Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 199/10)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI, KI SPREMINJA ENOTNI DOKUMENT

„Penedès“

PDO-ES-A1551-AM05

Datum obvestila: 18. februar 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Spremembe opisa kakovostnih penečih vin

OPIS

Dodano je bilo, da se lahko peneča vina, pridelana po tradicionalni metodi dolgega staranja, ki traja najmanj štiri leta od dodajanja vrelnega likerja, in če se v postopku dodajanja vrelnega likerja uporabijo zamaški iz plute, dajo na trg brez degoržiranja. Uporaba pomožnih sredstev je prepovedana. Prav tako je določeno, kateri proizvodi se lahko uporabijo za izdelavo ekspedicijskega likerja v skladu z zakonodajo EU.

Ta sprememba se nanaša na točko 2.1.2 specifikacije proizvoda, vendar ne vpliva na enotni dokument.

Šteje se za standardno spremembo, saj ne ustreza nobeni od vrst iz člena 14(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33.

RAZLOGI

Cilj je zaščititi kakovostna peneča vina, ki se po vrenju v steklenici dolgo starajo na drožeh. Če se dodatna pomožna sredstva ne uporabijo, se lahko ta vina dajo na trg brez degoržiranja.

Kar zadeva ekspedicijski liker, so zajeti vsi proizvodi, ki jih dovoljuje pravo EU.

2. Vključitev manjših geografskih enot

OPIS

Priznanih in razmejenih je bilo deset manjših geografskih enot. Določena so bila pravila o tem, kdaj se lahko imena teh manjših geografskih enot navedejo na etiketah (zlasti se zahteva, da so vinske trte zasajene znotraj navedene enote in gojene po ekoloških vinogradniških metodah, določene so zahteve glede kraja in načina proizvodnje itd.). Dodana so bila tudi pravila o tem, kako je treba ta imena in sorte, ki se uporabljajo za proizvodnjo vina, navesti na etiketah.

V skladu s tem so bili specifikaciji proizvoda dodani novi oddelki (točke 4.2, 8.5.2 in 8.7.2), točki 6 in 9 enotnega dokumenta pa sta bili spremenjeni.

To se šteje za standardno spremembo, saj ne ustreza nobeni od vrst iz člena 14(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33.

RAZLOGI

Namen te spremembe specifikacije proizvoda je določiti pravila za deset manjših geografskih enot, na katere je razdeljeno ozemlje ZOP „Penedès“. To delo se je začelo leta 2010, temelji pa na razlikah med vini, proizvedenimi v vsaki od teh manjših geografskih enot. Leta 1995 je bila izvedena celovita študija o tleh in podnebju na celotnem območju ZOP „Penedès“. To delo je zajemalo razdelitev celotnega območja na 5-hektarske enote, določitev ene poskusne jame na enoto in izvedbo 12 analiz tal na vsaki enoti. Spremljala ga je obstoječa študija o podnebju območja ZOP „Penedès“. Upoštevani so bili tudi lega in naklon vinogradov ter sorte vinske trte in podlage, najdene v posamezni enoti. Na podlagi tega dela je bilo geografsko območje med letoma 2010 in 2018 razdeljeno na deset manjših geografskih enot ob upoštevanju vseh teh parametrov.

Namen je povečati vrednost vin z ZOP „Penedès“, tako da se potrošnikom zagotovijo informacije o grozdju, iz katerega so proizvedena.

3. Vključitev izrazov „Vino de Mas“ in „Gran Vino de Mas“

OPIS

Uvedena sta bila izraza „vino de mas“ in „gran vino de mas“, prav tako so bila določena pravila, kdaj se lahko uporabita (zmanjšan največji donos na hektar, pogoji vinifikacije in zahteve glede označevanja). Za vina, ki izpolnjujejo pogoje za uporabo teh izrazov, bodo veljali posebni pogoji za preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda in vodil se bo posodobljen seznam njihovih imen.

Ta sprememba se nanaša na točke 5.1, 8.5.3, 8.7.1, 8.7.3, 8.9.3 in 9.2.2 specifikacije proizvoda ter točki 5.2 in 9 enotnega dokumenta.

