EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 22.2.2018 COM(2018) 77 final POROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU Poročilo o izvajanju carinskega akcijskega načrta EU za boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine za obdobje 2013–2017



Poročilo o izvajanju carinskega akcijskega načrta EU za boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine za obdobje 2013–2017 KAZALO UVOD 1 – Učinkovito izvajanje in spremljanje nove zakonodaje EU o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov 1.1 Zakonodaja/razvoj orodij za izvajanje nove uredbe EU 1.2 Uporaba funkcionalnosti podatkovne zbirke COPIS v celoti 1.3 Sodelovanje imetnikov pravic in interesnih skupin 1.4 – Letna objava statističnih podatkov 2 – Preprečevanje glavnih trendov trgovine z blagom, ki krši pravice intelektualne lastnine 2.1 Oblikovanje prilagojenega pristopa za paketni in poštni promet 2.2 Krepitev obvladovanja tveganja na carinskem področju 3 – Preprečevanje trgovine z blagom, ki krši pravice intelektualne lastnine, v celotni mednarodni dobavni verigi 3.1 Krepitev sodelovanja s ključnimi državami izvora in tranzita ter namembnimi državami 3.1.1 Ljudska republika Kitajska 3.1.2 Hongkong, Kitajska 3.1.3 Mednarodno sodelovanje 3.2 Krepitev zmogljivosti na področju uveljavljanja pravic intelektualne lastnine v državah kandidatkah in sosednjih državah 4 – Krepitev sodelovanja z Evropskim opazovalnim uradom za kršitve pravic intelektualne lastnine in organi kazenskega pregona

4.1 Vzpostavitev partnerstva z Evropskim opazovalnim uradom za kršitve pravic intelektualne lastnine 4.2 Izboljšanje medsebojnega razumevanja in sodelovanja med carinskimi, policijskimi in pravosodnimi organi SKLEPNE UGOTOVITVE PRIPOROČILA



UVOD Carinske uprave Evropske unije so pristojne, da zadržijo blago, pri katerem obstaja sum kršitve pravic intelektualne lastnine, ki so zaščitene z zakonodajo EU in nacionalno zakonodajo. Carinske uprave sodelujejo z interesnimi skupinami, kot so imetniki pravic, drugi nacionalni organi in institucije, odgovorne za uveljavljanje in uporabo zakonodaje na področju intelektualne lastnine, ter Evropsko komisijo. Prvi carinski akcijski načrt EU za boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine je Svet potrdil leta 2009. Cilj je bil carinskim organom omogočiti uporabo skupnega pristopa glede uveljavljanja pravic intelektualne lastnine, da bi lahko pozornost namenili področjem, ki predstavljajo največje tveganje. Ob priznavanju, da je treba carinskim organom zagotoviti potrebna orodja, da bi lahko obravnavali nove trende v mednarodni trgovini z blagom, ki krši pravice intelektualne lastnine, je Svet decembra 2012 sprejel Resolucijo o carinskem akcijskem načrtu EU za boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine v letih 2013 do 2017. Ta drugi akcijski načrt EU je vseboval štiri strateške cilje: • učinkovito izvajanje in spremljanje nove zakonodaje EU o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov; • preprečevanje glavnih trendov trgovine z blagom, ki krši pravice intelektualne lastnine; • preprečevanje trgovine z blagom, ki krši pravice intelektualne lastnine, v celotni mednarodni dobavni verigi; • krepitev sodelovanja z Evropskim opazovalnim uradom za kršitve pravic intelektualne lastnine, ki je del Urada Evropske unije za intelektualno lastnino (v nadaljnjem besedilu: urad EUIPO), in organi kazenskega pregona. Svet je v akcijskem načrtu Komisijo pozval, naj v sodelovanju z državami članicami izvede letne preglede izvajanja načrta in mu leta 2017 predloži končno poročilo. To končno poročilo so pripravile službe Komisije v sodelovanju s carinskimi strokovnjaki iz držav članic. Sledi splošni strukturi akcijskega načrta in vključuje sklop priporočil o nadaljnjih ukrepih.

