ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
7.3

Med najkoristnejšimi vidiki predloga je vsekakor sodelovanje upravnih organov ter s tem povezana obveščanje in nadzor. Da bi vse to delovalo, bi bilo treba opredeliti skupna splošna merila, s katerimi bi omogočili enostavno izmenjavo informacij in podatkov ne samo med upravnimi organi, temveč med vsemi akterji, ki delujejo na morju in obali. Kljub vsemu je treba poudariti, da je uspeh odvisen od izbire ustreznega načina delovanja, da se vključijo lokalni javni in zasebni akterji ter določijo skupni cilji na podlagi enotne ocene stanja. Za to pa bodo morali vsi, ki opravljajo vse te raznolike dejavnosti na istem delu obale ali morja, doseči skupni jezik.
4.3

Zato EESO Evropsko komisijo poziva, naj predloži zakonodajo, ki dostop do vode in sanitarnih storitev opredeljuje kot človekovo pravico v smislu opredelitve Združenih narodov, in spodbuja zagotavljanje oskrbe z vodo in sanitarnih storitev kot bistvene javne storitve za vse. Evropska zakonodaja bi morala od vlad zahtevati, da prebivalcem zagotavljajo sanitarne storitve in varno pitno vodo v zadostnih količinah. EESO priporoča, da: — se od evropskih institucij in držav članic zahteva, da vsem prebivalcem zagotovijo pravico do vode in sanitarnih storitev; — za oskrbo z vodo in upravljanje vodnih virov ne bi veljala zgolj "pravila notranjega trga" ter da se storitve, povezane z vodo, ne bi liberalizirale in bi bile izvzete iz področja uporabe direktive o koncesijah (10); — EU okrepi prizadevanja za to, da se vsem ljudem na ozemlju EU zagotovi dostop do vode in sanitarnih storitev.
4.2.5

Kako se lahko najbolje obravnava izzive, ki nastanejo zaradi uporabe mikroplastike v proizvodih ali industrijskih postopkih in nanodelcev v plastiki? Vprašanje mikroplastike in nanodelcev v plastiki zahteva analizo, v kolikšni meri lahko ti – večinoma inertni delci, ki se uporabljajo v majhnih koncentracijah – pridejo v okolje v nevarnih količinah. V resnici sta dve ločeni vprašanji: mikroplastika, ali, bolje rečeno, plastični odpadki, in nanodelci. Zaradi njunega izvora in učinkov bi bilo treba obravnavati vsako posebej. Še vedno pa je premalo znanega o njihovih učinkih na okolje, morebitnih nevarnostih za človeško zdravje in njihovem učinku na morsko življenje. Ustrezno upravljanje odpadkov nasploh bi pomagalo rešiti velik del tega problema. Plastični odpadki so se verjetno pojavili že pred 50 leti, vendar so problem le tam, kjer se izkaže, da pomenijo nevarnost za človeško življenje in okolje.
4.4

Ravno primer otroškega varstva kaže, da je s ciljno usmerjenimi naložbami mogoče socialni in družbeni napredek povezati z večjo konkurenčnostjo. Večje naložbe v otroško varstvo in storitve socialnega varstva v širšem smislu (oskrba starejših, izobraževanje, nega, storitve za invalide, podpora in pomoč za samostojno življenje itd.) izboljšajo „privlačnost lokacije“, hkrati pa veliko prispevajo k večji stopnji zaposlenosti žensk in oseb, ki so najbolj oddaljene od trga dela (npr. invalidi), ter srednje- in dolgoročno pripomorejo k razbremenitvi javnega proračuna. Kot je ugotovila že Komisija, je treba zagotoviti, da so naložbe ciljno usmerjene na posebne potrebe posameznikov in ne skupine, kar omogoča individualno podporo in čim boljše rezultate (6). EESO poleg tega meni, da je treba preprečevati vse možne socialne probleme, ne glede na starost posameznikov. Preprečevanje bi zato moralo predstavljati vseobsežen pristop socialne politike, ki se začenja pri otrocih in zajema vse družbene skupine.
Države članice menijo, da ESA ne zagotavlja zadostnih jamstev za obdelavo občutljivih podatkov in da bi moral biti za to pristojen Satelitski center Evropske unije. Vendar je na ravni posameznih držav članic mogoče opaziti, da države z lastno službo za nadzor in sledenje (kot so Združeno kraljestvo, Francija in Nemčija) le-to organizirajo v okviru sodelovanja med vesoljsko in obrambno agencijo, na podlagi česar je mogoče sklepati, da je model sodelovanja med vesoljsko in obrambno agencijo v praksi učinkovit. Zato ni jasno, zakaj je ESA izključena iz takšne službe, še zlasti, ker že sodeluje v globalni službi za opozarjanje pred nesrečami in njihovo obvladovanje, kot je Mednarodna listina o vesolju in večjih nesrečah (International Charter on Space and Major Disasters).
SL Uradni list Evropske unije C 198/77

