko v svoji trenutni obliki zapletejo zaključevanje. Že v preteklosti smo poročali 
o podaljšanju obdobja upravičenosti za finančne instrumente v smernicah Ko -
misije o zaključevanju50, zaradi česar se pojavi problem hierarhije pravnih aktov. 
Komisija se s tem stališčem ne strinja in je zavrnila možnost predložitve zakono -
dajnega predloga o spremembi Uredbe (ES) št. 1083/2006, s čimer bi zagotovila 
pravno varnost državam članicam51.47 Člen 71(1) Uredbe (ES) 
št. 1698/2005.
48 Člen 132 Uredbe (EU) 
št. 1303/2013.
49 Člen 129 Uredbe (EU) 
št. 1303/2013.
50 Glej odstavek 6.45 letnega 
poročila Sodišča za leto 2015, 
odstavek 6.52 letnega poročila 
Sodišča za leto 2014 in 
odstavek 43 Posebnega 
poročila št. 19/2016.
51 Odgovor Komisije na 
odstavek 6.52 letnega poročila 
Sodišča za leto 2014, 
odstavek 6.45 letnega poročila 
Sodišča za leto 2015 in 
odstavek 43 Posebnega 
poročila št. 19/2016 – 
Izvrševanje proračuna EU 
s finančnimi instrumenti – 
izkušnje, pridobljene 
v programskem obdobju 
2007–2013 ( http://eca.europa.
eu).
45 Opažanja Tabela 5Zahteve v smernicah za področje kohezije, ki presegajo uredbe
Tema Opis težave na področju kohezijePristop na področju 
razvoja  podeželjaPristop v  obdobju 
2014–2020
Obdobje upravičenosti 
za odhodke 
v okviru finančnih 
instrumentov1V letnem poročilu za leto 2015 smo navedli, da je 
v členu 56(1) Uredbe (ES) št. 1083/2006 kot končni 
datum upravičenosti plačil določen 31. decem ­
ber 2015. Aprila 2015 se je Komisija odločila, da bo 
obdobje upravičenosti podaljšala do 31. marca 2017. 
To je storila enostransko, s sklepom Komisije 
o spremembi smernic o zaključevanju, namesto da 
bi Svet in Parlament prosila za spremembo uredbe. 
Ker še vedno ni zakonodaje, ki bi bila v hierarhiji 
zakonodaje dovolj visoko, menimo, da so izplačila 
po 31. decembru 2015 nepravilna2.Obdobje upravičenosti se ni spre ­
menilo, kot pri drugih odhodkih rok 
ostaja 31. december 2015.Na obeh področjih morajo biti 
odhodki v okviru finančnih 
instrumentov dejansko plačani 
ali, v primeru jamstev, odobre ­
ni v obdobju upravičenosti3.
Delitev velikih 
projektov v faze4 
v primerjavi z delitvijo 
manjših projektov 
v fazeUredba določa, da se veliki projekti delijo v faze5 
(se razdelijo v ločene faze, ki se izvajajo v različnih 
programskih obdobjih), vendar smernice6 vsebujejo 
dodatna pravila o delitvi v faze, ki se nanašajo na 
financiranje manjših projektov v dveh programskih 
obdobjih (2007–2013 in 2014–2020). Zahteve, ki 
urejajo financiranje projektov v dveh programskih 
obdobjih, so na področju kohezije bolj zapletene in 
restriktivne kot na področju razvoja podeželja.Uredba ne vsebuje določb o delitvi 
projektov v faze. Nedokončani pro ­
jekti so na splošno upravičeni7 (brez 
zahteve, ki bi se nanašala na skupne 
stroške projekta) do nadaljnjega 
sofinanciranja v novem obdobju na 
podlagi prehodnih pravil. Presečni 
datum je datum plačila odhodkov.Enako kot v obdobju 2007–
2013 uredbe za obdobje 2014–
2020 zajemajo samo delitev 
velikih projektov v  faze.
1  Plačila iz finančnega instrumenta končnim prejemnikom, povračilo stroškov upravljanja in izdajanje jamstev.
2 Odstavek 6.45 letnega poročila Sodišča za leto 2015 (UL C 375, 13. 10. 2016).
3  Člen 42(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013: „Ob zaključku programa so upravičeni izdatki finančnega instrumenta skupni znesek prispevkov iz 
programa, ki jih je finančni instrument dejansko izplačal ali, v primeru jamstev, odobril v obdobju upravičenosti”. Pri tem veljajo izjeme iz 
člena 42(2) in (3).
4  V členu 39 Uredbe (ES) št. 1083/2006 je veliki projekt opredeljen kot operacija, katere skupni stroški presegajo 50 milijonov EUR.
5 Člen 40(d) Uredbe (ES) št. 1083/2006.
6 Oddelka 3.3 in 3.4 smernic o zaključevanju za področje kohezije.
7 Razen treh ukinjenih ukrepov.
46 Opažanja 
Tema Opis težave na področju kohezijePristop na področju 
razvoja  podeželjaPristop v  obdobju 
2014–2020
Opredelitev 
nedelujočih projektov 
in zahteve zanjeNi pravne zahteve, da bi operacije v času zaključe ­
vanja delovale, zato obstaja tveganje, da operacije, 
ki dobivajo sofinanciranje EU, morda ne bodo nikoli 
končane. Ta zahteva je uvedena v smernicah8. 
Izjemoma in pod določenimi pogoji pa je mogoče 
sofinancirati tudi nedelujoče projekte. Končani 
morajo biti do 31. marca 2019, sicer bo Komisija 
izvedla finančni popravek.Nedokončani projekti so na splošno 
upravičeni, kot je pojasnjeno zgoraj.Še vedno ni zahteve, da bi 
operacije v času zaključevanja 
delovale.
Zahteva, da se izračuna 
stopnja preostalega 
tveganjaV smernicah9 je zahteva o izračunu letne stopnje 
napake razširjena na zahtevo, da revizijski organi 
v izjavi o zaključitvi za vsak operativni program 
razkrijejo stopnjo preostalega tveganja. Stopnja 
preostalega tveganja ob zaključku je opredeljena 
kot vsota zneskov, ki ustrezajo preostalemu letne ­
mu tveganju (ob upoštevanju umikov in izterjav), 
deljena z vsoto skupnih odhodkov, prijavljenih ob 
zaključku. Revizijski organi bi morali stopnjo pre­
ostalega tveganja upoštevati pri oblikovanju svoje ­
ga revizijskega mnenja ob zaključku. Ta zahteva bi 
lahko sicer za nekatere revizijske organe pomenila 
veliko dodatnega dela, vendar pa daje Komisiji 
dodatno zagotovilo, da je stopnja preostale napake 
programa ob zaključku pod pragom pomembnosti.Uredbe ne zahtevajo, da bi certifika ­
cijski organi predložili revizijsko mne ­
nje ali poročilo za celotno obdobje ali 
da bi izračunali stopnjo preostalega 
tveganja za program ob zaključku.Uredbe ne zahtevajo, da bi 
revizijski ali certifikacijski 
organi predložili revizijsko 
mnenje ali poročilo za celotno 
obdobje ali da bi izračunali 
stopnjo preostalega tveganja 
za program ob zaključku.Tabela 5
8  Oddelek 3.5 – Nedelujoči projekti: ob predložitvi dokumentov o zaključku morajo države članice zagotoviti, da vsi projekti, ki so zajeti v za -
ključek programa, delujejo, torej da so končani in se uporabljajo ter so posledično razumljeni kot upravičeni.
9  Priloga VI k smernicam o zaključevanju na področju kohezije (smernice za pripravo končnega poročila o kontroli in izjave o zaključitvi).
Vir: Evropsko računsko sodišče.
47 Opažanja 
Države članice so zadovoljne s podporo Komisije, toda 
usklajevanje med nacionalnimi in regionalnimi organi 
je bistveno
92 
Komisija bi morala pomagati organom v državah članicah pri pripravah na za -
ključevanje, tako da bi jim zagotavljala pravočasno in ustrezno podporo v obliki 
usposabljanja in sprotnega razjasnjevanja vprašanj, ko se ta pojavijo. Države 
članice bi morale dovolj zgodaj začeti priprave in ob ustreznem času organizirati 
dejavnosti zaključevanja na nacionalni in regionalni ravni.
Države članice so zadovoljne s podporo Komisije in na splošno 
menijo, da so pripravljene za zaključevanje
93 
Naša analiza je pokazala, da je Komisija zagotovila ustrezno podporo, in sicer 
v obliki usposabljanj, konferenc, seminarjev, sestankov ter dokumentov z vpraša -
nji in odgovori, ki se nanašajo na obe področji. Vsi pristojni organi so imeli dostop 
do teh dokumentov in so bili povabljeni, da se udeležijo sklopa usposabljanj, ki 
ga je organizirala Komisija.
94 
Večini organov z obeh področij, ki so sodelovali v naši anketi, sta se usposablja -
nje in podpora Komisije zdela koristna. Poročali so, da so odgovore na vprašanja 
dobili v ustreznem času. Večina anketirancev je bila zadovoljna tudi z vrsto pod -
pore, ki jo je zagotovila Komisija. Samo desetina organov je izrazila željo, da bi se 
pomoč zagotavljala v drugačni obliki.
95 
Skoraj tretjina anketirancev (29 %) je menila, da se je podpora Komisije pri zaklju -
čevanju za obdobje 2007–2013 izboljšala v primerjavi z obdobjem 2000–2006 
(glej sliko 6 ).
48 Opažanja 
96 
89 % anketirancev je že septembra 2015 menilo, da so dobro ali dokaj dobro 
pri pravljeni na zaključevanje. Večina jih je tudi navedla, da so pripravljeni, kar 
zadeva interne priročnike in postopke, ali pa pri pripravah dobro napredujejo. 
85 % anketirancev je menilo, da bodo imeli dovolj časa, da ustrezno končajo svoje 
naloge.
Usklajevanje med različnimi organi države članice se dojema 
kot tveganje za temeljito dokončanje nalog, povezanih 
z zaključevanjem
97 
Za zagotovitev uspešnosti in učinkovitosti zaključevanja je bistveno, da je 
vzpostavljen uspešen sistem usklajevanja med različnimi organi v državi članici. 
Vsi organi bi morali imeti na voljo dovolj časa, da lahko zadovoljivo izvedejo svoje 
naloge, povezane z zaključevanjem. Slika 6Mnenje držav članic o tem, kakšna je podpora Komisije pri zaključevanju za 
obdobje 2007–2013 v primerjavi z obdobjem 2000–20061
1  Odgovori bolgarskih, romunskih in hrvaških organov so bili izločeni, ker ti organi niso sodelovali pri zaključevanju za obdobje 2000–2006.
Vir: Anketa Evropskega računskega sodišča.
1 %
43 %27 %29 %
Ni relevantno ali brez mnenjaKot prej
SlabšeBoljše
49 Opažanja 
98 
Anketa je pokazala, da 44 % organov z odgovornostmi na področju razvoja 
podeželja in 56 % organov na področju kohezije meni, da usklajevanje z drugimi 
organi pomeni zmerno do visoko tveganje za zaključevanje.
99 
Zlasti revizijski in certifikacijski organi so izrazili pomisleke o tem, ali jim bo 
časovni razpored, dogovorjen na nacionalni ravni, dal dovolj časa za zadovoljivo 
izvedbo dela. Ustrezni dogovorjeni roki so za te organe bolj zaskrbljujoči kot za 
organe upravljanja in plačilne agencije, ker svoje naloge opravljajo zadnji.
100  
Na področju kohezije, na katerem so v skladu s pravili nekatere vrste odhodkov 
upravičene do roka za predložitev dokumentov, ki je 31. marec 2017 (glej odstav -
ke 106 do 113), morda v procesu zaključevanja ne bo na voljo dovolj časa, da bi 
revizijski organi pregledali končne izkaze odhodkov. To tveganje se dojema kot 
posebno veliko.
101  
Posebno za programe, v okviru katerih ni bil porabljen celoten znesek prispev -
ka EU, lahko časovni razpored na ravni posamezne države članice vključuje pozen 
rok, v katerem mora organ upravljanja predložiti končne odhodke revizijskemu 
organu. Včasih je dogovorjen datum predložitev na koncu leta 2016, kar poveča 
obremenitev revizijskega organa in lahko povzroči omejitev obsega revizijskega 
mnenja, ki mora biti izdano do 31. marca 2017. V takšnih primerih lahko Komisija 
zahteva, naj revizijski organ izvede dodatna preverjanja teh odhodkov, kar de -
jansko pomeni, da revizijski organi dobijo na voljo dodaten čas in se zaključeva -
nje podaljša, ali pa naloži finančne popravke. Ni jasno, kako se bo takšna omejitev 
obsega upoštevala pri izračunu stopnje preostalega tveganja.
102  
V okviru 3  je naveden primer dobre prakse v obliki časovnega razporeda, o kate -
rem so se dogovorili različni organi.
50 Opažanja 
103  
Nekateri anketiranci so menili, da bi morala Komisija določiti zavezujoče roke za 
vse zadevne organe, toda za obdobje 2014–2020 za časovno razporejanje dela 
različnih nacionalnih in regionalnih organov ostajajo odgovorne države članice.
Komisija mora ostati pozorna na zagotavljanje, da bo 
zaključevanje za obdobje 2007–2013 dobro
104  
Ustrezna zasnova in priprava sta bistvena, vendar ne zadostna elementa za zago -
tavljanje uspešnega in pravočasnega zaključka programov na področjih kohezije 
in razvoja podeželja. Ta bo odvisen predvsem od tega, kako se bo proces zaklju -
čevanja izvajal v praksi na terenu, kakšna bo kakovost dokumentov o zaključku, ki 
jih predložijo države članice, in od tega, ali bo Komisija v okviru rokov, določenih 
v uredbah, opravila temeljito preučitev.Zavezujoč časovni razpored, dogovorjen v eni od nemških dežel
V nemški deželi Schleswig-Holstein so se organ upravljanja, organ za potrjevanje in revizijski organ dogovorili 
o časovnem razporedu, ki je bil zavezujoč za vse tri. S tem so želeli doseči, da bi vsi organi za svoje delo imeli 
na voljo dovolj časa.
Naloga Pristojni organ Rok
Predložitev zadnjega zahtevka za vmesno plačilo Komisiji organ upravljanja, organ za potrjevanje 29. 4. 2016
Dokončanje revizij operacij revizijski organ 31. 8. 2016
Priprava končnega zahtevka za plačilo organ upravljanja, organ za potrjevanje 30. 11. 2016
Končno poročilo o izvajanju organ upravljanja 30. 11. 2016
Revizija dokumentov o  zaključku revizijski organ 31. 1. 2017
Odobritev odbora za spremljanje organ upravljanja 20. 2. 2017
Predložitev zaključnega svežnja Komisiji organ upravljanja, organ za potrjevanje, revizijski organ 1. 3. 2017Okvir 3
51 Opažanja 
105  
Pri prejšnji reviziji začetne faze zaključevanja za obdobje 2000–2006 na področju 
kohezije smo ugotovili, da je bila le delno uspešna, saj so se države članice želele 
izogniti finančnim popravkom ob zaključku in so zato predložile izjave, ki so vse -
bovale neutemeljena znižanja končnih stopenj napake52. Kljub izboljšavam okvira 
kontrol je to tveganje prisotno tudi pri zaključevanju za programsko obdobje 
2007–2013. Poleg tega smo ugotovili več tveganj, ki jih je treba pri zaključevanju 
za obdobje 2007–2013 posebej obravnavati.
