[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 7.2.2007

SEC(2007) 140 konč.

Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s členom 9(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Malte, 2006–2009

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

SPLOšNO OZADJE

Pakt stabilnosti in rasti, ki je začel veljati 1. julija 1998, temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje razmer za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. Reforma Pakta iz leta 2005 je potrdila njegovo koristnost pri utrjevanju proračunske discipline, je pa poskusila okrepiti njegovo učinkovitost in gospodarsko podlago ter zavarovati dolgoročno vzdržnost javnih financ.

Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], ki je del Pakta stabilnosti in rasti, določa, da morajo države članice Svetu in Komisiji predložiti programe stabilnosti ali konvergenčne programe ter njihove letne dopolnitve (države članice, ki so že sprejele enotno valuto, predložijo programe stabilnosti ali njihove dopolnitve, države članice, ki je še niso sprejele, predložijo konvergenčne programe oziroma njihove dopolnitve). Prvi konvergenčni program Malte je bil predložen maja 2004. V skladu z Uredbo je Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom podal mnenje 5. julija 2004. V skladu z istim postopkom Komisija oceni dopolnitve programov stabilnosti in konvergenčnih programov, preuči jih prej navedeni odbor, po potrebi pa jih preuči še Svet.

OZADJE OCENE NOVEGA PROGRAMA

Komisija je preučila najnovejšo dopolnitev konvergenčnega programa Malte, predloženo 7. decembra 2006, in sprejela priporočilo za zadevno mnenje Sveta (glej okvir z glavnimi točkami ocene).

Kot ozadje za oceno proračunske strategije v dopolnjenem konvergenčnem programu naslednji odstavki povzemajo:

1. gospodarsko in proračunsko uspešnost zadnjih desetih let,

2. stanje države pri korektivnem delu Pakta stabilnosti in rasti (postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem),

3. najnovejšo oceno stanja države pri preventivnem delu Pakta stabilnosti in rasti (povzetek mnenja Sveta o predhodni dopolnitvi konvergenčnega programa),

4. oceno Komisije o nacionalnem programu reform iz oktobra 2006.

Nedavna ekonomska in proračunska uspešnost

Po obdobju krepke gospodarske rasti v drugi polovici devetdesetih let prejšnjega stoletja je uspešnost malteškega gospodarstva med leti 2001 in 2005[2] upočasnila. Kljub neugodnemu cikličnemu razvoju, ki je prispeval k temu rezultatu, notranje strukturne pomanjkljivosti – ki jih sektorska koncentracija v proizvodnji še povečuje – postopno povzročajo konkurenčnost Malte. To je privedlo do upada izvoza in poslabšalo zunanji primanjkljaj, ki je leta 2005 znašal okrog 11 % BDP. Medtem ko ocene rasti skupne produktivnosti lahko odražajo kakovostni vidik tovarn, pa se zdi, da je nizka skupna faktorska produktivnost v zadnjih letih je še razlog za majhno gospodarsko rast Malte. V preteklih letih je Malta zabeležila javnofinančni primanjkljaj. Čeprav se je zaradi različnih prizadevanj od leta 1998 zmanjšalo razmerje med primanjkljajem in BDP, prilagoditev ni bila vedno trajna. Večino let se je prilagoditev dosegala s pomočjo višjih prihodkov, vendar pa se zadnje čase prilagoditev dosega z nadzorom odhodkov, kar naj bi prispevalo k trajnejši konsolidaciji Vendar so kljub uspehu pri omejevanju skupne porabe v zadnjih letih nekatere odhodkovne postavke, zlasti v zvezi z zdravstvom in socialno zaščito, med leti 1998 in 2004 sledile tendenci zviševanja.

Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Malto

Svet je 5. julija 2004 na podlagi člena 104(6) odločil, da ima Malta čezmerni primanjkljaj. Istočasno je Svet izdal priporočilo v skladu s členom 104(7), v katerem določa, da je treba čezmerni primanjkljaj zmanjšati do leta 2006. Priporočeno je bilo zlasti, naj Malta izvede učinkovite ukrepe, zlasti ukrepe strukturne narave, za racionalizacijo in znižanje odhodkov. Svet je Malti tudi priporočil, naj konča s povečevanjem deleža dolga v letu 2005 in ga nato zmanjša.

