EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 29.3.2022 COM(2022) 152 final 2022/0101(NLE) Predlog IZVEDBENI SKLEP SVETA o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Švedsko {SWD(2022) 102 final}



2022/0101 (NLE) Predlog IZVEDBENI SKLEP SVETA o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Švedsko SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost in zlasti člena 20 Uredbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1)Izbruh COVID-19 negativno vpliva na gospodarstvo Švedske. V letu 2019 je bruto domači proizvod (BDP) na prebivalca Švedske znašal 148 % povprečja EU. Realni BDP Švedske se je v letu 2020 zmanjšal za 2,9 %, v obdobju 2020–2021 pa povečal za skupno 1,8 %. Dolgoročni vidiki, ki vplivajo na srednjeročno gospodarsko uspešnost, vključujejo visoko stopnjo aktivnosti, močan in izvozno usmerjen predelovalni sektor, močan fiskalni položaj in visoko razvito mrežo socialnega varstva, a tudi vztrajna neravnovesja, ki izhajajo iz trga stanovanjskih nepremičnin in visoke zadolženosti gospodinjstev. Čeprav je raven produktivnosti švedskega gospodarstva med najvišjimi v EU, je rast produktivnosti počasna in neskladja na trgu dela ostajajo prisotna. Zagotavljanje zadostne hitrosti inovacij, ustrezne ponudbe kvalificirane delovne sile v času korenitih demografskih in tehnoloških sprememb ter postopnega odpravljanja makroekonomskih neravnotežij je še naprej ključnega pomena za spodbujanje trajnostne, uravnotežene in vključujoče rasti na Švedskem. (2)Svet je 9. julija 2019 in 20. julija 2020 v okviru evropskega semestra na Švedsko naslovil priporočila. Švedski je priporočil zlasti, naj usmeri naložbe na zeleni in digitalni prehod ter na izobraževanje in znanja in spretnosti ter raziskave in inovacije, pri tem pa upošteva regionalne razlike. Ob upoštevanju delovanja trga stanovanjskih nepremičnin je Svet Švedski priporočil, naj obravnava tveganja, povezana z visoko zadolženostjo gospodinjstev, in spodbudi naložbe v gradnjo stanovanjskih objektov tam, kjer je pomanjkanje najbolj pereče, in izboljša učinkovitost trga stanovanj. Svet je priporočil tudi, naj poveča učinkovitost in zagotovi izvrševanje okvira za preprečevanje pranja denarja. Švedsko je pozval, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo Pakta za stabilnost in rast sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Če gospodarske razmere to omogočajo, bi morala Švedska izvajati fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Švedski je bilo priporočeno tudi, naj zagotovi odpornost zdravstvenega sistema. Komisija je po oceni napredka pri izvajanju teh priporočil za posamezno državo ob predložitvi načrta za okrevanje in odpornost ugotovila, da je bilo priporočilo o uvedbi omrežja 5G v celoti izvedeno. Znaten napredek je bil dosežen na področju trajnostnega prometa in glede sprejetja vseh potrebnih ukrepov za učinkovit odziv na pandemijo, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. (3)Komisija je 2. junija 2021 objavila poglobljeni pregled za Švedsko v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta. Na podlagi opravljene analize ugotavlja, da na Švedskem obstajajo makroekonomska neravnotežja, zlasti v zvezi s tveganji, povezanimi s precenjenostjo stanovanjskih nepremičnin in nadaljnjim povečevanjem zadolženosti gospodinjstev. (4)Švedska je 28. maja 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Načrt je bil predložen po postopku posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe, mladinskimi organizacijami in drugimi ustreznimi deležniki, izvedenem v skladu z nacionalnim pravnim okvirom. Prevzemanje odgovornosti za načrte za okrevanje in odpornost na nacionalni ravni je temelj za njihovo uspešno izvajanje in trajen učinek na nacionalni ravni ter verodostojnost na evropski ravni. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. (5)Načrti za okrevanje in odpornost bi morali slediti splošnim ciljem mehanizma za okrevanje in odpornost, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/241, in instrumenta EU za okrevanje, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (EU) 2020/2094, da bi podprli okrevanje po krizi zaradi COVID-19. Spodbujati bi morali ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo Unije s prispevanjem k šestim stebrom iz člena 3 Uredbe (EU) 2021/241. (6)Izvajanje načrtov držav članic za okrevanje in odpornost bo pomenilo usklajena prizadevanja za naložbe in reforme po vsej Uniji. Z njihovim usklajenim hkratnim izvajanjem ter izvajanjem čezmejnih in večdržavnih projektov se bodo te reforme in naložbe vzajemno krepile in ustvarile pozitivne učinke prelivanja po vsej Uniji. Približno tretjina učinka mehanizma za okrevanje in odpornost na rast in ustvarjanje delovnih mest v državah članicah bo tako posledica prelivanja iz drugih držav članic. Uravnotežen odziv, ki prispeva k šestim stebrom (7)V skladu s členom 19(3), točka (a), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.1, k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri (ocena A) predstavlja celovit in ustrezno uravnotežen odziv na gospodarske in socialne razmere ter s tem ustrezno prispeva k vsem šestim stebrom iz člena 3 navedene uredbe ob upoštevanju specifičnih izzivov, s katerimi se sooča zadevna država članica, in dodeljenih finančnih sredstev zadevne države članice.

