EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 23.9.2020 COM(2020) 618 final SPOROČILO KOMISIJE EMPTY Poročilo o okrepljenem nadzoru – Grčija, september 2020 {COM(2020) 618 final} - {SWD(2020) 208 final}



OZADJE Gospodarska gibanja in politike v Grčiji se spremljajo v okviru evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik in v okviru okrepljenega nadzora v skladu z Uredbo (EU) št. 472/2013 (). Z uvedbo okrepljenega nadzora za Grčijo () se priznava dejstvo, da mora Grčija še naprej izvajati ukrepe za obravnavo vzrokov ali možnih vzrokov svojih gospodarskih in finančnih težav, hkrati pa izvajati strukturne reforme, ki bodo pripomogle k trdni in trajnostni gospodarski rasti. Okrepljeni nadzor zagotavlja celovit okvir za spremljanje gospodarskega razvoja in izvajanje politik, potrebnih za zagotovitev trajnostnega gospodarskega okrevanja. Omogoča redno ocenjevanje nedavnih gospodarskih in finančnih gibanj v Grčiji, spremljanje stanja pogojev financiranja države in posodobitev analize vzdržnosti dolga. Okrepljeni nadzor zagotavlja tudi okvir za ocenjevanje splošne zaveze, ki jo je Grčija 22. junija 2018 dala Euroskupini glede nadaljevanja in dokončanja reform, sprejetih v okviru programa evropskega mehanizma za stabilnost, ter glede zagotavljanja zaščite ciljev pomembnih reform, sprejetih v okviru programov finančne pomoči. V tem okviru se pri okrepljenem nadzoru spremlja izvajanje posebnih zavez za dokončanje ključnih strukturnih reform, ki so se začele izvajati v okviru programa, na šestih ključnih področjih v dogovorjenih rokih do sredine leta 2022, in sicer so to: (i) fiskalne in fiskalno-strukturne politike, (ii) socialna pomoč, (iii) finančna stabilnost, (iv) trg dela in proizvodni trgi, (v) Grška družba za upravljanje premoženja in deležev (Hellenic Corporation of Assets and Participations) in privatizacije ter (vi) posodobitev javne uprave (). To je sedmo poročilo o okrepljenem nadzoru za Grčijo. Poročilo temelji na ugotovitvah misije, ki je potekala na daljavo 13. in 14. julija 2020, in na rednem dialogu z grškimi organi. Misijo je izvedla Evropska komisija v navezavi z Evropsko centralno banko (); Mednarodni denarni sklad je sodeloval prek svojega okvira poprogramskega spremljanja, evropski mehanizem za stabilnost pa v okviru svojega sistema zgodnjega opozarjanja in v skladu z memorandumom o soglasju z dne 27. aprila 2018 o delovnih odnosih med Evropsko komisijo in evropskim mehanizmom za stabilnost. To poročilo ocenjuje izvajanje zavez Grčije Euroskupini glede dokončanja reforme do sredine leta 2020. To poročilo ni povezano s sprostitvijo naslednjega svežnja s politikami pogojenih dolžniških ukrepov, ki bi v skladu z dogovorjenim dvoletnim načrtom, lahko potekal na podlagi osmega poročila. Osmo poročilo naj bi bilo objavljeno novembra. SPLOŠNA OCENA Grška vlada je do danes uspela zajeziti širjenje izbruha koronavirusa in je uvedla veliko ukrepov za omejevanje svojih socialno-ekonomskih stroškov, vendar pa naj bi pandemija še vedno močno prizadela gospodarstvo. Po prvem valu zajezitvenih ukrepov, ki je trajal do maja, so organi prilagodili strogost ukrepov, ki veljajo za različne sektorje, v skladu z razvojem pandemije. Mobilizirali so širok nabor podpornih ukrepov in se takoj odzvali na dejanski razvoj, bodisi s povečanjem ali spreminjanjem že obstoječih ukrepov bodisi z vzpostavitvijo novih podpornih mehanizmov za določene sektorje, ko se je razvila pandemija. Kljub temu ima Grčija še vedno najvišjo stopnjo brezposelnosti v EU, njeno gospodarstvo pa bo verjetno bolj prizadeto kot v primeru nekaterih drugih držav članic, glede na velik turistični sektor in na splošno velik delež storitev ter majhnih in srednje velikih podjetij. Kljub neugodnim okoliščinam, ki jih je povzročila pandemija, je Grčija v zadnjih nekaj mesecih naredila pomemben napredek pri številnih večjih reformah, predvsem pri dokončanju dolgo pričakovanega zakonodajnega predloga za popolno prenovo zakonodaje o plačilni nesposobnosti. Organi so tudi uvedli novo, širšo začasno shemo skrajšanega delovnega časa, ki bi podjetjem omogočila prožnost pri prilagajanju delovnega časa, delavci pa bi prejeli nadomestilo za ure, ki jih niso opravili. Komisija bo v imenu EU podprla ta in druge nujne ukrepe v okviru novega evropskega instrumenta za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) () v skupnem znesku 2,7 milijarde EUR. Vsi ti koraki so pravočasni, saj izbruh koronavirusa pomeni nove izzive tako za finančni sektor kot za trg dela, zaradi česar je vloga učinkovitih prilagoditvenih mehanizmov ključnega pomena. Poleg tega je bil dosežen viden napredek tudi na naslednjih področjih: ·reforma izdaje licenc za naložbe z ukinitvijo zastarelega sistema klasifikacije motenj in prerazvrstitvijo gospodarskih dejavnosti na podlagi okoljskih meril, usklajenih z zakonodajo EU, kar naj bi bistveno olajšalo obremenjenost industrijskega sektorja; ·energetska politika s stalno razgradnjo elektrarn na lignit in napredkom pri ciljnem modelu, čeprav je bil datum začetka delovanja zamujen; in ·javna uprava, kjer je pomembna pobuda za krepitev zmogljivosti neodvisnega organa, zadolženega za izbiro javnih uslužbencev, je dosegla končno fazo sprejetja, postopek odprtega imenovanja višjih vodstvenih delavcev v javnem sektorju pa se bo dodatno podaljšal. Vlada je dosegla velik napredek tudi pri drugih reformah, ki niso posebej povezane z zavezami Euroskupine, a naj bi pomembno vplivale na poslovno okolje in razpoloženje vlagateljev. To vključuje ambiciozno reformo poklicnega izobraževanja in napredek na področju digitalnega upravljanja. Nova strategija za rast, ki bi jo bilo treba dokončati v kratkem, naj bi predstavljala sveženj ambicioznih ukrepov za podporo gospodarskemu okrevanju in trajnostni rasti v prihodnosti. Poleg tega so organi začeli izvajati dogovorjene ukrepe za pospešitev izvajanja javnih naložb, kar bo ključno tudi pri hitremu črpanju sredstev EU, ki bodo na voljo v novem večletnem finančnem okviru in v naslednji generaciji EU. Zlasti pomembna dodelitev sredstev iz mehanizma za okrevanje in odpornost, ki naj bi ga prejela Grčija, poudarja, kako pomembno je hitro nadaljevati izvajanje ključnih olajševalnih reform, vključno s strateškim naborom projektov in instrumentom za pripravo projektov, reformo javnega naročanja in nadaljnjo krepitvijo protikorupcijskega okvira. Kljub dobremu napredku je izbruh koronavirusa močno prizadel številna področja politike, kar je v nekaterih primerih prispevalo k prejšnjim zamudam. Pandemija in z njo povezani zajezitveni ukrepi zadrževanja so povzročili neprimerljive motnje v gospodarstvu, ki so zahtevale takojšnjo prilagoditev prednostnih nalog. Izbruh koronavirusa je močno prizadel zmogljivosti izvajanja reform, zlasti na področjih, odvisnih od delovno intenzivnih procesov, dela odborov in zakonodajnih oziroma sodnih postopkov. Posledično se je napredek pri predhodno začetih reformah začasno zaustavil na številnih področjih, zlasti v zvezi s poravnavo zaostalih plačil, upravljanjem javnih prihodkov, zdravstvom, katastrskim projektom in programom za privatizacijo, pri čemer so nekatera od teh še povečala težave pri prejšnjem izvajanju. Kljub dobremu napredku pri številnih zakonodajnih pobudah organi še niso dokončali nekaterih reform, povezanih s finančnim sektorjem. To poročilo ugotavlja, da je Grčija kljub neugodnim okoliščinam, ki jih je povzročila pandemija in so neizogibno pripeljale do zamud pri izvajanju različnih ukrepov, dobro napredovala pri izvajanju svojih reformnih zavez. Pozitivno je, da se je napredek pri izvajanju vseh zavez ponovno začel, čeprav so zamude zaradi pandemije neizogibno pripeljale do prerazporeditve nekaterih zavez pozneje v prihodnosti. Organe se spodbuja, naj še naprej mobilizirajo sredstva z namenom, da sprejmejo vse potrebne ukrepe, da pravočasno dosežejo svoje posebne zaveze za osmo poročilo o okrepljenem nadzoru, ki bo izdano novembra in za katero je predvideno izplačilo naslednjega svežnja s politikami pogojenih dolžniških ukrepov. To zahteva stalno sodelovanje grških organov, zlasti na področjih poravnave zaostalih