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv Sveta 92/58/EGS, 92/85/EGS, 94/33/ES, 98/24/ES ter Direktive 2004/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z namenom prilagoditve Uredbi (ES) št. 1272/2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi

(COM(2013) 102 final - 2013/0062 COD)

2013/C 198/13

Evropski parlament in Svet sta 12. oziroma 15. marca 2013 sklenila, da v skladu s členom 153(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv Sveta 92/58/EGS, 92/85/EGS, 94/33/ES, 98/24/ES ter Direktive 2004/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z namenom prilagoditve Uredbi (ES) št. 1272/2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi

COM(2013) 102 final - 2013/0062 COD.

Odbor je to vprašanje že obravnaval v mnenju CESE 493/2008, sprejetem 12. marca 2008 (1), zato je na 489. plenarnem zasedanju 17. in 18. aprila 2013 (seja z dne 17. aprila) s 178 glasovi za, 3 glasovi proti in 10 vzdržanimi glasovi sklenil, da o tem ne bo pripravil novega mnenja, saj zagovarja enako stališče kot v navedenem mnenju.

V Bruslju, 17. aprila 2013 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Henri MALOSSE

(1) Mnenje EESO o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi in spremembi Direktive 67/548/EGS in Uredbe (ES) št. 1907/2006, COM(2007) 355 final - 2007/0121 COD (UL C 204, 9.8.2008, str. 47–56).
4.19

Industrijo IKT obvladujejo ameriška in azijska podjetja. Evropa je neverjetno neuspešna pri izkoriščanju inovacij na področju IKT za ustanavljanje velikih in na trgu vodilnih podjetij, kot so Google, Microsoft, Apple in Samsung. Odbor pozdravlja načrtovano novo industrijsko strategijo za področje mikro- in nanoelektronike, katere cilj bo izboljšanje privlačnosti Evrope za naložbe v oblikovanje in proizvodnjo ter povečanje njenega deleža na svetovnem trgu. Toda politika EU se mora korenito preusmeriti in zagotoviti, da bodo evropska podjetja lahko delovala v plodnem okolju, ki ga potrebujejo za prevzem vodilnega položaja na trgu na področju tehnologij in storitev IKT.
2.3

Pri tem je treba zagotoviti tudi skladnost z drugimi politikami in cilji Unije, zlasti z novim zakonodajnim okvirom za trženje proizvodov, ki je bil potrjen leta 2008 (4) in katerega cilje in namene je podpiral tudi EESO (5), saj je določal: — skupni okvir za trženje proizvodov in — skupni okvir splošnih načel in referenčnih določb za uporabo v zakonodaji, s katero se usklajujejo pogoji za trženje proizvodov, da se zagotovi skladna podlaga za revizijo ali prenovitev navedene zakonodaje.
10.3

Komisija pravilno poudarja, da si je treba tako kot na mednarodni ravni tudi v Evropi prizadevati za ustvarjanje enakih pogojev za vse. Za evropsko letalsko industrijo so značilne vedno večje zakonodajne obremenitve in nedoslednosti. V sporočilu je pravilno navedeno, da so dejavniki, ki zavirajo rast in jih je treba obravnavati, med drugim tudi pristojbine za letalski promet, neustrezna državna pomoč, prezasedenost letališč in zračnega prostora, obveznosti glede varstva potrošnikov in stroški nadomestil za izpuste CO2.
3.20

