GLOBALNE ZAVEZE

Evropska unija (EU) spodbuja skupni pristop, ki združuje vse razpoložljive instrumente EU in držav članic v prizadevanju za mirnejši in bogatejši svet. Evropa in svet sta se leta 2017 še vedno soočala z velikimi izzivi. EU se je odzvala celovito z uporabo vseh svojih politik in orodij, ki obsegajo diplomatske, varnostne, finančne, trgovinske in razvojne ukrepe ter humanitarno pomoč. Sprejeti ukrepi za odzivanje na krize so zajemali podporo v vseh sedanjih krizah po vsem svetu, vključno z dejavnostmi v desetih „najmanj mirnih“ državah .

EU kot močnejši svetovni akter

V letu 2017 se je začela v celoti izvajati globalna strategija EU za zunanjo in varnostno politiko. Globalna strategija EU za zunanjo in varnostno politiko opredeljuje ključne interese in načela EU za sodelovanje ter zagotavlja vizijo za krepitev verodostojnosti, odgovornosti in odzivnosti EU v svetu.

EU je še naprej obravnavala stalno visoko raven ranljivosti zaradi humanitarne krize, suše in pomanjkanja varnosti s tem, da je dejavnosti financirala z več kot 2,2 milijarde EUR v več kot 90 državah zunaj EU. EU in njene države članice ostajajo največji donator humanitarne pomoči na svetu.

EU in njene države članice so največje donatorke uradne razvojne pomoči, saj zagotovijo več kot polovico svetovne uradne razvojne pomoči. Že samo Evropska komisija je leta 2017 izplačala več kot 13,34 milijarde EUR uradne razvojne pomoči.

Izvajanje globalne strategije EU za zunanjo in varnostno politiko na področju varnosti in obrambe je bilo hitro in obsežno, delo pa je potekalo v zvezi z usklajenim letnim pregledom na področju obrambe, vzpostavitvijo vojaške zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij, izvajanjem evropskega obrambnega akcijskega načrta ter Skupne izjave EU in Nata in sporazumom o stalnem strukturnem sodelovanju .

Globalna strategija EU za zunanjo in varnostno politiko priznava pomen mednarodnega sistema, ki temelji na multilateralizmu. EU in Organizacija združenih narodov (OZN) sta nepogrešljiva partnerja pri zagotavljanju miru in varnosti. Cilj prelomnih skupnih tristranskih prizadevanj Afriške unije, EU in OZN v zvezi z Libijo in migracijami je utreti pot okrepljenemu sodelovanju pri širši agendi za mir in varnost. Podpora, ki se zagotavlja skupnim silam skupine G5 Sahel, kaže tudi na to, da je pomembno vlagati v globalno-regionalna partnerstva za varnost.

Evropsko soglasje o razvoju, s katerim se izvaja Agenda za trajnostni razvoj do leta 2030

Junija 2017 je bilo v skupni izjavi malteškega predsedstva v imenu Sveta in držav članic, Parlamenta, Komisije ter visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko podpisano novo Evropsko soglasje o razvoju. Novo soglasje je odziv EU na svetovne trende in izzive v mednarodnem sodelovanju in razvoju, ki usklajuje zunanje ukrepe EU z agendo ZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in njenimi cilji trajnostnega razvoja.

Soglasje, ki temelji na petih prednostnih nalogah Agende 2030 (ljudje, planet, blaginja, mir in partnerstvo), uvaja uravnotežen in celovit pristop h gospodarskim, socialnim in okoljskim razsežnostim trajnostnega razvoja.

Načrt za zunanje naložbe

Leta 2017 se je po tem, ko je septembra začela veljati uredba o Evropskem skladu za trajnostni razvoj (EFSD), začelo izvajanje ambicioznega načrta EU za zunanje naložbe. S prispevkom v višini 4,1 milijarde EUR (2,6 milijarde EUR za kombiniranje in 1.5 milijarde EUR za jamstva) namerava spodbuditi skupno naložbo v višini 44 milijard EUR v Afriki in sosedstvu EU s petimi „naložbenimi okni“, ki zajemajo: trajnostno energijo in povezljivost; financiranje mikro, malih in srednjih podjetij; trajnostno kmetijstvo, podeželske podjetnike in živilskopredelovalno industrijo; trajnostna mesta ter digitalizacijo za razvoj.

Sprejetje načrta za zunanje naložbe je prelomni trenutek za zunanje delovanje EU z usmerjanjem sodelovanja zasebnega sektorja, da bi v okviru širših ciljev globalne politike dosegli rezultate.

Boljše sodelovanje z državami članicami EU

V Evropskem soglasju o razvoju je skupno načrtovanje programov v središču prizadevanj EU za boljše sodelovanje z državami članicami pri izvajanju Agende 2030. Skupno načrtovanje programov z združevanjem sredstev in zmogljivosti povečuje skupni učinek ter prepoznavnost evropskega razvojnega sodelovanja in zunanjega delovanja.

Z neodvisno oceno postopkov skupnega načrtovanja programov EU je bilo maja 2017 ugotovljeno, da se je izboljšalo usklajevanje med EU, državami članicami in drugimi razvojnimi partnerji ter da se je okrepila vloga EU in držav članic na nacionalni ravni.

Konec leta 2017 je obstajalo 23 dokumentov skupnega načrtovanja programov, od katerih jih je bilo sedem zaključenih do konca leta. Postopek skupnega načrtovanja programov je potekal v še 36 partnerskih državah.

Skladnost politik za razvoj