ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.3

ECB ugotavlja, da člen 8(2)(a) in (c) ter člen 10(3) predlagane uredbe predvidevata uporabo orodij odkrivanja oziroma nepovratna sredstva za nakup opreme. ECB se strinja s predlogom, da se dodelijo nepovratna sredstva za nakup splošne laboratorijske opreme, kot so mikroskopi, infrardeči čitalniki, šestila, denzitometri, mikrometri ter merilniki prevodnosti in magnetizma, ki so v pomoč v preiskovalnem procesu in niso posebej zasnovani ali trženi kot oprema za odkrivanje ponaredkov. ECB šteje, da so zanesljivi stroji in naprave za odkrivanje ponaredkov samo tisti, za katere je na njeni spletni strani navedeno, da so uspešno prestali preizkuse, ki vključujejo sveženj glavnih vrst ponaredkov ter različno obrabljenih in raztrganih pristnih bankovcev. Toda takšni stroji in naprave so namenjeni za poklicno dejavnost obdelave gotovine ter so na splošno zunaj dosega specializiranih organov za boj proti ponarejanju, ki so opredeljeni kot ciljna skupina v členu 8(2)(c) predlagane uredbe (4). Zato ECB meni, da ni primerno predvideti možnosti, da bi nakup detektorjev ponaredkov financirali s sredstvi programa Pericles 2020 ali da bi detektorje ponaredkov uporabljali specializirani organi za boj proti ponarejanju.
1.

Priporočilo Sveta, ki je bilo predloženo Evropskemu svetu in glede katerega poteka posvetovanje z Evropskim parlamentom in Svetom ECB, priporoča, da se Mario Draghi imenuje za predsednika ECB za mandat osmih let z učinkom od 1. novembra 2011.
Pojasnilo

Načini izmenjave informacij med pristojnimi organi in organom ESMA morajo omogočati izmenjavo informacij v realnem času, kadar je to potrebno za učinkovito izvajanje nalog organa ESMA. Dolgoročno bi moral organ ESMA dobiti samodejen dostop do vseh informacij, ki se poročajo na podlagi predlagane uredbe. Zato bi bilo treba začeti z dejavnostmi za vzpostavitev centraliziranih mehanizmov za zbiranje informacij v Uniji. Takšni centralizirani mehanizmi bi pomagali preseči omejitve, ki so značilne za uporabo neusklajenih zbirk mikropodatkov, in tudi omogočili uporabo informacij, zbranih na podlagi predlagane uredbe, ki naj se uporabijo v povezavi z drugimi razpoložljivimi podatkovnimi nizi, s čimer bi se zmanjšalo administrativno breme poročevalcev in javnih organov.

