STALIŠČE SVETA (EU) št. 23/2021 V PRVI OBRAVNAVI

z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013

Svet sprejel 27. maja 2021

2021/C 233/01

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti točke (d) člena 46, člena 149, točke (a) člena 153(2), člena 164, tretjega odstavka člena 175 in člena 349 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Evropski parlament, Svet in Komisija so v odgovor na družbene izzive v Evropi 17. novembra 2017 skupno razglasili evropski steber socialnih pravic (v nadaljnjem besedilu: steber). Dvajset ključnih načel stebra je razvrščenih v tri kategorije: enake možnosti in dostop do trga dela, pošteni delovni pogoji ter socialna zaščita in vključevanje. Ukrepanje v okviru Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) bi moralo slediti dvajsetim načelom stebra. Da bi ESS+ prispeval k uresničevanju stebra, bi moral podpirati naložbe v ljudi in sisteme na področjih politik zaposlovanja, izobraževanja in socialnega vključevanja ter tako krepiti ekonomsko, teritorialno in socialno kohezijo v skladu s členom 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

(2) Na ravni Unije je evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik (v nadaljnjem besedilu: evropski semester) okvir, v katerem se določajo prednostne naloge nacionalnih reform in spremlja njihovo izvajanje. Države članice razvijejo lastne nacionalne večletne naložbene strategije, ki podpirajo navedene prednostne naloge reform. Te strategije bi bilo treba predložiti skupaj z letnimi nacionalnimi programi reform, da bi se predstavili in usklajevali prednostni naložbeni projekti, ki se jih podpira s financiranjem Unije ali z nacionalnim financiranjem. Pomagati bi morale tudi usklajeni uporabi financiranja Unije in čim večji dodani vrednosti finančne podpore, prejete zlasti iz programov, ki jih podpira Unija, kadar je ustrezno v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) in Kohezijskega sklada, katerih specifični cilji in področje uporabe so določeni v Uredbi (EU) 2021/… Evropskega parlamenta in Sveta (4) (1), ESS+, Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo (ESPRA), vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/… Evropskega parlamenta in Sveta (5) (2) Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6), Evropske stabilizacijske funkcije za naložbe (ESFN), vzpostavljene z Uredbo (EU) 2021/… Evropskega parlamenta in Sveta (7) (3) in Programa InvestEU, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta (8) (Program InvestEU).

(3) Revidirane smernice za politike zaposlovanja držav članic so bile sprejete s Sklepom Sveta (EU) 2020/1512 (9). Besedilo teh smernic je bilo usklajeno z načeli stebra, in sicer z namenom, da bi Evropa izboljšala konkurenčnost in postala privlačnejša za naložbe, ustvarjanje delovnih mest in spodbujanje socialne kohezije. Da bi se zagotovila popolna usklajenost ESS+ s cilji teh smernic, zlasti glede zaposlovanja, izobraževanja, usposabljanja ter boja proti socialni izključenosti, revščini in diskriminaciji, bi moral ESS+ države članice podpirati ob upoštevanju ustreznih integriranih smernic in zadevnih priporočil za posamezne države, sprejetih na podlagi člena 121(2) in člena 148(2) in (4) PDEU, ter, kadar je primerno, nacionalnih programov reform, podprtih z nacionalnimi strategijami. ESS+ bi moral prispevati tudi k ustreznim vidikom izvajanja ključnih pobud in dejavnosti Unije, zlasti sporočil Komisije z dne 10. junija 2016 z naslovom „Novi program znanj in spretnosti za Evropo“, z dne 30. septembra 2020 z naslovom „Evropski izobraževalni prostor“, z dne 7. oktobra 2020 z naslovom „Unija enakosti: strateški okvir EU za enakost, vključevanje in udeležbo Romov“ ter priporočil Sveta z dne 15. februarja 2016 o vključevanju dolgotrajno brezposelnih na trg dela, z dne 19. decembra 2016 o poteh izpopolnjevanja in z dne 30. oktobra 2020 o Mostu do delovnih mest – okrepitev jamstva za mlade ter sporočila Komisije in priporočila Sveta z dne 12. marca 2021 o enakosti, vključevanju in udeležbi Romov.

(4) Svet je 20. junija 2017 sprejel sklepe z naslovom „Trajnostna prihodnost Evrope: Odziv EU na agendo za trajnostni razvoj do leta 2030“. Svet je poudaril pomen uravnoteženega in celovitega uresničevanja trajnostnega razvoja v vseh treh razsežnostih (ekonomski, socialni in okoljski). Trajnostni razvoj je treba nujno vključiti v vsa področja notranjih in zunanjih politik Unije, Unija pa si v svojih politikah, ki jih uporablja, ambiciozno prizadeva obravnavati svetovne izzive. Svet je pozdravil sporočilo Komisije z dne 22. novembra 2016 z naslovom „Novi ukrepi za trajnostno prihodnost Evrope kot prvi korak pri vključevanju ciljev Združenih narodov (ZN) za trajnostni razvoj (v nadaljnjem besedilu: cilji trajnostnega razvoja) in uporabi trajnostnega razvoja kot ključnega vodilnega načela za vse politike Unije, vključno z njenimi instrumenti financiranja. ESS+ bi moral prispevati k izvajanju ciljev trajnostnega razvoja ZN, in sicer med drugim z izkoreninjenjem skrajnih oblik revščine (cilj trajnostnega razvoja 1), spodbujanjem kakovostnega in vključujočega izobraževanja (cilj trajnostnega razvoja 4), spodbujanjem enakosti spolov (cilj trajnostnega razvoja 5), spodbujanjem vzdržne, vključujoče in trajnostne gospodarske rasti, popolne in produktivne zaposlenosti in dostojnega dela za vse (cilj trajnostnega razvoja 8) ter zmanjšanjem neenakosti (cilj trajnostnega razvoja 10).

(5) Zaradi nedavnega in trenutnega razvoja dogodkov so se poslabšali strukturni izzivi, ki izhajajo iz gospodarske globalizacije, socialnih neenakosti, upravljanja migracijskih tokov in večje varnostne grožnje, prehoda na čisto energijo, tehnoloških sprememb, demografskega upada, brezposelnosti, zlasti brezposelnosti mladih ter vse starejše delovne sile, pa tudi izzivi, ki izhajajo iz vse večjega neskladja med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih v nekaterih sektorjih in regijah, kar zadeva zlasti mala in srednja podjetja (MSP). Z zelenim in digitalnim prehodom ter preobrazbo evropskih industrijskih ekosistemov bi lahko nastale številne nove priložnosti, ki pa bi jih moral spremljati pravi nabor znanj in spretnosti ter zaposlitvene in socialne politike in ukrepi. Unija bi morala biti ob upoštevanju spreminjajočih se razmer v svetu dela pripravljena na sedanje in prihodnje izzive, in sicer z vlaganjem v ustrezna znanja in spretnosti, izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje, zagotavljanjem bolj vključujoče rasti ter izboljšanjem zaposlitvene in socialne politike, hkrati pa tudi z upoštevanjem gospodarske in industrijske trajnostnosti, mobilnosti delovne sile ter ob prizadevanju za vzpostavitev uravnotežene zastopanosti spolov na trgu dela.

(6) Uredba (EU) 2021/… Evropskega parlamenta in Sveta (10) (4) vzpostavlja okvir za ukrepanje v okviru ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada, Sklada za pravični prehod, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/… Evropskega parlamenta in Sveta (11) (5), ESPRA, Sklada za azil, migracije in vključevanje, Sklada za notranjo varnost in Instrumenta za upravljanje meja in vizumsko politiko v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja ter določa zlasti cilje politik in pravila glede načrtovanja, spremljanja in vrednotenja, upravljanja in nadzora za sklade Unije, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja. Zato je treba določiti splošne cilje ESS+ in posebne določbe o vrsti dejavnosti, ki bi jih bilo možno financirati iz ESS+.

(7) Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (12) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) določa pravila za izvrševanje splošnega proračuna Unije (v nadaljnjem besedilu: proračun Unije), vključno s pravili o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem upravljanju, finančnih instrumentih, proračunskih jamstvih, finančni pomoči in povračilih zunanjim strokovnjakom. Sofinanciranje za nepovratna sredstva se lahko zagotovi iz lastnih sredstev upravičencev, prihodka iz projekta ali finančnih prispevkov oziroma prispevkov v naravi od tretjih oseb. Da bi se zagotovila skladnost pri izvajanju programov Unije, bi se finančna uredba morala uporabljati za ukrepe, ki se izvajajo z neposrednim ali posrednim upravljanjem v okviru ESS+.

(8) Vrste financiranja Unije in metode izvajanja na podlagi te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi njihove zmožnosti doseganja specifičnih ciljev ukrepov in zagotavljanja rezultatov, ob tem pa upoštevati zlasti stroške kontrol, upravno breme in pričakovano tveganje neskladnosti. Pri nepovratnih sredstvih bi to moralo vključevati obravnavanje uporabe pavšalnih zneskov, financiranja po pavšalni stopnji in stroškov na enoto ter financiranja, ki ni povezano s stroški iz točke (a) člena 125(1) finančne uredbe. Za izvajanje ukrepov, povezanih s socialno-ekonomskim vključevanjem državljanov tretjih držav, in v skladu s členom 94 Uredbe (EU) 2021/… (4) lahko Komisija za povračilo državam članicam uporabi možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov, vključno s pavšalnimi zneski.

(9) Da bi se financiranje racionaliziralo in poenostavilo ter da bi se s celovitimi pristopi k financiranju ustvarile dodatne priložnosti za sinergije, bi bilo treba ukrepe, podprte iz Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 223/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (13), in Programa Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1296/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (14), vključiti v ESS+. ESS+ bi zato moral zajemati dva sklopa: sklop v okviru deljenega upravljanja (v nadaljnjem besedilu: sklop ESS+ okviru deljenega upravljanja), ki se izvaja v okviru deljenega upravljanja, ter sklop za zaposlovanje in socialne inovacije (v nadaljnjem besedilu: sklop EaSI), ki se izvaja v okviru neposrednega in posrednega upravljanja. To bi moralo prispevati k zmanjšanju upravnega bremena, povezanega z upravljanjem različnih skladov, zlasti za države članice in upravičence, hkrati pa bi se za enostavnejše operacije, kot je razdeljevanje hrane ali osnovne materialne pomoči, ohranila enostavnejša pravila.

(10) Glede na širše področje uporabe ESS+ je primerno, da se cilji povečanja učinkovitosti trgov dela, spodbujanja enakega dostopa do kakovostne zaposlitve, izboljšanja enake dostopnosti in kakovosti izobraževanja in usposabljanja, da bi pripomogli k ponovnemu vključevanju v izobraževalne sisteme, spodbujanja socialnega vključevanja, olajševanja dostopa do zdravstvenega varstva za ranljive osebe in zmanjševanja revščine ne izvajajo samo v okviru deljenega upravljanja v okviru sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja, temveč tudi za ukrepe, potrebne na ravni Unije, v okviru neposrednega in posrednega upravljanja v okviru sklopa EaSI.

(11) Ta uredba določa finančna sredstva za celotno obdobje ESS+, ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu točke 18 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (15). Določiti bi morala dodelitve za sklop ESS+ v okviru deljenega upravljanja in dodelitve za ukrepe, ki se bodo izvajali v okviru sklopa EaSI.

(12) Da bi olajšali izvajanje posebnih in operativnih ciljev sklopa EaSI, bi moral ESS+ podpirati dejavnosti, povezane s tehnično in upravno pomočjo, kot so dejavnosti pripravljanja, spremljanja, nadzora, revizije in vrednotenja, medtem ko bi morale biti dejavnosti komuniciranja in razširjanja del ukrepov, upravičenih v okviru sklopa EaSI.

(13) ESS+ bi moral spodbujati zaposlovanje z aktivnim ukrepanjem, ki omogoča vključevanje in ponovno vključevanje na trg dela, zlasti za mlade – predvsem z izvajanjem okrepljenega jamstva za mlade –, za dolgotrajno brezposelne ljudi, za prikrajšane skupine na trgu dela in za neaktivne ljudi ter s spodbujanjem samozaposlovanja in socialnega gospodarstva. ESS+ bi si moral prizadevati za izboljšanje delovanja trgov dela s podpiranjem posodabljanja institucij trgov dela, kot so javne službe za zaposlovanje, da bi se izboljšala njihova zmogljivost zagotavljanja okrepljenega ciljno naravnanega svetovanja in usmerjanja med iskanjem zaposlitve in pri prehodu v zaposlitev ter da bi se povečala mobilnost delavcev. ESS+ bi moral spodbujati uravnoteženo udeležbo spolov na trgu dela, in sicer z ukrepi, ki bi med drugim zagotovili enake delovne pogoje, boljšo usklajenost poklicnega in zasebnega življenja ter dostop do otroškega varstva, vključno s predšolsko vzgojo in varstvom. ESS+ bi si moral prizadevati tudi za zagotavljanje zdravega in dobro prilagojenega delovnega okolja, da bi se upoštevala tveganja za zdravje, povezana s spreminjajočimi se oblikami dela, in potrebe starajoče se delovne sile.

