SL Uradni list Evropske unije C 232/44

Mnenje Odbora regij – Kako digitalno dividendo pretvoriti v družbeno korist in gospodarsko rast ter javno-zasebno partnerstvo za internet prihodnosti

(2010/C 232/08)

I. POLITIČNA PRIPOROČILA

SKUPNE UGOTOVITVE GLEDE OBEH SPOROČIL

Odbor regij

1. pozdravlja sporočili Komisije Kako digitalno dividendo pretvoriti v družbeno korist in gospodarsko rast in Javno-zasebno partnerstvo za internet prihodnosti, saj lahko uporaba digitalne dividende in razvoj interneta prihodnosti znatno prispevata k zmanjšanju digitalnega razkoraka ter uresničevanju ciljev lizbonske strategije in njene naslednice, strategije EU 2020, ter zadovoljita nekatere pomembne potrebe evropskih državljanov na socialnem, kulturnem in gospodarskem področju;

2. opozarja – kot je že večkrat poudaril – da trajni digitalni razkorak povzroča socialno izključenost in zaostanek v gospodarskem razvoju. Ustvarjanje enakih možnosti glede digitalnega dostopa in usposobljenosti zanj je zato s socialnega in gospodarskega vidika nujno;

3. opozarja tudi, da ima e-vključenost ključno vlogo pri uresničevanju ciljev pobude i2010 – Evropska informacijska družba za rast in zaposlovanje (1) in s tem tudi pri uresničevanju ciljev gospodarskega in socialnega razvoja lizbonske strategije (2);

4. poudarja, da je zahteva po cenovno dosegljivem širokopasovnemu dostopu do interneta bistvenega pomena za socialno in teritorialno kohezijo, gospodarsko rast in e-vključenost v Evropski uniji, zlasti glede na trenutno globoko gospodarsko in socialno krizo;

5. ugotavlja, da širokopasovna povezava, ki jo lahko primerjamo z drugimi javnimi storitvami, kot je oskrba s pitno vodo in elektriko, vedno bolj šteje kot javna storitev (3). Zato bi morala biti širokopasovna povezava po primerni ceni na voljo vsem državljanom Evropske unije;

6. vztraja pri pomenu lokalnih in regionalnih oblasti, ki ga priznava tudi strategija i2010 za evropsko informacijsko družbo, saj so te oblasti gonilo gospodarske rasti na lokalni ravni in ustvarjajo, uporabljajo in nudijo vrsto digitalnih informacijskih proizvodov ter storitev. V nekaterih državah so tudi pristojne za to področje. Lokalne in regionalne oblasti morajo celovito in učinkovito prispevati k upravljanju informacijske družbe (4);

7. v tem smislu poudarja ključno vlogo in odgovornost lokalnih in regionalnih oblasti pri zagotavljanju enakopravnega in cenovno ugodnega dostopa do širokopasovne povezave na področjih, kjer tržni mehanizmi ne delujejo, pri izvajanju pilotnih projektov za premostitev obstoječe vrzeli e-dostopnosti ter pri razvijanju novih pristopov, ki bodo javne e-storitve približali državljanom (2);

8. meni, da bi bilo treba lokalne in regionalne oblasti vključiti v široko sodelovanje za izboljšanje interoperabilnosti javnih uprav in povečanje učinkovitosti javnih storitev (5);

9. predlaga, da se v celoti izkoristi potencial Evrope na področju razvoja storitev IKT v javnem in zasebnem sektorju ter da se tako IKT uporabijo za izboljšanje storitev, ki jih lokalne in regionalne oblasti zagotavljajo na področju zdravstva, izobraževanja, javnega reda, varnosti in socialnih storitev. S sredstvi EU podprta javno-zasebna partnerstva med lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter MSP, ki razvijajo IKT na področju javnih storitev IKT, so lahko izvrstna podlaga za razvoj sposobnosti in znanja na lokalni ravni v vsej EU (6).

Posebne ugotovitve glede sporočila Komisije – Kako digitalno dividendo pretvoriti v družbeno korist in gospodarsko rast

10. se strinja s Komisijo, da se bodo s prehodom z analogne na digitalno prizemno televizijo – zaradi večje učinkovitosti prenosa digitalne radiodifuzije – v Evropi sprostile zelo dragocene radijske frekvence. Digitalna dividenda ponuja velike možnosti za zagotavljanje širokega obsega storitev, saj radijski signali v tem dosegu potujejo daleč, oprema pa se brez težav uporablja tudi v notranjih prostorih. Odbor regij je zato prepričan, da je to za Evropo enkratna priložnost za zadovoljitev vedno večjega povpraševanja po radijskem spektru, zlasti z zagotavljanjem brezžične širokopasovne povezave na podeželju, s čimer bi premostila digitalni razkorak in spodbudila prevzem novih brezžičnih storitev, kot je naslednja generacija mobilnih širokopasovnih storitev, ter podprla razvoj prizemne radiodifuzije.

