Posebno poročilo Ali je upravljanje 
preferencialnih 
trgovinskih režimov 
ustrezno?SL 2014  št. 02
EVROPSKO 
RAČUNSKO
SODIŠČE

EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-naslov: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.
Dostop je mogoč na strežniku Europa ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2014
ISBN 978-92-9241-858-8
doi:10.2865/65217
© Evropska unija, 2014
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Luxembourg
SL 2014  št. 02
Posebno poročilo Ali je upravljanje 
preferencialnih 
trgovinskih režimov 
ustrezno?
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)
02
 Kazalo
Odstavek
 Kratice 
 Glosar
I–V Povzetek
1–19  Uvod
1–6 Preferencialni trgovinski režimi
7–14  Ocenjevanje učinka preferencialnih trgovinskih režimov, ki ga izvaja Komisija
15–19  Nadzor in kontrole preferencialnih trgovinskih režimov
20–25  Obseg revizije in revizijski pristop
21–22  Ocena gospodarskega učinka preferencialnih trgovinskih režimov
23–25  Nadzor in kontrole preferencialnih trgovinskih režimov
26–106  Opažanja
26–53  Kljub postopnemu izboljšanju Komisija ni ustrezno ocenila vseh gospodarskih učinkov 
preferencialnih trgovinskih režimov
27–31  Komisija ni vedno izvedla ocene vseh gospodarskih učinkov preferencialnih trgovinskih režimov
32–53  Izvedene ocene so v večini primerov vsebovale netočnosti in niso bile popolnoma uporabne ali razumljive, 
kljub temu pa so bile dosežene izboljšave
54–55  Vmesna ocena splošnega sistema preferencialov kaže, da politika še ni prinesla vseh načrtovanih 
koristi
56–80  Carinske kontrole, ki jih izvajajo organi izbranih držav članic, imajo slabosti
58–67  Slabosti pri strategiji kontrol in obvladovanju tveganja
68–73  Slabosti pri upravnem sodelovanju organov izbranih držav članic
03  
74–75  Sistemi za obvladovanje tveganj držav članic včasih ne vključujejo sporočil o medsebojni pomoči
76–80  Napake pri postopkih izterjave v treh od izbranih držav članic
81–99  Pri nadzoru Komisije nad državami članicami in državami upravičenkami/partnerskimi državami 
v zvezi s preferencialnimi trgovinskimi režimi obstajajo slabosti 
82–86  Komisija je izvedla malo predhodnih ocen in ni opravila nobenih nadzornih obiskov držav, ki so upravičene 
do preferencialne obravnave 
87–89  Komisija je sprejela ukrepe za zagotavljanje nemotenega delovanja ureditve upravnega sodelovanja, 
vendar problemi ostajajo
90–92  Preiskave porekla, ki jih opravi OLAF, so ključnega pomena, nadaljnje finančno ukrepanje na njihovi 
podlagi pa je pomanjkljivo
93–99  Preventivni in odzivni ukrepi za zaščito finančnih interesov EU se niso zadosti uporabljali
100–106  Zakonske določbe, ki veljajo za preferencialne trgovinske režime, ne vsebujejo dovolj zaščitnih 
ukrepov za varovanje finančnih interesov EU
100–103  Zapletenost pravil o kumulaciji
104–105  Nadomeščanje potrdil o poreklu in potrdil o gibanju blaga s samocertificiranjem
106 Majhna zakonska pooblastila za preprečevanje goljufij
107–120  Zaključki in priporočila
 Priloga I – Statistični podatki o preferencialnih trgovinskih režimih v letu 2011
 Priloga II  –  Pregled predhodnih ocen preferencialnih trgovinskih režimov, ki jih je opravila 
Komisija
 Priloga III –  Pregled vmesnih in/ali naknadnih ocen preferencialnih trgovinskih režimov, ki jih 
je opravila Komisija
 Priloga IV – Revizijski pristop v državah članicah
 Priloga V  – Omejitve izračunljivega modela splošnega ravnovesja
 Odgovor Komisije
04
 Kratice
AKP : Afriške, karibske in pacifiške države
FAO : Organizacija združenih narodov za prehrano in kmetijstvo
GTAP : Global Trade Analysis Project
ILO: Mednarodna organizacija dela
OLAF : Evropski urad za boj proti goljufijam
TRIPS : Sporazum o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine 
05
 Glosar
CARIFORUM : telo, ki zajema karibske države AKP in je namenjeno spodbujanju in usklajevanju političnega dialoga, 
sodelovanja in regionalnega povezovanja, zlasti v okviru sporazuma iz Cotonouja med AKP in Evropsko unijo ter 
sporazuma o gospodarskem partnerstvu med CARIFORUM in EU.
Carinska deklaracija : dokument, v katerem oseba navede, da želi dati blago v določen carinski postopek.
Carinske kontrole : posebne dejavnosti, ki jih za zagotavljanje pravilne uporabe carinskih predpisov izvajajo 
carinski organi. Te dejavnosti lahko vključujejo pregled blaga, preverjanje podatkov v deklaraciji ter obstoja 
in verodostojnosti elektronskih ali pisnih dokumentov, pregled računovodskih evidenc podjetij in druge 
dokumentacije, kontrolo prevoznih sredstev, kontrolo prtljage in druge podobne dejavnosti.
Comext : statistična baza podatkov o trgovini z blagom znotraj držav članic EU in trgovini med državami članicami 
in zunanjimi partnerji. Statistični podatki zajemajo transakcije z več kot 11 000 vrstami blaga, ki so uvrščene 
v kombinirano nomenklaturo.
Izgubljeni prihodki : carinske dajatve, ki jih ni več mogoče izterjati.
Izpadli prihodki : prihodki, ki jih EU izgubi zaradi tarifnih preferencialov, dodeljenih državam upravičenkam/
partnerskim državam preferencialnih trgovinskih režimov.
Izračunljivi model splošnega ravnovesja (Computable General Equilibrium Model  – CGE) : kvantitativni 
ekonomski model, ki se uporablja za simulacijo odziva gospodarstva na spremembe politik na področjih, kot 
so obdavčenje, preseljevanje in trgovinska politika. Model predpostavlja, da trgi v nekem gospodarstvu težijo 
k ravnovesju in načeloma vodijo k učinkovitemu razporejanju virov, če jih ne zmotijo pretresi. Prvi izračunljivi model 
splošnega ravnovesja je leta 1960 zasnoval Leif Johansen.
06 Glosar
Kumulacija : sistem, v okviru katerega je izdelke s poreklom iz države A mogoče nadalje predelati ali dodati 
izdelkom s poreklom iz države B, kot če bi imeli poreklo v državi B. Končni izdelek ima poreklo v državi B. Ne zahteva 
se, da bi bila obdelava ali predelava izdelkov s poreklom, ki se izvede v državi upravičenki/partnerski državi, skladna 
z „zadostno obdelavo ali predelavo“, kot je navedena na seznamu postopkov.
Način 4 ponudbe storitev po GATS : ponudba storitev v čezmejni trgovini na ozemlju trgovinske partnerice, pri 
kateri je ponudnik iz EU fizična oseba.
Območja proste trgovine in carinske unije : preferencialna trgovinska režima, ki sta izjema od pravila obravnave 
po načelu države z največjimi ugodnostmi iz sporazumov GATT in GATS, v skladu s katerima trgovinske partnerice 
druga drugi odobrijo preferencialni dostop do izdelkov in storitev, da bi pospešile medsebojno trgovino. Čeprav 
oba vodita k vzajemni odpravi tarif in kvot na udeleženih območjih ter diskriminaciji trgovine z nečlanicami, pa pri 
carinski uniji partnerice uvedejo skupno carinsko tarifo.
Obvladovanje tveganja/analiza tveganja : sistematično prepoznavanje tveganja in izvajanje vseh ukrepov, 
potrebnih za omejitev izpostavljenosti tveganju, po možnosti z uporabo tehnik avtomatske obdelave podatkov. 
To vključuje dejavnosti, kot so zbiranje podatkov in informacij, analiziranje in ocenjevanje tveganja, predpisovanje 
in izvajanje ukrepov ter redno spremljanje in pregled postopka in njegovih rezultatov, in sicer na podlagi 
mednarodnih in nacionalnih virov in strategij ter virov in strategij EU.
Ocena učinka : predhodna ocena morebitnega učinka možnih izbir politik, ki jo pripravi Komisija, da oblikovalcem 
politik zagotovi dokaze o njihovih prednostih in slabostih.
Ocena učinka na trajnostni razvoj : neodvisna študija zunanjih svetovalcev, s katero se pogajalcem zagotovi 
z dokazi utemeljena analiza možnega gospodarskega, okoljskega in družbenega učinka trgovinskega sporazuma 
v EU in partnerskih državah. Zunanji svetovalci morajo upoštevati smernice ter opis pristojnosti in nalog, ki jih 
določa priročnik Komisije za oceno učinka trgovine na trajnostni razvoj.
Poenostavljeni postopek deklariranja : poenostavljeni postopek, pri katerem gospodarski subjekt predloži blago 
carini in namesto podrobne standardne deklaracije vloži obrazec za poenostavljeno deklariranje ali trgovinski 
dokument (npr. račun).
Postopek hišnega carinjenja : poenostavljeni postopek, pri katerem gospodarski subjekt prevzame blago 
neposredno v svojih prostorih (ali na kraju, določenem za ta namen). Običajno se vloži carinska deklaracija, blago pa 
se sprosti z vpisom v evidence gospodarskega subjekta.
07 Glosar
Profil tveganja : kombinacija meril za tveganje in področij kontrole (npr. vrsta blaga, države porekla), ki kaže obstoj 
tveganja in privede do predloga za izvedbo kontrolnega ukrepa. Kadar so ta merila pripravljena na ravni EU na 
podlagi skupnega okvira za obvladovanje tveganj, so znana pod imenom profili tveganja EU.
Projekt analize svetovne trgovine (Global Trade Analysis Project  – GTAP) : svetovna mreža raziskovalcev in 
oblikovalcev politik, ki izvajajo kvantitativne analize vprašanj mednarodne politike. Projekt GTAP usklajuje center 
za analizo svetovne trgovine (Center for Global Trade Analysis) na univerzi Purdue. Pobuda za projekt GTAP sega 
v leti 1990 in 1991 ter temelji na regionalnem izračunljivem modelu splošnega ravnovesja za eno državo, ki ga je 
razvil avstralski odbor za industrijo. Jedro projekta GTAP je svetovna baza podatkov, ki vsebuje opise dvostranskih 
trgovinskih vzorcev, proizvodnje, porabe in vmesne porabe blaga in storitev.
Splošni sistem preferencialov EU : enostranski trgovinski režim, s katerim EU državam in ozemljem v razvoju 
odobri preferencialni dostop do svojega trga, tako da za njihovo blago pri vstopu na trg EU uporabi nižjo carinsko 
tarifo. Standardni splošni sistem preferencialov zagotavlja državam in ozemljem v razvoju prednosti pri več kot 
6 200 tarifnih postavkah, posebni splošni sistem preferencialov za spodbujanje trajnostnega razvoja in dobrega 
upravljanja, znan kot GSP +, pa zagotavlja dodatna znižanja carinskih tarif kot pomoč ranljivim državam v razvoju 
pri ratifikaciji in izvajanju mednarodnih sporazumov na teh področjih. Program „Vse razen orožja“ (Everything but 
Arms – EBA) omogoča najmanj razvitim državam izvoz vseh izdelkov v EU brez carin in brez kvot.
Sporočila o medsebojni pomoči : informacije, ki so posebnega pomena na ravni EU, o dejavnostih, ki dejansko ali 
domnevno kršijo carinsko ali kmetijsko zakonodajo. Državam članicam jih posreduje Komisija.
Upravno sodelovanje : izmenjava informacij med državami upravičenkami/partnerskimi državami, Komisijo in 
državami članicami, pri kateri prve Komisijo obvestijo o organih, pristojnih za izdajo potrdil o poreklu ali potrdil 
o gibanju blaga, in vzorcih žigov, ki se v njih uporabljajo, Komisija pa te informacije posreduje državam članicam. Te 
navedenim organom pošljejo zahtevke za potrditev veljavnosti in/ali pristnosti dokazov o preferencialnem poreklu 
in potrdil o gibanju blaga.
Zahtevka REM in REC : zahtevek za odpust/povračilo carinskega dolga ali zahtevek za opustitev njegove naknadne 
vknjižbe, ki ju carinski organi držav članic v skladu s členoma 871 in 905 izvedbenih določb carinskega zakonika 
predložijo Komisiji.
Zastaranje carinskega dolga : dejstvo, da dolžnika ni več mogoče obvestiti o carinskem dolgu, saj je od datuma, ko 
je carinski dolg nastal, preteklo obdobje treh let.
08
I
Preferencialni trgovinski režimi omogočajo trgovin -
skim partnerjem, da pri medsebojni trgovini drug 
drugemu odobrijo preferencialnih pogoje. Lahko so 
vzajemni ali enostranski. S prvimi se zmanjšujejo carin -
ske ovire zaradi povečanja trgovine, gospodarske rasti, 
zaposlovanja in potrošniških koristi za obe pogod -
benici. Z drugimi pa EU brez vzajemnosti podeljuje 
preferenciale državam v razvoju, da bi jim omogočila 
brezcarinski dostop na trg EU in tako prispevala k izko -
reninjenju revščine in krepitvi trajnostnega razvoja.
II
Cilj revizije, ki jo je izvedlo Sodišče, je bil oceniti, ali je 
Komisija ustrezno ocenila gospodarske učinke prefe -
rencialnih trgovinskih režimov in ali kontrole preferen -
cialnih trgovinskih režimov uspešno zagotavljajo, da se 
pri uvozu preferencialne tarife ne uveljavljajo neupra -
vičeno, kar bi lahko povzročilo izgubo prihodka EU.
III
Sodišče je ugotovilo, da:
(a) Komisija ni ustrezno ocenila vseh gospodarskih 
učinkov preferencialnih trgovinskih režimov. Kljub 
temu se je okrepila uporaba orodja za oceno učin -
ka, napredek pa je bil dosežen tudi pri kakovosti 
izvedene analize;
(b) vmesna ocena splošnega sistema preferencialov 
kaže, da politika še ni prinesla vseh načrtovanih 
koristi;
(c) imajo carinske kontrole, ki jih izvajajo organi izbra -
nih držav članic, slabosti;(d) ima nadzor Komisije nad državami članicami in 
državami upravičenkami/partnerskimi državami 
slabosti;
(e) zakonske določbe, ki se uporabljajo za preferen -
cialne trgovinskih režime, ne vsebujejo dovolj 
zaščitnih ukrepov za varovanje finančnih interesov 
EU.
IV
Da bi Komisija izboljšala ocenjevanje gospodarskega 
učinka preferencialnih trgovinskih režimov, bi morala:
(a) razen v ustrezno utemeljenih primerih za vsak pre -
ferencialni trgovinski režim izvesti oceno učinka in 
oceno učinka na trajnostni razvoj, ki bi zagotavljali 
temeljito, celostno in količinsko opredeljeno ana -
lizo pričakovanih gospodarskih učinkov, vključno 
z oceno izpadlih prihodkov;
(b) pri oceni kakovosti virov statističnih podatkov, 
ki se uporabljajo za ocene učinka na trajnostni 
razvoj, redno sodelovati z Eurostatom, ter zagoto -
viti, da so opravljene analize pravočasno na voljo 
pogajalcem;
(c) izvesti vmesne in naknadne ocene, vključno z oce -
no izpadlih prihodkov, da bi ocenila, v kolikšnem 
obsegu so preferencialni trgovinski režimi s po -
membnim učinkom izpolnili cilje svoje politike in 
kako bi lahko izboljšali njihove rezultate v ključnih 
gospodarskih sektorjih.Povzetek
09
 Povzetek
V
Za izboljšanje zaščite finančnih interesov EU bi Komi -
sija morala:
(a) vzpostaviti profile tveganj v zvezi s preferencial -
nimi trgovinskimi režimi na ravni EU, ki bi drža -
vam članicam omogočil skupen pristop k analizi 
tveganj, da bi se zmanjšale izgube za proračun EU;
(b) preveriti, ali države članice povečujejo uspešnost 
svojih sistemov za obvladovanje tveganja in 
kontrolnih sistemov, da bi se zmanjšale izgube za 
proračun EU;
(c) spodbujati države članice, da po prejemu sporočil 
o medsebojni pomoči sprejmejo ustrezne previd-  
nostne ukrepe;
(d) opraviti oceno ter na podlagi tveganj izvajati 
nadzorne obiske v državah, ki so upravičene do 
preferencialne obravnave, zlasti v zvezi s pravili 
o poreklu in kumulacijo;
(e) zahtevati, da države članice izboljšajo kakovost in -
formacij o upravnem sodelovanju, ki jih sporočajo;
(f) izboljšati nadaljnje finančno ukrepanje na podlagi 
preiskav urada OLAF, da se preprečijo izgube za 
proračun EU zaradi zastaranja;
(g) utrditi položaj EU v vzajemnih preferencialnih 
trgovinskih režimih in okrepiti uporabo previdno -
stnih in zaščitnih ukrepov ter jih vključiti v vse 
prihodnje trgovinske sporazume;
(h) spodbujati nadomestitev potrdil o poreklu in 
potrdil o gibanju blaga s samocertificiranjem 
uvoznikov.
10
Uvod
Preferencialni trgovinski 
režimi
01 
Preferencialni trgovinski režimi omo -
gočajo trgovinskim partnerjem, da pri 
medsebojni trgovini drug drugemu 
odobrijo preferencialnih pogoje. Lahko 
so vzajemni ali enostranski. S prvimi 
se zmanjšujejo carinske ovire zaradi 
povečanja trgovine, gospodarske rasti, 
zaposlovanja in potrošniških koristi za 
obe pogodbenici. Z drugimi pa EU brez 
vzajemnosti podeljuje preferenciale 
državam v razvoju, da bi jim omogočila 
brezcarinski dostop na trg EU in tako 
prispevala k izkoreninjenju revščine in 
krepitvi trajnostnega razvoja.
02 
Ob koncu leta 2013 je bilo v veljavi  
39 preferencialnih trgovinskih režimov, 
ki so zajemali trgovino med EU in  
180 državami in ozemlji. Leta 2011 je 
vrednost blaga, uvoženega v EU v okvi -
ru preferencialnih trgovinskih režimov, 
znašala več kot 242  milijard  EUR, kar 
je bilo 14 % uvoza EU. V  Prilogi I  je 
pregled podatkov za 10 držav članic, ki 
so v navedenem letu v okviru prefe -
rencialnih trgovinskih režimov največ 
uvozile, in 10 upravičenk/partnerskih 
držav, ki so največ izvozile.03 
V skladu z Pogodbo o delovanju EU1 
ima Unija izključno pristojnost na 
področju skupne trgovinske politike. 
Postopek za vzpostavitev preferen-  
cialnih trgovinskih režimov je določen 
v členih 206 in 207.
04 
Komisija je odgovorna za pogajanja 
o preferencialnih trgovinskih režimih, 
oceno njihovega gospodarskega, druž -
benega in okoljskega učinka ter nadzor 
držav članic in držav upravičenk/par -
tnerskih držav pri njihovem izvajanju.
05 
Za nadzor mednarodne trgovine EU so 
v glavnem odgovorni carinski organi 
držav članic, ki izvajajo ukrepe za varo -
vanje finančnih interesov EU in njeno 
zaščito pred nepoštenimi ali nezako -
nitimi trgovinskimi praksami, hkrati pa 
spodbujajo zakonito trgovino.1 Člen 3(1)(e) in člen 3(2) PDEU.
11 Uvod
06 
Za upoštevanje skladnosti z režimi so 
odgovorni organi držav upravičenk/
partnerskih držav, zato imajo eno od 
ključnih vlog pri prvotnem ugotavlja -
nju statusa porekla izdelkov.
Ocenjevanje učinka 
preferencialnih 
trgovinskih režimov,  
ki ga izvaja Komisija
07 
Za podporo pri sprejemanju odločitev 
v trgovinskih zadevah se uporabljata 
dve vrsti predhodnih ocen: ocene učin -
ka in ocene učinka na trajnostni razvoj. 
Ocena učinka je orodje, ki se uporablja 
na ravni celotne Komisije za pomoč 
pri odločanju v primeru pobud s priča -
kovanimi pomembnimi učinki. Ocena 
učinka na trajnostni razvoj je instru -
ment, specifičen za področje trgovine, 
ki zagotavlja podrobnejšo analizo trgo -
vinskih sporazumov, o katerih potekajo 
pogajanja.
08 
Komisija je ocene učinka uvedla leta 
20022 kot pomoč pri ugotavljanju naj -
pomembnejših možnosti za doseganje 
načrtovanih ciljev politik in analizo 
njihovega možnega učinka na podro -
čju gospodarstva, družbe in okolja. 
V ocenah učinka je opredeljen tudi 
okvir za spremljanje in ocenjevanje. 
Ocene učinka izvede Komisija, preden 
se pogajalski mandat predlaga Svetu 
v sprejetje.09 
Od leta 2003 mora Komisija v skladu 
s pravnimi obveznostmi3 ali lastnimi 
pravili4 izvesti predhodno oceno ali 
oceno učinka preferencialnih trgo -
vinskih režimov, saj ti povzročajo 
zmanjšanje proračunskih prihodkov 
EU (izpad prihodkov) in so pomembni 
predlogi politike, ki imajo gospodarske 
učinke v EU in zunaj nje (za podrobno -
sti glej Prilogo II ).
10 
Komisija se je leta 1999 odločila, da bo 
zaradi vključitve trajnostnega razvoja 
v trgovinska pogajanja razvila novo 
ocenjevalno orodje, ki se bo imenovalo 
ocena učinka trgovine na trajnostni 
razvoj5.
11 
Po uradnem začetku pogajanj, ven -
dar pred podpisom preferencialnih 
trgovinskih režimov Komisija najame 
zunanje izvajalce za pripravo ocen 
učinka trgovine na trajnostni razvoj. Te 
ocene so študije zunanjih svetovalcev, 
ki se uporabljajo kot orodje politike za 
predhodno oceno gospodarskih, druž -
benih in okoljskih posledic trgovinskih 
pogajanj.
12 
Z vmesnimi in naknadnimi ocenami se 
ocenijo dejanski učinki preferencialnih 
trgovinskih režimov, ki nastanejo pri 
njihovem izvajanju. Po mnenju Sodišča 
bi jih bilo treba izvesti v zvezi z vsemi 
preferencialnimi trgovinskimi režimi 
z bistvenimi gospodarskimi, družbe -
nimi in okoljskimi učinki, v idealnem 
primeru po treh letih od začetka nji -
hove veljavnosti. Na podlagi teh ocen 
lahko oblikovalci politike, deležniki in 
evropski davkoplačevalci presodijo, ali 
preferencialni trgovinski režimi dejan -
sko izpolnjujejo svoje cilje politike.2 COM(2002) 276 final z dne 
5. junija 2002.
3 V skladu s členom 21 pod 
naslovom „Načelo dobrega 
finančnega poslovodenja“ 
Uredbe Komisije (ES, 
Euratom) št. 2342/2002 z dne 
23. decembra 2002 o določitvi 
podrobnih pravil za izvajanje 
Uredbe Sveta (ES, Euratom) 
št. 1605/2002 o finančni 
uredbi, ki se uporablja za 
splošni proračun Evropskih 
skupnosti, ki je začela veljati 
1. januarja 2003 (UL L 357, 
31.12.2002, str. 1)., čeprav ta 
člen od 22. avgusta 2006 
zahteva predhodne ocene le 
za „programe ali dejavnosti, 
ki povzročajo proračunske 
odhodke“.
4 COM(2002) 276 final, ki se 
uporablja od leta 2003, in 
COM(2005) 12 final z dne 
26. januarja 2005 o strateških 
ciljih 2005–2009.
5 Predgovor P . Mandelsona, 
nekdanjega evropskega 
komisarja za trgovino,  
k priročniku za oceno učinka 
trgovine na trajnostni razvoj.
12 Uvod
13 
Komisija je v svojem sporočilu „Trgovi -
na, rast in svetovne zadeve – Trgovin -
ska politika je temeljna sestavina stra -
tegije EU 2020“6 navedla, da se bodo 
naknadne ocene zaradi spremljanja 
učinka obstoječih preferencialnih trgo -
vinskih režimov izvajale bolj sistema -
tično (za podrobnosti glej  Prilogo III ).
