[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 3.5.2007

COM(2007) 230 konč.

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Poročilo o kakovosti na podlagi Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 501/2004 z dne 10. marca 2004 o četrtletnih finančnih računih sektorja država

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Poročilo o kakovosti na podlagi Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 501/2004 z dne 10. marca 2004 o četrtletnih finančnih računih sektorja država

Člen 9 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 501/2004 z dne 10. marca 2004[1] Komisiji (Eurostatu) nalaga, da Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo z oceno o zanesljivosti četrtletnih podatkov, ki jih pošljejo države članice.

V poročilu Monetarnega odbora o potrebah po informacijah, ki ga je na zasedanju 18. januarja 1999 potrdil Ekonomsko-finančni svet, je poudarjeno, da je potreben celovit sistem statističnih informacij, ki zagotavlja oblikovalcem politike potrebne podatke, na podlagi katerih sprejemajo svoje odločitve, vključno s četrtletnimi statistikami državnih financ.

V ta namen sta Uredba Komisije (ES) št. 264/2000 z dne 3. februarja 2000 in Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1221/2002 od držav članic zahtevali, da Eurostatu pošiljajo četrtletne nefinančne račune sektorja država, tj. prihodke in odhodke v skladu z ESR 95. Uredba št. 501/2004 ti uredbi dopolnjuje in opredeljuje dejavnosti javnega financiranja in bilance stanja, o katerih je treba poročati v skladu z ESR 95. Z Uredbo Sveta (ES) št. 1222/2004 z dne 28. junija 2004 je to četrtletno finančno poročanje zaobjeto v celoti, saj uredba predpisuje poročanje o četrtletnem javnem dolgu.

Četrtletni finančni računi sektorja država, ki jih je treba predložiti Eurostatu, so sestavljeni iz niza podatkov, ki vključuje do 300 časovnih vrst na državo in zajema podatke o transakcijah ter stanju finančnih sredstev in obveznosti za sektor država in njegove podsektorje: centralna država, federalna država[2], lokalna država in skladi socialne varnosti, ter o informacijah po nasprotnih sektorjih.

Medtem ko se je redno pošiljanje podatkov začelo junija 2004, je Komisija potrdila številna odstopanja 17 državam, vključno s celotnim področjem uporabe Uredbe Češki, Estoniji, Grčiji, Cipru, Malti, Poljski, Sloveniji in Slovaški. Ta odstopanja so se iztekla decembra 2005. Decembra 2005 so bili podatki tako Eurostatu prvič predloženi v celoti.

Namen poročila o kakovosti je zajeti različne razsežnosti kakovosti, ob upoštevanju meril, ki se navadno uporabljajo za ocenjevanje kakovosti statističnih podatkov[3]. Širši dogovor o poročilu je bil dosežen s člani Skupne projektne skupine Eurostata/Evropske centralne banke o četrtletnih finančnih računih sektorja država .

To poročilo je sestavljeno iz splošnih oddelkov, v katerih so pojasnjeni temeljni pojmi, tehnična vprašanja in najpomembnejše ugotovitve držav, ter končnega oddelka s povzetkom sklepov in priporočil po državah. Obsežnejša dokumentacija, na kateri temeljijo te ugotovitve, je bila objavljena na spletnih straneh Eurostata v letu 2006.

To poročilo temelji na zbirki podatkov Eurostata in metapodatkih, ki so bili na voljo 15. marca 2006. Nadaljnji napredek, ki so ga odtlej dosegle številne države članice, je v tem poročilu o kakovosti naveden samo zaradi zajetja.

O poročilu je bil opravljen posvet z Odborom za statistične programe in Odborom za monetarno, finančno in plačilnobilančno statistiko, kakor se zahteva v členu 9 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 501/2004 z dne 10. marca 2004.