(8)Načrt za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe, ki prispevajo k vsem šestim stebrom, več komponent načrta pa obravnava več stebrov hkrati. Tak pristop pomaga zagotoviti, da se vsak steber obravnava celovito in usklajeno. Pričakuje se, da bodo ukrepi za razogljičenje industrije in prometa ter podporo lokalnim in regionalnim projektom za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov spodbujali zeleni prehod. Zeleni prehod dodatno podpirajo javne sheme podpore za povečanje energijske učinkovitosti stavb, vključno z uporabo pametnih energetskih sistemov. Načrt za okrevanje in odpornost naj bi celovito prispeval k digitalnemu stebru z ukrepi za nadaljnje izboljšanje povezljivosti visoke hitrosti, spodbujanje digitalnih spretnosti in znanj z izobraževanjem in usposabljanjem ter krepitev e-uprave in digitalnih javnih storitev. (9)Pričakuje se, da bo podpora razvoju in uporabi novih tehnologij na zelenem področju pripomogla k pametni in trajnostni rasti švedskega gospodarstva. Podpora za preusposabljanje in izpopolnjevanje naj bi prispevala k vključujoči rasti za vse. Poleg tega naj bi ukrepi za reševanje demografskih izzivov, in sicer prilagoditev starostnih omejitev v pokojninskih sistemih, sistemih socialne varnosti in davčnih sistemih, pomagali zagotoviti vzdržnost in odpornost švedskega ekonomskega in socialnega modela. V zvezi s socialno in teritorialno kohezijo se pričakuje, da bo podpora izgradnji širokopasovnih omrežij na podeželskih območjih pomagala zagotoviti, da bodo vsi državljani imeli dostop do povezljivosti visoke hitrosti, in tako spodbujala teritorialno kohezijo, socialna kohezija pa naj bi se krepila z ukrepi za izobraževanje in usposabljanje ter ukrepi za povečanje ponudbe stanovanj. (10)Odpornost švedskega zdravstvenega sistema bi bilo treba izboljšati s ciljno usmerjenimi ukrepi za povečanje števila ustrezno usposobljenega osebja, odpornost švedskega finančnega sistema pa bi bilo treba izboljšati s povečanjem učinkovitosti finančnega nadzornega organa. Načrt za okrevanje in odpornost naj bi prispeval k socialni odpornosti s spodbujanjem možnosti za prehajanje na trgu dela. Pričakuje se, da bodo ukrepi za digitalizacijo javne uprave skupaj z reformami za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma koristili institucionalni odpornosti. Švedski načrt za okrevanje in odpornost naj bi prispeval k politikam za naslednjo generacijo z ukrepi o švedskem jeziku in poklicnem usposabljanju, z zagotavljanjem dodatnih sredstev univerzam in z reformo sistema za zaščito delovnih mest, ki bi morala izboljšati zaposlitvene možnosti za mlajšo generacijo. Obravnava vseh ali pomembnega dela izzivov, opredeljenih v priporočilih za posamezno državo (11)V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.2, k navedeni uredbi se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost prispeval k učinkovitemu obravnavanju vseh ali pomembnega dela izzivov (ocena A), opredeljenih v zadevnih priporočilih za posamezno državo, naslovljenih na Švedsko, vključno z njihovimi fiskalnimi vidiki, in priporočilih na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, naslovljenih na zadevno državo članico, ali izzivov, opredeljenih v drugih ustreznih dokumentih, ki jih je Komisija uradno sprejela v okviru evropskega semestra. (12)Načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen sklop reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in prispevajo k učinkovitemu reševanju vseh ali znatnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opisanih v priporočilih za posamezno državo, ki jih je Svet naslovil na Švedsko v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020, zlasti na področju odpornosti zdravstvenega varstva, podnebnega in digitalnega prehoda, izobraževanja ter razvoja znanj in spretnosti, raziskav in inovacij, preprečevanja pranja denarja ter izboljšanja pogojev na strani ponudbe in mobilnosti na trgu stanovanjskih nepremičnin. (13)Načrt za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe za povečanje dostopnosti in zmogljivosti zdravstvenega sistema. Krepitev odpornosti zdravstvenega varstva je vključena v širši načrt posodobitve zdravstvenega sistema. Za