[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 25.2.2009

COM(2009) 104 konč.

SPOROČILO KOMISIJE

„Odziv na krizo v evropski avtomobilski industriji“

SPOROČILO KOMISIJE

„Odziv na krizo v evropski avtomobilski industriji“

Uvod

Evropska avtomobilska industrija je eden najpomembnejših gospodarskih sektorjev v Evropi. Je ključno gonilo rasti, izvoza, inovacij in zaposlovanja. Njen učinek je čutiti v številnih drugih vejah gospodarstva. Ima pa tudi pomemben čezmejni vpliv, saj dobavitelji, proizvajalci ter prodajna in servisna podjetja ustvarjajo mrežo vzajemnih interesov v vseh državah članicah.

Komisija meni, da EU potrebuje dinamičen in konkurenčen avtomobilski sektor. Zaradi gospodarske krize pa je ta sektor zdaj še pod posebnim pritiskom. Potrebni so pravilno usmerjeni podporni ukrepi, da bo avtomobilska industrija skupaj s svojo delovno silo lahko preživela recesijo in se spopadla s strukturnimi problemi ter postala bolj konkurenčna in bolje pripravljena na potrebe prihodnosti.

Evropski avtomobilski industriji se obeta dobra prihodnost. Njena izvozna zmogljivost kaže, da zna ponuditi prave izdelke svetovnemu trgu, ki bo še naprej rasel. Zaradi visoke usposobljenosti delovne sile lahko obdrži svojo tehnološko prednost. In že zdaj pripravlja novo generacijo motornih vozil za prihajajočo nizkoogljično dobo.

To sporočilo odgovarja na vprašanje, kako lahko EU uporabi vzvode politik v podporo avtomobilski industriji. Predstavlja evropski okvir za ukrepanje: okvir, ki določa, kako se lahko na ravni EU in v državah članicah sprejmejo potrebni ukrepi. Različne države članice bodo uvedle različne kombinacije ukrepov v podporo proizvajalcem, dobaviteljem, trgovcem in njihovim zaposlenim. Učinek teh ukrepov bo okrepilo zaupanje, ki ga ustvarja skupni evropski okvir.

Notranji trg je pomembno prispeval k vitalnosti evropske avtomobilske industrije, h konkurenčnosti njene proizvodnje in obsegu prodaje. Ključnega pomena bo tudi v fazi okrevanja. Zato morajo biti državne pomoči in drugi ukrepi pravilno usmerjeni; namesto da uvajajo kratkoročna tržna izkrivljanja, ki dolgoročno škodujejo konkurenčnosti, si morajo prizadevati za krepitev sektorja v prihodnosti. To terja sodelovanje na nadnacionalni ravni, ki jamči, da so nacionalni ukrepi usklajeni s cilji EU.

Obenem EU lahko ponudi vrsto drugih možnosti za vzpostavitev temeljev za stabilizacijo in okrevanje sektorja. Mednje sodijo ukrepi za spodbujanje naložb v strateške tehnologije. Mednje sodijo ukrepi za prekvalifikacijo in prezaposlovanje delavcev, katerih delovna mesta so ogrožena, ter za varovanje in razvoj ključnih kompetenc strokovnjakov, ki so med najbolj cenjenimi v Evropi. Mednje sodi tudi odločen skupni boj proti protekcionizmu na svetovnih trgih. Seveda pa bo imel avtomobilski sektor neposredno korist tudi od ključnih ukrepov Evropskega načrta za oživitev gospodarstva, ki naj bi spodbudil kreditiranje, ter od specifičnih ukrepov, kot je evropska pobuda za okolju prijazne avtomobile.

Ta evropski okvir za avtomobilski sektor kaže, kako je mogoče s pametno uporabo politik EU in nacionalnih politik ne le ublažiti izjemen pritisk na avtomobilsko industrijo, temveč tudi ustvariti odskočno desko za prihodnost. Skupni cilj je dinamičen, konkurenčen, trajnostni in na prihodnja desetletja pripravljen evropski avtomobilski sektor.

