SL    SL SL 
 
SL 1   SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 21.4.2009 
SEC(2009) 525 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Spremni dokument k 
predlogu 
UREDBE SVETA 
o določitvi dolgoro čnega načrta za zahodni stalež šura 
POVZETEK OCENE U ČINKA  
 
{COM(2009) 189} 
{SEC(2009) 524} 
 
SL 2   SL DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA  
o določitvi dolgoro čnega načrta za zahodni stalež šura  in ribištvo, ki izkoriš ča ta stalež  
Ocena učinka se nanaša na osnutek predloga, s katerim se bodo dolo čili dolgoro čni cilji 
upravljanja in metode za izva janje ribolova na zahodni stalež  šura. Predlog je srednjega 
obsega s približno vrednostjo ulova v višini 60 milijonov EUR na leto. Predlog, ki naj bi 
zagotovil stabilnost in trajnost, bo vplival na približno 600 plovil, 6 000 delovnih mest na 
morju in približno 140 000 ton ulovlje nih rib za prehrano lj udi. Plovila iz flot e, ki lovijo šura 
iz zahodnega staleža, so predvsem sr ednje velika do ve lika plovila z vle čnimi mrežami za 
pelagični ribolov. Ocena u činka je osredoto čena na tista plovila iz flot e, pri katerih je šur ena 
od petih najpomembnejših vrst, ki jih lovijo. Ta  plovila predstavljajo približno 83 % celotnega 
ulova. Vrednost ulovov šura predstavlja samo  majhen do srednje velik del ribolovnih 
možnosti, ki so na voljo istim ribiškim flot am (med 1 in 20 % glede na zadevno floto). 
Cilj predloga je: 
• prispevati k uresni čitvi splošnega cilja skupne ribiške politike (zagotavljanje trajnostnega 
izkoriščanja morskih živih virov v ekološkem,  gospodarskem in družbenem smislu) za 
določen stalež. To se bo doseglo tako, da bodo letne odlo čitve o ribolovnih možnostih 
ustrezale biološkim kazalnikom razvoja staleža, ki  so jih najbolj ugledna znanstvena telesa 
potrdila kot pomembne; 
• kot stranski cilj naj bi za zadevni sektor zagotovil predvidljivost in stabilnost letnih 
zakonskih odlo čitev o celotnem dovoljenem ulovu za stalež; 
• nadalje naj bi spodbujal znanstveno analizo staleža ter s časoma pove čal kakovost zbirke 
podatkov in ocene staleža. 
Posvetovanja so bila opravljena z znanstve nim odborom in odborom za interesiranih strani. 
Predlog dejansko odraža pobudo zainteresiranih  strani, organiziranih v regionalnem 
svetovalnem odboru za pelagi čne vrste. 
DG MARE želi s predlogom kot dodatnim elementom usmeriti sprejemanje odlo čitev v 
okviru skupne ribiške politike k dolgoro čnemu okviru, ki je skladen z mednarodnimi 
obveznostmi in cilji skupne ribišk e politike. Ta predlog je po na črtu za upravljanje sleda 
zahodno od Škotske1 že drugi primer na črta, ki za staleže, ki so znotraj varnih bioloških meja, 
predlaga dolgoro čni pristop upravljanja. Posebnost tega predloga je, da ne uporablja biomase 
staleža in ribolovne smrtnosti, ampak drugi biološ ki kazalnik, ter se opira na predhodno delo 
in pobudo sektorja. 
Operativni elementi in možnosti so: 
• možnost 1 : nespremenjena politik a; nadaljevanje dolo čanja ribolovnih možnosti kot letni 
ad hoc postopek na podlagi letnih  znanstvenih mnenj in politi čnih vidikov; 
• možnost 2 : zamrznitev ali postopno zmanjševan je ribolovnega pritiska zaradi 
nezadostnega znanja o biološkem stanju staleža; 
• možnost 3 : načrt upravljanja s podmožnostmi,  ki se nanašajo na razli čne biološke 
kazalnike in razpoložljiva orodja za upravljanje . Pri tem se razmišlja zlasti o upravljanju s 
                                                 
1 UL L 344, 20.12.2008, str. 6; predlog: COM(2008) 240 kon č., z dne 6.5.2008. 
 
SL 3   SL tehničnimi ukrepi ali reguliranjem napora ter upravljanju z omejitvami ulova. Prednost se 
daje upravljanju z omejitvami ulova, pri čemer se razpravlja o pr avilih za ulov na podlagi 
deleža celotnega drstitvenega staleža in pravilih za ulov na podlagi gibanja števil čnosti 
iker. Slednja podmožnost je bo lj zaželena, dopolnjev ali pa bi jo lahko  elementi v zvezi s 
stabilnostjo ulova, zmanjšanjem staleža in nadzorom. 
Službe Komisije so opravile osnovno simulacijo srednjero čnih gospodarskih u činkov na ravni 
celotne flote, in sicer glede stopnje dobi čka pri obeh obdržanih možnostih (možnost 1 in 
možnost 3). Pokazalo se je, da je razlika nepom embna in da bi lahko bila možnost 3 relativno 
nekoliko ugodnejša. Predstavljena ocena u činka primerja možne scen arije in ugotavlja, da je 
najprimernejši tisti, ki je se stavljen iz predloga dolgoro čnega načrta upravljanja, ki dolo ča 
stabilne TAC za tri leta v skladu s pravili za nadzor ulova, ki teme ljijo na previdnostnem 
mnenju za raven ulova in so prilagojena gibanju,  ki upošteva triletne r ezultate raziskav iker.