ODGOVORI KOMISIJE NA POSEBNO POROČILO EVROPSKEGA RAČUNSKEGA SODIŠČA „ZANESLJIVOST REZULTATOV PREGLEDOV, KI JIH DRŽAVE ČLANICE IZVAJAJO ZA KMETIJSKE ODHODKE“ /* COM/2014/060 final */





ODGOVORI KOMISIJE NA POSEBNO POROČILO EVROPSKEGA RAČUNSKEGA SODIŠČA „ZANESLJIVOST REZULTATOV PREGLEDOV, KI JIH DRŽAVE ČLANICE IZVAJAJO ZA KMETIJSKE ODHODKE“ POVZETEK Skupni odgovor na odstavke I–IX: Evropsko računsko sodišče je več let grajalo Komisijo, ker za vir informacij za izračunavanje stopnje preostale napake uporablja statistične podatke držav članic o rezultatih njihovih kontrol. Prvič, Komisija se je zavedala, da se ne more popolnoma zanašati na kontrolne statistične podatke držav članic kot na kot edini kazalnik stopnje napake v porabi za kmetijstvo. Zato je več let, in sicer do letnega poročila o dejavnostih za leto 2012, uporabljala 25-odstotno „varnostno rezervo“ za stopnjo preostale napake, izračunane na podlagi statističnih podatkov. Sodišče je temu redno oporekalo. Drugič, Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja (GD AGRI) je v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012 upošteval pomisleke glede kontrolnih statističnih podatkov in po posvetovanju z osrednjimi službami Komisije, odgovornimi za metodološka vprašanja, spremenil svoj pristop. Sodišče v svojem letnem poročilu za leto 2012 ni grajalo tega pristopa, temveč je v zvezi z njim izrazilo pozitivno mnenje in priporočilo, naj se podoben pristop uporabi za EKSRP. Poleg tega nova horizontalna uredba o financiranju, upravljanju in spremljanju SKP, ki se uporablja od januarja 2014, določa precejšnje povečanje odgovornosti certifikacijskih organov v državah članicah v zvezi s predložitvijo mnenja o zakonitosti in pravilnosti odhodkov, vključno s potrjevanjem rezultatov kontrol, ki jih države članice posredujejo Komisiji. Sodišče zato v svojem poročilu obravnava metodologijo, ki se je spremenila in se še razvija. Komisija bi se zato namesto na pretekle elemente raje osredotočila na sedanje in prihodnje elemente ter na vzpostavitev zanesljive metodologije, ki vključuje konstruktivni prispevek Sodišča. III. GD AGRI je za svoje letno poročilo o dejavnostih za leto 2012 pripravil metodo za izračunavanje stopnje preostale napake, ki upošteva tudi njegove revizije in revizije Sodišča. Ta metoda se je uporabila za neposredna plačila (približno 70 % odhodkov SKP) za proračunsko leto 2012, od proračunskega leta 2013 pa se bo uporabljala tudi za druge odhodke SKP in zlasti za razvoj podeželja. IV. Vzpostavitev kontrolnih sistemov urejajo natančna pravila EU, ki so po potrebi dopolnjena s smernicami Komisije. Plačilne agencije na primer opravljajo administrativne preglede za 100 % zahtevkov pred plačilom, najmanj 5 % zahtevkov pa pregledajo na kraju samem. Skladnost kontrolnih sistemov s pravili preverjajo revizorji GD AGRI, tveganja za proračun EU, ki lahko izhajajo iz ugotovljenih slabosti v kontrolnih sistemih, pa so pokrita s finančnimi popravki. Plačilne agencije so odgovorne tudi za pripravo rezultatov svojih kontrol glede kontrolnih statističnih podatkov, ki jih morajo letno pošiljati Komisiji. Certifikacijski organi morajo sistematično preizkušati točnost teh zbranih statističnih podatkov, zlasti z usklajevanjem s posameznimi transakcijami, in pripraviti mnenje o njih. Poleg tega je GD AGRI za leto zahtevkov 2012 glede plačil na površino preizkušal prenos posameznih podatkov o kontrolah v informacijskem sistemu, ki se uporablja za plačila (tako imenovani CATS). Preizkušanje je bilo uspešno opravljeno, tako da se bo samodejni prenos podatkov o kontrolah začel uporabljati za večino ukrepov in odhodkov SKP z letom zahtevkov 2014. To bo preprečilo netočnosti v kontrolnih statističnih podatkih, ki so posledica neustrezne priprave posameznih podatkov. V. Revizije, ki jih izvaja Komisija, kažejo, da kontrolni sistemi v nekaterih državah članicah niso skladni s pravili in ne odkrijejo vseh napak, ki bi jih lahko odkrili. Komisija se je zato zavedala, da se ne more popolnoma zanašati na kontrolne statistične podatke držav članic kot na edini kazalnik stopnje napake v porabi za kmetijstvo. Zato je več let, in sicer do letnega poročila o dejavnostih za leto 2012, uporabljala 25-odstotno „varnostno rezervo“ za stopnjo preostale napake, izračunane na podlagi statističnih podatkov. Sodišče je temu redno oporekalo, vendar ni ocenilo, v kakšnem obsegu je ta metoda neučinkovita. GD AGRI je upošteval pomisleke glede kontrolnih statističnih podatkov in po posvetovanju z osrednjimi službami Komisije, odgovornimi za metodološka vprašanja, spremenil svoj pristop (glej odgovor na odstavek III). Sodišče v svojem letnem poročilu za leto 2012 ni grajalo tega pristopa, temveč je v zvezi z njim izrazilo pozitivno mnenje in priporočilo, naj se razširi tudi na druga področja odhodkov SKP in zlasti razvoj podeželja. VI. Nova metoda, opisana v odgovoru na odstavek III, določa, da mora Komisija prilagoditi stopnjo napake, ki izhaja iz statističnih podatkov držav članic, če Komisija in/ali Sodišče ugotovita pomanjkljivosti v sistemih za odkrivanje nepravilnosti v odhodkih. VII. Tudi Komisija se je zavedala omejitev glede obsega dela, za katerega so bili odgovorni certifikacijski organi. Zato bodo morali certifikacijski organi od leta zahtevkov 2014 dalje v okviru izvajanja reforme SKP precej bolj poglobljeno preverjati zanesljivost kontrol, ki jih izvajajo plačilne agencije. VIII. Za predložene informacije se kljub nekaterim pomanjkljivostim šteje, da so koristne za namene spremljanja in kot kazalnik napak, ki jih države članice odkrijejo med administrativnimi pregledi in pregledi na kraju samem. Kot je že navedeno zgoraj, Komisija uporablja novo metodo, da bi stopnjo napake ocenila na podlagi natančnejših informacij, kot jo lahko oceni izključno na podlagi kontrolnih statističnih podatkov držav članic. IX. Komisija ne trdi, da je prilagajanje kontrolnih statističnih podatkov držav članic, ki ga izvaja, statistično veljavno, temveč meni, da je glede na pomanjkanje drugih zanesljivejših podatkov to najboljša ocena. Ta pristop je rezultat intenzivnih notranjih razprav, ki so potekale ne le v okviru