SL Uradni list Evropske unije C 44/99

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Na poti do politike EU za racionalizacijo tiskarn za rotacijski ofsetni in globoki tisk v Evropi (mnenje na lastno pobudo)

2011/C 44/16

Poročevalec: g. GENDRE

Soporočevalec: g. KONSTANTINOU

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 16. julija 2009 sklenil, da v skladu s členom 29 (2) poslovnika pripravi mnenje na lastno pobudo o naslednji temi:

Na poti do politike EU za racionalizacijo tiskarn za rotacijski ofsetni in globoki tisk v Evropi.

Posvetovalna komisija za spremembe v industriji, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 1. julija 2010.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 464. plenarnem zasedanju 14. in 15. julija 2010 (seja z dne 14. julija) s 145 glasovi za, 2 glasovoma proti in 7 vzdržanimi glasovi.

1. Sklepi in priporočila

1.1 Evropska tiskarska industrija se sooča z velikimi težavami zaradi rasti interneta, ki je vir informacij in oglaševanja, zaradi zmanjševanja števila bralcev časopisov in revij ter trdovratne svetovne konkurence, ki negativno vpliva na nekatere proizvode sektorja.

1.2 Sektor rotacijskega ofsetnega in globokega tiska se je znašel v še težavnejši situaciji zaradi izjemne presežne zmogljivosti, ki po ocenah nekaterih analitikov znaša 25–30 %. Poročilo IFO-Kojunkturtest o nemški tiskarski industriji ugotavlja, da naložbe v ta sektor sledijo tržnim trendom in se zato od leta 2008 zmanjšujejo. Leti 2006 in 2007 sta bili za tiskarsko industrijo dokaj uspešni (1). Od leta 2008 pa so naložbeni cikli izrazito skromnejši in usmerjeni zlasti v racionalizacijo in izboljšanje proizvodnje.

1.3 Tiskarski trg pesti presežna zmogljivost, tukaj pa so še drugi pomembni konkurenčni dejavniki, kot so privlačnost novih medijev, uvoz iz držav, ki proizvajajo po nizkih cenah, in upad povpraševanja. Te neugodne gospodarske razmere povzročajo zniževanje cen in imajo negativne posledice za življenjski standard delavcev.

1.4 Sedanja gospodarska kriza poleg tega še otežuje dostop do posojil. Ti negativni trendi so, tako kot v mnogih drugih sektorjih, povečali potrebo po zmanjšanju stroškov proizvodnje. To stanje je vplivalo na nedavna pogajanja o plačah. V takšnih težkih razmerah obstaja bojazen, da bodo morala tiskarska podjetja, zlasti tista, ki so dejavna na najbolj ranljivih delih trga, poseči po prestrukturiranju in obsežnih odpuščanjih.

1.5 Evropska komisija je leta 2007 objavila rezultate študije o dejavnikih konkurenčnosti v sektorju. Na podlagi teh raziskav so nastali predlogi za akcijski načrt za tiskarsko industrijo. EESO v celoti podpira te predloge, ki so jih podjetja začela uresničevati in ki so še vedno aktualni. Pozdravlja dosedanje dosežke, vendar meni, da bodo zaradi težav v sektorju, ki sta jih zaostrili kriza in recesija v vseh državah članicah EU, potrebne nove pobude za soočenje s kratko- in srednjeročnimi izzivi.

1.6 EESO se je seznanil z novim enoletnim skupnim projektom sindikatov in delodajalcev tega sektorja, v okviru katerega želijo socialni partnerji določiti smernice za družbeno odgovorno prestrukturiranje podjetij. Projekt, ki se je začel leta 2009, delodajalcem in sindikatom omogoča, da skupaj analizirajo probleme sektorja in razmislijo o možnih rešitvah, ki bodo rezultat dogovora. Razprave bi morale biti osredotočene na pripravo akcijskega načrta za zmanjšanje presežne zmogljivosti v sektorju.