Digitalna dividenda – orodje za gospodarski razvoj

11. ugotavlja, da naj bi bila na podlagi ocene iz študije Izkoristiti digitalno dividendo – evropski pristop, ki jo je naročila Komisija, skupna vrednost digitalne dividende za vso Evropsko unijo v obdobju 15 let od 150 do 700 milijard EUR; v tem smislu poudarja, da so v nedavno revidiranih določbah evropskega pravnega okvira o elektronskih komunikacijskih omrežjih in storitvah (7), radijske frekvence opredeljene kot javna dobrina z veliko socialno, kulturno in gospodarsko vrednostjo;

12. meni, da bo dostop do digitalne dividende olajšal zagotavljanje širokopasovnih storitev v vsej Evropski uniji in s tem prispeval k uresničevanju enotnega trga elektronskih komunikacijskih storitev, kar bo pomemben element produktivnosti in konkurenčnosti evropskega gospodarstva.

Digitalna dividenda – orodje za boj proti digitalnemu razkoraku

13. je prepričan, da trajni digitalni razkorak ovira razvoj ter ohranjanje socialne kohezije in blaginje ter povzroča socialno in gospodarsko izključenost. V tem pogledu bo pobuda i2010 prispevala k izboljšanju kakovosti življenja državljanov in k boljši družbi na splošno (2);

14. opozarja na težave trgov, kako na določenih geografskih območjih zagotoviti visokohitrostna širokopasovna omrežja po primerni ceni. Odbor tako poziva Komisijo k spodbujanju uporabe sproščenega radijskega spektra za razvoj politik in smernic, ki naj upoštevajo to nezmožnost trga in spodbudijo pobude državnega in javnega sektorja, da se na teh območjih oblikujejo odprta omrežja, funkcionalno ločena od storitev (3).

Odprtje spektra in koristi za razvoj javnih storitev

15. ponovno poudarja, da visokokakovostne brezžične povezave po primerni ceni lahko izboljšajo dostopnost in kakovost storitev, ki jih zagotavljajo lokalne in regionalne oblasti, hkrati pa mikropodjetjem ter MSP pomagajo pri trženju njihovih proizvodov. Pričakuje se, da bodo odročne regije in skupnosti, zlasti najbolj oddaljene, verjetno imele precejšnjo korist od razširjenega in hitrejšega dostopa do širokopasovnih storitev (8);

16. meni, da bi uporaba digitalne dividende omogočila razvoj t.i. storitev e-uprave, katerih področje uporabe bi obsegalo zlasti: odnose uporabnikov z upravo; prispevek uprav pri spodbujanju javne razprave (širjenje ključnih javnih podatkov, javne forume, spletna posvetovanja in bolj splošno nove mehanizme za posvetovanje državljanov); odnose podjetij z upravo (priglasitev socialnih podatkov, prijavo novih zaposlitev, prenose davčnih in računovodskih podatkov); uporabo tehnik elektronskega poslovanja pri javnih naročilih (elektronska javna naročila); nove načine dela in organizacije v upravi (spremembe v okviru poklicev, delo na podlagi medsebojnega sodelovanja, delo na daljavo). Uporaba digitalne dividende bi tako z boljšo komunikacijo med upravo in uporabniki, pa naj gre za posameznike ali pa podjetja, lahko ublažila slabosti, ki so povezane z oddaljenostjo podeželskih območij;

17. poudarja, da je eden glavnih ciljev gospodarne modernizacije evropske kohezijske politike za obdobje 2007–2013, da bi države članice, regije in mesta s pomočjo dostopnosti in zagotavljanja kakovostnih in primernih storitev postala privlačnejša. Odbor meni, da ta pristop podpira razvoj storitev e-uprave in rast gospodarstva, ki temelji na znanju, s spodbujanjem zmogljivosti na področju raziskav in inovacij (2).

Usklajen pristop na ravni Skupnosti

18. ugotavlja, da bi na podlagi študije Izkoristiti digitalno dividendo – evropski pristop ustrezna evropska uskladitev celotnega spektra digitalne dividende, če bi bila izvedena do leta 2015, v petnajstih letih povečala potencialni gospodarski učinek za dodatnih 20 do 50 milijard EUR, kar pa je predvsem odvisno od dejanske stopnje povpraševanja po storitvah, kot sta napredna prizemna radiodifuzija in brezžična širokopasovna povezava, v prihodnosti;