plačil, zdravstva, privatizacije in finančnega sektorja, kjer so potrebni nadaljnji ukrepi. MAKROEKONOMSKA GIBANJA Koronavirusna pandemija in ukrepi za njeno obvladovanje naj bi močno vplivali na grško gospodarstvo. Nujni strogi zajezitveni ukrepi, uvedeni od zadnjega tedna marca do konca maja, naj bi najbolj vplivali na gospodarsko dejavnost v drugem četrtletju tega leta. Sektorji, ki jih je močno prizadela pandemija, kot sta turizem in promet, predstavljajo pomemben delež grškega izvoza in skupne dodane vrednosti. Stopnja brezposelnosti se je maja povečala na 17 %, v primerjavi s 15,9 % februarja, kar je prekinilo trend upadanja od konca leta 2013. Podporni ukrepi so do zdaj pomagali nadzorovati brezposelnost, vendar znaki kažejo na „zamrznjen“ trg dela. Nižji razpoložljivi dohodek gospodinjstev in dobiček podjetij, skupaj s spremembami v vedenju potrošnikov in splošna negotovost naj bi vplivali na domače povpraševanje. Po pričakovanjih se bodo cene življenjskih potrebščin leta 2020 znižale, leta 2021 pa ob okrevanju zvišale. Na splošno naj bi gospodarska aktivnost v letu 2020 ostala precej pod ravnjo iz leta 2019 in naj bi si v celoti opomogla šele leta 2022, po delnem okrevanju v letu 2021, stopnje rasti BDP pa naj bi leta 2020 dosegle –9 %, leta 2021 pa 6 %. Ukrepi vladne podpore so pomagali zaščititi gospodarstvo pred razširjenimi stečaji in izgubo delovnih mest. Mešanica državne podpore z znižanjem davčne obremenitve s 3,1 milijarde EUR (1,9 % BDP), zaščito delovnih mest in dohodkov s 4,1 milijarde EUR (2,4 % BDP) in ublažitvijo likvidnostnih omejitev s 5,9 milijarde EUR (3,5 % BDP) je uravnotežen pristop, ki bi moral prispevati k ohranjanju gospodarske strukture in tako pomagati pri okrevanju gospodarstva. Negotovost glede razvoja pandemije in posledično njenega gospodarskega vpliva ostaja izredno velika. Negotovost ne zadeva samo pandemije in njenega širjenja v Grčiji in po svetu, temveč tudi prihodnje ukrepe, ki bodo morda potrebni za zajezitev širjenja virusa, in dolgoročnejše gospodarske učinke zaradi omejitev, spremenjenega vedenja potrošnikov, možnih stečajev in težav za tiste, ki so pred kratkim postali brezposelni, da ponovno vstopijo na trg dela. Hitro sprejemanje novih podpornih programov EU, zlasti mehanizma za okrevanje in odpornost, bi bilo ključno za izravnavo teh učinkov in zagotovitev potrebne podpore reformam, naložbam in rasti. Ocenjevanje poteka tudi ob upoštevanju precejšnjih geopolitičnih napetosti in naraščajočih migracijskih tokov, kar dodatno povečuje negotovost. FISKALNA GIBANJA IN OBETI

Fiskalni obeti za leto 2020 so se od zadnjega poročila poslabšali. Ob upoštevanju poletne vmesne napovedi Evropske komisije za leto 2020 in glavnih ukrepov, sprejetih od maja 2020 za ublažitev posledic pandemije, se trenutno pričakuje, da bo primarni primanjkljaj v letu 2020 znašal približno 5,8 % BDP. Te napovedi še vedno ne vključujejo učinka pokojninske sodbe Državnega sveta z dne 14. julija in še nerešene sodbe Računskega sodišča, katere skupni stroški so trenutno ocenjeni na 0,8 % BDP. Popolna posodobitev fiskalne napovedi bo pripravljena v okviru ocene osnutka proračunskega načrta za leto 2021. Organi so za nekaj mesecev podaljšali uporabo nekaterih zgoraj navedenih ukrepov in sprejeli nadaljnje začasne ukrepe za reševanje koronavirusne krize. Glede na popolno uporabo predvidenih sredstev za vračljiva predplačila podjetjem v višini 2 milijard EUR do julija 2020 se je vlada odločila, da bo ukrep podaljšala in odprla platformo za tretji krog vlog, ki je predviden septembra, s pričakovanim proračunom v višini 1 milijarde EUR, nadaljnji cikel pa bi lahko sledil do konca leta. Poleg tega se od januarja 2021 odlog plačila davkov lahko odplača v največ 24 obrokih. Poleg tega so oblasti od maja 2020 sprejele nov sveženj ukrepov, ki vključuje: (1) pravico do zmanjšanja vnaprejšnjih plačil davka od dobička pravnih oseb ali dohodnine v primeru določenega padca prometa podjetij in samozaposlenih (pričakovani fiskalni učinek 0,9 % BDP v letu 2020); (2) shemo skrajšanega delovnega časa in druge ukrepe za ohranjanje delovnih mest (pričakovani fiskalni stroški 0,6 % BDP v letu 2020); (3) ukrepe za ublažitev vpliva na turizem s pomočjo ustreznih programov socialnega turizma in razširjene oglaševalske kampanje; (4) začasno znižanje stopenj davka na dodano vrednost za prevoz, pijače, turistične pakete in vstopnice za kino s 24 % na 13 % ter (5) uvedbo sheme začasnega subvencioniranja obročnega odplačila hipotekarnih, potrošniških in komercialnih posojil, zavarovanih s primarnim prebivališčem za dolžnike s hipotekami na primarnih prebivališčih, ki jih je finančno prizadela koronavirusna pandemija. V celoti ocenjeni fiskalni stroški teh dodatnih ukrepov v letu 2020 znašajo 1,8 % BDP. Dodatni začasni ukrepi v podporo okrevanju v prihodnjem letu so bili napovedani 12. septembra in bodo ocenjeni v okviru ocene osnutka proračunskega načrta za leto 2021. Organi so razširili tudi že sprejete ukrepe, ki zagotavljajo likvidnostno podporo gospodinjstvom in podjetjem. Sredstva za sofinanciranje posojil malim in srednje velikim podjetjem s strani grške razvojne banke so se povečala za 588 milijonov EUR na skupno 838 milijonov EUR. Poleg tega je bil podaljšan rok za plačilo dohodnine, davka od dohodkov pravnih oseb in enotnega davka na nepremičnine (čeprav to ne vpliva na fiskalni saldo v skladu z računovodstvom na podlagi poslovnega dogodka). Organi so ponovno začeli z delom za dokončanje ponovne ocene vrednosti nepremičnin po vsej državi, ki se uporablja kot osnova za enotni davek na nepremičnine (ENFIA), ki je posebna zaveza za sredino leta 2020, katere dokončanje je zdaj prestavljeno na sredino leta 2021. V začetku leta je zaradi omejitev gibanja, uvedenih zaradi koronavirusne pandemije, prišlo do neizogibnih zamud. Zbiranje podatkov in ocenjevanje kakovosti, ki bosta podlaga za dokončno določitev cen za obstoječa vrednostna območja, naj bi bilo končano do konca leta. Zato bodo letošnje odmere enotnega davka na nepremičnine ENFIA temeljile predvsem na preteklih vrednostih davka na nepremičnine. Nadaljnjo širitev obstoječega sistema vrednostnega območja po celotni državi bo treba obravnavati v naslednjem letu s prestavljenim rokom na sredino leta 2021. Negotovost glede fiskalne napovedi je še vedno velika. Razvoj pandemije in z njo povezani zajezitveni ukrepi povzročajo precejšnjo negotovost glede makroekonomskih in s tem fiskalnih gibanj. Grčija se poleg koronavirusne pandemije, ki se je začela marca, ponovno spoprijema tudi z migracijskimi pritiski in geopolitičnimi napetostmi, ki lahko povzročijo dodatne potrebe po financiranju. Poslabšanje gospodarskega okolja ustvarja dodatna tveganja v zvezi z državnimi poroštvi. Poleg tega se javne finance še naprej soočajo s tveganji v zvezi s tekočimi pravdnimi postopki proti javni nepremičninski družbi, pri čemer je vprašanje veljavnosti nedavne arbitražne razsodbe še vedno v postopku pred atenskim pritožbenim sodiščem; plačilo obveznosti javnih storitev družbe Hellenic Post, ki se lahko uresniči v bližnji prihodnosti; nerešena sodba Računskega sodišča o retroaktivnem nadomestilu upokojencev javnega sektorja ter sodba državnega sveta v zvezi z dodatnimi pokojninami in sezonskih dodatkov (glej spodaj). Pozitivna stran je, da naj bi Grčija imela veliko koristi od novih mehanizmov, vključno z mehanizmom za okrevanje in odpornost, katerega namen je podpirati naložbe in reforme v EU v naslednjem programskem obdobju, v prihodnje pa naj bi podpiral rast in javne finance. UPRAVLJANJE JAVNIH PRIHODKOV Število zaposlenih v neodvisnem organu za javne prihodke se je še naprej zmerno povečevalo, čeprav je ostalo precej pod cilji (posebna zaveza), medtem ko je bil dosežen napredek pri krovni reformi človeških virov le omejen. Število zaposlenih ob koncu drugega četrtletja je znašalo 11 916, medtem ko je bil cilj do konca leta 2019 doseči 12 500 zaposlenih. Poleg tega so organi sprejeli zakonske določbe, zaradi katerih so bili zaposleni neodvisnega organa premeščeni v druge organe, kar je še dodatno otežilo doseganje zastavljenih kadrovskih ciljev. Dokončanje