Še vedno obstajajo posebna tveganja za pravilnost odhodkov 
v zvezi s finančnimi instrumenti, pogodbenimi predujmi in 
nekaterimi velikimi projekti, ki so povezani z državno pomočjo
Tveganje, da upravičenost odhodkov v okviru finančnih instrumentov pri 
zaključevanju ne bo ustrezno preverjena
106  
Finančni instrumenti so mehanizem za financiranje v okviru proračuna EU. Lahko 
so v obliki posojil, jamstev ali naložb v kapital (ali navidezni lastniški kapital). 
Uporabljajo se na obeh področjih, kohezije in razvoja podeželja.
107  
Ko je bil v obdobju 2007–2013 vzpostavljen finančni instrument, je bil vanj 
vplačan predujem, Komisija pa je povrnila prispevek EU53 državi članici. Toda 
upravičenost odhodkov v okviru finančnih instrumentov je mogoče ugotoviti 
šele ob zaključku. Ti odhodki zajemajo dejanske zneske posojil, jamstev in naložb 
v kapital, ki so bili zagotovljeni končnim prejemnikom, ter upravičene stroške 
upravljanja in provizij54. Revizijskim in certifikacijskim organom teh odhodkov 
med obdobjem ni bilo treba revidirati, zato obstaja tveganje, da njihova upravi -
čenost ne bo ustrezno pregledana. To, da se lahko finančna podpora iz finančnih 
instrumentov na področju kohezije zagotavlja končnim prejemnikom do 31. mar -
ca 2017 (glej tabelo 5 ), dodatno omejuje zmožnost revizijskih organov za pridobi -
tev zagotovila, da so odhodki zakoniti in pravilni (glej tudi odstavek 100).
108  
Za obdobje 2014–2020 se bodo javni prispevki finančnim instrumentom izpla -
čevali v tranšah. Pogoj za plačilo posamezne tranše je dejanska uporaba določe -
nega deleža prejšnje tranše55, to uporabo pa morajo preveriti revizijski in certifi -
kacijski organi. Vendar pa se znesek upravičenih odhodkov še vedno določi šele 
pri zaključku56. Ta ukrepa skupaj zmanjšujeta tveganje, da bi se iz proračuna EU 
sofinancirali nepravilni odhodki.52 Odstavek 5.61 letnega poročila 
Sodišča za leto 2011 (UL C 344, 
12.11.2012).
53 Člen 56(2) Uredbe (ES) 
št. 1083/2006 in člen 52 
Uredbe (ES) št. 1974/2006.
54 Člen 78(6) Uredbe (ES) 
št. 1083/2006 in člen 52(1) 
Uredbe (ES) št. 1974/2006.
55 Člen 41(1) Uredbe (EU) 
št. 1303/2013.
56 Člen 42 Uredbe (EU) 
št. 1303/2013.
52 Opažanja 
Ureditve za pogodbene predujme na področju kohezije: izziv za 
preverjanje upravičenosti
109  
Pogodbeni predujmi so predplačila, povezana z izvedbo del ali storitev v skladu 
z običajnim gospodarskim pravom in prakso na podlagi pogodb, ki jih sklene 
končni upravičenec ali končni prejemnik.
110  
Komisija kot upravičene odhodke šteje pogodbene predujme, ki jih je upravi -
čenec plačal do 31. decembra 2015, če so v dejanske odhodke pretvorjeni pred 
31. marcem 2017. To plačilo mora biti skladno z nacionalnimi pravili in pogodbeni -
mi obveznostmi.
111 
Prijavljanje pogodbenih predujmov, zlasti če ti pomenijo velik delež vrednosti 
pogodbe, prinaša znatno tveganje, da bodo pri zaključku obstajali neupraviče -
ni odhodki. Da bi bilo to tveganje čim manjše, je treba zelo skrbno preučiti, ali 
so bila visoka plačila predujmov izvršena v skladu z gospodarskim pravom in 
prakso. Možnost, da se predujmi pretvorijo v dejanske odhodke kadar koli do 
31. marca 2017, tudi pomeni, da revizijski organi teh odhodkov pogosto ne bodo 
mogli preveriti in torej tudi ne dati zagotovila o njihovi upravičenosti (glej tudi 
odstavek 100).
112  
Glede na znatno tveganje, povezano s prijavljanjem pogodbenih predujmov ob 
zaključku, se je več držav članic (na primer Bolgarija, Danska in Estonija) odločilo, 
da jih ne bodo zajele v svoje zahtevke za končno plačilo.
113  
Ugotavljamo, da je tudi Komisija upravičenost odhodkov, povezanih s finančnimi 
instrumenti in pogodbenimi predujmi, opredelila kot tvegano ter septembra 2016 
revizijskim organom zagotovila dodatne smernice v zvezi s temi vprašanji57.57 Na predstavitvah na sestanku 
skupine Homologues Group , ki 
so se ga udeležili predstavniki 
Komisije in revizijskih organov, 
potekal pa je septembra 2016 
v Budimpešti.
53 Opažanja 
Veliki projekti, ki so bili odobreni pred koncem leta 2012: večje tveganje 
neskladnosti s pravili o državni pomoči
114  
Od 918 velikih projektov, ki jih je Komisija odobrila za obdobje 2007–2013, so bile 
odločitve za 440 projektov sprejete pred koncem leta 2012. Generalni direktorat 
za konkurenco ni sistematično preverjal, ali bi naložbe v javno infrastrukturo, 
povezane s temi projekti, lahko pomenile državno pomoč. Novembra 2012 je Ko -
misija poslala navodilo državam članicam, v katerem je navedla, da ne namerava 
sistematično preučiti skladnosti s pravili o državni pomoči za velike infrastruktur -
ne projekte, na katere se to navodilo nanaša in za katere je bil sklep že izdan pred 
datumom tega navodila58. Zato je načeloma mogoče, da je država članica prejela 
sklep Komisije o odobritvi velikega projekta in hkrati kršila pravila o državni 
pomoči59.
115  
Poleg tega so pred letom 2012 in razjasnitvami Sodišča Evropske unije v sodbi 
o zadevi v zvezi z državno pomočjo (sodba Leipzig Halle) države članice Komisijo 
le redko obvestile o naložbah v infrastrukturo60.58 Evropska komisija, Navodilo 
št. 12-0059-01 – Preverjanje 
skladnosti s pravili o državni 
pomoči za infrastrukturne 
primere, 21. november 2012.
59 Odstavek 71 Posebnega 
poročila št. 24/2016 – 
Potrebnih je več prizadevanj 
za seznanjanje s pravili 
o državni pomoči in 
uveljavljanje njihovega 
spoštovanja ( http://eca.
europa.eu ).
60 Odstavek 121 Posebnega 
poročila št. 24/2016.
54
 Zaključki in priporočila
Pravila za zaključevanje so se izboljšala, vendar so potrebni 
dodatni ukrepi, da bi zaključevanje postalo učinkovitejše in 
pravočasnejše
Ureditve za zaključevanje za področji kohezije in razvoja 
podeželja je treba za obdobje po letu 2020 dodatno uskladiti
116  
Koncept zaključevanja se je razvijal v zadnjih treh programskih obdobjih, in sicer 
v skladu z izboljšavami upravljavskih in kontrolnih sistemov na področjih kohezije 
in razvoja podeželja. Zagotovilo se vse bolj pridobiva v rednih intervalih v celot -
nem programskem obdobju, zato je na koncu obdobja osredotočenost manjša, 
količina dela, ki jo je treba opraviti prav ob zaključku, pa se zmanjšuje.
117  
Ureditve za zaključevanje za obdobje 2000–2006 so bile za področje kohezije in 
za ukrepe, povezane z naložbami, v okviru razvoja podeželja enake. Za področ  ji 
so se uporabljale skupne smernice. Odhodki so se prijavljali kumulativno in Komi -
sija jih je sprejela šele ob zaključku. V obdobju 2007–2013 je bil večji poudarek na 
letnem zagotovilu, sicer pa sta se področji začeli razlikovati, saj je bilo za ukre -
pe, povezane z naložbami, v okviru razvoja podeželja uvedeno letno sprejetje 
odhodkov. Na področju kohezije so zakonitost in pravilnost odhodkov preverjali 
revizijski organi in Komisija na letni ravni. Komisija je lahko po potrebi tudi preki -
nila ali začasno ustavila plačila. Vendar so se odhodki še naprej prijavljali kumula -
tivno, Komisija pa jih sprejme šele ob zaključku.
118  
Poraba EU za področji kohezije in razvoja podeželja za obdobje 2014–2020 izvira 
iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI). Sodišče pozdrav -
lja uskladitev ureditev za pridobivanje zagotovila in zaključevanje, do katere 
je zaradi te spremembe prišlo med področjema. Povečana osredotočenost na 
pridobivanje zagotovila med potekom obdobja in zmanjšanje števila specifičnih 
nalog zaključevanja sta pozitivna pridobitev, saj bi to lahko tudi zmanjšalo s tem 
povezana tveganja in skrajšalo proces zaključevanja. Ne glede na prizadevanja, 
da bi se z uredbo o skupnih določbah racionalizirali postopki, med ureditvami za 
zaključevanje na obeh področjih še vedno ostajajo razlike (glej odstavke 21 do 
29).
55 Zaključki in priporočila 
Priporočilo 1
Komisija naj v svojih zakonodajnih predlogih za obdobje po letu 2020 predlaga 
dodatno uskladitev uredbenih določb za zaključevanje med področjema kohezije 
in ukrepov, povezanih z naložbami, v okviru razvoja podeželja, da bi se na obeh 
področjih proces letnega zagotovila harmoniziral.
S to uskladitvijo naj se zlasti skuša doseči konvergenca terminologije in vlog or -
ganov držav članic, ki delujejo na teh dveh področjih, zakonitost in pravilnost pri 
letnem sprejetju ter standardno obračunsko leto.
Ciljni datum izvedbe: pri pripravi zakonodajnih predlogov za obdobje po 
letu  2020.
Zaključevanje, kot je opredeljeno v uredbah, še ne zajema 
končnega sprejetja, ki bi ga Komisija opravila za zakonitost in 
pravilnost odhodkov ter za rezultate programov
Različna pričakovanja glede namena in posledic zaključevanja
119  
Zaključevanje na področju kohezije in razvoja podeželja v uredbah ni opredelje -
no. Komisija je načine izvajanja in praktične podrobnosti opredelila v več smer -
nicah, o katerih je potekala razprava tudi z državami članicami. Sodišče je ugo -
tovilo, da na področju kohezije Komisija in države članice namen zaključevanja 
razumejo podobno. Obe strani si ga razlagata širše od opredelitve v uredbah, po 
kateri se z zaključevanjem zagotovi le finančna potrditev. Vendar si na področju 
razvoja podeželja države članice zaključevanje razlagajo nekoliko drugače kot 
Komisija.
120  
Na obeh področjih, zlasti na področju razvoja podeželja, obstaja vrzel v priča -
kovanjih, saj države članice menijo, da zaključevanje zagotavlja pravno varnost 
v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo odhodkov, ki jih je sprejela Komisija. Vendar 
v strogem pomenu besede ni tako (glej odstavke 30 do 33).
56 Zaključki in priporočila 
Za obdobje 2007–2013 se končno sprejetje odhodkov, ki so v obdobju 
nastali v okviru programa, kot zakonitih in pravilnih, izvaja samo na 
področju kohezije
121  
Pri postopku zaključevanja za obdobje 2007–2013 za področje kohezije se upo -
števajo rezultati vseh pregledov in revizij programskih dejavnosti, ki jih izve -
dejo EU in nacionalni organi. Zato je zaključevanje mogoče razumeti, kot da se 
z njim sprejema, da so bili odhodki za obdobje zakoniti in pravilni. GD REGIO in 
GD EMPL lahko izvedeta tudi dodatne preglede, ki lahko do tri leta po zaključ -
ku privedejo do finančnih popravkov, čeprav se v praksi to dogaja le v izjemnih 
primerih. Za razliko od tega na področju razvoja podeželja v času zaključevanja 
še vedno potekajo revizije potrditve skladnosti, zato je zaključevanje izključno 
finančna transakcija, pri kateri ni sprejetja odhodkov kot zakonitih in pravilnih. 
Komisija niti letno niti za obdobje kot celoto ne izreka končnega sprejetja odhod -
kov kot zakonitih in pravilnih. To stanje v obdobju 2014–2020 ostaja nespreme -
njeno (glej odstavke 39 do 45).
Komisija bi morala proračunski organ obvestiti o končnem izidu postopka 
zaključevanja
122  
Poročanje o izidu javne porabe je ključno orodje za zagotavljanje odgovornosti. 
Komisija poroča proračunskemu organu v letnem poročilu o dejavnostih zadev -
nih generalnih direktoratov na podlagi letnega stanja, posebno poročilo o konč -
nem izidu zaključevanja programskega obdobja kot celote pa ni predvideno. To 
stanje v obdobju 2014–2020 ostaja nespremenjeno.
123  
Menimo, da bi v proračunskem sistemu EU, ki sloni na večletnem programskem 
načrtovanju, zaključevanje programov moralo zajemati končno sprejetje Komi -
sije, da so bili odhodki programskega obdobja kot celote zakoniti in pravilni, 
upoštevanje rezultatov pregledov in revizij, ki jih izvedejo EU in nacionalni 
organi, ter poročilo o izvajanju programa in njegovih rezultatih. Informacije o teh 
najpomembnejših vidikih uspešnosti in skladnosti bi se nato morale sporočiti 
proračunskemu organu. O takih ureditvah bi bilo treba razmisliti pri pripravi 
zakonodajnega okvira za obdobje po letu 2020 (glej odstavke 53 do 55).
57 Zaključki in priporočila 
Treba bi bilo izračunati stopnjo preostalega tveganja, da se ocenita 
zakonitost in pravilnost odhodkov v času poteka programa in ob zaključku
124  
Menimo, da je izračunavanje stopnje preostalega tveganja za vsak kohezijski 
program ustrezen in koristen ukrep, ki lahko daje zagotovilo, da preostala napaka 
ob zaključku ne presega stopnje pomembnosti.
125  
Za področje razvoja podeželja pa smo ugotovili, da sedanji postopki niti z let -
no niti s končno potrditvijo obračunov in niti po dokončanju revizij potrditve 
skladnosti ne zagotavljajo, da je preostala napaka na ravni programa pod pragom 
pomembnosti v višini 2 %, ki ga je določila Komisija. Komisija ne izračuna stopnje 
preostalega tveganja na ravni programov ob upoštevanju finančnih popravkov, 
ki nastanejo zaradi revizij potrditve skladnosti, zato ni nobenega zagotovila, 
da preostala napaka v okviru programa ne presega stopnje pomembnosti (glej 
odstavke 34 do 38).
Zaključevanje bi moralo zajemati vrednotenje uspešnosti programa ter 
doseganja izložkov in rezultatov
126  
V regulativnem okviru in zasnovi zaključevanja za obdobje 2007–2013 je bilo le 
malo poudarka na doseganju izložkov in rezultatov. Organi držav članic morajo 
poročati o doseganju ciljev programa, vendar revizijski ali certifikacijski organi 
teh informacij običajno ne preverjajo. Komisija mora sicer ovrednotiti to poroča -
nje, toda plačilo končnega zneska ni neposredno povezano z doseganjem ciljev.
127  
Sodišče pozdravlja to, da se je v regulativnem okviru za obdobje 2014–2020 
osredotočenost na uspešnost povečala. Ena od glavnih sprememb je ponovna 
uvedba rezerve za uspešnost, katere namen je ustvariti povezavo med plačili ter 
doseganjem izložkov in rezultatov. Kako se bo rezerva za uspešnost v obdob -
ju 2014–2020 uporabljala v praksi, se bo šele pokazalo (glej odstavke 46 do 52).