švedsko zdravstvo se pričakuje, da bo imelo koristi od načrta za okrevanje in odpornost, in sicer z usposabljanjem izvajalcev oskrbe starejših, povečanim številom študijskih mest v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (Yrkesvux) s poudarkom na zdravstvenem in socialnem varstvu ter z uvedbo zaščitenega naziva za pomožno zdravstveno osebje, s čimer bo ta poklic postal privlačnejši za potencialne zaposlene. (14)Načrt za okrevanje in odpornost je močno osredotočen na zeleni in digitalni prehod, nizkoogljični in energijski prehod ter trajnostno infrastrukturo. Zeleni prehod podpirajo obsežne subvencijske sheme, namenjene pospešitvi razogljičenja industrije in prometa s spodbujanjem naložb v razvoj in uporabo inovativnih tehnologij za rešitve brez fosilnih goriv. Digitalni prehod je podprt zlasti z namenskimi naložbami za nadaljnje izboljšanje povezljivosti visoke hitrosti in ukrepi, ki podpirajo digitalizacijo javne uprave. (15)Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje več ciljno usmerjenih reform in naložb za izboljšanje izobraževanja ter razvoja znanj in spretnosti, zlasti s povečanjem števila priložnosti za usposabljanje, vključno z osebjem za oskrbo starejših, in povečanjem števila študijskih mest v poklicnem usposabljanju in visokošolskem izobraževanju s poudarkom na posameznikih s posebnimi težavami na trgu dela. Skupaj z ukrepom za posodobitev delovnopravne zakonodaje naj bi to zagotovilo dodatne spodbude za povečanje človeškega kapitala in obravnavanje spreminjajočih se potreb po znanjih in spretnostih, zlasti v okviru zelenega in digitalnega prehoda. (16)Pričakuje se, da bo načrt za okrevanje in odpornost zmanjšal tveganje pranja denarja v finančnem sistemu z dvema ukrepoma, ki bosta okrepila učinkovit nadzor in izvrševanje okvira za preprečevanje pranja denarja. Pričakuje se tudi izboljšanje ponudbe najemnih stanovanj in pogojev ponudbe na trgu stanovanjskih nepremičnin. (17)Za priporočila v zvezi s takojšnjim odzivom fiskalne politike na pandemijo se lahko šteje, da ne spadajo na področje uporabe načrta za okrevanje in odpornost Švedske, ne glede na dejstvo, da se je Švedska v letih 2020 in 2021 na splošno ustrezno in zadostno odzvala na takojšnjo potrebo gospodarstva po podpori s fiskalnimi sredstvi v skladu s splošno odstopno klavzulo Pakta za stabilnost in rast. Načrt za okrevanje in odpornost naj bi z obravnavanjem navedenih izzivov v omejenem obsegu prispeval tudi k odpravljanjem neravnotežij, s katerimi se sooča Švedska, kot so opredeljena v priporočilih na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 v letih 2019 in 2020, zlasti v zvezi s tveganji za precenjenost stanovanjskih nepremičnin in nadaljnjim povečevanjem zadolženosti gospodinjstev. Prispevek k potencialu rasti, ustvarjanju delovnih mest ter gospodarski, socialni in institucionalni odpornosti (18)V skladu s členom 19(3), točka (c), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.3, k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost velik vpliv (ocena A) na krepitev potenciala rasti, ustvarjanje delovnih mest ter gospodarsko, socialno in institucionalno odpornost Švedske, s tem pa prispeval k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, vključno s spodbujanjem politik za otroke in mlade, ter na ublažitev gospodarskih in socialnih posledic krize zaradi COVID-19 ter s tem okrepil ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in konvergenco v Uniji. (19)Simulacije, ki so jih opravile službe Komisije, kažejo, da bi lahko načrt za okrevanje in odpornost ter preostali ukrepi instrumenta Evropske unije za okrevanje do leta 2026 BDP Švedske povečali za 0,2 % do 0,3 %, kar ne vključuje morebitnega pozitivnega učinka strukturnih reform. Pričakuje se, da bo načrt za okrevanje in odpornost prispeval tudi k zaposlovanju, zlasti v obdobju 2021–2022. Pričakuje se, da bodo najpomembnejši trajni pozitivni učinki na rast, produktivnost in vzdržnost javnih financ v srednje- do dolgoročnem obdobju izhajali iz reform socialne varnosti in pokojnin ter sprememb v zakonodaji, ki ureja trg dela. (20)V načrtu za okrevanje in odpornost je predstavljen sveženj naložb in reform na področju izobraževanja, digitalizacije