Sestava Poročila o kakovosti

1. Institucionalna ureditev

2. Dostopnost in jasnost

3. Pravočasnost in zajetje poslanih podatkov

4. Skladnost

4.1. Skladnost četrtletnih in letnih podatkov

4.2. Skladnost finančnih in nefinančnih računov

4.3. Skladnost stanja in transakcij

4.4. Skladnost konsolidacije

5. Primerljivost

5.1. Časovna primerljivost

5.2. Primerljivost s finančnimi računi monetarne unije (MUFA)

5.3. Primerljivost z javnim dolgom

6. Natančnost in zanesljivost

6.1. Zajetje virov podatkov

6.2. Notranji pregledi usklajenosti in verodostojnosti ter spremljanje pomembnih dogodkov

6.3. Metodologija in predpostavke, uporabljene v statističnih ocenah

6.4. Vsebinske prilagoditve z ESR 95

6.5. Popravki statistik

7. Sklepi in priporočila

Poročilo o kakovosti četrtletnih finančnih računov sektorja država

na dan 15. marca 2006

1. INSTITUCIONALNA UREDITEV

Četrtletne finančne račune sektorja država pripravljajo nacionalni statistični uradi v večini držav članic ter nacionalne centralne banke v Belgiji, Nemčiji, Grčiji, Španiji, Italiji, Avstriji, na Madžarskem in Portugalskem. V Franciji jih skupaj pripravita ministrstvo za finance in nacionalna centralna banka, na Cipru pa ministrstvo za finance.

V več državah članicah se delovne skupine ali neformalni delovni timi, sestavljeni iz predstavnikov nacionalnega statističnega urada, nacionalne centralne banke in ministrstva za finance, ukvarjajo z metodološkimi vprašanji in vprašanji o virih podatkov, zlasti da bi se izboljšala usklajenost med četrtletnimi nefinančnimi in finančnimi računi[4]. Za izpolnjevanje in vzdrževanje ciljev visoke kakovosti je koristno dejavno usklajevanje. Eurostat spodbuja oblikovanje bolj uradnih in običajnih delovnih skupin v državah članicah.

2. DOSTOPNOST IN JASNOST

Dvanajst držav članic objavlja četrtletne finančne račune sektorja država (Španija, Madžarska, Finska, Švedska, Združeno kraljestvo), ali podniz (Belgija, Danska, Italija, Nizozemska, Avstrija), ali podatke, ki so širše usklajeni z njimi (Francija, Portugalska). Litva in Luksemburg jih nameravata kmalu objaviti.

Objavljene statistike so navadno na voljo na spletnih straneh ustanove, ki jih pripravlja, včasih pa so opremljene s krajšimi metodološkimi pojasnili ali pojasnjevalno analizo kot vodilom za uporabnike (Danska, Španija, Francija, Italija, Nizozemska, Avstrija in Združeno kraljestvo).

Spomladi 2006 je Eurostat na svojih spletnih straneh objavil statistiko četrtletnih finančnih računov sektorja država v obliki agregatnih podatkov za EU in nekatere nacionalne podatke skupaj z opisi načinov zbiranja po državah (npr. Priročnik o četrtletnih finančnih računih sektorja država ).

Vse države članice so Eurostatu predložile opis virov in metod, kakor je zahtevano v členu Uredbe (ES) št. 501/2004. Pomanjkljivosti v opisih držav so bile opažene zlasti pri Nemčiji, Italiji in Madžarski.

3. PRAVOčASNOST IN ZAJETJE POSLANIH PODATKOV

V skladu z Uredbo je treba podatke predložiti Eurostatu v treh mesecih po izteku četrtletja, na katero se ti nanašajo.

Po preučitvi zadnjih štirih četrtletnih predložitev je bilo ugotovljeno, da je večina držav članic Eurostatu poročala v predpisanem roku, zamude pa so bile samo nekajdnevne. Irska in Združeno kraljestvo sta zamudila dvakrat. Pri zadnji predložitvi je zamudila ena država članica, pri predzadnji nobena. Eurostat in države članice so oblikovale učinkovit način pošiljanja in pregledovanja, ki omogoča hitro obdelavo podatkov in po potrebi vnovično pošiljanje.

Kar zadeva zajetje, morajo države članice pošiljati četrtletne podatke od prvega četrtletja 1999. Celotno zajetje statistik, ki se po Uredbi zahteva od konca leta 2005, je predložilo samo 13 držav.

