KAZALO

1. Uvod 3

2. Tekoče vloge iz leta 2009 3

3. Nove vloge, prejete leta 2010 6

4. Financiranje 11

5. Spremljanje 12

6. Zaključki 13

7. Sklepi 14

Priloga 1: Pragi za večje nesreče, veljavni leta 2010 16

Priloga 2: Tekoče vloge iz leta 2009 za pomoč iz Solidarnostnega sklada Evropske unije in nove vloge, o katerih se je odločalo leta 2010 17

Priloga 3: Vloge za pomoč iz Solidarnostnega sklada EU od leta 2002 20

POROČILO KOMISIJE

Solidarnostni sklad Evropske unijeLetno poročilo 2010

UVOD

Solidarnostni sklad Evropske unije je bil ustanovljen 15. novembra 2002[1]. Člen 12 Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Uredba) določa, da se Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o dejavnostih Sklada v preteklem letu. To poročilo predstavlja dejavnosti Sklada v letu 2010, ki kot prejšnja poročila zajema obravnavo tekočih in novih vlog ter oceno poročil o izvajanju, da se lahko pripravijo za zaključek.

Za Solidarnostni sklad je bilo leto 2010 z vidika števila prejetih vlog najživahnejše leto doslej. Za finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada je bilo Komisiji med letom poslanih skupaj 17 novih vlog. Vse te vloge so se nanašale na poplave. Večina teh zadev je bila predloženih šele v drugi polovici leta, za šest vlog pa postopek ocenjevanja in sprejetja konec leta 2010 še ni bil končan. Komisija je v letu 2010 ugodila devetim vlogam, pri petih vlogah pa je odločila, da pogoji za odobritev sredstev iz Sklada niso izpolnjeni. Komisija je predlagala pomoč v višini 262,303 milijona EUR, ki sta jo nato odobrila Evropski parlament in Svet[2].

TEKOčE VLOGE IZ LETA 2009

Grčija (gozdni požari v Atiki)

Po grški pokrajini Atika so od 21. avgusta 2009 divjali siloviti požari, ki so se širili z močnimi vetrovi ter poškodovali infrastrukturo, hiše in pridelke. Grški organi so 27. oktobra 2009, to je v desettedenskem roku za predložitev vlog po datumu nastanka prve škode zaradi nesreče, ki je določen z Uredbo, predložili vlogo za finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada EU.

Grški organi so neposredno škodo, ki so jo povzročili požari, ocenili na 152,774 milijona EUR. Ta znesek pomeni 0,07 % grškega BND v višini 221,672 milijarde EUR (po podatkih iz leta 2007) oziroma samo 11 % običajnega praga za odobritev sredstev iz Sklada za Grčijo[3]. Ker je bila skupna škoda nižja od praga, je bila vloga preučena na podlagi izjemnih meril za „neobičajne regionalne nesreče“.

Po enem od pogojev za izjemno odobritev sredstev iz Sklada na podlagi regionalnih meril mora biti zaradi nesreče oškodovana večina prebivalstva, ki živi na prizadetem območju. Grška vlada je svojo vlogo oprla na pokrajino Atika in navedla, da je požar prizadel 106 404 prebivalce od skupno malo manj kot 3,8 milijona prebivalcev v pokrajini Atika. To pomeni 2,8 % prebivalcev pokrajine oziroma mnogo manj od večine. Poleg tega, čeprav je nesreča povzročila veliko lokalno škodo, v vlogi ni bilo dokazov, na podlagi katerih bi bilo mogoče sklepati, da bo ta resno in trajno vplivala na življenjske razmere in gospodarsko stabilnost regije, ki sta druga pogoja, ki morata biti (kumulativno) izpolnjena, da bi bila nesreča izjemoma opredeljena kot „neobičajna regionalna nesreča“.

Komisija je zato 28. maja 2010 odločila, da vlogi ni mogoče ugoditi, ker ne izpolnjuje zahtev iz Uredbe za izjemno odobritev sredstev iz Sklada. Grški organi so bili o tem ustrezno obveščeni.

Grčija (poplave na otoku Evia)

Otok Evia v vzhodni Grčiji so 12. septembra 2009 po močnem deževju prizadele poplave, zaradi katerih je nastala škoda na domovih, infrastrukturi in v kmetijstvu. Grški organi so 17. novembra 2009, to je v desettedenskem roku od začetka nesreče, predložili vlogo za finančno pomoč iz Sklada.

Grški organi so neposredno škodo, ki so jo povzročile poplave, ocenili na 82,233 milijona EUR. Ker ta znesek pomeni samo 6,26 % običajnega praga, veljavnega za Grčijo za odobritev sredstev iz Solidarnostnega sklada, je bila vloga preučena na podlagi izjemnih meril za „neobičajne regionalne nesreče“.

Čeprav so bile lokalne posledice poplav na otoku Evia velike, saj je en človek izgubil življenje, uničen je bil pridelek in poškodovano je bilo regionalno cestno omrežje, v vlogi ni bilo jasnih dokazov, da je bila prizadeta večina prebivalstva v regiji. Poleg tega v grški vlogi ni bilo ustreznih dokazov, da so poplave resno in trajno vplivale na življenjske razmere in gospodarsko stabilnost regije. Komisija je zato 28. maja 2010 odločila, da vloga ne izpolnjuje pogojev za izjemno odobritev sredstev iz Sklada, in obvestila grške organe, da njihovi vlogi ni bilo ugodeno.

Ciper (neurje)

Obrobje Nikozije je 18. septembra 2009 prizadelo neurje, ki ga je spremljalo več tornadov. Ciprski organi so vlogo za pomoč iz Solidarnostnega sklada predložili 6. novembra 2009, približno dva tedna pred iztekom desettedenskega roka za predložitev vlog.

Ciprski organi so neposredno škodo, ki jo je povzročila nesreča, ocenili na 2,609 milijona EUR. Ta znesek pomeni manj kot 3 % običajnega praga za odobritev sredstev iz Solidarnostnega sklada, ki je za Ciper veljal leta 2009 in je znašal 88,552 milijona EUR (tj. 0,6 % BND po podatkih iz leta 2007). Ker je bila skupna škoda nižja od običajnega praga za odobritev sredstev iz Solidarnostnega sklada, je bila vloga preučena na podlagi izjemnih meril za „neobičajne regionalne nesreče“.

