ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
12.

meni, da imajo na splošno projekti za stike med ljudmi in majhni projekti veliko evropsko dodano vrednost ter znatno prispevajo k splošnemu cilju programov čezmejnega sodelovanja, saj odpravljajo čezmejne ovire ter povezujejo obmejna območja in njihove prebivalce. Izpostaviti bi bilo treba naslednje konkretne koristi takih projektov: — pomoč pri razvoju večjih projektov in znatna podpora učinkovitega sodelovanja v okviru celotnega programa čezmejnega sodelovanja, ker: — izboljšujejo potrebne poklicne in medkulturne spretnosti in znanja upravičencev ter krepijo zmogljivosti na lokalni in regionalni ravni, — pokrivajo področja pravnega in upravnega sodelovanja, — zagotavljajo možnosti za preizkuse – majhni projekti so odlični instrumenti za preizkušanje inovativnih idej in orodij v okviru čezmejnega sodelovanja – ter — so inkubatorji za večje projekte – s predhodnim preizkušanjem v manjših projektih prispevajo k večji kakovosti velikih projektov; — spoznavanje kulture sosednjih območij; spodbujanje medkulturnih znanj in spretnosti med prebivalci sosednjih regij; — spodbujanje možnosti ljudi, da študirajo, delajo in poslujejo v čezmejnem okviru; — omogočanje lažje komunikacije med ljudmi. S spodbujanjem učenja jezikov ti projekti pogosto pomagajo pri premagovanju jezikovnih ovir; — navezovanje stikov med ljudmi in vzpostavljanje partnerstev. S projekti za stike med ljudmi in majhnimi projekti se vzpostavijo številna čezmejna partnerstva (tudi med manjšimi organizacijami), ki se nato razvijejo v dolgoročno sodelovanje; — aktiviranje širše civilne družbe in tudi spodbujanje čezmejnih mrež civilne družbe kot pomembnega prispevka k teritorialni koheziji; — izmenjava izkušenj. S temi projekti se ustvari odlična platforma za izmenjavo izkušenj in najboljših praks med vsemi akterji na področju čezmejnega sodelovanja, od civilne družbe do lokalnih in regionalnih oblasti; — reševanje lokalnih problemov; iskanje lokalnih rešitev. Projekti za stike med ljudmi in majhni projekti prispevajo k uresničevanju skupnih vizij. Številne probleme je mogoče rešiti samo s sodelovanjem na lokalni ravni; — obravnava tem, ki so pomembne v vsakdanjem življenju (npr. zagotavljanje boljših javnih storitev), in nepolitičen pristop k oblikovanju sedanjosti in prihodnosti ljudi; — vzpostavljanje zaupanja. V Evropi trenutno primanjkuje zaupanja. Ti konkretni projekti za stike med ljudmi so odličen instrument za ponovno vzpostavitev zaupanja izven meja in v Evropi. So naložba v prihodnost; — odprava stereotipov in predsodkov zaradi včasih težke zgodovine na obmejnih območjih ali celo zaradi trenutnih dogodkov. Čezmejno sodelovanje in predvsem projekti za stike med ljudmi prispevajo k celjenju ran, ki so jih povzročile meje. Promovirajo načelo strpnosti in spoštovanja. Lahko pomembno pripomorejo k spravi ljudi ob problematičnih mejah na Zahodnem Balkanu in v državah vzhodnega partnerstva; — promocija evropske ideje. Koristi evropskega povezovanja se pokažejo pri čezmejnih stikih med ljudmi in sodelovanju med sosedi. Ti projekti, ki jih podpira EU, lahko pripomorejo k obuditvi navdušenja za Evropo;
14.

poudarja, da je treba tudi finančno spodbujati in ohranjati razvoj sistemov kmetovanja, ki se izvaja v majhnem obsegu, zlasti na izpostavljenih območjih in na obrobju mest. Takšni sistemi kmetovanja so za lokalne oblasti enostavno in priročno sredstvo za reševanje številnih konkretnih vprašanj, vključno s socialno neenakostjo, okoljskimi izzivi in zdravstvenimi problemi. Prav tako lahko primestna območja oskrbujejo s trajnostno proizvedenimi lokalnimi, svežimi, sezonskimi in zdravimi živili, ki si jih lahko privoščijo tudi družine z nizkimi dohodki. Sistemi kmetovanja v majhnem obsegu so priznani kot družbeno odgovoren model, ki spoštuje okolje, pomeni manj embalaže in živilskih odpadkov, zmanjšuje izpuste CO2 in podpira trajnostne proizvodne metode (3). S tega vidika ti sistemi, zlasti pa kratke dobavne verige za kmetijske proizvode, pozitivno vplivajo na lokalno gospodarstvo in zaposlovanje;
58.