1. Poseben položaj avtomobilskega sektorja

Avtomobilska industrija je osrednjega pomena za blaginjo v Evropi. EU je največji proizvajalec motornih vozil na svetu, z letno proizvodnjo več kot 18 milijonov in skoraj tretjino vseh na svetu proizvedenih osebnih vozil. Avtomobilski sektor je pomemben delodajalec za kvalificirano delovno silo, saj neposredno zaposluje več kot dva milijona ljudi, od njega pa je odvisnih 12 milijonov delovnih mest. Obenem je ta sektor ključno gonilo znanja in inovacij, z investicijami v raziskave in razvoj, ki letno presegajo 20 milijard EUR, pa tudi največji zasebni investitor v raziskave in razvoj v Evropi. Z letnim prometom 780 milijard EUR in dodano vrednostjo več kot 140 milijard EUR pomembno prispeva k BDP EU. Izvozi precej več, kot uvozi; skupna vrednost izvoza znaša 125 milijard EUR, izvozni presežek pa 60 milijard EUR. Zaradi svojega pomena ima tudi osrednjo vlogo pri ključnih gospodarskih, socialnih in okoljskih izzivih, s katerimi se danes spoprijema Evropa, kot sta na primer trajnostna mobilnost in varnost.

Avtomobilska proizvodnja je tesno povezana s številnimi drugimi sektorji . Elektronika, strojništvo, elektrotehnika, informacijska tehnologija, jeklarstvo ter proizvajalci kemikalij, umetnih mas, kovin in izdelkov iz gume so vsi pomembni dobavitelji. V avtomobilsko proizvodnjo se steka 20 % proizvodnje jekla EU in 36 % proizvodnje aluminija. Ima tudi zelo pomembne mednarodne razsežnosti v Evropi in v svetu. V EU je 250 proizvodnih linij v 16 državah članicah in v vsaki državi članici so dobavitelji in prodajne mreže. Običajno za en tip vozila dobavlja komponente okoli 50 dobaviteljev iz vse Evrope in okoli 75 % dodane vrednosti novega vozila ustvarijo ti dobavitelji. Vrednost trgovanja z izdelki avtomobilske proizvodnje znotraj Skupnosti tako ni zanemarljiva, saj je v letu 2008 znašala okoli 360 milijard EUR. Zato recesija v avtomobilskem sektorju močno vpliva na druge sektorje in vse države članice EU.

Trenutno gospodarsko krizo zaznamuje nenaden upad proizvodnje. Industrijska proizvodnja EU se je v zadnjem četrtletju leta 2008 zmanjšala za 8,4 % in vse kaže, da se ta trend zaradi upada naročil še pospešuje. Ker je 60–80 % novih vozil v Evropi kupljenih s posojilom, je finančna kriza, ki je povzročila recesijo, avtomobilsko industrijo posebno hudo prizadela: z 20 % beleži največje zmanjšanje proizvodnje doslej. Podobna gibanja so bila ugotovljena v sektorjih, tesno povezanih z avtomobilsko industrijo, kot je jeklarstvo, kjer se pričakuje upad porabe za 30 % v prvem četrtletju tega leta in za 16 % v drugem četrtletju. Za težak položaj evropske avtomobilske industrije so trije bistveni razlogi:

Prvič, močan in upad povpraševanja po osebnih in gospodarskih vozilih povsod v EU in v svetu. Strogi pogoji za odobritev posojil, padec vrednosti delnic in premoženja ter negotovost, ki jo je ustvarilo svetovno gospodarsko okolje, so spodkopali zaupanje potrošnikov in zmanjšali njihovo kupno moč. V zadnjem četrtletju leta 2008 se je število novo registriranih vozil v Evropi povprečno zmanjšalo za 20 %. Leta 2008 je bilo prodanih 1,2 milijona manj novih osebnih vozil. V januarju leta 2009 je bil promet z osebnimi vozili v EU za 27 % manjši kot leto poprej. Proizvajalce gospodarskih vozil je zmanjšano povpraševanje še bolj prizadelo. Število naročil za težka gospodarska vozila je upadlo z 38 000 v januarju 2008 na 600 v novembru 2008, kar je za dve tretjini dnevne proizvodne zmogljivosti povprečnega proizvajalca gospodarskih vozil. .Stanje se med posameznimi državami članicami razlikuje, vendar je recesija zdaj dosegla vse trge v EU in hudo prizadela vse večje proizvajalce na evropskem trgu.

