EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 3.11.2021 COM(2021) 661 final 2021/0345(NLE) Predlog UREDBA SVETA o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2022 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo za vode Unije in za ribiška plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Vse uredbe o ribolovnih možnostih morajo omejiti ulov staležev rib na ravni, skladne s splošnimi cilji skupne ribiške politike (SRP). Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ribiški politiki (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba) določa cilje za letne predloge omejitev ulova in ribolovnega napora za zagotovitev, da je ribištvo Unije ekološko, gospodarsko in družbeno trajnostno. Določanje ribolovnih možnosti je ciklus letnega upravljanja (dvoletnega v primeru globokomorskih staležev), vendar to ni ovira za dolgoročne pristope k upravljanju. Evropski parlament in Svet sta med drugim sprejela večletna načrta za Severno morje in za zahodne vode. Nekatere ribolovne možnosti iz tega predloga Unija določi samostojno, nekatere pa so bile dogovorjene na podlagi večstranskih ali dvostranskih posvetovanj. Na podlagi rezultatov se izvede notranja dodelitev med države članice po načelu relativne stabilnosti. Ta predlog zajema: –avtonomne staleže Unije; –deljene staleže, ki se bodo upravljali skupaj z Združenim kraljestvom v Severnem morju in v severozahodnih vodah, z Norveško v Severnem morju in Skagerraku, ali staleže, ki so predmet posvetovanj z obalnimi državami Komisije za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC); ter –ribolovne možnosti na podlagi sporazumov, sklenjenih v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva (RFMO). Številne ribolovne možnosti so v tem predlogu označene kot „pm“ (pro memoria), ker: –znanstveno mnenje o nekaterih staležih ob sprejetju predloga še ni bilo na voljo; ali –nekatere omejitve ribolova in druga priporočila zadevnih RFMO še niso na voljo, ker RFMO še niso imele svojega letnega zasedanja; ali –za nekatere staleže v grenlandskih vodah, za deljene staleže ali ribolovne možnosti, ki se izmenjujejo s tretjimi državami, številke še niso na voljo in bodo določene ob koncu posvetovanj z Grenlandijo in temi tretjimi državami; ali –se mora Komisija najprej posvetovati z Združenim kraljestvom o sodelovanju na področju deljenih staležev v letu 2022, vključno o ribolovnih možnostih. Pristop k določanju ribolovnih možnosti Kot običajno je Komisija pripravila letno sporočilo z naslovom Za bolj trajnostni ribolov v EU: trenutno stanje in usmeritve za leto 2022 (COM(2021) 279). Letno sporočilo vsebuje pregled stanja staležev na podlagi znanstvenega mnenja in pojasnjuje postopek določitve ribolovnih možnosti. Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) je 30. junija 2021 v odgovor na poziv Komisije pripravil letno mnenje o številnih staležih rib iz tega predloga. Znanstveno mnenje ICES je odvisno predvsem od podatkov: v celoti je mogoče oceniti samo staleže, za katere obstaja dovolj zanesljivih podatkov, z ocenami velikosti staležev in napovedmi, kako se bodo odzvali na različne scenarije izkoriščanja („tabele scenarijev ulova“). Kadar je na voljo dovolj podatkov, lahko znanstveni organi ocenijo, kakšne prilagoditve ribolovnih možnosti so potrebne za ribolov staleža z največjim trajnostnim donosom (MSY). V takih primerih se mnenje navaja kot „mnenje na podlagi MSY“. V drugih primerih se znanstveni organi pri pripravi priporočil za ravni ribolovnih možnosti zanašajo na previdnostni pristop. Metodologija, ki jo je pri tem uporabil ICES, je predstavljena v objavljenem gradivu, ki se nanaša na izdajo mnenja v zvezi s staleži, za katere niso na voljo vsi podatki.

Vse ribolovne možnosti, ki jih Komisija tu predlaga, odražajo znanstveno mnenje, prejeto v zvezi s stanjem staležev, in njegovo uporabo na način, opisan v zgoraj navedenem sporočilu. Obveznost iztovarjanja V skladu s členom 15 osnovne uredbe za vse staleže, za katere veljajo omejitve ulova, od 1. januarja 2019 velja obveznost iztovarjanja. Vendar osnovna uredba določa nekatere izjeme od obveznosti iztovarjanja. Na podlagi skupnih priporočil, ki so jih predložile države članice, je Komisija sprejela delegirane uredbe o posebnih načrtih zavržkov, ki dovoljujejo omejene količine zavržkov na podlagi izjeme de minimis ali izjeme zaradi visoke stopnje preživetja. Z uvedbo obveznosti iztovarjanja in v skladu s členom 16(2) osnovne uredbe morajo predlagane ribolovne možnosti odražati razliko med iztovorjenimi in ulovljenimi količinami, saj zavržki niso več dovoljeni. To se izvede na podlagi znanstvenega mnenja za staleže v okviru ribištva iz člena 15(1) osnovne uredbe. Predlagane ribolovne možnosti so določene tudi v skladu z drugimi ustreznimi določbami, tj. členom 16(1) o načelu relativne stabilnosti in členom 16(4) (ki se nanaša na cilje SRP in ustrezna pravila večletnih načrtov). Da bi se upoštevala polna uporaba obveznosti iztovarjanja, Komisija predlaga celotni dovoljeni ulov (TAC) na podlagi mnenja o ulovu namesto na podlagi mnenja o iztovarjanju (ki se je uporabljalo v preteklosti). Pri predlaganih kvotah Unije se upoštevajo omejeni zavržki, do katerih pride na podlagi določenih izjem; te količine se ne bodo iztovarjale in vštevale v kvote, zato se odštejejo od kvot Unije. Vsakoletna prilagodljivost Upoštevati je treba tudi povezave med osnovno uredbo in Uredbo Sveta (ES) št. 847/96. Slednja določa dodatne pogoje za vsakoletno upravljanje TAC, vključno s prilagodljivostjo za previdnostne oziroma analitične staleže (ki se v tem primeru razumejo kot staleži s previdnostnim mnenjem ICES oziroma z mnenjem ICES na podlagi MSY) (člena 3 in 4). V skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 847/96 Svet pri določanju TAC odloči, za katere staleže se člena 3 in 4 navedene uredbe ne uporabljata, zlasti na podlagi biološkega statusa staležev. Člen 15(9) osnovne uredbe določa še en mehanizem vsakoletne prilagodljivosti. Da bi se izognili prekomerni prilagodljivosti, ki bi omajala načelo razumnega in odgovornega izkoriščanja živih morskih bioloških virov ter ovirala doseganje ciljev SRP, bi bilo treba pojasniti, da se ukrepi iz členov 3 in 4 Uredbe (ES) št. 847/96 ter člena 15(9) osnovne uredbe ne morejo uporabljati kumulativno. Vsakoletno prilagodljivost v skladu s členom 15(9) osnovne uredbe bi bilo treba izključiti v primerih, ko bi ogrozila doseganje ciljev SRP, zlasti za staleže z biomaso drstitvenega staleža pod mejno referenčno točko za biomaso (Blim). Predlagani TAC in razlaga Komisija od leta 2019 (v obrazložitvenem memorandumu uredbe o določitvi letnih ribolovnih možnostih) vodi seznam staležev, pri katerih predlagani TAC odstopa za več kot 20 % od sedanjega TAC. Za leto 2022 so to: TAC Morsko območje Predlagani TAC za leto 2022 Predlagana sprememba TAC v primerjavi z letom 2021* Razlaga Trska v Kattegatu Kattegat 97 t −21 % Previdnostno mnenje je 0 t. Komisija predlaga TAC za neizogibni prilov (pri ribolovu škampa) v skladu s tehničnim mnenjem ICES. Škamp v 3a Skagerrak in Kattegat 8 501 t −31 % Komisija predlaga TAC v skladu z mnenjem na podlagi MSY in najnižjo vrednostjo v razponu FMSY (FMSY lower). Razpon FMSY je razpon vrednosti ribolovne umrljivosti, znotraj katerega vse vrednosti dolgoročno vodijo do MSY, pri čemer povzročijo največ 5-odstotno zmanjšanje dolgoročnega donosa in ne vplivajo bistveno na razmnoževanje staleža. TAC je v skladu s FMSY lower in ne s točkovno vrednostjo FMSY, saj je trska, za katero mnenje priporoča 0 t, pri tem ribolovu prilov. Točkovna vrednost FMSY je vrednost ribolovne umrljivosti, ki omogoča dolgoročni MSY. Škamp v območju 8c, funkcionalni enoti (FE) 25 in 31 južni Biskajski zaliv 1,7 t in FE 25 20 t in FE 31 obnovitev obstoječih ukrepov za FE 25 +1 329 % za FE 31 Za FE 25 je previdnostno mnenje 0 t. Komisija predlaga ohranitev TAC za znanstveni ribolov, namenjen zbiranju podatkov o ulovu na enoto napora (UNEN). Za FE 31 Komisija predlaga TAC v skladu z mnenjem na podlagi MSY in točkovno vrednostjo FMSY. Pri določanju kvote Unije se je uporabil odbitek, povezan z izvzetji iz obveznosti iztovarjanja. Morska plošča v Kattegatu Kattegat 1 038 t +34 % Komisija predlaga TAC v skladu z mnenjem na podlagi MSY in FMSY lower. TAC je v skladu s FMSY lower in ne s točkovno vrednostjo FMSY, saj je trska, za katero mnenje priporoča 0 t, pri tem ribolovu prilov. Ta TAC predstavlja delež (19,2 %) TAC za območje, zajeto v mnenju (Kattegat, Belti in Øresund). Pri določanju kvote Unije se je uporabil odbitek, povezan z izvzetji iz obveznosti iztovarjanja. Morski list na območjih 7b in c zahodno od Irske in Plitvina ježevcev 19 t −44 % Komisija predlaga TAC v skladu s previdnostnim mnenjem. Morski list na območju 8ab severni in osrednji Biskajski zaliv 2 233 t −37 % Komisija predlaga TAC v skladu z mnenjem na podlagi MSY in točkovno vrednostjo FMSY. Biomasa je trenutno pod MSY Btrigger, vendar nad Blim. MSY Btrigger je biomasa drstitvenega staleža, pod katero je treba sprejeti ukrep upravljanja za obnovo staleža nad ravnmi, ki dolgoročno omogočajo MSY, Blim pa je masa drstitvenega staleža, pod katero se lahko zmanjša sposobnost razmnoževanja. Mnenje na podlagi MSY upošteva trenutno nižjo biomaso. Pri določanju kvote Unije se je uporabil odbitek, povezan z izvzetji iz obveznosti iztovarjanja. * Za TAC z odbitki, povezanimi z izvzetji iz obveznosti iztovarjanja, se primerjava opravi na podlagi kvot Unije. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Predlagani ukrepi so zasnovani v skladu s cilji in pravili SRP. •Skladnost z drugimi politikami Unije Predlagani ukrepi so skladni z drugimi politikami Unije, zlasti na področju okolja in trajnostnega razvoja. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Pravna podlaga tega predloga je člen (43)3 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

Obveznosti Unije glede trajnostnega izkoriščanja živih vodnih virov izhajajo iz obveznosti, določenih v členu 2 osnovne uredbe. •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Predlog spada pod izključno pristojnost Unije iz člena 3(1)(d) PDEU. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. •Sorazmernost Predlog je skladen z načelom sorazmernosti. Ker je SRP skupna politika, Svet v skladu s členom 43(3) PDEU sprejme ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti. Predlagana uredba Sveta dodeljuje ribolovne možnosti državam članicam. V skladu s členoma 16 in 17 osnovne uredbe bodo države članice regijam ali gospodarskim subjektom dodelile takšne ribolovne možnosti, kot se jim zdi primerno. Zato imajo države članice na voljo obsežen manevrski prostor za odločitve v zvezi z družbenim/gospodarskim modelom za izkoriščanje dodeljenih ribolovnih možnosti, ki so ga same izbrale. Ta predlog za države članice nima novih finančnih posledic. Svet sprejme podobno uredbo vsako leto, javna in zasebna sredstva za njeno izvajanje pa že obstajajo. •Izbira instrumenta Predlagani instrument je uredba Sveta v skladu s členom 43(3) PDEU. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z DELEŽNIKI IN OCEN UČINKA •Naknadne ocene/preverjanja primernosti obstoječe zakonodaje Uredba o ribolovnih možnostih se revidira večkrat na leto, da se upoštevajo najnovejša znanstvena mnenja in razvoj dogodkov. •Posvetovanja z deležniki (a)Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil vprašancev Komisija se je z deležniki, zlasti prek svetovalnih svetov, in državami članicami posvetovala o predlaganem pristopu k različnim predlogom o določitvi ribolovnih možnosti na podlagi svojega letnega sporočila z naslovom Za bolj trajnostni ribolov v EU: trenutno stanje in usmeritve za leto 2022. Komisija je uporabila pristop, opisan v njenem sporočilu z naslovom Izboljšanje posvetovanja o upravljanju ribištva v Skupnosti (COM(2006) 246 final). Ta pristop vključuje zgodnejše posvetovanje z deležniki, ki omogoča bolj strateško razpravo („postopek izboljšanja kakovosti odločitev“). (b)Povzetek odgovorov in njihovo upoštevanje Deležniki so v odgovorih na navedeno letno sporočilo predstavili svoja stališča o oceni stanja virov, ki jo je izvedla Komisija, in o ustreznem odzivu z ukrepi upravljanja. Komisija je njihove odgovore upoštevala pri oblikovanju tega predloga. •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Kot je navedeno zgoraj, se je Komisija posvetovala z ICES o metodologiji, ki jo je treba uporabiti. Mnenje ICES temelji na svetovalnem okviru, ki so ga oblikovale njegove strokovne skupine in organi odločanja, izda pa se v skladu z memorandumom o soglasju s Komisijo. Končni cilj je obnoviti staleže do ravni, ki omogočajo MSY, in jih ohraniti na teh ravneh. Ta cilj je izrecno določen v osnovni uredbi, katere člen 2(2) določa, da se ta cilj „doseže do leta 2015, kjer je to mogoče, za vse staleže pa [...] do leta 2020“. To odraža zavezo Unije v zvezi s sklepi Svetovnega vrha o trajnostnem razvoju v Johannesburgu leta 2002 in z njim povezanega načrta za izvajanje. Kot je navedeno zgoraj, so informacije o MSY na voljo za nekatere staleže, vključno z nekaterimi, ki so pomembni v smislu obsega ulova in tržne vrednosti (npr. oslič, trska, morska spaka, morski list, krilati rombi, vahnja in škamp).

