EU izbira partnerice, ki si želijo sodelovanja, da bi vzpostavile odprta in napredna pravila za trgovino v 21. stoletju in tako okrepile globalno upravljanje. Nedavni sporazumi EU s Kanado, Singapurjem in Vietnamom ter načelni dogovor z Japonsko ne ustvarjajo samo novih gospodarskih priložnosti za naša podjetja in državljane, ampak tudi odražajo in spodbujajo univerzalne vrednote, ki jim sledi Unija, ter ohranjajo pravico vlad do regulacije v javnem interesu.

EU je zavezana odprti trgovini, ki izhaja iz na pravilih temelječega multilateralnega trgovinskega sistema. Odprtost za pretok blaga, storitev, ljudi in kapitala spodbuja rast, konkurenčnost in blaginjo potrošnikov v EU. V povezavi z visokimi standardi na področju varstva okolja, zaščite delavcev in potrošnikov ter socialnega varstva je podlaga za našo blaginjo, poleg tega pa je tudi najbolj primeren način za to, da se koristi globalizacije zagotovijo vsem Evropejcem. Globalizacija je več kot samo trgovina, njeni učinki pa se kombinirajo z učinki tehnoloških sprememb. Vendar ni dvoma, da ima trgovinska politika pomembno vlogo pri izkoriščanju globalizacije, da se ljudem in podjetjem v Evropi in zunaj nje zagotovijo njeni pozitivni gospodarski, socialni in okoljski učinki.

Poleg tega sporočila je Komisija danes objavila tudi prvo dveletno poročilo o izvajanju strategije trgovinske politike z naslovom „Trgovina za vse“. Poročilo navaja konkretne dosežke in delo, ki poteka zadnji dve leti od sprejetja strategije, ter pri tem predstavlja pridobljene izkušnje, ki usmerjajo razvoj trgovinske politike EU. Pozneje jeseni ga bo dopolnilo Poročilo o izvajanju prostotrgovinskih sporazumov, Komisija pa vse zainteresirane strani vabi k razpravi o v prihodnost usmerjeni trgovinski politiki na podlagi obeh poročil in tega sporočila. Poleg tega bo na podlagi novega evropskega soglasja o razvoju letos revidirana strategija pomoči trgovini.

– Komisija se je tudi odločila, da bo svoja priporočila za pogajalske smernice za trgovinske sporazume odslej objavljala, začela pa bo danes z objavo teh treh priporočil. Priporočila se bodo tako kot doslej hkrati predložila Svetu v posvetovanje in posredovala Evropskemu parlamentu, pri čemer se bodo sedaj avtomatično posredovala tudi nacionalnim parlamentom in javno objavila, da bo od vsega začetka mogoča obsežna in vključujoča razprava o načrtovanem sporazumu;

– priporočila za začetek pogajanj o trgovinskih sporazumih z Avstralijo in Novo Zelandijo. Sporazuma bi med drugim temeljila na nedavnih uspešnih pogajanjih s Kanado, Singapurjem, Vietnamom in Japonsko ter bi razširila zavezništvo partneric, ki se zavzemajo za progresivna pravila v zvezi s svetovno trgovino;

Evropska komisija si prizadeva za razvoj trgovinske politike EU, ki bo izpolnjevala splošne gospodarske in politične cilje Unije, tudi s krepitvijo skladnosti med trgovinsko politiko in drugimi zunanjimi in notranjimi politikami EU. Trgovinska politika na primer prispeva k celostnemu oblikovanju politike agende za trajnostni razvoj do leta 2030 z osredotočanjem na gospodarske vidike, pa tudi s spodbujanjem socialnih in okoljskih ciljev, ter k evropski agendi o migracijah in evropski agendi za varnost. Trdna in napredna politična agenda se mora odzivati na trenutne priložnosti in izzive, s katerimi se sooča Evropa, hkrati pa podpirati bistvene interese Evrope. Komisija danes predlaga sveženj novih pobud, ki prispevajo k obstoječi zelo intenzivni trgovinski agendi Unije in jo dopolnjujejo, in sicer za doseganje naslednjih ciljev:

Svetovna trgovina je ključnega pomena za konkurenčno in uspešno Evropsko unijo, saj evropski izvoz v druge dele sveta zagotavlja več kot 30 milijonov delovnih mest. Svetovna povezanost gospodarstva še naprej koristi velikim in malim ali srednjim evropskim podjetjem ter evropskim državljanom, delavcem in potrošnikom. Da bi bila svetovna trgovina pravična, odražala vrednote in ostala globoko zakoreninjena v sistemu, ki temelji na pravilih, pa je treba proaktivno sodelovati pri njenem oblikovanju in upravljanju. Evropska unija si prizadeva za pregledno in odgovorno trgovinsko politiko, ki koristi vsem državljanom in zagotavlja sodobne rešitev za današnje gospodarstvo, ki doživlja tehnološko spremembo. V okviru razprave, ki se je pričela marca z belo knjigo o prihodnosti Evrope, je dokument z razmislekom predstavil, kako lahko trgovinska politika skupaj z drugimi politikami EU pripomore k izkoriščanju globalizacije in zagotovitvi pravične porazdelitve koristi trgovine v skladu z načeli EU o solidarnosti in trajnosti.