GD AGRI, temveč tudi z osrednjimi službami Komisije. Komisija poudarja, da je Sodišče v svojem letnem poročilu za leto 2012 priporočilo: „naj Komisija v letnem poročilu o dejavnostih GD AGRI za EKSRP uporabi podoben pristop kot za nevezano pomoč na površino, pri kateri za oceno stopnje napake posamezne plačilne agencije upošteva rezultate svojih revizij skladnosti“. X. Komisija se strinja z mnenjem Sodišča glede potrebne izboljšave administrativnih pregledov in pregledov na kraju samem. Ustreznost teh pregledov se preveri/oceni med revizijami skladnosti, na podlagi česar se državam članicam predložijo priporočila glede izboljšav. Komisija tudi redno obvešča države članice o svojih najpogostejših revizijskih ugotovitvah z namenom spodbujanja dobre prakse. Komisija meni, da to priporočilo stalno izvaja, kakor je opisano spodaj, poleg tega je v okviru reforme SKP okrepila nekatera orodja. Kadar Komisija in seveda Sodišče odkrijeta slabost v upravljavskih in kontrolnih sistemih v državah članicah, uporabita vsa orodja, ki jih imata na voljo, da bi države članice izboljšale stanje. Ta orodja vključujejo postopek potrjevanja skladnosti, njegova posledica pa so finančni popravki, s katerimi se zavaruje proračun EU in ki delujejo kot močna spodbuda za države članice, saj od njih zahtevajo, da izvedejo akcijske načrte za odpravo pomanjkljivosti. Prekinitev plačil se je uporabljala tudi za EKSRP, nova horizontalna uredba o financiranju, upravljanju in spremljanju SKP, ki se uporablja od januarja 2014, pa vključuje okrepljen mehanizem za začasno prekinitev plačil za države članice, ki ne izvedejo akcijskega načrta za odpravo pomanjkljivosti. Za sheme pomoči na površino na splošno in zlasti LPIS (identifikacijski sistem za zemljišča) se stalno izvajajo revizije, da bi se ugotovile pomanjkljivosti. Komisija zelo resno obravnava neučinkovit LPIS in od držav članic zahteva uvedbo nujnih sprememb, ki jih skrbno spremlja z naknadnimi revizijami. Hkrati je vsako tveganje za proračun EU pokrito s finančnimi popravki. Prva alinea: Smernice o kontrolah, ki jih je treba izvajati, bodo posodobljene v okviru reforme SKP, in sicer hkrati z uvedbo delegiranih in izvedbenih aktov. Razprava o njih in njihova predstavitev bosta potekali v plačilnih agencijah, ki jih bodo morale uporabljati, in certifikacijskih organih, ki bodo morali preverjati, kako jih plačilne agencije uporabljajo. Poleg tega bo Komisija pregledala smernice, posredovane državam članicam za pripravo statističnih podatkov, in si zlasti prizadevala za uskladitev dobre prakse med sektorji. Smernice bo zlasti pregledala z vidika avtomatizacije statističnih podatkov in v okviru izvedbenih pravil za reformo SKP. Komisija bo od držav članic še naprej zahtevala, naj izboljšajo svoje notranje postopke za preverjanje poslanih podatkov o kontrolah. Druga alinea: Nova horizontalna uredba o financiranju, upravljanju in spremljanju SKP, ki se uporablja od januarja 2014, bo od certifikacijskih organov zahtevala, naj predložijo mnenje o zakonitosti in pravilnosti transakcij. To bo vključevalo ponovni pregled reprezentativnega vzorca transakcij, ki jih je že pregledala plačilna agencija, in potrditev (ali zavrnitev) pridobljenih kontrolnih statističnih podatkov. Pričakuje se, da bo to dodatno delo zagotovilo izboljšanje kakovosti podatkov plačilnih agencij o kontrolah in skupaj z mnenjem certifikacijskega organa omogočilo večjo stopnjo zagotovila. Tretja alinea: Komisija poudarja, da so različni roki za pošiljanje statističnih podatkov določeni zaradi več operativnih razlogov, in ne le za namene letnega poročila o dejavnostih. Komisija poudarja, da je treba doseči ravnotežje glede optimalnega časa prejemanja podatkov ob upoštevanju velike upravne obremenitve, ki jo pripravljanje podatkov pomeni za države članice, da bi se izognili večkratnemu pošiljanju posodobljenih podatkov. Komisija je leta 2012 izvedla poskusno vajo za samodejni prenos podatkov o kontrolah za plačila na površino. Prenos teh podatkov je bil tako opravljen julija 2013, prve ocene glede njihove celovitosti in kakovosti pa so pozitivne. Izvedle se bodo prilagoditve, da se bodo lahko tako avtomatizirali vsi ustrezni podatki o kontrolah. Tako se bo omejilo tveganje za nastanek napak in se bo zagotovilo, da se v vseh državah članicah uporablja enotna metodologija. V novi horizontalni uredbi o financiranju, upravljanju in spremljanju SKP je vključena določba, ki Komisiji omogoča, da državam članicam v zvezi s podatki o kontrolah, ki jih niso predložile v določenih rokih, začasno prekine plačila. Poleg tega bo Komisija z novimi nalogami certifikacijskih organov v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo pridobila realnejše mnenje o zanesljivosti kontrol samih in večje zagotovilo glede stopenj napak. Četrta alinea: Nova horizontalna uredba določa, da bodo morali certifikacijski organi na reprezentativnih vzorcih za EKJS in EKSRP sistematično preizkušati zanesljivost administrativnih pregledov in pregledov na kraju samem, ki jih izvajajo plačilne agencije. Smernice, ki jih je pripravila Komisija, naj bi zagotovile, da se to delo izvaja na podlagi zanesljive statistične metodologije ter da bodo njegovi rezultati okrepili zagotovilo o zakonitosti in pravilnosti transakcij in zagotovili veljavno oceno stopnje preostale napake po državah članicah in po skladih. To bi Komisiji omogočilo, da postopoma zmanjša potrebo po posameznih prilagoditvah, ki jih trenutno izvaja za statistične podatke, ki jih pošiljajo države članice. Do takrat bo Komisija uporabljala nov pristop, naveden v odgovoru na odstavek III, in bo izvajala priporočilo iz letnega poročila Sodišča za leto 2012, „naj Komisija v letnem poročilu o dejavnostih GD AGRI za EKSRP uporabi podoben pristop kot za nevezano pomoč na površino, pri kateri za oceno stopnje napake posamezne plačilne agencije upošteva rezultate svojih revizij skladnosti“. Komisija se bo v svojih revizijskih dejavnostih še naprej osredotočala na sistematične revizije plačilnih agencij, ki bodo temeljile na tveganju in se bodo izvajale v okviru postopka potrjevanja skladnosti, da bi zagotovila odpravo tveganj, ki izhajajo iz ugotovljenih slabosti v kontrolnih sistemih. Revizijske dejavnosti bodo zajemale tudi nove naloge certifikacijskih organov glede zakonitosti in pravilnosti, s katerimi se bodo zagotovile tehnične smernice in dosegel cilj okrepljenega zagotovila. OPAŽANJA Skupni odgovor na odstavke 28–36: GD AGRI je že v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012 navedel, da „[...] je treba kontrolne statistične podatke držav članic upoštevati razmeroma previdno“. GD AGRI se je že zavezal, da bo integrirani pristop, sprejet za nevezano neposredno pomoč v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012, razširil na druga področja odhodkov SKP za letno poročilo o dejavnostih za leto 2013. To pomeni, da bodo statistični podatki držav članic prilagojeni tako, da se bodo upoštevali izsledki revizijskih ugotovitev GD AGRI ter ugotovitev Sodišča in certifikacijskih organov. 