58 Zaključki in priporočila 
Priporočilo 2
Komisija naj v svoje zakonodajne predloge za obdobje po letu 2020 vključi 
končno sprejetje v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo programskih odhodkov ter 
v zvezi z izložki in rezultati, doseženimi na koncu programskega obdobja. V tej 
zvezi naj Komisija na obeh področjih:
– določi postopke za izračun stopnje preostalega tveganja na ravni programa 
po izvedbi vseh finančnih popravkov ter zagotovi, da ta stopnja ob zaključku 
ne presega praga pomembnosti, in
– oceni, ali so bili cilji programa doseženi, in po potrebi naloži finančne poprav -
ke za nezadostno povprečno uspešnost.
Ciljni datum izvedbe: pri pripravi zakonodajnih predlogov za obdobje po 
letu  2020.
Priporočilo 3
Komisija naj v svojih zakonodajnih predlogih za obdobje po letu 2020 določi, 
kako bo proračunski organ po dokončanju postopka zaključevanja obveščala 
o izidu postopka zaključevanja po svojem izreku končnega sprejetja.
Ciljni datum izvedbe: pri pripravi zakonodajnih predlogov za obdobje po 
letu  2020.
Obdobja upravičenosti se ne bi smela prekrivati, zaključevanje pa bi 
moralo potekati čim prej po izteku obdobja upravičenosti
128  
Za obdobji 2000–2006 in 2007–2013 so imele države članice po izteku obdobja 
na voljo še dve leti, da so porabile sredstva, ki so jim bila dodeljena. Za obdob -
je 2014–2020 je bilo to podaljšano, tako da so bila ob prvotnem programskem 
obdobju sedmih let na voljo še tri leta. Zato se bo obdobje upravičenosti kon -
čalo leta 2023, celih deset let po tem, ko sta Evropski parlament in Svet sprejela 
zakono  dajni okvir (pozno v letu 2013). Temu bo sledilo zaključevanje, ki bo na 
področju kohezije trajalo še najmanj dve leti.
59 Zaključki in priporočila 
129  
Zaključevanje se bo zmeraj prekrivalo z naslednjim obdobjem. Sodišče meni, 
da je razpoložljivost kadrovskih virov ključni izziv za uspešno zaključevanje 
programov. Zato mora biti obdobje, v katerem se hkrati izvajajo programi dveh 
programskih obdobij, kar se da kratko, da se zmanjša skupno upravno breme. 
Poleg tega možnost, da se proračun programa porablja po koncu programskega 
obdobja, odvrača od začenjanja programov iz naslednjega obdobja.
130  
Sodišče zato meni, da se obdobja upravičenosti se ne bi smela prekrivati, konec 
obdobja upravičenosti pa bi se moral, kolikor je mogoče, ujemati z začetkom 
naslednjega programskega obdobja. To bi povečalo pritisk na države članice, naj 
sredstva EU porabijo pravočasno in smiselno, ter zagotovilo hiter začetek nasled -
njega programskega obdobja. Poenostavljena pravila o delitvi projektov v faze, 
zlasti na področju kohezije, bi lahko olajšala prehod med programskimi obdobji.
131  
Poleg tega se letno sprejetje obračunov za obdobje 2014–2020 uporablja za obe 
področji, zato bi morale biti dejavnosti zaključevanja, še posebno na področju 
kohezije, manj zahtevne kot v preteklosti. Ugotovili pa smo, da imajo organi 
držav članic na obeh področjih še vedno na voljo različno veliko časa za pripravo 
in predložitev dokumentov o zaključku: 13,5 meseca na področju kohezije in šest 
mesecev na področju razvoja podeželja (glej odstavke 58 do 68).
Priporočilo 4
Komisija naj v svojih zakonodajnih predlogih za obdobje po letu 2020 zagotovi, 
da se obdobja upravičenosti ne bodo več prekrivala z naslednjimi programskimi 
obdobji in da se bo postopek zaključevanja končal takoj po izteku obdobja upra -
vičenosti. Natančneje, na obeh področjih:
– naj se prekrivanje obdobij upravičenosti konča, konec obdobja upravičenosti 
pa naj se, kolikor je mogoče, ujema z začetkom naslednjega programskega 
obdobja,
– naj se od držav članic zahteva, da vse dokumente o zaključku predložijo naj -
pozneje šest mesecev po končnem datumu upravičenosti, ter
– naj Komisija skrajša čas, ki ga potrebuje za odločitev o sprejetju končnega 
poročila o izvajanju in obračunov za zadnje leto, vključno z izračunom konč -
nega zneska. Za to bi moralo zadoščati največ šest mesecev (12 mesecev, če 
se šteje od končnega datuma upravičenosti).
Ciljni datum izvedbe: pri pripravi zakonodajnih predlogov za obdobje po 
letu  2020.
60 Zaključki in priporočila 
Komisija je zagotovila ustrezno in pravočasno podporo, da 
bi državam članicam pomagala pri pripravah na zaključek 
programov za obdobje 2007–2013, vendar mora biti še 
naprej pozorna na zagotavljanje, da bo izvajanje držav članic 
zanesljivo
132  
Ugotovili smo, da so smernice o zaključevanju na splošno pomagale državam 
članicam pri razumevanju in organizaciji zaključevanja: na obeh področjih 
povzemajo ključne zahteve in roke iz različnih uredb ter po potrebi zagotavljajo 
dodatna pojasnila. Komisija je tudi izvedla usposabljanja o zaključevanju in nudila 
podporo, s čimer je na splošno obravnavala potrebe držav članic in to ob ustrez -
nem času. Države članice na splošno menijo, da so pripravljene na zaključevanje, 
Komisija pa končuje potrebne notranje postopke.
Nekatera tveganja ostajajo tudi pri zaključevanju 
za obdobje 2007–2013
133  
Ugotovili smo nekatera tveganja, ki jih je treba pri zaključevanju za obdob -
je 2007–2013 posebej obravnavati. Na primer nekateri roki, povezani z zaključe -
vanjem, sploh niso določeni ali pa so določeni le v smernicah. To lahko prispeva 
k predolgemu trajanju procesa zaključevanja. Če država članica zamuja s plačili 
upravičencem, lahko to privede tudi do tveganja za ugled EU. Poleg tega Komisija 
do srede novembra 2016 še ni odobrila vlog za velike projekte, za katere vrednost 
prispevka EU znaša 854 milijonov EUR (glej odstavke 70 do 88 in 93 do 96).
Priporočilo 5
Organi upravljanja držav članic naj zagotovijo, da vsi upravičenci pravočasno 
prejmejo celoten prispevek EU za projekte ESRR, Kohezijskega sklada in ESS. Rok 
90 koledarskih dni od dneva predložitve zahtevka za plačilo, ki je določen za 
programsko obdobje 2014–2020, je v tem pogledu ustrezen.
Ciljni datum izvedbe: marec 2017.
61 Zaključki in priporočila 
Priporočilo 6
Komisija naj hitro sprejme odločitve o velikih projektih, ki za obdobje 2007–2013 
še niso sprejete. Za obdobje 2014–2020 naj GD REGIO oblikuje interne postopke, 
s katerimi bi se zajamčilo hitro sprejemanje odločitev o velikih projektih v skladu 
s predpisanim rokom treh mesecev.
Ciljni datum izvedbe: januar 2017.
Smernice Komisije o zaključevanju presegajo uredbene določbe
134  
Ugotovili smo, da smernice Komisije o zaključevanju na področju kohezije včasih 
presegajo zahteve iz uredb. Že v preteklosti smo poročali o najresnejšem od teh 
problemov, povezanim s podaljšanjem obdobja upravičenosti za finančne instru -
mente61, vendar se tovrstni problemi pojavljajo tudi na nekaj drugih področjih.
135  
Nekatere od teh zahtev, namreč zahteva, ki se nanaša na delujoče projekte in 
sporočanje stopnje preostalega tveganja, pomagajo manjšati tveganja, povezana 
z zaključevanjem. Druge, kot je na primer delitev manjših projektov v faze, so nuj -
ne, vendar lahko v svoji trenutni obliki zapletejo zaključevanje (glej odstavke 89 
do 91).
Komisija mora ostati pozorna na zagotavljanje, da bo 
zaključevanje za obdobje 2007–2013 dobro
136  
Ustrezna zasnova in priprava sta bistvena, vendar ne zadostna elementa za zago -
tavljanje uspešnega in pravočasnega zaključka programov na področjih kohezije 
in razvoja podeželja. Enako pomembna kot način izvajanja procesa zaključevanja 
v praksi je kakovost dokumentov o zaključku, ki jih predložijo države članice, ter 
to, da jih Komisija preuči dosledno in temeljito v rokih, določenih v uredbah.61 Glej odstavek 6.45 letnega 
poročila Sodišča za leto 2015, 
odstavek 6.52 letnega poročila 
Sodišča za leto 2014 in 
odstavek 43 Posebnega 
poročila št. 19/2016.
62 Zaključki in priporočila 
137  
Ugotovili smo, da je za uspeh zaključevanja bistveno usklajevanje med različnimi 
organi v državi članici, vključno s skrbnim časovnim razporejanjem njihovega 
dela. Dogovoriti se je treba o rokih, da imajo revizijski in certifikacijski organi na 
voljo dovolj časa za to, da dajo zadostno zagotovilo o upravičenosti vseh odhod -
kov, prijavljenih ob zaključku. Ali se bodo upoštevali roki, dogovorjeni na nacio -
nalni in regionalni ravni, se bo šele pokazalo.
138  
Pri prejšnji reviziji začetne faze zaključevanja za obdobje 2000–2006 na področ -
ju kohezije smo ugotovili, da je bila le delno uspešna, saj so se države članice 
želele izogniti finančnim popravkom ob zaključku in so zato predložile izjave, ki 
so vsebovale neutemeljena znižanja končnih stopenj napake. Kljub izboljšavam 
okvira kontrol Sodišče meni, da je to tveganje prisotno tudi pri zaključevanju za 
programsko obdobje 2007–2013.
139  
V enem od prejšnjih poročil smo tudi opomnili, da Komisija, zlasti na začetku 
programskega obdobja 2007–2013, ni sistematično preverjala, ali so veliki pro -
jekti skladni z zahtevami za državno pomoč62. Posledično obstaja tveganje, da 
so nekateri veliki projekti, ki jih sofinancira EU, nezdružljivi z notranjim trgom. To 
tveganje je tudi posledica dejstva, da so države članice pred letom 2012 Komisijo 
le redko obveščale o naložbah v infrastrukturo.
140  
Priporočili smo, naj Komisija prosi revizijske organe, da pregledajo skladnost ve -
likih projektov, odobrenih pred koncem leta 2012, z državno pomočjo63. Komisija 
tega priporočila ni sprejela, zato menimo, da skladnost s pravili o državni pomoči 
še naprej pomeni tveganje za zaključek velikih projektov, odobrenih pred kon -
cem leta 2012.
141  
Menimo tudi, da zlasti v zvezi s finančnimi instrumenti in pogodbenimi predujmi 
še vedno obstaja tveganje, da bodo ob zaključku prijavljeni neupravičeni odhod -
ki (glej odstavke 97 do 115).62 Odstavek 71 Posebnega 
poročila št. 24/2016.
63 Priporočilo 4(b) iz Posebnega 
poročila št. 24/2016.
63 Zaključki in priporočila 
Priporočilo 7
Komisija naj ob zaključku zagotovi, da države članice izvajajo posebne postopke 
za preverjanje zlasti upravičenosti odhodkov, povezanih s finančnimi instrumenti 
in pogodbenimi predujmi. Če revizijski in certifikacijski organi ne morejo dati 
dovolj zagotovila o upravičenosti takšnih odhodkov, so lahko potrebni dodatni 
revizijski postopki.
Ciljni datum izvedbe: marec 2017.
To poročilo je sprejel senat II, ki ga vodi Iliana IVANOVA, članica Evropskega 
računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 14. decembra 2016.
 Za Evropsko računsko sodišče
 Klaus-Heiner LEHNE
 Predsednik
64
 Priloge
Pravna podlaga za zaključek programov za obdobje 2007–2013
Ureditve za zaključevanje operativnih programov na področju kohezije za obdobje 2007–2013 
opredeljujeta:
 Ø Uredba Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, 
Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter
 Ø Uredba Komisije (ES) št. 1828/2006 z dne 8. decembra 2006 o pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 
ter Uredbe (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj.
Ureditve za zaključevanje operativnih programov na področju razvoja podeželja za obdobje 2007–
2013 opredeljujejo:
 Ø Uredba (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in 
spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, 
(ES) No 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008,
 Ø Delegirana uredba Komisije (EU) št. 907/2014 z dne 11. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evrop -
skega parlamenta in Sveta v zvezi s plačilnimi agencijami in ostalimi organi, finančnim upravljanjem, potrditvijo 
obračunov, varščinami in uporabo eura,
 Ø Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 908/2014 z dne 6. avgusta 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1306/2013 
Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s plačilnimi agencijami in drugimi organi, finančnim upravljanjem, potr -
jevanjem obračunov, pravili o kontrolah, varščinami in preglednostjo,
 Ø Uredba (EU) št. 1310/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o določitvi nekaterih pre -
hodnih določb glede podpore za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), 
o spremembi Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede sredstev in njihove razdelitve za 
leto 2014 in o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 in uredb (EU) št. 1307/2013, (EU) št. 1306/2013 in (EU) 
št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z njihovo uporabo v letu 2014.
 Ø Delegirana uredba Komisije (EU) št. 807/2014 z dne 11. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evrop -
skega parlamenta in Sveta o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja 
(EKSRP) in o uvedbi prehodnih določb,
 Ø Uredba Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijske -
ga sklada za razvoj podeželja (EKSRP), Uredba Komisije (ES) št. 1974/2006 z dne 15. decembra 2006 o podrobnih 
pravilih glede uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega 
sklada za razvoj podeželja (EKSRP) ter
 Ø Uredba Komisije (EU) št. 65/2011 z dne 27. januarja 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta 
(ES) št. 1698/2005 glede izvajanja kontrolnih postopkov in navzkrižne skladnosti v zvezi z ukrepi podpore za razvoj 
podeželja.Priloga I
65 Priloge 
Upravljanje in kontroliranje programov za obdobje 2007–2013 na ravni držav članic
Na področjih kohezije in razvoja podeželja so v državah članicah za upravljanje in kontroliranje operativnih pro -
gramov / programov razvoja podeželja odgovorne tri vrste organov. Ti organi pod nadzorom in odgovornostjo 
Komisije1 sodelujejo pri zagotavljanju zakonitosti in pravilnosti:
Kohezija Razvoj podeželja
(i) Organi upravljanja  so odgovorni za načrtovanje in izvajanje operativ ­
nega programa, vključno z izborom posameznih operacij in vrednotenjem 
programov. Izvajajo tudi preglede na prvi stopnji za operacije in odhodke. 
Predložijo letna poročila o izvajanju, ki jih mora sprejeti Komisija2.(i) Organi upravljanja  so odgovorni za načrtovanje, izvajanje, 
uresničevanje in vrednotenje posameznega programa razvoja 
podeželja. Komisiji predložijo letna poročila o napredku pri 
izvajanju programa razvoja podeželja.
