[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 14.12.2010

COM(2010) 734 konč.

POROČILO KOMISIJE SVETU

Pregled prehodnih ukrepov glede pridobivanja kmetijskih zemljišč, predvidenih v Pristopni pogodbi iz leta 2005

POROČILO KOMISIJE SVETU

Pregled prehodnih ukrepov glede pridobivanja kmetijskih zemljišč, predvidenih v Pristopni pogodbi iz leta 2005

POVZETEK

Pristopna pogodba, podpisana leta 2005 z Bolgarijo in Romunijo[1], določa prehodno obdobje sedmih let (od leta 2007 do leta 2014), ki tema državama članicama omogoča ohranitev obstoječih omejitev glede pridobivanja kmetijskih in gozdnih zemljišč s strani fizičnih in pravnih oseb iz drugih držav EU/EGP. Določa tudi, da mora Komisija v tretjem letu po pristopu te prehodne ukrepe pregledati.[2]

Cilj tega poročila je pregledati te začasne omejitve in njihove učinke, da bi se lahko poročalo o možnosti skrajšanja ali končanja prehodnega obdobja pred datumom iz Pristopne pogodbe. Na podlagi tega cilja je bila leta 2009 naročena izdelava študije. V študiji in v tem poročilu je bilo ugotovljeno, da:

- v Bolgariji in Romuniji ni popolne prepovedi pridobivanja kmetijskih zemljišč. Zato se je znatna tuja prisotnost (v obliki ustanavljanja novih družb ali udeležbe v družbah rezidentkah, registracije državljanov EU kot samozaposlenih kmetov ter najemanja kmetijskih zemljišč) kljub začasnim omejitvam brez občutnejših motenj prilagodila sistemu. Glede na omejen dostop do kapitala in razdrobljenost zemljišč v zadevnih državah članicah je mogoče te tuje naložbe obravnavati celo kot pomoč pri reševanju nekaterih institucionalnih omejitev. Dejavnosti tujih vlagateljev lahko z uvedbo novih tehnologij, zagotavljanjem zelo potrebnega kapitala za proizvodnjo, racionalizacijo rabe zemljišč in povečanjem vrednosti zemljišč pozitivno vplivajo na kmetijsko reformo v Bolgariji in Romuniji;

- se razlike v zvezi z dohodkom in cenami zemljišč v Bolgariji in Romuniji v primerjavi z drugimi državami članicami EU postopno zmanjšujejo, vendar so še vedno velike in zelo daleč od popolne konvergence. Kljub temu se zmanjševanje teh razlik niti ni pričakovalo niti ni bilo nujen pogoj za konec omejitev;

- se družbeno-gospodarski kazalci za kmetijsko proizvodnjo izboljšujejo, pri čemer se pričakuje, da se bo ta pozitivni trend nadaljeval. Vendar so med novima državama članicama in drugimi državami članicami EU še vedno velike razlike v zvezi s produktivnostjo in deležem zaposlenosti v kmetijstvu glede na celotno zaposlenost.

Čeprav mora biti časovno obdobje, zajeto pri pripravi tega poročila, nedvomno kratko glede na razmere v Bolgariji in Romuniji, kot je bilo ugotovljeno med vmesnim pregledom, Komisija ugotavlja, da rokov za uporabo prehodnih omejevalnih ukrepov za pridobivanje kmetijskih zemljišč ni treba skrajšati.

Komisija hkrati poudarja, da morata ti dve državi članici preostanek prehodnega obdobja dobro izkoristiti za spodbujanje razvoja kmetijskega sektorja. Komisija meni, da bi bila preučitev možnosti nadaljnjega odpiranja kmetijskih trgov za tuje naložbe z zmernimi ukrepi še pred iztekom prehodnega obdobja koristna za spodbujanje konkurenčnosti bolgarskega in romunskega kmetijskega sektorja. V zvezi s tem se lahko priporočijo nekateri ukrepi, ki se sprejmejo prostovoljno:

- omogočanje tujcem iz EU, ki nimajo stalnega prebivališča v EU-2, da brez omejitev pridobijo določen del kmetijskega območja države;

- omogočanje tujcem iz EU, ki nimajo stalnega prebivališča v EU-2, da brez omejitev pridobijo določen del kmetijskih zemljišč do določenega največjega dela na nakup, po možnosti pri vsakem nakupu v kombinaciji z zahtevo glede nekaterih naložb v tehnološke inovacije;

- dovoljenje tujcem iz EU, ki nimajo stalnega prebivališča v EU-2, ampak tam najemajo kmetijska zemljišča, da brez omejitev pridobijo kmetijska poslopja in zemljišča, na katerih so ta poslopja zgrajena.