1.7 Načrt bi moral biti usklajen z dolgoročnejšo industrijsko politiko, ki obsega razmislek o novih poslovnih modelih tiskarske industrije. To delo bi lahko nadaljevala skupina na visoki ravni pod okriljem Evropske komisije, ki bi jo sestavljali predstavniki sektorja in sindikatov ter strokovnjaki. Skupina bi morala s pomočjo preglednega sistema za zbiranje informacij prepoznati prihodnje spremembe in opredeliti orodja za soočenje z njimi.

1.8 Uradni socialni dialog med delodajalci in sindikati danes obstaja le na ravni podjetij in nacionalni ravni. EESO prosi Komisijo, da oblikuje odbor za evropski socialni dialog za celotni sektor.

1.9 Agenda za uraden in strukturiran evropski socialni dialog bi lahko obsegala:

1) razmislek o različnih ukrepih za ohranitev delovnih mest z usposabljanjem in prekvalificiranjem ter hkratnim skrajšanjem in prilagoditvijo delovnega časa, delno brezposelnostjo ter mobilnostjo znotraj in zunaj podjetja ali stroke;

2) preučitev prizadevanj, ki bi bila potrebna za prilagoditev proizvodne zmogljivosti povpraševanju na trgu in ne bi negativno vplivala na delovne pogoje;

3) skupno priporočilo predstavnikov delodajalcev in delavcev o smernicah za dolgoročne naložbe, pri čemer je treba upoštevati, da je potrebe po novih naložbah in njihov obseg možno podrobno analizirati le na ravni posameznih podjetij. Ko bodo opredeljeni elementi ustrezne naložbene strategije, bodo podjetja lahko nakupila nadomestne stroje oziroma stroje, ki bodo ustrezali potrebam na trgu; tako bodo ustrezno opremljena za učinkovito delo v sedanjih in prihodnjih tržnih nišah;

4) pripravo pregleda finančne situacije v sektorju z združitvijo in izboljšanjem objavljenih podatkov, ki ne sme ogroziti zaupne narave strateških odločitev podjetij. Gre za glavno prednostno nalogo, ki bo omogočila boljšo analizo sedanjega manevrskega prostora;

5) popis najboljših primerov delovnih pogojev, usposabljanja in prekvalificiranja, pri čemer je treba zagotoviti, da se upoštevajo sprejeti predpisi evropskega socialnega modela ter morebitne kolektivne pogodbe in sporazumi.

1.10 EESO poziva Komisijo, da začne na evropski ravni oblikovati opazovalno skupino ali sektorski svet poklicev in kvalifikacij, ki bo ocenjeval sedanje in prihodnje potrebe sektorja ter pomagal usklajevati ponudbo usposabljanja s povpraševanjem po njem. Opazovalna skupina bi spodbujala vseživljenjsko poklicno usposabljanje ter mobilnost in prekvalificiranje delavcev.

1.11 EESO priporoča, naj bo takojšnji ukrep ustreznih evropskih združenj organizacija konference vseh zainteresiranih strani, ki jo bo finančno in logistično podprla ter se je tudi udeležila Komisija, da se pripravi skupen pregled stanja za pripravo kratkoročnih ukrepov in financira neodvisna študija o srednje- in dolgoročni prihodnosti sektorja. Socialne partnerje bi lahko prosili, naj predlagajo nujne ukrepe za usmeritev trga v trajnostno delovanje in pripravijo možne scenarije razvoja sektorja.

1.12 Lahko bi se analizirala dejavnost posrednikov, da se ugotovi njen vpliv na določanje cen. Podjetja bi lahko preučila tudi uporabo sporazumov o specializaciji, da bi z ekonomijami obsega in izboljšanjem proizvodnih postopkov pripomogla k boljši uporabi proizvodne zmogljivosti.