GLAVNI IZID 1 – Učinkovito izvajanje in spremljanje nove zakonodaje EU o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov 1.1 Zakonodaja/razvoj orodij za izvajanje nove uredbe EU Nova Uredba (EU) št. 608/2013 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov je bila sprejeta 12. junija 2013 in se je začela uporabljati 1. januarja 2014. Dopolnjena je bila z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1352/2013 z dne 4. decembra 2013 v zvezi z obrazci, s katerimi imetniki pravic zahtevajo ukrepanje carinskih organov. Da bi olajšala izvajanje teh novih zakonodajnih aktov, je Komisija skupaj s strokovnjaki iz držav članic in urada UUNT/EUIPO pripravila tečaj e-učenja, ki obravnava spremembe, ki so posledica nove zakonodaje na področju pravice intelektualne lastnine za carinske organe. Tečaj je bil dan na voljo leta 2014 na spletišču Europa, ki ga ureja Komisija (spletna stran Generalnega direktorata za obdavčenje in carinsko unijo). Sprejet je bil načrt usposabljanja, usklajen na ravni EU. Komisija je to dejavnost pozorno usklajevala z Evropskim opazovalnim uradom za kršitve pravic intelektualne lastnine, ki je za module usposabljanja zagotovil podatke o materialnem pravu o intelektualni lastnini. Med letoma 2015 in 2017 so bili v vseh državah članicah izvedeni obiski, namenjeni podpori. Ti so bili najprimernejši instrument za poglobljen dialog s carinskimi oddelki, ki izvajajo Uredbo (EU) št. 608/2013, za razjasnitev morebitnih dvomov glede praktičnega izvrševanja, olajšanje izmenjave izkušenj med različnimi državami članicami in zagotovitev potrebnih nasvetov. Vsak obisk sta izvedla dva predstavnika Komisije (GD TAXUD) in dva strokovnjaka iz držav članic, ki sta ponudila pomoč pri izvajanju obiskov. Pred obiskom je bil državam poslan vprašalnik s standardnim sklopom vprašanj, uporabil pa se je kot podlaga za razpravo. Vprašalnik je zajel vse vidike Uredbe št. 608/2013, ki so se med obiskom tudi obravnavali. Ko bodo izvedeni vsi obiski, bo pripravljeno končno skupno poročilo, ki bo poslano vsem državam članicam. Carinski strokovnjaki s področja pravic intelektualne lastnine iz držav članic so poudarili koristnost obiskov kot priložnosti, da strokovnjaki iz različnih držav članic razpravljajo o praksah izvajanja. Na pobudo nemških carinskih organov je bil v Münchnu (oktobra 2016) organiziran seminar programa Carina 2020, namenjen uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov in usklajevanju v postopku odobritve in obravnave zahtev za ukrepanje. Pravica intelektualne lastnine je zasebna pravica, ki jo uveljavljajo carinski organi, poleg tega pa so kršitve pravic intelektualne lastnine vse večja grožnja gospodarstvu, državljanom in varnosti. Na dvodnevnem seminarju so bile obravnavane teme, kot sta: kako najbolje obravnavati tako atipično situacijo za izvršni organ in kako lahko carinski organi obravnavajo/prevzamejo odgovornost v določenih primerih. Sistem upravnega uveljavljanja s strani carinskih organov, v Uniji vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 608/2013, deluje na podlagi zahteve, ki jo morajo imetniki pravic vložiti pri carinskih organih. Vse carinsko ukrepanje izhaja iz teh zahtev za ukrepanje. Zato je ključno, da so informacije, ki jih te zahteve vsebujejo, dovolj kakovostne za omogočanje učinkovitega ukrepanja carinskih organov. V središču razprave je bila velika potreba po zagotavljanju visoke kakovosti odobrenih zahtev za ukrepanje, predvsem za zahtevo za ukrepanje na ravni Unije. Dne 5. julija 2016 je bilo v Uradnem listu in na spletnem mestu GD TAXUD objavljeno obvestilo Komisije. To obvestilo nadomešča „Smernice Evropske komisije za izvrševanje pravic intelektualne lastnine glede blaga, zlasti zdravil, s strani carinskih organov EU pri tranzitu prek ozemlja EU iz leta 2012“. Glavni namen obvestila je carinskim organom zagotoviti smernice in pojasnila v zvezi z izvajanjem določb o blagovnih znamkah za blago, ki ni sproščeno v prosti promet (vključno z blagom v tranzitu), ki jih vsebuje sveženj reform blagovne znamke (Uredba (EU) št. 2015/2424 o blagovni znamki EU in Direktiva (EU) št. 2015/2436 o nacionalnih blagovnih znamkah). Komisija je 15. maja 2017 sprejela poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju Uredbe Sveta (EU) št. 608/2013 (COM(2017) 233 final). V sklepnih ugotovitvah poročila je navedeno, da se Uredba št. 608/2013 zadovoljivo izvaja. Zagotavlja obsežno zaščito in številne postopke, ki jih 28 držav članic pravilno uporablja. 1.2 Uporaba funkcionalnosti podatkovne zbirke COPIS v celoti COPIS (informacijski sistem proti ponarejanju in piratstvu), podatkovna zbirka EU za registracijo zahtev za ukrepanje in njihovo razširjanje med carinske organe, registracijo informacij o primerih zadržanja ter zagotavljanje funkcije iskanja zahtev za ukrepanje in primerov zadržanja, se je začel uporabljati 1. januarja 2014. Carinski organi se postopoma prilagajajo sistemu, ta pa se bo še naprej prilagajal za odzivanje na potrebe uprav. Pred začetkom uporabe sistema je bilo organizirano usposabljanje za podatkovno zbirko COPISza carinske strokovnjake iz držav članic, ki so ga jeseni 2017 ponovili (s poudarkom na registraciji zahtev za ukrepanje in predložitvi informacij o zadržanjih). Evropski opazovalni urad za kršitve pravic intelektualne lastnine in Komisija sta poleg tega začela projekt povezovanja podatkovne zbirke na področju kazenskega pregona (v nadaljnjem besedilu: EDB) in podatkovne zbirke COPIS, ki imetnikom pravic omogoča, da informacije iz svojih zahtev za ukrepanje zadevnim upravam držav članic predložijo elektronsko prek EDB v COPIS (glej točko 4.1 – Vzpostavitev partnerstva z Evropskim opazovalnim uradom za kršitve pravic intelektualne lastnine). Povezava med podatkovno zbirko COPIS in informacijskim sistemom za boj proti goljufijam (v nadaljnjem besedilu: AFIS), ki jo je razvil urad OLAF, bo začela delovati do konca leta 2017. Omogočala bo samodejni prenos rezultatov o zadržanju iz podatkovne zbirke COPIS v sistem AFIS (zaradi česar carinskim organom držav članic ne bo treba dvakrat vnašati rezultatov o zadržanju, povezanem s pravicami intelektualne lastnine). 1.3 Sodelovanje imetnikov pravic in interesnih skupin

