POROČILO KOMISIJE SVETU

o načinih sodelovanja Evropske unije v Skupini držav proti korupciji (GRECO) pri Svetu Evrope

UVOD

Komisija v skladu s stockholmskim programom[1] predlaga Svetu to poročilo o pogojih za pristop Evropske unije k Skupini držav proti korupciji (skupina GRECO) pri Svetu Evrope.

Skupina GRECO je najbolj vključujoč protikorupcijski mehanizem za spremljanje, ki obstaja na evropski ravni, in v njej sodelujejo vse države članice EU. Ima pomembno vlogo pri določanju nekaterih minimalnih evropskih standardov za pravni in institucionalni okvir boja proti korupciji. Vendar pa korupcija še vedno povzroča resne težave v nekaterih državah članicah in doslej še niso bili doseženi prepričljivi rezultati na ozemlju celotne EU. To krepi prepričanje Komisije, da politična angažiranost za boj proti korupciji ostaja nesorazmerna po EU.

Sporočilo o boju proti korupciji v EU[2] priporoča sodelovanje EU v skupini GRECO, skupaj z vzpostavitvijo mehanizma EU za poročanje o boju proti korupciji. Tako naj bi se ustvaril zadosten potencial, da se spodbudi politična volja med državami članicami in da se obstoječa pravni in institucionalni okvir naredita bolj učinkovita.

V Poročilu so opredeljeni glavni cilji okrepljenega sodelovanja med EU in skupino GRECO ter navedene analize mogočih načinov in koristi sodelovanja EU v dejavnostih skupine GRECO.

VLOGA IN DELOVANJE SKUPINE GRECO

Skupino GRECO je leta 1999 ustanovil Svet Evrope, da bi se „sposobnost njegovih članic za boj proti korupciji izboljšala na podlagi spremljanja izvajanja njihovih zavez na tem področju prek dinamičnega postopka vzajemnega ocenjevanja in skupnega pritiska“[3]. Skupina GRECO ima sedaj 49 članic (48 evropskih držav in Združene države Amerike).

Delovanje skupine GRECO urejata njen statut[4] in poslovnik [5]. Vsaka članica skupine GRECO imenuje do dva predstavnika za plenarna zasedanja, ki imata pravico glasovanja. Članice predložijo skupini GRECO tudi seznam strokovnjakov, ki so na voljo za izvedbo ocenjevanj.

Ocenjevanja članic skupine GRECO potekajo v krogih in se izvajajo v skladu s standardi, določenimi v Dvajsetih temeljnih načelih za boj proti korupciji[6], Civilnopravni konvenciji o korupciji[7] in Kazenskopravni konvenciji o korupciji[8] z njenim dodatnim protokolom[9]. Prvi krog ocenjevanj je skupina GRECO izvedla v letih 2000–2002 in je zajemal neodvisnost, specializacijo in sredstva nacionalnih organov, katerih naloga sta preprečevanje in boj proti korupciji, ter imuniteto javnih uslužbencev. Drugi krog ocenjevanj je bil izveden v letih 2003–2006 in je bil osredotočen na zaseg in zaplembo premoženjske koristi, pridobljene s kaznivimi dejanji korupcije, preprečevanje in odkrivanje korupcije v javni upravi ter preprečevanje in boj proti korupciji v zasebnem sektorju. Tretji krog ocenjevanj, ki se je začel januarja 2007, še traja. Zajema inkriminacijo kaznivih dejanj v skladu s Kazenskopravno konvencijo ZN o korupciji in financiranje političnih strank.

Ocenjevalna poročila se izdajo potem, ko so bili z ocenjeno državo opravljeni pogovori in so bila poročila obravnavana oziroma odobrena na plenarnem zasedanju. Ocenjevalna poročila so praviloma zaupna, vendar se lahko objavijo s soglasjem ocenjene države. Vsako poročilo obsega priporočila, ki jih mora država izvesti v določenem roku (npr. v 18 mesecih). Postopek za preverjanje skladnosti je namenjen spremljanju izvajanja priporočil in se konča z izdajo poročil o skladnosti, včasih z dodatki.

DODANA VREDNOST SODELOVANJA EU V DEJAVNOSTIH SKUPINE GRECO

Memorandum o soglasju med Svetom Evrope in Evropsko unijo iz leta 2007 določa, da bi bilo treba pravno sodelovanje na področju pravne države (vključno z bojem proti korupciji) med tema dvema podpisnicama še naprej razvijati, da se zagotovi skladnost med pravom EU in konvencijami Sveta Evrope, pri čemer to ne preprečuje Evropski uniji, da sprejme bolj daljnosežna pravila.

Sodelovanje EU v skupini GRECO je bilo kot ključni element protikorupcijske politike EU poudarjeno že v Sporočilu z dne 28. maja 2003[10]. Po sprejetju Sporočila iz leta 2003 so bile ob upoštevanju pravnih pristojnosti EU na podlagi Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti raziskane različne možnosti za sodelovanje. Ker je bila tedaj pristojnost Skupnosti glede Kazenskopravne in Civilnopravne konvencije Sveta Evrope o korupciji omejena, je bilo treba odločitev o sodelovanju v skupini GRECO odložiti do sprejetja Lizbonske pogodbe. Pogodba o delovanju Evropske unije (PDEU) združuje pristojnosti EU glede boja proti korupciji in utira pot okrepljeni protikorupcijski politiki EU, vključno s sodelovanjem v dejavnostih skupine GRECO. Poleg tega je bila pot, odprta s pristopom EU h Konvenciji ZN proti korupciji (UNCAC)[11], okrepljena z odločitvijo o pridružitvi evropskemu regionalnemu mehanizmu spremljanja.

Glavna pomanjkljivost protikorupcijskih politik v EU-27 je povezana z izvajanjem obstoječega okvira. Skupina GRECO je prek svojega postopka spremljanja spodbudila nekatere ukrepe v državah članicah EU, zlasti na področjih, ki so manj urejena na mednarodni ravni (tj. financiranje političnih strank[12]). Vendar je sposobnost skupine GRECO, da ustvari potrebno politično voljo za sprejemanje in ohranjanje odločnih protikorupcijskih ukrepov, omejena, prav tako pa se je njena sposobnost, da opozarja na sistemske probleme, nastale zaradi korupcije, nekajkrat izkazala za sorazmerno šibko[13]. Aktivno sodelovanje EU v dejavnostih skupine GRECO bi tako lahko koristilo obema organizacijama, saj bi se združila strokovno znanje skupine GRECO na področju spremljanja boja proti korupciji in politična vloga institucij EU, s čimer bi se omogočilo učinkovito uveljavljanje protikorupcijskih politik v EU-27.

