Povzetek

A. Potreba po ukrepanju

Zakaj? V čem je težava?

Številne države članice in združenja potrošnikov so opozorili na pomanjkanje nekaterih varnostnih elementov v radijski opremi, povezani z internetom, in poudarili potrebo po uporabi minimalne ravni varnosti. V nasprotju z Direktivo 2014/53/EU o radijski opremi več veljavnih zakonodajnih aktov EU ne obravnava obveznih pogojev za dostop na trg izdelkov in državam članicam ne omogoča izvajanja korektivnih meritev na takšni opremi.

Kaj naj bi prinesla ta pobuda?

Glavni cilj te pobude je državam članicam omogočiti, da uveljavijo, da radijska oprema, dana na trg EU, učinkovito podpira cilje politike (v smislu zasebnosti, zaščite pred goljufijami in varnosti omrežij). Državljanom in strokovnjakom bi morali vliti zaupanje, da imajo proizvodi, ki jih uporabljajo, višjo raven zaščite. Drugi cilj je zagotoviti enotni trg, ki ga ne ovirajo različni lokalni ali nacionalni predpisi. Ti potrebujejo jasna in sorazmerna pravila, ki se učinkovito in enotno izvršujejo po vsej EU.

Kakšna je dodana vrednost ukrepanja na ravni EU?

Ker ni izvedbenih ukrepov pri dajanju izdelkov na trg, nacionalni organi za nadzor trga ne morejo preverjati, ali se za izdelke, ki so bili dani na trg EU, uporabljajo ustrezni zaščitni ukrepi ter ali imajo lastnosti, ki zmanjšujejo tveganja, povezana z goljufijami, kršenjem zasebnosti ali zlorabo omrežij. Ukrep EU bo vzpostavil enake konkurenčne pogoje za opremo s področja uporabe.

B. Rešitve

Katere zakonodajne in nezakonodajne možnosti politike so se upoštevale? Ali ima katera od njih prednost? Zakaj?

Preučene so bile naslednje možnosti: 0.Osnovni scenarij na podlagi obstoječe zakonodaje EU 1.Prostovoljni pristop 2.Sprejetje delegiranega akta na podlagi člena 3(3)(e) direktive o radijski opremi 3.Sprejetje delegiranega akta na podlagi člena 3(3)(f) direktive o radijski opremi 4.Sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 3(3)(e) in (f) direktive o radijski opremi 5.(Prednostno) Sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 3(3)(d), (e) in (f)

Kdo podpira katero možnost?

·Možnosti 0 in 1 podpirajo proizvajalci ·Možnosti 2 in 3 nista podprti ·Možnost 4 podpirajo države članice, združenja potrošnikov in združenja podjetij za varovanje kot alternativo za možnost 5 ·Možnost 5 podpirajo države članice, združenja potrošnikov in združenja podjetij za varovanje

C. Učinki prednostne možnosti

Kakšne so koristi prednostne možnosti (če obstaja, sicer glavnih možnosti)?

Možnost 5 obravnava tveganja v zvezi z zasebnostjo, goljufijami in varnostjo omrežij, ki so lahko zelo draga. Spodbuja zaupanje v novi digitalni razvoj in njegovo aplikacijo v praksi.

Kakšni so stroški prednostne možnosti (če obstaja, sicer glavnih možnosti)?

Stroški možnosti 5 se večinoma nanašajo na proizvajalce opreme, čeprav so lahko nekatere tehnične rešitve za skladnost s členom 3(3)(d), (e) in (f) enake. Stroški vgrajene varnosti bi morali biti že vključeni zaradi člena 32 splošne uredbe o varstvu podatkov, ki se že uporablja.

Kakšen bo vpliv na podjetja, MSP ter mikropodjetja?

Mala in srednja podjetja so pobudo pogojno podprla (vsaj v okviru edinega prejetega stališča združenja). Ker se ta pobuda nanaša na proizvajalce (radijskih) elektronskih in električnih izdelkov, vpliv na mikropodjetja ni pričakovan. Podjetja, ki niso proizvajalci radijske opreme, bodo imela koristi od večje varnosti opreme.

Ali bo prišlo do znatnih učinkov na nacionalne proračune in uprave?

Države članice niso poročale o znatnih učinkih na svoj proračun.

Ali bo prišlo do drugih znatnih učinkov?

Čeprav je učinke težko kvantificirati, bodo morda znatni: količinsko neopredeljivo povečanje zaupanja potrošnikov, prihranki zaradi večje zaščite omrežij, manj škode za ugled podjetij, dodana vrednost varnejših proizvodov, preprečevanje razdrobljenosti notranjega trga in učinkov neukrepanja na konkurenčnost podjetij EU.

D. Spremljanje

Kdaj bo politika pregledana?