(14) ESS+ bi moral zagotavljati podporo za izboljšanje kakovosti, vključenosti in učinkovitosti sistemov izobraževanja in usposabljanja ter njihove relevantnosti za potrebe trgov dela, tudi s spodbujanjem digitalnega učenja, potrjevanjem neformalnega in priložnostnega učenja, strokovnega razvoja učiteljev, da se olajša pridobivanje ključnih kompetenc, zlasti glede osnovnih spretnosti, vključno z zdravstveno in medijsko pismenostjo, podjetniškimi spretnostmi, znanjem jezikov, digitalnimi spretnostmi in kompetencami za trajnostni razvoj, ki jih vsi posamezniki potrebujejo za osebno izpolnitev in razvoj, zaposlitev, socialno vključenost in aktivno državljanstvo. ESS+ bi moral pomagati pri napredovanju v izobraževanju in usposabljanju ter prehodu v zaposlitev, podpirati vseživljenjsko učenje in zaposljivost, da bi vsem olajšali polno udeležbo v družbi, ter prispevati h konkurenčnosti, vključno s spremljanjem diplomantov, ter k družbenim in gospodarskim inovacijam s podpiranjem trajnostnih pobud, ki se na teh področjih povečujejo in so prilagojene različnim ciljnim skupinam, na primer invalidom. Tako pomoč, podporo in prispevke bi bilo mogoče doseči na primer s spletnim učenjem, usposabljanjem na delovnem mestu, pripravništvi, dualnim sistemom izobraževanja in usposabljanja ter vajeništvi, kot je opredeljeno v priporočilu Sveta z dne 15. marca 2018 o evropskem okviru za kakovostna in učinkovita vajeništva, vseživljenjsko orientacijo, predvidevanjem potreb po spretnostih v tesnem sodelovanju z industrijo, najsodobnejšim gradivom in metodami usposabljanja, napovedovanjem in spremljanjem diplomantov, usposabljanjem izobraževalcev, vrednotenjem učnih izidov in priznavanjem kvalifikacij ter izdajanjem potrdil na ravni industrije.

(15) Podpora iz ESS+ bi se morala uporabljati za spodbujanje enakega dostopa za vse, zlasti za prikrajšane skupine, do kakovostnega, nesegregiranega in vključujočega izobraževanja in usposabljanja, in sicer od predšolske vzgoje in varstva, pri čemer se posebna pozornost nameni otrokom, ki prihajajo iz prikrajšanih socialno-ekonomskih okolij, prek splošnega in poklicnega izobraževanja in usposabljanja, zlasti vajeništev, do terciarne ravni ter izobraževanja in učenja odraslih, vključno s športnimi in kulturnimi dejavnostmi. ESS+ bi moral zagotavljati ciljno usmerjeno podporo učečim, ki tako podporo potrebujejo, in odpravljati neenakosti v izobraževanju, vključno z digitalnim razkorakom, preprečevati in zmanjševati zgodnje opuščanje šolanja, spodbujati prepustnost med sektorji izobraževanja in usposabljanja, krepiti povezave z neformalnim in priložnostnim učenjem ter omogočati lažjo učno mobilnost za vse in dostopnost za invalide. V tem okviru bi bilo treba podpirati sinergije s programom Erasmus+, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/… Evropskega parlamenta in Sveta (16) (6), zlasti da bi prikrajšanim učencem olajšali udeležbo v učni mobilnosti.

(16) ESS+ bi moral spodbujati prožne možnosti nadgrajevanja veščin ter pridobivanja novih in različnih veščin za vse, zlasti podjetniških in digitalnih veščin ter veščin za ključne omogočitvene tehnologije ter veščin za zeleno gospodarstvo in industrijske ekosisteme v skladu s sporočilom Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom „Nova industrijska strategija za Evropo“. V skladu s programom znanj in spretnosti za Evropo ter priporočilom Sveta o poteh izpopolnjevanja (17) bi moral ESS+ podpirati prožne poti, vključno z dostopnim, kratkim in ciljno usmerjenim modularnim usposabljanjem, ki vodi do kvalifikacij, da bi se posameznikom zagotovile veščine, prilagojene potrebam trga dela in industrijskih ekosistemov, zelenemu in digitalnemu prehodu, inovacijam ter družbenim in gospodarskim spremembam, olajšali prekvalificiranje in izpopolnjevanje, zaposljivost, karierni prehodi ter geografska in sektorska mobilnost ter podprli zlasti nizko usposobljene osebe, invalidne in nizkokvalificirane odrasle. ESS+ bi moral prav tako olajševati zagotavljanje celovite podpore posameznikom v zvezi s celotnimi veščinami, vključno z zaposlenimi, samozaposlenimi in brezposelnimi osebami, in sicer z instrumenti, kot so individualni izobraževalni računi.

(17) S sinergijami z Obzorjem Evropa – okvirnim programom za raziskave in inovacije, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/… Evropskega parlamenta in Sveta (18) (7) (v nadaljnjem besedilu: Obzorje Evropa), bi bilo treba zagotoviti, da bi ESS+ lahko vključeval in razširjal inovativne kurikule, podprte iz Obzorja Evropa, da se ljudem zagotovijo veščine in kompetence, potrebne za delovna mesta prihodnosti.

(18) ESS+ bi moral podpirati prizadevanja držav članic v pomoč pri izkoreninjenju revščine, da bi se prekinil krog medgeneracijske prikrajšanosti in spodbujalo socialno vključevanje z zagotavljanjem enakih možnosti za vse, zmanjševanjem ovir, odpravljanjem diskriminacije in obravnavanjem neenakosti v zdravju. V ta namen bi bilo treba uporabiti vrsto politik, ki so namenjene najbolj prikrajšanim osebam, ne glede na njihov spol, spolno usmerjenost, starost, vero ali prepričanje, rasno ali etnično pripadnost, zlasti pa marginaliziranim skupnostim, kot so Romi, invalidom ali osebam s kroničnimi boleznimi, brezdomcem ter otrokom in starejšim. ESS+ bi moral spodbujati dejavno vključevanje oseb, ki so oddaljene od trga dela, da bi se jim omogočilo socialno-ekonomsko vključevanje. ESS+ bi se moral uporabljati tudi za krepitev pravočasnega in enakega dostopa do cenovno ugodnih, vzdržnih in visokokakovostnih storitev, ki spodbujajo dostop do stanovanj in oskrbe po meri posameznika, kot sta zdravstvena in dolgotrajna oskrba ter zlasti storitve oskrbe v družini in skupnosti. ESS+ bi moral prispevati k posodabljanju sistemov socialne zaščite s posebnim poudarkom na otrocih in prikrajšanih skupinah ter zlasti za spodbujanje dostopnosti takih sistemov, tudi za invalide.

(19) ESS+ bi moral prispevati k izkoreninjenju revščine s podpiranjem nacionalnih programov, katerih namen je ublažitev pomanjkanja hrane in materialne prikrajšanosti ter spodbujanje socialnega vključevanja oseb, izpostavljenih tveganju revščine ali socialne izključenosti, in najbolj ogroženih oseb. Na podlagi splošnega cilja, da bi bilo na ravni Unije vsaj 4 % sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja namenjenih za podporo najbolj ogroženim osebam, bi morale države članice dodeliti vsaj 3 % svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za obravnavanje skrajnih oblik revščine, ki najbolj vplivajo na socialno izključenost, kot so brezdomstvo, revščina otrok in pomanjkanje hrane. Zagotavljanje hrane in/ali osnovne materialne pomoči najbolj ogroženim osebam ne bi smelo nadomestiti obstoječih socialnih prejemkov, ki so jim zagotovljeni v okviru nacionalnih socialnih sistemov ali na podlagi nacionalnega prava. Zaradi narave operacij in vrste končnih prejemnikov je treba za podporo, namenjeno obravnavanju materialne prikrajšanosti najbolj ogroženih oseb, uporabljati enostavnejša pravila.

(20) Glede na nenehno potrebo po krepitvi prizadevanj za obravnavanje upravljanja migracijskih tokov v vsej Uniji ter za zagotovitev dosledne, močne in usklajene podpore prizadevanjem za solidarnost in pravično delitev odgovornosti bi moral ESS+ zagotavljati podporo za spodbujanje socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav, vključno z migranti, kar lahko vključuje pobude na lokalni ravni, kot dopolnitev ukrepov, financiranih iz Sklada za azil, migracije in vključevanje, ESRR in drugih skladov Unije, ki imajo pozitiven učinek na vključevanje državljanov tretjih držav.

(21) Zaradi pomembnosti dostopa do zdravstvenega varstva bi moral ESS+ zagotavljati sinergije in dopolnjevanje s Programom EU za zdravje, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/522 Evropskega parlamenta in Sveta (19), področje uporabe ESS+ pa bi moralo vključevati dostop do zdravstvenega varstva za osebe v ranljivem položaju.

(22) ESS+ bi moral podpirati reforme politike in sistemov na področju zaposlovanja, socialnega vključevanja, dostopa do zdravstvenega varstva za ranljive osebe, dolgotrajne oskrbe, izobraževanja in usposabljanja, da bi prispevali k izkoreninjenju revščine. Za večjo usklajenost z evropskim semestrom bi morale države članice dodeliti ustrezen znesek svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za izvajanje zadevnih priporočil za posamezne države, povezanih s strukturnimi izzivi, ki jih je primerno obravnavati z večletnimi naložbami, ki spadajo na področje uporabe ESS+, ob upoštevanju stebra, pregleda socialnih kazalnikov, kot je bil spremenjen po sprejetju novih ciljev iz načrta ukrepov za socialni steber, in regionalnih posebnosti. Komisija in države članice bi morale zagotoviti skladnost, usklajenost in dopolnjevanje med sklopom ESS+ v okviru deljenega upravljanja ter drugimi skladi, programi in instrumenti Unije, na primer SPP, ESRR, Programom EU za zdravje, Mehanizmom za okrevanje in odpornost, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (20), Evropskim skladom za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/691 Evropskega parlamenta in Sveta (21), ESPRA, programom Erasmus+, Skladom za azil, migracije in vključevanje, Obzorjem Evropa, EKSRP, programom Digitalna Evropa, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/… Evropskega parlamenta in Sveta (22) (8), Programom InvestEU, programom Ustvarjalna Evropa, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/… Evropskega parlamenta in Sveta (23) (9), Evropsko solidarnostno enoto, vzpostavljeno z Uredbo (EU) 2021/… Evropskega parlamenta in Sveta (24) (10), in Instrumentom za tehnično podporo, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/240 Evropskega parlamenta in Sveta (25). Komisija in države članice bi morale na vseh stopnjah postopka zagotavljati zlasti učinkovito usklajevanje za zagotovitev doslednosti, skladnosti, dopolnjevanja in sinergije med viri financiranja, kar zajema tudi tehnično pomoč.

(23) ESS+ bo s podporo specifičnim ciljem iz te uredbe, med drugim s prispevanjem k doseganju cilja politike „bolj socialna in vključujoča Evropa za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic“ iz Uredbe (EU) 2021/… (11) še naprej prispeval k strategijam teritorialnega in lokalnega razvoja, da bi izvajali steber. Podpiral bo orodja iz člena 28 navedene uredbe in s tem prispeval tudi k uresničevanju cilja politike „Evropa, ki je bližje državljanom, in sicer s spodbujanjem trajnostnega in celostnega razvoja mest, podeželja in obalnih območij ter lokalnih pobud“ iz Uredbe (EU) 2021/… (11), vključno z ukrepi za zmanjšanje revščine in socialno vključevanje ob upoštevanju posebnosti mestnih, podeželskih in obalnih regij, da bi odpravili socialno-ekonomske neenakosti v mestih in regijah.

(24) Da bi se socialna razsežnost Evrope, kot je opredeljena v stebru, ustrezno izvajala in bi se minimalni znesek sredstev namenil tistim, ki pomoč najbolj potrebujejo, bi morale države članice krepitvi socialnega vključevanja dodeliti vsaj 25 % svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja.

(25) Za obravnavanje vztrajno visoke stopnje revščine otrok v Uniji in v skladu z načelom 11 stebra, v katerem je določeno, da imajo otroci pravico do varstva pred revščino, otroci iz prikrajšanih okolij pa pravico do posebnih ukrepov za izboljšanje dostopa do enakih možnosti, bi morale države članice načrtovati ustrezen znesek svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za izvajanje jamstva za otroke za dejavnosti, ki obravnavajo revščino otrok, v skladu s specifičnimi cilji ESS+, ki omogočajo načrtovanje sredstev za ukrepe, ki neposredno podpirajo enak dostop otrok do varstva, izobraževanja, zdravstvenega varstva, dostojnih stanovanjskih razmer in ustrezne prehrane. Države članice, v katerih je na podlagi podatkov Eurostata povprečna stopnja otrok, mlajših od 18 let, ki jim je v obdobju 2017–2019 grozila revščina ali socialna izključenost, nad povprečjem Unije za navedeno obdobje, bi morale dodeliti vsaj 5 % svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za te dejavnosti. Operacije, s katerimi se prispeva k tej zahtevi glede tematske koncentracije, bi bilo treba všteti v 25-odstotno zahtevo glede tematske koncentracije za socialno vključenost, kadar so načrtovane v okviru ustreznih specifičnih ciljev.

