ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
27.

poziva Komisijo, naj v svojih evropskih programih financiranja, zlasti programih Obzorje Evropa in InvestEU, podpre raziskave in uvedbo čistih tehnologij in goriv; izpostavlja možnost pridobivanja električne energije iz drugih obnovljivih virov, vključno z zelenim vodikom, amoniakom in vetrnim pogonom v zvezi s tem poudarja finančne posledice prehoda na čista alternativna goriva za sektor ladijskega prometa, kopensko dobavno verigo za gorivo in pristanišča; meni, da so pristanišča naravna središča proizvodnje, skladiščenja, distribucije in transporta čistih alternativnih goriv; poziva, naj se v programu Obzorje Evropa obnovijo razpisi za projekte v okviru zelenega dogovora, ki jih je Komisija začela v okviru pobude Obzorje 2020, zlasti da bi pomorski sektor postal okolju prijaznejši in da bi podprli raziskave, inovacije in uvedbo alternativ težkim gorivom, s katerimi bi bistveno zmanjšali vpliv pomorskega prometa na podnebje in okolje;
4.

želi opomniti, da se v skladu s členom 2 uredbe o pogojevanju s pravno državo „pravna država“ nanaša na vrednoto Unije iz člena 2 PEU in vključuje načela zakonitosti, ki pomeni pregleden, odgovoren, demokratičen in pluralističen zakonodajni postopek, pravne varnosti, prepovedi samovoljnega ravnanja izvršilnih oblasti, učinkovitega sodnega varstva s strani neodvisnih in nepristranskih sodišč, vključno z dostopom do pravnega varstva, tudi kar zadeva temeljne pravice, delitve oblasti ter nediskriminacije in enakost pred zakonom; opomniti želi tudi, da se pravna država razume ob upoštevanju ostalih vrednot in načel Unije iz člena 2 PEU;
29.

poziva k takojšnjim in drznim evropskim nacionalnim, regionalnim in lokalnim ukrepom, ocenjevalnim mehanizmom in sredstvom, s katerimi bi digitalna znanja in spretnosti postavili v središče politik izobraževanja in usposabljanja, pri čemer bi poskrbeli za ohranjanje visoke ravni bralnih in matematičnih spretnosti učečih se, vsem zagotovili možnosti za pridobivanje digitalnih znanj in spretnosti, informacijskih orodij in dostopa do interneta, izboljšali digitalne spretnosti učiteljev in vodij usposabljanja ter šole, ustanove za usposabljanje, izvajalce poklicnega izobraževanja in usposabljanja, andragoške organizacije ter univerze opremili z javnimi in neodvisnimi spletnimi učnimi platformami in drugo tehnologijo ter digitalno infrastrukturo, ki so potrebne za spletno učenje in učenje na daljavo ter kombinirano učenje; v zvezi s tem poudarja, kako pomemben je pristop resnično vseživljenjskega učenja; podpira načrtovane dejavnosti Komisije iz programa znanj in spretnosti ter načrta za digitalno izobraževanje za obdobje 2021–2027 in poziva k tesnejšemu sodelovanju med Komisijo in državami članicami na tem področju; poudarja, kako pomembne so spodbude za razvoj digitalnih učnih vsebin in osnovnih učnih modulov v skladu s potrebami trga dela, s poudarkom na digitalnih in zelenih znanjih in spretnostih, vključno s spletnimi platformami za usposabljanje;
H.

ker se poljski aktivisti, ki delujejo proti resolucijam o odsotnosti t. i. ideologije LGBTI in „regionalnim listinam o družinskih pravicah“ ter javnost obveščajo o njih, zaradi svojega dela soočajo s strateškimi tožbami zoper udeležbo javnosti; ker so bili poljski aktivisti, ki si prizadevajo za obsodbo deklaracij proti LGBTIQ in družinskih listin, vključno z avtorji spletnega mesta „Atlas of Hate“ (Atlas sovraštva) in avtorjem fotografskega projekta „območje brez LGBT“, žrtve neutemeljenih tožb, ki so jih vložile lokalne vlade ali fundamentalistične organizacije in zahtevale znatno finančno nadomestilo, ter blatenja, s katerim so bili označeni za lažnivce, ker uporabljajo ustvarjalna orodja zagovorništva; ker je jasno, da so ti ukrepi namenjeni ustrahovanju in utišanju civilne družbe; ker so poljski organi dolžni v celoti zaščititi vse pripadnike manjšin, tudi osebe LGBTIQ, pred sovražnostjo in nasiljem ter jim omogočiti svobodno izvajanje njihovih dejavnosti; ker Komisija kljub večkratnim pozivom Parlamenta ni uvedla zakonodaje proti strateškim tožbam zoper udeležbo javnosti;
2.