1.13 EESO poziva nacionalne in evropske javne oblasti, da sektorju olajšajo dostop do javnega financiranja, zlasti iz Evropskega socialnega sklada, Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, v okviru razvijanja ukrepov na področju usposabljanja, prekvalificiranja in mobilnosti tiskarskih delavcev. Podjetja poziva, da ugotovijo, ali lahko EIB prispeva k financiranju nakupa novih tehnologij, povezanih z razvijanjem novih dejavnosti.

2. Ozadje mnenja

2.1 Spremembe v evropskem tiskarskem sektorju so tesno povezane s spremembami, ki jih doživljajo dobavitelji papirja, tiskarskih barv in strojev ter njihove stranke, ki se spopadajo z lastnimi težavami in iščejo načine, da bi jih premagali; nekateri od njih to počnejo s pomočjo postopka koncentracije.

2.2 Te težave so posledica strukturnih sprememb v načinih komunikacije, ki jih dodatno zaostruje kriza, in razvoja interneta, ki postopoma preoblikuje sestavne dela tega trga. Silovit vpliv interneta je občutiti v celotni vrednostni verigi: zmanjševanje proračunov za oglaševanje tiskanim medijem – deloma nepovratno – odvzema nujno potrebne prihodke, kar negativno vpliva na raznolikost informacij.

2.3 Nove možnosti prevoza in komunikacij povzročajo, da morajo proizvajalci izdelkov, ki jih ni treba dati na trg zelo hitro (kar velja zlasti za različne kategorije knjig), konkurirati tiskarnam, ki delujejo v Indiji in na Kitajskem. Videti je, da posredniki v prizadevanjih za zagotovitev čim nižje cene običajno naročajo tiskanje pri azijskih tiskarskih podjetjih in s tem spodbujajo trend deflacije, ki škodi naložbam. Zaradi vse pogostejšega objavljanja katalogov na spletu in ne na papirju te spremembe zelo negativno vplivajo na sektor rotacijskega ofsetnega in globokega tiska v Evropi.

2.4 Po najnovejših podatkih Eurostata je v evropski tiskarski industriji dejavnih 132 571 podjetij, ki zaposlujejo več kot 853 672 ljudi (2). Sedem držav – Združeno kraljestvo, Nemčija, Francija, Italija, Belgija, Nizozemska in Španija – zaposluje 80 % vseh delavcev v tiskarskem sektorju EU-25. Več kot 95 % evropskih tiskarskih podjetij zaposluje manj kot 50 ljudi, tj. okoli 60 % celotne zaposlenosti, in manj kot 1 % podjetij zaposluje več kot 250 ljudi, tj. 13 % celotne zaposlenosti. Za širšo in natančnejšo predstavitev sektorja bi bili potrebni podrobnejši podatki, ki trenutno niso na voljo.

2.5 To mnenje obravnava izključno rotacijski ofsetni in globoki tisk, za katera so značilne velike naklade oziroma veliko število publikacij. Problematika tiskanja časopisov in embalaže ne bo obravnavana, saj sta ta dva trga glede na svoje proizvode popolnoma drugačna. Številne časopisne hiše imajo namreč lastne tiskarne in zanemarljivo vplivajo na ta specifičen trg. Sektor rotacijskega ofsetnega in globokega tiska obsega tiskarska podjetja, ki natisnejo velike količine proizvodov. Rotacijski ofsetni in globoki tisk sta različna tiskarska procesa, za katera so potrebni različni stroji. Ofsetni tisk uporabljajo velika podjetja za rotacijski ofsetni tisk in mala podjetja za ofsetni tisk na pole. Evropska sektorja ofsetnega in globokega tiska skupaj pokrivata 56 % tradicionalnega tiskarskega trga v Evropi (3) ter tiskata knjige, imenike, kataloge in revije, običajno v zelo velikih nakladah, in sicer med 10 000 in 300 000 izvodi.