(26) Da bi olajšali vključujoče okrevanje gospodarstva po veliki krizi in podprli zaposlovanje mladih v spreminjajočem se svetu dela ter glede na vztrajno visoke stopnje brezposelnosti in neaktivnosti mladih v številnih državah članicah in regijah, bi morale vse države članice vložiti ustrezen znesek svojih sredstev ESS+ v ukrepe za podporo zaposlovanju in znanju ter spretnostim mladih, tudi z izvajanjem programov jamstva za mlade. Na podlagi ukrepov, podprtih v programskem obdobju 2014–2020 v okviru pobude za zaposlovanje mladih v okviru Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (26) s poudarkom na posameznikih, in pridobljenih spoznanj bi morale države članice še naprej spodbujati poti ponovnega vključevanja na podlagi kakovostne zaposlitve in izobraževanja ter vlagati v zgodnje preprečevanje in učinkovito ozaveščanje mladih, pri čemer bi morale po potrebi dajati prednost dolgotrajno brezposelnim, neaktivnim in prikrajšanim mladim, tudi prek mladinskega dela. Države članice bi morale vlagati tudi v ukrepe za lažji prehod iz izobraževanja v zaposlitev in ustrezne zmogljivosti služb za zaposlovanje, da bi zagotovile prilagojeno in celovito podporo ter bolje usmerjene storitve za mlade. Uresničevanje ciljno usmerjenih ukrepov za zaposlovanje mladih bo s celovito vključitvijo pobude za zaposlovanje mladih v ESS+ bolj učinkovito in uspešno, področje uporabe pa se bo razširilo na strukturne ukrepe in reforme, s čimer bo zagotovljeno boljše ujemanje med finančno podporo Unije in izvajanjem okrepljenega jamstva za mlade. Nadgrajevanje veščin ter pridobivanje novih in raznovrstnih veščin bi moralo mladim pomagati, da izkoristijo priložnosti rastočih sektorjev in jih pripraviti na spreminjajočo se naravo dela, hkrati pa izkoristiti priložnosti, ki izhajajo iz digitalnega in zelenega prehoda ter preobrazbe industrijskih ekosistemov v Uniji. Zato bi morale države članice, v katerih je bila na podlagi podatkov Eurostata povprečna stopnja mladih v starosti od 15 do 29 let, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, v obdobju 2017–2019 nad povprečjem Unije, za navedene ukrepe dodeliti vsaj 12,5 % svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja.

(27) V skladu s členom 349 PDEU in členom 2 Protokola št. 6 o posebnih določbah glede cilja 6 v okviru strukturnih skladov na Finskem, Norveškem in Švedskem k Aktu o pristopu iz leta 1994 (27) so najbolj oddaljene regije in severne redko poseljene regije upravičene do posebnih ukrepov v okviru skupnih politik in programov Unije. Zaradi trajnih omejitev, na primer depopulacije, te regije potrebujejo posebno podporo.

(28) Učinkovito in uspešno izvajanje ukrepov, ki se podpirajo iz ESS+, je odvisno od dobrega upravljanja in partnerstva med vsemi akterji na zadevnih teritorialnih ravneh ter socialno-ekonomskimi akterji, zlasti socialnimi partnerji in organizacijami civilne družbe. Zato je bistveno, da vse države članice dodelijo ustrezen znesek svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za zagotavljanje pomembnega sodelovanja socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe pri izvajanju sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja. To sodelovanje bi moralo vključevati ustrezne organe, ki predstavljajo civilno družbo, kot so okoljski partnerji, nevladne organizacije ter organi, odgovorni za spodbujanje socialne vključenosti, temeljnih pravic, pravic invalidov, enakosti spolov in nediskriminacije. Države članice, ki so prejele priporočilo za posamezne države v zvezi s krepitvijo zmogljivosti socialnih partnerjev ali organizacij civilne družbe, bi morale zaradi svojih posebnih potreb na tem področju za ta namen dodeliti vsaj 0,25 % svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja.

(29) Da bi se povečala odzivnost politik na socialne spremembe ter spodbujale in podpirale inovativne rešitve, je podpora socialnim inovacijam ključnega pomena. Zlasti preskušanje in vrednotenje inovativnih rešitev pred njihovim razširjanjem sta pomembna za izboljšanje učinkovitosti politik, s čimer se upraviči posebna podpora iz ESS+. Socialna podjetja bi lahko imela ključno vlogo pri uresničevanju socialnih inovacij ter prispevanju k ekonomski in socialni odpornosti. Opredelitev socialnih podjetij bi morala biti usklajena z opredelitvami v nacionalnem pravu in v sklepih Sveta z dne 7. decembra 2015 o spodbujanju socialnega gospodarstva kot ključnega gonila gospodarskega in socialnega razvoja v Evropi. Da bi okrepili vzajemno učenje ter izmenjavo znanja in praks, bi morali poleg tega države članice spodbujati k nadaljevanju njihovih dejavnosti transnacionalnega ukrepanja v okviru deljenega upravljanja na področju zaposlovanja, izobraževanja in usposabljanja ter socialnega vključevanja v skladu s specifičnimi cilji ESS+.

(30) Komisija in države članice bi morale zagotavljati, da ESS+ prispeva k spodbujanju enakosti med ženskami in moškimi v skladu s členom 8 PDEU, da bi se podprle enaka obravnava in enake možnosti spolov na vseh področjih, tudi udeležba na trgu dela, zaposlitveni pogoji in karierno napredovanje. Zagotavljati bi morale tudi, da ESS+ spodbuja enake možnosti za vse brez diskriminacije v skladu s členom 10 PDEU, spodbuja enakopravno vključenost invalidov v družbo in prispeva k uresničevanju Konvencije ZN o pravicah invalidov, sprejete 13. decembra 2006 v New Yorku. ESS+ bi moral prispevati k spodbujanju dostopnosti za invalide, da bi izboljšali njihovo vključevanje v zaposlovanje, izobraževanje in usposabljanje ter s tem v vsa življenjska področja. Spodbujanje take dostopnosti bi bilo treba pravočasno in dosledno upoštevati v vseh razsežnostih ter na vseh stopnjah priprave, spremljanja, izvajanja in vrednotenja programov, pri tem pa zagotoviti, da se sprejmejo specifični ukrepi za spodbujanje enakosti spolov in enakih možnosti. ESS+ bi moral spodbujati tudi prehod z bivalne ali institucionalne oskrbe na oskrbo v družini in skupnosti, zlasti za tiste, ki se soočajo z večplastno diskriminacijo. ESS+ ne bi smel podpirati nobenih ukrepov, ki prispevajo k segregaciji ali socialni izključenosti. Uredba (EU) 2021/… (12) določa, da se pravila o upravičenosti izdatkov določijo na nacionalni ravni, razen nekaterih izjem, za katere je treba določiti posebne določbe v zvezi s sklopom ESS+ v okviru deljenega upravljanja.

(31) Vse operacije bi bilo treba izbrati in izvajati ob spoštovanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina). Komisija bi morala storiti vse, kar je v njeni moči, da bi zagotovila pravočasno oceno pritožb, vključno s pritožbami v zvezi s kršitvami Listine, pritožnike pa bi morala obvestiti o rezultatih svoje ocene v skladu s sporočilom Komisije z dne 19. januarja 2017 z naslovom „Pravo EU: z boljšo uporabo do boljših rezultatov“.

(32) Da bi zmanjšali upravno breme pri zbiranju podatkov, bi morale biti zahteve glede poročanja čim bolj enostavne. Kadar so podatki na voljo v registrih ali enakovrednih virih, bi lahko države članice organom upravljanja omogočile zbiranje podatkov iz registrov.

(33) Pri obdelavi osebnih podatkov v okviru te uredbe bi morali nacionalni upravljavci podatkov svoje naloge za namene te uredbe opravljati v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (28). Končnim prejemnikom operacij v okviru posebnega cilja „obravnavanje materialne prikrajšanosti z zagotavljanjem hrane in/ali osnovne materialne pomoči najbolj ogroženim osebam, vključno z otroki, in zagotavljanje spremljevalnih ukrepov, ki podpirajo njihovo socialno vključenost“ bi bilo treba zajamčiti dostojanstvo in spoštovanje zasebnosti. Da bi se izognili stigmatizaciji, se od oseb, ki prejemajo hrano in/ali osnovno materialno pomoč, ne bi smelo zahtevati, da se identificirajo ob prejetju pomoči ali sodelovanju v raziskavah o najbolj ogroženih osebah, ki so dobile podporo iz ESS+.

(34) Socialno eksperimentiranje je projektno preskušanje manjšega obsega, ki omogoča zbiranje dokazov o izvedljivosti socialnih inovacij. Treba bi bilo omogočiti in spodbujati, da se zamisli preskusijo na lokalni ravni in da se izvedljive zamisli razvijejo v širšem obsegu – kjer je to ustrezno – ali prenesejo na druge kontekste v drugih regijah ali državah članicah s finančno podporo iz ESS+ ali v kombinaciji z drugimi viri.

(35) ESS+ zajema določbe, s katerimi naj bi z zagotavljanjem tesnega sodelovanja javnih služb za zaposlovanje držav članic, Komisije in socialnih partnerjev uresničevali prosto gibanje delavcev brez diskriminacije. Evropska mreža javnih zavodov za zaposlovanje bi morala spodbujati boljše delovanje trgov dela z omogočanjem lažje čezmejne mobilnosti delavcev, zlasti prek čezmejnih partnerstev, in večje preglednosti informacij o trgih dela. Področje uporabe ESS+ bi moralo vključevati razvijanje in podpiranje ciljno usmerjenih shem za mobilnost, ki so namenjene zapolnitvi prostih delovnih mest, kadar se na trgu dela pokaže primanjkljaj.

(36) Pomanjkanje dostopa do financiranja za mikropodjetja, in socialna podjetja in socialna gospodarstva je ena od glavnih ovir pri ustanavljanju podjetij, kar zlasti velja za osebe, ki so najbolj oddaljene od trga dela. Ta uredba bi morala v okviru sklopa EaSI predvideti določbe, katerih namen je oblikovanje tržnega ekosistema za povečanje ponudbe financiranja za socialna podjetja in dostopa do njega ter da ustreza povpraševanju tistih, ki ga najbolj potrebujejo, predvsem pa brezposelnih, žensk in ranljivih oseb, ki želijo ustanoviti ali razviti mikropodjetje. Ta cilj bo obravnavan tudi s finančnimi instrumenti in proračunskim jamstvom v okviru sklopa politike za socialne naložbe ter znanja in spretnosti Sklada InvestEU. Socialna podjetja, kadar so opredeljena v nacionalnem pravu, bi bilo treba obravnavati kot socialna podjetja v smislu sklopa EaSI, ne glede na njihov pravni status, v kolikor ta podjetja ustrezajo opredelitvi socialnega podjetja iz te uredbe.

(37) Akterji trga socialnih naložb, vključno s človekoljubnimi akterji, bi lahko imeli ključno vlogo pri doseganju vrste ciljev ESS+, saj ponujajo financiranje ter inovativne in dopolnjujoče pristope k boju proti socialni izključenosti in revščini, zmanjševanju brezposelnosti in prispevanju k ciljem trajnostnega razvoja. Zato bi morali biti človekoljubni akterji, kot so fundacije in donatorji vključeni v ukrepe ESS+, kot je to ustrezno in če nimajo političnega ali socialnega programa, ki bi bil v nasprotju z ideali Unije, in sicer zlasti v tiste ukrepe, katerih namen je razvijanje ekosistema trgov socialnih naložb.

(38) Potrebne so smernice v okviru sklopa EaSI v zvezi z razvojem socialne infrastrukture in s tem povezanih storitev, zlasti za socialna stanovanja, otroško varstvo in izobraževanje, zdravstveno varstvo in dolgotrajno oskrbo, vključno z zmogljivostmi za pomoč pri prehodu s storitev institucionalne oskrbe na storitve oskrbe v družini in skupnosti, ter ob upoštevanju zahtev glede dostopnosti za invalide.

(39) Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije ZN o spremembi podnebja (29), in doseganje ciljev za trajnostni razvoj, bo ta uredba prispevala k vključevanju podnebnih ukrepov in doseganju skupnega cilja, da bi bilo 30 % proračunskih odhodkov Unije namenjenih za podpiranje podnebnih ciljev. Med pripravo in izvajanjem se bodo opredelili ustrezni ukrepi, ki bodo ponovno ovrednoteni v okviru vmesne ocene.

(40) Na podlagi Sklepa Sveta 2013/755/EU (30) so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji sklopa EaSI ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevna čezmorska država ali ozemlje povezano.