poudarja, da bi morali imeti podjetja in delavci po vsej Evropski uniji možnost prostega gibanja, da bi ponujali svoje storitve, vendar nezadostno izvajanje in izvrševanje pravil enotnega trga, neustrezni elektronski postopki, neupravičene regulativne omejitve za ponudnike storitev in prepreke za dostop do reguliranih poklicev še naprej ustvarjajo ovire, zaradi katerih so državljani prikrajšani za delovna mesta, potrošniki za izbiro, podjetniki, zlasti mala in srednja podjetja, mikropodjetja in samozaposleni, pa za poslovne priložnosti; poziva države članice, naj zmanjšajo nepotrebne zahteve in digitalizirajo dokumentacijski postopek za čezmejno opravljanje storitev; opozarja na vse večji pomen ostoritvenja (vse večje vloge storitev v proizvodnem sektorju) in poudarja, da ovire v trgovini s storitvami vse bolj postajajo ovire za proizvodnjo; poudarja, da bi polno izvajanje in izvrševanje direktive o storitvah lahko zmanjšalo trgovinske ovire in povečalo trgovanje znotraj EU v sektorju storitev; poziva Komisijo, naj opredeli načrt posebnih ukrepov v zvezi s sklepi iz sporočil Komisije z dne 10. marca 2020 o prepoznavanju in odpravi ovir za enotni trg (COM(2020)0093) in o dolgoročnem akcijskem načrtu za boljše izvajanje in uveljavljanje pravil enotnega trga (COM(2020)0094);
25.

poziva EU in njene države članice, naj uporabijo vsa orodja, ki jih imajo na razpolago, da bodo povzročitelji hudih kršitev človekovih pravic odgovarjali; je seznanjen z možnostjo uporabe načela splošne pristojnosti za preiskovanje in pregon tistih, ki so v Jemnu hudo kršili človekove pravice; poziva k uvedbi globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic, da bi uradnikom vseh strani v konfliktu, ki so udeleženi v hudih kršitvah človekovih pravic v Jemnu, tudi uradnikom Irana, Saudove Arabije in Združenih arabskih emiratov, naložili ciljno usmerjene sankcije, kot so prepoved potovanja in zamrznitev premoženja; poziva podpredsednika/visokega predstavnika in države članice, naj podprejo zbiranje dokazov in njihovo uporabo pri prihodnjem pregonu in razmislijo o ustanovitvi neodvisne komisije, ki bi nadzorovala ta proces; meni, da bi bilo treba žrtve teh grozodejstev in njihove družine podpreti pri dostopu do pravnega varstva;
44.

pozdravlja hiter odziv in izražanje solidarnosti kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, ki so med krizo zaradi pandemije COVID-19 omogočili širok in prost dostop javnosti do kulturne dediščine na spletu; je zaskrbljen zaradi izjemnega vpliva, ki ga bodo imele posledice pandemije COVID-19 na kulturno dediščino ter kulturni in ustvarjalni sektor; poziva Komisijo, naj temeljito analizira vpliv pandemije na ustrezne sektorje, še posebej na sektor kulturne dediščine; poziva Komisijo in države članice, naj ponudijo ustrezno in ciljno usmerjeno finančno podporo za ublažitev krize v teh sektorjih in pomoč ljudem, zaposlenim v teh sektorjih, vključno z dostopom do socialnih prejemkov za osebe z nestandardnimi oblikami zaposlitve;
2.

poudarja pomen srečevanja ministrov in državnih sekretarjev, ki so pristojni za enakost spolov, v enem namenskem formalnem forumu, da bi oblikovali skupne in konkretne ukrepe in zakonodajo za obravnavanje izzivov v zvezi s pravicami žensk in enakosti spolov, in z namenom, da se vprašanja enakosti spolov obravnavajo na najvišji politični ravni in ob upoštevanju različnih oblik diskriminacije, s katerimi se soočajo rasno diskriminirane ženske, pripadnice etničnih, verskih in jezikovnih manjšin, starejše ženske, invalidke, Rominje, ženske LBTI, begunke in migrantke ter ženske, ki jim grozi socialna izključenost;
24.