14 
Izpadli prihodki so tisti, ki ji EU izgubi 
zaradi tarifnih preferencialov, dodelje -
nih državam upravičenkam/partner -
skim državam v okviru preferencialnih 
trgovinskih režimov. Predhodne in 
naknadne ocene izpadlih prihodkov 
omogočajo Komisiji, da izboljša finanč -
no poslovodenje proračuna EU tako, 
da proračunskemu organu zagotovi 
točno letno napoved pobranih carin -
skih dajatev in izračun proračunskih 
stroškov, povezanih s preferencialnimi 
trgovinskimi režimi.
Nadzor in kontrole 
preferencialnih 
trgovinskih režimov
15 
Carinski organi držav članic, organi 
držav upravičenk/partnerskih držav 
in Komisija bi morali skupaj upravljati 
preferencialne trgovinske režime in 
s sodelovanjem zagotavljati, da so 
pogoji za dodelitev preferencialne 
obravnave izpolnjeni. Te tri skupine 
organov morajo zaščititi finančne inte -
rese EU tako, da preprečijo izgube za 
proračun EU, ki nastanejo, ko se blago, 
ki ni upravičeno do preferencialne 
obravnave, uvozi v okviru preferencial -
nih trgovinskih režimov.16 
Potrjevanje in preverjanje preferencial -
nega statusa proizvodov je ključnega 
pomena in zahteva podrobne pregle -
de porekla blaga in učinkovito upravno 
sodelovanje z državami izvoznicami.
17 
Za zagotavljanje, da imajo izdelki 
poreklo v državi, ki je upravičena do 
preferencialov, in tako izpolnjujejo 
merila za trgovinske preferenciale, 
se uporabljajo pravila o poreklu. 7 Ta 
pravila sestavljajo trije elementi:
(a) pravilo o poreklu8 (v skladu s kate -
rim se izdelek razvrsti glede na kraj 
izdelave),
(b) pravilo o pošiljanju  (ki z zahtevo po 
direktnem prevozu med državo 
porekla in EU ali z neposredno 
vzpostavitvijo načela o nemanipu -
liranju preprečuje, da bi se mani -
puliralo z izdelki);
(c) pravilo o dokumentaciji  (zagotovlje -
na mora biti primerna dokumenta -
cija o poreklu izdelka).6 COM(2010) 612 final z dne 
9. novembra  2010.
7 Vsak sporazum vsebuje 
seznam postopkov obdelave 
ali predelave, ki morajo biti 
opravljeni na materialih 
brez porekla, da lahko tako 
proizveden izdelek pridobi 
status blaga s poreklom.
8 Pravila EU o poreklu temeljijo 
na procesnih merilih: za 
pridobitev preferencialnega 
porekla neke države mora 
biti blago v celoti pridobljeno 
(npr. vzgojeno, izkopano) v tej 
državi ali pa mora biti v njej 
zadosti predelano.
13 Uvod
18 
Primer postopka za ugotavljanje upra -
vičenosti izdelkov do preferencialne 
obravnave je prikazan v  diagramu 1 .19 
Pristnost dokazov o poreklu in statu -
su izdelkov, ki se izvažajo, se potrdi 
z upravnim sodelovanjem med organi 
držav članic, državami upravičenkami/
partnerskimi državami in Komisijo. 
Odobritev ali zavrnitev preferencialne 
tarife, ki jo zahteva uvoznik, je v večini 
primerov odvisna od rezultatov tega 
postopka. Diagram 2  prikazuje potek 
kontrol v zvezi s preferencialnimi trgo -
vinskimi režimi.
Postopek za ugotavljanje upravičenosti izdelkov do preferencialne obravnave 
v okviru splošnega sistema preferencialov
1) Ali so izdelki zadosti predelani
     (seznam postopkov)?2) Ali se uporabljajo pravila     o kumulaciji porekla?Ali so izdelki v celoti
pridobljeni z zadevni državi?Izdelek je ustrezen za
obrazec A ali
izjavo na računu.
DA
Katero pravilo s seznama
pravil se uporablja?
Ali je izdelek skladen z njim?
Preferencialna obravnava
se zavrne.Ne.
Poleg tega izdelek
ni skladen z njim.Ali se uprorablja splošno
pravilo tolerance
(uporabljeni bi lahko bili
materiali brez porekla)?Da. Poleg tega je izdelek
skladen z njim.DADANE
NENEDiagram 1
Vir: Evropsko računsko sodišče.
14 Uvod Diagram 2Diagram poteka kontrol preferencialnih trgovinskih režimov
Država uvoznica (država članica X)
Uvoznik vloži
uvozno carinsko
deklaracijo s šiframi
ugodnosti 2XX, 3XX ali
4XX v polju 36 EUL.
Blago prispe
v prostore uvoznika
ali kupca.Uvoznik hrani
dokazila in evidenco
o preferencialnem
poreklu še tri leta po
koncu leta, v katerem je
bil opravljen uvoz. 
Carinski organi izvedejo
ﬁzične in dokumentacijske
kontrole, ki se opravijo
naključno ali na podlagi
tveganj, da preverijo,
ali so izpolnjeni pogoji
za preferencialno obravnavo.Izvoznik vloži zahtevek
za potrdilo
o preferencialnem
poreklu ali da izjavo
na računu.
Blago se prepelje
direktno
v državo članico X.Dokazilo o preferencialnem
poreklu se pošlje uvozniku.
Izvoz
 
---------------------------------------------- 
Carinski organi izvedejo
naknadne kontrole in revizije,
ki se opravijo naključno
ali na podlagi tveganj,
pri čemer obiščejo
prostore gospodarskega
subjekta in pregledalo
njegovo dokumentacijo.
Po potrebi pošljejo državi
upravičenki zahtevek
za upravno sodelovanje.Pristojni organi preverijo,
ali ima blago preferencialno
poreklo, in izdajo potrdilo,
kadar je ustrezno.
Pristojni organi morajo
na zahtevek za upravno
sodelovanje odgovoriti
v roku šestih mesecev
od prejetja zahtevka ali
v roku štirih mesecev
od prejetja opozorila.Upravno sodelovanje
Blago se sprosti
v prosti promet.UvozDržava izvoznica, upravičena do preferencialnega
režima (država nečlanica EU)
Vir: Evropsko računsko sodišče.
15
20 
Cilj revizije, ki jo je izvedlo Sodišče, 
je bil oceniti, ali je Komisija ustrezno 
ocenila gospodarske učinke prefe -
rencialnih trgovinskih režimov9 in ali 
kontrole preferencialnih trgovinskih 
režimov zagotavljajo, da se pri uvozu 
preferencialne tarife ne uveljavljajo 
neupravičeno, kar bi povzročilo izgubo 
prihodka EU.
Ocena gospodarskega 
učinka preferencialnih 
trgovinskih režimov
21 
Sodišče je preučilo predhodne in 
naknadne ocene predvidenega ali 
dejanskega gospodarskega učinka, 
ki jih je izvedla Komisija ali so bile 
izvedene v njenem imenu. Sodišče je 
zaradi tega analiziralo dokumentacijo 
v zvezi z vzorcem 44 preferencialnih 
trgovinskih režimov10, ki je bila na voljo 
na Komisiji, zlasti vsa poročila o oce -
nah učinka, študije o ocenah učinka na 
trajnostni razvoj, naknadne ocene in 
ureditve za spremljanje v prihodnosti. 
Pregled teh preferencialnih trgovinskih 
režimov je v  prilogah II  in III.
22 
Pri oceni kakovosti teh ocen so bile 
upoštevane zahteve, določene v smer -
nicah za ocene učinka in ocene učinka 
na trajnostni razvoj, poročila odbora za 
oceno učinka, izjave o dejavnostih in letna poročila o dejavnostih Komisije 
ter ustrezna sporočila Komisije o trgo -
vinskih zadevah. Posebna pozornost 
je bila namenjena načinu, na katerega 
Komisija zagotavlja zanesljivost virov 
podatkov, uporabljenih pri teh ocenah, 
ter nadaljnjemu ukrepanju Komisije na 
podlagi prejšnjih ugotovitev in pripo -
ročil, ki jih je v zvezi z ocenami učinka11 
izrazilo Sodišče, v zvezi z ocenami 
učinka na trajnostni razvoj12 pa Evrop -
ski ekonomsko -socialni odbor. Sodišče 
je preverilo tudi, ali so naknadne ocene 
pokazale, da preferencialni trgovinski 
režimi dosegajo načrtovane koristi.
Nadzor in kontrole 
preferencialnih 
trgovinskih režimov
23 
Sodišče je s preizkušanjem, opisanim 
v Prilogi IV , preučilo uspešnost ure -
ditev spremljanja in kontrol, ki so jih 
v zvezi s preferencialnimi trgovinskimi 
režimi izvajali pristojni organi v petih 
državah članicah13, ki so dosegale dve 
tretjini skupne vrednosti uvoza v okvi -
ru preferencialnih trgovinskih režimov, 
za katerega so se v letu 2011 uporabili 
preferencialni tarifni ukrepi. Revizija je 
zajemala strategijo kontrol in obvla -
dovanje tveganj, delovanje ureditev 
upravnega sodelovanja in postopke 
za izterjavo dolgovanih tradicionalnih 
lastnih sredstev.9 Analiza družbenih in okoljskih 
učinkov enostranskih 
preferencialnih trgovinskih 
režimov in sporazumov 
o gospodarskem partnerstvu, 
katerih vsebina se v veliki meri 
nanaša na trajnostni razvoj, je 
bila ustrezno upoštevana.
10 Od teh jih 39 predstavlja vse 
preferencialne trgovinske 
režime, ki so bili veljavni v času 
revizije, ostalih pet pa jih 
takrat še ni začelo veljati.
11 Posebno poročilo Evropskega 
računskega sodišča št. 3/2010– 
Ocene učinka v institucijah EU: 
ali pomagajo pri odločanju? 
(http://eca.europa.eu ).
12 Mnenji Evropskega 
ekonomsko -socialnega 
odbora št. 818/2011 o ocenah 
učinka trajnostnega razvoja 
in trgovinski politiki EU in 
št. 1612/2011 o vlogi civilne 
družbe v sporazumu o prosti 
trgovini med EU in Indijo 
(http://www.eesc.europa.eu ).
13 Nemčija, Španija, Francija, 
Italija in Združeno kraljestvo: 
pet držav članic, ki so leta 2010 
v okviru preferencialnih 
trgovinskih režimov največ 
uvozile.Obseg revizije  
in revizijski pristop
16 Obseg revizijein revizijski pristop 
24 
Sodišče je ocenilo predhodno ocenje -
vanje in naknadno spremljanje, ki ju 
Komisija izvaja v državah upravičen -
kah/partnerskih državah, njeno vlogo 
pri ureditvah upravnega sodelovanja, 
njene inšpekcijske preglede carinskih 
organov držav članic, pregled preiskav 
porekla, ki jih izvaja OLAF, zahtevke za 
opustitev pobiranja dajatev in ustre -
znost veljavnega zakonskega okvira, 
ki zagotavlja, da so prihodki pobrani 
v celoti.
25 
Dejavnosti spremljanja in kontrole 
preferencialnih trgovinskih režimov, 
ki jih izvaja Komisija, so bile ocenje -
ne na podlagi veljavnih zakonskih 
določb, ustreznih opredelitev nalog, 
izjav o dejavnostih in sporočil Komisije 
o pravilih o poreklu in preferencialnih 
trgovinskih režimih. Pozornost je bila 
namenjena nadaljnjemu ukrepanju Ko -
misije na podlagi prejšnjih ugotovitev 
in priporočil Sodišča v zvezi s preferen -
cialnimi trgovinskimi režimi.1414 Odstavek 3(30) poglavja 3 
Letnega poročila Evropskega 
računskega sodišča za 
proračunsko leto 2003 (UL 
C 293, 30.11.2004, str. 1).
17
 Opažanja
Kljub postopnemu 
izboljšanju Komisija  
ni ustrezno ocenila vseh 
gospodarskih učinkov 
preferencialnih 
trgovinskih režimov
26 
Komisija bi morala predhodno in 
naknadno ustrezno oceniti gospodar -
ske učinke preferencialnih trgovinskih 
režimov (glej odstavke od 7 do 14).
Komisija ni vedno izvedla 
ocene vseh gospodarskih 
učinkov preferencialnih 
trgovinskih režimov
Ocene učinka ali predhodne 
ocene
27 
Ocene učinka ali predhodne ocene 
niso bile izvedene za sedem od 13 
preferencialnih trgovinskih režimov, 
pri katerih so bile zahtevane v skladu 
z zakonsko zahtevo ali uradno zavezo. 
Za podrobnosti glej Prilogo II .
28 
V šestih ocenah učinka, ki jih je pregle -
dalo Sodišče, je ocena učinka različnih 
predlogov politik na prihodke EU15 
temeljila na oceni učinka splošnega 
sistema preferencialov16.Ocena učinka na trajnostni 
razvoj
29 
Za pet preferencialnih trgovinskih 
režimov od 28, pri katerih je obstajala 
zaveza za izvedbo ocene učinka na 
trajnostni razvoj, ta ni bila izvedena 
(za podrobnosti glej Prilogo II ). Izpadli 
prihodki niso bili ocenjeni v nobeni od 
ocen učinka na trajnostni razvoj, ki jih 
je pregledalo Sodišče.
Vmesne in/ali naknadne ocene
30 
Čeprav bi v skladu z zavezo Komisi -
je ter načelom dobrega finančnega 
poslovodenja in javne odgovornosti 
morale biti za 27 veljavnih preferen -
cialnih trgovinskih režimov izvedene 
vmesne in/ali naknadne ocene, pri 1617 
niso bile izvedene (za podrobnosti glej 
Prilogo III ).
31 
Od 27 preferencialnih trgovinskih reži -
mov, ki jih je pregledalo Sodišče in pri 
katerih bi po njegovem mnenju morala 
bili izvedena naknadna ocena, so bili 
izpadli prihodki ocenjeni le v zvezi 
s splošnim sistemom preferencialov. 
Statistično poročilo Komisije o splo -
šnem sistemu preferencialov18 kaže, da 
je učinek na proračun EU v obdobju 
2006–2009 znašal 8,6  milijarde  EUR, 
kar je skoraj 14 % carinskih dajatev, 
pobranih v tem obdobju. Komisija 
ni obrazložila, kako je bil ta znesek 
izračunan.15 Ocena učinka (SEC(2011) 
536 final) v zvezi s splošnim 
sistemom preferencialov, 
ki je stopil v veljavo 
1. januarja  2014, vsebuje 
oceno, da bi pri izbiri 
prednostne možnosti in 
v primerjavi z scenarijem brez 
dodatnih ukrepov združeni 
učinek izvoza iz nekaterih 
nekdanjih upravičenk, za 
katere bi začele veljali višje 
dajatve, in povečanega izvoza 
iz tretjih držav, za katere 
dajatve že veljajo, pomenil 
kratkoročno povečanje 
prihodkov od carin za 
približno 2  milijardi  EUR 
(glej tabelo 6-4 v Prilogi 6.4), 
ki si se prišteli k trenutnim 
prihodkom od carin, ki znašajo 
19 milijard  EUR.
16 Uredba (EU) št. 978/2012 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 25. oktobra 2012 
o uporabi sheme splošnih 
tarifnih preferencialov in 
razveljavitvi Uredbe Sveta 
(ES) št. 732/2008 (UL L 303, 
31.10.2012, str. 1).
17 Preferencialni trgovinski 
režimi s Turčijo, EGS, Švico, 
Nekdanjo jugoslovansko 
republiko Makedonijo, 
Hrvaško, Albanijo, Črno goro, 
Bosno in Hercegovino, Srbijo, 
Libanonom, Zasedenim 
palestinskim ozemljem, Sirijo, 
skupino Cariforum (Karibske 
države), pacifiškimi državami, 
čezmorskimi državami in 
ozemlji ter Moldavijo.
18 COM(2011) 272 final z dne 
17. maja 2011.
18 Opažanja
Izvedene ocene so v večini 
primerov vsebovale 
netočnosti in niso bile 
popolnoma uporabne ali 
razumljive, kljub temu pa so 
bile dosežene izboljšave
Ocene učinka ali predhodne 
ocene
32 
V skladu s smernicami Komisije za 
ocene učinka19 bi morali biti vsi učinki, 
če je to mogoče, količinsko in finančno 
ovrednoteni, in sicer na podlagi zane -
sljivih metod in podatkov.
33 
Komisija je za zagotavljanje pomoči 
v zvezi s kakovostjo ocen učinka konec 
leta 2006 ustanovila odbor za ocene 
učinka, služba za notranjo revizijo 
Generalnega direktorata Komisije za 
trgovino pa je leta 2007 izvedla revizijo 
ocen učinka in ocen učinka na trajno -
stni razvoj.
34 
Sodišče je analiziralo ocene učinka20 
v zvezi s šestimi preferencialnimi trgo -
vinskimi režimi od 13, za katere je bila 
ocena učinka po mnenju Sodišča po -
trebna (za podrobnosti glej Prilogo II ), 
in ugotovilo naslednje slabosti.Slabosti v zvezi z zanesljivostjo 
količinske opredelitve učinka 
v ocenah učinka
35 
Od šestih pregledanih ocen učinka je 
le tista, ki se je nanašala na Uredbo 
št. 978/2012 o shemi splošnih tarifnih 
preferencialov, vsebovala izčrpno ana -
lizo gospodarskega učinka v državah 
upravičenkah na podlagi zanesljivih 
virov podatkov.
36 
Gospodarski učinki preferencialnega 
trgovinskega režima z Republiko Kore -
jo, prikazani v oceni učinka21, temeljijo 
na študiji22, ki so jo opravili zunanji 
svetovalci. Študija je kot vir podatkov 
uporabljala izračunljivi model splo -
šnega ravnovesja in podatkovno bazo 
GTAP , katerih inherentne omejitve in 
slabosti so opisane v odstavkih od 44 
do 46 v nadaljevanju.
37 
Od šestih pregledanih ocen učinka sta 
bili dve poročili o oceni učinka, ki sta 
se nanašali na splošni sistem preferen -
cialov, izdelani po začetku delovanja 
odbora za ocene učinka v letu 2007 in 
odboru ustrezno predloženi v pregled 
glede kakovosti. Njegova priporočila 
za izboljšanje kakovosti osnutkov teh 
poročil je Komisija v glavnem upošte -
vala, zato ponovna predložitev ni bila 
potrebna.19 Smernice Evropske komisije 
za ocene učinka z dne 
15. januarja  2009 (SEC(2009) 
92) in predhodne Smernice 
za ocene učinka z dne 
15. junija 2005 (SEC(2005) 791).
20 Ocene učinka v zvezi s Srednjo 
Ameriko, Andsko skupnostjo, 
Republiko Korejo, Indijo. 
Uredba Sveta (ES)  
št. 732/2008 z dne 
22. julija 2008 o uporabi 
sheme splošnih tarifnih 
preferencialov v obdobju 
od 1. januarja 2009 do 
31. decembra 2011 in 
spremembah uredb (ES)  
št. 552/97, (ES) št. 1933/2006 in 
uredb Komisije (ES)  
št. 1100/2006 in (ES)  
št. 964/2007 (UL L 211, 
6.8.2008, str. 1) ter Uredba 
(EU) št. 978/2012 Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 
25. oktobra 2012 o uporabi 
sheme splošnih tarifnih 
preferencialov in razveljavitvi 
Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008 
(UL L 303, 31.10.2012, str. 1).
21 Delovni dokument služb 
Komisije, spremljevalni 
dokument k Priporočilu za 
sklep Sveta o pooblastitvi 
Komisije za pogajanja 
o sporazumu o prosti 
trgovini z Republiko Korejo 
v imenu ES in njenih držav 
članic, ocena učinka z dne 
27. novembra 2006 ((SEC(2006) 
1562).
22 Copenhagen Economics in 
prof. J. F. Francois, Economic 
Impact of a Potential FTA 
between the EU and South 
Korea , marec 2007.
19 Opažanja
Primer, ki je pokazal, kako pomembna sta ratifikacija in uspešno izvajanje  
mednarodnih konvencij o človekovih pravicah in pravicah delavcev, okolju  
in dobrem upravljanju
V Bangladešu se je 24. aprila 2013 zrušila osemnadstropna zgradba, v kateri je bilo več tovarn oblačil (Rana 
Plaza), pri čemer je umrlo 1 129 delavcev. Po tej nesreči se je javnost začela bolj zavedati, da trgovina EU z dr -
žavami v razvoju ne bi smela le zagotavljati poceni oblačil za podjetja in potrošnike EU, temveč da bi jih morali 
izdelovati v delovnih razmerah, ki ustrezajo mednarodnim standardom, kot so temeljni delovni standardi 
Mednarodne organizacije dela. Komisija je 8.  julija  2013, skupaj z bangladeško vlado in Mednarodno organiza -
cijo dela, sprožila skupno pobudo („pogodbo“) za izboljšanje delovnih, zdravstvenih in varnostnih razmer za 
delavce v tekstilnih tovarnah v Bangladešu.Okvir 123 COM(2004) 461 final z dne 
7. julija 2004. Glej tudi 
načrt ( http://ec.europa.
eu/governance/impact/
planned_ia/docs/88_trade_
gsp_regulation_en.pdf ) in 
SEC(2011) 536 final z dne 
10. maja 2011 (ki se nanaša 
na Uredbo št. 978/2012 
o shemi splošnih tarifnih 
preferencialov).
24 SEC(2011) 536 final.
25 Glej Prilogo 6 k SEC(2011) 536 
final.
26 COM(2002) 276 final in 
Smernice za ocene učinka.
27 Ocene učinka v zvezi s Srednjo 
Ameriko, Andsko skupnostjo, 
Republiko Korejo in Indijo.Slabosti v zvezi z uporabnostjo 
in popolnostjo ocen učinka
38 
Cilji splošnega sistema preferencialov 
so prispevati k boju proti svetovni 
revščini, spodbujati trajnostni razvoj 
in zagotoviti boljšo zaščito finančnih 
in gospodarskih interesov EU.23 Kljub 
temu je ocena učinka v zvezi s shemo 
splošnega sistema preferencialov, ki se 
bo začela uporabljati 1. januarja 201424, 
zajela le splošni cilj sheme, in sicer 
spodbujanje trajnostnega razvoja 
in dobrega upravljanja, pri desetih 
možnih državah upravičenkah od 8525. 
Potreba po ratifikaciji in uspešnem iz -
vajanju mednarodnih konvencij o člo -
vekovih pravicah in pravicah delavcev 
je bila preučena le za teh deset držav, 
na pa tudi za druge države upravičen -
ke (glej  okvir 1 ).39 
Določitev osrednjih kazalnikov spre -
mljanja zaradi priprave naknadnih 
ocen doseženih rezultatov je eden 
izmed ključnih postopkovnih korakov 
pri oceni učinka.26
40 
Mehanizmi za spremljanje so bili zajeti 
v vseh šestih ocenah učinka, ki jih je 
preučilo Sodišče, vendar v štirih od 
njih27 Komisija ni določila časovnega 
načrta, obsega in kazalnikov za ocenje -
vanje uspešnosti izbrane možnosti ter 
odgovornih oseb za njeno izvajanje.
