SL Uradni list Evropske unije C 232/49

Mnenje Odbora regij – Razvoj skupne strategije za ključne spodbujevalne tehnologije v EU

(2010/C 000/09)

I. POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

1. pozdravlja pobudo Evropske komisije, da pripravi sporočilo z naslovom „Priprave na prihodnost: razvoj skupne strategije za ključne spodbujevalne tehnologije v EU“ (sporočilo o KST);

2. meni, da bi lahko te tehnologije postale izredno koristne za državljane, podjetja in upravo in bi lahko prispevale k izboljšanju proizvodov in kakovosti javnih storitev;

3. pozdravlja dodatne reference in poročila, kot je sporočilo z naslovom „Nanoznanosti in nanotehnologije: Akcijski načrt za Evropo 2005–2009“ (poročilo o nanotehnologijah), ki podpira prihodnji razvoj ključnih spodbujevalnih tehnologij; opaža, da so v sporočilu o KST nanotehnologije med petimi strateško najbolj pomembnimi ključnimi spodbujevalnimi tehnologijami;

4. opozarja na ključno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri spodbujanju strokovnega dialoga z javnostjo in obravnavi javnih vprašanj na ravni, ki je blizu državljanom;

5. podpira to, da sporočilo o KST namenja večji poudarek skupnemu strateškemu načrtovanju in predstavitvenim projektom ter prizadevanjem za bolj strateški in usklajen pristop, ki jih vlagajo ne samo EU in države članice, temveč tudi regije;

6. pozdravlja dejstvo, da se v tem sporočilu o KST spodbujajo regionalni inovacijski grozdi in mreže kot temelj za ustvarjanje in ohranjanje vrhunskih inovacij na svetovni ravni, kar omogoča trdno umeščanje znanja v konkretno regijo;

7. priznava pomen ključnih spodbujevalnih tehnologij za konkurenčnost EU v svetu in trajnostni razvoj; poudarja, da bi bilo treba okrepiti izmenjavo izkušenj in najboljših praks med državami članicami in drugimi evropskimi regijami ter izkoristiti primere najboljše prakse od drugod po svetu;

8. vnovič poudarja pomen sinergij med okvirnim programom, strukturnimi skladi in nacionalnimi politikami v povezavi s širšimi cilji EU na področju konkurenčnosti in kohezije;

9. se zaveda pomena revizije okvira Skupnosti, namenjenega državnim pomočem za inovacije, in poziva Komisijo, naj ga obvešča o pomembnejših spremembah;

10. podpira predlog Komisije za ustanovitev skupine strokovnjakov na visoki ravni za pripravo skupne dolgoročnejše strategije za ključne spodbujevalne tehnologije in poziva Komisijo, naj ga že od samega začetka obvešča o dogajanjih v zvezi s to skupino, vključno z njenimi analizami in političnimi priporočili;

11. se strinja s potrebo, navedeno v poročilu o nanotehnologijah, da se v razvoj nanotehnologij vključijo zdravje, varnost in okoljski vidiki ter vzpostavi učinkovit dialog z vsemi udeleženci;

12. priznava pomen natančnega pregleda obstoječe evropske zakonodaje, kakor je zahteval Evropski parlament, in njene uskladitve z regionalnimi predpisi in standardi, saj bi lahko prevelika razhajanja med zakoni ogrozila mednarodno konkurenčnost evropskih regij in držav članic;

13. meni, da predlagani ukrepi, kakor so predstavljeni v sporočilu o KST, niso v nasprotju z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti.

Vpliv ključnih spodbujevalnih tehnologij na konkurenčnost in inovacije

14. poudarja pomen ključnih spodbujevalnih tehnologij pri podpiranju praktičnih rešitev, njihovo možno vlogo v novem evropskem načrtu za inovacije in pri izboljšanju kakovosti življenja in konkurenčnosti v evropskih regijah;

15. priznava, da je treba nenehno spremljati konkurenčnost nekaterih sektorjev, hkrati pa se je treba zavedati, da bo napredek Evrope v prihodnosti vse bolj odvisen od medsektorskega sodelovanja (1);

16. ugotavlja, da bi lahko s spodbujanjem različne uporabe specifičnega znanja v več inovacijskih verigah ustvarili nova delovna mesta na vseh ravneh in regijam zagotovili dostop do znanja (1);

17. se zavzema za revizijo okvirnega programa EU za raziskave in tehnološki razvoj in njegovo prilagoditev potrebam MSP, da bi jim omogočili sodelovanje v skupnih evropskih projektih in ustvarili več možnosti za razvoj ključnih spodbujevalnih tehnologij na regionalni ravni;

18. ugotavlja, da je Evropa že zdaj manj zanimiva za industrijske naložbe v to področje.