(41) Tretje države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora, so lahko v programih Unije udeležene v okviru sodelovanja, vzpostavljenega na podlagi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (31), ki določa izvajanje programov na podlagi odločitve, sprejete na podlagi navedenega sporazuma. Tretje države lahko sodelujejo tudi na podlagi drugih pravnih instrumentov. V to uredbo bi bilo treba vnesti posebno določbo, s katero se od tretjih držav zahteva, da odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Računskemu sodišču podelijo potrebne pravice in dostop, da lahko v celoti izvajajo svoje pristojnosti.

(42) Primerno je, da se določijo kazalniki za namene poročanja v okviru sklopa EaSI. Ti kazalniki bi morali temeljiti na učinkih, biti objektivni, njihovo pridobivanje bi moralo biti preprosto in bi morali biti sorazmerni z deležem sklopa EaSI v celotnem ESS+. Zajemati bi morali operativne cilje in dejavnosti financiranja v okviru sklopa EaSI, ne da bi bilo treba določiti ustrezne cilje.

(43) V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (32) ter uredbami Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (33), (Euratom, ES) št. 2185/96 (34) in (EU) 2017/1939 (35) se finančni interesi Unije zaščitijo s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo ukrepe v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem, odpravljanjem in preiskovanjem nepravilnosti, tudi goljufij, z izterjavo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev. Zlasti je v skladu z uredbama (Euratom, ES) št. 2185/96 in (EU, Euratom) št. 883/2013 OLAF pooblaščen za izvajanje upravnih preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršnega koli drugega nezakonitega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije. Evropsko javno tožilstvo (EJT) je v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 pooblaščeno za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (36). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije, Komisiji, OLAF, Računskemu sodišču in, za tiste države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939, EJT podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje strani, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice.

(44) Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih Evropski parlament in Svet sprejela na podlagi člena 322 PDEU. Ta pravila so določena v finančni uredbi, pri čemer določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, nagrad, javnih naročil in posrednega upravljanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, zajemajo tudi splošni režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije.

(45) Ker ciljev te uredbe, namreč povečanja učinkovitosti trgov dela, spodbujanja enakega dostopa do kakovostne zaposlitve, izboljšanja enake dostopnosti in kakovosti izobraževanja in usposabljanja, spodbujanja socialnega vključevanja ter prispevanja k izkoreninjenju revščine, ter zasledovanih ciljev v okviru sklopa EaSI države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

(46) Za spremembo nekaterih nebistvenih delov te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s spremembo in dopolnitvijo prilog o kazalnikih. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (37). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

(47) Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Izvedbena pooblastila v zvezi z modelom za strukturirano raziskavo o končnih prejemnikih bi bilo treba glede na naravo tega modela izvajati v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 4 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (38).

(48) Da bi omogočili hiter odziv na izjemne ali neobičajne okoliščine, omenjene v Paktu za stabilnost in rast, ki se lahko pojavijo v programskem obdobju, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejetje začasnih ukrepov za olajšanje uporabe podpore iz ESS+ kot odziv na takšne okoliščine, in sicer za največ 18 mesecev. Komisija bi morala sprejeti ukrepe, ki so najprimernejši glede na izjemne ali neobičajne okoliščine, s katerimi se sooča država članica, pri tem pa ohraniti cilje ESS+, vendar to ne bi smelo vključevati sprememb zahtev glede tematske koncentracije. Poleg tega bi bilo treba izvedbena pooblastila v zvezi z začasnimi ukrepi za uporabo podpore iz ESS+ kot odziv na izjemne ali neobičajne okoliščine prenesti na Komisijo, brez uporabe postopkov v odborih, glede na to, da je področje uporabe teh ukrepov določeno s Paktom za stabilnost in rast in je omejeno na ukrepe iz te uredbe. Komisija bi morala tudi spremljati izvajanje in oceniti ustreznost začasnih ukrepov. Kadar Komisija meni, da je to uredbo treba spremeniti zaradi izjemnih ali neobičajnih okoliščin, sprememba ne bi smela zajemati zahtev glede tematske koncentracije, povezanih z zaposlovanjem mladih ali podporo najbolj ogroženim osebam, to pa zaradi tega, ker krizne razmere mlade in najbolj ogrožene osebe pogosto najbolj prizadenejo. Zato je treba zagotoviti, da te ciljne skupine še naprej prejemajo ustrezen znesek podpore.

(49) Pri upravljanju ESS+ bi Komisiji moral pomagati odbor iz člena 163 PDEU (v nadaljnjem besedilu: odbor ESS+). Da bi imel odbor ESS+ na voljo vse potrebne informacije in da bi od ustreznih deležnikov pridobil raznovrstna mnenja, bi mu bilo treba omogočiti, da povabi predstavnike brez glasovalnih pravic, če je njihova udeležba potrebna glede na dnevni red, vključno s predstavniki Evropske investicijske banke in Evropskega investicijskega sklada ter ustreznimi organizacijami civilne družbe.

(50) Da bi zagotovili nadaljnjo obravnavo posebnosti posameznega sklopa ESS+, bi moral odbor ESS+ ustanoviti delovne skupine za vsak sklop ESS+. Sestavo in naloge teh delovnih skupin določi odbor ESS+. Delovne skupine bi morale imeti možnost, da na svoje sestanke povabijo predstavnike civilne družbe in druge deležnike. Med nalogami delovnih skupin so lahko zagotavljanje usklajevanja in sodelovanja med organi držav članic in Komisijo pri izvajanju ESS+, vključno s posvetovanjem o delovnem programu sklopa EaSI, spremljanje izvajanja posameznega sklopa ESS+, izmenjava izkušenj in dobrih praks znotraj sklopov ESS+ in med njimi ter spodbujanje morebitnih sinergij z drugimi programi Unije.

(51) Da bi zagotovili večjo preglednost pri izvajanju te uredbe, bi morala Komisija vzpostaviti potrebne stike z ustreznimi odbori za politiko, dejavnimi na socialnem področju in področju zaposlovanja, na primer Odborom za zaposlovanje, Odborom za socialno zaščito ali Svetovalnim odborom za varnost in zdravje pri delu.

(52) V skladu s členom 193(2) finančne uredbe se nepovratna sredstva lahko dodelijo za ukrep, ki se je že začel izvajati, pod pogojem, da vložnik lahko dokaže, da je bilo treba ukrep začeti izvajati pred podpisom sporazuma o nepovratnih sredstvih. Vendar pa stroški, nastali pred datumom vložitve vloge za nepovratna sredstva, niso upravičeni, razen v ustrezno utemeljenih izjemnih primerih. Da pri zagotavljanju podpore Unije ne bi prihajalo do motenj, ki bi lahko škodovale interesom Unije, bi moralo biti v sklepu o financiranju za omejeno obdobje na začetku večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 in le v ustrezno utemeljenih primerih mogoče določiti, da so aktivnosti in stroški iz začetka proračunskega leta 2021 upravičeni, tudi če so se aktivnosti začele izvajati in so stroški nastali pred vložitvijo vloge za nepovratna sredstva.

(53) Uredbo (EU) št. 1296/2013 bi bilo zato treba razveljaviti.

(54) Da bi zagotovili kontinuiteto pri nudenju podpore na zadevnem področju politike in omogočili izvajanje od začetka večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, bi morala ta uredba začeti veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije in bi se za sklop EaSI morala uporabljati z retroaktivnim učinkom od 1. januarja 2021 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

KAZALO

Del I Splošne določbe

Člen 1 Predmet urejanja

Člen 2 Opredelitev pojmov

Člen 3 Splošni cilji ESS+ in metode izvajanja

Člen 4 Specifični cilji ESS+

Člen 5 Proračun

Člen 6 Enakost spolov, enake možnosti in nediskriminacija

Del II Izvajanje v okviru deljenega upravljanja

Poglavje I Skupne določbe o načrtovanju programov

Člen 7 Usklajenost in tematska koncentracija

Člen 8 Spoštovanje Listine

Člen 9 Partnerstvo

Člen 10 Podpora za najbolj ogrožene osebe

Člen 11 Podpora za zaposlovanje mladih

Člen 12 Podpora za zadevna priporočila za posamezne države

Poglavje II Splošna podpora iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja

Člen 13 Področje uporabe

Člen 14 Socialni inovativni ukrepi

Člen 15 Meddržavno sodelovanje

Člen 16 Upravičenost

Člen 17 Kazalniki in poročanje

Poglavje III Podpora iz ESS+ za odpravljanje materialne prikrajšanosti

Člen 18 Področje uporabe

Člen 19 Načela

Člen 20 Vsebina prednostne naloge

Člen 21 Upravičenost operacij

Člen 22 Upravičenost izdatkov

Člen 23 Kazalniki in poročanje

Člen 24 Revizija

Del III Izvajanje v okviru neposrednega in posrednega upravljanja

Poglavje I Operativni cilji

Člen 25 Operativni cilji

Poglavje II Upravičenost

Člen 26 Upravičeni ukrepi

Člen 27 Upravičeni subjekti

Člen 28 Horizontalna načela

Člen 29 Sodelovanje tretjih držav

Poglavje III Splošne določbe

Člen 30 Oblike financiranja Unije in metode izvajanja

Člen 31 Program dela

Člen 32 Spremljanje in poročanje

Člen 33 Zaščita finančnih interesov Unije

Člen 34 Vrednotenje

Člen 35 Revizije

Člen 36 Informiranje, komuniciranje in obveščanje javnosti

Del IV Končne določbe

Člen 37 Izvajanje prenosa pooblastila

Člen 38 Postopek v odboru za sklop ESS+ v okviru deljenega upravljanja

Člen 39 Odbor iz člena 163 PDEU

Člen 40 Prehodne določbe za sklop ESS+ v okviru deljenega upravljanja

Člen 41 Prehodne določbe za sklop EaSI

Člen 42 Začetek veljavnosti

PRILOGA I Skupni kazalniki za splošno podporo iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja

PRILOGA II Skupni kazalniki za ukrepe iz ESS+, usmerjene v socialno vključevanje najbolj ogroženih oseb v okviru specifičnega cilja iz točke (l) člena 4(1), v skladu s prvim pododstavkom člena 7(5)

PRILOGA III Skupni kazalniki za podporo iz ESS+ za obravnavanje materialne prikrajšanosti

PRILOGA IV Kazalniki za sklop EaSI

DEL I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1 Predmet urejanja Ta uredba vzpostavlja Evropski socialni sklad plus (ESS+), ki zajema dva sklopa: sklop v okviru deljenega upravljanja (v nadaljnjem besedilu: sklop ESS+ okviru deljenega upravljanja) in sklop za zaposlovanje in socialne inovacije (v nadaljnjem besedilu: sklop EaSI). Ta uredba določa cilje ESS+, njegov proračun za obdobje 2021 do 2027, metode izvajanja, oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje takega financiranja.