(ii) Organi za potrjevanje  potrdijo zakonitost in pravilnost prijavljenih odhod ­
kov in predložijo zahtevke za vmesno plačilo Komisiji3.(ii) Plačilne agencije  so odgovorne za upravljanje in kontroliranje 
odhodkov. Imeti bi morale sistem notranjih kontrol, ki zagotavlja 
dovolj jamstev o zakonitosti in pravilnosti plačil. Komisiji predlo ­
žijo četrtletne zahtevke za plačilo in pripravljajo letne obračune.
(iii) Revizijski organi  morajo biti neodvisni od organa upravljanja in organa za 
potrjevanje. Komisiji dajejo zagotovilo o uspešnem delovanju upravljavskih 
sistemov in notranjih kontrol operativnih programov ter o zakonitosti in pra ­
vilnosti odhodkov, ki so jih potrdili organi za potrjevanje. Predložiti morajo 
letna poročila o kontroli Komisiji4, pa tudi letno revizijsko mnenje, ki zajema 
delovanje sistemov in v katerem je navedena ocenjena letna stopnja napake. 
Komisija jih mora preveriti in sprejeti5.(iii) Certifikacijski organi  dajejo zagotovilo Komisiji o popolnosti, 
točnosti in resničnosti letnih obračunov plačilne agencije ter 
o pravilnosti delovanja njenega sistema notranjih kontrol. Biti 
morajo neodvisni od plačilne agencije.
Od leta 2015 morajo certifikacijski organi tudi dajati zagoto ­
vilo o zakonitosti in pravilnosti odhodkov, ki so bili prijavljeni 
Komisiji za povračilo.
1 Člen 317 Pogodbe o delovanju Evropske unije.
2 Člen 67(1) in (3) Uredbe (ES) št. 1083/2006.
3 Člen 61 Uredbe (ES) št. 1083/2006.
4 Člen 62(1)(d) Uredbe (ES) št. 1083/2006.
5 Člen 72(1) Uredbe (ES) št. 1083/2006.
Vir: Evropsko računsko sodišče.Priloga II
66 Priloge 
Razvoj okvira dajanja zagotovil in ureditev za zaključevanje, ki jih uporablja 
Komisija, v treh obdobjih
(a) KohezijaPriloga III
Komisija: revizije zakonitosti in pravilnosti Kohezija: 2000–2006
Komisija:
mogoče revizije
z neto ﬁnančnimi 
popravkiKomisija: 
sprejetje končnega poročila o izvajanju in izjave ob zaključku pomoči, plačilo končnega zneskaOrgan upravljanja: končno poročilo o izvajanju 
Plačilna agencija: potrjen 
izkaz končnih odhodkov 
Organi, ki zaključujejo 
pomoč: izjava ob zaključku pomoči (daje zagotovilo za celotno obdobje)Organ upravljanja: letno poročiloo izvajanju
Tri leta 15 mesecev Dve leti1/2000 12/2006 ??? 3/2010 12/2008
Programsko 
obdobje sedmih letVečletno zagotoviloKomisija: sprejetje letnega poročilao izvajanjuPlačilo končnega zneska Predložitev dokumentov
o zaključkuKončni datum upravičenosti Konec programskega obdobja
Zaključevanje Letno spremljanje in vrednotenje
Kohezija: 2007–2013
Cilj Komisije: eno letoRevizijski organ: letno 
poročilo o kontroli in mnenjeKomisija: sprejetje letnega poročila o kontroliLetno zagotovilo
Komisija:
mogoče revizije
z neto /f_inančnimi 
popravkiKomisija: sprejetje končnega poročilao izvajanju in izjaveo zaključitvi, plačilo končnega zneskaOrgan upravljanja: letno poročilo o izvajanju
Organ za potrjevanje: 
zahtevek za plačilo končnega zneska
Revizijski organ: izjava
o zaključitviOrgan upravljanja: letno poročiloo izvajanju
Tri/uni00A0leta 15 mesecev Dve leti1/2007 12/2013 ??? 03/2017 12/2015
Programsko 
obdobje sedmih letKomisija: revizije zakonitosti in pravilnosti Večletno zagotoviloKomisija: sprejetje letnega 
poročila o izvajanjuPlačilo končnega zneska Predložitev dokumentov 
o zaključkuKončni datum upravičenosti Konec programskega obdobja
Zaključevanje Letno spremljanje in vrednotenje
67 Priloge Priloga III
Komisija: sprejetje 
letnega poročilao izvajanjuOrgan upravljanja: letno poročilo o izvajanjuKohezija: 2014–2020
Organ upravljanja: izjavao upravljanju in letni povzetek kontrol in revizijOrgan za potrjevanje: potrjeni obračuniRevizijski organ: letno poročilo o kontroli in mnenjeo obračunih Komisija: sprejetje letnih obračunov,izračun bilanceLetni sveženj zagotovilKomisija: 
sprejetje končnega poročila o izvajanju in obračunov za zadnje leto, izračun bilance zadnjega letaPoleg letnega svežnja zagotovil:
Organ upravljanja: 
končno poročiloo izvajanju
Tri/uni00A0leta 13,5 meseca Tri/uni00A0leta1/2014 12/2020 ??? 15./uni00A02./uni00A02025 12/2023
Programsko 
obdobje sedmih letKomisija: revizije potrditve skladnosti z mogočimi neto /f_inančnimi popravki Večletno zagotoviloPlačilo končnega zneska Predložitev dokumentov
o zaključkuKončni datum upravičenosti Konec programskega obdobja
Zaključevanje Letno spremljanje in vrednotenje
68 Priloge 
(b) Razvoj podeželjaPriloga III
Komisija: 
sprejetje poročilao izvajanjuOrgan upravljanja: letno poročilo o napredku izvajanja
1/2018
Dve letiRazvoj podeželja: 2007–2013
Cilj Komisije: eno letoPlačilna agencija: letni obračuni, izjava o upravljanju, letni povzetek revizij in kontrol
Certiﬁkacijski organ: mnenje in 
poročilo o letnih obračunihKomisija: sprejetje letnih obračunov, poravnava računov Letna ﬁnančna potrditevKomisija: sprejetje poročilao izvajanju in obračunov za zadnje leto, izračun končnega 
zneska
Organ upravljanja: 
poročilo o izvajanju za zadnje leto 
Plačilna agencija: 
obračun za zadnje leto izvajanja 
Certiﬁkacijski organ: 
mnenje o obračunu za zadnje leto izvajanja
6/uni00A0mesecev Dve leti1/2007 12/2013 6/2016 12/2015
Programsko 
obdobje sedmih letKomisija: revizije potrditve skladnosti v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo z mogočimi neto /f_inančnimi popravkiVečletna potrditev skladnostiPlačilo končnega zneska 
(pričakovano)Predložitev dokumentov 
o zaključkuKončni datum upravičenosti Konec programskega obdobja
Zaključevanje Letno spremljanje in vrednotenje
Zaključevanje je povprečno trajalo
20 mesecevRazvoj podeželja: 2000–2006
Komisija:
mogoče revizije
z neto /f_inančnimi 
popravkiKomisija: 
sprejetje končnega poročila o izvajanju in izjave ob zaključku pomoči (za celotno obdobje), izračun končnega zneskaOrgan upravljanja: letno poročilo o izvajanju
Plačilna agencija: potrjen 
izkaz končnih odhodkov 
Organi, ki zaključujejo 
pomoč: izjava ob zaključku pomoči (za celotno obdobje)Organ upravljanja: letno poročiloo izvajanju
Tri/uni00A0leta 15 mesecev Dve leti1/2000 12/2006 ??? 3/2010 12/2008
Programsko 
obdobje sedmih letKomisija: revizije zakonitosti in pravilnosti Večletno zagotoviloKomisija: 
sprejetje letnega poročila o izvajanjuPlačilo končnega zneska Predložitev dokumentov 
o zaključkuKončni datum upravičenosti Konec programskega obdobja
Zaključevanje Letno spremljanje in vrednotenje
69 Priloge 
Vir: Evropsko računsko sodišče.Priloga III
Plačilna agencija: izjava
o upravljanju, letni povzetek kontrolin revizijCertiﬁkacijski organ: mnenje in poročilo o letnih obračunih (vključnoz zakonitostjo in pravilnostjo)Komisija: sprejetje letnega poročila o izvajanjuOrgan upravljanja: letno poročilo o izvajanju
1/2026
Dve letiRazvoj podeželja: 2014–2020
Komisija: sprejetje letnih obračunov, izračun bilanceLetna ﬁnančna potrditevKomisija: sprejetje končnega poročila o izvajanju in obračunov za zadnje leto, izračun bilance zadnjega letaDodatni dokumenti 
niso potrebni
6 mesecev Tri leta1/2014 12/2020 30. 6. 2024 12/2023
Programsko 
obdobje sedmih letKomisija: revizije potrditve skladnosti v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo z mogočimi neto ﬁnančnimi popravki Večletna potrditev skladnostiPlačilo končnega 
zneska Predložitev dokumentov 
o zaključkuKončni datum
upravičenostiKonec programskega obdobja
Zaključevanje Letno spremljanje in vrednotenje
70 Priloge 
Pregled glavnih vprašanj, ki jih je treba dodatno razjasniti za zaključevanje za 
obdobje 2007–2013 – odgovori organov držav članic na anketo/v razgovorih1
Vprašanja Kohezija Razvoj podeželja
Izračun stopnje preostale napake in posledice, če je ta nad pragom pomembnosti 
(2 %)X X
Opredelitev in obravnava izjemnih napak X X
Finančni instrumenti X X
Poročanje o uspešnosti programa in potencialnih posledicah nedoseganja ciljev X X
Operacije, ki so bile ustavljene zaradi pravnih ali upravnih postopkov X X
Dodatni praktični primeri X
Nedelujoči projekti X
Projekti, ki ustvarjajo prihodek X
Sporočanje in upoštevanje umikov, izterjav in nerešenih izterjav X
Prehodna pravila X
1 Ta seznam vsebuje samo vprašanja, ki jih je kot nejasna ali dokaj nejasna omenilo več kot 15 % organov.
Vir: Anketa Evropskega računskega sodišča in pogovori s predstavniki organov držav članic.Priloga IV
71 Odgovori  
Komisije
Povzetek
II
Komisija sodeluje z državami članicami, da bi odpravila vzroke za nepravilno porabo.
Na področju kohezijske politike so revizije Računskega sodišča od leta 2009 pokazale, da je bila stopnja napake 
v programskem obdobju 2007–2013 bistveno nižja kot v programskem obdobju 2000–2006.
V zadnjih treh letih se je zmanjševala tudi stopnja napake na področju razvoja podeželja.
VI
Na področju razvoja podeželja se zakonitost in pravilnost porabe EKSRP zagotovita s postopkom potrditve skla -
dnosti, ki je neodvisen od zaključka. Če so pri preiskavi v okviru postopka potrditve skladnosti ugotovljene pomanj -
kljivosti pri upravljanju in kontroli odhodkov, Komisija v skladu s členom 52 Uredbe (EU) št. 1306/2013 uporabi 
finančne popravke za odhodke, izvršene do največ 24 mesecev pred uradnim obvestilom Komisije.
V letnem poročilu o dejavnostih GD AGRI se vsako leto razkrijeta ocenjena stopnja napake v transakcijah med 
državami članicami in upravičenci ter popravna zmogljivost naknadnih kontrol in postopkov za izterjavo od upravi -
čencev in neto finančne popravke. Komisija lahko na podlagi njune primerjave sprejme sklep o letnem preostalem 
tveganju za proračun EU, potem ko so že upoštevani vsi popravki in kontrole.
Komisija vztraja pri stališču, izraženem v letnem poročilu o dejavnostih GD AGRI za leto 2015. Na področju politike 
razvoja podeželja je treba potrebo po zagotovitvi zakonitosti in pravilnosti dejansko uskladiti z ambicioznimi cilji 
politike, zaradi katerih je bila včasih zasnova ukrepov zapletena. Stanje se še naprej pozorno nadzira, Komisija pa je 
zavezana državam članicam pomagati pri preprečevanju glavnih vzrokov napak.
VII
Komisija meni, da usklajeno letno zagotovilo o obračunih izboljšuje zakonitost in pravilnost plačil ter bo prispevalo 
k hitremu zaključevanju programov za obdobje 2014–2020.
VIII
Pravni okvir, ki velja za kohezijsko politiko v obdobju 2007–2013, ne omogoča pogojevanja plačil z rezultati ali 
dosežki. Smernice o zaključevanju določajo, da je treba sistematično poročati o kazalnikih po prednosti osi, kadar 
se dosežki za več kot 25 % razlikujejo od ciljev, vključno z utemeljitvijo, zakaj cilji niso bili izpolnjeni in zakaj niso bili 
sprejeti popravljalni ukrepi.
Države članice bi morale zagotoviti pojasnila in utemeljitve glede odstopanj od doseganja kazalnikov. Finančni 
popravek bi se lahko določil za vsak posamezen primer, odstopanja pa bi razkrila primere iz člena 99 splošne uredbe 
(nepravilnosti, resne pomanjkljivosti upravljavskega in kontrolnega sistema).
Pristop, usmerjen v doseganje izložkov in rezultatov, je bil za obe področji obsežneje uveden v obdobju 2014–2020.
Odgovori Komisije 72
IX
Komisijo zavezuje pravni okvir, ki ga sprejme in določi zakonodajalec.
Prekrivanje dveh obdobij se šteje za potrebno, ker izvajanje številnih projektov traja več let in ker vsako programsko 
obdobje vključuje fazo vzpostavljanja ter fazo zaključevanja.
Vprašanje v zvezi s končnim zaključevanjem, ki za organe pomeni zelo intenzivno upravno delo v času, ko bi se 
morali osredotočati na zagon novih programov, je že bilo obravnavano v uredbi za obdobje 2014–2020 z letnim 
sprejetjem obračunov (glej odgovor Komisije na točko VII zgoraj).
Poleg tega je Komisija spodbujala države članice, naj povečajo zmogljivosti, povezane z zaključevanjem, ter za ta 
namen uporabijo dodelitve za tehnično pomoč za obdobje 2007–2013 ali 2014–2020.
Proces zaključevanja se je začel s pripravo pred koncem obdobja upravičenosti in je bil v polnem zamahu takoj, ko 
se je obdobje upravičenosti končalo. Države članice so za izvajanje svojih programov dejansko imele na voljo dve 
dodatni leti (tri leta v primeru programov za obdobje 2014–2020).
Komisija meni, da to omogoča boljše upravljanje in izvajanje programov, zmanjšuje pritisk in delovno obremenitev 
vključenih organov ter omogoča boljši prehod med obdobji.
X
Komisija v letnem poročilu o dejavnostih zadevnih generalnih direktoratov obvešča proračunski organ o napredku 
procesa zaključevanja (pravilnost odhodkov ter doseženi izložki in rezultati).
GD REGIO in GD EMPL sta leta 2013 za organ za razrešnico pripravila še poročilo o zaključevanju in skupni stopnji 
finančnih popravkov ob zaključku programov za obdobje 2000–2006.
Poleg tega so vsi sklepi o finančni potrditvi obračunov v zvezi z EKSRP objavljeni v Uradnem listu.
XI – Prva alinea
Komisija ne sprejema tega priporočila.
Komisija v tej fazi ne more sprejeti nobene posebne zaveze glede zakonodajnih predlogov za obdobje po letu 2020.
Znatna prizadevanja za uskladitev pravil v zvezi s skladi ESI za obdobje 2014–2020 tako za obračunska leta kot ob 
zaključku so že bila izvedena. Komisija si bo prizadevala za nadaljnje usklajevanje regulativnih določb med skladi, 
vključno v zvezi s terminologijo, zagotovili in procesi zaključevanja, kadar bo to omogočilo izboljšanje upravljanja 
skladov EU in prispevalo k enostavnejšemu in učinkovitejšemu izvajanju v državah članicah in regijah.