Komisija je po presoji vloge sklenila, da vloga ne izpolnjuje pogoja iz Uredbe (ES) št. 2012/2002. Vloga namreč ni vsebovala dokazov, da je bil prizadet večji del prebivalstva v regiji, na katero se vloga nanaša. Poleg tega ni bilo predloženih dokazov, da je nesreča resno in trajno vplivala na življenjske razmere in gospodarsko stabilnost prizadetega območja. Komisija je zato 6. aprila 2010 odločila, da vloga ne izpolnjuje pogojev za izjemno odobritev sredstev iz Sklada, in o tem ustrezno obvestila ciprske organe.

Italija (zemeljski plazovi in poplave na Siciliji)

Sicilijo je 1. oktobra 2009 prizadelo neurje, ki je imelo še posebej hude posledice v pokrajini Mesina. Vztrajno deževje na obalnih območjih med občinama Galati in Scaletta Zanclea je povzročilo več zemeljskih plazov in blatnih tokov, zaradi katerih so bili neprevozni nekateri cestni odseki ter železnica in glavna avtocesta. Sicilijanski organi so navedli, da je neposredno zaradi zemeljskih plazov in blatnih tokov 31 ljudi umrlo, 122 jih je bilo poškodovanih, 2 019 ljudi pa je moralo zapustiti svoje domove. Italijanski organi so vlogo za pomoč iz Solidarnostnega sklada predložili 7. decembra 2009, to je v desettedenskem roku za predložitev vlog.

Italijanski organi so neposredno škodo ocenili na 598,94 milijona EUR. Škoda pomeni 17,62 % običajnega praga za odobritev sredstev iz Solidarnostnega sklada, ki je za Italijo veljal leta 2009 in je znašal 3,399 milijarde EUR. Ker je bila skupna škoda nižja od običajnega praga za odobritev sredstev iz Solidarnostnega sklada, je bila vloga preučena na podlagi izjemnih meril za „neobičajne regionalne nesreče“.

Vloga se je nanašala na pokrajino Mesina, v kateri živi 622 450 prebivalcev (podatek iz leta 2005). V tej pokrajini je nesreča neposredno prizadela 14 576 ljudi oziroma le 2,2 % prebivalstva, kar je torej zelo majhen del prebivalstva pokrajine, v katero spada. Poleg tega, čeprav je bilo iz vloge razvidno, da je nesreča povzročila veliko lokalno škodo, je bila omejena na majhno ozemlje z razmeroma majhnim številom ljudi. Predloženi niso bili nobeni dokazi, da je nesreča resno in trajno vplivala na gospodarsko stabilnost regije. Komisija je zato 8. junija 2010 odločila, da vloga ne izpolnjuje pogojev za izjemno odobritev sredstev iz Sklada na podlagi meril za neobičajne regionalne nesreče, in o tem ustrezno obvestila italijanske organe.

NOVE VLOGE, PREJETE LETA 2010

Irska (poplave)

Od 19. novembra 2009 so 15 od 26 irskih pokrajin prizadele hude poplave. Poplave so povzročile škodo na javni infrastrukturi, vključno s cestami, vodovodnimi in kanalizacijskimi objekti, ter ogromno škodo na stanovanjskih in poslovnih objektih. Irski organi so vlogo za pomoč iz Sklada predložili 27. januarja 2010, to je v desettedenskem roku za predložitev vlog. Dodatne informacije, ki jih je Komisija zahtevala za končanje presoje vloge, so bile predložene 15. junija 2010.

Irski organi so neposredno škodo ocenili na 520,9 milijona EUR, kar pomeni 0,33 % BND in 55,68 % običajnega praga za odobritev sredstev iz Solidarnostnega sklada, ki je za Irsko veljal leta 2010 in je znašal 935,456 milijona EUR. Ker je bila škoda nižja od praga, je bila irska vloga preučena na podlagi izjemnih meril za „neobičajne regionalne nesreče“.

Iz dokazov, ki so jih predložili irski organi, je bilo razvidno, da so posledice poplav oškodovale večino prebivalstva na prizadetem območju. Poleg tega so bili iz velike škode na cestah in drugi javni infrastrukturi ter ogromnih strukturnih poškodb na zasebnih stavbah ustrezno razvidni dolgoročni učinki nesreče na življenjske razmere in gospodarsko stabilnost prizadete regije. Komisija je zato 14. septembra 2010 sklenila, da je treba irski vlogi ugoditi, in predlagala dodelitev pomoči v višini 13 022 500 EUR. Evropski parlament in Svet sta ustrezni postopek za spremembo proračuna končala 24. novembra 2010. Po podpisu sporazuma o izvajanju z Irsko je Komisija nepovratno pomoč izplačala 22. decembra 2010.

Italija (poplave v Toskani)

Močno deževje od 25. decembra 2009 je povzročilo poplave in zemeljske plazove vzdolž reke Serchio v zahodni Toskani, zaradi katerih je bilo prizadetih 27 občin v pokrajini Lucca in ena občina v pokrajini Pisa. Italijanski organi so 4. marca 2010, to je v desettedenskem roku od začetka poplav, predložili vlogo za pomoč iz Solidarnostnega sklada.

Italijanski organi so skupno neposredno škodo, nastalo zaradi poplav, ocenili na 211,701 milijona EUR. Ta znesek pomeni 0,02 % italijanskega BND in le 6,11 % običajnega praga za odobritev sredstev iz Solidarnostnega sklada, ki je za Italijo veljal leta 2010 in je znašal 3,467 milijarde EUR. Vloga je bila zato preučena na podlagi izjemnih meril za „neobičajne regionalne nesreče“.

Iz vloge je bilo razvidno, da so poplave lokalno prizadele regijo ob reki Serchio ter poškodovale ceste, vodovodno infrastrukturo in javne storitve ter zasebne stavbe in drugo lastnino. Vendar so poplave neposredno prizadele samo 1 % lokalnega prebivalstva, italijanski organi pa v vlogi niso dokazali, da bodo poplave resno in trajno vplivale na gospodarsko stabilnost regije. Komisija je zato 8. junija 2010 odločila, da italijanska vloga ne izpolnjuje pogojev za izjemno odobritev sredstev iz Sklada, in o tem ustrezno obvestila italijanske organe.

Španija (poplave v Andaluziji)

Andaluzijo so 9. februarja 2010 po dolgotrajnem močnem deževju prizadele poplave. Španski organi so vlogo za pomoč iz Solidarnostnega sklada predložili 19. aprila 2010.

