EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 3.12.2015 COM(2015) 559 final/2 2015/0259(NLE) CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2015) 559 final of 10.11.2015.

Concerns all language versions.

Modification of Articles 2 and 10 to clarify their application to recreational fisheries.

The text shall read as follows: Predlog UREDBA SVETA o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2016 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode Unije in za plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Vse uredbe o določitvi ribolovnih možnosti morajo omejiti ulov staležev rib na ravni, ki morajo biti skladne s splošnimi cilji skupne ribiške politike (SRP). V zvezi s tem Uredba Sveta (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ribiški politiki (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba o skupni ribiški politiki) določa cilje za letne predloge omejitev ulova in ribolovnega napora za zagotovitev, da so ribiška območja Unije ekološko, gospodarsko in družbeno trajnostna. Določanje ribolovnih možnosti pomeni ciklus letnega upravljanja (dvoletnega v primeru globokomorskih staležev). Vendar to ne ovira uvedbe pristopov dolgoročnega upravljanja. Unija na tem področju dobro napreduje in ključni staleži komercialnega interesa se zdaj upravljajo z večletnimi načrti, ki jih je treba upoštevati pri določanju zgornjih mej za letne celotne dovoljene ulove (TAC) in napor. Ta predlog vsebuje ribolovne možnosti, ki jih Unija določi samostojno. Vsebuje tudi ribolovne možnosti na podlagi dvo- ali večstranskih posvetovanj o ribištvu. Rezultat se izvaja tako, da se po načelu relativne stabilnosti določi notranja dodelitev med države članice. Zato ta predlog poleg avtonomnih staležev Unije zajema tudi: deljene staleže, tj. staleže v Severnem morju in Skagerraku, ki se upravljajo skupaj z Norveško, ali staleže, ki so povezani s posvetovanji z obalnimi državami Komisije za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC); ribolovne možnosti na podlagi sporazumov v okviru regionalnih organizacij za upravljanje ribištva (RFMO). Številne ribolovne možnosti so v tem predlogu označene kot „pm“ (pro memoria). Vzrok za to je lahko: –da mnenje glede nekaterih staležev ob sprejetju predloga ni na voljo ali –da nekatere omejitve ribolova in druga priporočila zadevne RFMO še niso na voljo, ker RFMO še ni imela svojega letnega zasedanja, ali –da za nekatere staleže v grenlandskih vodah ter za deljene staleže ali staleže, ki se izmenjujejo z Norveško in drugimi tretjimi državami, številke še niso na voljo in bodo določene ob koncu posvetovanj s temi državami novembra in decembra 2015, ali –da je bilo za nove TAC mnenje prejeto, vendar se ocenjevanje še izvaja. Pregled staležev Komisija je kot običajno v letnem Sporočilu Komisije v zvezi s posvetovanjem o ribolovnih možnostih (COM(2015) 239, v nadaljnjem besedilu: Sporočilo) ponovno proučila položaj, kateremu je treba prilagoditi predloge glede ribolovnih možnosti. Sporočilo omogoča pregled stanja staležev na podlagi ugotovitev iz nasvetov znanstvenikov iz leta 2015. Spodbudno je, da Sporočilo navaja, da število staležev, za katere je na voljo celovita analiza, narašča. Med staleži, za katere je na voljo mnenje na podlagi največjega trajnostnega donosa, se jih več kot polovica lovi na stopnji ali pod stopnjo, ki bi zagotavljala največji trajnostni donos. Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) je 30. julija 2015 v odgovor na zahtevo Komisije pripravil letno mnenje v zvezi z večino staležev rib iz tega predloga. ICES je upošteval usmeritve, ki jih je Komisija predstavila v svojem sporočilu. Nasveti, ki jih je podal ICES, temeljijo predvsem na podatkih: v celoti je mogoče oceniti samo staleže, za katere obstaja dovolj zanesljivih podatkov, da se lahko pripravijo ocene velikosti staležev ter napoved, kako se bodo ti odzvali na različne scenarije izkoriščanja (to se navaja kot „tabele možnosti ulova“). Kadar je na voljo dovolj podatkov, lahko znanstveni organi pripravijo ocene za prilagoditev na ribolovne možnosti, s čimer se omogoči ribolov staleža z največjim trajnostnim donosom (MSY). V takih primerih se mnenje navaja kot „mnenje na podlagi največjega trajnostnega donosa“. V drugih primerih se znanstvena organa pri pripravi priporočil v zvezi z ravnmi ribolovnih možnosti zanašata na previdnostni pristop. Metodologija, ki jo je v ta namen upošteval ICES, je predstavljena v objavljenem gradivu ICES, ki se nanaša na izvajanje svetovanja v zvezi s staleži, za katere niso na voljo vsi podatki. Največji del predlaganih TAC je vključenih v Prilogo IA. V njej je navedenih 153 TAC za staleže, ulovljene v Skagerraku, Kattegatu, v podobmočjih ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV, v EU vodah CECAF in vodah Francoske Gvajane. Izmed teh TAC jih je 11 določenih v skladu z mnenjem na podlagi največjega trajnostnega donosa. Za ostale pa velja naslednje:

3 TAC so predlagani v skladu z dolgoročnimi strategijami upravljanja, npr. načrti upravljanja, ki izhajajo iz veljavnih posebnih uredb v zvezi s skupno ribiško politiko, predlogov Komisije za načrte upravljanja, ki še niso bili sprejeti, ali pristopa upravljanja, ki so jih pripravili svetovalni sveti in ki so jih znanstveni svetovalni organi označili za previdnostne. 51 TAC zadeva staleže, za katere niso na voljo vsi podatki in torej zanje celotna analiza ni na voljo. Od teh se za 26 TAC predlaga nespremenjene vrednosti v primerjavi z letom 2015, po tem ko sta Svet in Komisija izdala skupno izjavo, v skladu s katero naj bi ribolovne možnosti ostale enake, razen če se pojavijo znanstvena mnenja, ki opozarjajo na poslabšanje določenega staleža. Razlog za ta sklep je, da je večina teh staležev prilov pri mešanem ribolovu in spremembe TAC dejansko ne vplivajo na razvoj njihovega statusa, medtem ko bi vedno nova zmanjšanja TAC lahko privedla do zavržkov. Preostali TAC so na tej stopnji prikazani kot „pm“ (pro memoria) zaradi dejstva, da z njimi povezana znanstvena mnenja še niso na voljo, da je treba mnenja dodatno analizirati ali da bi bilo treba pozneje v letu izvesti mednarodna pogajanja ali skleniti sporazume (npr. zasedanja RFMO). Za te staleže bo predlog treba dopolniti, ko bodo na voljo mnenja in informacije v zvezi s tem. Vse predlagane ribolovne možnosti ustrezajo znanstvenemu mnenju o stanju staležev, ki ga je prejela Komisija in je bilo uporabljeno na način, naveden v Sporočilu. Obveznost iztovarjanja, uvedena z Uredbo (EU) št. 1380/2013 Obveznost iztovarjanja, uvedena z osnovno uredbo o skupni ribiški politiki, se od leta 2015 do leta 2019 začenja postopoma uporabljati. V letu 2019 se bo obveznost iztovarjanja uporabljala za vse staleže, za katere velja celotni dovoljeni ulov. Od 1. januarja 2016 bo obveznost iztovarjanja začela veljati za ribolov nekaterih pridnenih vrst v Severnem morju ter severozahodnih in jugozahodnih vodah Atlantika. Na podlagi skupnih priporočil, ki jih predložijo države članice, in v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013 je Komisija sprejela delegirane uredbe, ki določajo posebne načrte za zavržke. Z uvedbo obveznosti iztovarjanja in v skladu s členom 16(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 morajo predlagane ribolovne možnosti odražati razliko med iztovorjenimi in ulovljenimi količinami, pri tem pa upoštevati, da zavržki niso več dovoljeni. To se izvede na podlagi prejetega znanstvenega mnenja za staleže rib v okviru ribištva iz člena 15(1) nove osnovne uredbe o SRP. Ribolovne možnosti bi bilo treba določiti tudi v skladu z ostalimi zadevnimi določbami, in sicer s členom 16(1) (v zvezi z načelom relativne stabilnosti) in členom 16(4) (v zvezi s cilji skupne ribiške politike in pravili iz večletnih načrtov). Zato bo Komisija predlagala povečanje TAC za staleže, za katere bo v letu 2016 začela veljati obveznost iztovarjanja. Kadar mora biti ulov iz istega staleža pri ribolovih, za katere je začela veljati obveznost iztovarjanja v letu 2016, iztovorjen, medtem ko je drug ulov iz istega staleža še vedno mogoče zavreči (ulov iz ribolova, za katerega obveznost iztovarjanja začne veljati med 2017 in 2019), bo Komisija na podlagi najboljših razpoložljivih podatkov predlagala povišanje TAC, ki bo ustrezal količinam, ki jih bo treba iztovoriti. Na zahtevo Komisije, da ji države članice pošljejo podrobne podatke o zavržkih, je Komisija te podatke prejela za Severno morje. Za severozahodne in jugozahodne vode so države članice poslale podatke, ki temeljijo na povprečnih stopnjah zavržkov. Komisija je zato zaprosila za znanstveno mnenje tem, koliko posamezni segment ladjevja, za katerega velja obveznost iztovarjanja, prispeva k celotnemu ulovu in zavržkom za zadevne staleže ter kolikšna je za te staleže stopnja zavržkov navedenih segmentov ladjevja. Komisija je zahtevala tudi znanstveno mnenje o uporabi povprečne stopnje zavržkov, kar bo podlaga za prilagoditve TAC. V pričakovanju tega znanstvenega mnenja so TAC, ki jih zadeva povečanje zaradi uvedbe obveznosti iztovarjanja v letu 2016, označeni kot „pm“. Obravnavati je treba tudi povezave med novo osnovno uredbo o skupni ribiški politiki in Uredbo Sveta (ES) št. 847/96. S slednjo so bili določeni dodatni pogoji za upravljanje TAC iz leta v leto, vključno z določbami glede prilagodljivosti iz členov 3 in 4 za previdnostne oziroma analitične staleže. V skladu s členom 2 Uredbe Svet pri določanju TAC odloči, za katere staleže se člena 3 in 4 ne uporabljata, zlasti na podlagi biološkega statusa staležev. Nedavno je bil s členom 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013 uveden dodatni mehanizem prilagodljivosti. Da bi se torej izognili prekomerni prilagodljivosti, ki bi razvrednotila načelo razumnega in odgovornega izkoriščanja živih morskih bioloških virov ter ovirala doseganje ciljev skupne ribiške politike, bi bilo treba pojasniti, da se člena 3 in 4 Uredbe (ES) št. 847/96 ne moreta uporabljati v kombinaciji z vsakoletno prilagodljivostjo iz člena 15(9) Uredbe št. 1380/2013. Ukrepi v zvezi z brancinom Mnenje ICES v zvezi z brancinom za leto 2016 izpostavlja ogroženost tega staleža; biomasa drstitvenega staleža se še naprej zmanjšuje in prirast je še vedno nizka. Ribolovna umrljivost brancina v severovzhodnem Atlantiku je trenutno štirikrat višja od ravni, ki bi zagotovila največji trajnostni donos (MSY), zato ICES znova svetuje znatno zmanjšanje ribolovne umrljivosti tega staleža. Brancin je vrsta, ki pozno dozori, in obnova staležev naj bi trajala od 4 do 7 let. Za ustavitev hitrega upadanja staleža bi bilo zato treba nemudoma sprejeti celovit sklop ukrepov. Glede na resnost mnenja ICES iz leta 2015 obstaja jasna potreba, da se nadaljujejo ukrepi za zaščito tega staleža in nadgradi napredek, dosežen v letu 2015, ter zagotovi nadaljnja zaščita drstitvenega staleža, poveča prirast in zmanjšajo ulovi brancina. Predlagani ukrepi naj bi zagotovili, da k obnovi staleža prispevajo vsi, ki bi imeli od tega korist. Še vedno velja, da bi družbene in gospodarske posledice takojšnjega ukrepanja odtehtale morebitne stroške neukrepanja, ki bi povzročilo nadaljnji upad staleža. Da se stalež brancina obnovi in spet doseže srednjeročna trajnost, je potreben usklajen pristop k upravljanju. Komisija namerava predlagati ukrepe za upravljanje brancina v okviru prihodnjega večletnega načrta upravljanja za staleže v Severnem morju. •Usklajenost z obstoječimi določbami na področju politike Predlagani ukrepi so zasnovani v skladu s cilji in pravili skupne ribiške politike ter so skladni s politiko Unije na področju trajnostnega razvoja. •Usklajenost s politikami Unije Predlagani ukrepi so skladni z drugimi politikami Unije, zlasti s politiko na področju okolja. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga Pravna podlaga tega predloga je člen 43(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Obveznosti Unije za trajnostno izkoriščanje živih morskih virov izhajajo iz obveznosti, določenih v členu 2 nove osnovne uredbe o skupni ribiški politiki. •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Predlog spada pod izključno pristojnost Unije iz člena 3(1)(d) Pogodbe. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. •Sorazmernost Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov: SRP je skupna politika. Svet v skladu s členom 43(3) Pogodbe sprejme ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti. Predlagana uredba Sveta dodeljuje ribolovne možnosti državam članicam. Ob upoštevanju členov 16 in 17 Uredbe št. 1380/2013 lahko države članice nato regijam ali gospodarskim subjektom dodeljujejo takšne ribolovne možnosti, kot se jim zdi primerno. Zato imajo države članice na voljo obsežen manevrski prostor za odločitve v zvezi z družbenim/gospodarskim modelom za izkoriščanje dodeljenih ribolovnih možnosti, ki so ga same izbrale. Ta predlog za države članice nima novih finančnih posledic. Svet sprejme to uredbo vsako leto, javna in zasebna sredstva za njeno izvajanje pa že obstajajo. •Izbira instrumenta Predlagani instrument: uredba. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z DELEŽNIKI IN OCEN UČINKA •Naknadne ocene in preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje Uredba o ribolovnih možnostih se revidira večkrat na leto, da se uvedejo potrebne spremembe, ki upoštevajo najnovejša znanstvena mnenja in razvoj dogodkov. •Posvetovanje z deležniki (a)Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil vprašancev Komisija se je posvetovala z deležniki, zlasti prek svetovalnih svetov, in državami članicami o predlaganem pristopu k različnim predlogom o določitvi ribolovnih možnosti na podlagi sporočila o ribolovnih možnostih za leto 2015. Poleg tega je Komisija upoštevala usmeritve, določene v Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izboljšanju posvetovanja o upravljanju ribištva v Skupnosti (COM(2006) 246 final), ki določa načela za t. i. postopek izboljšanja kakovosti odločitev. Komisija je 14. julija 2015 za deležnike organizirala dogodek, na katerem so predstavili rezultate znanstvenih mnenj in njihove ključne vplive ter o njih razpravljali. (b)Povzetek odgovorov in njihovo upoštevanje

