[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 5.11.2008

COM(2008) 720 konč.

2007/0249 (COD)

Spremenjeni predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o ustanovitvi organa za trg evropskih elektronskih komunikacij

(predložila Komisija v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES)

2007/0249 (COD)

Spremenjeni predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o ustanovitvi organa za trg evropskih elektronskih komunikacij

(Besedilo velja za EGP)

1. STOPNJE POSTOPKA

Komisija je predlog (COM(2007) 699 konč.) sprejela 13. novembra 2007 ter ga 15. novembra 2007 predložila Evropskemu parlamentu in Svetu.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje o predlogu Komisije sprejel 29. maja 2008.

Odbor regij je mnenje o predlogu Komisije sprejel 18. junija 2008.

Evropski parlament je na prvi obravnavi 24. septembra 2008 sprejel 164 sprememb.

2. CILJ PREDLOGA

Predlog o ustanovitvi organa za trg evropskih elektronskih telekomunikacij je del regulativnega paketa EU za elektronske komunikacije, ki ga je Komisija predlagala, da bi poenostavila in izboljšala kakovost regulativnega okolja, dokončala oblikovanje enotnega trga ter zagotovila potrošnikom, da lahko v celoti izkoristijo dinamičen in vedno bolj brezmejen trg komunikacij.

Cilj predlagane uredbe je ustanoviti specializirano in neodvisno strokovno telo, ki Komisiji in nacionalnim regulativnim organom pomaga pri izvajanju regulativnega okvira EU za elektronske komunikacije.

Organ bi na evropski ravni dopolnjeval regulativne funkcije, ki jih na nacionalni ravni izvajajo regulativni organi, zlasti z zagotavljanjem: okvira za sodelovanje nacionalnih regulativnih organov; regulativnega nadzora opredelitev trgov; analize problemov in njihovega reševanja; opredelitve nadnacionalnih trgov; nasvetov glede vprašanj v zvezi z radijskimi frekvencami; odločitev glede upravljanja številčenja in nasvetov glede prenosljivosti številk; nasvetov glede vprašanj varnosti omrežij in informacij; splošnih informacijskih in svetovalnih nalog glede vprašanj v zvezi s sektorjem elektronskih komunikacij.

3. CILJ SPREMENJENEGA PREDLOGA

Cilj spremenjenega predloga je prilagoditi nekatere točke prvotnega predloga v skladu s predlogi Evropskega parlamenta.

4. PRIPOMBE GLEDE SPREMEMB, KI JIH JE SPREJEL EVROPSKI PARLAMENT

4.1. Spremembe, ki jih je sprejela Komisija

Komisija lahko sprejme spremembe 6, 8, 9, 10, 11, 14, 15, 17, 20, 21, 23, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 42, 43, 44, 47, 48, 50, 54, 57, 59, 60, 62, 65, 66, 68, 69, 73, 77, 78, 79, 85, 87, 89, 91, 92, 94, 97, 98, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 115, 117, 120, 125, 133, 136, 140, 141, 143, 144, 145, 146, 147, 149, 152, 153, 156, 163 in 166.

4.2. Spremembe, ki jih je Komisija delno sprejela ali jih je sprejela pod pogojem, da se jih na novo oblikuje

To so spremembe 12, 22, 49, 53, 61, 63, 70, 81, 83, 88, 99, 102, 107, 108, 109, 110, 111, 114, 116, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 129, 130, 131, 159, 160, 161 in 168.

Komisija se načeloma lahko strinja, da je treba ustanoviti telo, ki se razlikuje od prvotno predlaganega organa, s tem pa sprejme vse spremembe, povezane s spremembo naziva. Komisija predlaga ustanovitev organa evropskih regulatorjev za telekomunikacije (organ).

– Sprememba 12

Komisija sprejema ustanovitev novega organa z nazivom „Organ evropskih regulatorjev za telekomunikacije“ in vnaša nekaj novih sprememb v zvezi z oblikovanjem besedila, ki poudarjajo pomembnost okrepitve sodelovanja med nacionalnimi regulativnimi organi. Komisija lahko v drugem stavku sprejme vnos besedila „(v nadaljnjem besedilu: NRO)“.

Uvodna izjava 12:

„To zahteva okrepitev sodelovanja med nacionalnimi regulativnimi organi na evropski ravni z ustanovitvijo ev novega organa, organa BERT evropskih regulatorjev za telekomunikacije ( v nadaljnjem besedilu: organ ). Organ BERT bi s pomočjo, ki jo zagotavlja Komisiji in nacionalnim regulativnim organom (v nadaljnjem besedilu: NRO) , učinkovito prispeval k dokončnemu oblikovanju notranjega trga. Deloval bi kot referenčna točka in bi ustvarjal zaupanje na podlagi svoje neodvisnosti, kakovosti svojega svetovanja in informacij, ki jih razširja, preglednosti svojih postopkov in načinov delovanja ter svoje prizadevnosti pri izvajanju nalog, ki so mu dodeljene.“

– Sprememba 22

Komisija lahko sprejme novo uvodno izjavo. Vendar kljub temu, da lahko nekateri trgi po svoji naravi segajo prek meja, Komisija do zdaj še ni priznala nobenega takšnega globalnega trga (v nasprotju z navedbo v besedilu, ki ga predlaga Evropski parlament). Poleg tega bi morala biti vloga organa pomoč pri oblikovanju normativnega pristopa. Izraz „globalne telekomunikacijske storitve“, ki ni opredeljen nikjer v regulativnem okviru, je treba nadomestiti z izrazom „čezmejne poslovne storitve“.