in zdravstvenega varstva, da bi obravnavali izzive na teh področjih ter tako na več načinov prispevali k enakim možnostim in boljšemu dostopu do trga dela v skladu z evropskim stebrom socialnih pravic. Povečanje ponudbe poklicnega izobraževanja in števila študijskih mest po vsej Švedski bi lahko spodbudilo zaposlovanje in produktivnost, hkrati pa spodbujalo socialno kohezijo. Poleg tega bi morala povečana ponudba in kakovost storitev dolgotrajne oskrbe pozitivno vplivati na življenje starejših, posebni podporni ukrepi, namenjeni študentom in družinam z nizkimi dohodki, pa bi morali izboljšati položaj prikrajšanih skupin na trgu stanovanjskih nepremičnin. (21)Pričakuje se, da bo švedsko gospodarstvo z ukrepi za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda postalo bolj inovativno in trajnostno. Predvsem podpora širitvi širokopasovnih povezav naj bi dodatno spodbudila digitalni prehod dela, kar naj bi zmanjšalo ranljivost za motnje v dobavni verigi. Ukrepi za izboljšanje usklajevanja ponudbe in povpraševanja na trgu dela ter za odpravo vrzeli med znanji in spretnostmi bi morali prispevati k ohranjanju močne konkurenčnosti Švedske in olajšati prilagajanje v primeru neugodnih gospodarskih razmer. Poleg tega naj bi poudarek načrta za okrevanje in odpornost na okoljsko trajnostnih pobudah zmanjšal izpostavljenost netrajnostnim gospodarskim dejavnostim, ki jim grozi zastaranje. Načrt za okrevanje in odpornost na splošno spodbuja gospodarsko strukturo, ki temelji na prožnih in inovativnih gospodarskih dejavnostih, ki prispevajo k odpornosti. Načelo, da se ne škoduje bistveno (22)V skladu s členom 19(3), točka (d), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.4, k navedeni uredbi se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost zagotovil, da noben ukrep za izvajanje reform in naložbenih projektov, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (načelo, da se ne škoduje bistveno). (23)V skladu z obvestilom „Tehnične smernice za uporabo ,načela, da se ne škoduje bistveno‘ v skladu z uredbo o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost“, ki ga je sprejela Evropska komisija, je Švedska predložila utemeljitve, da noben ukrep, vključen v njen načrt za okrevanje in odpornost, ne škoduje bistveno nobenemu okoljskemu cilju. Posebna pozornost je namenjena ukrepom, katerih vpliv na okoljske cilje je treba natančno preučiti. Švedska je predložila tehtne dokaze in predvideva izvajanje blažilnih ukrepov, da bi se preprečila bistvena škoda, kar bi moralo biti zagotovljeno z ustreznimi mejniki. To zadeva zlasti sheme za naložbe v raziskave, razvoj in inovacije ter široke sheme podpore v okviru pobud „industrijski preskok“ in „podnebni preskok“ za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, ki lahko vključujejo naprave v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami. Prispevek k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo

(24)V skladu s členom 19(3), točka (e), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.5, k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki v veliki meri (ocena A) prispevajo k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo, ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Za ukrepe, ki podpirajo podnebne cilje, je namenjen znesek, ki predstavlja 44,4 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost, izračunanih po metodologiji iz Priloge VI k navedeni uredbi. V skladu s členom 17 navedene uredbe je načrt za okrevanje in odpornost skladen z informacijami iz nacionalnega energetskega in podnebnega načrta za obdobje 2021–2030. (25)Reforme in naložbe naj bi znatno prispevale k ciljema razogljičenja in energijskega prehoda, kot sta določena v švedskem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu, s čimer bodo prispevale k podnebnemu cilju Unije za leto 2030. Številni ambiciozni ukrepi, ki so združeni v namensko „zeleno“ komponento načrta za okrevanje in odpornost, podpirajo podnebne cilje, nekateri ukrepi pa podpirajo tudi druge okoljske cilje, vključno z ohranjanjem biotske raznovrstnosti. Pričakuje se, da bo izvajanje ukrepov imelo trajen učinek, zlasti s prispevanjem k zelenemu prehodu, povečanju