30. Komisija spremlja ugotovitev Sodišča o uspešnosti nadzornih in kontrolnih sistemov v zadevnih plačilnih agencijah v okviru postopkov preverjanja skladnosti, ki se izvajajo. Za leto 2011 ugotavlja, da je bila večina omenjenih napak s finančnega vidika relativno majhnih in da so večinoma zadevale majhne razlike v ponovni izmeri parcel, ki jo je izvedlo Sodišče (42 napak, ki jih je ugotovilo Sodišče, zadeva zelo majhne razlike v izmeri parcel, 24 napak pa je bilo manjših od 2 %). Tudi za leto 2012 je bila večina količinsko opredeljivih napak s finančnega vidika relativno majhnih in so prav tako zadevale zelo majhne razlike v ponovni izmeri parcel, ki jo je izvedlo Sodišče (36 napak, ki jih je ugotovilo Sodišče, je bilo manjših od 5 %, od tega jih je bilo 23 manjših od 2 %). 32. Komisija pri izračunu stopnje preostale napake upošteva potencialni vpliv pomanjkljivosti, ki vplivajo na podatke, ki jih predložijo države članice. Prva alinea: Komisija mora upoštevati opredelitev kmeta iz člena 2 Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009. Druga alinea: Čeprav se Komisija ne strinja vedno s presojo revizorjev Sodišča glede natančne upravičenosti površin, v primerih, ko ugotovi, da država članica ni pravilno evidentirala upravičene površine, to vprašanje obravnava s svojimi postopki potrditve obračunov. Tretja alinea: V posebnem primeru, ki ga je navedlo Sodišče, je zadevna plačilna agencija menila, da so se z zamenjavo parcel popravile „očitne napake“ – ta pojem je določen v zakonodaji/smernicah EU. Kot je Komisija navedla v prejšnjih odgovorih, se ne strinja z mnenjem Sodišča glede uporabe pojma očitne napake v primeru napačne razvrstitve parcel. Četrta alinea: Plačilne agencije niso vedno odgovorne za način izračunavanja plačilnih pravic. V številnih primerih navodila za izračun pravic določi pristojni organ države članice. Peta alinea: Čeprav se Komisija ne strinja vedno s presojo revizorjev Sodišča glede natančne upravičenosti površin, v primerih, ko ugotovi, da država članica ni pravilno evidentirala upravičene površine, to vprašanje obravnava s svojimi postopki potrditve obračunov. Okvir 1 – Primer nepravilnih podatkov v LPIS Po podatkih italijanskih organov je bila težava v Lombardiji leta 2011 odpravljena. Komisija napredek spremlja s postopkom potrjevanja skladnosti obračunov. Komisija se zaveda težav v zvezi z upravičenostjo pašniških območij v Španiji. Španski organi so morali v povezavi s tem ukrepati ter so predstavili načrt za izboljšanje sistema LPIS, ki vključuje predvsem ukrepe za uvedbo uporabe koeficienta upravičenosti za pašniške parcele in zagotavljanje sistematičnega posodabljanja sistema LPIS z rezultati pregledov na kraju samem. Komisija bo še naprej spremljala, kako nacionalni organi izvajajo ta načrt. Komisija je odkrila tudi primere na Madžarskem, kjer se LPIS ni posodabljal z rezultati pregledov na kraju samem, in je od madžarskih organov pisno zahtevala sprejetje primernih ukrepov za odpravo nepravilnosti. 33. O pomanjkljivostih, ki jih je navedlo Sodišče, se je poročalo že v preteklih letih. Ustrezna priporočila se izvajajo od leta 2010, in sicer v sodelovanju z državami članicami, po potrebi pa se nadalje obravnavajo v okviru postopkov preverjanja skladnosti. 34. Komisija za leto 2011 ugotavlja, da je bila večina omenjenih napak s finančnega vidika relativno majhnih (polovica napak je manjših od 5 %). 35. Komisija pri izračunu stopnje preostale napake upošteva potencialni vpliv pomanjkljivosti, ki vplivajo na podatke, ki jih predložijo države članice. Okvir 3 – Primer premajhne kakovosti pregledov na kraju samem, ki jih je opravljala država članica To vprašanje je bilo obravnavano v preiskavi, ki je pokazala naslednje: - plačilna agencija se je po ponovni presoji primera odločila izterjati podporo, ki je že bila plačana za zadevni projekt; - postopek preverjanja/kontrolni seznami so bili posodobljeni, in sicer za preprečitev, da inšpektor ne opazi, da ima kmetijsko poslopje predvsem značilnosti hiše; - za vse projekte, ki jih je pregledal in odobril isti inšpektor, ki je odobril neupravičeni projekt, so bili opravljeni ponovni pregledi (naknadni); - za vse projekte, ki imajo podobne značilnosti kot neupravičeni projekt, so bili opravljeni ponovni pregledi (naknadni); - te naknadne kontrole so pokazale nekaj manjših nepravilnosti, za katere se zdaj izvajajo običajni kontradiktorni postopki in za katere se bo verjetno izvedla izterjava dela že plačane podpore; - ker je najnovejša ponovitev pregledov zadevala le projekte, ki vključujejo nove zgradbe, ne pa tudi sprememb obstoječih zgradb, je Komisija prosila italijanske organe, naj ponovno preverijo te projekte. Rezultati končnih naknadnih pregledov bodo poslani do 30. novembra 2013. Okvir 4 – Primer neugotovljenega kršenja pravil javnega naročanja Kot je navedeno v odgovoru na letno poročilo za leto 2012, bodo službe Komisije na podlagi ugotovitev Sodišča ukrepale glede nacionalnih organov, da se zaščiti finančni interes EU in se izterjajo morebitna neupravičena plačila. Tudi Komisija je v svojih revizijah v zvezi z Romunijo odkrila precejšnje pomanjkljivosti in postopek potrditve obračunov še poteka. 