reforme človeških virov, ki naj bi neodvisnemu organu močno olajšala sposobnost, da privabi in zadrži visoko usposobljeno osebje, ki ga potrebuje, je odvisno od sprejetja zakonodaje o plačni lestvici. Evropske institucije so organe spodbudile, naj jo sprejmejo v naslednjem obdobju pregleda. Na področjih okvira informacijske tehnologije neodvisne oblasti in njenega sedeža je bil dosežen mešan napredek, v prihodnjih mesecih pa naj bi bili sprejeti nadaljnji ključni koraki. Pripravljen je načrt za okvir informacijske tehnologije, izvajanje platforme myDATA za elektronsko knjigovodenje in druge spletne storitve, ki jih ponuja neodvisni organ, pa naj bi bilo končano do oktobra 2020. Načrtovanje selitve sedeža neodvisnega organa na eno samo lokacijo se nadaljuje. Razpis za gradnjo nove stavbe naj bi se objavil v prvem četrtletju leta 2021. Pripravljen je osnutek zakona za krepitev okvira za boj proti tihotapljenju, vključno z določbami za krepitev operativne zmogljivosti operativnega koordinacijskega centra, ki naj bi bil sprejet oktobra 2020. Zmogljivost operativnega koordinacijskega centra, ki usklajuje prizadevanja na področju boja proti tihotapljenju, se bo okrepila z uvedbo novega izbirnega postopka za uradnike, ki bo podaljšal obdobje napotitve na šest let, medtem ko bo struktura še vedno trdno zasidrana v neodvisni organ. Pomembno bo hitro sprejeti primarno in sekundarno zakonodajo ter od neodvisnega organa zagotoviti zadostne vire, da bo lahko učinkovito opravljal svojo vlogo. V pristojnosti ministrstva za finance je bil ustanovljen začasni odbor za reševanje sporov glede davčnega dolga. V skladu s sprejetimi določbami se mandat odbora konča julija 2021. Čeprav naj bi poravnave, o katerih naj bi se dogovorili, pravosodnemu sistemu olajšale breme, bo pomembno, da se mandat novega odbora ne podaljša, saj bi to lahko pomenilo tveganje vzpostavitve sistema, vzporednega z direktoratom za reševanje sporov, ki je del neodvisnega organa. Pandemija je do zdaj omejeno vplivala na izterjavo javnega dolga. Glede izterjave davčnega dolga rezultati za drugo četrtletje še niso objavljeni, vendar na podlagi predhodnih mesečnih rezultatov za obdobje od januarja do maja 2020 kaže, da se plačilna kultura na splošno ni bistveno spremenila. Za razliko od prejšnjih obdobij Skupni center za izterjavo dolgov iz naslova socialne varnosti ni izpolnil svojih ciljev, postavljenih pred koronavirusno pandemijo. UPRAVLJANJE JAVNIH FINANC Izbruh koronavirusa je vplival na hitrost poravnave zaostalih plačil, kar je še dopolnilo prejšnje težave pri izvajanju. Junija 2020 je stanje zaostalih plačil znašalo 1,5 milijarde EUR, kar je 667 milijonov EUR nad cilji, določenimi v načrtu za poravnavo, ki je bil sprejet oktobra 2019. Ta razvoj le delno odraža motnje v delovno intenzivnih procesih, ki jih povzroča pandemija. Med glavnimi dejavniki je nepričakovano povečanje stanja neobdelanih pokojninskih zahtevkov, kar poveča zneske, ki jih je treba poravnati do sredine leta 2021. Organi so se zavezali, da bodo svoj načrt posodobili do konca oktobra 2020 s podrobnimi informacijami o poravnavi dodatnih zaostankov pokojnin. Kljub temu naj bi nekateri ključni strukturni ukrepi, vključno z avtomatizacijo obdelave in dodelitve novih pokojninskih zahtevkov ter digitalizacijo enotnega sklada za socialno varnost (e-EFKA), na splošno napredovali po načrtih. Poleg tega organi v različnih podsektorjih sprejemajo in izvajajo sveženj dodatnih popravnih ukrepov, da bi nadomestili zamude in ponovno izvajali načrt poravnave. Ta prizadevanja so osredotočena zlasti na področja pokojnin, zdravstva in zunajproračunskih skladov ter na izboljšanje orodij informacijske tehnologije za spremljanje. Organi pričakujejo, da bo učinek teh ukrepov viden v avgustovskih podatkih, ki bodo ocenjeni v naslednjem poročilu o okrepljenem nadzoru. Trenutno potekajo strukturne reforme, ki jih je priporočilo grško računsko sodišče za izboljšanje plačilnega sistema, kar je posebna zaveza za sredino leta 2021. Izzivi ostajajo povezani z digitalizacijo ali osrednjim sistemom javnega naročanja v zdravstvenem sektorju. Oblasti dokončno oblikujejo nov zakon, ki bo v enem samem zakonodajnem aktu zajemal vse pomembne vidike notranjega nadzora v javni upravi in je pomemben korak naprej. Poleg tega organi oblikujejo nov računovodski okvir informacijske tehnologije za izboljšanje plačilnih postopkov. Oblasti so še naprej sprejemale potrebne ukrepe za popolno vzpostavitev enotnega kontnega računa za izboljšanje spremljanja denarnih sredstev, medtem ko je pri napredku pri napovedovanju denarnih sredstev zaradi koronavirusne pandemije, posebne zaveze za sredino leta 2020, prišlo do zamud. Sistem enotnega kontnega računa deluje, subjekti, ki so zunaj sheme, pa v smislu skupne likvidnosti niso pomembni. Ministrstvo za finance bo konec oktobra 2020 izvedlo oceno skladnosti subjektov s pravili likvidnostnega blažilnika, s čimer bi dejansko izpolnilo ta del posebne zaveze. Organi so pozvani, naj vzpostavijo ustrezna orodja za natančno spremljanje subjektov, za katere se šteje, da so ogroženi. Nadomeščanje papirnih plačilnih nalogov z elektronskimi še naprej dosega napredek. Nasprotno je napredek pri trenutno izvajanem pilotnem napovedovanju denarnih sredstev zamujal zaradi koronavirusne pandemije in bo ponovno ocenjen v naslednjem poročilu. Reforma kontnega načrta, vključno z zavezami za sredino leta 2021 in sredino leta 2022, na splošno napreduje po načrtih, vendar njeno izvajanje v proračunu za javne naložbe ostaja izziv. Javno naročanje novega informacijskega sistema, ki podpira reformo kontnega načrta, je v teku in organi so sprejeli nadaljnje ukrepe za podporo napredku pri tej reformi. Dela se na funkcionalni klasifikaciji kontnega načrta v skladu z okvirom za smotrnostno pripravo proračuna. Napredek je bil dosežen tudi pri uvajanju klasifikacij enotnega kontnega računa v fazi izvrševanja proračuna za javne naložbe, za pripravo proračuna pa trenutno še naprej velja manj podrobna klasifikacija. Organi so se zavezali, da bodo s pomočjo tehnične podpore Evropske komisije preučili možnosti za izboljšave. Organi pripravljajo zakonodajne spremembe za obravnavo najbolj perečih vprašanj v zvezi z javnim naročanjem in so sprejeli prve korake k sprejetju nove strategije javnega naročanja za obdobje 2021–2025, ki bi prispevala k bolj trajnostni in učinkoviti uporabi javnih sredstev. Koronavirusna pandemija je močno vplivala na začetni časovni okvir za sprejetje zakona, ki naj bi bil sprejet konec oktobra. Obravnava številna pomembna vprašanja v pravnem okviru javnega naročanja. Njegovo popolno in pravočasno izvajanje je ključno, saj bo tudi javno naročanje imelo pomembno vlogo pri učinkovitem upravljanju sredstev v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost. V ta namen organe spodbuja, naj sprejmejo akcijski načrt za izvajanje novega okvira. V okviru grškega enotnega organa za javno naročanje je bil ustanovljen odbor, ki pri novi strategiji sodeluje s podporo generalnega sekretariata za usklajevanje. Določen je časovni okvir za dokončanje strategije in akcijskih načrtov do februarja 2021. Organi so začeli izvajati dogovorjene ukrepe za reševanje ponavljajočih se premajhnih porab v investicijskem proračunu, opaženih v zadnjih letih. Značilnosti in vloga strateškega nabora projektov in časovni okvir za njegovo izvedbo so bili dogovorjeni julija 2020. Ustanovljen bo kot samostojna enota, ki jo usklajuje predsedstvo vlade, ukvarjal pa se bo s prednostnimi infrastrukturnimi projekti v vrednosti več kot 10 milijonov EUR. Instrument za pripravo projektov bo pomagal pri pripravi in izvedbi teh projektov. Njegova umestitev in podrobnosti se trenutno razvijajo. Pomembno bo zagotoviti, da bo njegova umestitev varovala pravice in pristojnosti ustanovljenih neodvisnih institucij. Cilj teh ukrepov, vključno s koraki za izboljšanje spremljanja in napovedovanja proračuna za javne naložbe, je kar najbolje izkoristiti razpoložljiva sredstva in pospešiti črpanje sredstev EU, prav tako pa so ključni za učinkovito izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost. Čeprav bo njihovo izvajanje zagotovilo podporo le srednjeročno, bo izvrševanje proračuna za javne naložbe v tem letu in v naslednjih nekaj letih koristilo tudi večji porabi sredstev EU, saj sedanje programsko obdobje prihaja v fazo največje porabe, poleg tega pa se nekateri ukrepi, sprejeti kot odgovor na pandemijo, tudi financirajo iz proračuna za javne naložbe. Akcijski načrt za leto 2019 za okrepitev spremljanja in napovedovanja proračuna za javne naložbe se izvaja po načrtih. Pogostejša in bolj okrepljena izmenjava podatkov med pristojnimi ministrstvi je že vzpostavljena, drugi ukrepi pa se izvajajo po načrtih. Čeprav je izbruh koronavirusa povzročil manjše zamude, organi načrtujejo, da bodo morebitne zamude odpravili v prvotnem časovnem okviru. FINANCIRANJE DRŽAVE