POROČILO KOMISIJE SVETU

Pregled prehodnih ukrepov glede pridobivanja kmetijskih zemljišč, predvidenih v Pristopni pogodbi iz leta 2005

Komisija predloži to poročilo Svetu v skladu s Protokolom o pogojih in podrobnostih sprejema Republike Bolgarije in Romunije v Evropsko Unijo. Protokol ter njegovi prilogi VI in VII vsebujejo pogoje, predvidene za uporabo prehodnih ukrepov, vključno s prehodnimi obdobji, v katerih se lahko ohranijo obstoječe omejitve glede nakupa kmetijskih zemljišč, gozdov in gozdnih zemljišč s strani državljanov in pravnih oseb iz drugih držav EU/EGP. V obeh prilogah je določeno, da je treba v tretjem letu od dne pristopa opraviti splošni pregled teh prehodnih ukrepov v obliki poročila Komisije Svetu.

Ob upoštevanju te obveznosti je svetovalec[3] izvedel študijo[4], v kateri je analiziran vpliv prehodnih ukrepov na kmetijski sektor v Bolgariji in Romuniji (v nadaljnjem besedilu: EU-2).

1. Pravna podlaga za poročilo Komisije

Člen 63 PDEU določa temeljno svoboščino prostega pretoka kapitala[5], ki med drugim zajema ureditev naložb brez omejitev za pridobivanje kmetijskih zemljišč[6].

Pristopna pogodba, podpisana leta 2005 z Bolgarijo in Romunijo, določa, da se z odstopanjem od prostega pretoka kapitala iz Pogodbe obema novima državama članicama odobri sedemletno prehodno obdobje od leta 2007 (datum pristopa) do leta 2014, v katerem lahko ohranita omejitve glede pridobivanja kmetijskih zemljišč, gozdov in gozdnih zemljišč , ki so bile na datum podpisa Pristopne pogodbe vključene v njuno zakonodajo.

Člen 20 Protokola o pogojih in podrobnostih sprejema Republike Bolgarije in Romunije v Evropsko Unijo določa, da se morajo navedeni prehodni ukrepi uporabljati pod pogoji, določenimi v Prilogi VI (Bolgarija) in Prilogi VII (Romunija) k Protokolu.

V prilogah je navedeno, da se „ v tretjem letu od dne pristopa [...]opravi splošni ponovni pregled teh prehodnih ukrepov. V ta namen Komisija Svetu predloži poročilo . Svet lahko na predlog Komisije soglasno odloči, da se prehodno obdobje […] skrajša ali konča.“

2. Prehodne ureditve

Med pristopnimi pogajanji sta Bolgarija in Romunija zaradi pomislekov, podobnih tistim, ki jih je izrazilo sedem od desetih držav, ki so se EU pridružile leta 2004, zahtevali prehodno obdobje za pridobivanje kmetijskih zemljišč s strani državljanov drugih držav članic EU in pravnih oseb, ki so ustanovljene v skladu z zakonodajo druge države članice ter nimajo sedeža niti niso registrirane v Romuniji in Bolgariji[7] (v nadaljnjem besedilu: tujci iz EU). Zdi se, da je glavni razlog za to zahtevo potreba po ohranitvi družbeno-gospodarskih pogojev za kmetijske dejavnosti takoj po uvedbi enotnega trga in prehoda na skupno kmetijsko politiko . Prehodni ukrepi so namenjeni ublažitvi vpliva prostega trga za kmetijska zemljišča v EU-2 zaradi razmeroma nizke ravni nakupnih cen zemljišč in prihodkov kmetov v primerjavi s preostalimi državami EU (v nadaljnjem besedilu: EU-25). Vendar lahko Bolgarija in Romunija zaradi negativnega vpliva, ki ga lahko imajo omejitve tujih naložb na razvoj kmetijskega sektorja ter zlasti njegovo produktivnost, tehnološko inovativnost in konkurenčnost, svoje omejevalne določbe uporabljata le v prehodnem obdobju, omejenem na sedem let (2007 do 2014).