poziva EU in države članice, naj povečajo pomoč beloruski civilni družbi ter okrepijo sodelovanje EU z neodvisnimi organizacijami civilne družbe, zagovorniki človekovih pravic in neodvisnimi novinarji, zlasti tistimi v priporu, in podporo zanje, in sicer s spremljanjem njihovih sojenj; poziva Komisijo, naj nujno vzpostavi program štipendiranja študentov in znanstvenikov, ki so bili izključeni z beloruskih univerz zaradi naklonjenosti demokraciji; poziva Komisijo, naj začne s programom namenske podpore EU za pomoč žrtvam političnega zatiranja in policijskega nasilja;
23.

poudarja, da je treba za primere, ko je zunaj spleta potrebna uradna identifikacija, ustvariti enakovreden varen sistem elektronske identifikacije; meni, da se spletna identifikacija lahko izboljša z izvrševanjem čezmejne interoperabilnosti elektronske identifikacije po Evropski uniji na podlagi uredbe eIDAS; poziva Komisijo, naj preuči možnost uvedbe enotnega evropskega sistema prijave kot alternativo zasebnim sistemom enotne prijave in uvede obveznost, da morajo digitalne storitve vedno ponuditi tudi ročno možnost prijave, ki naj bo privzet način; poudarja, da bi bilo treba tovrstno storitev zasnovati tako, da bi bilo zbiranje prepoznavnih vpisnih podatkov pri ponudniku storitve vpisa tehnično onemogočeno in da bi se zbirali samo strogo minimalni podatki; zato priporoča Komisiji, naj preuči možnost vzpostavitve sistema preverjanja za uporabnike digitalnih storitev, da bi zagotovili varstvo osebnih podatkov in preverjanje starosti, zlasti mladostnikov, ta sistem pa se ne bo uporabljal za komercialne namene in ne za sledenje uporabnikom po spletnih mestih; poudarja, da bi se morali ti sistemi za prijavo in preverjanje uporabljati le za digitalne storitve, za katere je potrebna osebna identifikacija, avtentikacija ali preverjanje starosti; opozarja, da morajo države članice in institucije Unije zagotoviti, da so elektronske identifikacije varne in pregledne, da obdelujejo samo podatke, potrebne za identifikacijo uporabnika, in da se uporabljajo le v zakonite in ne v komercialne namene ter se ne uporabljajo za omejevanje splošnega dostopa do interneta ali sledenje uporabnikom po spletnih mestih;
60.

vztraja, da so za delovanje vzdržnega finančnega sistema EU v praksi nepogrešljivi zanesljivejši, primerljivi in dostopni podatki o trajnosti; pozdravlja zamisel, da bi se ustanovil forum na visoki ravni o uniji kapitalskih trgov in tako vzpostavila enotna evropska točka dostopa, kjer bi bile zbrane informacije o podjetjih v EU, in sicer tako da bi bili obstoječi registri in podatkovne zbirke podjetij na nacionalni in evropski ravni med seboj povezani, da bi lahko podjetja, zlasti v manjših državah članicah, lažje pritegnila vlagatelje; poudarja, da bi morala podjetja v sklopu enotne evropske točke dostopa imeti možnost nadzorovati razpoložljivost svojih podatkov; poziva Komisijo, naj predloži zakonodajni predlog za enotno evropsko točko dostopa do finančnih in nefinančnih informacij o podjetjih v EU, ki kotirajo na borzi, in tistimi, ki ne, pri čemer naj po potrebi upošteva tudi načelo sorazmernosti; poziva Komisijo, naj racionalizira zahteve glede preglednosti iz direktive o razkritju nefinančnih informacij in jih uskladi z zahtevami iz uredbe o taksonomiji in uredbe o razkritju trajnostnih financ; poziva k preglednim metodologijam za zbiranje in objavljanje podatkov; poziva Komisijo, naj vzpostavi učinkovito spremljanje podatkov o izvajanju naložbenega načrta za trajnostno Evropo in poročanje o njem ter ga da na voljo javnosti, da bi zagotovila popolno preglednost porabe EU za zeleni prehod; meni, da bo znaten delež obveznic EU, ki bodo izdane v okviru načrta za okrevanje, izdan na podlagi standarda EU za zelene obveznice, kot predlaga Komisija;
2.