Komisija meni, da uskladitev ureditev na področjih razvoja podeželja in kohezije ne sme ogroziti skladnosti izvajanja 
SKP . Zakonodajalec je prepoznal pomembnost ohranitve sinergij, doseženih med obema stebroma (EKJS in EKSRP) 
(uvodna izjava 4 Uredbe (EU) št. 1303/2013). Pri obeh stebrih SKP je potrditev skladnosti ločena od letne finančne 
potrditve obračunov.
Odgovori Komisije 73
XI – Druga alinea
Komisija ne sprejema tega priporočila.
Komisija v tej fazi ne more sprejeti nobene posebne zaveze glede zakonodajnih predlogov za obdobje po letu 2020.
Na področju kohezijske politike zagotavljajo elemente, ki jih zahteva Računsko sodišče, že pravila, vzpostavljena za 
programsko obdobje 2014–2020.
Kar zadeva drugi del priporočil o uspešnosti, že člen 22(7) uredbe o skupnih določbah Komisiji omogoča, da uporabi 
finančne popravke, kadar ugotovi resno nedoseganje ciljnih vrednosti v zvezi s finančnimi kazalniki, kazalniki učin -
kov in ključnimi fazami izvajanja iz okvira uspešnosti.
Komisija meni, da dodatna uskladitev med različnimi področji ne bi smela ogroziti sinergij, doseženih pri upravljanju 
obeh skladov SKP , tj. EKJS in EKSRP . Zakonodajalec je prepoznal pomembnost ohranitve sinergij, doseženih med 
obema stebroma (EKJS in EKSRP) (uvodna izjava 4 Uredbe (EU) št. 1303/2013).
XI – Tretja alinea
Komisija ne sprejema tega priporočila.
Komisija bo še naprej popolnoma pregledno obveščala proračunski organ o izvajanju programov, tudi o rezultatih 
njihovega zaključevanja. Vendar v tej fazi ne more sprejeti nobene posebne zaveze glede zakonodajnih predlogov 
za obdobje po letu 2020.
XI – Četrta alinea
Komisija ne sprejema tega priporočila.
Komisija je trdno prepričana, da bo odprava prekrivanja obdobij upravičenosti omejila izvajanje politike in zmanj -
šala možnost odločanja o večletnih projektih v zadnjem letu obdobja izvajanja z nalaganjem dodatnega upravnega 
bremena ter povzročila motnje pri prehodu med obdobji. Za EKSRP bi to pomenilo negativen vpliv na nemoteno 
izvajanje večletnih okoljskih obveznosti ali poslovnih zagonskih projektov na podlagi večletnih poslovnih načrtov.
XIII
Za kohezijsko politiko so ključna področja, pomembna za zaključevanje, izvajanje (obravnavano v končnem poročilu 
o izvajanju), zakonitost in pravilnost odhodkov (obravnavani v izjavi o zaključitvi in končnem poročilu o kontroli) 
ter na koncu končna izjava o odhodkih. Roki za ta ključna področja so določeni v Uredbi. Komisija ima na voljo 
pet mesecev, da države članice obvesti o svojem mnenju glede vsebine končnega poročila o izvajanju in izjave 
o zaključitvi.
Odgovori Komisije 74
Ključni roki na področju razvoja podeželja so določeni v zakonodaji (npr. predložitev dokumentov za zaključek in 
končno plačilo). Vendar nekateri roki niso natančno določeni, kar omogoča dovolj časa za zagotovitev ustrezne 
odločitve o zaključitvi in zaščite proračuna EU.
Komisija je izdala smernice o zaključevanju, v katerih je želela pojasniti, kako razume veljavne določbe in kakšna so 
njena pričakovanja.
Kar zadeva posebna tveganja ob zaključku, ki jih je ugotovilo Računsko sodišče, je Komisija nanje opozorila organe, 
pristojne za programe, vključno z revizijskimi organi.
Komisija bo po potrebi uporabila finančne popravke.
XIV – Prva alinea
Komisija sprejema to priporočilo.
XIV – Druga alinea
Komisija sprejema to priporočilo.
XV
Komisija ugotavlja, da je to priporočilo naslovljeno na države članice.
Uvod
02
Politiki na področju kohezije in razvoja podeželja imata za obdobje 2007–2013 ločena pravna okvira, različno 
upravljanje programov, različne mehanizme za povračilo in neodvisne cilje politike.
09
Zaključek je pravna zahteva, določena v uredbah EU.
Države članice so morale v skladu z večletnim okvirom kontrol za programe za obdobje 2007–2013 v okviru kohe -
zijske politike zagotoviti, da se nepravilnosti preprečujejo, ugotavljajo in odpravljajo v celotnem programskem 
obdobju. Če je Komisija ugotovila dodatne nepravilnosti, ki še niso bile odpravljene, je uvedla dodatne finančne 
popravke.
09 – Prva alinea
Na področju razvoja podeželja morajo certifikacijski organi v okviru letne finančne potrditve obračunov Komisiji 
predstaviti mnenje o letnih obračunih plačilnih agencij, ki jih Komisija v tej fazi sprejme. Komisiji v času letnega 
finančnega potrjevanja obračunov ni treba potrditi zakonitosti in pravilnosti odhodkov.
Zakonitost in pravilnost odhodkov se nadalje preveri v postopku potrditve skladnosti, ki poteka ločeno in neodvisno 
od zaključevanja, kot določa zakonodajalec.
Postopki potrditve skladnosti trajajo približno dve leti, tj. obdobje, potrebno za zagotovitev popolnoma pre -
glednega arbitražnega postopka, kar omogoča čas za razprave o ugotovitvah in določitev tveganja za proračun EU, 
ki ga je treba pokriti z neto finančnim popravkom.
Odgovori Komisije 75
09 – Druga alinea
Priložnostne odločitve Komisije na podlagi postopka potrditve skladnosti zagotavljajo, da se vsi ugotovljeni neupra -
vičeni odhodki izključijo iz financiranja in dejanske povrnitve iz proračuna EU (neto finančni popravki). Na področju 
kmetijstva, vključno z razvojem podeželja, imajo vsi finančni popravki neto učinek na financiranje EU.
Poleg tega si morajo države članice na področju razvoja podeželja prizadevati za izterjavo nepravilnih odhodkov od 
upravičencev in njihovo povrnitev Komisiji tudi po zaključku.
14
GD REGIO in GD EMPL sta na poti do izpolnitve roka ob koncu leta za končanje in potrditev njunih priročnikov in 
postopkov za zaključevanje.
Opažanja
19
Zaključevanje je pravna zahteva iz uredb EU, na katero se Komisija pripravlja kar se da učinkovito.
V zvezi s programskim obdobjem 2007–2013 za kohezijo morajo organi držav članic Komisiji najpozneje do 
31. marca 2017 predložiti dokumente o zaključku. Komisija ima na voljo pet mesecev, da državam članicam predloži 
svoje mnenje glede končnega poročila o izvajanju in izjave o zaključitvi. Končno plačilo bo izvedeno šele po oceni 
dokumentov o zaključku, da se zagotovi, da v končnem izkazu odhodkov ni bistvenih napak.
Na področju razvoja podeželja mora Komisija upoštevati vsa pravna pravila, ki jih je določil zakonodajalec, zlasti 
neodvisnost postopka zaključevanja od postopka potrditve skladnosti, ki se uporablja za pridobitev zagotovila 
o zakonitosti in pravilnosti odhodkov za SKP . Komisija mora upoštevati tudi rok za plačilo zneska, ki je šest mesecev 
po prejetju ustreznih dokumentov. Postopki potrditve skladnosti trajajo približno dve leti, tj. obdobje, potrebno za 
zagotovitev popolnoma preglednega arbitražnega postopka, kar omogoča čas za razprave o ugotovitvah in določi -
tev tveganja za proračun EU, ki ga je treba pokriti z neto finančnim popravkom.
Generalni direktorati v svojih letnih poročilih o dejavnostih poročajo o finančnih popravkih, izvedenih v posame -
znem letu, tudi za zaključene programe iz programskih obdobij 1994–1999 in 2000–2006. Ta poročila se proračun -
skim organom predložijo v okviru postopka razrešnice.
20
Na področju kohezije je bila vzpostavljena projektna skupina za pripravo smernic o zaključevanju, ki je vključevala 
več ključnih služb GD REGIO in GD EMPL. Smernice in njihove spremembe so bile predmet posvetovanj med služ -
bami in več posvetovanj z nacionalnimi organi.
Komisija meni, da uskladitev ureditev na področjih razvoja podeželja in kohezije ne sme ogroziti skladnosti izvajanja 
SKP . Zakonodajalec je prepoznal pomembnost ohranitve sinergij, doseženih med obema stebroma (EKJS in EKSRP) 
(uvodna izjava 4 Uredbe (EU) št. 1303/20131). Pri obeh stebrih SKP je potrditev skladnosti neodvisna od zaključitve.
1 „Glede skupne kmetijske politike (SKP) so bile s prilagajanjem in usklajevanjem pravil upravljanja in nadzora za prvi (Evropski kmetijski jamstveni 
sklad – EKJS) in drugi steber (EKSRP) SKP dosežene znatne sinergije. Močna povezava med EKJS in EKSRP bi se zato morala ohraniti, ohraniti pa bi 
bilo treba tudi delujoče strukture v državah članicah.“
Odgovori Komisije 76
23
Komisija vsako leto analizira letna poročila o kontrolah in v primeru pomembnih letnih stopenj napak ali kumulativ -
nega preostalega tveganja (stopnje preostalega tveganja ob zaključku) zahteva popravljalne ukrepe.
Komisija je sprejela tudi trdno politiko prekinitev in začasnih ustavitev vmesnih plačil v primeru ugotovljenih resnih 
pomanjkljivosti. S tem bi se morala zmanjšati obremenitev ob zaključku, saj je veliko vprašanj ugotovljenih in popra -
vljenih že med izvajanjem.
24
Na področju razvoja podeželja je zaključevanje finančno potrjevanje zadnjega leta izvajanja. Končni znesek se izra -
čuna in plača ob zaključku le, če so potrjeni vsi letni obračuni programskega obdobja (finančna potrditev).
Zakonitost in pravilnost porabe EKSRP se zagotovita s postopkom potrditve skladnosti, ki je neodvisen od zaključka. 
Če se s postopkom potrditve skladnosti ugotovijo pomanjkljivosti pri upravljanju in kontroli odhodkov, Komisija 
v skladu s členom 52 Uredbe (EU) št. 1306/2013 uporabi finančne popravke za odhodke, izvršene največ 24 mesecev 
pred uradnim obvestilom Komisije.
Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 19.
28
V primeru kohezijskih skladov so letni proračuni Komisije zaščiteni tako, da se plača le 90 % vmesnih odhodkov. To 
je primerljivo s pravilom o 95 % za EKSRP ob koncu programskega obdobja (člen 34 Uredbe (EU) št. 1306/2013).
EKSRP nima tega dodatnega letno potrjenega sistema predhodnega financiranja in mu zato pred 95-odstotno 
izvedbo ni treba zadržati nobenega deleža vmesnih plačil.
29
Pri morebitnem dodatnem usklajevanju bi bilo treba upoštevati potrebo po ohranitvi skladnosti med obema steb -
r o m a  SK P.
Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 20.
32
Na področju kohezijske politike je namen zaključevanja jasno določen že v uredbah za obdobje 2014–2020.
Odgovori Komisije 77
33
V Uredbi je za kohezijsko politiko določeno, da je treba tri leta po plačilu preostalega zneska hraniti podporne doku -
mente, pri čemer se lahko v tem obdobju izvajajo revizije in posledično uporabijo finančni popravki.
Na področju razvoja podeželja so upravičenci dolžni sofinancirano naložbo ohraniti pet let po plačilu oziroma so 
države članice dolžne povrniti neupravičeno porabljene zneske. Komisija mora imeti možnost, da preveri izpolnjeva -
nje teh obveznosti in da v primeru kršitev uvede finančne popravke.
V smernicah o zaključevanju programov za razvoj podeželja v obdobju 2007–2013 je jasno določeno, da se revizije 
potrditve skladnosti izvajajo še naprej, in to neodvisno od zaključka. Finančni popravki ne vplivajo na izračun konč -
nega zneska. Zneski finančnih popravkov se določijo v odločitvah Komisije o potrditvi skladnosti in izvršijo z nalogi 
za izterjavo (neto finančni popravki).
34
Na področju razvoja podeželja ni pravne podlage za uvedbo finančnih popravkov, ki temeljijo na ocenjeni stopnji 
napake in s katerimi naj bi se znižala stopnja napake pod stopnjo pomembnosti. To se lahko doseže le s postopkom 
potrditve skladnosti, ki ga bo Komisija izvedla, kadar bo to ustrezno.
Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 36.
35
Na področju kohezijske politike Komisija izračuna kumulativno preostalo tveganje v celotnem programskem 
obdobju in s tem omogoči, da se tveganje napake v katerem koli trenutku programskega obdobja zmanjša 
pod stopnjo pomembnosti. Revizijski organi morajo ob zaključku razkriti stopnjo preostalega tveganja. Če je ta 
pomembna, morajo organi, pristojni za programe, pred predložitvijo končne izjave o zaključitvi izvesti potrebne 
dodatne finančne popravke.
36
V sedanjem pravnem okviru za razvoj podeželja se lahko odločitve o potrditvi skladnosti še naprej sprejemajo tudi 
po zaključku programa. Zato pojem stopnje preostalega tveganja ob zaključku zdaj ni združljiv z zakonodajo, na 
kateri temelji drugi steber SKP .
Vendar se v letnem poročilu o dejavnostih GD AGRI vsako leto razkrijeta ocenjena stopnja napake transakcij med 
državami članicami in upravičenci ter popravna zmogljivost naknadnih kontrol in postopkov za izterjavo od upravi -
čencev in neto finančne popravke. Komisija lahko na podlagi njune primerjave sprejme sklep o letnem preostalem 
tveganju za proračun EU, ko so že upoštevani vsi popravki in kontrole.
Komisija vztraja pri stališču, izraženem v letnem poročilu o dejavnostih GD AGRI za leto 2015. Na področju politike 
razvoja podeželja je treba potrebo po zagotovitvi zakonitosti in pravilnosti dejansko uskladiti z ambicioznimi cilji 
politike, zaradi katerih je bila včasih zasnova ukrepov zapletena. Stanje se še naprej pozorno nadzoruje, Komisija pa 
je zavezana državam članicam pomagati pri preprečevanju glavnih vzrokov napak.
Odgovori Komisije 78
37
Vsako leto se v letnem poročilu o dejavnostih GD AGRI razkrijeta prilagojena stopnja napake in ocenjeni obseg 
tveganja na področju razvoja podeželja. Prilagojena stopnja napake se izračuna na ravni plačilne agencije in nato 
združi na področju dejavnosti.
Na podlagi sedanjih pravil, ki urejajo odhodke za SKP (vključno z razvojem podeželja), zagotovilo o zakonitosti in 
pravilnosti izhaja iz postopka potrditve skladnosti in ne iz izračuna stopnje preostale napake ob zaključku.
Postopek potrditve skladnosti se začne, ko certifikacijski organ sporoči, da je skupna napaka na ravni sklada nad 
stopnjo pomembnosti. Finančni popravki se uporabijo, ko so ugotovitve certifikacijskega organa potrjene.