Šteje se za standardno spremembo, saj ne ustreza nobeni od vrst iz člena 14(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33.

RAZLOGI

Gre za razlikovanje za vina z ZOP „Penedès“, ki se proizvajajo na vinarskih gospodarstvih, povezanih z značilnimi kmetijami maso (katalonsko) ali masía (špansko), ki so značilne za območje ZOP „Penedès“. Te strukture poleg kmetijskega gospodarstva sestavlja masía (domačija s sosednjimi kmetijskimi poslopji). Ta se šteje za najpogostejšo kmetijsko strukturo na območju Penedès pred prihodom trtne uši, ki povzroča ožig.

Trenutno obstaja več vin z ZOP „Penedès“, ki se proizvajajo iz grozdja, pridelanega na teh tradicionalnih kmetijah. Ta vina so prestižna na lokalni ravni in v tujini.

Namen teh novih izrazov je povečati vrednost teh vin s potrditvijo njihovega ugleda in sledljivosti ter tudi kakovosti vina.

Namen izrazov „vino de mas“ in „gran vino de mas“ je poudariti, da vinogradniki in vinske kleti proizvajajo vina, pridelana na tradicionalnih kmetijah mas, in da lahko potrošniki ta vina prepoznajo.

4. Nova pravila o označevanju

OPIS

Zahteva glede velikosti pisave za navedbo Označba porekla v primerjavi z navedbo „Penedès“ je bila spremenjena. Medtem ko je morala biti pred tem velikost pol manjša, se zdaj zahteva, da ne sme presegati 1,2 mm.

Kadar se uporabi pravokotna kontrolna oznaka z uradnimi merami (60 x 13 mm) in z navedbo Označba porekla „Penedès“, se lahko opusti zahteva po navedbi imena „Penedès“ na glavni etiketi.

Izrazu „clàssic Penedès“ je treba vedno dodati navedbo Označba porekla „Penedès“.

Izraz „no degollado“ (nedegožirano) je določen za kakovostna peneča vina, proizvedena po tradicionalni metodi, ki izpolnjujejo pogoje za nedegožirano vino.

Za peneča vina so bila določena pravila o tem, katere sorte so lahko navedene na glavni etiketi in katere na sekundarni etiketi.

Točka 8.7.1 specifikacije proizvoda in točka 9 enotnega dokumenta sta bili ustrezno spremenjeni.

To se šteje za standardno spremembo, saj ne ustreza nobeni od vrst iz člena 14(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33.

RAZLOGI

Namen te spremembe je izboljšati predstavitev vin z ZOP „Penedès“, da bi jih potrošniki lažje prepoznali.

5. Izboljšave metodologije inšpekcijskih pregledov

OPIS

V letni reviziji je bila dodana zahteva po preverjanju sledljivosti vseh vin z izrazoma „finca calificada“ (upravičeno posestvo) in „gran vino de mas“ ter vsaj enega vina z izrazom „vino de mas“. To velja poleg pregledov, ki so že obvezni za druga vina.

Ta sprememba se nanaša na točko 9.2.2 specifikacije proizvoda, vendar se ne nanaša na enotni dokument.

Šteje se za standardno spremembo, saj ne ustreza nobeni od vrst iz člena 14(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33.

RAZLOGI

Večje priznavanje vin, označenih s temi izrazi, mora spremljati strožji nadzor.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Penedès

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

3. Likersko vino

5. Kakovostno peneče vino

8. Biser vino

16 . Vino iz prezrelega grozdja

4. Opis vin

1. VINO – belo vino in vino rosé

KRATEK OPIS

Belo vino: VIDEZ: od bledo do temno rumene barve. Brez motnosti, videz je bister in svetel. Vino, proizvedeno po metodi dulce de frío (ledeno vino): jantarne, zlate, rdeče in pražene barve. VONJ: primarne arome belega vina, tropskega sadja. Če se je vino hranilo v sodu barik, ima aromo zrelega sadja in terciarne arome. Za vina, proizvedena po metodi dulce de frío (ledeno vino), arome kandiranega sadja, značilne za sorto. Aromatične note po staranju in obdobju hranjenja v sodu barik. Brez neprijetnih vonjav ali napak. OKUS: saden, rahlo kiselkast, blag in svež, aromatične note po staranju, če je primerno. Brez napak.

