SL 
 
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE 
z dne 22. maja 2006 
na zahtevo slovenskega Ministrstva za pravosodje 
o predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o finan čnih zavarovanjih 
(CON/2006/24) 
 
Uvod in pravna podlaga  
Evropska centralna banka (ECB) je dne 13. aprila  2006 prejela zahtevo slove nskega Ministrstva za 
pravosodje za mnenje o predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o finan čnih zavarovanjih 
(v nadaljevanju: »predlog zakona«). 
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz člena 105(4) Pogodbe o ustanov itvi Evropske skupnosti in iz 
pete in šeste alinee člena 2(1) in člena 2(2) Odlo čbe Sveta 98/415/ES z dne 29. junija 1998 o 
posvetovanju nacionalnih organov z Evropsko cen tralno banko glede osnutkov pravnih predpisov1, saj se 
predlog zakona nanaša na pla čilne in poravnalne sisteme, na pravila, ki se nanašajo na finan čne 
institucije, kolikor pomembno vplivajo na stabilnost finan čnih institucij in trgov, in instrumente denarne 
politike. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centr alne banke je to mnenje sprejel 
Svet ECB. 
 1. Namen predloga zakona 
Glavna cilja predloga zakona sta: (i) uvedba kon cepta »maksimalne zastav ne pravice« v zvezi z 
zagotavljanjem finan čnega zavarovanja v Zakon o finan čnih zavarovanjih (v nadaljevanju: »zakon«)
2; in 
(ii) izvajanje Direktive 2002/47/ES Evropskega parlam enta in Sveta z dne 6. junija 2002 o dogovorih o 
finančnem zavarovanju (v nadaljevanju: »Direktiva o zavarovanjih«)3. 
 
2. Splošne pripombe 
2.1 ECB v splošnem pozdravlja predlagane sprememb e, saj predlog zakona ureja vprašanja, ki so 
neposrednega pomena za glavna podro čja pristojnosti Eurosistema, in bo vplival tako na u činkovito 
in varno uporabo dogovorov o finan čnem zavarovanju na finan čnih trgih v EU kot tudi na kreditne 
                                                      
1  UL L 189, 3. 7. 1998, str. 42. 
2  Sprejet 22. aprila 2004, objavljen v Urad nem listu Republike Slovenije, št. 47/04. 
3  UL L 168, 27. 6. 2002, str. 43. 
2 operacije Eurosistema. Ker zakon med drugim velja tudi za dogovore o finan čnem zavarovanju, ki 
jih nacionalne centralne banke držav članic in ECB sklepajo s svojimi nasprotnimi strankami, bi 
morale nove dolo čbe zagotavljati dodatno podporo izvajanju kreditnih operacij z doma čimi 
nasprotnimi strankami Banke Sl ovenije in v kontekstu koresponden čnega centralnoban čnega 
modela. V tem smislu bo uvedba koncepta »maksima lne zastavne pravice« (kakor je opredeljena v 
1. členu predloga zakona) omogo čila dajalcem finan čnega zavarovanja, da zagotovijo zavarovanje 
do določenega zneska ali v primeru, da najvišji znesek ni dolo čen, do celotne vrednosti 
zastavljenega finan čnega instrumenta v zvezi z eno ali ve č terjatvami iz pravne ga razmerja, ne da 
bi bilo to treba storiti posebej za vsako posamezno terjatev. 
2.2 Določbe 2., 3. in 4. člena predloga zakona bi nadalje pojasnile  izvajanje Direktive o zavarovanjih v 
Sloveniji. S tem v zvezi ECB ugotavlja naslednje predlagane spremembe: (a) predlog zakona v 
izogib dvomu dolo ča, da med drugimi pravicami, ki izhajajo iz pogodbe o finan čnem zavarovanju, 
tudi pravica do izvršitve zavarovanja ostane v ve ljavi celo potem, ko se proti dajalcu ali prejemniku 
zavarovanja za čne kateri od insolven čnih postopkov, in torej takšen postopek ne bi smel 
predstavljati ovire za hitro in nemoteno realizacijo zavarovanja (v skladu s členom 8 Direktive o 
zavarovanjih); (b) veljavnost dogovora o pobotu zaradi pred časnega prenehanja je izrecno 
razširjena na primere sodnega in drugega rub eža, da bi se v popolnosti izpolnila zahteva, dolo čena 
v členu 7 Direktive o zavarovanjih; in (c) za pravo, ki se uporablja za finan čno zavarovanje, 
zagotovljeno z vpisom prenosa v zavarovanje ali zastavne pravice v register finan čnih 
instrumentov, je dolo čeno pravo države registra (glej člen 9 Direktive o zavarovanjih). 
 3. Maksimalna zastavna pravica  
3.1. Novi koncept »maksimalne zastavne pravice« naj bi olajšal zagotavljanje zavarovanja, saj 
omogoča dajalcem finan čnega zavarovanja, da zagotovijo zavarovanje do dolo čenega zneska za 
več
 terjatev v pravnem razmerju, ne da bi bilo to treba storiti posebej za vsako posamezno terjatev. 
ECB ugotavlja, da se »maksimalna zastavna  pravica« lahko ustanovi le na finan čnih instrumentih, 
ki so vpisani v uradni register, s čimer se zagotavlja preglednost us tanovljenih pravic zavarovanja. 
V tem kontekstu se ECB sklicuje na člen 3 Direktive o zavarovanjih in bi želela ponoviti svoje 
stališče, da so »preprosti in zanesljivi na čini ustanavljanja zavarovanja, ki vklju čujejo učinkovite 
metode izvrševanja, temeljnega pomena za Eurosi stem, saj med drugim pomagajo pri zagotavljanju 
nemotenega delovanja enotne  denarne politike Eurosistema«4.  
3.2. V zvezi z domnevo, ki jo vsebuje zadnji stavek v prvem odstavku 7.a člena predloga zakona, ECB 
predlaga, da se besedilo »se šteje, da finan čni instrument v celoti jam či za zavarovane terjatve« 
oblikuje bolj jasno, tako da se dolo či, da se v tem primeru šteje, da finan čni instrument jam či za 
zavarovane terjatve s svojo celotno vrednostjo. 
                                                      