36. Komisija je sama priznala to pomanjkljivost in je zato v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012 spremenila način pridobivanja zagotovila iz kontrolnih statističnih podatkov držav članic. Zato upošteva druga revizijska mnenja, vključno z revizijskimi dokazi Sodišča, da bi ugotovila obseg napak, ki jih države članice ne odkrijejo in zato ne prijavijo v svojih statističnih podatkih. 38. Komisija izvaja postopek avtomatizacije prenosa kontrolnih statističnih podatkov (z uspešno poskusno vajo, opravljeno julija 2012) in v zvezi s tem pripravlja podrobnejše smernice in postopke, ki se bodo uporabljali interno in za države članice. Glej tudi odgovor na odstavke 39–41 39. GD AGRI ni opredelil natančnega presečnega datuma za pripravo statističnih poročil, ker raje prejme posodobljene statistične podatke, čeprav naslednje leto. Vendar se države članice v okviru Odbora za razvoj podeželja stalno opozarja na pomen zagotavljanja statističnih podatkov. Kljub temu bi se morda lahko uvedel „vmesni“ presečni datum. GD AGRI popolnost statističnih podatkov preverja v okviru letnega poročila certifikacijskih organov, ki ga pregleda in na podlagi katerega se lahko izvedejo naknadni postopki potrjevanja skladnosti. Res je, da podatki niso popolni in da se stopnja napake izračuna samo na podlagi odhodkov, za katere so na voljo kontrolni statistični podatki. Vendar je Komisija izračunala, da je bilo za leto zahtevkov 2010 samo približno 0,6 % zneska plačil neposredne pomoči plačanih po 30. juniju 2011 in zato verjetno niso bila prijavljena v kontrolnih statističnih podatkih. Zato ima teh 0,6 % zelo omejen učinek na točnost kontrolnih statističnih podatkov kot podlago za izračun stopnje napake. Okvir 5 – Primera nepopolnih ali netočnih podatkov, ki so jih sporočile nekatere od revidiranih plačilnih agencij Glej odgovor na odstavek 92. 40. Kot je navedlo Sodišče, trenutne smernice ne poudarjajo ponovne predložitve statističnih podatkov. Vendar od trenutka, ko države članice pošljejo statistične podatke, do trenutka, ko jih Komisija uporabi v letnem poročilu o dejavnostih, Komisija izvede preglede skladnosti in verodostojnosti ter po potrebi naveže stik z državami članicami, da bi preverila morebitne nepravilnosti. Po potrebi za posodobitve zaprosi tudi v okviru Odbora za razvoj podeželja, zahtevajo pa se tudi med revizijskimi obiski in na dvostranskih srečanjih. Poleg tega bi zahteve po sistematičnih posodobitvah statističnih podatkov ustvarile dodatno upravno obremenitev ne le za države članice, temveč tudi za Komisijo, saj bi ta morala ponovno izvajati preverjanje in spremenjene podatke vključiti v zapleten izračun stopnje preostale napake. Tako so priložnosti za prejemanje, preverjanje in obdelavo spremenjenih podatkov z namenom njihove vključitve v letno poročilo o dejavnostih generalnega direktorja zelo omejene. Komisija poudarja, da kontrolni statistični podatki in stopnja napake, ki iz njih izhaja, niso letni računovodski izkazi države članice, zato ni treba na enak način ugotavljati njihove točnosti. Namesto tega se uporabljajo kot kazalnik, kje se pojavljajo napake, Komisija pa je še pred uvedbo nove metode za prilagoditev stopnje napake uporabljala precejšnje polje proste presoje, da bi upoštevala možnost prenizke ocene stopnje napak. Poleg tega je bila za leto zahtevkov 2012 opravljena poskusna vaja za avtomatizacijo statističnih podatkov za plačila na površino. Dejavnosti v zvezi s tem so se začele izvajati že v letu 2011 s potrebnim predhodnim obvestilom državam članicam o tehničnih zahtevah, podatki za leto zahtevkov 2012 pa so bili poslani v podatkovno zbirko Komisije in avtomatično obdelani do 15. julija 2013. Prve ocene Komisije o kakovosti so bile pozitivne. Ko bodo dokončani vsi potrebni pregledi, se bodo začele izvajati dejavnosti za razširitev avtomatizacije na druga glavna področja odhodkov SKP, ki naj bi bila vzpostavljena za leto zahtevkov 2014. V zvezi s tem Komisija pripravlja podrobnejše smernice in postopke, ki se bodo uporabljali interno in za države članice. 41. Komisija je pozorna na to, da ne bi čezmerno povečala upravne obremenitve za države članice. Vendar bi se morala z avtomatizacijo prenosa kontrolnih statističnih podatkov izboljšati sledljivost opravljenih pregledov. Skupni odgovor na odstavke 42–46: Komisija se zaveda, da morajo nekatere plačilne agencije izboljšati stanje na področju priprave in preverjanja podatkov o kontrolah. Dejansko Komisija v večini svojih revizij preizkuša usklajenost statističnih poročil s posameznimi podatki o kontrolah in pogosto ugotavlja neskladnosti. Zato je Komisija začela izvajati samodejni postopek, ki plačilnim agencijam omogoča, da svoje posamezne podatke o kontrolah sporočajo v sistem, ki se uporablja za posamezna plačila. Poskusna vaja, ki zajema plačila na površino v vseh državah članicah za leto zahtevkov 2012 (posredovana 15. julija 2013), je bila uspešno opravljena, metoda pa se bo razširila tudi na druge ukrepe SKP. Taka avtomatizacija zmanjšuje upravno obremenitev in preprečuje vse napake pri pripravi podatkov. 44. Četrta alinea: Vključitev dodatnih informacij za prejšnja leta bi lahko povzročila le precenitev stopnje napake. Tudi če se o informacijah poroča v napačnih tabelah, to ne vpliva na stopnjo preostale napake za razvoj podeželja na splošno. Zato se lahko sklene, da nobena izmed navedenih dveh napak ni povzročila prenizke ocene stopnje napak. Okvir 6 – Primera nepravilne predstavitve števila ali vrednosti opravljenih pregledov na kraju samem V poljskem primeru so bili opravljeni pregledi, vendar plačilna agencija ni opredelila in v celoti evidentirala napake, temveč je nekatere preglede na kraju samem nenamerno napačno razvrstila kot administrativne preglede. Okvir 7 – Primera ugotovljenih napak, ki so bistveno vplivale na stopnje napake, sporočene Komisiji Drugi odstavek: V bolgarskem primeru je plačilna agencija sicer napačno poročala, vendar je dejansko precenila stopnjo napake. Skupni odgovor na odstavke 47–50: Število pregledov, ki jih izvedejo certifikacijski organi, je v skladu z velikostjo vzorca, ki ga zahteva Komisija v svojih smernicah za te organe. Vendar je Komisija več let menila tudi, da je treba