Donos in razmiki donosa grških državnih obveznic so padli blizu najnižjih po krizi. Razmiki donosa nemških državnih obveznic glede na dolgoročne obveznice so se od začetka maja 2020 zmanjšali za približno 250 bazičnih točk in se avgusta ustalili pod eno odstotno točko v petletnem obdobju. Agencija za upravljanje javnega dolga je junija 2020 izdala 10-letno obveznico, ki je izkoristila ugodne pogoje financiranja, podprtega z nakupi grških državnih vrednostnih papirjev s strani Eurosistema. Ta dražba obveznic je bila uspešno ponovno odprta septembra 2020. Ugodni pogoji financiranja in velike denarne rezerve omogočajo blaženje finančnih tveganj, ki ostajajo precejšnja. Potrebe po financiranju proračuna so se od zadnjega poročila občutno povečale zaradi poslabšanja makroekonomskega okolja, ukrepov, sprejetih za omejevanje gospodarskih stroškov pandemije, kot tudi zaradi izplačila nadomestila upokojencem (glej spodaj). Denarne rezerve sektorja država ostajajo precejšnje in so konec junija presegle 31 milijard EUR. Ohranjanje zadostne denarne rezerve skupaj z razvojem strategije za rast bo ključnega pomena za podporo zaupanju vlagateljev. SOCIALNA VARNOST Organi napredujejo pri dokončanju vzpostavitve enotnega sklada za socialno varnost (EFKA), kar je posebna zaveza za sredino leta 2020. Med drugim naj bi se digitalna preobrazba sklada v „e-EFKA“ izvedla konec leta 2020. Prva faza združevanja funkcij javnega sektorja in dodatnega pokojninskega sklada je že bila izvedena, fizični prenos zaposlenih, ki ga je pandemija prvotno zavlekla, pa naj bi bil končan do konca leta. Zato je obveznost prestavljena na konec leta 2020. Nadaljnji koraki, vključno z ustanovitvijo nekaterih regionalnih uradov, bi morali biti končani do sredine leta 2021. Digitalna obdelava prošenj za pokojnine je trenutno v pilotni fazi, vendar so organi prepričani, da je bil cilj 30 % digitalno obdelanih glavnih prošenj za pokojnine do konca junija 2020 dosežen. Nedavna sodba državnega sveta podeljuje upokojencem, ki so vložili zahtevek, pravico do nadomestila v obdobju od junija 2015 do maja 2016 zaradi znižanja pokojnin v letu 2012. Čeprav lahko objava sodne odločbe z vsemi podrobnostmi traja več tednov, bo nadomestilo obsegalo obdobje 11 mesecev od objave prejšnje sodbe državnega sveta junija 2015 do izvajanja reforme 2016 v maju 2016. Vlada se je odločila, da bo preprečila morebitne prihodnje pravne izzive in se vsem upokojencem iz zasebnega sektorja oddolžila za znižanje glavnih pokojnin, ne glede na to, ali so vložili zahtevek ali ne, za 0,5 % BDP. Vlada se je tudi zavezala, da bo upokojencem javnega sektorja povrnila nadomestilo, ko bo končana vzporedna zadeva, o kateri se bo razpravljalo pred Računskim sodiščem, kar bi povečalo skupne stroške nadomestila na 0,8 % BDP. Potreba po pokrivanju tudi preteklih znižanj dodatnih pokojnin in sezonskih regresov bo pojasnjena po objavi podrobne sodbe Sodišča. Nadomestila so enkratna izplačila in ne vplivajo na sedanje delovanje pokojninskega sistema ali prihodnje odhodke za pokojnine. Glede nove nedavne sodbe Računskega sodišča o dodelitvi pravic do predčasne upokojitve moškim javnim uslužbencem z majhnimi otroki organi pričakujejo, da bodo učinki te sodbe majhni. Da bi se odzvali na izbruh koronavirusa spomladi 2020, so organi močno okrepili sistem zdravstvenega varstva za spopadanje s pandemijo, vključno s širšo uporabo digitalnih orodij. To je vključevalo povečanje razpoložljivosti postelj za intenzivno nego in zaposlitev približno pet tisoč dodatnih uslužbencev, tako zdravnikov kot medicinskih sester, ter napredek na področju medicine na daljavo. Zaradi zgodnjega izvajanja teh ukrepov je Grčiji v prvem valu uspelo uspešno zaustaviti širjenje virusa. Grčija je uvedla tudi številna digitalna orodja, ki bi jih lahko uporabili tudi po koncu pandemije. Prenova sistema primarnega zdravstvenega varstva, ki je posebna zaveza za sredino leta 2020, bo trajala dlje časa, da bo odražala spremembe v uresničevanju nekaterih njegovih glavnih elementov in zaradi neizogibnih zamud zaradi potrebe po upravljanju odziva na pandemijo. Zakonodajne spremembe so še v fazi priprave, vendar jih je treba sprejeti do pomladi 2021. Cilj reforme, ki se je začela leta 2018, je vzpostaviti celovit sistem primarnega zdravstvenega varstva z obvezno registracijo celotne populacije pri družinskem zdravniku, ki bi postal prva kontaktna točka za pacienta in uvedel obvezno vlogo „vratarja“. Na podlagi razpoložljivih informacij se načrtuje preoblikovanje večine elementov reforme, uvajanje sistema pa se ustavi, dokler se ne opredeli nov model doseganja rezultatov. Organi se spodbujajo, naj pospešijo izvajanje obvezne registracije in vloge „vratarja“, ki naj bi, kot je bilo dogovorjeno, še naprej bila osrednja elementa vsakega novega sistema, saj sta ključnega pomena za uspešno vzpostavitev trdnega in dobro delujočega sistema primarnega zdravstvenega varstva. Pomagata zagotoviti enak dostop ter ščitita prebivalstvo pred povpraševanjem, ki ga spodbuja ponudba, in finančnim bremenom, ki se mu je mogoče izogniti, kar v sedanjem sistemu vzbuja vedno večjo zaskrbljenost. Organi nameravajo nadaljevati uvajanje mreže primarnega zdravstvenega varstva najpozneje spomladi 2021, saj se morajo kratkoročno prizadevanja osredotočiti na odziv na trenutni izziv za povečanje razpoložljivega števila družinskih zdravnikov, zaposlenih pri skladu za javno zdravje. Reforma je postala še pomembnejša v smislu koronavirusne krize glede na ključno vlogo enot za primarno zdravstveno oskrbo, vključno z na novo in hitro uvedenimi mobilnimi enotami (KOMY), v podporo odgovoru na pandemijo do tega trenutka. Centralizirano javno naročanje, posebna zaveza za sredino leta 2020, se delno že izvaja, splošna vzpostavitev nacionalne zdravstvene uprave za javno naročanje na področju zdravstva pa napreduje, vendar še ni dokončana tudi zaradi zamud, ki jih je povzročila pandemija. Centralizirani razpisi se trenutno večinoma izvajajo na regionalni ravni; nekateri se dokončujejo tudi na centralni ravni, čeprav gre večinoma za tiste, ki so se začeli v prejšnjem sistemu. Osnutek zakonodaje za opredelitev novega pravnega okvira za organ je bil dokončan in bo predvidoma sprejet do konca leta. Organi so si delili tudi operativni načrt za javno naročanje, ki naj bi se začel izvajati leta 2020, v skladu s katerim je cilj 40 % skupnih centralno zagotovljenih bolnišničnih izdatkov, posebna zavezanost za sredino leta 2022, še vedno dosegljiv, cilj organov pa je doseči 30 % do prvega četrtletja 2021. Evropske institucije so organe spodbudile, naj od januarja 2021 še naprej podpirajo reformo s ponovno aktivacijo orodja za opazovanje cen, namenjenega povečanju preglednosti in učinkovitosti. Trenutno je zaposlovanje osebja s potrebnimi znanji in spretnostmi za organ še vedno izziv, vendar bo to morda olajšal nov pravni okvir, ki bo sprejet v prihodnjih mesecih. Glede porabe za zdravstveno varstvo so skrb vzbujajoči naraščajoči zneski izterjav in zamude pri njihovem zbiranju. Krepitev in dosledno izvajanje predhodno sprejetih strukturnih ukrepov bi podprla učinkovitost in dostop do kakovostnega zdravstvenega varstva. Za ponazoritev je izterjava za farmacevtske proizvode za leto 2019 za 36 % večja kot leta 2018 in skoraj 65 % večja kot leta 2017. Zbiranje izterjav za zasebne izvajalce zdravstvenih