Pri odpiranju trgov je treba zagotoviti, da vsi upoštevajo pravila in da so bistveni interesi EU zaščiteni. EU aktivno uporablja vsa orodja, ki so ji na voljo za uresničevanje zavez, ki so jih prevzele njene partnerice, odpravo trgovinskih ovir in boj proti nepoštenim praksam. Več partneric EU, vključno z največjimi gospodarstvi na svetu, vse pogosteje sprejema ukrepe notranje politike, ki lahko škodujejo drugim državam ali ogrožajo na pravilih temelječi multilateralni trgovinski sistem. Komisija je po potrebi tudi pripravljena sprejeti nove ukrepe za boj proti temu trendu.

3. Trdna trgovinska in naložbena politika za zaščito interesov EU in zagotavljanje pravičnosti

Sporazuma z Japonsko in Kanado ter hitri napredek, ki je bil dosežen s partnericami, kot so Mehika in države Mercosurja, kažejo, da je mogoče določiti napredna in sodobna trgovinska pravila. Da bi izkoristili ta zagon, Komisija Svetu priporoča pogajanja za dva nova trgovinska sporazuma, in sicer z Avstralijo in Novo Zelandijo, kar dopolnjuje nedavno priporočilo Komisije, da se začnejo pogajanja s Čilom. Namen teh sporazumov je spodbujati trajnostno rast s povečanjem trgovine, zagotavljati trdno podlago za okrepitev gospodarskih povezav z azijsko-pacifiško regijo in razširiti zavezništvo partneric, ki so zavezane progresivnim pravilom v zvezi s svetovno trgovino.

Sporazumi EU prav tako eksplicitno ohranjajo pravico vlad do regulacije v javnem interesu, kar je pomembno načelo za vsa prihodnja pogajanja. To načelo podpira novi pristop EU k zaščiti naložb. Komisija zdaj v svojih dvostranskih sporazumih sledi popolnoma prenovljenemu pristopu k zaščiti naložb, kar pomeni veliko odstopanje od sistema za reševanje sporov med vlagateljem in državo, kot je razvidno iz sporazuma s Kanado.

EU ima vodilno vlogo in brezkompromisno zagotavlja visoke evropske standarde na področju varstva okolja, zaščite delavcev in potrošnikov, socialnega varstva ter temeljnih pravic. Skupaj z našimi partnericami si prizadevamo za uporabo instrumentov trgovinske politike za spodbujanje teh standardov po vsem svetu v skladu s cilji trajnostnega razvoja, ki opredeljujejo trgovino kot enega ključnih načinov izvajanja. Vsi sodobni trgovinski sporazumi EU na primer spodbujajo izvajanje mednarodnih sporazumov o varstvu okolja in delovnih standardih, pri čemer je sporazum o gospodarskem partnerstvu med EU in Japonsko prvi mednarodni trgovinski sporazum, ki izrecno podpira Pariški sporazum o podnebnih spremembah. Sporazum s Kanado je dosegel ambiciozne rezultate pri zavezah na področju dela. To kaže, da pristop Komisije v zvezi z navedenim, kot je določen v sporočilu „Trgovina za vse“ , prinaša rezultate. Komisija je trenutno vključena v obsežne razprave z Evropskim parlamentom, Svetom in zainteresiranimi stranmi, da bi se izboljšala učinkovitost izvajanja in izvrševanja določb o trgovini in trajnostnem razvoju v sporazumih.

Celoviti gospodarski in trgovinski sporazum med EU in Kanado (CETA) se bo začel začasno uporabljati 21. septembra. EU in Japonska sta 6. julija dosegli načelni dogovor o glavnih elementih sporazuma o gospodarskem partnerstvu, v teku pa je intenzivno delo za sklenitev končnega besedila sporazuma do konca leta. Ti obsežni sporazumi bodo na primer odpravili veliko večino dajatev, ki jih plačujejo podjetja iz EU pri trgovini s Kanado in Japonsko, ter odprli trge za izvoz iz EU, vključno s kmetijstvom, hrano in pijačo. Sporazumi bodo odstranili ovire v številnih storitvenih sektorjih in nadalje spodbujali inovativno in konkurenčno gospodarstvo, kar bo vsem podjetjem olajšalo poslovanje, zlasti malim in srednjim.