Poleg tega bi morala biti izrecno določena izmenjava informacij med organom ESMA in centralnimi bankami ESCB. S tem se bo olajšalo izvajanje centralnobančnih funkcij zbiranja statističnih podatkov ter spremljanja in ocenjevanja finančne stabilnosti. Določiti bi bilo treba tudi izmenjavo informacij med organom ESMA in ESRB, da se slednjemu olajša izvajanje naloge ugotavljanja sistemskih tveganj znotraj finančnega sistema in njihovega razvrščanja po pomembnosti. Ta sprememba je povezana s spremembo 3 (uvodna izjava).
Pojasnilo: Drugo sklicevanje osnutka uredbe navaja pravno podlago osnutka uredbe. Pri tem se sklicuje na člen 5(3) uredbe o HICP, v skladu s katerim Komisija (i) sprejme izvedbene ukrepe, ki so potrebni za zagotavljanje primerljivosti indeksov HICP ter za vzdrževanje in izboljšanje njihove zanesljivosti in ustreznosti, in (ii) zahteva od ECB, da poda mnenje o takšnih ukrepih, ki jih namerava predložiti odboru. V drugem sklicevanju v osnutku uredbe bi torej moral biti naveden člen 5(3) uredbe o HICP in ne člen 3 uredbe o HICP, ki ureja področje njene uporabe. Ker je v skladu s členom 127(4) Pogodbe o osnutku uredbe potrebno posvetovanje z ECB, bi bilo treba v osnutek uredbe vstaviti ustrezno sklicevanje v skladu z drugim odstavkom člena 296 Pogodbe, ki določa, da se pravni akti obrazložijo, v njih pa se med drugim navedejo mnenja, predvidena v Pogodbah.
Revizorjeva odgovornost III — Sodišče je odgovorno, da na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu zagotovi izjavo o zanesljivosti zaključnega računa ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Sodišče je revizijo izvedlo v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja in etičnim kodeksom MZRS ter mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije INTOSAI. Ti standardi določajo, da mora Sodišče revizijo načrtovati in opraviti tako, da pridobi razumno zagotovilo, da je zaključni račun ERS brez pomembno napačnih navedb in da so z njim povezane transakcije zakonite in pravilne. IV — Revizija zajema izvajanje postopkov za pridobitev revizijskih dokazov o zneskih in razkritjih v računovodskih izkazih ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij. Izbrani postopki so odvisni od revizorjeve presoje, vključno z oceno tveganja pomembno napačne navedbe v računovodskih izkazih in pomembne neskladnosti med transakcijami, povezanimi z izkazi, in zahtevami pravnega okvira za ERS, ne glede na to, ali gre za goljufijo ali napako. Pri oceni tega tveganja se upoštevajo notranja kontrola, ki se izvaja za pripravo in pošteno predstavitev računovodskih izkazov, ter nadzorni in kontrolni sistemi, s katerimi se zagotavljata zakonitost in pravilnost z njimi povezanih transakcij, da se pripravijo okoliščinam primerni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranje kontrole. Med revizijo se tudi ovrednotijo primernost uporabljenih računovodskih usmeritev, sprejemljivost pripravljenih računovodskih ocen ter celotna predstavitev izkazov. V — Sodišče meni, da so pridobljeni revizijski dokazi zadostna in ustrezna osnova za njegova mnenja.
II.

Poslovodstvo je v skladu s členi od 310 do 325 PDEU in finančno uredbo odgovorno za pripravo in pošteno predstavitev konsolidiranih računovodskih izkazov Evropske unije ter za zakonitost in pravilnost z njimi povezanih transakcij. (c) Odgovornost poslovodstva v zvezi s konsolidiranimi računovodskimi izkazi Evropske unije zajema: načrtovanje, izvajanje in vzdrževanje notranje kontrole, ki je pomembna za pripravo in pošteno predstavitev računovodskih izkazov brez pomembno napačne navedbe zaradi goljufije ali napake; izbiro in uporabo ustreznih računovodskih usmeritev na podlagi računovodskih pravil, ki jih je sprejel računovodja Komisije (3), in pripravo računovodskih ocen, ki so razumne glede na okoliščine. V skladu s členom 129 finančne uredbe Komisija odobri konsolidirane računovodske izkaze Evropske unije, potem ko jih je računovodja Komisije konsolidiral na podlagi podatkov, ki so jih predložili druge institucije in organi, ter pripravil izjavo, ki se priloži konsolidiranim računovodskim izkazom, v kateri je med drugim navedel, da ima razumno zagotovilo, da ti izkazi v vseh pomembnih vidikih predstavljajo resnično in pošteno sliko finančnega stanja Evropske unije. (d) Kako poslovodstvo izvaja svojo odgovornost za zagotavljanje zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij, je odvisno od načina izvrševanja proračuna, predvidenega v finančni uredbi. Izvajalske naloge morajo biti skladne z načelom dobrega finančnega poslovodenja, kar zahteva načrtovanje, izvajanje in vzdrževanje uspešne in učinkovite notranje kontrole, vključno z zadostnim nadzorom in ustreznimi ukrepi za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi sodnimi postopki za izterjavo nepravilno plačanih ali porabljenih sredstev. Ne glede na uporabljen način izvrševanja proračuna je za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi Evropske unije, odgovorna Komisija (člen 317 PDEU).
Pomanjkanje popolne koherence med pristopom razvojne politike do okolja na eni strani in pristopom, predvidenim v pravnih okvirih za razvojno sodelovanje na drugi strani, je izpostavilo potrebo po izčrpni splošni strategiji za okoljske vidike razvojnega sodelovanja. Glavni strateški dokument, ki ga je Komisija pripravila o okoljskih vidikih svojega razvojnega sodelovanja, je delovni dokument uslužbencev Komisije z naslovom „Integracija okolja v ekonomsko in razvojno sodelovanje ES – izčrpna strategija“ („Integrating The Environment Into EC Economic and Development Cooperation – A Comprehensive Strategy“) iz aprila 2001. V tem dokumentu je poudarjena pomembnost okolja za trajnostni razvoj, opisan način njegove integracije v splošno razvojno politiko ES in opredeljeni ukrepi, ki jih je treba sprejeti za izvajanje strategije. Vendar pa ne predstavlja izčrpne okoljske strategije, kakršno je sprejelo več drugih donatorjev, ki jasno obravnava ne le integracijo okolja, ampak tudi financiranje okoljskih programov in projektov. Nekatera ključna vprašanja, ki bi jih taka strategija morala obravnavati, so navedena v okviru 2 spodaj.

