V naslednjih oddelkih so predstavljene ugotovitve glede šestih glavnih področij vrednotenja: ustreznosti, uspešnosti, učinkovitosti, skladnosti, dodane vrednosti EU in upravljanja programa.

V tem poročilu so v skladu s členom 13 uredbe o programu EaSI povzeti glavni rezultati vmesnega vrednotenja za Evropski parlament, Svet, Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij ter javnost.

Vrednotenje je zajemalo dejavnosti programa EaSI od januarja 2014 do decembra 2016. Zajelo je celoten geografski obseg programa in ustrezne zainteresirane strani, zlasti odbor za program EaSI, odbore za politike, socialne partnerje, nacionalne organe in ključne organizacije civilne družbe EU.

V skladu s členom 13(1) uredbe o programu EaSI in smernicami za boljše pravno urejanje so se z vmesnim vrednotenjem ocenili napredek pri uresničevanju ciljev programa, njegova nadaljnja ustreznost, njegova učinkovitost in uporaba sredstev, skladnost njegove politike z drugimi instrumenti ter njegova dodana vrednost EU. Proučilo se je tudi upravljanje programa EaSI. Cilj vrednotenja je priporočiti prilagoditve načina vodenja programa, da bi se izboljšalo prihodnje izvajanje in prispevalo k pripravi na obdobje po letu 2020.

Medsektorski cilji, kot so enakost spolov, nediskriminacija ter boj proti revščini in socialni izključenosti, so podprti na vseh ravneh.

■os mikrofinanciranje/socialno podjetništvo podpira dostop ranljivih oseb in mikropodjetij do mikrokreditov ter povečanje institucionalne zmogljivosti za ponudnike mikrokreditov.

■mreža EURES zagotavlja informacije in storitve za iskalce zaposlitve in delodajalce ter izvaja ciljno usmerjene programe mobilnosti, ki ljudem omogočajo iskanje dela v drugih delih EU;

■program Progress podpira oblikovanje in izvajanje politike z zagotavljanjem dokazov v zvezi s politiko, organizacijo dejavnosti izmenjave informacij in vzajemnega učenja, ustvarjanjem boljših pogojev za socialne inovacije in prispevanjem h krepitvi zmogljivosti za EU in nacionalne organizacije;

Program Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI), ki se izvaja z neposrednim in posrednim upravljanjem, je namenjen spodbujanju visoke ravni kakovostnega in trajnostnega zaposlovanja, zagotavljanju ustrezne in dostojne socialne zaščite, boju proti socialni izključenosti in revščini ter izboljšanju delovnih pogojev v državah članicah in drugih sodelujočih državah (državah Efte/EGP ter državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah za članstvo v EU).

Vendar ima vrednotenje jasne omejitve. Leta 2016 je bilo končanih le malo projektov, zato so razpoložljivi podatki omejeni, pri drugih projektih, ki so se začeli, pa še ni bilo dovolj časa, da bi se pokazali vsi rezultati in učinki. Poleg tega je na voljo malo referenčnih vrednosti, saj v smislu obsega in pokritosti ni programa, ki bi bil primerljiv s programom EaSI. Uspešnost programa EaSI bi bilo treba zato obravnavati v okviru njegove vloge v širšem sistemu podpore, vključno s pobudami politike na ravni EU in nacionalni ravni. Da bi se te omejitve odpravile/zmanjšale, so se pri vmesnem vrednotenju navzkrižno preverili številni viri dokazov za vrednotenje ter skupne kvantitativne in kvalitativne metode ter orodja, zagotovila se je preglednost virov podatkov in sistematično so bile preverjene ugotovitve glede na prispevke zainteresiranih strani.

Ena od pomembnih ugotovitev v zvezi s tem je bila, da je bilo vmesno vrednotenje, kot ga določa uredba o programu EaSI, izvedeno prezgodaj. Prihodnja vrednotenja bi morala biti časovno umeščena tako, da bi že obstajalo več rezultatov in učinkov, na katerih bi temeljila analiza.

3.1.Ustreznost

Ustreznost programa EaSI je bila ocenjena glede na njegove splošne cilje, posebne cilje za tri osi in razdelitev sredstev med njimi.

Z vrednotenjem je bilo potrjeno, da so utemeljitev programa EaSI in njegovih pet splošnih ciljev še vedno zelo ustrezni, zlasti v časovnem okviru vrednotenja posledic finančne in gospodarske krize – z dobrodošlim, vendar počasnim okrevanjem – ter trendov, ki bodo v prihodnjih letih verjetno vplivali na EU. Zaradi velikega pritoka beguncev in priseljencev v države članice EU se je število ranljivih oseb močno povečalo, zato je njihovo uspešno vključevanje ena od najpomembnejših prednostnih nalog EU.