Ocena v mnenju Sveta o predhodnem programu

Svet je 14. marca 2006 sprejel mnenje o predhodni dopolnitvi konvergenčnega programa, ki zajema obdobje 2005–2008. Svet je bil mnenja, „da je program v glavnem skladen z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2006“. Svet je pozval Malto, naj „v tem letu in v skladu z dopolnitvijo konvergenčnega programa z vso resnostjo izvede proračunske ukrepe za leto 2006 in zagotovi zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, ter zagotovi, da se po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja nadaljuje konsolidacija proračuna glede na srednjeročni cilj programa“, ter „ zagotovi, da se od leta 2006 razmerje med dolgom in BDP hitreje približa 60 % referenčne vrednosti iz Pogodbe“, in da „izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ z nadaljnjim napredkom v oblikovanju in izvrševanju reforme pokojninskega sistema“.

Ocena Komisije o nacionalnem programu reform iz oktobra 2006

Poročilo o izvajanju nacionalnega programa reform Malte, ki ga določa prenovljena lizbonska strategija za rast in delovna mesta, je bilo predloženo 15. oktobra 2006. Nacionalni program reform Malte kot ključne izzive ali prednostne naloge opredeljuje: vzdržnost javnih financ, konkurenčnost, okolje, zaposlovanje ter izobraževanje in usposabljanje. Ocena Komisije tega programa (sprejeta kot del letnega poročila o napredku [3] iz decembra 2006) je pokazala, da Malta dobro napreduje pri izvajanju nacionalnega programa reform. Izvajanje zelo napreduje na področju proračunske vzdržnosti, ki je za organe najpomembnejši dejavnik pri doseganju večje rasti in večjega števila delovnih mest ter uvedbe eura. Prizadevanja za izvajanje na področju mikroekonomije in zaposlovanja so skromnejša.

Glede na ugotovljene močne in šibke točke se Malti priporoča, da sprejme ukrepe: za povečanje konkurence ter da zmanjša tveganje in preusmeri državno pomoč, da privabi več ljudi na trg dela, uredi vprašanja neprijavljenega dela in izvede spremembe davčnega sistema in sistema socialnih prejemkov.

Okvir: glavne točke za oceno Kot določata člen 5(1) (za programe stabilnosti) in člen 9(1) (za konvergenčne programe) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97, ocena upošteva naslednje točke: ali so ekonomske predpostavke, na katerih temelji program, verjetne; srednjeročni proračunski cilj, ki ga je predložila država članica, in ali so postopki prilagajanja za njegovo dosego ustrezni; ali ukrepi, sprejeti in/ali predlagani za upoštevanje teh postopkov prilagajanja, zadoščajo za uresničitev srednjeročnega cilja v okviru konjunkturnega cikla; ali so pri oceni postopkov prilagajanja za dosego srednjeročnega proračunskega cilja prizadevanja za usklajevanje večja v času dobrih gospodarskih razmer, medtem ko so lahko prizadevanja v času slabih gospodarskih razmer manjša, in ali si za države članice euroobmočja in MDT II zadevna država članica prizadeva za letno izboljšanje svojega proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov, z 0,5 % BDP kot merilom za dosego srednjeročnega proračunskega cilja; izvajanje večjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoročne učinke na prihranek pri izdatkih (vključno s spodbujanjem potencialne rasti) in torej preverljiv učinek na dolgoročno vzdržnost javnih financ (pod pogojem, da se glede referenčne vrednosti 3 % BDP ohrani ustrezna varnostna rezerva in se pričakuje vrnitev proračunskega stanja v programskem obdobju na srednjeročni proračunski cilj), in sicer pri določanju postopkov prilagajanja za dosego srednjeročnega proračunskega cilja (za države članice, ki ga še niso dosegle) ali pri odobritvi začasnega odklona od srednjeročnega proračunskega cilja (za države članice, ki so ga dosegle), pri tem pa se nameni posebna pozornost pokojninskim reformam, ki uvajajo večstebrni sistem, ki vključuje obvezen, v celoti naložbeni pokojninski steber; ali so ekonomske politike zadevne države članice skladne s širšimi smernicami ekonomskih politik. Verjetnost makroekonomskih predpostavk programa se oceni glede na napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 in tudi z uporabo skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih rezultatov in ciklično prilagojenih saldov. Skladnost s širšimi smernicami ekonomskih politik se oceni na podlagi širših smernic ekonomskih politik na področju javnih financ, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Pri oceni se preučijo tudi: razvoj deleža dolga in obeti za dolgoročno vzdržnost javnih financ, ki jim je treba posvečati „zadostno pozornost pri nadzoru proračunskih stanj“ v skladu s poročilom Sveta z dne 20. marca 2005 o „Izboljšanju izvajanja Pakta stabilnosti in rasti“. Sporočilo Komisije z dne 12. oktobra 2006 določa pristop k oceni dolgoročne vzdržnosti javnih financ[4]; stopnja integracije z nacionalnim programom reform, ki ga predložijo države članice v skladu z lizbonsko strategijo za rast in delovna mesta. V spremni opombi Evropskemu svetu z dne 7. junija 2005 o širših smernicah ekonomskih politik za obdobje 2005–2008 je Svet Ecofin navedel, da morajo biti nacionalni programi reform skladni s programi stabilnosti in konvergenčnimi programi; skladnost s kodeksom ravnanja[5], ki med drugim določa skupno strukturo in vrsto razpredelnic s podatki za programe stabilnosti in konvergenčne programe. |

- Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s členom 9(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Malte, 2006–2009

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[6] in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

5. Svet je 27. februarja 2007 proučil dopolnitev konvergenčnega programa Malte, ki obravnava obdobje 2006–2009.

6. Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da bo realni BDP nihal okoli 3 % skozi programsko obdobje. Glede na trenutno razpoložljive podatke se zdi, da ta scenarij temelji na ugodnih predpostavkah o rasti za leto 2007 in izrazito ugodnih predpostavkah kasneje, zlasti zaradi optimističnega srednjeročnega razvoja zunanjega sektorja. Manj ugoden srednjeročni neto izvoz, kot je bil predviden v programu, lahko poveča neravnovesje v zunanjem saldu, zabeleženem v zadnjih letih.

7. Za leto 2006 je bil javnofinančni primanjkljaj v jesenski napovedi služb Komisije leta 2006 ocenjen na 2,9 % BDP, pri čemer je bila napoved iz predhodne dopolnitve konvergenčnega programa 2,7 % BDP. Predviden rezultat za leto 2006 v novi dopolnitvi (2,6 % BDP) je nižji od napovedi služb Komisije iz jeseni so za leto 2006 in se zdi uresničljiv glede na nedavne podatke o rasti BDP in denarnih tokovih državnih financ.

8. Proračunska strategija, opisana v dopolnitvi, je usmerjena v zmanjšanje primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP v letu 2006 in kasneje v prizadevanje za proračunsko konsolidacijo. Dopolnitev predvideva postopno zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja, s čimer bi se do leta 2009 dosegel splošno uravnotežen proračun. Pričakuje se, da bo z napovedanim znižanjem bremena obresti do leta 2009 primarni presežek dosegel 3,25 % BDP. Prilagoditvev naj bi se dosegla z zmanjšanjem deleža primarnih odhodkov za skoraj 5,75 odstotnih točk BDP, kar več kot izravna padec deleža prihodkov za približno 3,75 odstotne točke BDP. Kljub uspehu pri omejevanju skupne porabe, so odhodki zdravstvenega varstva v zadnjih letih sledili tendenci zviševanja. Enkratni ukrepi za zmanjšanje primanjkljaja se bodo uporabili v manjši meri kot v preteklosti. Program na splošno potrjuje načrtovano nominalno prilagoditev proračuna iz predhodne dopolnitve na podlagi znatno ugodnejšega makroekonomskega scenarija.

9. Za strukturni primanjkljaj (tj. ciklično prilagojeni proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, se načrtuje izboljšanje od približno 3 % BDP v letu 2006 na 0,50 % BDP na koncu programskega obdobja. V tem programu, tako kot tudi v predhodni dopolnitvi konvergenčnega programa, je srednjeročni cilj za proračunsko stanje uravnotežen proračun v strukturnem smislu, ki ga s programom v tem programskem obdobju ne bo mogoče doseči. Ker srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 1,75 % BDP), bi moral ob njegovi uresničitvi izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa se nahaja v obsegu, določenem za države članice euroobmočja in MDT II v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja ter ustrezno odraža delež dolga in dolgoročno povprečno rast.

10. Tveganja glede proračunskih napovedi v programu se zdijo v glavnem uravnotežena za leto 2007, toda kasneje bi lahko bili proračunski rezultati slabši od napovedanih. To je zaradi ugodnih napovedi za rast BDP za leto 2007 in precej ugodnega makroekonomskega scenarija za leti 2008 in 2009, na katerem temeljijo napovedi dopolnitve (čeprav so napovedi glede davkov za ta leta precej previdne). Poleg tega po letu 2007 ni danih nobenih podrobnosti glede strategije prilagoditve, kar povečuje tveganja v zvezi z načrtovano proračunsko konsolidacijo.