Okvir 2Primeri strateških vprašanj, ki so povezana s financiranjem okoljskih programov in projektovKakšni so cilji in prednostna področja Komisije pri financiranju okoljskih programov in projektov ob upoštevanju njenih prednosti in pomanjkljivosti ter vloge donatorjev?V katerih primerih Komisija zagotavlja financiranje za določen program ali projekt, v katerih primerih bi morala projekt upravljati sama in v kakšnih okoliščinah bi projekt lahko bolje upravljali drugi donatorji?Kakšne so primerjalne prednosti različnih instrumentov, ki so Komisiji na voljo za financiranje posredovanj v okoljskem sektorju („veliki“ projekti, „mali“ projekti, podporni programi sektorski politiki, skrbniški skladi itd.)?Kakšna bi morala biti povezava med projekti, ki se financirajo v okviru dvostranske pomoči in v okviru proračunske vrstice za okolje in tropske gozdove?Kakšne so finančne posledice za obveznosti, ki jih je Komisija prevzela v okviru večstranskih okoljskih sporazumov, na primer v zvezi z institucionalno izgradnjo v državah upravičenkah?V kakšnem obsegu in na kakšne načine bo Komisija reševala vprašanje financiranja globalnih javnih dobrin?Kakšni so cilji Komisije in prednostno financiranje na regionalni ravni?
Skupno podjetje Shift2Rail je potrdilo, da so bili vsi zaključki in priporočila finančnega ocenjevalca osnovani na zanesljivih finančnih podatkih, upoštevani in naslovljeni individualno na vsakega upravičenca (člana) pred podpisom sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev in v skladu s Sklepom Komisije C (2017) 7151 z dne 27. oktobra 2017„o odobritvi uporabe povračila na podlagi pavšalnega zneska za upravičene stroške ukrepov v okviru okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje 2020 ter v okviru programa za raziskave in usposabljanje Evropske skupnosti za atomsko energijo (2014–2018)“.