Prijavili so škodo v višini 709,74 milijona EUR, kar pomeni 20,47 % običajnega praga v višini 3,467 milijarde EUR, ki velja za Španijo za odobritev sredstev iz Solidarnostnega sklada. Vendar je Komisija ob presoji vloge ugotovila, da je decembra 2009 in januarja 2010 že nastala sicer neprijavljena škoda zaradi poplav, ki so bile posledica istega vremenskega pojava. Desettedenski rok za predložitev vlog od datuma nastanka prve škode, ki jo je povzročila nesreča, torej ni bil upoštevan. Poleg tega španski organi niso predložili zadostnih dokazov za celovito presojo zadeve na podlagi izjemnih meril za „neobičajne regionalne nesreče“. Komisija je zato 5. oktobra 2010 odločila, da pogoji za izjemno odobritev sredstev iz Solidarnostnega sklada niso izpolnjeni, in o tem ustrezno obvestila španske organe.

Portugalska (poplave na Madeiri)

Portugalska otoka Madeiro in Porto Santo so 20. februarja 2010 prizadele močne poplave, v katerih je umrlo 42 ljudi in ki so povzročile veliko škodo na delih otoške infrastrukture, javnih in zasebnih stavbah, v kmetijstvu in podjetjih.

Komisija je vlogo za pomoč iz Solidarnostnega sklada od portugalskih organov prejela 20. aprila 2010, približno dva tedna pred iztekom desettedenskega roka za predložitev vlog. Dodatne informacije, ki jih je Komisija zahtevala za končanje presoje vloge, so bile prejete 15. julija 2010. Portugalski organi so skupno neposredno škodo, ki so jo povzročile poplave, ocenili na 1,080 milijarde EUR. Ta znesek pomeni 112,69 % običajnega praga za odobritev sredstev iz Solidarnostnega sklada, ki je za Portugalsko veljal leta 2010 in je znašal 958,406 milijona EUR. Nesreča je bila torej na podlagi Uredbe o Solidarnostnem skladu opredeljena kot „večja naravna nesreča“. Med uničujočim dogajanjem je bilo poškodovanih 153 mostov, 400 hiš je bilo popolnoma uničenih ali močno strukturno poškodovanih, obalni predel Funchala pa je bilo treba temeljito obnoviti. Komisija je zato 29. septembra 2010 sklenila, da vloga izpolnjuje pogoje za odobritev sredstev iz Sklada, in predlagala, da se Portugalski dodeli nepovratna pomoč v višini 31 255 790 EUR. Evropski parlament in Svet sta ustrezno spremembo proračuna sprejela 15. decembra 2010. Po sklenitvi sporazuma o izvajanju s Portugalsko je Komisija nepovratno pomoč izplačala 5. aprila 2011.

Francija (neurje Xynthia)

Zimsko neurje je 27. in 28. februarja 2010 prizadelo skoraj celotno ozemlje celinske Francije. Povzročilo je ogromno škodo, zlasti na zahodni obali Francije, kjer so bili uničeni objekti za zaščito obale. Francoski organi so vlogo za pomoč iz Solidarnostnega sklada predložili 7. maja 2010, to je v desettedenskem roku.

Skupna neposredna škoda, ki jo je neurje povzročilo na francoskem ozemlju, je bila ocenjena na približno 2,5 milijarde EUR. Ker je ta znesek nižji od praga 3,467 milijarde EUR, ki je za Francijo veljal leta 2010, je bila francoska vloga preučena na podlagi izjemnih meril za „neobičajne regionalne nesreče“. Da bi izpolnjevali to merilo, so se francoski organi odločili, da se obseg vloge omeji na najbolj prizadeto območje, in predložili vlogo, ki se je nanašala na enotno sklenjeno območje na zahodni obali Francije, najbolj prizadeto zaradi škode po neurju, ocenjene na 1,425 milijarde EUR. Ta znesek pomeni 41,12 % običajnega praga za odobritev sredstev iz Sklada.

Območje, na katero se je vloga nanašala, zajema deset občin v departmaju Vendée ter 36 občin in dve podobčini v departmaju Charente-Maritime. To območje so po silovitem neurju prizadele hude poplave. Francoski organi so presodili, da bo treba zaradi obsežnih strukturnih poškodb porušiti več kot 1 500 hiš. Poleg tega je bilo poplavljenih 14 956 ha kmetijskih zemljišč, zaradi česar je bilo izgubljenega ogromno pridelka, orna zemljišča pa so bila uničena zaradi usedlin natrija v prsti. Posledice velike okoljske in strukturne škode so prizadele tudi gospodarsko dejavnost, ki je odvisna od obalnega območja, zlasti turizem in gojenje ostrig.

Komisija je zato presodila, da francoska vloga izpolnjuje izjemna merila za „neobičajne regionalne nesreče“, in je 29. septembra 2010 odločila, da predlaga pomoč za Francijo v višini 35 635 750 EUR. Evropski parlament in Svet sta ustrezno spremembo proračuna sprejela 15. decembra 2010. Po sklenitvi sporazuma o izvajanju s Francijo je Komisija nepovratno pomoč izplačala 14. marca 2011.

Slovaška (poplave)

Po dolgotrajnem močnem deževju so 9. maja 2010 velik del osrednje in vzhodne Slovaške zajele poplave[4]. Slovaški organi so vlogo za pomoč iz Solidarnostnega sklada predložili 16. julija 2010, to je v desettedenskem roku. Slovaški organi so 27. septembra 2010 Komisiji predložili dodatne podatke, vključno s posodobljenimi ocenami skupne škode.

Poplave so povzročile ogromno škodo na cestah, hišah in kmetijskih pridelkih. Prizadele so 45 895 gospodinjstev, dodatnih 306 gospodinjstev pa so prizadeli zemeljski plazovi. Poplave so še posebej močno prizadele tudi prometno omrežje v regiji.

Slovaški organi so skupno neposredno škodo ocenili na 561,134 milijona EUR. Ta znesek pomeni 0,89 % slovaškega BND oziroma 148,37 % običajnega praga za odobritev sredstev iz Solidarnostnega sklada, ki je za Slovaško veljal leta 2010 in je znašal 378,205 milijona EUR. Slovaška vloga je bila tako opredeljena kot vloga za „večjo naravno nesrečo“. Komisija se je zato 15. decembra 2010 odločila, da vlogi ugodi, in predlagala, da se Slovaški dodeli pomoč v višini 20 430 841 EUR. Predlog za ustrezno spremembo proračuna je sledil v začetku januarja 2011.

Poljska (poplave)

Poljsko sta maja in junija 2010 prizadela dva medsebojno povezana vala poplav, ki ju je povzročilo izjemno močno deževje. Prva škoda, nastala zaradi teh poplav, je bila evidentirana 14. maja 2010. Poljski organi so vlogo za pomoč iz Solidarnostnega sklada predložili 23. julija 2010, to je v desettedenskem roku.

