OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Svet je 17. maja 2011 Portugalski na njeno prošnjo odobril finančno pomoč (Izvedbeni sklep Sveta 2011/344/EU) v podporo programu korenitih gospodarskih reform, katerega cilj je ponovno vzpostaviti zaupanje, omogočiti ponovno trajnostno rast gospodarstva ter zaščititi finančno stabilnost na Portugalskem, v euroobmočju in EU.

V skladu s členom 3(10) Sklepa 2011/344/EU je Komisija skupaj z MDS in v povezavi z ECB izvedla enajsti pregled napredka na področju izvajanja dogovorjenih ukrepov, njihove učinkovitosti ter ekonomskega in socialnega učinka.

Komisija ob upoštevanju nedavnega gospodarskega, fiskalnega in finančnega razvoja ter ukrepov politike meni, da so za zagotovitev izpolnjevanja ciljev programa potrebne nekatere spremembe pogojev ekonomske politike, na katerih temelji pomoč, kot so pojasnjene v uvodnih izjavah predlaganih sprememb Izvedbenega sklepa Sveta.

Člen 1(2) Sklepa 2011/344/EU se nanaša na trajanje programa prilagajanja, pri čemer določa, da se finančna pomoč da na voljo za obdobje treh let. To pomeni, da se obdobje razpoložljivosti finančne pomoči konča 18. maja 2014. Da bi se zagotovila obsežna in temeljita ocena skladnosti s pogoji programa, je bistveno, da se upoštevajo podatki, ki zajemajo obdobje do konca prvega četrtletja leta 2014. Zato dvanajstega pregleda v okviru portugalskega programa ni mogoče začeti pred sredino aprila 2014. To pomeni, da bi bilo treba postopek za dokončanje pregleda in pripravo potrebnih dokumentov izvesti v preostalih nekaj tednih, zaradi česar bi lahko zmanjkalo časa za ustrezen pregled pri ocenjevanju skladnosti. Poleg tega bi se lahko prekoračil rok za dokončanje programa, Portugalska pa ne bi prejela zadnjega izplačila. Da bi se izognili tem tveganjem, se zdi smotrno, da se obdobje razpoložljivosti programa podaljša za šest tednov.

Omeniti je treba, da se bo s takšno odločitvijo izboljšala predvidljivost izplačil v okviru programa. Hkrati pa to izboljšuje kakovost pregleda za ocenjevanje. Zato se šteje, da so spremembe v smislu podaljšanja obdobja razpoložljivosti finančne pomoči koristne za zagotovitev izpolnjevanja ciljev programa.

2014/0103 (NLE)

Predlog

IZVEDBENI SKLEP SVETA

o spremembi Izvedbenega sklepa 2011/344/EU o finančni pomoči Unije Portugalski

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo[1], zlasti člena 3(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Svet je 17. maja 2011 Portugalski na njeno prošnjo odobril finančno pomoč z Izvedbenim sklepom Sveta 2011/344/EU[2]. Finančna pomoč je bila odobrena v podporo programu korenitih gospodarskih in finančnih reform (v nadaljnjem besedilu: program), katerega cilj je ponovno vzpostaviti zaupanje, omogočiti ponovno trajnostno rast gospodarstva ter zaščititi finančno stabilnost na Portugalskem, v euroobmočju in Uniji.

(2) Iz tehničnih razlogov v zvezi z razpoložljivostjo podatkov, na katere portugalski organi s svojimi dejanji ne morejo vplivati, se dvanajsti in končni pregled v okviru programa ne more začeti pred sredino aprila 2014. Hkrati se obdobje razpoložljivosti finančne pomoči konča 18. maja 2014. Da se omogoči popolna ocena skladnosti programa v okviru skrbno opravljenega končnega pregleda, kar je pogoj za sprostitev zadnjega obroka, je kratko podaljšanje obdobja razpoložljivosti finančne pomoči za šest tednov nujna formalnost.

(3) V skladu s členom 3(10) Izvedbenega sklepa 2011/344/EU je Komisija med 20. in 28. februarjem 2014 skupaj z Mednarodnim denarnim skladom (MDS) in v povezavi z Evropsko centralno banko (ECB) izvedla enajsti pregled napredka portugalskih organov pri izvajanju dogovorjenih ukrepov v okviru programa.

(4) Realni bruto domači proizvod (BDP) v letu 2013 je bil boljši od načrtovanega v desetem pregledu programa in naj bi se po sedanjih ocenah znižal za 1,4 % (za 0,2 odstotne točke manj, kot se je pričakovalo). To je posledica močne pozitivne rasti v zadnjem četrtletju leta 2013 in statističnega popravka navzgor za prejšnja četrtletja. Kratkoročni kazalniki kažejo na nadaljnjo nadaljnje okrevanje gospodarstva v tekočem letu. Realni BDP naj bi bil na letni ravni leta 2014 v pozitivnem območju, kjer naj bi ostal tudi v letu 2015, pri čemer naj bi njegova rast znašala 1,2 oziroma 1,5 %. Obeti za trg dela so se prav tako izboljšali, čeprav je stopnja brezposelnosti še vedno visoka, pri čemer naj bi se leta 2014 znižala na 15,7 %, nato pa naj bi stalno upadala. Negativna tveganja v zvezi z makroekonomskimi obeti niso odpravljena, saj je predvideno okrevanje močno odvisno od ugodnih razmer na prodajnih in finančnih trgih, ki so odvisne tudi od splošnejših evropskih obetov.