izboljšati kakovost pregledov, ki jih izvajajo države članice, in njihovo poročanje o teh pregledih ter okrepiti doseganje boljšega zagotovila, ki ga dajejo certifikacijski organi. Konec leta 2009 je uvedla prostovoljni postopek okrepitve zagotovila za certifikacijske organe, ki bi od njih zahteval, da ponovno pregledajo reprezentativni vzorec pregledov na kraju samem, ki so jih opravile plačilne agencije. To možnost je izkoristilo malo plačilnih agencij, rezultati pa so bili precej mešani. Vendar je bil v okviru reforme SKP dosežen politični dogovor o določbi v novi horizontalni uredbi o financiranju, upravljanju in spremljanju SKP, ki določa, da morajo certifikacijski organi predložiti mnenje o zakonitosti in pravilnosti transakcij, ki so podlaga za odhodke. To bo osnova za temeljito revizijo in ponoven pregled reprezentativnega vzorca pregledov transakcij (od 60 do 170 transakcij na sklad, odvisno od več dejavnikov, vključno z velikostjo populacije). Komisija zato meni, da so bile ugotovitve obravnavane v zakonodajnih pobudah, ki jih je že izvedla in bodo sprejete v začetku leta 2014. Okvir 8 – Primeri slabosti certifikacijskih organov pri tem, da bi v svoje preglede zajeli vse zahteve EU za financiranje Ugotovitve Sodišča bodo upoštevane v analizi tveganja certifikacijske skupine. 51. Zadevnim certifikacijskim organom so bila po potrebi predložena priporočila za izboljšanje kakovosti njihovega dela v prihodnosti. Ugotovitve in priporočila so bili vsem certifikacijskim organom predstavljeni in dani na voljo na srečanju strokovne skupine septembra 2012. Nekateri certifikacijski organi dobro razumejo, zakaj je treba izvajati preglede in kakšni so njihovi nameni, drugi pa včasih ne opravijo dovolj poglobljenih pregledov in ostanejo pri bolj formalni oceni. Komisija meni, da ima večina ugotovitev majhen pomen in ne vzbujajo dvoma o zagotovilu, ki ga lahko v zvezi s tem upošteva v letnem poročilu o dejavnostih. Skupni odgovor na odstavke 52–54: Komisija praviloma še naprej pregleduje delo certifikacijskih organov z analizo dokumentov, povezanih s finančno potrditvijo obračunov in revizijskimi obiski pri certifikacijskih organih. Glede na izkušnje, pridobljene pri prostovoljni uporabi „postopka okrepitve zagotovila“, poteka revizija smernic za certifikacijske organe, da bi se upoštevala nova odgovornost certifikacijskih organov za zagotavljanje zakonitosti in pravilnosti odhodkov. Skupni odgovor na odstavka 56 in 57: Komisija se strinja z mnenjem Sodišča, da je vzorec, ki ga pregledujejo certifikacijski organi, premajhen. V ta namen je v osnutku smernic za nove naloge certifikacijskih organov v zvezi z mnenjem o zakonitosti in pravilnosti določen statistično veljaven model za izvajanje dela, smernice pa so tudi razširjene glede na naravo dela, ki ga morajo opravljati certifikacijski organi, da se zagotovi popolna osnova za temeljit pregled vsake izbrane transakcije. Poleg tega se načrtuje, da se bo delo certifikacijskih organov v prihodnosti skrbneje nadzorovalo. 58. Komisija meni, da je njen informacijski sistem primeren za predvidene namene. Zlasti informacije, prejete od držav članic, ustrezajo potrebam operativnih in revizijskih služb. Ohranili in upoštevali se bodo zakonsko predpisani roki. 59. Komisija zbira informacije o rezultatih administrativnih pregledov in pregledov na kraju samem za leto zahtevkov n za izplačila kmetom od decembra leta n do junija leta n + 1, ki jih nato sporoči Komisiji julija leta n + 1. Letno poročilo o dejavnostih za proračunsko leto n + 1 se sestavi marca leta n + 2. Komisija poudarja, da statističnih podatkov ne uporablja za spremljanje izvajanja v državah članicah, temveč za preverjanje, ali je med drugim število kontrol skladno z zakonskimi zahtevami. Poleg tega države članice uporabljajo statistične podatke kot orodje za upravljanje. So koristen vir informacij o ugotovljenih napakah, ki jih je treba v danem letu popraviti. 60. Za neposredna plačila plačilno obdobje za leto zahtevkov n traja od 15. oktobra leta n do 30. junija leta n + 1 (plačilno obdobje zato sega v proračunsko leto n + 1, ki je predmet letnega poročila o dejavnostih za leto n + 1, ki se sestavi marca leta n + 2). Zato kontrolnih statističnih podatkov ni mogoče poslati, dokler ni obdelano leto zahtevkov. Čeprav je nekaj plačil opravljenih po tem datumu, jih je običajno razmeroma malo in imajo majhen finančni vpliv. V osnutku zakonodaje za reformo SKP se predlaga uskladitev plačilnega obdobja in roka za EKJS IAKS s plačilnim obdobjem in rokom za EKSRP IAKS. Eden izmed razlogov je zagotoviti boljšo povezavo med letom zahtevkom in finančno izvedbo. Rok 15. julij državam članicam omogoča tudi, da izvedejo vse potrebne prilagoditve pred naslednjim letom zahtevkov. 61. Roki za pošiljanje statističnih podatkov o opravljenih kontrolah, so določeni v zadevni zakonodaji EU. Posodobitev statističnih podatkov ni vedno mogoče pridobiti pravočasno za njihovo vključitev v letno poročilo o dejavnostih. 62. Komisija poudarja, da so edini statistični podatki, za katere se lahko šteje, da „niso popolnoma relevantni“, podatki za EKSRP ne-IAKS, v zvezi s katerimi obdobje, za katero se poročajo, ne ustreza v celoti proračunskemu letu v letnem poročilu o dejavnostih. 