biotske raznovrstnosti in varstvu okolja. (26)Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje naložbe v raziskave in razvoj za razogljičenje emisijsko intenzivnih industrijskih sektorjev ter naložbe v lokalne in regionalne podnebne projekte, namenjene zmanjšanju emisij toplogrednih plinov, vključno z infrastrukturo za polnjenje električnih avtomobilov in trajnostno proizvodnjo biogoriv. Cilj načrta za okrevanje in odpornost je tudi zmanjšati emisije toplogrednih plinov z naložbami za izboljšanje energijske učinkovitosti večstanovanjskih stavb in posodobitev železniške infrastrukture, medtem ko naložbe v varstvo pomembnih naravnih območij, zlasti gozdov, neposredno podpirajo ohranjanje biotske raznovrstnosti in naravnih habitatov. Naložbe dopolnjuje sveženj ambicioznih reform v podporo zelenemu prehodu, vključno s povečanjem davka na energijo, prilagoditvijo izračuna davčne ugodnosti za avtomobile, da bi bolje odražala ogljični odtis avtomobilov, in povečanjem deleža obnovljivih virov energije med gorivi, ki se uporabljajo v prometnem sektorju. (27)Ukrepi iz načrta za okrevanje in odpornost prispevajo k doseganju podnebnega cilja Unije za leto 2050 in cilja Švedske, da do leta 2045 doseže ogljično nevtralnost. Prispevek k digitalnemu prehodu (28)V skladu s členom 19(3), točka (f), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.6, k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki (ocena A) prispevajo k digitalnemu prehodu ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Za ukrepe, ki podpirajo digitalne cilje, je namenjen znesek, ki predstavlja 20,5 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost, izračunanih po metodologiji iz Priloge VII k navedeni uredbi. (29)Ukrepi iz načrta za okrevanje in odpornost prispevajo k reševanju izzivov Švedske, povezanih z digitalnim prehodom. Čeprav je digitalna povezljivost Švedske na splošno na napredni ravni, na redko poseljenih območjih obstajajo vrzeli v povezljivosti. K izboljšanju dostopa do povezav visoke hitrosti na teh območjih bi morala prispevati podpora za izgradnjo širokopasovnih povezav. Za odpravo pomanjkanja strokovnjakov v sektorju informacijske in komunikacijske tehnologije, ki je prisotno kljub na splošno visoki ravni digitalnih spretnosti in znanj med švedskim prebivalstvom, so v načrtu za okrevanje in odpornost predvideni naložbeni ukrepi za povečanje števila študijskih mest v visokošolskem poklicnem izobraževanju na ustreznih področjih. Poleg tega načrt vsebuje naložbe za razširitev izobraževanja na univerzah in v drugih visokošolskih ustanovah, pri čemer bo znaten delež namenjen programom, ki povečujejo digitalne spretnosti in znanja. (30)Pričakuje se, da bodo ukrepi iz načrta za okrevanje in odpornost prispevali k digitalnemu prehodu na Švedskem s podpiranjem digitalizacije javne uprave. Načrt za okrevanje in odpornost naj bi spodbujal sinergije med obravnavanjem zelenega in digitalnega prehoda s podpiranjem uporabe pametnih energetskih sistemov za povečanje energijske učinkovitosti stavb. Trajen učinek (31)V skladu s členom 19(3), točka (g), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.7, k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost v veliki (ocena A) meri trajen učinek na Švedska. (32)Pričakuje se, da bo izvajanje reform in naložb, ki so vključeni v načrt za okrevanje in odpornost, prineslo strukturne spremembe v gospodarstvu z izboljšanjem njegove inovacijske zmogljivosti, okoljske trajnostnosti, digitalnih spretnosti in znanj ter socialne kohezije. V načrtu je predviden dvig deleža okoljskih davkov, kar bi prispevalo k doseganju podnebnih ciljev Švedske in naj bi pospešilo zeleno preobrazbo gospodarstva. K temu dodatno pripomore spodbujanje inovativnih tehnologij za rešitve brez fosilnih goriv v energijsko intenzivnih panogah. (33)Načrt za okrevanje in odpornost podpira socialno in teritorialno kohezijo in konvergenco, kar naj bi imelo tudi dolgoročen pozitiven učinek. Ukrep za širokopasovne povezave se nanaša na regije popolnega širokopasovnega pokritja, s čimer se spodbuja regionalna kohezija v zvezi z manj gosto naseljenimi območji po vsej državi. To bi moralo vsem omogočiti, da sodelujejo pri družbeni