Člen 2 Opredelitev pojmov 1. V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1) „vseživljenjsko učenje“ pomeni učenje v vseh oblikah, in sicer formalno, neformalno in priložnostno, ki poteka v vseh življenjskih obdobjih in katerega posledica je izboljšanje ali posodobitev znanja, spretnosti, kompetenc in odnosov ali udeležbe v družbi z osebnega, državljanskega, kulturnega, socialnega ali zaposlitvenega vidika, vključno s svetovanjem in usmerjanjem, predšolsko vzgojo in varstvom, splošnim izobraževanjem, poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem, visokošolskim izobraževanjem, izobraževanjem odraslih, mladinskim delom in drugimi učnimi okolji zunaj formalnega izobraževanja in usposabljanja, ter običajno spodbuja medsektorsko sodelovanje in prožnejše učne poti; (2) „državljan tretje države“ pomeni osebo, ki ni državljan Unije, vključno z osebami brez državljanstva in osebami z nedoločljivim državljanstvom; (3) „osnovna materialna pomoč“ pomeni blago, ki zadošča osnovnim potrebam osebe za dostojno življenje, kot so oblačila, higienski pripomočki, vključno z ženskimi higienskimi proizvodi, in šolske potrebščine; (4) „prikrajšana skupina“ pomeni skupino oseb v ranljivem socialno-ekonomskem položaju, vključno z ljudmi, ki se soočajo z revščino, socialno izključenostjo ali z različnimi razsežnostmi diskriminacije, ali pa jih tovrstne okoliščine ogrožajo; (5) „ključne kompetence“ pomeni znanje, veščine in kompetence, ki jih potrebujejo vsi posamezniki v katerem koli obdobju svojega življenja za osebno izpolnitev in razvoj, zaposlovanje, socialno vključenost in aktivno državljanstvo in sicer pismenost; večjezičnost; matematika, naravoslovje, tehnologija, umetnost in tehnične študije; digitalne veščine; medijske veščine; osebnostne, socialne in učne veščine; spretnosti aktivnega državljanstva; podjetništvo; kulturna in medkulturna zavest in izražanje ter kritično mišljenje; (6) „najbolj ogrožene osebe“ pomeni fizične osebe, bodisi posameznike, družine, gospodinjstva ali skupine oseb, vključno z otroki v ranljivih položajih in brezdomci, katerih potreba po pomoči je določena na podlagi objektivnih meril, ki jih opredelijo pristojni nacionalni organi v posvetovanju z ustreznimi deležniki, pri čemer se preprečijo nasprotja interesov, in lahko zajemajo elemente, ki omogočajo osredotočanje na najbolj ogrožene osebe na določenih geografskih območjih; (7) „končni prejemniki“ pomeni najbolj ogrožene osebe, ki prejemajo podporo iz točke (m) člena 4(1); (8) „socialna inovacija“ pomeni dejavnost, ki ima socialni značaj glede svojih ciljev in tudi svojih načinov, ter zlasti dejavnost, ki se nanaša na razvoj in uresničevanje novih zamisli glede izdelkov, storitev, praks in modelov, ki hkrati izpolnjuje socialne potrebe in ustvarja nove socialne odnose ali sodelovanja med javnimi in zasebnimi organizacijami ter organizacijami civilne družbe, s čimer so koristne za družbo in spodbujajo njeno zmožnost za ukrepanje; (9) „spremljevalni ukrep“ pomeni dejavnost, ki se zagotavlja poleg razdeljevanja hrane in/ali osnovne materialne pomoči z namenom obravnavanja socialne izključenosti in prispevanja k izkoreninjenju revščine, kot so napotitev na socialne ali zdravstvene storitve, vključno s psihološko podporo, ali zagotavljanje takih storitev, oziroma zagotavljanje ustreznih informacij o javnih storitvah ali svetovanje glede upravljanja proračuna gospodinjstva; (10) „socialno eksperimentiranje“ pomeni ukrep politike, katerih cilj je zagotoviti inovativen odgovor na socialne potrebe in ki se izvajajo v majhnem obsegu in v pogojih, ki omogočajo, da se njihov učinek izmeri, preden se izvedejo v drugih kontekstih, vključno z geografskim in sektorskim, ali se izvedejo v širšem obsegu, če so rezultati pozitivni; (11) „čezmejno partnerstvo“ pomeni strukturo sodelovanja med javnimi službami za zaposlovanje, socialnimi partnerji ali civilno družbo ali v vsaj dveh državah članicah; (12) „mikropodjetje“ pomeni podjetje z manj kot 10 zaposlenimi in letnim prometom ali bilanco stanja, ki ne presega 2 000 000 EUR; (13) „socialno podjetje“ pomeni podjetje ne glede na njegovo pravno obliko, vključno s podjetji socialnega gospodarstva, ali fizično osebo, ki: (a) ima v skladu s svojimi notranjimi pravili, statuti ali drugimi pravnimi dokumenti, iz katerih lahko izhaja odgovornost na podlagi pravil države članice, kjer ima socialno podjetje sedež, za svoj glavni socialni cilj doseganje merljivih, pozitivnih socialnih učinkov, ki lahko vključujejo tudi učinke na okolje, namesto ustvarjanja dobička za druge namene in ki zagotavlja storitve ali blago, ki ustvarjajo socialni donos, ali uporablja metode proizvodnje blaga ali opravljanja storitev, ki izpolnjujejo socialne cilje; (b) svoje dobičke uporablja najprej in predvsem za doseganje svojega glavnega socialnega cilja ter ima vnaprej določene postopke in pravila, ki zagotavljajo, da razdelitev dobička ne spodkopava glavnega socialnega cilja; (c) se upravlja podjetniško, participativno, odgovorno in pregledno, predvsem z vključevanjem delavcev, strank in deležnikov, na katere imajo njegove poslovne dejavnosti vpliv; (14) „referenčna vrednost“ pomeni vrednost, ki se uporablja za določanje ciljev za skupne kazalnike rezultatov in kazalnike rezultatov za posamezne programe, ki temelji na obstoječih ali predhodnih podobnih ukrepih; (15) „stroški nakupa hrane in/ali osnovne materialne pomoči“ pomeni dejanske stroške, ki jih upravičenec ima z nakupom hrane in/ali osnovne materialne pomoči in niso omejeni na ceno hrane in/ali osnovne materialne pomoči; (16) „mikrofinanciranje“ vključuje jamstva, mikroposojila, lastniški kapital in navidezni lastniški kapital skupaj s storitvami za spremljanje razvoja podjetij, kot so individualno svetovanje, usposabljanje in mentorstvo, ki so razširjeni na osebe in mikropodjetja, ki imajo težave pri dostopanju do posojila za namen poklicnih dejavnosti in dejavnosti, ki ustvarjajo prihodke; (17) „operacija mešanega financiranja“ pomeni ukrep, ki se podpira iz proračuna Unije, med drugim v okviru mehanizma mešanega financiranja ali platforme, opredeljene v točki 6, člena 2 finančne uredbe, ki kombinira nepovratne oblike podpore ali finančne instrumente iz proračuna Unije s odplačnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij, pa tudi iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev; (18) „pravni subjekt“ pomeni fizično ali pravno osebo, ustanovljeno in priznano kot tako v skladu s pravom Unije, nacionalnim ali mednarodnim pravom, ki ima pravno osebnost in sposobnost, da deluje v svojem imenu, uveljavlja pravice in prevzema obveznosti, ali subjekt, ki nima pravne osebnosti, iz točke (c) člena 197(2) finančne uredbe; (19) „skupni kazalnik neposrednih rezultatov“ pomeni skupni kazalnik rezultatov, ki kaže učinke v štirih tednih od dneva, ko je udeleženec zapustil operacijo; (20) „skupni kazalnik dolgoročnejših rezultatov“ pomeni skupni kazalnik rezultatov, ki kaže učinke šest mesecev po tem, ko je udeleženec zapustil operacijo. 2. Opredelitve iz člena 2 Uredbe (EU) 2021/… (13) se uporabljajo tudi za sklop ESS+ v okviru deljenega upravljanja.

Člen 3 Splošni cilji ESS+ in metode izvajanja 1. Cilj ESS+ je države članice in regije podpirati pri zagotavljanju visokih stopenj zaposlenosti, pravične socialne zaščite ter usposobljene in odporne delovne sile, pripravljene na prihodnji svet dela, pa tudi vključujočih in povezanih družb, ki si prizadevajo za izkoreninjenje revščine in udejanjanje načel evropskega stebra socialnih pravic. 2. ESS+ podpira in dopolnjuje politike držav članic ter povečuje njihovo vrednost, da se zagotovijo enake možnosti, enak dostop do trga dela, pravični in kakovostni delovni pogoji, socialna zaščita in vključevanje, zlasti s poudarkom na kakovostnem in vključujočem izobraževanju in usposabljanju, vseživljenjskem učenju, naložbah v otroke in mlade ter dostopu do osnovnih storitev. 3. ESS+ se izvaja: (a) v okviru deljenega upravljanja za del pomoči, ki ustreza specifičnim ciljem iz člena 4(1) (v nadaljnjem besedilu: sklop ESS+ v okviru deljenega upravljanja), in (b) v okviru neposrednega in posrednega upravljanja za del pomoči, ki ustreza ciljem iz člena 4(1) in člena 25 (v nadaljnjem besedilu: sklop EaSI).

Člen 4 Specifični cilji ESS+ 1. ESS+ podpira naslednje specifične cilje na področjih politik zaposlovanja in mobilnosti delovne sile, izobraževanja, socialnega vključevanja, vključno s prispevanjem k izkoreninjanju revščine, s čimer prispeva tudi k doseganju cilja politike za „bolj socialno in vključujočo Evropo – izvajanje evropskega stebra socialnih pravic“ iz točke (d) člena 5 Uredbe (EU) 2021/… (13): (a) izboljšanje dostopa do zaposlitve in aktivacijski ukrepi za vse iskalce zaposlitve, zlasti mlade, predvsem z izvajanjem jamstva za mlade, dolgotrajno brezposelne in prikrajšane skupine na trgu dela ter neaktivne osebe kot tudi s spodbujanjem samozaposlovanja in socialnega gospodarstva; (b) posodabljanje institucij in služb trga dela za oceno in predvidevanje potreb po veščinah ter zagotavljanje pravočasne in prilagojene pomoči in podpore pri usklajevanju ponudbe in povpraševanja na trgu dela, prehodih in mobilnosti; (c) spodbujanje uravnotežene zastopanosti spolov pri udeležbi na trgu dela, enakih delovnih pogojev ter boljšega usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja, tudi z dostopom do cenovno ugodnega otroškega varstva in oskrbe za vzdrževane osebe; (d) spodbujanje prilagajanja delavcev, podjetij in podjetnikov na spremembe, aktivnega in zdravega staranja ter zdravega in dobro prilagojenega delovnega okolja, ki obravnava tveganja za zdravje; (e) izboljšanje kakovosti, vključenosti, učinkovitosti in relevantnosti sistemov izobraževanja in usposabljanja za potrebe trga dela, vključno s potrjevanjem neformalnega in priložnostnega učenja, da bi podprli pridobivanje ključnih kompetenc, tudi podjetniških in digitalnih veščin, ter s spodbujanjem uvedbe dualnih sistemov usposabljanja in vajeništev; (f) spodbujanje enakopravnega dostopa do kakovostnega in vključujočega izobraževanja in usposabljanja ter dokončanja takega izobraževanja in usposabljanja, zlasti za prikrajšane skupine, in sicer od predšolske vzgoje in varstva prek splošnega izobraževanja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja, do terciarne ravni ter izobraževanja in učenja odraslih, vključno z olajševanjem učne mobilnosti za vse in dostopom za invalide; (g) spodbujanje vseživljenjskega učenja, zlasti prožnih možnosti za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo za vse, ob upoštevanju podjetniških in digitalnih veščin, boljše predvidevanje sprememb in zahtev po novih veščinah na podlagi potreb trga dela, olajševanje kariernih prehodov in spodbujanje poklicne mobilnosti; (h) pospeševanje dejavnega vključevanja za spodbujanje enakih možnosti, nediskriminacije in aktivne udeležbe ter povečevanje zaposljivosti, zlasti za prikrajšane skupine; (i) spodbujanje socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav, tudi migrantov; (j) spodbujanje socialno-ekonomskega vključevanja marginaliziranih skupnosti, kot so Romi; (k) krepitev enakopravnega in pravočasnega dostopa do kakovostnih, vzdržnih in cenovno ugodnih storitev, vključno s storitvami, ki spodbujajo dostop do stanovanj in storitev oskrbe, usmerjene v posameznika, vključno s storitvami zdravstvene oskrbe; posodabljanje sistemov socialne zaščite, vključno s spodbujanjem dostopa do socialne zaščite, s posebnim poudarkom na otrocih in prikrajšanih skupinah; izboljšanje dostopnosti, tudi za invalide, učinkovitosti in odpornosti sistemov zdravstvene oskrbe in storitev dolgotrajne oskrbe; (l) spodbujanje socialnega vključevanja oseb, izpostavljenih tveganju revščine ali socialni izključenosti, vključno z najbolj ogroženimi osebami in otroki; (m) obravnavanje materialne prikrajšanosti z zagotavljanjem hrane in/ali osnovne materialne pomoči najbolj ogroženim osebam, vključno otrokom, in zagotavljanje spremljevalnih ukrepov, ki podpirajo njihovo socialno vključevanje. 2. Z ukrepi, izvedenimi v sklopu ESS+ v okviru deljenega upravljanja za doseganje specifičnih ciljev iz odstavka 1, je cilj ESS+ prispevati k doseganju drugih ciljev politik iz člena 5 Uredbe (EU) 2021/… (14), zlasti ciljem glede: (a) pametnejše Evrope z razvojem veščin za pametno specializacijo, veščin za ključne omogočitvene tehnologije, industrijsko tranzicijo, sektorskim sodelovanjem na področju spretnosti in podjetništva, usposabljanjem raziskovalcev, dejavnostmi mreženja in partnerstvi med visokošolskimi institucijami, institucijami poklicnega izobraževanja in usposabljanja, raziskovalnimi in tehnološkimi središči ter podjetji in grozdi ter podporo mikro, malim in srednjim podjetjem ter socialnemu gospodarstvu; (b) bolj zelene, nizkoogljične Evrope prek izboljšanja sistemov izobraževanja in usposabljanja za prilagoditev veščin in kvalifikacij, izpopolnjevanja za vse, vključno z delovno silo, ustvarjanja novih delovnih mest v sektorjih, povezanih z okoljem, podnebjem, energijo, krožnim gospodarstvom ter biogospodarstvom. 3. Kadar je to nujno potrebno kot začasni ukrep za odziv na izjemne ali neobičajne okoliščine iz člena 20 Uredbe (EU) 2021/… (14) in omejeno na obdobje 18 mesecev, lahko ESS+ podpira: (a) financiranje shem skrajšanega delovnega časa brez zahteve, da jih je treba kombinirati z aktivnimi ukrepi; (b) dostop do zdravstvenega varstva, tudi za ljudi, ki niso neposredno socialno-ekonomsko ogroženi. 4. Kadar Komisija na zahtevo zadevnih držav članic ugotovi, da so pogoji iz odstavka 3 izpolnjeni, sprejme izvedbeni sklep, v katerem določi obdobje, v katerem se odobri začasna dodatna podpora iz ESS+. 5. Komisija spremlja izvajanje odstavka 3 in oceni, ali začasna dodatna podpora iz ESS+ zadostuje, da se olajša uporaba podpore iz ESS+ v odziv na izjemne ali neobičajne okoliščine. Komisija na podlagi svoje ocene po potrebi pripravi predloge za spremembe te uredbe, vključno z zahtevami glede tematske koncentracije iz člena 7, razen zahteve glede tematskega koncentriranja iz člena 7(5) in (6).