Malta in Slovenija Eurostatu nista predložili nobenih podatkov, Ciper pa zelo malo.

Nemčija in Luksemburg, v manjšem obsegu pa tudi Estonija, Latvija in Švedska niso predložili popolnih informacij o sektorju država in podsektorjih, kar je pogosto onemogočilo izračun njihovega neto posojanja/neto izposojanja (tj. njihovega primanjkljaja) ali njihovega neto finančnega premoženja (finančnih sredstev minus obveznosti). Češka, Francija, Slovaška in Združeno kraljestvo niso predložili nekaterih podatkov po nasprotnih sektorjih.

Češka ni zajela celotnega obdobja. V nasprotju s tem so nekatere druge države same od sebe predložile daljše časovne vrste od zahtevanih: Združeno kraljestvo, Madžarska, Španija, Italija, Švedska, Grčija, Luksemburg in Irska.

Omeniti velja, da se je po 15. marcu 2006 zajetje predloženih podatkov izboljšalo pri naslednjih državah: Češki, Nemčiji, Estoniji, Latviji, Sloveniji in Švedski.

4. SKLADNOST

4.1. Skladnost četrtletnih in letnih podatkov

V členu 2 Uredbe 501/2004 je navedeno, da so četrtletni podatki in ustrezni letni podatki, ki jih je treba sporočiti v skladu z Uredbo (ES) št. 2223/96 (tj. letni finančni računi), medsebojno usklajeni. Teoretično sta ti statistiki enaki in bi tako morali biti sporočeni podatki enaki. V praksi pa se pojavljajo odstopanja zaradi različnih ustanov, ki pripravljajo podatke, vpliva mehanizmov „izravnave“, ki se uporabljajo za pripravo finančnih računov, ter razlik v „preteklih podatkih“. Zaradi teh dejavnikov se je med letom možen tudi viden razkorak. Izginil naj bi vsaj enkrat na leto, ko se oba niza podatkov popolnoma prekrijeta.

Če analiziramo usklajenost med četrtletnimi in letnimi podatki, Belgija, Danska, Španija, Grčija, Italija, Litva, Nizozemska, Avstrija, Poljska, Portugalska, Finska in Združeno kraljestvo dosegajo popolno ali skoraj popolno ujemanje, medtem ko se pri Nemčiji in Latviji kažejo opazne razlike. V podatkih Češke, Estonije in Slovaške se pojavljajo precejšnje razlike, ki niso sprejemljive in jih ni mogoče pojasniti.

4.2. Skladnost finančnih in nefinančnih računov

Od decembra 2005 naprej morajo vse države članice Eurostatu predložiti popoln niz podatkov sektorja država, ki na eni strani zajema izdatke, prihodke in primanjkljaj, na drugi pa transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi. Primanjkljaj je v teoriji enak neto finančnim transakcijam (tj. „redne“ postavke so enake „izrednim“). V praksi zaradi vprašanj o viru podatkov, težav pri zbiranju in institucionalnih ureditev nastajajo razlike, ki so pogosto poimenovane „statistično odstopanje“ (odstopanje med nefinančnimi in finančnimi računi). Medtem ko je odstopanje v sektorju država navadno občutno manjše kakor v drugih gospodarskih sektorjih, pa v Evropi poznajo različne statistične pristope: nekateri zbiralci s fiskalnega področja odstopanje prikažejo v celoti, medtem ko ga drugi v statističnem postopku odpravijo. Eurostat je leta 2005 začel delo o tej tematiki, da bi ocenil nacionalne načine ravnanja in predlagal najboljšega.

Že tako zgodaj je mogoče reči, da je odstopanje opazno. Čeprav 12 od 20 držav, za katere bi se lahko izračunalo odstopanje, kaže povprečno četrtletno odstopanje znotraj +/–0,05 % letnega BDP, polovica držav kaže tudi standardni odklon četrtletnega odstopanja 0,5 % letnega BDP. Odstopanja za dve državi niso verjetna in kažejo na velike pomanjkljivosti pri podatkih: za Grčijo in Češko. Veliki standardni odkloni pri odstopanjih lahko kažejo na sezonske vzorce (Španija in Estonija) ali visoke podatke za določena četrtletja (Irska, Francija in Švedska). To bo še analizirano.