storitev za leti 2018 in 2019 naj bi se začelo do novembra 2020. Evropske institucije spodbujajo organe, naj do oktobra 2020 sprejmejo potrebno zakonodajo za dokončanje zakonodajnih in upravnih postopkov, potrebnih za začetek zbiranja, da bi ohranili fiskalno verodostojnost izterjave, ter naj pregledajo sedanjo opredelitev izterjav z namenom, da bi uvedli komponento delitve tveganja in povečali spodbude ter se tako izognili ustvarjanju novih izterjav in omejili povpraševanje, ki ga spodbuja ponudba, s čimer bi se znižala visoka nepovračljiva plačila. Zasnova stebra „ponovnega vključevanja na trga dela“ socialno-solidarnostnega dohodka (tretji steber) se prilagaja glede na koronavirusno krizo, izvedba novega okvira na nacionalni ravni, posebna zaveza za konec leta 2019, pa je predvidena za jesen 2020, odvisno od razvoja, povezanega z zdravjem. V letu 2019 je bil izveden pilotni projekt za zagotavljanje storitev socialne podpore in aktivacijo trga dela v 32 občinah po vsej državi. Ugotovitve pilotnega projekta so bile ocenjene glede na njihovo nacionalno izvajanje v letu 2020. Vendar pa je bilo treba zaradi izbruha koronavirusa poslovne procese javnega zavoda za zaposlovanje (OAED) prilagoditi novim razmeram in nato prilagoditi tudi pogoje nacionalnega izvajanja novega okvira. Izvajanje bi se moralo začeti jeseni 2020. V zvezi s pregledom sistema subvencij za lokalni javni prevoz, posebno zavezo za sredino leta 2020, je bila julija 2020 sprejeta pregledana primarna zakonodaja za novi sistem. V pripravi je sekundarna zakonodaja, ki naj bi bila sprejeta septembra 2020, da bi omogočila redno in objektivno povračilo subvencioniranih vozovnic za javni prevoz prevoznikom v Atenah in Solunu. Reforma zasnove okvira za invalidnine napreduje v skladu s predhodno dogovorjenim preoblikovanjem, posebno zavezo za sredino leta 2019, ki bo potrebovala več časa za dokončanje. Dogovorjeni dokument o politiki se pričakuje septembra 2020, pilotni projekt pa naj bi se začel v začetku leta 2021. Elektronski sistem za obdelavo prošenj je zdaj na voljo v treh regijah, vendar je pandemija vplivala na delovanje centrov za ocenjevanje invalidnosti. GIBANJA V FINANČNEM SEKTORJU Finančni sektor je prve učinke koronavirusne pandemije razmeroma dobro prebrodil zahvaljujoč prizadevanjem organov in celotne EU za ohranitev dostopa do financiranja prizadetih podjetij. Likvidnost na finančnih trgih in zagotavljanje financiranja gospodarstvu sta se ohranila, banke pa so kljub povečanju stroškov, ki so nastali iz dolgoročnega nezavarovanega financiranja, lahko obdržale obvladljive stroške financiranja. K temu sta pripomogla omilitev pogojev za dolgoročne operacije refinanciranja Eurosistema in začasna omilitev zahtev glede jamstev za kreditne posle Eurosistema, zlasti opustitev za sprejetje grških državnih dolžniških instrumentov kot zavarovanje. Podatki od julija 2020 kažejo, da se je izterjava bančnih kreditov nefinančnim družbam celo pospešila, medtem ko so se tudi majhne nefinančne družbe začele hitro pozitivno spreminjati, kar je pripeljalo do nenehnega zmanjševanja bančnega kredita gospodinjstvom. To odraža tako prizadevanja podjetij za oblikovanje likvidnostnih blažilnikov kot začetek izplačevanja nujnih podpornih ukrepov. Grška podjetja so imela koristi od dveh shem, ki jih je izvajala grška razvojna banka, tj. poroštvena shema in shema subvencioniranja obresti za nova posojila za podjetja, ki sta pritegnili precejšnje zanimanje. Poleg tega so bile družbe, ki so bile sposobne preživeti, večinoma mala in srednje velika podjetja, upravičena do neposrednih subvencij obresti do obstoječih donosnih posojil. Pričakuje se, da bodo te sheme podpirale rast posojil podjetjem v prihodnjih mesecih. Uvedeni ukrepi v zvezi z moratorijem za posojila, skupaj s prilagodljivostjo, ki jo je napovedal nadzorni organ, pomenijo, da bo vpliv pandemije na kakovost portfelja posojil bank letos omejen. Več kot 10 % celotnega posojilnega portfelja bank je imelo koristi od moratorija, ki je trenutno v veljavi do 31. decembra. Štiri sistemske banke so znatno povečale poslabšanje, zabeleženo v rezultatih prvega četrtletja 2020, vendar pa bo celoten obseg potreb po oblikovanju rezervacij razviden šele po izteku moratorija, ki lahko za leto 2021 vključuje negativna tveganja. Povečana rezervacija lahko izvaja pritisk na že tako majhne napovedi dobičkonosnosti grških bank. Nizka donosnost, skupaj s stroški prihodnjih listinjenj, lahko v bližnji prihodnosti pomeni izziv za kapitalski položaj bank. Povprečni količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala se je s 15,9 % konec leta 2019 zmanjšal na 14,6 % v prvem četrtletju 2020, vendar je ostal v skladu s kapitalskimi zahtevami. Zmanjšanje je bilo predvsem posledica izvajanja previdnostnih prehodnih pravil, ki so se uporabljala v prvem četrtletju vsakega leta. Kapitalski položaj bank se bo moral v prihodnosti srednjeročno prilagoditi načrtovanim regulativnim spremembam in prihodnjim listinjenjem nedonosnih posojil. Kakovost kapitala bank ostaja nizka zaradi velikega števila odloženih davčnih odbitkov, medtem ko se bo povezava med državo in bankami v prihodnjih mesecih še naprej povečevala. Čeprav se je obseg nedonosnih posojil v začetku leta 2020 še naprej zmanjševal, se bo potencialni negativni vpliv koronavirusne krize na kakovost premoženja začel kazati šele po izteku moratorija. Stanje nedonosnih posojil grških bank se je v prvem četrtletju 2020 zmanjšalo, njihov delež se je marca 2020 zmanjšal na 39,6 %, v drugem četrtletju pa naj bi se še dodatno zmanjšal, ko bo pozitiven učinek prvega listinjenja po shemi Herkul () formalno začel veljati. Kljub temu pandemija vpliva na strategije bank za zmanjšanje nedonosnih posojil, notranja sposobnost bank za uspešno prestrukturiranje posojil pa ostaja nizka. Ukrepi, opisani v nadaljevanju, se spremljajo in ocenjujejo v okviru stalne zaveze na področju finančne politike: ·Organi nameravajo v kratkem parlamentu predložiti zakon, ki bo pripeljal do temeljite prenove insolvenčnega okvira. Novi zakon o insolventnosti vključuje ureditvi insolventnosti podjetij in fizičnih oseb ter prenaša zakonodajo EU o okvirih preventivnega prestrukturiranja. Njen splošni cilj je pospešiti odpis dolga, omogočiti hitrejše povračilo upnikov in ohraniti donosnost podjetij s pomočjo okvirov preventivnega prestrukturiranja. Po pričakovanjih najboljših mednarodnih praks naj bi se s poenostavitvijo postopkovnih zahtev in uporabo elektronske platforme povečala učinkovitost prestrukturiranja. Zakon bo začel veljati 1. januarja 2021 ter bo zahteval sprejetje velike količine sekundarne zakonodaje, ki bo določila nekatere vidike te reforme, in dokončanje platforme informacijske tehnologije, ki sta oba v teku. ·Organi so hkrati dovolili, da shema za zaščito primarnih prebivališč in shema za zunajsodno prestrukturiranje potečeta, hkrati pa so vzpostavili alternativne sisteme socialne zaščite za ranljive dolžnike. Zadevni režimi so potekli 31. julija 2020 oziroma 30. aprila 2020. Vzporedno s prenovo insolvenčnega okvira vlada uvaja tudi nova orodja socialne politike za podporo ranljivim dolžnikom. V okviru predstečajnega postopka bodo ranljivi dolžniki, katerih posojilo je vezano na njihovo glavno prebivališče in so nenadoma izgubili dohodek, upravičeni do začasne subvencije, ki bi morala še naprej podpirati zmanjšanje nedonosnih posojil in se izogibati kopičenju novih. Za reševanje pomislekov glede moralnega tveganja bo subvencija na voljo tako uspešnim kot tudi neuspešnim ranljivim dolžnikom pod zakonsko določenimi pogoji, z izjemo tistih neuspešnih dolžnikov s posojili, ki so bila odpovedana več kot eno leto. Poleg tega zakon uvaja poseben režim prodaje s povratnim najemom, ki upravičenim dolžnikom v težavah omogoča, da ostanejo v svojem primarnem prebivališču kot najemniki, ki lahko dodatno koristijo subvencijo za lažje plačilo najemnine. Ta ureditev razširja obstoječo subvencijo za najemnine in se bo izvajala prek subjekta iz zasebnega sektorja. Če je to potrebno, lahko agencija zasebnega sektorja koristi državno poroštvo za podporo dostopa do financiranja.