Prve izkušnje z izvajanjem nepovratnih sredstev v pavšalnem znesku so pokazale spodbudne rezultate v zvezi s ciljem nadaljnje poenostavitve pravil financiranja in omogočanja članom Skupnega podjetja Shift2Rail, da se osredotočajo na tehnično izvajanje sporazuma o dodelitvi sredstev, ter preprečevanja in zmanjševanja finančnih napak. Skupno podjetje ob priznavanju, da je priprava in izvajanje pilotnega projekta v okviru pavšalnega zneska po svoji naravi predmet izboljšav, meni, da so bili vsi pravni in finančni vidiki Sklepa Komisije strogo upoštevani. Dobro finančno upravljanje pavšalnega zneska bo preverjeno pozneje v okviru pregledov, izvedenih v skladu z uredbo S2R. Odredbodajalec je v fazi priprave sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev zagotovil, da so bile upoštevane vse pripombe strokovnjakov, tako tehnične kot finančne. Ob upoštevanju priporočila Evropskega računskega sodišča se bo celoten proces v okviru razpisa 2019 še okrepil.
Poleg zadev iz odstavkov 9 do 13 proračuni za sporazume o nepovratnih sredstvih, podpisane leta 2010 in 2011, katerih posledica so plačila leta 2012, niso bili dovolj podrobni. Ni bilo povezave med odobrenimi sredstvi in dejavnostmi, ki jih je bilo treba izvesti. V sporazumih o nepovratnih sredstvih niso bili določeni pragovi za posamezne stroškovne razrede (tj. stroške za zaposlene, podizvajalske pogodbe, pravne storitve itn.), poleg tega pa sporazumi niso vključevali pravil za nabavo blaga in storitev za SZI in njihove partnerje.

Inštitut je v okviru predhodnih preverjanj izvedel tudi tehnična preverjanja za vse financirane projekte, vendar je uspešno ocenjevanje dejavnosti in rezultatov projektov oviralo pomanjkanje merljivih ciljev. V poslovnih načrtih niso bile podrobno opredeljene dejavnosti, ki se bodo izvajale, prav tako ni bilo določenih jasnih mejnikov, izdelkov po dejavnosti ali meril za kakovost.

Približno 10 milijonov EUR (45 %) od približno 22 milijonov EUR odobrenih proračunskih sredstev, za katera so bile prevzete obveznosti in ki so bila prenesena iz leta 2011, je bilo leta 2012 razveljavljenih. Visoka stopnja razveljavitev je zlasti posledica nižjih stroškov od pričakovanih, ki so jih prijavili upravičenci v okviru sporazumov o nepovratnih sredstvih iz leta 2011 (9,2 milijona EUR ali 92 % razveljavljenih prenosov).
(Uredba (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta, kakor je bila spremenjena z uredbami (ES) št. 1644/2003, (ES) št. 724/2004 in (EU) št. 100/2013)

Cilji

Evropska agencija za pomorsko varnost je bila ustanovljena, da se zagotovi visoka, enotna in učinkovita raven pomorske varnosti, pomorske zaščite, preprečevanja onesnaženja in odzivanja na onesnaženje z ladij znotraj Unije.

Agencija zagotovi državam članicam in Komisiji potrebno tehnično in znanstveno pomoč ter visoko strokovno znanje in izkušnje, zato da bi jim pomagala:

— pravilno uporabljati zakonodajo Unije na področju pomorske varnosti in preprečevanja onesnaženja z ladij,

— spremljati izvajanje zakonodaje,

— oceniti učinkovitost že uveljavljenih ukrepov.

Poleg tega Agencija zagotavlja tudi operativna sredstva na zahtevo ter tehnično in znanstveno pomoč, da bi pomagala državam članicam in Komisiji pri odzivanju na onesnaženost morja z ladij znotraj EU.

Naloge

Z zadnjo spremembo so bile pristojnosti Agencije še podrobneje določene, zaradi česar lahko Agencija še bolje pomaga Komisiji in državam članicam pri izpolnjevanju njihovih glavnih nalog ter širše uporabi svoje vire in s tem državam članicam EU pomaga pri odzivanju na onesnaženost z ladij in na onesnaženost morja z naftnih in plinskih ploščadi. Poleg tega so bile uvedene še pomožne naloge, na podlagi katerih lahko Agencija svoje znanje in izkušnje ter orodja izkoristi za druge dejavnosti EU, povezane s politiko Unije na področju pomorskega prometa.