4.3. Skladnost stanja in finančnih transakcij

Ker je treba o bilancah stanja poročati v tržni vrednosti, sprememba stanja pri nekem instrumentu skozi obračunsko obdobje ni nujno enaka transakcijam s tem instrumentom. Revalorizacije in drugi poslovni dogodki, kot je prerazvrščanje, vplivajo na bilance stanja, niso pa knjiženi kot transakcije. Spremljanje vseh teh poslovnih dogodkov, poimenovanih tudi „drugi ekonomski tokovi“, je še eno ključno vprašanje kakovosti pri finančnih računih.

Eurostat je ob dejavni podpori projektne skupine o četrtletnih finančnih računih sektorja država uvedel sistematično poročanje o večjih poslovnih dogodkih, na katerih temeljijo večji drugi ekonomski tokovi. Po dogovoru so opredeljeni s pragom 0,5 % letnega BDP (ali več za nekatere posebne instrumente).

Španija, Latvija, Nizozemska, Avstrija in Poljska so evidentirale vse take večje poslovne dogodke. V nasprotju z njimi Češka, Danska, Madžarska in Združeno kraljestvo Eurostatu niso poročale o večjih poslovnih dogodkih.

4.4. Skladnost konsolidacije

Vsi sporočeni podatki, razen za Irsko in Slovaško, izpolnjujejo merila glede skladnosti notranje konsolidacije, tj. konsolidirane transakcije in stanja (opredeljena kot nekonsolidirane vrednosti minus konsolidirane vrednosti) na strani sredstev so enaka tistim na strani obveznosti.

5. PRIMERLJIVOST

5.1. Časovna primerljivost

Člen 7 Uredbe (ES) št. 501/2004 dovoljuje zbiranje preteklih podatkov na podlagi „najboljše ocene“. Opozoriti velja, da se prerazvrščanja enot, ki pogosto veljajo za prekinitve v časovnih vrstah, v nasprotju s tem običajno razumejo kot „drugi ekonomski tokovi“.

Večina držav članic ni poročala o prekinitvah v časovnih vrstah. Sedem držav članic je poročalo o opaženih prekinitvah: Češka, Španija, Francija, Italija, Nizozemska, Avstrija in Poljska.

5.2. Primerljivost s finančnimi računi monetarne unije (MUFA)

Eurostat ne preverja usklajenosti podatkov o četrtletnih finančnih računih sektorja država s četrtletnimi finančnimi računi, o katerih nacionalne centralne banke poročajo Evropski centralni banki v smislu Smernic ECB o finančnih računih monetarne unije (MUFA) (kar od aprila 2006 vključuje tudi četrtletne finančne račune sektorja država). Vseeno pa je bila taka usklajenost evidentirana z vprašalnikom po državah, saj se zaradi vpletenosti različnih ustanov in vpliva „izravnave“, ki se uporablja pri zbiranju popolnega niza četrtletnih finančnih računov monetarne unije, pojavlja možnost za morebitne razlike. Zaradi njihove sprotnosti in zajetja se lahko četrtletni finančni računi sektorja država koristno uporabljajo kot kakovosten vir za sestavljanje finančnih računov monetarne unije.

Večina držav izjavlja, da sta ali bosta niza podatkov enaka. Štiri države poročajo o zanemarljivih razlikah (Nemčija, Španija zaradi preteklih podatkov, Francija in Portugalska).

5.3. Primerljivost z javnim dolgom

Četrtletni javni dolg, o katerem države članice poročajo Eurostatu na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 1222/2004, mora biti skladen s sporočenimi obveznostmi države v četrtletnih finančnih računih sektorja država, če sta opredelitvi države in finančnih instrumentov enaki. Morata pa odstopati, ker se razlikuje pravilo glede vrednotenja: poroča se o tržni vrednosti državnih obveznosti in nominalni vrednosti javnega dolga (v njej niso vključene obračunane obresti in je kot taka opredeljena pri „vrednostnih papirjih“).