·Oblasti bodo parlamentu v kratkem predložile tudi ukrepe, katerih namen je pospešiti odpravo zaostankov v zvezi z insolventnostjo gospodinjstev, ki so se zaradi prekinitve sodnih postopkov med pandemijo še dodatno povečali. Zlasti nameravajo uvesti samodejno prerazporeditev obravnav na daljavo prek elektronske platforme in poenostavitev postopkov; poleg tega je institucionalnim upnikom na voljo elektronska platforma za nadzor upravičenosti in filtriranje strateških neplačnikov, vendar pa so bili do zdaj rezultati zmanjšanja zaostalih plačil omejeni. Medtem se je zaostanek plačil v zadevah še dodatno povečal zaradi prekinitve sodnih postopkov po izbruhu koronavirusa. Čeprav je pandemija negativno vplivala na zagotavljanje podatkov o razvoju zaostalih plačil v drugem četrtletju 2020, bi lahko nedavno oblikovanje enote za pravosodno statistiko na ministrstvu za pravosodje olajšalo zbiranje, obdelavo in predstavitev zanesljivih podatkov z uporabo informacijske tehnologije. ·Oblasti nameravajo sprejeti številne ukrepe za izboljšanje funkcionalnosti in uporabniške prijaznosti platforme za e-dražbe ter olajšanje ustreznih postopkov. Ukrepi naj bi bili sprejeti oktobra 2020 in vključujejo zahtevo, da uradniki na dražbah na spletno mesto e-dražbe naložijo kopijo poročila o oceni vrednosti in fotografije nepremičnine. Drugi ukrepi bodo uvedeni kot del pregleda zakonika o civilnem postopku (glej spodaj). Izvajanje e-dražb, ki so bile prekinjene zaradi zaprtja sodišč in notarskih pisarn zaradi koronavirusne pandemije, se je nadaljevalo 1. septembra, njihov namen pa je, da se njihovo izvajanje za ranljive dolžnike začasno ustavi do konca decembra 2020 zaradi začetka veljavnosti zakonodaje o plačilni nesposobnosti in z njo povezanih ukrepov socialne politike januarja 2021. ·Kar zadeva odpravo zaostankov imenovanih državnih poroštev, organi ukrepajo za popolno odpravo zamud, povezanih s pandemijo, hkrati pa se zavezujejo, da si bodo še naprej prizadevali k nadaljnjemu napredku pri obdelavi in časovnem okviru plačil. Organi so nadgradili cilje poravnave za drugo polovico leta 2020, s čimer so več kot v celoti odpravili zamudo v prvi polovici leta, hkrati pa so skupni cilj za leto 2020 povečali za 33 %. Organi tudi po načrtih nadaljujejo vse potrebne strukturne izboljšave, vključno s spremenjenim ministrskim sklepom o hrambi elektronskih datotek, interoperabilnostjo z lokalnimi davčnimi uradi in premestitvijo osebja. ·Delo za sprejetje ciljnih sprememb zakonika o civilnem postopku še poteka. Odbor za pripravo zakonodaje naj bi osnutek zakona predložil do konca januarja 2021, glede na sprejetje pregledanega zakonika do konca februarja 2021, predvidoma pa naj bi začel veljati septembra 2021. Spremembe bodo med drugim obravnavale vprašanja v zvezi z zahtevami za prilagoditev cen za e-dražbe. ·Parlamentu je bila predložena ciljno prilagojena primarna zakonodaja o odloženih davčnih odbitkih, da se zagotovi operativna učinkovitosti, ki naj bi bila sprejeta v kratkem. Cilj je v vseh primerih zaščititi sposobnost pokrivanja izgub kapitala bank. Nadaljnji tehnični in postopkovni vidiki, povezani s postopkom uporabe odloženih davčnih odbitkov, zlasti v fazi reševanja, bodo po potrebi pojasnjeni s sekundarno zakonodajo. Grški sklad za finančno stabilnost je okrepil svoja prizadevanja za podporo sistemskim bankam pri doseganju njihovih ciljev glede zmanjševanja nedonosnih posojil in izboljšanja poslovanja v trenutnem okolju, ki ga je prizadela pandemija. Na podlagi predloga sklada so organi spremenili svojo veljavno zakonodajo, da bi zaščitili lastniške pravice sklada v primeru poslovnega preoblikovanja sistemskih bank () v zvezi s tekočimi transakcijami listinjenja. TRG DELA Organi so junija 2020 uvedli novo, širšo začasno shemo skrajšanega delovnega časa (SYNERGASIA), ki bi podjetjem omogočila prožnost pri prilagajanju delovnega časa, delavci pa bi prejeli nadomestilo za ure, ki jih niso opravili. Ta shema naj bi imela pomembno vlogo pri prilagajanju trga dela vplivu, ki ga je povzročil izbruh koronavirusa. Shema, katere ocenjeni stroški znašajo 440 milijonov EUR, je upravičena do financiranja v okviru novega evropskega instrumenta za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE), v skladu s katerim je Komisija predlagala, da se Grčiji dodeli 2,7 milijarde EUR finančne pomoči. V okviru postopka kodifikacije delovnega prava se pregledujejo in posodabljajo nekateri vidiki obstoječe delovne zakonodaje. Sem spadajo vzpostavitev novega okvira, ki ureja nove oblike dela (npr. platformno delo, sodelovalno gospodarstvo), ter spremembe, ki ločujejo naloge inšpekcijskega nadzora in sprave v skladu s priporočili Mednarodnega urada za delo. Delovna zakonodaja naj bi bila parlamentu predstavljena oktobra 2020, njena kodifikacija pa naj bi sledila novembra 2020. Organi še naprej izvajajo svoje celovite načrte izobraževalne politike z reformo javne šole, ki je bila sprejeta junija 2020, ter znatnim napredkom na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Cilj predloga zakona o nadgradnji javnih šol je med drugim spodbujati mehke veščine, digitalno pismenost, učenje tujih jezikov in ocenjevanje šolskih enot. Hkrati je namen celovite reforme poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki se trenutno razvija, izboljšati kakovost ponujenega izobraževanja, povečati odstotek študentov, ki se odločijo za to pot, ter bolje povezati poklicno izobraževanje in vseživljenjsko učenje s potrebami trga dela. Reforma, pripravljena v posvetovanju s socialnimi partnerji, predvideva oblikovanje strokovnih licejev, nove učne programe in boljše diagnoze na trgu dela. Pomemben element reforme sta tudi akreditacija in nadzor kakovosti inštitutov, ki zagotavljajo stalno izobraževanje. Organi v sklopu reforme izboljšujejo tudi okvir vajeništva. PROIZVODNI TRGI IN KONKURENČNOST Organi še naprej delajo na pomembnih pobudah za izboljšanje gospodarskih okvirnih pogojev, da bi povečali konkurenčnost in podkrepili gospodarsko okrevanje po izbruhu koronavirusa. V ta namen želijo v kratkem dokončati novo strategijo rasti z uvedbo reformnih ukrepov na ključnih političnih področjih za povečanje produktivnosti v zasebnem sektorju in doseganje trajnostne rasti. Reforma licenciranja naložb kljub nekaterim zamudam dobro napreduje. Organi so uspešno izpolnili zavezo, da bodo pregledali/odpravili klasifikacijo motenj, precej pred določenim rokom za zavezo sredi leta 2021. Poleg tega: ·Izvajanje okvirnega zakona o inšpekcijskih pregledih, ki je posebna zaveza za sredino leta 2020, nenehno napreduje glede na dogovorjena prednostna področja, čeprav je treba nekaj dela še dokončati. Evropske institucije so oblasti spodbudile, naj do naslednjega poročila pripravijo časovni okvir za dokončanje tega dela, vključno s sprejetjem vse potrebne zakonodaje. Organi so se zavezali, da bodo okvir razširili na štiri preostale domene do konca leta 2021. Njegova popolna uvedba bi pomenila pomemben korak, saj bi zmanjšala potrebo po predhodnem nadzoru, ne da bi ogrozila zdravstvene in varnostne standarde. ·Poenostavitev postopkov za licenciranje naložb, ki je posebna zaveza za sredino leta 2020, sicer napreduje, čeprav z nekaj zamudami. Organi so sprejeli primarno zakonodajo za poenostavitev primarnega proizvodnega sektorja, sekundarna zakonodaja