[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 16.12.2008

COM(2008) 870 konč.

POROČILO KOMISIJE SVETU

o selektivnosti ribolova na trsko z vlečno mrežo v Baltskem morju

POROČILO KOMISIJE SVETU

o selektivnosti ribolova na trsko z vlečno mrežo v Baltskem morju

1. NAMEN IN UVOD

Člen 7 Uredbe Sveta (ES) št. 2187/2005 o ohranjanju ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi v Baltskem morju, Beltih in Soundu določa, da Komisija „(…) na podlagi nasvetov znanstvenega, tehničnega in ekonomskega odbora za ribištvo (…) predstavi Svetu oceno selektivnosti aktivnih orodij, za katere je trska priznana kot ciljna vrsta“. V področje uporabe člena 7 so zajeta le orodja, ki se uporabljajo pri ribolovu z vlečno mrežo.

Ocena zadeva vlečne mreže, danske potegalke in podobna orodja z velikostjo očesa ≥ 105 mm z izhodnim oknom BACOMA ali vrečo T90 (v kateri so očesa na vreči in podaljšku zasukana za 90°), kar sta dva sistema selektivnosti, ki se uporabljata pri ribolovu na trsko v Baltiku. Podroben opis obeh vrst orodja je v dodatku k zgoraj navedeni uredbi.

Oceno je opravil Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES)[1]. Znanstveni, tehnični in ekonomski odbor za ribištvo (STECF)[2] je bil povabljen k predložitvi mnenja o oceni. To poročilo vsebuje povzetke nasvetov ICES in STECF ter primerjavo selektivnosti vreče T90 in izhodnega okna BACOMA. Vsebuje tudi utemeljitev povečanja selektivnosti, prvi sklop priporočil, kako ga doseči, in opis prihodnjega ukrepanja.

2. SKLEPI IN PRIPOROčILA ORGANIZACIJ ICES IN STECF

ICES ugotavlja, da oba modela, BACOMA in T90, zagotavljata ustrezno selektivnost in dolžino zadržanja (L50 pomeni, da bo 50 % rib te dolžine zadržanih v mreži), enako obstoječi najmanjši velikosti iztovarjanja za trsko, tj. 38 cm. Razlika v selektivnosti obeh orodij ni jasno dokazana. Dodatne pripombe ICES se nanašajo na prednosti in pomanjkljivosti obeh orodij v smislu uporabnosti, ugotovljenih koristi za kakovost rib ali učinkovitosti goriva. ICES priporoča tudi dodatne študije in analize.

STECF podpira ugotovitve ICES in zaključuje, da na osnovi razpoložljivih informacij ni bilo mogoče odgovoriti na vprašanje, ali imajo vlečne mreže BACOMA in T90 podobne lastnosti glede selektivnosti ali ne. STECF ugotavlja tudi, da „sedanji vzorec izkoriščanja trske z ribolovom z vlečno mrežo omogoča izkoriščanje nedoraslih trsk. Posledica tega je neoptimalna uporaba staleža trske v Baltiku. Izboljšani vzorec izkoriščanja z nižjo smrtnostjo ribjih mladic bo zagotovil višje donose in hkrati prispeval k obnovi vzhodnega staleža trske. STECF zato priporoča, da se preuči možnost ukrepov, ki bi izboljšali vzorec izkoriščanja trske v Baltiku.“

3. PODROBNA ANALIZA IN OCENA

3.1. Selektivnost

Sklepi o selektivnosti temeljijo na starejši analizi, ki jo je izvedel ICES[3], zaradi pomanjkanja novejših študij selektivnosti, zlasti za orodje BACOMA. Vendar ICES upošteva predhodne rezultate dveh nedavnih poljskih in nemških študij selektivnosti, ki sta se izvedli predvsem za T90[4].

Sklepi ICES kažejo, da L50 tako za okna BACOMA kot za vrečo T90 znaša 38–40 cm, kar ustreza najmanjši velikosti iztovarjanja za trsko, tj. 38 cm. Za T90 so predhodne analize nemških in poljskih podatkov pokazale, da je L50 približno 41 cm in razpon selekcije od 4,8 do 6,5 cm. V celoti med obema orodjema ni bilo mogoče zaznati nobene razlike v selektivnosti, vendar je kljub temu ni bilo mogoče izključiti.

3.1.1. Vloga števila očes na obodu vreče

Starejša analiza, ki jo je opravil ICES, uporablja stare nize podatkov za vreče T90. Večina navedenih skupin podatkov je bila pridobljena s preskusi na vrečah z večjim številom očes na obodu, kot je trenutno predpisano največje število, ki znaša 50. Vendar je analiza na podlagi modela, ki so jo nedavno izvedli na Danskem[5], skupaj z drugimi znanstvenimi poročili pokazala, da ima obod vreče pomemben vpliv na selektivnost, ne glede na to, ali je vreča sestavljena iz standardnih rombastih mrežnih očes ali očes vrste T90. Zmanjšanje števila očes na obodu vreče je izrazito povečalo selektivnost. Zato je verjetno, da je selektivnost vreče T90, ugotovljena s starejšo analizo (z večjim številom očes), podcenila sedanjo selektivnost vreče T90. Zgoraj omenjene nedavne študije o T90, izvedene na Poljskem in v Nemčiji, podpirajo to teorijo.