Lokalne oblasti, še posebej v velikih mestih, so najbolje usposobljene za boj proti nezakonitemu spolnemu izkoriščanju žrtev trgovine z ljudmi, saj so najbolj seznanjene z dejanskim stanjem na terenu. Odbor priporoča, da neodvisen organ uvede posebno oznako za mesta, ki so sprejela še posebej strogo politiko boja proti trgovini z ljudmi in so najbolj dejavna v boju proti prisilni prostituciji in prisilnemu beračenju. Obstajajo oznake za kakovost zraka in vode: mar ni človeško okolje enako pomembno?
5.7

Dostop do podatkov mora biti seveda omejen na akterje, ki so trdno in trajno zavezani zakoniti trgovini – verjetno tiste, ki so zabeleženi v bazi podatkov. Zahteve po podatkih za izvajalce, distributerje, trgovce in končne uporabnike ter države članice bi bilo treba uskladiti, kadar je to mogoče, da se zaščiti notranji trg ter čim bolj zmanjšajo stroški. Vendar to ne bi smelo biti v nasprotju z glavnim ciljem tega predloga, ki je odkrivati in omejiti nezakonito preusmerjanje predhodnih sestavin pri prepovedanih drogah ter po možnosti pridržati tiste, ki so za to odgovorni.
3.1

Povečanje stroškov krize v EU (12) je še povečalo neravnovesja in asimetrije med posameznimi državami ter zmanjšalo učinkovitost zelo pomembnih politik, določenih v ustanovnih pogodbah, kot so monetarna, trgovinska, kohezijska in trajnostna, posledica česar je razdrobljenost finančnih in bančnih trgov ter oddaljevanje od ciljev strategije Evropa 2020, tj. pametne, trajnostne in vključujoče rasti ter boljšega upravljanja gospodarstva (13). Medtem ko si je bolj malo držav lahko zmanjšalo breme, povezano z obrestmi, je prišlo v državah z najhujšo finančno in dolžniško krizo do izjemnega povečanja javnih izdatkov za obresti, zato so morale te države znižati plače v javni upravi, pokojnine, izdatke za šolstvo in zdravstvo ter naložbe v tehnološko in socialno infrastrukturo (14).
3.1.2

Datumi in pogostost pregledov. Za osebna vozila (kategorija M1) (v kategorijo M so uvrščena vozila z najmanj štirimi kolesi, ki se uporabljajo za prevoz potnikov; razdeljena so v tri razrede glede na število sedežev in največjo dovoljeno maso: M1 (9 sedežev), M2 (> 9 sedežev in < 5 t) in M3 (> 9 sedežev in > 5 t); v kategorijo N so uvrščena vozila z najmanj štirimi kolesi, ki se uporabljajo za prevoz blaga; tudi tu so trije razredi glede na maso: N1 (< 3,5 t), N2 (< 12 t) in N3 (> 12 t); v kategorijo O so uvrščena priklopna vozila, v kategorijo T pa kolesni traktorji) bo prvi redni tehnični pregled štiri leta po registraciji, zatem po dveh letih, pozneje pa vsako leto. Avtomobili in lahka gospodarska vozila (kategorija N1), ki so na dan prvega pregleda po prvi registraciji imeli prevoženih več kot 160 000 kilometrov, bodo morali na preglede vsako leto (tj. v presledkih 4-1-1 namesto 4-2-1), kar bo veljalo tudi za motorna kolesa. To ne posega v možnost držav članic, da za preglede predvidijo krajše časovne presledke. Prepuščeno jim je tudi, da same odločajo o pogostosti pregledov za vozila zgodovinskega interesa, vključno z motornimi kolesi, ki pa jih sicer nova uredba ne zajema. Za vozila kategorij M2, M3, N2, N3, O3, O4 in T5 bo treba prvi pregled opraviti eno leto po registraciji. Isto velja za vozila kategorije M1, ki so registrirana kot taksiji ali reševalna vozila.
4.5.1

Program PEPPOL sestavljajo instrumenti za overjanje e-podpisov na podlagi elektronskih certifikatov evropskih oblasti, virtualni dosje podjetja za predložitev standardnih podatkov o podjetju (dokazila in certifikati), elektronski katalog ponudb blaga in storitev v standardnem formatu, e-naročila in izstavljanje e-računov, s čimer si naročnik in ponudnik po določenem postopku izmenjujeta poslovne informacije pri skupnih dejavnostih, ter infrastruktura za prenos elektronskih dokumentov (omrežje) na podlagi skupnih standardov, ki so združljivi na nacionalni ravni, in ki povezuje posamezne skupnosti oziroma sisteme e-javnega naročanja.
SL Uradni list Evropske unije C 11/88

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o spremembi predloga Komisije COM(2011) 628 final/2 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike

COM(2012) 551 final - 2012/0260 (COD)

2013/C 11/26

Evropski parlament in Svet sta 5. oziroma 10. oktobra 2012 sklenila, da v skladu s členom 43 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Sprememba predloga Komisije COM (2011) 628 final/2 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike

COM(2012) 551 final – 2012/0260 (COD).