Uvodna izjava 22a (novo):

„ Čezmejne poslovne storitve so poseben primer, pri katerem bi bilo treba poenotiti pogoje za dovoljenje. Splošno sprejeto mnenje je, da so storitve, ki upravljajo poslovne podatkovne in govorne storitve za multinacionalne družbe z lokacijo v različnih državah in pogosto na različnih celinah, po naravi čezmejne, v Evropi so torej vseevropske. Organ BERT mora pomagati pri razv oju iti poenoten ega normativn ega i pristop a , da bi se lahko gospodarske koristi celovitih in neprekinjenih storitev razširile na vso Evropo.“

– Sprememba 49

Komisija lahko sprejme vnos novega odstavka, ki izboljšuje predlog Komisije s pojasnitvijo vloge organa pri nacionalnih regulativnih organih in v katerem je predlagano, da se pri opisu vloge organa opozori na organizacijsko podporo. Besedilo „sprejema skupna stališča in daje pripombe“, ki je odvečno, pa je treba črtati, saj je že vsebovano v členu 3 predloga.

Člen 1, odstavek 3:

„Organ BERT opravlja svoje naloge v sodelovanju z nacionalnimi regulativnimi organi in Komisijo.

Organ BERT služi kot način izmenjave informacij in sprejemanja skladnih odločitev nacionalnih regulativnih organov . Zagotavlja organizacijsko osnovo podporo za sprejemanje odločitev nacionalnih regulativnih organov . Sprejema skupna stališča in daje pripombe. Poleg tega svetuje Komisiji in pomaga nacionalnim regulativnim organom pri vseh zadevah v okviru nalog, ki jih na nacionalne regulativne organe nalagajo Okvirna direktiva in posebne direktive .“

– Sprememba 53

Komisija pozitivno ocenjuje zamisel o pojasnitvi vloge organa pri povečanju doslednosti pri uvedbi pravnih sredstev. Vendar kljub temu, da je spremljanje splošnih razvojnih dosežkov v smislu člena 21 Uredbe sprejemljivo, je spremljanje uveljavljanja naloga Komisije in ga zato ni mogoče sprejeti. Poleg tega je treba izraz „skupna stališča“ nadomestiti z izrazom „skupni pristopi“, saj gre pri prvem za ustaljen izraz v pravu Skupnosti in EU.

člen 3, točka aa (novo):

„oblikuje skupn ea pristopestališča , smernice in najboljšo prakso za uvedbo regulativnih pravnih sredstev na nacionalni ravni in spremlja njihovo uveljavitev v državah članicah;“

– Sprememba 61

Ta sprememba poudarja pomemben vidik dela organa v zvezi s čezmejnimi storitvami. Vendar je treba določbo nekoliko preoblikovati in se zlasti izogniti izrazu „globalne telekomunikacijske storitve“, ki v okviru ni opredeljen in je še vedno nejasen. Poleg tega bi se na pravila, ki urejajo zagotavljanje čezmejnih storitev, bilo bolj primerno sklicevati kot na „skupna pravila“. Končno je treba izraz „skupna stališča“ nadomestiti z izrazom „skupni pristopi“, saj gre pri prvem za ustaljen izraz v pravu Skupnosti in EU.

člen 3, točka ia (novo):

„razvija skupn e a mnenja pristope o čezmejnih vseevropskih vprašanjih , kot so globalne telekomunikacijske storitve, da bi okrepil regulativno doslednost in spodbudil enotni vseevropski trg in skupna pravila.“

– Sprememba 63

Člen 4, odstavek 2:

„ Da bi se spodbujala usklajena uporaba določb Okvirne direktive in posebnih direktiv, Komisija lahko zaprosi organ BERT za pomoč pri pripravi priporočil ali odločb, ki jih mora Komisija sprejeti v skladu s členom 19 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva). Tudi Evropski parlament lahko zaprosi organ BERT za pomoč, saj jo lahko upravičeno potrebuje v zvezi s poizvedbami v skladu s členom 193 Pogodbe ali zakonodajo v okviru funkcij organa BERT. “

– Sprememba 70

Komisija lahko sprejme to spremembo, ki jo je treba brati v zvezi z novo točko 3(ia) o spodbujanju čezmejnih storitev. Vendar je treba to določbo nekoliko spremeniti: na pravila, ki urejajo zagotavljanje čezmejnih storitev, bi se bilo bolj primerno sklicevati kot na „skupna pravila“, ponudnike „globalnih telekomunikacijskih storitev“ pa opredeliti kot ponudnike „čezmejnih storitev“.

