o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1215/2009 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Predlagani avtonomni trgovinski ukrepi so eden od instrumentov za izvajanje politike EU do Zahodnega Balkana, kot je opredeljeno v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa, ki ga je Evropska komisija začela maja 1999. Na sestanku v Lizboni dne 23. in 24. marca 2000 je Evropski svet sklenil, da bi morala sklenitev stabilizacijsko-pridružitvenih sporazumov s pogodbeniki z Zahodnega Balkana slediti asimetrični liberalizaciji trgovine. Asimetrična liberalizacija trgovine je bila omogočena z Uredbo Sveta (ES) št. 1215/2009 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom, ki velja do 31. decembra 2020.

Stabilizacijsko-pridružitveni sporazumi med Unijo in vsemi zadevnimi pogodbeniki z Zahodnega Balkana so zdaj sklenjeni; zadnji sporazum, ki je bil sklenjen s Kosovom, je začel veljati 1. aprila 2016.

Ob upoštevanju razlik v obsegu liberalizacije tarif v okviru pogodbenih režimov, ki so bili vzpostavljeni med Unijo in vsemi sodelujočimi v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu, ter preferencialov, odobrenih na podlagi Uredbe (ES) št. 1215/2009, se predlaga, da se veljavnost Uredbe (ES) št. 1215/2009 podaljša do 31. decembra 2025.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Predlog je skladen s stalno podporo EU postopnemu gospodarskemu povezovanju regije z EU in posameznim pristopnim procesom.

Čeprav je bila večina trgovinskih preferencialov, ki so bili prvotno odobreni partnerjem z Zahodnega Balkana v okviru avtonomnega trgovinskega režima, zdaj vključenih v njihove posamezne stabilizacijsko-pridružitvene sporazume z Unijo, manjše število preferencialov, odobrenih na podlagi te Uredbe, še vedno pomeni dragoceno podporo regionalnemu gospodarstvu. Ti preferenciali omogočajo opustitev posebnih dajatev, ki se običajno uporabljajo za sadje in zelenjavo, ter vključitev skupne kvote za vino, ki je na voljo po izrabi posameznih nacionalnih kvot za vino.

Sistem avtonomnih trgovinskih ukrepov je prispeval k razširitvi skupne trgovine med EU in Zahodnim Balkanom, ki je leta 2018 presegla vrednost 54 milijard EUR. EU je vodilna trgovinska partnerica Zahodnega Balkana, trgovina z njo pa predstavlja več kot 72 % celotne trgovine v regiji.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Ta predlog je v celoti skladen z Izjavo iz Sofije z dne 17. maja 2018, v kateri se je EU zavezala, da bo okrepila in nadgradila sodelovanje na vseh ravneh v podporo politični, gospodarski in družbeni preobrazbi v regiji. Prav tako je skladen s političnimi usmeritvami nove Komisije, ki je ponovno potrdila evropsko perspektivo Zahodnega Balkana in pomembno vlogo te perspektive v nadaljnjem procesu reforme celotne regije. Evropska unija si prizadeva za spodbujanje miru, stabilnosti in gospodarskega razvoja v regiji ter odpiranje možnosti za evropsko povezovanje.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

Pravna podlaga predloga je člen 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

•Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

Ni relevantno.

•Sorazmernost