in gospodarski mobilnosti navzgor, ki jo spodbuja digitalizacija. Naložbe v izobraževanje, namenjene zlasti poklicnemu izobraževanju in izobraževanju posameznikov s posebnimi težavami na trgu dela, ter programi za izboljšanje znanja švedskega jezika med vsemi prebivalci naj bi dolgoročno pozitivno vplivali na socialno kohezijo in vključevanje. Ukrepi, namenjeni spodbujanju inovacij in blažitvi škodljivih vplivov demografskih trendov, podpirajo povečevanje produktivnosti in vzdržnost javnih financ. Prispevajo tudi k izboljšanju zmogljivosti za podporo prihodnjim naložbam, ki spodbujajo rast. (34)Trajni učinek načrta za okrevanje in odpornost je mogoče okrepiti tudi s sinergijami med načrtom za okrevanje in odpornost in drugimi programi, vključno s programi, ki se financirajo iz skladov kohezijske politike, zlasti z obravnavanjem ozemeljskih izzivov in spodbujanjem uravnoteženega razvoja. Za spremljajoče strukturne reforme za povečanje potenciala rasti, ki bodo okrepile inovacijsko bazo švedskega gospodarstva in obravnavale makroekonomska neravnotežja, se pričakuje, da bodo dodatno prispevale k uravnoteženi in trajnostni rasti po obdobju, zajetem v načrtu za okrevanje in odpornost. Spremljanje in izvajanje (35)V skladu s členom 19(3), točka (h), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.8, k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost za zagotovitev učinkovitega spremljanja in izvajanja načrta za okrevanje in odpornost, vključno s predvidenim časovnim razporedom, mejniki in cilji ter povezanimi kazalniki, ustrezne (ocena A). (36)Švedsko ministrstvo za finance je odgovorno za splošno izvajanje švedskega načrta za okrevanje in odpornost, švedski nacionalni finančni organ pa je odgovoren za spremljanje doseganja mejnikov in ciljev. Ti so dovolj jasni in realistični, da se zagotovi sledljivost in preverja njihova uresničitev, ter temeljijo na ustreznih, sprejemljivih in zanesljivih kazalnikih. Mehanizmi preverjanja, zbiranje podatkov in pristojnosti, ki so jih opisali švedski organi, se zdijo dovolj trdni za ustrezno utemeljitev zahtevkov za izplačilo. Mejniki in cilji veljajo tudi za že izvedene ukrepe, ki so upravičeni do financiranja v skladu s členom 17(2) Uredbe (EU) 2021/241. Zahtevek za izplačilo je upravičen, če se navedeni mejniki in cilji zadovoljivo izpolnjujejo v daljšem obdobju. (37)Države članice bi morale zagotoviti, da se finančna podpora v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost sporoči in navede v skladu s členom 34 Uredbe (EU) 2021/241. V okviru instrumenta za tehnično podporo, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/240 Evropskega parlamenta in Sveta, se lahko zahteva tehnična podpora za pomoč državam članicam pri izvajanju njihovih načrtov za okrevanje in odpornost. Izračun stroškov (38)V skladu s členom 19(3), točka (i), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.9, k navedeni uredbi je utemeljitev v načrtu o znesku ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost v srednji meri (ocena B) razumna in verjetna, skladna z načelom stroškovne učinkovitosti ter sorazmerna s pričakovanim nacionalnim gospodarskim in socialnim učinkom. (39)Švedska je na splošno predložila podrobne razčlenitve posameznih ocen stroškov za naložbe in reforme s povezanimi stroški, ki so vključene v načrt za okrevanje in odpornost. Utemeljitev stroškov temelji predvsem na primerjavah s preteklimi ali vzporednimi projekti, ki so podobni predlaganim ukrepom. Za ukrepe, za katere stroškov ni mogoče podrobno določiti vnaprej, kot so sheme na podlagi povpraševanja z razpisi za zbiranje predlogov, je Švedska predložila dokaze, ki kažejo, da predlagani skupni znesek ni nesorazmeren s potrebami po financiranju ciljnih sektorjev. Ocena stroškov kaže, da je večina stroškov v načrtu za okrevanje in odpornost razumna in verjetna. Vendar zaradi dejstva, da pri nekaterih ukrepih povezava med utemeljitvijo in samim stroškom ni povsem jasna, za to merilo ni mogoče podeliti ocene „A“. Poleg tega je ocenjeni skupni strošek načrta za okrevanje in odpornost v skladu z načelom stroškovne učinkovitosti in je sorazmeren s pričakovanim nacionalnim gospodarskim in socialnim učinkom.