Ribolovne možnosti za ciljne staleže v Severnem morju in zahodnih vodah se določijo na podlagi ustreznih večletnih načrtov, ki opredeljujejo razpone ribolovne umrljivosti FMSY in tako omogočajo določeno stopnjo prilagodljivosti pod določenimi pogoji. Komisija je ICES zaprosila za mnenje, na podlagi katerega bi bilo mogoče oceniti potrebo po tej prilagodljivosti in slednjo tudi zagotoviti. Zgornji razpon vrednosti FMSY se uporablja za predlaganje TAC le, če je treba na podlagi znanstvenega mnenja ribolovne možnosti določiti v skladu z razponi FMSY, da se: –v primeru mešanega ribolova dosežejo cilji, določeni v ustreznem večletnem načrtu; ali –prepreči resna škoda, ki jo staležu povzroča dinamika znotraj staleža ali med različnimi staleži; ali –omejijo velika nihanja med leti. Ko je biomasa staleža nižja od referenčnih točk iz ustreznega večletnega načrta, bi bilo treba ribolovne možnosti določiti na ravni, ki ustreza ribolovni umrljivosti, ki se sorazmerno zmanjša ob upoštevanju zmanjšanja biomase. V nekaterih primerih lahko doseganje MSY vključuje zmanjšanje ribolovne umrljivosti in/ali ulova. Ob upoštevanju navedenega je v tem predlogu zajeto mnenje na podlagi MSY, kadar je na razpolago. V skladu s cilji SRP so TAC, če so predlagani ob upoštevanju mnenja na podlagi MSY, na ravni, ki bi glede na navedeno mnenje zagotovila doseganje MSY v letu 2022. Ta pristop sledi načelom, predstavljenim v letnem sporočilu z naslovom Za bolj trajnostni ribolov v EU: trenutno stanje in usmeritve za leto 2022. Za staleže, za katere niso na voljo vsi podatki, znanstveni svetovalni organi izdajo priporočila o tem, ali naj se ulov zmanjša, stabilizira oziroma se dovoli njegovo povečanje. Mnenje ICES vsebuje količinske smernice glede tovrstnih nihanj, ki so bile podlaga za določitev predlaganih TAC. Za nekatere staleže (predvsem za staleže s široko porazdelitvijo, morske pse in raže) bo ICES mnenje izdal jeseni. Ta predlog bo treba po prejetju tega mnenja ustrezno posodobiti. •Ocena učinka Področje uporabe uredbe o ribolovnih možnostih je omejeno s členom 43(3) PDEU. Namen tega predloga je preprečiti kratkoročne pristope v korist dolgoročne trajnostnosti. Zato upošteva pobude deležnikov in svetovalnih svetov, če sta jih preučila ICES in/ali Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) ter o njih dala pozitivno mnenje. Predlog Komisije za reformo SRP je temeljil na oceni učinka (SEC(2011) 891), v kateri je bilo navedeno, da je doseganje cilja MSY nujen pogoj za okoljsko, gospodarsko in socialno trajnost. Kar zadeva ribolovne možnosti RFMO in staleže, ki se delijo s tretjimi državami, ta predlog v bistvu pomeni izvajanje mednarodno dogovorjenih ukrepov. Vsi elementi, ki so pomembni za oceno možnih učinkov ribolovnih možnosti, se obravnavajo na stopnji priprave in vodenja mednarodnih posvetovanj, na katerih se Unija s tretjimi stranmi dogovori o ribolovnih možnostih. •Primernost in poenostavitev ureditve S predlogom se bodo poenostavili upravni postopki za javne organe (na ravni Unije ali nacionalni ravni), zlasti glede zahtev za upravljanje napora. •Temeljne pravice Ni relevantno. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlagani ukrepi ne bodo imeli proračunskih posledic. 5.DRUGI ELEMENTI •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja

Določbe uredbe se bodo izvajale in spremljanje skladnosti bo potekalo v skladu s SRP. 2021/0345 (NLE) Predlog UREDBA SVETA o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2022 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo za vode Unije in za ribiška plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(3) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1)Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Svetazahteva, da se ohranitveni ukrepi sprejmejo ob upoštevanju razpoložljivih znanstvenih, tehničnih in gospodarskih mnenj, po potrebi vključno s poročili, ki jih pripravijo Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) in drugi svetovalni organi, ter mnenji svetovalnih svetov. (2)Svet mora sprejeti ukrepe za določitev in dodelitev ribolovnih možnosti, po potrebi vključno s pogoji, ki so funkcionalno povezani s tem. Na podlagi člena 16(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se ribolovne možnosti določijo v skladu s cilji skupne ribiške politike (SRP) iz člena 2(2) navedene uredbe. Poleg tega bi bilo treba za staleže, za katere veljajo posebni večletni načrti, določiti celotne dovoljene ulove (TAC) v skladu s cilji in ukrepi iz navedenih načrtov. V skladu s členom 16(1) navedene uredbe se ribolovne možnosti dodelijo državam članicam, da se zagotovi relativna stabilnost njihovih ribolovnih dejavnosti za vsak stalež rib ali ribištvo. (3)TAC bi bilo zato v skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2013 treba določiti na podlagi razpoložljivega znanstvenega mnenja, ob upoštevanju bioloških in socialno-ekonomskih vidikov ter zagotavljanju poštene obravnave med ribiškimi sektorji in ob upoštevanju mnenj, izraženih med posvetovanjem z deležniki, zlasti na zasedanjih svetovalnih svetov. (4)V skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013 za vse staleže, za katere veljajo omejitve ulova, od 1. januarja 2019 velja obveznost iztovarjanja, čeprav se lahko uporabijo nekatere izjeme. Člen 16(2) navedene uredbe določa, da ob uvedbi obveznosti iztovarjanja za ribji stalež ribolovne možnosti ne odražajo več iztovarjanja, temveč ulove. Na podlagi skupnih priporočil držav članic in v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013 je Komisija sprejela več delegiranih uredb, v katerih so določene podrobnosti v zvezi z izvajanjem obveznosti iztovarjanja v obliki posebnih načrtov za zavržke. (5)Pri ribolovnih možnostih za staleže, za katere velja obveznost iztovarjanja, bi bilo treba upoštevati dejstvo, da zavržki načeloma niso več dovoljeni. Zato bi ribolovne možnosti morale temeljiti na količini celotnega ulova iz mnenja (namesto na količini želenega ulova iz mnenja), ki jo določi Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES). Količine, ki se lahko kot izjema od obveznosti iztovarjanja še naprej zavržejo, bi bilo treba odšteti od navedene količine celotnega ulova iz mnenja. (6)Za nekatere staleže je ICES priporočil ničelni ulov. Vendar če se TAC za te staleže določijo na priporočeni ravni, bi obveznost iztovarjanja celotnega ulova, vključno s prilovom teh staležev pri mešanem ribolovu, privedla do pojava „vrste, ki omejuje ribolov“. Da bi dosegli ravnovesje med nadaljevanjem ribolova (zaradi morebitnih resnih socialno-ekonomskih posledic v primeru nenadaljevanja) in potrebo po doseganju dobrega biološkega statusa navedenih staležev ter ob upoštevanju, da je vse staleže pri mešanem ribolovu težko loviti pri največjem trajnostnem donosu (MSY), je primerno določiti posebne TAC za prilov navedenih staležev. Ravni navedenih TAC bi bilo treba določiti tako, da se zagotovi zmanjšanje smrtnosti navedenih staležev, spodbudi večja selektivnost in omogoči izogibanje prilovu teh staležev. Da bi se zmanjšal ulov staležev, za katere so določeni prilovni TAC, bi bilo treba ribolovne možnosti za ribolov, pri katerem se ujamejo ribe iz teh staležev, določiti na ravneh, ki pripomorejo k temu, da se biomasa ogroženih staležev obnovi na trajnostno raven. Da bi se preprečili nezakoniti zavržki rib, bi bilo treba prav tako določiti tehnične in nadzorne ukrepe, ki so neločljivo povezani z ribolovnimi možnostmi. (7)Da bi v največji možni meri zagotovili uporabo ribolovnih možnosti pri mešanem ribolovu v skladu s členom 16(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013, je ustrezno vzpostaviti skupen fond za izmenjavo kvot za tiste države članice, ki nimajo kvot za kritje svojega neizogibnega prilova. (8)V skladu z večletnim načrtom za zahodne vode, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2019/472 Evropskega parlamenta in Sveta, je treba ciljno ribolovno umrljivost za staleže iz člena 1(1) navedene uredbe ohraniti v razponih vrednosti ribolovne umrljivosti, ki omogočajo MSY (razponi FMSY), opredeljen v členu 2 navedene uredbe, v skladu s členom 4 navedene uredbe. Splošno ribolovno umrljivost brancina (Dicentrarchus labrax) v razdelkih ICES 8a in 8b bi bilo zato treba določiti v skladu z mnenjem ICES na podlagi MSY in točkovno vrednostjo FMSY, ob upoštevanju komercialnega in rekreacijskega ulova ter vključno z zavržki. Točkovna vrednost FMSY je vrednost ribolovne umrljivosti, ki omogoča dolgoročni MSY. Zadevne države članice (Francija in Španija) sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da ribolovna umrljivost zaradi njihovih plovil in rekreacijskih ribičev ne preseže točkovne vrednosti FMSY, kot je določeno v členu 4(3) Uredbe (EU) 2019/472. (9)Še naprej bi bilo treba izvajati ukrepe za rekreacijski ribolov brancina, saj ima ta ribolov precejšen učinek na staleže te vrste. Omejitve za vreče bi bilo treba ohraniti v skladu z znanstvenim mnenjem. Pritrjene mreže bi bilo treba izločiti, saj niso dovolj selektivne in se bodo vanje verjetno ulovili številni osebki, ki presegajo določene omejitve. Ob upoštevanju okoljskih, socialnih in ekonomskih razmer ter zlasti odvisnosti poklicnih ribičev v obalnih skupnostih od teh staležev se z ukrepi za brancina doseže ustrezno ravnovesje med interesi gospodarskega in rekreacijskega ribolova. Ukrepi zlasti omogočajo rekreacijskim ribičem ribolov ob upoštevanju njihovega vpliva na staleže. (10)Znanstveno mnenje za staleže morskih psov (skatov, morskih psov, raž) je zaradi slabega stanja ohranjenosti nič. Poleg tega se zaradi visoke stopnje preživetja šteje, da zavržki ne povečajo njihove ribolovne umrljivosti in da bi bili koristni za njihovo ohranitev. Zato bi bilo treba prepovedati ribolov takih vrst. V skladu s členom 15(4), točka (a), Uredbe (EU) št. 1380/2013 se obveznost iztovarjanja ne uporablja za vrste, katerih ulov je prepovedan. (11)Večletni načrt za Severno morje je bil določen z Uredbo (EU) 2018/973 Evropskega parlamenta in Sveta in je začel veljati leta 2018. Večletni načrt za zahodne vode je bil vzpostavljen z Uredbo (EU) 2019/472 in je začel veljati leta 2019. Ribolovne možnosti za staleže iz člena 1(1) navedenih načrtov bi bilo treba določiti v skladu s cilji (razponi FMSY) in zaščitnimi ukrepi iz večletnih načrtov. Razponi FMSY so določeni v zadevnih mnenjih ICES. Kadar ni na voljo dovolj znanstvenih informacij, bi bilo treba ribolovne možnosti za staleže prilova določiti v skladu s previdnostnim pristopom iz večletnih načrtov.