Člen 4, odstavek 3, točka pa (novo):

„ukrepi za zagotavljanje razvoja skupnih vseevropskih pravil in zahtev za ponudnike globalnih telekomunikacijskih storitev čezmejnih poslovnih storitev. “

– Sprememba 81

Komisija lahko sprejme zamisel, da organ svetuje Komisiji in pri zadevah v njegovi pristojnosti, ki se nanašajo na spekter, tesno sodeluje s Skupino za politiko radijskega spektra. Vendar ne more sprejeti, da organ svetuje Skupini za politiko radijskega spektra in Odboru za radijski spekter, saj svetovanje svetovalni skupini in odboru ni primerno. Komisija lahko sprejme črtanje študij in pregledov ter vnos besedila „po potrebi … ki vplivajo na … ali ta nanje vpliva“ ob predpostavki, da bo vloga novega organa na področju zadev, povezanih s spektrom, manjša.

Člen 10, odstavek 1:

„Organ BERT na zahtevo zagotovi svetovanje Komisiji in tesno sodeluje s , Skupin o i za politiko radijskega spektra ali Odboru za radijski spekter v zvezi z zadevami v okviru njegovih pristojnosti, ki vplivajo na uporabo radijskega spektra za elektronske komunikacije v Skupnosti ali ta nanje vpliva . Organ BERT po potrebi tesno sodeluje s Skupino za politiko radijskega spektra in Odborom za radijski spekter. “

– Sprememba 83

Komisija lahko sprejme, da lahko organ prispeva k poročilom, ki jih objavlja Komisija, vendar zavrača sklicevanje na Skupino za politiko radijskega spektra in Odbor za radijski spekter, ker slednja ne sestavljata poročil. Sklicevanje na „kateri koli drug ustrezen organ“ ne more biti sprejemljivo, ker je preveč splošno.

Člen 10, odstavek 4:

„Organ BERT po potrebi prispeva k poročilom, ki jih Komisija, Skupina za politiko radijskega spektra, Odbor za radijski spekter ali kateri koli drug ustrezen organ objavijo o predvidenem razvoju frekvenc na področju elektronskih komunikacij in politikah, v katerih opredeli morebitne potrebe in izzive.“

– Sprememba 88

Komisija lahko sprejme preoblikovanje prve besedne zveze v prvem stavku, vendar predlagana navedba, ki se nanaša na svetovanje organa svetovalni skupini (Skupini za politiko radijskega spektra) in odboru (Odboru za radijski spekter), ni primerna. Komisija meni, da je treba pojasniti še vlogo organa v okviru skupnega izbirnega postopka za izdajo pravic uporabe spektra/številk.

Člen 13, pododstavek 1:

„Komisija lahko zaprosi organ BERT, naj Komisiji , Skupini za politiko radijskega spektra ali Odboru za radijski spekter predloži mnenje o odvzemu pravic uporabe, izdanih v okviru skupnih postopkov iz člena 6b Direktive 2002/20/ES (Direktiva o odobritvi).“

– Sprememba 99

Komisija lahko sprejme črtanje upravljanja registra informacij o spektru ob predpostavki, da bo vloga novega organa na področju zadev, povezanih s spektrom, manjša. Vendar Komisija ne more sprejeti črtanja upravljanja zbirke podatkov o mobilnem gostovanju. Uredba o mobilnem gostovanju je del regulativnega okvira, cilj organa pa je pomagati Komisiji in nacionalnim regulativnim organom pri izvajanju tega okvira. Organ je za opravljanje te naloge še posebej primeren. S črtanjem bi Komisiji, nacionalnim regulativnim organom in potrošnikom odvzeli enostavno uporabno sredstvo za pomoč pri izvajanju regulativnega okvira, ki se nanaša na mobilno gostovanje.

Člen 20:

„Upravljanje registra informacij o spektru in zbirke podatkov o mobilnem gostovanju

Organ je odgovoren za upravljanje in objavo zbirke podatkov o oblikovanju cen govornih in podatkovnih storitev za mobilne uporabnike med gostovanjem znotraj Skupnosti, po potrebi vključno s posebnimi stroški, povezanimi z odhodnimi in dohodnimi gostujočimi klici v najbolj oddaljenih območjih Skupnosti. Organ spremlja razvoj takšnih cen in objavi letno poročilo.“

– Sprememba 102

Komisija lahko sprejme vnos prve besedne zveze v prvem stavku in vnos zadnjega stavka. Komisija ne more sprejeti premestitve besedne zveze „skupaj z objavo letnega poročila“ in meni, da je treba besedilo ohraniti v obliki, ki je vsebovana v prvotnem predlogu.

Člen 21, odstavek 3:

„Komisija lahko zaprosi organ BERT, naj skupaj z objavo letnega poročila poda mnenje o ukrepih, ki bi jih lahko sprejeli za odpravo težav, ugotovljenih pri ocenjevanju vprašanj iz odstavka 1 , skupaj z objavo letnega poročila . To mnenje se predstavi v Evropskem parlamentu.“

– Sprememba 107

Komisija lahko sprejme črtanje odstavkov (d), (e) in (f), vendar ne more sprejeti črtanja upravnega odbora. Dosedanji pristop Parlamenta je sprožil številna pravna, institucionalna in proračunska vprašanja. Potreben je nadaljnji premislek o natančni sestavi, kot jo predvideva Parlament, zlasti o zaščiti pristojnosti Skupnosti in vloge Komisije ob hkratnem zagotavljanju neodvisnosti nacionalnih regulativnih organov.