19. ugotavlja tudi, da sta tako Evropska konferenca poštnih in telekomunikacijskih uprav (CEPT) (9) kot tudi Skupina za politiko radijskega spektra (RSPG) (10) vztrajali pri nezavezujoči naravi kakršnega koli usklajenega pristopa. Več razlogov je v prid nezavezujočemu pristopu: razlike zaradi velikosti in topografije držav; raven konkurence z drugimi platformami, ki zagotavljajo storitve, kot sta satelitsko ali ožičeno omrežje ali uporaba radijskih frekvenc v sosednjih državah, ki niso članice Evropske unije. Odbor tudi meni, da so ob upoštevanju načela subsidiarnosti države članice ali njihove lokalne ali regionalne oblasti tiste, ki so pristojne za odločanje o dodelitvi podpasu radijske frekvence za poseben namen. Hkrati pa priznava, da je potrebna uskladitev tehničnih pogojev uporabe na evropski ravni, da se kar najbolj poveča ekonomija obsega pri vlaganjih in da se zagotovi učinkovita uporaba spektra;

20. zato meni, da je usklajen pristop digitalne dividende upravičen, če bo nezavezujoč in bo upošteval značilnosti držav članic in politik, ki jih te želijo uresničevati. Odbor tako pozdravlja namen Komisije, da določi uskladitev tehničnih pogojev uporabe pasu 800 MHz, pri čemer držav članic ne obvezuje k odprtju tega podpasu za nove načine uporabe, ki niso radiofuzija.

Digitalna dividenda in nacionalne politike na področju medijev

21. ugotavlja, da bo politika Skupnosti na področju digitalne dividende vplivala na politike držav članic na področju medijev, zlasti na področju razvoja digitalne prizemne televizije. Vsaka država članica Evropske unije ima trenutno primerljivo število pasov nacionalne televizijske pokritosti. Dodelitev podpasov radijskih frekvenc za storitve, ki niso storitve radiodifuzije, pa bo vendarle vplivala na to pokritost, ki bo različna v posameznih državah članicah, kar bo ogrozilo načelo enakopravnega dostopanja vsake države članice do radijskega spektra. Odbor zato meni, da bi morala politika Skupnosti na področju digitalne dividende to težavo upoštevati in vsem državam članicam zagotoviti enakovredne zmogljivosti za uresničevanje nacionalnih politik na področju razvoja digitalnih medijev;

22. poudarja ključno vlogo medijskih storitev pri spodbujanju kulturne raznolikosti, pluralizma in participativne demokracije ter oblikovanju in krepitvi identitete lokalnih, regionalnih in nacionalnih skupnosti v Evropi. Ugotavlja, da je prizemna televizija še vedno najboljši način za zagotovitev teh storitev državljanom, ter se zaveda pričakovanj in potreb državljanov glede raznolikosti programov, kakovosti storitev, mobilnosti in zagotavljanja storitev z dodano vrednostjo tudi prek prizemnih platform.

Digitalna dividenda in politike na področju urbanizma in varovanja okolja

23. ugotavlja, da bo za uporabo digitalne dividende za brezžične komunikacije treba zagotoviti večje število anten kot pri radiodifuziji, kar lahko vpliva na urbanizem in okolje. Zaveda se tudi, da so za ta vprašanja na splošno pristojne lokalne in regionalne oblasti. Zato usmerja pozornost na potrebo po pravem ravnotežju med neizbežnim razmahom novih omrežij in izvajanjem teh pristojnosti.

Posebne ugotovitve glede sporočila Komisije – Javno-zasebno partnerstvo za internet prihodnosti

Raziskave in razvoj

24. pozdravlja prizadevanja Komisije, da v sklopu 7. okvirnega programa še naprej podpira raziskave in tehnološki razvoj na področju interneta prihodnosti, tudi po sedanjih izjemnih dosežkih, ter priporoča uporabo programa za konkurenčnost in inovacije (CIP), ki je odlična platforma za spodbujanje uporabe prihodnjih aplikacij interneta. Kot že v prejšnjih mnenjih (11), Odbor poziva predvsem k usklajeni uporabi 7. okvirnega programa za raziskave, strukturnih skladov in programa za konkurenčnost in inovacije (CIP), saj je to bistveno za konkurenčnost EU in sinergijo med politikami kohezije, raziskav, visokega šolstva in inovacij na nacionalni in regionalni ravni (6);

25. ugotavlja, da je v določenih sektorjih, kot so izobraževanje, inovacije, raziskave, vlaganja in trženje inovativnih rešitev IKT, na splošno premalo usklajevanja. Pri tem je lahko koncept uporabniku prilagojenih inovacij ključno sredstvo za izboljšave, ki ga uporablja vse več regij in mest v Evropi in se je izkazal za glavno gonilo naložb v raziskave in razvoj ter vstopanja novih inovacij na trg. Odbor tako priporoča Evropski komisiji, naj v svojem sporočilu (6) bolj poudari pomen tega koncepta;

26. poudarja pomen tesne povezave med raziskavami in razvojem ter industrijsko prakso, zato države članice in Komisijo poziva, naj naredijo vse, da bodo spodbudile hitri prenos dosežkov raziskav v vsakdanjo prakso v poslovnem in javnem sektorju (6);

27. ponovno poudarja, da lahko lokalne in regionalne oblasti ustvarijo inovativno raziskovalno okolje in raziskujejo nove možnosti za institucionalno sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem ali za čezmejno regionalno sodelovanje. Poleg vlaganj lokalnih in regionalnih oblasti bi morale to finančno podpirati tudi države članice in EU (12).