Člen 5 Proračun 1. Finančna sredstva za izvajanje ESS+ za obdobje 2021–2027 znašajo 87 995 063 417 EUR v cenah iz leta 2018. 2. Del finančnih sredstev za izvajanje sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za prispevanje k cilju „naložbe za rast in delovna mesta“ v državah članicah in regijah iz točke (a) člena 5(2) Uredbe (EU) 2021/… (15) znaša 87 319 331 844 EUR v cenah iz leta 2018, od česar se 175 000 000 EUR dodeli za transnacionalno sodelovanje v podporo inovativnim rešitvam iz točke (i) člena 25 te uredbe, 472 980 447 EUR v cenah iz leta 2018 pa kot dodatno financiranje najbolj oddaljenim regijam iz člena 349 PDEU in regijam na ravni NUTS 2, ki izpolnjujejo merila iz člena 2 Protokola št. 6 o posebnih določbah glede cilja 6 v okviru strukturnih skladov na Finskem, Norveškem in Švedskem k Aktu o pristopu iz leta 1994 (v nadaljnjem besedilu: Protokol št. 6). 3. Del finančnih sredstev za izvajanje sklopa EaSI za obdobje 2021–2027 znaša 675 731 573 EUR v cenah iz leta 2018. 4. Znesek iz odstavka 3 se lahko uporabi tudi za tehnično in upravno pomoč za izvajanje sklopa EaSI, kot so dejavnosti pripravljanja, spremljanja, nadzora, revizije in vrednotenja, vključno s korporativnimi informacijskotehnološkimi sistemi.

Člen 6 Enakost spolov, enake možnosti in nediskriminacija Države članice in Komisija podpirajo specifične ciljno naravnane ukrepe za spodbujanje horizontalnih načel iz člena 9(2) in (3) Uredbe (EU) 2021/… (15) ter člena 28 te uredbe pri katerem koli cilju ESS+. Med temi ukrepi so lahko ukrepi za zagotavljanje dostopnosti za invalide, vključno z vidika informacijske in komunikacijske tehnologije, in spodbujanje prehoda z bivalne ali institucionalne oskrbe na oskrbo v družini in skupnosti. Cilj držav članic in Komisije je prek ESS+ povečati udeležbo žensk v zaposlovanju ter usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, boj proti feminizaciji revščine in spolni diskriminaciji na trgu dela ter v izobraževanju in usposabljanju.

DEL II

IZVAJANJE V OKVIRU DELJENEGA UPRAVLJANJA

POGLAVJE I

Skupne določbe o načrtovanju pomoči

Člen 7 Usklajenost in tematska koncentracija 1. Države članice svoja sredstva iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja načrtujejo s prednostno obravnavo ukrepov, ki obravnavajo izzive, opredeljene v evropskem semestru, pa tudi v njihovih nacionalnih programih reform in v zadevnih priporočilih za posamezne države, sprejetih v skladu s členoma 121(2) in 148(4) PDEU, ter upoštevajo načela in pravice iz evropskega stebra socialnih pravic ter nacionalnih in regionalnih strategij, pomembnih za cilje ESS+, in s tem prispevajo k doseganju ciljev iz člena 174 PDEU. Države članice in po potrebi Komisija spodbujajo sinergije in zagotavljajo usklajevanje, dopolnjevanje in skladnost med ESS+ in drugimi skladi, programi in instrumenti Unije v fazi načrtovanja in tudi med izvajanjem. Države članice in po potrebi Komisija izboljšujejo mehanizme za usklajevanje, da se prepreči podvajanje prizadevanj, in zagotavljajo tesno sodelovanje med pristojnimi za izvajanje, da se dosežejo usklajeni in racionalizirani podporni ukrepi. 2. Države članice dodelijo ustrezen znesek svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za obravnavanje izzivov, opredeljenih v zadevnih priporočilih za posamezne države, sprejetih v skladu s členoma 121(2) in 148(4) PDEU, in v okviru evropskega semestra, ki spadajo na področje uporabe specifičnih ciljev ESS+ iz člena 4(1) te uredbe. 3. Države članice dodelijo ustrezen znesek svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za izvajanje jamstva za otroke s ciljno usmerjenimi ukrepi in strukturnimi reformami za odpravljanje revščine otrok v okviru specifičnih ciljev iz točke (f) in točk (h) do (l) člena 4(1). Države članice, v katerih je na podlagi podatkov Eurostata povprečna stopnja otrok, mlajših od 18 let, ki jim je v obdobju 2017–2019 grozila revščina ali socialna izključenost, nad povprečjem Unije, dodelijo vsaj 5 % svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za podporo ciljno usmerjenim ukrepom in strukturnim reformam za odpravljanje revščine otrok iz v prvega pododstavka tega odstavka. 4. Države članice dodelijo vsaj 25 % svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za specifične cilje za področje politike socialnega vključevanja iz točk (h) do (l) člena 4(1), vključno s spodbujanjem socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav. 5. Države članice dodelijo vsaj 3 % svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za podporo najbolj ogroženim osebam v okviru specifičnega cilja iz točke (m) člena 4(1) ali, v ustrezno utemeljenih primerih v okviru specifičnega cilja iz točke (l) člena 4(1) oziroma obeh specifičnih ciljev. Sredstva se ne upoštevajo pri preverjanju skladnosti z minimalnimi dodelitvami iz odstavkov 3 in 4. 6. Države članice dodelijo ustrezen znesek sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za ciljno usmerjene ukrepe in strukturne reforme, ki podpirajo zaposlovanje mladih, poklicno izobraževanje in usposabljanje, zlasti vajeništva, in prehod iz izobraževanja v zaposlitev, poti ponovnega vključevanja v izobraževanje ali usposabljanje ter izobraževanje druge priložnosti, zlasti pri izvajanju programov v okviru jamstva za mlade. Države članice, v katerih je na podlagi podatkov Eurostata povprečna stopnja mladih v starosti od 15 do 29 let, ki v obdobju 2017–2019 niso bili zaposleni, se izobraževali ali usposabljali, nad povprečjem Unije, za leta 2021 do 2027 dodelijo vsaj 12,5 % svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja za podporo strukturnim reformam in ciljno usmerjenim ukrepom iz prvega pododstavka tega odstavka. Najbolj oddaljene regije, ki izpolnjujejo pogoje iz drugega pododstavka tega odstavka, dodelijo vsaj 12,5 % svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja v svojih programih za ciljno usmerjene ukrepe in strukturne reforme iz prvega pododstavka tega odstavka. Ta dodelitev se po potrebi upošteva za preverjanje skladnosti z minimalnim odstotkom na nacionalni ravni iz drugega pododstavka tega odstavka. Države članice pri izvajanju ciljnih ukrepov in strukturnih reform iz tega odstavka dajejo prednost neaktivnim in dolgotrajno brezposelnim mladim ter uvedejo ciljno umerjene ukrepe za ozaveščanje. 7. Odstavki 2 do 6 se ne uporabljajo za posebno dodatno dodelitev, ki jo prejmejo najbolj oddaljene regije in regije na ravni NUTS 2, ki izpolnjujejo merila iz člena 2 Protokola št. 6. 8. Odstavki 1 do 6 se ne uporabljajo za tehnično pomoč.

Člen 8 Spoštovanje Listine 1. Vse operacije je treba izbrati in izvajati ob spoštovanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) in v skladu z ustreznimi določbami iz Uredbe (EU) 2021/… (16). 2. V skladu s členom 69(7) Uredbe (EU) 2021/… (16) države članice zagotavljajo učinkovit pregled pritožb. To ne posega v splošno možnost državljanov in deležnikov, da naslovijo pritožbe na Komisijo, tudi v zvezi s kršitvami Listine. 3. Kadar Komisija ugotovi, da je prišlo do kršitve Listine, upošteva težo kršitve pri svoji določitvi korektivnih ukrepov, ki jih je treba uporabiti v skladu z ustreznimi določbami Uredbe (EU) 2021/… (16).

Člen 9 Partnerstvo 1. Države članice zagotovijo smiselno sodelovanje socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe pri izvajanju politik zaposlovanja, izobraževanja in socialnega vključevanja, ki se podpirajo iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja. 2. Države članice dodelijo ustrezen znesek svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja v vsakem programu za krepitev zmogljivosti socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe, tudi v obliki usposabljanja, ukrepov mreženja in krepitve socialnega dialoga, ter za dejavnosti, ki jih skupaj izvajajo socialni partnerji. Kadar je krepitev zmogljivosti socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe opredeljena v ustreznem priporočilu za posamezno državo, sprejetem v skladu s členoma 121(2) in 148(4) PDEU, zadevna država članica v ta namen dodeli ustrezen znesek v višini vsaj 0,25 % svojih sredstev iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja.

Člen 10 Podpora za najbolj ogrožene osebe Sredstva iz člena 7(5) v okviru specifičnih ciljev iz točk (l) in (m) člena 4(1) se načrtujejo v okviru za to posebej namenjene prednostne naloge ali programa. Stopnja sofinanciranja za to prednostno nalogo ali program je 90 %.

Člen 11 Podpora za zaposlovanje mladih Podpora v skladu z drugim in tretjim odstavkom člena 7(6) se načrtuje v okviru za to posebej namenjene prednostne naloge ali programa ter je namenjena vsaj podpori, ki prispeva k doseganju specifičnega cilja iz točke (a) člena 4(1), lahko pa vključuje tudi podporo, ki prispeva k doseganju specifičnih ciljev iz točk (f) in (l) člena 4(1).

Člen 12 Podpora za zadevna priporočila za posamezne države Ukrepi za obravnavo izzivov, opredeljenih v ustreznih priporočilih za posamezne države in v evropskem semestru, kot je določeno v členu 7(2), se načrtujejo v okviru katerega koli specifičnega cilja iz člena 4(1) v podporo izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in v okviru ene ali več prednostnih nalog, ki se lahko financirajo iz več skladov.

POGLAVJE II

Splošna podpora iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja

Člen 13 Področje uporabe To poglavje se uporablja za podporo iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja, ki prispeva k doseganju specifičnih ciljev iz točk (a) do (l) člena 4(1) (v nadaljnjem besedilu: splošna podpora iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja).

Člen 14 Socialni inovativni ukrepi 1. Države članice podpirajo ukrepe za socialne inovacije in socialno eksperimentiranje, vključno z ukrepi s socialno-kulturnim elementom, ali krepijo pristope od spodaj navzgor na podlagi partnerstev z javnimi organi, socialnimi partnerji, socialnimi podjetji, zasebnim sektorjem in civilno družbo. 2. Države članice lahko podpirajo razširjanje inovativnih pristopov, preskušenih v manjšem obsegu in razvitih v okviru sklopa EaSI ter drugih programov Unije. 3. Inovativni ukrepi in pristopi se lahko načrtujejo v okviru katerega koli specifičnega cilja iz točk (a) do (l) člena 4(1). 4. Države članice namenijo vsaj eno prednostno nalogo za izvajanje odstavka 1 ali 2 ali obeh. Najvišja stopnja sofinanciranja za take prednostne naloge se lahko poviša na 95 % za dodelitev največ 5 % nacionalnih sredstev v okviru sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja. 5. Države članice v programih ali kasneje pri izvajanju opredelijo področja socialnih inovacij in socialnega eksperimentiranja, ki ustrezajo posebnim potrebam držav članic. 6. Komisija olajšuje krepitev zmogljivosti za socialne inovacije, zlasti s pospeševanjem vzajemnega učenja, vzpostavljanjem mrež ter razširjanjem in spodbujanjem dobrih praks in metodologij.

Člen 15 Transnacionalno sodelovanje Države članice lahko podpirajo ukrepe transnacionalnega sodelovanja v okviru katerega koli specifičnega cilja iz točk (a) do (l) člena 4(1).