V ta namen bo Komisija uvedla mehanizem EU za poročanje o boju proti korupciji. Sodelovanje EU v skupini GRECO bo tesno povezano s tem novim mehanizmom EU. Poleg tega lahko sodelovanje EU pri pripravi ocenjevanj, ki jih izvaja skupina GRECO, prispeva k izboljšanju metodologije in rezultatov teh ocenjevanj. Komisija se bo pri delu v okviru mehanizma EU za poročanje o boju proti korupciji oprla na prispevek skupine GRECO ter druge ustrezne vire, vključno s podatki, pridobljenimi na podlagi Konvencije OECD o boju proti podkupovanju tujih uradnikov v mednarodnem poslovanju ter Konvencije ZN proti korupciji.

Glede na navedeno so za sodelovanje EU v skupini GRECO najpomembnejši naslednji cilji:

- sodelovanje pri obiskih v državah, ki so podlaga ocenjevanju držav članic EU in/ali držav kandidatk ter potencialnih kandidatk, če se zadevne države s tem strinjajo;

- oblikovanje predlogov o osnutkih ocenjevalnih poročil in sodelovanje v razpravah na plenarnih zasedanjih skupine GRECO glede ocenjevalnih poročil oziroma poročil o skladnosti za države članice EU in/ali države kandidatke ter potencialne kandidatke, če se zadevne države s tem strinjajo;

- vključevanje v delo Urada skupine GRECO[14], ki ima pomembno vlogo pri pripravi ocenjevanj in sestavi poročil;

- prispevanje v proračun skupine GRECO;

- primerjalna analiza[15], ki jo bo opravila skupina GRECO na podlagi obstoječih ocenjevalnih poročil in poročil o skladnosti za države članice EU in bo uporabljena kot prispevek za bodoče poročilo EU o boju proti korupciji;

- ugotavljanje neizvedenih priporočil skupine GRECO, ki se nanašajo na EU, v zvezi s katerimi bi bodoči poročevalni mehanizem EU lahko zagotovil dodatno spodbudo za ustrezno spremljanje.

Ti posebni cilji temeljijo na potrebi po izogibanju dodatnemu bremenu za uprave držav članic in prekrivanju prizadevanj z dejavnostmi, ki jih že izvaja skupina GRECO.

Komisija lahko za zagotovitev vzajemnosti prouči možne načine sodelovanja predstavnika skupine GRECO v skupini strokovnjakov, ki bo ustanovljena za podporo dejavnostim v zvezi s pripravo Poročila EU o boju proti korupciji.

NAČINI SODELOVANJA EU V DEJAVNOSTIH SKUPINE GRECO

Pravni okvir, ki ureja delovanje skupine GRECO, določa dve vrsti vključevanja v delo skupine GRECO, ki sta podrobneje opisani v nadaljnjem besedilu: status opazovalca in sodelovanje.

Kar zadeva sodelovanje, sta opisani dve alternativi: polnopravno članstvo in članstvo z omejeno pravico glasovanja. Poleg tega je proučena možnost skupnega programa.

Prva ocena, ki sledi v nadaljevanju, temelji na Komisijinih analizah pravnega in praktičnega vidika morebitnega okrepljenega sodelovanja s skupino GRECO. Kot naslednji korak bo Komisija prosila Svet, naj odobri začetek pogajanj o sodelovanju EU v skupini GRECO.

Status opazovalca

Statutarna resolucija (93) 28 Odbora ministrov Sveta Evrope o delnih in razširjenih sporazumih določa, da lahko države pogodbenice nekatere dejavnosti ali sklope dejavnosti izvajajo skupaj z eno ali več državami nečlanicami v okviru razširjenih ali razširjenih delnih sporazumov. Skupina GRECO je bila ustanovljena na podlagi razširjenega delnega sporazuma. Odbor ministrov lahko povabi katero koli nečlanico Sveta Evrope in katero koli mednarodno organizacijo, da kot opazovalka sodeluje v dejavnostih, ki se izvajajo na podlagi razširjenega delnega sporazuma. V Statutarni resoluciji ni določeno, katere pravice in obveznosti uživajo opazovalci na podlagi delnega in razširjenega sporazuma, zato se uporabljajo splošne določbe Statutarne resolucije (93) 26 Odbora ministrov Sveta Evrope o statusu opazovalca. V skladu s temi določbami status opazovalca ne daje pravice do zastopanosti v Odboru ministrov ali parlamentarni skupščini Sveta Evrope, razen če je eden od teh organov v ta namen sprejel posebno odločbo.

Skupina GRECO je status opazovalca podelila OECD in ZN, ki jih zastopa Urad ZN za droge in kriminal (UNODC). Ta praksa je bila uporabljena tudi v drugih delnih sporazumih Sveta Evrope[16]. Od opazovalca se ne zahteva noben prispevek v proračun.

EU bi lahko tako kot druge mednarodne organizacije dobila status opazovalke v skupini GRECO, ki ne bi vključeval nobenih proračunskih obveznosti, vendar ta možnost ni privlačna zaradi omejenega obsega takega sporazuma in njegove majhne dodane vrednosti.

Status opazovalca lahko zagotovi le omejeno sodelovanje pri ocenjevanju držav članic. Evropski uniji ne bi omogočil sodelovanja v splošni pripravi ocenjevanj in osredotočanja na zadeve, ki so pomembne za EU. Zato ne bi mogel zagotoviti potrebnega vložka za bodoče poročilo EU o boju proti korupciji. Poleg tega ta možnost ne bi bila popolnoma v skladu s stockholmskim programom, ki poziva k razvoju celovite protikorupcijske politike v tesnem sodelovanju s skupino GRECO.

Sodelovanje

Statutarna resolucija (93) 28 Odbora ministrov Sveta Evrope vsebuje splošne določbe o sodelovanju (nekdanje) Evropske skupnosti v delnih in razširjenih sporazumih, v skladu s katerimi se načini sodelovanja določijo v povabilu k sodelovanju. V statutu skupine GRECO[17] se te določbe ponovijo in navajajo, da se načini sodelovanja (nekdanje) Evropske skupnosti v skupini GRECO določijo v resoluciji o povabilu k sodelovanju.

Poslovnik skupine GRECO[18] v pravilu 2 določa, da (nekdanja) Evropska skupnost lahko postane „članica“ skupine GRECO na naslednji način:

- na podlagi povabila Odbora ministrov Sveta Evrope k sodelovanju v skupini GRECO. V ta namen mora skupina GRECO podati predlog, ki ga mora potrditi njen statutarni odbor. Uradno povabilo je v obliki resolucije, ki jo sprejme Odbor ministrov, kateri sledi sporazum z EU prek izmenjave dopisov;

- s pristopom h Kazenskopravni konvenciji o korupciji na podlagi povabila Odbora ministrov;

- s pristopom k Civilnopravni konvenciji o korupciji.