Interoperabilnost

28. ugotavlja, da je razvoj interaktivnih platform, kakršna je Web 2.0, dandanes vse bolj koristen, zaradi kompleksnih funkcij za izmenjavo informacij in napredno interoperabilnost med velikim številom mrež ter možnosti za ustvarjanje in ponudbo vsebin, ki jih te nudijo bodisi posameznikom bodisi skupinam ali združenjem. Zato je hiter razvoj tehnologij za masovno shranjevanje ključnega pomena za podatkovne baze javnih uprav, ki bodo vsebovale opise predmetov, opredeljenih z internetnim naslovom (13);

29. meni, da je uspeh dosedanjih prizadevanj za pospeševanje razvoja trgov inovacij in zagotovitev interoperabilnosti ter skupnih standardov odvisen od stalne podpore in sodelovanja nacionalnih, regionalnih in lokalnih oblasti, ter poudarja, da je treba ta prizadevanja dopolniti z ukrepi na regionalni in lokalni ravni.

Varnost podatkov in spoštovanje zasebnosti

30. meni, da bo treba pri izgradnji infrastrukture interneta prihodnosti in razvijanju storitev, ki jih bo nudil, poskrbeti za upoštevanje varnostnih zahtev na vseh ravneh, da se zagotovita čim višja stopnja zasebnosti in varstvo osebnih podatkov ter prepreči vsakršen nepooblaščen dostop do osebnih informacij in ugotavljanje profilov, vključno z nakupovalnimi navadami, zdravstvenimi podatki, zdravstvenimi kartotekami itd. (13);

31. ugotavlja, da je spoštovanje zasebnosti odvisno od nekaterih dejavnikov, na primer od strukture organov javnega sektorja (ki večinoma delujejo na lokalni ravni), usklajenosti zakonodaje na ravni EU, spodbujanja inovativne kulture med zaposlenimi v javnih upravah (med drugim z uporabo skupnega etičnega kodeksa) in upravljanja aplikacij, ki temeljijo na IKT (13);

32. poziva k obširnemu usposabljanju vseh zaposlenih, še posebej specializiranega strokovnega osebja (za področja omrežij, sistemov, varnosti, zasebnosti itd.), osebja, ki je neposredno vključeno v varnostne postopke, pri katerih se uporabljajo različne metodologije, ter osebja, ki na splošno ali posredno sodeluje v procesih inovacij in modernizacij (npr. pri tečajih digitalne pismenosti za potrošnike) (13);

33. opozarja, da je že priporočil okrepitev in novo spodbudo za pravočasno preprečevanje, obravnavanje in reševanje težav glede varnosti omrežij, kar je naloga, ki jo podpira Evropska agencija za varnost omrežij in informacij (ENISA) (2).

Nujnost skupnih ukrepov na evropski ravni za razvoj interneta prihodnosti

34. pozdravlja namen Komisije, da forum o internetu prihodnosti poveže z izvajanjem predlogov iz sporočila, saj je usklajevanje ukrepov na evropski ravni nujno, da bi se izognili razpršitvi prizadevanj za opredelitev skupnih ciljev javnega pomena. Odbor meni, da morajo lokalne in regionalne oblasti kot pomembni akterji razvoja interneta prihodnosti imeti možnost sodelovati pri forumu o internetu prihodnosti, in Komisijo poziva k pripravi predlogov v tej smeri.

V Bruslju, 15. aprila 2010 Prvi podpredsednik Odbora regij Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

(1) COM(2005) 229 konč.

(2) CdR 5/2008 fin.

(3) CdR 304/2008 fin.

(4) CdR 247/2009 fin.

(5) CdR 10/2009 fin.

(6) CdR 156/2009 fin.

(7) Direktiva 2009/140/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009, UL L 337, 18.12.2009.

(8) CdR 252/2005 fin.

(9) Poročilo CEPT št. 22 – Poročilo B CEPT, namenjeno Evropski komisiji, v odgovor na pooblastilo za tehnične vidike možnosti usklajevanja digitalne dividende, 1.7.2008.

(10) Mnenje RSPG o vplivu digitalne dividende na politiko spektra EU, 14.2.2007 – Mnenje RSPG o digitalni dividendi, 18.9.2009.

(11) CdR 263/2007 fin.

(12) CdR 84/2007 fin.

(13) CdR 247/2009.