Drugič, v delih avtomobilske industrije poročajo o težavah s pridobivanjem posojil in strahovih pred pomanjkanjem likvidnosti. Nekatera podjetja ne morejo pridobiti posojil pod razumnimi pogoji, saj se je njihova boniteta zaradi tržnih predvidevanj poslabšala. Ocenjeno je, da bo pet največjih finančnih podjetij v lasti evropskih avtomobilskih proizvajalcev v letu 2009 moralo priskrbeti okoli 10 milijard EUR za srednje- do dolgoročne dolgove. Poleg tega so dobavitelji izrazili zaskrbljenost, da bi se ustavil dotok denarja v dobavni verigi. Položaj je še zlasti težak za manjše dobavitelje nižjega ranga, ki so manj kapitalizirani in diverzificirani kot večja podjetja.

Tretjič, dolgotrajni strukturni problemi avtomobilske industrije še iz časa pred krizo . V avtomobilski industriji je že pred krizo vladala huda konkurenca. Zaradi visokih fiksnih stroškov, strukturnih presežkov zmogljivosti in ostre cenovne konkurence so se številna avtomobilska podjetja že osredotočala na zmanjšanje stroškov in izboljšanje notranje učinkovitosti. Tudi dobavni sektor se je znatno konsolidiral. Nedavni upad povpraševanja in proizvodnje pa je položaj poslabšal in povprečni presežek zmogljivosti v Evropi je ocenjen na najmanj 20 %. Svetovna proizvodna zmogljivost je trenutno približno 94 milijonov vozil letno, medtem ko je povpraševanje za leto 2009 ocenjeno na približno 55 milijonov.

Položaj otežuje naraščajoče tveganje protekcionizma , ki bi izvozno usmerjenim evropskim proizvajalcem vozil otežil dostop do trgov tretjih držav. Prvi primeri takšnih teženj so nove zahteve za izdajo uvoznih dovoljenj v Argentini in Braziliji ali naraščajoče uvozne dajatve v Rusiji.

Trenutne napovedi za leto 2009 niso spodbudne. Razpoložljive napovedi predvidevajo nadaljnje krčenje trga osebnih vozil za 12 do 18 % (pribl. 1,5–2,5 milijona vozil). V panogi pričakujejo, da bo povpraševanje po gospodarskih vozilih upadlo za okoli 30 %. Zaradi tega se bo verjetno še povečal pritisk na celotno avtomobilsko vrednostno verigo, zlasti glede obsega proizvodnje, izkoriščenosti zmogljivosti, zaposlovanja in naložb v raziskave. Zaradi upada povpraševanja bo verjetno prišlo do nadaljnjega zmanjšanja proizvodnje, v skladu z ocenami za 25 % samo v prvi polovici leta 2009.

Zaradi upadanja proizvodnje in varčevalnih ukrepov avtomobilskih podjetij je že prišlo do zmanjšanja zaposlenosti . Doslej je to prizadelo predvsem začasne delavce. Vendar so avtomobilska podjetja dala vedeti, da bi bilo ob nadaljnjem poslabšanju tržnih razmer ogroženih 15 do 20 % delovnih mest; zaradi krize pa je ranljiv vsak tretji dobavitelj. Negativni učinki na zaposlenost bi se lahko še povečali zaradi koncentracije avtomobilske industrije v določenih regijah. Dodatni pritisk pa izhaja iz morebitnih učinkov prestrukturiranja podjetij GM in Chrysler. Podjetje GM je na primer objavilo, da bo med 47 000 delovnimi mesti, ukinjenimi v naslednjih letih, 26 000 delovnih mest izven ZDA.