Odziv na zgoraj navedeno sporočilo Komisije o ribolovnih možnostih odraža stališča deležnikov o ocenjevanju stanja virov, ki ga je izvedla Komisija, ter o tem, kako zagotoviti ustrezen odziv upravljanja. Komisija je pri oblikovanju predloga te odzive upoštevala. •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Kot je že navedeno, se je Komisija glede uporabljene metodologije posvetovala z Mednarodnim svetom za raziskovanje morja (ICES). Mnenje ICES temelji na svetovalnem okviru, ki so ga oblikovale njegove strokovne skupine in organi odločanja, izda pa se v skladu z memorandumom o soglasju, dogovorjenim s Komisijo. Končni cilj je privesti staleže na ravni, ki lahko zagotovijo največji trajnostni donos, in jih na teh ravneh tudi obdržati. Ta cilj je bil izrecno vključen v novo osnovno uredbo o skupni ribiški politiki, zlasti v člen 2(2), ki določa, da se ta cilj „doseže do leta 2015, kjer je to mogoče, za vse staleže pa [...] do leta 2020.“ To odraža zavezo Unije v zvezi s sklepi Svetovnega vrha o trajnostnem razvoju v Johannesburgu leta 2002 in z njim povezanega načrta za izvajanje. Kot je že bilo navedeno, so za nekatere staleže informacije o ravneh največjega trajnostnega donosa dejansko na voljo. Izmed teh staležev so nekateri zelo pomembni staleži v smislu količine ulova in tržne vrednosti, kot so oslič, trska, morska spaka, morski list, krilati romb, vahnja in škamp. Da bi se dosegel cilj največjega trajnostnega donosa, bi bilo v nekaterih primerih treba zmanjšati stopnjo ribolovne umrljivosti in/ali ulov. Ob upoštevanju navedenega je v tem predlogu zajeto mnenje na podlagi največjega trajnostnega donosa, kadar je to na razpolago. Če so celotni dovoljeni ulovi predlagani z upoštevanjem mnenja na podlagi največjega trajnostnega donosa, je v skladu s cilji skupne ribiške politike celotni dovoljeni ulov na ravni, ki bo glede na navedeno mnenje zagotovila dosego cilja največjega trajnostnega donosa v letu 2015. Ta pristop sledi načelu, predstavljenemu v sporočilu o ribolovnih možnostih za leto 2015. Za staleže, za katere niso na voljo vsi podatki, znanstveni svetovalni organi izdajo priporočila o tem, ali naj se ulov zmanjša, stabilizira oziroma se dovoli njegovo povečanje. Mnenje ICES je v številnih primerih zagotovilo količinske smernice glede tovrstnih nihanj, ki temeljijo na metodologiji največ približno 20-odstotne spremembe ulova z enega leta na naslednje, v skladu s previdnostnim načelom. Te smernice so se uporabile za določitev predlaganih TAC. Kadar znanstveno mnenje ni na voljo, se je upošteval previdnostni pristop, tj. previdnostno zmanjšanje TAC za 20 %. Za nekaj staležev (predvsem staležev s široko porazdelitvijo, morskih psov in raž) se bo mnenje izdalo jeseni. Ta predlog bo treba po prejetju navedenega mnenja ustrezno posodobiti. Za nekatere staleže se je, kot je navedeno zgoraj, mnenje uporabilo za izvajanje načrtov upravljanja. •Ocena učinka Področje uporabe uredbe o ribolovnih možnostih je omejeno s členom 43(3) Pogodbe. Unija je sprejela več večletnih načrtov za upravljanje staležev, ki so ključnega pomena za gospodarstvo, vključno s trsko, morskim listom, morsko ploščo in drugimi. Pred sprejetjem teh načrtov je treba opraviti oceno njihovega učinka. Ko začnejo veljati, določajo stopnje TAC in napora, ki morajo biti določene za dano leto, da se uresničijo njihovi dolgoročni cilji. Komisija mora pripraviti predlog za ribolovne možnosti v skladu s temi načrti, dokler ti ostanejo veljavni in se uporabljajo. Zaradi tega so številne pomembne ribolovne možnosti, ki so vključene v predlog, rezultat posebne ocene učinka, ki je bila opravljena za načrt, na katerem temeljijo. Za preostali del in kljub dejstvu, da morda večletni načrti niso pripravljeni, se predlog skuša izogniti kratkoročnim pristopom v korist dolgoročnim odločitvam v zvezi s trajnostjo, zato so v njem upoštevane pobude deležnikov in svetovalnih svetov, če sta jih proučila ICES in/ali STECF ter o njih dala pozitivno mnenje. Poleg tega je bil predlog Komisije za reformo skupne ribiške politike pripravljen na podlagi ocene učinka (SEC(2011) 891), v okviru katere je bil analiziran cilj največjega trajnostnega donosa. V zaključkih navedene ocene učinka je bil ta cilj opredeljen kot nujen pogoj za dosego okoljske, gospodarske in družbene trajnosti. Kar zadeva ribolovne možnosti RFMO in staleže, ki so deljeni s tretjimi državami, ta predlog v bistvu pomeni prenos mednarodno dogovorjenih ukrepov. Vsi elementi, ki so pomembni za oceno možnih učinkov ribolovnih možnosti, so obravnavani na stopnji priprave in vodenja mednarodnih posvetovanj, v okviru katerih se Unija s tretjimi stranmi dogovori o ribolovnih možnostih. •Ustreznost in poenostavitev predpisov S predlogom se bodo poenostavili upravni postopki za javne organe (na ravni Unije ali nacionalni ravni), zlasti glede zahtev za upravljanje napora in popolno dokumentiranega ribolova. •Temeljne pravice Ni relevantno. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlagani ukrep ne bo imel proračunskih posledic. 5.DRUGI ELEMENTI •Izvedbeni načrti in ureditve spremljanja, ocenjevanja in poročanja

Določbe Uredbe se bodo izvajale in nadzor skladnosti bo potekal v skladu z veljavno skupno ribiško politiko. •Podrobna obrazložitev specifičnih določb predloga Ta predlog je omejen na določitev in dodelitev ribolovnih možnosti ter pogojev, ki so funkcionalno povezani z uporabo teh možnosti. Glede dejanskih trendov razvoja staležev se lahko izpostavi naslednje: Iberske vode Položaj morske spake se je nekoliko poslabšal, prav tako se nadaljuje lanskoletni trend poslabšanja položaja krilatega romba, številne funkcionalne enote škampa pa ostajajo izčrpane. Biomasa južnega osliča se stabilizira, vendar ribolovni pritisk ostaja previsok. Biskajski zaliv Stanje staleža morskega lista se še poslabšuje. Znanstveniki so v zadnjih letih večkrat priporočili zmanjšanje TAC. ICES je leta 2013 obravnaval previdnostne dolgoročne ukrepe v zvezi z upravljanjem, ki so jih predlagali deležniki. TAC za leto 2015 je določen na podlagi navedenih ukrepov, katerih namen je ohraniti TAC nespremenjen, obenem pa postopoma zmanjšati ribolovno umrljivost na trajnostne ravni. Ker se je v zadnjih letih ribolovna umrljivost povečala in je biomasa zdaj pod previdnostno ravnjo, bi bilo treba v letu 2016 TAC zmanjšati. Keltsko morje in Rokavski preliv Kljub sprejetim ukrepom so na tem območju tako pri ribolovu belih rib kot tudi bokoplut še vedno prisotne visoke ravni zavržkov. Zato znanstveniki pozivajo k znatnemu zmanjšanju TAC, npr. za trsko in vahnjo. Kar zadeva morski list v vzhodnem Rokavskem prelivu, mora biti prednostna naloga izvedba nujnih ukrepov za obnovitev tega staleža: v zadnjih dveh letih je bil prirast staleža nizek, dolgoročna vzdržnost ribolova pa je ogrožena. Vode zahodno od Škotske Trska in mol sta še vedno v slabem stanju, njuni zavržki pa še naprej znašajo približno 70 %. Položaj bi se lahko še poslabšal zaradi mnenja v zvezi s škampom, ki bo izdano jeseni. Še vedno so problematični zavržki podmernih rib in rib, ki presegajo kvoto. Irsko morje Trska in mol sta še vedno v slabem stanju, čeprav se zdi, da so selektivnostni ukrepi za stalež škampa prinesli določene rezultate tudi za ti dve vrsti; kljub temu mnenje ICES za ti dve vrsti navaja velike zavržke. Morski list je na najnižji zabeleženi ravni biomase drstitvenega staleža. Nasprotno je morska plošča nezadostno izkoriščana in ima velike zavržke, vendar je stalež stabilen. Kattegat Za trsko v Kattegatu mnenje za leto 2016 kaže na izboljšanje stanja. Biomasa drstitvenega staleža, ki je bila rekordno nizka, se je od leta 2009 močno povečala. Umrljivost od leta 2008 pada. ICES še naprej izpostavlja problem zavržkov, še vedno velja, da je stalež v slabem stanju. Severno morje Staleži trske, vahnje, mola, saja, morske plošče, skuše in sleda v Severnem morju se upravljajo skupaj z Norveško, tako da bodo TAC in dodelitve kvot določeni na podlagi posvetovanj med EU in Norveško, ki bodo potekala novembra in decembra. Splošno stanje v Severnem morju je pozitivno. Staleži vahnje, sleda in morske plošče se povečujejo. Bistvena sprememba je, da se položaj trske močno izboljšuje, čeprav je ribolov še vedno nad ribolovno umrljivostjo na ravni največjega donosa in stalež še ni dosegel previdnostne biomase. Nasprotno pa znanstveno mnenje za saja in škampa navaja, da je TAC treba zmanjšati. 2015/0259 (NLE) Predlog