Vino rosé: VIDEZ: od bledo rožnate do češnjevo rdeče barve. Brez motnosti, videz je bister in svetel. VONJ: sadna aroma po rdečem jagodičevju. Brez neprijetnih vonjav ali napak. OKUS: saden, rahlo kiselkast, gladek in svež občutek. Brez napak.

* Pri omejitvah, ki niso bile določene, je treba upoštevati veljavno zakonodajo.

* Vino, proizvedeno po metodi dulce de frío (ledeno vino), mora imeti delež dejanskega alkohola 9,5 vol. % in vsebnost reducirajočih sladkorjev 70–150 g/l.

* Pri vinih, staranih ali pridelanih v sodih barik, vsebnost hlapnih kislin ne sme presegati 20 mEq/l. Pri vinih, proizvedenih po metodi „ dulce de frío (ledeno vino), pa ne sme presegati 33,33 mEq/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin v miliekvivalentih na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 11,67 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2. VINO – rdeče vino

KRATEK OPIS

VIDEZ: mlada vina so temno rdeče barve. Starana vina so pražene rdeče barve. Brez motnosti, videz je bister in svetel. VONJ: po rdečem jagodičevju. Brez neprijetnih vonjav ali napak. OKUS: saden, rahlo kiselkast, blag; aromatične note po staranju, če je primerno. Brez napak.

* Pri omejitvah, ki niso bile določene, je treba upoštevati veljavno zakonodajo.

* Pri vinih, staranih ali pridelanih v sodih barik, vsebnost hlapnih kislin ne sme presegati 20 mEq/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12 Najnižja vsebnost skupnih kislin v miliekvivalentih na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 11,67 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3. LIKERSKO VINO

KRATEK OPIS

VIDEZ: rumene, jantarne, zlate, rdeče in pražene barve. Brez motnosti, videz je čist in svetel. VONJ: arome kandiranega sadja, značilne za sorto. Aromatične note po staranju, če je vino vrelo v sodih barik. Brez neprijetnih vonjav ali napak.

* Pri omejitvah, ki niso bile določene, je treba upoštevati veljavno zakonodajo.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 15 Najnižja vsebnost skupnih kislin v miliekvivalentih na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

4. KAKOVOSTNO PENEČE VINO

KRATEK OPIS

VIDEZ: od rumene do bledo rožnate barve, vendar ne do jantarne ali češnjevo rdeče barve. Stalno penjenje, vendar ne zelo intenzivno. Brez motnosti, videz je bister in svetel. VONJ: primarne arome belega tropskega sadja. Brez neprijetnih vonjav ali napak. OKUS: saden, rahlo kiselkast, blag; aromatične note po staranju, če je primerno. Brez napak.

* Pri omejitvah, ki niso bile določene, je treba upoštevati veljavno zakonodajo.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 13,33 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 185

5. BISER VINO

KRATEK OPIS

VIDEZ: bledo rumene ali bledo rožnate barve, stalno penjenje, vendar ne zelo intenzivno. Brez motnosti, bistrega in svetlega videza. VONJ: primarne arome belega tropskega sadja. Brez neprijetnih vonjav ali napak. OKUS: saden, rahlo kiselkast, blag; aromatične note po staranju, če je primerno. Brez napak.

* Pri omejitvah, ki niso bile določene, je treba upoštevati veljavno zakonodajo.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin v miliekvivalentih na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

6. VINO IZ PREZRELEGA GROZDJA

KRATEK OPIS

VIDEZ: rumene, jantarne, zlate, rdeče in pražene barve. Brez motnosti, bistrega in svetlega videza. VONJ: po zrelem in kandiranem sadju, značilen za sorto. Brez neprijetnih vonjav ali napak. OKUS: saden, rahlo kiselkast, gladek, topel občutek, brez napak.