pa se pričakuje kmalu. Predloženi so bili predlogi za poenostavitev večine preostalih sektorjev, primarna zakonodaja pa naj bi bila sprejeta v kratkem. Organi so do prihodnjega poročila pozvani, naj pripravijo časovni okvir za sprejetje vse potrebne sekundarne zakonodaje o vseh sektorjih in tudi za poenostavitev nekaj preostalih dejavnosti. ·Nazadnje se zaradi zapletov v postopku za oddajo javnega naročila zamuja tudi pri uvedbi informacijskega sistema za podporo okvira za licenciranje naložbe, ki je posebna zaveza za konec leta 2019. Če na sodišču ni novih pritožb, organi pričakujejo, da bodo pogodbo kmalu podpisali. Izvajanje ključnih reform poslovnega okolja, začetih v okviru programov finančne pomoči, se nadaljuje, čeprav z nekaj zamudami na nekaterih področjih zaradi izbruha koronavirusa. Delo napreduje pri vzpostavljanju okvira za certificiranje zunanjih okoljskih ocenjevalcev, ki je bilo od uvedbe programa evropskega mehanizma za stabilnost prekinjeno, in za certificiranje zunanjih inšpektorjev, čeprav potrebna sekundarna zakonodaja še ni bila sprejeta. Organi pregledujejo tudi določbe o licenciranju tematskega turizma in trga mleka, kar je zelo dobrodošlo. Okrepljeno usklajevanje in spremljanje bi poleg ukrepov, ki spodbujajo večjo prepoznavnost reforme licenciranja naložb, podprla tekoče izvajanje. Kmalu bo objavljena nova strategija za spodbujanje grškega izvoznega potenciala in aktivnih tujih neposrednih naložb. Cilj strategije je opredeliti ključne sektorje in izvozne trge, učinkovito usklajevati ustrezne institucije in zagotoviti stik z deležniki. Nadaljnji napredek je odvisen od sprejetja zakonodaje, ki pojasnjuje vlogo ministrstva za zunanje zadeve, in od vzpostavitve potrebnih operativnih struktur na določenih področjih. Začetek razpisa za integrirani sistem enotnega okenca za uvoz in izvoz je bil zaradi pandemije prestavljen na konec septembra. Organi postopoma napredujejo z dodatnimi ukrepi za nadaljnje poenostavljanje poslovanja. Registracija prek elektronskega sistema vse na enem mestu je postala obvezna za zasebna podjetja, medtem ko je bil okvir za zaščito manjšinskih vlagateljev okrepljen s številnimi zaščitnimi ukrepi glede izbire, imenovanja in ocenjevanja članov odborov ter s povečanimi zahtevami po razkritju. Izvajanje nedavno posodobljenega načrta za dokončanje katastrskega projekta se je ponovno začelo zaradi zamud zaradi izbruha koronavirusa. Imenovanja višjih vodstvenih delavcev naj bi bila končana v kratkem, dosežen je bil napredek pri pripravi poslovne strategije, razpis za digitalizacijo katastrskega arhiva pa naj bi bil objavljen do konca leta. Zaključeno je zbiranje zemljiških pravic za 82 % države, katastrsko kartiranje pa za 33 % pravic, kar je pod posebno zavezo za sredino leta 2020, da bo izpolnjenih 45 % pravic. Do oktobra 2020 naj bi dokončanje katastrskega kartiranja doseglo 35 %. Organi pripravljajo zakonodajo, s katero bodo naložili kazni državljanom, ki ne bodo prijavili svojih nepremičnin v veljavnem roku, oddaja zadnjih petih pogodb o katastrskem kartiranju, odloženih zaradi sodnih postopkov, napreduje. Čeprav je trenutno število zaposlenih v grškem katastru zadostno, bo po pandemiji potrebnega več časa za vzpostavitev katastrskih uradov in podružnic. Do konca oktobra 2020 naj bi bilo ukinjenih šest dodatnih hipotekarnih uradov, in en katastrski urad (za Trakijo) pa se bo odprl.

Javna predstavitev vseh preostalih kart gozdov, ki naj bi se zaključila do sredine leta 2020, je bila odložena zaradi sprejetja zakonodaje, ki obravnava vprašanja v zvezi z rabo zemljišč, ki izhajajo iz odločb državnega sveta. To lahko za nekaj mesecev odloži dokončanje katastrskega kartiranja kot celote, ki naj bi bilo dokončano do maja 2022. Evropske institucije so organe spodbudile, naj še naprej nalagajo in ratificirajo preostale karte gozdov (53 % države je karte že ratificiralo), hkrati pa naj obravnavajo problematična področja. Organi so potrdili, da za dokončana območja, ki se ne bodo spreminjala, ratifikacija kart gozdov ne bo razveljavljena. Vse preostale karte bodo naložene do decembra 2020. Grška vlada je še naprej konstruktivno sodelovala pri svežnju predlogov za odpravo protimonopolnega primera in izpolnila določeno zavezo do konca leta 2020. Evropska komisija bi morala s predlogi na koncu opraviti tržni preizkus, kar bi bil korak k izvedbi pravnega sredstva in zaključku primera. Še vedno se razpravlja o izboljšavah predloga, da se konkurentom družbe Public Power Corporation omogoči dostop do določenega deleža njene bazne proizvodnje, vključno z vidika zagotavljanja preglednega izbirnega postopka, dostopa manjših akterjev do mehanizma in podrobnega mehanizma izvajanja. Energetski regulator je objavil končni datum začetka delovanja ciljnega modela za električno energijo, ki je posebna zaveza za sredino leta 2020, in sicer 1. novembra. To je sledilo oceni tržnega preizkusnega obdobja, v kateri je bilo ugotovljeno, da bo od prvotno načrtovanega datuma 17. septembra nastala majhna zamuda. Evropske institucije bodo v naslednjem poročilu poročale o dolgo pričakovanem delovanju ciljnega modela. Uvedba treh povezanih trgov ciljnega modela (trga znotraj dneva, trga za dan vnaprej in izravnalnega trga) ter njihova interakcija z že delujočim trgom je velik korak pri oblikovanju sodobnega energetskega trga in bo utrla pot Grčiji, da se bo v bližnji prihodnosti povezala s sosednjimi trgi električne energije. Nadaljeval se je napredek tudi na drugih področjih grške energetske politike. Pomembno je, da je Grčija sprejela ambiciozen zakon o spodbujanju elektromobilnosti, ki bo pomagal uresničiti cilje grškega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta. Osnutek glavnega načrta za izvajanje prehoda iz proizvodnje na osnovi lignita je pripravljen za javno posvetovanje. Primanjkljaj na posebnem računu za obnovljive vire energije, ki se je po izbruhu koronavirusa še poslabšal, ostaja skrb za prihodnost. Začela so se dela na medsebojni povezavi Kreta–Grčija, ki bo pomemben del dolgoletnega cilja države, da otoke poveže s celino. Kar zadeva prometni sektor, so organi pripravili seznam železniških projektov, da bi odpravili zamude pri izvajanju operativnega programa za promet in okolje 2014–2020. Pristojni evropski organi bodo pregledali seznam. Modernizacija grških javnih železniških podjetij bi podprla nadaljnje naložbe EU v ta sektor. Ministrstvo za infrastrukturo in promet je dokončalo in odobrilo nacionalni krovni prometni načrt. GRŠKA DRUŽBA ZA UPRAVLJANJE PREMOŽENJA IN DELEŽEV TER PRIVATIZACIJA Pandemija je za družbo prinesla nove izzive, vendar se njeno delo na ključnih področjih, zajetih v zavezah Euroskupine, nadaljuje. Kljub težavam, ki jih povzroča pandemija, izvajanje strateškega načrta, ki je stalna zaveza, še poteka, avgusta pa je bil pripravljen osnutek poslovnega načrta za obdobje 2020–2022, ki ga je odobril odbor korporacije. Ključni kazalniki uspešnosti, ki spremljajo izvajanje strateškega načrta, so bili pred kratkim prilagojeni, da bi upoštevali vpliv pandemije, skupaj z opredelitvijo njihovih vrednosti za leti 2021 in 2022. Pregled odborov državnih podjetij, ki je posebna zaveza za sredino leta 2019, je v teku in bo kmalu končan. Nepremičninski portfelj družbe, ki ga vodi javna nepremičninska družba, je postopoma napredoval, vendar