Komisija je junija 2013, da bi zagotovila, da so imetniki pravic in interesne skupine ustrezno obveščeni o novi uredbi EU, organizirala poseben sestanek s številnimi izbranimi interesnimi skupinami in predstavniki carinskih uprav EU, da bi predstavila novo uredbo in začela razpravo o praktičnih vidikih. Interesnim skupinam so bile ustrezne informacije posredovane tudi prek Evropskega opazovalnega urada za kršitve pravic intelektualne lastnine in med ad hoc sestanki z nacionalnimi združenji imetnikov pravic, na katere je bila Komisija povabljena. Posodobljeno je bilo tudi spletišče Europa, ki ga ureja Komisija (GD TAXUD), spletni skrbniki služb za pomoč MSP, čezatlantskih portalov, Evropskega patentnega urada in urada EUIPO pa so bili pozvani, naj prek svojih spletnih portalov zagotovijo enostaven dostop do teh informacij. Priročnik za imetnike pravic je bil posodobljen in objavljen na spletnem mestu GD TAXUD na začetku leta 2014. Veliko carinskih organov držav članic je prek svojih nacionalnih spletišč dalo na voljo obrazec za zahtevo za ukrepanje in priročnik za imetnike pravic. Enkrat letno je organiziran in poteka tudi skupni sestanek carinskih organov v EU in interesnih skupin. Izkazalo se je, da je tak sestanek zelo dober forum za razpravo o vprašanjih, ki so v interesu carinskih organov in interesnih skupin. 1.4 – Letna objava statističnih podatkov Letno poročilo o statističnih podatkih s področja uveljavljanja pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov na zunanjih mejah EU pripravi Komisija na podlagi podatkov, ki jih posredujejo uprave držav članic (od leta 2015 se podatki črpajo neposredno iz podatkovne zbirke COPIS). Statistični podatki, ki jih predložijo države članice, se vsako leto posredujejo Evropskemu opazovalnemu uradu za kršitve pravic intelektualne lastnine in vnesejo v Podporno orodje za obveščevalne podatke o ponarejanju (ACIST). To orodje je centralno odložišče, v katerem se zbirajo statistični podatki o zadržanjih, izvedenih na mejah EU in znotraj notranjega trga. Podatki so bili posredovani tudi uradu EUIPO in Organizaciji za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) za študijo OECD/EUIPO iz leta 2016 z naslovom „Trgovina s ponarejenim in piratskim blagom“. 2 – Preprečevanje glavnih trendov trgovine z blagom, ki krši pravice intelektualne lastnine 2.1 Oblikovanje prilagojenega pristopa za paketni in poštni promet Obravnava pošiljk, ki izhajajo iz spletne prodaje blaga, ki krši pravice intelektualne lastnine, je za carinske organe ključni izziv, ki je bil kot tak opredeljen že v carinskem akcijskem načrtu EU za obdobje 2009–2012. Kot je predvideno v akcijskem načrtu za obdobje 2013–2017, je bila ustanovljena projektna skupina za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov za manjše pošiljke, ki se je sprva osredotočila na podporo carinskim upravam pri nadzoru manjših pošiljk, nato pa razpravi o izvajanju postopka. Člen 26 Uredbe (EU) št. 608/2013 določa nov postopek, ki se na zahtevo imetnika odločbe, s katero se je ugodilo zahtevi za ukrepanje s strani carinskih organov, uporablja za ponarejeno in piratsko blago, ki je bilo po pošti ali s kurirsko službo poslano v manjših pošiljkah. V takem postopku je mogoče sumljivo blago uničiti brez udeležbe imetnikov pravic intelektualne lastnine, kadar deklarant ali imetnik blaga s tem soglaša ali domnevno soglaša. Cilj postopka je bil „čim večje zmanjšanje upravne obremenitve in stroškov“. Projektna skupina se je sestala štirikrat. Na prvem sestanku, ki je potekal novembra 2013 v Bruslju, še preden se je Uredba (EU) št. 608/2013 začela uporabljati, se je skupina pripravila na začetek uporabe postopka. Projektna skupina se je po šestih mesecih uporabe ponovno sestala na Dunaju (2014), da bi si udeleženci zgodaj izmenjali izkušnje ter opredelili koristi in težave, ki so se pojavile pri vsakdanji uporabi postopka za manjše pošiljke. Leta 2017 se je projektna skupina sestala dvakrat, udeleženci pa so razpravljali o rezultatih zadržanj v okviru postopka za manjše pošiljke v letih 2014 in 2015 ter o naslednjih posebnih vidikih postopka: – udeležbi imetnikov pravic; – človeških virih, dodeljenih upravljanju postopka; – opredelitvi izraza „manjša pošiljka“ v Uredbi (EU) št. 608/2013; – praksah uradnega obveščanja; – stroških, skladiščenju in uničenju; – registraciji podatkov v zvezi z zadržanji v podatkovni zbirki COPIS. Rezultati razprave so pokazali, da imetniki pravic postopek v povprečju uporabljajo razmeroma redko, vendar bi bilo treba predvideti ukrepe za ozaveščanje ter jih usmeriti v same imetnike pravic in ne njihove predstavnike (da se poudari dodana vrednost takega postopka zanje).