EU že sodeluje v delnih sporazumih, kot sta Beneška komisija[19] in Skupina za sodelovanje pri preprečevanju, zaščiti in organizaciji pomoči v primeru večjih naravnih in tehnoloških nesreč[20]. Je tudi članica konvencije o izdelavi Evropske farmakopeje in Evropskega avdiovizualnega observatorija ter sodeluje v številnih delnih sporazumih Sveta Evrope.

Ker statut skupine GRECO omenja sodelovanje EU v skupini GRECO in poslovnik skupine GRECO navaja „članstvo“, ima sodelovanje v skupini GRECO obliko članstva, katerega podrobnosti se opredelijo v posebnem sporazumu. Zato to poročilo obravnava dva načina sodelovanja: polnopravno članstvo (tj. neomejena pravica glasovanja) in članstvo z omejeno pravico glasovanja.

Polnopravno članstvo

S polnopravnim članstvom bi imela EU pravico glasovanja na plenarnih zasedanjih skupine GRECO o vseh zadevah, ki so v pristojnosti te skupine (na primer ocenjevalna poročila/poročila o skladnosti, postopkovne zadeve, finančna/proračunska vprašanja). Ker EU na plenarnih zasedanjih skupine GRECO ne bi delovala v imenu držav članic, bi imela en glas – kot vse druge članice.

V skladu s členom 8(6) statuta skupine GRECO „imajo članice skupine GRECO, ki sodelujejo pri vzajemnem ocenjevanju, pravico glasovanja“[21]. Čeprav EU ni podpisnica Kazenskopravne in Civilnopravne konvencije Sveta Evrope proti korupciji, bi bila v skladu z regulativnim okvirom skupine GRECO lahko vseeno ocenjena. Ocenjevanje institucij EU bi se nanašalo predvsem na Dvajset temeljnih načel za boj proti korupciji[22] in bi imelo obliko predhodne odobritve (po možnosti v obliki enostranske izjave) teh načel. S pristopom h Konvenciji ZN proti korupciji je bil ustvarjen precedens za polnopravno članstvo EU v organizaciji, ki izvaja ocenjevanja svojih članic. Vendar EU v primeru Konvencije ZN proti korupciji (UNCAC) trenutno ne sodeluje v postopkih vzajemnega pregleda.

V okviru te možnosti bi EU polnopravno sodelovala v postopku ocenjevanja držav članic, pa tudi držav kandidatk, potencialnih kandidatk in katerih koli drugih tretjih držav. Posledično bi lahko imenovala predstavnika v Urad skupine GRECO skladno z veljavnimi pravili (tj. na podlagi rotacije). Bila bi članica statutarnega odbora skupine GRECO, ki ima pristojnosti za odločanje v proračunskih zadevah. Zanjo bi se uporabljale vse druge pravice in obveznosti iz statuta in poslovnika skupine GRECO.

EU bi prispevala v proračun skupine GRECO. V oceni učinka, ki je priložena Sklepu Komisije o vzpostavitvi mehanizma poročanja EU za periodično ocenjevanje[23], so potencialni finančni stroški sodelovanja EU v skupini GRECO ocenjeni na približno 450 000 EUR letno. S tem bi se pokril prispevek v proračun skupine GRECO (tj. približno 300 000 EUR za organizacije, ki prispevajo večje zneske) in stroški dejavnosti, ki jih skupina GRECO trenutno ne izvaja in od katerih bi imela koristi predvsem EU (na primer primerjalna poročila in ugotavljanje neizvedenih priporočil za EU-27). Take dejavnosti bi se na primer lahko financirale prek pogodb o storitvah ali nepovratnih sredstev za ukrepe.

S polnopravnim članstvom bi bilo zelo verjetno mogoče doseči vse posebne cilje, navedene v oddelku 3. Zagotovljeni bi bili tudi velika vidnost sodelovanja med EU in skupino GRECO, dopolnjevanje med skupino GRECO in bodočim mehanizmom EU za poročanje, možnost zagotavljanja nadaljnjih izboljšav v ocenjevalnem sistemu skupine GRECO in večja osredotočenost na področja politike EU.

Vendar je ocenjevanje institucij EU s strani skupine GRECO naloga, ki jo je treba temeljiteje oceniti v smislu potreb, izvedljivosti in morebitnega vpliva, saj je ocenjevalni sistem skupine GRECO prilagojen bolj državam kot pa organizacijam. Čeprav se nekatera od dvajsetih temeljnih načel lahko uporabijo tudi za organizacije (na primer glede integritete v javni upravi), ocena po sedanjih postopkih skupine GRECO ne bi bila celovita in njena dodana vrednost za obe – skupino GRECO in Unijo – bi bila precej nejasna. Brez ocenjevanja institucij EU s strani skupine GRECO Unija ne bi imela neomejene pravice glasovanja na plenarnih zasedanjih skupine GRECO[24].

Članstvo z omejeno pravico glasovanja

V statutu skupine GRECO je predvideno, da se načini sodelovanja EU določijo v resoluciji, s katero se EU povabi k sodelovanju, brez posebnih navedb glede vrste sodelovanja. Sodelovanje EU bi torej lahko imelo tudi obliko članstva z omejeno pravico glasovanja.

Takšna možnost ne bi zahtevala ocenjevanja EU s strani skupine GRECO, ampak bi pomenila vzpostavitev okvira za nadaljnjo skupno oceno obeh organizacij glede potreb, izvedljivosti in morebitnega vpliva ocenjevanja institucij EU ob upoštevanju posebnosti ter pristojnosti EU. Vendar je bilo na 50. plenarnem zasedanju skupine GRECO poudarjeno, da bodo sicer lahko potrebni posebni sporazumi za prilagoditev posebnostim EU, vendar mora biti ocenjevanje institucij EU s strani skupine GRECO več kot le možnost v daljni prihodnosti (tj. skupna ocena bi morala postopoma voditi k ocenjevanju EU).

V okviru te možnosti bi EU prispevala v proračun skupine GRECO, in sicer bi bil znesek njenega prispevka nekoliko manjši[25] kot v primeru polnopravnega članstva. Imela bi torej pravico glasovanja glede postopkovnih, finančnih in proračunskih zadev[26], ne pa tudi glede sprejetja ocenjevalnih poročil in poročil o skladnosti na plenarnih zasedanjih skupine GRECO. Nobenega predstavnika ne bi imela v Uradu GRECO in ne bi sodelovala na volitvah za predsednika in podpredsednika. EU bi imenovala predstavnike za plenarna zasedanja skupine GRECO in bi sodelovala v njenih razpravah, dajala priporočila glede ocenjevalnih poročil in poročil skladnosti, po možnosti imela predstavnika, ki bi se kot opazovalec udeležil obiskov v državah članicah[27], državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah ter v drugih državah, ki bi sprejele tako sodelovanje. EU bi lahko oblikovala predloge glede organizacije ocenjevanj in njihovega spremljanja.