2.6 Revije predstavljajo približno polovico proizvodnje, drugo polovico pa katalogi, oglaševalske brošure in knjige. Pri tem se skupaj uporabi 5 milijonov ton papirja. Za večino revij in raznovrstne embalaže se v Evropi uporabljajo tiskarski stroji za globoki tisk. Letna zmogljivost evropskega sektorja globokega tiska znaša več kot 5 milijonov ton, pri čemer 80 % tega tiska opravi samo pet držav. V Evropi se uporablja 222 rotacijskih tiskarskih strojev.

2.7 Za evropski sektor rotacijskega ofsetnega in globokega tiska so značilna velika podjetja, in sicer tako na področju rotacijskega ofsetnega tiska (okoli 30 podjetij v Evropi) kot tudi globokega tiska (okoli 25 podjetij v Evropi). Ta podjetja konkurirajo drugo drugemu, da bi povečala svoj tržni delež, glede na to, da skupno povpraševanje upada. V zadnjih letih se globoki tisk sooča z večjo konkurenco rotacijskega ofsetnega tiska. Podjetja so pod vse večjim pritiskom, socialni partnerji pa se morajo pogajati o procesih prestrukturiranja in hkrati poskušajo v čim večji meri ohranjati delovna mesta, delovne pogoje in plače.

3. Obrazložitev

3.1 Problemi, s katerimi se sooča celotna tiskarska industrija v Evropi, so še posebej resni v sektorju rotacijskega ofsetnega in globokega tiska, ki so ga močno prizadeli strukturni in konjunkturni izzivi, kot so velike spremembe v medijskem sektorju, za katere je značilen rastoč pomen interneta, kar zmanjšuje trg tiskanih izdelkov na področju informacij, presežna zmogljivost, prekomerne naložbe in koncentracija.

3.2 Splošen razvoj medijskega sektorja

3.2.1 Videti je, da se bo količina proizvodov v prihodnjih letih še naprej zmanjševala. Vzrok za to je rast spletnega založništva, oglaševanja na internetu in posledične spremembe bralnih navad.

V zadnjih petih letih upada proizvodnja imenikov in katalogov, ki pa je ključnega pomena za evropski sektor rotacijskega ofsetnega in globokega tiska. Če se bo ta trend nadaljeval, bomo priča novemu prestrukturiranju, združitvam, zapiranjem obratov in dodatnemu odpuščanju.

3.2.2 Revijalni sektor v Evropi zadnjih deset let doživlja negativni trend, ki ga zaznamujeta upad prodaje in zniževanje cen (4). Po podatkih Intergrafa je med letoma 2001 in 2004 v štirih od šestih držav, ki izdajo največ revij, prodaja upadala, v Španiji in Italiji pa nekoliko naraščala. Novejši podatki kažejo, da se zdaj tudi italijanski in španski trg zmanjšujeta. Naložbe v oglaševanje v časopisih so v Italiji leta 2009 upadle za 28,7 % (Nielsen), proizvodnja revij pa je padla za 10,5 masnih odstotkov (Istat). Ta trend je še vedno prisoten in se bo nadaljeval, dokler bo v sektorju presežna zmogljivost. Podjetja se, da bi povečala prodajo, usmerjajo v bolj specializirane trge, ki pa naročajo manjše naklade, kar negativno vpliva na sektor rotacijskega ofsetnega in globokega tiska, ki lahko proizvodne stroške zmanjša le z velikimi nakladami.

3.2.3 Časopisni založniki so zmanjšali svoje dnevne naklade zaradi upadanja števila bralcev. V Združenem kraljestvu so na primer leta 2008 prenehali objavljati kar 53 publikacij, v glavnem brezplačne tednike. Nekateri časopisni založniki ponujajo skupne naročnine na papirnato in spletno različico publikacij ter poskušajo tako dopolnjevati ti dve vrsti razširjanja informacij in oglasov. Čeprav je na tej stopnji to težko zagotovo trditi, bi lahko ta pristop pomagal zavreti propad sektorja in pripomogel k prekvalificiranju nekaterih delavcev.