UREDBA SVETA o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2016 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode Unije in za plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 43(3) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1)Člen 43(3) Pogodbe določa, da Svet na predlog Komisije sprejme ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti. (2)Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta zahteva, da se ohranitveni ukrepi sprejmejo ob upoštevanju razpoložljivih znanstvenih, tehničnih in gospodarskih mnenj, po potrebi vključno s poročili, ki jih pripravijo Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) in drugi svetovalni organi, ter glede na mnenje svetovalnih svetov. (3)Svet je zadolžen za sprejetje ukrepov o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti, po potrebi vključno z nekaterimi pogoji, ki so funkcionalno povezani s tem. V skladu s členom 16(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 bi bilo treba ribolovne možnosti določiti v skladu s cilji skupne ribiške politike, kot so določeni v členu 2(2) navedene uredbe. V skladu s členom 16(1) navedene uredbe bi bilo treba ribolovne možnosti med države članice razdeliti tako, da se zagotovi relativna stabilnost ribolovnih dejavnosti vsake države članice za vsak stalež rib ali ribištvo. (4)Celotne dovoljene ulove (TAC) bi bilo zato v skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2013 treba določiti na podlagi razpoložljivega znanstvenega mnenja, in sicer ob upoštevanju bioloških in družbenogospodarskih vidikov, pri čemer se zagotovi poštena obravnava med ribiškimi sektorji, ter ob upoštevanju mnenj, izraženih med posvetovanjem z deležniki, zlasti na srečanjih svetovalnih svetov. (5)Obveznost iztovarjanja iz člena 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013 se uvede glede na posamezni ribolov. Kadar v regiji, ki jo zajema ta uredba, za ribolov velja obveznost iztovarjanja, je treba v tem ribolovu iztovoriti vse vrste, za katere veljajo omejitve ulova. Od 1. januarja 2016 se obveznost iztovarjanja uporablja za vrste, ki opredeljujejo ribolov. Na podlagi skupnih priporočil, ki jih predložijo države članice, in v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013 je Komisija v okviru priprav na celostno izvajanje obveznosti iztovarjanja sprejela več delegiranih uredb o določitvi posebnih načrtov za zavržke, ki se uporabljajo začasno in za obdobje, ki ni daljše od treh let. Člen 16(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 določa, da se morajo ob uvedbi obveznosti iztovarjanja za ribji stalež ribolovne možnosti določiti tako, da se upošteva razlika med določanjem ribolovnih možnosti, ki odražajo iztovarjanje, in določanjem ribolovnih možnosti, ki odražajo ulove. (6)Glede na znanstveno mnenje je stalež brancina (Dicentrarchus labrax ) v Keltskem morju, Rokavskem prelivu, Irskem morju in južnem Severnem morju (razdelki ICES IVb, c in VIIa, d–h) ogrožen in se še vedno zmanjšuje. Ohranitvene ukrepe za prepoved ribolova brancina v razdelkih ICES VIIb, VIIc, VIIj in VIIk bi bilo treba ohraniti in vanje vključiti razdelka ICES VIIa in VIIg, razen voda, ki so znotraj 12 navtičnih milj od temeljne črte pod suverenostjo Združenega kraljestva. Koncentracije drstečih se brancinov bi morale biti zaščitene in v prvih šestih mesecih leta se ne bi smelo dovoliti ribolova nikjer v območju razširjenosti staleža. Zaradi naključnega in neizogibnega prilova brancina s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže in potegalke, bi moral biti tak prilov omejen na 1 % teže skupnega ulova morskih organizmov na krovu. Za zaščito brancina izven obdobij drstenja so potrebne dodatne omejitve ulova, zato bi bilo treba v razdelkih ICES IVb, IVc, VIId, VIIe, VIIf in VIIh ter v teritorialnem morju Združenega kraljestva v razdelkih ICES VIIa in VII uporabljati mesečne omejitve ulova. Še bolj bi bilo treba omejiti ulov rekreacijskih ribičev. (7)Določeni TAC za staleže morskih psov in skatov (morski psi in raže) so bili za nekaj let določeni na 0, s tem pa je povezana še določba o vzpostavitvi obveznosti takojšnjega izpusta naključnega ulova. Razlog za to posebno obravnavo je, da so ti staleži v slabem stanju ohranjenosti, poleg tega pa zaradi njihove visoke stopnje preživetja zavržki ne bodo povečali stopenj ribolovne umrljivosti za te vrste; zavržki se obravnavajo kot koristni za ohranitev teh vrst. Vendar je od 1. januarja 2015 ulove teh vrst pri pelagičnem ribolovu treba iztovoriti, razen če zanje velja katero od odstopanj od obveznosti iztovarjanja iz člena 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013. Člen 15(4)(a) navedene uredbe omogoča taka odstopanja za vrste, katerih ulov je prepovedan in ki so kot take opredeljene v pravnem aktu Unije, sprejetem na področju skupne ribiške politike. Zato je primerno ribolov teh vrst na zadevnih območjih prepovedati. (8)V skladu s členom 16(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 bi bilo treba TAC za staleže, za katere veljajo posebni večletni načrti, določiti v skladu s pravili iz teh načrtov. Zato bi bilo treba TAC za staleže morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu, morske plošče in morskega lista v Severnem morju, trske v Kattegatu, zahodno od Škotske, v Irskem morju, Severnem morju, Skagerraku in vzhodnem Rokavskem prelivu ter staleže modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju določiti v skladu s pravili, določenimi v uredbah Sveta (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 („načrt za trsko“) in (ES) št. 302/2009. (9)Za stalež sleda zahodno od Škotske je ICES na podlagi nedavne primerjalne analize podal mnenje za stalež sleda v razdelkih VIa ter VIIb in c (zahodno od Škotske, zahodno od Irske). Po mnenju sveta ICES je treba za ta stalež oblikovati obnovitveni načrt. To mnenje pokriva dva različna TAC (na območjih VIaS, VIIb, c na eni strani ter Vb, VIb in VIaN na drugi strani). Ker ni dogovorjenega načrta upravljanja za kombinirane staleže, načrt za upravljanje severnega staleža pa za kombinirane staleže ni več veljaven, mora TAC temeljiti na mnenju na podlagi največjega trajnostnega donosa. (10)Za staleže, za katere ni zadostnih ali zanesljivih podatkov za oceno njihove velikosti, bi morali biti ukrepi upravljanja in stopnje TAC v skladu s previdnostnim pristopom k upravljanju ribištva, kot je opredeljen v členu 4(1)(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013, ob upoštevanju dejavnikov, značilnih za posamezne staleže, še posebej razpoložljivih informacij o trendih staležev ter dejavnikih mešanega ribolova. (11)Uredba Sveta (ES) št. 847/96 je uvedla dodatne pogoje za upravljanje TAC iz leta v leto, vključno z določbami glede prilagodljivosti iz členov 3 in 4 za previdnostne oziroma analitične staleže. V skladu s členom 2 navedene uredbe Svet pri določanju TAC odloči, za katere staleže se člena 3 in 4 ne uporabljata, zlasti na podlagi biološkega statusa staležev. Nedavno je bil s členom 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013 uveden mehanizem prilagodljivosti za vse ulove, za katere velja obveznost iztovarjanja. Da bi se preprečila prekomerna prilagodljivost, kar bi spodkopalo cilje ohranjanja iz skupne ribiške politike, in preprečili negativni vplivi na biološko stanje staležev, se člena 3 in 4 Uredbe (ES) št. 847/96 lahko uporabljata za TAC le, če države članice ne uporabijo vsakoletne prilagodljivosti, določene v členu 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013. (12)Če se TAC za določen stalež dodeli le eni državi članici, je ustrezno to državo članico v skladu s členom 2(1) Pogodbe pooblastiti za določitev stopnje takšnega TAC. Sprejeti bi bilo treba določbe za zagotovitev, da zadevna država članica pri določanju stopnje TAC v celoti upošteva načela in pravila skupne ribiške politike. (13)Določiti je treba zgornje meje ribolovnega napora za leto 2016 v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 2166/2005, členom 5 Uredbe (ES) št. 509/2007, členom 9 Uredbe (ES) št. 676/2007, členoma 11 in 12 Uredbe (ES) št. 1342/2008 ter členoma 5 in 9 Uredbe (ES) št. 302/2009, pri tem pa je treba upoštevati Uredbo Sveta (ES) št. 754/2009. (14)V skladu z najnovejšimi znanstvenimi mnenji ICES ter mednarodnimi obveznostmi v okviru Konvencije NEAFC je treba omejiti ribolovni napor za nekatere globokomorske vrste.