(12)V skladu s členom 7 večletnega načrta za Severno morje se v primeru, ko je po znanstvenem mnenju biomasa drstitvenega staleža katerega koli staleža iz člena 1(1) navedenega načrta pod mejno referenčno točko (Blim), sprejmejo dodatni popravni ukrepi, da se zagotovi hitra vrnitev staleža nad ravni, ki omogočajo MSY. Ti popravni ukrepi lahko zlasti vključujejo prekinitev ciljnega ribolova zadevnega staleža in ustrezno zmanjšanje ribolovnih možnosti za navedene staleže ali druge staleže pri ribolovu. (13)TAC za staleže modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju bi bilo treba določiti v skladu s pravili iz Uredbe (EU) 2016/1627 Evropskega parlamenta in Sveta. (14)Za staleže, za katere ni zadostnih ali zanesljivih podatkov za oceno njihove velikosti, bi morali biti ukrepi upravljanja in ravni TAC v skladu s previdnostnim pristopom k upravljanju ribištva, kot je opredeljen v členu 4(1), točka (8), Uredbe (EU) št. 1380/2013, ob upoštevanju dejavnikov, značilnih za posamezne staleže, še posebej razpoložljivih informacij o trendih staležev ter dejavnikih mešanega ribolova. (15)Z Uredbo Sveta (ES) št. 847/96 so bili uvedeni dodatni pogoji za vsakoletno upravljanje TAC, vključno z določbami glede prilagodljivosti za previdnostne in analitske TAC (člena 3 in 4). V skladu s členom 2 navedene uredbe Svet pri določanju TAC odloči, za katere staleže se člen 3 ali 4 navedene uredbe ne uporablja, zlasti na podlagi biološkega statusa staležev. Leta 2014 je bil s členom 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013 uveden še en mehanizem vsakoletne prilagodljivosti za vse staleže, za katere velja obveznost iztovarjanja. Da bi se izognili prekomerni prilagodljivosti, ki bi razvrednotila načelo razumnega in odgovornega izkoriščanja morskih bioloških virov, ovirala doseganje ciljev skupne ribiške politike in poslabšala biološki status staležev, bi bilo treba člena 3 in 4 Uredbe (ES) št. 847/96 za analitske TAC uporabiti le, kadar se ne uporabi vsakoletna prilagodljivost iz člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013. (16)Kadar se TAC dodeli le eni državi članici, je ustrezno to državo članico v skladu s členom 2(1) PDEU pooblastiti za določitev njenega TAC. Treba bi bilo zagotoviti, da zadevna država članica pri določanju ravni TAC v celoti upošteva načela in pravila SRP. (17)Določiti je treba zgornje meje ribolovnega napora za leto 2022 v skladu s členi 5, 6, 7 in 9 Uredbe (EU) 2016/1627 ter Prilogo I k navedeni uredbi. (18)Da bi zagotovili popolni izkoristek ribolovnih možnosti, je primerno dovoliti prožno ureditev za nekatera območja TAC, če gre za isti biološki stalež. (19)Pri nekaterih vrstah, kot so nekatere vrste morskega psa, bi lahko celo omejene ribolovne dejavnosti resno ogrozile njihovo ohranitev. Ribolovne možnosti za takšne vrste bi bilo zato treba popolnoma omejiti s splošno prepovedjo njihovega ribolova. (20)Na dvanajsti Konferenci pogodbenic Konvencije o varstvu selitvenih vrst prostoživečih živali, ki je potekala od 23. do 28. oktobra 2017 v Manili, je bilo na sezname zaščitenih vrst iz dodatkov I in II k navedeni konvenciji uvrščenih več vrst. Zato je primerno zagotoviti zaščito teh vrst, kar zadeva ribiška plovila Unije, ki lovijo ribe v vseh vodah, in ribiška plovila, ki ne plujejo pod zastavo Unije in ki lovijo ribe v vodah Unije. (21)Uporabo ribolovnih možnosti, ki so na voljo ribiškim plovilom Unije in so določene v tej uredbi, ureja Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009, zlasti člena 33 in 34 navedene uredbe o evidentiranju ulova in ribolovnega napora ter sporočanju podatkov o izčrpanju ribolovnih možnosti. Zato je treba določiti oznake, ki jih države članice uporabljajo pri pošiljanju podatkov Komisiji v zvezi z iztovarjanjem staležev, ki jih ureja ta uredba. (22)TAC Unije za grenlandsko morsko ploščo v mednarodnih vodah podobmočij ICES 1 in 2 ne posega v stališče Unije o ustreznem deležu navedenega ribolova za Unijo. (23)[Komisija za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC) je na letnem zasedanju leta 2020 sprejela ohranitveni ukrep za dva staleža rdečih okunov v Irmingerjevem morju in sosednjih vodah, s katerim je prepovedala usmerjeni ribolov navedenih staležev. Poleg tega je NEAFC prepovedala ribolovne dejavnosti na območju, kjer se zbirajo rdeči okuni, da bi se čim bolj zmanjšal prilov. Navedene ukrepe, ki temeljijo na mnenju ICES o ničnem ulovu, bi bilo treba prenesti v pravo Unije. NEAFC ni mogla sprejeti priporočila za rdeče okune na podobmočjih ICES 1 in 2. Za navedeni stalež bi bilo treba določiti ustrezni TAC v skladu s stališčem Unije, izraženim v okviru NEAFC.] [Uvodna izjava in ustrezne določbe bodo posodobljene po letnem zasedanju NEAFC.] (24)[Zaradi pandemije COVID-19 je bilo letno zasedanje Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT) za leto 2020 nadomeščeno s pisnim postopkom odločanja, ki se je začel oktobra 2020 in bi se moral končati v začetku januarja 2021. Eden glavnih ciljev tega postopka odločanja je bil omogočiti obnovitev obstoječih ukrepov, ki se bodo zaključili leta 2020, po potrebi z manjšimi tehničnimi prilagoditvami.] [Uvodna izjava in ustrezne določbe bodo posodobljene po letnem zasedanju ICCAT.] (25)[V priporočilu ICCAT 19-04 za načrt upravljanja za navadnega tuna je TAC določen le za leti 2019 in 2020. ICCAT še ni sprejela odločitve o ravni TAC za leto 2021. Glede na postopek odločanja v letu 2020 je bilo predlagano upoštevanje znanstvenega mnenja, ki priporoča ohranitev TAC na 36 000 t. Čeprav se zdi, da obstaja soglasje o ravni TAC, obstaja tveganje, da ga ICCAT ne bo uradno sprejela pred sprejetjem te uredbe. TAC bi zato bilo treba določiti na navedeni ravni, a ga čim prej revidirati, če ICCAT sprejme drugačen TAC. [Uvodna izjava in ustrezne določbe bodo posodobljene po letnem zasedanju ICCAT.] (26)[Unija je med postopkom odločanja ICCAT za leto 2020 predlagala celovit načrt, ki vključuje TAC, z namenom takojšnje zaustavitve prelova atlantskega maka v severnem Atlantiku, ter vrsto spremljevalnih ukrepov za nadaljnje zmanjšanje njegove umrljivosti. Ker ICCAT ni dosegla soglasja ter ob upoštevanju zaskrbljujočega stanja tega staleža in dejstva, da je Unija odgovorna za dve tretjini ravni ulova, bi morala Unija za to vrsto določiti enostransko omejitev ulova, ki bi ustrezala njenemu deležu celotne omejitve, kot jo zahteva znanstveni odbor na ravni ICCAT.] [Uvodna izjava in ustrezne določbe bodo posodobljene po letnem zasedanju ICCAT.] (27)[V priporočilu ICCAT 17-04 glede pravil o ribolovu severnoatlantskega belega tuna je TAC določen za obdobje 2018–2020. ICCAT še ni sprejela odločitve o TAC za leto 2021. Glede na postopek odločanja, uporabljen v letu 2020, je bilo predlagano upoštevanje znanstvenega mnenja, v katerem je priporočeno, da se novi TAC določi na podlagi sedanjih začasnih pravil o ribolovu in da se sorazmerno povečanje ulova in drugih omejitev izvede samo za eno leto. Čeprav se zdi, da obstaja soglasje o ravni TAC, obstaja tveganje, da ga ICCAT ne bo uradno sprejela pred sprejetjem te uredbe. TAC bi zato bilo treba določiti na navedeni ravni, a ga čim prej revidirati, če ICCAT sprejme drugačen TAC.] [Uvodna izjava in ustrezne določbe bodo posodobljene po letnem zasedanju ICCAT.] (28)[Glede na postopek odločanja, uporabljen v letu 2020, ICCAT še ni uradno sprejela TAC za veleokega tuna, rumenoplavutega tuna ter sinjo in belo jadrovnico. Čeprav se zdi, da obstaja soglasje o ravni TAC, obstaja tveganje, da jih ICCAT ne bo uradno sprejela pred sprejetjem te uredbe. TAC bi zato bilo treba določiti na navedeni ravni, a jih čim prej revidirati, če ICCAT sprejme drugačen TAC.] [Uvodna izjava in ustrezne določbe bodo posodobljene po letnem zasedanju ICCAT.] (29)[Komisija za ohranjanje živih morskih virov na Antarktiki (CCAMLR) je na letnem zasedanju leta 2020 sprejela omejitve ulova za ciljne vrste in vrste prilova za obdobje od 1. decembra 2020 do 30. novembra 2021. Pri določanju ribolovnih možnosti za leto 2021 bi bilo treba upoštevati izkoriščenost ustreznih kvot v letu 2020. [Uvodna izjava in ustrezne določbe bodo posodobljene po letnem zasedanju CCAMLR.] (30)[Komisija za tune v Indijskem oceanu (IOTC) je na letnem zasedanju leta 2020 ohranila predhodno sprejete ohranitvene in upravljalne ukrepe. Te ukrepe bilo treba še naprej prenašati v pravo Unije.] [Uvodna izjava in ustrezne določbe bodo posodobljene po letnem zasedanju IOTC.] (31)[Letno zasedanje Regionalne organizacije za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu (SPRFMO) bo potekalo od 21. januarja do 1. februarja 2021. Trenutne ukrepe na območju Konvencije SPRFMO bi bilo treba do letnega zasedanja začasno ohraniti.] [Uvodna izjava in ustrezne določbe bodo posodobljene po letnem zasedanju SPRFMO.]