opozarja na določanje ciljev Raziskovalnega sklada za premog in jeklo (RFCS) ter evropskih strukturnih in investicijskih skladov (ESIF) in Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI), s katerimi se lahko podprejo raziskave in inovacije v jeklarstvu, med drugim z možnimi sinergijami in usklajenimi ukrepi. Opozarja na precej omejen potencial EFSI za jeklarski sektor, saj tržne razmere ne morejo zagotoviti ustrezne donosnosti naložb pri sedanjih nizkih cenah jekla. Sodelovanje lokalnih in regionalnih organov, ki prednost namenjajo jeklarstvu, bi lahko bil pomemben prispevek, ob upoštevanju strogih predpisov EU v zvezi z državno pomočjo jeklarstvu;
45.

ugotavlja, da so po različnih analizah sodeč številne lokalne in regionalne oblasti premalo seznanjene s prednostmi interneta stvari, zlasti kar zadeva zdravstvo, energijsko učinkovitost, okoljska vprašanja, varnost in upravljanje nepremičnin, sploh pa inteligentni promet, in upa, da bo Komisija sprejela ukrepe, s katerimi bo poskrbela za izmenjavo znanja na tem področju in boljše dokumentiranje ter za seznanjanje s posledicami in priložnostmi, povezanimi z internetom stvari, pobudo pametna mesta in odprtimi podatki;
Ponudniki storitev bi morali zagotoviti, da so njihovi naročniki ustrezno obveščeni o pogojih uporabe storitev spletnih vsebin v državah članicah, ki niso država članica njihovega prebivališča. Uredba imetnikom pravic omogoča, da od ponudnika storitev zahtevajo, da z učinkovitimi sredstvi preveri, ali se storitev spletnih vsebin zagotavlja v skladu s to uredbo. Vendar pa je nujno zagotoviti, da so zahtevana sredstva razumna in ne presegajo tistega, kar je nujno za doseganje tega cilja. Med primere nujno potrebnih tehničnih in organizacijskih ukrepov lahko spadajo vzorčenje naslova IP namesto stalnega spremljanja lokacije, pregledne informacije za posameznike o metodah preverjanja in njegovih namenih ter ustrezni varnostni ukrepi. Glede na to, da za namene preverjanja ni pomembna sama lokacija, ampak država članica, v kateri naročnik dostopa do storitve, se v ta namen natančni podatki o lokaciji ne bi smeli zbirati in obdelovati. Prav tako se v primeru, kadar za zagotavljanje storitve zadostuje avtentikacija naročnika, identifikacija naročnika ne bi smela zahtevati.

Ponudniki storitev bi morali zagotoviti, da so njihovi naročniki ustrezno obveščeni o pogojih uporabe storitev spletnih vsebin v državah članicah, ki niso država članica njihovega prebivališča. Uredba imetnikom pravic omogoča, da od ponudnika storitev zahtevajo, da z učinkovitimi sredstvi preveri, ali se storitev spletnih vsebin zagotavlja v skladu s to uredbo. Vendar pa je nujno zagotoviti, da so zahtevana sredstva razumna in ne presegajo tistega, kar je nujno za doseganje tega cilja. Med primere nujno potrebnih tehničnih in organizacijskih ukrepov lahko spadajo vzorčenje naslova IP namesto stalnega spremljanja lokacije, pregledne informacije za posameznike o metodah preverjanja in njegovih namenih ter ustrezni varnostni ukrepi. Glede na to, da za namene preverjanja ni pomembna sama lokacija, ampak država članica, v kateri naročnik dostopa do storitve, se v ta namen natančni podatki o lokaciji ne bi smeli zbirati in obdelovati , kadar gre za lokacijo, ki ni zunaj meja EU . Prav tako se v primeru, kadar za zagotavljanje storitve zadostuje avtentikacija naročnika, identifikacija naročnika ne bi smela zahtevati.
8.