(15)Pri nekaterih vrstah, kot so nekatere vrste morskega psa, bi lahko celo omejene ribolovne dejavnosti resno ogrozile njihovo ohranitev. Ribolovne možnosti za takšne vrste bi bilo zato treba popolnoma omejiti s splošno prepovedjo ribolova teh vrst. (16)Na enajsti konferenci pogodbenic Konvencije o varstvu selitvenih vrst prosto živečih živali, ki je potekala od 3. do 9. novembra 2014 v Quitu, je bilo na sezname zaščitenih vrst iz dodatkov I in II h Konvenciji uvrščenih več vrst, ki so zaščitene od 8. februarja 2015. Zato je primerno zagotoviti zaščito teh vrst, kar zadeva plovila Unije, ki opravljajo ribolov v vseh vodah, in plovila, ki ne plujejo pod zastavo Unije in ki opravljajo ribolov v vodah Unije. (17)Uporabo ribolovnih možnosti, ki so na voljo plovilom Unije in so določene v tej uredbi, ureja Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009, zlasti člena 33 in 34 navedene uredbe o evidentiranju ulova in ribolovnega napora ter sporočanju podatkov o izčrpanju ribolovnih možnosti. Zato je treba določiti oznake, ki jih države članice uporabljajo pri pošiljanju podatkov Komisiji v zvezi z iztovarjanjem staležev, ki jih ureja ta uredba. (18)Ob upoštevanju mnenja ICES je primerno ohraniti posebni sistem za upravljanje prave peščenke v vodah Unije razdelkov ICES IIa in IIIa ter podobmočja ICES IV. Ker naj bi bilo znanstveno mnenje ICES znano šele februarja 2016, je do izdaje tega mnenja primerno TAC in kvote začasno določiti na vrednost nič. (19)Za zagotovitev popolne uporabe ribolovnih možnosti je primerno, da se nekaterim območjem TAC dovoli prožna ureditev, če gre za isti biološki stalež. (20)Unija je v skladu s postopkom, določenim v sporazumih ali protokolih o odnosih na področju ribištva z Norveško in Ferskimi otoki, s tema partnerjema opravila posvetovanja o ribolovnih pravicah. V skladu s postopkom, določenim v sporazumu in protokolu o odnosih na področju ribištva z Grenlandijo, je skupni odbor določil stopnjo ribolovnih možnosti, ki so v letu 2015 Uniji na voljo v grenlandskih vodah. Zato je treba te ribolovne možnosti vključiti v to uredbo. [Uvodna izjava in ustrezne določbe, na katere se ta sklicuje, se po novih posvetovanjih spremenijo]. (21)NEAFC je leta 2014 na letnem zasedanju sprejel ohranitveni ukrep za stalež rdečega okuna v Irmingerjevem morju ter za pogodbenice, tudi Unijo, določil celotni dovoljeni ulov in kvote za leto 2015. Leta 2015 se bodo tudi nadaljevala pogajanja z obalnimi državami NEAFC o ribolovnih možnostih za atlantsko-skandinavskega sleda za navedeno leto. Zato je med čakanjem na revizijo glede na rezultate posvetovanj z obalnimi državami NEAFC primerno začasne omejitve ulova za atlantsko-skandinavskega sleda določiti kot odstotek kvote Unije za leto 2014. [Uvodna izjava in ustrezne določbe, na katere se ta sklicuje, se po novih posvetovanjih spremenijo]. (22)NEAFC leta 2014 na letnem zasedanju ni sprejel ohranitvenega ukrepa za stalež rdečega okuna v mednarodnih vodah območij ICES I in II, s katerim bi za pogodbenice določil celotni dovoljeni ulov in kvote. Posvetovanja o ribolovnih možnosti za ta stalež rdečega okuna se bodo nadaljevala v letu 2015. Ker se ribolov izvaja v drugi polovici leta, bodo omejitve ulova za ta stalež določene v letu 2015 na podlagi izida posvetovanj med obalnimi državami NEAFC. [Uvodna izjava in ustrezne določbe, na katere se ta sklicuje, se po novih posvetovanjih spremenijo]. (23)Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT) je leta 2015 na letnem zasedanju sprejela povišanje TAC in kvot za navadnega tuna v triletnem obdobju ter potrdila sedanje TAC in kvote za severnoatlantsko mečarico, južnoatlantsko mečarico, južnoatlantskega belega tuna in severnoatlantskega belega tuna za obdobje 2015–2016. Tako kot za stalež navadnega tuna je nadalje primerno, da za ulov v okviru rekreacijskega in športnega ribolova vseh drugih staležev ICCAT, vključenih v Prilogo ID, veljajo omejitve ulova, ki jih je ta organizacija sprejela za zagotovitev, da Unija ne bi presegla svojih kvot. Te ukrepe bi bilo treba prenesti v pravo Unije.

[Uvodna izjava in ustrezne določbe, na katere se ta sklicuje, se po novem letnem zasedanju spremenijo]. (24)Pogodbenice Komisije za ohranjanje živih morskih virov na Antarktiki (CCAMLR) so na letnem zasedanju leta 2014 sprejele omejitve ulova za ciljne vrste in za vrste prilova ter kvoto za prilov za leti 2015 in 2016 za določen raziskovalni ribolov na podobmočju 88.2. Pri določanju ribolovnih možnosti za leto 2016 bi bilo treba upoštevati izkoriščenost te kvote v letu 2015. [Uvodna izjava in ustrezne določbe, na katere se ta sklicuje, se po novem letnem zasedanju spremenijo]. (25)Komisija za tune v Indijskem oceanu (IOTC) je na svojem letnem zasedanju leta 2015 potrdila obstoječe ohranitvene in upravljalne ukrepe na področju ribolovne zmogljivosti. IOTC je prav tako sprejel ukrep o omejitvi naprav za zbiranje rib (FAD). Ker so dejavnosti oskrbovalnih plovil in uporaba naprav za zbiranje rib sestavni del ribolovnega napora ladjevja z zapornimi plavaricami, bi bilo treba ta ukrep v pravu Unije izvajati v skladu s to uredbo. (26)Letno zasedanje Regionalne organizacije za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu (SPRFMO) bo potekalo od 25. do 29. januarja 2016. Primerno je, da se trenutni ukrepi na območju Konvencije SPRFMO začasno ohranijo do tega letnega zasedanja. Vendar pa se stalež pisanega šura ne bi smel loviti, dokler se na omenjenem letnem zasedanju ne določi TAC. (27)Medameriška komisija za tropske tune (IATTC) se je na 89. letnem zasedanju leta 2015 odločila ohraniti ukrepe za zaščito rumenoplavutega tuna, veleokega tuna in črtastega tuna. Poleg tega se je IATTC odločil ohraniti tudi resolucijo za zaščito oceanskega beloplavutega morskega psa. Te ukrepe bi bilo treba še naprej prenašati v pravo Unije. (28)Organizacija za ribištvo jugovzhodnega Atlantika (SEAFO) je na letnem zasedanju leta 2015 sprejela ohranitveni ukrep za dvoletni TAC za patagonsko zobato ribo in petzobo rdečo rakovico ter ohranila obstoječi TAC za sluzoglavke, oranžno sluzoglavko in pelagično oklepnoglavko. Trenutno veljavne ukrepe za dodelitev ribolovnih možnosti, ki jih je sprejel SEAFO, bi bilo treba prenesti v pravo Unije. [Uvodna izjava in ustrezne določbe, na katere se ta sklicuje, se po novem letnem zasedanju spremenijo]. (29)Komisija za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika (WCPFC) je na 12. letnem zasedanju sprejela ohranitvene in upravljalne ukrepe.

[Uvodna izjava in ustrezne določbe, na katere se ta sklicuje, se po novem letnem zasedanju spremenijo]. (30)Pogodbenice Konvencije o ohranjanju in upravljanju virov saja v osrednjem Beringovem morju na letnem zasedanju leta 2013 niso spremenile ukrepov glede ribolovnih možnosti. Te ukrepe bi bilo treba prenesti v pravo Unije. [Uvodna izjava in ustrezne določbe, na katere se ta sklicuje, se po novem letnem zasedanju spremenijo]. (31)Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO) je na svojem 37. letnem zasedanju leta 2015 sprejela določeno število ribolovnih možnosti za leto 2016 za nekatere staleže na podobmočjih 1–4 območja Konvencije NAFO. (32) Zadevne regionalne organizacije za upravljanje ribištva ob koncu leta sprejmejo nekatere mednarodne ukrepe, ki ustvarjajo ali omejujejo ribolovne možnosti za Unijo in ki začnejo veljati pred začetkom veljavnosti te uredbe. Zato bi bilo treba določbe, ki takšne ukrepe prenašajo v pravo Unije, uporabljati retroaktivno. Ker ribolovna sezona območja Konvencije CCAMLR (Komisija za ohranjanje živih morskih virov na Antarktiki) traja od 1. decembra do 30. novembra in ker so zato nekatere ribolovne možnosti ali prepovedi na območju Konvencije CCAMLR določene za obdobje, ki se začne s 1. decembrom 2015, je ustrezno, da zadevne določbe te uredbe veljajo od tega datuma. Takšna retroaktivna uporaba ne bo posegala v načelo legitimnih pričakovanj, saj je članicam CCAMLR prepovedano loviti brez dovoljenja na območju Konvencije CCAMLR. (33)V skladu z izjavo, ki jo je podala Unija in ki je naslovljena na Bolivarsko republiko Venezuelo o odobritvi ribolovnih možnosti v vodah EU za ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Bolivarske republike Venezuele v izključni ekonomski coni ob obali Francoske Gvajane, je treba določiti ribolovne možnosti za hlastače, ki so na voljo Venezueli v vodah Unije. (34)Zaradi poenotenja pogojev, na podlagi katerih se posamezni državi članici odobri uporaba sistema, s katerim lahko upravlja lastne dodelitve ribolovnega napora v skladu s sistemom kilovatnih dni, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta.

(35)Zaradi poenotenja pogojev za izvajanje te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi z dodeljevanjem dodatnega števila dni na morju za dokončno prekinitev ribolovnih dejavnosti in večjo prisotnost znanstvenih opazovalcev ter v zvezi z določitvijo oblike tabel za zbiranje in prenos informacij glede prenosa dni na morju med ribiškimi plovili, ki plujejo pod zastavo države članice. (36)Da bi se izognili prekinitvi ribolovnih dejavnosti in da bi ribičem Unije zagotovili preživetje, bi bilo treba to uredbo uporabljati od 1. januarja 2016, razen določb o omejitvah ribolovnega napora, ki bi jih bilo treba uporabljati od 1. februarja 2016, in nekaterih določb v posebnih regijah, ki bi morale imeti poseben datum začetka uporabe. Ta uredba bi morala zaradi nujnosti začeti veljati nemudoma po objavi. (37)Ribolovne možnosti bi bilo treba uporabljati popolnoma v skladu z veljavnim pravom Unije – SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1

Predmet urejanja 1.Ta uredba določa ribolovne možnosti, ki so na voljo v vodah Unije in za plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije za nekatere staleže rib ali skupine staležev rib. 2.Ribolovne možnosti iz odstavka 1 vključujejo: (a)omejitve ulova za leto 2016 in, kadar je tako določeno v tej uredbi, za leto 2017; (b)omejitve ribolovnega napora za obdobje od 1. februarja 2016 do 31. januarja 2017, razen če so v členih 9, 31 in 32 in Prilogi IIE določena druga obdobja za omejitve napora; (c)ribolovne možnosti za obdobje od 1. decembra 2015 do 30. novembra 2016 za nekatere staleže na območju Konvencije CCAMLR; (d)ribolovne možnosti za nekatere staleže na območju Konvencije IATTC, določene v členu 28 za obdobja v letih 2016 in 2017 iz navedene določbe. Člen 2

Področje uporabe Ta uredba se uporablja za naslednja plovila: (a)plovila Unije; (b)plovila tretjih držav v vodah Unije. Ta uredba se uporablja tudi za rekreacijski ribolov, če je izrecno naveden v zadevni določbi. Člen 3

Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (a)„plovilo Unije“ pomeni ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo države članice in je registrirano v Uniji;