(32)[Medameriška komisija za tropske tune (IATTC) na letnem zasedanju leta 2020 ni dosegla soglasja o podaljšanju najnovejšega ukrepa za tropskega tuna, ki je prenehal veljati 31. decembra 2020. Zato ribolov tropskega tuna v vzhodnem Tihem oceanu od 1. januarja 2021 ni reguliran. Glede na previdnostno načelo SRP je primerno, da Unija še naprej uporablja določbe o tropskem tunu iz Uredbe Sveta (EU) 2020/123, dokler IATTC ne doseže dogovora o novem ukrepu za tropskega tuna.] [Uvodna izjava in ustrezne določbe bodo posodobljene po letnem zasedanju IATTC.] (33)[Komisija za ohranitev južnega navadnega tuna (CCSBT) je na letnem zasedanju leta 2020 potrdila TAC za južnega navadnega tuna za leto 2021, sprejet na letnem zasedanju leta 2016. Ustrezne ukrepe bi bilo treba prenesti v pravo Unije.] [Uvodna izjava in ustrezne določbe bodo posodobljene po letnem zasedanju CCSBT.] (34)[Organizacija za ribištvo jugovzhodnega Atlantika (SEAFO) se je na letnem zasedanju leta 2020 odločila, da se do naslednjega letnega zasedanja leta 2021 za glavne vrste, ki so v njeni pristojnosti, uporablja TAC za leto 2020. Ustrezne ukrepe bi bilo treba prenesti v pravo Unije.] [Uvodna izjava in ustrezne določbe bodo posodobljene po letnem zasedanju SEAFO.] (35)[Komisija za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika (WCPFC) je na letnem zasedanju 2020 podaljšala veljavnost ohranitvenih in upravljalnih ukrepov za tropskega tuna. Pojasnila je tudi omejitve ulova, ki se uporabljajo za plovila Unije s parangali, ki lovijo veleokega tuna. Te ukrepe bi bilo treba prenesti v pravo Unije.] [Uvodna izjava in ustrezne določbe bodo posodobljene po letnem zasedanju WCPFC.] (36)[Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO) je na 42. letnem zasedanju leta 2020 sprejela več ribolovnih možnosti za leto 2021 za nekatere staleže na podobmočjih 1 do 4 območja Konvencije NAFO. Te ukrepe bi bilo treba prenesti v pravo Unije. [Uvodna izjava in ustrezne določbe bodo posodobljene po letnem zasedanju NAFO.] (37)[Pogodbenice Sporazuma o ribolovu v južnem Indijskem oceanu (SIOFA) so na sedmem zasedanju leta 2020 za staleže, ki spadajo v področje uporabe Sporazuma, ohranile TAC, sprejete v letu 2019. Te ukrepe bi bilo treba prenesti v pravo Unije.] [Uvodna izjava in ustrezne določbe bodo posodobljene po letnem zasedanju SIOFA.] (38)[S Pogodbo z dne 9. februarja 1920 o Spitsbergnu (Svalbard) (v nadaljnjem besedilu: Pariška pogodba iz leta 1920) je vsem njenim pogodbenicam zagotovljen enak in nediskriminatoren dostop do virov okoli Svalbarda, kar velja tudi za ribolov. Stališče Unije glede takega dostopa, kar zadeva ribolov snežnega morskega pajka v epikontinentalnem pasu okoli Svalbarda, je določeno v dveh verbalnih notah Norveški z dne 26. februarja 2021 in 28. junija 2021. Da bi bilo izkoriščanje snežnega morskega pajka okoli Svalbarda skladno s takimi nediskriminatornimi pravili upravljanja, kot jih lahko določi Norveška, pod suverenostjo in jurisdikcijo katere je območje znotraj meja iz Pariške pogodbe iz leta 1920, je primerno določiti število plovil, ki jim je dovoljeno izvajati tak ribolov. Dodelitev takih ribolovnih možnosti državam članicam je omejena na leto 2022. Opozoriti je treba, da so v Uniji za zagotavljanje skladnosti z veljavnim pravom primarno odgovorne države članice zastave.] (39)V skladu z izjavo Unije, ki je naslovljena na Bolivarsko republiko Venezuelo, o odobritvi ribolovnih možnosti v vodah Unije za ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Venezuele v izključni ekonomski coni ob obali Francoske Gvajane, je treba določiti ribolovne možnosti za hlastača, ki so Venezueli na voljo v vodah Unije. (40)Ker bi bilo treba nekatere določbe uporabljati kontinuirano in v izogib pravne negotovosti v obdobju od konca leta 2022 do datuma začetka veljavnosti uredbe o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2023, se določbe iz te uredbe, ki zadevajo prepovedi in zaprte sezone, še naprej uporabljajo tudi na začetku leta 2023, dokler ne začne veljati uredba o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2023. (41)Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi z dovoljenjem posameznim državam članicam za upravljanje dodelitev ribolovnega napora v skladu s sistemom kilovatnih dni. Komisija bi morala ta pooblastila izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta. (42)Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za dodelitev dodatnega števila dni na morju za dokončno prekinitev ribolovnih dejavnosti in večjo prisotnost znanstvenih opazovalcev ter za določitev oblik tabel za zbiranje in sporočanje informacij glede prenosa dni na morju med ribiškimi plovili, ki plujejo pod zastavo države članice. Komisija bi morala ta pooblastila izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. (43)Da bi se izognili prekinitvi ribolovnih dejavnosti in ribičem Unije zagotovili preživetje, bi bilo treba to uredbo uporabljati od 1. januarja 2022, razen določb o omejitvah ribolovnega napora, ki bi jih bilo treba uporabljati od 1. februarja 2022, in nekaterih določb za določene regije, ki bi morale imeti poseben datum začetka uporabe. Ta uredba bi morala zaradi nujnosti začeti veljati takoj po objavi. (44)Ustrezne regionalne organizacije za upravljanje ribištva (RFMO) ob koncu leta sprejmejo nekatere mednarodne ukrepe, ki ustvarjajo ali omejujejo ribolovne možnosti za Unijo in začnejo veljati pred začetkom veljavnosti te uredbe. Določbe, s katerimi se taki ukrepi prenesejo v pravo Unije, bi bilo zato treba uporabljati retroaktivno. Zlasti ker ribolovna sezona na območju Konvencije CCAMLR traja od 1. decembra do 30. novembra in ker so zato nekatere ribolovne možnosti ali prepovedi na območju Konvencije CCAMLR določene za obdobje, ki se začne 1. decembra 2021, je ustrezno, da se zadevne določbe iz te uredbe uporabljajo od navedenega datuma. Taka retroaktivna uporaba ne posega v načelo legitimnih pričakovanj, saj je članicam CCAMLR prepovedano loviti brez dovoljenja na območju Konvencije CCAMLR. (45)[Skupni odbor je v skladu s postopkom iz sporazuma in protokola o odnosih na področju ribištva z Grenlandijo določil raven ribolovnih možnosti, ki so v letu 2022 Uniji na voljo v grenlandskih vodah.] [Uvodna izjava in ustrezne določbe bodo posodobljene po ustreznih mednarodnih posvetovanjih.] – SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1

Predmet urejanja 1.Ta uredba določa ribolovne možnosti, ki so za nekatere staleže rib in skupine staležev rib na voljo v vodah Unije in ribiškim plovilom Unije v nekaterih vodah zunaj Unije. 2.Ribolovne možnosti iz odstavka 1 vključujejo: (a)omejitve ulova za leto 2022 in, kadar je tako določeno v tej uredbi, za leto 2023;

(b)omejitve ribolovnega napora za leto 2022, razen omejitev ribolovnega napora iz Priloge II, ki se bodo uporabljale od 1. februarja 2022 do 31. januarja 2023; (c)ribolovne možnosti za obdobje od 1. decembra 2021 do 30. novembra 2022 za nekatere staleže na območju Konvencije CCAMLR. Člen 2

Področje uporabe 1.Ta uredba se uporablja za naslednja plovila: (a)ribiška plovila Unije; (b)plovila tretjih držav v vodah Unije. 2.Ta uredba se uporablja tudi za: (a)določen rekreacijski ribolov, kadar je takšen ribolov izrecno naveden v zadevnih določbah te uredbe, in (b)gospodarski ribolov z obale. Člen 3

Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo opredelitve iz člena 4 Uredbe (EU) št. 1380/2013. Poleg tega se uporabljajo še naslednje opredelitve pojmov: (a)„plovilo tretje države“ pomeni ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo tretje države in je v njej registrirano; (b)„rekreacijski ribolov“ pomeni negospodarske ribolovne dejavnosti, ki morske biološke vire izkoriščajo za rekreacijo, turizem ali šport; (c)„mednarodne vode“ pomeni vode, ki so zunaj suverenosti ali jurisdikcije katere koli države; (d)„celotni dovoljeni ulov“ (TAC) pomeni: (i)za ribolov, za katerega velja izjema od obveznosti iztovarjanja iz člena 15(4) do (7) Uredbe (EU) št. 1380/2013, količino rib iz posameznega staleža, ki se lahko iztovori vsako leto; (ii)za vse druge vrste ribolova količino rib iz posameznega staleža, ki se lahko ulovi vsako leto; (e)„kvota“ pomeni delež TAC, ki je dodeljen Uniji, državi članici ali tretji državi; (f)„analitična ocena“ pomeni količinsko oceno trendov v danem staležu na podlagi podatkov o biologiji in izkoriščanju staleža, ki so bili v znanstvenem pregledu označeni kot dovolj kakovostni za pripravo znanstvenega mnenja o možnostih za prihodnje ulove; (g)„velikost mrežnega očesa“ pomeni velikost mrežnega očesa ribiških mrež, kot je določena v členu 6, točka (34), Uredbe (EU) št. 2019/1241 Evropskega parlamenta in Sveta;

(h)„register ribiške flote Unije“ pomeni register, ki ga je vzpostavila Komisija v skladu s členom 24(3) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (i)„ribolovni ladijski dnevnik“ pomeni ladijski dnevnik iz člena 14 Uredbe (ES) št. 1224/2009; (j)„instrumentna boja“ pomeni bojo, jasno označeno z edinstveno referenčno številko, ki omogoča identifikacijo njenega lastnika, in opremljeno s sistemom za satelitsko sledenje, ki omogoča spremljanje njenega položaja; (k)„operativna boja“ pomeni vsako predhodno aktivirano, vključeno in nameščeno instrumentno bojo na morju na plavajočih napravah za zbiranje rib ali plavajočih objektih, ki oddaja podatke o položaju in druge razpoložljive informacije, kot so na primer približne meritve ultrazvočnega globinomera; (l)„točkovna vrednost FMSY“ pomeni vrednost ocenjene ribolovne umrljivosti, ki z določenim ribolovnim vzorcem in v trenutnih okoljskih razmerah daje dolgoročno največji trajnostni donos. Člen 4

Ribolovna območja V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve območij: (a)območja ICES (Mednarodni svet za raziskovanje morja) so geografska območja, določena v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 218/2009 Evropskega parlamenta in Sveta; (b)„Skagerrak“ pomeni geografsko območje, ki je na zahodu omejeno s črto od svetilnika Hanstholm do svetilnika Lindesnes in na jugu s črto od svetilnika Skagen do svetilnika Tistlarna ter od te točke do najbližje točke na švedski obali; (c)„Kattegat“ pomeni geografsko območje, ki je na severu omejeno s črto od svetilnika Skagen do svetilnika Tistlarna in od te točke do najbližje točke na švedski obali ter na jugu s črto od Hasenøreja do Gnibens Spidsa, od Korshageja do Spodsbjerga in od Gilbjerg Hoveda do Kullena; (d)„funkcionalna enota 16 podobmočja ICES 7“ pomeni geografsko območje, ki ga določajo stranice loksodrome, ki se stikajo v naslednjih točkah: –53° 30' S 15° 00' Z, –53° 30' S 11° 00' Z, –51° 30' S 11° 00' Z, –51° 30' S 13° 00' Z, –51° 00' S 13° 00' Z, –51° 00' S 15° 00' Z; (e)„funkcionalna enota 25 razdelka ICES 8c“ pomeni geografsko morsko območje, ki ga določajo stranice loksodrome, ki se stikajo v naslednjih točkah: –43° 00' S 9° 00' Z, –43° 00' S 10° 00' Z,

–43° 30' S 10° 00' Z, –43° 30' S 9° 00' Z, –44° 00' S 9° 00' Z, –44° 00' S 8° 00' Z, –43° 30' S 8° 00' Z; (f)„funkcionalna enota 26 razdelka ICES 9a“ pomeni geografsko območje, ki ga določajo stranice loksodrome, ki se stikajo v naslednjih točkah: –43° 00' S 8° 00' Z, –43° 00' S 10° 00' Z, –42° 00' S 10° 00' Z, –42° 00' S 8° 00' Z; (g)„funkcionalna enota 27 razdelka ICES 9a“ pomeni geografsko območje, ki ga določajo stranice loksodrome, ki se stikajo v naslednjih točkah: –42° 00' S 8° 00' Z, –42° 00' S 10° 00' Z, –38° 30' S 10° 00' Z, –38° 30' S 9° 00' Z, –40° 00' S 9° 00' Z, –40° 00' S 8° 00' Z; (h)„funkcionalna enota 30 razdelka ICES 9a“ pomeni geografsko območje pod jurisdikcijo Španije v Cadiškem zalivu in v sosednjih vodah razdelka ICES 9a; (i)„funkcionalna enota 31 razdelka ICES 8c“ pomeni geografsko morsko območje, ki ga določajo stranice loksodrome, ki se stikajo v naslednjih točkah: –43° 30' S 6° 00' Z,

–44° 00' S 6° 00' Z, –44° 00' S 2° 00' Z, –43° 30' S 2° 00' Z; (j)„Cadiški zaliv“ pomeni geografsko območje v razdelku ICES 9a vzhodno od zemljepisne dolžine 7° 23' 48'' Z; (k)„območje Konvencije CCAMLR (Komisija za ohranjanje živih morskih virov na Antarktiki)“ je geografsko območje, opredeljeno v členu 2, točka (a), Uredbe Sveta (ES) št. 601/2004; (l)območja CECAF (Odbor za ribištvo za vzhodni srednji Atlantik) so geografska območja, določena v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 216/2009 Evropskega parlamenta in Sveta; (m)„območje Konvencije IATTC (Medameriška komisija za tropske tune)“ je geografsko območje, opredeljeno v Konvenciji o krepitvi Medameriške komisije za tropske tune, ustanovljene leta 1949 s Konvencijo med Združenimi državami Amerike in Republiko Kostariko; (n)„območje Konvencije ICCAT (Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku)“ je geografsko območje, opredeljeno v Mednarodni konvenciji za ohranitev tunov v Atlantiku; (o)„območje pristojnosti IOTC (Komisija za tuna v Indijskem oceanu)“ je geografsko območje, opredeljeno v Sporazumu o ustanovitvi Komisije za tuna v Indijskem oceanu; (p)območja NAFO (Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika) so geografska območja, določena v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 217/2009 Evropskega parlamenta in Sveta; (q)„območje Konvencije SEAFO (Organizacija za ribištvo jugovzhodnega Atlantika)“ je geografsko območje, opredeljeno v Konvenciji o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov v jugovzhodnem Atlantiku; (r)„območje Sporazuma SIOFA (Sporazum o ribolovu v južnem Indijskem oceanu)“ je geografsko območje, opredeljeno v Sporazumu o ribolovu v južnem Indijskem oceanu; (s)„območje Konvencije SPRFMO (Regionalna organizacija za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu)“ je geografsko območje, opredeljeno v Konvenciji o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov odprtega morja v južnem Tihem oceanu; (t)„območje Konvencije WCPFC (Komisija za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika)“ je geografsko območje, opredeljeno v Konvenciji o ohranjanju in upravljanju izrazito selivskih staležev rib v zahodnem in osrednjem delu Tihega oceana; (u)„odprto morje Beringovega morja“ je geografsko območje odprtega morja Beringovega morja več kakor 200 morskih milj od temeljnih črt, od katerih se meri širina teritorialnega morja obalnih držav Beringovega morja; (v)„območje prekrivanja med območjema konvencij IATTC in WCPFC“ je geografsko območje, ki ga opredeljujejo naslednje meje: –zemljepisna dolžina 150° Z, –zemljepisna dolžina 130° Z, –zemljepisna širina 4º J, –zemljepisna širina 50º J.