3. Cilji poročila

Cilj Komisije je pregledati vpliv pristopa in začasnih omejitev na kmetijski sektor v EU-2. V poročilu se bo preučila tudi utemeljenost pomislekov, zaradi katerih sta Bolgarija in Romunija zahtevali prehodno obdobje za pridobivanje kmetijskih zemljišč brez omejitev. Tako bo Komisija lahko ocenila potrebo po ohranitvi prehodnih ukrepov v predvidenem prehodnem obdobju in poročala o možnosti njegovega skrajšanja ali končanja pred letom 2014, tj. datumom iz Pristopne pogodbe. Pred oceno Komisije je bila izvedena študija CEPS iz leta 2010, ki je zajemala raziskavo in analizo razvoja dogodkov v EU-2 po pristopnih pogajanjih držav in njegovo primerjavo z razmerami v EU-25.

4. Metodološki pristop

Za razumevanje sedanjega in prihodnjega vpliva omejitev lastništva zemljišč se je študija osredotočila na dve vprašanji: (i) v kakšnem obsegu omejitve tujega lastništva vplivajo na učinkovitost zamenjave in dodelitve zemljišč ter rast produktivnosti in (ii) v kakšnem obsegu so dejavniki, na katerih temeljijo pomisleki Bolgarije in Romunije (da bodo tujci množično prevzemali zemljišča, če omejitev ne bo), še vedno utemeljeni.

Raziskava se je osredotočila na naslednja glavna vprašanja: primerjalno analizo prehodnih omejitev v EU-2; druge dejavnike, ki vplivajo na trge s kmetijskimi zemljišči in promet z zemljišči; razvoj trgov s kmetijskimi zemljišči v zadnjih letih, zlasti glede cen zemljišč in cen najema, razvoj kmetijskega dohodka ter njegove stopnje zbliževanja z EU-25; ter analizo nekaterih ključnih kazalcev učinkovitosti kmetijstva v EU-2 v primerjavi z ustreznimi kazalci za EU-25.

5. Pregled stanja po treh letih članstva v EU

Omejitve tujega lastništva in delovanje trgov z zemljišči

Omejitve, ki sta jih uvedli Bolgarija in Romunija, zadevajo tuje (tj. le nerezidenčni kmetje in pravne osebe) lastništvo (vendar ne najem) kmetijskega zemljišča. Ker so omejitve glede pridobivanja kmetijskih zemljišč v EU-2 s strani tujcev začasne, je treba poudariti, da učinkovit promet s kmetijskimi zemljišči ovirajo tudi različni drugi dejavniki, kot so: (i) omejitve in nepopolnosti kapitalskih trgov , zaradi katerih se kmetje ne morejo izogniti financiranju nakupov zemljišč iz svojih prihrankov; (ii) razdrobljenost zemljišč , ki omejuje prodajo kmetijskih zemljišč, saj kupci raje kupujejo nerazdrobljena zemljišča; (iii) visoki upravni stroški , povezani s prometom z zemljišči in varstvom lastninskih pravic.

Pravne omejitve glede pridobivanja kmetijskih zemljišč s strani tujcev, ki veljajo v EU-2

Pristopna pogodba z Bolgarijo in Romunijo določa, da se lahko v prehodnem obdobju sedmih let po pristopu ohranijo nacionalni predpisi, v skladu s katerimi tujci iz EU običajno ne morejo pridobivati kmetijskih zemljišč. Kljub temu lahko tujci iz EU pod nekaterimi pogoji pridobijo kmetijska zemljišča v EU-2 že v prehodnem obdobju. Poleg tega lahko tujci iz EU kmetijska zemljišča najemajo brez omejitev.

V Bolgariji in Romuniji je pridobivanje kmetijskih zemljišč s strani tujcev iz EU urejeno na podoben način:

(i) za državljane EU , ki želijo delati kot samozaposleni kmetje in pridobiti kmetijsko zemljišče v Bolgariji in Romuniji, ne veljajo nobene omejitve ali drugačni postopki kot za državljane teh dveh držav; (ii) pravne osebe s sedežem v Bolgariji ali Romuniji lahko prav tako pridobijo kmetijsko zemljišče v kateri koli od obeh držav ne glede na raven tuje udeležbe v njihovem kapitalu.