Člen 24:

„Telesa organa BERT

Organ BERT sestavljajo:

(a) upravni odbor regulatorjev

(b) odbor regulatorjev

(c) generalni(-a) direktor(-ica)“

– Sprememba 108

Komisija ne more sprejeti črtanja upravnega odbora, ki zagotavlja „pristop Skupnosti“. Natančna sestava organa mora biti zasnovana tako, da sta zaščiteni pristojnost Skupnosti in vloga Komisije, obenem pa je zagotovljena neodvisnost nacionalnih regulativnih organov.

Člen 25, odstavek 1:

„Upravni odbor Odbor regulatorjev sestavljajo dvanajst članov. Šest članov imenuje Komisija, šest pa Svet izmed po en član na državo članico, ki je vod ij ja ali visok ih predstavnik ov neodvisnega nacionalnega regulativnega organa z odgovornostjo za vsakdanjo uporabo regulativnega okvira v državi članici . Nacionalni regulativni organi imenujejo po enega namestnika na državo članico. Komisija s predhodnim soglasjem odbora sodeluje kot opazovalka.“

– Spremembe 109, 110, 111, 116, 118, 119, 122, 123 in 124

Komisija ne more sprejeti sestave, kot jo predvideva Parlament, zlasti pa ne more sprejeti, da bi se v spremembah 109, 110, 111, 116, 118, 119, 122, 123 in 124 črtal upravni odbor ter bil nadomeščen z odborom regulatorjev. Sklicevanje na odbor regulatorjev je treba v spremembah 109, 110, 111, 116, 118, 119, 122, 123 in 124 spremeniti v sklicevanje na upravni odbor.

– Sprememba 114

Komisija ne more sprejeti črtanja upravnega odbora. Vendar je primerno, da se okrepi vloga odbora regulatorjev pri imenovanju generalnega(-e) direktorja(-ice).

Člen 26, odstavek 1:

„ Upravni odbor Odbor regulatorjev po posvetovanju z odborom regulatorjev, ki ima možnost, da potrdi ali zavrne seznam kandidatov iz člena 29(2) in navede preferenčnega kandidata, imenuje generalnega direktorja v skladu z navedeno določbo s členom 26(13b) . Odbor regulatorjev sprejme vse odločitve o izvajanju dejavnosti organa BERT, kot je določeno v členu 3. “

– Sprememba 121

Ker Komisija ugotavlja, da se Svet in Parlament strinjata, da agencija ENISA ostane ločena od novega organa, sprejema črtanje glavnega uradnika za varnost omrežij in njegovo nadomestitev z generalnim(-o) direktorjem(-ico). Komisija pa ne more sprejeti črtanja upravnega odbora, ki zagotavlja pristop Skupnosti.

Člen 26, odstavek 8:

„Upravni odbor Odbor regulatorjev izvaja disciplinski nadzor nad generalnim direktorjem .“

– Spremembi 129 in 130

Komisija ne more sprejeti sestave, kot jo predvideva Parlament. Upravni odbor je treba ohraniti, da se zaščiti interes Skupnosti. Zato sprememb 129 in 130 ni mogoče sprejeti, ponovno pa je treba vnesti člena 27 in 28 o odboru regulatorjev.

– Sprememba 131

Komisija predlaga nekaj preoblikovanj besedila, da bi v njem ohranila zamisel o „generalnem(-i)“ direktorju(-ici), ki ne sprejema nikakršnih navodil od držav članic in ne deluje v nikakršno zasebno ali pravno korist.

Člen 29, odstavek 1:

„Organ BERT vodi njegov generalni direktor, ki pri izvajanju svojih nalog upošteva navodila napotke odbora regulatorjev in mu odgovarja . Generalni direktor razen tega ne zahteva ali sprejema nobenih navodil od nobene vlade ali organa.“

– Sprememba 132

Primerno se je sklicevati na spremenjeni mehanizem, ki odboru regulatorjev daje možnost, da potrdi seznam kandidatov za položaj generalnega(-e) direktorja(-ice) in predlaga preferenčnega kandidata.

Člen 29, odstavek 2:

„ Generalnega direktorja po posvetovanju z odborom regulatorjev v skladu s členom 26(1) imenuje upravni odbor regulatorjev na podlagi dosežkov, znanja in izkušenj, pomembnih za elektronska komunikacijska omrežja in storitve s seznama vsaj dveh kandidatov, ki ju predlaga Komisija. Pred imenovanjem k Kandidat a , ki ga izbere upravni odbor regulatorjev , je lahko Evropski parlament in Komisija njegovo ustreznost obravnavata v nezavezujočem mnenju. Zato pristojni odbor Evropskega parlamenta povabi predlaganega kandidata pred imenovanjem povabljen pred pristojni odbor Evropskega parlamenta, da poda izjavo in odgovori na vprašanja članov odbora.“

– Sprememba 159

Komisija lahko sprejme poenostavitev, ki jo predlaga Evropski parlament, vendar je treba ponovno vnesti upravni odbor. Potreben je nadaljnji premislek o natančni sestavi, kot jo predvideva Parlament, zlasti o zaščiti pristojnosti Skupnosti in vloge Komisije ob hkratnem zagotavljanju neodvisnosti nacionalnih regulativnih organov.