3.2.4 Papir predstavlja več kot polovico tiskarskih stroškov v Evropi in ker podjetja običajno kupujejo papir sama, težko konkurirajo skupinskim nakupom papirja v jugovzhodni Aziji. Stationers' and Newspaper Makers’ Company je v svojem nedavnem poročilu ocenil, da bo do leta 2020 povpraševanje po časopisnem papirju upadlo za polovico (56 %). V poročilu je zapisano tudi, da bo povpraševanje po revijah upadlo za okoli tretjino zaradi večanja objavljanja na spletu in njegovega vpliva na oglaševanje, pri čemer ni upoštevan vpliv digitalnih medijev na sektor poslovnih revij (5).

3.2.5 V preteklosti so imele velike založbe lastne tiskarne, v katerih so tiskale svoje publikacije. V zadnjih desetih letih pa so številne založbe prodale tiskarske stroje in se posvetile svoji glavni dejavnosti, zato so založbe z lastnimi tiskarnami dandanes zelo redke. Založbe poleg tega oddajajo tiskarska naročila najcenejšim ponudnikom, za kar včasih uporabijo posrednike. To dodatno negativno vpliva na tiskarska podjetja in zaostruje težave v sektorju, ki je že tako zelo oslabljen. Presežna zmogljivost omogoča tem velikim, močnim založbam, da silijo tiskarne v zniževanje cen, kar izrazito zmanjšuje njihov dobiček in znižuje plače njihovih zaposlenih.

3.2.6 Založniki katalogov in periodičnih publikacij izvajajo podoben pritisk na proizvodne stroške svojih izdelkov. Zaradi močne konkurence pri pridobivanju posameznih naročil poskuša večina tiskarskih podjetij zmanjšati stroške zlasti z zniževanjem izdatkov za plače, kar negativno vpliva na delovne pogoje.

3.2.7 Finančna kriza ima hude posledice za dostop tiskarskih podjetij do posojil, ki mu banke zaradi slabega slovesa že tako niso naklonjene. Kriza vodi tudi v zmanjševanje proračunov za oglaševanje, kar negativno vpliva na obseg dejavnosti tiskarskih podjetij.

3.2.8 Čeprav bi bila zaželena diverzifikacija dejavnosti, je za tiskarska podjetja težko uresničljiva, ker si večina trenutno ne more privoščiti naložb. To še posebej velja za procese predtiska, ker primanjkuje finančnih sredstev in ustreznih prostorov.

3.2.9 Po drugi strani pa se zdi, da se mala in srednje velika tiskarska podjetja lažje prilagajajo strukturnim spremembam in konjunkturnim težavam, ker imajo veliko bolj prilagodljiv način delovanja in laže upoštevajo potrebe različnih strank. Ta podjetja bi lahko v prihodnosti pomagala delu delavcev (točno število je težko oceniti), ki so izgubili delo v velikih podjetjih, pri ponovnem vključevanju v poklicno življenje.

3.3 Presežna zmogljivost in prekomerne naložbe

3.3.1 Vse večja presežna zmogljivost (6) rotacijskega ofsetnega in globokega tiska na evropskem trgu, do katere je prišlo zaradi upada povpraševanja na evropskem trgu in prekomernih naložb, negativno vpliva na že tako skope marže podjetij. Obstaja resna nevarnost, da se bo začelo uvajanje strožjih ukrepov za zmanjšanje stroškov kot obupani poskus ohranitve marž ali preprosto kot boj za preživetje. Številna podjetja so prisiljena sprejeti prodajne cene, ki so nižje od njihovih celotnih proizvodnih stroškov, da bi s tem zmanjšala izgube.