* Pri omejitvah, ki niso bile določene, je treba upoštevati veljavno zakonodajo.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12 Najnižja vsebnost skupnih kislin v miliekvivalentih na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 33,33 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

Pridelovalne prakse

Namakanje se lahko izvaja le zaradi izboljšanja kakovosti grozdja, kadar oskrba parcel z vodo in ekološke razmere vinske trte ne omogočajo doseganja največje možne kakovosti, kar pomeni, da je treba zagotoviti skladnost pridelave in pridelka z določbami te specifikacije proizvoda. Če organ upravljanja območja DO meni, da ta postopek negativno vpliva na kakovost ali bi lahko pomenil kršenje pravil, ga lahko na določeni parceli prepove.

Vinogradniške parcele se lahko z vidika oskrbe z vodo ponovno uravnovesijo glede na vlažnost tal in okoljske razmere vinske trte.

Potem ko grozdje dozori, namakanje v nobenem primeru ni dovoljeno.

Če je vinska trta na novo zasajena po 1. avgustu 2019, se za sorti forcada in moneu lahko uporablja le tradicionalna kotlasta ali nizka kotlasta gojitvena oblika. Vse nasade sort forcada in moneu mora potrditi Consell Català de la Producció Agrària Ecològica (katalonski odbor za ekološko kmetijstvo) ali drug organ, ki je ustrezno pooblaščen za potrjevanje ekoloških proizvodov.

Trganje grozdja sort forcada in moneu mora potekati ročno.

Posebni enološki postopek

Donos ekstrakcije ne sme presegati 66,6 litra vina za bele sorte in 70 litrov vina za rdeče sorte na vsakih 100 kg potrganega grozdja.

5.2. Največji donosi

1. Bele sorte in kakovostno peneče vino 12 000 kilogramov grozdja na hektar 79,92 hektolitra na hektar

2. „Vino de mas“ in „gran vino de mas“, bele sorte in kakovostno peneče vino 10 200 kilogramov grozdja na hektar 67,93 hektolitra na hektar

3. Rdeče sorte vinske trte 9 000 kilogramov grozdja na hektar 63 hektolitrov na hektar

4. „Vino de mas“ in „gran vino de mas“, rdeče sorte 7 650 kilogramov grozdja na hektar 53,55 hektolitra na hektar

5. Sorta forcada 8 000 kilogramov grozdja na hektar 53,28 hektolitra na hektar

6. „Vino de mas“ in „gran vino de mas“, sorta forcada 6 800 kilogramov grozdja na hektar 45,29 hektolitra na hektar

7. Sorta Moneu 7 650 kilogramov grozdja na hektar 53,55 hektolitra na hektar

8. „Vino de Mas“ in „Gran Vino de Mas“, sorta moneu 6 503 kilogrami grozdja na hektar 45,52 hektolitra na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Območje pridelave sestavljajo naslednje občine pokrajin Barcelona in Tarragona, kot je navedeno spodaj:

— Abrera (1)

— Aiguamúrcia (2)

— Albinyana (2)

— L’Arboç (2)

— Avinyonet del Penedès (1)

— Banyeres del Penedès (2)

— Begues (1)

— Bellvei (2)

— La Bisbal del Penedès (2)

— Bonastre (2)

— Les Cabanyes (1)

— Calafell (2)

— Canyelles (1)

— Cabrera d’Igualada (1)

— Castellet i la Gornal (1)

— Castellví de la Marca (1)

— Castellví de Rosanes (1)

— Cervelló (1)

— Corbera de Llobregat (1)

— Cubelles (1)

— Cunit (2)

— Font-rubí (1)

— Gelida (1)

— La Granada (1)

— Els Hostalets de Pierola (1)

— La Llacuna (1)

— Llorenç del Penedès (2)

— Martorell (1)

— Masquefa (1)

— Mediona (1)

— Montmell (2)

— Olèrdola (1)

— Olesa de Bonesvalls (1)

— Olivella (1)

— Pacs del Penedès (1)

— Piera (1)

— El Pla del Penedès (1)

— Pontons (1)

— Puigdàlber (1)

— Sant Cugat Sesgarrigues (1)