38
Za programe za obdobje 2014–2020 se letno potrdi skupina odhodkov v obračunih, ki bodo predmet letnega 
sprejetja/potrditve in za katere se bo preučilo, ali so zakoniti in pravilni. Odhodki se ne potrjujejo več kumulativno 
v programskem obdobju, zato ni treba izračunati kumulativne stopnje preostalega tveganja ali zahtevati revizij -
skega mnenja glede celotnega programskega obdobja ob zaključku. Na področju kohezije bodo revizijski organi 
za zadnje leto obdobja navedli letno stopnjo preostalega tveganja in na podlagi tega izdali svoje zadnje letno 
revizijsko mnenje. Na področju razvoja podeželja bodo certifikacijski organi v svojem zadnjem letnem revizijskem 
mnenju navedli stopnje napake in stopnje neskladnosti.
39
Evropski parlament in Svet sta v letnih poročilih o dejavnostih obveščena o napredku zaključevanja programov na 
področjih kohezije in razvoja podeželja.
40
Komisija poudarja, da bi moral proces zaključevanja služiti pojasnitvi in rešitvi vseh odprtih vprašanj, povezanih 
s kontrolnimi dejavnostmi in revizijskimi ugotovitvami, ter meni, da bo s kumulativnim revizijskim delom v program -
skem obdobju in ob zaključku dosežena ustrezna stopnja zagotovila, ne da bi bilo treba po tem opraviti dodatno 
revizijsko delo.
Kar zadeva obdobje 2007–2013, je revizijski načrt v zadnjih letih, tj. letih 2015 in 2016, nedvoumno usmerjen v pre -
verjanje stopnje pripravljenosti držav članic na zaključevanje, pri čemer se osredotoča na ponovno opravljanje revi -
zij, ki jih izvajajo revizijski organi, vključuje pa tudi revizije tveganih operativnih programov ter zanesljivosti umikov 
in izterjav, o katerih poročajo države članice. Revizije po zaključku niso izključene in so odvisne od ocene preosta -
lega tveganja po analizi dokumentov o zaključku.
43
Komisija meni, da sedanja ureditev postopka potrditve skladnosti zagotavlja ustrezno zaščito finančnih interesov 
proračuna EU.
Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 24.
Odgovori Komisije 79
46
Komisija meni, da bi proces zaključevanja trajal veliko dlje in bi bilo zanj potrebnih veliko več virov, če bi moral zaje -
mati končno poročanje o programu in njegovo vrednotenje, vključno s spremljanjem in analizo doseganja izložkov 
in rezultatov za celotno obdobje.
48
Pravni okvir, ki velja za kohezijsko politiko v obdobju 2007–2013, ne omogoča pogojevanja plačil z rezultati ali 
dosežki. V oddelku 5.2.6 smernic o zaključevanju je določeno, da je treba sistematično poročati o kazalnikih po 
prednosti osi, kadar se dosežki za več kot 25 % razlikujejo od ciljev, vključno z utemeljitvijo, zakaj cilji niso bili izpol -
njeni in zakaj niso bili sprejeti popravljalni ukrepi.
Države članice bi morale zagotoviti pojasnila in utemeljitve glede odstopanj od doseganja kazalnikov. Finančni 
popravek bi se lahko določil za vsak posamezen primer, odstopanja pa bi razkrila primere iz člena 99 splošne uredbe 
(nepravilnosti, resne pomanjkljivosti upravljavskega in kontrolnega sistema).
Pristop, usmerjen k izložkom in rezultatom, je bil za obe področji obsežneje uporabljen v obdobju 2014–2020 (glej 
odstavek 52). Ta pristop je bil podprt z uvedbo rezerve za uspešnost v višini 6 % proračuna programa. Okvir uspeš -
nosti dejansko temelji na elementih usmerjenosti v rezultate. Njegov cilj je spodbujanje upravljavcev programov in 
prednostnih nalog, da izvedejo, kar spada v okvir njihove kontrole. Na tej podlagi se programi, ki dobro napredujejo 
pri doseganju ciljev, nagradijo z dodelitvijo rezerve za uspešnost, sprožijo pa se tudi ukrepi za prednostne naloge, 
pri katerih ni napredka. Določeni so mejniki za doseganje teh kazalnikov do konca leta 2018 in cilji, ki jih je treba 
izpolniti do konca leta 2023. Dodelitev rezerve je pogojena z doseganjem navedenih mejnikov, določenih na ravni 
prednostnih nalog programa (člen 20 in člen 22(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013). Če cilji niso doseženi, lahko Komisija 
uporabi tudi finančne popravke, ki so povezani s plačili za dejansko doseganje izložkov in rezultatov.
49
Komisija meni, da je v oddelku 3.5 smernic o zaključevanju nedvoumno pojasnjeno, kako obravnavati nekončane 
projekte.
V zvezi s finančnimi posledicami nedoseganja ciljev, določenih v programih, se Komisija sklicuje na dokument 
z odgovori in vprašanji o zaključevanju2 (glej odgovore na vprašanja 200–205), kjer pojasnjuje, da bi morale države 
članice v končnem poročilu o izvajanju poročati o dosežkih programov, kot so bili izmerjeni s fizičnimi in finanč -
nimi kazalniki, ter predložiti informacije o kazalnikih. Pojasnitev in utemeljitev bi bilo treba predložiti le v primeru 
pomembnega odstopanja, kot je določeno v smernicah o zaključevanju.
Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 48.
2 http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/guidelines/closure_2007_2013/qa_closure20072013_en.pdf.
Odgovori Komisije 80
50
Komisija je državam članicam zagotovila ustrezna navodila glede tega vprašanja, na primer v okviru odbora za 
razvoj podeželja in strokovne skupine za vrednotenje.
51
V skladu s smernicami o zaključevanju na področju kohezije morajo države članice ob predložitvi dokumentov 
o zaključku zagotoviti, da vsi projekti, ki so zajeti v zaključevanje programov, delujejo, torej da so končani in se 
uporabljajo. Komisija zagotavlja izjemo za nedelujoče projekte in projekte, razdeljene v faze, ki se bodo spremljali 
(priloge III, IV in V). Ti bodo dopolnjevali sporočene podatke o izpolnjevanju ciljev.
Natančneje, delitev v faze in njeno dejansko izvajanje sta bila predmet več odgovorov v okviru dokumenta z vpraša -
nji in odgovori o zaključevanju, usposabljanj v zvezi z zaključevanjem in posebne podpore za države članice v okviru 
delovne skupine za boljše izvajanje.
Na področju razvoja podeželja se o doseganju ciljev poroča v zadnjem letnem poročilu o napredku (v razpredel -
nici G.3, ki jo predložijo države članice, je prikazana stopnja izpolnjevanja teh ciljev). Ti kazalniki in izpolnjevanje 
ciljev bodo upoštevani v naknadnih vrednotenjih.
52
Komisija se sklicuje na svoj odgovor v odstavku 48.
Okvir uspešnosti zajema mehanizem za spremljanje, ali izvajanje prednostnih nalog poteka po načrtu. Rezerva za 
uspešnost zagotavlja spodbudo za doseganje mejnikov, ki so nujen pogoj za doseganje želenih rezultatov. Rezerva 
za uspešnost je zgolj eden od elementov, ki spodbujajo večjo osredotočenost na rezultate. Temeljni element osre -
dotočenosti na rezultate je logika posredovanja, ki je del vsakega programa in je povezana s kazalniki izložkov in 
rezultatov.
Komisija se sklicuje tudi na ugotovitve iz poglavja III letnega poročila Računskega sodišča za leto 2014.
Komisija ugotavlja tudi, da se naknadno vrednotenje programa zahteva le do 31. decembra 2024 (člen 57 Uredbe 
(EU) št. 1303/2013). Poleg tega se bosta na podlagi ugotovitev poročila o izvajanju za leto 2019 ocenila napredek pri 
izpolnjevanju ciljev programov in njegov prispevek k strategiji Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast. To 
bo podprto tudi z uvedbo pregleda uspešnosti.
54
Komisija meni, da sta zanesljivost in preglednost, potrebni pri izvajanju programov, vsako leto vključeni v letna 
poročila o dejavnostih ustreznih generalnih direktoratov. V teh letnih poročilih o dejavnostih se vsako leto razkrijejo 
vsi finančni podatki in podatki o uspešnosti za zadevne programe.
Odgovori Komisije 81
55
Glej odgovore Komisije v odstavkih 54 in 39.
56
Proračunski organ bo z letnim poročilom o dejavnostih ustreznih generalnih direktoratov prejel informacije 
o izložku procesa zaključevanja za obdobje 2007–2013.
Skupni odgovor Komisije na odstavka 57 in 58
Komisija priznava, da bi moralo zaključevanje dejansko potekati čim prej, vendar države članice potrebujejo dovolj 
časa, da končajo svoje dejavnosti, preden predložijo zaključitveni sveženj. Poleg tega se zaključevanje lahko začne 
šele po predložitvi dokumentov o zaključku. Po mnenju Komisije je ključno, da se s tem povezanim nalogam nameni 
dovolj časa in virov.
Delo v okviru dveh obdobij se bo vedno prekrivalo. Delo v okviru drugega obdobja se mora začeti, preden se prvo 
obdobje konča. Sicer bi obstajalo tveganje, da bo med programskima obdobjema vrzel.
Upravljanje programov na področju kohezijske politike je zapleteno, pri čemer se v sedemletnem programskem 
obdobju veliko okoliščin spremeni. To lahko povzroči zamude pri pripravi in izvajanju projektov. To kaže učinek 
finančne krize leta 2008, ko je Komisija državam članicam dovolila, da podaljšajo obdobje upravičenosti in tako 
končajo projekte, pri katerih so bile zaradi krize zamude. Z nadaljevanjem obdobja upravičenosti po sedemletnem 
programskem obdobju se je državam članicam zagotovila možnost, da končajo projekte, ki so imeli zamudo, in tako 
čim bolj povečajo vpliv prispevka proračuna Unije.
59
Komisija ugotavlja, da bo zaključevanje za obdobje 2014–2020 poenostavljeno zaradi letnega sprejetja obraču -
nov. Glede na izkušnje iz predhodnih obdobij je bil to pri sprejemanju pravil za obdobje 2014–2020 poseben cilj 
zakonodajalca.
Finančni okvir določa letne obveznosti proračuna, ki so razporejene na 7 let. Seveda plačila v večletnih projektih ne 
morejo natančno slediti enakemu ritmu kot obveznosti.
Skupni odgovor Komisije na odstavke 60 do 62
Komisija ugotavlja, da so roki, ki jih navaja Računsko sodišče, zakoniti roki, kot so določeni v splošni uredbi za pod -
ročje kohezije, pri čemer so za Komisijo pravno zavezujoči.
Odgovori Komisije 82
64
Opozoriti je treba, da se lahko izvajanje na terenu začne brez predloženih plačil EU.
Izbira in odhodki projektov na terenu zagotavljajo natančnejši prikaz izvajanja kot plačila EU. Stopnja izbire pro -
jektov se je v prvi polovici leta 2016 podvojila z 8 % na 15 %, kar dokazuje, da se je izvajanje na terenu začelo. Do 
junija 2016 je bilo dodeljenih že 48 milijard EUR sredstev EU približno 200 000 dejanskim projektom, ki so se že 
izvajali na terenu. Vključno z nacionalnim sofinanciranjem je bilo v realni sektor vloženih že več kot 68 milijard EUR, 
kar zagotavlja delovna mesta in rast po celotni EU. Nekatere države znatno presegajo te številke (na primer Danska, 
Irska, Finska in Švedska). Zneski, preneseni pred financiranjem, v veliki meri krijejo odhodke na terenu. Čeprav pre -
krivanje obdobij morda ne pomaga, znatne razlike v izvajanju med državami članicami kažejo, da so drugi dejavniki 
v tem smislu vztrajnejši (tj. upravne zmogljivosti).
65
Komisija meni, da so prehodne ureditve in prekrivajoča se obdobja potrebni, da se zagotovita nemoteno nadaljeva -
nje politik in boljše izvajanje programov. Z dodatnim podaljšanjem (z n + 2 na n + 3) se je zagotovila večja prožnost 
za izvajanje programov in izpolnjevanje ciljev politike. S prekrivanjem obdobij se zmanjšajo pritisk na vire in vrhunci 
obremenitve.
Komisija poudarja, da je zaključek pravna zahteva, predvidena v uredbah EU, na katero se generalni direktorati čim 
bolj učinkovito pripravljajo v smislu zmanjševanja osebja, vendar se priprave ocen stroškov ali nadaljnje spremljanje 
stroškov zaključevanja ne štejejo za pomembne ali želene. Komisija ne poroča o stroških posameznih dejavnosti, 
ampak o skupnih upravnih stroških vseh svojih dejavnosti.
Komisija od leta 2014 ozavešča države članice o pomembnosti virov, dodeljenih za zaključevanje, na različnih sestan -
kih z njimi (tj. sestanki s „skupino Homologues“ in letnimi usklajevalnimi sestanki) ter prek usposabljanja in seminar -
jev za vse države članice v zvezi z zaključevanjem programov na področju kohezije iz obdobja 2007–2013.
V okviru skupnega upravljanja so viri, dodeljeni za zaključevanje, odgovornost držav članic, ki so odgovorne za 
njihovo načrtovanje in spremljanje.
66
Za obe področji so sredstva za tehnično pomoč na voljo tudi za namene zaključevanja, pri čemer se z njimi lahko 
financirajo dejavnosti, povezane z zaključevanjem, ne glede na obdobje (tj. sredstva za tehnično pomoč za obdobje 
2014–2020 so na voljo tudi za izvajanje dejavnosti zaključevanja za obdobje 2007–2013).
Komisija meni tudi, da je namen rokov, priporočenih v smernicah o zaključevanju, pomagati različnim organom pri 
opravljanju njihovega dela v predpisanih rokih za zaključevanje.
Če bo obdobje prekrivanja skrajšano, se bodo časovni pritiski in vrhunci obremenitev še povečali.
Odgovori Komisije 83
67
Vprašanje upravne reorganizacije nacionalnih organov se je pojavilo med seminarji, organiziranimi v državah člani -
cah, ko je Komisija ponavljala potrebo po predanem osebju, ki bo opravljalo delo, povezano z zaključevanjem.
Glej tudi odgovore Komisije na odstavka 65 in 66.
68
Komisija ugotavlja, da bo proces zaključevanja za programsko obdobje 2014–2020 bolj poenostavljen zaradi letnega 
sprejetja obračunov ter nadaljnje preučitve vidikov zakonitosti in pravilnosti. Zlasti bo zadnje leto obravnavalo le 
zaključevanje skupine odhodkov, potrjene v zvezi z zadnjim obračunskim letom.
69
Komisija se sklicuje na svoj odgovor v odstavku 20.
70
Za urejanje prehodnih ureditev bo vedno treba upoštevati pravila, ki se uporabljajo za dve različni programski 
obdobji, in najverjetneje nekatera posebna pravila (v smislu odstopanj), da se nadalje opredelijo ali omogočijo neka -
tere obveznosti ali uporaba sredstev.
75
Komisija je v letu 2016 še naprej zagotavljala usmerjeno pomoč organom držav članic, ki so zaprosili zanjo (sestanki 
glede zaključevanja v okviru srečanj „skupine Homologues“ z revizijskimi organi leta 2015 in leta 2016 ter predlo -
žena dodatna pisna pojasnila).
Za EKSRP je bil pripravljen dokument z vprašanji in odgovori, v katerem so bili obravnavani najpogostnejša vpraša -
nja in teme, na katere so opozorile države članice. Poleg konference o zaključevanju je bila leta 2015 izvedena še ena 
dvodnevna strokovna skupina za plačilne agencije in certifikacijske organe.
