1. Uvod

Strategija Komisije za enotni digitalni trg , sprejeta maja 2015, je digitalne vsebine opredelila kot eno glavnih gonil rasti digitalnega gospodarstva. Izpostavila je potrebo po ukrepih za širši spletni dostop do vsebin za uporabnike, vključno z avdiovizualnimi, glasbenimi, knjižnimi in drugimi sektorji, ter dostop do tržnega in regulativnega okolja, ki bo še naprej spodbudno za ustvarjalnost, njegovo trajnostno financiranje in kulturno raznolikost.

Ciljno usmerjena posodobitev avtorskega prava EU kot ključnega elementa za doseganje navedenih ciljev enotnega digitalnega trga je bila določena v Sporočilu Komisije „Na poti k sodobnemu, bolj evropskemu okviru za avtorske pravice“ iz decembra 2015. V sporočilu so opisani ciljno usmerjeni ukrepi in dolgoročna vizija, ki odraža potrebo po napredovanju enotnega trga na tem področju, posodobitvi pravil v skladu z digitalno stvarnostjo, po tem, da evropske ustvarjalne industrije ostanejo konkurenčne in da se ohrani dobro ravnovesje med avtorskim pravom in drugimi cilji javnih politik, na npr. izobraževanjem, raziskavami, inovacijami ter potrebami invalidov.

Poleg predlagane uredbe o čezmejni prenosljivosti storitev spletnih vsebin iz decembra 2015, katere namen je rezidentom EU omogočiti potovanje z digitalnimi vsebinami, ki so jih kupili ali na katere so se naročili doma, Komisija zdaj predlaga sklop zakonodajnih ukrepov s tremi cilji: (i) zagotavljanje širšega spletnega dostopa do vsebin v EU in doseganje novih občinstev, (ii) prilagajanje določenih izjem digitalnemu in čezmejnemu okolju ter (iii) spodbujanje dobro delujočega in pravičnega trga avtorskih pravic. Poleg tega Komisija pripravlja ukrepe za učinkovit in uravnotežen sistem izvrševanja. To je zlasti pomembno v boju proti kršitvam avtorskih pravic v komercialnem obsegu.

Kot je bilo poudarjeno v decembrskem sporočilu, avtorskega prava EU ni mogoče obravnavati ločeno od širšega sklopa politik, med drugim programa Ustvarjalna Evropa, ki prispevajo k bogati kulturni ustvarjalnosti Evrope in vplivajo na okolje za kulturne in ustvarjalne panoge, inovacije in kulturno raznolikost.

V EU imajo med drugim sedež nekatere izmed največjih založniških hiš, dinamična glasbena industrija in filmski sektor, ki žanje pohvale po vsem svetu. Zato je EU vodilna globalna industrijska in kulturna velesila. Vendar se nekatere njene kulturne in ustvarjalne panoge soočajo s posebnimi izzivi v zvezi s konkurenčnostjo, podjetništvom in financiranjem. Evropske filmske produkcije bi na primer imele korist od novih občinstev v EU in zunaj nje. To bi pozitivno vplivalo na razvoj novih poslovnih modelov in novih virov prihodkov, če se rešijo glavna vprašanja, povezana z obsegom, razpoložljivostjo in vidnostjo produkcij.

Poleg spodbujanja kulturne in jezikovne raznolikosti, pomoči profesionalizaciji kulturnega in ustvarjalnega sektorja ter zagotavljanju širšega dostopa do kulturnih in ustvarjalnih vsebin je namen programa Ustvarjalna Evropa obravnavanje nekaterih izmed teh vprašanj v zvezi s konkurenčnostjo, tudi kar zadeva dostop do financiranja v okviru novega jamstvenega instrumenta, ki je s proračunom v višini 121 milijonov EUR že vzpostavljen.

S kombinacijo zakonodajnih in nezakonodajnih ukrepov Komisija predlaga ambiciozen program, ki naj bi evropskim panogam, povezanim z avtorskimi pravicami, pomagal pri razcvetu na enotnem trgu, evropskim avtorjem pa, da dosežejo nova občinstva, pri čemer bi bila evropska dela široko dostopna evropskim državljanom, tudi čezmejno. To sporočilo predstavlja najnovejši razvoj dogodkov in stanje po decembrskem sporočilu.

2. Ukrepi za zagotavljanje širšega dostopa do vsebin po vsej EU

V svojem decembrskem sporočilu je Komisija napovedala postopni pristop k odpravi ovir za čezmejni dostop do vsebin in širši obtok del po vsej EU, zlasti glede na vse bolj razširjene internetne povezave in digitalne tehnologije. Cilj je povečati razpoložljivost del za državljane po vsej Evropi, zagotoviti nove distribucijske kanale za ustvarjalce, spodbujati kulture držav članic in postaviti v ospredje skupno kulturno dediščino.