Poplave so povzročile veliko škodo, zlasti ob rekah Visla in Odra. Zaradi poplav je bilo prizadetih 266 000 ljudi, od tega jih je 31 000 moralo zapustiti svoje domove. Velika škoda je nastala tudi v podjetjih, kmetijstvu in na javni infrastrukturi. Za spoprijemanje z obsegom nesreče je Poljska zaprosila tudi za pomoč iz evropskega mehanizma za civilno zaščito.

Skupna neposredna škoda je bila ocenjena na 2,998 milijarde EUR oziroma 0,846 % poljskega BND, kar močno presega običajni prag za odobritev sredstev iz Solidarnostnega sklada, ki je za Poljsko veljal leta 2010 in je znašal 2,124 milijarde EUR. Poljska vloga je torej izpolnjevala običajni prag za odobritev sredstev iz Sklada in se je obravnavala kot vloga za „večjo naravno nesrečo“. Komisija se je 15. decembra 2010 odločila, da vlogi ugodi, in predlagala, da se Poljski dodeli pomoč v višini 105 567 155 EUR. Predlog za ustrezno spremembo proračuna je sledil v začetku januarja 2011.

Češka (poplave)

Češka je vlogo za finančno pomoč predložila na podlagi merila „sosednje države“, potem ko so jo prizadele poplave, povezane z istim vremenskim pojavom, ki je maja 2010 povzročil večji nesreči na Slovaškem in Poljskem. Češki organi so prijavili škodo, ki je zaradi poplav nastala 18. maja 2010, in svojo vlogo predložili 23. julija 2010, to je v desettedenskem roku.

Na podlagi merila „sosednje države“ lahko države, ki jih je prizadela ista nesreča kot sosednjo državo, za katero je bila ta priznana kot večja nesreča, zaprosijo za pomoč, čeprav je znesek škode pod običajnim pragom. V češkem primeru so poplave povzročile škodo v štirih regijah na severu in vzhodu države. Poplave so neposredno prizadele več kot dva milijona prebivalcev v teh regijah, saj so bili strukturno poškodovani domovi, izgubljena je bila zasebna lastnina, onemogočene so bile osnovne storitve in nastala je škoda za lokalno gospodarstvo. Svoje domove je moralo zapustiti 1 000 ljudi.

Skupna neposredna škoda, ki so jo povzročile poplave, je znašala 204,456 milijona EUR. Čeprav to pomeni samo 0,15 % češkega BND oziroma 24,81 % običajnega praga za odobritev sredstev iz Solidarnostnega sklada, ki je za Češko veljal leta 2010 in je znašal 824,029 milijona EUR, je vloga izpolnjevala merilo sosednje države, ker sta bili vlogi Poljske in Slovaške sprejeti kot vlogi za „večje nesreče“.

Komisija se je zato 15. decembra 2010 odločila, da ugodi češki vlogi, in predlagala dodelitev pomoči v višini 5 111 401 EUR. Predlog za ustrezno spremembo proračuna je sledil v začetku januarja 2011.

Madžarska (poplave)

Zaradi enomesečnega skoraj neprekinjenega deževja maja in junija 2010 so Madžarsko prizadele hude poplave, ki so povzročile škodo v povodju Donave in na severovzhodu države. Madžarski organi so vlogo za pomoč iz Solidarnostnega sklada predložili 24. julija 2010, to je v desettedenskem roku. V madžarski vlogi je bila podrobno predstavljena obsežna škoda na infrastrukturi, saj so bile poplavljene ceste, 612 posameznih škodnih primerov pa je bilo na madžarskem železniškem omrežju. Poplave in neurja s točo so prizadeli gospodarstvo, zlasti na podeželskih območjih, saj so uničili 145 000 ha zemljišč. Pri reševanju je moralo svoje domove zapustiti 5 259 ljudi.

Madžarski organi so prijavili skupno neposredno škodo v višini 719,343 milijona EUR oziroma 0,73 % madžarskega BND, kar je 121,78 % običajnega praga za odobritev sredstev iz Solidarnostnega sklada, ki je za Madžarsko veljal leta 2010 in je znašal 590,710 milijona EUR. Ker je bila škoda nad pragom za običajno odobritev sredstev iz Sklada, je bila vloga opredeljena kot vloga za „večjo naravno nesrečo“. Komisija je 15. decembra 2010 ugodila vlogi Madžarske in predlagala, da se ji dodeli pomoč v višini 22 485 772 EUR. Predlog za ustrezno spremembo proračuna je sledil v začetku januarja 2011.

Hrvaška (poplave)

Iste vremenske razmere, ki so med majem in junijem 2010 povzročile poplave na Madžarskem, so prizadele tudi vzhodne in osrednje regije Hrvaške. Hrvaška je kot sosednja država Madžarske lahko predložila vlogo za finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada na podlagi merila „sosednje države“. Hrvaški organi so po nastanku prve škode 31. maja 2010 vlogo predložili 9. avgusta 2010, to je v desettedenskem roku.

Zaradi poplav in neviht s točo je bilo močno poškodovanih 687 hiš, poškodovani so bili vodovodni sistemi, lokalne in regionalne ceste so bile neprevozne, 112 družin pa je moralo zapustiti svoje domove. Skupna neposredna škoda je bila ocenjena na 153,039 milijona EUR, kar pomeni 55,49 % običajnega praga za odobritev sredstev iz Solidarnostnega sklada, ki je veljal za Hrvaško leta 2010 in je znašal 275,804 milijona EUR. Ker je bil isti pojav na Madžarskem opredeljen kot večja nesreča, je bilo hrvaški vlogi ugodeno na podlagi merila „sosednje države“. Komisija se je zato 15. decembra 2010 odločila, da Hrvaški dodeli finančno pomoč v višini 3 825 983 EUR. Predlog za ustrezno spremembo proračuna je sledil v začetku januarja 2011.

Romunija (poplave)

Obdobje poplav in zemeljskih plazov, ki se je začelo 23. junija 2010, je prizadelo večino regij v Romuniji in povzročilo veliko škodo po vsej državi. Romunski organi so vlogo za finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada predložili 31. avgusta 2010, to je v desettedenskem roku za predložitev vlog.