poziva, naj se, kadar je to primerno, odpravijo ovire in birokracija ter pri tem tudi poenostavi in bolj sorazmerno uporablja zakonodaja, kadar je to ustrezno in kadar to podpira finančno stabilnost, da bi diverzificirali vire financiranja za evropska podjetja, s posebnim poudarkom na malih in srednjih podjetjih, vključno z zagonskimi podjetji in podjetji s srednje veliko tržno kapitalizacijo, da bi izboljšali njihov dostop do kapitalskih trgov ter dostop malih in velikih vlagateljev do bolj raznolikih, dolgoročnih in konkurenčnih naložbenih priložnosti; poudarja, da je treba zmanjšati sedanje davčne spodbude za zadolževanje; poudarja, da so evropska podjetja (zlasti mala in srednja podjetja) zaradi trenutnih razmer bolj krhka in ranljiva; poziva, naj se pri vseh pobudah unije kapitalskih trgov pri ocenah učinka izvede preizkus primernosti z vidika malih in srednjih podjetij;
9.

poziva Komisijo in vse države članice, naj si prizadevajo za širši in vključujoč dialog s Turčijo ter celovito in strateško varnostno strukturo in sodelovanje na področju energije za Sredozemlje; poziva Komisijo in države članice, naj v tem dialogu ostanejo trdno zavezane temeljnim vrednotam in načelom Unije, vključno s spoštovanjem človekovih pravic, demokracije, pravne države in načela solidarnosti;
11.

predlaga, naj bodo cilji evropskega leta bolj zelenih mest leta 2022: (a) povečati ozaveščenost o koristi zelenih površin v pozidanem okolju; uvesti pobude za povečanje zelenih površin, tudi v bližini stanovanjskih območij; (b) povečati količino in kakovost raziskav in novih inovacij na različnih strokovnih področjih, da se ustvari bolj zelena dodana vrednost in poveča kakovost življenja v mestih; zagotoviti ciljno usmerjeno podporo za trajnostno digitalizacijo v EU, s tem pa za zagonska podjetja in digitalne inovacije; pospešiti širitev projektov zelene infrastrukture; (c) spodbujati lokalne organe in prebivalce k dejavnostim za izboljšanje njihovih sosesk in okolja, k druženju skupnosti za povečanje odpornosti in preoblikovanje prihodnosti mest; povečati vključenost prebivalcev v druge dejavnosti in odločanje o okolju ter celotnem življenju mesta; (d) ustvariti kulturo, v kateri se bodo cenile zelene površine in modro-zelena infrastruktura; spodbujati razvoj mest, ki upošteva potrebo po zelenih površinah kot pomembnem vidiku kakovosti življenja v mestih; (e) spodbujati uporabo podnebju prijaznih materialov in storitev z javnimi naročili; (f) povečati število projektov zelene infrastrukture, še naprej izvajati strategijo EU o zeleni infrastrukturi ter povečati sredstva zanjo; (g) povezati obstoječe pobude in izmenjavo primerov najboljše prakse med državami članicami, kot je predvideno v številnih pobudah in strategijah, med drugim na področju urbanega načrtovanja, trajnostnega urbanizma in infrastrukture, naravnih rešitev, zelene arhitekture, čistejše energije, mobilnosti pešcev in kolesarjev, učinkovitega upravljanja vodnih virov ter trajnostnega in krožnega ravnanja z odpadki na podlagi hierarhije odpadkov, katere cilj je popolna odprava odpadkov oziroma čim večje zmanjšanje odpadkov z najvišjo stopnjo recikliranja; (h) oblikovati načrt za ozelenitev mest in vzdrževanje zelenih površin v EU do leta 2030, ki bo izraz načela ekološkega urbanizma kot sredstva za spodbujanje usklajenih povezav med podeželskim in mestnim okoljem in priznavanje njihove medsebojne odvisnosti in potrebe po dvosmernem odnosu; (i) izvajati izobraževalne dejavnosti za različne naslovnike, zlasti otroke, ki bi jim bila vsebina ustrezno prilagojena; (j) spodbujati zmanjšanje mestnega prometa, javni prevoz ter naložbe vanj; (k) postopno odpraviti uporabo pesticidov in herbicidov na mestnih območjih, da bi se zaščitili prebivalci in mestna biotska raznovrstnost; (l) zagotoviti čim večje sodelovanje okoljskih nevladnih organizacij pri okoljevarstvenih in izobraževalnih dejavnostih; (m) močno povečati zelene površine na mestnih strehah in fasadah, da bi se izboljšalo mestno podnebje, kakovost zraka ter izolacija; (n) podpirati vrtnarjenje v mestih, zaščito in razvoj vrtičkov ter struktur za vrtnarjenje v okviru šol po vsej EU kot pomembnega stebra za okoljsko izobraževanje učencev;
16.