11. Kot je predlagal Svet, se ob tej oceni tveganja proračunska naravnanost v programu zdi usklajena z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2006. Prav tako se zdi, da zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se od leta 2008 prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih. Ritem prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja programa v letih po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja je na splošno skladen s Paktom stabilnosti in rasti, ki opredeljuje, da mora za države članice euroobmočja in MDT II merilo za letno izboljšanje strukturnega salda znašati 0,5 % BDP ter da mora biti prilagoditev višja v obdobju ugodnih gospodarskih razmer in je lahko nižja v obdobju slabih gospodarskih razmer.

12. Ocenjuje se, da je bruto javni dolg v letu 2006 dosegel 68,25 % BDP, kar je precej nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga v programskem obdobju zmanjšal za 8,75 odstotne točke. Gibanje deleža dolga je ob upoštevanju tveganj za zgoraj navedene proračunske cilje lahko manj ugodno v primerjavi z gibanjem, napovedanim v programu. Glede na to oceno tveganja se zdi, da se bo v programskem obdobju delež dolga dovolj hitro približeval referenčni vrednosti.

13. Malta je nedavno uvedla pokojninsko reformo, ki je namenjena povišanju dejanske upokojitvene starosti in dvigu stopnje pokojnin. Zaradi tega je iz programa je videti, da bodo odhodki za pokojnine višji, kar bo povzročilo povečanje odhodkov, povezanih s starostjo, ki bodo tako bližje povprečju EU. Čeprav nekoliko počasneje kot za pretekle trende, napovedi porabe za zdravstveno varstvo na podlagi trenutnih trendov kažejo dolgoročno povečanje v višini 1,75 odstotne točke BDP. Trenutni proračunski položaj ne bi zagotovil enakomernega zmanjševanja deleža dolga pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe. Zato bi izboljšanje proračunskega položaja, kot predvideva program, prispevalo k zmanjšanju tveganja glede vzdržnosti javnih financ. Na splošno se zdi, da je Malta izpostavljena srednjemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ.

14. Konvergenčni program ne vsebuje kvalitativne ocene splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru srednjeročne davčne strategije. Vendar zagotavlja sistematske informacije glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov bistvenih reform, predvidenih v nacionalnem programu reform in proračunske napovedi izrecno upoštevajo učinek na javne finance, ki ga imajo vsi ukrepi, navedeni v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v konvergenčnem programu, se zdijo skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Oba programa zlasti predvidevata izvajanje pokojninskih reform, medtem ko konvergenčni program navaja podrobnosti glede davčne reforme, ki je napovedana v nacionalnem programu reform.

15. Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008.

16. Kar zadeva zahtevo po podatkih, določeno v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, vsebuje program nekatere pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov[7].

Splošni zaključek je, da je program v skladu z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2006 in da v okviru dobrih možnosti za rast predvideva ustrezno napredovanje k srednjeročnemu cilju v letih kasneje. Zdi se, da se delež dolga, predviden v programu, zmanjšuje v zadostni meri, da bo dosegel referenčno vrednost, ki znaša 60 % BDP. Toda obstajajo tveganja, ki so povezana z doseganjem proračunskih ciljev po letu 2007. Ohranjanje proračunskega položaja, ki bo zdržal možna odstopanja od načrtovanega vzorca močne rasti, je pomemben zlasti glede na nedavno oblikovanje zunanjih neravnovesij. Ob upoštevanju zgornje ocene se Malto poziva, da:

(i) ustrezno napreduje k srednjeročnemu cilju in zagotovi, da se razmerje med javnim dolgom in BDP ustrezno zmanjša, natančno določi proračunsko strategijo za daljše časovno obdobje, zlasti glede odhodkov, ter

(ii) ob upoštevanju stopnje dolga in napovedanega povišanja odhodkov v zvezi s staranjem prebivalstva izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ z doseganjem srednjeročnega cilja in si nadalje prizadeva za oblikovanje in izvajanje reform zdravstvenega varstva.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Realni BDP (spremembe v %) | KP dec. 2006 | 2,2 | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 |

COM nov. 2006 | 2,2 | 2,3 | 2,1 | 2,2 | ni podatkov |

KP jan. 2006 | 0,9 | 1,1 | 1,2 | 2,0 | ni podatkov |

Inflacija po HICP (%) | KP dec. 2006 | 2,5 | 3,1 | 2,2 | 2,1 | 2,0 |

COM nov. 2006 | 2,5 | 3,0 | 2,6 | 2,4 | ni podatkov |

KP jan. 20066 | 2,8 | 3,1 | 2,5 | 1,9 | ni podatkov |

Proizvodna vrzel (v % potencialnega BDP) | KP dec. 20061 | -2,8 | -2,1 | -1,3 | -0,3 | 0,9 |