Poplave v Romuniji so prizadele skupaj 6,7 milijona ljudi, od katerih jih je 15 000 moralo zapustiti svoje domove. Močno poškodovano in prekinjeno je bilo cestno omrežje s 5 257 km poškodovanih cest, resno poškodovani pa so bili tudi vodovodni in kanalizacijski objekti. Poplave so prizadele tudi romunsko gospodarstvo, saj je bilo uničenih 110 585 ha kmetijskih zemljišč in 8 222 ha gozdov. Romunski organi so skupno neposredno škodo ocenili na 875,758 milijona EUR. Ta znesek pomeni 0,67 % romunskega BND in presega običajni prag za odobritev sredstev iz Solidarnostnega sklada, ki je znašal 787,935 milijona EUR. Romunska vloga je bila zato opredeljena kot vloga za „večjo naravno nesrečo“. Komisija je 15. decembra 2010 ugodila vlogi Romunije in predlagala dodelitev pomoči v višini 24 967 741 EUR. Predlog za ustrezno spremembo proračuna je sledil v začetku januarja 2011.

Tekoče vloge

Leta 2010 je bilo prejetih skupaj 17 vlog. Ker so bile nekatere od teh vlog prejete šele proti koncu leta, se je njihova obravnava nadaljevala v letu 2011. Gre za vloge Francije (poplave v departmaju Var), Češke (jesenske poplave), Nemčije (poplave na Saškem), Hrvaške in Slovenije (septembrske poplave) ter Madžarske (razlitje rdečega blata). Te vloge bodo v celoti obravnavane v letnem poročilu Solidarnostnega sklada Evropske unije za leto 2011.

FINANCIRANJE

V letu 2010 je bila nepovratna pomoč iz Solidarnostnega sklada izplačana za en primer, za katerega je bila vloga prejeta januarja 2010 (poplave na Irskem). Ustrezni predhodni predlog spremembe proračuna št. 7/2010[5] je proračunski organ odobril 24. novembra 2010.

Sredstva iz Sklada so bila uporabljena še za dve vlogi, prejeti leta 2010. Predhodni predlog spremembe proračuna št. 8/2010[6] zajema poplave, ki so prizadele Portugalsko (poplave na Madeiri) in Francijo (neurje Xynthia), proračunski organ pa ga je odobril 15. decembra 2010. Izplačila so bila izvršena v začetku leta 2011 po sprejetju sklepov o nepovratni pomoči in po podpisu sporazumov o izvajanju.

Država upravičenka | Nesreča | Kategorija | Dodeljeni znesek (v EUR) |

Irska | poplave (november 2009) | regionalna | 13 022 500 |

Portugalska | poplave na Madeiri | večja | 31 255 790 |

Francija | neurje Xynthia | regionalna | 35 635 750 |

Skupaj | 79 914 040 |

SPREMLJANJE

Italija (potres v deželi Abruci)

Komisija je od 11. do 13. aprila 2010 izvedla nadzorni obisk L'Aquile in Rima, da bi se seznanila s sistemi, ki so jih italijanski organi vzpostavili za izvajanje nepovratne pomoči iz Solidarnostnega sklada v višini 493,8 milijona EUR, dodeljene po potresu aprila 2009. Potres v L'Aquili v italijanski deželi Abruci je bil dejansko največja nesreča od ustanovitve Sklada, zato je bila pomoč v višini skoraj polovice milijarde EUR doslej najvišji dodeljeni znesek nepovratne pomoči[7].

Komisija je raziskala zlasti namigovanja v medijih o morebitni vpletenosti državne civilne zaščite v nepravilnosti pri oddaji naročil za obnovitvena dela v L'Aquili, vendar ni našla dokazov, ki bi potrjevali ta namigovanja.

Italijanski organi so pozdravili obisk ter priskrbeli obsežne in podrobne informacije o izvajanju nepovratne pomoči iz Solidarnostnega sklada in sistema, vzpostavljenega za zagotavljanje pravilnosti in zakonitosti porabe sredstev. Komisija se je z obiskom prepričala o delovanju vzpostavljenih sistemov in doseženem napredku. Glede na prejete informacije je bila nepovratna pomoč iz Solidarnostnega sklada uporabljena učinkovito ob upoštevanju pravil iz Uredbe o Solidarnostnem skladu, odločbe o nepovratni pomoči in sporazuma o izvajanju. To mnenje je bilo potrjeno s poročilom o izvajanju, ki so ga italijanski organi predložili v začetku leta 2011.

Francija (neurje Klaus)

Komisija je 15. junija 2010 izvedla nadzorni obisk v Franciji, da bi se seznanila s sistemi, ki so jih francoski organi vzpostavili za izvajanje nepovratne pomoči iz Solidarnostnega sklada v višini 109,4 milijona EUR po neurju Klaus, ki je januarja 2009 hudo prizadelo regije Akvitanija, Midi-Pyrénées in Languedoc-Roussillon. Neurje Klaus v jugozahodni Franciji je bilo druga večja nesreča, ki je povzročila nadpovprečno veliko škodo.

Tako kot v preteklosti so zadevni organi toplo pozdravili ta obisk, ki je bil priložnost za pojasnitev tehničnih vprašanj, kot so upravičenost izdatkov, rok za uporabo nepovratne pomoči in vprašanja v zvezi z nadzorom. Komisija si je ob obisku lahko tudi ustvarila vtis o dodani vrednosti Solidarnostnega sklada in zbrala informacije o sistemih izvajanja.

ZAKLJUčKI

Člen 8(2) Uredbe o Solidarnostnem skladu določa, da država upravičenka najpozneje v šestih mesecih po izteku enoletnega roka od datuma izplačila nepovratnih sredstev predloži poročilo o finančnem izvajanju nepovratnih sredstev (v nadaljnjem besedilu: poročilo o izvajanju) z izjavo o utemeljitvi izdatkov (v nadaljnjem besedilu: izjava o veljavnosti). Ob koncu tega postopka Komisija zaključi pomoč iz Sklada.

Leta 2010 so bile zaključene štiri vloge za pomoč iz Solidarnostnega sklada EU.

1. V zvezi z zaključkom pomoči za neurje na Slovaškem leta 2005, za katero je bila odobrena finančna pomoč v višini 5 667 578 EUR, je bilo poročilo o izvajanju prejeto 9. maja 2007. Ker so slovaški organi uporabili napačen menjalni tečaj, so bili prijavljeni izdatki za 34 992,28 EUR nižji od dodeljenega zneska. Komisija je, da bi rešila vprašanje manjkajočih izdatkov zaradi uporabe napačnega menjalnega tečaja, Slovaški predlagala, da prijavi dodatne izdatke za pokritje razlike. Slovaški organi so marca 2010 prijavili dodatne izdatke, za katere je bilo ugotovljeno, da so upravičeni na podlagi Uredbe, odločbe o nepovratni pomoči in sporazuma o izvajanju. Komisija je primer zaključila maja 2010.