Na podlagi kvantitativne analize je bilo ugotovljeno, da je bil javni dolg usklajen z obveznostmi države v vseh petih kategorijah pregledanih instrumentov (kratkoročna in dolgoročna posojila, kratkoročni in dolgoročni vrednostni papirji ter gotovina in vloge[5]) samo v štirih državah: Grčiji, Španiji, Luksemburgu in na Finskem, medtem ko se v treh državah pojavljajo nedoslednosti v treh kategorijah: na Irskem, v Avstriji in na Švedskem.

6. NATANčNOST IN ZANESLJIVOST

6.1. Zajetje virov podatkov

V zvezi z uporabo virov podatkov člen 2 Uredbe (ES) št. 501/2004 navaja, da morajo četrtletni podatki temeljiti na informacijah, ki so neposredno na voljo v državi, na primer na javnih računih ali upravnih virih. Prožnost je dovoljena pri zbiranju pozicij lastniških vrednostnih papirjev, razen pri delnicah, ki kotirajo na borzi, in delih vzajemnih skladov.

Večina držav članic pri poročanju zajame vse ali skoraj vse vire podatkov, kar zadeva enote države in instrumente. To dosegajo na več načinov, predvsem z dostopom do neposrednih virov, kot so lastni računi vsake enote, do osrednjih zbirk podatkov ali raziskav. Grčija, Švedska in Združeno kraljestvo (za lokalne oblasti) se močno opirajo na raziskave. Posredne informacije, zbrane iz denarnih in bančnih statistik, plačilnih bilanc ali splošnih zbirk podatkov o vrednostnih papirjih, se uporabljajo pri zbiranju podatkov o nasprotnih sektorjih, včasih pa tudi za oceno instrumentov: zlasti v Estoniji, Grčiji, Italiji, Luksemburgu in Avstriji (obsežna raba zbirk podatkov o posameznih vrednostnih papirjih) ter na Portugalskem, v manjšem obsegu pa tudi v Nemčiji, na Nizozemskem, Poljskem, v Sloveniji in na Finskem. Zbiralci podatkov pogosto poročajo o težavah pri ocenjevanju pozicij izvedenih finančnih instrumentov (stanja ali transakcij) in uporabljajo posredne vire podatkov za zavarovalne tehnične rezervacije.

Transakcije pogosto izhajajo iz informacij o stanju, kar je na splošno druga najboljša možnost. Vendar pa imajo Španija, Nizozemska, Portugalska, Slovaška in Združeno kraljestvo, v manjšem obsegu pa tudi Nemčija, Irska, Avstrija, Finska in Švedska dostop do informacij o tokovih, ki so boljša izbira.

6.2. Notranji pregledi usklajenosti in verodostojnosti ter spremljanje pomembnih poslovnih dogodkov

Večina držav članic pri sestavljanju redno pregleduje usklajenost in preverja verodostojnost. Pregledi usklajenosti se izvajajo po postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, Tabela 3, hkrati z letnimi finančnimi računi ali ob konsolidaciji. Verodostojnost se preverja v zvezi z odstopanjem, rastjo stanja ali drugimi ekonomskimi tokovi. Češka in Madžarska nista navedli svojih postopkov.

Države članice spremljajo večje poslovne dogodke, na katerih temeljijo večje transakcije ali večji drugi ekonomski tokovi, ter o tem poročajo Eurostatu. Belgija, Estonija, Španija, Francija, Irska, Latvija, Nizozemska, Avstrija, Poljska in Portugalska evidentirajo večino svojih večjih transakcij. V nasprotju z njimi Češka, Grčija, Irska in Združeno kraljestvo niso evidentirali večjih transakcij. Večje druge ekonomske tokove prav tako spremljajo številne države članice (glej oddelek 4.4 zgoraj).