Skupina je sklenila, da je treba za zdaj postopek uporabljati v celoti in enotno. 2.2 Krepitev obvladovanja tveganja na carinskem področju V okviru krepitve obvladovanja tveganja na carinskem področju so si države članice zaradi zahteve po rednem zagotavljanju ustreznih informacij o tveganju kršitve pravic intelektualne lastnine in carinskem nadzoru prek skupnega sistema obvladovanja tveganj (CRMS) izmenjevale informacije o tveganju na običajnem obrazcu za podatke o tveganjih (RIF) – v zvezi z novimi trendi in zasegi – leta 2014 v 224 primerih, leta 2015 v 228 primerih in leta 2016 v 358 primerih, kar kaže očitno povečanje. Projektna skupina programa Carina 2020 je pripravila poročilo o analizi obrazca za podatke o tveganjih, ki je bil za leto 2014 izdan in izmenjan prek CRMS v zvezi s ponarejenim blagom. Poročilo kaže nove trende v zvezi s ponarejenim blagom, ki izhajajo iz informacij, ki jih vsebujejo ustrezni obrazci za podatke o tveganjih, izdani leta 2014 v zvezi s ponarejenim blagom. Poročilo je na voljo v razdelku CRMS z novicami (namenjen le carinskim organom). V obdobju 2013–2017 so bile prednostne naloge, ki so jih države članice opredelile in določile za vodenje ukrepov prednostnih kontrolnih območij, usmerjene v cigarete/tranzit, blago z dvojno rabo in strelno orožje. Nobena ni zajemala kršitev pravic intelektualne lastnine. Zaradi pomanjkanja virov doslej še ni bil dosežen konkreten razvoj skupnih meril tveganja (CRC). Med letoma 2014 in 2017 so države članice v sodelovanju s Komisijo organizirale ali pa je Komisija kar sama organizirala pet skupnih carinskih operacij na področju pravic intelektualne lastnine. Leta 2014 je bila operacija ERMIS namenjena pošiljkam, ki v EU po pošti prihajajo iz držav nečlanic EU. Izvedla sta jo grška carinska uprava in urad OLAF, vključevala pa je carinske strokovnjake iz različnih držav članic in tretjih držav. Operacija REPLICA, prav tako izvedena leta 2014 v okviru azijsko-evropskega srečanja (ASEM), je bila usmerjena v uvoz ponarejenega blaga po morju. Urad OLAF je usklajeval operacijo, pri kateri so sodelovali vse države članice EU, Norveška, Švica, drugi mednarodni partnerji ASEM, Interpol, Europol in Svetovna carinska organizacija (SCO). Leta 2016 je bila operacija Wafers osredotočena na ponarejene polprevodnike, ki so se v Evropsko unijo uvažali iz Kitajske in Hongkonga (Kitajska) s poštnimi storitvami/storitvami hitre kurirske službe. Operacijo so usklajevali nizozemski carinski organi in urad OLAF, v njej je sodelovalo 12 držav članic, podprl pa jo je Europol. Operacija RENEGADE je bila organizirana v okviru azijsko-evropskega srečanja (ASEM) kot del skupnih prizadevanj za boj proti ponarejenemu blagu. Usklajeval jo je urad OLAF, usmerjena pa je bila zlasti v mednarodno trgovino s ponarejenimi avtomobilskimi nadomestnimi deli, prepeljanimi v kontejnerjih za pomorski prevoz. Skupno carinsko operacijo POSTBOX, ki je potekala leta 2017, so belgijski, nemški in švedski carinski organi vodili v sklopu ukrepa „Carinski organi proti spletnemu kriminalu“ v okviru Delovne skupine za carinsko sodelovanje, usmerjena pa je bila v boj proti goljufijam na področju trošarin in nezakoniti trgovini s ponarejenim blagom, drogami in orožjem v pošiljkah, poslanih po pošti in hitri kurirski pošti. 3 – Preprečevanje trgovine z blagom, ki krši pravice intelektualne lastnine, v celotni mednarodni dobavni verigi 3.1 Krepitev sodelovanja s ključnimi državami izvora in tranzita ter namembnimi državami 3.1.1 Ljudska republika Kitajska Komisija in splošna carinska uprava Kitajske (v nadaljnjem besedilu: GACC) sta 16. maja 2014 podpisali prenovljen akcijski načrt za carinsko sodelovanje med EU in Kitajsko na področju pravic intelektualne lastnine (2014–2017) kot eno od prednostnih nalog strateškega okvira za carinsko sodelovanje med EU in Kitajsko (2014–2017), ki sta ga podpisali istega dne. Tako je bilo mogoče nadaljevati operativno sodelovanje med službami Komisije in predstavniki 16 pristanišč in letališč v EU na eni strani ter GACC in predstavniki 11 lokalnih kitajskih carinskih organov na drugi strani. Finančna in logistična podpora se zagotavlja zlasti s programom tehničnega sodelovanja na področju pravic intelektualne lastnine EU (IP Key), ki ga upravlja urad UUNT/EUIPO. V obravnavanem obdobju se je delovna skupina za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov med EU in Kitajsko sestala šestkrat in obravnavala vse ključne ukrepe: – ključni ukrep 1 – skupna analiza