2. V primeru poplav v Bolgariji avgusta 2005 je bila odobrena finančna pomoč v višini 10 632 185 EUR, poročilo o izvajanju pa je prispelo 17. januarja 2008. Bolgarski organi so v izjavi o veljavnosti izkazali, da so bili njihovi izdatki za 35 090 EUR nižji od dodeljenega zneska. Poleg tega so bili pri reviziji bolgarskih organov razkriti neupravičeni izdatki v višini 8 476 EUR. Komisija je zato v soglasju z bolgarskimi organi začela postopek izterjave in 29. decembra 2008 so ji bolgarski organi vrnili znesek v višini 43 566 EUR. Nadaljnji analiza in presoja Komisije sta bili dokončani spomladi 2010. Komisija je primer zaključila maja 2010.

3. V zvezi z neurjem v Latviji januarja 2005 je bila latvijskim organom izplačana nepovratna pomoč v višini 9 487 180 EUR. Komisija je poročilo o izvajanju prejela 5. novembra 2007. Latvijski organi so izkazali neporabljene in neupravičene izdatke v višini 114 458,80 EUR. Komisija je za dokončanje presoje od latvijskih organov zahtevala dodatne informacije. Dogovorili so se o vračilu zneska v višini 114 458,80 EUR. Komisija je začela postopek izterjave, vračilo pa je prejela avgusta 2010.

4. Četrti zaključek pomoči se je nanašal na poplave v Avstriji avgusta 2005, za katere je bila odobrena finančna pomoč v višini 14 798 589 EUR, poročilo o izvajanju pa je prispelo 12. februarja 2008. Po temeljiti presoji, ki so jo opravile službe Komisije, se je pojavila potreba po dodatnih informacijah o izjavi o veljavnosti. Avstrijski organi so predložili te dodatne informacije, in ker niso bile ugotovljene nepravilnosti, je Komisija primer zaključila decembra 2010.

Komisija je leta 2010 prejela končna poročila o izvajanju za nepovratno pomoč, dodeljeno leta 2008, od Združenega kraljestva (poplave), Francije (orkan Dean na Antilih), Grčije (gozdni požari) in Slovenije (poplave). Ob koncu obdobja, ki ga zajema to letno poročilo, ocenjevanje teh poročil o izvajanju še ni bilo končano.

SKLEPI

Delovanje Solidarnostnega sklada v letu 2010 je znova potrdilo izkušnje iz preteklih let. Povzeti ga je mogoče, kot sledi:

- v zvezi z večjimi nesrečami, katerih škoda presega – razmeroma visok – prag, Solidarnostni sklad deluje kar zadovoljivo. Merila so jasna in preprosta za presojo, države običajno nimajo težav pri pripravi vloge. Stopnja uspešnosti ostaja 100-odstotna;

- po drugi strani imajo države pri vlogah za manjše nesreče, predloženih na podlagi izjemnih pravil za tako imenovane neobičajne regionalne nesreče, resne težave, zlasti ker se merila iz Uredbe zdijo nejasna in zapletena. Obveznost držav, da v vlogi prizadeto regijo opredelijo kot enotno sklenjeno območje, na katerem mora biti prizadeta večina prebivalstva, pogosto ne odraža realnosti. V mnogih primerih celo regionalne nesreče prizadenejo geografsko nepovezana območja (npr. poplave v različnih povodjih), zaradi česar je težko opredeliti enotno sklenjeno območje. Poleg tega se zdi dokazovanje resnih in trajnih posledic za gospodarsko stabilnost prizadete regije nekoliko špekulativno, gospodarsko nesmiselno in – vsekakor – obremenjujoče, saj je take posledice težko oceniti, zlasti pri manjših območjih. Doslej se približno dvema tretjinama vlog, predloženih na podlagi tega pravila, ni ugodilo, ker ne izpolnjujejo meril;

- splošno mnenje je, da bi moral biti Sklad bolj odziven in bi moral zagotoviti hitrejšo razpoložljivost pomoči. Čeprav je res, da Sklad ni bil nikoli zasnovan kot instrument za nujno pomoč, je upravičeno pričakovati, da se finančna pomoč iz Sklada da na voljo čim hitreje. Roki do enega leta so vsekakor predolgi.

Na podlagi pravil veljavne Uredbe o Solidarnostnem skladu je zelo malo možnosti za rešitev teh (in nekaterih drugih) vprašanj. Prvi poskus Komisije leta 2005 za izboljšanje delovanje Sklada, ki je vključeval predlog nove uredbe o Solidarnostnem skladu, je Evropski parlament sprejel z naklonjenostjo, ni pa dobil podpore med državami članicami.

Komisija se je zato odločila za nov pristop in je 6. oktobra 2011 predložila sporočilo o prihodnosti Solidarnostnega sklada[8]. V njem je podrobneje analizirala delovanje Sklada, izpostavila vprašanja in predstavila mogoče rešitve. O sporočilu naj bi razpravljala z zainteresiranimi stranmi, zlasti z državami članicami, Evropskim parlamentom in regijami. V drugi fazi in odvisno od izida razprav bi Komisija lahko predstavila zakonodajni predlog za prilagoditev in izboljšanje veljavne uredbe.

Priloga 1: Pragi za večje nesreče, veljavni leta 2010(na podlagi podatkov iz leta 2008 za bruto nacionalni dohodek)