Naloge Agencije je v skladu z njeno ustanovitveno uredbo in ustrezno zakonodajo EU mogoče grobo razdeliti na štiri ključna področja. Prvič, Agencija pomaga Komisiji pri spremljanju izvajanja zakonodaje EU, med drugim v zvezi z nadzorom ladij in izdajanjem spričeval, izdajanjem spričeval za pomorsko opremo, varnostjo ladij, usposabljanjem pomorščakov in pomorsko inšpekcijo države pristanišča.

Drugič, Agencija razvija in upravlja zmogljivosti za izmenjavo pomorskih informacij na ravni EU. Pomembni primeri so SafeSeaNet (SSN), sistem za spremljanje prometa plovil, ki omogoča sledenje plovil, njihovega tovora, nesreč in incidentov po vsej EU, ter podatkovni center EU LRIT za zagotavljanje prepoznavanja in sledenja ladij, ki plujejo pod zastavo EU, po vsem svetu in informacijski sistem THETIS za podporo novi ureditvi pomorskih inšpekcij države pristanišča.

Hkrati Agencija obalnim državam zagotavlja zmogljivosti za pripravljenost na onesnaženost morja, njeno odkrivanje in odzivanje nanjo. To vključuje evropsko mrežo plovil v stalni pripravljenosti za ukrepanje po razlitju nafte in evropski sistem za satelitsko spremljanje razlitij nafte in odkrivanje plovil (CleanSeaNet), katerih namen je prispevati k uspešnemu sistemu za varstvo obal in voda EU pred onesnaževanjem z ladij.

Agencija prav tako zagotavlja tehnično in znanstveno svetovanje Komisiji na področjih pomorske varnosti in preprečevanja onesnaževanja z ladij v stalnem procesu vrednotenja uspešnosti vzpostavljenih ukrepov ter s posodabljanjem in pripravo nove zakonodaje. Poleg tega zagotavlja podporo državam članicam, lajša sodelovanje med njimi in razširja informacije o najboljši praksi.
Urad je pripravil načrt neprekinjenega poslovanja v skladu z zahtevami mednarodnih standardov kakovosti (ISO 27001) in standardov notranjega kontroliranja (ICS 10), ki jih je sprejel proračunski odbor Urada (BCP). To je predvideno tudi z okvirno finančno uredbo za leto 2013.

Novembra 2006 sta bila vodilna odbora Urada, tj. upravni in proračunski odbor, obveščena o strategiji Urada, ki temelji na tristopenjskem scenariju (stopnja 0: skupina za obvladovanje kriz; stopnja 1: skupine za IT in logistiko, usklajevanje ponovne oživitve dejavnosti ter splošno komunikacijo; stopnja 2: skupine, ki bodo delale na ponovni oživitvi dejavnosti) in sta jo tudi podprla. Plačilo zaposlenih, ki so v pripravljenosti, je določeno v kadrovskih predpisih. Vpliv tega plačila na proračun je vključen v posebno proračunsko postavko, posodobljeno v skladu s potrebami organizacije in sprejeto kot del vsakoletnega proračuna.

Načrt neprekinjenega poslovanja je bil pripravljen po izčrpni analizi vpliva, opravljeni v sodelovanju z zunanjimi svetovalci, in zajema VSE dejavnosti Urada.