zaostaja za pričakovanji, medtem ko se nepremičninska družba sooča s pomembnimi pravnimi izzivi. Prenos olimpijskega atletskega centra, ki je bil posebna zaveza za konec leta 2018, je zelo zapleten, a se nadaljuje z vrsto upravnih postopkov in postopkov za javno naročanje. Organi še naprej podpirajo družbo. To je vključevalo podporo ključnim državnim podjetjem, kjer so bile negativne posledice pandemije najizrazitejše (zlasti za javno podjetje Atenski potniški promet in družbo Hellenic Post), ter podporo načrtu prestrukturiranja poslovanja družbe Hellenic Post. Oblasti so sodelovale z evropskimi institucijami v okviru priprave posodobljenih ministrskih smernic, ki se zdaj pričakujejo v tretjem četrtletju 2020 in v katerih organi nameravajo pojasniti svoja pričakovanja glede finančne uspešnosti portfelja sredstev družbe. Organi so družbo izbrali za lokacijo novega sklada tveganega kapitala, osredotočenega na 5G, in v celoti sodelujejo z evropskimi institucijami glede njegove strukture, ki zagotavlja popolnoma neodvisno upravljanje v skladu z načeli upravljanja družbe. Pomembno bo zagotoviti, da bodo zaščitene pravice in pristojnosti družbe glede dajanja nadaljnjih novih struktur ali subjektov pod njen nadzor. Poleg tega so oblasti v okviru mehanizma usklajevanja izrazile namero, da nadaljujejo pripravo pogodb o izvajanju, ki določajo obveznosti javnih storitev za omejeno število državnih podjetij. Izbruh koronavirusa je vplival na napredek pri transakcijah, vključenih v sklad za razvoj premoženja grškega sklada za razvoj premoženja (TAIPED), vendar se je pri večini od junija nadaljeval. Zamude v predvidenem časovnem okviru tekočih transakcij, čeprav so bile pomembne, so bile omejene tudi zaradi dejstva, da je sklad med pandemijo nadaljeval zaključevanje transakcij. Vlada je 10. septembra odobrila redno posodobitev razvojnega načrta za premoženje. Napredek pri zapadlih posebnih zavezah za transakcije je naslednji: ·Projekt Hellinikon: Organi ostajajo močno zavzeti in si po najboljših močeh prizadevajo za dokončanje predpogojev, da bi se transakcija finančno zaključila, saj se je 3. julija začelo rušenje sedanjih stavb na lokaciji. Premestitev javnih uporabnikov je skoraj končana, le nekaj sporazumov je treba skleniti za uporabnike, ki ostanejo na lokaciji, razdelitev lokacije Hellinikon, dogovorjena februarja 2020, pa je trenutno vključena v zavezujoč dokument. Finančni zaključek transakcij še vedno čaka na razglasitev pravnih primerov zoper postopek za oddajo javnega naročila za igralnice in drugih sodnih zadev v zvezi z upravnimi akti, o katerih se bo razpravljalo septembra in oktobra 2020. Del primera igralnice je že rešen v korist države, drugi primer pa še vedno poteka; organi pričakujejo končno odločitev kmalu. ·Koncesija za marino Alimos: Od majskega podpisa koncesijske pogodbe bi morala biti transakcija finančno zaključena v 120 dneh. Odbor sklada je 3. septembra 120 dni podaljšal za dodatnih 50 dni (do 30. oktobra 2020), da je omogočil primeren čas za dokončanje transakcije. ·Družba Hellenic Petroleum: Sklad je po neuspehu prvega razpisa sredi leta 2019 in ob upoštevanju znatnega zmanjšanja tržne kapitalizacije te družbe menil, da je začetek transakcije primerno preložiti na poznejši čas. ·Prodaja 30 % mednarodnega letališča v Atenah: Postopek za oddajo javnega naročila je potekal precej pred izbruhom koronavirusa, devet naložbenih strank pa je izpolnjevalo pogoje za fazo zavezujočih ponudb. Vendar pa se je rok za oddajo zavezujočih ponudb prestavil zaradi vpliva pandemije na sektor zračnega prevoza. Sklad bo določil nadaljnje korake, ko se bo stanje izboljšalo, verjetno šele leta 2021. ·Javna družba za prodajo plina (DEPA): Razpis za javno družbo za prodajo plina in za komercialno enoto javne družbe za prodajo plina, objavljena decembra 2019 oziroma januarja 2020, sta pritegnila veliko zanimanje vlagateljev. Junija 2020 se je odbor sklada odločil preiti v fazo zavezujočih ponudb za obe transakciji. ·Družba Egnatia: Postopek privatizacije se je nadaljeval, čeprav z mešanim napredkom. Nekatera odprta vprašanja so bila rešena, na primer negotovost pri gradnji bencinskih servisov in stroški sanacije mostov, ki so razvrščeni kot nevarni. Vendar je bil v zadnjih treh mesecih dosežen zelo omejen napredek pri dokončanju gradnje preostalih cestninskih postaj in zahtevanih del, da se lahko izda licenco za preostalih 14 predorov. Evropske institucije spodbujajo organe, naj do naslednjega poročila znatno napredujejo na teh področjih. ·Regionalna pristanišča: Po zamudi zaradi pandemije se je sklad junija odločil, da nadaljuje postopek za oddajo javnega naročila za prodajo delnic za pristanišči Aleksandropolus in Igoumenitsa ter s podkoncesijo večnamenskega terminala za pristanišče Kavala. JAVNA UPRAVA IN DIGITALNO UPRAVLJANJE Nadaljuje se imenovanje na višje vodstvene položaje v javnem sektorju, prenos pristojnosti s politične na nepolitično raven pa se izvaja učinkovito. Po imenovanju na 13 delovnih mest stalnih sekretarjev naj bi bil izbirni postopek za imenovanje na zadnje delovno mesto na ministrstvu za migracije in azil končan v kratkem. Izbirni postopek za direktorska mesta na ministrstvih naj bi se kmalu nadaljeval, izbirne komisije pa bodo vključevale pred kratkim imenovanega stalnega sekretarja. Pripravljeni so bili osnutki določb za vzpostavitev enotnega izbirnega postopka za višje vodstvene delavce v subjektih javnega sektorja, ki naj bi bil sprejet septembra in naj bi začel veljati oktobra 2020. Pričakuje se, da se bo pred novim programskim obdobjem za sklade EU (2021–2027) razjasnilo glede izbirnega postopka za direktorjev, ki sodelujejo pri upravljanju strukturnih skladov EU, saj se je ta močno zavlekel. Prenos pooblastil s politične na nepolitično raven, tj. velika novost, ki jo prinaša zakon o izvršilni oblasti iz leta 2019, se od začetka veljavnosti februarja 2020 učinkovito uporablja, organi pa razmišljajo o prenosu dodatnih pooblastil. V tem obdobju pregleda je bil dosežen velik napredek pri razvoju sistema upravljanja človeških virov, kar je posebna zaveza do konca leta 2019, ki naj bi bila dokončana do konca leta 2020. Ta naloga vključuje razvoj digitalnih organigramov in opisov delovnih mest v sektorju država. Na postopek so zaradi pandemije vplivali ukrepi omejitve gibanja, vendar je bil na splošno dosežen dober napredek. Od avgusta 2020 je svoj digitalni organigram izpolnilo več kot 1 500 subjektov v sektorju država, kar predstavlja približno 80 % vseh subjektov in 85 % osebja, vključno z večino večjih subjektov. Večina preostalih večjih subjektov bo to nalogo dokončala do konca oktobra 2020. Povezava med opisom delovnega mesta in osebo na zadevnem delovnem mestu je bila določena za približno 75 % delovnih mest, organi pa načrtujejo, da bodo to povezavo za vsa delovna mesta v sektorju država določili do konca leta 2020. Reforma vrhovnega sveta za izbor javnih uslužbencev za povečanje zmogljivosti naj bi bila sprejeta novembra. Reforma vzpostavlja skladen in enoten postopek zaposlovanja. Organi izvajajo tudi celovit pregled programa mobilnosti. V zvezi s tem nedavna določba (), ki je omogočala napotitev do 80 javnih uslužbencev zunaj programa mobilnosti, vzbuja zaskrbljenost, saj tvega ustvarjanje precedensa za oblikovanje ad hoc postopkov zaposlovanja.