Dolgoročni svetovni izgledi za avtomobilsko industrijo pa so obetavni: povpraševanje po vozilih v svetu naj bi se v naslednjih 20 letih podvojilo ali celo potrojilo zaradi motorizacije na novo nastalih trgih. Nujnost okolju prijaznejših vozil prinaša nove priložnosti za inovativno tehnologijo. In ker se trenutno zaradi zmanjšanega povpraševanja na zrelih trgih, kot sta Evropa in ZDA, obstoječi vozni park počasneje obnavlja, je poznejša rast povpraševanja toliko verjetnejša. Zato je izjemnega pomena, da avtomobilska industrija EU preživi recesijo in je pripravljena izkoristiti priložnost, ko povpraševanje spet naraste.

2. ODZIV POLITIK

Na podlagi leta 2005 ponovno vzpostavljenega Lizbonskega partnerstva za razvoj in delovna mesta, v katerem je bila avtomobilska industrija opredeljena kot evropska prednost, je bilo v Evropskem načrtu za oživitev gospodarstva [1] ugotovljeno, da avtomobilska industrija potrebuje močan odziv na ravni politik. Prednostni cilj za prihodnost je zagotoviti, da se evropska industrija lahko odzove na trenutno krizo in iz nje pride močnejša in pripravljena na svetovno konkurenco, ko se razmere na trgu izboljšajo. To je zlasti mogoče, če avtomobilski industriji uspe združiti vodilno vlogo na tehnološkem področju z varnostjo in okoljsko naravnanostjo na vrhunski ravni.

Kot navaja Načrt za oživitev gospodarstva, se je pomembno ne le spopasti z vzroki trenutnih težav avtomobilskega sektorja, temveč to storiti tako, da se njegova dolgoročna konkurenčnost ohrani in še okrepi. To pomeni zlasti, da se je treba na naraščajoče povpraševanje potrošnikov – v Evropi in v svetu – odzvati s pospešenim razvojem in proizvodnjo okolju prijaznih avtomobilov z visokimi naložbami v raziskave in razvoj ter inovacije. Tako bo sektor tudi bolje pripravljen na nizkoogljično gospodarstvo, obenem pa bo to pomemben prispevek k evropskim prizadevanjem za zmanjšanje emisij CO2 in izboljšanje energetske varnosti.

Obvladovanje krize je v prvi vrsti odgovornost samega sektorja , posameznih podjetij in njihovih uprav. Sektor mora rešiti strukturne probleme proizvodne učinkovitosti in izkoriščenosti zmogljivosti tako, da se izboljšata njegova dolgoročna konkurenčnost in trajnost.

EU in države članice pa lahko v okviru svoje industrijske politike prispevajo k ustvarjanju ugodnih okvirnih pogojev za avtomobilski sektor. Poleg tega lahko tudi spodbujajo pošteno konkurenco na odprtih svetovnih trgih. Ciljna in časovno omejena podpora javnega sektorja na ravni EU in držav članic lahko avtomobilski industriji pomaga prestati krizo in ublažiti negativne učinke verjetnega prestrukturiranja na zaposlenost. To podporo bi morali zagotoviti z instrumenti horizontalnih politik, ki se uporabljajo za celotno industrijo, in kombinacijo ukrepov na evropski in nacionalni ravni. Na neformalnem srečanju 16. januarja so se pristojni ministri držav članic strinjali s tem in se dogovorili o številnih ključnih načelih za odzivanje na trenutno situacijo, kot so potreba po odprtih svetovnih trgih, poštena konkurenca, spoštovanje boljše zakonodaje, sodelovanje in preglednost.

Pomembno je zagotoviti, da bodo ukrepi na ravni držav članic skladni, učinkoviti in usklajeni . Ker izjemni pomen evropske avtomobilske industrije izhaja zlasti iz njenega neposrednega učinka na druge gospodarske panoge EU, je še zlasti pomembno zagotoviti pravilno delovanje notranjega trga ter ohraniti konkurenčno nevtralnost in enake konkurenčne pogoje; tako se lahko tudi zagotovi solidarnost med državami članicami.