Praktične dogovore o sodelovanju EU v skupini GRECO bi periodično pregledovala Komisija skupaj s skupino GRECO (tj. vsakih 5 let), morebitne spremembe pa bi bilo mogoče sprejeti z vzajemnim dogovorom med skupino GRECO in EU.

Ta možnost bi prispevala k bodočemu poročilu EU o boju proti korupciji s primerjalnimi analizami, ki bi jih izvedla skupina GRECO na podlagi obstoječih ocenjevalnih poročil in poročil o skladnosti za države članice, ter opozarjanjem na najpomembnejša neizvedena priporočila. V veliki meri bi izpolnila posebne cilje, navedene v oddelku 3, saj bi EU dala tudi možnost sodelovanja pri ocenjevanju držav članic. Čeprav EU ne bi imela pristojnosti odločanja v ocenjevalnem postopku, bi bila lahko aktivno vključena v izvajanje in takojšnje ukrepe, s katerimi bi se lahko zagotovilo dodatno osredotočanje na področja politik, ki so pomembnejša za EU. Sodelovanje med skupino GRECO in EU bi dobilo politično težo in izognili bi se podvajanju dela. Vprašanje ocenjevanja institucij EU s strani skupine GRECO bi moralo biti nujno pojasnjeno v pogajanjih. Prednosti poenostavljene oblike sodelovanja bi bile kljub vsemu jasnejše, če EU ne bi bilo treba pristati na ocenjevanje svojih institucij.

Skupni program

Ta možnost bi pomenila finančno pomoč EU skupini GRECO v obliki nepovratnih sredstev za dosego posebnih vnaprej določenih rezultatov in bi lahko zajela določeno obdobje (2–3 leta), z možnostjo periodične obnove. Tovrstna rešitev za ciljno sodelovanje med EU in skupino GRECO je že bila uporabljena.Tako na primer Svet Evrope sodeluje v vzhodnem partnerstvu kot privilegiran partner, pri čemer s svojim strokovnim znanjem pomaga EU in državam vzhodnega partnerstva.

Da bi se dal političen pomen temu partnerstvu, bi se s skupino GRECO lahko sklenil memorandum o soglasju ali sporazum po zgledu sporazuma med Svetom Evrope in Agencijo EU za temeljne pravice.

Kar zadeva cilje, lahko skupni program zagotovi prispevek skupine GRECO k bodočemu poročilu EU o boju proti korupciji, zlasti s primerjalnimi analizami obstoječih ocenjevalnih poročil in poročil o skladnosti za države članice, ki jih pripravlja skupina GRECO, in opozarjanjem na neizvedena priporočila. S tem bi se tudi preprečilo podvajanje. Zadevni proračun bi bil nižji kot tisti, ki bi bil potreben za članstvo z omejeno pravico glasovanja (tj. po grobi oceni približno 200–250 000 EUR letno, kar bi pokrilo tudi pripravo primerjalnih poročil, logistične stroške, delavnice, itd.).

Čeprav bi skupni program izpolnil nekatere od posebnih ciljev, ne bi zmogel izpolniti splošnega cilja oblikovanja sinergij med strokovnim znanjem skupine GRECO in politično močjo EU. Partnerstvo med tema dvema organizacijama bi bilo manj vidno in sodelovanje EU v ocenjevanjih, ki jih izvaja skupina GRECO, manj aktivna. To možnost bi bilo mogoče razumeti kot popolnoma tehnično rešitev, saj bi Unija delovala bolj kot naročnica kot pa partner. Zato ta možnost prinaša manjšo dodano vrednost kot sodelovanje v skupini GRECO.

SKLEPNA UGOTOVITEV

Svet je pozvan k obravnavi možnosti, navedenih v tem poročilu.

Glede na večje pristojnosti EU in potrebo po celoviti politiki EU proti korupciji je po mnenju Komisije sodelovanje v skupini GRECO (tj. članstvo) primerna pot do ciljev, določenih v stockholmskem programu . Ker je namen bodočega poročevalnega mehanizma EU merjenje protikorupcijskih prizadevanj v državah članicah, da se ugotovijo trendi v EU in da se lahko predlagajo politika in pravni ukrepi na ravni EU, bi članstvo v skupini GRECO olajšalo nalogo spremljanja. Sodelovanje bi bilo vidnejše in izognili bi se tveganju prekrivanja.

Poleg tega bi polnopravno članstvo ali članstvo z omejeno pravico glasovanja zagotovilo dobro uporabo vzajemnih koristi, ki jih prinašata strokovno znanje skupine GRECO pri spremljanju protikorupcijskih prizadevanj in politična moč EU nad državami članicami. Skupaj z bodočim mehanizmom poročanja EU bi tako sodelovanje prispevalo k spodbudi za učinkovitejše uveljavljanje protikorupcijskih politik v EU-27.

Komisija je imela nekaj predhodnih razprav s sekretariatom skupine GRECO, da bi se določila glavna področja interesa ter morebitne alternative v smislu pravne in praktične izvedljivosti različnih oblik sodelovanja EU v skupini GRECO. V smislu praktične izvedljivosti bi bilo članstvo z omejeno pravico glasovanja mogoča in primerna možnost, ki jo je treba upoštevati pri pogajanjih. Vendar je glavno vprašanje, ki bi ga bilo treba proučiti v okviru te možnosti, ocenjevanje institucij EU s strani skupine GRECO, pri čemer bi se za oceno institucij EU priporočalo polnopravno članstvo.

Konkretni načini sodelovanja EU v skupini GRECO (na primer oblika sodelovanja, sodelovanje v organih Sveta Evrope, praktične ureditve, proračunski prispevki) bi bilo treba previdno izpogajati s skupino GRECO. V ta namen bo Komisija predlagala Svetu, naj odobri začetek pogajanj za sodelovanje EU v skupini GRECO . Pogajanja bi potekala v skladu s splošnimi načeli sodelovanja med EU in Svetom Evrope:

- upoštevanje posebnosti in omejitev pristojnosti EU, pri čemer bi se Uniji vseeno omogočilo, da znotraj svojih meja vzpostavi višje standarde;

- vzpostavitev privilegiranega delovnega razmerja, ki bi na evropski ravni zagotavljalo usklajen pristop zoper korupcijo. Za EU bi bilo bistveno, da ima že v zgodnji fazi dostop do krogov ocenjevanj in priprave poročil o državah kot tudi do primerjalnih analiz ocenjevanj držav članic in opozoril glede neizvedenih priporočil. Po drugi strani bi se s članstvom EU povečala prepoznavnost skupine GRECO, hkrati pa bi bila to tudi priložnost, da se obravnavajo priporočila skupine GRECO in se na njihovi podlagi po potrebi sprejmejo ustrezni ukrepi v okviru mehanizma EU za poročanje o boju proti korupciji.

