EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 27.2.2020 COM(2020) 73 final Predlog SKLEP SVETA o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Mednarodnem svetu za žito glede pristopa Republike Srbije h Konvenciji o trgovanju z žitom iz leta 1995



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.Predmet urejanja predloga Ta predlog se nanaša na sklep o stališču, ki se v imenu Unije zastopa v Mednarodnem svetu za žito glede pristopa Republike Srbije h Konvenciji o trgovanju z žitom iz leta 1995. 2.Ozadje predloga 2.1.Konvencija o trgovanju z žitom iz leta 1995 Cilj Konvencije o trgovanju z žitom iz leta 1995 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) je pospešiti mednarodno sodelovanje glede vseh vidikov trgovanja z žitom, spodbuditi širitev mednarodnega trgovanja z žitom ter zagotoviti čim bolj prost pretok tega trgovanja. Poleg tega je cilj Konvencije v največji možni meri prispevati k stabilnosti mednarodnih trgov žita, kar je v interesu vseh članic, povečati svetovno prehransko varnost ter zagotoviti forum za izmenjavo informacij in razpravo o vprašanjih, s katerimi se članice srečujejo pri trgovanju z žitom. Konvencija je začela veljati 1. julija 1995. Unija je pogodbenica Konvencije. 2.2.Mednarodni svet za žito Mednarodni svet za žito je medvladna organizacija, ki želi doseči cilje iz člena 1 Konvencije. Cilj Mednarodnega sveta za žito je zlasti: (a)pospeševanje mednarodnega sodelovanja glede vseh vidikov trgovanja z žitom; (b)spodbujanje širjenja, odprtosti in pravičnosti mednarodnega trgovanja v sektorju žita; (c)prispevanje k stabilnosti mednarodnega trga za žito, krepitev svetovne prehranske varnosti in prispevanje k razvoju držav, katerih gospodarstvo je odvisno od komercialne prodaje žita. Ti cilji se poskušajo doseči z izboljšanjem preglednosti trgov s pomočjo izmenjave informacij, analiz in posvetovanj o razvoju trgov in politike. V Mednarodnem svetu za žito je trenutno 28 članic, med katerimi je veliko največjih proizvajalk in uvoznic žita na svetovni ravni. Poleg Unije so članice Mednarodnega sveta za žito med drugimi tudi Argentina, Avstralija, Kanada, Egipt, Indija, Japonska, Rusija, Ukrajina in ZDA. Vendar pa Kitajska in Brazilija nista članici. 28 članic Mednarodnega sveta za žito ima skupno 2 000 glasov. Za proračunske postopke (glej člen 11 Konvencije), tj. določitev letnih finančnih prispevkov članic, ima Unija v letu 2019/2020 372 glasov. Za sprejemanje odločitev, tj. z glasovanjem (glej člen 12 Konvencije), je 1 000 glasov razdeljenih med 10 članic izvoznic (vključno z Unijo z 245 glasovi), 1 000 glasov pa je razdeljenih med 18 članic uvoznic. Poudariti je treba, da Mednarodni svet za žito načeloma deluje na podlagi soglasja, tako se glasuje zelo redko. Unijo na zasedanjih Mednarodnega sveta za žito zastopa Komisija. Države članice se lahko udeležijo zasedanj Mednarodnega sveta za žito, zlasti sej Sveta.