V decembrskem sporočilu so določeni ciljno usmerjeni ukrepi za olajševanje spletnega čezmejnega distribuiranja televizijskih in radijskih programov, licenciranja evropskih avdiovizualnih del na platformah za video na zahtevo ter digitalizacije in širšega razširjanja razprodanih del. Kot je bilo tudi napovedano v decembrskem sporočilu, je bilo več ukrepov, pripravljenih v okviru Programa MEDIA Ustvarjalna Evropa, ki je 25 let podpiral razvoj, promocijo in distribuiranje evropskih del, prav tako usmerjenih k cilju širšega dostopa do evropskih filmov po vsej EU na komercialnih kanalih in v nekomercialnem okolju. Ti ukrepi so skupaj z novo predlagano zakonodajo o avtorskem pravu predstavljeni v nadaljevanju.

Namen predloga uredbe je ustvariti ugodne pogoje za nove spletne načine za čezmejno distribuiranje televizijskih in radijskih programov, primerljive s tistimi, ki veljajo za bolj tradicionalne prenose prek satelita in kabelske retransmisije. Zgled za nova pravila so bila tista, ki že obstajajo v direktivi o satelitskem radiodifuznem oddajanju in kabelski retransmisiji in bodo poenostavila ter pospešila prenos pravic, ki so potrebne za določene spletne storitve radiodifuzijskih hiš (programe, ki jih radiodifuzijske hiše prenašajo prek spleta hkrati s svojim oddajanjem in storitvami časovno zamaknjene televizije) in storitve retransmisije s sredstvi kot so IPTV (televizija ali radio v zaprtih omrežjih na podlagi internetnega protokola). S temi pravili naj bi se olajšal razvoj trga in širše razširjanje evropskih radijskih in televizijskih produkcij, ki so pomemben vir informacij in zabave za Evropejce. To posledično povečuje izbiro za potrošnike in kulturno raznolikost.

Sočasno predlog direktive o avtorskih pravicah na enotnem digitalnem trgu uvaja nov pogajalski mehanizem, ki bo olajšal sklepanje sporazumov o licenciranju za dajanje avdiovizualnih del na voljo na platformah videa na zahtevo. Je del širšega prizadevanja politike za obravnavanje številnih dejavnikov, ki povzročajo omejeno razpoložljivost evropskih avdiovizualnih del, zlasti filmov, po vsej EU. Evropske filme običajno producirajo manjše produkcijske hiše in niso tako široko distribuirani po EU kot filmi iz Združenih držav. Na ozemljih, kjer ni podpisanih sporazumov z lokalnimi distributerji, evropski državljani nimajo možnosti zakonitega dostopanja do takih filmov. Vprašanja v zvezi z licenciranjem in s tem povezane zakonske in pogodbene težave pri izkoriščanju evropskih avdiovizualnih del na storitvah videa na zahtevo bodo prav tako obravnavana v okviru strukturiranega dialoga z zainteresiranimi stranmi. Komisija bo delovala v tej smeri in se redno sestajala s panožnimi akterji v celotni vrednostni verigi (producenti, avtorji, prodajnimi zastopniki, distributerji, radiodifuzijskimi hišami, uredniki, platformami videa na zahtevo). Namen dialoga je poenostaviti postopke licenciranja in olajšati panožne sporazume, kar bo vodilo v bolj trajnostno izkoriščanje ter širšo razpoložljivost evropskih del. Komisija bo poročala o rezultatih dialoga do konca leta 2018.

Komisija prav tako spodbuja razvoj praktičnih orodij, zaradi katerih bo licenciranje za izkoriščanje avdiovizualnih del na več ozmeljih po vsej EU lažje in učinkovitejše. Mednje spada razvoj vozlišč za licenciranje, tj. spletnih orodij, ki omogočajo digitalno distribuiranje evropskih del tudi v državah, v katerih niso bila predvajana v kinematografih ali kjer ni nacionalnega distributerja, ter ustvarjanje izbranih katalogov avdiovizualnih del različnih producentov, ki so pripravljena za ponujanje ponudnikom storitev videa na zahtevo. Dodatni izzivi izhajajo iz dejstva, da se v avdiovizualnem sektorju ne uporablja univerzalen sistem za identifikacijo. Namesto tega na trgu soobstajata dva standardna identifikatorja, sektor pa se ju obotavlja uporabljati, saj nista interoperabilna. To pomeni, da so dejavnosti licenciranja obremenjujoče in jih ni mogoče enostavno avtomatizirati. Organizacije, odgovorne za dva ločena identifikatorja, trenutno sodelujejo s Komisijo pri doseganju polne interoperabilnosti svojih podatkovnih zbirk in identifikatorjev. Komisija bo prav tako preučila načine, da bi imetnike pravic spodbudila k dajanju na voljo del, ki prejemajo podporo za distribuiranje v okviru programa MEDIA Ustvarjalna Evropa, na ozemljih, kjer ni bil podpisan sporazum o distribuiranju.