Člen 44:

„Uslužbenci organa BERT , člani upravnega odbora, člani odbora regulatorjev in generalni direktor organa BERT vsako leto dajo izjavo o zavezi in izjavo o interesu, v kateri navedejo, da nimajo nobenih neposrednih ali posrednih interesov, ki bi lahko vplivali na njihovo neodvisnost. Izjave so pisne.“

– Sprememba 160

Komisija lahko sprejme poenostavitev, ki jo predlaga Evropski parlament, vendar je treba ponovno vnesti upravni odbor. Potreben je nadaljnji premislek o natančni sestavi, kot jo predvideva Parlament, zlasti o zaščiti pristojnosti Skupnosti in vloge Komisije ob hkratnem zagotavljanju neodvisnosti nacionalnih regulativnih organov.

Člen 45, odstavek 2:

„Organ BERT zagotovi, da dobijo javnost in vse zainteresirane strani objektivne, zanesljive in lahko dostopne informacije, kadar je to primerno, predvsem v zvezi z rezultati njegovega dela. Javno objavi tudi izjave o interesu, ki jih dajo člani upravnega odbora, člani odbora regulatorjev in generalni direktor. “

– Sprememba 161

Komisija lahko sprejme poenostavitev, ki jo predlaga Evropski parlament, vendar je treba ponovno vnesti upravni odbor. Potreben je nadaljnji premislek o natančni sestavi, kot jo predvideva Parlament, zlasti o zaščiti pristojnosti Skupnosti in vloge Komisije ob hkratnem zagotavljanju neodvisnosti nacionalnih regulativnih organov.

Člen 46, odstavek 2:

„Člani upravnega odbora organa, odbora regulatorjev organa BERT , generalni direktor, zunanji strokovnjaki in zaposleni v organu BERT morajo tudi po izteku svojih dolžnosti spoštovatiujejo zahteve glede zaupnosti v skladu s členom 287 Pogodbe.“

– Sprememba 168

V členu morajo biti navedeni vsi viri dohodka, zato Komisija ne more sprejeti besede „zlasti“. Komisija lahko sprejeme točki a) in b). Komisija lahko sprejme finančne prispevke nacionalnih regulativnih organov, če so ti prispevki prostovoljni, kot je navedeno v prvotnem predlogu Komisije. Če bi ti prispevki postali obvezni, bi nacionalni regulativni organi naleteli na težave pri prispevanju k finančnim sredstvom organa, saj so njihovi finančni viri pomanjkljivi. Iz podobnega razloga Komisija ne more sprejeti točke d), iz katere je razvidno, kako dolgo bi trajalo, da bi bilo uvedeno obvezno nacionalno financiranje. Komisija meni, da je točka c) sprejemljiva, čeprav tako stroga kvota v praksi ne bi delovala, saj mora organ imeti možnost, da razporedi zaposlene v skladu s svojimi potrebami. Komisija predlaga, da se točka c) vstavi v drug odstavek.

Člen 36, odstavek 1:

„1. Prihodke in vire organa BERT sestavljajo zlasti :

(a) subvencija Skupnosti iz ustreznega razdelka splošnega proračuna Evropske unije (oddelek o Komisiji), kot je določil proračunski organ v skladu s točko 47 Medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju;

(b) finančni prostovoljni prispevek vseh nacionalnih regulativnih organov držav članic. Vse države članice zagotovijo, da bodo imeli nacionalni regulativni organi na voljo finančna sredstva, na podlagi katerih bodo lahko sodelovali pri delu organa BERT ;

2. (c) Največ polovica strokovnega osebja je sestavljena iz napotenih nacionalnih strokovnjakov iz nacionalnih organov; .

(d) odbor regulatorjev najkasneje šest mesecev po začetku veljavnosti te uredbe določi raven finančnih prispevkov za države članice iz točke (b);

(e) ustreznost proračunske sheme in upoštevanje s strani držav članic se pregleda do 1. januarja 2014. “

4.3. Spremembe, ki jih Komisija ni sprejela

Komisija ne more sprejeti sprememb 4, 5, 7, 13, 16, 18, 19, 24, 37, 38, 39, 40, 41, 45, 46, 51, 52, 55, 56, 58, 64, 67, 71, 72, 74, 75, 76, 80, 82, 84, 86, 90, 93, 95, 96, 112, 113, 126, 127, 128, 134, 135, 137, 138, 139, 142, 148, 150, 151, 154, 155, 157, 158, 162, 164, 165 in 167.

5. SPREMENJENI PREDLOG

Komisija v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES spreminja svoj predlog, kot je določeno zgoraj.