Te naložbene možnosti za tujce iz EU dokazujejo, da so omejitve, ki veljajo v EU-2, manj omejevalne kot omejitve v nekaterih državah, ki so se EU pridružile leta 2004 in so zahtevale prehodno obdobje za pridobivanje kmetijskih zemljišč (v nadaljnjem besedilu: države EU-7[8]). Glavna razlika je, da v Bolgariji in Romuniji ni omejitev glede pridobivanja zemljišč s strani pravnih oseb s sedežem na njunem ozemlju ne glede na tujo udeležbo v kapitalu pravnih oseb. Poudariti je tudi treba, da sta Bolgarija in Romunija uvedli manj zahtevne pogoje, ki jih morajo izpolnjevati državljani EU, preden se lahko registrirajo kot samozaposleni kmetje in uveljavijo svojo pravico, da pridobijo kmetijsko zemljišče v teh državah. Vendar ni uradnih podatkov o tujem lastništvu kmetijskih zemljišč v Bolgariji in Romuniji, tako da učinka omejitev ni mogoče enostavno oceniti. Kljub temu informacije, ki so jih od različnih virov pridobili strokovnjaki za zemljišča, ki so sodelovali pri študiji[9], kažejo na visoko raven tujega lastništva kmetijskih zemljišč v obeh državah. Jasno je, da se je pridobivanje zemljišč s strani tujih vlagateljev okrepilo zaradi vračanja zemljišč zasebnim lastnikom.

Pravne omejitve, ki urejajo pridobivanje kmetijskih zemljišč s strani tujcev iz EU v Bolgariji in Romuniji, kažejo, da stroga in popolna prepoved pridobitev s strani tujcev ni vzpostavljena ter se zato ne sme obravnavati kot bistvena za doseganje ciljev uvedbe prehodnega obdobja.

Neposredne tuje naložbe

Povečanje neposrednih tujih naložb (NTN) v kmetijstvu bi pomembno vplivalo na zelo potreben dostop do kapitala, tehnologije ter znanja in izkušenj v sektorju. Od skupnih NTN v višini približno 32 milijard EUR do leta 2008 v Bolgariji in približno 43 milijard EUR do leta 2007 v Romuniji so NTN v kmetijskem sektorju znašale približno 166 milijonov EUR v Bolgariji in 280 milijonov EUR v Romuniji. Čeprav so zneski teh naložb razmeroma nizki, skupaj s spodbudnim (vertikalnim) vplivom NTN v povezanih sektorjih (npr. v prehranskem sektorju) pozitivno vplivajo na povečanje produktivnosti kmetijstva in vrednosti zemljišč.

Vpliv pristopa k EU na trge z zemljišči v EU-2

Kljub (delnim) omejitvam tujih naložb v kmetijskem sektorju je pristop k EU že pozitivno vplival na razvoj tega sektorja. S spodbujanjem tujih naložb v celotno gospodarstvo EU-2 in z omogočanjem rasti finančnega sektorja se je s pristopom k EU izboljšal dostop kmetov do kreditov in zavarovanj, s čimer so se povečali produktivnost kmetijstva, povpraševanje po zemljiščih in vrednost zemljišč.

Poleg tega so subvencije kmetijam v EU-2, povezane s skupno kmetijsko politiko (SKP), pomemben del prihodkov kmetov v EU-2, čeprav so še vedno nižje od subvencij, ki so na voljo kmetijam v drugih državah članicah EU. Ker je večina subvencij povezana z zemljiščem ali pridelkom, te spodbujajo povpraševanje po zemljiščih in povečujejo produktivnost.

Spreminjanje trgov z zemljišči v EU-2

Celoten obseg trga prodaje zemljišč v Bolgariji in Romuniji je majhen. V Bolgariji je bilo do leta 2008 prodanih približno 140 000 ha kmetijskih zemljišč. V Romuniji se je do leta 2009 s prodajo izmenjalo približno 220 000 ha kmetijskih zemljišč. Vendar se je v obdobju 1999–2008 v obeh državah obseg zemljišč, izmenjanih s prodajo, sedemkrat povečal. V času pristopa se je prodaja zemljišč v Bolgariji povečala za 45 % (v obdobju 2006–2008), v Romuniji pa se je povečala za več kot trikrat (v obdobju 2005–2009).