po posvetovanju z zainteresiranimi stranmi meni, da sta program Erasmus+ in jamstvo za mlade sicer bistvena instrumenta za doseganje strateških ciljev, vendar so problemi veliko bolj zapleteni in delovanje EU na področju mladine sega danes že veliko dlje od teh dveh učinkovitih instrumentov, ki se sicer zdita učinkovita, vendar sta dejansko nezadostna, saj je izvajanje jamstva za mlade še vedno zelo pomanjkljivo. Očitno je treba zlasti za ranljive skupine mladih pripraviti pobude podpore za mlade, ki zapuščajo sisteme socialnega varstva in tvegajo, da tako pri osemnajstih letih ostanejo brez vsakršnega mentorstva, ki bi jih lahko usmerjalo na poti v odraslost. Zato opozarja, da je treba v ustrezni obliki omogočiti dostop do drugih informacij o rezultatih na področju mladinske politike, zlasti pri vprašanjih, kot sta med drugim brezposelnost mladih in vključevanje v družbo. Tako bi lažje ugotovili, ali ne bi bilo dobro predvideti posebne pomoči iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov že v tem programskem obdobju. Zaradi kompleksnosti in obsežnosti izzivov bi bilo treba mladinsko politiko z medsektorskim pristopom vključiti v vse politike EU, prek katerih ne bi le našli rešitev za akutne težave mladih, temveč bi to postalo izhodišče za ustvarjanje nove gospodarske rasti. Poleg tega lahko ponovno odkritje vrednosti starih tradicij in obrti pomeni nove poklicne možnosti. Prav tako si je treba še naprej zelo prizadevati, da bi spodbudili izmenjavo dobrih praks na področju sodelovanja mladih ter dela z mladino med državami članicami ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi. Poleg tega bi bilo treba gospodarske argumente za izobraževanje in usposabljanje, o katerih je 12. decembra 2014 v okviru vmesnega pregleda strategije Evropa 2020 razpravljal Svet za izobraževanje, mladino, kulturo in šport (1), zdaj spremeniti v dejanske naložbe v izobraževanje kot del dolgoročnih programov EU za mladino in rast;
86.

izraža željo po sodelovanju z generalnima direktoratoma ENER in REGIO in s Skupnim raziskovalnim središčem, da bi proučili možnosti za boljšo povezanost in sinergije med politikami EU in njenimi programi financiranja ter v okviru strategij pametne specializacije okrepili prizadevanja na regionalni in lokalni ravni za naložbe v energijo;
36.

opozarja, da so bile glede na 6. poročilo o spremljanju strategije Evropa 2020 in evropskega semestra, ki ga je pred kratkim (oktobra 2015) izdala platforma OR za spremljanje strategije Evropa 2020, lokalne in regionalne oblasti iz 15 držav članic močno vključene v pripravo nacionalnih programov reform. Med izvajanjem programov je 23 od 28 vlad izrecno omenilo vlogo lokalnih in regionalnih oblasti na nekaterih področjih, kot so politika trga dela, socialno vključevanje in zdravstvo. V zvezi s strategijo Evropa 2020 je 20 držav članic poudarilo vlogo lokalnih oblasti v nacionalnih programih reform na področjih socialnega vključevanja, obnovljivih virov energije in podnebnih sprememb. Zato poziva k pregledu strategije Evropa 2020, da bo mogoče dodatno okrepiti teritorialno razsežnost politik EU in s tem doseči, da pri pripravi nacionalnih programov reform vse države članice spoštujejo načela subsidiarnosti in upravljanja na več ravneh ter partnerstva;
27.

opozarja na dejstvo, da na kakovost porabe v veliki meri vpliva dobro upravljanje. Zato se strinja, da se zdi, da je pregled porabe ustrezen instrument za prikaz njene učinkovitosti. Pregledi naj bi omogočili „pametnejše“ odobravanje izdatkov v okviru nacionalnih političnih prednostnih nalog, ki bi temeljilo na selektivni in vzdržni konsolidaciji izdatkov; to naj bi bili poglobljeni in usklajeni pregledi osnovnih izdatkov ob upoštevanju pričakovanih rezultatov politik. V primerjavi z bolj linearnim, splošnim zmanjšanjem izdatkov, ki ima lahko na srednji in dolgi rok določene negativne gospodarske in socialne posledice, je to načeloma bolj vzdržen pristop (15);
37.

opozarja na okoljska in ekonomska tveganja, ki so povezana s širjenjem tujerodnih vrst v evropskih morjih; zato načeloma pozdravlja uredbo o invazivnih tujerodnih vrstah in pričakuje, da bosta zlasti spremljanje in po potrebi prepoved antropogenega vnosa invazivnih vrst pripomogla k dobremu okoljskemu stanju;
7.