SPREMENJENA OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

1. NASLOV PREDLOGA:

SPREMENJENI PREDLOG UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA O USTANOVITVI ORGANA ZA TRG EVROPSKIH ELEKTRONSKIH KOMUNIKACIJ

2. OKVIR ABM/ABB

Področje: informacijska družba

Dejavnost: politika o elektronskih komunikacijah

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1. Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč (nekdanje vrstice BA)) z navedbo imena postavke:

Nove proračunske vrstice bodo predlagane za naslove 1 in 2 ter 3:

09.02.04.01 Organ evropskih regulatorjev za telekomunikacije – subvencija iz naslovov 1 in 2

09.02.04.02 Organ evropskih regulatorjev za telekomunikacije – subvencija iz naslova 3

3.2. Trajanje ukrepa in finančnega vpliva:

2010–2015

O vseh novih odobrenih proračunskih sredstvih po letu 2013 bo moral odločati proračunski organ v okviru nove finančne perspektive.

3.3. Značilnosti proračuna:

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

09.02.04.01 | neobvezni | dif. | DA | DA | NE | št. 1a |

09.02.04.02 | neobvezni | dif. | DA | DA | NE | št. 1a |

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1. Finančna sredstva

4.1.1. Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta odhodkov | Oddelek | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Skupaj |

09.02.04.02 Organ evropskih regulatorjev za telekomunikacije – subvencija iz naslova 3 |

Odobritve za prevzem obveznosti (OPO) | 8.1. | a | 0,900 | 1,410 | 1,440 | 1,460 | 5,210 |

Odobritve plačil (OP) | b | 0,900 | 1,410 | 1,440 | 1,460 | 5,210 |

09.02.04.01 Organ evropskih regulatorjev za telekomunikacije – subvencija iz naslovov 1 in 2 |

Človeški viri in z njimi povezani odhodki (NS) | 8.2.4. | d | 1,786 | 2,810 | 2,810 | 2,810 | 10,216 |

Upravni stroški, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov | 8.2.5. | e | 0,784 | 1,220 | 1,220 | 1,220 | 4,444 |

Skupaj | 2,570 | 4,030 | 4,030 | 4,030 | 14,660 |

Predvideni stroški financiranja ukrepa skupaj |

OPO, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | a + d + e | 3,470 | 5,440 | 5,470 | 5,490 | 19,870 |

OP, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | b + d + e | 3,470 | 5,440 | 5,470 | 5,490 | 19,870 |

4.1.2. Skladnost s finančnim načrtovanjem

⎭ Predlog je skladen s sedanjim finančnim načrtovanjem.

♦ Predlog bo zahteval ponovno načrtovanje ustreznega razdelka v finančni perspektivi.

♦ Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma[1] (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembe finančne perspektive).

4.1.3. Finančni vpliv na prihodke

♦ Predlog nima finančnih posledic za prihodke.

⎭ Predlog ima finančni vpliv. Pri naslednjih navedbah gre za razumno oceno prostovoljnih prispevkov držav članic, ki se zagotovijo v skladu s pravno podlago:

v mio EUR (na eno decimalno mesto natančno)

Pred ukrepom 2009 | Stanje po ukrepu |

Proračunska vrstica | Prihodki | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

a) Prihodki, izraženi absolutno | 0 | 0,2 | 0,4 | 0,5 | 0,5 |

b) Sprememba v prihodkih | odstopanja | 0,2 | 0,2 | 0,1 | 0 |

4.2. EPDČ za človeške vire (vključno z uradniki, začasnim in zunanjim osebjem) – glej podrobnosti v točki 8.2.1.

Letne potrebe | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Število potrebnih človeških virov SKUPAJ | 18 | 28 | 28 | 28 |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

5.1. Potreba, ki jo je treba kratkoročno ali dolgoročno kriti

Organ bo v okviru Okvirne direktive in posebnih direktiv prispeval k boljšemu delovanju notranjega trga za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, vključno z razvojem medskupnostnih elektronskih komunikacij. Organ bo deloval kot središče strokovnega znanja za elektronska komunikacijska omrežja in storitve na ravni EU, pri tem pa bo uporabljal izkušnje nacionalnih regulativnih organov.

5.2. Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti, skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti in možne sinergije

Enotna uporaba regulativnega okvira za elektronske komunikacije bo izboljšala konkurenco in spodbudila konkurenčnost.

Razvoj čezmejnih storitev lahko ovira potreba po izpolnjevanju različnih nacionalnih pogojev. Organ Skupnosti bo s strokovnim znanjem pripomogel k zmanjševanju te ovire, zmanjšal pa bo tudi upravno obremenitev za podjetja.

5.3. Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

Ustrezen kazalnik dejavnosti v povezavi z opredelitvijo in analizo nacionalnih in nadnacionalnih trgov je število ustreznih mnenj, predloženih Komisiji.

Učinek ukrepov za druge naloge organa (svetovanje pri čezmejnih sporih, izmenjava, razširjanje in zbiranje informacij, svetovanje pri regulativnih vprašanjih, upravljanje zbirke podatkov o mobilnem gostovanju) bo neposredno viden prek uporabe in učinkovitosti teh storitev.