V Evropskem načrtu za oživitev gospodarstva je Komisija določila glavne elemente javne podpore za avtomobilski sektor. Nekateri od teh ukrepov so splošni, drugi pa so zasnovani posebej za avtomobilsko industrijo. Glavni cilji predlaganega pristopa so: (1) podpora povpraševanju za ublažitev učinkov zmanjšanja kreditnih možnosti; (2) lažje prilagajanje z ublažitvijo stroškov, povezanih s prestrukturiranjem, zlasti za delavce, in nadaljnje izobraževanje, (3) spodbujanje modernizacije proizvodnih obratov z namenom trajnostne konkurenčnosti tega sektorja na svetovni ravni ter (4) podpora sektorju pri uvajanju radikalnih tehnoloških sprememb, ki jih terja boj s podnebnimi spremembami. Določen napredek je že bil dosežen, vendar je treba zagotoviti, da bodo cilji doseženi v celoti, učinkovito in skladno.

a) Okvirni pogoji in CARS 21

Komisija je med posvetovanji o CARS 21 oblikovala srednje- do dolgoročni, usklajeni in predvidljivi politični okvir za avtomobilsko industrijo, ki temelji na nenehnem dialogu in posvetovanju z glavnimi zainteresiranimi stranmi. V trenutnih gospodarskih razmerah je jasna usmerjenost v dolgoročno konkurenčnost, ki temelji na inovacijah, varnosti in čim manjšem slabem vplivu na okolje, še toliko bolj pomembna. Komisija zato potrjuje svojo zavezanost, da bo v celoti upoštevala priporočila, oblikovana med procesom CARS 21 (glej Prilogo 1), ob spoštovanju načel boljše priprave zakonodaje. Komisija bo zagotovila, da bo na podlagi nadaljnjih ukrepov v okviru CARS 21 sprejet skladen, usklajen in v prihodnost usmerjen pristop k prihodnjem cestnem prometu in zahtevam v zvezi s trajnostno mobilnostjo. Glede na učinke obstoječe krize bo Komisija ocenila stroške in koristi vsake nove zakonodajne pobude ter se poskušala čim bolj izogniti ustvarjanju novih ekonomskih obremenitev.

b) Dostop do finančnih sredstev ter neprekinjene naložbe v inovacije in raziskave

Zagotoviti je treba dostop do finančnih sredstev pod razumnimi pogoji in ponovno vzpostaviti likvidnost, s čimer bodo lahko potencialno uspešna podjetja nadaljevala s svojim poslovanjem, potrošniki pa bodo imeli dostop do posojil, ki so nujna za nakup novih avtomobilov. Prednostna naloga procesa za oživitev gospodarstva je zagotovitev normalnega delovanja finančnega sistema. To je zlasti pomembno v avtomobilskem sektorju, za katerega sta značilni kapitalska intenzivnost financiranja zasebnega povpraševanja s posojili. Avtomobilska industrija bo morala financirati raziskave in inovacije, zlasti za oblikovanje novih motorjev, ki upoštevajo stroge zahteve evropske zakonodaje glede znižanja emisij CO2, ki bo začela veljati leta 2012. Prav tako bodo morala nova vozila upoštevati strožje mejne vrednosti za emisije onesnaževal in višje varnostne zahteve. Zato je pomoč podjetjem pri dostopu do finančnih sredstev ključnega pomena.

Vprašanje financiranja ni pomembno samo za prihodnost avtomobilske industrije, ampak tudi za gospodarstvo kot celoto. Problem financiranja je treba reševati predvsem z ukrepi za podporo finančnemu sektorju na evropski ravni in ravni držav članic. Komisija je v zvezi s tem že sprejela pomembne pobude, kot sta Sporočilo o uporabi pravil o državni pomoči za bančni sektor[2] in Sporočilo o dokapitalizaciji finančnih institucij v trenutni finančni krizi[3]. Kar zadeva avtomobilski sektor, je treba opozoriti, da so lahko tudi finančne izpostave izdelovalcev avtomobilov upravičene do pomoči v okviru shem, ki jih je Evropska komisija sprejela za bančni sektor. Poleg tega se Komisija zaveda morebitnih tveganj zaradi težav z likvidnostjo, zlasti v sektorju dobave , ter bo skupaj z Evropsko investicijsko banko (EIB) in državami članicami poiskala načine za izboljšanje dotoka posojil za MSP, vključno z dobavitelji avtomobilskih delov.