20 Opažanja
41 
Na potrebo po navedenih dejavnostih 
spremljanja je opozoril Evropski eko -
nomsko -socialni odbor v zvezi s prefe -
rencialnim trgovinskim režimom, vzpo -
stavljenim med EU in Indijo. Evropski 
ekonomsko -socialni odbor je pripo -
ročil, „da se takoj opravijo nove študije, 
ki bodo izrecno upoštevale dejanske 
posledice sporazuma o prosti trgovini za 
civilno družbo v EU in Indiji (zlasti način 
4 ponudbe storitev po GATS, mala in 
srednje velika podjetja, delovnopravne 
pravice, ženske, varstvo potrošnikov, sivo 
ekonomijo, kmetijstvo in revščino ter 
dostopnost osnovnih proizvodov, kot so 
zdravila, ki rešujejo življenja).“ 28
42 
V oceni učinka v zvezi s shemo splo -
šnega sistema preferencialov, ki se 
je začela uporabljati 1.  januarja  2014, 
je navedeno, da je eden izmed ci -
ljev29 sheme zagotoviti boljšo zaščito 
finančnih in gospodarskih interesov 
EU. Kljub temu, da se večina preiskav 
goljufij, ki jih izvaja OLAF na področju 
preferencialnih trgovinskih režimov, 
nanaša na države upravičenke do splo -
šnega sistema preferencialov, kazalniki 
Komisije za spremljanje uspešnosti ne 
kažejo nobenih povezav z goljufijami 
in utajami carinskih dajatev. Deležniki 
tako nimajo možnosti, da bi preverili 
izpostavljenost sheme goljufijam in iz -
merili izboljšave na področju boja proti 
goljufijam in utajam carinskih dajatev.Ocene učinka na trajnostni 
razvoj
43 
Sodišče je pri svoji analizi desetih ocen 
učinka na trajnostni razvoj30 ugotovilo 
naslednje slabosti:
Slabosti v zvezi z zanesljivostjo 
količinske opredelitve učinka 
v ocenah učinka na trajnostni 
razvoj
44 
V ocenah učinka na trajnostni razvoj 
zunanji svetovalci uporabljajo izra -
čunljivi model splošnega ravnovesja, 
ki temelji na podatkovni bazi GTAP . Ta 
model pogosto uporabljajo medna -
rodne organizacije, vendar ima nekaj 
omejitev (glej Prilogo V ).
45 
Sodišče je ugotovilo, da GTAP uporab-  
lja stare podatke31, katerih skladnost in 
zanesljivost nista bili zadostno pre -
verjeni. Njihova uporaba bi zato lahko 
privedla do napačnih zaključkov pri 
ocenah učinka na trajnostni razvoj. 
Komisija ima omejena zagotovila, 
da se v različnih regijah in državah 
članicah EU ter državah upravičenkah/
partnerskih državah uporablja usklajen 
statistični okvir.28 Mnenje Evropskega 
ekonomsko -socialnega 
odbora št. 1612/2011.
29 V skladu s SEC(2011) 536 final.
30 Ocene učinka na 
trajnostni razvoj v zvezi 
s preferencialnim trgovinskim 
režimom za Čile, šestimi 
evropskimi partnerskimi 
sporazumi z državami 
AKP , Srednjo Ameriko, 
Andsko skupnostjo, 
evro -sredozemskimi 
sporazumi o prosti trgovini 
z devetimi državami, 
Republiko Korejo, državami 
Mercosur, Indijo, Kanado ter 
poglobljenim in celovitim 
sporazumom o prosti trgovini 
z Marokom.
31 Za namene izračunljivega 
modela splošnega ravnovesja 
se za vsako regijo pripravijo 
matrike družbenih računov, 
vendar v najnovejših različicah 
GTAP uporaba tehničnih 
koeficientov in struktur blaga 
za končno in vmesno porabo 
temelji na tabelah ponudbe 
in porabe v tekočih cenah za 
referenčno leto 2000, čeprav 
ima Eurostat (statistična 
služba Komisije) trenutno na 
voljo podatke za leta 2007, 
2008  in 2009.
21 Opažanja
46 
Eurostat in nacionalni statistični uradi 
so najprimernejša telesa za izdajo 
mnenja o kakovosti podatkov za 
države članice, vendar GD za trgovino 
mnenja o kakovosti podatkov, upo -
rabljenih v GTAP , od njih ni zahteval. 
Sodišče je v svojem Posebnem poroči -
lu št. 3/201032 ugotovilo, da se notranji 
viri, kot je Eurostat, ne uporabljajo 
dovolj za ugotavljanje razpoložljivosti 
podatkov posameznih držav članic in 
za zagotavljanje takšnih podatkov (na 
primer v sodelovanju z nacionalnimi 
statističnimi uradi).
Slabosti v zvezi z uporabnostjo 
in popolnostjo ocen učinka na 
trajnostni razvoj
47 
Pravočasnost ocen učinka na trajnostni 
razvoj je zelo pomembna, saj se tako 
zagotovi, da so uporabne za pogajalce. 
Kljub temu pa je bil v enem primeru 
preferencialni trgovinski sporazum 
s Čilom podpisan že pred zaključkom 
ocene učinka na trajnostni razvoj.
48 
Z ocenami učinka in ocenami učinka 
na trajnostni razvoj se analizirajo učin -
ki preferencialnih trgovinskih režimov 
v kmetijskem sektorju. Vendar je bil 
učinek skupne kmetijske politike na lo -
kalna gospodarstva partnerskih držav 
ocenjen le pri oceni učinka na trajno -
stni razvoj v zvezi z regionalno trgo -
vino s Karibskimi državami, negativni 
učinki pa so bili navedeni v poročilih 
mednarodnih organizacij (ILO33, FAO34), 
zlasti v zvezi s sporazumi o gospodar -
skem partnerstvu35.49 
Poleg tega ocena učinka na trajnostni 
razvoj za sporazume o gospodarskem 
partnerstvu iz leta 2007 ne obravnava 
vprašanj, ki so zajeta v drugih ocenah 
učinka na trajnostni razvoj, kot je uči -
nek poglavja o pravicah intelektualne 
lastnine na javno zdravje, saj lahko 
omejen dostop do generičnih zdravil 
negativno vpliva na sposobnost vlade 
za izboljšanje pogojev javnega zdrav -
ja. Zaradi tega je vprašljiva popolnost 
opravljene analize, kajti Komisija je 
v zvezi s tem v besedilo sporazuma36 
klub temu vključila ustrezne zaščitne 
ukrepe.
Vmesne in/ali naknadne ocene
50 
Sodišče je analiziralo vse naknadne 
ocene v zvezi s preferencialnimi trgo -
vinskimi režimi, ki so bile izvedene do 
konca leta 201237, in odkrilo naslednje:
Količinska opredelitev učinka 
v nekaterih vmesnih in/ali 
naknadnih ocenah
51 
Sodišče je ugotovilo, da je bila celo -
stna, količinsko opredeljena in z do -
kazi utemeljena analiza gospodarskih 
rezultatov izvedena pri naknadni oceni 
preferencialnega trgovinskega režima 
s Čilom in pri vmesni oceni splošnega 
sistema preferencialov EU. Pri obeh 
ocenah so bile skupaj z ekonometrič -
nimi ocenami uporabljene simulacije 
izračunljivega modela splošnega 
ravnovesja (glej odstavke od 44 do 46 
in Prilogo III ).32 Glej odstavek 70 Posebnega 
poročila št. 3/2010.
33 ILO, Trade and employment 
from Myths to facts , 2011.
34 FAO, The agricultural dimension 
of the ACP‑EU Economic 
Partnership Agreements , 2006.
35 Preferencialni trgovinski 
sporazumi, ki vzpostavljajo 
območje proste trgovine med 
EU in državami AKP.
36 V členu 139(2) Sporazuma 
o gospodarskem partnerstvu 
med državami Cariforum 
na eni strani ter Evropsko 
skupnostjo in njenimi 
državami članicami na 
drugi strani je navedeno: 
„Pogodbenica ES in države 
podpisnice Cariforuma se 
strinjajo, da za ta oddelek 
veljajo načela, določena 
v členu 8 Sporazuma 
TRIPS. Pogodbenice se 
prav tako strinjajo, da je 
treba pri ustreznem in 
učinkovitem uveljavljanju 
pravic intelektualne 
lastnine upoštevati razvojne 
potrebe držav Cariforuma, 
zagotoviti ravnovesje pravic 
in obveznosti med nosilci 
in uporabniki pravic ter 
pogodbenici ES in državam 
podpisnicam Cariforuma 
omogočiti varovanje javnega 
zdravja in prehrane. Nobena 
določba tega sporazuma se 
ne razlaga tako, da zmanjšuje 
sposobnost pogodbenic in 
držav podpisnic Cariforuma 
za spodbujanje dostopa do 
zdravil.“
37 Vmesna ocena splošnega 
sistema preferencialov EU, 
poročilo o gospodarskem 
povezovanju 
v evro -sredozemskem 
območju, ocena 
gospodarskega učinka 
trgovinskega stebra 
pridružitvenega sporazuma 
med EU in Čilom in naknadna 
ocena šestih sporazumov 
o prosti trgovini EU.
22 Opažanja
Slabosti v zvezi s popolnostjo 
vmesnih in/ali naknadnih ocen
52 
V naknadni oceni šestih preferen -
cialnih trgovinskih režimov38 je bila 
analiza gospodarskega učinka omeje -
na na trgovinske tokove, poudarjeni 
pa so bili njihovi učinki v partnerskih 
državah. Komisija ni opravila nobene 
sektorske analize, trgovinski tokovi pa 
so razčlenjeni samo do ravni kmetijskih 
in industrijskih izdelkov.
53 
Poročilo o naknadni oceni za evro -sre-
dozemske države39 vsebuje temeljito 
analizo gospodarskih rezultatov libera -
lizacije trgovine. Kljub temu pa dodana 
vrednost preferencialnega trgovin -
skega režima v primerjavi s scenarijem 
brez dodatnih ukrepov v EU ni bila 
opredeljena. Analiza stroškov in koristi 
ni bila izvedena, ureditve za naknadno 
ocenjevanje v prihodnosti pa niso 
vključene.
Vmesna ocena splošnega 
sistema preferencialov 
kaže, da politika še ni 
prinesla vseh načrtovanih 
koristi
54 
Vmesna ocena v zvezi s ciljem splošne -
ga sistema preferencialov  – prispevati 
k boju proti revščini in spodbujati traj -
nostni razvoj – kaže mešane rezultate. 
Po eni strani je bilo z oceno dokazano, 
da:
(a) EU državam z večjimi razvojnimi 
potrebami ponuja izboljšan prefe -
rencialni dostop;(b) glede na ekonometrične dokaze 
preferenciali, gledano v celoti, 
pozitivno vplivajo na trgovino in 
na naložbe;
(c) obstajajo dokazi, da preferencialne 
stopnje koristijo izvoznikom iz naj -
manj razvitih držav in da si dobička 
ne prisvojijo kar uvozniki.
55 
Po drugi strani pa Komisija meni, da 
bi moral splošni sistem preferencialov 
gospodarstvom v razvoju pomagati pri 
povečanju industrijskega izvoza40 ter 
da bi zagotavljanje preferencialov za 
industrijske izdelke pomagalo okrepiti 
tovrsten izvoz in z razvojem široke 
industrijske osnove prispevalo k di -
verzifikaciji. Vendar pa vmesna ocena 
splošnega sistema preferencialov kaže, 
da ta ni bil učinkovit pri povečevanju 
diverzifikacije41 in da ne obstajajo jasni 
dokazi o krepitvi gospodarske rasti42 
ali trajnostnega razvoja43 v državah 
v razvoju.38 Južna Afrika, Mehika, Maroko, 
Tunizija, Čile in Jordanija.
39 Ocena ni zajemala Libanona, 
zasedenih palestinskih 
ozemelj in Sirije.
40 SEC(2011) 536 final.
41 V odstavku 7(1) vmesne 
ocene splošnega sistema 
preferencialov EU je 
navedeno: „Ni dokazov, da 
so sheme splošnega sistema 
preferencialov v državah 
upravičenkah kakorkoli 
pripomogle k diverzifikaciji 
izvoza in k prehodu na nove 
izvozne izdelke.“
42 Odstavek 7(1) vmesne 
ocene splošnega sistema 
preferencialov EU navaja: 
„Dokazi o stopnji povezave 
med preferencialnimi 
stopnjami in kazalniki razvoja 
so zelo mešani, tako da ni 
mogoče jasno sklepati, da bi 
bili preferenciali dobro ciljno 
usmerjeni na tiste države, ki 
jih najbolj potrebujejo oz. so 
najbolj ranljive. Precej verjetno 
je, da je bil režim splošnega 
sistema preferencialov 
pomemben dejavnik pri 
razvoju teh držav. Dejstvo 
pa je, da, gledano v celoti, ni 
trdnih dokazov, da to drži.“
43 V odstavku 7(1) vmesne 
ocene splošnega sistema 
preferencialov EU je navedeno 
naslednje opozorilo: „Čeprav 
nekateri dokazi kažejo, da 
je shema splošnega sistema 
preferencialov GSP + pozitivno 
vplivala na ratifikacijo 
navedenih konvencij, ni trdnih 
dokazov o tem, da se ustrezne 
konvencije (zlasti glede 
standardov dela) dejansko 
aktivno izvajajo.“
23 Opažanja
44 Vzorčenje po denarni enoti, ki 
temelji na carinski vrednosti 
blaga. Pomembnost je bila 
določena na 5 %, stopnja 
zaupanja pa na 95 %.
45 V skladu s členom 221(3) 
carinskega zakonika Skupnosti 
dolžniku po poteku treh let 
od datuma, ko je carinski dolg 
nastal, ni več mogoče poslati 
obvestila. Dolgovani zneski po 
preteku tega roka zapadejo.Carinske kontrole, ki jih 
izvajajo organi izbranih 
držav članic, imajo 
slabosti
56 
Pristojni organi (države članice, države 
upravičenke/partnerske države in 
Komisija) bi morali z izvajanjem kontrol 
in vodenjem upravnega sodelovanja 
zagotavljati pravilno izvajanje prefe -
renčnih trgovinskih režimov ter tako 
zaščititi upravičene gospodarske in 
finančne interese.
57 
Sodišče je pregledalo splošno strate -
gijo kontrol, ki jih v zvezi s preferenci -
alnimi trgovinskimi režimi opravljajo 
carinski organi petih držav članic 
(glej odstavek 23). Ustrezna strategija 
kontrol bi morala temeljiti na uspešni 
analizi tveganj, ki vključuje naključ -
ni element za vzpostavitev stopnje 
negotovosti.Slabosti pri strategiji kontrol 
in obvladovanju tveganja
58 
Sodišče je uspešnost kontrolnih ure -
ditev preizkusilo na dveh naključnih 
vzorcih. V vsaki izbrani državi članici 
je bil izbran statistični44 vzorec 60 
zastaranih45 primerov uvoza v okviru 
preferencialnih trgovinskih režimov 
v letu 2009. Ta vzorec je imel dva 
namena:
(a) preveriti, ali je bil uvoz skladen 
z vsemi pogoji, ki se zahtevajo za 
upravičenost do preferencialnih 
tarifnih ukrepov, in ali je bilo s ca -
rinskimi kontrolami mogoče odkriti 
primere neizpolnjevanja teh pogo -
jev ter nastali carinski dolg izterjati 
pred njegovim zastaranjem;
(b) ekstrapolirati znesek dokončnih iz -
gub za proračun EU, kadar carinski 
dolg ni bil izterjan pravočasno, da 
bi se preprečilo zastaranje.
59 
Sodišče je v Nemčiji, Franciji in Zdru -
ženem kraljestvu ugotovilo slabosti 
v strategiji kontrol in obvladovanju 
tveganj, ki so pomenile potencialne 
izgube za proračun EU.
24 Opažanja
60 
V Nemčiji so bile ugotovljene slabo -
sti v zvezi s sistemom obvladovanja 
tveganj pri preferencialnih trgovinskih 
režimih: za oceno rezultatov profilov 
tveganja je potrebno ročno posredo -
vanje, kar je zamudno, zapleteno in 
obremenjujoče. V letih 2011 in 2012 
je bil dodan le en nov lokalni profil 
tveganja46. Pri izbiri uvoznikov za 
naknadne revizije pa ni dovolj upošte -
vano specifično tveganje zastaranja pri 
preferencialnih trgovinskih režimih.47
61 
V Franciji se preferencialno poreklo 
upošteva v kombinaciji z drugimi 
merili, vendar preferencialno poreklo 
v sistemu za obvladovanje tveganj ni 
prednostno merilo.
62 
V Združenem kraljestvu carinski organi 
pri pregledih dokumentacije za uvoz 
v okviru preferencialnih trgovinskih 
režimov sprejemajo kopije potrdil 
o poreklu ali potrdil o gibanju blaga. 
Pristnost teh potrdil je mogoče v celoti 
zagotoviti le z izvirnikom. Poleg tega 
so bili pregledi dokumentacije za uvoz 
v skladu s poenostavljenim postopkom 
deklariranja48 in postopkom hišnega 
carinjenja49 zelo redki50. Preferencialni 
trgovinski režimi niso bili izbrani kot 
tema naknadnih revizij.63 
Navedene slabosti je potrdil znesek 
potencialno izgubljenih prihodkov 
v teh treh državah članicah. Sodišče je 
z ekstrapoliranjem napak, ugotovljenih 
v svojem vzorcu iz leta 2009, ocenilo, 
da znaša v teh državah članicah znesek 
potencialno izgubljenih dajatev zaradi 
zastaranja 655 milijonov EUR51. To je 
približno 6 % bruto zneska uvoznih 
dajatev, ki so bile v tistem letu pobrane 
v petih izbranih državah članicah.
64 
Kadar ni potrebnih dokazil, blago ni 
upravičeno do preferencialne tarifne 
obravnave. Ugotovljene napake vklju -
čujejo: potrdilo o poreklu ali gibanju 
blaga ni bilo predloženo, dokazilo 
o neposrednem prevozu ni bilo predlo -
ženo, v nekaterih primerih na potrdilu 
ni bilo podpisa ali žiga pristojnih or -
ganov države upravičenke/partnerske 
države ali pa žig ni ustrezal uradnemu 
žigu, ki so ga ti organi predložili Komi -
siji, potrdila niso bila skladna z doka -
zili o uvozu. Te napake so se pojavile 
v 10 % primerov v Nemčiji, v 11 % 
primerov v Franciji in v   
38 % primerov v Združenem kraljestvu.
65 
Sodišče je v vsaki od petih držav članic 
preverilo drugi statistični vzorec 30 pri -
merov uvoza v okviru preferencialnih 
trgovinskih režimov v letu 2011, da bi 
ugotovilo:
(a) ali je bilo uvoženo blago upravi -
čeno do preferencialnih tarifnih 
ukrepov ali ne;
(b) ali so carinski organi sprožili 
naknadno preverjanje z upravnim 
sodelovanjem, kadar zahteve niso 
bile izpolnjene.46 Kombinacija meril tveganja 
in področij kontrol (npr. 
vrsta blaga, države porekla), 
ki kaže na obstoj tveganja 
in je podlaga za predlog za 
izvedbo kontrolnega ukrepa.
47 V izogib zastaranju je treba 
upoštevati obdobje do 
desetih mesecev, v katerem 
morajo države upravičenke 
odgovoriti na zahtevke za 
upravno sodelovanje.
48 Poenostavljeni postopek, 
pri katerem gospodarski 
subjekt predloži blago 
carini in namesto podrobne 
standardne deklaracije vloži 
obrazec za poenostavljeno 
deklariranje ali trgovinski 
dokument (npr. račun).
49 Poenostavljeni postopek, pri 
katerem gospodarski subjekt 
prevzame blago neposredno 
v svojih prostorih (ali na za to 
določenem kraju). Običajno 
se vloži carinska deklaracija, 
blago pa se sprosti z vpisom 
v evidence gospodarskega 
subjekta.
50 Sistem za obvladovanje 
tveganj v letih 2009 in 2010 
za naknadno preverjanje 
dokumentacije ni izbral 
nobene take deklaracije, ki bi 
se nanašala na uvoz v okviru 
preferencialnih trgovinskih 
režimov, v letih 2011 in 2012 
pa je bil odstotek takih 
deklaracij, ki so bile izbrane za 
preverjanje dokumentacije, 
0,0209 % in 0,0289 %.
51 Od tega 167 milijonov EUR 
v Nemčiji, 176 milijonov EUR 
v Franciji in 312 milijonov EUR 
v Združenem kraljestvu.
25 Opažanja
52 Če so izpolnjeni vsi pogoji, 
navedeni v ustreznih 
določbah in pravni praksi, 
zlasti v sodbi Sodišča z dne 
9. marca 2006 v zadevi 
C-293/04 Beemsterboer,  
ZOdl., str. I-2284.66 
Rezultati tega vzorca so pokazali 
slabosti pri kontrolah v Nemčiji, Španiji 
in Združenem kraljestvu. Ugotovlje -
ne napake so bile podobne tistim iz 
vzorca iz leta 2009: potrdilo o poreklu 
ali gibanju blaga ni bilo predloženo, 
v nekaterih primerih žig na potrdilu 
ali potrdilo samo ni ustrezalo žigu ali 
potrdilu, ki so jih organi države upravi -
čenke ali partnerske države predložili 
Komisiji, potrdila niso bila skladna 
z dokazili o uvozu. Te napake so se po -
javile v 7 % primerov v Nemčiji, v 7 % 
primerov v Španiji in v 23 % primerov 
v Združenem kraljestvu.
67 
Napake v vzorcu iz leta 2011 bodo za -
starale šele leta 2014 in do takrat lahko 
carinski organi držav članic potrdila 
o poreklu in gibanju blaga pošljejo 
državam upravičenkam/partnerskim 
državam v preverjanje na podlagi 
ureditve upravnega sodelovanja. 
Morebitni tako ugotovljeni dolg bo še 
mogoče izterjati, zato Sodišče odkritih 
napak ni ekstrapoliralo.
Slabosti pri upravnem 
sodelovanju organov 
izbranih držav članic
68 
Organi držav članic državam upra -
vičenkam/partnerskim državam pri 
upravičenem dvomu o preferencialni 
obravnavi ali naključno pošljejo zahte -
ve za upravno sodelovanje. Če v prvem 
primeru v desetih mesecih ne prejmejo 
odgovora ali če odgovor ni zadovoljiv, 
je treba preferencialno tarifno obrav -
navo zavrniti in sprožiti izterjavo.52 Če 
odgovora države upravičenke/partner -
ske države ni, se pri naključnih zahtev -
kih preferencialna obravnava ohrani.69 
Ureditve upravnega sodelovanje so 
bile preizkušene na podlagi dodatnega 
vzorca 30 zahtevkov, ki jih je vsaka od 
izbranih držav članic leta 2011 poslala 
državam upravičenkam/partnerskim 
državam. Sodišče je tako preizkusilo, 
ali:
(a) je bil po preteku prvotnega roka 
za odgovor (običajno šest mese -
cev) državi upravičenki/partnerski 
državi poslan opomnik;
(b) je bil sprožen postopek izterjave, 
če v nadaljnjem roku štirih mese -
cev ni bilo odgovora ali odgovor ni 
bil zadovoljiv.
70 
Sodišče je odkrilo pomanjkljivosti pri 
vodenju upravnega sodelovanja v Špa -
niji, Franciji in Italiji.
71 
V Španiji so španski carinski organi 
poslali 11 zahtevkov Filipinom, dopisi 
pa so se vrnili nedostavljeni. Španski 
carinski organi niso poskusili stopiti 
v stik s pristojnimi organi države upra -
vičenke na noben drug način niti niso 
sprožili naknadne izterjave dolga.
26 Opažanja
72 
V Italiji carinski organi do februarja 
2013 niso sprožili naknadne izterjave, 
čeprav je država upravičenka v svo -
jem odgovoru zanikala preferencialno 
obravnavo v zvezi s štirimi zahtevki 
za upravno sodelovanje. Pri 10 drugih 
postopkih naknadne izterjave je prišlo 
do zamud.
73 
Francoski carinski organi ne sprožijo 
postopka naknadne izterjave, kadar 
države upravičenke/partnerske države 
odgovore na naključne zahtevke za 
upravno sodelovanje pošljejo z zamu -
do. Tudi kadar je v navedenih poznih 
odgovorih potrjeno, da so potrdila 
o gibanju blaga ali potrdila o poreklu 
neveljavna ali da niso pristna, francoski 
carinski organi ne sprožijo postopka 
izterjave (glej odstavek 68).
Sistemi za obvladovanje 
tveganj držav članic včasih 
ne vključujejo sporočil 
o medsebojni pomoči
74 
Če OLAF izve za operacije, ki so dejan -
ska ali domnevna kršitev določb prefe -
rencialnega trgovinskega sporazuma, 
državam članicam pošlje sporočilo 
o medsebojni pomoči. Te naj bi to 
informacijo vnesle v svoje sisteme za 
obvladovanje tveganj, da se preprečijo 
izgube za proračun EU.75 
Sodišče je v vsaki od petih izbranih 
držav članic preučilo vzorec 30 prime -
rov uvoza, v zvezi s katerimi je OLAF 
izdal sporočila o medsebojni pomoči. 
Ugotovilo je, da Nemčija, Španija in 
Francija informacij niso vnesle v svoje 
sisteme za obvladovanje tveganj.