statističnih podatkov o zasegu za odkrivanje splošnih trendov in tveganj; – ključni ukrep 2 – osredotočenost na pošiljke z visokim tveganjem v ključnih pristaniščih; – ključni ukrep 3 – spodbujanje sodelovanja med carinskimi organi in drugimi agencijami in organi kazenskega pregona za zaustavitev proizvodnje in ukinitev distribucijskih omrežij; – ključni ukrep 4 – skupni razvoj partnerstev s poslovnimi skupnostmi v EU in na Kitajskem; – ključni ukrep 5 – medsebojna izmenjava znanj in izkušenj na področju politik in praks v zvezi z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine. Akcijski načrt za obdobje 2014–2017 je razkril novo obdobje carinskega sodelovanja na področju uveljavljanja pravic intelektualne lastnine med EU in Kitajsko. Sodelovanje je postalo bolj praktično in boljše zaradi spoznanj, pridobljenih s prejšnjim programom sodelovanja. Oblikovanih je bilo več praktičnih rešitev, znatno pa so bili izpopolnjeni mehanizmi delovanja. EU in Kitajska sta 2. junija 2017 podpisali nov strateški okvir za carinsko sodelovanje za obdobje 2018–2020. Del tega novega strateškega okvira je nov akcijski načrt za carinsko sodelovanje na področju pravic intelektualne lastnine za obdobje 2018–2020, ki je še v pripravi.

3.1.2 Hongkong, Kitajska Komisija ter carinska in trošarinska uprava Hongkonga (Kitajska) sta 27. aprila 2015 podpisali akcijski načrt za sodelovanje na področju uveljavljanja pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov. Osredotoča se na izmenjavo statističnih podatkov o zadržanju blaga, ki krši pravice intelektualne lastnine, splošnih informacij o tveganju in informacij o posameznih primerih ter predvideva skupno analizo teh informacij za izboljšanje obvladovanja tveganja na carinskem področju. Dne 1. oktobra 2015 se je začel šestmesečni pilotni projekt, namenjen preskušanju mehanizmov delovanja sodelovanja, ki jih vsebuje akcijski načrt. Osredotočal se je na zračni promet, v njem pa je sodelovalo pet letališč iz EU. Glavna sklepna ugotovitev pilotnega projekta je bila, da je treba nadaljevati akcijski načrt z naslednjimi priporočili: * razširiti akcijski načrt in vanj vključiti vse letalske prevoznike iz Hongkonga, ki se ukvarjajo s hitrimi pošiljkami; * na lastno pobudo si izmenjati informacije o blagovnih znamkah in blagu, ki jih ni mogoče izpodbijati, kot so oznake ali embalažni material; * v akcijski načrt vključiti več letališč iz EU; * vključiti več lokalnih letališč v sodelujočih namembnih državah članicah; * na centralni ravni uskladiti izmenjavo napotitev, zlasti z več letališči; * vključiti informacije na lastno pobudo o zadržanjih, ki se pošljejo v nesodelujočo državo članico in iz nje; * vsako leto izvesti podrobnejšo primerjalno analizo statističnih podatkov o zadržanju. 3.1.3 Mednarodno sodelovanje Kar zadeva krepitev izmenjave informacij med državami članicami EU in službami Komisije na eni strani ter tretjimi državami na drugi strani, se je z leti znatno izboljšala medsebojna upravna pomoč na področju carine z Ukrajino, Hongkongom (Kitajska), Vietnamom in ZDA v zvezi s preiskavami, ki jih na področju pravic intelektualne lastnine izvaja urad OLAF. Leta 2016 je bil za Peking imenovan uradnik za zvezo urada OLAF, zlasti za krepitev sodelovanja v preiskavi v zvezi s cigaretami in ponarejenim blagom s kitajskimi in hongkonškimi organi. Uradnik za zvezo urada OLAF v Kijevu je prav tako olajšal izmenjavo informacij, povezanih z več preiskavami na področju pravic intelektualne lastnine, z ukrajinskimi organi. Europol in urad OLAF sta septembra 2016 podpisala dogovor o sodelovanju strokovnjakov iz urada OLAF v dejavnostih analitične skupine COPY, namenjenih vsem kaznivim dejanjem, povezanim s pravicami intelektualne lastnine, s ciljem krepitve sodelovanja z Europolom in drugimi organi kazenskega pregona. Evropska unija je v več dvostranskih trgovinskih sporazumih, ki so bili nedavno podpisani in sklenjeni, s pogajanji uspešno združila poglavja o zaščiti in uveljavljanju intelektualne lastnine s členom o mejnih ukrepih, kar odraža pristop EU in bo okrepilo uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah (npr. v Gruziji, Moldaviji in Vietnamu). Boj proti ponarejanju in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov je prav tako ena od prednostnih nalog v okviru ASEM. Komisija in carinske uprave držav članic so se udeležile več mednarodnih dogodkov, na katerih so ozaveščale o novi uredbi EU in carinskem akcijskem načrtu ter se seznanile s splošnim stanjem na področju uveljavljanja pravic intelektualne lastnine, na primer: – sedmega svetovnega kongresa o boju proti ponarejanju in piratstvu (Istanbul, 2013); – konference o skupni pripravi prožnih odzivov EU na ponarejanje v Dublinu (2013);