3.3.2 Študija, ki jo je opravil tiskarski oddelek sindikata UNI Europa, je pokazala, da je obseg proizvodnje v tiskarskem sektorju leta 2008 padel na raven iz leta 2004 (7). Kljub neugodnim razmeram so evropske tiskarne za globoki tisk med letoma 2005 in 2008 kupile 28 novih tiskarskih strojev. Te naložbe so delno seveda bile potrebne zaradi zamenjave opreme, zadovoljevanja novih potreb na trgu in zagotavljanja dodatnih zmogljivosti, da bi se lahko podjetja učinkoviteje odzvala na morebitne vrhunce proizvodnje. Ti stroji lahko učinkoviteje tiskajo izdelke, kar povečuje presežno zmogljivost v sektorju, v katerem je po ocenah že pred gospodarsko krizo znašala 15–20 % (8). Zdaj ko je kriza v polnem razmahu, znaša presežna zmogljivost okoli 25–30 %.

3.3.3 Nemški sindikat Ver.di meni, da je povečanje evropske tiskarske zmogljivosti povečalo pritisk konkurence, ki je postal uničujoč. Njegova analiza celo kaže, da so tovrstne naložbe samo še povečale pritisk za zmanjšanje stroškov in onesposobitev tržnih konkurentov, kar je že vodilo v obsežna odpuščanja.

3.3.4 Presežna zmogljivost in prekomerne naložbe so že povzročile številne senzacionalne zlome podjetij. Eno teh podjetij je bil Quebecor World, ki je bil na čelu tiskarskih podjetij v Evropi in imel več kot 20 000 delavcev po vsem svetu. Leta 2008 je šlo v stečaj zaradi povečane konkurence in porasta digitalnega tiska. Leta 2009 je podjetje odplačalo svoje dolgove, preneslo evropski del poslovnih dejavnosti na investicijski sklad HHBV in se zdaj imenuje World Color. Nekatera podjetja so šla v stečaj, številna druga pa so se na težke razmere odzvala tako, da so se združila z drugimi podjetji, zato je prišlo do obsežnega prestrukturiranja v celotnem sektorju, ki je povzročilo izgubo delovnih mest.

3.3.5 Gospodarska kriza je imela kot v številnih drugih sektorjih resne posledice za pogajanja o plačah leta 2009. Kjer so se delovna mesta kljub vsemu ohranila, pa velik pritisk na delodajalce, da znižajo stroške dela, negativno vpliva na delovne pogoje in plače. Rezultat kolektivnih pogajanj leta 2009 je bilo povprečno 0,9-odstotno znižanje plač delavcev v evropski tiskarski industriji (9). Povečanje trga je še dodatno pospešilo negativno spiralo cen in stroškov dela ter zaostrilo konkurenčno ozračje.

3.4 Koncentracija

3.4.1 Število podjetij, ki proizvajajo papir, tiskarske barve in tiskarske stroje, je v zadnjih letih upadlo, kar je povečalo koncentracijo in okrepilo položaj dobaviteljev, ki zdaj lažje uveljavljajo svoje pogoje.

3.4.2 Nedavna študija o evropskem tiskarskem sektorju je pokazala, da so „presežek zmogljivosti, prekomerne naložbe, majhno povpraševanje, nižje cene izdelkov, manjši promet in povečanje konkurence na proizvodnem trgu“ vodili v združitve in prevzeme ter nove stečaje (10).

3.4.3 Z združitvami in prevzemi so nastala večja podjetja, ki še bolj odločno želijo s trga izriniti konkurente. Leta 2005 so medijske skupine Bertelsmann, Gruner + Jahr in Springer združile svojo tiskarsko dejavnost in ustanovile Prinovis, največjo tiskarno za globoki tisk v evropski tiskarski industriji. Skupina Schlott AG je postala druga največja tiskarna za globoki tisk v Evropi, ko je leta 2006 in 2007 prevzela REUS (Plzen, Češka) ter zgibalne in tiskarske zmogljivosti podjetja Biegelaar (Nizozemska). Na začetku leta 2008 je nizozemska investicijska skupina prevzela Quebecorove evropske tiskarske posle. Britanska skupina Polestar pa ravno išče partnerje, da bi si okrepila položaj na trgu.