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga, zato je na 484. plenarnem zasedanju 14. in 15. novembra 2012 (seja z dne 14. novembra) s 149 glasovi za, 3 glasovi proti in 9 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
4.6

V sporočilu pa ni nobene omembe in ukrepov v zvezi s tveganji za telesno in duševno zdravje otrok, ki namenjajo veliko časa brskanju po internetu ali igranju z različnimi računalniškimi dodatki: okvare mišičevja, okostja in telesne drže, poškodbe vida, debelost, duševna odvisnost (11), nagnjenost k izolaciji in beg pred realnostjo. Gre za pomembno vprašanje, zato bi bilo zaželeno povezovanje ukrepov ali dokument ad hoc in stalno spremljanje. Evropski statistični podatki, ki so na voljo, so bili zbrani že pred časom, medtem ko se pojav stalno in hitro razvija.
4.2

ESMA bo pristojen za pripravo tehničnih standardov za to novo zakonodajo, pa tudi za ostala dva stebra. Odbor opozarja na obseg nalog in pristojnosti, ki so dodeljene ESMA v relativno kratkem časovnem obdobju. Med njimi so pristojnosti za regulacijo bonitetnih agencij, nadzor področja revizije, sodelovanje pri prodajah na kratko in zamenjavah kreditnega tveganja ter nadzor direktive o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov (UAIS). Nujno je, da ima ESMA za učinkovito izvajanje svojih nalog dovolj kadrov z ustreznimi kvalifikacijami in izkušnjami.
4.7

EESO ima še vedno zadržke glede lastnikov-menedžerjev MSP. Če so to lastniki-menedžerji MSP, ki zaposluje druge ljudi, so delodajalci, kar pomeni, da niso upravičeni do pomoči iz ESPG, saj je ta zasnovan za zaposlene, ki so izgubili delo. Pomoč takim podjetjem bi namreč lahko povzročila izkrivljanje konkurence v odnosu do drugih MSP. Vloge, poslane na ESPG iz te skupine podjetij, bi ovirale izvajanje politike GD za podjetništvo v zvezi z MSP, ki zagotavlja številne programe za izobraževanje, usposabljanje in inovacije, zato EESO meni, da lastniki-menedžerji MSP kot taki do pomoči niso upravičeni. To pa ne velja za zaposlene iz takih MSP, ki izgubijo delo zaradi nepričakovanih posledic globalizacije in izpolnjujejo tudi druge pogoje ESPG.
2.1

Carinska in davčna politika EU vsako leto znatno prispevata k povečanju prihodkov v proračun EU in držav članic. Poleg tega te politike prinašajo precejšnje koristi za državljane in podjetja v EU, in sicer s preprečevanjem nevarnega ali nezakonitega uvoza, spodbujanjem nemotenega trgovanja in močnega notranjega trga ter z zmanjševanjem stroškov usklajevanja in birokracije za čezmejne družbe.
SL Uradni list Evropske unije C 181/199

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o spremembi predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2001/83/ES glede informacij za širšo javnost o zdravilih na recept

(COM(2012) 48 final – 2008/0256 (COD))

2012/C 181/35

Svet in Evropski parlament sta 27. februarja 2012 oziroma 13. marca 2012 sklenila, da v skladu s členom 114 in četrtim odstavkom, točko c) člena 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Spremenjen predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2001/83/ES glede informacij za širšo javnost o zdravilih na recept

COM(2012) 48 final – 2008/0256 (COD).