Čeprav je razvoj trgov prodaje zemljišč v EU-2 podoben, se najemna trga bistveno razlikujeta. Najemanje zemljišč je veliko manj pomembno v Romuniji kot v Bolgariji. V EU-27 ima Romunija najnižji delež najemanja zemljišč[10], čeprav se je v zadnjih letih ta delež povečal. V Romuniji je tako kot v drugih državah najemanje zemljišč pomembnejše za večje pravne osebe, ki najemajo več kot tretjino zemljišč, ki jih uporabljajo (36 % leta 2007). Vendar so leta 2007 le približno 35 % skupne kmetijske površine v Romuniji uporabljala kmetijska podjetja, medtem ko so imele pravne osebe v Bolgariji v lasti približno 53 % vseh kmetijskih zemljišč.

Za pridobitev statistike prodajnih cen in cen najema zemljišč so se pri študiji uporabili nacionalni viri. Po pristopu so se splošne cene najema le malo povečale[11]. Nasprotno so se v letih med pristopom in po njem znatno povečale prodajne cene zemljišč.

V predpristopnem obdobju (2004–2006) so se prodajne cene zemljišč v Bolgariji povišale za 24 % (dosegle so 895 EUR/ha). Po pristopu so se prodajne cene zemljišč v Bolgariji povišale za 34 % v primerjavi s predpristopnim obdobjem in so v obdobju 2007–2008 dosegle 1 202 EUR/ha. V Romuniji so se prodajne cene zemljišč v predpristopnem obdobju (2004–2005) povišale za več kot 200 % in so dosegle približno 900 EUR/ha, pri čemer so se močno povišale zlasti leta 2005, ko je bila podpisana Pristopna pogodba. Po pristopu so se prodajne cene kmetijskih zemljišč dodatno povečale za več kot 50 % v primerjavi s predpristopnim obdobjem in so leta 2008 dosegle 1 400 EUR/ha.

Zaradi zgoraj navedenih dvigov prodajnih cen zemljišč v Bolgariji in Romuniji se razlike med cenami zemljišč v teh dveh državah in v EU-25 zmanjšujejo. Kljub temu je razlika med cenami zemljišč v EU-2 in cenami zemljišč v EU-15 (države članice EU pred 1. majem 2004) še vedno velika. Nasprotno so prodajne cene zemljišč v EU-2 zdaj primerljive s cenami v EU-7[12].

Če upoštevamo, da so najemni trgi odprti za tujce v obeh državah EU-2, je kljub temu treba opozoriti, da konvergenca pri cenah najema po pristopu ni bila izrazitejša od konvergence pri prodajnih cenah zemljišč. Ta pojav bi lahko bil kazalec, da zanimanje tujih vlagateljev za najemanje kmetijskih zemljišč brez možnosti, da to združijo s pridobitvijo zemljišč, potrebnih za kmetijske dejavnosti, ni veliko.

Družbeno-gospodarska struktura kmetijskega sektorja

Preobrazba kmetijskega sektorja v EU-2, ki še poteka, že kaže pozitivne rezultate. Razpoložljivi podatki kažejo, da je leta 2008 donos pšenice v Bolgariji dosegel 70 % ravni v EU-25, donos v Romuniji pa približno 60 % ravni v EU-25. Razlike v produktivnosti dela med EU-2 in EU-25 se prav tako zmanjšujejo, čeprav so še vedno velike. Leta 2008 je delež dodane vrednosti na vložek dela v kmetijstvu v Romuniji dosegal približno 45 % ravni v EU-25, v Bolgariji pa 60 % ravni v EU-25. Kljub temu je treba opozoriti, da se je vložek dela v kmetijstvu v Bolgariji in Romuniji bistveno zmanjšal (za več kot 40 % od leta 2000 do leta 2009)[13].

Poleg tega je bil leta 2007 delež zaposlenosti v kmetijskem sektorju v EU-25 le 5 %, medtem ko je bil v Bolgariji 18 %, v Romuniji pa 28 %. Dejanski kmetijski dohodek glede na vložek dela se je med letoma 2000 in 2008 povečal za približno 51 % v Bolgariji in 68 % v Romuniji.[14] Vendar so razlike v kmetijskem dohodku med v EU-2 in EU-25 kljub postopnemu zmanjševanju še vedno velike. Leta 2008 je kmetijski dohodek v Bolgariji dosegal polovico ravni v EU-15[15], vendar se je približal povprečnemu kmetijskemu dohodku v EU-7. Kljub temu je leta 2008 kmetijski dohodek v Romuniji znašal četrtino dohodka v EU-15, vendar je bil še vedno pod povprečjem kmetijskega dohodka EU-7, čeprav je bil primerljiv z dohodkom v Latviji, Litvi in na Poljskem.[16]