(b)„plovilo tretje države“ pomeni ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo tretje države in je v njej registrirano; (c)„rekreacijski ribolov“ pomeni negospodarske ribolovne dejavnosti, ki morske žive vodne vire izkoriščajo med drugim za rekreacijo, turizem ali šport; (d)„vode Unije“ pomenijo vode pod suverenostjo ali jurisdikcijo držav članic, razen voda, ki mejijo na ozemlja iz Priloge II k Pogodbi; (e)„mednarodne vode“ pomenijo vode, ki so zunaj suverenosti ali jurisdikcije katere koli države; (f)„stalež“ pomeni morski biološki vir, ki je prisoten na zadevnem območju upravljanja; (g)„skupni dovoljeni ulov“ (TAC) pomeni: (i)za ribolove, za katere velja obveznost iztovarjanja iz člena 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013, količino, ki se lahko iz posameznega staleža ulovi vsako leto; (ii)za vse druge ribolove količino, ki se lahko iz posameznega staleža iztovori vsako leto; (h)„kvota“ pomeni delež TAC, ki je dodeljen Uniji, državi članici ali tretji državi; (i)„analitična ocena“ pomeni količinsko oceno trendov v danem staležu na podlagi podatkov o biologiji in izkoriščanju staleža, ki je bila v znanstvenem pregledu označena kot dovolj kakovostna za pripravo znanstvenega mnenja o možnostih za prihodnje ulove; (j)„previdnostni pristop k upravljanju ribištva“ pomeni pristop, v skladu s katerim odsotnost ustreznih znanstvenih podatkov ne sme upravičiti odložitve ali nesprejetja ukrepov upravljanja za ohranitev ciljnih vrst, z njimi povezanih ali od njih odvisnih vrst in neciljnih vrst ter njihovega okolja; (k)„velikost mrežnega očesa“ pomeni velikost mrežnega očesa ribiških mrež, kot je določena v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 517/2008; (l)„register ribiškega ladjevja Unije“ pomeni register, ki ga je Komisija vzpostavila v skladu s členom 24(3) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (m)„ribolovni ladijski dnevnik“ pomeni ladijski dnevnik iz člena 14 Uredbe (ES) št. 1224/2009. Člen 4

Ribolovna območja V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve območij: (a)območja ICES (Mednarodni svet za raziskovanje morja) so geografska območja, določena v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 218/2009; (b)„Skagerrak“ pomeni geografsko območje, ki je na zahodu omejeno s črto od svetilnika Hanstholm do svetilnika Lindesnes in na jugu s črto od svetilnika Skagen do svetilnika Tistlarna ter od te točke do najbližje točke na švedski obali; (c)„Kattegat“ pomeni geografsko območje, ki je na severu omejeno s črto od svetilnika Skagen do svetilnika Tistlarna in od te točke do najbližje točke na švedski obali ter na jugu s črto od Hasenøreja do Gnibens Spidsa, od Korshageja do Spodsbjerga in od Gilbjerg Hoveda do Kullena; (d)„funkcionalna enota 16 podobmočja ICES VII“ pomeni geografsko območje, ki ga določajo stranice loksodrome, ki se stikajo v naslednjih točkah:

–53° 30' S 15° 00' Z, –53° 30' S 11° 00' Z, –51° 30' S 11° 00' Z, –51° 30' S 13° 00' Z, –51° 00' S 13° 00' Z, –51° 00' S 15° 00' Z, –53° 30' S 15° 00' Z, (e)„funkcionalna enota 26 podobmočja ICES IXa“ pomeni geografsko območje, ki ga določajo stranice loksodrome, ki se stikajo v naslednjih točkah: –43° 00' S 8° 00' Z, –43° 00' S 10° 00' Z, –42° 00' S 10° 00' Z, –42° 00' S 8° 00' Z, (f)„funkcionalna enota 27 podobmočja ICES IXa“ pomeni geografsko območje, ki ga določajo stranice loksodrome, ki se stikajo v naslednjih točkah: –42° 00' S 8° 00' Z, –42° 00' S 10° 00' Z, –38° 30' S 10° 00' Z, –38° 30' S 9° 00' Z, –40° 00' S 9° 00' Z, –40° 00' S 8° 00' Z, (g)„Cadiški zaliv“ pomeni geografsko območje v razdelku ICES IXa vzhodno od zemljepisne dolžine 7º 23' 48'' Z;

(h)območja CECAF (Odbor za ribištvo za vzhodni srednji Atlantik) so geografska območja, določena v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 216/2009 Evropskega parlamenta in Sveta; (i)območja NAFO (Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika) so geografska območja, določena v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 217/2009 Evropskega parlamenta in Sveta; (j)„območje Konvencije SEAFO (Organizacija za ribištvo jugovzhodnega Atlantika)“ je geografsko območje, opredeljeno v Konvenciji o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov v jugovzhodnem Atlantiku; (k)„območje Konvencije ICCAT (Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku)“ je geografsko območje, opredeljeno v Mednarodni konvenciji za ohranitev tunov v Atlantiku; (l)„območje Konvencije CCAMLR (Komisija za ohranjanje živih morskih virov na Antarktiki)“ je geografsko območje, opredeljeno v členu 2(a) Uredbe (ES) št. 601/2004; (m)„območje Konvencije IATTC (Medameriška komisija za tropske tune)“ je geografsko območje, opredeljeno v Konvenciji o krepitvi Medameriške komisije za tropske tune, vzpostavljeno leta 1949 s Konvencijo med Združenimi državami Amerike in Republiko Kostariko (Konvencija iz Antigve); (n)„območje Konvencije IOTC (Komisija za tune v Indijskem oceanu)“ je geografsko območje, opredeljeno v Sporazumu o ustanovitvi Komisije za tune v Indijskem oceanu; (o)„območje Konvencije SPRFMO (Regionalna organizacija za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu)“ je geografsko območje odprtega morja južno od vzporednika severne zemljepisne širine 10o S, severno od območja Konvencije CCAMLR, vzhodno od območja Konvencije SIOFA, kakor je opredeljeno v Sporazumu o ribolovu v južnem Indijskem oceanu, ter zahodno od območij, ki so v ribolovni pristojnosti južnoameriških držav; (p)„območje Konvencije WCPFC (Komisija za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika)“ je geografsko območje, opredeljeno v Konvenciji o ohranjanju in upravljanju izrazito selivskih staležev rib v zahodnem in osrednjem delu Tihega oceana; (q)„odprto morje Beringovega morja“ je geografsko območje odprtega morja Beringovega morja več kakor 200 morskih milj od temeljnih črt, od katerih se meri širina teritorialnega morja obalnih držav Beringovega morja; (r)„območje prekrivanja med IATTC in WCPFC“ pomeni geografsko območje, ki ga opredeljujejo naslednje meje: –zemljepisna dolžina 150° Z, –zemljepisna dolžina 130° Z, –zemljepisna širina 4º J, –zemljepisna širina 50º J. NASLOV II

RIBOLOVNE MOŽNOSTI ZA PLOVILA UNIJE Poglavje I

Splošne določbe Člen 5

TAC in dodelitve 1.TAC za plovila Unije v vodah Unije ali nekaterih vodah zunaj Unije in razdelitev teh TAC med države članice ter po potrebi pogoji, ki so s tem funkcionalno povezani, so določeni v Prilogi I. 2.Plovila Unije imajo dovoljenje za ulov v okviru TAC iz Priloge I v vodah, ki spadajo v ribolovno jurisdikcijo Ferskih otokov, Grenlandije, Islandije in Norveške, ter v ribolovnem območju okrog otoka Jan Mayen, ob upoštevanju pogojev iz člena 15 te uredbe ter Priloge III k njej in pogojev iz Uredbe (ES) št. 1006/2008 ter njenih izvedbenih določb.

Člen 6

TAC, ki jih določijo države članice 1.TAC za nekatere staleže rib določi zadevna država članica. Ti staleži so določeni v Prilogi I. 2.TAC, ki jih določi država članica: (a)so skladni z načeli in predpisi skupne ribiške politike, predvsem z načelom trajnostnega izkoriščanja staleža, ter (b)privedejo do: (i)izkoriščanja staleža, ki se, kolikor je mogoče, sklada z največjim trajnostnim donosom od leta 2016 dalje, če so analitične ocene na voljo; (ii)izkoriščanja staleža v skladu s previdnostnim pristopom k upravljanju ribištva, če analitične ocene niso na voljo ali so nepopolne. 3.Vsaka zadevna država članica Komisiji do 15. marca 2016 predloži naslednje informacije: (a)sprejete TAC; (b)podatke, ki jih zbere in oceni zadevna država članica ter na katerih temeljijo sprejeti TAC; (c)podrobnosti o tem, kako sprejeti TAC izpolnjujejo odstavek 2. Člen 7

Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova 1.Ribe iz staležev, za katere so določeni TAC in za katere ne velja obveznost iztovarjanja, se smejo obdržati na krovu ali iztovarjati le, če: (a)so ulov opravila plovila, ki plujejo pod zastavo države članice, ki ima kvoto, in ta kvota ni izčrpana ali (b)je ulov sestavljen iz deleža kvote Unije, ki državam članicam ni bil dodeljen s kvotami, in ta kvota Unije ni bila izčrpana. 2.Staleži neciljnih vrst v okviru varnih bioloških meja iz člena 15(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013 so določeni v Prilogi I za odstopanje od obveznosti odštetja ulova od zadevnih kvot, določenih v navedenem členu. Člen 8

Omejitve ribolovnega napora Za obdobja iz člena 1(2)(b) se uporabljajo naslednji ukrepi v zvezi z ribolovnim naporom: (a)Priloga IIA za upravljanje določenih staležev trske, morskega lista in morske plošče v Kattegatu, Skagerraku, delu razdelka ICES IIIa, ki ni zajet s Skagerrakom in Kattegatom, podobmočju ICES IV, razdelkih ICES VIa, VIIa in VIId ter vodah Unije razdelkov ICES IIa in Vb; (b)Priloga IIB za obnovitev staležev osliča in škampa v razdelkih ICES VIIIc in IXa, z izjemo Cadiškega zaliva;

(c)Priloga IIC za upravljanje staleža morskega lista v razdelku ICES VIIe. Člen 9

Omejitve ulova in napora za globokomorski ribolov 1.Za grenlandsko morsko ploščo se uporablja člen 3(1) Uredbe (ES) št. 2347/2002, v skladu s katerim je potrebno dovoljenje za globokomorski ribolov. Za ulov, obdržanje na krovu, pretovarjanje in raztovarjanje grenlandske morske plošče veljajo pogoji iz navedenega člena. 2.Države članice zagotovijo, da ravni ribolovnega napora plovil z dovoljenji za globokomorski ribolov iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 2347/2002, merjene v kilovatnih dnevih odsotnosti iz pristanišča, v letu 2016 ne presegajo 65 % povprečnega letnega ribolovnega napora, ki so ga plovila zadevne države članice zabeležila v letu 2003 pri potovanjih na podlagi dovoljenj za globokomorski ribolov ali pri ulovu globokomorskih vrst s seznamov v prilogah I in II k navedeni uredbi. Ta odstavek se uporablja samo za ribolovna potovanja, na katerih se ujame več kot 100 kilogramov globokomorskih vrst z izjemo velike srebrenke. Člen 10