5.4. Metoda izvedbe (okvirno)

⎭ Centralizirano upravljanje

♦ neposredno Komisija

♦ posredno s prenosom na:

♦ izvajalske agencije

⎭ organe, ki so jih ustanovile Skupnosti, kakor je navedeno v členu 185 finančne uredbe,

♦ nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve

♦ Deljeno ali decentralizirano upravljanje

♦ z državami članicami

♦ s tretjimi državami

♦ Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (treba jih je navesti)

6. NADZOR IN VREDNOTENJE

6.1. Sistem nadzora

Delo organa se bo vsako leto spremljalo in ocenjevalo v letnem splošnem poročilu (za preteklo leto) in delovnem programu (za prihodnje leto). Ta dokumenta sprejme upravni odbor organa . Delovni program se pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji, letno poročilo pa se predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Računskemu sodišču.

6.2. Vrednotenje

6.2.1. Predhodno vrednotenje

Ocena učinka Komisije, priložena temu predlogu, zajema predhodno vrednotenje v zvezi s potrebami/težavami, cilji, možnostmi politike (vključno s tveganji, povezanimi z njim), gospodarskimi in družbenimi vplivi ter ureditvami spremljanja, povezanimi z organom . Poleg tega Priloga III ocene učinka organu zagotavlja analizo stroškov in koristi[2].

Analiza stroškov in koristi je pokazala, da je v okviru konzervativnega scenarija mogoče oceniti, da ima organ na področjih politike, kjer bi deloval, možnosti, da ustvari gospodarske koristi, ki skupaj od 10 do 30-krat presegajo njegove proračunske stroške (razred velikosti koristi bi znašal približno 250–800 milijonov EUR). Koristi lahko znašajo med 550 in 1 400 milijonov EUR, če se uresničijo bolj optimistični scenariji za rast vseevropskih trgov.

Glavni vir takšne koristi je zmanjšanje regulativnega tveganja, ki bi se doseglo s prispevki organa . Celo majhno zmanjšanje regulativnega tveganja (za približno 10 %) po vsej Evropi se bo kazalo v nižjih stroških kapitala za industrijo. Če se lahko poleg tega glavni projekti te vrste izvedejo samo eno leto prej, se lahko gospodarske koristi gibljejo v višini več sto milijonov eurov.

Obstajajo tudi druga pomembna kvalitativna stališča v podporo ustanovitvi organa , ki jih v analizi stroškov in koristi ni mogoče ustrezno količinsko opredeliti ali denarno izraziti. Dolgoročno bo omogočanje konkurence med različnimi novimi tehnološkimi platformami verjetno ena od najpomembnejših gospodarskih koristi, povezanih z organom .

Organ bi lahko znatno prispeval tudi k zmanjšanju upravnih tveganj projektov raziskav in razvoja, kar bi verjetno povečalo pripravljenost za naložbe v raziskave in razvoj ter tako pripomoglo k premostitvi vrzeli med dejansko in družbeno zaželeno ravnijo naložb na tržno učinkovit način.

Večine zgornjih koristi ni mogoče doseči s sedanjim (ali okrepljenim) usklajevanjem med državami članicami (ki je bilo v oceni učinka analizirano kot alternativna možnost), temelječim na ohlapni usklajevalni strukturi Skupine evropskih regulatorjev. Medsebojnega nadzora med člani Skupine evropskih regulatorjev brez kakršne koli pravice veta ni mogoče obravnavati kot enako verodostojen mehanizem za zmanjšanje tveganja za regulativne napake po vsej Evropi ali za zmanjšanje zaznane tržne negotovosti v povezavi z dejavniki regulativne presoje.

Zato je ustanovitev organa , celo pri uporabi konzervativnih scenarijev glede morebitnih koristi in z njimi povezanih stroškov, s proračunskega vidika EU stroškovno učinkovita in v celoti upravičena.

6.2.2. Oblika in pogostnost prihodnjega vrednotenja

Organ mora vsako leto v skladu z uredbo o njegovi ustanovitvi izdelati splošno poročilo o svojih dejavnostih za preteklo leto, ki se pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji, Ekonomsko-socialnemu odboru in Računskemu sodišču. V tem poročilu so predstavljeni vsi posebni ukrepi, ki jih je sprejel organ , vsebuje pa tudi podatke za vrednotenje ukrepov, sprejetih na podlagi predlagane revizije Uredbe.

V petih letih po začetku delovanja organa je treba izvesti neodvisno zunanje vrednotenje izvajanja predlagane uredbe. Po tej začetni oceni zagonske faze se dejavnosti organa ocenijo najmanj vsakih pet let.

7. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

Za boj proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim se za organ brez omejitev uporabljajo določbe Uredbe (ES) št. 1073/1999; organ bo pristopil tudi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF). Organ bo nemudoma sporočil ustrezne določbe svojim uslužbencem.

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

Ko bo organ dokončno vzpostavljen, se ocenjuje, da lahko število zaposlenih doseže 28 EPDČ. Letni proračun se ocenjuje na 3,5 milijona EUR v prvem letu, po drugem letu pa se bo povečal na 5,5 milijona EUR.