6.3. Metodologija in predpostavke, uporabljene v statističnih ocenah

Člen 2 Uredbe 501/2004 izrecno dovoljuje uporabo interpolacije in ekstrapolacije za nekatere navedene instrumente. Medtem ko več držav članic ne uporablja tovrstnih metod (Grčija, Litva, Malta, Avstrija, Slovenija in Združeno kraljestvo), pa jih več drugih občasno uporabi pri ocenjevanju pozicij lastniških vrednostnih papirjev, drugih terjatev in obveznosti ali informacij, ki so na voljo samo enkrat letno, tako kot se včasih dogaja pri lokalni državi.

6.4. Vsebinske prilagoditve z ESR 95

Za uskladitev četrtletnih podatkov s pojmi iz ESR 95 so potrebne vsebinske prilagoditve. Te prilagoditve so podobne tistim iz letnih računov.

Kategorizacija

Večina držav članic (razen Češke, Francije in Slovaške) poroča, da so viri podatkov na splošno usklajeni s kategorizacijo instrumentov ESR 95, tako da prilagoditve niso potrebne. V Franciji dospelost kratkoročnih vrednostnih papirjev opazno presega eno leto.

Vrednotenje

Po ESR 95 je treba bilanco stanja ovrednotiti po tržni vrednosti za lastniške in druge vrednostne papirje. Države članice uporabljajo tržno vrednotenje za obveznosti iz dolgoročnih vrednostnih papirjev, razen v Belgiji, na Češkem, v Estoniji, Latviji, Litvi in na Slovaškem. Več držav članic svoje kratkoročne obveznosti vrednoti po nominalni vrednosti, kar je prav tako nepravilno, čeprav z bolj omejenimi kvantitativnimi posledicami (Belgija, Češka, Nemčija, Latvija, Litva, Slovaška in Združeno kraljestvo).

Države članice morajo lastniške vrednostne papirje vrednotiti po tržni ali enakovredni vrednosti ter uporabiti približke za delnice, ki ne kotirajo na borzi. Na Irskem vrednotijo delnice, ki ne kotirajo na borzi, kot neto premoženje po tržni vrednosti, na Madžarskem pa po preračunani knjigovodski vrednosti. Češka, Estonija, Grčija, Italija, Latvija, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Avstrija, Poljska, Finska, Švedska in Združeno kraljestvo vrednotijo delnice, ki ne kotirajo na borzi, kot neto premoženje po knjigovodski vrednosti, Slovaška pa po nakupni vrednosti, kar ni najboljši način.

Čas knjiženja

ESR 95 predpisuje knjiženje transakcij na osnovi nastanka poslovnega dogodka in razlike z gotovinskimi plačili med drugimi terjatvami in obveznostmi. Najboljši način ravnanja po ESR 95 je knjiženje obračunanih obresti za vrednostni papir, kar zahteva tudi Priročnik o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu[6] . Vendar le manjšina držav upošteva ta priporočila za vse obveznosti, večina pa obračunane obresti knjiži med obveznosti za nekatere dolžniške vrednostne papirje.

6.5. Popravki statistik

Države članice Eurostatu sporočajo metapodatke o večjih popravkih in razloge zanje. Obseg popravkov je bistvena sestavina ocenjevanja kakovosti, tako z vidika uporabnika kot zbiralca podatkov. Tukaj so analizirani popravki od ene do naslednje predložitve podatkov (zlasti od prve do druge ocene), saj opozarjajo na vprašanja v zvezi z viri podatkov. V tej fazi ni bilo mogoče izračunati popravkov med prvo oceno in končnimi podatki, ker se v praksi meri osem četrtletij, saj se je redno pošiljanje podatkov o četrtletnih finančnih računih sektorja država začelo pred manj kot dvema letoma.

Predhodna analiza minulih sedmih rednih pošiljanj kaže, da je povprečni popravek, po državah članicah in po pošiljanjih, blizu 0,2 % letnega BDP za neto finančno premoženje sektorja država tako za prvo oceno in zadnja štiri četrtletja ter do 0,1 % letnega BDP za neto posojanje/neto izposojanje sektorja država. Prva ocena tako ni pretirano popravljena glede na naslednja četrtletja. Malo je dokazov o pristranskosti zlasti pri neto posojanju/neto izposojanju. Pogosto prevladujejo popravki podatkov centralne države, kar je posledica obsega in zapletenosti njenih finančnih transakcij.