poudarja, da so se s sedanjo finančno, gospodarsko in socialno krizo bistveno spremenili pogoji financiranja realnega gospodarstva. Pri tem se javne in zasebne dolgoročne naložbe čedalje bolj dopolnjujejo. Javne naložbe niso zgolj spodbuda za zasebne naložbe, marveč so zelo pogosto predpogoj za oblikovanje ustreznih strukturnih pogojev regionalnega gospodarstva in imajo v časih negativnih gospodarskih razmer vlogo samodejnega stabilizatorja oziroma proticikličnega blažilnika. Javne naložbe prispevajo tudi k izvajanju ciljev splošnega pomena na področjih (kot so izobraževanje, usposabljanje, raziskave, infrastruktura, zdravje, okolje ...), na katerih so potrebni javni ukrepi, ker se širše koristi za družbo ne skladajo z vzorci zasebnih naložb, zato pomanjkljivosti trga lahko vodijo v premajhno porabo;
36.

poziva države članice, naj ocenijo pripravo novih makroregionalnih strategij ob upoštevanju skupnih izzivov in priložnosti zadevnega geografskega območja, pa tudi načel socialne, ekonomske in teritorialne kohezije, ter posebno pozornost namenijo podeželju, območjem, ki jih je prizadela industrijska tranzicija, in regijam, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, kot so najsevernejše regije z zelo nizko gostoto prebivalstva, ter otoškim, čezmejnim in gorskim regijam. Lokalno in regionalno raven je treba vključiti v razpravo že v zgodnji fazi določanja ciljev posamezne strategije, kakor je to na primer potekalo pri pripravi strategije za Baltsko morje. Prav tako ne bi smeli pozabiti na vključitev civilne družbe v ta proces. Poznavanje potreb in potenciala regije, ki ga imajo lokalna in regionalna raven ter civilna družba, pa tudi obstoječe lokalne mreže sodelovanja tvorijo trden temelj za oblikovanje in izvajanje strategije;
6.

podpira cilje na področju podnebne in energetske politike EU, ki so med drugim zapisani v Direktivi o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov 2009/28/ES. Države članice ter lokalne in regionalne oblasti so razvile ureditve in ukrepe za uresničitev teh ciljev podnebne in energetske politike do leta 2020. Nove smernice za državno pomoč na področju okolja in energije ne smejo biti v nasprotju s temi trdno določenimi cilji in uvedenimi ureditvami in ukrepi za dosego teh ciljev;
37.

poudarja, da kratke dobavne verige za kmetijske izdelke prispevajo k trajnostni proizvodnji in odgovorni potrošnji ter so v skladu z vse večjim povpraševanjem potrošnikov po pristni sezonski hrani, pridelani lokalno in v okviru skupnosti. To je hkrati družbeno odgovoren model potrošnje, ki spoštuje okolje, kar pomeni manj embalaže, manj izpustov CO2 in trajnostne proizvodne metode. Poleg podpore kratkih dobavnih verig je treba spodbuditi tudi povezovanje med zadrugami, saj to krepi tržni položaj kmetov. Koncentracija ponudbe je učinkovit način, da se zagotovijo pravične cene za kmete in rastoče povpraševanje po živilih;
47.

zato pozdravlja obveznost, ki so jo sprejele države članice v okviru Teritorialne agende, da bodo tudi same v večji meri izvajale ocene teritorialnega učinka in preučile posledice za lokalne in regionalne oblasti, ter meni, da je med državami članicami samimi ter med njimi in specializiranimi službami institucij EU smiselna redna izmenjava izkušenj z izvajanjem teh ocen učinka, da se zagotovita metodološka skladnost in primerljivost študij;
42.

meni, da je treba ohraniti razlikovanje med posameznimi promocijskimi ukrepi, saj so namenjeni posameznim proizvodom ali skupini proizvodov in upoštevajo posebnosti, kot so velikost sektorja, njegova strukturiranost, ciljni trg itd. Zato je treba poleg horizontalnega sistema ohraniti posebne ukrepe za informiranje in promocijo;
47.

spodbuja albanski vlado in opozicijo, naj obnovita in vzdržujeta konstruktivni politični dialog, da se izboljša delovanje in poveča neodvisnost temeljnih demokratičnih institucij; poziva albanske organe oblasti, naj okrepijo prizadevanja za spodbujanje in izvajanje potrebnih reform v predpristopnem procesu, zlasti kar zadeva človekove pravice, enakost spolov, varstvo manjšin in lastninskih pravic, boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu ter prizadevanja za tvorno politiko izseljevanja;
13.