6. Sklepi

Razvoj kmetijskega sektorja v Bolgariji in Romuniji, zlasti večja kmetijska proizvodnja, večja produktivnost, večji kmetijski dohodek in prodajne cene zemljišč, kaže, da se razlike med EU-2 in EU-25 postopno zmanjšujejo, čeprav še vedno obstajajo. Zato se tri leta po pristopu pomisleki, izraženi med pristopnimi pogajanji, in sicer da bi zaradi razmeroma nižjega dohodka in cen zemljišč v EU-2 v primerjavi z EU-25 tujci množično pridobivali zemljišča, če ne bi bilo začasnih omejitev tujih naložb v kmetijskem sektorju, še vedno zdijo utemeljeni, čeprav ne v celoti.

Analiza sedanjih razmer v kmetijskem sektorju v Bolgariji in Romuniji je pokazala, da omejitve ne pomenijo popolne in stroge prepovedi tujih naložb v kmetijska zemljišča. Hkrati nekateri institucionalni dejavniki do neke mere upočasnjujejo napredek kmetijske strukturne reforme v EU-2. Med te dejavnike spadajo nepopolnosti kapitalskega trga, razdrobljenost zemljišč in visoki stroški nakupa. Zato se zdi, da bi bilo lažje doseči cilj začasnih omejitev, tj. ublažitev vpliva prostega trga za kmetijska zemljišča v EU-2, če bi imeli tudi lokalni kmetje v prehodnem obdobju neoviran dostop do kapitala. Tako bi lahko združevali svoja zemljišča, vlagali v tehnologijo, izboljševali svojo produktivnost, s čimer bi se povečal kmetijski dohodek in povišale cene zemljišč. Vendar je zaradi nepopolnosti kapitalskega trga, ki so delno posledica finančne krize, nujno potreben nov kapital za nadaljnje omogočanje in spodbujanje razvoja kmetijskega sektorja v EU-2. Zato je treba temeljito preučiti možnost odpiranja navedenih trgov tujim naložbam z zmernimi ukrepi še pred iztekom prehodnega obdobja, da se zagotovi konkurenčnost kmetijskega sektorja v EU-2.

Glede na navedeni predlog bi bilo morda treba preučiti tudi uvedbo naslednjih zmernih reform:

- omogočanje tujcem iz EU, ki nimajo stalnega prebivališča v EU-2, da brez omejitev pridobijo določen del kmetijskega območja države;

- omogočanje tujcem iz EU, ki nimajo stalnega prebivališča v EU-2, da brez omejitev pridobijo določen del kmetijskih zemljišč do določenega največjega dela na nakup, po možnosti pri vsakem nakupu v kombinaciji z zahtevo glede nekaterih naložb v tehnološke inovacije;

- dovoljenje tujcem iz EU, ki nimajo stalnega prebivališča v EU-2, ampak tam najemajo kmetijska zemljišča, da brez omejitev pridobijo kmetijska poslopja in zemljišča, na katerih so ta poslopja zgrajena.

Upoštevati je treba, da znatna tuja prisotnost na bolgarskem in romunskem kmetijskem trgu obstaja že v okviru pravnih oseb s sedežem v EU-2, ki poslujejo s tujim kapitalom, tujcev, ki najemajo kmetijska zemljišča brez omejitev, in samozaposlenih kmetov EU, ki prebivajo v EU-2. Pridobivanje zemljišč s strani teh vlagateljev iz EU še ni povzročilo občutnejših motenj sistema. Njihove gospodarske dejavnosti je mogoče obravnavati celo kot pomoč pri odpravljanju sistemskih slabosti, povezanih z dolgotrajnimi institucionalnimi težavami, ki ovirajo učinkovitejšo uporabo kmetijskih zemljišč in s tem produktivnost kmetijstva. Prav tako se zdijo malo verjetni veliki pretresi zaradi množičnih prevzemov zemljišč po koncu prehodnega obdobja, ker se bodo verjetno prihodnji vlagatelji načeloma zanimali za kmetijski trg v EU-2, vendar ne na način, da bi se morali tam registrirati že v prehodnem obdobju in že zdaj pridobiti kmetijska zemljišča po še nižji predhodni ceni. Poleg tega razvoj cen na že neomejenih najemnih trgih kaže, da bi se lahko postopno približevanje prodajnih cen zemljišč ravni v EU-25 nadaljevalo celo po koncu prehodnega obdobja. Pričakuje se, da bodo tuji vlagatelji združili svoje dejavnosti nakupov in najemanja kmetijskih zemljišč.