Napake pri postopkih 
izterjave v treh od izbranih 
držav članic
76 
Sodišče je preverilo, ali se izbrane dr -
žave članice hitro odzovejo na poročila 
urada OLAF. Ta poročila povzemajo 
rezultate preiskav porekla, na njihovi 
podlagi pa lahko države članice ugoto -
vijo, kateri uvoz morda ni bil upravičen 
do preferencialne tarifne obravnave, 
ter sprožijo postopek izterjave carin -
skega dolga. Carinski organi držav 
članic bi morali postopek izterjave 
začeti v roku treh mesecev53, saj lahko 
carinski dolg zaradi kakršne koli zamu -
de zapade.
77 
Sodišče je odkrilo dva primera, v Špa -
niji in v Združenem kraljestvu, v skupni 
vrednosti več kot 2 milijona EUR, ki sta 
zastarala zaradi prepoznega odziva 
carinskih organov držav članic na 
poročila urada OLAF. V nekem drugem 
primeru francoski carinski organi niso 
sprožili postopka izterjave, čeprav so 
jih njihovi španski kolegi obvestili  
o neveljavnosti potrdila o gibanju 
blaga.53 Sodišče Evropske unije 
v odstavkih 47, 59 in 81 sodbe 
z dne 1. julija 2010 v zadevi 
C 442/08, Evropska komisija 
proti Zvezni republiki Nemčiji, 
navaja trimesečni rok od 
dneva, ko Komisija pošlje 
dopis z obvestilom dolžniku 
o zakonsko dolgovanem 
znesku uvoznih dajatev. 
27 Opažanja
54 Zahtevek za odpust/povračilo 
in zahtevek za opustitev 
naknadne izterjave v skladu 
s členoma 871 in 905 
izvedbenih določb carinskega 
zakonika.
55 V skladu z odstavkom 
3(1) COM(2005) 100 final z dne 
16. marca 2005.78 
Da bi se zagotovila enotna uporaba 
zakonodaje EU, je Komisija v skladu 
s carinsko zakonodajo pooblaščena za 
odločanje v zvezi z zahtevki za odpust 
ali povračilo in zahtevki za opustitev 
izterjave54. V sodbi Sodišče Evropskih 
skupnosti z dne 20. novembra 2008 
v zadevi C-375/07, Heuschen in  
Schrouff, je navedeno, da „nacionalno 
sodišče, [...], ki obravnava tožbo zoper 
zahtevek za plačilo uvoznih dajatev, če 
je med postopkom pred nacionalnim 
sodiščem seznanjeno s predložitvijo 
zadeve Komisiji [...], ne sme sprejema -
ti odločb, ki nasprotujejo odločbi, ki 
jo namerava sprejeti Komisija [...]. To 
pomeni, da bi lahko predložitveno so -
dišče, ki ugotovitve Komisije ne more 
nadomestiti s svojo, prekinilo posto -
pek in počakalo na odločbo Komisije.“
79 
V skladu s to sodbo nacionalno sodišče 
ne bi smelo odločati o zadevah, dokler 
o njih ne odloči Komisija. Kljub temu je 
Evropsko računsko sodišče ugotovilo, 
da sodišče v Španiji ni začasno ustavilo 
postopka, čeprav je bila zadeva pred-  
ložena v odločanje Komisiji. Nastala 
izguba za proračun EU je znašala več 
kot 600 000 EUR.
80 
Obstaja torej tveganje, da uvozniki 
zadevo istočasno predložijo na obeh 
ravneh, nato pa izberejo ugodnejšo ter 
tako razvrednotijo uporabnost in uspe -
šnost sistema zahtevkov za odpust/
povračilo in zahtevkov za opustitev 
izterjave.Pri nadzoru Komisije nad 
državami članicami in 
državami upravičenkami/
partnerskimi državami 
v zvezi s preferencialnimi 
trgovinskimi režimi 
obstajajo slabosti
81 
Sodišče je pregledalo dejavnosti 
spremljanja in inšpekcijskih dejavnosti, 
s katerimi naj bi Komisija zagotovila 
zanesljivo in usklajeno izvajanje prefe -
rencialnih trgovinskih režimov v drža -
vah članicah in državah upravičenkah/
partnerskih državah, in ugotovilo 
naslednje slabosti:
Komisija je izvedla malo 
predhodnih ocen in ni 
opravila nobenih nadzornih 
obiskov držav, ki so 
upravičene do preferencialne 
obravnave
82 
Komisija bi morala oceniti stalno 
zmogljivost države, ki je upravičena do 
preferencialne obravnave (ali skupine 
držav), za upravljanje režima in z njim 
povezanih pravil in postopkov na pod -
lagi tveganj.55 Sodišče je ugotovilo, da 
so bile predhodne ocene opravljene le 
za omejeno število partnerskih držav.
28 Opažanja
83 
V skladu z ustreznim sporočilom 
Komisije56 bi bilo treba izvajati nad -
zorne obiske držav, ki so upravičene 
do preferencialne obravnave. Komisija 
takih nadzornih obiskov, s katerimi bi 
preverila pravilno izvajanje sheme, ni 
opravila.
84 
To bi lahko imelo velike finančne po -
sledice, saj so lahko zahtevki uvoznikov 
za odpust ali povračilo carinskega 
dolga, ki je bil v primeru neupraviče -
nosti blaga do preferencialne obrav -
nave izterjan naknadno, upravičeni, če 
nadzorni obisk ni bil opravljen.57
85 
Sporočilo Komisije določa tudi sistem 
za periodično poročanje držav upravi -
čenk o njihovem upravljanju in nadzo -
ru preferencialnega porekla. Sodišče 
je preverilo, ali je bil tak sistem v dr -
žavah GSP vzpostavljen, in ugotovilo 
nasprotno.
86 
Sodišče je preverilo tudi inšpekcij -
ske dejavnosti Komisije na področju 
preferencialnih trgovinskih režimov in 
ugotovilo, da Komisija zadeve v zvezi 
s preferencialnim poreklom, skupaj 
s kontrolnimi strategijami, obravnava 
med inšpekcijskimi pregledi tradi -
cionalnih lastnih sredstev v državah 
članicah. Inšpekcijskih pregledov tra -
dicionalnih lastnih sredstev ni mogoče 
izvajati v državah upravičenkah/part-  
nerskih državah.Komisija je sprejela ukrepe 
za zagotavljanje nemotenega 
delovanja ureditve 
upravnega sodelovanja, 
vendar problemi ostajajo
87 
Na področju upravnega sodelovanja 
Komisija poskuša zagotoviti, da bi spo -
ročanje potrebnih informacij v okviru 
upravnega sodelovanja med državami 
članicami, državami upravičenkami in 
njo potekalo gladko in racionalno.
88 
Vendar so izbrane države članice ob -
vestile Sodišče, da so pri državah, kot 
so Filipini, Indija, Indonezija, Malezija, 
Vietnam, Dominikanska republika in 
Združeni arabski emirati, naleteli na 
težave v zvezi s poznimi odgovori na 
zahtevke za upravno sodelovanje in 
njihovo slabo kakovostjo.
89 
Komisija od držav članic redno zahteva 
statistične podatke glede zahtevkov 
za upravno sodelovanje, ki jih pošljejo 
državam upravičenkam/partnerskim 
državam. Te informacije so izhodišče 
za načrtovanje dejavnosti spremljanja 
in izbor držav, pri katerih je potrebna 
posebna pozornost. Vendar pa in -
formacije, ki so jih zagotovile države 
članice, niso bile dobre kakovosti, saj ni 
bilo mogoče razlikovati med zahtevki, 
poslanimi naključno, in zahtevki, posla -
nimi v primeru upravičenega dvoma 
(glej odstavek 68).56 Glej opombo 62.
57 Sodišče EU je v svoji sodbi 
v zadevi C-204/07P presodilo, 
da – če v danem primeru 
Komisija ni v celoti uporabila 
pravic in pooblastil za 
nadzor in spremljanje, ki jih 
ima na podlagi sporazuma 
o pridružitvi zaradi 
zagotovitve njegovega 
pravilnega izvajanja – njena 
neizpolnitev obveznosti 
pomeni poseben primer 
v smislu člena 239 carinskega 
zakonika Skupnosti, kar 
upravičuje povračilo ali odpust 
uvozne dajatve, naložene 
na podlagi nepravilnih ali 
nepristnih potrdil.
29 Opažanja
58 Uvoz surimija s prijavljenim 
poreklom iz Tajske.
59 Španija in Združeno kraljestvo, 
glej odstavek 77.
60 Združeno kraljestvo.Preiskave porekla, ki jih 
opravi OLAF, so ključnega 
pomena, nadaljnje finančno 
ukrepanje na njihovi podlagi 
pa je pomanjkljivo
90 
OLAF državam članicam pošlje spo -
ročila o medsebojni pomoči, da jih 
opozori na uvoz, ki je sumljiv zaradi 
izogibanja pogoju o poreklu, izvaja 
pa tudi preiskave porekla v državah 
upravičenkah/partnerskih državah, 
da v sodelovanju s pristojnimi organi 
preveri, ali je blago, uvoženo v EU, de -
jansko upravičeno do preferencialnih 
tarifnih ukrepov. Da bi Sodišče preve -
rilo uspešnost vloge urada OLAF pri 
zaščiti finančnih interesov EU v zvezi 
s preferencialnimi trgovinskimi režimi, 
je pregledalo vzorec desetih preiskav 
preferencialnega porekla. Ugotovilo 
je, da je OLAF, razen pri eni preiskavi58, 
uspešno dokazoval, da uvoženo blago 
ni bilo upravičeno do preferencialnih 
tarifnih ukrepov.
91 
Kazalniki uspešnosti, ki jih OLAF tre -
nutno uporablja za oceno uspešnosti 
in učinkovitosti svojih preiskav (npr. 
število začetih primerov, na podlagi 
katerih je bila sprožena preiskava, 
število preiskav, na podlagi katerih je 
bilo izdano priporočilo), ne prikazujejo 
povezave med primerom, zneskom za -
devnih tradicionalnih lastnih sredstev 
in zneskom, ki je bil dejansko izterjan.92 
Sodišče je odkrilo primere zastaranja 
pri nadaljnjem finančnem ukrepanju 
po preiskavah urada OLAF zaradi 
zapoznelih izterjav držav članic59 ali 
v primerih, ko dejanske stopnje izterja -
ve za zneske utajenih dajatev, ki jih je 
v svojem poročilu ocenil OLAF, ni bilo 
mogoče ugotoviti60.
Preventivni in odzivni ukrepi za 
zaščito finančnih interesov EU 
se niso zadosti uporabljali
93 
Sodišče je pregledalo druge dejavnosti 
Komisije za zaščito finančnih interesov 
EU s preprečevanjem uvoza neupravi -
čenega blaga v okviru preferencialnih 
tarifnih ukrepov in z izterjavo dolgo -
vanih tradicionalnih lastnih sredstev, 
kadar je preprečevanje neuspešno.
94 
Države članice po prejemu sporočila 
o medsebojni pomoči niso vedno 
sprejele ustreznih ukrepov, kot je pre -
dložitev garancije za uvoz, o katerem 
poteka preiskava.
30 Opažanja
95 
Ker takšnih ukrepov ni, države članice 
zneske razglasijo za neizterljive, kadar 
uvoznik razglasi insolventnost ali pre -
neha opravljati gospodarsko dejavnost 
(glej okvir 2 ).
96 
Pri nezadostnih kontrolah ali nezago -
tavljanju sodelovanja, vključno s po -
močjo pri preiskavah proti goljufijam, 
bi bilo treba uporabiti previdnostne in 
zaščitne ukrepe. Ti ukrepi zajemajo ob -
vestila uvoznikom61, odvzem preferen -
cialov62, če je to predvideno, in morebi -
tno finančno odgovornost države, ki je 
naredila napako63.
97 
Države članice morajo Komisijo64 
obvestiti o zneskih tradicionalnih 
lastnih sredstev, ki so bila povrnjena/
odpuščena, ali o opustitvah naknadnih 
izterjav zaradi administrativnih napak, 
ki so jih zagrešili organi držav upravi -
čenk/partnerskih držav. V obdobju od 
2007 do 2012 je znesek tradicionalnih 
lastnih sredstev, izgubljenih na ta na -
čin, znašal več kot 5 milijonov EUR. Ta 
izguba za proračun EU je dokončna.98 
Da bi rešila navedeno težavo, je 
Komisija v vse preferencialne trgovin -
ske režime, za katere so se dogovorili 
v obdobju od leta 2006, vključila do -
ločbo o obravnavi upravnih napak. To 
je pozitiven korak pri zaščiti finančnih 
interesov EU.
99 
Drugi primeri, pri katerih se preven -
tivni in odzivnih ukrepi niso zadosti 
uporabljali, so navedeni v  okviru 3 .
Zakonske določbe, ki 
veljajo za preferencialne 
trgovinske režime, ne 
vsebujejo dovolj zaščitnih 
ukrepov za varovanje 
finančnih interesov EU
Zapletenost pravil 
o kumulaciji
100  
Na podlagi kumulacije se lahko izdelki 
s poreklom iz države A nadalje prede -
lajo ali dodajo izdelkom s poreklom iz 
države B, kot če bi imeli poreklo v drža -
vi B. Končni izdelek ima poreklo v državi 
B. Ne zahteva se, da bi bila obdelava 
ali predelava izdelkov s poreklom, ki se 
izvede v državi upravičenki / partnerski 
državi, skladna z „zadostno obdelavo ali 
predelavo“, kot je določena v standar -
dnih pravilih o poreklu.6561 V sladu s členom 220(2)(b) 
Carinskega zakonika 
Skupnosti se uvoznik v svojem 
zahtevku za opustitev 
naknadne vknjižbe ne more 
sklicevati na to, da je ravnal 
v dobri veri, če je Evropska 
komisija objavila obvestilo 
v Uradnem listu EU, v katerem 
je navedla, da obstaja 
utemeljen dvom o pravilni 
uporabi preferencialnih 
režimov v državi upravičenki.
62 Tako imenovana določba 
o boju proti goljufijam.
63 Tako imenovana določba 
o obravnavi upravnih napak, 
ki se običajno glasi: „V 
primeru napake pristojnih 
organov pri ustreznem 
vodenju preferencialnega 
sistema uvoza in zlasti pri 
uporabi določb protokola 
k temu sporazumu v zvezi 
z opredelitvijo izdelkov 
s poreklom in metod 
upravnega sodelovanja, 
pri čemer zaradi te napake 
nastanejo posledice na 
področju carinskih dajatev, 
lahko pogodbenica, ki se 
sooča s takšnimi posledicami, 
zaprosi (institucionalni 
organ iz sporazuma), da 
prouči možnosti za sprejetje 
vseh ustreznih ukrepov za 
razrešitev položaja.“
64 V skladu s členoma 871 in 905 
(primeri zahtevkov REM in 
REC), členoma 870(1) in 904a(1) 
(ki določata seznam primerov, 
o katerih se obvesti GD za 
proračun) ter členoma 870(2) 
in 904a(2) (ki določata seznam 
primerov, o katerih se obvesti 
GD za obdavčenje in carinsko 
unijo) izvedbenih določb 
carinskega zakonika.
65 Običajno se doda določen 
odstotek končne vrednosti 
izvoženega blaga.
Primeri, pri katerih carinske dajatve niso bile izterjane, ker države članice niso  
sprejele preventivnih in odzivnih ukrepov
Leta 2007 so poljski carinski organi sprožili postopek izterjave dolgovanih carinskih dajatev za uvoz česna iz 
Turčije z lažnimi potrdili o gibanju blaga. Zaradi insolventnosti uvoznika izterjava ni bila uspešna. Leta 2012 je 
bil znesek v višini 0,4 milijona EUR razglašen za neizterljivega in izgubljenega za proračun EU.
To bi lahko preprečili s predložitvijo garancije.Okvir 2
31 Opažanja
66 Npr. preiskave urada OLAF 
v zvezi s tuni na Sejšelih, 
v Kolumbiji, Salvadorju, 
Ekvadorju in Tajski, preiskava 
v Curacau v zvezi z uvozom 
surovega trsnega sladkorja 
s prijavljenim poreklom iz 
Nizozemskih Antilov, preiskava 
v Kambodži v zvezi z uvozom 
koles v EU v okviru splošnega 
sistema preferencialov.101  
Države upravičenke/partnerske države 
izrazijo zahtevo za uporabo kumulacije 
med trgovinskimi pogajanji, tako da 
lahko njihovi izdelki v celoti izkoristijo 
preferencialni trgovinski režimi, zlasti 
ko države nimajo ustrezne industrij -
ske infrastrukture za predelavo, ki se 
zahteva v skladu s standardnimi pravili 
o poreklu.102  
Pravila o kumulaciji so zelo zaplete -
na, zato morajo imeti organi držav 
upravičenk/partnerskih držav veliko 
strokovnega znanja in izkušenj ter 
dobro obvladati ta zapletena pravila. 
Več preiskav, ki jih je opravil OLAF66, 
je namreč pokazalo pomanjkanje 
upravnih zmogljivosti določenih držav 
upravičenk za razumevanje zapletenih 
pravil o kumulaciji v okviru splošnega 
sistema preferencialov.
Sodišče je odkrilo, da Komisija preventivnih in odzivnih ukrepov za boj proti  
goljufijam in zaščito finančnih interesov EU ni zadosti uporabljala
(a) GD za obdavčenje in carinsko unijo je objavil obvestilo uvoznikom v zvezi z uvozom tuna iz Tajske dve leti 
po tem, ko je urad OLAF zahteval, naj to stori. OLAF je navedel tudi, da „ bi bilo primerno razmisliti o predlogu 
za prekinitev preferencialnega režima, ki se uporablja za predelane izdelke iz tuna [...] s prijavljenim poreklom iz 
Tajske“.  Komisija take prekinitve ni predlagala.
(b) Komisija ni objavila obvestila uvoznikom v zvezi z uvozom izdelkov iz sladkorja iz Hrvaške67 v slovaškem in 
madžarskem jeziku. Če bi bilo to obvestilo objavljeno v teh dveh jezikih, se uvoznik ne bi mogel sklicevati 
na dobro vero68, enega od razlogov, zaradi česar ni bil izterjan 1 milijon EUR.69
(c) Komisija ni ukrepala po objavi obvestila uvoznikom glede uvoza tuna iz Salvadorja70, kljub temu, da bi 
v skladu s sporočilom71 v zvezi z naknadnim preverjanjem porekla uvoženega tuna morala nadalje ukrepati. 
Na podlagi tega bi se Komisija morala odločiti, ali bo predlagala umik tarifnih preferencialov.
(d) Preferencialni trgovinski režim z Republiko Korejo ne vključuje določbe o boju proti goljufijam.  OLAF je 
izdal več sporočil o medsebojni pomoči72 glede napačnega opisa porekla pri uvozu iz te države. 
67 Hrvaška je v Evropsko unijo vstopila 1. julija 2013.
68 V skladu s petim odstavkom člena 220(2)(b) carinskega zakonika skupnosti.
69 Sklep Komisije z dne 21. oktobra 2010, s katerim ugotavlja, da je v določenem primeru upravičeno opustiti naknadno vknjižbo uvoznih dajatev 
(REC 03/2010).
70 UL C 132, 21.5.2010, str. 15.
71 UL C 348, 5.12.2000, str. 4.
72 Med drugim sporočila o medsebojni pomoči 2007/002, 2007/022, 2007/047 in AMA 2010/027.Okvir 3
32 Opažanja
103  
Kumulacija mora potekati med drža -
vama z enakimi pravili o poreklu, da 
se prepreči izogibanje pravilom. Toda 
sedanji splošni sistem preferencialov 
ohranja obstoječo možnost kumulacije 
med državama v isti regionalni skupini, 
kljub temu da se v nekaterih primerih 
pojavijo razlike v pravilih o poreklu 
med najmanj razvitimi državami in 
drugimi državami upravičenkami.
Nadomeščanje potrdil 
o poreklu in potrdil o gibanju 
blaga s samocertificiranjem
104  
Sodišče je v svojem letnem poročilu 
za leto 2003 navedlo, da bi pogostejša 
uporaba samocertificiranja porekla 
z izjavo na računu prinesla prednosti 
s stališča lastnih sredstev, saj v skladu 
s sedanjimi določbami uvozniki pri 
uporabi izjave na računu ali druge 
oblike samocertificiranja ne morejo 
zahtevati povračila/odpustitve ali 
opustitve naknadne izterjave zaradi 
administrativnih napak73 organov drža -
ve upravičenke/partnerske države. To 
bi pomembno zmanjšalo sodne spore 
gospodarskih subjektov v zvezi s pre -
ferencialnimi trgovinskimi režimi.105  
Kljub temu pa je uporaba potrdil 
o poreklu in potrdil o gibanju blaga še 
vedno zelo razširjena.
Majhna zakonska pooblastila 
za preprečevanje goljufij
106  
Pri vzajemnih preferencialnih trgo -
vinskih režimih so možnosti za pre -
prečevanje goljufij omejene. Da bi 
se dajatve, povezane z ugotovitvami 
urada OLAF, lahko izterjale, jih morajo 
organi v partnerski državi, v kateri so 
bile nepravilnosti odkrite, priznati in 
razglasiti neveljavnost nepravilno izda -
nih potrdil (glej okvir 4 ).73 V skladu s členoma 220(2)(b) 
in 236(1) carinskega zakonika 
Skupnosti.
„Mehiški“ česen?
Za pošiljko česna, ki je bila marca 2012 uvožena v Španijo in katere prijavljeno poreklo je bilo iz Mehike, je bilo 
na podlagi rezultatov laboratorijskega testa vzorca te pošiljke, ki ga je zahteval OLAF, ugotovljeno, da izvira 
iz Kitajske. Španski organi niso mogli sprožiti postopka naknadne izterjave utajenih carinskih dajatev za uvoz 
česna iz Kitajske, saj so mehiški organi avgusta 2013 v svojem odgovoru na zahtevo za upravno sodelovanje 
španskih carinskih organov potrdili veljavnost potrdil o poreklu.
Drugi primeri uvoza česna, katerega prijavljeno poreklo je iz Mehike, a obstajajo dokazi, da izvira iz Kitajske, se 
trenutno pojavljajo v drugih državah članicah (npr. v Združenem kraljestvu), vendar je Komisija državam člani -
cam predlagala, naj ne prekinejo ali zavrnejo preferencialne obravnave, ne da bi zahtevali potrditev zadevnih 
dokazil o poreklu pri mehiških organih.Okvir 4
33
 Zaključki in  
priporočila
107  
Sodišče je ugotovilo, da Komisija ni 
ustrezno ocenila vseh gospodarskih 
učinkov preferencialnih trgovinskih 
režimov in da ni zagotovljeno, da so 
prihodki pobrani v celoti. Kljub temu 
se je okrepila uporaba orodja za oceno 
učinka, napredek pa je bil dosežen tudi 
pri kakovosti izvedene analize.
Ocena gospodarskega učinka 
preferencialnih trgovinskih 
režimov
108  
Komisija ni vedno izvedla predho -
dnih in naknadnih ocen, da bi ocenila 
gospodarske učinke preferencialnih 
trgovinskih režimov. Oblikovalci 
politik, deležniki in evropski davko -
plačevalci zato niso dovolj dobro 
obveščeni o glavnih prednostih in 
slabostih različnih možnosti trgovinske 
politike in o tem, ali je politika, ki se 
izvaja, prinesla pričakovane rezultate. 
Izpadli prihodki so bili ocenjeni le za 
sistem splošnih preferencialov. Komisi -
ja nima podatkov o izpadlih prihodkih 
za posamezno proračunsko leto, ki so 
posledica veljavnih preferencialnih 
trgovinskih sporazumov, niti njihovih 
napovedi (glej odstavke od 26 do 31).
109  
Sodišče je v predhodnih in naknadnih 
ocenah ugotovilo slabosti v zvezi 
z zanesljivostjo količinske opredelitve 
učinka in virov podatkov. Poleg tega so 
bile analize, ki so bile izvedene v okvi -
ru ocen učinka in ocen učinka na traj -
nostni razvoj, le delno uporabne in ne 
povsem popolne. Te pomanjkljivosti bi 
lahko vplivale na kakovost informacij, 
ki jih imajo na razpolago pogajalci in 
oblikovalci politik (glej odstavke od 32 
do 53).Doseganje ciljev splošnega 
sistema preferencialov
110  
Vmesna ocena splošnega sistema 
preferencialov kaže, da politika še ne 
prinaša vseh načrtovanih koristi (glej 
odstavka 54 in 55).