3.1.2. Vloga obsega in sestave ulova

Obseg in sestava ulova lahko vplivata na selektivnost orodja BACOMA oziroma T90. Opazovalci in ribiči ugotavljajo, da obstoječe okno BACOMA deluje razmeroma dobro pri količinah ulova, manjših od dveh ton na vleko. Kadar je obseg ulova večji in zlasti, kadar v njem prevladujejo trske najmanjše velikosti iztovarjanja, dajejo lastnosti, selektivne za velikost, nezadovoljive rezultate. To se sklada s prejšnjimi študijami in je povezano z velikostjo okna BACOMA.

Študije vreč za T90 kažejo, da je selektivnost manj odvisna od obsega ulova in bolj od njegove sestave. Visoka koncentracija bokoplut v vreči zmanjšuje selektivne lastnosti mreže za trsko. ICES zato priporoča, da se preuči možnost dodatnih tehničnih ukrepov, kot so zaprtje območij z visokimi koncentracijami bokoplut ali podmernih trsk v realnem času.

3.1.3. Najmanjša velikost iztovarjanja

Obe orodji, BACOMA in T90, omogočata L50, ki je enaka najmanjši velikosti iztovarjanja za trsko, tj. 38 cm.

Trenutno L25 (25 % rib te dolžine ostane v mreži) ustreza dolžini trske okoli 35–38 cm tako za orodje BACOMA kot za T90, kar bi bil selektivnejši cilj za upravljanje.

3.1.4. Zavržki

Količino zavržkov iz vseh ribištev za staleže trske zahodnega in vzhodnega Baltika ocenjuje delovna skupina ICES za oceno ribištev v Baltiku (WGBFAS). Po podatkih iz njenega zadnjega poročila[6] se je količina zavržkov povečala s 1 600 ton leta 2005 na več kot 4 000 ton letno v letih 2006 in 2007. ICES meni, da je razlog za to povečanje zavržkov verjetno v velikem obsegu letnikov 2003 in 2005, ki so se pridružili ulovljivemu staležu, vendar so komajda presegali najmanjšo velikost iztovarjanja.

Ocenjuje se, da je sedanja raven zavržkov za trsko v Baltskem morju okrog 10 % ulova po teži. S povečano selektivnostjo bi se zmanjšal ta odstotek, izboljšala bi se obnova staležev in zvišal bi se donos.

3.2. Dodatni vidiki

3.2.1. Sprejemljivost za ribiče

Vse razpoložljive informacije kažejo, da se priljubljenost posameznih orodij med državami članicami jasno razlikuje:

- danski in švedski ribiči so odločno bolj naklonjeni uporabi okna BACOMA,

- ribiči iz drugih držav članic, zlasti Poljske in Nemčije, pa menijo, da je boljša izbira vreča T90.

Zdi se, da nobena možnost ni popolna za izboljšanje ulova ali zmanjšanje zavržkov in da sta za ribiče obe bolj sprejemljivi kot preprosto povečanje velikosti očes.

3.2.2. Dodatki za pritrditev

V členu 5 Uredbe Sveta (ES) št. 2187/2005 je opisanih več dovoljenih dodatkov za pritrditev na orodje, ki imajo lahko škodljiv vpliv na selektivnost ali se lahko pritrdijo na nedovoljen način, tako da zmanjšajo velikost očes. Uporaba spodnjih zaščit, velikih „reševalnih“ plovcev, pritrjenih na vrv za zavezovanje vreče, zaklopnic in okroglih stremen lahko vpliva na selektivnost, odvisno od načina pritrditve. Nadaljnjo uporabo takšnih dodatkov za namene ojačanja in varnosti je treba torej uravnovesiti z njihovimi negativnimi vplivi na selektivnost.

3.3. Nadaljnje študije, ki jih priporočata ICES in STECF

ICES in STECF priporočata izvedbo študij za izboljšanje poznavanja in razjasnitev razlik med oknom BACOMA in vrečo T90. Seznam predlaganih študij je naslednji:

- strukturirani poskusi, pripravljeni posebej za primerjavo selektivnosti med vrečami T90 in okni BACOMA ter za oceno učinka debeline sukanca, oboda vreče in velikosti očesa;

- študije selektivnosti z naraščajočim obsegom in sestavo ulova z vrečami BACOMA in T90;

- raziskava možnosti dodatnih tehničnih ukrepov, kot so zaprtje območij ali zaprtje v realnem času na Baltiku;

- ustrezen pregled možnega vpliva izogibanja pravilom prek informacij, ki jih posredujejo države članice;

- pregled obstoječih pravil glede dovoljenih dodatkov za orodja, kot so zaščite, reševalni plovci itd. za ugotovitev, ali je njihova uporaba še naprej potrebna.