Zaščita finančnih interesov Unije (40)V skladu s členom 19(3), točka (j), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.10, k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost, ter dodatni ukrepi iz tega sklepa, ustrezni (ocena A) za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov pri uporabi sredstev, zagotovljenih v okviru navedene uredbe, pri čemer se pričakuje, da bodo učinkovito preprečevale dvojno financiranje v okviru navedene uredbe in drugih programov Unije. To ne posega v uporabo drugih instrumentov in orodij za spodbujanje in zagotavljanje skladnosti s pravom Unije, tudi za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov ter zaščito proračuna Unije v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta. (41)Načrt za okrevanje in odpornost spremljajo izvedbeni ukrepi, vključno s celovitimi zaščitnimi ukrepi v zvezi z nadzorom in revizijo, če se bodo na tem področju namenski dodatni mejniki izvedli v celoti. Ministrstvo za finance je nosilec splošne odgovornosti za izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter je v imenu vseh subjektov javnega sektorja odgovorno za operativne in upravne vidike načrta za okrevanje in odpornost. Ministrstvo za finance je odgovorno tudi za obravnavo in zagotavljanje osrednjega odgovora na zahteve po informacijah in dostopu do podatkov o končnih prejemnikih. Zbiranje in hrambo teh podatkov zagotavljajo organi, ki so odgovorni za izvajanje načrta za okrevanje in odpornost. Za zagotavljanje skladnosti pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost je krovni revizijski organ švedski nacionalni organ za finančno upravljanje, ki ministrstvu za finance pomaga pri njegovih splošnih usklajevalnih nalogah. Tudi nacionalni revizijski urad prispeva z rednimi revizijami učinkovitosti, uspešnosti in zanesljivosti računovodskih izkazov in pri izvajanju pooblastil, ki mu jih je podelil parlament, deluje neodvisno od vlade. (42)Sistem notranje kontrole, opisan v švedskem načrtu za okrevanje in odpornost, predstavlja zanesljiv postopek in strukturo z jasno opredeljenimi vlogami in pristojnostmi izvajalcev ter ustrezno ločenimi zadevnimi kontrolnimi funkcijami. Določiti bi bilo treba mejnike, ki zahtevajo sprejetje zakonodajnih sprememb, s katerimi se določijo pravna pooblastila za organe, vključene v usklajevanje, spremljanje, nadzor in revizijo izvajanja švedskega načrta za okrevanje in odpornost, pri čemer se določijo zlasti pooblastila za vse vladne subjekte, vključene v operativne vidike izvajanja načrta za okrevanje in odpornost, ter imenovanje revizijskega organa in pristojnega organa za pripravo revizijske strategije za izvajanje načrta za okrevanje in odpornost. Ti mejniki bi morali zagotoviti, da sistem vključuje vsaj naslednje funkcije: (a) zbiranje podatkov in spremljanje doseganja mejnikov in ciljev ter (b) zbiranje in shranjevanje podatkov, ki se zahtevajo v skladu s členom 22(2), točka (d)(i) do (iii), Uredbe (EU) 2021/241, ter zagotavljanje dostopa do njih. Skladnost načrta za okrevanje in odpornost (43)V skladu s členom 19(3), točka (k), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.11, k navedeni uredbi načrt v veliki meri (ocena A) vključuje ukrepe za izvajanje reform in javnih naložbenih projektov, ki predstavljajo usklajeno delovanje. (44)Za načrt za okrevanje in odpornost je značilna dosledna vizija, da se bo okrevanje uporabilo kot vzvod za pospešitev zelenega in digitalnega prehoda ter za spodbujanje socialne kohezije, kar izkazuje skladnost med komponentami in posameznimi ukrepi. Reforme in naložbe v posamezni komponenti so dosledne in se medsebojno krepijo, komponente pa so v sinergiji in se medsebojno dopolnjujejo. Reforma za spodbujanje poklicnega usposabljanja na področju zdravstvenega in socialnega varstva v kombinaciji z učenjem švedskega jezika naj bi na primer obravnavala izzive, povezane s prikrajšanimi skupinami na trgu dela. Hkrati bi morala ta reforma prispevati tudi k zagotavljanju visokokakovostnih storitev oskrbe, kar dopolnjuje namensko pobudo za oskrbo starejših in ukrep za