– mednarodnega vrha o uveljavljanju intelektualne lastnine, ki je leta 2014 potekal v Londonu na pobudo Urada za usklajevanje na notranjem trgu, Komisije in Urada Združenega kraljestva za intelektualno lastnino (glej točko 4.1 Vzpostavitev partnerstva z Evropskim opazovalnim uradom za kršitve pravic intelektualne lastnine); drugo tako srečanje sta leta 2017 v Berlinu skupaj organizirala nemško ministrstvo za pravosodje in varstvo potrošnikov ter urad EUIPO. 3.2 Krepitev zmogljivosti na področju uveljavljanja pravic intelektualne lastnine v državah kandidatkah in sosednjih državah Države članice so sodelovale v številnih ukrepih, usmerjenih v države kandidatke in sosednje države, v okviru projekta tehnične pomoči EU ali programa TAIEX (ki je omogočil bodisi študijske obiske strokovnjakov za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine iz držav kandidatk in sosednjih držav v državah EU bodisi napotitev strokovnjakov EU v države kandidatke in sosednje države prek projektov tesnega medinstitucionalnega sodelovanja). Komisija je skupaj s strokovnjaki iz Nemčije in Hrvaške sodelovala na seminarju, ki ga je (leta 2013) v Srbiji organiziral Evropski inštitut za javno upravo (EIPA), namenjen pa je bil carinskim vidikom kršitev pravic intelektualne lastnine in nadzora na meji. Misija Evropske unije za pomoč na meji med Moldavijo in Ukrajino (EUBAM) je v Moldaviji organizirala srečanje za predstavitev Uredbe (EU) št. 608/2013 (april 2014). Komisija je izkoristila priložnost ter na delavnici o pravicah intelektualne lastnine, organizirani za evro-sredozemske države in namenjeni boju proti piratstvu in ponarejanju (Bruselj, 2013), in na seminarju na visoki ravni o carinskem sodelovanju na vzhodni meji EU (Litva, 2013) sosednje države ozaveščala o tem, kako pomembno je imeti zanesljiv postopek za zagotovitev učinkovitega uveljavljanja pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov na meji. Učinki prizadevanj EU za krepitev zmogljivosti v sosednjih državah na področju uveljavljanja pravic intelektualne lastnine so morda bili omejeni zaradi omejene razpoložljivosti strokovnjakov v EU. Temu bi bilo treba v prihodnje nameniti več pozornosti. 4 – Krepitev sodelovanja z Evropskim opazovalnim uradom za kršitve pravic intelektualne lastnine in organi kazenskega pregona 4.1 Vzpostavitev partnerstva z Evropskim opazovalnim uradom za kršitve pravic intelektualne lastnine Nadalje je bilo razvito sodelovanje na področju dejavnosti Evropskega opazovalnega urada za kršitve pravic intelektualne lastnine, povezanih s carino. Poleg tega, da je Komisija sodelovala pri carinskih dejavnostih, navedenih v letnem delovnem programu opazovalnega urada, se je udeležila tudi večine pomembnih sestankov opazovalnega urada, kot so plenarno zasedanje, javna srečanja interesnih skupin in srečanja delovne skupine v zvezi z vprašanji uveljavljanja, ozaveščanjem javnosti in statističnimi podatki. Komisija sodeluje tudi v novi „tehnični skupini“, ustanovljeni na pobudo opazovalnega urada, katere cilj je evidentiranje obstoječih podatkovnih zbirk EU, pomembnih za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine, opis njihove vsebine in opredelitev najboljšega načina prenosa za izmenjavo informacij/podatkov med njimi. Tehnična skupina bo tako omogočila krepitev sodelovanja med organi. Komisija in nekatere carinske uprave so sodelovale tudi s policijskimi in pravosodnimi organi na ad hoc dogodkih, kot je „Konferenca za krepitev znanja in ozaveščanje o kršitvah pravic intelektualne lastnine na internetu“, ki sta jo organizirala urad UUNT in Europol (november 2014). Opazovalni urad je redno vabljen na sestanke skupine carinskih strokovnjakov za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine, da se zagotavlja usklajevanje skupnih dejavnosti, povezanih s carino. Sklenjen je bil dogovor, da se carinskim organom prek omrežja CCN/CSI zagotovi dostop do podatkovne zbirke opazovalnega urada na področju kazenskega pregona (EDB). EDB temelji na obstoječih podatkovnih zbirkah urada UUNT/EUIPO o intelektualni lastnini, kot so TMview (Trade Mark view), Designview in CESTO (skupno orodje za podporo preizkuševalcem). Carinski organi lahko v EBD najdejo posodobljene informacije o veljavnosti pravic ali v primeru zadržanj po uradni