Plačila za petindvajset funkcij, za katere so bili stalno določeni delavci v pripravljenosti, so za leto 2013 znašala 4 02 458 EUR. Razlogi, zaradi katerih je bila predvidena tako obsežna shema v načrtu neprekinjenega poslovanja, so:

Urad je močno izpostavljen in prepoznaven interesnim skupinam ter mora zagotavljati službo za e-poslovanje, ki deluje neprekinjeno, in takojšnjo odzivnost na potrebe uporabnikov. Nezanesljivost sistema IT bi zelo negativno vplivala na neprekinjenost poslovanja. Nenehno poslovanje je torej bistveno za ves Urad, zato so vanj vključeni vsi oddelki (preglednost dejavnosti, kot so sodelovanje z državami članicami in na področju opazovalnega urada, izmenjava z uradom v Bruslju, podpora osebju, ki dela na daljavo, zagotavljanje učinkovitega delovanja sistema za plačevanje pristojbin (ki je avtomatiziran in ga uporablja ves Urad) in nenazadnje tudi sodelovanje osebja, ki skrbi za javna naročila, saj ima bistveno centralizirano vlogo pri ukrepanju (upravljanju vseh spisov) v primeru nesreče). Naša uradna dokumentacija je zelo obsežna in zelo odvisna od sistema IT zaradi števila in mednarodnega ozadja naših dobaviteljev.

Ti razlogi po našem mnenju opravičujejo razlikovanje od drugih agencij.

Urad se je v od svojega nastanka že dvakrat zatekel k delu v izmenah, zadnjič pri uvajanju svojega novega spletnega mesta.

Plačila za delo v pripravljenosti v letu 2013 prestavljajo manj kot 0,5 % skupnih odhodkov iz Naslova I. Ti odhodki znašajo manj od prihodka za spletne storitve Urada na en delovni dan.

Urad bo upošteval pripombo Računskega sodišča v svojem letnem pregledu procesov, postopkov in načrtov ter jih bo poskusil izboljšati.
pomoči pri usposabljanju osebja in sodelovanja pri izmenjavi osebja, opreme in pri kriminalističnih raziskavah; [...].“

Unija vzpostavi policijsko sodelovanje, ki vključuje vse pristojne organe držav članic, vključno s policijskimi, carinskimi in drugimi tovrstnimi specializiranimi službami kazenskega pregona, pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj.

Europolovi cilji, sestava in delovanje, pa tudi možnosti za kar najtesnejše sodelovanje med Europolom in ustreznimi organi kazenskega pregona v državah članicah v boju proti organiziranemu kriminalu;

institucije Evropske unije, njihovo delovanje in vloga, pa tudi mehanizmi odločanja in pravni instrumenti Evropske unije, zlasti kar zadeva njihov vpliv na sodelovanje na področju kazenskega pregona;

Namen Akademije je pomagati pri usposabljanju visokih policijskih uradnikov držav članic z optimizacijo sodelovanja med različnimi sestavnimi deli Akademije. Akademija podpira in razvija evropski pristop h glavnim problemom, s katerimi se srečujejo države članice v boju proti kriminalu, pri njegovem preprečevanju in vzdrževanju javnega reda in miru ter javne varnosti, zlasti v zvezi s čezmejnimi razsežnostmi teh problemov.

Vsaka delegacija ima en glas. Predstavniki Evropske komisije in generalnega sekretariata Sveta Evropske unije ter Europola so povabljeni, da se udeležijo sestankov kot opazovalci brez glasovalne pravice.

Proizvodi in storitve, zagotovljeni v letu 2013 (2012)
spodbujanju okolja, ki je naklonjeno pobudam in razvoju podjetij v celotni Uniji, zlasti malih in srednjih podjetij,

Unija in države članice skrbijo za zagotovitev pogojev, ki so potrebni za konkurenčnost industrije Unije.

Pristojnosti Inštituta (Uredba (ES) št. 294/2008 Evropskega parlamenta in Sveta)
od Odbora evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine (CEIOPS) po potrebi prevzeti vse obstoječe in že začete naloge.

prispevati k skladnemu in doslednemu delovanju kolegijev nadzornikov, spremljanju, ocenjevanju in merjenju sistemskega tveganja, razvijanju ter usklajevanju načrtov reševanja in sanacije, zagotavljanju visoke ravni zaščite imetnikov zavarovalnih polic in upravičencev po vsej Uniji;

prispevati k dosledni uporabi pravno zavezujočih aktov Unije, spodbujati in omogočati prenose nalog in pristojnosti med pristojnimi organi;

Prispevati k oblikovanju visokokakovostnih skupnih regulativnih in nadzornih standardov in praks;

Varovati javne interese s prispevanjem h kratko-, srednje- in dolgoročni stabilnosti in učinkovitosti finančnega sistema v korist gospodarstva Unije, njenih državljanov in podjetij.