Priporočila od 1 do 4
Da bi Komisija izboljšala ocenjevanje 
gospodarskega učinka preferencialnih 
trgovinskih režimov in njihovo dobro 
finančno poslovodenje, bi morala:
(1) razen v ustrezno utemeljenih 
primerih za vsak preferencialni 
trgovinski režim izvesti oceno učin -
ka in oceno učinka na trajnostni 
razvoj, ki bi zagotavljali temeljito, 
celostno in količinsko opredeljeno 
analizo pričakovanih gospodarskih 
učinkov, vključno z oceno izpadlih 
prihodkov;
(2) pri oceni kakovosti statističnih 
virov podatkov, ki se uporabljajo 
za ocene učinka, redno sodelovati 
z Eurostatom, ter zagotoviti, da so 
opravljene analize pravočasno na 
voljo pogajalcem;
(3) izvesti vmesne in naknadne ocene, 
vključno z oceno izpadlih prihod -
kov, da bi ocenila, v kolikšnem 
obsegu so preferencialni trgovinski 
režimi s pomembnim učinkom 
izpolnili cilje svoje politike in kako 
bi lahko izboljšali njihove rezultate 
v ključnih gospodarskih sektorjih;
(4) spremljati shemo splošnega siste -
ma preferencialov, ki velja od 1. ja -
nuarja 2014, da bi zagotovila boljše 
uresničevanje njegovih ciljev na 
področju politike, ki sta boj proti 
svetovni revščini in spodbujanje 
trajnostnega razvoja.
34 Zaključki in priporočila 
Carinske kontrole, ki jih izvajajo 
organi izbranih držav članic
111 
Slabosti pri carinskih kontrolah v zvezi 
s preferencialnimi trgovinskimi režimi 
v izbranih državah članicah ogroža -
jo pobiranje prihodkov, zaradi česar 
je ocenjena potencialna izguba za 
proračun EU v letu 2009 znašala 
655 milijonov EUR. To je približno 6 % 
bruto zneska uvoznih dajatev, ki so bile 
istega leta pobrane v petih izbranih 
državah članicah (glej odstavke od 56 
do 73 ter odstavka 76 in 77).
112  
Sporočila o medsebojni pomoči niso 
zmeraj vključena v sisteme za obvlado -
vanje tveganj držav članic, zaradi česar 
države članice ne morejo zagotavljali 
enakovredne ravni zaščite finančnih 
interesov EU (glej odstavka 74 in 75).
Nadzor Komisije nad državami 
članicami in državami 
upravičenkami/partnerskimi 
državami
113  
Sistem zahtevkov REM in REC vsebuje 
slabosti, saj lahko nacionalni organi in 
Komisija v zvezi z isto zadevo odločijo 
različno (glej odstavke od 78 do 80).114. Komisija je redko ocenila 
zmogljivosti držav, ki so upravičene do 
preferencialne obravnave, za upravlja -
nje režimov, poleg tega pa ni izvedla 
nadzornih obiskov. Zato nima zagoto -
vila, da so te države zmožne poskrbeti, 
da se v okviru preferencialnih trgovin -
skih režimov izvozi le upravičeno blago 
(glej odstavke od 81 do 86).
115  
Komisija je sprejela ukrepe za zagota -
vljanje nemotenega delovanja uredi -
tev upravnega sodelovanja v državah 
upravičenkah/partnerskih državah, 
vendar problemi ostajajo (glej odstav -
ke od 81 do 89).
116  
V nekaterih primerih nadaljnje finanč -
no ukrepanje na podlagi preiskav ura -
da OLAF ni bilo uspešno, zato je prišlo 
do izgub dolgovanih zneskov zaradi 
zastaranja (glej odstavke od 90 do 92).
117  
Odzivni ukrepi za zaščito finančnih 
interesov EU se niso zadosti uporabljali 
(glej odstavke od 93 do 99).
Pravna podlaga
118  
Zaradi zapletenost pravil o kumulaciji 
imajo države upravičenke/partnerske 
države težave pri njihovem izvajanju 
(glej odstavke od 100 do 103).
35 Zaključki in priporočila 
119  
Čeprav so potrdila o poreklu in potr -
dila o gibanju blaga večkrat predmet 
sodnega spora, je njihova uporaba 
še zmeraj zelo razširjena, kar otežuje 
naknadno izterjavo carinskega dolga 
(glej odstavka 104 in 105).
120  
Položaj EU v vzajemnih preferencialnih 
trgovinskih režimih ne varuje ustrezno 
njenih finančnih interesov (glej odsta -
vek 106).
Priporočila od 5 do 13
Za izboljšanje zaščite finančnih intere -
sov EU bi Komisija morala:
(5) vzpostaviti profile tveganj v zvezi 
s preferencialnimi trgovinskimi 
režimi na ravni EU, ki bi državam 
članicam omogočil skupen pristop 
k analizi tveganj, da bi se zmanjša -
le izgube za proračun EU;
(6) preveriti, ali države članice krepijo 
uspešnost svojih sistemov za ob -
vladovanje tveganja in strategije 
kontrole, da bi se zmanjšale izgube 
za proračun EU ;
(7) spodbujati države članice, da po 
prejemu sporočil o medsebojni 
pomoči sprejmejo ustrezne previ -
dnostne ukrepe;
(8) opraviti oceno ter na podlagi tve -
ganj izvajati nadzorne obiske v dr -
žavah, ki so upravičene do prefe -
rencialne obravnave, zlasti v zvezi 
s pravili o poreklu in kumulacijo;(9) zahtevati, da države članice izbolj -
šajo kakovost posredovanih infor -
macij o upravnem sodelovanju;
(10) nadalje ukrepati glede tistih držav, 
upravičenih do preferencialne 
obravnave, ki imajo probleme pri 
upravnem sodelovanju;
(11) izboljšati nadaljnje finančno ukre -
panje na podlagi preiskav urada 
OLAF, da se preprečijo izgube za 
proračun EU zaradi zastaranja;
(12) utrditi položaj EU v vzajemnih 
preferencialnih trgovinskih režimih 
in okrepiti uporabo previdnostnih 
in zaščitnih ukrepov ter jih vklju -
čiti v vse prihodnje trgovinske 
sporazume;
(13) spodbujati nadomestitev potr -
dil o poreklu in potrdil o giba -
nju blaga s samocertificiranjem 
uvoznikov.
36 Zaključki in priporočila 
To poročilo je sprejel senat IV, ki ga vodi g. Louis GALEA, član  
Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na svojem zasedanju 
18. marca  2014. 
Za Evropsko računsko sodišče
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Predsednik

37
 Priloge
Statistični podatki o preferencialnih trgovinskih režimih v letu 2011
Seznam držav članic, ki so leta 2011 v okviru preferencialnih trgovinskih režimov največ 
uvozile
Država članicaVrednost uvoza  
(v milijardah EUR)Delež
Nemčija 55 23 %
Francija 30 12 %
Italija 29 12 %
Združeno kraljestvo 27 11 %
Nizozemska 22 9 %
Španija 19 8 %
Belgija 12 5 %
Švedska 7 3 %
Avstrija 7 3 %
Poljska 5 2 %
Druge 30 12 %
Skupaj 243 100  %
Seznam držav upravičenk/partnerskih držav, ki so leta 2011 v okviru preferencialnih 
trgovinskih režimov največ izvozile
Država upravičenka/  
partnerska državaVrednost izvoza  
 (v milijardah EUR)Delež
Švica 38 16 %
Turčija 37 15 %
Indija 18 8 %
Norveška 13 6 %
Bangladeš 8 3 %
Rusija 7 3 %
Tunizija 7 3 %
Južna Afrika 6 3 %
Maroko 6 3 %
Tajska 6 2 %
Druge 97 38 %
Skupaj 243  100  %
Vir: Comext.Priloga I
38 Priloge
Pregled predhodnih ocen preferencialnih trgovinskih režimov,  
ki jih je opravila Komisija
Standardi
Predhodne ocene : V skladu s členom 21 pod naslovom „Načelo dobrega finančnega poslovodenja“ Uredbe 
Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe 
Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, je 
treba za vse predloge za programe ali dejavnosti, pri katerih nastanejo izdatki ali se zmanjšajo prihodki proraču -
na, opraviti predhodno oceno. Ta določba je veljala od 1. januarja 2003 do 21. avgusta 2006.
Ocene učinka : Leta 2003 je Komisija uvedla zahtevo za izvedbo celostne ocene učinka vseh svojih najpomemb -
nejših pobud na področju politik in določila, da se ocena učinka izvede za vse najpomembnejše pobude, ki jih 
Komisija predstavi v svoji letni strategiji politik ali svojem delovnem programu, najsi so to zakonodajni predlogi 
ali drugi predlogi z gospodarskim, družbenim ali okoljskim učinkom, kot so pogajalske smernice za mednarodne 
sporazume, ki imajo gospodarski, družbeni ali okoljski učinek.1 Od leta 2005 mora postati nekaj običajnega , 
da se pred predložitvijo pobud in na vseh stopnjah zakonodajnega postopka izvedejo ocene učinka, vključno 
z oceno učinka na konkurenčnost.2
Ocene učinka morajo biti izvedene pri najpomembnejših pobudah Komisije in pri pobudah, ki bodo imele 
najdaljnosežnejše učinke, torej pri vseh zakonodajnih predlogih iz normativnega programa dela Komisije in pri 
zakonodajnih predlogih zunaj tega programa, ki imajo jasno opredeljive gospodarske, družbene in okoljske 
vplive, ter nezakonodajnih pobudah, ki opredeljujejo prihodnje politike.3 
1 COM(2002) 276 final.
2 COM(2005) 12 final.
3 SEC(2009) 92 – Smernice za ocene učinka.Priloga II
39 Priloge
Primeri, pri katerih je bila zahtevana ocena učinka ali predhodna ocena
Preferencialni trgovinski režim Ocena učinka/  
poročilo o  predhodni oceni Ustreznost ocene
Črna gora Predhodna ocena ni bila izvedena. NR
Bosna in Hercegovina Predhodna ocena ni bila izvedena. NR
Srbija Predhodna ocena ni bila izvedena. NR
Srednja Amerika Ocena učinka X
Andska skupnost Ocena učinka X
Republika Koreja Ocena učinka X
Indija Ocena učinka X
Kanada Ocena učinka ni bila izvedena. NR
Maroko (poglobljen in celovit sporazum o prosti trgovini) Ocena učinka ni bila izvedena. NR
Uredba o splošnem sistemu preferencialov št. 980/2005 Predhodna ocena ni bila izvedena. NR
Uredba o splošnem sistemu preferencialov št. 732/2008 Ocena učinka X
Uredba o splošnem sistemu preferencialov št. 978/2012 Ocena učinka √
Moldavija Ocena učinka ni bila izvedena. NR
Legenda:
N/R = ni relevantno √ = ustrezno X = v splošnem neustrezno
Ocena učinka ali predhodna ocena nista bili zahtevani za naslednje preferencialne trgovinske režime:
Andora, Turčija, San Marino, Ferski otoki, Evropski gospodarski prostor (Islandija, Norveška in Lihtenštajn), Švica, 
Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Hrvaška, Albanija, Alžirija, Egipt, Izrael, Jordanija, Libanon, 
Maroko, Zasedeno palestinsko ozemlje, Sirija, Tunizija, Čile, Mehika, Južna Afrika, države Mercosur in Cariforum, 
Slonokoščena obala, Kamerun, države vzhodne in južne Afrike (Komori, Madagaskar, Mauritius, Sejšeli, Zambija 
in Zimbabve), Južnoafriška razvojna skupnost (Bocvana, Lesoto, Mozambik in Svazi), pacifiške države, Uredba 
o dostopu na trg za države AKP , čezmorske države in ozemlja, Ceuta in Melila.Priloga II
40 Priloge
Standard:
Ocena učinka na trajnostni razvoj : Evropska komisija se je leta 1999 odločila, da bo v trgovinska pogajanja 
vključila trajnostni razvoj tako, da bo razvila novo ocenjevalno orodje, ki se bo imenovalo ocena učinkov trgovi -
ne na trajnostni razvoj.4
Primeri, pri katerih je bila zahtevana ocena učinka na trajnostni razvoj
Preferencialni trgovinski režim Ustreznost ocene
Hrvaška Ocena učinka na trajnostni razvoj ni bila izvedena. NR
Albanija Ocena učinka na trajnostni razvoj ni bila izvedena. NR
Črna gora Ocena učinka na trajnostni razvoj ni bila izvedena. NR
Bosna in Hercegovina Ocena učinka na trajnostni razvoj ni bila izvedena. NR
Srbija Ocena učinka na trajnostni razvoj ni bila izvedena. NR
Alžirija Ocena učinka na trajnostni razvoj5 X
Egipt Ocena učinka na trajnostni razvoj X
Izrael Ocena učinka na trajnostni razvoj X
Jordanija Ocena učinka na trajnostni razvoj X
Libanon Ocena učinka na trajnostni razvoj X
Maroko Ocena učinka na trajnostni razvoj X
Zasedeno palestinsko ozemlje Ocena učinka na trajnostni razvoj X
Sirija Ocena učinka na trajnostni razvoj X
Tunizija Ocena učinka na trajnostni razvoj X
Srednja Amerika Ocena učinka na trajnostni razvoj √
Legenda:
N/R = ni relevantno √ = ustrezno X = v splošnem neustrezno
4 Predgovor P. Mandelsona, nekdanjega evropskega komisarja za trgovino, k priročniku Komisije za ocene učinka trgovine na trajnostni razvoj.
5 Ocena učinka na trajnostni razvoj v zvezi z evro-sredozemskim območjem proste trgovine se nanaša na preferencialne trgovinske režime z Alžirijo, 
Egiptom, Izraelom, Jordanijo, Libanonom, Marokom, Zasedenim palestinskim ozemljem, Sirijo in Tunizijo.Priloga II
41 Priloge
Primeri, pri katerih je bila zahtevana ocena učinka na trajnostni razvoj
Preferencialni trgovinski režim Ustreznost ocene
Čile Ocena učinka na trajnostni razvoj X
Andska skupnost Ocena učinka na trajnostni razvoj X
Republika Koreja Ocena učinka na trajnostni razvoj √
Indija Ocena učinka na trajnostni razvoj X
Kanada Ocena učinka na trajnostni razvoj √
Maroko (poglobljen in celovit sporazum o prosti 
trgovini)Ocena učinka na trajnostni razvoj X
Mercosur Ocena učinka na trajnostni razvoj X
Države Cariforum Ocena učinka na trajnostni razvoj6X
Slonokoščena obala Ocena učinka na trajnostni razvoj X
Kamerun Ocena učinka na trajnostni razvoj X
Vzhodna in južna Afrika  
(Komori, Madagaskar, Mauritius, Sejšeli, Zambija, 
Zimbabve)Ocena učinka na trajnostni razvoj X
Južnoafriška razvojna skupnost  
(Bocvana, Lesoto, Mozambik in Svazi)Ocena učinka na trajnostni razvoj X
Pacifiške države  
(Papua Nova Gvineja, Fidži)Ocena učinka na trajnostni razvoj X
Legenda:
N/R = ni relevantno √ = ustrezno X = v splošnem neustrezno
Ocena učinka na trajnostni razvoj ni bila zahtevana za naslednje preferencialne trgovinske režime:
Andora, Turčija, San Marino, Ferski otoki, Evropski gospodarski prostor (Islandija, Norveška in Lihtenštajn), Švica, 
Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Mehika, Južna Afrika, Uredba o dostopu na trg za države AKP , 
čezmorske države in ozemlja, Uredba o GSP (ES) št. 980/2005, Uredba o GSP (ES) št. 732/2008, Uredba o GSP (EU) 
št 978/2012, enostranski preferencialni trgovinski režim z Moldavijo ter Ceuta in Melila.
6 Ocena učinka na trajnostni razvoj v zvezi s sporazumi o gospodarskem partnerstvu z državami AKP se nanaša na sporazume o gospodarskem 
partnerstvu z državami Cariforum, Slonokoščeno obalo, Kamerunom, vzhodno in južno Afriko (Komori, Madagaskar, Mauritius, Sejšeli, Zambija, 
Zimbabve), Južnoafriško razvojno skupnostjo (Bocvana, Lesoto, Mozambik in Svazi) ter pacifiškimi državami (Papua Nova Gvineja, Fidži).Priloga II
42 Priloge
Pregled vmesnih in/ali naknadnih ocen preferencialnih trgovinskih režimov, ki jih je 
opravila Komisija
Standard
Po mnenju Sodišča bi bilo treba vmesne in naknadne ocene izvesti v zvezi z vsemi preferencialnimi trgovinski -
mi režimi z bistvenimi gospodarskimi, družbenimi in okoljskimi učinki, in sicer po treh letih od začetka njihove 
veljavnosti. Na tej podlagi bi lahko oblikovalci politik, deležniki in evropski davkoplačevalci ocenili, ali prefe -
rencialni trgovinski sporazumi dejansko izpolnjujejo svoje cilje politike v skladu z načeli dobrega finančnega 
poslovodenja in javne odgovornosti.
Komisija je v svojem sporočilu „Trgovina, rast in svetovne zadeve – Trgovinska politika je temeljna sestavina stra -
tegije EU 2020“1 navedla, da se bodo zaradi spremljanja učinkov obstoječih preferencialnih trgovinskih režimov 
naknadne ocene opravljale bolj sistematično.
Primeri, pri katerih je zahtevana vmesna in/ali naknadna ocena
Preferencialni  
trgovinski režimVmesna in/ali naknadna ocena Ustreznost ocene
Turčija Naknadna ocena ni bila izvedena. NR
Evropski gospodarski prostor  
(Islandija, Norveška, 
Lihtenštajn)Naknadna ocena ni bila izvedena. NR
Švica Naknadna ocena ni bila izvedena. NR
Nekdanja jugoslovanska 
republika MakedonijaNaknadna ocena ni bila izvedena. NR
Hrvaška Naknadna ocena ni bila izvedena. NR
Albanija Naknadna ocena ni bila izvedena. NRPriloga III
43 Priloge
Primeri, pri katerih je zahtevana vmesna in/ali naknadna ocena
Preferencialni  
trgovinski režimVmesna in/ali naknadna ocena Ustreznost ocene
1 COM(2010) 612.
Črna gora Naknadna ocena ni bila izvedena. NR
Bosna in Hercegovina Naknadna ocena ni bila izvedena. NR
Srbija Naknadna ocena ni bila izvedena. NR
Alžirija Naknadna ocena2X
Egipt Naknadna ocena X
Izrael Naknadna ocena X
Jordanija Naknadna ocena X
Libanon Naknadna ocena ni bila izvedena. NR
Maroko Naknadna ocena X
Zasedeno palestinsko ozemlje Naknadna ocena ni bila izvedena. NR
Sirija Naknadna ocena ni bila izvedena. NR
Tunizija Naknadna ocena X
Čile Naknadna ocena √
Mehika Naknadna ocena šestih sporazumov o prosti trgovini X
Južna Afrika Naknadna ocena šestih sporazumov o prosti trgovini X
Države Cariforum Naknadna ocena ni bila izvedena. NR
Pacifiške države  
(Papua Nova Gvineja, Fidži)Naknadna ocena ni bila izvedena. NR
Čezmorske države in ozemlja Naknadna ocena ni bila izvedena. NR
Uredba o splošnem sistemu 
preferencialov št. 980/2005Vmesna ocena √
Uredba o splošnem sistemu 
preferencialov št. 732/2008Vmesna ocena √
Moldavija Naknadna ocena ni bila izvedena. NR
Legenda:
N/R = ni relevantno √ = ustrezno X = v splošnem neustrezno
Naknadna ocena ni bila zahtevana za naslednje preferencialne trgovinske režime:
Andora, San Marino, Ferski otoki, Srednja Amerika, Andska skupnost, Republika Koreja, Indija, Kanada, Maroko 
(poglobljen in celovit sporazum o prosti trgovini), Mercosur, Slonokoščena obala, Kamerun, države vzhodne 
in južne Afrike (Komori, Madagaskar, Mauritius, Sejšeli, Zambija in Zimbabve), Južnoafriška razvojna skupnost 
(Bocvana, Lesoto, Mozambik in Svazi), Uredba o dostopu na trg za države AKP , Uredba o GSP (EU) št 978/2012 ter 
Ceuta in Melila.
2 Naknadna ocena v zvezi z evro-sredozemskim območjem proste trgovine se nanaša na preferencialne trgovinske režime z Alžirijo, Egiptom, 
Izraelom, Jordanijo, Marokom in Tunizijo.Priloga III
44 Priloge
Revizijski pristop v izbranih državah članicah
Revizorji so pregledali nacionalna navodila in postopke, obvladovanje tveganj in profile tveganja, predhodne in 
naknadne ocene ter upravno sodelovanje. Sodišče je pregledalo splošno strategijo kontrol, ki jih v zvezi s pre -
ferencialnimi trgovinskimi režimi izvajajo carinski organi petih držav članic. Vrednost njihovega uvoza v okviru 
preferencialnih trgovinskih režimov je dosegala več kot eno tretjino skupnega uvoza, za katerega so se uporabili 
preferencialni tarifni ukrepi.
Carinske kontrole v petih izbranih državah članicah so bile ocenjene s preizkušanjem naključnih vzorcev, ki so 
zajemali:
(a) 60 primerov uvoza v okviru preferencialnih trgovinskih režimov, ki so potekali v časovno omejenem ob -
dobju leta 2009, da bi se preverilo, ali je bilo blago dejansko upravičeno do preferenčnih tarifnih ukrepov. 
Preverjeni so bili tudi preventivni, odvračilni in popravljalni ukrepi, ki so jih sprejeli carinski organi za zago-  
tavljanje te upravičenosti in za pobiranje dajatev, nastalih v zvezi z neupravičenim blagom. Prenizka plačila, 
ki so bila ugotovljena v vzorcu, so bila ekstrapolirana, da bi se ocenil znesek potencialno izgubljenih tradi-  
cionalnih lastnih sredstev za proračun EU;
(b) 30 primerov uvoza v okviru preferencialnih trgovinskih režimov v letu 2011, da bi se preverilo, ali je bilo 
blago dejansko upravičeno do preferenčnih tarifnih ukrepov. Preverjeni so bili tudi preventivni, odvračilni in 
popravljalni ukrepi, ki so jih sprejeli carinski organi za zagotavljanje te upravičenosti in za pobiranje dajatev, 
nastalih v zvezi z neupravičenim blagom;
(c) 30 primerov uvoza leta 2009, za katere je bilo izdano sporočilo o medsebojnem sodelovanju, da bi se pre -
verilo, ali so države članice v svoje sisteme za obvladovanje tveganj dosledno vključevale avtomatizirane 
profile tveganj;
(d) 30 zahtevkov, ki so jih države članice leta 2011 v okviru upravnega sodelovanja poslale državam upravičen -
kam/partnerskim državam, da bi se preverila pravočasnost izterjave dolgovanih carinskih dajatev, kadar 
blago ni bilo upravičeno do preferencialnih tarifnih ukrepov.Priloga IV
45 Priloge
Omejitve izračunljivega modela splošnega ravnovesja
1 
Po mnenju Evropskega ekonomsko -socialnega odbora1 rezultati modeliranja, predstavljeni v ocenah učinka na 
trajnostni razvoj, ne vsebujejo kakovostnih informacij za pogajalce in deležnike, ker ni mogoče ugotoviti večjega 
ali dovolj ciljnega učinka. Ker statističnih podatkov za neformalni sektor ni ali pa so nezanesljivi, v ocenah učinka 
na trajnostni razvoj morebitni učinki na ta sektor niso dovolj upoštevani.