odločno obsoja vse kršitve človekovih pravic v Hongkongu, zlasti samovoljne aretacije, izročitve, prisilna priznanja, pridržanja brez možnosti stikov in kršitve svobode objavljanja in izražanja; poziva k takojšnjemu prenehanju kršenja človekovih pravic in političnega ustrahovanja; izraža globoko zaskrbljenost zaradi poročil o praksah skrivnega pridržanja, mučenja in grdega ravnanja ter izsiljenih priznanj; poziva države članice EU, naj v celoti uporabljajo ustrezne smernice EU za človekove pravice in mobilizirajo vse diplomatsko osebje, da se odločno odzovejo na aretacije in obsodbe aktivistov, tudi tako, da poskrbijo za opazovanje sojenj, zahtevajo obiske v zaporih in vzpostavijo stike z ustreznimi organi in jih pozovejo, naj izpustijo tiste, ki so pridržani in obsojeni, ker so miroljubno uveljavljali svobodo izražanja;
21.

nasprotuje stališču Evropskega sveta glede upravljanja instrumenta za okrevanje in odpornost, s katerim se oddaljuje od metode skupnosti in podpira medvladni pristop; meni, da bo zaradi takšnega pristopa delovanje instrumenta za okrevanje in odpornost le bolj zapleteno, oslabljena pa bo tudi njegova legitimnost; opozarja, da je Evropski parlament edina neposredno izvoljena institucija EU; poziva k izvajanju predhodnega demokratičnega in parlamentarnega nadzora ter zato zahteva, da sodeluje pri delegiranih aktih, pa tudi pri naknadnem preverjanju, ali je bil denar iz instrumenta za okrevanje in odpornost porabljen pravilno, v interesu državljanov EU in EU, ali je zagotavljal resnično dodano vrednost EU ter podprl ekonomsko in socialno odpornost; zahteva popolno transparentnost vseh končnih upravičencev; je trdno prepričan, da bi morali komisarji, pristojni za instrument za okrevanje in odpornost, v celoti odgovarjati Parlamentu;
poudarja, da morajo podjetja v skladu z okvirom EU za varnost proizvodov zagotoviti, da se na trg dajo le varni in skladni proizvodi; priznava, da pojav izdelkov z zmogljivostmi za avtomatizirano odločanje predstavlja nove izzive, saj se takšni proizvodi lahko razvijajo in delujejo na načine, ki pri dajanju na trg niso predvideni; poziva Komisijo, naj pripravi predloge za prilagoditev varnostnih predpisov EU za proizvode, ki so zajeti v posebni zakonodaji EU, ki določa usklajene zahteve, vključno z direktivo o strojih ( 7 ) , direktivo o varnosti igrač ( 8 ) , direktivo o radijski opremi ( 9 ) in direktivo o nizki napetosti ( 10 ) , ter za „neusklajene proizvode“, ki jih zajema direktiva o splošni varnosti proizvodov ( 11 ) , da se zagotovi, da nova pravila ustrezajo svojemu namenu, da so uporabniki in potrošniki zaščiteni pred škodo, da so proizvajalci jasno seznanjeni s svojimi obveznostmi in da so uporabniki jasno seznanjeni s tem, kako uporabljati proizvode, ki so zmožni avtomatizirano sprejemati odločitve;
31.

poudarja, da vse države članice potrebujejo omrežje razvite, sodobne, varne in trajnostne infrastrukture, da bi olajšali potovanja po celotni EU in izboljšali dostopnost obrobnih držav članic za turizem znotraj Evrope in mednarodni turizem; zato poziva Komisijo, naj podpre ponovno uvedbo manjkajočih čezmejnih povezav, preveri primernost obstoječega infrastrukturnega omrežja in predlaga takojšnje dodatne ukrepe na najmanj razvitih območjih in oddaljenih območjih, ki imajo pogosto najmanj razvita omrežja in potrebujejo posebno pozornost; je seznanjen, da obmejne regije v EU sestavljajo 40 % njenega ozemlja in tretjino njenega prebivalstva; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo države članice pripravile ustrezne načrte za dokončanje jedrnega omrežja TEN-T do leta 2030 in celovitih omrežij do leta 2050, pri čemer mora navesti urnike in razpoložljiva proračunska sredstva, ter naj se posebej osredotoči na čezmejne odseke, zlasti v državah članicah, ki na teh področjih ne napredujejo; poudarja, da to vključuje prepotreben projekt enotno evropsko nebo, ki bi, kljub temu da je na ravni EU že več let obstal, evropskemu letalstvu nemudoma prinesel varnost, učinkovitost in trajnost;
44.