Člen 16 Upravičenost 1. Poleg neupravičenih stroškov iz člena 64 Uredbe (EU) 2021/… (17) do splošne podpore iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja niso upravičeni naslednji stroški: (a) nakup zemljišč in nepremičnin ter infrastrukture; in (b) nakup pohištva, opreme in vozil, razen kadar je tak nakup potreben za doseganje cilja operacije ali kadar so ti predmeti v celoti amortizirani med operacijo ali kadar je nakup teh predmetov najbolj gospodarna možnost. 2. Prispevki v naravi v obliki nadomestil ali plač, ki jih tretja oseba izplača udeležencem operacije, so lahko upravičeni do prispevka iz splošne podpore iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja, če so prispevki v naravi v skladu z nacionalnimi pravili, vključno z računovodskimi pravili, in ne presegajo stroškov, ki jih krije tretja oseba. 3. Posebna dodatna dodelitev, ki jo prejmejo najbolj oddaljene regije in regije na ravni NUTS 2, ki izpolnjujejo merila iz člena 2 Protokola št. 6, se uporabi za podporo pri doseganju specifičnih ciljev iz člena 4(1). 4. Neposredni stroški osebja so upravičeni do prispevka iz splošne podpore iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja, če so v skladu z običajno prakso upravičenca glede plačila za zadevno funkcionalno kategorijo ali če so v skladu z veljavnim nacionalnim pravom, kolektivnimi pogodbami ali uradnimi statistikami.

Člen 17 Kazalniki in poročanje 1. Programi, ki prejemajo splošno podporo iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja, za spremljanje napredka pri izvajanju uporabljajo skupne kazalnike učinka in rezultatov, kot so določeni v Prilogi I. Programi lahko uporabljajo tudi kazalnike za posamezne programe. 2. Kadar država članica v skladu s prvim pododstavkom člena 7(5) dodeli svoja sredstva za specifični cilj iz točke (l) člena 4(1) za najbolj ogrožene osebe, se uporabljajo skupni kazalniki iz Priloge II. 3. Izhodiščna vrednost za skupne kazalnike učinka in kazalnike učinka za posamezne programe se določi pri nič. Kadar je to relevantno za naravo podprtih operacij, se kumulativni količinsko opredeljeni mejniki in ciljne vrednosti navedenih kazalnikov določijo v absolutnih številkah. Sporočene vrednosti kazalnikov učinka se izrazijo v absolutnih številkah. 4. Referenčna vrednost skupnih kazalnikov rezultatov in kazalnikov rezultatov za posamezne programe, pri katerih je bila določena ciljna vrednost za leto 2029, se določi z uporabo najnovejših razpoložljivih podatkov ali drugih ustreznih virov informacij. Cilji za skupne kazalnike rezultatov se določijo v absolutnih številkah ali kot odstotek. Kazalniki rezultatov za posamezne programe in s tem povezani cilji se lahko izrazijo kvantitativno ali kvalitativno. Sporočene vrednosti skupnih kazalnikov rezultatov se izrazijo v absolutnih številkah. 5. Podatki o kazalnikih za udeležence se pošljejo šele, ko so na voljo vsi podatki, zahtevani v točki 1.1 Priloge I v zvezi z navedenimi udeleženci. 6. Kadar so podatki na voljo v registrih ali enakovrednih virih, lahko države članice organom upravljanja in drugim organom, pristojnim za zbiranje podatkov, potrebnih za spremljanje in vrednotenje splošne podpore iz sklopa ESS+ v okviru deljenega upravljanja, omogočijo pridobitev podatkov iz teh registrov podatkov ali enakovrednih virov v skladu s točkama (c) in (e) člena 6(1) Uredbe (EU) 2016/679. 7. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 37 za spremembo kazalnikov v prilogah I in II, kadar bi bilo to potrebno za zagotovitev učinkovitega ocenjevanja napredka pri izvajanju programov. Take spremembe so sorazmerne ob upoštevanju upravnega bremena držav članic in upravičencev. Z delegiranimi akti v skladu s tem odstavkom se ne spreminja metodologija za zbiranje podatkov iz prilog I in II.

POGLAVJE III

Podpora iz ESS+ za odpravljanje materialne prikrajšanosti

Člen 18 Področje uporabe To poglavje se uporablja za podporo iz ESS+, ki prispeva k doseganju specifičnega cilja iz točke (m) člena 4(1).

Člen 19 Načela 1. Podpora iz ESS+ za odpravljanje materialne prikrajšanosti se uporablja zgolj za podporo razdeljevanju hrane in blaga, ki sta v skladu s pravom Unije o varnosti potrošniških izdelkov. 2. Države članice in upravičenci izberejo hrano in/ali osnovno materialno pomoč na podlagi objektivnih meril, povezanih s potrebami najbolj ogroženih oseb. Merila za izbiro hrane in, kadar je primerno, blaga, upoštevajo tudi podnebne in okoljske vidike, zlasti za zmanjšanje količine živilskih odpadkov in plastike za enkratno uporabo. Po potrebi se pri izbiri hrane za razdeljevanje upošteva njen prispevek k uravnoteženi prehrani najbolj ogroženih oseb. Hrana ali osnovna materialna pomoč se lahko zagotavljata najbolj ogroženim osebam neposredno ali posredno, na primer prek kuponov ali kartic, v elektronski ali drugi obliki, pod pogojem, da se lahko zamenjajo zgolj za hrano in/ali osnovno materialno pomoč. Podpora najbolj ogroženim osebam je dodatek h kakršni koli socialni pomoči, ki se končnim prejemnikom lahko zagotovi v okviru nacionalnih socialnih sistemov ali v skladu z nacionalnim pravom. Hrana, ki se zagotavlja najbolj ogroženim osebam, se lahko dobi iz uporabe, predelave ali prodaje proizvodov, odpremljenih v skladu s členom 16(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (39), pod pogojem, da je to najbolj gospodarna možnost in ne odloži neupravičeno dobavljanja hrane najbolj ogroženim osebam. Vsi zneski, ki izhajajo iz takih transakcij, se porabijo v korist najbolj ogroženih oseb, poleg zneskov, ki so programu že na voljo. 3. Komisija in države članice zagotovijo, da pomoč, zagotovljena v okviru podpore iz ESS+ za odpravljanje materialne prikrajšanosti, spoštuje dostojanstvo in preprečuje stigmatizacijo najbolj ogroženih oseb. 4. Države članice dobavljanje hrane in/ali osnovne materialne pomoči dopolnijo s spremljevalnimi ukrepi, kot je preusmeritev na pristojne službe, v okviru specifičnega cilja iz točke (m) člena 4(1) ali s spodbujanjem socialnega vključevanja najbolj ogroženih oseb v okviru specifičnega cilja iz točke (l) člena 4(1).

Člen 20 Vsebina prednostne naloge 1. Prednostna naloga, ki prispeva k doseganju specifičnega cilja iz točke (m) člena 4(1), določi: (a) vrsto podpore; (b) glavne ciljne skupine in (c) opis nacionalnih ali regionalnih programov podpore. 2. V primeru programov, omejenih na to podporo iz odstavka 1 in povezano tehnično pomoč, prednostna naloga vključuje tudi merila za izbor operacij.

Člen 21 Upravičenost dejavnosti 1. Nakup hrane in/ali osnovne materialne pomoči, ki se zagotavljata najbolj ogroženim osebam, lahko opravi upravičenec ali se opravi v njegovem imenu ali pa se hrana in/ali osnovna materialna pomoč upravičencu dasta brezplačno na voljo. 2. Hrana in/ali osnovna materialna pomoč se najbolj ogroženim osebam razdeljujeta brezplačno.

Člen 22 Upravičenost odhodkov 1. Upravičeni stroški za podporo iz ESS+ za odpravljanje materialne prikrajšanosti so: (a) stroški nakupa hrane in/ali osnovne materialne pomoči, vključno s stroški v zvezi s prevozom hrane in/ali osnovne materialne pomoči do upravičencev, ki dobavljajo hrano in/ali osnovno materialno pomoč končnim prejemnikom; (b) kadar prevoz hrane in/ali osnovne materialne pomoči do upravičencev, ki ju razdeljujejo končnim prejemnikom, ni zajet v točki (a), stroški, ki jih krije nabavni organ, v zvezi s prevozom hrane in/ali osnovne materialne pomoči do skladišč ali upravičencev ter stroški skladiščenja po pavšalni stopnji 1 % stroškov iz točke (a) ali, v ustrezno utemeljenih primerih, dejansko nastali in plačani stroški; (c) upravni stroški, stroški prevoza, skladiščenja in priprave, ki jih krijejo upravičenci, vključeni v razdeljevanje hrane in/ali osnovne materialne pomoči najbolj ogroženim osebam, po pavšalni stopnji 7 % stroškov iz točke (a); ali 7 % stroškov vrednosti hrane, odpremljene v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1308/2013; (d) stroški zbiranja, prevoza, skladiščenja in razdeljevanja donacij hrane ter neposredno povezanih dejavnosti ozaveščanja; in (e) stroški spremljevalnih ukrepov, ki jih izvajajo upravičenci ali se izvajajo v njihovem imenu in jih prijavijo upravičenci, ki dobavljajo hrano in/ali osnovno materialno pomoč najbolj ogroženim osebam, po pavšalni stopnji 7 % stroškov iz točke (a). 2. Stroški priprave shem kuponov ali kartic v elektronski ali drugi obliki ter ustrezni operativni stroški so upravičeni v okviru tehnične pomoči, če jih krije organ upravljanja ali drug javni organ, ki ni upravičenec, ki razdeljuje kupone ali kartice končnim prejemnikom, ali če niso zajeti s stroški iz točke (c) odstavka 1. 3. Zmanjšanje upravičenih stroškov iz točke (a) odstavka 1 zaradi neupoštevanja veljavnega prava s strani organa, pristojnega za nakup hrane in/ali osnovne materialne pomoči, ne privede do zmanjšanja upravičenih stroškov iz točk (c) in (e) navedenega odstavka. 4. Naslednji stroški niso upravičeni: (a) obresti na dolgove; (b) nakup infrastrukture in (c) stroški rabljenega blaga.

Člen 23 Kazalniki in poročanje 1. Za spremljanje napredka pri izvajanju se pri prednostnih nalogah za obravnavanje materialne prikrajšanosti uporabljajo skupni kazalniki učinka in rezultatov, kot so določeni v Prilogi III. Te prednostne naloge lahko uporabljajo tudi kazalnike za posamezne programe. 2. Določijo se referenčne vrednosti skupnih kazalnikov rezultatov in kazalnikov rezultatov za posamezne programe. 3. Organi upravljanja Komisiji dvakrat poročajo o rezultatih strukturirane anonimne raziskave o končnih prejemnikih v zvezi s podporo, prejeto iz ESS+, izvedene predhodno leto, pri čemer je poudarek tudi na njihovih življenjskih razmerah in naravi njihove materialne prikrajšanosti. Ta raziskava temelji na modelu, ki ga določi Komisija z izvedbenim aktom. Prvo tako poročanje se opravi do 30. junija 2025 in drugo do 30. junija 2028. 4. Komisija za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega člena sprejme izvedbeni akt, s katerim določi model, ki se uporabi za strukturirano raziskavo o končnih prejemnikih, v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 38(2). 5. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 37 za spremembo kazalnikov v Prilogi III, kadar bi bilo to potrebno za zagotovitev učinkovitega ocenjevanja napredka pri izvajanju programov. Take spremembe so sorazmerne ob upoštevanju upravnega bremena držav članic in upravičencev. Z delegiranimi akti v skladu s tem odstavkom se ne spreminja metodologija za zbiranje podatkov iz Priloge III.

Člen 24 Revizija Revizija operacij lahko zajema vse stopnje njihovega izvajanja in vse ravni distribucijske verige, z izjemo kontrole končnih prejemnikov, razen če ocena tveganja pokaže posebno tveganje nepravilnosti ali goljufije.