NASLOV II

RIBOLOVNE MOŽNOSTI

ZA RIBIŠKA PLOVILA UNIJE Poglavje I

Splošne določbe Člen 5

TAC in dodelitve 1.TAC za ribiška plovila Unije v vodah Unije in nekaterih vodah zunaj Unije ter njihovo dodeljevanje državam članicam ter po potrebi pogoji, ki so s tem funkcionalno povezani, so določeni v Prilogi I. 2.Ribiškim plovilom Unije se lahko dovoli ribolov v vodah pod ribolovno jurisdikcijo Ferskih otokov, Grenlandije, Norveške ter na ribolovnem območju okrog otoka Jan Mayen, če upoštevajo TAC iz Priloge I k tej uredbi ter izpolnjujejo pogoje iz člena 16 in dela A Priloge V k tej uredbi in pogoje iz Uredbe (EU) 2017/2403 Evropskega parlamenta in Sveta in njenih izvedbenih določb. 3.Ribiškim plovilom Unije se lahko dovoli ribolov v vodah pod ribolovno jurisdikcijo Združenega kraljestva, če upoštevajo TAC iz Priloge I k tej uredbi ter izpolnjujejo pogoje iz člena 16 te uredbe in Uredbe (EU) 2017/2403 Evropskega parlamenta in Sveta in njenih izvedbenih določb. Člen 6

TAC, ki jih določijo države članice 1.TAC za nekatere staleže rib, kot so opredeljene v Prilogi I, določi zadevna država članica. 2.TAC, ki jih določi država članica: (a)so skladni z načeli in pravili SRP, predvsem z načelom trajnostnega izkoriščanja staleža; (b)zagotavljajo izkoriščanje staleža, ki je: (i)če je analitična ocena na voljo, kolikor je mogoče v skladu z največjim trajnostnim donosom; ali (ii)če analitična ocena ni na voljo ali je nepopolna, v skladu s previdnostnim pristopom k upravljanju ribištva. 3.Vsaka zadevna država članica Komisiji do 15. marca 2022 predloži naslednje informacije: (a)TAC, ki jih je določila; (b)podatke, ki jih je zbrala in ocenila ter ki so bili podlaga za določitev TAC; (c)podrobnosti o tem, kako TAC, ki so bili določeni, izpolnjujejo zahteve iz odstavka 2. Člen 7

Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova 1.Ulov, za katerega ne velja obveznost iztovarjanja iz člena 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013, se obdrži na krovu ali iztovori le, če: (a)so ulov opravila plovila, ki plujejo pod zastavo države članice, ki ima kvoto, in ta kvota ni izčrpana; ali

(b)je ulov sestavljen iz deleža kvote Unije, ki državam članicam ni bila dodeljena, in ta kvota ni izčrpana. 2.Za namene odstopanja od obveznosti odštetja ulova od zadevnih kvot iz člena 15(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013 so staleži neciljnih vrst znotraj varnih bioloških meja iz navedenega člena opredeljeni v Prilogi I k tej uredbi. Člen 8

Mehanizem izmenjave kvot za TAC za neizogiben prilov, 1.Da bi se upoštevala uvedba obveznosti iztovarjanja in da bi se kvote za nekatere prilove dale na voljo državam članicam, ki nimajo kvot, se za TAC, določene v Prilogi IA, uporablja mehanizem izmenjave kvot iz odstavkov 2 do 5 tega člena. 2.6 % vsake kvote, dodeljene državi članici v okviru TAC za trsko v Keltskem morju, trsko na zahodu Škotske, mola v Irskem morju in morsko ploščo v razdelkih ICES 7h, 7j in 7k ter 3 % vsake kvote v okviru TAC za mola na zahodu Škotske, se dajo na voljo za skupen fond za izmenjavo kvot, ki se vzpostavi 1. januarja 2022. Države članice brez kvot imajo izključni dostop do skupnega fonda do 31. marca 2022. 3.Količin, vzetih iz skupnega fonda, ni dovoljeno izmenjati ali prenesti v naslednje leto. Po 31. marcu 2022 se vse neporabljene količine vrnejo državam članicam, ki so prvotno prispevale v skupni fond. 4.Države članice brez kvote dajo v zameno na voljo kvote za staleže, navedene v Dodatku k Prilogi IA, razen če se država članica brez kvote in država članica, ki prispeva v skupni fond, dogovorita drugače. 5.Na podlagi tržnega menjalnega tečaja ali drugih za obe strani sprejemljivih menjalnih tečajev se zagotovi, da imajo kvote iz odstavka 4 enakovredno tržno vrednost. Če drugih možnosti ni, se tržna vrednost določi na podlagi povprečja cen v Uniji v preteklem letu, ki jih sporoči Evropska opazovalnica trgov za proizvode iz ribištva in akvakulture (EUMOFA). 6.Če mehanizem izmenjave kvot iz odstavkov 2 do 5 državam članicam ne omogoča, da svoje neizogibne prilove krijejo v podobnem obsegu, si države članice prizadevajo, da bi se dogovorile o izmenjavi kvot na podlagi člena 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013, pri čemer zagotovijo, da imajo izmenjane kvote enakovredno tržno vrednost. Člen 9

Omejitve ribolovnega napora v razdelku ICES 7e 1.Tehnični vidiki pravic in obveznosti za upravljanje staleža morskega lista v razdelku ICES 7e so za obdobje iz člena 1(2), točka (b), določeni v Prilogi II. 2.Komisija lahko državi članici, ki predloži zahtevek v skladu s Prilogo II, točka 7.4, z izvedbenimi akti dodeli dodatno število dni na morju poleg števila dni iz Priloge II, točka 5, ki ga lahko država članica plovilu, ki pluje pod njeno zastavo, odobri za prisotnost v razdelku ICES 7e, če ima na krovu katero koli regulirano orodje. Komisija takšne izvedbene akte sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 52(2). 3.Komisija lahko na podlagi programa okrepljenega znanstvenega opazovanja iz Priloge II, točka 8.1, z izvedbenimi akti dodeli državi članici prosilki poleg dni iz Priloge II, točka 5, največ tri dodatne dni med 1. februarjem 2022 in 31. januarjem 2023, ko sme biti plovilo prisotno v razdelku ICES 7e. Tako dodelitev izvede na podlagi opisa, ki ga predloži država članica v skladu s Prilogo II, točka 8.3, in po posvetovanju s STECF. Komisija takšne izvedbene akte sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 52(2). Člen 10

Ukrepi za ribolov brancina v razdelkih ICES 8a in 8b 1.Francija in Španija zagotovita, da ribolovna umrljivost brancina v razdelkih ICES 8a in 8b zaradi njunega gospodarskega in rekreacijskega ribolova ne preseže točkovne vrednosti FMSY, kot je določeno v členu 4(3) Uredbe (EU) 2019/472. 2.Pri rekreacijskem ribolovu, tudi z obale, v razdelkih ICES 8a in 8b lahko vsak ribič ulovi in obdrži največ dva osebka brancina na dan. Ta odstavek se ne uporablja za pritrjene mreže, s katerimi se brancin ne sme niti uloviti niti v njih obdržati. 3.Odstavek 2 ne posega v strožje nacionalne ukrepe za rekreacijski ribolov. Člen 11

Posebne določbe o dodelitvah ribolovnih možnosti 1.Dodelitev ribolovnih možnosti državam članicam, kot je določena v tej uredbi, ne posega v: (a)izmenjave v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013;

(b)odbitke in ponovne dodelitve na podlagi člena 37 Uredbe (ES) št. 1224/2009; (c)ponovne dodelitve na podlagi člena 12 in 47 Uredbe (EU) 2017/2403; (d)dodatna iztovarjanja na podlagi člena 3 Uredbe (ES) št. 847/96 in člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (e)količine, ki so bile zadržane v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 847/96 in členom 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (f)odbitke na podlagi členov 105, 106 in 107 Uredbe (ES) št. 1224/2009; (g)prenose in izmenjave kvot v skladu s členom 17 te uredbe. 2.Staleži, za katere velja previdnostni ali analitski TAC, so za namene vsakoletnega upravljanja TAC in kvot iz Uredbe (ES) št. 847/96 določeni v Prilogi I k tej uredbi. 3.Razen kadar je drugače določeno v Prilogi I k tej uredbi, se za staleže, za katere velja previdnostni TAC, uporablja člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96, za staleže, za katere velja analitski TAC, pa se uporabljata člen 3(2) in (3) ter člen 4 navedene uredbe. 4.Člena 3 in 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporabljata, kadar država članica uporabi vsakoletno prilagodljivost, določeno v členu 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013. [Člen 12

Popravni ukrepi za trsko v Severnem morju 1.Območja, zaprta za ribolov, razen s pelagičnim orodjem (zaporne plavarice in vlečne mreže), ter obdobja prepovedi ribolova so določena v Prilogi IV. 2.Plovila, ki lovijo s pridnenimi vlečnimi mrežami in potegalkami z najmanjšo velikostjo mrežnega očesa vsaj 70 mm v razdelkih ICES 4a in 4b ali vsaj 90 mm v razdelku ICES 3a in parangali, ne smejo loviti v vodah Unije razdelka ICES 4a severno od zemljepisne širine 58° 30′ 00″ S in južno od zemljepisne širine 61° 30′ 00 S ter v vodah Unije razdelkov ICES 3a.20 (Skagerrak), 4a in 4b severno od zemljepisne širine 57° 00′ 00″ S in vzhodno od zemljepisne dolžine 5° 00′ 00″ V. 3.Z odstopanjem od odstavka 2 lahko ribiška plovila iz navedenega odstavka lovijo na območjih iz navedenega odstavka, če izpolnjujejo vsaj eno od naslednjih meril: (a)njihov ulov trske ne predstavlja več kot 5 % njihovega celotnega ulova na ribolovno potovanje. Za plovila, katerih ulov trske v obdobju 2017–2019 ni presegel 5 % njihovega celotnega ulova, se domneva, da izpolnjujejo to merilo, če še naprej uporabljajo enako orodje, kot so ga uporabljala v navedenem obdobju. Ta domneva se lahko ovrže; (b)uporabljajo regulirano zelo selektivno pridneno vlečno mrežo ali potegalko, ki v skladu z znanstveno študijo dosega vsaj 30-odstotno zmanjšanje ulova trske v primerjavi s plovili, ki lovijo z osnovnimi velikostmi mrežnega očesa za vlečno orodje iz Priloge V, del B, točka 1.1, k Uredbi (EU) 2019/1241. Take študije lahko oceni STECF; v primeru negativne ocene se uporaba tega orodja ne šteje več za veljavno na območjih iz tega člena, odstavek 2; (c)za plovila, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže in potegalke z velikostjo mrežnega očesa 100 mm ali več (TR1), se uporabljajo naslednje vrste zelo selektivnega orodja: (i)vlečne mreže s trebušastim delom (belly trawl), katerih najmanjša velikost mrežnega očesa v tem delu znaša 600 mm; (ii)dvignjena ribiška vrvica (0,6 m); (iii)horizontalna izločevalna mreža z izhodnim oknom z velikimi mrežnimi očesi; (d)za plovila, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže in potegalke z velikostjo mrežnega očesa 70 mm ali več v razdelku ICES 4a in 90 mm ali več v razdelku ICES 3a ter manj kot 100 mm (TR2), se uporabljajo naslednje vrste zelo selektivnega orodja:

(i)horizontalna izločevalna rešetka z največjo razdaljo med prečkami 50 mm za ločevanje bokoplut od somernih rib ter prehodno odprtino za somerne ribe; (ii)ploskev Seltra s 300-milimetrskimi kvadratnimi mrežnimi očesi; (iii)izločevalna rešetka z največjo razdaljo med prečkami 35 mm in prehodno odprtino za ribe; (e)za plovila velja nacionalni načrt za izogibanje ulovu trske, da bi se s prostorskimi ali tehničnimi ukrepi ali kombinacijo teh ukrepov ulov trske, skladno z ribolovno umrljivostjo, ohranil na ravni, ki ustreza ribolovnim možnostim, določenim na podlagi znanstvenega mnenja. Take načrte bi moral za države članice oceniti STECF, za tretje države pa njihov ustrezni nacionalni znanstveni organ, in sicer najpozneje dva meseca po njihovem začetku izvajanja, ter jih po potrebi nadalje revidirati, če se pri teh ocenah ugotovi, da cilj načrta ne bo dosežen. 4.Države članice okrepijo spremljanje, nadzor in opazovanje plovil iz odstavka 2 za izpolnitev pogojev iz odstavka 3. 5.Ta člen se ne uporablja za ribolovne operacije, ki se izvajajo izključno za namen znanstvenih raziskav, pod pogojem da je izvajanje raziskav v celoti skladno s členom 25 Uredbe (EU) 2019/1241. Člen 13

Popravni ukrepi za trsko v Kattegatu 1.Plovila Unije, ki v Kattegatu lovijo s pridnenimi vlečnimi mrežami z najmanjšo velikostjo mrežnega očesa 70 mm, uporabljajo eno od naslednjih selektivnih orodij: (a)izločevalno rešetko z največjo razdaljo med prečkami 35 mm in prehodno odprtino za ribe; (b)izločevalno rešetko z največjo razdaljo med prečkami 50 mm za ločevanje bokoplut od somernih rib ter prehodno odprtino za somerne ribe; (c)ploskev Seltra s 300-milimetrskimi kvadratnimi mrežnimi očesi; (d)regulirano zelo selektivno orodje, katerega tehnične lastnosti v skladu z znanstveno študijo, ki jo oceni STECF, zagotavljajo, da se ulovi manj kot 1,5 % trske, pod pogojem da je to edino orodje, ki ga ima zadevno plovilo na krovu. 2.Plovila Unije, ki sodelujejo v projektu države članice in imajo delujočo opremo za popolno dokumentiran ribolov, lahko uporabljajo orodje v skladu s Prilogo V, del B, k Uredbi (EU) 2019/1241. Zadevne države članice seznam takšnih plovil sporočijo Komisiji. 3.Ta člen se ne uporablja za ribolovne operacije, ki se izvajajo izključno za namen znanstvenih raziskav, pod pogojem, da je izvajanje raziskav v celoti skladno s členom 25 Uredbe (EU) 2019/1241. Člen 14

Prepovedane vrste 1.Ribiška plovila Unije ne lovijo, obdržijo na krovu, pretovarjajo ali iztovarjajo naslednjih vrst: (a)žarkasta raža (Raja radiata) v vodah Unije razdelkov ICES 2a, 3a in 7d ter podobmočja ICES 4; (b)rdeča sluzoglavka (Beryx splendens) na podobmočju NAFO 6; (c)luskasti globokomorski trnež (Centrophorus squamosus) v vodah Unije razdelka ICES 2a in podobmočja ICES 4 ter v vodah Unije in mednarodnih vodah podobmočij ICES 1 in 14; (d)portugalski trnež (Centroscymnus coelolepis) v vodah Unije razdelka ICES 2a in podobmočja ICES 4 ter v vodah Unije in mednarodnih vodah podobmočij ICES 1 in 14;

(e)temni morski pes (Dalatias licha) v vodah Unije razdelka ICES 2a in podobmočja ICES 4 ter v vodah Unije in mednarodnih vodah podobmočij ICES 1 in 14; (f)kljunati morski pes (Deania calcea) v vodah Unije razdelka ICES 2a in podobmočja ICES 4 ter v vodah Unije in mednarodnih vodah podobmočij ICES 1 in 14; (g)kompleks vrst (Dipturus cf. flossada in Dipturus cf. intermedia) kljunate raže (Dipturus batis) v vodah Unije razdelka ICES 2a ter podobmočij ICES 3, 4, 6, 7, 8, 9 in 10; (h)veliki svetilec (Etmopterus princeps) v vodah Unije razdelka ICES 2a in podobmočja ICES 4 ter v vodah Unije in mednarodnih vodah podobmočij ICES 1 in 14; (i)pepelasti morski pes (Galeorhinus galeus), ulovljen s parangalom v vodah Unije razdelka ICES 2a in podobmočja ICES 4 ter v vodah Unije in mednarodnih vodah podobmočij ICES 1, 5, 6, 7, 8, 12 in 14; (j)atlantski morski pes (Lamna nasus) v vseh vodah; (k)raža trnjevka (Raja clavata) v vodah Unije razdelka ICES 3a; (l)valovito progasta raža (Raja undulata) v vodah Unije podobmočij ICES 6 in 10; (m)orjaški kitovec (Rhincodon typus) v vseh vodah; (n)navadni goslaš (Rhinobatos rhinobatos) v Sredozemskem morju; (o)trnež (Squalus acanthias) v vodah Unije podobmočij ICES 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 in 10, razen v skladu s programi izogibanja prilovu, kot so določeni v Prilogi IA. 2.Ob nenamernem ulovu se osebki vrst iz odstavka 1 ne poškodujejo in se takoj izpustijo. Člen 15

Prenos podatkov Kadar države članice Komisiji pošljejo podatke v zvezi z iztovarjanjem in ribolovnim naporom v skladu s členoma 33 in 34 Uredbe (ES) št. 1224/2009, pri tem uporabijo kode staležev iz Priloge I k tej uredbi. Poglavje II

Dovoljenja za ribolov v vodah tretjih držav Člen 16

Dovoljenja za ribolov 1.Največje število dovoljenj za ribolov za ribiška plovila Unije v vodah tretje države je, kjer je ustrezno, določeno Prilogi V, del A. 2.Kadar država članica prenese kvoto na drugo državo članico (v nadaljnjem besedilu: zamenjava) na ribolovnih območjih iz Priloge V, del A, k tej uredbi v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013, ob tem ustrezno prenese tudi dovoljenja za ribolov, o prenosu pa uradno obvesti Komisijo. Skupno število dovoljenj za posamezno ribolovno območje, določeno v Prilogi V, del A, k tej uredbi, ne sme biti preseženo. Poglavje III

Ribolovne možnosti v vodah regionalnih organizacij za upravljanje ribištva Oddelek 1

Splošne določbe

Člen 17

Prenosi in izmenjave kvot 1.Kadar pravila regionalnih organizacij za upravljanje ribištva (RFMO) omogočajo prenose ali izmenjave kvot med pogodbenicami RFMO, lahko država članica (v nadaljnjem besedilu: zadevna država članica) s pogodbenico RFMO razpravlja in po potrebi določi možen okvir nameravanega prenosa ali izmenjave kvot. Zadevna država članica o okviru obvesti Komisijo. 2.Komisija lahko po uradnem obvestilu zadevne države članice odobri okvir nameravanega prenosa ali izmenjave kvot. Komisija v primeru odobritve nemudoma izrecno privoli, da jo nameravan prenos ali izmenjava kvot zavezuje. O prenosu ali izmenjavi uradno obvesti sekretariat RFMO v skladu s pravili RFMO. 3.Komisija obvesti države članice o dogovorjenem prenosu ali izmenjavi kvot. 4.Ribolovne možnosti, prejete od zadevne države članice ali prenesene nanjo v okviru prenosa ali izmenjave kvot, se štejejo za kvote, dodane njeni dodelitvi ali odštete od nje, od trenutka, ko prenos ali izmenjava kvot začne učinkovati v skladu s pogoji dogovora s pogodbenico RFMO oziroma v skladu s pravili RFMO, kakor je ustrezno. To ne vpliva na razdelitveni ključ za dodelitev ribolovnih možnosti državam članicam v skladu z načelom relativne stabilnosti ribolovnih dejavnosti. 5.Ta člen se uporablja do 31. januarja 2023 za prenose kvot s pogodbenice RFMO na Unijo in nato za njihovo dodeljevanje državam članicam. [Oddelki 2–11 spodaj bodo posodobljeni po ustreznih letnih srečanjih RFMO.] Oddelek 2

Območje Konvencije NEAFC Člen 18

Prepoved ribolova rdečih okunov v Irmingerjevem morju Prepovejo se vse ribolovne dejavnosti na območju, ki ga določajo naslednje koordinate, izmerjene v skladu s sistemom WGS84: Zemljepisna širina Zemljepisna dolžina 63° 00′ –30° 00′ 61° 30′ –27° 35′ 60° 45′ –28° 45′ 62° 00′ –31° 35' 63° 00′ –30° 00' Oddelek 3

Območje Konvencije ICCAT Člen 19

Omejitve ribolovnih zmogljivosti ter zmogljivosti gojenja in pitanja 1.Število plovil Unije za prevoz vabe in plovil, ki lovijo s panulo in imajo dovoljenje za dejavni ribolov navadnega tuna med 8 kg/75 cm in 30 kg/115 cm v vzhodnem Atlantiku, se omeji v skladu s Prilogo VI, točka 1. 2.Število plovil Unije za mali obalni ribolov, ki imajo dovoljenje za dejavni ribolov navadnega tuna med 8 kg/75 cm in 30 kg/115 cm v Sredozemskem morju, se omeji v skladu s Prilogo VI, točka 2. 3.Število ribiških plovil Unije, ki lovijo navadnega tuna v Jadranskem morju za namene gojenja in imajo dovoljenje za dejavni ribolov navadnega tuna med 8 kg/75 cm in 30 kg/115 cm, se omeji v skladu s Prilogo VI, točka 3. 4.Število ribiških plovil, ki imajo dovoljenje za ribolov, zadržanje na krovu, pretovarjanje, prevoz ali iztovarjanje navadnega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, se omeji v skladu s Prilogo VI, točka 4. 5.Število pasti za navadnega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju se omeji v skladu s Prilogo VI, točka 5. 6.Skupna zmogljivost gojenja in pitanja navadnega tuna ter največji vnos divjega ulovljenega navadnega tuna, dodeljena ribogojnicam v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, se omejita v skladu s Prilogo VI, točka 6. 7.Največje število ribiških plovil Unije, ki imajo dovoljenje za ribolov severnega belega tuna kot ciljne vrste v skladu s členom 12 Uredbe Sveta (ES) št. 520/2007, se omeji v skladu s Prilogo VI, točka 7, k tej uredbi.

8.Največje število ribiških plovil Unije z dolžino vsaj 20 metrov, ki lovijo veleokega tuna na območju Konvencije ICCAT, se omeji v skladu s Prilogo VI, točka 8. Člen 20

Rekreacijski ribolov Države članice po potrebi iz svojih dodeljenih kvot poseben delež dodelijo za rekreacijski ribolov, kot je določeno v Prilogi ID. Člen 21

Morski psi 1.Obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa velikooke morske lisice (Alopias superciliosus) je prepovedano pri vseh vrstah ribolova. 2.Usmerjeni ribolov vrst morske lisice iz rodu Alopias je prepovedan. 3.Obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa kladvenic iz družine Sphyrnidae (razen Sphyrna tiburo) je prepovedano pri ribolovu na območju Konvencije ICCAT. 4.Obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa dolgoplavutega morskega psa (Carcharhinus longimanus) je prepovedano pri vseh vrstah ribolova. 5.Obdržanje na krovu svilnatega morskega psa (Carcharhinus falciformis) je prepovedano pri vseh vrstah ribolova. Oddelek 4

Območje Konvencije CCAMLR Člen 22

Uradna obvestila o raziskovalnem ribolovu zobatih rib Države članice lahko v letu 2022 sodelujejo pri raziskovalnem ribolovu zobatih rib (Dissostichus spp.) s parangalom na podobmočjih FAO 88.1 in 88.2 ter v razdelkih FAO 58.4.1, 58.4.2 in 58.4.3a zunaj območij nacionalne jurisdikcije. Država članica, ki namerava sodelovati, o tem obvesti sekretariat CCAMLR v skladu s členoma 7 in 7a Uredbe (ES) št. 601/2004 najpozneje 1. junija 2022. Člen 23

Omejitve raziskovalnega ribolova zobatih rib 1.Ribolov zobatih rib v ribolovni sezoni 2021–2022 je za vrste, TAC in omejitve prilova, določene v tabeli B iz Priloge VII, omejen na države članice, podobmočja in število plovil, določene v tabeli A iz navedene priloge. 2.Neposredni ribolov vrst morskih psov za druge namene kot znanstveno raziskovanje je prepovedan. Vsi morski psi, zlasti mladice in gravidne samice, nenamerno prilovljeni med ribolovom zobatih rib, se živi spustijo. 3.Če je ustrezno, ribolov v kateri koli manjši raziskovalni enoti (MRU) preneha, ko prijavljeni ulov doseže določeni TAC, in se v MRU ustavi do konca sezone. 4.Ribolov se odvija v čim večjem geografskem in globinskem razponu, da bi pridobili informacije, potrebne za določitev ribolovnega potenciala in se izognili preveliki koncentraciji ulova in ribolovnega napora. Vendar pa je ribolov na podobmočjih FAO 88.1 in 88.2 ter v razdelkih FAO 58.4.1, 58.4.2 in 58.4.3a, ki je dovoljen v skladu s členom 22, prepovedan v globini manj kot 550 metrov. Člen 24

Ribolov krila v ribolovni sezoni 2021–2022 1.Če države članice v ribolovni sezoni 2021–2022 načrtujejo ribolov krila (Euphausia superba) na območju Konvencije CCAMLR, o tem najpozneje do 1. maja 2022 uradno obvestijo Komisijo, pri čemer uporabijo obrazec iz Dodatka k Prilogi VII, del B. Komisija na podlagi informacij držav članic najpozneje do 30. maja 2022 pošlje uradna obvestila sekretariatu CCAMLR. 2.Obvestilo države članice iz odstavka 1 vključuje tudi informacije iz člena 3 Uredbe (ES) št. 601/2004 za vsako plovilo, ki se mu dovoli ribolov krila.