Za morebitno sodelovanje EU v skupini GRECO se poleg sporazuma na plenarnem zasedanju skupine GRECO zahteva tudi odobritev s strani Odbora ministrov Sveta Evrope, ki je pobudnik formalnega postopka sodelovanja. V skladu z navedenim Sporočilo o politiki boja proti korupciji v EU poziva države članice, da v Odboru ministrov Sveta Evrope v celoti podprejo prošnjo Unije za sodelovanje v skupini GRECO .

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE

1.1. Naslov predloga/pobude

1.2. Zadevna področja v okviru ABM/ABB

1.3. Vrsta predloga/pobude

1.4. Cilji

1.5. Utemeljitev predloga/pobude

1.6. Trajanje ukrepa in finančnega vpliva

1.7. Načrtovani načini upravljanja

2. UKREPI UPRAVLJANJA

2.1. Določbe glede spremljanja in poročanja

2.2. Sistem upravljanja in nadzora

2.3. Ukrepi preprečevanja goljufij in nepravilnosti

3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE

3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in proračunske vrstice odhodkov

3.2. Ocenjeni učinek na odhodke

3.2.1. Povzetek ocenjenega učinka na odhodke

3.2.2. Ocenjeni učinek na odobritve za poslovanje

3.2.3. Ocenjeni učinek na odobritve upravne narave

3.2.4. Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom

3.2.5. Udeležba tretjih oseb pri financiranju

3.3. Ocenjeni vpliv na prihodke

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

OKVIR PREDLOGA/POBUDE

Naslov predloga/pobude

Sklep Komisije o vzpostavitvi mehanizma poročanja EU za periodično ocenjevanje boja proti korupciji (Poročilo EU o boju proti korupciji) in Poročilo o načinih sodelovanja Evropske unije v Skupini držav proti korupciji (skupina GRECO) pri Svetu Evrope.

Zadevna področja v okviru ABM/ABB[28]

Notranje zadeve

Varnost in varstvo svoboščin

Vrsta predloga/pobude

( Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep .

( Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep, ki je nadaljevanje pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa[29] .

( Predlog/pobuda je namenjena podaljšanju obstoječega ukrepa .

( Predlog/pobuda se nanaša na ukrep z novo usmeritvijo .

Cilji

Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo

Stockholmski akcijski načrt – Zaščita pred hudimi kaznivimi dejanji in organiziranim kriminalom

Specifični cilji in zadevne dejavnosti v okviru ABM/ABB

Specifični cilj št. 2

Okrepiti zmogljivost EU za preprečevanje kaznivih dejanj, boj proti njim in omejevanje njihovih posledic.

Specifični podcilji[30]:

Poročilo EU o boju proti korupciji

1. priprava, objava in razširjanje poročila.

2. posvetovanje s strokovnjaki (tj. ustanovitev skupine strokovnjakov).

3. prispevek civilne družbe.

4. vzpostavitev in delovanje mreže nacionalnih raziskovalnih korespondentov.

5. program za izmenjavo izkušenj.

Sodelovanje EU v skupini GRECO

6. primerjalna analiza in opozarjanje na neizvedena priporočila za države članice EU na podlagi informacij, s katerimi razpolaga sekretariat skupine GRECO.

7. članstvo EU v skupini GRECO.

Zadevne dejavnosti v okviru AMB/ABB

1805 Varnost in varstvo svoboščin

Pričakovani izid in učinki

Navedite, kako naj bi predlog/pobuda učinkovala na upravičence/ciljne skupine.

V poročilu EU o boju proti korupciji bodo periodično ocenjena protikorupcijska prizadevanja v EU-27. Jasno bo predstavljeno stanje v Uniji ter pomanjkljivosti in trendi v EU na tem področju, da bi se spodbudila dodatna politična volja držav članic za obravnavanje korupcije ter pripravili prihodnji ukrepi EU.

Sodelovanje EU v skupini GRECO bi zagotovilo sinergije med obema mehanizmoma.

Kazalniki izida in učinkov

Navedite, s katerimi kazalniki bi bilo mogoče spremljati izvajanje predloga/pobude.

Poročilo EU o boju proti korupciji bo upravljala Komisija in bo objavljeno vsaki dve leti. Komisiji bodo pomagale skupina strokovnjakov, mreža lokalnih raziskovalnih korespondentov ter ocene civilne družbe. Komisija bo stalno spremljala dejavnosti strokovnjakov ter prispevke raziskovalnih korespondentov in civilne družbe. V vsakem novem krogu ocenjevanj bo pregledano izvajanje ukrepov, sprejetih na podlagi priporočil iz prejšnjih poročil.

Komisija bo po sprejetju poročila o načinih sodelovanja EU v skupini GRECO Svet pozvala, naj odobri začetek pogajanj s Svetom Evrope. V primeru sodelovanja EU v skupini GRECO, namerava Komisija redno pregledovati praktične ureditve za sodelovanje (npr. vsakih 5 let) na podlagi rezultatov okrepljenega sodelovanja.

Utemeljitev predloga/pobude

Potrebe, ki jih je treba kratkoročno ali dolgoročno zadovoljiti

Komisija bo ob vsakem novem krogu ocenjevanj izbrala več elementov, ki vključujejo različna področja in so pomembni na ravni EU v trenutku, ko se opravlja ocenjevanje, ter vidikov, ki zadevajo posamezne države članice. Ti elementi in vidiki bodo ocenjeni na podlagi določenih kazalnikov , med katerimi bodo nekateri izbrani v skladu z že veljavnimi standardi, nekateri pa bodo razviti na novo.

Komisiji bodo pomagale:

– skupina strokovnjakov , ustanovljena z ločenim sklepom Komisije (ki bo sprejet kmalu po protikorupcijskem svežnju), bo svetovala glede: kazalnikov, ocene uspešnosti držav članic, ugotavljanja najboljših praks in trendov v EU, priporočil ter morebitnih predlogov EU,

– mreža lokalnih raziskovalnih korespondentov , ki jo bo ustanovila Komisija prek postopkov javnega naročanja; sestavljali jo bodo civilna družba in akademiki, zbirala pa bo ustrezne informacije v vsaki državi članici,

– ocene civilne družbe (pogodbe se bodo sklepale prek načrtnih razpisov za zbiranje predlogov). Organizacije civilne družbe se bo spodbujalo k sodelovanju pri tematskih ocenjevanjih prizadevanj držav članic na področju boja proti korupciji.