Na področju državne pomoči je bil decembra 2008 sprejet nov začasni okvir za ukrepe državne pomoči [4] (nekoliko prilagojen 25. februarja 2009), ki bo državam članicam omogočil, da pomagajo podjetjem, ki se srečujejo s težavami pri dostopu do likvidnostnih sredstev. Značilni instrumenti, dovoljeni na podlagi tega okvira, so subvencionirana posojila, subvencionirana poroštva in subvencionirana posojila za proizvodnjo „zelenih“ izdelkov, vključno z avtomobili. V zvezi s tem je treba poudariti, da pomoč, dodeljena na podlagi teh okvirov, v celoti upošteva predpise notranjega trga za preprečevanje izkrivljanja in razdrobljenosti. Ta okvir se uporablja samo za podjetja, ki pred krizo niso imela težav. Pri podjetjih, katerih težave so v glavnem posledica strukturnih težav, ne pa trenutne krize, mora vsaka državna pomoč temeljiti na načrtu prestrukturiranja, ki zagotavlja dolgoročno sposobnost preživetja, v skladu s cilji glede spodbujanja konkurenčnosti te industrije.

Številni „tradicionalni“ instrumenti državne pomoči (glej seznam iz Priloge 2), ki jih imajo države članice na voljo za podporo svojih industrij, so tudi lahko pomembno sredstvo spodbujanja raziskav in inovacij, okoljskega razvoja in prestrukturiranja avtomobilske industrije, kadar se zdi to potrebno, vendar ob sočasni ohranitvi enotnih pogojev delovanja na notranjem trgu.

Komisija bo skupaj z Evropsko investicijsko banko in državami članicami med gospodarsko recesijo podpirala industrijo v njenem prizadevanju za nadaljnje naložbe v nove tehnologije (zlasti zelene tehnologije za izboljšanje učinkovitosti goriva in alternativne pogonske sisteme). Ti ukrepi bodo v glavnem izvedeni s pomočjo Evropske investicijske banke in 7. okvirnega programa za raziskave .

EIB je že povečala količino predvidenih posojil za avtomobilski sektor, zlasti v okviru novega evropskega instrumenta za čisti prevoz, na letni znesek v višini 4 milijarde EUR za leti 2009 in 2010. Posojila, odobrena avtomobilski industriji, lahko temeljijo tudi na horizontalnih programih, zlasti tistih, ki so usmerjeni v MSP, konvergenco ali varnost. Delo na tem področju je že v polnem teku, EIB pa naj bi marca potrdila projekte za avtomobilski sektor v višini 3,8 milijarde EUR, dodatni projekti, ki so v pripravi, pa bodo vsoto povečali na 6,8 milijarde EUR. Komisija in EIB bosta še naprej tesno sodelovali za zagotovitev čim bolj učinkovitih finančnih sredstev. Redno se preverja možnost nadaljnjega povečanja posojil, predvidenih za leti 2009 in 2010. Postopki za odobritev pomoči so bili poenostavljeni, kar omogoča čim hitrejše sprejetje odločitve o zahtevku za podporo, hkrati pa so se ohranili strogi postopki ocenjevanja za zagotovitev učinkovitost dolgoročnih naložb.

To prizadevanje bo temeljilo na javno-zasebnem partnerstvu na področju raziskav o mobilnosti v prihodnosti, za katerega je predvidena 1 milijarda EUR. V skladu s pripravami na podlagi 7. okvirnega programa za raziskave in ustreznih evropskih tehnoloških platform bo to partnerstvo usmerjeno zlasti v razvoj „zelenih“ vozil, vključno z osebnimi vozili, avtobusi, mestnimi vozili in tovornjaki, obravnavalo pa bo tudi s tem povezana vprašanja, kot sta infrastruktura in logistika. Poleg tega je treba preučiti vse možnosti za nadaljnjo upravno poenostavitev programov za raziskave in razvoj ter javno-zasebnih partnerstev na področju raziskav in razvoja. Komisija prav tako poziva države članice, da zagotovijo podporo za raziskave in razvoj na področju okolja ter povečajo naložbe v infrastrukturo za „zeleni“ promet, kot so električni avtomobili in vozila na vodikov pogon, in da pri tem delujejo usklajeno za preprečitev visokih stroškov prekrivanj in za doseganje čim večjega učinka.