4  Glej odstavek 12 v mnenju ECB CON/2005/12 z dne 25. ma ja 2005 na zahtevo Ministrstva za finance Luksemburga o 
predlogu zakona o dogovorih o finan čnem zavarovanju; dostopno na spletni st rani ECB na naslovu www.ecb.int.  
3 4. Izvajanje Direktive o zavarovanjih 
4.1. ECB ugotavlja, da opredelitev »finan čnih instrumentov« v 3. členu zakona odraža besedilo, 
uporabljeno v Direktivi o zavarovanjih. E CB je vedno dosledno zagovarjala stališ če5, da bi moral 
obseg nacionalne izvedbe Direktive o zavarovanjih zajeti vse vrste finan čnega premoženja, ki so 
primerne za kreditne operacije Eurosistema. To je še posebej pomembno v zvezi s kreditnimi 
terjatvami v obliki ban čnih kreditov. Svet ECB je leta 2005 potrdil enotno ureditev za uporabo 
bančnih kreditov iz vseh držav euroobmo čja kot zavarovanje za kreditne operacije Eurosistema od 
leta 2007. Zato je za Eurosistem klju čnega pomena, da se kreditne terjatve lahko prenašajo varno in 
nemoteno tako doma kot na čezmejni podlagi. V tem kontekstu bo v skladu z 22.d členom Zakona 
o Banki Slovenije6 za kreditne terjatve, zagotovljene kot zavarovanje z vpisom v register 
finančnega premoženja, ki ga bo vzpos tavila in vodila Banka Slovenije , v celoti veljala ureditev, ki 
jo vzpostavlja zakon. Ta ureditev bi tako me d drugim zagotovila tudi veljavnost odstopa v 
zavarovanje ali poenostavljeno izvrševanje ban čnih kreditov. 
4.2. ECB pozdravlja dodatno dolo čbo v 11. členu zakona, ki jasno dolo ča, da med drugimi pravicami, 
ki izhajajo iz pogodbe o finan čnem zavarovanju, tudi pravica do izvršitve zavarovanja ostane v 
veljavi celo potem, ko se proti dajalcu ali prejemniku finan čnega zavarovanja za čne kateri od 
insolvenčnih postopkov. ECB predlaga, da bi bila ta dolo čba lahko celo še bolj jasna, če bi 
določala, da so upoštevni na čini izvršitve tisti, ki so navedeni v 9. to čki 3. člena zakona, in da ti 
načini ne posegajo v pobot zaradi pred časnega prenehanja po 12. členu zakona. 
4.3. V skladu z 12. členom zakona je veljavnost dogovora o pobotu zaradi pred časnega prenehanja 
izrecno razširjena na primere sodnega in drugega  rubeža, da bi se tako izpolnila zahteva, dolo čena 
v členu 7 Direktive o zavarovanjih. Če bi bilo to primerno, bi se veljavnost te dolo čbe lahko naprej 
razširila tudi na nekatere postopke, sorodne insolven čnim postopkom, kot so npr. predinsolven čni 
postopki, ki jih uvedejo  nadzorni organi ( regulatory moratoria ). 
4.4. Predlog zakona predlaga novo besedilo 15. člen zakona, ki vsebuje kolizijsko dolo čbo glede 
določitve prava, ki se uporablja za vrednostne papirje, zagotovljene kot zavarovanje z vpisom v 
register finan čnih instrumentov. ECB priznava, da je ta dolo čba skladna s členom 9 Direktive o 
zavarovanjih. Ne glede na to pa ECB predla ga, da se uvede dodatna splošna kolizijska dolo čba, ki 
bi določila pravo, ki se uporablja v primerih, kadar se finan čni instrumenti hranijo na ra čunih 
vrednostnih papirjev zunaj registra ali centralne ga depozitarja vrednostnih papirjev. Ta dodatna 
določba bi zajela primere, ko so finan čni instrumenti zagotovljeni kot zavarovanje z vpisom na 
račun vrednostnih papirjev, ki se vodi pri finan čnem posredniku (npr. pri kreditni instituciji), pri 
                                                      
5 Glej odstavek 10 v mnenju ECB CON/2001/13 z dne 13. j unija 2001 na zahtevo Sveta Evropske unije o predlogu 
direktive Evropskega parlamenta in Sveta o dogovorih o finan čnem zavarovanju, odstavek 6 v mnenju ECB 
CON/2003/11 z dne 26. junija 2003 na zahtevo avstrijskega  Zveznega ministrstva za pravosodje o predlogu zveznega 
zakona o izvedbi Direktive 2002/47/ES o dogovorih o finan čnem zavarovanju in odstavek 15 v mnenju ECB 
CON/2005/12. Navedena mnenja so dostopna na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.int. 
6  Sprejet 19. junija 2002 in zadnji č spremenjen 30. marca 2006; objavljen v Ur adnem listu Republike Slovenije, št. 58/02, 
85/02 in 39/06. 
4 čemer se v skladu s členom 9 Direktive o zavarovanjih veljavno pravo dolo či po pravu kraja, kjer 
se nahaja upoštevni ra čun vrednostnih papirjev. 
 To mnenje bo objavljeno na spletni strani ECB.   V Frankfurtu na Majni, 22. maja 2006 
 
[podpis] 
 
Predsednik ECB 
Jean-Claude TRICHET