2 
Komisija in zunanji svetovalci opozarjajo tudi na inherentne omejitve izračunljivega modela splošnega ravno -
vesja, ki so:
(a) izračunljivi model splošnega ravnovesja se lahko uporablja le za simulacijo in ne za napovedovanje2, njego -
va simulacija dolgoročnih učinkov pa je nezanesljiva3;
(b) nekoliko tavtološka zgradba, tj. vsi rezultati so posredno povezani s predpostavkami in opravljeno 
kalibracijo4;
(c) blago je razvrščeno v ohlapne kategorije, tako da je nemogoče uporabno ugotoviti učinek na posamezne 
proizvode znotraj širše kategorije, npr. učinek na pšenico srednje kakovosti na podlagi ocenjenega učinka 
na „pšenico“5;
(d) različne države, kot so Rusija, Norveška, Švica in Turčija, so združene v eno skupino, kar omejuje uporabnost 
tolmačenja na podlagi ocen izračunljivega modela splošnega ravnovesja  za to skupino6;
(e) formalno modeliranje ne omogoča upoštevanja učinka liberalizacije na področju naložb in ukrepov za eno -
stavnejši pretok strokovnjakov7; in
(f) rezultati izračunljivega modela splošnega ravnovesja niso primerni za ocenjevanje družbenega učinka zara -
di pomanjkanja dezagregiranih podatkov na ravni gospodinjstev8.
1 Odstavek 2(6) Mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora št. 818/2011.
2 Odstavek 11(5) priloge 8 Smernic Komisije za ocene učinka.
3 V dokumentu o stališču služb Komisije o oceni učinka na trajnostni razvoj v zvezi s sporazumom o prosti trgovini med EU in Republiko Indijo iz 
marca 2010 je navedeno, da so dolgoročni učinki med najbolj šibkimi deli modeliranja na podlagi izračunljivega modela splošnega ravnovesja, saj 
proces akumulacije kapitala vedno temelji na osnovnih predpostavkah in zanemarja dinamične učinke okrepljenega povezovanja in konkurence.
4 Odstavek 11(5) Priloge 8 k Smernicam Komisije za ocene učinka (IA Guidelines).
5 Informativni dokument končnega poročila o oceni učinka EU–Kanada, junij 2011.
6 Idem.
7 Idem.
8 Končno poročilo o oceni učinka na trajnostni razvoj v zvezi s trgovino med EU in Andsko skupnostjo, oktober 2009.Priloga V
46
Komisija je uporabljala različne tehnike modelira -
nja, predvsem (vendar ne izključno) modeliranje na 
podlagi izračunljivega modela splošnega ravnotežja 
(Computable General Equilibrium Model  – CGE) 
in podatkov iz podatkovne baze projekta analize 
svetovne trgovine (Global Trade Analysis Project – 
GTAP)3. To so trenutno najboljša razpoložljiva 
orodja, ki omogočajo količinsko opredelitev gospo -
darskega učinka sprememb trgovinskih politik.
III (b)
Splošni sistem preferencialov je enostranska shema, 
ki si z znižanjem tarif prizadeva izpolniti dolgotrajne 
gospodarske, družbene in druge strukturne potrebe 
držav v razvoju. Čeprav Komisija sprejema opažanje, 
hkrati opozarja, da je splošni sistem preferencialov 
zgolj eden od elementov, ki prispevajo k zagotavlja -
nju vseh načrtovanih koristi.
Z novo uredbo o splošnem sistemu preferencialov, 
ki je začela veljati 1. januarja 2014, so bile uvedene 
pomembne reforme za boljše ciljno usmerjanje 
v države, ki pomoč najbolj potrebujejo.
III (c)
Glavne ugotovitve Sodišča se nanašajo na posame -
zne napake v zvezi z manjkajočimi dokumenti ali 
dokazili, ki bi jih morali hraniti uvozniki.
III (d)
Kar zadeva nadzorne obiske, Komisija ravna v okviru 
obstoječe pravne podlage in v skladu z zadevnimi 
določbami vzajemnih trgovinskih režimov, ki jih 
odobrijo Svet in države članice ter po potrebi tudi 
Evropski parlament.
3 Uporaba podatkovne baze GTAP pri modeliranju na podlagi 
izračunljivega modela splošnega ravnotežja je splošno priznana 
med skoraj vsemi podobnimi mednarodnimi organizacijami, kot 
so STO, Svetovna banka, OECD, ZN, IMF in vlada ZDA.Povzetek
I
Gospodarske koristi, povezane z liberalizacijo 
trgovine, so splošno znane in podrobno opisane 
v razpoložljivi ekonomski literaturi. Dokazano je 
na primer, da bi zaključitev vseh tekočih pogajanj 
(kroga pogajanj iz Dohe in dvostranskih sporazu -
mov) omogočila več kot enoodstotno rast BDP EU 
v primerjavi s siceršnjo. Po pričakovanjih bi potro -
šnikom koristil dostop do širšega izbora blaga in 
storitev. Nazadnje, v Evropi je več kot 36 milijonov 
delovnih mest neposredno ali posredno odvisnih 
od naše zmožnosti trgovanja s preostalim svetom1.
Poleg tega EU s shemo splošnega sistema prefe -
rencialov spodbuja razvoj prek trgovine, in sicer 
v okviru programa „Vse razen orožja“ (Everything 
but Arms – EBA) omogoča 50 najrevnejšim drža -
vam na svetu dostop do trga EU brez carin in brez 
kvot za vse izdelke (razen orožja), poleg tega pa 
prek dodatnih koristi v okviru posebnega splo -
šnega sistema preferencialov GSP+ spodbuja 
države v razvoju k uresničevanju ciljev trajnostnega 
razvoja.
III (a)
Od leta 1999 vsa pomembna večstranska in dvo -
stranska trgovinska pogajanja spremlja ocena 
učinka na trajnostni razvoj. Poleg tega se je od 
leta 2010 pred vsemi pomembnimi trgovinskimi 
pogajanji, razen v enem primeru2, izvedla tudi 
ocena učinka.
Vsi trgovinski režimi EU so lahko črpali iz visokoka -
kovostnih analiz gospodarskih in drugih učinkov. Pri 
tem si je Komisija vedno prizadevala za doseganje 
veljavnih standardov, ki so se razvijali z leti.
1 „Trgovina, rast in svetovne zadeve – Trgovinska politika je 
temeljna sestavina strategije EU 2020“.
2 Leta 2011 sta Svet za zunanje zadeve in Evropski svet v odzivu na 
Arabsko pomlad pozvala k začetku pogajanj z Marokom, Tunizijo, 
Egiptom in Jordanijo. Zaradi te politične odločitve je izvajanje 
ocene učinka postalo odvečno, saj bi povzročilo pretirano 
zamudo začetka postopka pogajanj.Odgovor  
Komisije
Odgovor Komisije 47
IV (a)
Komisija sprejema priporočilo Sodišča v zvezi 
z izvedbo ocene učinka in ocene učinka na traj -
nostni razvoj za preferencialne trgovinske režime 
ter ustrezno utemeljitvijo, kadar izvedba ocen ni 
mogoča. To bo storila v skladu z obstoječimi smer -
nicami za ocene učinka in priročnikom za ocene 
učinka na trajnostni razvoj, poleg tega pa je oce -
nila izpadli prihodek v svoji zadnji oceni učinka za 
Japonsko in Združene države Amerike.
Komisija že izvaja ocene učinka in ocene učinka na 
trajnostni razvoj v skladu s sprejetimi zavezami in 
dobro prakso. Od leta 1999 vsa pomembna več -
stranska in dvostranska trgovinska pogajanja spre -
mlja ocena učinka na trajnostni razvoj, od leta 2010 
pa se je pred vsemi pomembnimi trgovinskimi 
pogajanji izvedla tudi ocena učinka (z eno izjemo; 
glej odgovor Komisije na odstavek III (a)) .
IV (b)
Glede pravočasnosti analize Komisija navaja, da 
sproži postopek ocene učinka na trajnostni razvoj 
najpozneje v šestih mesecih od začetka pogajanj, da 
zagotovi njeno uporabnost za postopek pogajanj in 
odobritve.
Eurostat je zdaj sistematično vabljen k sodelovanju 
kot član usmerjevalnih skupin, ki spremljajo ocene 
učinka na trajnostni razvoj.
Komisija si prizadeva okrepiti sodelovanje v zvezi 
s kakovostjo virov statističnih podatkov v okviru 
trenutne posodobitve sporazuma o ravni storitve 
med GD za trgovino in Eurostatom.
IV (d)
Komisija sprejema priporočilo Sodišča za preferenci -
alne trgovinske režime z bistvenimi gospodarskimi, 
družbenimi in okoljskimi učinki.
Priporočilo izraža že sprejeto zavezo Komisije, 
da bo bolj sistematično izvajala naknadne ocene 
preferencialnih trgovinskih režimov z bistvenimi 
gospodarskimi, družbenimi in okoljskimi učinki ter 
tako prispevala k spremljanju učinkov trgovinskih 
sporazumov EU5.
5 COM(2010) 612, sporočilo „Trgovina, rast in svetovne zadeve“.Pravna podlaga za izvajanje nadzornih obiskov 
držav upravičenk je bila vzpostavljena šele 1. janu -
arja 2011, vendar je Komisija že pred tem zagotovila 
številne dejavnosti spremljanja in pojasnitve v zvezi 
z državami upravičenkami v okviru upravnega 
sodelovanja, predvsem v okviru splošnega sistema 
preferencialov.
Kljub temu je bil izdelan akcijski načrt Komisije za 
spremljanje preferencialnih pravil o poreklu, ki med 
predlaganimi dejavnostmi vključuje obiske države 
upravičenke. Akcijski načrt bo zajemal enostranske 
režime, kot je splošni sistem preferencialov, in dvo -
stranske sporazume s partnerskimi državami.
III (e)
Komisija upošteva ugotovitev Sodišča.
Komisija od leta 2001 predlaga, naj vsi preferenci -
alni trgovinski režimi EU, bodisi avtonomni ali kon -
vencionalni, vključujejo možnost začasnega umika 
preferencialov pri posebnih težavah z upravljanjem 
preferencialov in/ali pri drugih pomembnih kršitvah 
carinske zakonodaje ali nesodelovanju. Po mnenju 
Komisije so se ti zaščitni ukrepi izkazali za zadostne, 
zato bo še naprej predlagala, da se vključijo v vse 
prihodnje preferencialne trgovinske režime.
Komisija ugotavlja, da zgolj v okviru enega pre -
ferencialnega trgovinskega režima, sklenjenega 
z Južno Korejo, dogovorjene določbe o zaščitnih 
ukrepih ne vsebujejo možnosti začasnega umika 
preferencialov, čeprav vsebujejo mehanizem 
obveznega posvetovanja. Komisija je ob sprejetju 
sklepa Sveta o podpisu sporazuma potrdila, da je 
kompromisno besedilo določb o zaščitnih ukrepih, 
dogovorjeno z Južno Korejo, izjema4.
4 UL L 127, 14.5.2011, str. 4.
Odgovor Komisije 48
V (f)
Komisija opozarja, da so za finančne izterjave odgo -
vorne države članice.
Urad OLAF bo pristojnim organom držav članic še 
naprej zagotavljal vse potrebne informacije za lajša -
nje njihovih postopkov izterjave.
V skladu z novimi določbami o preiskavah urada 
OLAF iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/20136 morajo 
države članice urad OLAF obveščati o ukrepih, ki 
so jih sprejele na podlagi priporočil urada OLAF, 
med drugim o izterjavi dolgovanih zneskov. Tako se 
okrepi spremljanje postopkov izterjave držav članic 
in dodatno izboljša nadaljnje finančno ukrepanje na 
podlagi preiskav urada OLAF.
Komisija sistematično sprejme nadaljnje ukrepe 
glede vseh ugotovljenih primerov finančnih obve -
znosti držav članic, ki so posledica zamud v postop -
kih izterjave. Tako bo ravnala še naprej.
V (g)
Komisija od leta 2001 predlaga, naj vsi preferenci -
alni trgovinski režimi EU, bodisi avtonomni ali kon -
vencionalni, vključujejo možnost začasnega umika 
preferencialov pri posebnih težavah z upravljanjem 
preferencialov in/ali pri drugih pomembnih kršitvah 
carinske zakonodaje ali nesodelovanju. Po mnenju 
Komisije so se ti zaščitni ukrepi izkazali za zadostne, 
zato bo še naprej predlagala, da se vključijo v vse 
prihodnje preferencialne trgovinske režime.
Ob koncu leta 2013 je bila možnost začasnega 
umika preferencialov že vključena v štiri avtonomne 
režime (vključno s splošnim sistemom preferencia -
lov), ki so zajemali skoraj dvesto držav, in preferen -
cialne sporazume z več kot 30 državami.
6 Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski 
urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) 
št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe 
Sveta (Euratom) št. 1074/1999, UL L 248, 18.9.2013.V (a)
Komisija bo dodatno ocenila, v katerih primerih 
so takšni profili tveganj uporabni, in način, kako 
jih uporabiti na področju pravil o poreklu v okviru 
preferencialnih trgovinskih režimov.
V (b)
V zadnjih letih se je Komisija pri inšpekcijskih pre -
gledih posebej osredotočala na uspešnost sistemov 
držav članic za obvladovanje tveganj in njihovih 
strategij kontrol. Izdelala je tematska poročila 
o svojih inšpekcijskih pregledih strategije carinskih 
kontrol (leta 2009), hišnega carinjenja (leta 2011) 
in tranzita (leta 2012) ter jih predstavila državam 
članicam v Svetovalnem odboru za lastna sredstva 
in Skupini za carinsko politiko. Komisija bo še naprej 
preverjala, ali države članice izboljšujejo uspešnost 
svojih sistemov za obvladovanje tveganj in strategij 
kontrol.
V (c)
Komisija bo še naprej spodbujala države članice 
k sprejemanju vseh ustreznih previdnostnih ukre -
pov po prejemu sporočil o medsebojni pomoči.
V (d)
Ocena zmogljivosti države upravičenke je sestavni 
deli postopka pogajanj z vsakim partnerjem. Vendar 
ni izražena v uradnem poročilu o oceni. Komisija bo 
oceno te zmogljivosti vključila v uradne predhodne 
študije, ki se izvajajo pred novimi pogajanji.
Pogajanja na splošno zagotovijo ustrezen okvir, 
na podlagi katerega Komisija oceni zmogljivost 
organov partnerskih držav za ustrezno upravljanje 
sporazuma.
V (e)
Komisija bo opozorila države članice na to težavo 
(med spremljanjem), da bi se izboljšala kakovost 
informacij o upravnem sodelovanju, ki jih sporočajo 
države članice. Poleg tega bo postopek poročanja 
poenostavljen.
Odgovor Komisije 49
10
Zavezo za izvedbo ocen učinka na trajnostni razvoj 
je leta 1999 sprejel komisar za trgovino, pri čemer je 
ta zaveza postala del ustaljene prakse za trgovinska 
pogajanja pri poznejših komisarjih za trgovino.
12
Komisija se strinja glede pomena ocen za vse prefe -
rencialne trgovinske režime z bistvenimi učinki.
Da bi bilo pri ocenjevanju trgovinskega sporazuma 
mogoče priti do zanesljivih zaključkov na podlagi 
razpoložljivih podatkov, mora miniti dovolj časa.
Trgovinski sporazumi pogosto predvidevajo posto -
pno uvajanje vzajemnih obveznosti v obdobju 
od pet do sedem let7. Pri določanju časa izvajanja 
ocene je treba upoštevati obdobje, v katerem 
nastopijo učinki. Zato Komisija meni, da bi bilo obi -
čajno prezgodaj, če bi se ocena sporazuma izvedla 
že po treh letih od začetka njegove veljavnosti, kot 
to predlaga Sodišče.
14
Komisija meni, da predhodna in naknadna ocena 
izpadlih prihodkov proračunskim organom ne bi 
zagotovila dovolj točne letne napovedi pobra -
nih carinskih dajatev, da bi omogočila izboljšanje 
finančnega poslovodenja proračuna EU.
Preferencialni trgovinski režimi so del zakonodajne 
strukture, na podlagi katere se pobirajo dolgovane 
carinske dajatve in dajo na voljo v proračun EU. Zato 
se prihodki ne morejo šteti za izpadle, če je že bil 
vzpostavljen preferencialni trgovinski režim, prav 
tako pa ne nastanejo proračunski stroški. Komisija 
se pri svojih proračunskih napovedih glede tra -
dicionalnih lastnih sredstev zanaša predvsem na 
makroekonomske metode. Vendar je metoda zdaj 
v postopku revizije, Komisija pa bo proučila, v koli -
kšnem obsegu se lahko upoštevajo drugi elementi, 
kot je učinek novih preferencialnih trgovinskih 
režimov.
7 Glej tudi COM(2013) 686, „Krepitev temeljev pametne pravne 
ureditve – k boljšemu vrednotenju“.Komisija se zdaj pogaja o vključitvi določb za 
začasni umik preferencialov v preferencialne 
trgovinske režime z več partnerskimi državami, 
vključno z Japonsko, Vietnamom, Marokom, Tajsko 
in Kanado.
Komisija bo še naprej predlagala vključitev določbe 
o obravnavi upravnih napak v vse prihodnje trgo -
vinske sporazume, kadar ti ne vključujejo dogovora 
o samocertificiranju.
V (h)
Komisija bo še naprej spodbujala nadomestitev 
potrdil o poreklu in potrdil o gibanju blaga s samo -
certificiranjem izvoznikov.
Uvod
07
Sodišče upravičeno izpostavlja ocene učinka in 
ocene učinka na trajnostni razvoj. Vendar ne pri -
znava orodij, kot so študije izvedljivosti, in drugih 
gospodarskih analiz, ki so bile v preteklosti pomem -
ben element pri sprejemanju odločitev o nekaterih 
sporazumih, vključenih v vzorec Sodišča.
08
Čeprav je bil sistem ocen učinka uveden leta 2002, 
se je področje njegove uporabe postopoma razvi -
jalo in je šele leta 2009 v celoti vključevalo preferen -
cialne trgovinske režime z bistvenimi učinki.
09
Komisija si drugače razlaga pravno obveznost 
izvedbe predhodnih ocen za preferencialne trgovin -
ske režime v obdobju 2002–2006.
Zahteva za izvedbo ocen učinka se je postopoma 
uvajala od leta 2003.
Od leta 2005 se izvedba ocen učinka zahteva za 
vse pobude, določene v normativnem programu 
dela Komisije, od leta 2009 pa za najpomembnejše 
pobude Komisije in pobude, ki bodo imele najdalj -
nosežnejše učinke.
Odgovor Komisije 50
27
Komisija meni, da izvedba ocen učinka ali predho -
dnih ocen za sedem preferencialnih trgovinskih 
režimov, ki jih navaja Sodišče, ni bila potrebna. 
V večini primerov bi ocena učinka ali predhodna 
ocena zagotovila zgolj majhno dodano vrednost in 
bi pomenila nesorazmerno porabo sredstev, med 
drugim zato, ker so politične odločitve v podporo 
sporazumu že bile sprejete na najvišji ravni ali ker bi 
načrtovani ukrepi imeli bolj omejene učinke ali so 
bili prehodne narave.
28
Komisija je od leta 2010 ocenila izpadle prihodke 
v vseh ocenah učinkov v zvezi s trgovinskimi 
sporazumi.
29
Komisija meni, da zaveza za izvedbo ocene učinka 
na trajnostni razvoj za pet preferencialnih trgo -
vinskih režimov, ki jih navaja Sodišče, ni obstajala. 
Zavezo za izvedbo ocen učinka na trajnostni razvoj 
med trgovinskimi pogajanji je prvotno sprejel komi -
sar za trgovino leta 1999, nanašala pa se je na tista 
pogajanja, ki jih vodi komisar za trgovino. Kolegij 
ni nikoli odločal o splošni uporabi ocen učinka na 
trajnostni razvoj v pogajanjih, ki jih v imenu Komi -
sije vodijo drugi komisarji, zato ocena učinka na 
trajnostni razvoj v navedenih petih primerih ni bila 
izvedena.
30
Komisija od leta 2010 Komisija utrjuje svoj sistem 
ocenjevanja zakonodaje in politik ter si prizadeva 
bolj sistematično izvajati ocene. Določiti je treba 
prednostne naloge pri izvajanju programa ocen 
ter na prvo mesto postaviti načelo „najprej ocena“, 
v skladu s katerim se pred revizijo pobude izvede 
ocena, nato tiste pobude z najbistvenejšim učinkom 
in, nazadnje, glede na redka razpoložljiva sredstva.Od leta 2011 ocene učinka vključujejo tudi oceno 
izpadlih prihodkov. Vendar takšen predhoden 
izračun lahko zagotovi zgolj oceno verjetnega 
zmanjšanja lastnih sredstev v obliki carinskih daja -
tev glede na najverjetnejše scenarije, ki izhajajo iz 
končnega sporazuma. Glede gospodarskih učinkov 
je treba navesti, da preferencialni trgovinski režimi 
poleg nižjih stopenj dajatev prinašajo tudi koristi, 
ki izhajajo iz povečanih trgovinskih tokov in zaradi 
katerih se lahko znesek pobranih carinskih dajatev 
celo zviša.
Obseg revizije in revizijski pristop
21
Zaključek Sodišča temelji na analizi obdobja, v kate -
rem se je postopoma vzpostavljal sistem Komisije 
za ocene učinka, sistematično ocenjevanje politik 
pa še ni bilo razvito. Za številne sporazume, zajete 
v vzorcu, zato še ni bila možna ocena učinka niti 
ocena učinka na trajnostni razvoj glede na datum 
predloga navedenih sporazumov in/ali začetka 
njihove veljavnosti.
22
Komisija je delovne metode za ocene učinka razvi -
jala postopoma, pri čemer je leta 2005 v zvezi s tem 
uvedla smernice, ki so bile leta 2009 spremenjene. 
Sedanji strožji standardi niso primerni za oceno 
preteklih ocen učinka, izvedenih v času, ko se je sis -
tem razvijal. Smernice za ocene učinka na trajnostni 
razvoj so bile uvedene z objavo priročnika za ocene 
učinka na trajnostni razvoj, ki so ga leta 2006 izdale 
službe Komisije in ki temelji na izkušnjah, pridoblje -
nih v prvih petih letih.
Opažanja
26
Komisija se strinja s pomenom ustreznega predho -
dnega in naknadnega ocenjevanja gospodarskih in 
drugih učinkov preferencialnih trgovinskih režimov. 
Tako meni že od leta 1999.
Odgovor Komisije 51
35
Od šestih ocen učinka, ki jih je pregledalo Sodišče, 
so bile štiri izvedene v obdobju 2006/2007, ko se je 
metodologija za analizo učinka trgovinskih spora -
zumov še razvijala. Od leta 2010 vse ocene učinka 
vsebujejo celovito analizo gospodarskega učinka 
v državah upravičenkah.
36
Komisija oceni gospodarski učinek z uporabo naj -
novejših ekonomskih modelov in zbirk podatkov ter 
redno spremlja teoretično in empirično literaturo 
v zvezi z učinki sporazumov o prosti trgovini.
38
Shemo splošnega sistema preferencialov sestavljajo 
splošni režim in dva posebna režima. Splošni režim 
se odobri vsem državam v razvoju, ki imajo skupno 
razvojno potrebo in so na podobni ravni gospodar -
skega razvoja, brez potrebe po ratifikaciji ali izvaja -
nju kakršnih koli mednarodnih konvencij.
Posebni splošni sistem preferencialov GSP+ vklju -
čuje dodatne spodbude za ranljive države, ki so 
pripravljene sprejeti dodatne ukrepe za spodbu -
janje trajnostnega razvoja in dobrega upravljanja, 
pri čemer se navedene države same odločijo, ali 
si bodo prizadevale pridobiti dodatne ugodnosti. 
Ta pristop, ki ga podpirata Svet in Parlament, je 
odločitev politike. Zato je bila potreba po ratifika -
ciji in uspešnem izvajanju mednarodnih konvencij 
o človekovih pravicah in pravicah delavcev, okolju in 
dobrem upravljanju proučena le za teh deset držav, 
ne pa tudi za druge države upravičenke do splo -
šnega režima.V skladu z zavezo za bolj sistematično izvajanje 
naknadnih ocen je Komisija leta 2012 izvedla nakna -
dno oceno trgovinskega stebra pridružitvenega 
sporazuma med EU in Čilom, leta 2013 pa je spro -
žila postopek naknadne ocene izvedbe sporazuma 
o prosti trgovini med EU in Mehiko ter celovitega 
pregleda sporazuma o gospodarskem partnerstvu 
med državami Cariforum in EU. Za leto 2014 sta 
načrtovani dve dodatni naknadni oceni (avtono -
mnih trgovinskih preferencialov za Moldavijo in za 
države Zahodnega Balkana).