Nazadnje si Komisija prizadeva za določitev standardov, ki so potrebni za zagotavljanje pravne gotovosti prihodnjih tehnoloških rešitev in njihove uporabe na notranjem trgu.

c) Spodbujanje povpraševanja po novih vozilih in pospešitev obnove voznega parka

Države članice so sprejele ukrepe na strani povpraševanja, saj so takšni ukrepi najučinkovitejše sredstvo za preprečitev kratkoročnega zmanjšanja povpraševanja in povečanje zaupanja potrošnikov . Ker je devet držav članic že oblikovalo sheme za recikliranje in predelavo vozil („sheme razreza“), več pa jih o tem še razmišlja, je Komisija strokovnjake držav članic 16. februarja 2009 povabila na srečanje, ki je bilo namenjeno zagotavljanju preglednosti vseh pobud in izmenjavi najboljših praks. Komisija je z državami članicami razpravljala o skupnih načelih, ki bodo omogočila nemoteno uvedbo takšnih shem razreza (glej Prilogo 3). Poleg tega se je Komisija zavezala k pospešitvi postopka potrditve teh shem na podlagi Direktive 98/34/ES.

Komisija poziva države članice, da v celoti izkoristijo javna naročila za spodbuditev kratkoročnega povpraševanja po čistejših vozilih in vozilih z učinkovitejšo porabo goriva, pri tem pa preučijo možnost nadaljnjih naložb v infrastrukturo in prenovo voznega parka javnega prometa, vključno s težkimi vozili.

d) Ohranjanje znanj in delovnih mest ter minimiziranje socialnih stroškov

Prihodnost delovnih mest v avtomobilskem sektorju zbuja resne pomisleke in zasluži vso pozornost politike. Države članice se bodo morale soočiti s pomembnimi izzivi, posledice pa so lahko za nekatere regije zelo resne.

Zato so evropski socialni partnerji in industrijske organizacije sektorja oktobra 2007 oblikovali „ evropsko partnerstvo za predvidevanje sprememb v avtomobilskem sektorju “. V okviru tega partnerstva se izvaja celovit dveletni delovni program za predvidevanje in ublažitev socialnega vpliva prestrukturiranja.

Za znižanje socialnih stroškov prilagoditve in zagotovitev ravni znanja , ki je potrebna za konkurenčnost sektorja v prihodnosti je mogoče izkoristiti različna sredstva EU in instrumente politike . Uporaba teh sredstev in instrumentov mora dolgoročno prispevati k prehodu na nove oblike proizvodnje in ne sme preprečiti potrebnega prestrukturiranja. Takšni ukrepi veljajo za vse sektorje. Zlasti so pomembni za avtomobilski sektor in njegove dobavitelje, saj se bodo morali soočiti z znatnim presežkom zmogljivosti.

Komisija je prav tako predlagala zvišanje predplačil iz Evropskega socialnega sklada (ESS) ter poenostavitev meril. S tem je mogoče podpreti izvedbene ukrepe za ohranitev delovnih mest in boj proti brezposelnosti v avtomobilski industriji, ki vključujejo: i) pomoč delavcem s krajšim delovnim časom prek financiranja usposabljanja ter delov plače in stroškov dela, ki ne spadajo v plačo; ii) podporo za prestrukturiranje podjetij in sektorja; iii) financiranje prekvalificiranja; iv) predvidevanje sprememb in ustrezno prilagoditev znanj. Obstajajo že uspešni primeri prestrukturiranja avtomobilske industrije s sredstvi ESS, po katerih se je mogoče zgledovati.

