OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

V skladu s členom 395(1) Direktive 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (v nadaljnjem besedilu: direktiva o DDV) lahko Svet na predlog Komisije soglasno dovoli kateri koli državi članici, da uvede posebne ukrepe, ki odstopajo od določb navedene direktive, za poenostavitev postopka obračunavanja DDV ali za preprečevanje nekaterih vrst davčnih utaj ali izogibanja davkom.

Nemčija je z dopisom, ki ga je Komisija evidentirala 15. marca 2021, zaprosila za dovoljenje za odstopanje od člena 193 direktive o DDV, kar zadeva osebo, ki je dolžna plačati DDV v primeru prenosa pravic do emisije, s katerimi se trguje v nacionalnem sistemu na podlagi zakona o trgovanju z emisijami iz goriv (v nadaljnjem besedilu: BEHG) z dne 12. decembra 2019. V skladu s členom 395(2) direktive o DDV je Komisija z dopisom z dne 7. aprila 2021 o zahtevi Nemčije obvestila druge države članice. Z dopisom z dne 8. aprila 2021 je Komisija Nemčijo obvestila, da ima na voljo vse informacije, potrebne za presojo zahteve.

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Člen 193 direktive o DDV določa splošno pravilo, po katerem je davčni zavezanec, ki dobavlja blago ali opravlja storitve, dolžan plačati DDV.

V skladu s členom 395 direktive o DDV lahko države članice uvedejo ukrepe, ki odstopajo od določb direktive o DDV, za poenostavitev postopka obračunavanja DDV ali za preprečevanje nekaterih vrst davčnih utaj ali izogibanja davkom, če jih je odobril Svet.

Nemčija je zaprosila za odstopanje od člena 193 direktive o DDV, da se davčne zavezance, ki prejmejo pravice do emisije na podlagi BEHG z dne 12. decembra 2019, določi za osebe, ki so dolžne plačati DDV (mehanizem obrnjene davčne obveznosti).

Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji ureja sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v EU (v nadaljnjem besedilu: sistem EU za trgovanje z emisijami ali EU ETS). Direktiva državam članicam omogoča, da vzporedno ohranijo svoje nacionalne sisteme trgovanja.

Nemčija je na podlagi BEHG vzpostavila pravni okvir za nacionalni sistem trgovanja z emisijami za določanje cen emisij toplogrednih plinov iz fosilnih goriv, ki ne spadajo v sistem EU za trgovanje z emisijami. Zakon bo prispeval k doseganju nacionalnih podnebnih ciljev, vključno z dolgoročnim ciljem neto ničelnih emisij toplogrednih plinov do leta 2050, in ciljev zmanjšanja emisij v skladu s podnebno uredbo EU, pa tudi k izboljšanju energijske učinkovitosti.

Izkušnje s trgovanjem s pravicami so na splošno pokazale, da je ta sektor zelo izpostavljen goljufijam na področju prometnega davka. Zato direktiva o DDV v členu 199a(1) določa možnost, da države članice za prenos nekaterih pravic in certifikatov uporabijo mehanizem obrnjene davčne obveznosti. Nemčija izkorišča možnosti iz člena 199a(1)(a) in (f) direktive o DDV ter uporablja mehanizem obrnjene davčne obveznosti za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami ter za trgovanje s certifikati za plin in električno energijo. To je pripomoglo k zmanjšanju davčnih izgub, povezanih s prenosom takih pravic in certifikatov.

Na podlagi teh izkušenj je treba predpostaviti, da je trgovanje s pravicami do emisij iz goriv na podlagi BEHG mogoče izkoriščati tudi za goljufive namene in da se zato na tem področju pričakujejo izgube prometnega davka. Ena od posebnosti trgovanja s pravicami do emisije je, da se lahko pravice izmenjajo hitro, večkrat zapored in enostavno ter brez stroškov, ki na primer nastanejo pri prevozu blaga. Zadevne dobavne verige so zabrisane zaradi pogostih in hitrih sprememb lastništva, zaradi česar jih organi zelo težko odkrijejo in zato zelo težko zagotovijo, da se pobira ustrezen znesek davka.

Pričakuje se tudi, da bi lahko dobavna veriga vključevala „neobstoječe trgovce“, ki so v času odkritja že izginili ali nimajo več premoženja, tako da organi ne morejo več pobrati utajenega davka. V takem primeru pridobitelj pravic v dobavni verigi prijavi prometni davek, ki je na računu dobavitelja naveden kot vstopni davek, ki ga je mogoče odbiti v skladu s členoma 167 in 168 direktive o DDV, vendar dobavitelj davčnim organom ne plača zaračunanega prometnega davka. Ker se odbitek vstopnega davka ne ujema z nobenim prihodkom iz naslova prometnega davka, pomeni vstopni davek za nemške davčne organe davčno izgubo.

Uporaba mehanizma obrnjene davčne obveznosti za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov v skladu s členom 199a(1)(a) in (b) direktive o DDV je omejena na pravice, s katerimi se trguje v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami. Zato člen 199a(1)(a) in (b) direktive o DDV ne določa pravne podlage za uporabo mehanizma obrnjene davčne obveznosti za trgovanje s pravicami v okviru nacionalnih sistemov trgovanja, kot je BEHG.

Ob upoštevanju izpostavljenosti goljufijam v sektorju trgovanja s pravicami in ker člena 199a(1)(a) in (b) direktive o DDV ni mogoče uporabiti za prenose pravic na podlagi BEHG, se zato predlaga uvedba posebnega ukrepa, ki bi Nemčiji omogočil uporabo mehanizma obrnjene davčne obveznosti za zgoraj navedene prenose do 31. decembra 2024. Glede na področje uporabe in novost odstopanja, ki se nanaša na trgovanje z emisijami toplogrednih plinov iz fosilnih goriv, torej na sektor, ki je dovzeten za goljufije, je pomembno oceniti njegov učinek. Če bi torej Nemčija želela podaljšati posebni ukrep po letu 2024, bi morala Komisiji najpozneje do 31. marca 2024 predložiti zahtevo za podaljšanje ter poročilo o izvajanju posebnega ukrepa. To poročilo bi moralo vsebovati oceno učinka ukrepa na boj proti goljufijam na področju DDV ter število trgovcev in transakcij, na katere ukrep vpliva.