Preuči se lahko možnost razvoja programa za izmenjavo izkušenj , ki bi državam članicam, lokalnim NVO ali drugim zainteresiranim stranem pomagal ugotoviti, kakšne so najboljše prakse in pomanjkljivosti, izboljšati osveščenost ali zagotoviti usposabljanje. Odločitev o vzpostavitvi takega programa in podrobnostih njegovega delovanja se lahko sprejme/razjasni šele pozneje, ko bo opravljeno že nekaj priprav na prvo poročilo.

Dodana vrednost ukrepanja EU

Stockholmski program priznava, da je korupcija mednarodna grožnja notranji varnosti EU. Treba je ukrepati na ravni EU, saj težav s korupcijo ne morejo zadostno odpraviti države članice same.

Krepitev boja proti korupciji je pomembna tudi za področja, za katera se namenjajo večji zneski sredstev EU. EU ima potrebno politično moč in lahko zato bolje spodbudi protikorupcijsko politiko EU in držav članic.

Glavna spoznanja iz podobnih izkušenj

Trenutno ni nobenega delujočega mehanizma na ravni EU za usklajeno oceno izvajanja protikorupcijskih politik. Edino orodje spremljanja EU, ki med drugim zajema protikorupskijska vprašanja, je mehanizem sodelovanja in preverjanja za Bolgarijo in Romunijo, ki mu je uspelo ohraniti ali oživiti nekaj zagona za reforme.

Z delom civilne družbe, kot je organizacija Transparency International, je na podlagi letnih ocen, kazalnikov in kvalitativnih presoj korupcija v veliko državah po svetu nedvoumno postala pomemben predmet političnih razprav, poleg tega pa je bil ustvarjen tudi politični pritisk za reforme.

Na mednarodni ravni so se kljub očitnim prednostim pokazale tudi omejitve glavnih obstoječih ocenjevalnih mehanizmov (npr. skupina GRECO, delovna skupina OECD za boj proti podkupovanju in Konvencija ZN proti korupciji), zlasti glede spodbujanja dodatne politične volje na nacionalni ravni. EU ima poseben vpliv za dosego te politične volje. Novo poročilo EU o boju proti korupciji si bo prizadevalo, da bo temeljilo na dejstvih ter da bo jasno, odkrito in prilagodljivo.

Združljivost z drugimi finančnimi instrumenti in možnosti dopolnjevanja

Protikorupcijski sveženj EU je del širše strateške pobude Komisije za zaščito zakonitega gospodarstva, ki zajema tudi novo strategijo Komisije za boj proti goljufijam ter zakonodajno pobudo za odvzem premoženjske koristi. Ta predlog je usklajen z obema zgoraj navedenima instrumentoma.

Trajanje ukrepa in finančnega vpliva

( Časovno neomejen predlog/pobuda:

- ( Trajanje predloga/pobude od [DD.MM.]LLLL do [DD.MM.]LLLL.

- ( Finančni učinek med letoma LLLL in LLLL.

( Časovno neomejen predlog/pobuda:

- Izvedba z začetnim obdobjem postopne krepitve od datuma sprejetja Sklepa Komisije v primeru poročila EU o boju proti korupciji ter od datuma sprejetja akta EU o pristopu v primeru sodelovanja EU v skupini GRECO. Ta ocena finančnih posledic zakonodajnega predloga zajema prvih pet let izvajanja.

- Nato sledi polno delovanje.

Načrtovani načini upravljanja[31]

( Neposredno centralizirano upravljanje – Komisija.

( Posredno centralizirano upravljanje – prenos izvrševanja na:

- ( izvajalske agencije,

- ( organe, ki jih ustanovijo Skupnosti[32],

- ( nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve,

- ( osebe, ki se jim zaupa izvedba določenih ukrepov v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji in so določene v zadevnem temeljnem aktu v smislu člena 49 finančne uredbe.

( Deljeno upravljanje z državami članicami.

( Decentralizirano upravljanje s tretjimi državami.

( Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (navedite) .

Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje razložiti v oddelku „opombe“.

Opombe

UKREPI UPRAVLJANJA

Določbe glede spremljanja in poročanja

Navedite pogostost in pogoje.

Poročilo EU o boju proti korupciji bo od leta 2013 naprej objavljeno vsaki dve leti. Izvajanje je odvisno od prihodnjega spremljanja in ocene. Morebitni kazalniki so: uvrstitev EU na lestvici indeksa zaznave korupcije, nacionalne protikorupcijske strategije, znane izkušnje s korupcijo, primeri novih protikorupcijskih politik/praks, število dejavnosti vzajemnega učenja, ki jih sponzorira Komisija, ravni osveščenosti, potrebni čas za prenos in izvajanje zakonodaje, zaznava preglednosti. Mehanizem poročanja EU bo poročal tudi o tistih priporočilih skupine GRECO, ki jih države članice niso izvedle.

Sistem upravljanja in nadzora

Ugotovljena tveganja

– negativen sprejem s strani držav članic, bojazen pred prekrivanjem z drugimi obstoječimi mehanizmi in pred dodatnim bremenom za nacionalne uprave.

– težave pri zbiranju informacij in/ali pomanjkljiva udeležba strokovnjakov, raziskovalcev in organizacij civilne družbe.

Načrtovani načini nadzora

Proučuje se možnost rednega ocenjevanja učinkovitosti novega mehanizma za poročanje, pri čemer bi se prva ocena pripravila po objavi dveh poročil EU o boju proti korupciji. Komisija lahko nato izda ocenjevalna poročila vsakih pet let in na podlagi ugotovitev lahko predlaga kakršne koli nadaljnje spremembe ali druge morebitne ukrepe v zvezi z mehanizmom.

Ukrepi preprečevanja goljufij in nepravilnosti

Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe.

Komisija bo izvajala finančni nadzor zvezi s pripravljalnimi dejavnostmi s finančnimi posledicami (tj. skupina strokovnjakov, mreža raziskovalnih korespondentov, podporni ukrepi za pripravo poročila, prispevki civilne družbe, morebitni program za izmenjavo izkušenj, sodelovanje v skupini GRECO), Računsko sodišče pa bo opravljalo revizije.

OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE

Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in proračunske vrstice odhodkov

- Obstoječe proračunske vrstice odhodkov

Po vrsti , v skladu z razdelki večletnega finančnega okvira in proračunskimi vrsticami.