Ukrepi za ribolov brancina 1.Plovilom Unije se prepove loviti brancina v razdelkih ICES VIIb, VIIc, VIIj in VIIk ter v vodah razdelkov ICES VIIa in VIIg, ki so več kot 12 morskih milj od temeljne črte pod suverenostjo Združenega kraljestva. Plovilom Unije se prepovejo obdržanje na krovu, pretovarjanje, premeščanje ali iztovarjanje brancina, ulovljenega v tem območju. 2.Od 1. januarja 2016 do 30. junija 2016 se plovilom Unije prepove loviti brancina v razdelkih ICES IVb, IVc, VIIa in od VIId do VIIh ter obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati brancina, ujetega v tem območju. Vendar lahko plovila Unije, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže in potegalke, obdržijo na krovu ulov brancina, ki ne presega 1 % teže celotnega ulova morskih organizmov na krovu. 3.Od 1. julija 2016 do 31. decembra 2016 se za plovila Unije na plovilo na mesec prepove loviti več kot 1 000 kg brancinov, ulovljenih v naslednjih območjih: (a)razdelkih ICES IVb, IVc, VIId, VIIe, VIIf in VIIh; (b)vodah znotraj 12 morskih milj od temeljnih črt pod suverenostjo Združenega kraljestva v razdelkih ICES VIIa in VIIg. V tem obdobju je za plovila Unije prepovedano tudi obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati več kot 1 000 kg brancinov, ulovljenih v teh območjih. Omejitve ulova iz tega odstavka niso prenosljive iz enega meseca v drugega ali med plovili. Države članice obvestijo Komisijo o ulovu brancina na vrsto orodja najpozneje v 20 dneh po koncu vsakega meseca. 4.Od 1. januarja 2016 do 30. junija 2016 se pri rekreacijskem ribolovu prepove loviti brancina, vključno z obale, v razdelkih ICES IVb, IVc, VIIa in od VIId do VIIh ter obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati brancina, ujetega v tem območju. 5.Pri rekreacijskem ribolovu, vključno z obale, lahko vsak ribič obdrži največ en osebek brancina na dan v naslednjih obdobjih in naslednjih območjih: (a)od 1. julija 2016 do 31. decembra 2016 v razdelkih ICES IVb, IVc, VIIa in od VIId do VIIh; (b)od 1. januarja 2016 do 31. decembra 2016 v razdelkih ICES VIIj in VIIk. Člen 11

Posebne določbe o dodelitvah ribolovnih možnosti 1.Dodelitev ribolovnih možnosti državam članicam, kot je določena v tej uredbi, ne posega v: (a)izmenjave v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (b)odbitke in ponovne dodelitve v skladu s členom 37 Uredbe (ES) št. 1224/2009;

(c)ponovne dodelitve v skladu s členom 10(4) Uredbe (EU) št. 1006/2008; (d)dodatna iztovarjanja, dovoljena na podlagi člena 3 Uredbe (ES) št. 847/96 in člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (e)zadržane količine v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 847/96; (f)odbitke na podlagi členov 105, 106 in 107 Uredbe (ES) št. 1224/2009; (g)prenose in izmenjave kvot v skladu s členom 15 te uredbe. 2.Staleži, za katere velja previdnostni ali analitski TAC, so za namene letnega upravljanja TAC in kvot iz Uredbe (ES) št. 847/96 določeni v Prilogi I k tej uredbi. 3.Razen kadar je drugače določeno v Prilogi I k tej uredbi, se za staleže, za katere velja previdnostni TAC, uporablja člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96, za staleže, za katere velja analitski TAC, pa člen 3(2) in (3) ter člen 4 navedene uredbe. 4.Člena 3 in 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se za TAC ne uporabljata, kadar države članice uporabijo vsakoletne prilagodljivosti, določene v členu 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013. Člen 12

Zaprte ribolovne sezone 1.Od 1. maja do 31. maja 2016 je v Plitvini ježevcev prepovedano loviti ali obdržati na krovu naslednje vrste: trsko, krilatega romba, morsko spako, vahnjo, mola, osliča, škampa, morsko ploščo, polaka, saja, raže, morskega lista, morskega menka, modrega lenga, lenga in trneža. V tem odstavku Plitvina ježevcev obsega geografsko območje, ki ga določajo stranice loksodrome, ki se stikajo v naslednjih točkah: Točka Zemljepisna širina Zemljepisna dolžina 1 52° 27' S 12° 19' Z 2 52° 40' S 12° 30' Z 3 52° 47' S 12° 39,600' Z 4 52° 47' S 12° 56' Z 5 52° 13,5' S 13° 53,830' Z 6 51° 22' S 14° 24' Z 7 51° 22' S 14° 03' Z 8 52° 10' S 13° 25' Z 9 52° 32' S 13° 07,500' Z 10 52° 43' S 12° 55' Z 11 52° 43' S 12° 43' Z 12 52° 38,800' S 12° 37' Z 13 52° 27' S 12° 23' Z 14 52° 27' S 12° 19' Z Z odstopanjem od prvega pododstavka je v skladu s členom 50(3), (4) in (5) Uredbe (ES) št. 1224/2009 skozi Plitvino ježevcev dovoljen prehod plovilom, ki imajo na krovu vrste iz navedenega odstavka. 2.Gospodarski ribolov prave peščenke s pridneno vlečno mrežo, potegalko ali podobnim vlečnim orodjem z velikostjo mrežnega očesa manj kot 16 mm je v razdelkih ICES IIa in IIIa ter podobmočju ICES IV prepovedan od 1. januarja do 31. marca 2016 in od 1. avgusta do 31. decembra 2016. Prepoved iz prvega pododstavka velja tudi za plovila tretjih držav, ki imajo dovoljenje za ribolov prave peščenke v vodah Unije podobmočja ICES IV. Člen 13

Prepovedi 1.Plovilom Unije se prepovejo ribolov, zadržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje naslednjih vrst: (1)žarkaste raže (Amblyraja radiata) v vodah Unije razdelkov ICES IIa, IIIa in VIId ter na podobmočju ICES IV; (2)belega morskega volka (Carcharodon carcharías) v vseh vodah; (3)luskastega globokomorskega trneža (Centrophorus squamosus) v vodah Unije razdelka ICES IIa in podobmočja ICES IV ter v vodah Unije in mednarodnih vodah podobmočij ICES I in XIV;

(4)portugalskega morskega psa (Centroscymnus coelolepis) v vodah Unije razdelka ICES IIa in podobmočja ICES IV ter v vodah Unije in mednarodnih vodah podobmočij ICES I in XIV; (5)morskega psa orjaka (Cetorhinus maximus) v vseh vodah; (6)temnega morskega psa (Dalatias licha) v vodah Unije razdelka ICES IIa in podobmočja ICES IV ter v vodah Unije in mednarodnih vodah podobmočij ICES I in XIV; (7)kljunatega morskega psa (Deania calcea) v vodah Unije razdelka ICES IIa in podobmočja ICES IV ter v vodah Unije in mednarodnih vodah podobmočij ICES I in XIV; (8)kompleksa kljunate raže (Dipturus batis) (Dipturus cf. flossada in Dipturus cf. intermedia) v vodah Unije razdelka ICES IIa ter podobmočij ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX in X; (9)velikega svetilca (Etmopterus princeps) v vodah Unije razdelka ICES IIa in podobmočja ICES IV ter v vodah Unije in mednarodnih vodah podobmočij ICES I in XIV; (10)gladkega svetilca (Etmopterus pusillus) v vodah Unije razdelka ICES IIa in podobmočja ICES IV ter v vodah Unije in mednarodnih vodah podobmočij ICES I, V, VI, VII, VIII, XII in XIV; (11)pepelastega morskega psa (Galeorhinus galeus), ulovljenega s parangalom v vodah Unije razdelka ICES IIa in podobmočja ICES IV ter v vodah Unije in mednarodnih vodah podobmočij ICES I, V, VI, VII, VIII, XII in XIV; (12)atlantskega morskega psa (Lamna nasus) v vseh vodah; (13)grebenaste mante (Manta alfredi) v vseh vodah; (14)mante (Manta birostris) v vseh vodah; (15)naslednjih vrst raž iz rodu Mobula v vseh vodah: (i)Mobula mobular; (ii)Mobula rochebrunei; (iii)Mobula japanica; (iv)Mobula thurstoni; (v)Mobula eregoodootenkee; (vi)Mobula munkiana; (vii)Mobula tarapacana; (viii)Mobula kuhlii;

(ix)Mobula hypostoma; (16)naslednjih vrst pilarjev (Pristidae) v vseh vodah: (i)Anoxypristis cuspidate; (ii)Pristis clavata; (iii)Pristis pectinata; (iv)pilar (Pristis pristis); (v)Pristis zijsron; (17) raže trnjevke (Raja clavata) v vodah Unije razdelka ICES IIIa; (18) norveške kljunate raže (Raja (Dipturus) nidarosiensis) v vodah Unije razdelkov ICES VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh in VIIk; (19) valovite progaste raže (Raja undulata) v vodah Unije podobmočij ICES VI in X; (20) bele raže (Raja alba) v vodah Unije podobmočij ICES VI, VII, VIII, IX in X; (21) goslašev (Rhinobatidae) v vodah Unije podobmočij ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X in XII; (22) sklata (Squatina squatina) v vodah Unije. 2.Ob nenamernem ulovu se vrste iz odstavka 1 ne poškodujejo. Osebki se takoj izpustijo. Člen 14

Prenos podatkov Kadar države članice na podlagi členov 33 in 34 Uredbe (ES) št. 1224/2009 Komisiji pošljejo podatke v zvezi z iztovarjanjem količin ujetih staležev, uporabijo oznake staležev, določene v Prilogi I k tej uredbi. Poglavje II

Dovoljenja za ribolov v vodah tretjih držav Člen 15

Dovoljenja za ribolov 1.Največje število dovoljenj za ribolov za plovila Unije, ki lovijo v vodah tretje države, je določeno v Prilogi III. 2.Če ena država članica prenese kvoto na drugo državo članico („zamenjava“) na ribolovnih območjih iz Priloge III na podlagi člena 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013, prenos vključuje ustrezen prenos dovoljenj za ribolov in se sporoči Komisiji. Vendar se ne preseže skupno število dovoljenj za ribolov za posamezno ribolovno območje, določeno v Prilogi III.