regulacijo poklica medicinske sestre. Enakost (45)Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki naj bi Švedski v različnem obsegu pomagali reševati izzive na področju enakosti spolov in enakih možnosti za vse, zlasti na področju izobraževanja in usposabljanja, ki so med drugim usmerjeni v mlade, osebe z migrantskim ozadjem in invalide. Načrt za okrevanje in odpornost odraža splošni cilj vlade na področju enakosti spolov, ki je, da imajo ženske in moški enake možnosti za oblikovanje družbe in svojega življenja. Pričakuje se, da bo načrt za okrevanje in odpornost pomembno orodje za spodbujanje enakosti spolov in priprave proračuna, ki upošteva vidik spola. Samoocena varnosti (46)Samoocena varnosti v skladu s členom 18(4), točka (g), Uredbe (EU) 2021/241 ni bila predložena, saj je Švedska ni štela za potrebno. Postopek posvetovanja (47)V pripravljalnih fazah švedskega načrta za okrevanje in odpornost so potekala številna posvetovanja s socialnimi partnerji in poslovnimi organizacijami, tudi v okviru nacionalnega usklajevanja evropskega semestra na ravni služb. Organizirano je bilo srečanje s predstavniki civilne družbe. Ustrezni deležniki, kot so interesne skupine, podjetja ter predstavniki občin in regij, so v postopku predložili predloge. Pred sprejetjem reform ali ukrepov v okviru načrta za okrevanje in odpornost, ki vključujejo spremembo obstoječe zakonodaje, so bili ali naj bi bili ustreznim organom, občinam, združenjem in posameznikom predloženi njihovi predlogi. (48)Po potrebi bi morali biti zadevni deležniki še naprej vključeni v izvajanje zadevnih ukrepov za zagotovitev, da so organi v stalnem stiku z državljani, podjetji, občinami in regijami. Da bi se zagotovila odgovornost ustreznih akterjev, je ključnega pomena, da v celotnem obdobju izvajanja naložb in reform iz načrta za okrevanje in odpornost sodelujejo vsi zadevni lokalni organi in deležniki, vključno s socialnimi partnerji. Pozitivna ocena (49)Potem ko je Komisija pozitivno ocenila švedski načrt za okrevanje in odpornost z ugotovitvijo, da načrt za okrevanje in odpornost zadovoljivo izpolnjuje merila za oceno iz Uredbe (EU) 2021/241, bi bilo treba v skladu s členom 20(2) navedene uredbe in prilogo V k njej v tem sklepu določiti reforme in naložbene projekte, potrebne za izvajanje načrta za okrevanje in odpornost, ustrezne mejnike, cilje in kazalnike ter znesek, ki ga Unija da na voljo v ta namen v obliki nepovratne finančne podpore. Finančni prispevek (50)Ocenjeni skupni stroški načrta za okrevanje in odpornost Švedske znašajo 33 304 030 000 SEK, kar znaša 3 289 286 914 EUR na podlagi referenčnega menjalnega tečaja ECB med EUR in SEK z dne 28. maja 2021. Ker načrt za okrevanje in odpornost zadovoljivo izpolnjuje merila za oceno iz Uredbe (EU) 2021/241 in ker je znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost višji od najvišjega finančnega prispevka, ki je na voljo za Švedsko, bi moral biti finančni prispevek, dodeljen za načrt za okrevanje in odpornost Švedske, enak skupnemu znesku finančnega prispevka, ki je na voljo za Švedsko. (51)V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je treba izračun najvišjega finančnega prispevka za Švedsko posodobiti do 30. junija 2022. Zato bi bilo treba v skladu s členom 23(1) navedene uredbe za Švedsko dati na voljo znesek, ki ne presega najvišjega finančnega prispevka iz člena 11(1), točka (a), navedene uredbe, za pravno obveznost, ki se sprejme do 31. decembra 2022. Po potrebi bi moral Svet po posodobitvi najvišjega finančnega prispevka na predlog Komisije brez nepotrebnega odlašanja spremeniti ta sklep tako, da vanj vključi posodobljeni najvišji finančni prispevek, izračunan v skladu s členom 11(2) navedene uredbe. (52)Podpora, ki se zagotovi, se financira z izposojanjem sredstev s strani Komisije v imenu Unije na podlagi člena 5 Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053. Podpora bi se morala izplačati v obrokih, potem ko bo Švedska zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, ki so opredeljeni v zvezi z izvajanjem načrta za okrevanje in odpornost.