Uredba (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Organa, člen 1(6) in člen 8 o nalogah in pooblastilih

Nadziranje in ocenjevanje ustreznega izvajanja notranjih postopkov in sklepov.

Upravni odbor zagotavlja, da Organ opravlja svoje poslanstvo in izvaja naloge, ki jih ima v skladu z Uredbo (EU) št. 1094/2010. Upravni odbor ima proračunska pooblastila ter sprejema načrt kadrovske politike in izvedbene ukrepe za kadrovske predpise.

Predsednik Organa in šest predstavnikov nacionalnih nadzornih organov. Izvršni direktor in predstavnik Evropske komisije sodelujeta na sestankih upravnega odbora, vendar nimata glasovalne pravice.

Predsednik (brez glasovalne pravice), vodje nacionalnih javnih organov, pristojnih za nadzor finančnih institucij, iz vsake države članice (glasovalna pravica), po en predstavnik Komisije, Evropskega odbora za sistemska tveganja, Evropskega bančnega organa in Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (vsi brez glasovalne pravice); sodelujejo lahko tudi opazovalci.

Proizvodi in storitve, zagotovljeni v letu 2012
Agencija je opredelila štiri specifične cilje za operativne dejavnosti za leto 2010, povezane s prednostnimi nalogami, ki jih je določil GD MOVE.

Prvi cilj je bila podpora dokončanju infrastrukture vseevropskega prometnega omrežja z uspešnim in učinkovitim tehničnim upravljanjem in finančnim poslovodenjem programov in projektov vseevropskega prometnega omrežja, s čimer bi se dokazali dodana vrednost in strokovnost Agencije. Drugi cilj je bila podpora zlasti uvedbi inteligentne prometne infrastrukture v celotno vseevropsko prometno omrežje, tretji pa podpora GD MOVE v okviru pregleda politike vseevropskega prometnega omrežja in vmesnega pregleda programa, zlasti z ovrednotenjem izvajanja projektov. Četrti cilj je bila povečana ozaveščenost o programu vseevropskega prometnega omrežja, Agenciji in njenih dosežkih ter boljša podpora partnerjem Agencije, zlasti v zvezi s financiranjem projektov in javno-zasebnimi partnerstvi.

Agencija je določila tudi dva specifična cilja za svoje horizontalne dejavnosti: prvi cilj je bila povečana učinkovitost delovanja Agencije z racionalizacijo njenih metod dela, notranje organizacije, strukture in upravljanja s kadri ter z razvojem novih orodij (IT in orodja za poročanje) za izboljšanje upravljanja življenjskega cikla projektov in za statistično analizo, poročanje in spremljanje. Drugi cilj pa je bilo nadaljnje povečanje učinkovitosti sistema notranje kontrole, da se lahko da razumno zagotovilo, da se viri, namenjeni dejavnostim, porabljajo v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, ter da vzpostavljeni kontrolni postopki dajejo potrebno zagotovilo glede zakonitosti in pravilnosti s tem povezanih transakcij.

Leto 2010 je bilo drugo polno leto delovanja Agencije. Glavni izzivi v tem letu so bili dejavno prispevati k prednostnim področjem ukrepanja, ki jih je določil za Agencijo pristojni generalni direktorat, nadaljevati in izboljšati tehnično upravljanje in finančno poslovodenje projektov vseevropskega prometnega omrežja za vse vrste prevoza ter v celoti pokazati dodano vrednost izvajalske agencije pri prispevanju k uspešnemu izvajanju programa.