— Sant Esteve Sesrovires (1)

— Sant Jaume dels Domenys (2)

— Sant Llorenç d’Hortons (1)

— Sant Martí Sarroca (1)

— Sant Pere de Ribes (1)

— Sant Pere de Riudebitlles (1)

— Sant Quintí de Mediona (1)

— Sant Sadurní d’Anoia (1)

— Santa Fe del Penedès (1)

— Santa Margarida i els Monjos (1)

— Santa Maria de Miralles (1)

— Santa Oliva (2)

— Sitges (1)

— Subirats (1)

— Torrelavit (1)

— Torrelles de Foix (1)

— Vallirana (1)

— El Vendrell (2)

— Vilafranca del Penedès (1)

— Vilanova i la Geltrú (1)

— Vilobí del Penedès (1)

(1) Barcelona Province

(2) Tarragona Province

Imena manjših geografskih enot, ki jih lahko vinske kleti uporabljajo dodatno (v tem primeru morajo biti navedena na etiketi), odvisno od porekla grozdja, so naslednja:

Alts d’Ancosa

Conca del Foix

Costers de l’Anoia

Costers de Lavernó

Costers del Montmell

Marina del Garraf

Massís del Garraf

Muntanyes d’Ordal

Turons de Vilafrana

Vall Bitlles-Anoia

Seznam parcel, vključenih v zgoraj navedene manjše geografske enote, je na voljo na naslednji povezavi:

https://eur03.safelinks.protection.outlook.com/?url=http%3A%2F%2Fincavi.gencat.cat%2F.content%2F005-normativa%2Fplecs-condicions-do-catalanes%2FArxius-plecs%2FUnitats-Geografiques-Menors-DOP-Penedes.xls&data=04%7C01%7Ccristina.aguilar%40gencat.cat%7Cece5eb52d2674b51591008d9efc0405a%7C3b9427dcd30e43bc8c06ff7253676fec%7C1%7C0%7C637804431255942038%7CUnknown%7CTWFpbGZsb3d8eyJWIjoiMC4wLjAwMDAiLCJQIjoiV2luMzIiLCJBTiI6Ik1haWwiLCJXVCI6Mn0%3D%7C3000&sdata=w3r%2B0CrU5SoJ%2B8p7fukBEvO3MWDfG9LgQAWu1lMsabo%3D&reserved=0.

7. Sorte vinske trte

MACABEO – VIURA

MERLOT

PARELLADA

XARELLO

8. Opis povezave

8.1. Vino

Bela vina „Penedès“ so znana po svežem, kiselkastem, sadnem okusu, ki izhaja iz vrste tal in edinstvenega podnebja. Človeški dejavnik ljudi, ki delajo z vinsko trto, pomeni, da na drugih območjih ni mogoče iz enakih sort pridelati enakih vin. Sorte grozdja za belo vino „Penedès“ lahko le v regiji Penedès dosežejo optimalno zorenje, potrebno za proizvodnjo teh vin. Kombinacija prsti, podnebja in enoloških postopkov je prisotna le v regiji Penedès.

Vina rosé iz regije Penedès so priznana zaradi barve, arome in sadnega okusa, ki so zaradi tal in podnebja značilni le za sorte, uporabljene pri proizvodnji teh vin. K tem edinstvenim značilnostim vin rosé „Penedès“ prispeva tudi delo ljudi, ki obdelujejo vinograde in skrbijo za vinske kleti.

Rdeča vina iz regije Penedès imajo značilno strukturo in polno telo, antociane, blage tanine in zlasti močno aromo ter obstojen okus in pookus.

Medsebojno delovanje podnebja in tal regije Penedès omogoča dobro zorenje. Pomembna je tudi razlika v temperaturi med nočjo in dnevom v juliju in avgustu. Zaradi prepleta teh dejavnikov ima zrelo rdeče grozdje, ki se goji v regiji Penedès, visoko vsebnost antocianov in taninov ter bogato aromo rdečega jagodičevja. To pomeni, da rdečih vin, proizvedenih v regiji Penedès, ni mogoče posnemati na drugih območjih.