63. Podatki, ki jih je navedlo Sodišče, so bili julija 2013 v okviru poskusne vaje elektronsko poslani neposredno v podatkovno zbirko CATS. Tako so bili prejeti vsi podatki za neposredno pomoč na površino, zato se je povečal obseg izvajanja pregledov Komisije. Vendar je treba opozoriti, da se uradne finančne izjave držav članic (vključno s „tabelami x“, ki jih je navedlo Sodišče) v zvezi s transakcijami, ki so podlaga za zadevne statistične podatke, pošljejo februarja leta n + 1, kar je samo štiri mesece po koncu zadevnega proračunskega leta. Rok za oddajo letnih izjav je določen skupaj z rokom za pripravo letnega poročila o dejavnostih Generalnega direktorata, ki ga je treba podpisati do konca marca leta n + 1, kar preprečuje izvedbo natančne uskladitve podatkov iz tabel x s statističnimi podatki, poslanimi julija prejšnje leto. Skupni odgovor na odstavke 66–68: Komisija meni, da med revizijami skladnosti, ki se izvajajo v državah članicah, ni mogoče sistematično preveriti vseh informacij, predstavljenih v statističnih podatkih. GD AGRI meni, da države članice vsako leto opravijo več kot 900 000 kontrol, ki so podlaga za kontrolne statistične podatke, zato bi bilo nemogoče izvajati preverjanje v obsegu, ki ga zahteva Sodišče. Revizije morajo zajemati poglavitna tveganja. Čeprav je v zvezi s tem opravljenega nekaj dela, ni mogoče obravnavati vseh težav, ugotovljenih v statističnih podatkih. Osnovni cilj revizij skladnosti ni pregled kontrolnih statističnih podatkov, temveč preverjanje delovanja upravljavskih in kontrolnih sistemov. Poleg tega se veliko revizij za zadevno leto izvede po dokončanju letnega poročila o dejavnostih. Odvisno od zamude zaradi zakonodaje EU in revizijskega postopka posodobitev statističnih podatkov ni vedno mogoče pridobiti pravočasno za njihovo vključitev v letno poročilo o dejavnostih. Zaradi številnih elementov, ki jih morajo pregledati in revidirati revizorji Komisije v GD AGRI, predloga Sodišča z razpoložljivimi viri ni mogoče upoštevati, ne da bi to negativno vplivalo na osnovno poslovanje. Kljub temu bodo certifikacijski organi pri svojem delu v zvezi s pripravo mnenja o zakonitosti in pravilnosti več pozornosti namenili statističnim poročilom. 69. Kot je že pojasnjeno zgoraj, osnovni namen postopka potrjevanja skladnosti ni pregledovanje kontrolnih statističnih podatkov držav članic, temveč preverjanje njihovih upravljavskih in kontrolnih sistemov ter nadaljnja obravnava ugotovitev Sodišča v okviru DAS (izjave o zanesljivosti) in odprava tveganj za proračun EU. 70. Komisija se je vedno zavedala, da ocena držav članic glede nepravilnih plačil ni popolnoma zanesljiva. Zato se kot podlaga za letno izjavo o zanesljivosti generalnega direktorja GD AGRI upoštevajo druga dokazila. 71. Komisija se strinja, da vzorci, ki jih je navedlo Sodišče, niso bili dovolj reprezentativni, vendar so uporabljeni postopki v večini primerov povzročili, da je bila stopnja preostale napake ocenjena previsoko. 72. V osnutku smernic za certifikacijske organe za obdobje po letu 2013 je predlagan statistično veljavni model za oblikovanje revizijskih zagotovil, katerega uporaba bo priporočena tudi plačilnim agencijam. Zagotovila naj bi izhajala ne le iz rezultatov preverjanja sistema, temveč tudi iz zanesljivejšega vsebinskega pristopa (in po možnosti preizkušanja za dvojni namen). Skupni odgovor na odstavke 73–78: Sodišče je grajalo Komisijo, ker je ta uporabila podatke, ki so jih države članice posredovale o kontrolah, ki so jih opravile. Komisija je zato prilagodila svoj pristop in za te podatke uporabila svojo presojo, da bi pridobila oceno elementov (na primer napačna razlaga ali uporaba zakonodaje EU in/ali nacionalne zakonodaje, pomanjkljive kontrole), zaradi česar statistični podatki morda ne prikazujejo celotnega stanja. Osrednje službe Komisije so ta pristop odobrile, šteje pa se kot primeren način za povečanje zagotovila, ki izhaja iz dejavnosti, ki jih države članice izvajajo na podlagi deljenega upravljanja. V skladu z revidirano metodologijo se razpoložljive informacije iz revizij Sodišča, ugotovitev certifikacijskih organov in revizij Komisije združijo v splošno oceno razmer na ravni plačilne agencije in upoštevajo v zbirnem poročilu na ravni držav članic in EU-27. Kot je navedeno v odgovoru na letno poročilo Sodišča za leto 2012, se bo novi integrirani pristop, ki se je za leto 2012 uporabljal samo za nevezano neposredno pomoč, še naprej razvijal in čim bolj razširil na druge ukrepe SKP za leto 2013 in zlasti razvoj podeželja. Tako se bo Komisija uskladila z letnim poročilom Sodišča za leto 2012, v katerem se priporoča, „naj Komisija v letnem poročilu o dejavnostih GD AGRI za EKSRP uporabi podoben pristop kot za nevezano pomoč na površino, pri kateri za oceno stopnje napake posamezne plačilne agencije upošteva rezultate svojih revizij skladnosti“. 78. Kot je že navedeno v odgovoru na letno poročilo Sodišča za leto 2012, se bo novi integrirani pristop, ki se je za leto 2012 uporabljal za nevezano neposredno pomoč, še naprej razvijal in čim bolj razširil na druge ukrepe SKP za leto 2013. Komisija meni, da bo tako izvedla priporočilo Sodišča iz njegovega letnega poročila za leto 2012, „naj Komisija v letnem poročilu o dejavnostih GD AGRI za EKSRP uporabi podoben pristop kot za nevezano pomoč na površino, pri kateri za oceno stopnje napake posamezne plačilne agencije upošteva rezultate svojih revizij skladnosti“. Skupni odgovor na odstavke 79–81: Komisija se strinja, da ni mogoče primerjati stopenj napake, ki sta ju ocenili instituciji. Poudariti je treba, da je stopnja preostale napake, ki jo je leta 2012 ocenil GD AGRI za EKJS, v okviru zgornje in spodnje meje napake po oceni napake, ki jo je opravilo Sodišče. 82. Instituciji sta uporabili različni metodologiji za izračun stopnje napake. Ker Komisija potrebuje informacije na ravni posameznih plačilnih agencij, je v ta namen razvila svojo metodologijo. 83. Kot je navedlo Sodišče v odstavku 76, so prilagoditve, ki jih je Komisija v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012 izvedla za nevezano neposredno pomoč, povzročile precejšnje povečanje ocenjene stopnje preostale napake, kar je po mnenju Komisije ustrezno za upoštevanje pomanjkljivosti v kontrolnih statističnih podatkih držav članic. Komisija poudarja, da je Sodišče v svojem letnem poročilu za leto 2012 priporočilo, naj se ta pristop razširi na vse odhodke za kmetijstvo. 84. Komisija kljub težavam v zvezi z zanesljivostjo meni, da imajo rezultati več kot 900 000 kontrol, ki so jih opravile države članice, določeno vrednost in da tega dela ni mogoče preprosto spregledati. Glej tudi odgovor na odstavek 82. 87. Ker lahko Sodišče, kot je opisano, uporabi drugačen način ocenjevanja kvantitativnega učinka napake, kot ga je določila Komisija in ga posredovala državam članicam, bo njegova ocena stopnje napake vedno višja. To ne pomeni, da bi morala Komisija, ki je odgovorna institucija za izvajanje zakonodaje pod nadzorom Sodišča Evropske unije, svojo presojo stopnje napake uskladiti s presojo Sodišča. Komisija pri določanju zneska popravka upošteva načelo sorazmernosti, vrsto in obseg nepravilnosti ter finančne posledice ugotovljenih pomanjkljivosti. Povsem formalne napake vedno ne ogrožajo dobrega finančnega poslovodenja. 