31
Ocena učinka na proračun EU v obdobju 2006–2009 
iz statističnega poročila o splošnem sistemu prefe -
rencialov je bila izvedena v skladu s standardnim 
pristopom Komisije8.
Ker je bil izračun opravljen naknadno, so bili izgu -
bljeni prihodki izračunani na podlagi dejanskih 
statistik, tj. na podlagi trgovine v okviru splošnega 
sistema preferencialov v obdobju 2006–2009.
34
Veliko truda je bilo vloženega v izdelavo visoko -
kakovostnih ocen učinka z uporabo najboljših 
razpoložljivih orodij za modeliranje. Poleg tega 
Komisija ugotavlja, da analiza Sodišča temelji na 
ocenah učinka, izvedenih pred nekaj leti, ko so se 
metodologije za ocene učinka še razvijale. Samo 
ena od petih ocen učinka za trgovinske sporazume, 
ki jih je analiziralo Sodišče, je bila izvedena v skladu 
z najnovejšimi smernicami za ocene učinka. Zato 
je Sodišče spregledalo bistveni razvoj na področju 
ocen učinka za preferencialne trgovinske režime, ki 
je bil dosežen od leta 2010.
8 Izpadli prihodki se izračunajo kot razlika med dajatvami MFN, ki 
bi jih bilo treba plačati za vse trgovinske posle v okviru splošnega 
sistema preferencialov ob odsotnosti sheme splošnega sistema 
preferencialov, IN dejansko plačanimi dajatvami, torej (vsota 
dajatev MFN, izračunana za trgovino v okviru splošnega sistema 
preferencialov)  – (vsota preferencialnih dajatev, izračunana za 
trgovino v okviru splošnega sistema preferencialov).
Odgovor Komisije 52
42
V oceni učinka goljufije in utaje carinskih dajatev 
niso bile opredeljene kot pomembne pomanjkljivo -
sti prejšnje sheme splošnega sistema preferencia -
lov. Zato določbe o preprečevanju goljufije v okviru 
prenovljene sheme niso bile bistveno spremenjene.
Po drugi strani je bilo v oceni učinka poudarjeno, 
da zaščitni mehanizmi v okviru sheme splošnega 
sistema preferencialov (kadar bi lahko pri uvozu 
nastale resne težave za proizvajalce EU ali kadar bi 
lahko uvoz resno ogrozil proizvajalce EU) ne delu -
jejo in bi lahko omogočili, da preferencialni uvoz 
škoduje finančnim in gospodarskim interesom 
industrije EU. Opredeljene so bile možnosti za reši -
tev težav, pri čemer so bile te možnosti okrepljene 
v okviru novega sistema splošnih preferencialov, ki 
je začel veljati 1. januarja 2014.
Komisija mora do novembra 2017 Evropskemu 
parlamentu in Svetu predložiti poročilo o uporabi 
uredbe o splošnem sistemu preferencialov. Komisija 
bo v okviru poročila ocenila težave v zvezi z golju -
fijami in utajami carinskih dajatev ter po potrebi 
proučila ukrepe za obravnavo navedenih težav.
44
Komisija se strinja, da so omejitve prisotne pri 
vsakem modeliranju, vendar meni, da je izračunljivi 
model splošnega ravnotežja najboljši razpoložljivi 
instrument za modeliranje. Vsi okviri za modeliranje 
imajo pomanjkljivosti, vendar so izračunljivi modeli 
splošnega ravnotežja najustreznejši za količinsko 
opredelitev gospodarskega učinka preferencialnih 
trgovinskih režimov. Cilj je količinsko opredeliti 
učinek sprememb trgovinskih politik pod enakimi 
pogoji na podlagi najzanesljivejših in najustreznej -
ših metodoloških pristopov, ki jih ekonomska stroka 
ponuja za analizo trgovinskih politik. Takšne gospo -
darske analize ne temeljijo na enem izračunljivem 
modelu splošnega ravnotežja, ampak na različnih 
modelih, ki so prilagojeni tako, da najbolje ustrezajo 
zadevnemu vprašanju politike v vsaki oceni učinka 
in oceni učinka na trajnostni razvoj.Okvir 1 
V Bangladešu, ki spada med najmanj razvite države, 
so koristi iz splošnega sistema preferencialov 
bistveno prispevale k razvoju, omogočile rast in 
zmanjšanje revščine ter zagotovile več zaposli -
tvenih možnosti, zlasti za ženske. Možne koristi, ki 
jih prinaša splošni sistem preferencialov, ustvarijo 
politični prostor, ki EU omogoča, da vpliva na napre -
dek glede človekovih pravic in pravic delavcev, kot 
dokazujejo dogodki v zvezi z zgradbo Rana Plaza. 
Poleg tega Komisija pozorno spremlja delo Medna -
rodne organizacije dela (ILO), ki si prizadeva izbolj -
šati delovne razmere v državi. Bangladeš najverje -
tneje ne bi sprejel pogojev, predpisanih v dogovoru 
o trajnosti, če država ne bi bila upravičenka do 
splošnega sistema preferencialov.
40
Komisija potrjuje, da je glede na izkušnje okrepila 
zahtevo za izčrpnejšo obravnavo spremljanja in oce -
njevanja v ocenah učinka. To odraža postopni razvoj 
sistema ocen učinka.
Od leta 2010 so v vseh ocenah učinka, izvedenih 
v zvezi s trgovino, navedeni jasni in količinsko 
opredeljivi kazalniki v skladu s smernicami za ocene 
učinka iz leta 2009. To potrjujejo pozitivna mnenja 
v zvezi s temi ocenami učinka, ki jih je izdal odbor 
za oceno učinka.
41
Poglobljena študija, kot jo priporoča Evropski 
ekonomsko -socialni odbor, za območje Indije naj -
verjetneje ne bi zagotovila zanesljivih ugotovitev, 
saj večina ranljivih družbenih skupin deluje v sivi 
ekonomiji, kjer so količinsko opredeljivi podatki 
težko dostopni.
V smislu priporočil Evropskega ekonomsko -social -
nega odbora so ustrezni rezultati ocene učinka na 
trajnostni razvoj, izvedene za sporazum o prosti 
trgovini z Indijo. Glede na oceno učinka na traj -
nostni razvoj bi moral sporazum o prosti trgovini 
z Indijo (v okviru vseh analiziranih scenarijev) pri -
spevati k znatnem povišanju realnih plač za kvali -
ficirane in nekvalificirane delavce ter imeti zmerne 
učinke v korist revnim. Poleg tega se pogajalci 
redno posvetujejo s civilno družbo, kar omogoča 
razpravo o vprašanjih iz priporočil Evropskega eko -
nomsko -socialnega odbora.
Odgovor Komisije 53
48
V ocenah učinka in ocenah učinka na trajnostni 
razvoj se analizira verjetni učinek samega trgovin -
skega sporazuma na ustrezne sektorje, in sicer ob 
upoštevanju obstoja vseh ustreznih politik EU. Pri 
tem je lahko v oceni učinka ali oceni učinka na traj -
nostni razvoj izrecno navedena skupna kmetijska 
politika (SKP) (kot v primeru Karibskih držav) ali ne.
49
Komisija priznava, da ocena učinka na trajnostni 
razvoj za sporazume o gospodarskem partnerstvu 
ni tako obsežna in poglobljena kot novejše ocene 
učinka na trajnostni razvoj. To deloma izraža zelo 
široko geografsko in tematsko pokritost zadevne 
ocene učinka na trajnostni razvoj, ki je zajela več kot 
75 držav. Nobena ocena učinka na trajnostni razvoj 
ne bi mogla v celoti zajeti vseh možnih vprašanj za 
vse morebitne podpisnice.
52
V okviru študije se je izvedla ekonometrična ocena 
učinka šestih preferencialnih trgovinskih režimov 
na trgovino. Opredeljeni cilj je bil analizirati, ali so 
sporazumi imeli izmerljiv in statistično pomemben 
učinek na izvoz in uvoz EU. Širši obseg ni bil načr -
tovan, prav tako pa študija ni bila načrtovana kot 
v celoti razvita naknadna ocena. Komisija je pozneje 
izvedla popolni naknadni oceni za dve od zadevnih 
držav (Mehiko in Čile).
53
Čeprav poročilo o naknadni oceni za evro -sredo -
zemske države ni vsebovalo ureditev za ocenjevanje 
v prihodnosti, Komisija potrjuje, da bo naknadna 
ocena verjetno izvedena, ko bodo tekoča pogajanja 
zaključena in sporazumi izvedeni v celoti.
55
Po vmesni oceni splošnega sistema preferencialov 
so bile uvedene pomembne spremembe sheme, ki 
je začela veljati 1. januarja 2014, da bi se odpravile 
pomanjkljivosti, ugotovljene v vmesni oceni sheme.45
Podatkovna zbirka GTAP uporablja najzanesljivejše 
mednarodne vire podatkov (vključno z Eurosta -
tom za podatke o državah članicah EU), pri čemer 
jo redno pregledujejo različni deležniki (Svetovna 
banka, OECD, IMF, STO, Združeni narodi, FAO). 
Večina ekonomskih podatkov, ki se uporabljajo 
v podatkovni zbirki GTAP (kot so trgovinski tokovi, 
vzorci zaščite, BDP , končna poraba), je posodo -
bljenih in izvirajo iz zadnjega leta, ki je na voljo. 
V zadevnem primeru se zastareli podatki nanašajo 
zgolj na tehnične koeficiente tabel ponudbe in 
porabe EU. Glede na neobdelane podatke Euro -
stata je sprememba tehničnih koeficientov tabel 
ponudbe in porabe EU za obdobje 2000–2009 
minimalna.
Komisija si bo v okviru konzorcija GTAP prizadevala 
zagotoviti, da bo podatkovna zbirka GTAP upora -
bljala posodobljene tabele ponudbe in porabe EU 
ter input -output tabele, kadar so na voljo, in da bo 
v metapodatkih GTAP za vsako državo navedeno, 
kateri viri so bili uporabljeni in iz katerega leta izvi -
rajo podatki.
Kot je razvidno iz poročila GD JRC (Skupno razisko -
valno središče) Evropske komisije iz januarja 2014, 
posodobitev tehničnih koeficientov EU na zadnje 
razpoložljivo leto ni bistveno spremenila simulira -
nega učinka sporazuma o prosti trgovini med EU in 
Korejo.
46
Ker je večina podatkov o EU v podatkovni zbirki 
GTAP pridobljenih od Eurostata ali nacionalnih sta -
tističnih uradov, bi lahko bilo sodelovanje Eurostata 
pri sekundarni oceni kakovosti podatkov, uporablje -
nih v GTAP , odvečno.
47
Komisija se strinja, da je pravočasnost ocene učinka 
na trajnostni razvoj zelo pomembna, saj zagotavlja 
njeno uporabnost za pogajalce. Službe Komisije 
sprožijo postopek ocene učinka na trajnostni razvoj 
najpozneje v šestih mesecih od začetka pogajanj, 
da zagotovijo uporabnost poročil za pogajanja. Od 
18 ocen učinka na trajnostni razvoj, ki so bile izve -
dene od leta 1999, je bila ocena učinka na trajnostni 
razvoj za Čile edina, v okviru katere je bilo končno 
poročilo predloženo šele po parafiranju pridružitve -
nega sporazuma.
Odgovor Komisije 54
Komisija poleg tega ugotavlja, da je neekstrapo -
lirana morebitna izguba v zvezi z odkritimi posa -
meznimi napakami, ki jo je Sodišče sporočilo trem 
državam članicam, znašala 1 milijon EUR in da se je 
91 % tega zneska nanašalo na eno državo članico.
64
Zaradi nadaljnjih ukrepov Komisije v zvezi z ugoto -
vitvami Evropskega računskega sodišča je možno, 
da bodo manjkajoči dokumenti ali dokazila nakna -
dno predloženi. Stopnje napak bodo zato verjetno 
bistveno nižje. Poleg tega Komisija z inšpekcijskimi 
pregledi poenostavljenih postopkov v 21 državah 
članicah ni ugotovila visokih stopenj napak v vzorcu 
pregledanih deklaracij o poreklu, finančni učinek 
napak pa je bil majhen.
Rezultati pregleda izvirnikov dokumentov o pore -
klu, ki ga je izvedla Komisija pri svojih inšpekcijskih 
pregledih v Združenem kraljestvu, se ne skladajo 
z ugotovitvami Sodišča.
66
Napake, ki jih je ugotovilo Sodišče, se večinoma 
nanašajo na manjkajoče dokumente ali dokazila. 
Če žig na potrdilu o poreklu ne ustreza žigu, ki so 
ga Komisiji predložili organi države upravičenke ali 
partnerske države, ali če potrdilo izda drug urad, 
kot je bil sporočen Komisiji, se lahko potrdilo pošlje 
navedenim organom, da ga preverijo.
Tako kot v zvezi z odstavkom 64 zgoraj Komisija tudi 
tukaj poudarja, da skoraj vsa dokazila dandanes hra -
nijo uvozniki in so na razpolago carinskim organom 
v skladu s členom 77 carinskega zakonika EU. Stood -
stotno pregledovanje dokumentov ni mogoče, pre -
glede pa je treba izvajati na podlagi analize tveganj 
v skladu s členom 13 carinskega zakonika EU.Med drugim se je bistveno zmanjšalo število upra -
vičenk do splošnega sistema preferencialov (s 170 
na približno 90 držav), da bi se koristi usmerile 
v države, ki pomoč najbolj potrebujejo. Polega tega 
so se z odpravo koristi za zelo konkurenčne sek -
torje nekaterih držav, kot je tekstilna industrija na 
Kitajskem in v Indiji, povečale izvozne možnosti za 
revnejše države.
61
Komisija meni, da je vključitev tveganj v zvezi 
s poreklom skupaj z drugimi elementi tveganja še 
učinkovitejša, saj pomeni boljše ciljno usmerjanje.
62
Število napak, ki jih je ugotovilo Sodišče v uvoznih 
deklaracijah z zahtevki za preferencial v skladu 
s poenostavljenimi postopki, je bilo majhno (tri). 
Združeno kraljestvo bo opravilo pregled svoje 
strategije kontrol za preferencialno poreklo. Čeprav 
preferencialni trgovinski režimi niso bili izbrani kot 
tema revizije v Združenem kraljestvu, to ne pomeni, 
da se kontrole porekla niso izvajale v okviru dru -
gih naknadnih revizij. Komisija bo sprejela nadalj -
nje ukrepe v zvezi s težavami, ki jih je izpostavilo 
Sodišče.
63
Ekstrapolacija, ki jo je predložilo Sodišče, temelji 
na posameznih napakah, povezanih z manjkajo -
čimi dokumenti ali dokazili, ki bi jih v času revizije 
Sodišča morali hraniti uvozniki. Vendar te napake 
ne pomenijo samodejno, da uvoženo blago ni 
imelo preferencialnega porekla, ki je bilo prija -
vljeno v času uvoza. V okviru nadaljnjih ukrepov 
Komisije v zvezi s posameznimi napakami, ki jih je 
odkrilo Sodišče, bodo zadevne države članice imele 
možnost dokazati, da so bili dokumenti in dokazila 
o poreklu na voljo v času carinjenja ter da se lahko 
še vedno predložijo. Samo kadar dokazila niso pre -
dložena, je verjeten nastanek dolgovanih zneskov 
tradicionalnih lastnih sredstev držav članic, če so 
posledica njihovih upravnih napak.
Odgovor Komisije 55
75
V vseh navedenih primerih so države članice ana -
lizirale in upoštevale informacije v svojih ocenah 
tveganja. Država članica se po analizi svojega trgo -
vinskega vzorca sama odloči, ali bo vnesla informa -
cije iz sporočil o medsebojni pomoči v svoje sisteme 
za obvladovanje tveganj v obliki profilov tveganja, 
saj tak vnos ni obvezen. Francija je pojasnila, da bi 
bila vzpostavitev profila tveganja v zvezi z zadev -
nim sporočilom o medsebojni pomoči neučinkovita, 
saj informacije v Franciji niso imele učinka. V zvezi 
s Španijo se je vzorec nanašal na trgovce, ki so bili 
izključeni iz kontrolnih sistemov za predhodno pre -
pustitev. Komisija je že zahtevala, da španski organi 
popravijo to prakso. Komisija meni, da je treba 
vzpostaviti profil tveganja na podlagi informacij iz 
zahteve sporočila o medsebojni pomoči samo, če 
imajo informacije učinek na državo članico.
77
Komisija skupaj z organi držav članic izvaja nadalj -
nje ukrepe v vseh teh primerih izterjave in bo v pri -
meru, da so dolgovani zneski tradicionalnih lastnih 
sredstev posledica upravne napake, od držav članic 
zahtevala, da zagotovijo te zneske, po potrebi tudi 
z obrestmi.
Komisija je od Združenega kraljestva zahtevala, 
da zagotovi znesek tradicionalnih lastnih sredstev 
v zvezi z zadevnimi sporočili o medsebojni pomoči, 
za katerega je Združeno kraljestvo potrdilo, da 
je zastaral zaradi neuspešnih notranjih kontrol. 
Francija je izpodbijala to ugotovitev in Komisija je 
zaprosila za dodatne informacije.
78
Komisija poudarja, da je zadevna država članica 
v zvezi s tem že sprejela ustrezne ukrepe, da pre -
preči nastanek podobne situacije v prihodnje.
Glej odgovor Komisije na odstavek 79.67
Komisija bo sprejela nadaljnje ukrepe v zvezi 
z napakami, ki jih je ugotovilo Sodišče, ter bo od 
držav članic, pri katerih bodo ugotovljeni dolgovani 
zneski tradicionalnih lastnih sredstev, zahtevala, da 
sprejmejo ukrepe za izterjavo teh zneskov in plačajo 
vse veljavne obresti.
71
Enajst zahtevkov, ki jih je Španija poslala Filipinom 
in so se vrnili nedostavljeni, je bilo pozneje znova 
poslanih Filipinom na pravilen naslov.
72
Komisija skupaj z italijanskimi organi izvaja nadalj -
nje ukrepe glede teh primerov naknadnih izterjav. 
Po potrebi bodo zaračunane obresti.
73
Komisija bo skupaj s francoskimi organi sprejela 
nadaljnje ukrepe v primerih, kjer naknadna izter -
java ni bila sprožena po potrditvi neveljavnosti ali 
nepristnosti potrdil, ter bo zahtevala izterjavo vseh 
dolgovanih zneskov tradicionalnih lastnih sredstev 
in po potrebi plačilo obresti.
74
Komisija meni, da bi morale države članice upošte -
vati informacije v splošni strategiji tveganj in kon -
trole na carinskem področju, tiste države članice, 
na katere vpliva sporočilo o medsebojni pomoči, pa 
bi morale sprožiti postopke, da izterjajo dolgovane 
zneske tradicionalnih lastnih sredstev, in sprejeti 
ukrepe, da preprečijo prihodnje izgube.
Odgovor Komisije 56
84
V sodbi Sodišča EU, ki ga navaja Evropsko računsko 
sodišče, se dejstvo, da Komisija ni v celoti uporabila 
pravic in pooblastil, ki jih ima na podlagi sporazuma 
o pridružitvi s Turčijo, nanaša na posamezen primer 
in zato ne more biti podlaga za splošen zaključek.
Člen 220(2)(b) in člen 239 carinskega zakonika dolo -
čata izjeme k splošnemu načelu izterjave uvoznih 
dajatev. V navedenih primerih vložnik zahtevka (ob 
podpori svojih nacionalnih organov, če o zadevi 
odloča Komisija) zaprosi za izjemo k načelu izterjave 
ali opustitev odpusta ali povračila uvoznih daja -
tev kljub obstoju carinskega dolga in dejstvu, da 
pogoji za preferencialno obravnavo blaga niso bili 
izpolnjeni.
Določbe, ki urejajo te izjeme, je treba razlagati 
restriktivno in oceniti za vsak primer posebej.
Za izjemo k načelu izterjave mora obstajati 
a) napaka carinskih organov, ki je oseba, zavezana 
plačilu, ni mogla ugotoviti ter je sama ravnala 
v dobri veri in v skladu s predpisi v zvezi s carinsko 
deklaracijo, ali b) posebne okoliščine, pri katerih ne 
gre niti za malomarnost niti za goljufivo ravnanje 
dolžnika.
85
Komisija bo podrobno proučila tak sistem za perio -
dično poročanje v okviru svojih novih in okrepljenih 
dejavnosti spremljanja.
89
Komisija bo proučila to težavo v okviru svojih načr -
tovanih dejavnosti spremljanja, da izboljša kakovost 
informacij, ki jih sporočijo države članice, in med 
drugim zagotovi, da se bo poročanje držav članic 
učinkoviteje osredotočalo na anomalije, ki zahte -
vajo popravne ukrepe.79
Zadevna država članica je Komisijo že obvestila, da 
so med carinskimi organi in nacionalnimi pravoso -
dnimi organi potekale izmenjave na visoki ravni ter 
da zdaj poteka postopek spremembe nacionalne 
davčne zakonodaje, da se preprečijo podobne situa -
cije v prihodnje.
Komisija bo skupaj s španskimi organi sprejela 
nadaljnje ukrepe v zvezi s tem vprašanjem.
80
Glej odgovor Komisije na odstavek 78.
82
Ocena zmogljivosti države upravičenke je sestavni 
del postopka pogajanj z vsakim partnerjem, 
vključno s predhodno študijo. Vendar ni izražena 
v uradnem poročilu o oceni.
Pogajanja na splošno zagotovijo ustrezen okvir, 
na podlagi katerega Komisija oceni zmogljivost 
organov partnerskih držav za ustrezno upravljanje 
sporazuma, pri tem pa upošteva na primer izkušnje 
z obstoječimi sporazumi o carinskem sodelovanju in 
drugimi mehanizmi sodelovanja. Podrobnejše pred -
hodne ocene so bile izvedene v zvezi s stabilizacij -
sko-pridružitvenimi sporazumi z državami Balkana.
83
Izdelan je bil akcijski načrt Komisije za spremljanje 
preferencialnih pravil o poreklu, ki med predlaga -
nimi dejavnostmi vključuje obiske države, ki ima 
koristi od preferencialne obravnave. Akcijski načrt 
bo zajemal enostranske režime, kot je splošni sistem 
preferencialov, in dvostranske sporazume s partner -
skimi državami.
Odgovor Komisije 57
94
Osnovni namen sporočil o medsebojni pomoči je 
opozoriti države članice na ugotovljena tveganja 
goljufij ter zagotoviti njihovo sodelovanje za učin -
kovito in uspešno obvladovanje tveganj. Urad OLAF 
v celoti uporablja zahteve obstoječe Uredbe (ES) 
št. 515/9710 (kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) 
št. 766/200811). Države članice so odgovorne za 
analizo tveganja, ki se nanaša na njihovo ozemlje, 
na podlagi prejetih informacij in za sprejetje vseh 
potrebnih ukrepov v skladu z določbami carinske 
zakonodaje EU.
95
Zneski, ki jih države članice razglasijo za neizterljive, 
ne pomenijo nujno končne izgube za proračun EU, 
saj Komisija preveri skrbnost držav članic pri izter -
javi teh zneskov v skladu s členom 17(2) Uredbe (ES, 
Euratom) št. 1150/2000, pri čemer morajo države 
članice v primeru pomanjkanja skrbnosti v postop -
kih izterjave za to odgovarjati.
Okvir 2
Komisija je v skladu s postopkom iz člena 17 Uredbe 
Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 ta primer proučila 
že leta 2013.
Od Poljske je bilo pozneje zahtevano, da zagotovi te 
zneske, ker v času uvoza ni sprejela previdnostnih 
ukrepov, kot je zahteval urad OLAF v svojem sporo -
čilu o medsebojni pomoči.
10 Uredba Sveta (ES) št. 515/97 z dne 13. marca 1997 o medsebojni 
pomoči med upravnimi organi držav članic in o sodelovanju med 
njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske 
in kmetijske zakonodaje (UL L 82, 22.3.1997, str. 1).
11 Uredba (ES) št. 766/2008 Evropskega parlamenta in Sveta 
z dne 9. julija 2008 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 515/97 
o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic 
in o sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja 
pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje (UL L 218, 
13.8.2008, str. 48).90
Komisija pozdravlja ugotovitev Sodišča, da je urad 
OLAF, razen pri eni preiskavi, uspešno dokazoval, da 
uvoženo blago ni bilo upravičeno do preferencial -
nih tarifnih ukrepov.