Odbor je to vprašanje že obravnaval v mnenju CESE 1022/2009, sprejetem 10. junija 2009 (1), zato je na 479. plenarnem zasedanju 28. in 29. marca 2012 (seja z dne 28. marca) s 161 glasovi za, 1 glasom proti in 9 vzdržanimi glasovi sklenil, da o tem ne bo pripravil novega mnenja, saj zagovarja enako stališče kot v navedenem mnenju.

V Bruslju, 28. marca 2012 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Staffan NILSSON

(1) UL C 306, 16.12.2009, str. 18.
SL Uradni list Evropske unije C 181/203

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o razvrščanju, pakiranju in označevanju nevarnih pripravkov

(COM(2012) 8 final – 2012/007 (COD))

2012/C 181/39

Evropski parlament in Svet sta 2. februarja 2012 oziroma 8. marca 2012 sklenila, da v skladu s členoma 114 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o razvrščanju, pakiranju in označevanju nevarnih pripravkov

COM(2012) 8 final – 2012/007 (COD).

Odbor se strinja z vsebino predloga, poleg tega je svoje stališče o tem vprašanju že obravnaval v mnenju CES 330/97, sprejetem 20. marca 1997 (1), zato je na 479. plenarnem zasedanju 28. in 29. marca 2012 (seja z dne 28. marca) s 166 glasovi za, 2 glasovoma proti in 9 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje in zavzeti enako stališče kot v zgoraj navedenem dokumentu.

V Bruslju, 28. marca 2012 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Staffan NILSSON

(1) Mnenje EESO o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih pripravkov, UL C 158/1997, stran 76, 26. maj 1997.
SL Uradni list Evropske unije C 43/98

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pospešenem uvajanju zahtev o dvojnem trupu ali enakovrednih konstrukcijskih zahtev za tankerje z enojnim trupom (Prenova)

COM(2011) 566 konč. – 2011/0243 (COD)

2012/C 43/22

Evropski parlament in Svet sta 29. septembra oziroma 18. oktobra 2011 sklenila, da v skladu s členom 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pospešenem uvajanju zahtev o dvojnem trupu ali enakovrednih konstrukcijskih zahtev za tankerje z enojnim trupom (Prenova)

COM(2011) 566 konč. – 2011/0243 (COD).

Odbor se strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 476. plenarnem zasedanju 7. in 8. decembra 2011 (seja z dne 7. decembra) s 177 glasovi za in 11 vzdržanimi glasovi o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.
5.3

Uspešen sektor mleka in mlečnih izdelkov EU po letu 2015 bo zahteval zelo učinkovito proizvodnjo mleka v ustrezno velikih mlečnih obratih z visoko usposobljenim kadrom. Zato je treba nadaljevati s prizadevanji za prestrukturiranje, tako na kmetijskih gospodarstvih kot tudi v mlekarnah: kmetijski proizvajalci morajo imeti dostop do učinkovitih, konkurenčnih in inovativnih mlekarn, ki lahko najbolje izkoristijo tržne priložnosti. Pri tem je treba posebno pozornost nameniti prikrajšanim regijam, v katerih se mlekarne pogosto soočajo z manj ugodnimi geografskimi pogoji in so zato v konkurenčno slabšem položaju. V zvezi s tem je treba posebno pozornost nameniti pregledni, učinkoviti in regionalni proizvodnji, ki ima majhen vpliv na okolje ter zagotavlja informacije za potrošnike in kakovost tako, da zmanjšuje število posrednikov. Mlečna industrija kot celota bi se morala osredotočiti na proizvodnjo visoko kakovostnih proizvodov z visoko dodano vrednostjo, za katere povpraševanje na domačem trgu raste in ki imajo dobre izvozne možnosti.
3.27

Večravenska pravila ne bi bila pregledna. Poleg tega je možno, da bo prišlo do nacionalnih odstopanj za isto področje regulacije. To bi pomenilo preveliko zapletenost, zlasti za mala in srednje velika podjetja. Vidik, ki ga je tudi treba skrbno preučiti, je predlagana vsebinska razširitev nekaterih izvedbenih ukrepov.
SL Uradni list Evropske unije C 107/73

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Sveta o skupnem sistemu obdavčitve matičnih družb in odvisnih družb iz različnih držav članic (prenovitev)

COM(2010) 784 konč. – 2010/0387 (CNS)

2011/C 107/16

Svet je 25. januarja 2011 sklenil, da v skladu s členom 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog direktive Sveta o skupnem sistemu obdavčitve matičnih družb in odvisnih družb iz različnih držav članic

COM(2010) 784 konč. – 2010/0387 (CNS).