(v milijonih EUR) |

Država | BND 2008* | 0,6 % BND* | Prag za večje nesreče za leto 2010* |

AT | ÖSTERREICH | 277 386 | 1 664,317 | 1 664,317 |

BE | BELGIË/BELGIQUE | 346 971 | 2 081,826 | 2 081,826 |

BG | BULGARIA | 33 613 | 201,680 | 201,680 |

CY | KYPROS | 16 125 | 96,749 | 96,749 |

CZ | ČESKÁ REPUBLIKA | 137 338 | 824,029 | 824,029 |

DE | DEUTSCHLAND | 2 536 990 | 15 221,940 | 3 466,573** |

DK | DANMARK | 236 286 | 1 417,714 | 1 417,714 |

EE | EESTI | 15 104 | 90,623 | 90,623 |

EL | ELLADA | 231 285 | 1 387,712 | 1 387,712 |

ES | ESPAÑA | 1 060 554 | 6 363,324 | 3 466,573** |

FI | SUOMI/FINLAND | 184 311 | 1 105,866 | 1 105,866 |

FR | FRANCE | 1 963 018 | 11 778,108 | 3 466,573** |

HU | MAGYARORSZÁG | 98 452 | 590,710 | 590,710 |

IE | ÉIRE/IRELAND | 155 909 | 935,456 | 935,456 |

IT | ITALIA | 1 548 138 | 9 288,830 | 3 466,573** |

LT | LIETUVA | 31 216 | 187,296 | 187,296 |

LU | LUXEMBOURG (G. D.) | 29 716 | 178,294 | 178,294 |

LV | LATVIJA | 22 812 | 136,874 | 136,874 |

MT | MALTA | 5 513 | 33,077 | 33,077 |

NL | NEDERLAND | 580 214 | 3 481,284 | 3 466,573** |

PL | POLSKA | 354 153 | 2 124,920 | 2 124,920 |

PT | PORTUGAL | 159 734 | 958,406 | 958,406 |

RO | ROMÂNIA | 131 323 | 787,935 | 787,935 |

SE | SVERIGE | 339 519 | 2 037,115 | 2 037,115 |

SI | SLOVENIJA | 36 278 | 217,669 | 217,669 |

SK | SLOVENSKO | 63 034 | 378,205 | 378,205 |

UK | UNITED KINGDOM | 1 854 711 | 11 128,264 | 3 466,573** |

TR | TÜRKIYE | 373 991 | 2 243,944 | 2 243,944 |

HR | HRVATSKA | 45 967 | 275,804 | 275,804 |

Pragi so opredeljeni kot 0,6 % BND ali tri milijarde EUR po cenah iz leta 2002, pri čemer se upošteva nižji znesek.

*Zaokrožene številke.

** ~ tri milijarde EUR po cenah iz leta 2002.

PRILOGA 2: TEKOčE VLOGE IZ LETA 2009 ZA POMOč IZ SOLIDARNOSTNEGA SKLADA EVROPSKE UNIJE IN NOVE VLOGE, O KATERIH SE JE ODLOčALO LETA 2010[9]

Datum prve škode | 27. 2. 2010 | 9. 5. 2010 | 14. 5. 2010 | 18. 5. 2010 | 15. 5. 2010 | 31. 5. 2010 | 23. 6. 2010 |

Datum vloge | 7. 5. 2010 | 16. 7. 2010 | 23. 7. 2010 | 23. 7. 2010 | 24. 7. 2010 | 9. 8. 2010 | 31. 8. 2010 |

Popolne informacije na voljo dne | 7. 5. 2010 | 27. 9. 2010 | 23. 7. 2010 | 23. 7. 2010 | 24. 7. 2010 | 9. 8. 2010 | 31. 8. 2010 |

Prag večje nesreče (v milijonih EUR) | 3 466,57 | 378,21 | 2 124,92 | 824,03 | 590,71 | 275,8 | 787,94 |

Skupna neposredna škoda (v milijonih EUR) | 1 425,43 | 561,13 | 2 998,99 | 204,46 | 719,34 | 153,04 | 875,76 |

Kategorija | regionalna | večja | večja | sosednja | večja | sosednja | večja |

Škoda/prag | 41,12 % | 148,37 % | 141,13 % | 24,81 % | 121,78 % | 55,49 % | 111,15 % |

Stroški upravičenih nujnih ukrepov (v milijonih EUR) | 473,84 | 78,42 | 2 195,66 | 136,95 | 194,2 | 11,67 | 715,03 |

Upravičeni strošek/skupna škoda | 33,24 % | 13,98 % | 73,21 % | 66,98 % | 27 % | 7,63 % | 81,65 % |

Pomoč/upravičeni strošek | 7,52 % | 26,05 % | 4,81 % | 3,73 % | 11,58 % | 32,78 % | 3,49 % |

Stopnja pomoči (% skupne škode) | 2,5 % | 3,64 % | 3,52 % | 2,5 % | 3,13 % | 2,5 % | 2,85 % |

Datum sklepa o nepovratni pomoči | 14. 1. 2011 | 2011 | 2011 | 2011 | 2011 | 2011 | 2011 |

Datum sporazuma o izvajanju | 10. 2. 2011 | 2011 | 2011 | 2011 | 2011 | 2011 | 2011 |

Odobrena pomoč (v EUR) | 35 635 750 | 20 430 841 | 105 567 155 | 5 111 401 | 22 485 772 | 3 825 983 | 24 967 741 |

PRILOGA 3: VLOGE ZA POMOč IZ SOLIDARNOSTNEGA SKLADA EU OD LETA 2002

2 | CZ | poplave | 2 300 | večja | 129 |

3 | FR | poplave (Le Gard) | 835 | regionalna | 21 |

4 | DE | poplave | 9 100 | večja | 444 |

Skupna pomoč za vloge v letu 2002 | 728 |

2 0 0 3 | 1 | ES | razlitje nafte (Prestige) | 436 | regionalna | 8,626 |

2 | IT | potres (Molise/Apulija) | 1 558 | regionalna | 30,826 |

3 | IT | izbruh vulkana (Etna) | 894 | regionalna | 16,798 |

4 | IT | poplave (severna Italija) | (1 900) | (večja) | zavrnjena |

5 | GR | neugodne zimske vremenske razmere | (ni jasno) | (večja?) | zavrnjena |

6 | PT | gozdni požari | 1 228 | večja | 48,539 |

7 | FR | gozdni požari (južna Francija) | 531 | (regionalna) | zavrnjena |

8 | ES | gozdni požari (na meji s Portugalsko) | 53 | sosednja država | 1,331 |

9 | MT | poplave | 30 | večja | 0,961 |

10 | IT | poplave (Furlanija - Julijska krajina) | (525) | (regionalna) | zavrnjena |

Skupna pomoč za vloge v letu 2003 | 107,081 |

2 0 0 4 | 1 | FR | poplave (delta Rone) | 785 | regionalna | 19,625 |

2 | ES | poplave (Malaga) | (73) | (regionalna) | zavrnjena |

3-9 | ES | gozdni požari (7 vlog) | (480) | (regionalna) | vseh 7 zavrnjenih |

10 | SK | poplave | (29) | (regionalna) | zavrnjena |

11 | SI | potres | (13) | (regionalna) | umaknjena |

Skupna pomoč za vloge v letu 2004 | 19,625 |

2 0 0 5 | 1 | SK | nevihta (Tatre) | 203 | večja | 5,668 |

2 | IT | poplave (Sardinija) | (223, precenjena) | (regionalna) | zavrnjena |

3 | EE | nevihta | 48 | večja | 1,29 |

4 | LV | nevihta | 193 | večja | 9,487 |

5 | SE | nevihta „Gudrun“ | 2 297 | večja | 81,725 |

2 0 0 5 | 6 | LT | nevihta | 15 | sosednja država | 0,379 |

7 | GR | poplave reke Evros | (112) | (regionalna) | zavrnjena |

8 | RO | spomladanske poplave | 489 | večja | 18,798 |

9 | BG | spomladanske poplave | 222 | večja | 9,722 |

10 | BG | poletne poplave | 237 | večja | 10,632 |

11 | RO | poletne poplave | 1 050 | večja | 52,4 |

12 | AT | poplave (Tirolska/Vorarlberg) | 592 | regionalna | 14,799 |

Skupna pomoč za vloge v letu 2005 | 204,905 |

2 0 0 6 | 1 | UK | eksplozija skladišča nafte Buncefield | (700) | (regionalna) | umaknjena |