ugotavlja, da so številne pravice, ki so določene v Listini, povezane s pooblastili, ki so v nekaterih državah članicah EU v veliki meri prenesene na lokalne in regionalne oblasti (na primer na področjih, kot so izobraževanje, zdravstvo, varstvo okolja, socialna in stanovanjska politika, policijski organi in promet) ali se nanašajo na vprašanja, ki so splošnega pomena za vse državne organe (dobra uprava, preglednost ter dostop do dokumentov; pravice otrok ter starejših in invalidnih oseb);
43.

predlaga, da se ocenijo učinki ukrepov, ki jih že izvajajo združenja učiteljev in mladinske organizacije ali organizacije za mlade, da bi tako omogočili izmenjavo in razvoj dobrih praks in njihovo vključitev v akcijske programe Unije. S praktičnimi izkušnjami lahko namreč najučinkoviteje ozavestimo mlade o aktivnem državljanstvu: postavimo jih v položaj, ki jim daje občutek, da se njihovo mnenje upošteva in da neposredno vpliva na njihovo življenje. Sveti dijakov v šolah ali, na višji ravni, lokalni odbori otrok ali mladih v precejšnji meri omogočajo izvajanje tega v praksi. Neposredni vpliv njihovih dejavnosti še posebej občutijo majhne skupnosti;
7.

predlaga oprostitev priglasitvenih zahtev za letališča kategorij C in D, če pa bodo oproščena samo letališča kategorije D, mora ta kategorija vključevati letališča, ki imajo do 2 milijona potnikov letno. Točka 92(c) smernic bi morala izrecno navesti posebne potrebe ozemeljske kohezije letališč kategorij C in D v otoških regijah;
2.17

priporoča vzpostavitev sodelovanja med velikimi mesti in politično-upravnimi strukturami na višjih ravneh, zlasti v primeru mest-regij, pri katerih prihaja do nadgrajevanja in dopolnjevanja upravljanja ekonomskih, socialnih in političnih interesov;
39.

spodbuja UNFCCC, naj s skupino lokalnih oblasti in občin sodeluje v tehničnih dialogih za prvi pregled globalnega stanja; pozdravlja odločitev pomožnega telesa za znanstveno in tehnološko svetovanje ter pomožnega telesa za izvajanje, da bosta načrtovali ta pregled v duhu vključujočih, odprtih in celoletnih spodbujevalnih dialogov; poziva UNFCCC, naj v poročilih o pregledu globalnega stanja navede, prizna in spremlja zaveze iz kampanj Race to Zero in Race to Resilience , da bo omogočen merljiv pregled napredka na lokalni in regionalni ravni;
Države članice za doseganje ciljev iz člena 4 pripravijo nacionalne načrte za okrevanje in odpornost. Ti načrti določajo program reform in naložb zadevne države članice za naslednja štiri leta. Načrti za okrevanje in odpornost, upravičeni do financiranja iz tega mehanizma, zajemajo ukrepe za izvajanje reform in javnih naložbenih projektov v okviru doslednega svežnja.

Države članice za doseganje ciljev iz člena 4 pripravijo nacionalne načrte za okrevanje in odpornost. Ti načrti določajo program reform in naložb zadevne države članice za naslednja štiri leta. Načrti za okrevanje in odpornost, upravičeni do financiranja iz tega mehanizma, zajemajo ukrepe za izvajanje reform in javnih naložbenih projektov v okviru doslednega svežnja. Države članice lahko pri pripravi načrtov za okrevanje in odpornost uporabijo instrument za tehnično podporo v skladu z Uredbo XX/YYYY [o vzpostavitvi instrumenta za tehnično podporo]. Upravičeni so ukrepi od 1. februarja 2020 dalje, ki se nanašajo na gospodarske in socialne posledice pandemije COVID-19. Ob upoštevanju evropskega zelenega dogovora kot strategije Evrope za trajnostno rast in za uresničitev zavez Unije za izvajanje Pariškega sporazuma ter ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj najmanj 40 % zneska načrta za okrevanje in odpornost prispeva k vključevanju ukrepov za varstvo podnebja in biotske raznovrstnosti ter ciljev glede okoljske trajnosti. Komisija z izvedbenim aktom sprejme ustrezno metodologijo, ki državam članicam pomaga izpolniti to zahtevo.