COM Nov 20065 | -2,1 | -1,4 | -1,1 | -0,5 | ni podatkov |

KP jan. 20061 | -2,9 | -3,7 | -4,2 | -4,4 | ni podatkov |

Javnofinančni saldo (v % BDP) | KP dec. 2006 | -3,2 | -2,6 | -2,3 | -0,9 | 0,1 |

COM nov. 2006 | -3,2 | -2,9 | -2,7 | -2,9 | ni podatkov |

KP jan. 2006 | -3,9 | -2,7 | -2,3 | -1,2 | ni podatkov |

Primarni saldo (v % BDP) | KP dec. 2006 | 0,8 | 1,1 | 1,1 | 2,5 | 3,2 |

COM nov. 2006 | 0,8 | 0,9 | 0,7 | 0,6 | ni podatkov |

KP jan. 2006 | 0,3 | 1,4 | 1,5 | 2,4 | ni podatkov |

Ciklično prilagojeni saldo (v % BDP) | KP dec. 20061 | -2,2 | -1,8 | -1,8 | -0,8 | -0,2 |

COM nov. 2006 | -2,4 | -2,3 | -2,3 | -2,7 | ni podatkov |

KP Jan 20061 | -2,8 | -1,3 | -0,7 | 0,4 | ni podatkov |

Strukturni saldo2 (v % BDP) | KP dec. 20063 | -3,8 | -2,9 | -2,0 | -1,0 | -0,4 |

COM nov. 20064 | -4,0 | -3,5 | -2,5 | -2,7 | ni podatkov |

KP jan. 2006 | -3,8 | -2,3 | -1,4 | 0,3 | ni podatkov |

Bruto javni dolg (v % BDP) | KP dec. 2006 | 74,2 | 68,3 | 66,7 | 63,2 | 59,4 |

COM nov. 2006 | 74,2 | 69,6 | 69,0 | 68,6 | ni podatkov |

KP jan. 2006 | 76,7 | 70,8 | 68,9 | 67,3 | ni podatkov |

Opombe: 1 Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa. 2 Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. 3Enkratni in drugi začasni ukrepi iz programa (1,6 % BDP v letu 2005, 1,1 % BDP v letu 2006, 0,2 % BDP v letu 2007, 0,2 % BDP v letu 2008 in 0, 2 % BDP v letu 2009; vsi ukrepi imajo učinek zmanjševanja primanjkljaja). 4Enkratni in drugi začasni ukrepi iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (1,6 % BDP v letu 2005, 1,1 % BPD v letu 2006, 0,2 % BDP v letu 2007, 0% BDP v letu 2008; vsi ukrepi imajo učinek zmanjševanja primanjkljaja). 5Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 2,2 %, 1,7 %, 1, 7% in 1,6 % v tem zaporedju v obdobju 2005–2008. 6 Podatki KP januarja 2006 ustrezajo indeksu cen na drobno. Vir: Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije. |

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Dne 7. decembra 2006 so malteški organi Eurostatu predložili nove podatke o BDP od leta 1995, iz katerih je razvidno, da so ravni nominalnega BDP med leti 1996–2003 v primerjavi s številkami, objavljenimi septembra 2006, popravljene navzdol za okrog 1 %. Za leti 2004 in 2005 je bil nominalni BDP popravljen navzgor za 0,4 % in 0,9 %, v prvi polovici let 2006 popravek znaša 1,1 %. Ti popravki so se izvedli v okviru rednega postopka ocenjevanja skladnosti s statističnimi praksami Eurostata. Najnovejše številke je Komisija uporabila v svoji oceni dopolnitve programa.

[3] Sporočilo Komisije spomladanskemu zasedanju Evropskega sveta, „Izvajanje prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta – Leto uresničevanja“, 12.12.2006, COM(2006) 816.

[4] Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu „Dolgoročna vzdržnost javnih financ v EU“, 12.10.2006, COM(2006) 574 in Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve pri Evropski komisiji (2006), „The long-term sustainability of public finances in the European Union“, European Economy, št. 4/2006.

[5] „Posebnosti izvajanja Pakta stabilnosti in rasti ter smernice za obliko in vsebino programov stabilnosti in konvergence “, ki jih je 11. oktobra 2005 potrdil Svet Ecofin.

[6] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[7] Zlasti manjkajo podatki o sektorskih saldih, še posebno napovedi za neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta za leta 2006–2009 ter zaposlovanje in produktivnost delovne sile v opravljenih urah.