3.Država članica, ki namerava loviti krila na območju Konvencije CCAMLR, o svoji nameri uradno obvesti samo v primeru plovil z dovoljenji, ki izpolnjujejo eno od naslednjih zahtev: (a)plujejo pod njeno zastavo v času uradnega obvestila; (b)plujejo pod zastavo druge članice CCAMLR v času uradnega obvestila in se pričakuje, da bodo v času ribolova plula pod zastavo zadevne države članice. 4.Kadar plovilo z dovoljenjem, kot je bilo sporočeno sekretariatu CCAMLR v skladu z odstavki 1, 2 in 3, zaradi upravičenih operativnih razlogov ali višje sile ne more sodelovati pri ribolovu krila, ima zadevna država članica pravico dovoliti njegovo zamenjavo z drugim plovilom. V takih primerih zadevne države članice nemudoma obvestijo sekretariat CCAMLR in Komisijo ter pri tem navedejo: (a)vse podatke o nameravanih nadomestnih plovilih, vključno z informacijami iz člena 3 Uredbe (ES) št. 601/2004; (b)podroben opis razlogov, ki utemeljujejo nadomestitev, in vsa ustrezna dokazila ali sklicevanja. 5.Države članice plovilu, ki je na katerem koli seznamu ribiških plovil CCAMLR, ki izvajajo nezakoniti, neprijavljeni in neregulirani ribolov, ne dovolijo sodelovati pri ribolovu krila. Oddelek 5

Območje pristojnosti IOTC Člen 25

Omejitev ribolovne zmogljivosti plovil, ki lovijo na območju pristojnosti IOTC 1.Največje število ribiških plovil Unije, ki lovijo tropskega tuna na območju pristojnosti IOTC, in ustrezna zmogljivost v bruto tonaži sta določena v Prilogi VIII, točka 1. 2.Največje število ribiških plovil Unije, ki lovijo mečarico (Xiphias gladius) in belega tuna (Thunnus alalunga) na območju pristojnosti IOTC, ter ustrezna zmogljivost v bruto tonaži sta določena v Prilogi VIII, točka 2. 3.Države članice lahko plovila, določena za eno od vrst ribolova iz odstavkov 1 in 2, prerazporedijo na drug ribolov, če lahko Komisiji dokažejo, da takšna sprememba ne bo pomenila večjega ribolovnega napora za zadevne staleže rib. 4.Kadar je predlagan prenos zmogljivosti na floto držav članic, slednje zagotovijo, da so plovila, ki se bodo prenesla, na seznamu plovil z dovoljenjem IOTC ali na seznamu plovil drugih RFMO za tuna. Plovil, ki so na katerem koli seznamu plovil RFMO, ki so izvajala ribolovne aktivnosti IUU, ni dovoljeno prenesti. 5.Države članice lahko svoje ribolovne zmogljivosti prek zgornjih meja iz odstavkov 1 in 2 povečajo le v okviru omejitev, določenih v razvojnih načrtih, predloženih IOTC. Člen 26

Plavajoče naprave za zbiranje rib in oskrbovalna plovila 1.Plavajoče naprave za zbiranje rib morajo biti opremljene z instrumentnimi bojami. Uporaba vseh drugih boj, kot so radijske boje, je prepovedana. 2.Plovilo z zaporno plavarico nikoli ne sme slediti več kot 300 operativnim bojam. 3.Največje število instrumentnih boj, ki se lahko letno pridobijo za vsako plovilo z zaporno plavarico, je 500. Nobeno plovilo z zaporno plavarico nikoli ne sme imeti več kot 500 instrumentnih boj (boj na zalogi in operativnih boj). 4.Število oskrbovalnih plovil ne presega dveh oskrbovalnih plovil v podporo vsaj petim plovilom z zapornimi plavaricami, ki vsa plujejo pod zastavo iste države članice. Ta določba se ne uporablja za države članice, ki uporabljajo le eno oskrbovalno plovilo. 5.Posameznemu plovilu z zaporno plavarico kadar koli pomaga največ eno posamezno oskrbovalno plovilo, ki pluje pod zastavo države članice.

6.Unija na seznam plovil z dovoljenjem IOTC ne bo dodala nobenih novih ali dodatnih oskrbovalnih plovil. Člen 27

Morski psi 1.Obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa morskih lisic vseh vrst iz družine Alopiidae je prepovedano pri vseh vrstah ribolova. 2.Obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa dolgoplavutega morskega psa (Carcharhinus longimanus) je prepovedano pri vseh vrstah ribolova, razen za plovila, krajša od 24 metrov skupne dolžine, ki opravljajo izključno ribolovne dejavnosti v izključni ekonomski coni (IEC) države članice, pod katere zastavo plujejo, in pod pogojem, da je njihov ulov namenjen izključno za lokalno porabo. 3.Ob nenamernem ulovu se osebki vrst iz odstavkov 1 in 2 ne poškodujejo in se takoj izpustijo. Člen 28

Raže iz družine Mobulidae 1.Ribiška plovila Unije ne lovijo, obdržijo na krovu, pretovarjajo, iztovarjajo, shranjujejo, ponujajo za prodajo ali prodajajo katerega koli dela ali celotnega trupa iz družine Mobulidae (družina Mobulidae, ki vključuje rodova Manta in Mobula), razen če ulovljene ribe neposredno porabijo družine ribičev („samooskrbni ribolov“). Z odstopanjem od prvega pododstavka je mogoče raže družine Mobulidae, ki so nenamerno ujete med malim ribolovom z uporabo zaporne plavarice, ribiške palice, zabodne mreže, plovila z ročno ribiško vrvico in plovila s panulo, ki so prijavljena v registru plovil z dovoljenjem IOTC, iztovoriti za namene izključno lokalne porabe. 2.Vsa ribiška plovila, ki ne opravljajo samooskrbnega ribolova, če je le mogoče takoj, ko v mreži, na trnku ali na krovu opazijo raže iz družine Mobulidae, te ribe nemudoma izpustijo žive in nepoškodovane ter na način, ki najmanj škodi ujetim osebkom. Oddelek 6

Območje Konvencije SPRFMO Člen 29

Pelagični ribolov 1.Samo tiste države članice, ki so aktivno izvajale dejavnosti pelagičnega ribolova na območju Konvencije SPRFMO v letu 2007, 2008 ali 2009, lahko lovijo pelagične staleže na tem območju v skladu s TAC, določenimi v Prilogi IH. 2.Države članice iz odstavka 1 omejijo skupno bruto tonažo plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo in v letu 2022 lovijo pelagične staleže, na skupno raven Unije v višini 78 600 bruto tonaže na navedenem območju. 3.Zadevne države članice lahko ribolovne možnosti iz Priloge IH uporabijo le, če Komisiji do petega dne v naslednjem mesecu pošljejo naslednje informacije, da jih lahko Komisija sporoči sekretariatu SPRFMO: (a)seznam plovil, ki aktivno lovijo ali so udeležena pri pretovarjanju na območju Konvencije SPRFMO; (b)zapise sistemov za spremljanje plovil; (c)mesečna poročila o ulovu; (d)poročila o postankih v pristanišču, če so na voljo. Člen 30

Pridneni ribolov 1.Države članice svoj ulov ali napor pri pridnenem ribolovu v letu 2022 na območju Konvencije SPRFMO omejijo na tiste dele območja navedene konvencije, na katerih je v obdobju od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2006 potekal pridneni ribolov, in na povprečne letne ravni ulova ali napora v navedenem obdobju („zabeležen ulov“). Te omejitve lahko presežejo le, če SPRFMO odobri njihov načrt za ribolov nad količinami zabeleženega ulova.

2.Države članice, ki v obdobju od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2006 nimajo zabeleženega ulova ali ribolovnega napora pri pridnenem ribolovu na območju Konvencije SPRFMO, tu ne izvajajo ribolova, razen če SPRFMO odobri njihov načrt za ribolov brez zabeleženega ulova. Člen 31

Raziskovalni ribolov 1.Države članice lahko v letu 2022 sodelujejo pri raziskovalnem ribolovu zobatih rib (Dissostichus spp.) s parangalom na območju Konvencije SPRFMO samo, če je SPRFMO odobrila njihov zahtevek za takšen ribolov, ki vsebuje načrt ribolovnih operacij in zavezo glede izvajanja načrta zbiranja podatkov. 2.Ribolov se izvaja samo v raziskovalnih blokih, ki jih določi SPRFMO. Ribolov v globini manj kot 750 metrov in več kot 2 000 metrov je prepovedan. 3.TAC je naveden v Prilogi IH. Ribolov je omejen na eno potovanje, ki traja največ 21 zaporednih dni, in na največ 5 000 trnkov na namestitev, z največ 20 namestitvami za posamezen raziskovalni blok. Ribolov se preneha, ko se v celoti izčrpa TAC ali ko je bilo nameščenih in izvlečenih 100 namestitev, kar nastopi prej. Oddelek 7

Območje Konvencije IATTC Člen 32

Ribolov z zaporno plavarico 1.Plovila z zaporno plavarico ne lovijo rumenoplavutega tuna (Thunnus albacares), veleokega tuna (Thunnus obesus)ali črtastega tuna (Katsuwonus pelamis) v enem od naslednjih obdobij prepovedi ribolova na določenih območjih: (a)od 00.00 29. julija 2022 do 24.00 8. oktobra 2022 ali od 00.00 9. novembra 2022 do 24.00 19. januarja 2023 na območju, ki ga opredeljujejo naslednje meje: –tihooceanska obala Amerik, –zemljepisna dolžina 150° Z, –zemljepisna širina 40º S, –zemljepisna širina 40° J; (b)od 00.00 9. oktobra 2022 do 24.00 8. novembra 2022 na območju, ki ga opredeljujejo naslednje meje: –zemljepisna dolžina 96° Z, –zemljepisna dolžina 110° Z, –zemljepisna širina 4º S, –zemljepisna širina 3º J. 2.Država članica zastave za vsako zadevno plovilo pred 1. aprilom 2022 obvesti Komisijo, katera obdobja prepovedi iz odstavka 1, točka (a), je izbrala. 3.Plovila z zaporno plavarico, ki lovijo tuna na območju Konvencije IATTC, obdržijo na krovu in nato iztovorijo ali pretovorijo celotni ulov rumenoplavutega, veleokega in črtastega tuna.