Glede na roke za pripravo tega poročila, določene v Pristopni pogodbi iz leta 2005, je preučevano obdobje nedvomno prekratko[17], da bi se lahko pridobili obsežnejši empirični dokazi vplivu pristopa in začasnih omejitev na razvoj kmetijskega trga v EU-2. Kljub temu je študija Komisije pokazala, da so se razlike v dohodku in cenah zemljišč med EU-2 in EU-25, v zvezi s katerimi sta imeli državi ob pristopu največ pomislekov, v zadnjih letih zmanjšale, vendar so še vedno precej oddaljene od popolne konvergence. Zato se popolna konvergenca niti ne pričakuje niti ni nujen pogoj za konec omejitev. Študija CEPS iz leta 2010 je pokazala tudi, da je za EU-2 zelo priporočljivo, da preostanek prehodnega obdobja dobro izkoristi za spodbujanje razvoja kmetijskega sektorja ter se tako pripravi na neizogiben konec začasnih omejitev. Ker tuje naložbe pospešujejo proces racionalizacije rabe zemljišč, povečujejo produktivnost in raven tehnološke inovativnosti ter izboljšujejo konkurenčnost kmetijskih trgov, je treba EU-2 priporočiti preučitev ukrepov za nadaljnje prostovoljno odpiranje njunih kmetijskih sektorjev.

Glede na razmere v EU-2 med vmesnim pregledom prehodnih ukrepov za pridobivanje kmetijskih zemljišč Komisija ugotavlja, da rokov za uporabo začasnih omejevalnih ukrepov v Bolgariji in Romuniji ni treba skrajšati.

[1] UL L 157, 21.6.2005, str. 11.

[2] Člen 3(2) prilog VI in VII k Protokolu o pristopu določa: „V ta namen Komisija Svetu predloži poročilo. Svet lahko na predlog Komisije soglasno odloči, da se prehodno obdobje […] skrajša ali konča.“

[3] Center za evropske politične študije (CEPS).

[4] „Pregled prehodnih omejitev, ki jih ohranjata Bolgarija in Romunija glede pridobivanja kmetijskih zemljišč“ (v nadaljnjem besedilu: študija CEPS iz leta 2010): http://ec.europa.eu/internal_market/capital/reports.

[5] Glej nomenklaturo pretoka kapitala iz Priloge I k Direktivi Sveta 88/361/EGS z dne 24. junija 1988 o izvajanju člena 67 Pogodbe (UL L 178, 1988, str. 5). Čeprav je bila ta direktiva z Maastrichtsko pogodbo razveljavljena, Sodišče Evropske unije priznava, da ima nomenklatura okvirni pomen.

[6] Petletno prehodno obdobje, odobreno Bolgariji in Romuniji v zvezi s pridobivanjem kmetijskih zemljišč za sekundarna prebivališča, ni predmet tega poročila.

[7] Glede na jasno besedilo Pristopne pogodbe takoj po pristopu vsa navedena pravila veljajo neposredno tudi za državljane in pravne osebe EGP.

[8] To so Češka republika, Estonija, Latvija, Litva, Madžarska, Poljska in Slovaška.

[9] Glej pojasnila in primere v oddelkih 4 in 6 študije CEPS iz leta 2010.

[10] Glej preglednico 4 na strani 20 študije CEPS iz leta 2010.

[11] V Bolgariji, kjer je najemanje zemljišč veliko pomembnejše kot v Romuniji, so bile cene najema po pristopu leta 2008 le 17 % višje kot cene najema pred pristopom leta 2006.

[12] Glej sliko 11 in preglednico 17 na straneh 43–44 študije CEPS iz leta 2010.

[13] Vir: Eurostat (Ekonomski računi za kmetijstvo, Statistika vložka dela v kmetijstvu).

[14] Glede na kazalec A dohodka iz kmetijske dejavnosti (vir: Eurostat, Ekonomski računi za kmetijstvo).

[15] Izražen s standardom kupne moči.

[16] Glej sliko 18 na strani 54 študije CEPS iz leta 2010.

[17] Večina statistike, ki je bila na voljo ob sprejetju tega poročila, se sklicuje na podatke iz leta 2008.