88. Kot je navedeno v odgovoru na letni poročili za leti 2011 in 2012, Komisija meni, da upoštevanje obveznosti navzkrižne skladnosti ni merilo za upravičenost do plačil v okviru SKP, zato preverjanja teh zahtev niso povezana z zakonitostjo in pravilnostjo povezanih transakcij. Navzkrižna skladnost je mehanizem za kaznovanje kmetov, če ne spoštujejo vrste pravil, ki na splošno izvirajo iz politik, ki niso SKP, ter se neodvisno od SKP uporabljajo za vse državljane EU. Komisija zato meni, da se kazni, uvedene za kršitve zahtev navzkrižne skladnosti, ne bi smele upoštevati pri izračunu stopenj napak za SKP. ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA 90. Komisija želi poudariti, da je precej spremenila način obravnave statističnih podatkov držav članic za letno poročilo o dejavnostih za leto 2012. GD AGRI je do leta 2011 uporabljal 25-odstotno varnostno rezervo, da bi upošteval nepopolnost statističnih podatkov držav članic, vendar je Sodišče menilo, da je ta pristop nezanesljiv. Zato je Komisija v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012 opravila dodatno oceno statističnih podatkov na podlagi razpoložljivih informacij iz ugotovitev certifikacijskih organov, svojih revizij in revizij Sodišča. V primeru odstopanja med presojo, ki so jo opravili navedeni revizijski organi, in stopnjo napake, razvidno iz kontrolnih statističnih podatkov držav članic, se je izvedla prilagoditev, da bi se upoštevala stopnja napake, ki je po mnenju Komisije realnejša. Na podlagi priporočila Sodišča iz njegovega letnega poročila za leto 2012 se ta pristop uporablja tudi za druga področja odhodkov za letno poročilo o dejavnostih za leto 2013 in zlasti za razvoj podeželja. 91. Komisija pri izračunu stopnje preostale napake upošteva potencialni vpliv pomanjkljivosti, ki vplivajo na podatke, ki jih predložijo države članice. Priporočilo 1 Komisija se strinja z mnenjem Sodišča glede potrebne izboljšave administrativnih pregledov in pregledov na kraju samem. Ustreznost teh pregledov se preveri/oceni med revizijami skladnosti, na podlagi česar se državam članicam predložijo priporočila za izboljšave. Komisija tudi redno obvešča države članice o svojih najpogostejših revizijskih ugotovitvah z namenom spodbujanja dobre prakse. Komisija to priporočilo stalno izvaja, kakor je opisano spodaj, poleg tega je v okviru reforme SKP okrepila nekatera orodja. Prva alinea: Kadar Komisija in seveda Sodišče odkrijeta pomanjkljivost v upravljavskih in kontrolnih sistemih v državah članicah, uporabita vsa orodja, ki jih imata na voljo, da bi države članice izboljšale stanje. Ta orodja vključujejo postopek potrjevanja skladnosti, njegova posledica pa so finančni popravki, s katerimi se zavaruje proračun EU in ki delujejo kot močna spodbuda za države članice, saj od njih zahtevajo, da izvedejo akcijske načrte za odpravo pomanjkljivosti in prekinitev plačil, ki se uporablja za EKSRP. Nova horizontalna uredba o financiranju, upravljanju in spremljanju SKP, ki se uporablja od januarja 2014, vključuje okrepljen mehanizem za začasno prekinitev plačil za države članice, ki ne izvedejo akcijskega načrta za odpravo pomanjkljivosti. Druga in tretja alinea: Za sheme pomoči na površino na splošno in zlasti LPIS se stalno izvajajo revizije, da bi se ugotovile pomanjkljivosti. Komisija zelo resno obravnava neučinkovit LPIS in od držav članic zahteva uvedbo nujnih sprememb, ki jih skrbno spremlja z naknadnimi revizijami. Komisija je leta 2012 skupaj z državami članicami začela izvajati dejavnosti, da bi opredelila temeljne vzroke za napake pri razvoju podeželja. Od vseh držav članic je zahtevala, naj uvedejo akcijske načrte z namenom zmanjšanja napak. Izboljšanje kakovosti kontrol, ki jih izvajajo države članice, je sestavni del načrta. Skupni odgovor na odstavka 92 in 93: Nova horizontalna uredba o financiranju, upravljanju in spremljanju SKP, ki se uporablja od januarja 2014, bo od certifikacijskih organov zahtevala, naj predložijo mnenje o zakonitosti in pravilnosti transakcij. To bo vključevalo ponovni pregled reprezentativnega vzorca transakcij, ki jih je že pregledala plačilna agencija, in potrditev (ali zavrnitev) pridobljenih kontrolnih statističnih podatkov. Pričakuje se, da bo to dodatno delo omogočilo izboljšanje kakovosti statističnih podatkov plačilnih agencij. Kljub temu se bo od držav članic zahtevalo, da opravijo dodatna preverjanja posredovanih podatkov. Poleti 2012 je bil opravljen pomemben korak v zvezi s kontrolnimi statističnimi podatki za leto zahtevkov 2012 za neposredna plačila. Države članice so statistične podatke poslale in vnesle neposredno v podatkovno zbirko Komisije CATS, začetne ocene tega ukrepa pa so bile zelo pozitivne. Po celovitem pregledu in morebitnih potrebnih prilagoditvah se bo samodejni prenos postopoma uvedel tudi na druga pomembna področja odhodkov SKP. Priporočilo 2 Komisija bo pregledala smernice, posredovane državam članicam za pripravo statističnih podatkov, in si zlasti prizadevala za uskladitev dobre prakse med sektorji. Smernice bo pregledala zlasti z vidika avtomatizacije statističnih podatkov in v okviru izvedbenih pravil za reformo SKP. Drugi odstavek: Ta del priporočila je naslovljen na države članice. Komisija bo od držav članic še naprej zahtevala, naj izboljšajo svoje notranje postopke za preverjanje in pripravo poslanih podatkov o kontrolah. 