Pojavljajo se precejšnje razlike med državami, saj nekatere kažejo večje popravke: Francija, Italija, Madžarska in Portugalska (pri neto finančnem premoženju pa še Danska in Luksemburg), druge precej manjše: Nizozemska, Švedska in Združeno kraljestvo. Zaradi malo izkušenj, ker je veliko držav do nedavna izkoristilo možnost odstopanja ali bilo v fazi razvoja, je treba analize popravkov razlagati previdno. Za trdne sklepe je še prezgodaj.

7. SKLEPI IN PRIPOROčILA[7]

PRI ZBIRANJU čETRTLETNIH FINANčNIH RAčUNOV SEKTORJA DRžAVA JE BIL DOSEžEN PRECEJšEN NAPREDEK. PODATKI ZA VEčINO DRžAV SO USTREZNE KAKOVOSTI, UPORABNI ZA ANALIZO IN PRIMERNI ZA ZBIRANJE USTREZNIH AGREGATNIH PODATKOV EURSKEGA OBMOčJA IN EU. ZATO BI JIH BILO TREBA RAZšIRITI.

Nekatere države članice morajo sprejeti nekaj ukrepov za izboljšanje kakovosti sporočenih podatkov. V nekaterih primerih so izboljšave mogoče že z izpolnitvijo obveznosti Skupnosti glede sporočanja časovnih vrst Eurostatu. Tako Komisiji ne bi bilo treba začeti postopka za ugotavljanje kršitev v skladu s Pogodbo, da se zagotovi popolno izvajanje predpisov Skupnosti.

Spodbujati bi bilo treba objavo četrtletnih finančnih računov sektorja država, z ustreznimi navodili za uporabnike: z ustreznimi metapodatki, ki bodo kazali nacionalno prakso, opozorili uporabnikom o spremenljivosti teh četrtletnih podatkov in pomočjo pri razlagi odstopanj. Objava bi prispevala h kakovosti.

To oceno bi bilo treba v prihodnosti ponoviti, da bi se spremljal napredek držav članic. Nekaj posamičnih ocen in priporočil po državah članicah je navedenih v spodnji preglednici.

Država članica | Podatki in metapodatki so: | Poskrbeti bi bilo treba za: |

Belgija | na splošno dobre kakovosti | vrednotenje dolžniških vrednostnih papirjev |

Češka | na splošno nezadostne kakovosti | predložitev celotne časovne vrste skladnost z letnimi finančnimi računi in nefinančnimi računi poročanje o večjih dogodkih vrednotenje dolžniških vrednostnih papirjev in lastniških vrednostnih papirjev, ki ne kotirajo na borzi |

Danska | na splošno dobre kakovosti | poročanje o večjih poslovnih dogodkih |

Nemčija | na splošno zadovoljive kakovosti; nezadostno zajetje | zajetje opise držav usklajenost z letnimi finančnimi računi in z dolgom |

Estonija | na splošno nezadostne kakovosti; opažene so večje slabosti, saj četrtletni podatki pogosto niso prave četrtletne statistike | zajetje skladnost z letnimi finančnimi računi in nefinančnimi računi vrednotenje dolžniških vrednostnih papirjev in lastniških vrednostnih papirjev, ki ne kotirajo na borzi zanašanje na neposredne vire podatkov |

Irska | na splošno sprejemljive kakovosti | usklajenost konsolidacije, z letnimi finančnimi računi in z dolgom dosledno poročanje o večjih poslovnih dogodkih |

Grčija | na splošno nezadostne kakovosti | skladnost z nefinančnimi računi poročanje o večjih poslovnih dogodkih vrednotenje lastniških vrednostnih papirjev, ki ne kotirajo na borzi |

Španija | na splošno zelo dobre kakovosti | skladnost z nefinančnimi računi |

Francija | na splošno dobre kakovosti | uveljavitev ustreznega merila dospelosti omejitev popravkov prvih ocen skladnost z nefinančnimi računi |