Družbeni vidiki ključnih spodbujevalnih tehnologij

19. se strinja s sporočilom o KST glede pomena poznavanja in razumevanja ključnih spodbujevalnih tehnologij v javnosti ter glede proaktivne strategije, s pomočjo katere bi zainteresirani akterji s skupnimi močmi obravnavali vprašanja, ki zanimajo javnost, in razpravljali o koristih in tveganjih, ki jih prinašajo nove tehnologije;

20. ponavlja, da je potrebno dobro razumevanje koristi in tveganj, ki jih prinašajo nove tehnologije, ter obveščanje o njih, kakor je OR že poudaril v svojih prejšnjih mnenjih (2), in da je treba po potrebi opraviti študijo za boljše razumevanje morebitnih tveganj glede na pričakovane koristi;

21. v zvezi s tem pozdravlja močnejšo vlogo evropske skupine za etiko pri strokovni razpravi o priložnostih in tveganjih, ki izhajajo iz bio- in nanotehnologij;

22. se strinja, da je treba obravnavati družbena pričakovanja in pomisleke, kakor je navedeno v poročilu o nanotehnologijah in spremljajočih dokumentih;

23. podpira spodbujanje sodelovanja med EU ter nacionalno in regionalno ravnijo pri etičnih in družbeno-gospodarskih vprašanjih;

24. meni, da bi morala EU ustanoviti evropsko delovno skupino za družbene inovacije, ki ne bi bila ločena od evropske industrijske politike, temveč bi bila njen osrednji del (1);

25. poziva države članice, da skupaj s svojimi regijami usklajeno odločajo o svojih politikah na področju inovacij ter ukrepih in instrumentih za spodbujanje teh politik, da bodo doseženi rezultati ustrezali tudi sedanjim potrebam na lokalni in regionalni ravni (3);

26. pozdravlja namen Komisije, da se zavzame za to, da bi v okviru trgovinske politike in dvostranskih sporazumov zaustavili prakso nezakonitega subvencioniranja v tretjih državah in s tem subvencioniranja konkurence. Če tretje države na to niso pripravljene, bi morale EU in države članice kljub vsemu svoje tehnološke in gospodarske interese varovati z učinkovitimi ukrepi, da bi zagotovile ohranitev ključnih spodbujevalnih tehnologij in z njimi povezanega, na znanju temelječega gospodarstva v Evropi.

Infrastruktura in kohezija

27. zahteva bolj usmerjeno politiko obveščanja na lokalni in regionalni ravni ter spodbujanje posodabljanj infrastrukture, kar je nujno za razvoj in izvajanje ključnih spodbujevalnih tehnologij;

28. poudarja, da je večina evropske raziskovalne infrastrukture v Zahodni Evropi in da bi se bilo treba v zvezi s tem zavzemati za večjo geografsko uravnoteženost;

29. priznava, da je treba oblikovati okvir na evropski ravni, da bi zagotovili učinkovitejše delovanje raziskovalne infrastrukture in odpravo ovir za raziskovanje na mednarodni ravni;

30. poziva, naj se posebna pozornost nameni Evropskemu združenju za teritorialno sodelovanje (EZTS) kot nadaljnjemu pravnemu instrumentu, ki omogoča vzpostavljanje raziskovalne infrastrukture na evropski ravni;

31. poudarja pomen lokalnih in regionalnih oblasti pri spodbujanju skupnih raziskovalnih programov, saj so ključni akterji pri razvoju regionalnih raziskovalnih in inovacijskih tehnologij in pogosto vodijo raziskovalne ustanove ter podpirajo inovativno okolje;

32. predlaga dodatne pobude v okviru okvirnega programa za pomoč raziskavam in inovacijam, vključno z različnim obsegom finančnih pomoči za naložbe v raziskovalne in inovacijske projekte;