dolžnosti poiščejo imetnika pravice. Ves čas trajanja projekta COPIS so se pojavljale zahteve, naj podatkovna zbirka COPIS omogoča elektronsko vložitev zahtev za ukrepanje. Ker EBD vsebuje potrebne informacije za vložitev zahtev za ukrepanje, se je ta podatkovna zbirka štela za najustreznejši vir za predložitev potrebnih informacij v zahtevah za ukrepanje v elektronski obliki. Na podlagi stikov med Komisijo in Evropskim opazovalnim uradom za kršitve pravic intelektualne lastnine je bil pripravljen predlog za izvajanje funkcije „pred zahtevo za ukrepanje“ v podatkovni zbirki COPIS, ki naj bi vložnikom in carinskim organom olajšala delo. Operativna povezava med podatkovnima zbirkama COPIS in EDB je vzpostavljena od 1. julija 2015. Prek nacionalnih koordinatorjev skupnega komunikacijskega omrežja (CCN) so na voljo navodila za uporabnike in druge dodatne informacije. Leta 2016 je bila s tem orodjem v elektronski obliki prvič poslana zahteva za ukrepanje, leta 2017 pa je EDB za vložitev nacionalnih zahtev za ukrepanje in zahtev za ukrepanje na ravni Unije začelo uporabljati več večjih podjetij. Ta povezava bo za vložnika zmanjšala breme večkratnih predložitev informacij, za carinske organe pa zajemanje podatkov za zahteve za ukrepanje v papirni obliki. 4.2 Izboljšanje medsebojnega razumevanja in sodelovanja med carinskimi, policijskimi in pravosodnimi organi Leta 2013 so se Komisija in nekatere carinske uprave držav članic skupaj s policijskimi in pravosodnimi organi udeležile različnih dogodkov urada UUNT in Europola, kot so seminarji za krepitev znanja o ponarejenih pesticidih in zdravilih (v zvezi s pravicami intelektualne lastnine in varnostjo proizvodov) ter Interpolove Mednarodne konference o uveljavljanju pravic na področju intelektualne lastnine in s tem povezanimi kaznivimi dejanji.

Opazovalni urad, Urad Združenega kraljestva za intelektualno lastnino in Komisija so junija 2014 v Londonu soorganizirali vrh o uveljavljanju pravic na področju intelektualne lastnine. Del vrha je bil namenjen „izzivom uveljavljanja pravic na področju intelektualne lastnine na meji“, delavnice pa so bile namenjene manjšim pošiljkam zaradi spletnih naročil in uporabi obveščevalnih podatkov. Med razpravo sta bila opredeljena naslednja elementa: – ključni pomen prejemanja ustreznih informacij ter njihova izmenjava s policijskimi in drugimi organi pregona; – vse večja potreba po sodelovanju in mednarodnem ukrepanju za boj proti mednarodnim dobavnim verigam s ponarejenim blagom. Komisija je v okviru nadaljnjega ukrepanja po vrhu v sodelovanju z uradom UUNT/EUIPO februarja 2016 organizirala konferenco na visoki ravni o sodelovanju med carinskimi in drugimi organi v boju proti kršitvam pravic intelektualne lastnine. Dogodek je bil platforma za pogovore, razpravo in mreženje med carinskimi, policijskimi in pravosodnimi organi za krepitev sodelovanja in medsebojnega razumevanja posameznih vlog in odgovornosti vsakega organa pregona v boju proti kršitvam pravic intelektualne lastnine. Konference so se udeležili tudi predstavniki zasebnega sektorja. Prvi dan so bili pogovori namenjeni pomenu in koristim izmenjave informacij in obveščevalnih podatkov med organi pregona, oviram in izzivom, s katerimi se vsak organ srečuje v praksi, ter nujnosti pravočasnih izmenjav obvestil med zasebnim sektorjem in organi pregona, kar bi slednjim omogočilo tudi izvajanje učinkovitejše analize tveganja. Drugi dan dogodka, ko so bili prisotni tudi kitajski organi, je bil osrednji del razprave namenjen pomenu spodbujanja mednarodnega sodelovanja med EU in vsemi kitajskimi organi, udeleženimi v uveljavljanju pravic intelektualne lastnine, kot so carinski organi, policija in kitajsko tožilstvo. Nadaljnji ukrepi so bili organizirani v sodelovanju z Evropskim opazovalnim uradom za kršitve pravic intelektualne lastnine. Vključujejo evidentiranje obstoječih podatkovnih zbirk o primerih kršitev in dogodek za krepitev znanja, ki je potekal oktobra 2017, na operativni ravni pa so se ga udeležili carinski organi, policija in organi za nadzor trga ter razpravljali o tem, katere so ključne informacije, ki jih imajo organi pregona, za boj proti ponarejanju na ravni EU in svetovni ravni. SKLEPNE UGOTOVITVE Na splošno so si carinske uprave držav članic in Komisija močno prizadevale za obravnavo izzivov, povezanih z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov, in jih proaktivno obravnavajo, poleg tega pa omejujejo pritok blaga, ki krši pravice intelektualne lastnine, v