2.3.Predvideni akt Mednarodnega sveta za žito Republika Srbija je 23. januarja 2020 uradno zaprosila za pristop h Konvenciji. Sekretariat Mednarodnega sveta za žito je 27. januarja 2020 članice obvestil o prošnji Republike Srbije. V skladu s členom 27(2) Konvencije lahko k njej pristopijo vlade vseh držav pod pogoji, ki jih Svet določi za primerne. Upravni odbor v skladu s pravilom 33(d) poslovnika v okviru Konvencije o trgovanju z žitom (v nadaljnjem besedilu: poslovnik) obravnava prošnje za pristop in jih priporoča Svetu v skladu s členom 27(2). Glasovi države pristopnice se za namene člena 11 Konvencije (tj. letni finančni prispevki članic) v skladu s pravilom 33(b) poslovnika določijo z deležem celotnega trgovanja države pristopnice z žitom glede na celotno trgovanje z žitom vseh članic Mednarodnega sveta za žito. Svet mora v skladu s členom 12(1) Konvencije določiti tudi, katere članice bodo za namene Konvencije izvoznice in katere uvoznice, in sicer ob upoštevanju vzorcev trgovanja navedenih članic z žitom in njihovih lastnih stališč. Svet določi tudi njihove glasovalne pravice v skladu z odstavkoma 2 in 3 iste določbe. Ker bo naslednje zasedanje Mednarodnega sveta za žito potekalo 8. junija 2020, je sekretariat Mednarodnega sveta za žito predlagal, da Svet pristop Republike Srbije odobri z glasovanjem po pošti, da se omogoči zgodnejši pristop. Če sedanje članice Mednarodnega sveta za žito do 31. marca 2020 pristopu Republike Srbije ne bodo nasprotovale, bi njen pristop začel veljati 1. aprila 2020. Čeprav v Konvenciji v zvezi s postopkom glasovanja po pošti (ali pisnim postopkom) ni posebnih pravil, člen 14 Konvencije o sklepih Sveta ne določa, da bi se taki sklepi morali sprejemati na seji Sveta. 3.Zastopano stališče v imenu Unije Unija je s Sklepom Sveta 96/88/ES sklenila Konvencijo o trgovanju z žitom iz leta 1995, in sicer za obdobje do 30. junija 1998, od takrat pa se je Konvencija redno podaljševala. Vsakokrat se Konvencija v skladu s členom 33 Konvencije podaljša za največ dve leti. Nazadnje je bila podaljšana s sklepom Mednarodnega sveta za žito junija 2019 in je veljavna do 30. junija 2021. Unija je bila vedno dejavna članica Mednarodnega sveta za žito in je podpirala širitev organizacije. Republika Srbija je pomembna proizvajalka kmetijskih proizvodov, zlasti koruze, ki je ena od glavnih kmetijskih rastlin, ki jih pokriva Mednarodni svet za žito. Republika Srbija je prošnjo za članstvo v EU vložila 19. decembra 2009, Evropski svet pa je 1. marca 2012 Srbiji dodelil status države kandidatke. Namen tega predloga je, da Komisija pridobi pooblastilo Sveta za odobritev pristopa Republike Srbije h Konvenciji. 4.Pravna podlaga 4.1.Postopkovna pravna podlaga 4.1.1.Načela Člen 218(9) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) ureja sklepe o določitvi „stališč, ki naj se v imenu Unije zastopajo v organu, ustanovljenem s sporazumom, kadar ta organ sprejema akte s pravnim učinkom, razen aktov o spremembah ali dopolnitvah institucionalnega okvira sporazuma“. Pojem „akti s pravnim učinkom“ vključuje tudi akte, ki imajo pravni učinek zaradi pravil mednarodnega prava, ki veljajo za zadevni organ. Vključuje tudi instrumente, ki nimajo zavezujočega učinka v mednarodnem pravu, a lahko „odločilno vpliva[jo] na vsebino ureditve, ki jo [sprejme] zakonodajalec Unije“. 4.1.2.Uporaba v obravnavanem primeru Učinek predvidenega akta Mednarodnega sveta za žito je razširitev članstva slednjega. Predvideni akt ima pravne učinke, zlasti ker bo vplival na ravnotežje pri odločanju v Mednarodnem svetu za žito, katerega sklepi se sprejemajo z večino članic izvoznic in uvoznic in so za njegove članice zavezujoči, kot je navedeno v členu 14 Konvencije.

Predvideni akt ne dopolnjuje ali spreminja institucionalnega okvira Sporazuma. Postopkovna pravna podlaga za predlagani sklep je zato člen 218(9) PDEU. 4.2.Materialna pravna podlaga 4.2.1.Načela Materialna pravna podlaga za sklep iz člena 218(9) PDEU je odvisna predvsem od cilja in vsebine predvidenega akta, glede katerega se v imenu Unije zastopa stališče. Če ima predvideni akt dva cilja ali elementa in je eden od teh ciljev ali elementov glavni, drugi pa postranski, mora sklep po členu 218(9) PDEU temeljiti na samo eni materialni pravni podlagi, in sicer na tisti, ki se zahteva za glavni ali prevladujoči cilj ali element. 4.2.2.Uporaba v obravnavanem primeru Glavni cilj in vsebina predvidenega akta se nanašata na trgovanje s kmetijskimi proizvodi. Materialna pravna podlaga za predlagani sklep je torej člen 207(1) PDEU. 4.3.Zaključek Pravna podlaga predlaganega sklepa bi moral biti člen 207(1) PDEU v povezavi s členom 218(9) PDEU. Predlog SKLEP SVETA o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Mednarodnem svetu za žito glede pristopa Republike Srbije h Konvenciji o trgovanju z žitom iz leta 1995 SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207(1) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1)Konvencijo o trgovanju z žitom iz leta 1995 (v nadaljevanju besedila: Konvencija) je Unija sklenila s Sklepom Sveta 96/88/ES, veljati pa je začela 1. julija 1995. Konvencija je bila sklenjena za obdobje treh let in se je od takrat redno podaljševala za nadaljnja obdobja dveh let. Nazadnje je bila podaljšana s sklepom Mednarodnega sveta za žito na njegovi 49. seji junija 2019 in je veljavna do 30. junija 2021. (2)Na podlagi člena 27(2) Konvencije lahko k njej pristopijo vlade vseh držav pod pogoji, ki jih Mednarodni svet za žito določi za primerne. (3)Republika Srbija je 23. januarja 2020 uradno zaprosila za pristop h Konvenciji.