33. spodbuja mesta in regije, naj podpirajo prenos znanja iz znanstvene baze v industrijo, izboljšajo zagotavljanje tveganega kapitala, tudi za čezmejno sodelovanje, in podpirajo uporabnike tehnoloških izumov pri patentiranju in uporabi patentov;

34. poudarja posebno vlogo kohezijske politike pri podpiranju inovacijskih dejavnosti v regijah;

35. opaža, da je z Evropskim skladom za regionalni razvoj mogoče finančno podpreti razvoj znanja in modernizacijo izobraževalnih struktur in sistemov s financiranjem podjetniških inkubatorjev in znanstvenih parkov, s čimer se olajša povezovanje med MSP in univerzami.

Izboljšanje vključevanja MSP v javno-zasebna partnerstva

36. vnovič poudarja, da bi morala evropska industrijska politika nameniti večjo pozornost povezovanju med velikimi ter srednje velikimi in malimi podjetji, zlasti med MSP in raziskovalnimi središči (1); poudarja ključni pomen usposobljene delovne sile za to povezovanje in krepitev industrije na regionalni ravni;

37. opozarja na temeljno vlogo sodelovanja med javnimi ustanovami in zasebnim sektorjem, s posebnim poudarkom na vključitvi univerz in raziskovalnih ustanov (4); ugotavlja, da je treba učne načrte univerz povezati s tehnologijami, ki so pomembne za delovno silo v določeni regiji, da bi zadržali znanje in konkurenčnost te regije;

38. poziva, naj se uporaba finančnih sredstev strukturnih skladov po regijah preusmeri zlasti v spodbujanje povpraševanja po raziskavah in inovacijah ter v uporabniške in odprte inovacije, ki predstavljajo regionalni potencial (5).

Razvoj v posameznih sektorjih

39. opaža, da pri proizvodih in v trženju v številnih sektorjih občasno prihaja do izjemnih inovacij, na primer v živilski in farmacevtski industriji (naravoslovne vede), biomedicinski tehnologiji, avtomobilski industriji in na področju visokih tehnologij (1);

40. opozarja, da biotehnologija poleg njene uporabe na področju zdravja, hrane in krme ponuja obetavne rešitve tudi v kemični industriji (2);

41. poziva k soobstoju različnih kmetijskih praks, ne le v interesu dobrega kmetovanja, temveč tudi zaradi strpnosti in zaupanja pri izmenjavi informacij, usklajevanju in sodelovanju med sosednjimi kmeti (2);

42. pozdravlja prizadevanja Komisije za zagotovitev varne in učinkovite uporabe moderne biotehnologije v državah v razvoju ter spodbujanje zmogljivosti teh držav pri ocenjevanju in obvladovanju tveganja, da bo mogoče podpreti ohranitev in trajnostno rabo genetskih virov v teh državah (2);

43. poudarja, da je treba razviti primerno metodologijo za izvajanje varnostnih ocen na področju nanotehnologij in vzpostaviti ustrezen politični in zakonodajni okvir še pred nadaljnjim prodorom na trg;

44. poudarja, da je treba najprej podpreti razvoj zanesljivejšega sistema ocenjevanja trajnosti tehnologij, ki bi bil zlasti osredotočen na zgodnji razvoj, in to še veliko pred vstopom na trg; opaža, da bi lahko to privedlo do priprave neodvisnih okvirov metodologije za ocenjevanje in obvladovanje tveganja ter študij o vplivih na družbo;

45. poziva k okrepitvi funkcije predvidevanja vseh služb Evropske komisije, zlasti na področju tehnologije, da bi tako zagotovili pravočasno ugotavljanje na novo pojavljajočih se vprašanj. Preveriti je treba pomen, skladnost in učinkovitost zakonodaje in politike, njunega izvajanja ter njunih družbenih in gospodarskih učinkov (2).

V Bruslju, 14. april 2010 Prvi podpredsednik Odbora regij Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

(1) CdR 39/2006 fin.

(2) CdR 174/2007 fin.

(3) CdR 283/2008 fin.

(4) CdR 83/2007 fin.

(5) CdR 263/2007 fin.