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga, poleg tega je to vprašanje že obravnaval v svojem prejšnjem mnenju o predlogu direktive Sveta o skupnem sistemu obdavčitve matičnih družb in odvisnih družb iz različnih držav članic; UL 2009/C 182/18, str. 77, sprejetem 14. januarja 2009, zato je na 469. plenarnem zasedanju 16. in 17. februarja 2011 (seja z dne 16. februarja) s 115 glasovi za, nobenim glasom proti in 3 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje in zavzel enako stališče kot v zgoraj navedenem mnenju.
2.3

Specializirani traktorji se v Evropi v zadnjih 40 letih razvijajo z namenom, da se zagotovijo mehanizirani postopki dela na posebnih območjih in za značilne zasnove zasaditve pri posebnih vrstah pridelave, kot v vinogradih, sadovnjakih in podobno, zlasti v srednji in južni Evropi. Te zahteve so izključno značilne za evropsko pridelavo in ti specializirani traktorji se razvijajo le za ta trg. Kmetijski in gozdarski traktorji, ki se uporabljajo pri teh vrstah pridelave, so v okvirni direktivi za traktorje (2003/37/ES) uvrščeni v kategorije T2, C2 in T4.1 ter generično poimenovani ozkokolotečni traktorji.
1.7

Sedanja gospodarska kriza je vplivala tako na dokladne kot na naložbene pokojninske načrte, a različno. Poudariti je treba, da so obvezni naložbeni pokojninski načrti, ki so jih v devetdesetih letih uvedli v nekaterih državah članicah, veljali za način, kako se izogniti tveganjem glede vzdržnosti in ustreznosti pokojnin, ki jih povzroča staranje prebivalstva. Finančna kriza in njene posledice razkrivajo, da so obvezni naložbeni pokojninski načrti izpostavljeni konkretnim finančnim tveganjem. Vendar tudi na dokladne pokojninske načrte vplivata gospodarska kriza in staranje prebivalstva, saj se zmanjšuje skupni znesek plač. Zdaj je jasno, da lahko gospodarske krize in staranje prebivalstva – čeprav na različne načine – vplivajo na vse pokojninske načrte, ne glede na to, kako se financirajo. Zato je potrebno dobro upravljanje in nadziranje teh načrtov in gospodarske politike, da se bistveno zmanjšajo tveganja, ki ogrožajo njihovo vzdržnost. Kljub raznolikosti pokojninskih sistemov v EU je pri poskusih za zagotovitev njihove ustreznosti in vzdržnosti potreben celosten pristop. EESO meni, da morajo imeti obvezni dokladni načrti še naprej temeljno vlogo pri zagotavljanju prihodnjih pokojnin, zato jim je treba posvetiti posebno pozornost, da se obrne težnja zmanjšane nadomestitvene stopnje, ki jo je zaznati v številnih državah članicah.
SL Uradni list Evropske unije C 54/35

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 460/2004 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost omrežij in informacij glede njenega trajanja

(COM(2010) 520 konč. - 2010/0274 (COD))

(2011/C 54/10)

Svet in Evropski parlament sta 19. oziroma 29. oktobra 2010 sklenila, da v skladu s členom 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za pripravo mnenja o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 460/2004 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost omrežij in informacij glede njenega trajanja

COM(2010) 520 konč. - 2010/0274 (COD).

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 467. plenarnem zasedanju 8. in 9. decembra 2010 (seja z dne 8. decembra) s 101 glasom za in 1 glasom proti o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.
2.9

Najbolj ranljive socialne skupine so tiste z najnižjimi dohodki, na primer osebe, starejše od 65 let, enostarševske družine, brezposelne osebe ali osebe, ki prejemajo socialna nadomestila. Poleg tega osebe z nizkimi dohodki v večini primerov prebivajo v stavbah z neustrezno toplotno izolacijo (Housing Quality Deficiencies and the Link to Income in the EU – Pomanjkljiva kakovost stavb in povezava z dohodkom v EU; Orsolya Lelkes: Evropski center za politiko in raziskave socialne blaginje, marec 2010), kar še povečuje energetsko revščino.