Poglavje III

Ribolovne možnosti v vodah regionalnih organizacij

za upravljanje ribištva Člen 16

Prenosi in izmenjave kvot 1.Če so v skladu s pravili regionalnih organizacij za upravljanje ribištva (v nadaljnjem besedilu: RFMO) med pogodbenicami RFMO dovoljeni prenosi ali izmenjave kvot, lahko država članica (v nadaljnjem besedilu: zadevna država članica) s pogodbenico RFMO preuči možnosti za prenose in izmenjave kvot in, če je to primerno, določi možen osnutek nameravanega prenosa ali izmenjave kvot. 2.Komisija lahko po uradnem obvestilu zadevne države članice odobri osnutek nameravanega prenosa ali izmenjave kvot, o katerem je država članica razpravljala z ustrezno pogodbenico RFMO. Nato si brez nepotrebnega odlašanja izmenja soglasje z ustrezno pogodbenico RFMO, s katerim se zavežeta k takšnemu prenosu ali izmenjavi kvot. Komisija o dogovorjenem prenosu ali izmenjavi kvot uradno obvesti sekretariat RFMO v skladu s pravili navedene organizacije. 3.Komisija obvesti države članice o dogovorjenem prenosu ali izmenjavi kvot. 4.Ribolovne možnosti, prejete od ustrezne pogodbenice RFMO ali prenesene nanjo v okviru prenosa ali izmenjave kvot, se štejejo za kvote, dodeljene zadevni državi članici ali odštete od dodelitve za zadevno državo članico, od trenutka, ko prenos ali izmenjava kvot začne učinkovati v skladu s pogoji dogovora, doseženega z ustrezno pogodbenico RFMO, ali v skladu s pravili zadevne RFMO, kot je primerno. V skladu z načelom relativne stabilnosti ribolovnih dejavnosti takšna dodelitev ne spremeni obstoječega delitvenega ključa za namen dodelitve ribolovnih možnosti med države članice. ODDELEK 1

OBMOČJE KONVENCIJE ICCAT Člen 17

Omejitve ribolovnih zmogljivosti ter zmogljivosti gojenja in pitanja za navadnega tuna 1.Število plovil Unije za prevoz vabe in plovil, ki lovijo s panulo, za katera je bil odobren dejavni ribolov navadnega tuna med 8 kg/75 cm in 30 kg/115 cm v vzhodnem Atlantiku, se omeji v skladu s točko 1 Priloge IV. 2.Število plovil Unije za obalni obrtni ribolov, za katera je bil odobren dejavni ribolov navadnega tuna med 8 kg/75 cm in 30 kg/115 cm v Sredozemskem morju, se omeji v skladu s točko 2 Priloge IV. 3.Število plovil Unije, ki aktivno lovijo navadnega tuna v Jadranskem morju zaradi gojenja, za katera je bil odobren ribolov na navadnega tuna med 8 kg/75 cm in 30 kg/115 cm, je omejeno v skladu s točko 3 Priloge IV. 4.Število in skupna zmogljivost v bruto tonaži ribiških plovil, ki imajo dovoljenje za ribolov, zadržanje na krovu, pretovarjanje, prevoz ali iztovarjanje navadnega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, se omejita v skladu s točko 4 Priloge IV. 5.Število pasti za navadnega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju je omejeno v skladu s točko 5 Priloge IV. 6.Zmogljivosti gojenja in pitanja navadnega tuna ter največji vnos divjega ulovljenega navadnega tuna, dodeljeni ribogojnicam v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, so omejeni v skladu s točko 6 Priloge IV. Člen 18

Rekreacijski in športni ribolov Države članice iz svojih kvot, dodeljenih v Prilogi ID, dodelijo posebno kvoto navadnega tuna za rekreacijski in športni ribolov. Člen 19

Morski psi 1.Obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa velikooke morske lisice (Alopias superciliosus) je prepovedano pri kateri koli vrsti ribolova. 2.Prepove se usmerjeni ribolov vrst morske lisice iz rodu Alopias. 3.Obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje dela ali celotnega trupa kladvenic družine Sphyrnidae (razen Sphyrna tiburo) v povezavi z ribolovom v območju Konvencije ICCAT je prepovedano.

4.Obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa oceanskega beloplavutega morskega psa (Carcharhinus longimanus) je prepovedano pri vseh vrstah ribolova. 5.Obdržanje na krovu svilnatega morskega psa (Carcharhinus falciformis) je prepovedano pri kateri koli vrsti ribolova. ODDELEK 2

OBMOČJE KONVENCIJE CCAMLR Člen 20

Prepovedi in omejitve ulova 1.Neposredni ribolov vrst iz dela A Priloge V je prepovedan na območjih in v obdobjih, določenih v navedeni prilogi. 2.Za raziskovalni ribolov se TAC in omejitve prilova, določene v delu B Priloge V, uporabljajo na podobmočjih iz navedene priloge. Člen 21

Raziskovalni ribolov 1.Samo države članice, ki so članice CCAMLR, lahko v letu 2016 sodelujejo v raziskovalnem ribolovu Dissostichus spp. s parangalom v podobmočjih FAO 88.1 in 88.2 ter v razdelkih 58.4.1, 58.4.2 in 58.4.3a zunaj območij nacionalne jurisdikcije. Če namerava katera od teh držav članic sodelovati pri tem ribolovu, o tem obvesti sekretariat CCAMLR v skladu s členoma 7 in 7a Uredbe (ES) št. 601/2004, vsekakor pa najpozneje do 1. junija 2016. 2.Kar zadeva podobmočji FAO 88.1 in 88.2 ter razdelke 58.4.1, 58.4.2 in 58.4.3a, so TAC in omejitve prilova po podobmočjih in razdelkih ter njihova razporeditev med manjše raziskovalne enote v vsakem izmed njih navedeni v delu B Priloge V. Ribolov v kateri koli manjši raziskovalni enoti preneha, ko prijavljeni ulov doseže določeni TAC, in navedena manjša raziskovalna enota ustavi ribolov do konca sezone. 3.Ribolov se odvija v čim večjem geografskem in globinskem razponu, da bi dobili informacije, potrebne za določitev ribolovnega potenciala in se izognili preveliki koncentraciji ulova in ribolovnega napora. Vendar pa je ribolov v podobmočjih FAO 88.1 in 88.2 ter v razdelkih 58.4.1, 58.4.2 in 58.4.3a prepovedan v globini do 550 m. Člen 22

Ribolov krila v ribolovni sezoni 2016/2017 1.Samo države članice, ki so članice CCAMLR, lahko v ribolovni sezoni 2016/2017 na območju Konvencije CCAMLR lovijo krila (Euphausia superba). Če namerava katera od teh držav članic loviti krila na območju Konvencije CCAMLR, o tem najpozneje do 1. junija 2016 uradno obvesti sekretariat CCAMLR v skladu s členom 5a Uredbe (ES) št. 601/2004 in Komisijo, pri čemer uporabi obrazec iz dela C Priloge V k tej uredbi. 2.Obvestilo iz odstavka 1 tega člena vključuje tudi informacije iz člena 3 Uredbe (ES) št. 601/2004 za vsako plovilo, ki mu država članica dovoli ribolov krila. 3.Država članica, ki namerava na območju Konvencije CCAMLR loviti krila, o tem uradno obvesti CCAMLR samo v primeru plovil z dovoljenji, ki v času obveščanja plujejo pod njeno zastavo ali ki plujejo pod zastavo druge članice CCAMLR in se od njih v času ribolova pričakuje, da bodo plula pod zastavo navedene države članice. 4.Države članice lahko dovolijo sodelovanje pri ribolovu krila plovilom, ki niso plovila, prijavljena sekretariatu CCAMLR v skladu z odstavki 1, 2 in 3 tega člena, če plovilo z dovoljenjem ne more sodelovati zaradi upravičenih operativnih razlogov ali višje sile. V takšnih primerih zadevna država članica nemudoma obvesti Sekretariat CCAMLR in Komisijo ter pri tem navede: (a)vse podatke o nameravanih nadomestnih plovilih, vključno z informacijami iz člena 3 Uredbe Sveta (ES) št. 601/2004; (b)podroben opis razlogov, ki utemeljujejo nadomestitev, in vsa ustrezna dokazila ali sklicevanja. 5.Države članice plovilom, navedenim na katerem koli seznamu plovil CCAMLR, ki so vpletena v nezakonite, neprijavljene ali neregulirane ribolovne dejavnosti (v nadaljnjem besedilu: plovila IUU), ne dovolijo sodelovati pri ribolovu krila. ODDELEK 3

OBMOČJE KONVENCIJE IOTC Člen 23

Omejitev ribolovne zmogljivosti plovil, ki lovijo na območju Konvencije IOTC

1.Največje število plovil Unije, ki lovijo tropskega tuna na območju konvencije IOTC, in ustrezna zmogljivost v bruto tonaži sta določena v točki 1 Priloge VI. 2.Največje število plovil Unije, ki lovijo mečarico (Xiphias gladius) in belega tuna (Thunnus alalunga) na območju Konvencije IOTC, in ustrezna zmogljivost v bruto tonaži sta določena v točki 2 Priloge VI. 3.Države članice lahko plovila, določena za eno od vrst ribolova iz odstavkov 1 in 2, prerazporedijo na drug ribolov, če lahko Komisiji dokažejo, da ta sprememba ne bo pomenila večjega ribolovnega napora za zadevne staleže rib. 4.Kadar je predlagan prenos zmogljivosti na floto držav članic, slednje zagotovijo, da so plovila, ki se bodo prenesla, na seznamu plovil IOTC ali na seznamu plovil drugih regionalnih organizacij za ribolov tuna. Poleg tega ne sme biti preneseno nobeno plovilo, ki je na seznamu plovil, ki so vpletena v nezakonite, neprijavljene ali neregulirane ribolovne dejavnosti (plovila IUU), katere koli RFMO. 5.Države članice lahko svoje ribolovne zmogljivosti prek zgornjih meja iz odstavkov 1 in 2 povečajo le v okviru omejitev, določenih v navedenih načrtih, predloženih IOTC. Člen 24

Plavajoče naprave za zbiranje rib Plovila z zaporno plavarico ne uporabljajo več kot 550 aktivnih plavajočih naprav za zbiranje rib naenkrat. Člen 25

Morski psi 1.Obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa morskih lisic vseh vrst iz družine Alopiidae pri vseh vrstah ribolova je prepovedano. 2.Obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa oceanskega beloplavutega morskega psa (Carcharhinus longimanus) pri vseh vrstah ribolova je prepovedano, razen za plovila, krajša od 24 metrov skupne dolžine, ki opravljajo izključno ribolovne dejavnosti v izključni ekonomski coni (IEC) države članice, pod katere zastavo plujejo, in pod pogojem, da je njihov ulov namenjen izključno za lokalno porabo. 3.Ob nenamernem ulovu se vrste iz odstavkov 1 in 2 ne poškodujejo. Osebki se takoj izpustijo. ODDELEK 4

OBMOČJE KONVENCIJE SPRFMO Člen 26

Pelagični ribolov 1.Države članice, ki so dejavno izvajale dejavnosti pelagičnega ribolova v območju Konvencije SPRFMO v letih 2007, 2008 ali 2009, omejijo skupno raven bruto tonaže plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo in leta 2016 lovijo pelagične staleže, na skupno raven Unije v višini 78 600 bruto tonaže na navedenem območju. 2.Samo države članice, ki so dejavno izvajale dejavnosti pelagičnega ribolova v območju Konvencije SPRFMO v letih 2007, 2008 ali 2009, lahko lovijo pelagične staleže na tem območju v skladu s TAC, določenim v Prilogi IJ. 3.Ribolovne možnosti iz Priloge IJ se lahko lovijo samo pod pogojem, da države članice Komisiji z namenom obveščanja sekretariata SPRFMO najpozneje do petega dne v naslednjem mesecu pošljejo seznam plovil, ki dejavno lovijo ali so udeležena pri pretovarjanju na območju Konvencije SPRFMO, zapise sistemov za spremljanje plovil (VMS), mesečna poročila o ulovu in, kjer so na voljo, poročila o postankih v pristanišču. Člen 27

Pridneni ribolov 1.Države članice svoj ulov ali napor pri pridnenem ribolovu v letu 2016 v območju Konvencije SPRFMO omejijo na tiste dele območja Konvencije, kjer je v obdobju od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2006 potekal pridneni ribolov, in na raven, ki v navedenem obdobju ne presega povprečnih letnih ravni ulova ali napora. Nad zabeleženim ulovom lahko lovijo le, če SPRFMO odobri njihov načrt za ribolov nad zabeleženimi količinami. 2.Države članice, ki nimajo zabeleženega ulova ali ribolovnega napora pri pridnenem ribolovu v območju Konvencije SPRFMO od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2006, ne izvajajo ribolova, razen če SPRFMO odobri njihov načrt za ribolov brez zabeleženega ulova. ODDELEK 5