77
Vsi vidiki nasprotujočih si postopkov med Komisijo in državami članicami se ne kažejo na ravni splošne uredbe za 
področje kohezije, vendar je bilo to vseeno obravnavano v smernicah o zaključevanju.
Da bi se proces pospešil, so imele države članice v skladu s smernicami o zaključevanju na voljo dva meseca, da 
odgovorijo na vprašanja Komisije, in dodatna dva meseca, če zanju zaprosijo.
Plačila upravičencem so obravnavana v uredbi za obdobje 2007–2013 (člen 80 splošne uredbe), čeprav število dni ni 
navedeno; navedeno je, da mora biti plačilo izvedeno kar se da hitro in v celoti. V uredbi za obdobje 2014–2020 je 
določen 90-dnevni rok za izvedbo plačil upravičencem.
GD REGIO trenutno sprejema preostale odločitve glede velikih projektov, da bi jih končal pred koncem leta 2016.
Odgovori Komisije 84
78
V smernicah o zaključevanju (točka 5.2) na področju kohezije je naveden rok za pripombe na končno poročilo tako 
za Komisijo kot za države članice. Poleg tega smernice o zaključevanju določajo, da bo Komisija zavrnila končno 
poročilo, če ga država članica ne bo mogla izboljšati, ter nadaljevala zaključevanje na podlagi razpoložljivih doku -
mentov. Hkrati lahko Komisija uporabi finančne popravke v okviru člena 99 splošne uredbe. Možnost, da Komisija 
zavrne poročilo, in možnost uporabe finančnih popravkov sta spodbudi za države članice, da pravočasno odgovo -
rijo na zahteve Komisije.
79
Komisija se sklicuje na svoj odgovor v odstavku 78.
Na področju razvoja podeželja preučitev zadnjega letnega poročila o napredku ne zadrži procesa zaključevanja. 
Preostali znesek se lahko plača, ko so potrjeni vsi obračuni in se letno poročilo o napredku šteje za sprejemljivo.
81
Komisija se sklicuje na svoj odgovor v odstavku 78.
82
Ali odhodki države članice presegajo dodelitev iz programa ali ne, je odvisno od pogojev izvajanja in pri -
stopa k uporabi prevelikega števila rezervacij. To odločitev je bilo treba sprejeti pred koncem upravičenosti, 
tj. do 31. decembra 2015.
Skupni odgovor Komisije na odstavka 84 in 85
V skladu s členom 80 Uredbe (ES) št. 1083/2006 morajo države članice zagotoviti, da upravičenci kar se da hitro 
in v celoti prejmejo celoten znesek javnega prispevka. To je Komisija državam članicam sporočila na seminarjih 
o zaključevanju. To se je obravnavalo v programskem obdobju 2014–2020 (člen 132 Uredbe (EU) št. 1303/2013, ki 
določa, da pod pogojem, da so na razpolago sredstva iz začetnih in letnih predplačil ter vmesnih plačil, organ 
upravljanja zagotovi, da upravičenec prejme celotni znesek upravičenih javnih izdatkov najpozneje 90 dni od dneva, 
ko je upravičenec vložil zahtevek za izplačilo).
86
Komisija meni, da so države članice, omenjene kot primer v okvirju 2, uporabile preudaren pristop za svoja plačila 
upravičencem ESS (končno plačilo le po podrobnem preverjanju vseh odhodkov) ali plačale predujme na podlagi 
zahtevkov upravičencev, kar je omogočalo nemoteno izvajanje zadevnih projektov.
Poleg tega Komisija ugotavlja, da so bili sprejeti ukrepi za preprečevanje zamud pri plačilih v programskem 
obdobju 2014–2020 (glej odgovor Komisije na odstavek 85).
Odgovori Komisije 85
89
Namen smernic je pojasniti, kako Komisija razume veljavne določbe in kakšna so njena pričakovanja, zato jih ni 
mogoče šteti za dodatno zahtevo. Vsebujejo tudi nekatera priporočila za države članice, ki bi morala olajšati proces 
zaključevanja, če se bodo upoštevala. S tem smernice zagotavljajo boljšo skladnost in preglednost pravil za države 
članice ter jim kot takšne dajejo zagotovilo glede zahtev Komisije v zvezi z zaključevanjem. Zagotavljajo splošno 
razumevanje, kako Komisija razlaga Uredbo, ki bi moralo prispevati k preprečevanju sporov med Komisijo in drža -
vami članicami med procesom zaključevanja. Smernice so zavezujoče le za Komisijo, za države članice pa ne.
90
Komisija ugotavlja, da po mnenju večine organov, s katerimi je potekalo posvetovanje, smernice ne uvajajo dodat -
nih zahtev.
Poleg tega točke niso nove zahteve, čeprav je bilo treba pojasniti nekatere podrobnosti, da se je okrepilo zagotovilo 
glede nekaterih vprašanj ter zakonitosti in pravilnosti ob zaključku.
91
Cilj pojasnitve v zvezi s končanjem projekta in njegove funkcionalnosti ob zaključku (v smislu člena 57 splošne 
uredbe) je učinkovita poraba sredstev EU za cilje, opredeljene v programih. Pojem in obravnavanje nefunkcionalnih 
projektov sta se uporabila že ob zaključku programov za obdobje 2000–2006.
Glede stopnje preostalega tveganja je v smernicah o zaključevanju pojasnjeno, da lahko revizijski organ za namene 
predložitve revizijskega mnenja ob zaključku upošteva finančne popravke, ki so bili uporabljeni pred predložitvijo 
dokumentov o zaključku. Komisija od leta 2011 sama izračuna kumulativno stopnjo napake, ki je pogoj za rezerva -
cijo v letnih poročilih o dejavnostih. To nadalje zmanjšuje tveganja ob zaključku in zagotavlja informacije o preostali 
stopnji napak v kumulativnih potrjenih odhodkih (glej odstavek 91).
Smernice o zaključevanju so pojem delitve v faze vključevale od prvega sprejetja. Delitev projektov v faze spodbuja 
potreba po zagotovitvi nadaljevanja naložb med programskimi obdobji, da se skrajša umetni cikel povpraševanja 
po naložbah (katerega posledice so visoke cene), ki ga zajema sedemletni programskih cikel, in po zagotovitvi izpol -
nitve končnega cilja.
Komisija meni, da smernice o zaključevanju ustrezno pojasnjujejo posebna pravila za delitev manjših projektov 
v faze in da to ne bo zapletlo procesa zaključevanja.
Kar zadeva finančne instrumente, odločitev Komisije o spremembi smernic za zaključevanje ne vpliva na določbe 
Uredbe (ES) št. 1083/2006, v skladu s katerimi je moral biti prispevek iz skladov k finančnim instrumentom poravnan 
najpozneje 31. decembra 2015. Smernice so zato vsebovale le pojasnila v okviru veljavnih pravil. Glej tudi odgovora 
Komisije na odstavek 6.45 in priporočilo 3 letnega poročila Računskega sodišča za leto 2015.
Odgovori Komisije 86
Skupni odgovor Komisije na odstavka 98 in 99
Cilj priporočenih rokov iz smernic Komisije za zaključevanje na področju kohezije je pomagati različnim organom, 
da pravočasno opravijo svoje delo.
Odgovornost držav članic je, da zagotovijo ustrezno delitev nalog in uskladitev z nacionalno upravo.
Skupni odgovor Komisije na odstavka 100 in 101
V dokumentu z vprašanji in odgovori o zaključevanju za države članice (vprašanje 98) Komisija priznava, da ta zamik 
upošteva organ upravljanja v zvezi s finančnimi instrumenti, da certifikacijskemu in revizijskemu organu omogoči, 
da pravočasna končata svoje delo. Priporočeno je bilo, da certifikacijski organ do 30. junija 2016 pošlje revizijskemu 
organu zadnji zahtevek za vmesno plačilo (vključno z odhodki, ki bodo potrjeni ob zaključku), da mu omogoči opra -
vljanje potrebnega revizijskega dela. Komisija je v zvezi s tem revizijskim organom zagotovila posebna navodila, na 
primer na sestanku s „skupino Homologues“ septembra 2015 v Rigi.
105
Komisija posebno pozornost že namenja potrjevanju sprememb predhodnih sporočenih stopenj napak. V zvezi 
z bolj tveganimi operativnimi programi se pred zaključevanjem opravi posebno revizijsko delo.
Računsko sodišče je preučilo oceno Komisije glede stopenj napak, razkritih v letnih poročilih o kontrolah, ki so jih 
nacionalni organi predložili od leta 2010.
107
V skladu s členom 78(6) Uredbe (ES) št. 1083/2006 je prispevek iz skladov za finančne instrumente vključen v zah -
tevke za plačilo, predložene Komisiji. Na podlagi smernic Komisije bi morali biti ti odhodki vedno vključeni v popu -
lacijo revizije. Poleg tega lahko revizijski organi, kot je določeno v dogovorjeni revizijski metodologiji, prek revizije 
vzorca transakcij na ravni finančnih posrednikov in/ali končnih prejemnikov izvedejo tematske revizije finančnih 
instrumentov, ki zajemajo tako vzpostavitev sklada kot dejansko izvajanje projektov. Revizijski organi bodo morali 
za namen izjave o zaključku pridobiti in predložiti zagotovilo o zakonitosti in pravilnosti ne le prispevka OP , plača -
nega v sklade za izvajanje finančnih instrumentov, ampak tudi uporabe prispevka OP prek temeljnih transakcij, ki jih 
izvedejo končni prejemniki.
V zvezi z EKSRP je Komisija zahtevala, da certifikacijski organi za zadnjo potrditev obračunov potrdijo upravičene 
odhodke za finančne instrumente.
Komisija se sklicuje na svoj odgovor v odstavku 100.
Odgovori Komisije 87
108
Kar zadeva razvoj podeželja, bi morale plačilne agencije in certifikacijski organi pred dodelitvijo naslednjega plačila 
preveriti dejansko uporabo predhodne tranše. Poleg tega tudi izčrpne zahteve glede poročanja iz člena 46 Uredbe 
(EU) št. 1303/2013 zagotavljajo ustrezno izvajanje in dobro finančno poslovodenje.
Skupni odgovor Komisije na odstavka 109 in 110
Nacionalni in mednarodni standardi določajo, da se predujmi plačajo na podlagi podpisa pogodbe. Plačilo pre -
dujma je torej pogoj za začetek opravljanja del in storitev.
111
Pogodbeni predujmi so upravičeni le, če se izplačajo v skladu z nacionalnimi pravili in običajno tržno prakso. Zato ni 
verjetno, da predstavljajo visoke odstotke; če pa jih, za to obstaja razlog, ki temelji na trgu.
Komisija je določila, da so predujmi upravičeni le, če je fizična vrednost ustreznega izvajanja vsaj enaka predujmom 
ob zaključku. To je element, ki ga je treba preveriti že pri preverjanju upravljanja. V zvezi s tem morajo nacionalni 
organi preveriti, ali so plačila izvedena na podlagi odločitve o dodelitvi in ali so bila plačila pretvorjena v dejansko 
delo ali storitve.
To vprašanje je bilo pojasnjeno že v programskem obdobju 2000–2006.
Revizijsko zagotovilo, ki ga ob zaključku predložijo revizijski organi, bo zajelo tudi vprašanje pogodbenih preduj -
mov in dejstvo, da so organi upravljanja preverili njihovo upravičenost, kot so bili vsi revizijski organi opomnjeni 
leta 2016 na letnem revizijskem usklajevalnem sestanku in septembra 2016 na sestanku „skupine Homologues“ (glej 
odstavek 113).
Skupni odgovor Komisije na odstavka 114 in 115
Komisija opozarja, da so za priglasitev ukrepov državne pomoči odgovorne države članice in da odločitev Komisije 
glede velikega projekta ni odločitev o njegovi skladnosti s pravili o državni pomoči.
Kljub temu se priglasitev državne pomoči zahteva le za manjše število velikih projektov (priglasitev ni potrebna na 
primer, kadar državna pomoč ni vključena ali kadar projekt spada na področje uporabe uredbe o skupinskih izjemah 
ali odobrene sheme pomoči).
Poleg tega je treba razlikovati med razmerami pred sodbo v zadevi Leipzig-Halle in po njej ter med programskima 
obdobjema 2007–2013 in 2014–2020.
Odgovori Komisije 88
Komisija ugotavlja tudi, da se je GD REGIO v okviru uradnih posvetovanj med službami pred koncem leta 2012 pos -
vetoval z GD COMP o odločitvah v zvezi z velikimi projekti, čeprav ne sistematično.
Po sodbi Leipzig-Halle sta GD REGIO in GD COMP okrepila svoje sodelovanje na področju ocenjevanja vlog za velike 
projekte. Komisija poudarja, da ni velikega projekta, za katerega bi Komisija v zadnjih letih sprejela odločitev o odo -
britvi financiranja iz ESRR ali Kohezijskega sklada, pozneje pa bi bila zanj sprejeta negativna odločitev na podlagi 
pravil o državni pomoči. To pomeni, da vzpostavljeni dogovori o sodelovanju v praksi dobro delujejo.
Zaključki in priporočila
Priporočilo 1
Komisija ne sprejema tega priporočila.
Komisija v tej fazi ne more sprejeti nobene posebne zaveze glede zakonodajnih predlogov za obdobje po letu 2020.
Znatna prizadevanja za uskladitev pravil v zvezi s skladi ESI za obdobje 2014–2020 tako za obračunska leta kot ob 
zaključku so že bila izvedena. Komisija si bo prizadevala za nadaljnje usklajevanje regulativnih določb med skladi, 
vključno v zvezi s terminologijo, zagotovili in procesi zaključevanja, kadar bo to omogočilo izboljšanje upravljanja 
skladov EU in prispevalo k enostavnejšemu in učinkovitejšemu izvajanju v državah članicah in regijah.
Komisija meni, da uskladitev ureditev na področjih razvoja podeželja in kohezije ne sme ogroziti skladnosti izvajanja 
SKP . Zakonodajalec je prepoznal pomembnost ohranitve sinergij, doseženih med obema stebroma (EKJS in EKSRP) 
(uvodna izjava 4 Uredbe (EU) št. 1303/20133). Pri obeh stebrih SKP je potrditev skladnosti ločena od letne finančne 
potrditve obračunov.
Skupni odgovor Komisije na odstavka 119 in 120
Na področju razvoja podeželja Komisija ni obravnavala pritožb držav članic v zvezi z različnimi pričakovanji. Zaklju -
čevanje je razrešitev finančnih vprašanj. Ločeno je od potrditve skladnosti.
V skladu z veljavno zakonodajo (člen 52 Uredbe (EU) št. 1306/2013) postopki potrditve skladnosti zajemajo 
24-mesečno obdobje pred začetkom preiskave. Države članice so seznanjene z vzpostavitvijo sistema. Nedvoumno 
so obveščene o obdobju, ki ga zajema posamezna preiskava. Na področju razvoja podeželja so bili v prejšnjem pro -
gramskem obdobju po zaključku obdobja 2000–2006 sprejeti tudi finančni popravki. Države članice niso dvomile 
v čas odločitev glede finančnih popravkov.