Komisija se je zavezala poglobitvi vezi EU z gospodarstvi v Aziji in Latinski Ameriki, ki bodo poganjala rast v prihodnosti. Pogajanja z Mehiko in državami Mercosurja hitro napredujejo in Komisija si prizadeva za politično sklenitev pogajanj do konca leta. Kmalu bosta predložena tudi sporazuma, ki sta rezultat pogajanj s Singapurjem in Vietnamom.

Za odpiranje novih trgov Evropska komisija izvaja celovit program pogajanj na večstranski in dvostranski ravni, da bi zagotovila vzajemen dostop do trga. Večstranske obveznosti EU v okviru Svetovne trgovinske organizacije (STO) so osnova naših trgovinskih odnosov po vsem svetu. V pripravah na ministrsko konferenco v Buenos Airesu, ki bo decembra, je EU vodilna pri preoblikovanju pogajalske agende STO in si prizadeva za posodobitev pravil o svetovni trgovini in za ponovno vzpostavitev primata STO pri oblikovanju pravil, zlasti v času vse večjega protekcionizma.

Instrumenti trgovinske zaščite prav tako pomagajo zagotavljati pošteno konkurenco za podjetja iz EU. Komisija tesno sodeluje z Evropskim parlamentom in Svetom, da bi dosegli predlagano splošno posodobitev pravil za instrumente trgovinske zaščite in novo metodologijo za protidampinške izračune, in sicer v skladu s sklepi Evropskega sveta z dne 23. junija 2017, ki pozivajo k hitremu dogovoru sozakonodajalcev. Posodobljena pravila bi ohranila in okrepila sposobnost EU za odzivanje na znatna izkrivljanja trga v državah, ki izvažajo v EU. Krepitev protisubvencijskega instrumenta trgovinske zaščite je ključni del prizadevanj EU za odpravo enega od glavnih vzrokov za nepošteno mednarodno trgovino, tj. nepoštene subvencije, zlasti kadar vodijo do presežnih zmogljivosti. Poleg tega si bo EU glede nepoštenih subvencij še naprej prizadevala za pobude na večstranski ravni. EU tako v okviru Svetovne trgovinske organizacije predlaga ukrepe, ki spodbujajo preglednost industrijskih subvencij in omejujejo uporabo škodljivih subvencij v kmetijskem in ribiškem sektorju. Poleg tega EU obravnava problematiko presežne zmogljivosti, in sicer s krepitvijo mednarodnega ekonomskega upravljanja, na primer za reševanje nujnih problemov v jeklarskem sektorju v okviru globalnega foruma o presežnih jeklarskih zmogljivostih, ki so ga ustanovile skupina G-20 in članice OECD. Še eno področje, kjer so učinki za interese proizvajalcev v EU pogosto negativni, je javno naročanje, saj veliko pomembnih trgovinskih partneric EU še naprej uporablja omejevalne prakse, ki diskriminirajo podjetja iz EU in ne zagotavljajo vzajemnosti pri dostopu do trga. Komisija zato poziva k hitremu sprejetju njenega spremenjenega predloga za mednarodni instrument za javna naročila, tj. orodja za spodbujanje odprtega in vzajemnega dostopa do trgov javnih naročil po vsem svetu.

Hkrati se morajo prizadevanja EU na področju pravil globalnega upravljanja tudi prilagoditi novim izzivom svetovne konkurence, kot so vprašanja v zvezi s strateškimi sredstvi EU, ki jih prevzamejo tuji vlagatelji, zlasti subvencionirana in/ali državna podjetja. Načelna odprtost EU za neposredne tuje naložbe se ne bo spremenila. Vendar morajo to odprtost spremljati odločne in ustrezne politike, da se na eni strani odprejo druga gospodarstva in zagotovi, da vsi spoštujejo enaka pravila, ter da se na drugi strani sredstva zaščitijo pred prevzemi, ki bi škodovali bistvenim interesom EU ali njenih držav članic. Medtem ko je trgovinska in naložbena politika EU še vedno najprimernejše orodje, da se zagotovi, da bodo tretje države omogočile stopnjo odprtosti za tuje naložbe, ki bo enakovredna tisti v EU, ter se spodbudijo enaki konkurenčni pogoji za subjekte EU, pa je treba sprejeti ukrepe za zaščito bistvenih interesov EU.

V okviru današnjega svežnja ukrepov trgovinske politike Komisija predlaga okrepitev sodelovanja EU in vzpostavitev okvira za pregled tujih neposrednih naložb v EU. Tako bi preprečili prevzeme strateških sredstev, ki bi lahko ogrozili varnost ali javni red, s čimer se bodo ohranili evropski bistveni interesi, pa tudi odprtost trgov EU za naložbe kot celoto.