Glede na v prihodnost usmerjeno naravo instrumenta za okrevanje Next Generation EU in ob priznavanju pomena programa digitalnih znanj in spretnosti, jamstva za otroke in jamstva za mlade pri preprečevanju, da bi današnja generacija mladih postala „korona generacija“, vsak načrt za okrevanje in odpornost z obsežnimi rešitvami glede zaposlovanja, izobraževanja ter znanj in spretnosti in z odzivi, usmerjenimi v mlade, prispeva k odpravljanju tveganja, da bodo njihove možnosti na trgu dela in njihova splošna blaginja dolgoročno okrnjene.
izvajanje nacionalnih načrtov za odzivanje, po potrebi tudi izvajanje na regionalni in lokalni ravni, vključno z odzivanjem na epidemije; antimikrobično odpornost, z zdravstveno oskrbo povezane okužbe, teritorialne statistike in druga posebna vprašanja.

izvajanje nacionalnih načrtov za odzivanje, po potrebi tudi izvajanje na regionalni in lokalni ravni, vključno z odzivanjem na epidemije; antimikrobično odpornost, z zdravstveno oskrbo povezane okužbe in druga posebna vprašanja.

Kadar je to ustrezno, poročilo po potrebi vključuje vidike medregionalne pripravljenosti in odzivanja v skladu z načrtom Unije in nacionalnimi načrti, zlasti obstoječe zmogljivosti, vire in mehanizme usklajevanja v sosednjih regijah.
(1) Vsaka država članica določi, upravlja in vzdržuje nacionalni koordinacijski center, ki usklajuje in izmenjuje informacije med vsemi organi, pristojnimi za nadzor zunanje meje na nacionalni ravni, ter med njimi in drugimi nacionalnimi koordinacijskimi centri in Agencijo. Vsaka država članica o ustanovitvi nacionalnega koordinacijskega centra uradno obvesti Komisijo, ki o tem nemudoma obvesti druge države članice in Agencijo. […] (3) Nacionalni koordinacijski center: (a) zagotovi pravočasno izmenjavo informacij ter pravočasno sodelovanje med vsemi nacionalnimi organi, pristojnimi za nadzor zunanje meje, ter med njimi in drugimi nacionalnimi koordinacijskimi centri in Agencijo; […]

(1) Vsaka država članica določi, upravlja in vzdržuje nacionalni koordinacijski center, ki usklajuje in izmenjuje informacije med vsemi organi, pristojnimi za nadzor zunanje meje na nacionalni ravni, in po potrebi z ustreznimi regionalnimi in lokalnimi organi ter med njimi in drugimi nacionalnimi koordinacijskimi centri in Agencijo. Vsaka država članica o ustanovitvi nacionalnega koordinacijskega centra uradno obvesti Komisijo, ki o tem nemudoma obvesti druge države članice in Agencijo. […] (3) Nacionalni koordinacijski center: (a) zagotovi pravočasno izmenjavo informacij ter pravočasno sodelovanje med vsemi nacionalnimi organi, pristojnimi za nadzor zunanje meje, in po potrebi z ustreznimi regionalnimi in lokalnimi organi ter med njimi in drugimi nacionalnimi koordinacijskimi centri in Agencijo; […]
Za okrepitev sposobnosti Unije, da se nemudoma odzove na nepredviden ali nesorazmerno hud migracijski pritisk v eni ali več državah članicah, za katerega je značilen velik ali nesorazmeren pritok državljanov tretjih držav, ki povzroči znatne in nujne potrebe po sprejemnih objektih in centrih za pridržanje, azilnih sistemih in postopkih ter sistemih in postopkih za upravljanje migracij, ali na hud migracijski pritisk v tretjih državah zaradi političnih razmer ali konfliktov, bi moralo biti mogoče zagotoviti nujno pomoč v skladu z okvirom iz te uredbe.

Za okrepitev sposobnosti Unije, da se nemudoma odzove na nepredviden ali nesorazmerno hud migracijski pritisk v eni ali več državah članicah, za katerega je značilen velik ali nesorazmeren pritok državljanov tretjih držav, zlasti ranljivih oseb, kot so mladoletniki brez spremstva, ki povzroči znatne in nujne potrebe po sprejemnih objektih in centrih za pridržanje, azilnih sistemih in postopkih ter sistemih in postopkih za upravljanje migracij, ali na hud migracijski pritisk v tretjih državah zaradi političnih razmer ali konfliktov, bi moralo biti mogoče zagotoviti nujno pomoč in pomoč za vzpostavitev infrastrukture v skladu z okvirom iz te uredbe.