Italija | na splošno dobre kakovosti | opise držav usklajenost z dolgom vrednotenje lastniških vrednostnih papirjev, ki ne kotirajo na borzi zanašanje na neposredne vire podatkov |

Ciper | Eurostat je prejel omejeno količino podatkov in dokumentacije. | Potrebno je takojšnje ukrepanje za izpolnitev Uredbe EU. |

Latvija | na splošno dobre kakovosti; nepopolno zajetje | zajetje vrednotenje dolžniških vrednostnih papirjev in lastniških vrednostnih papirjev, ki ne kotirajo na borzi skladnost z letnimi finančnimi računi |

Litva | na splošno dobre kakovosti | vrednotenje dolžniških vrednostnih papirjev |

Luksemburg | na splošno dobre kakovosti; nezadostno zajetje | zajetje opise držav zanašanje na neposredne vire podatkov |

Madžarska | na splošno dobre kakovosti, čeprav so metapodatki nezadostni | opise držav poročanje o večjih dogodkih |

Malta | Eurostatu niso bili sporočeni nobeni podatki. | Potrebno je takojšnje ukrepanje za izpolnitev Uredbe EU |

Nizozemska | na splošno dobre kakovosti | skladnost z nefinančnimi računi vrednotenje lastniških vrednostnih papirjev, ki ne kotirajo na borzi zanašanje na neposredne vire podatkov |

Avstrija | na splošno dobre kakovosti | usklajenost z dolgom vrednotenje lastniških vrednostnih papirjev, ki ne kotirajo na borzi zanašanje na neposredne vire podatkov |

Poljska | na splošno dobre kakovosti | usklajenost z dolgom vrednotenje lastniških vrednostnih papirjev, ki ne kotirajo na borzi zanašanje na neposredne vire podatkov |

Portugalska | na splošno dobre kakovosti | usklajenost z nefinančnimi računi in z dolgom zanašanje na neposredne vire podatkov |

Slovenija | Eurostatu niso bili sporočeni nobeni podatki. | Potrebno je takojšnje ukrepanje za izpolnitev Uredbe EU. |

Slovaška | na splošno nezadostne kakovosti; opažene so večje slabosti pri zbiranju transakcij | usklajenost konsolidacije, z nefinančnimi računi in z letnimi finančnimi računi vrednotenje dolžniških vrednostnih papirjev in lastniških vrednostnih papirjev poročanje o večjih poslovnih dogodkih |

Finska | na splošno dobre kakovosti | vrednotenje lastniških vrednostnih papirjev, ki ne kotirajo na borzi zanašanje na neposredne vire podatkov |

Švedska | na splošno dobre kakovosti; nepopolno zajetje | zajetje usklajenost z nefinančnimi računi in z dolgom vrednotenje lastniških vrednostnih papirjev, ki ne kotirajo na borzi |

Združeno kraljestvo | na splošno dobre kakovosti | postopke pošiljanja poročanje o večjih poslovnih dogodkih vrednotenje lastniških vrednostnih papirjev, ki ne kotirajo na borzi usklajenost z dolgom |

[1] UL L 81, 19.3.2004, str. 1.

[2] Uporablja se samo v Belgiji, Nemčiji, Španiji in Avstriji.

[3] Glej Interesno skupino Eurostata CIRCA „Kakovost statistike“, http://forum.europa.eu.int/Public/irc/dsis/Home/main.

[4] V več državah članicah pripravlja četrtletne nefinančne in finančne račune ista ustanova.

[5] Kovanci so pogosto državna obveznost in država lahko sprejema vloge, ki so v nekaterih redkih primerih vključene med denarne agregate.

[6] Priročnik je objavljen v oddelku Statistika državnih financ (pododdelek II.3) na spletnih straneh Eurostata: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631312,2373_58674363&_dad=portal&_schema=PORTAL#II.2.

[7] To poročilo o kakovosti ne kaže nadaljnjega razvoja, ki so ga medtem dosegle številne države članice po 15. marcu 2006.