2 | GR | poplave reke Evros | 372 | regionalna | 9,306 |

3 | HU | poplave | 519 | večja | 15,064 |

4 | ES | gozdni požari v Galiciji | (91) | (regionalna) | zavrnjena |

Skupna pomoč za vloge v letu 2006 | 24,370 |

2 0 0 7 | 1 | DE | neurje „Kyrill“ | 4750 | večja | 166,9 |

2 | FR | Reunion, ciklon „Gamede“ | 211 | regionalna | 5,29 |

3 | ES | poplave na otoku El Hierro | (18) | (regionalna) | zavrnjena |

4 | ES | poplave v pokrajini La Mancha | (66) | (regionalna) | zavrnjena |

5 | UK | poplave | 4 612 | večja | 162,387 |

6 | CY | gozdni požari | (38) | (regionalna) | zavrnjena |

7 | ES | gozdni požari na Kanarskih otokih | (144) | (regionalna) | zavrnjena |

8-16 | IT | 9 vlog za gozdne požare v 9 deželah | - | (regionalna) | ni sprejemljiva, rok zamujen |

17 | FR | orkan „Dean“ na Martiniku | 509 | regionalna | 12,78 |

18 | GR | gozdni požari | 2 118 | večja | 89,769 |

19 | SI | poplave | 233 | večja | 8,254 |

Skupna pomoč za vloge v letu 2007 | 445,380 |

2 0 0 8 | 1 | CY | suša | 165,4 | večja | 7,605 |

2 | RO | poplave | 471,4 | regionalna | 11,785 |

Skupna pomoč za vloge v letu 2008 | 19,390 |

2 | IT | potres v deželi Abruci | 10 212,0 | večja | 493,771 |

3 | GR | gozdni požari (2009) | (152,8) | (regionalna) | zavrnjena |

4 | CY | nevihte (2009) | (2,6) | (regionalna) | zavrnjena |

5 | GR | poplave na otoku Evia | (83,2) | (regionalna) | zavrnjena |

6 | IT | zemeljski plazovi v Mesini | (598,9) | (regionalna) | zavrnjena |

Skupna pomoč za vloge v letu 2009 | 603,148 |

2 0 1 0 | 1 | IE | poplave (2009) | 520,9 | regionalna | 13,022 |

2 | IT | poplave v Toskani (2009) | (211,7) | (regionalna) | zavrnjena |

3 | ES | poplave v Andaluziji (2010) | (709,7) | (regionalna) | zavrnjena |

4 | PT | poplave na Madeiri | 1 080 | večja | 31,256 |

5 | FR | neurje Xynthia | 1 425 | regionalna | 35,636 |

6 | SK | poplave (2010) | 649,9 | večja | 20,431 |

7 | PL | poplave (2010) | 2 993,7 | večja | 105,567 |

8 | CZ | poplave (2010) | 204,5 | sosednja | 5,111 |

9 | HU | poplave (2010) | 719,3 | večja | 22,486 |

10 | HR | poplave (2010) | 153,04 | sosednja | 3,826 |

11 | FR | poplave v departmaju Var (2010) | 703-778 | regionalna | še nerešena na dan 31. 12. 2010 |

12 | RO | poplave (2010) | 875,75 | večja | 24,968 |

13 | CZ | avgustovske poplave (2010) | 436,5 | regionalna | še nerešena na dan 31. 12. 2010 |

14 | DE | poplave na Saškem (2010) | 937,7 | regionalna | še nerešena na dan 31. 12. 2010 |

15 | HR | septembrske poplave (2010) | 47 | sosednja | še nerešena na dan 31. 12. 2010 |

16 | SI | septembrske poplave (2010) | 251,3 | večja | še nerešena na dan 31. 12. 2010 |

17 | HU | razlitje rdečega blata (2010) | 174,32 | regionalna | še nerešena na dan 31. 12. 2010 |

Skupna pomoč za vloge v letu 2010 | 262,303 |

Skupni znesek pomoči, odobrene od leta 2002 | 2 414,200 milijona EUR |

[1] Uredba Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 (UL L 311, 14.11.2002, str. 3).

[2] Večino te nepovratne pomoči je bilo mogoče izplačati šele leta 2011 po podpisu ustreznih sporazumov o izvajanju z državami upravičenkami.

[3] Prag za odobritev sredstev iz Solidarnostnega sklada je opredeljen kot škoda, ki presega 0,6 % bruto nacionalnega dohodka države ali tri milijarde EUR po cenah iz leta 2002. Pregled pragov, veljavnih v letu 2010, je v Prilogi 1.

[4] Te vremenske razmere so med majem in junijem 2010 prizadele večji del srednje in jugovzhodne Evrope, tako da je vloge za pomoč iz Solidarnostnega sklada poslalo pet držav: Slovaška, Poljska, Češka, Madžarska in Hrvaška.

[5] Predlog spremembe proračuna št. 8 k splošnemu proračunu za leto 2010 je Evropski parlament preštevilčil in 24. novembra 2010 sprejel kot spremembo proračuna št. 7 brez kakršne koli spremembe. COM(2010) 533, UL L 50, 24.2.2011.

[6] Predlog spremembe proračuna št. 9 k splošnemu proračunu za leto 2010 je Evropski parlament preštevilčil in 15. decembra 2010 sprejel kot spremembo proračuna št. 8 brez kakršne koli spremembe. COM(2010) 577, UL L 50, 24.2.2011.

[7] Podrobne informacije so na voljo v Letnem poročilu Solidarnostnega sklada Evropske unije za leto 2009, COM(2011) 136 z dne 23. marca 2011.

[8] Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Prihodnost Solidarnostnega sklada Evropske unije, COM(2011) 613 konč., 6.10.1011.

[9] Dodatne vloge so poslale CZ (avgustovske poplave), DE (poplave na Saškem), HR (septembrske poplave), SI (septembrske poplave) in HU (razlitje rdečega blata). O njih se je odločalo šele leta 2011 in bodo obravnavane v letnem poročilu za leto 2011.