3 „Glede skupne kmetijske politike (SKP) so bile s prilagajanjem in usklajevanjem pravil upravljanja in nadzora za prvi (Evropski kmetijski jamstveni 
sklad – EKJS) in drugi steber (EKSRP) SKP dosežene znatne sinergije. Močna povezava med EKJS in EKSRP bi se zato morala ohraniti, ohraniti pa bi 
bilo treba tudi delujoče strukture v državah članicah.“
Odgovori Komisije 89
121
Na področju odhodkov za SKP , vključno z razvojem podeželja, je zakonodajalec za obdobje 2007–2013 vzpostavil 
razlikovanje med letno finančno potrditvijo računov in postopkom zaključevanja na eni strani ter postopkom potr -
ditve skladnosti na drugi strani in ga potrdil za obdobje 2014–2020. Izkazalo se je, da je razlikovanje med vprašanji 
računovodstva ter zakonitosti in pravilnosti učinkovito in uspešno.
122
Komisija meni, da se lahko o končnem izložku zaključitve programskega obdobja kot celote poroča v okviru letnega 
poročila o dejavnostih zadevnih generalnih direktoratov.
123
Komisija se sklicuje na svoja odgovora v odstavkih 40 in 54.
Na področju kohezijske politike so v letnih poročilih o dejavnostih navedene podrobnosti o notranjih postopkih, 
namenjenih zagotovitvi ustreznega obvladovanja tveganj, povezanih z zakonitostjo in pravilnostjo temeljnih trans -
akcij, pri čemer se upoštevata večletni značaj programov in vrsta zadevnih plačil. V zvezi s tem je cilj kontrole za 
obdobje 2007–2013 zagotoviti, da kumulativno preostalo tveganje posameznega programa na podlagi vseh razpo -
ložljivih rezultatov revizije ne presega 2 %, gledano kumulativno. Uredba za obdobje 2014–2020 uvaja letno spreje -
tje obračunov, pri čemer Komisija v skladu s tem izvede letno sprejetje skupine zakonitih in pravilnih odhodkov ter 
sprejetje končnega poročila o izvajanju za posamezen program kot pogoj za sprejetje končnega zneska.
V zvezi z EKSRP je zakonodajalec za obdobji 2007–2013 in 2014–2020 predvidel zaključek na podlagi letne finančne 
potrditve obračunov z možnostjo uporabe finančnih popravkov prek revizij potrditve skladnosti po plačilu konč -
nega zneska. V letnih poročilih o dejavnostih bodo še naprej navedene podrobnosti o uspešnosti ukrepov na 
področ  ju razvoja podeželja ter se bo poročalo o skladnosti na podlagi letnih finančnih potrjevanj obračunov in 
rezultatov revizij potrditve skladnosti.
Komisija v tej fazi ne more sprejeti nobene posebne zaveze glede zakonodajnih predlogov za obdobje po letu 2020.
125
Na področju razvoja podeželja je Komisija vzpostavila postopke, namenjene zagotovitvi ustreznega obvladovanja 
tveganj, povezanih z zakonitostjo in pravilnostjo temeljnih transakcij, pri čemer je upoštevala večletni značaj pro -
gramov in vrsto zadevnih plačil s ciljem, da preostalo tveganje za proračun EU ne bi presegalo 2 %.
Zakonitost in pravilnost odhodkov se preverita s postopkom potrditve skladnosti, ki je izveden ločeno in neodvisno 
od zaključevanja. Kot rezultat postopka potrditve skladnosti se uvedejo finančni popravki.
V sedanjem pravnem okviru se lahko odločitve o potrditvi skladnosti še naprej sprejemajo tudi po zaključitvi 
programa.
Odgovori Komisije 90
Skupni odgovor Komisije na odstavka 126 in 127
Za obdobje 2007–2013 dejansko ni pravne podlage, ki bi Komisiji omogočala neposredno povezavo plačila konč -
nega zneska ob zaključku z dejanskimi dosežki na ravni programa/prednostne osi.
Dejstvo, da ni tesne regulativne povezave med uspešnostjo in plačili, ne pomeni, da se programi ne vrednotijo in da 
se ne ocenjuje njihova uspešnost.
Za obdobje 2014–2020 se bo povezava med plačili ter doseženimi izložki in rezultati na ravni prednostne osi zagoto -
vila z vzpostavljenim okvirom uspešnosti.
Priporočilo 2
Komisija ne sprejema tega priporočila.
Komisija v tej fazi ne more sprejeti nobene posebne zaveze glede zakonodajnih predlogov za obdobje po letu 2020.
Na področju kohezijske politike zagotavljajo elemente, ki jih zahteva Računsko sodišče v obeh alineah, že pravila, 
vzpostavljena za programsko obdobje 2014–2020. 
Kar zadeva drugi del priporočil o uspešnosti, že člen 22(7) uredbe o skupnih določbah Komisiji omogoča, da uporabi 
finančne popravke, kadar ugotovi resno nedoseganje ciljnih vrednosti v zvezi s finančnimi kazalniki, kazalniki učin -
kov in ključnimi fazami izvajanja iz okvira uspešnosti.
Komisija meni, da dodatna uskladitev med različnimi področji ne bi smela ogroziti sinergij, doseženih pri upravljanju 
obeh skladov SKP , tj. EKJS in EKSRP . Zakonodajalec je prepoznal pomembnost ohranitve sinergij, doseženih med 
obema stebroma (EKJS in EKSRP) (uvodna izjava 4 (EU) Uredbe št. 1303/20134).
Priporočilo 3
Komisija ne sprejema tega priporočila.
Komisija bo še naprej popolnoma pregledno obveščala proračunski organ o izvajanju programov, tudi o rezultatih 
njihovega zaključevanja. Vendar v tej fazi ne more sprejeti nobene posebne zaveze glede zakonodajnih predlogov 
za obdobje po letu 2020.
4 „Glede skupne kmetijske politike (SKP) so bile s prilagajanjem in usklajevanjem pravil upravljanja in nadzora za prvi (Evropski kmetijski jamstveni 
sklad – EKJS) in drugi steber (EKSRP) SKP dosežene znatne sinergije. Močna povezava med EKJS in EKSRP bi se zato morala ohraniti, ohraniti pa bi 
bilo treba tudi delujoče strukture v državah članicah.“
Odgovori Komisije 91
129
Komisijo zavezuje vzpostavljeni pravni okvir, ki ga je določil zakonodajalec.
Prekrivanje dveh obdobij je potrebno, ker izvajanje številnih projektov traja več let ter vedno vključuje fazo 
vzpostavljanja in fazo zaključevanja.
Službe Komisije so spodbujale države članice, naj povečajo zmogljivosti, povezane z zaključevanjem, ter za ta 
namen uporabijo dodelitve za tehnično pomoč za obdobje 2007–2013 ali 2014–2020.
Proces zaključevanja se je začel s pripravo pred koncem obdobja upravičenosti in je bil v polnem zamahu takoj, ko 
se je obdobje upravičenosti končalo. Države članice so za izvajanje svojih programov dejansko imele na voljo dve 
dodatni leti (tri leta v primeru programov za obdobje 2014–2020). To omogoča boljše upravljanje in izkoriščanje 
programov ob upoštevanju potrebe po izvajanju večletnih programov, zmanjšuje pritisk in obremenitev vključenih 
organov ter omogoča boljši prehod med obdobji.
130
Komisija je trdno prepričana, da bi odprava prekrivanja obdobij upravičenosti povzročila manjše izvajanje politike.
131
Krajše obdobje, zagotovljeno na področju razvoja podeželja, je mogoče pojasniti z dejstvom, da proces potrjevanja 
in potrditve obračunov obstaja že več kot desetletje, zato je mogoče na splošno trditi, da certifikacijski organi in 
plačilne agencije razumejo zahteve.
Komisija meni, da je treba uskladiti olajševanje upravnega bremena in dajanje zagotovil glede zakonitosti in pravil -
nosti odhodkov.
Priporočilo 4
Komisija ne sprejema tega priporočila.
Komisija je trdno prepričana, da bo odprava prekrivanja obdobij upravičenosti omejila izvajanje politike in možnost 
odločanja o večletnih projektih v zadnjem letu obdobja izvajanja z nalaganjem dodatnega upravnega bremena 
in povzročila motnje pri prehodu med obdobji. Za EKSRP bi to pomenilo negativen vpliv na nemoteno izvajanje 
večletnih okoljskih obveznosti ali poslovnih zagonskih projektov na podlagi večletnih poslovnih načrtov.
Odgovori Komisije 92
133
Komisija meni, da so za vsa ključna področja, pomembna za zaključevanje, določeni roki.
Za kohezijsko politiko so ključna področja, pomembna za zaključevanje, izvajanje (obravnavano v končnem poročilu 
o izvajanju), zakonitost in pravilnost odhodkov (obravnavani v izjavi o zaključitvi in končnem poročilu o kontroli) 
ter na koncu končni izkaz odhodkov. Roki za ta področja so določeni v Uredbi. Komisija ima na voljo pet mesecev, 
da države članice obvesti o svojem mnenju glede vsebine končnega poročila o izvajanju in izjave o zaključitvi. Kar 
zadeva velike projekte iz obdobja 2007–2013, jih je treba odobriti še manj kot 2 %.
Ključni roki na področju razvoja podeželja so okvirno določeni (npr. predložitev dokumentov za zaključek in končno 
plačilo) v zakonodaji. Vendar nekateri roki niso natančno določeni, kar omogoča dovolj časa za zagotovitev ustrezne 
odločitve o zaključitvi in zaščiti proračuna EU.
Priporočilo 5
Komisija ugotavlja, da je to priporočilo naslovljeno na države članice.
Priporočilo 6
Komisija sprejema to priporočilo.
Komisija trenutno obravnava preostale odločitve glede velikih projektov iz obdobja 2007–2013, da bi jih čim več 
sprejela pred koncem leta 2016. Vzpostavljeni so postopki za sprejetje odločitev o velikih projektih v treh mesecih, 
kot določajo uredbe. Odobriti je treba še manj kot 2 % vseh velikih projektov iz obdobja 2007–2013.
Glede programskega obdobja 2014–2020 je Komisija pospešila obravnavanje velikih projektov, ki se zdaj odobrijo 
v povprečno 110 dneh.
Skupni odgovor Komisije na odstavka 134 in 135
Na splošno se smernice o zaključevanju ne morejo šteti za dodatne zahteve, ampak so namenjene pojasnitvi tega, 
kako Komisija razume veljavne določbe in kakšna so njena pričakovanja. Vsebujejo tudi nekatera priporočila za 
države članice, ki bi morala olajšati proces zaključevanja, če se bodo upoštevala. S tem smernice zagotavljajo boljšo 
skladnost in preglednost pravil za države članice ter jim kot takšne dajejo zagotovilo glede zahtev Komisije v zvezi 
z zaključevanjem.
Komisija ugotavlja, da Računsko sodišče takšno pojasnitev šteje za uporabno in ustrezno na primer za stopnjo pre -
ostalega tveganja (glej odstavka 123 in 135).
Komisija je pojasnila svoje mnenje o pravni možnosti iz člena 78(6) splošne uredbe za obdobje 2007–2013, da obrav -
nava upravičene odhodke za finančne instrumente ob zaključku. Glej odgovore Komisije na priporočilo 3 letnega 
poročila Računskega sodišča za leto 2015.
Komisija se sklicuje tudi na svoj odgovor v odstavku 89.
Odgovori Komisije 93
Komisija meni, da smernice o zaključevanju ustrezno pojasnjujejo posebna pravila za delitev manjših projektov 
v faze in da to ne bo zapletlo procesa zaključevanja.
137
Komisija meni, da notranja priprava na zaključek poteka dobro, da se zagotovi nemoten proces zaključevanja.
Odgovornost držav članic je, da zagotovijo ustrezno delitev nalog in uskladitev z nacionalno upravo.
138
Komisija poudarja, da se je tveganje za neupravičena zmanjšanja stopenj končnih napak, ki jih sporočijo države 
članice, za zaključek obdobja 2007–2013 zmanjšalo z izdajanjem letnih poročil o kontroli in izvajanjem finančnih 
popravkov, kadar stopnje preostalih napak presegajo stopnje pomembnosti. Komisija vsako leto in ob zaključku 
podrobno analizira in potrdi stopnjo napak, ki jo sporočijo revizijski organi. Ta proces vsako leto pregleda Računsko 
sodišče.
Skupni odgovor Komisije na odstavka 139 in 140
Opozoriti je treba, da se priglasitev državne pomoči zahteva le za manjše število velikih projektov (priglasitev ni po  -
trebna na primer, če državna pomoč ni vključena ali kadar projekt spada na področje uporabe uredbe o skupinskih 
izjemah ali odobrene sheme pomoči).
Komisija se sklicuje na svoj odgovor na priporočilo 4 v Posebnem poročilu št. 24/2016.
Kar zadeva preverjanje skladnosti velikih projektov s pravili o državni pomoči, je Komisija zavrnila priporočilo, saj 
je menila, da je v nasprotju z njenimi cilji, za katere si prizadeva prek navodil, ki jih je leta 2012 predložila državam 
članicam, in sicer da se projekti, o katerih so bile odločitve sprejete pred tem datumom, ne pregledujejo ponovno 
sistematično, s čimer je državam članicam prepustila odločitev o priglasitvi ter njim in upravičencem zagotovila 
stabilnost glede obravnavanja takšnih projektov.
141
Komisija se zaveda, da na področju razvoja podeželja finančni instrumenti vključujejo tveganje, da bodo odhodki 
razglašeni za neupravičene, tako kot pri vseh drugih ukrepih, ki jih upravlja plačilna agencija.
Vendar želi Komisija poudariti, da je že v okviru prejšnjih revizij države članice opozorila na možno nepravilno 
porabo.
Revizije, namenjene zaključku jamstvenih skladov, so že načrtovane in lahko po potrebi privedejo do finančnih 
popravkov.
V zvezi z upravičenostjo odhodkov, povezanih s finančnimi instrumenti in pogodbenimi predujmi, so bila nacional -
nim organom za njihovo zagotovilo ob zaključku že zagotovljena posebna pojasnila.
Na področju kohezijske politike se Komisija sklicuje na svoja odgovora v odstavkih 100 in 107.
Odgovori Komisije 94
Priporočilo 7
Komisija sprejema to priporočilo.
V zvezi z upravičenostjo odhodkov, povezanih s finančnimi instrumenti in pogodbenimi predujmi, so bila organom, 
pristojnim za programe, za njihovo zagotovilo ob zaključku že zagotovljena posebna pojasnila.
KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
  en izvod:  
na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije (http://ec.europa.eu/represent_sl.htm), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm),  
pri službi Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*)  Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:
 na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Dogodek Datum
Sprejetje revizijskega memoranduma / začetek revizije 15.9.2015
Osnutek poročila uradno poslan Komisiji (ali drugemu revidirancu) 13.10.2016
Sprejetje končnega poročila po razčiščevalnem postopku 14.12.2016
Prejeti uradni odgovori Komisije (ali drugega revidiranca) v vseh jezikih 25.1.2017
Po koncu programskega obdobja je treba kohezijske 
programe in programe razvoja podeželja zaključiti in 
opraviti finančno poravnavo. Komisija in države članice 
imajo v procesu zaključevanja posebne naloge in 
odgovornosti. Pri tej reviziji je Sodišče preučilo, ali pravila 
in postopki za zaključevanje Komisiji in državam članicam 
zagotavljajo podlago za učinkovito in pravočasno 
zaključitev programov. Na splošno je ugotovilo, da so 
smernice Komisije o zaključevanju za obdobje 2007–2013 na 
področjih kohezije in razvoja podeželja ustrezna osnova za 
to, da se države članice uspešno pripravijo na zaključevanje, 
vendar je odkrilo tudi nekatere slabosti in tveganja, ki bi jih 
bilo treba pri zaključevanju za obdobje 2007–2013 posebej 
obravnavati. Sodišče je izreklo tudi več priporočil, ki se 
nanašajo na zakonodajni okvir po letu 2020.
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE