2.3. Objava

2.3.1. Objava najpomembnejših podatkov in podrobnih poročevalnih preglednic

2.3.2. Pridržki glede kakovosti podatkov

2.3.3. Spremembe sporočenih podatkov

2.3.4. Objava metapodatkov (popisi)

3. Zaključki





1.Ozadje

V členu 8(3) Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, se zahteva, naj Komisija (Eurostat) redno poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o kakovosti dejanskih podatkov, ki so jih sporočile države članice. To letno poročilo zagotavlja celovito oceno pravočasnosti, zanesljivosti, popolnosti, skladnosti z računovodskimi pravili in doslednosti podatkov. Komisija je prejšnje poročilo (o podatkih, sporočenih leta 2014) sprejela 3. marca 2015.

Eurostat redno ocenjuje kakovost dejanskih podatkov, ki jih sporočajo države članice, in temeljnih računov sektorja država. Oktobra 2014 so bili ti računi prvič pripravljeni v skladu z Uredbo (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji (ESR 2010). Ta ocena je osredotočena na dejavnike, ki pojasnjujejo javnofinančni primanjkljaj/presežek in spremembe dolga sektorja država. Države članice pošljejo te informacije Eurostatu dvakrat letno v okviru „preglednic uradnih obvestil o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem“ in dodatnih informacij, vključenih v „vprašalnik v zvezi s preglednicami uradnih obvestil o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem“, ter v „dodatni preglednici za finančno krizo“ in dvostranskih pojasnilih. Poleg tega Eurostat ohranja stik z državami članicami z rednimi obiski za dialog v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

To poročilo temelji na glavnih ugotovitvah in rezultatih podatkov o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki so jih države članice sporočile v letu 2015. Osredotočeno je na zadnja poročila, predložena oktobra 2015. Po potrebi se podatki primerjajo s tistimi, predloženimi aprila 2015 in leta 2014.

2.Glavne ugotovitve poročanja leta 2015 o stopnjah javnofinančnega primanjkljaja in državnega dolga

2.1.Pravočasnost, zanesljivost in popolnost

2.1.1.Pravočasnost

Države članice morajo Eurostatu dvakrat letno poročati o dejanskih in načrtovanih podatkih o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom. Leta 2015 je poročanje v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem zajelo obdobje 2011–2015. Podatki za leto 2015 so tisti, ki so jih nacionalni organi načrtovali, medtem ko so podatki za obdobje 2011–2014 dejanski podatki. Eurostat v skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 479/2009 oceni dejanske podatke, ki so jih sporočile države članice, načrtovanih podatkov pa ne.

Roki za poročanje se v veliki meri upoštevajo. Leta 2015 so vse države članice sporočile svoje dejanske podatke do zakonskega roka za obe uradni obvestili o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Nekatere države so načrtovane podatke za leto 2015 sporočile pozneje kot dejanske podatke.

2.1.2.Zanesljivost

Popravki, narejeni v času med uradnimi obvestili o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz aprila 2015 in oktobra 2015, so nastali predvsem zaradi posodobitev izvornih podatkov in metodoloških sprememb, na primer prerazvrstitve enot v sektorju država in zajemanja nekaterih transakcij.

Leta 2014 so bili največji pozitivni popravki, ki kažejo zmanjšanje primanjkljaja kot deleža BDP, opravljeni v Luksemburgu (+0,8 odstotne točke), na Danskem (+0,3 odstotne točke) ter Irskem in Švedskem (+0,2 odstotne točke). Največji negativni popravki, pri katerih se je primanjkljaj povišal, so bili opravljeni v Bolgariji (–3,0 odstotne točke), na Portugalskem (–2,7 odstotne točke) in v štirih drugih državah članicah (–0,4 odstotne točke v Nemčiji, –0,3 odstotne točke v Avstriji ter –0,2 odstotne točke na Finskem in v Sloveniji). V preteklih petih letih sta svoj primanjkljaj najbolj popravili Bolgarija in Portugalska, in sicer oktobra 2015 v okviru nadaljnjega ukrepanja zaradi pridržka, ki ga je Eurostat aprila 2015 izrazil v zvezi z njunimi podatki o primanjkljaju iz leta 2014. Največji popravek dolga za leto 2014 je bil opravljen na Švedskem, in sicer za približno 1 odstotno točko BDP. Tudi Nemčija je bistveno popravila svoj dolg, in sicer ga je spremenila za 0,5 odstotne točke.

Popravki BDP imajo običajno večji učinek imenovalca na deleže državnega dolga kot deleže javnofinančnega primanjkljaja. Popravek BDP je vplival na delež dolga v več državah članicah, zlasti v Španiji in Grčiji (za več kot 1 odstotno točko) ter na Irskem in v Združenem kraljestvu (za manj kot –1 odstotno točko). Popravek BDP je omejeno vplival na delež primanjkljaja na Cipru in v Španiji (–0,1 odstotne točke) ter na Irskem in v Združenem kraljestvu (+0,1 odstotne točke).