94. Certifikacijski organi izvajajo preverjanja, ki se od njih zahtevajo v skladu s pravili EU, to pa vključuje pregled precej omejenega števila transakcij. Nova horizontalna uredba o financiranju, upravljanju in spremljanju SKP, ki bo sprejeta v začetku leta 2014, od certifikacijskih organov zahteva, naj opravijo veliko več pregledov, ki morajo biti bolj poglobljeni, da bi pripravili mnenje o zakonitosti in pravilnosti odhodkov. Priporočilo 3 Prvi odstavek: Komisija meni, da je to priporočilo obravnavano v novi horizontalni uredbi o financiranju, upravljanju in spremljanju SKP, ki se uporablja od januarja 2014 in ki bo od certifikacijskih organov zahtevala, naj predložijo mnenje o zakonitosti in pravilnosti transakcij. To bo vključevalo ponovni pregled reprezentativnega vzorca transakcij, ki jih je že pregledala plačilna agencija, in potrditev (ali zavrnitev) pridobljenih kontrolnih statističnih podatkov. Priprava podrobnih smernic o načinu izvajanja tega dela dobro napreduje. Prva alinea: V smernicah se predlaga, naj certifikacijski organi ponovno pregledajo reprezentativni vzorec pregledov, ki so jih izvedle plačilne agencije. Druga alinea: Komisija je ponovne preglede že predlagala za leto zahtevkov 2014. Tretja alinea: Pričakuje se, da bo to dodatno delo zagotovilo izboljšanje kakovosti statističnih podatkov plačilnih agencij in skupaj z mnenjem certifikacijskega organa omogočilo večjo stopnjo zagotovila. 95. Glej odgovore na odstavke 58–62. Treba je doseči ravnotežje glede optimalnega časa prejemanja podatkov ob upoštevanju velike upravne obremenitve, ki jo pripravljanje podatkov pomeni za države članice, da bi se izognili večkratnemu pošiljanju posodobljenih podatkov. 96. Pisarniški pregledi statističnih poročil so omejeni v obsegu in niso namenjeni preverjanju vsakega posameznega podatka. Takega dela ni mogoče opraviti s sorazmernimi prizadevanji (statistični podatki se pripravljajo predvsem na podlagi približno 900 000 opravljenih pregledov na kraju samem). 97. Glej odgovor na odstavke 66–69. Priporočilo 4 Komisija poudarja, da so različni roki za pošiljanje statističnih podatkov določeni zaradi več operativnih razlogov, in ne le za namene letnega poročila o dejavnostih. Poudarja še, da je treba doseči ravnotežje glede optimalnega časa prejemanja podatkov ob upoštevanju velike upravne obremenitve, ki jo pripravljanje podatkov pomeni za države članice, da bi se izognili večkratnemu pošiljanju posodobljenih podatkov. Komisija je preverila pravočasnost prejemanja statističnih podatkov. Leta 2012 je začela izvajati poskusno vajo za samodejni prenos statističnih podatkov za neposredna plačila. Prenos teh podatkov je bil tako opravljen julija 2013, prve ocene glede njihove celovitosti in kakovosti pa so pozitivne. Izvedle se bodo potrebne prilagoditve, da se bodo lahko tako avtomatizirali vsi ustrezni statistični podatki. Tako se bo omejilo tveganje za napake pri poročanju in se bo zagotovilo, da se v vseh državah članicah uporablja enotna metodologija. Poleg tega je bila s političnim dogovorom v novo horizontalno uredbo o financiranju, upravljanju in spremljanju SKP vključena nova določba, ki Komisiji omogoča, da začasno prekine plačila državam članicam v zvezi s statističnimi podatki, ki jih niso predložile v določenih rokih. Evropski zakonodajalec se je jasno odločil, da bo v okviru reforme SKP dodatno izboljšal sedanje gradnike zanesljivosti, zato Komisija ne namerava izvesti celovitega preverjanja podatkov, ki so podlaga za kontrolne statistične podatke, kar bi tudi ogrozilo načelo deljenega upravljanja. Čeprav je v zvezi s pregledovanjem kontrolnih statističnih podatkov opravljenega že nekaj dela, to ni osnovni namen postopka potrjevanja skladnosti. Osnovni namen je preverjanje delovanja upravljavskih in kontrolnih sistemov ter nadaljnja obravnava ugotovitev Sodišča v okviru DAS. Zaradi številnih elementov, ki jih morajo pregledati in revidirati revizorji Komisije v GD AGRI, v okviru razpoložljivih virov predloga Sodišča ni mogoče upoštevati, ne da bi to negativno vplivalo na njegovo osnovno poslovanje, vključno z negativnim učinkom na stopnjo finančnih popravkov, izterjanih z namenom zaščite finančnih interesov EU. Kljub temu Komisija med svojimi revizijami preverja elemente povezanih podatkov, da bi obravnavala dvome glede nekaterih elementov, in jih uporablja za pripravo vzorca transakcij, ki se pregledajo na kraju samem. Poleg tega bodo certifikacijski organi pri svojem delu v zvezi s pripravo mnenja o zakonitosti in pravilnosti več pozornosti namenili statističnim poročilom. Skupni odgovor na odstavka 98 in 99: Komisija je za leto 2012 uporabila nov pristop za nevezano neposredno pomoč (ta obsega 65 % odhodkov SKP), ki ga je opisala v odgovoru na odstavek 69. V zbirnem poročilu Komisije je navedeno, da bo GD AGRI ta pristop razširil na druga področja odhodkov SKP za letno poročilo o dejavnostih za leto 2013. Tako razširitev je priporočilo tudi Sodišče v svojem letnem poročilu za leto 2012. Komisija ne trdi, da je prilagajanje kontrolnih statističnih podatkov držav članic, ki ga izvaja, statistično veljavno, temveč meni, da je glede na pomanjkanje drugih zanesljivejših podatkov to najboljša ocena. Komisija pri oceni stopnje preostale napake ni uporabila le kontrolnih statističnih podatkov držav članic, temveč je upoštevala tudi druge pomembne informacije na podlagi strokovne presoje, zlasti rezultate revizij Komisije in Sodišča ter ugotovitve certifikacijskih organov. Priporočilo 5 Drugi odstavek: Za leto zahtevkov 2014 bodo morali certifikacijski organi na reprezentativnih vzorcih za EKJS in EKSRP sistematično preverjati zanesljivost administrativnih pregledov in pregledov na kraju samem, ki jih izvajajo plačilne agencije. Smernice, ki jih je pripravila Komisija, naj bi zagotovile, da se to delo izvaja na podlagi zanesljive statistične metodologije ter da bodo njegovi rezultati okrepili zagotovilo o zakonitosti in pravilnosti transakcij in zagotovili veljavno oceno stopnje preostale napake po državah članicah in po skladih. GD AGRI bo okrepil nadzor nad certifikacijskimi organi, da bi pridobil zagotovilo glede zanesljivosti njihovega dela na področju zakonitosti in pravilnosti. To bi Komisiji omogočilo, da postopoma zmanjša potrebo po posameznih prilagoditvah, ki jih trenutno izvaja za statistične podatke, ki jih pošiljajo države članice. Za zagotovitev potrebne stabilnosti bo Komisija do takrat uporabljala novi integrirani pristop, ki se je v letnem poročilu o dejavnostih GD AGRI za leto 2012 uporabljal za nevezano neposredno pomoč, in ga razširila na druge ukrepe SKP, zlasti razvoj podeželja, kot je Sodišče to priporočilo v svojem letnem poročilu za leto 2012.