Razdelek večletnega finančnega okvira | Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Prispevek |

številka [poimenovanje………………………...……….] | dif./nedif. ([33]) | držav Efte[34] | držav kandidatk[35] | tretjih držav | v smislu člena 18(1)(a) finančne uredbe |

3A | 18 05 09 – Preprečevanje kriminala in boj proti njemu | dif. | NE | NE | NE | NE |

- Zahtevane nove proračunske vrstice

Po vrsti , v skladu z razdelki večletnega finančnega okvira in proračunskimi vrsticami.

Razdelek večletnega finančnega okvira | Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Prispevek |

številka [poimenovanje…………………...……….] | dif./ nedif. | držav Efte | držav kandidatk | tretjih držav | v smislu člena 18(1)(a) finančne uredbe |

[XX YY YY YY] | DA/NE | DA/NE | DA/NE | DA/NE |

Ocenjeni učinek na odhodke

Povzetek ocenjenega učinka na odhodke

v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Razdelek večletnega finančnega okvira | Številka 3A | Svoboda, varnost in pravica |

v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

( Človeški viri | 0,165 | 0,292 | 0,292 | 0,292 | 0,292 | 1,333 |

( Drugi upravni odhodki | 0,009 | 0,047 | 0,047 | 0,047 | 0,047 | 0,197 |

GD za notranje zadeve SKUPAJ | odobritve | 0,174 | 0,339 | 0,339 | 0,339 | 0,339 | 1,530 |

RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira |

Človeški viri | 0,165 | 0,292 | 0,292 | 0,292 | 0,292 | 1,333 |

Drugi upravni odhodki (specifični podcilj 2 – skupina strokovnjakov)[46] | 0,009 | 0,047 | 0,047 | 0,047 | 0,047 | 0,197 |

Seštevek za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira | 0,174 | 0,339 | 0,339 | 0,339 | 0,339 | 1,530 |

Odobritve zunaj RAZDELKA 5[47] večletnega finančnega okvira |

Človeški viri |

Drugi odhodki upravne narave |

Seštevek za odobritve zunaj RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira |

SKUPAJ |

Ocenjene potrebe po človeških virih

- ( Predlog/pobuda ne zahteva porabe človeških virov

- ( Predlog/pobuda zahteva porabo človeških virov, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:

ocena, izražena v celih številka (ali na največ eno decimalno mesto natančno)

Leto 2011 | Leto 2012 | Leto 2013 | Leto 2014 | Leto 2015 |

( Kadrovski načrt (za uradnike in začasno osebje) |

18 01 01 01 (sedež ali predstavništva Komisije) | 1,3[48] | 2,3 | 2,3 | 2,3 | 2,3 |

XX 01 01 02 (delegacije) |

XX 01 05 01 (posredne raziskave) |

10 01 05 01 (neposredne raziskave) |

( Zunanje osebje (v ekvivalentu polnega delovnega časa EPDČ)[49] |

XX 01 02 01 (PU, UA, NNS iz splošnih sredstev) |

XX 01 02 02 (PU, UA, MSD, LU in NNS na delegacijah) |

XX 01 04 yy [50] | – na sedežu[51] |

– na delegaciji |

XX 01 05 02 (PU, UA, NNS za posredne raziskave) |

10 01 05 02 (PU, UA, NNS za neposredne raziskave) |

Druge proračunske vrstice (navedite) |

SKUPAJ |

18 je zadevno področje ali naslov proračuna.

Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem, že dodeljenim za upravljanje tega ukrepa in/ali prerazporejenim v GD, po potrebi dopolnjenim z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve.

Opis nalog:

Uradniki in začasni uslužbenci | usklajevanje in organizacija sestankov/konferenc, obdelava in ocenjevanje informacij, tajniške naloge za skupino strokovnjakov ter mrežo raziskovalnih korespondentov, priprava poročil EU o boju proti korupciji, sodelovanje s skupino GRECO itd. |

Zunanje osebje |

Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom

- ( Predlog/pobuda je skladna z veljavnim večletnim finančnim okvirom.

- ( Predlog/pobuda bo pomenila spremembo ustreznega razdelka večletnega finančnega okvira.

Pojasnite potrebno spremembo ter navedite zadevne proračunske vrstice in ustrezne zneske.

- ( Predlog/pobuda zahteva uporabo instrumenta prilagodljivosti ali spremembe večletnega finančnega okvira[52].

Pojasnite te zahteve ter navedite zadevne razdelke in proračunske vrstice ter ustrezne zneske.

Udeležba tretjih oseb pri financiranju

- ( V predlogu/pobudi ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb.

- V predlogu/pobudi je načrtovano sofinanciranje, kot je ocenjeno v nadaljevanju:

odobritve v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Leto N | Leto N+1 | Leto N+2 | Leto N+3 | … vstavite ustrezno število let glede na trajanje učinka (prim. točka 1.6) | Skupaj |

Leto N | Leto N+1 | Leto N+2 | Leto N+3 | … vstavite ustrezno število stolpcev glede na trajanje učinka (prim. točka 1.6) |

Člen …………. | | | | | | | | | |Za razne prihodke, na katere bo vplival predlog/pobuda, navedite zadevne proračunske vrstice odhodkov.

Navedite metodo izračuna učinka na prihodke.

[1] UL C 115, 4.5.2010, str. 1.

[2] COM(2011) 308.

[3] Resolucija (99) 5 Odbora ministrov Sveta Evrope o ustanovitvi „Skupine držav proti korupciji – GRECO“.

[4] Dodatek k Resoluciji (99) 5 Odbora ministrov Sveta Evrope o ustanovitvi „Skupine držav proti korupciji – GRECO“.

[5] Poslovnik, ki ga je skupina GRECO sprejela 4.–6. oktobra 1999.

[6] Resolucija (97) 24 Odbora ministrov Sveta Evrope.

[7] Civilnopravna konvencija o korupciji, sprejeta 4. novembra 1999, je začela veljati 1. novembra 2002.

[8] Kazenskopravna konvencija o korupciji, sprejeta 27. januarja 1999, je začela veljati 1. julija 2002.

[9] Dodatni protokol h Kazenskopravni konvenciji o korupciji, sprejet 15. maja 2003, je začel veljati 1. februarja 2005.

[10] COM(2003) 317.

[11] Sklep Sveta 2008/801/ES (UL L 287, 29.10.2008).

[12] Ocenjevanja, ki jih je opravila skupina GRECO, so povzročila velike spremembe v pravnih in institucionalnih vidikih financiranja političnih strank v nekaterih državah članicah EU (Slovenija, Finska, Estonija in Latvija).