4.Odstavek 3 se ne uporablja: (a)kadar ribe veljajo za neprimerne za prehrano ljudi iz razlogov, ki niso povezani z velikostjo; (b)med končnim delom ribolovnega potovanja, če plovilo nima dovolj prostora za shranitev celotne količine tuna, ujetega na tem delu potovanja. Člen 33

Plavajoče naprave za zbiranje rib 1.Ko se plovilo z zaporno plavarico nahaja na območju Konvencije IATTC, nima več kot 450 aktivnih naprav za zbiranje rib naenkrat. Za napravo za zbiranje rib se šteje, da je aktivna, kadar je nameščena na morju, začenja oddajati informacije o svoji lokaciji ter ji sledi plovilo, njegov lastnik ali upravljavec. Naprava za zbiranje rib se aktivira le na krovu plovila z zaporno plavarico. 2.Plovilo z zaporno plavarico v obdobju 15 dni pred začetkom izbranega obdobja prepovedi iz člena 32(1), točka (a), na območju Konvencije IATTC: (a)ne namešča naprav za zbiranje rib; (b)pobere enako število naprav za zbiranje rib, kot jih je bilo prvotno nameščenih. 3.Države članice Komisiji vsak mesec sporočajo dnevne informacije o vseh aktivnih napravah za zbiranje rib, kot zahteva IATTC. Poročila se predložijo največ 60 dni pred koncem poročevalskega meseca in najpozneje 75 dni po njem. Komisija te informacije brez odlašanja posreduje sekretariatu IATTC. Člen 34

Omejitve ulova za veleokega tuna pri ribolovu s parangalom Celotni letni ulov veleokega tuna na območju Konvencije IATTC s plovili s parangali vsake države članice je določen v Prilogi IL. Člen 35

Prepoved ribolova dolgoplavutega morskega psa 1.Na območju Konvencije IATTC je prepovedano loviti, obdržati na krovu, pretovarjati, iztovarjati, shranjevati, ponujati za prodajo ali prodajati kateri koli del trupa ali celoten trup dolgoplavutega morskega psa (Carcharhinus longimanus), ujetega na tem območju. 2.Upravljavci plovil ob nenamernem ulovu osebkov vrst iz odstavka 1 ne poškodujejo in jih takoj izpustijo. 3.Upravljavci plovil: (a)zabeležijo število izpustov z navedbo stanja (mrtev ali živ osebek); (b)informacije iz točke (a) sporočijo državi članici, katere državljani so. Države članice do 31. januarja pošljejo Komisiji informacije, zbrane v preteklem letu. Člen 36

Prepoved ribolova raž iz družine Mobulidae Ribiška plovila Unije na območju Konvencije IATTC ne lovijo, obdržijo na krovu, pretovarjajo, iztovarjajo, shranjujejo, ponujajo za prodajo ali prodajajo katerega koli dela trupa ali celotnega trupa raž iz družine Mobulidae (družina Mobulidae, ki vključuje rodova Manta in Mobula). Takoj ko opazijo, da so bile ulovljene raže iz družine Mobulidae, jih nemudoma izpustijo, če je le mogoče žive in nepoškodovane. Oddelek 8

Območje Konvencije SEAFO

Člen 37

Prepoved ribolova globokomorskih morskih psov Prepovedan je usmerjeni ribolov naslednjih globokomorskih morskih psov na območju Konvencije SEAFO: (a)fantomska morska mačka (Apristurus manis); (b)bigelowov svetilec (Etmopterus bigelowi); (c)kratkorepi svetilec (Etmopterus brachyurus); (d)veliki svetilec (Etmopterus princeps); (e)gladki svetilec (Etmopterus pusillus); (f)raže (Rajidae); (g)žametasti trnež (Scymnodon squamulosus); (h)globokomorski morski psi nadreda Selachimorpha; (i)trnež (Squalus acanthias). Oddelek 9

Območje Konvencije WCPFC Člen 38

Pogoji za ribolov veleokega tuna, rumenoplavutega tuna, črtastega tuna in južnopacifiškega belega tuna 1.Države članice zagotovijo, da število ribolovnih dni, dodeljenih plovilom z zaporno plavarico, ki lovijo veleokega tuna (Thunnus obesus), rumenoplavutega tuna (Thunnus albacares) in črtastega tuna (Katsuwonus pelamis) na delu območja Konvencije WCPFC na odprtem morju, ki leži med 20° S in 20° J, ne presega 403 dni. 2.Ribiška plovila Unije ne lovijo južnopacifiškega belega tuna (Thunnus alalunga) na območju Konvencije WCPFC, južno od 20° J. 3.Države članice zagotovijo, da ulov veleokega tuna (Thunnus obesus) s plovili s parangalom v letu 2022 ne preseže omejitev iz tabele v Prilogi IG. Člen 39

Upravljanje ribolova z napravami za zbiranje rib 1.Na delu območja Konvencije WCPFC, ki leži med 20° S in 20° J, med 00.00 1. julija 2022 in 24.00 30. septembra 2022 plovila z zapornimi plavaricami ne nameščajo, servisirajo ali nastavljajo naprav za zbiranje rib. 2.Poleg prepovedi iz odstavka 1 je prepovedano nastavljati mreže v bližini naprav za zbiranje rib na odprtem morju območja Konvencije WCPFC med 20° S in 20° J še dodatna dva meseca: bodisi od 00.00 1. aprila 2022 do 24.00 31. maja 2022 bodisi od 00.00 1. novembra 2022 do 24.00 31. decembra 2022. 3.Odstavek 2 se ne uporablja v naslednjih primerih:

(a)med končnim delom ribolovnega potovanja, če plovilo nima dovolj prostora za shranitev vseh rib; (b)kadar so ribe neprimerne za prehrano ljudi iz razlogov, ki niso povezani z velikostjo; (c)v primeru resne okvare zamrzovalne opreme. 4.Vsaka država članica zagotovi, da nobeno od njenih plovil z zaporno plavarico ne uporablja naenkrat več kot 350 plavajočih naprav za zbiranje rib z aktiviranimi instrumentnimi bojami. Boje se aktivirajo izključno na krovu plovila. 5.Vsa plovila z zaporno plavarico, ki lovijo na delu območja Konvencije WCPFC iz odstavka 1, obdržijo na krovu, pretovorijo in iztovorijo celoten ulov veleokega, rumenoplavutega in črtastega tuna. Člen 40

Največje število ribiških plovil Unije z dovoljenjem za ribolov mečarice Največje število ribiških plovil Unije, ki imajo dovoljenje za ribolov mečarice (Xiphias gladius) na območjih južno od 20° J območja Konvencije WCPFC, je navedeno v Prilogi IX. Člen 41

Omejitve ulova za mečarico pri ribolovu s parangalom južno od 20° J Države članice zagotovijo, da ulov mečarice (Xiphias gladius) južno od 20° J s plovili s parangalom v letu 2022 ne preseže omejitev iz Priloge IG. Države članice zagotovijo tudi, da se ribolovni napor za mečarico zaradi tega ne prenese na območje severno od 20° J. Člen 42

Svilnati morski pes in dolgoplavuti morski pes 1.Prepovedano je zadržanje na krovu, pretovarjanje, iztovarjanje ali shranjevanje katerega koli dela ali celotnega trupa naslednjih vrst na območju Konvencije WCPFC: (a)svilnati morski pes (Carcharhinus falciformis); (b)dolgoplavuti morski pes (Carcharhinus longimanus). 2.Ob nenamernem ulovu se osebki vrst iz odstavka 1 ne poškodujejo in se takoj izpustijo. Člen 43

Območje prekrivanja med območjema konvencij IATTC in WCPFC 1.Plovila, navedena samo v registru WCPFC, uporabljajo ukrepe iz tega oddelka, ko lovijo na območju prekrivanja med območjema konvencij IATTC in WCPFC. 2.Plovila, navedena tako v registru WCPFC kot v registru IATTC, ter plovila, navedena samo v registru IATTC, pri ribolovu na območju prekrivanja med območjema konvencij IATTC in WCPFC uporabljajo ukrepe iz člena 32(1), točka (a), člena 32(2), (3) in (4) ter členov 33, 34 in 35. Oddelek 10

Beringovo morje Člen 44

Prepoved ribolova na odprtem morju Beringovega morja Ribolov aljaške trske (Gadus chalcogrammus) na odprtem morju Beringovega morja je prepovedan.

Oddelek 11

OBMOČJE SPORAZUMA SIOFA Člen 45

Omejitve pridnenega ribolova Države članice zagotovijo, da plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo in lovijo na območju Sporazuma SIOFA: (a)omejijo svoj letni ribolovni napor in ulov pri pridnenem ribolovu na svojo povprečno letno raven v reprezentativnem obdobju, ko so bila aktivna na navedenem območju in za katero obstajajo podatki, prijavljeni Komisiji; (b)ne razširijo prostorske porazdelitve ribolovnega napora pri pridnenem ribolovu, razen metod s parangalom in pastmi, prek območij, na katerih so lovila v zadnjih letih; (c)nimajo dovoljenja za ribolov na začasnih zavarovanih območjih Atlantis Bank, Coral, Fools Flat, Middle of What, Walter’s Shoal, kot so opredeljena v Prilogi IK, razen z metodami s parangali in pastmi ter pod pogojem, da je med ribolovom na navedenih območjih na krovu ves čas prisoten znanstveni opazovalec. NASLOV III

RIBOLOVNE MOŽNOSTI ZA PLOVILA TRETJIH DRŽAV V VODAH UNIJE Člen 46

Ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Norveške, in ribiška plovila, ki so registrirana na Ferskih otokih Ribiškim plovilom, ki plujejo pod zastavo Norveške, in ribiškim plovilom, ki so registrirana na Ferskih otokih, se lahko dovoli ribolov v vodah Unije v okviru TAC iz Priloge I k tej uredbi ter zanje veljajo pogoji iz te uredbe in naslova III Uredbe (EU) 2017/2403. Člen 47

Ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Združenega kraljestva, so registrirana v Združenem kraljestvu in imajo dovoljenje za ribolov, ki ga izda pristojni organ Združenega kraljestva za ribištvo Ribiškim plovilom, ki plujejo pod zastavo Združenega kraljestva, so registrirana v Združenem kraljestvu in imajo dovoljenje za ribolov, ki ga izda pristojni organ Združenega kraljestva za ribištvo, se lahko dovoli ribolov v vodah Unije v okviru TAC iz Priloge I k tej uredbi ter zanje veljajo pogoji iz te uredbe in Uredbe (EU) 2017/2403. Člen 47a Prenosi in izmenjave kvot z Združenim kraljestvom (2)Kakršen koli prenos ali izmenjava kvot med Unijo in Združenim kraljestvom se izvede v skladu z odstavki 2 do 4. (3)Država članica, ki namerava prenesti ali izmenjati kvote z Združenim kraljestvom, lahko z Združenim kraljestvom razpravlja o okviru za prenos ali izmenjavo kvot. Zadevna država članica o okviru obvesti Komisijo. (4)Če Komisija odobri okvir za prenos ali izmenjavo kvot iz odstavka 2, o katerem jo je uradno obvestila zadevna država članica, brez nepotrebnega odlašanja privoli, da jo ta prenos ali izmenjava kvot zavezuje. Komisija Združeno kraljestvo in države članice uradno obvesti o dogovorjenem prenosu ali izmenjavi kvot. (5)Kvote, prejete od Združenega kraljestva ali prenesene nanj v okviru dogovorjenega prenosa ali izmenjave kvot, se štejejo za kvote, dodeljene zadevni državi članici ali odštete od dodelitve za zadevno državo članico, od trenutka uradnega obvestila o prenosu ali izmenjavi kvot v skladu z odstavkom 3. Takšne izmenjave ne vplivajo na razdelitveni ključ za dodelitev ribolovnih možnosti državam članicam v skladu z načelom relativne stabilnosti ribolovnih dejavnosti. Člen 48

Ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Venezuele Za ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Venezuele, veljajo pogoji iz te uredbe in naslova III Uredbe (EU) 2017/2403. Člen 49

Dovoljenja za ribolov

Največje število dovoljenj za ribolov za plovila tretjih držav, ki lovijo v vodah Unije, je določeno v Prilogi V, del B. Člen 50

Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova Pogoji iz člena 7 se uporabljajo za ulov in prilov plovil tretje države, ki lovijo ribe na podlagi dovoljenj iz člena 49. Člen 51

Prepovedane vrste 1.Plovila tretjih držav ne lovijo, obdržijo na krovu, pretovarjajo ali iztovarjajo naslednjih vrst, če so iz voda Unije: (a)žarkasta raža (Raja radiata) v vodah Unije razdelkov ICES 2a, 3a in 7d ter podobmočja ICES 4; (b)kompleks vrst (Dipturus cf. flossada in Dipturus cf. intermedia) kljunate raže (Dipturus batis) v vodah Unije razdelka ICES 2a ter podobmočij ICES 3, 4, 6, 7, 8, 9 in 10; (c)pepelasti morski pes (Galeorhinus galeus), ulovljen s parangalom v vodah Unije razdelka ICES 2a ter podobmočij ICES 1, 4, 5, 6, 7, 8, 12 in 14; (d)temni morski pes (Dalatias licha), kljunati morski pes (Deania calcea), luskasti globokomorski trnež (Centrophorus squamosus), veliki svetilec (Etmopterus princeps) in portugalski trnež (Centroscymnus coelolepis) v vodah Unije razdelka ICES 2a ter podobmočij ICES 1, 4 in 14; (e)atlantski morski pes (Lamna nasus) v vodah Unije; (f)raža trnjevka (Raja clavata) v vodah Unije razdelka ICES 3a; (g)valovito progasta raža (Raja undulata) v vodah Unije podobmočij ICES 6, 9 in 10; (h)navadni goslaš (Rhinobatos rhinobatos) v Sredozemskem morju; (i)orjaški kitovec (Rhincodon typus) v vseh vodah; (j)trnež (Squalus acanthias) v vodah Unije podobmočij ICES 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 in 10. 2.Ob nenamernem ulovu se osebki vrst iz odstavka 1 ne poškodujejo in se takoj izpustijo. NASLOV IV

KONČNE DOLOČBE Člen 52

Postopek v odboru 1.Komisiji pomaga Odbor za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1380/2013. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. 2.Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.