DEL III

IZVAJANJE V OKVIRU NEPOSREDNEGA IN POSREDNEGA UPRAVLJANJA

POGLAVJE I

Operativni cilji

Člen 25 Operativni cilji Sklop EaSI ima naslednje operativne cilje: (a) razvijati primerjalno visokokakovostno analitično znanje za zagotovitev, da politike za doseganje specifičnih ciljev iz člena 4(1) temeljijo na trdnih dokazih ter ustrezajo potrebam, izzivom in lokalnim okoliščinam; (b) pospeševati učinkovito in vključujočo izmenjavo informacij, vzajemno učenje, medsebojne strokovne preglede in dialog o politikah na področjih politik iz člena 4(1), da bi pomagali pri oblikovanju ustreznih ukrepov politike; (c) podpirati socialno eksperimentiranje na področjih politik iz člena 4(1) ter krepiti zmogljivost deležnikov na nacionalni in lokalni ravni za pripravo, oblikovanje in izvajanje, prenos ali razširitev preskušenih inovacij socialne politike, zlasti glede razširitve projektov, ki jih razvijejo lokalni deležniki na področju socialno-ekonomskega vključevanja državljanov tretjih držav; (d) spodbujati prostovoljno geografsko mobilnost delavcev in povečati zaposlitvene priložnosti prek razvijanja in zagotavljanja posebnih podpornih storitev delodajalcem in iskalcem zaposlitve za razvoj povezanih evropskih trgov dela, ki zajemajo storitve vse od priprave pred zaposlitvijo do pomoči po zaposlitvi, da bi se zapolnila prosta delovna mesta v nekaterih sektorjih, poklicih, državah, obmejnih regijah ali za nekatere skupine, kot so osebe v ranljivem položaju; (e) podpirati razvoj tržnega ekosistema v zvezi z zagotavljanjem mikrofinanciranja mikropodjetjem v zagonski in razvojni fazi, zlasti takšnim, ki so jih ustanovile ranljive osebe ali takšne osebe zaposlujejo; (f) podpirati mreženje na ravni Unije in dialog z zadevnimi deležniki ter med njimi na področjih politik iz člena 4(1) ter prispevati k izgradnji institucionalne zmogljivosti vključenih deležnikov, vključno z javnimi službami za zaposlovanje, javnimi institucijami socialne varnosti in zdravstvenega zavarovanja, civilno družbo, mikrofinančnimi institucijami in institucijami, ki zagotavljajo financiranje socialnim podjetjem in socialnemu gospodarstvu; (g) podpirati razvoj socialnih podjetij in pojav trga socialnih naložb, olajšati interakcije med javnim in zasebnim sektorjem ter udeležbe fundacij in človekoljubnih akterjev na navedenem trgu; (h) zagotavljati smernice za razvoj socialne infrastrukture, potrebne za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic; (i) podpirati transnacionalno sodelovanje za pospešitev prenosa inovativnih rešitev in njihovo lažjo razširitev, zlasti na področjih politike iz člena 4(1), ter (j) podpirati izvajanje zadevnih mednarodnih socialnih in delovnih standardov v okviru izkoriščanja globalizacije in zunanje razsežnosti politik Unije na področjih politik iz člena 4(1).

POGLAVJE II

Upravičenost

Člen 26 Upravičeni ukrepi 1. Do financiranja so upravičeni samo ukrepi, s katerimi se uresničujejo cilji iz člena 3(1) in (2), člena 4(1) in člena 25. 2. Iz sklopa EaSI se lahko podpirajo naslednji ukrepi: (a) analitične dejavnosti, vključno v povezavi s tretjimi državami, zlasti: (i) raziskave, študije, statistične podatke, metodologije, klasifikacije, mikrosimulacije, kazalnike in podporo opazovalnim skupinam na evropski ravni ter primerjalne analize; (ii) socialno eksperimentiranje za vrednotenje socialnih inovacij; (iii) spremljanje in ocenjevanje prenosa in uporabe prava Unije; (b) izvajanje politik, zlasti: (i) čezmejno partnerstvo, zlasti med javnimi zavodi za zaposlovanje, civilno družbo in socialnimi partnerji, in podporne storitve v čezmejnih regijah; (ii) ciljno usmerjen program mobilnosti delovne sile na ravni Unije za zapolnitev prostih delovnih mest, kadar se na trgu dela pokažejo primanjkljaji; (iii) podpora za mikrofinanciranje institucij in institucij, ki zagotavljajo financiranje socialnim podjetjem, vključno prek operacij mešanega financiranja, na primer asimetrična delitev tveganj ali zmanjšanje transakcijskih stroškov, ter podpora za razvoj socialne infrastrukture in veščin; (iv) podpora za transnacionalno sodelovanje in partnerstva za prenos in razširitev inovativnih rešitev; (c) krepitev zmogljivosti, zlasti: (i) mrež na ravni Unije na področjih politik iz člena 4(1); (ii) nacionalnih kontaktnih točk, ki zagotavljajo smernice, informacije in pomoč pri izvajanju sklopa EaSI; (iii) uprav, institucij socialne varnosti in služb za zaposlovanje, pristojnih za spodbujanje mobilnosti delovne sile, mikrofinančnih institucij in institucij, ki zagotavljajo financiranje socialnim podjetjem ali drugim akterjem socialnih naložb, ter mreženja v državah članicah ali tretjih državah, pridruženih sklopu EaSI na podlagi člena 29; (iv) deležnikov, vključno s socialnimi partnerji in organizacijami civilne družbe, z namenom transnacionalnega sodelovanja; (d) dejavnosti komuniciranja in razširjanja informacij, zlasti: (i) vzajemno učenje prek izmenjave dobrih praks, inovativnih pristopov, rezultatov analitičnih dejavnosti, medsebojnih strokovnih pregledov in primerjalnih analiz; (ii) vodniki, poročila, informativno gradivo in medijska pokritost pobud na področjih politik iz člena 4(1); (iii) informacijski sistemi za razširjanje dokazov na področjih politik iz člena 4(1); (iv) dogodki, ki jih organizira predsedstvo Sveta, konference, seminarji in dejavnosti osveščanja.

Člen 27 Upravičeni subjekti 1. Ob upoštevanju meril iz člena 197 finančne uredbe so upravičeni naslednji subjekti: (a) pravni subjekti s sedežem v eni od naslednjih držav ali ozemelj: (i) državi članici ali z njo povezani čezmorski državi ali ozemlju; (ii) tretji državi, ki je pridružena sklopu EaSI na podlagi člena 29; (iii) tretji državi, navedeni v programu dela, pod pogoji iz odstavkov 2 in 3; (b) vsi pravni subjekti, ustanovljeni v skladu s pravom Unije, in vse mednarodne organizacije. 2. Pravni subjekti s sedežem v tretji državi, ki ni pridružena sklopu EaSI na podlagi člena 29, so izjemoma upravičeni do udeležbe, kadar je to potrebno za doseganje ciljev določenega ukrepa. 3. Pravni subjekti s sedežem v tretji državi, ki ni pridružena sklopu EaSI na podlagi člena 29, načeloma krijejo stroške svoje udeležbe.

Člen 28 Horizontalna načela 1. Komisija zagotovi, da se pri pripravi, izvajanju, spremljanju, poročanju in vrednotenju operacij, ki jih podpira sklop EaSI, upoštevajo in spodbujajo enakost spolov, vključevanje načela enakosti spolov in vključevanje vidika spola. 2. Komisija sprejme ustrezne ukrepe, da bi med pripravo, izvajanjem, spremljanjem, poročanjem in vrednotenjem operacij, ki jih podpira sklop EaSI, preprečili vsako diskriminacijo na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Med celotno pripravo in izvajanjem sklopa EaSI se zlasti upošteva dostopnost za invalide.

Člen 29 Sodelovanje tretjih držav Sklop EaSI je na podlagi sporazuma z Unijo odprt za sodelovanje naslednjih tretjih držav: (a) članic Evropskega združenja za prosto trgovino, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora, v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru; (b) držav pristopnic, držav kandidatk in potencialnih kandidatk v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami; (c) drugih tretjih držav, v skladu s pogoji, določenimi v posebnem sporazumu, ki zajema udeležbo tretje države v sklopu EaSI, če sporazum: (i) zagotavlja pravično ravnotežje glede prispevkov in koristi tretje države, ki sodeluje v programih Unije; (ii) določa pogoje za sodelovanje v programih, vključno z izračunom finančnih prispevkov za posamezne programe ali sklope programov, ter njihove upravne stroške; (iii) na tretjo državo ne prenaša pooblastila za odločanje o sklopu EaSI; (iv) jamči pravice Unije, da zagotavlja dobro finančno poslovodenje in ščiti svoje finančne interese. Prispevki iz točke (c)(ii) prvega odstavka tega člena so namenski prejemki v skladu s členom 21(5) finančne uredbe.

POGLAVJE III

Splošne določbe

Člen 30 Oblike financiranja Unije in metode izvajanja 1. Iz sklopa EaSI se lahko za finančne prispevke zagotovi financiranje v kateri koli obliki iz finančne uredbe, zlasti v obliki nepovratnih sredstev, nagrad, javnih naročil in prostovoljnih plačil mednarodnim organizacijam, katerih članica je Unija ali s katerimi Unija sodeluje. 2. Sklop EaSI se izvaja neposredno, kot je določeno v prvem pododstavku točke (a) člena 62(1) finančne uredbe ali posredno z organi iz prvega pododstavka točke (c) člena 62(1) navedene uredbe. Komisijo za ocenjevanje iz člena 150 finančne uredbe lahko pri dodeljevanju nepovratnih sredstev sestavljajo zunanji strokovnjaki. 3. Operacije mešanega financiranja v okviru sklopa EaSI se izvajajo v skladu z Uredbo (EU) 2021/523 in naslovom X finančne uredbe.

Člen 31 Program dela 1. Sklop EaSI se izvaja na podlagi programov dela iz člena 110 finančne uredbe. Vsebina teh programov dela se opredeli v skladu z operativnimi cilji iz člena 25 te uredbe in z upravičenimi ukrepi iz člena 26 te uredbe. V programih dela se po potrebi določi skupni znesek, namenjen za operacije mešanega financiranja. 2. Komisija zbere strokovno znanje o pripravi programov dela s posvetovanjem z delovno skupino iz člena 39(8). 3. Komisija spodbuja sinergije in zagotavlja učinkovito usklajevanje med ESS+ in drugimi ustreznimi instrumenti Unije ter med sklopoma ESS+.

Člen 32 Spremljanje in poročanje Kazalniki za poročanje o napredku sklopa EaSI pri doseganju specifičnih ciljev iz člena 4(1) in operativnih ciljev iz člena 25 so določeni v Prilogi IV. Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov sklopa EaSI zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije in, kadar je smiselno, državam članicam naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja.

Člen 33 Zaščita finančnih interesov Unije Kadar tretja država sodeluje v sklopu EaSI po odločitvi, sprejeti na podlagi mednarodnega sporazuma ali na podlagi katerega koli drugega pravnega instrumenta, odgovornemu odredbodajalcu, OLAF in Računskemu sodišču podeli potrebne pravice in dostop, da lahko v celoti izvajajo svoje pristojnosti. V primeru OLAF take pravice vključujejo pravico do izvajanja preiskav, vključno s preverjanji na kraju samem in inšpekcijami, kot je določeno v Uredbi (EU, Euratom) št. 883/2013.

Člen 34 Vrednotenje 1. Vrednotenje se opravi pravočasno, da prispeva k postopku odločanja. 2. Komisija do 31. decembra 2024 opravi vmesno vrednotenje sklopa EaSI na podlagi zadostnih informacij o njegovem izvajanju. Komisija na podlagi člena 34 finančne uredbe oceni smotrnost programa in zlasti njegovo uspešnost, učinkovitost, skladnost, relevantnost in dodano vrednost Unije, vključno glede na horizontalna načela iz člena 28 te uredbe, ter na kvalitativni in kvantitativni podlagi meri napredek, dosežen pri izpolnjevanju ciljev sklopa EaSI. Vmesno vrednotenje temelji na informacijah, pridobljenih z ureditvami spremljanja in kazalniki, vzpostavljenimi v skladu s členom 32, da se opravijo potrebne prilagoditve politike in prednostnih nalog financiranja. 3. Komisija do 31. decembra 2031, na koncu obdobja izvajanja, opravi končno vrednotenje sklopa EaSI. 4. Komisija zaključke vmesnih in končnih vrednotenj skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

Člen 35 Revizije Revizije uporabe prispevkov Unije, ki jih opravijo osebe ali subjekti, vključno s tistimi, ki jih niso pooblastili institucije ali organi Unije, so osnova za splošno zagotovilo v skladu s členom 127 finančne uredbe.

Člen 36 Informiranje, komuniciranje in obveščanje javnosti 1. Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor teh sredstev in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije, zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov, z zagotavljanjem celovitih, učinkovitih in sorazmerno ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo. 2. Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s sklopom EaSI, ukrepi na podlagi sklopa EaSI in doseženimi rezultati. Finančna sredstva, dodeljena sklopu EaSI, prispevajo tudi k institucionalnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so te prednostne naloge povezane s cilji iz člena 3(1) in (2), člena 4(1) in člena 25.

DEL IV

KONČNE DOLOČBE

Člen 37 Izvajanje prenosa pooblastila 1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu. 2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 17(7) in člena 23(5) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od … [datum začetka veljavnosti te uredbe]. 3. Prenos pooblastila iz člena 17(7) in člena 23(5) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. 4. Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. 5. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet. 6. Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 17(7) in člena 23(5), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 38 Postopek v odboru za sklop ESS+ v okviru deljenega upravljanja 1. Komisiji pomaga odbor iz člena 115(1) Uredbe (EU) 2021/… (18). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. 2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 39 Ustanovitev odbora iz člena 163 PDEU 1. Komisiji pomaga odbor, ustanovljen na podlagi člena 163 PDEU (v nadaljnjem besedilu: odbor ESS+). 2. Vsaka država članica imenuje za največ sedem let po enega vladnega predstavnika, enega predstavnika organizacij delavcev, enega predstavnika organizacij delodajalcev in enega namestnika za vsakega člana. V odsotnosti člana ima namestnik samodejno pravico sodelovati v postopkih. 3. Odbor ESS+ ima po enega predstavnika iz vsake organizacije, ki zastopa organizacije delavcev in organizacije delodajalcev na ravni Unije. 4. Odbor ESS+, vključno z njegovimi delovnimi skupinami iz odstavka 7, lahko na svoje s