4. Možnosti

4.1 Vse te težave postavljajo evropski rotacijski ofsetni in globoki tisk v negotov položaj, ki bi lahko postal na dolgi rok zaskrbljujoč, če nosilci odločanja in druge zainteresirane strani ne bodo pravočasno in usklajeno ukrepali. Socialni partnerji so vsak zase prišli do sklepa, da je treba sektor preurediti in prestrukturirati, da bo mogoče dolgoročno zagotoviti njegov trajnosten razvoj. Nedvomno bo v prihodnjih desetih letih prišlo do novih racionalizacij, ki bodo prinesle obsežna odpuščanja. Zato socialni partnerji menijo, da je treba pobude sprejeti zdaj in tako zagotoviti, da bo kriza, s katero se sooča sektor, obvladana in odpravljena čim bolj v skladu z interesi delodajalcev in delavcev. Kriza je tako resna, da sindikati zdaj preučujejo njene posledice in poskušajo pripraviti konstruktivne strategije za ohranitev delovnih mest, načrtovanje prekvalificiranja, zaščito pred poslabšanjem delovnih pogojev in vzdrževanje ravni plač.

4.2 Evropska komisija je leta 2007 v soglasju s poklicnimi združenji predlagala akcijski načrt za tiskarsko industrijo v šestih točkah:

1) Spodbujanje razvoja evropske tiskarske industrije na globaliziranem trgu a) partnerstva in zveze b) upravljanje proizvodnih stroškov

2) Razvoj storitev z dodano vrednostjo za stranke

3) Boljše usposabljanje

4) Krepitev evropskega referenčnega sistema – standardizacija in uskladitev

5) Usklajeno povečanje raziskav in inovacij

6) Izboljšanje ugleda tiskarske industrije.

EESO v celoti podpira predlog, ki je na splošno še vedno aktualen, in pozdravlja že dosežen napredek. Vendar meni, da bodo zaradi težav v sektorju, ki sta jih zaostrili kriza in recesija v vseh državah članicah EU, potrebne nove pobude za soočenje s kratkoročnimi izzivi.

4.3 Finančna kriza je poudarila potrebo po načrtovanem in usklajenem ukrepanju socialnih partnerjev. Bolj kot kdaj koli je jasno, da je treba na podlagi predloga Komisije opredeliti resnično evropsko industrijsko politiko. Pospešitev postopka koncentracije prek potrebnih meja ni zaželena, treba pa bi bilo predvideti nadzirano utrditev industrije s pomočjo skrbne izvedbe sprememb, kar obsega tudi skrajšanje delovnega časa. Namen bi bil ohraniti čim več delovnih mest in načrtovati učinkovite načine prekvalificiranja ter mobilnosti znotraj in zunaj podjetja. Podjetja, ki skupaj ne presegajo 20-odstotnega tržnega deleža, bi lahko po Uredbi (ES) št. 2658/2000, ki je v postopku revizije, razmislila o sporazumih o specializaciji, ki bi izboljšali proizvodne postopke in ustvarili ekonomije obsega, kar bi pripomoglo k ohranitvi podjetij.

4.4 Lahko bi se preučila dejavnost posrednikov, da bi se ugotovil njihov vpliv na oblikovanje cen. Razviti je treba načelo svobodne in neizkrivljene konkurence ob upoštevanju delovnih standardov, dostojnega plačila ter kolektivnih pogodb in sporazumov, ki so sklenjeni v EU.

4.5 Treba je usklajeno zmanjšati presežno zmogljivost sektorja. Na vseh ravneh v vseh državah je treba razviti socialni dialog in kolektivna pogajanja, da bo prestrukturiranje družbeno sprejemljivo. Nujno je potreben formalen in strukturiran socialni dialog na evropski ravni, da bo mogoče razviti rešitve, ki bodo kos izzivom, s katerimi se sooča sektor. EESO spominja, da se lahko socialni dialog v sektorju udejanja s sprejemanjem mnenj, skupnih izjav, smernic, kodeksov ravnanja in sporazumov.