Prav tako je treba v celoti proučiti možnosti izkoriščanja intervencijskih mehanizmov, ki se financirajo s sredstvi Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji (ESPG) . ESPG je sodeloval že pri štirih projektih na področju avtomobilskega sektorja, peti pa je v pripravi. Potem ko bosta Evropski parlament in Svet sprejela zadnji predlog Komisije, bo razpoložljivost teh sredstev še večja. S tem bo finančno posredovanje sklada še hitrejše, intervencijski mehanizmi pa bodo za omejeno obdobje upravičeni tudi zaradi trenutne finančne krize, ne glede na kakršno koli povezavo z globalizacijo.

e) Odprti trgi in poštena konkurenca po vsem svetu

V obdobjih gospodarske negotovosti so države bolj nagnjene k zaščiti svoje industrije z ustvarjanjem ovir za trgovino. Poštena konkurenca na odprtih trgih lahko prispeva k boju proti trenutni krizi, medtem ko lahko vsak zaščitni ukrep to krizo še poglobi. EU se je zavezala, da ne bo ustvarjala nobenih novih tržnih omejitev za tretje države. Enako pričakuje od svojih trgovinskih partnerjev, prav tako pa ne bo dopuščala ponovne oživitve protekcionizma.

Komisija bo natančno spremljala mednarodni razvoj dogodkov ter spodbujala mednarodni dialog , zlasti z glavnimi trgovinskimi partnerji, vključno z ZDA, Japonsko, Korejo in Kitajsko. Skupaj z njimi si bo prizadevala za nadaljnjo odprtost svetovnih trgov in zagotavljanje poštene konkurence.

3. OKREPITI PARTNERSTVO

Komisija je odločena, da bo povezala države članice in druge akterje ter tako zagotovila skladno in usklajeno pristopa pomoč evropski avtomobilski industriji. Redno bo spremljala doseženi napredek. Komisija predlaga organizacijo okrogle mize med državami članicami, avtomobilsko industrijo (proizvajalci in dobavitelji) in sindikati za izboljšanje procesa CARS 21. Ta okrogla miza mora biti namenjena zlasti dialogu, izmenjavi informacij in najboljših praks. Podpirati mora prizadevanje sektorja za njegovo prestrukturiranje, s čimer se bo lahko ta uveljavil na svetovnih trgih, posebno pozornost pa mora nameniti ohranjanju znanj v industriji ter prekvalifikaciji delavcev za prihodnje naloge in nova delovna mesta v tem in drugih sektorjih.

Okrogla miza mora prav tako spremljati razvoj na naslednjih področjih:

- oživitev zasebnega povpraševanja in predfinanciranje javnega povpraševanja ,

- finančna podpora za raziskave,

- dejavna podpora za zmanjšanje presežne zmogljivosti ob sočasnem ohranjanju kvalificirane delovne sile s podporo Evropskega socialnega sklada in Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji;

- dosledno upoštevanje priporočil CARS 21 , zlasti glede boljše priprave zakonodaje in potrebe po oceni stroškov in koristi vsake nove zakonodajne pobude, da se čim bolj prepreči ustvarjanje novih ekonomskih obremenitev.

Komisija je pripravljena v celoti izkoristiti možnosti, ki jih nudi čezatlantski ekonomski svet, da bi se izboljšal dialog z ZDA v zvezi s položajem avtomobilskih proizvajalcev v ZDA in njegovim učinkom na položaj EU.

Priloga 1: Sklepi vmesnega pregleda CARS 21

Priloga 2: Seznam instrumentov državne pomoči

Priloga 3: Smernice za sheme razreza

[1] Sporočilo Komisije Evropskemu svetu z dne 26.11.2008, „Evropski načrt za oživitev gospodarstva“, COM(2008) 800.

[2] Sporočilo o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize, december 2008 (UL C 16, 22.1.2009, str. 1.); revidirano 25.2.2009 – C(2009) 1270.

[3] Sporočilo Komisije o rekapitalizaciji finančnih institucij v sedanji finančni krizi: omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in zaščitni ukrepi za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence: (UL C 10, 15.1.2009, str. 2).

[4] Začasni okvir za ukrepe državnih pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi, (UL C 16, 22.1.2009, str.1.).