OBMOČJE KONVENCIJE IATTC

Člen 28

Ribolov z zaporno plavarico 1.Ribolov rumenoplavutega tuna (Thunnus albacares), veleokega tuna (Thunnus obesus) in črtastega tuna (Katsuwonus pelamis) s plovili z zaporno plavarico je prepovedan: (a)od 29. julija do 28. septembra 2016 ali od 18. novembra 2016 do 18. januarja 2017 na območju, ki ga opredeljujejo naslednje meje: –tihooceanska obala Amerik, –zemljepisna dolžina 150° Z, –zemljepisna širina 40º S, –zemljepisna širina 40° J; (b)od 29. septembra do 29. oktobra 2016 na območju, ki ga opredeljujejo naslednje meje: –zemljepisna dolžina 96° Z, –zemljepisna dolžina 110° Z, –zemljepisna širina 4º S, –zemljepisna širina 3º J. 2.Zadevne države članice Komisijo pred 1. aprilom 2016 obvestijo o izbranem obdobju prepovedi iz odstavka 1. Vsa plovila zadevnih držav članic, opremljena z zaporno plavarico, na območjih, opredeljenih v odstavku 1, v izbranem obdobju ustavijo ribolov z zaporno plavarico. 3.Plovila z zaporno plavarico, ki lovijo tuna v območju Konvencije IATTC, obdržijo na krovu in nato iztovorijo ali pretovorijo celotni ulov rumenoplavutega, veleokega in črtastega tuna. 4.Odstavek 3 se ne uporablja v naslednjih primerih: (a)kadar ribe veljajo za neprimerne za prehrano ljudi iz razlogov, ki niso povezani z velikostjo, ali (b)med končnim delom ribolovnega potovanja, če plovilo nima dovolj prostora za shranitev tuna, ujetega na tem delu potovanja. Člen 29

Prepoved ribolova oceanskih beloplavutih morskih psov 1.V območju Konvencije IATTC je prepovedano loviti, obdržati na krovu, pretovarjati, shranjevati, ponujati za prodajo, prodajati ali iztovarjati kateri koli del ali celotni trup oceanskega beloplavutega morskega psa (Carcharhinus longimanus). 2.Ob nenamernem ulovu se vrsta iz odstavka 1 ne poškoduje. Osebke upravljavci plovil nemudoma izpustijo.

3.Upravljavci plovil: (a)zabeležijo število izpustov z navedbo stanja (mrtev ali živ osebek); (b)informacije iz točke (a) sporočijo državi članici, katere državljani so. Države članice pošljejo Komisiji podatke, zbrane v preteklem letu, do 31. januarja leta, v katerem začne veljati ta uredba. Člen 30

Prepoved ribolova raž iz družine Mobulidae Za plovila Unije se na območju Konvencije IATTC prepove loviti, obdržati na krovu, pretovarjati, iztovarjati, shranjevati, ponujati za prodajo ali prodajati kateri koli del ali celotni trup raž iz družine Mobulidae (ki vključujejo mante in raže iz rodu Mobula). Plovila Unije raže iz družine Mobulidae takoj, ko jih opazijo, nemudoma izpustijo žive in nepoškodovane, če je le mogoče. ODDELEK 6

OBMOČJE KONVENCIJE SEAFO Člen 31

Prepoved ribolova globokomorskih morskih psov Prepovedan je usmerjeni ribolov naslednjih globokomorskih morskih psov na območju Konvencije SEAFO: –fantomske morske mačke (Apristurus manis), –bigelowovega svetilca (Etmopterus bigelowi), –kratkorepega svetilca (Etmopterus brachyurus), –velikega svetilca (Etmopterus princeps), –gladkega svetilca (Etmopterus pusillus), –raže (Rajidae), –žametastega trneža (Scymnodon squamulosus), –globokomorskih morskih psov nadvrste Selachimorpha, –trneža (Squalus acanthias). ODDELEK 7

OBMOČJE KONVENCIJE WCPFC Člen 32

Pogoji za ribolov veleokega tuna, rumenoplavutega tuna, črtastega tuna in južnopacifiškega belega tuna 1.Države članice zagotovijo, da število ribolovnih dni, dodeljenih plovilom z zaporno plavarico, ki lovijo veleokega tuna (Thunnus obesus), rumenoplavutega tuna (Thunnus albacares) in črtastega tuna (Katsuwonus pelamis) na delu območja Konvencije WCPFC na odprtem morju, ki leži med 20° S in 20° J, ne presega 403 dni.

2.Plovila Unije ne lovijo južnopacifiškega belega tuna (Thunnus alalunga) na območju konvencije WCPFC južno od 20° J. 3.Države članice zagotovijo, da ulov veleokega tuna (Thunnus obesus) s plovili s parangalom v letu 2016 ne presega 2 000 ton. Člen 33

Zaprto območje za ribolov FAD 1.Na delu območja Konvencije WCPFC, ki leži med 20° S in 20° J, se med polnočjo (00:00) 1. julija 2016 in polnočjo (24:00) 31. oktobra 2016 prepovejo ribolovne dejavnosti plovil z zaporno plavarico, ki uporabljajo naprave za zbiranje rib. V tem času lahko plovila z zaporno plavarico na tem delu območja Konvencije WCPFC izvajajo ribolovne dejavnosti le, če je na krovu opazovalec, ki nadzoruje, da plovilo v nobenem trenutku: (a)ne uporablja naprav za zbiranje rib ali podobnih elektronskih naprav oziroma si z njimi pomaga; (b)v povezavi z napravami za zbiranje rib ne lovi jat. 2.Vsa plovila z zaporno plavarico, ki lovijo v delu območja Konvencije WCPFC iz odstavka 1, obdržijo na krovu in iztovorijo ali pretovorijo celoten ulov veleokega, rumenoplavutega in črtastega tuna. 3.Odstavek 2 se ne uporablja v naslednjih primerih: (a)med končnim delom ribolovnega potovanja, če plovilo nima dovolj prostora za shranitev vseh rib; (b)kadar so ribe neprimerne za prehrano ljudi iz razlogov, ki niso povezani z velikostjo, ali (c)v primeru resne okvare zamrzovalne opreme. Člen 34

Omejitve števila plovil Unije z dovoljenjem za ribolov mečarice Največje število plovil Unije, za katera je bil odobren ribolov mečarice (Xiphias gladius) na območjih južno od 20° J območja Konvencije WCPFC, je navedeno v Prilogi VII. Člen 35

Svilnati morski psi in oceanski beloplavuti morski psi 1.Prepovedano je zadržanje na krovu, pretovarjanje, skladiščenje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa naslednjih vrst na območju Konvencije WCPFC: (a)svilnatega morskega psa (Carcharhinus falciformis), (b)oceanskega beloplavutega morskega psa (Carcharhinus longimanus) 2.Ob nenamernem ulovu se vrste iz odstavka 1 ne poškodujejo. Osebki se takoj izpustijo. Člen 36

Območje prekrivanja med IATTC in WCPFC 1.Plovila, navedena izključno v registru WCPFC, uporabijo ukrepe iz členov od 32 do 35, ko lovijo v območju prekrivanja med IATTC in WCPFC, kot je določeno v členu 4(r).

2.Plovila, navedena tako v registru WCPFC kot v registru IATTC, ter plovila, navedena izključno v registru IATTC, uporabijo ukrepe iz člena 28(1)(a) in od (2) do (4) ter člena 29, ko lovijo v območju prekrivanja med IATTC in WCPFC, kot je določeno v členu 4(r). ODDELEK 8

BERINGOVO MORJE Člen 37

Prepoved ribolova na odprtem morju Beringovega morja Ribolov aljaškega polaka (Theragra chalcogramma) na odprtem morju Beringovega morja je prepovedan. NASLOV III

RIBOLOVNE MOŽNOSTI

ZA PLOVILA TRETJIH DRŽAV V VODAH UNIJE Člen 38

TAC Ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Norveške, in ribiška plovila, ki so registrirana na Ferskih otokih, imajo dovoljenje za ribolov v vodah Unije v okviru TAC iz Priloge I k tej uredbi ter ob upoštevanju pogojev iz te uredbe in poglavja III Uredbe (ES) št. 1006/2008. Člen 39

Dovoljenja za ribolov Največje število dovoljenj za ribolov za plovila tretjih držav, ki lovijo v vodah Unije, je določeno v Prilogi VIII. Člen 40

Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova Pogoji iz člena 7 se uporabljajo za ulov in prilov plovil tretje države, ki lovijo ribe v okviru dovoljenj iz člena 39. Člen 41

Prepovedi 1.Za plovila tretjih držav je prepovedan ribolov, obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje naslednjih vrst, če so iz voda Unije: (a)žarkaste raže (Amblyraja radiata) v vodah Unije razdelkov ICES IIa, IIIa in VIId ter na podobmočju ICES IV; (b)naslednjih vrst pilarjev v vodah Unije: –Anoxypristis cuspidate; –Pristis clavata; –Pristis pectinata; –pilar (Pristis pristis); –Pristis zijsron;

(c)morskega psa orjaka (Cetorhinus maximus) in belega morskega volka (Carcharodon carcharias) v vodah Unije; (d)kompleksa kljunate raže (Dipturus batis) (Dipturus cf. flossada in Dipturus cf. intermedia) v vodah Unije razdelka ICES IIa ter podobmočij ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX in X; (e)pepelastega morskega psa (Galeorhinus galeus), ulovljenega s parangalom v vodah Unije razdelka ICES IIa in podobmočij ICES I, IV, V, VI, VII, VIII, XII in XIV; (f)gladkega svetilca (Etmopterus pusillus) v vodah Unije razdelka ICES IIa in podobmočij ICES I, IV, V, VI, VII, VIII, XII in XIV; (g)temnega morskega psa (Dalatias licha), kljunatega morskega psa (Deania calcea), luskastega globokomorskega trneža (Centrophorus squamosus), velikega svetilca (Etmopterus princeps) in portugalskega morskega psa (Centroscymnus coelolepis) v vodah Unije razdelka ICES IIa ter podobmočij ICES I, IV in XIV; (h)atlantskega morskega psa (Lamna nasus) v vodah Unije; (i)grebenaste mante (Manta alfredi) v vodah Unije; (j)mante (Manta birostris) v vodah Unije; (k)naslednjih vrst raž iz rodu Mobula v vodah Unije: (i) Mobula mobular; (ii) Mobula rochebrunei; (iii) Mobula japanica; (iv) Mobula thurstoni; (v) Mobula eregoodootenkee; (vi) Mobula munkiana; (vii) Mobula tarapacana; (viii) Mobula kuhlii; (ix) Mobula hypostoma; (l)raže trnjevke (Raja clavata) v vodah Unije razdelka ICES IIIa; (m)norveške kljunate raže (Raja (Dipturus) nidarosiensis) v vodah Unije razdelkov ICES VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh in VIIk; (n)valovito progaste raže (Raja undulata) v vodah Unije podobmočij ICES VI, IX in X ter bele raže (Raja alba) v vodah Unije podobmočij ICES VI, VII, VIII, IX in X; (o)goslašev (Rhinobatidae) v vodah Unije podobmočij ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X in XII; (p)sklata (Squatina squatina) v vodah Unije. 2.Ob nenamernem ulovu se vrsta iz odstavka 1 ne poškoduje. Osebki se takoj izpustijo. NASLOV IV

KONČNE DOLOČBE Člen 42

Postopek v odboru 1.Komisiji pomaga Odbor za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1380/2013. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. 2.Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.