4.6 Finančna in logistična pomoč Komisije je nepogrešljiva, da se sektorju rotacijskega ofsetnega in globokega tiska zagotovi stabilna in uspešna prihodnost. EESO spodbuja podjetja, da prosijo za evropsko pomoč, ki je na voljo zlasti v Evropskem socialnem skladu, Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji ter Evropskem skladu za raziskave in inovacije. Bilo bi tudi smotrno preučiti, v kolikšni meri bi lahko Evropska investicijska banka prispevala k financiranju prilagajanja podjetij na dejavnosti, ki zahtevajo nove tehnologije. Različni ukrepi pomoči bi morali biti namenjeni izključno lajšanju prehoda in ne posrednemu financiranju selitve podjetij.

4.7 EESO predlaga štiri takojšnje ukrepe:

4.7.1 Oblikovati je treba skupino na visoki ravni, v kateri bi bili predstavniki sektorja, delavci in raziskovalci, da bi bolje opredelili srednjeročno organizacijo tiskarske industrije in dali predloge za nov poslovni model, ki bi ga bilo treba ustvariti.

4.7.2 Organizirati je treba konferenco vseh zainteresiranih strani, da se pripravi skupen pregled stanja in opredelijo potencialni kratkoročni ukrepi. Socialne partnerje bi lahko prosili, naj opredelijo možne scenarije razvoja sektorja in predlagajo nujne ukrepe za usmeritev trga v trajnostno delovanje.

4.7.3 V okviru evropskega socialnega dialoga v sektorju bi bilo treba opraviti neodvisno študijo o srednje- in dolgoročni prihodnosti sektorja, ki bi jo financirala Komisija in ki bi obravnavala nove tehnologije, spremembe vedenja potrošnikov ter strategije dobaviteljev in naročnikov.

4.7.4 Treba je oblikovati opazovalno skupino ali sektorski svet za poklice in kvalifikacije, ki bi opredelil sedanje in prihodnje poklice. Treba je dobro poznati znanja, ki so potrebna za te poklice, da bo mogoče razviti ustrezne politike usposabljanja in prekvalificiranja.

4.8 Za učinkovito spremljanje razvoja v sektorju bi morala Komisija oblikovati sistem za zbiranje informacij in zanesljivih podatkov, do katerih bi imele dostop vse zainteresirane strani.

V Bruslju, 14. julija 2010 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Mario SEPI

(1) Ifo, Investitionstest, München, Frühjahrsgutachten 2008 (Raziskava naložb IFO, München, pomlad 2008).

(2) Konkurenčnost evropske tiskarske industrije (Competitiveness of the European graphic industry), Evropska komisija, 2007.

(3) Konkurenčnost evropske tiskarske industrije (Competitiveness of the European graphic industry), Evropska komisija, 2007.

(4) Konkurenčnost evropske tiskarske industrije (Competitiveness of the European graphic industry), Evropska komisija, 2007.

(5) Prihodnost papirja in tiska v Evropi (The Future of Paper and Print in Europe), Stationers' and Newspaper Makers’ Company (2009).

(6) Gennard, J.: Vpliv finančne krize na evropsko tiskarsko industrijo (The Impact of the financial crisis on the European graphical industry), 2009.

(7) Evropska konferenca za globoki in ofsetni tisk, Verona, Italija, 16.–20. marec 2009.

(8) Prav tam.

(9) Gennard, J.: Poročilo o kolektivnih pogodbah UNI Europa (Report on UNI Europa's collective agreements), 2009.

(10) Gennard, J.: Letna raziskava kolektivnih pogajanj (Annual Collective Bargaining Survey), UNI Europa (2008).