Današnje sporočilo o spodbujanju neposrednih tujih naložb in zaščiti bistvenih interesov tako predlaga nadaljnje konkretne ukrepe za države članice in po potrebi Komisijo, da se pregleda nekatere neposredne tuje naložbe v EU zaradi ohranjanja varnosti in javnega reda. Sporočilo je priloženo predlogu uredbe o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v EU zaradi varnosti in javnega reda, mehanizma za sodelovanje med državami članicami in okvira za pregled na ravni EU.

4. Zagotavljanje učinkovitih sporazumov s preglednim in vključujočim pogajalskim procesom

Pomembno je, kako izvajamo trgovinske politike in trgovinska pogajanja. Če naj EU doseže učinkovite sporazume, ki bodo koristili vsem državljanom, mora biti priprava teh sporazumov odgovorna, pregledna in vključujoča. To je skupna odgovornost vseh institucij EU, vseh držav članic in vseh nacionalnih parlamentov.

Za zagotovitev čim večjih potencialnih koristi naše trgovinske politike mora biti EU kredibilna pogajalska partnerica; odločanje v institucijah mora biti jasno in predvidljivo ter ustrezati svojemu namenu. Zato je treba zagotoviti, da bo naš institucionalni okvir omogočal ratifikacijo in izvajanje doseženih sporazumov na odgovoren, legitimen in učinkovit način. Mnenje Sodišča Evropske unije o prostotrgovinskem sporazumu med EU in Singapurjem zagotavlja potrebno jasnost glede porazdelitve pristojnosti v trgovinskih in naložbenih sporazumih med EU in njenimi državami članicami.

Priporočilo za začetek pogajanj z Avstralijo in Novo Zelandijo vključuje širok nabor tem, ki so v celoti zajete v skupni trgovinski politiki EU, vključno z liberalizacijo trgovine z blagom in storitvami, neposrednimi tujimi naložbami, javnimi naročili, globalnimi pravili, katerih namen je zagotoviti enake konkurenčne pogoje, in ambicioznimi poglavji o trajnostnem razvoju. To omogoča hitro doseganje napredka glede na politični imperativ krepitve tržnega položaja EU v svetu. Komisija je pripravljena na pospešeno vodenje teh pogajanj, da bi se zaključila do marca 2019.

Priporočilo za začetek pogajanj z Avstralijo in Novo Zelandijo ne vključuje zaščite naložb in reševanja naložbenih sporov; razpravo o najboljši strukturi trgovinskih sporazumov in sporazumov o zaščiti naložb, ki jih sklepa EU, je treba zaključiti, Komisija pa je pripravljena o tem nadalje razpravljati s Svetom in Evropskim parlamentom. Komisija hkrati nadaljuje tekoča pogajanja o naložbah, vključno z Japonsko, Kitajsko, Mjanmarom in drugimi partnericami, za izboljšanje položaja vlagateljev iz EU v tujini ter ob spodbujanju trajnostnega razvoja in varovanju pravice vlad do regulacije. Komisija je danes sprejela tudi priporočilo za začetek pogajanj za ustanovitev sodišča za naložbe na večstranski ravni. Ta predlog je še en korak v smeri preglednejšega, bolj usklajenega in pravičnejšega pristopa k obravnavi pritožb vlagateljev na podlagi sporazumov o zaščiti.

Pravno vprašanje delitve pristojnosti nikakor ne bi smelo vplivati na legitimnost postopka sprejetja in možnost za sodelovanje pri njem. To bi bilo treba zagotoviti ne glede na to, ali se končno odločitev za sprejetje sprejme na ravni EU ali tudi na ravni držav članic. Komisija zato pozdravlja dejstvo, da vlade držav članic EU pri trgovinskih pogajanjih vse bolj sodelujejo z nacionalnimi in regionalnimi parlamenti. Nacionalni parlamenti imajo ključno vlogo pri spremljanju stališč vlade v zvezi s trgovinskimi pogajanji EU. Komisija zato države članice spodbuja, da nadaljujejo z vključevanjem nacionalnih parlamentov in, kadar je to mogoče, zagotovijo njihovo vključenost v trgovinska pogajanja na čim zgodnejši stopnji.

To je eden od glavnih razlogov za odločitev Komisije, da bo objavila svoja priporočila za pogajalske smernice za trgovinske sporazume, začenši z današnjimi priporočili glede Avstralije in Nove Zelandije ter večstranskega sodišča za naložbe, in sicer v skladu z ustaljeno prakso za pogajanja z Združenim kraljestvom na podlagi člena 50.