Čeprav je na voljo le omejen nabor podatkov, je bil dosežen napredek pri doseganju vseh splošnih in posebnih ciljev programa EaSI. Program EaSI je prispeval k povečanju ozaveščenosti o prispevkih politike EU k socialnemu vključevanju in zmanjšanju revščine, izboljšanju dojemanja čezmejnega potenciala za zaposlovanje, hitremu preverjanju in izvajanju inovativnih ukrepov ter povečanju dostopa do mikroposojil in podpore za podjetništvo. Program EaSI je prav tako olajšal spreminjanje politike na podlagi primerjalnih raziskav, izmenjav in krepitve zmogljivosti, tako pa so lahko različne zainteresirane strani vplivale na oblikovanje in izvajanje družbenogospodarskih politik v državah, ki sodelujejo v programu.

Vendar bi lahko bil program EaSI še ustreznejši in njegovi učinki še boljši. Analitična orodja, dogodki za razširjanje informacij in inovativni projekti bi se morali bolj osredotočati na vprašanja spola, brezposelnost mladih, neenakosti (dohodki, izobrazba, spretnosti in znanja) in boj proti socialni izključenosti, pri tem pa večjo pozornost nameniti prenosljivosti in izvajanju socialnih inovacij na širši ravni.

Program Progress in os mikrofinanciranje/socialno podjetništvo lahko imata v tem procesu pomembno vlogo, saj prednostno obravnavata dejavnosti socialnega vključevanja in dostop do financiranja za ranljive skupine, tj. osebe, ki jih ogrožata socialna in finančna izključenost. Mreža EURES bi morala še naprej financirati projekte, namenjene skupinam z jasno gospodarsko potrebo (kot v primeru programa „tvoja prva zaposlitev EURES“ in čezmejnih partnerstev).

Pri temah dejavnosti vzajemnega učenja, kot so ukrepi za vključevanje mladih, prosilcev za azil, beguncev in dolgotrajno brezposelnih na trg dela ter prihodnja potreba po spretnostih in znanjih, so se pozorno upoštevale prednostne naloge iz smernic za zaposlovanje in priporočila za posamezne države v okviru cikla gospodarskega usklajevanja evropskega semestra. Evropski semester so podpirale tudi druge analitične dejavnosti, ki se financirajo iz programa EaSI, zlasti poročilo o zaposlovanju in socialnih zadevah ter anketa o delovni sili. Program bi moral v okviru svojih analitičnih dejavnosti prednost nameniti izmenjavi dobrih praks med oblikovalci politik v sodelujočih državah z dejavnostmi vzajemnega učenja, ozaveščanja in razširjanja informacij.

Podobno, razširjanje dobrih praks iz različnih držav, vključno s socialnim eksperimentiranjem, na širši operativni ravni krepi ozaveščenost o inovativnih praksah ter nacionalnim in lokalnim akterjem pomaga zagotavljati boljše storitve in proizvode. Zato je ohranjanje mrež na ravni EU ključnega pomena za usklajevanje različnih političnih programov na različnih ravneh upravljanja in v sodelujočih državah.

V praksi bi prožnejša razporeditev sredstev med tri osi programa (namesto sedanjih minimalnih okvirnih deležev iz uredbe o programu EaSI) omogočila več manevrskega prostora za prenos proračunskih sredstev med njimi, kadar bi bilo to potrebno. To bi lahko zlasti pomagalo osi mikrofinanciranje/socialno podjetništvo, kjer poraba temelji na povpraševanju. Z večjo prožnostjo bi se lahko tudi povečala odzivnost na nove potrebe (npr. nove pobude, kot so evropska solidarnostna enota, nov začetek socialnega dialoga, Novi program znanj in spretnosti za Evropo ali Evropski organ za delo).

3.2.Uspešnost

Tri osi programa se razlikujejo glede na uspešnost pri ustvarjanju rezultatov in doseganju ciljev ter uvajanju sprememb. Program Progress je najuspešnejši pri olajševanju izmenjevanja informacij, vzajemnega učenja in dialoga ter pri razvoju in razširjanju primerjalnega in analitičnega znanja. Ena od uspešnejših dejavnosti mreže EURES je prispevanje k razvoju preglednega trga dela v smislu povpraševanja in ponudbe. Iz dokazov v zvezi z osjo mikrofinanciranje/socialno podjetništvo je razvidno, da sta se s financiranjem iz programa EaSI povečala razpoložljivost finančnih sredstev v sodelujočih državah in dostop do njih.