EU. Uporabljena so bila vsa sredstva, da bi se vse zadevne javne in zasebne interesne skupine seznanile z Uredbo (EU) št. 608/2013 in jo tudi v celoti uporabljale. Obiski, namenjeni podpori, so se izkazali za še posebno koristne za strokovnjake iz različnih držav članic za razpravo o praksah izvajanja, Komisija pa lahko z njimi pridobi širši pregled nad izvajanjem. Število zahtev za ukrepanje, ki so jih carinske uprave odobrile, se stalno povečuje (s 26 865 leta 2013 na 35 815 leta 2016). V zvezi z zadržanji je carinsko ukrepanje prineslo naslednje rezultate. ZADRŽANJA 2013 2014 2015 2016 Primeri 86 854 95 194 81 098 63 184 Postopki Ni podatkov Ni podatkov 105 488 77 705 Izdelki 39 917 445 35 940 294 35 568 982 41 387 132 Domača maloprodajna vrednost 768 milijonov EUR 617 milijonov EUR 642 milijonov EUR 672 milijonov EUR Vsako zadržanje je primer, ki lahko vključuje enega ali več izdelkov. Vsak primer lahko vključuje izdelke različnih kategorij, ki lahko pripadajo različnim imetnikom pravic. Države članice v podatkovni zbirki COPIS vsak primer registrirajo z informacijami po kategoriji blaga in imetniku pravice. Postopek zadržanja se začne za vsako kategorijo blaga in vsakega imetnika pravice, kar pojasnjuje, zakaj je več postopkov kot primerov. Sodelovanje je bilo okrepljeno v tri smeri: – z interesnimi skupinami; – z evropskim opazovalnim uradom; – s tretjimi državami.

Obravnavani so bili tudi izzivi sodelovanja med organi pregona, udeleženimi v boju proti kršitvam pravic intelektualne lastnine, z dialogom pa je bilo potrjeno, kako pomembno bi bilo nadaljevati prizadevanja v zvezi s tem. Vendar trgovina z blagom, ki krši pravice intelektualne lastnine, ostaja razširjena in vse pogostejši pojav. Zadnji razpoložljivi podatki iz leta 2013 kažejo, da mednarodna trgovina s ponarejenimi izdelki pomeni do 2,5 % svetovne trgovine ali približno 338 milijard EUR. Ponarejanje ima zlasti velik vpliv v Evropski uniji, saj ponarejeno in piratsko blago pomeni do 5 % uvoza ali približno 85 milijard EUR. Nadaljnji razvoj je potreben za: – zagotovitev enotnega izvajanja uveljavljanja pravic intelektualne lastnine na mejah po vsej Uniji; – razvoj orodij za obvladovanje tveganja pri uveljavljanju pravic intelektualne lastnine; – okrepitev carinskega sodelovanja s policijo (tudi Europolom) in drugimi organi pregona. Nadaljnji ukrepi Komisije in držav članic bi morali biti osredotočeni na te prednostne naloge. PRIPOROČILA Kršitve pravic intelektualne lastnine ostajajo naraščajoča grožnja in izziv, ki ga je težko obravnavati. Ker je usklajevanje carinskih dejavnosti pokazalo dodano vrednost za krepitev rezultatov, bi bilo treba carinski akcijski načrt za boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine v prihodnjih letih prav gotovo ponovno izvajati. Komisija je 29. novembra 2017 sprejela celovit sveženj ukrepov za nadaljnje izboljšanje uporabe in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine v državah članicah EU, na mejah EU in na mednarodni ravni. V sporočilu COM(2017) 707 final z dne 29. novembra 2017 z naslovom „Uravnotežen sistem uveljavljanja pravic intelektualne lastnine kot odgovor na sodobne družbene izzive“, ki je del svežnja, je navedeno, da bo Komisija na podlagi rezultatov sedanjega carinskega akcijskega načrta EU nacionalnim carinskim organom ponudila bolj ciljno usmerjeno pomoč ter sodelovala s Svetom pri pripravi novega akcijskega načrta v letu 2018. Priporoča se, da se v prihodnjem akcijskem načrte obravnavajo naslednji elementi: V zvezi z zakonodajo: ● spremeniti Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1352/2013 z dne 4. decembra 2013 o določitvi obrazcev iz Uredbe (EU) št. 608/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov (UL L 341, 18.12.2016, str. 10), da se jo prilagodi svežnju o blagovni znamki in razvoju v zbirki COPIS. V zvezi z operativnim delovanjem: ● razviti obvladovanje tveganj pri kršitvah pravic intelektualne lastnine; ● spodbujati države članice k skupni uporabi rezultatov analize tveganja, obveščevalnih podatkov v zvezi s tveganjem in carinskih operacij; ● zagotoviti ustrezno zaščito podatkovnih nizov in podatkovnih zbirk, pravic tretjih strani, zasebnosti in zaupnosti ter zaščitnih ukrepov, ki se sprejmejo pri ustvarjanju, zagotavljanju in razširjanju podatkov; ● opredeliti morebitne vrzeli v izvajanju predpisov o uveljavljanju pravic s strani carinskih organov. V zvezi s poslovnim sodelovanjem: ● imetnike pravic ozaveščati o postopku za manjše pošiljke;