4. SKLEPI KOMISIJE

Komisija meni, da kljub razmeroma nizkim stopnjam zavržkov v ribolovu na trsko z vlečno mrežo v Baltskem morju obstaja možnost za izboljšanje selektivnosti in druge ukrepe za zmanjšanje zavržkov. Ob upoštevanju priporočila STECF, da „naj se preuči možnost ukrepov, ki bi izboljšali vzorec izkoriščanja trske v Baltiku,“ želi Komisija raziskati možnost povečanja selektivnosti v ribolovu na trsko z vlečno mrežo v Baltskem morju in odprave zavržkov.

Po mnenju Komisije je sedanji pozitivni razvoj staleža trske v vzhodnem Baltskem morju priložnost za povečanje selektivnosti brez hujših gospodarskih posledic za baltsko ribiško industrijo. Polovično zaprto Baltsko morje s svojo prevladujočo vrsto ribištva, specializiranega za eno samo vrsto, je prav tako ustrezen kandidat za upravljanje celovitega ekosistemskega pristopa z znatno zmanjšanimi ravnmi zavržkov komercialnih in nekomercialnih vrst. Srednje- in dolgoročni učinki takšnega pristopa bi bile višje ribolovne kvote ter boljše ekološko in gospodarsko stanje ribištev.

Komisija je nedavno dobila podporo Regionalnega svetovalnega sveta za Baltsko morje[7],[8] (BSRAC) za zmanjšanje zavržkov in izboljšanje selektivnosti v Baltskem morju. Komisija ugotavlja, da je za izvajanje tega pristopa na voljo veliko različnih možnosti, kot so razširjena okna BACOMA, povečana velikost očes v T90, povečana velikost očes v oknu BACOMA, povečana velikost očes na splošno, zmanjšanje števila očes v obodu vreče, pilotna shema za izogibanje nedoraslim trskam, zaprtja v realnem času itd. Komisija v zvezi s tem pozdravlja nadaljnje pobude držav članic in Regionalnega svetovalnega sveta za Baltsko morje ter bo organizirala sestanke z državami članicami in RAC za Baltsko morje za razprave o pilotnih projektih, s katerimi bi se ocenili različni ukrepi. Komisija bo preučila rezultate pilotnih projektov za zmanjšanje zavržkov in izboljšanje selektivnosti, predlagala cilje in morebitne nove ureditvene ukrepe, če in ko bo to potrebno.

V zvezi s tem želi Komisija poudariti, da Uredba Sveta (ES) št. 1198/2006 z dne 27. julija 2006 o Evropskem skladu za ribištvo vsebuje vrsto določb, ki jih lahko države članice uporabljajo za povečanje selektivnosti. Mednje na primer spadajo menjave ribolovnega orodja, pomoč za opremo za zmanjšanje vpliva na nekomercialne vrste, pomoč za manjša plovila za izboljšanje upravljanja in nadzora dostopa do nekaterih ribolovnih območij ter pomoč za skupinske ukrepe, kakršni so pilotni projekti. Komisija zato države članice poziva, naj uporabijo obstoječe možnosti za spodbujanje pilotnih projektov za izboljšanje selektivnosti ribolova na trsko v Baltskem morju.

[1] ICES, 8,3,3,3 (2007). Odgovor ICES Evropski uniji o selektivnosti aktivnih orodij za ribolov na trsko v Baltskem morju.

[2] Delovni dokument služb Komisije STECF (2008): Nasvet znanstvenega, tehničnega in ekonomskega odbora za ribištvo o selektivnosti aktivnih orodij za ribolov na trsko v Baltskem morju.

[3] Poročilo ICES (2004) o delovni skupini ICES-FAO za tehnologijo rib in njihovo vedenje (WGFTFB), 20.–23. aprila 2004, Gdynia, Poljska. ICES CM 2004/B:05.189 pp; Poročilo ICES (2005) o delovni skupini ICES-FAO za tehnologijo rib in njihovo vedenje (WGFTFB), 18.–22. aprila 2005, Rim, Italija. ICES CM 2005/B:04.283 pp.

[4] Moderhak W., 2007. Selectivity in trawl fisheries for cod – assessment of the selectivity on cod of active gears for which cod is recognised as target species according to Article 7 of Council Regulation (EC) No 2187/2005 . Sporočilo Poljske Evropski komisiji, 16. avgusta 2007.

Wienbeck H., 2007. 579 Cruise Report of FRV Solea from 7/9/2007-28/9/2007. Inštitut za tehnologijo in ekonomijo ribištva, Hamburg, Nemčija. V pripravi.

[5] Herrmann B., Priour D., and Krag L.A., 2007. Simulation-based study of the combined effect on cod-end size selection of turning meshes by 90° and reducing the number of meshes in the circumference for round fish. Fisheries Research 84 (2007) 222–232.

[6] ICES CM 2008 / ACOM: 06.

[7] BSRAC (2008) priporočila za ribištvo ribjih vrst v Baltskem morju v letu 2009.

[8] Pripombe Regionalnega svetovalnega sveta za Baltsko morje na posvetovalni dokument Komisije o zavržkih (2008).