Finančni posredniki so v svoje dejavnosti vključili ranljive skupine, vendar so bile med državami velike razlike. V večini primerov ranljive skupine kljub temu ne predstavljajo večine končnih upravičencev. Te se še vedno srečujejo z ovirami pri dostopu do finančnih sredstev. Na podlagi najnovejših letnih podatkov o učinku (september 2016) je v povprečju 35 % najemnikov mikrokreditov žensk, več kot 40 % je mlajših od 30 let ali starejših od 50 let, skoraj 20 % je brezposelnih (v primerjavi z 62 % samozaposlenih/podjetnikov), 10 % pa jih ima priseljensko ozadje (zunaj EU). Več ukrepov mora biti osredotočenih na ranljive skupine, zato je treba proučiti možnost, da bi se v preostanku programa EaSI zanje uvedli minimalni cilji. Finančni instrumenti temeljijo na povpraševanju, zato bi jih moralo biti mogoče izvajati s stopnjo prožnosti, s katero bi se izpolnilo povpraševanje na trgu. Pobude za Evropski investicijski sklad, ki temeljijo na politikah, se lahko upoštevajo pri oblikovanju prihodnjih instrumentov za nadaljnje spodbujanje vključevanja ranljivih skupin.

Pri vrednotenju so bili izpostavljeni številni načini za izboljšanje uspešnosti. Čeprav je program Progress še naprej osredotočen na področja politike, ki so pomembna za zainteresirane strani in jih te cenijo (zaposlovanje in delovni pogoji), bi bilo treba izboljšati njegova prizadevanja za eksperimentiranje na področju socialne politike s spremembo njegove osredotočenosti na to ter njegovih postopkov za vrednotenje in izbiranje projektov in s poenostavitvijo izvajanja takih projektov na širši ravni. V zvezi z mrežo EURES bi bilo treba proučiti daljše obdobje izvajanja (vsaj dve leti) in ukrepe za zmanjšanje upravnega bremena za upravljanje razpisov za zbiranje ponudb, da bi se zainteresiranim stranem omogočili ustrezen razvoj projektov, njihovo izvajanje, merjenje njihove uspešnosti in zagotovitev njihove trajnosti. V zvezi z osjo mikrofinanciranje/socialno podjetništvo se za drugo obdobje izvajanja EaSI predlaga večja osredotočenost na ranljive skupine, na primer določitev cilja glede deleža/števila ranljivih skupin, upravičenih v razpisih za zbiranje ponudb.

3.3.Učinkovitost

Vrednotenje zagotavlja vpogled v usklajenost razpoložljivih sredstev in ciljev programa. Finančna sredstva, ki so na voljo, so zadoščala za izvajanje dejavnosti programa Progress in mreže EURES, proračun za sklop mikrofinanciranje v okviru tretje osi pa je bil premajhen. Visoka stopnja uporabe jamstvenega instrumenta programa EaSI, ki je del osi mikrofinanciranje/socialno podjetništvo, je pomenila pritisk na proračun in privedla do porabe celotnega proračuna za mikrofinanciranje. Ker so v sklopu socialno podjetništvo običajno potrebna višja posojila kot v sklopu mikrofinanciranje, je bilo zagotovljenih manj posojil. To je vplivalo na število podpisanih pogodb.

Nezadosten proračun tretje osi za prvo obdobje izvajanja je bil medtem saniran, tako da se je omogočilo predhodno financiranje iz proračuna programa EaSI za obdobje 2017–2020, ki je bilo na voljo prej, da je bilo mogoče izpolniti veliko povpraševanje na trgu. Predhodno financiranje je bilo mogoče z jamstvom iz Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI). Kot odziv na veliko povpraševanje po jamstvenem instrumentu programa EaSI je os mikrofinanciranje/socialno podjetništvo decembra 2017 dejansko prejela dodatnih 100 milijonov EUR iz EFSI. Zaradi tega se bo povečal skupni obseg ukrepov za jamstveni instrument EaSI, Evropski investicijski sklad pa bo lahko izvajal precej večje število operacij.

Učinkovitost programa Progress bi bilo mogoče še izboljšati z uvedbo sprememb in zmanjšanjem upravnega bremena v fazah oddaje in izvajanja projektov. Poleg tega kandidati ne vedo vedno, ali bi se morali sofinancirati stroški dela ali dejanska denarna vrednost. To bi bilo treba pojasniti v razpisnih pogojih.

V zvezi z mrežo EURES so bili za preglednost prostih delovnih mest dodeljeni večji zneski, kot je bilo prvotno načrtovano, da bi se uvedla nova informacijska tehnologija, vendar sta razvoj in zagotavljanje storitev ostala razmeroma stabilna.