poudarja, da je potrebno večje in učinkovitejše prevzemanje odgovornosti ECB, saj so se njene misije od začetka svetovne finančne krize razširile; ponovno poziva k večji preglednosti ECB in večji odgovornosti v odnosu do Parlamenta; v ta namen je pripravljen izboljšati format monetarnega dialoga s predsednico ECB; ceni ukrepe, ki jih je v zvezi s tem sprejela ECB, zlasti da je sprejela enotni kodeks ravnanja za vse visoke uradnike ECB, v skladu s katerim je med drugim treba objaviti izjave o interesih članov Sveta ECB, poleg tega pa so v njem določene jasne smernice in zahteve glede preglednosti, pa tudi ustrezne omejitve glede sestankov z deležniki; meni, da bi morala večja preglednost zajemati vsaj naslednje: — zagotovilo, da so člani revizijskega odbora in odbora za poklicno etiko neodvisni; — sprejetje nove politike prijavljanja nepravilnosti; — določitev posebnih zahtev v zvezi s stališči institucije v okviru programov za finančno pomoč ter na večstranskih forumih, kot je Baselski odbor;
3.

izraža močno zaskrbljenost zaradi nenehnega preganjanja in nadlegovanja miroljubnih oporečnikov, neodvisnih novinarjev, zagovornikov človekovih pravic in pripadnikov politične opozicije na Kubi ter napadov nanje; poziva, naj se ta dejanja takoj prenehajo in se takoj izpustijo vsi politični zaporniki ter osebe, ki so samovoljno pridržane samo zato, ker so uveljavljale pravico do izražanja in zbiranja; poziva, naj se bolje uveljavlja pravica do poštenega sojenja in zagotavlja neodvisnost sodstva, prav tako pa naj se osebam, ki jim je bila odvzeta prostost, omogoči dostop do neodvisnega odvetnika;
15.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, turškemu predsedniku ter vladi in parlamentu Turčije, in prosi za prevod te resolucije v turščino.
26.

poudarja, da je treba zagotoviti visoko in enovito raven varstva potrošnikov na enotnem trgu in jih zaščititi pred morebitnimi prihodnjimi manipulacijami proizvajalcev avtomobilov, ki bi povzročile višje emisije od pričakovanih, in poziva države članice, naj podprejo zasnovo poštenih, dostopnih in časovno ustreznih kolektivnih postopkov pravnega varstva;
G.

ker skupni program Združenih narodov za boj proti virusu HIV in aidsu (UNAIDS) in Sklad Združenih narodov za prebivalstvo (UNFPA) navajata, da določbe brunejskega kazenskega zakonika, ki inkriminirajo homoseksualnost in določajo kaznovanje nekaterih oblik reproduktivnega zdravstva, nesorazmerno negativno vplivajo na ženske in osebe LGBTI, kar pomeni oviro pri dostopu do zdravstvenih informacij in storitev, ovira dostop do spolnega in reproduktivnega zdravstva in pravic ter negativno vpliva na javno zdravje;
L.

ker so začeli aprila 2018 veljati nove spremembe, ki omejujejo medijsko in informacijsko zakonodajo, ker je dostop do informacij na družbenih medijih še zmeraj onemogočen in ker je bila zoper medija Forbes Kazahstan in Ratel.kz sprožena kazenska preiskava zaradi „namernega razširjanja lažnih informacij“; ker oblasti nadzirajo in omejujejo uporabo socialnih omrežij; ker so bili blogerji in uporabniki socialnih omrežij, na primer Ruslan Ginatulin, Igor Čupina in Igor Sičev, obsojeni na zaporno kazen; ker je Kirgizija v hudem nasprotju z zakonom Kazahstanu izročila blogerja Muratbeka Tungišbajeva, s katerim so v Kazahstanu grdo ravnali;