8.2. Kakovostno peneče vino

Kakovostna peneča vina z ZOP „Penedès“ so edinstvena in se zelo razlikujejo od kakovostnih penečih vin, pridelanih na drugih območjih. Razlika delno izhaja iz sort, predvsem pa iz podnebja, sonca in načinov pridelave, uporabljenih pri prvem in drugem vrenju. Teh penečih vin ni mogoče proizvajati na drugih območjih.

8.3. Biser vino

Proizvodnja biser vin je v regiji Penedès tradicionalna. Ta vina so zelo dobro prilagojena sortam iz regije Penedès ter podnebju in tlom na tem območju.

8.4. Likersko vino

Zaradi podnebja v regiji Penedès ter vrste tal in sort se lahko mošt iz zrelega grozdja uporabi za proizvodnjo likerskih vin in vin iz prezrelega grozdja. Zaradi staranja, značilnega za način proizvodnje, in podnebnih razmer v vinogradu je mogoče pridelati sladka, blaga, starana vina, ki ohranijo okus po zrelem sadju in arome, značilne za postopek staranja.

8.5. Vino iz prezrelega grozdja

Podnebje v regiji Penedès ter vrsta tal in sorte človeku omogočajo gojenje prezrelega grozdja, iz katerega se proizvedejo edinstvena vina z izjemnimi lastnostmi.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Proizvod je treba pakirati izključno na območju proizvodnje vin z ZOP „Penedès“. Vin, pridelanih v velikih količinah, namreč ni mogoče prevažati na dolge razdalje, hkrati pa zagotoviti, da bodo vina z ZOP ohranila svojo izjemno kakovost in lastnosti. Po polnjenju vina ohranijo svoje lastnosti in kakovost, ki jih potrošniki lahko cenijo. Zato je treba polnjenje opraviti v ustreznih pogojih.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

Črke v imenu „Penedès“ morajo biti visoke od 3 mm (najmanj) do 7 mm (največ). Črke v navedbi Označba porekla morajo biti visoke manj kot 1,2 mm.

Na splošno, kadar je obvezno besedilo na zadnji strani steklenice (na t. i. sekundarni etiketi), vključno z besedno zvezo Označba porekla „PENEDÈS“, mora glavna etiketa z blagovno znamko prikazovati besedo „PENEDÈS“ z višino črk med 3 mm in 7 mm.

Kadar se uporabi pravokotna kontrolna oznaka z uradnimi merami (60 x 13 mm) in z navedbo Označba porekla „Penedès“, se lahko opusti zahteva po navedbi imena „Penedès“ na glavni etiketi. Te kontrolne oznake se razlikujejo za vina z izrazoma „vino de mas“ in „gran vino de mas“.

Če je obvezno besedilo na etiketi navedeno skupaj z blagovno znamko in navedbo Označba porekla „PENEDÈS“, besede „Penedès“ ni treba vključiti tudi na sekundarno etiketo.

Na etiketah so lahko navedene tudi naslednje informacije: sorte (na glavni etiketi je mogoče navesti le nekatere sorte v primeru kakovostnih penečih vin), letnik in navedba „vino de finca“ (vino iz enega vinograda) pod določenimi pogoji. Na oznakah morajo biti navedeni: podrobnosti o polnilnici/izvozniku, delež dejanskega alkohola, prisotnost sulfitov, registrska številka polnilnice, letnik in datum degoržiranja za kakovostna peneča vina, serijska številka, izraz „vino de mas“ ali „gran vino de mas“ (vedno na sprednji strani etikete in z navedbo letnika), izraz „classic Penedès“ (pod pogoji uporabe) in navedba „no degollado“ (nedegožirano – pri kakovostnih penečih vinih, proizvedenih po tradicionalni metodi in pod določenimi pogoji).

Obstajajo obsežna pravila o pogojih za uporabo manjših geografskih enot ter izrazov „vino de mas“ in „gran vino de mas“.

Povezava do specifikacije proizvoda

http://incavi.gencat.cat/web/.content/03-denominacions-origen/documents/plecs/penedes/fitxers-binaris/plec-dop-penedes-mod-04.pdf

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.