[13] V ocenjevalnem poročilu skupine GRECO iz leta 2005 na primer ni bilo opozorjeno na resnost sistemskih problemov, ki so povzročili verigo korupcijskih škandalov, povezanih s finančno krizo, ki je izbruhnila kmalu zatem.

[14] Urad sestavljajo predsednik in podpredsednik skupine GRECO ter pet drugih predstavnikov članic skupine GRECO, ki imajo pravico glasovanja. Urad pripravi osnutek letnega programa dejavnosti in osnutek letnega poročila o dejavnostih, daje predloge k osnutku proračuna, organizira obiske v državah, predlaga sestavo ocenjevalnih ekip, pripravi dnevni red za plenarna zasedanja skupine GRECO in predlaga določbe, ki jih je treba izbrati za ocenjevanje.

[15] Ta primerjalna analiza pomeni dodatno delo za Sekretariat skupine GRECO. Vendar bo temeljila na obstoječih ocenjevalnih poročilih oziroma poročilih o skladnosti. Ne bo pomenila dodatne faze ocenjevanja, temveč bo ocenila zgolj podatke, ki jih je že pripravila skupina GRECO.

[16] Svetovna zdravstvena organizacija ima na primer status opazovalke v Evropski farmakopeji.

[17] Statut skupine GRECO, člen 5.

[18] Poslovnik skupine GRECO, pravilo 2: „Sodelovanje Evropske skupnosti“.

[19] Resolucija (2002)3, ki jo je Odbor ministrov sprejel 21. februarja 2002 (http://www.venice.coe.int/site/main/Statute_E.asp ).

[20] Ustanovljena z Resolucijo (87)2/1987 Odbora ministrov Sveta Evrope (http://conventions.coe.int/Treaty/EN/PartialAgr/Html/Europa8702.htm).

[21] Tj. polnopravno članstvo bi pomenilo tudi ocenjevanje EU s strani skupine GRECO.

[22] Glej opombo 5.

[23] COM(2011) 3673.

[24] Člen 8(6) statuta skupine GRECO.

[25] Ker je posledica članstva z omejeno pravico glasovanja bolj omejena udeležba pri postopku ocenjevanja, bi bili stroški teh dejavnosti odšteti od prispevka EU v proračun skupine GRECO (tj. prispevek bi bil manjši od 300 000 EUR letno).

[26] V teh zadevah bi EU imela en glas.

[27] Na plenarnem zasedanju skupine GRECO je bilo poudarjeno, da bi bilo potrebno soglasje držav članic.

[28] ABM: upravljanje po dejavnostih – ABB: oblikovanje proračuna po dejavnostih.

[29] Pilotni in pripravljalni ukrepi iz člena 49(6)(a) ali (b) finančne uredbe.

[30] Z dodatno razdelitvijo na podcilje se olajša izračun razčlenitve predvidenega učinka na odhodke v oddelku 3.2.

[31] Pojasnitve načinov upravljanja in sklicevanje na finančno uredbo so na voljo na spletišču BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.

[32] Organi iz člena 185 finančne uredbe.

[33] dif. = diferencirana sredstva / nedif. = nediferencirana sredstva.

[34] Efta: Evropsko združenje za prosto trgovino.

[35] Države kandidatke in, če je ustrezno, potencialne države kandidatke z zahodnega Balkana.

[36] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave.

[37] Realizacije se nanašajo na dobavljene proizvode in opravljene storitve (npr. število financiranih izmenjav študentov, število kilometrov novo zgrajenih cest…).

[38] Kakor je opisano v oddelku 1.4.2 „Specifični cilji“.

[39] Glej specifični podcilj št. 2 (skupina strokovnjakov) v okviru oddelka 3.2.3 (stroški upravne narave).

[40] Prek načrtnih razpisov za zbiranje predlogov v okviru programa EU za preprečevanje kriminala in boj proti njemu (razpis za boj proti finančnem in gospodarskemu kriminalu) se bo organizacije civilne družbe spodbujalo k sodelovanju pri tematskih ocenjevanjih prizadevanj držav članic na področju boja proti korupciji. Točnega števila in posebnih ciljev pogodb v tem trenutku ni mogoče predvideti.

[41] Postopki javnega naročanja. Izvajalcu bosta zaupana vzpostavitev mreže 27 lokalnih raziskovalnih korespondentov ter organizacija usklajevanja/logistike.

[42] Predvideni so bili povprečni stroški v višini 30 000 EUR na korespondenta, pri izračunu pa je upoštevano približno 50 delovnih dni na leto (za mesečne posodobitve, 2-3 obsežnejše analize/študije o posebnih temah ter zbiranje ustreznih informacij).

[43] Odločitev o vzpostavitvi takega programa in podrobnostih njegovega delovanja se lahko sprejme/razjasni šele pozneje, ko bo opravljeno že nekaj priprav na prvo poročilo. Lahko bi ga vzpostavili prek postopkov javnega naročanja (tj. izvajalec bi imel nalogo organizirati približno 5 delavnic/dogodkov v zvezi z izmenjavo izkušenj na leto). V stroške je bilo vključenih približno 50 udeležencev in 5 govornikov, pri čemer je bilo predvideno 1 000 EUR na osebo in skupaj 100 000 EUR za organizacijo/logistiko/razširjanje/obveščanje za vsak dogodek.

[44] Verjetno je, da bo naročilo oddano s postopkom s pogajanji, saj zadeva zbiranje informacij, ki so na voljo samo skupini GRECO, potrebni pa so tudi posebno strokovno znanje in izkušnje te skupine pri ocenjevanju držav članic.

[45] Leto N je leto začetka izvajanja predloga/pobude.

[46] 9 000 EUR oziroma 47 000 EUR. Ob predpostavki, da bo skupino sestavljalo 17 strokovnjakov in da se bodo sestajali 5-krat letno od leta 2012 naprej, pri čemer je možno, da bo en sestanek organiziran že leta 2011. Povprečni stroški na strokovnjaka znašajo 550 EUR.

[47] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave.

[48] Število oseb.

[49] PU = pogodbeni uslužbenec; UA = uslužbenec agencije („ Intérimaire“ ); MSD = mlajši strokovnjak v delegaciji; LU = lokalni uslužbenec; NNS = napoteni nacionalni strokovnjak.

[50] V okviru zgornje meje za zunanje osebje iz odobritev za poslovanje (prej vrstice BA).

[51] Zlasti za strukturne sklade, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropski sklad za ribištvo (ESR).

[52] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[53] Glede na tradicionalna lastna sredstva (carinske dajatve, prelevmane za sladkor) morajo biti navedeni zneski neto zneski, tj. bruto zneski po odbitku 25 % stroškov pobiranja.