8.1. Cilji predloga z vidika stroškov financiranja

odobritve za prevzem obveznosti v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

09.02.04.02 Organ evropskih regulatorjev za telekomunikacije – subvencija iz naslova 3 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | SKUPAJ |

OPERATIVNI CILJ: krepitev notranjega trga |

Gospodarski predpisi, analiza trga, sodelovanje, najboljše prakse in tehnično strokovno znanje | 0,900 | 1,410 | 1,440 | 1,460 | 5,210 |

STROŠKI SKUPAJ | 0,900 | 1,410 | 1,440 | 1,460 | 5,210 |

Odhodki iz poslovanja bodo kriti iz subvencije Skupnosti za proračun organa .

8.2. Upravni odhodki organa

Upravni odhodki bodo kriti iz proračuna organa , ki bo financiran s subvencijo Skupnosti za proračun organa (proračunska vrstica 09.02.04.01 Organ evropskih regulatorjev za telekomunikacije – subvencija iz naslovov 1in 2).

8.2.1. Človeški viri – število in vrsta delovnih mest

Tabela kaže število osebja, dodeljeno organu .

Vrsta delovnega mesta | Osebje, potrebno za upravljanje ukrepa – obstoječi in/ali dodatni človeški viri (število delovnih mest/EPDČ) |

2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Začasni uslužbenci | AD | 7 | 11 | 11 | 11 |

AST | 3 | 5 | 5 | 5 |

Zunanje osebje | pogodbeno osebje | 2 | 2 | 2 | 2 |

napoteni nacionalni izvedenci | 6 | 10 | 10 | 10 |

SKUPAJ | 18 | 28 | 28 | 28 |

8.2.2. Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

Iz spodnje tabele je razvidna dodelitev osebja nalogam organa , ko bo ta polno operativen. V zvezi s številom delovnih mest za napotene nacionalne izvedence in pogodbeno osebje je treba ustrezna delovna mesta zapolniti le, ko je to dejansko potrebno zaradi večje delovne obremenitve organa . Če so zapolnjena vsa delovna mesta za napotene nacionalne izvedence, to pomeni največ 20 zaposlenih za polni delovni čas na ravni AD (poleg direktorja), od katerih je največ polovica napotenih nacionalnih izvedencev iz nacionalnih regulativnih organov.

AD | AST | Napoteni nacionalni izvedenci | Pogodbeno osebje | Skupaj |

Direktor | 1 | 1 | 1 | - | 3 |

Dejavnosti: gospodarski predpisi, analiza trga, sodelovanje, najboljše prakse in tehnično strokovno znanje | 9 | 3 | 9 | 2 | 23 |

Upravljanje in podpora | 1 | 1 | - | - | 2 |

Skupaj | 11 | 5 | 10 | 2 | 28 |

8.2.3. Človeški viri – viri delovnih mest (po sistemizaciji)

Ustanovitev organa ne bo vplivala na število delovnih mest (statutarnih uslužbencev) Komisije (glej tudi oddelek 8.3).

♦ Delovna mesta, ki so bila predhodno dodeljena pri izvajanju LSP/PPP za leto n.

♦ Delovna mesta, potrebna v postopkih LSP/PPP.

♦ Delovna mesta, ki bodo zapolnjena s prerazporeditvijo obstoječih človeških virov znotraj službe (notranja prerazporeditev).

♦ Delovna mesta, potrebna za leto n, ki niso predvidena pri izvajanju LSP/PPP za zadevno leto.

8.2.4. Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta človeških virov | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Začasni uslužbenci | 1,220 | 1,952 | 1,952 | 1,952 |

Zunanje osebje (napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje itd.) | 0,566 | 0,858 | 0,858 | 0,858 |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški SKUPAJ | 1,786 | 2,810 | 2,810 | 2,810 |

Za povprečne letne stroške se predvideva, da znašajo 122 000 EUR za začasno osebje, 73 000 EUR za napotene nacionalne izvedence in 64 000 EUR za druge zaposlene.

8.2.5. Drugi upravni odhodki

Iz spodnje tabele je razvidna razčlenitev upravnih odhodkov, ki bodo kriti s subvencijo Skupnosti za proračun organa (proračunska vrstica 09.02.04.01 Organ evropskih regulatorjev za telekomunikacije – subvencija iz naslovov 1in 2).

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

2010 | 2011 | 2012 | 2013 | SKUPAJ |

Infrastruktura (objekti in z njimi povezani odhodki), oprema, potrošno blago, komunikacija, informacijska tehnologija itd. | 0,290 | 0,450 | 0,450 | 0,450 | 1,640 |

Službena potovanja in sestanki | 0,214 | 0,336 | 0,336 | 0,336 | 1,222 |

Upravne službe (prevodi, študije, svetovanje itd.) | 0,280 | 0,434 | 0,434 | 0,434 | 1,582 |

Drugi odhodki za poslovodenje skupaj | 0,784 | 1,220 | 1,220 | 1,220 | 4,444 |

8.3. Upravni odhodki Komisije

Za druge naloge Komisije, povezane s spremljanjem in upravljanjem organa , ne bodo potrebna dodatna delovna mesta in odhodki, ki bi presegali finančne vire, ki se trenutno uporabljajo za usklajevanje s Skupino evropskih regulatorjev. Odgovorni generalni direktorat lahko po potrebi začasno prerazporedi obstoječe vire.

[1] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[2] SEC(2007) 1472.