91
Postopki izterjave, sproženi po preiskavah carinskih 
primerov s strani urada OLAF, niso pod nadzorom 
urada OLAF, ampak so zanje odgovorni nacionalni 
organi.
Zato znesek, ki je bil dejansko izterjan, kaže uspe -
šnost držav članic in ne urada OLAF ter ga ni 
primerno uporabiti kot kazalnik uspešnosti urada 
OL AF.
Urad OLAF pristojnim organom držav članic zago -
tavlja vse potrebne informacije za lajšanje njihovih 
postopkov izterjave.
V skladu z novimi določbami o preiskavah urada 
OLAF iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/20139 morajo 
države članice urad OLAF obveščati o ukrepih, ki 
so jih sprejele na podlagi priporočil urada OLAF, 
med drugim o izterjavi dolgovanih zneskov. Tako se 
okrepi spremljanje postopkov izterjave držav članic 
in dodatno izboljša nadaljnje finančno ukrepanje na 
podlagi preiskav urada OLAF.
92
Komisija sistematično sprejme nadaljnje ukrepe 
glede vseh ugotovljenih primerov finančnih obve -
znosti držav članic, ki so posledica zamud v postop -
kih izterjave. Sprejela bo nadaljnje ukrepe v zvezi 
z ugotovitvami Sodišča ter zahtevala izterjavo 
tradicionalnih lastnih sredstev in po potrebi plačilo 
obresti. Znesek dajatev, naveden v poročilu urada 
OLAF, je priporočen znesek za izterjavo, medtem ko 
se dejanski znesek, ki ga je mogoče izterjati, lahko 
dokončno določi šele v okviru nadaljnjih ukrepov.
9 Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski 
urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) 
št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta 
(Euratom) št. 1074/1999, UL L 248, 18.9.2013.
Odgovor Komisije 58
Okvir 3 (c)
V zvezi z nadaljnjim ukrepanjem po objavi obvestila 
uvoznikom glede uvoza tuna iz Salvadorja se je 
Komisija medtem že odzvala na ugotovitve revizije 
Sodišča in je poslala pismo Salvadorju s podrobnimi 
vprašanji.
Okvir 3 (d)
Glej odgovor na odstavek III (e).
102
Preiskave urada OLAF, na katere se sklicuje Sodišče 
in ki so pokazale, da imajo države upravičenke/
partnerske države premalo strokovnega znanja 
in izkušenj za uporabo teh pravil, se nanašajo na 
obdobje pred reformo pravil o poreklu v splošnem 
sistemu preferencialov. V skladu z reformo so bila 
pravila o regionalni kumulaciji v okviru splošnega 
sistema preferencialov poenostavljena, tako da jih 
partnerske države lahko lažje obvladujejo.
103
Sodišče izpostavlja poseben izziv v zvezi s kumula -
cijo, pri katerem se za države v isti regiji uporabljajo 
različna pravila. Namen fleksibilnosti, ki jo zagota -
vljajo pravila o splošnem sistemu preferencialov, 
je bil olajšati kumulacijo porekla med državami 
v razvoju tudi, kadar obstajajo razlike v pravilih 
o poreklu. To je pomembno zlasti za najmanj razvite 
države, za katere veljajo druga pravila kot za ostale 
države upravičenke do splošnega sistema preferen -
cialov. Uredba o splošnem sistemu preferencialov 
vsebuje mehanizme za preprečevanje izogibanja 
pravilom.
Okvir 4 
Preferencialne trgovinske odnose med EU in Mehiko 
ureja na sporazumu temelječ sistem preferencialov, 
v okviru katerega je treba pred proučitvijo more -
bitne zavrnitve preferencialne obravnave obvezno 
zahtevati, da država izvoznica naknadno preveri 
preferencialno poreklo. Komisija proučuje morebi -
tne dodatne ukrepe, ki bi jih bilo treba sprejeti v teh 
primerih.96
Komisija od leta 2001 predlaga, naj vsi preferenci -
alni trgovinski režimi EU, bodisi avtonomni ali kon -
vencionalni, vključujejo možnost začasnega umika 
preferencialov pri posebnih težavah z upravljanjem 
preferencialov in/ali pri drugih pomembnih kršitvah 
carinske zakonodaje ali nesodelovanju. Vključena 
je tudi možnost izdaje obvestil uvoznikom. Komi -
sija bo še naprej predlagala vključitev teh zaščitnih 
ukrepov v vse prihodnje preferencialne trgovinske 
režime.
Komisija predlaga vključitev določbe o obravnavi 
upravnih napak v vse prihodnje trgovinske spora -
zume, kadar ti ne vključujejo dogovora o samocer -
tificiranju, in bo to predlagala pri vseh prihodnjih 
trgovinskih sporazumih in tistih, pri katerih pote -
kajo nova pogajanja.
97
Glej odgovor na odstavek 84. Primeri, sporočeni 
Komisiji, se nanašajo na izjeme k splošnemu načelu 
izterjave uvoznih ali izvoznih dajatev, pogoj za 
katere je dejstvo, da dolžnik ni mogel ugotoviti 
napake carinskih organov ter je sam ravnal v dobri 
veri in v skladu z veljavnimi predpisi, ali obstoj 
posebnih okoliščin, pri katerih ne gre za malomar -
nost dolžnika. Carinski organ, pristojen za odloča -
nje, oceni, ali so pogoji izpolnjeni.
98
Komisija bo še naprej predlagala vključitev določbe 
o obravnavi upravnih napak v vse trgovinske 
sporazume, kadar ti ne vključujejo dogovora 
o samocertificiranju.
Okvir 3 (b)
Neobjava je bila posledica težav s prevajanjem tik 
pred pristopom.
Odgovor Komisije 59
Priporočila od 1 do 4
(1) Komisija sprejema priporočilo Sodišča v zvezi 
z izvedbo ocene učinka in ocene učinka na traj -
nostni razvoj za preferencialne trgovinske režime 
ter ustrezno utemeljitvijo, kadar izvedba ocen 
ni mogoča. To bo storila v skladu z obstoječimi 
smernicami za ocene učinka in priročnikom za 
ocene učinka na trajnostni razvoj, poleg tega pa 
je ocenila izpadli prihodek v svoji zadnji oceni 
učinka za Japonsko in Združene države Amerike.
(2) Glede pravočasnosti analize Komisija navaja, 
da sproži postopek ocene učinka na trajnostni 
razvoj najpozneje v šestih mesecih od začetka 
pogajanj, da zagotovi njeno uporabnost za po -
stopek pogajanj in odobritve.
Eurostat je zdaj sistematično vabljen k sodelo -
vanju kot član usmerjevalnih skupin, ki spre -
mljajo ocene učinka na trajnostni razvoj.
Komisija si prizadeva okrepiti sodelovanje 
v zvezi s kakovostjo virov statističnih podat -
kov v okviru trenutne posodobitve spora -
zuma o ravni storitve med GD za trgovino in 
Eurostatom.
(3) Komisija sprejema priporočilo Sodišča za prefe -
rencialne trgovinske režime z bistvenimi gospo -
darskimi, družbenimi in okoljskimi učinki.
Priporočilo izraža že sprejeto zavezo Komisije, 
da bo bolj sistematično izvajala naknadne 
ocene preferencialnih trgovinskih režimov 
z bistvenimi gospodarskimi, družbenimi in 
okoljskimi učinki ter tako prispevala k spremlja -
nju učinkov trgovinskih sporazumov EU12.
12 COM(2010) 612, sporočilo „Trgovina, rast in svetovne zadeve“.Zaključki in priporočila
108
Čeprav so se predhodne in naknadne ocene Komi -
sije za ocenjevanje gospodarskih in drugih učinkov 
preferencialnih trgovinskih režimov s časom razvi -
jale, Komisija meni, da so oblikovalci politik, dele -
žniki in evropski davkoplačevalci dandanes v celoti 
seznanjeni z glavnimi prednostmi in slabostmi 
različnih možnosti trgovinske politike.
Od leta 1999 vsa pomembna večstranska in dvo -
stranska trgovinska pogajanja spremlja ocena 
učinka na trajnostni razvoj, v okviru katere se 
podrobno analizira pričakovani gospodarski (pa 
tudi družbeni in okoljski) učinek preferencialnega 
trgovinskega režima. Od leta 2010 se je pred začet -
kom vseh pomembnih trgovinskih pogajanj (z eno 
izjemo; glej odgovor Komisije na odstavek III (a)) 
izvedla ocena učinka, v okviru katere so bili oce -
njeni verjetni gospodarski učinki preferencialnega 
trgovinskega režima, vključno z oceno verjetnih 
izpadlih prihodkov.
109
Čeprav Komisija priznava, da se nekatere stvari 
lahko izboljšajo, se z oceno Sodišča ne strinja popol -
noma. Še naprej se bo veliko truda vlagalo v izde -
lavo visokokakovostnih ocen učinka in ocen učinka 
na trajnostni razvoj. Komisija ugotavlja, da je vzorec 
Sodišča obsegal zgolj eno oceno učinka, izvedeno 
v skladu z novimi smernicami za ocene učinka iz 
leta 2009. Analiza Sodišča zato premalo upošteva 
bistveni napredek v zvezi z ocenami učinka za pod -
poro preferencialnim trgovinskim režimom, ki je bil 
dosežen od leta 2010.
Sorazmerno malo naknadnih ocen je bilo zaklju -
čenih, saj preferencialni trgovinski režimi v celoti 
veljajo dolgo časa. Vendar Komisija zdaj krepi svoja 
prizadevanja na tem področju.
110
Shema, kot je splošni sistem preferencialov, je zgolj 
eno orodje za obravnavo potreb držav v razvoju, 
zato se njene zmožnosti za reševanje težav držav 
v razvoju ne sme preceniti. Pred kratkim je bila 
v okviru prava STO izvedena reforma sheme na 
podlagi ugotovitev vmesne analize.
Odgovor Komisije 60
112
Informacije iz sporočil o medsebojni pomoči ne 
vodijo vedno v vzpostavitev profila tveganja, saj ni 
nujno, da imajo učinek na državo članico.
V vseh navedenih primerih so države članice ana -
lizirale in upoštevale informacije v svojih ocenah 
tveganja.
113
Zaključek Sodišča o slabostih sistema zahtevkov 
REM in REC temelji na enem posebnem primeru 
v Španiji. Zadevna država članica je Komisijo že 
obvestila, da so med carinskimi organi in nacio -
nalnimi pravosodnimi organi potekale izmenjave 
na visoki ravni ter da zdaj poteka postopek spre -
membe nacionalne davčne zakonodaje, da se pre -
prečijo podobne situacije v prihodnje.
Komisija bo skupaj s španskimi organi sprejela 
nadaljnje ukrepe v zvezi s tem vprašanjem.
114
Poleg uradnih poročil o oceni obstajajo tudi druga 
sredstva za preverjanje zmogljivosti tretje države za 
ustrezno upravljanje preferencialnega trgovinskega 
režima. Ocena se izvaja med postopkom pogajanj 
v okviru dvostranskih sporazumov.
V zvezi s spremljanjem Komisija uporablja različna 
orodja, kot so obvestila uvoznikom, svetovanje 
državam upravičenkam itd., predvsem v okviru splo -
šnega sistema preferencialov. Izdelan je bil akcij -
ski načrt Komisije za spremljanje preferencialnih 
pravil o poreklu, ki med predlaganimi dejavnostmi 
vključuje obiske države upravičenke. Akcijski načrt 
bo zajemal enostranske režime, kot je splošni sistem 
preferencialov, in dvostranske sporazume s partner -
skimi državami.
Poleg tega Komisija poudarja svoje odgovore 
v odstavkih od 81 do 86.
115
Komisija bo sprejela nadaljnje ukrepe v zvezi 
s primeri, ki jih je navedlo Sodišče, ter bo obravna -
vala težave v sodelovanju z državami članicami in 
državami, ki imajo koristi od preferencialov v okviru 
enostranskih režimov in dvostranskih sporazumov.(4) Komisija sprejema priporočilo Sodišča.
Glej odgovor na odstavek 55. Po vmesni 
oceni splošnega sistema preferencialov 
so bile uvedene pomembne spremembe 
sheme, namenjene odpravi teh pomanjkljivo -
sti. Ker se tarifni preferenciali v okviru nove 
uredbe o splošnem sistemu preferencialov 
(Uredba (EU) št. 978/2012) uporabljajo šele od 
1. januarja 2014, bo Komisija shemo pregledala 
ter bo do leta 2016 Evropskemu parlamentu in 
državam članicam poročala o učinkih sheme, 
do leta 2017 pa o splošnem delovanju nove 
uredbe.
111
Ekstrapolacija, ki jo je predložilo Sodišče, temelji 
na posameznih napakah, povezanih z manjkajo -
čimi dokumenti ali dokazili, ki bi jih v času revizije 
Sodišča morali hraniti uvozniki. Vendar te napake 
ne pomenijo samodejno, da uvoženo blago ni 
imelo preferencialnega porekla, ki je bilo prija -
vljeno v času uvoza. V okviru nadaljnjih ukrepov 
Komisije v zvezi s posameznimi napakami, ki jih je 
odkrilo Sodišče, bodo zadevne države članice imele 
možnost dokazati, da so bili dokumenti in dokazila 
o poreklu na voljo v času carinjenja ter da se lahko 
še vedno predložijo. Samo kadar dokazila niso pre -
dložena, je verjeten nastanek dolgovanih zneskov 
tradicionalnih lastnih sredstev držav članic, če so 
posledica njihovih upravnih napak.
Komisija poudarja, da skoraj vsa dokazila danda -
nes hranijo uvozniki in so na razpolago carinskim 
organom v skladu s členom 77 carinskega zakonika 
EU. Stoodstotno pregledovanje dokumentov ni 
mogoče, preglede pa je treba izvajati na podlagi 
analize tveganja v skladu s členom 13 carinskega 
zakonika EU.
Komisija poleg tega ugotavlja, da je neekstrapoli -
rana morebitna izguba v zvezi z ugotovljenimi posa -
meznimi napakami, ki jo je Sodišče sporočilo trem 
državam članicam, znašala 1 milijon EUR in da se je 
91 % tega zneska nanašalo na eno državo članico.
Odgovor Komisije 61
(7) Komisija bo še naprej spodbujala države članice 
k sprejemanju vseh ustreznih previdnostnih ukre -
pov po prejemu sporočil o medsebojni pomoči.
(8) Ocena zmogljivosti države, ki ima koristi od pre -
ferencialne obravnave, je sestavni deli postopka 
pogajanj z vsakim partnerjem. Vendar ni izražena 
v uradnem poročilu o oceni. Komisija bo oceno te 
zmogljivosti vključila v uradne predhodne študi -
je, ki se izvajajo pred novimi pogajanji.
Pogajanja na splošno zagotovijo ustrezen okvir, 
na podlagi katerega Komisija oceni zmogljivost 
organov partnerskih držav za ustrezno uprav-  
ljanje sporazuma.
(9) Komisija bo opozorila države članice na to težavo 
(med spremljanjem), da bi se izboljšala kakovost 
informacij o upravnem sodelovanju, ki jih spo -
ročajo države članice. Poleg tega bo postopek 
poročanja poenostavljen.
(10) Komisija bo sprejela nadaljnje ukrepe v zvezi 
z državami, ki imajo koristi od preferencialne 
obravnave in pri katerih je Sodišče v okviru revi -
zije odkrilo težave z upravnim sodelovanjem. Iz -
delan je bil akcijski načrt Komisije o spremljanju 
preferencialnih pravil o poreklu, v okviru katere -
ga so predlagane različne popravne dejavnosti.
(11) Komisija ugotavlja, da so za finančne izterjave 
odgovorne države članice.
Urad OLAF bo pristojnim organom držav članic 
še naprej zagotavljal vse potrebne informacije 
za lajšanje njihovih postopkov izterjave.116
Čeprav se Komisija strinja, da zaradi zastaranja 
nastajajo težave pri izterjavi, hkrati opozarja, da so 
države članice dolžne sprejeti ustrezne ukrepe, da 
zagotovijo pravočasno izterjavo uvoznih dajatev 
v največjem možnem obsegu.
Komisija sistematično sprejme nadaljnje ukrepe 
glede vseh ugotovljenih primerov finančnih obve -
znosti držav članic, ki so posledica zamud v postop -
kih izterjave. Sprejela bo nadaljnje ukrepe v zvezi 
z ugotovitvami Sodišča ter zahtevala plačilo tradici -
onalnih lastnih sredstev in obresti, če so dolgovani 
zneski posledica upravnih napak.
117
Glej odgovore na odstavka 96 in 99.
Komisija bo še naprej predlagala vključitev določbe 
o obravnavi upravnih napak v vse trgovinske 
sporazume, kadar ti ne vključujejo dogovora 
o samocertificiranju.
120
Glej odgovore na odstavke III (d) in (e), V (d) in 
(g), 82, 83, 96, 99 (d), 106 in 114 ter odgovor na 
priporočilo 12.
Priporočila od 5 do 13
(5) Komisija bo dodatno ocenila, v katerih primerih 
so takšni profili tveganja uporabni, in način, kako 
jih uporabiti na področju pravil o poreklu v okvi -
ru preferencialnih trgovinskih režimov.
(6) V zadnjih letih se je Komisija pri inšpekcijskih 
pregledih posebej osredotočala na uspešnost 
sistemov držav članic za obvladovanje tveganj in 
njihovih strategij kontrol. Izdelala je tematska po -
ročila o svojih inšpekcijskih pregledih strategije 
carinskih kontrol (leta 2009), hišnega carinjenja 
(leta 2011) in tranzita (leta 2012) ter jih predsta -
vila državam članicam v Svetovalnem odboru za 
lastna sredstva in Skupini za carinsko politiko. Ko -
misija bo še naprej preverjala, ali države članice 
izboljšujejo uspešnost svojih sistemov za obvla -
dovanje tveganj in strategij kontrol.
Odgovor Komisije 62
(13) Komisija bo še naprej spodbujala nadomestitev 
potrdil o poreklu in potrdil o gibanju blaga s sa -
mocertificiranjem izvoznikov.
Odgovor na Prilogo V
1
Izračunljivi modeli splošnega ravnotežja so najso -
dobnejše in v primerjavi z drugimi razpoložljivimi 
modeli najustreznejše orodje za merjenje učinka 
sprememb trgovinskih politik na celotno gospo -
darstvo, saj omogočajo pridobivanje rezultatov 
v zvezi s širokim naborom sektorskih družbeno -eko -
nomskih kazalnikov (prihodki od tarif, uvoz, izvoz, 
proizvodne cene, plače, emisije CO2 itn.). To je ključ -
nega pomena za pogajalce in deležnike. V ocenah 
učinka na trajnostni razvoj so rezultati, pridobljeni 
z izračunljivim modelom splošnega ravnotežja, 
dopolnjeni s kvalitativnimi in sektorskimi analizami, 
vključno z analizami neformalnega sektorja, če so 
ustrezni podatki na voljo. Podatki o neformalnem 
sektorju za zdaj še niso bili dovolj zanesljivi, da bi se 
lahko uporabili.
2
(a) Dolgoročne učinke sprememb trgovinske politi -
ke so ocenili številni strokovnjaki iz akademskih 
krogov in mednarodne organizacije, rezultati 
ocen pa se pogosto uporabljajo in so splošno 
priznani med vladami.
(b) Izračunljivi modeli splošnega ravnotežja se upo -
rabljajo za simulacijo in ne za napovedi. Imajo 
trdno teoretično podlago in hkrati temeljijo na 
dejanskih ekonomskih podatkih, ki posnemajo 
ekonomsko vedenje akterjev.
(c) Združevanje blaga in držav v širše kategorije 
temelji na posebnostih obravnavanih gospo -
darstev. Če se šteje za koristno, se rezultati, 
pridobljeni z izračunljivim modelom splošnega 
ravnotežja, dopolnijo z analizami delnega ravno -
težja, ki lahko na primer razlikujejo med različni -
mi kategorijami pšenice.V skladu z novimi določbami o preiska -
vah urada OLAF iz Uredbe (EU, Euratom) 
št. 883/201313 morajo države članice urad 
OLAF obveščati o ukrepih, ki so jih sprejele na 
podlagi priporočil urada OLAF, med drugim 
o izterjavi dolgovanih zneskov. Tako se okrepi 
spremljanje postopkov izterjave držav članic in 
dodatno izboljša nadaljnje finančno ukrepanje 
na podlagi preiskav urada OLAF.
Komisija sistematično sprejme nadaljnje ukrepe 
glede vseh ugotovljenih primerov finančnih 
obveznosti držav članic, ki so posledica zamud 
v postopkih izterjave. Tako bo ravnala še 
naprej.
(12) Komisija od leta 2001 predlaga, naj vsi preferen -
cialni trgovinski režimi EU, bodisi avtonomni ali 
konvencionalni, vključujejo možnost začasne -
ga umika preferencialov pri posebnih težavah 
z upravljanjem preferencialov in/ali pri drugih 
pomembnih kršitvah carinske zakonodaje ali 
nesodelovanju. Po mnenju Komisije so se ti za -
ščitni ukrepi izkazali za zadostne, zato bo še na -
prej predlagala, da se vključijo v vse prihodnje 
preferencialne trgovinske režime.
Ob koncu leta 2013 je bila možnost začasnega 
umika preferencialov že vključena v štiri avto -
nomne režime (vključno s splošnim sistemom 
preferencialov), ki so zajemali skoraj dvesto 
držav, in preferencialne sporazume z več kot 
30 državami.
Komisija se zdaj pogaja o vključitvi določb za 
začasni umik preferencialov v preferencialne 
trgovinske režime z več partnerskimi državami, 
vključno z Japonsko, Vietnamom, Marokom, 
Tajsko in Kanado.
Komisija bo še naprej predlagala vključitev 
določbe o obravnavi upravnih napak v vse 
prihodnje trgovinske sporazume, kadar ti ne 
vključujejo dogovora o samocertificiranju.
13 Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski 
urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) 
št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe 
Sveta (Euratom) št. 1074/1999, UL L 248, 18.9.2013.
Odgovor Komisije 63
(d) Tako kot združevanje blaga je tudi združevanje 
regij prilagojeno posebnim okoliščinam vsake 
ocene učinka/ocene učinka na trajnostni razvoj, 
da bi se omogočilo osredotočanje na najpo -
membnejša vprašanja.
(e) V zadnjih letih je bil na teh področjih dosežen 
znaten napredek. Komisija je financirala izdela -
vo svetovne baze podatkov o neposrednih tujih 
naložbah, ki se zdaj uporablja pri modeliranju na 
podlagi izračunljivega modela splošnega ravno -
težja, in kot članica odbora za projekt GTAP pod -
pira novo svetovno bazo podatkov o migracijah.
(f) Modeliranje na podlagi izračunljivega modela 
splošnega ravnotežja je dopolnjeno tudi z doda -
tnim kvantitativnim modeliranjem (zlasti v zvezi 
z družbenimi in okoljskimi učinki) in podrobnej -
šimi sektorskimi analizami.

KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
•  en izvod:  
na spletni strani EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu );
•  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije ( http://ec.europa.eu/represent_sl.htm ), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm ), 
pri službi Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm ) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*) Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:
• na spletni strani EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu ).
Plačljive naročnine:
•  pri prodajnih zastopnikih Urada za publikacije Evropske unije  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sl.htm ).
QJ-AB-14-002-SL-C ISSN 1831-094X
Preferencialni trgovinski režimi so eden od 
ključnih instrumentov trgovinske politike EU. 
Trgovina prinaša gospodarske koristi tako EU 
kot tudi njenim partnerskim državam, hkrati 
pa spodbuja trajnostni razvoj in 
izkoreninjenje revščine v  državah v  razvoju. 
V tem poročilu je Sodišče ocenilo, ali so 
Komisija in države članice preferencialne 
trgovinske režime ustrezno upravljale. 
Ugotovilo je, da Komisija ni ustrezno ocenila 
vseh gospodarskih učinkov preferencialnih 
trgovinskih režimov in da ni zagotovljeno, da 
so prihodki pobrani v celoti, saj imajo carinske 
kontrole držav članic slabosti, nadzor Komisije 
pa je pomanjkljiv.
EVROPSKO 
RAČUNSKO
SODIŠČE