Uvedeni so bili tudi ukrepi za obravnavanje pomanjkanja vidnosti in jezikovnih preprek, ki ovirajo uporabnike pri dostopu do evropskih del. Podnaslavljanje in sinhronizacija sta ključna za čezmejno distribuiranje avdiovizualnih del ter se financirata iz programa MEDIAUstvarjalna Evropa in drugih javnih sredstev. Komisija želi povečati učinkovitost javnega financiranja in uporabo podnaslavljanja in sinhronizacije s tekočimi projekti na podlagi programa MEDIA Ustvarjalna Evropa in spletne podatkovne zbirke, ki bo začela delovati konec leta 2016 in bo akterjem v EU poenostavila dostop do obstoječega podnaslavljanja in sinhronizacije ter njihovo ponovno uporabo. Orodja za spletno iskanje so prav tako učinkoviti kanali, preko katerih potrošniki lahko najdejo zakonite spletne ponudbe filmov. Urad Evropske unije za intelektualno lastnino pripravlja iskalno orodje, ki bi delovalo na evropski ravni, in nabor orodij za ustvarjanje nacionalnih iskalnih orodij, ki bo v celoti zaživel leta 2017 in bo državam članicam na voljo brezplačno. Komisija bo spodbujala tudi uporabo podatkov in avtomatiziranih orodij za priporočanje vsebine, ki dopuščajo širši interes in okus, da se razvijejo in razširijo občinstva za evropska dela. Na splošnejši ravni je spodbujanje najdljivosti evropskih filmov pomemben izziv, o katerem potekajo razprave med Komisijo in Združenjem direktorjev agencij za film (EFAD) ter filmsko industrijo. Filmi, ki se producirajo kot koprodukcije, imajo potencial za širjenje po Evropi in zunaj nje, zato bo Komisija skupaj z EFAD leta 2017 preučila razvoj skupnih promocijskih strategij za evropske koprodukcije. Vse te ukrepe dopolnjuje nedavno sprejeti predlog spremembe direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah , ki uvaja okrepljeno obveznost spodbujanja evropskih del v okviru storitev videa na zahtevo, tako da se zagotavlja njihova prisotnost in vidnost.

Poleg tega Komisija preučuje možnosti za alternativne modele financiranja, produkcije in distribuiranja, ki imajo za svoje izhodišče enotni trg in globalne trge. V zvezi s tem bo Komisija posebno pozornost namenila evropskemu sektorju animacije. Pripovedovanje zgodb (story-telling) je v tem sektorju posebnega pomena, da dela prek meja potujejo enostavneje. Producenti animacij pogosto delajo na različnih televizijskih in filmskih projektih hkrati ter včasih sodelujejo tudi z drugimi studii pri ločenih projektih. Sočasno s trenutno podporo programa MEDIA Ustvarjalna Evropa bo Komisija pred koncem tega leta začela v dialogu z glavnimi evropskimi animacijskimi studii razpravljati o možnostih za okrepitev sektorja. V dialogu bi morale prav tako biti ugotovljene posebne potrebe sektorja glede številnih vprašanj, od zmanjšanja bega možganov do pomoči animiranim filmom in televizijskim oddajam pri njihovem obtoku. Cilj tega dialoga bi bil doseči dogovor o skupnem akcijskem načrtu za sektor dosredine leta 2017.

Predlog direktive o avtorskih pravicah na enotnem digitalnem trgu uvaja tudi rešitve za lažje licenciranje pravic s strani ustanov za varstvo kulturne dediščine, kot se zahteva za digitalizacijo in razširjanje del, ki so razprodana, a imajo veliko kulturno vrednost. Dostop do del v nekomercialnih okoljih, npr. v izobraževalnih organizacijah, javnih knjižnicah, negledaliških mestih, je prav tako zelo pomemben za negovanje kulturne raznolikosti, izobraževanje in udeležbo v družbi. Takšni kanali lahko skupaj z boljšo medijsko pismenostjo igrajo ključno vlogo pri spodbujanju in ustvarjanju trajnostnega občinstva za evropska dela. Komisija poleg tega skupaj z EFAD in avdiovizualno industrijo preučuje ustvarjanje in financiranje kataloga evropskih filmov za namene izobraževanja v letu 2017. To bi bil uporaben pilotni projekt za predstavitev raznolikosti in kakovosti evropskih filmov mladim občinstvom.