(5) Javnofinančni primanjkljaj naj bi se po ocenah v letu 2013 znižal na približno 4,5 % BDP v smislu ESR 95 (brez bančnih dokapitalizacij oziroma približno 4,9 % z bančnimi dokapitalizacijami), tj. približno 1 % BDP nižje od ciljne stopnje 5,5 % BDP. Te boljše rezultate je mogoče pojasniti predvsem z državnimi davčnimi prihodki, ki so boljši od pričakovanih (vključno z enkratno shemo izterjave dolgov na področju davkov in socialne varnosti), in odhodki na ravni centralne vlade, ki so nižji od pričakovanih (npr. pri nakupu blaga in storitev ter naložbah v osnovna sredstva). Nasprotno je bilo področje nedavčnih prihodkov manj uspešno. Skupna fiskalna konsolidacija, ki se meri glede na izboljšanje strukturnega salda, je ocenjena na 1 % BDP.

(6) Domača zaostala plačila so se zmanjšala za približno 1,2 milijarde EUR (0,7 % BDP) na podlagi različnih programov za poravnavo dolga (za zdravstveni, lokalni in regionalni sektor). Kljub temu se še vedno kopičijo nova zaostala plačila, čeprav počasneje.

(7) Prenos iz izvrševanja proračuna za leto 2013 in izboljšani makroekonomski obeti za leto 2014 naj bi imeli pozitiven učinek na osnovne fiskalne račune v letu 2014 v višini 0,7 % BDP. Približno 0,2 % BDP naj bi bila posledica učinka pozitivnega prenosa, dodatnega 0,5 % BDP pa naj bi bila posledica povečanja prihodkov in prispevkov za socialno varnost ter nižjih odhodkov za nadomestila za brezposelnost zaradi popravka navzgor pri rasti in zaposlovanju in popravka navzdol pri stopnji brezposelnosti.

(8) Ciljni primanjkljaj za leto 2014 v višini 4 % BDP je podprt s konsolidacijskimi ukrepi v skupni vrednosti 2,3 % BDP, ki so vključeni v proračun za leto 2014 in drugo podporno zakonodajo. Ti ukrepi so večinoma trajni in temeljijo predvsem na varčevanju pri odhodkih. Ukrepi v višini približno 1,8 % BDP temeljijo na pregledu javnih odhodkov in jih dopolnjujejo ukrepi za povečanje prihodkov manjšega obsega v višini približno 0,4 % BDP ter nekateri enkratni ukrepi v višini približno 0,1 % BDP. Ukrepi na podlagi pregleda javnih odhodkov imajo glavi učinek na treh področjih: (1) omejitev stroškov za plače v javnem sektorju, med drugim z zmanjšanjem prevelikega števila zaposlenih v posameznih podsektorjih in revizijo plačne lestvice; (2) pokojninska reforma, zlasti z zvišanjem upokojitvene starosti na 66 let in uvedbo sprememb v zvezi s pogoji za odobritev pokojnin po umrlih zavarovancih, ter (3) sektorske reforme, ki so zlasti usmerjene v poenostavitev stroškov osebja, vmesno potrošnjo in naložbe v resornih ministrstvih. Drugi trajni ukrepi za povečanje prihodkov vključujejo povečanje obdavčenja službenih vozil ter trošarin na alkohol in tobačne izdelke. Večina zakonodaje, ki določa trajne konsolidacijske ukrepe, je začela veljati 1. januarja 2014.

(9) Glede na izboljšanje makroekonomskih obetov in pozitiven prenos iz leta 2013 so postala tveganja glede doseganja fiskalnih ciljev za leto 2014 bolj uravnotežena kot v preteklosti, ker se bo s predvidenimi ukrepi poskrbelo za proračunske pritiske in tveganja v zvezi z izvajanjem. Večji pritiski bi se lahko pojavili zlasti pri nekaterih postavkah prihodkov (npr. pri dohodkih od lastnine) ter vmesni potrošnji in socialnih transferjih. Poleg tega so razen zamud pri nekaterih trajnih ukrepih tveganja pri izvajanju predvsem pravne narave: štirje ukrepi, vključeni v zakon o proračunu, so bili predloženi ustavnemu sodišču (vključno z revizijo plačne lestvice in spremembami pravic do pokojnine po umrlih zavarovancih), pri čemer obstaja možnost, da bo izpodbijan še en ukrep v nedavnem rebalansu proračuna.

(10) Razmerje med javnim dolgom in BDP je leta 2013 doseglo 128,8 %. Dolg naj bi se po napovedih od letos postopno zmanjševal, pri čemer naj bi leta 2014 načrtovani delež javnega dolga znašal 126,7 % BDP. Zmanjšanje v letu 2014 naj bi bilo delno podprto z nadaljnjo uporabo gotovinskih vlog ter s tekočo prerazporeditvijo portfelja za socialno varnost iz tuje aktive v državne vrednostne papirje. Neto dolg naj bi do konca leta 2014 znašal približno 118,1 % BDP.

(11) Postopek prilagoditve proračuna temelji na vrsti različnih fiskalnih strukturnih ukrepov za povečanje nadzora nad javnofinančnimi odhodki in izboljšanje pobiranja prihodkov:

– Upravljanje javnih financ: na področju upravljanja javnih financ se kažejo rezultati uvedbe sistema za nadzor obveznosti z omejitvijo kopičenja dodatnih zaostalih plačil, vendar je treba njegovo izvajanje pozorno spremljati za zagotovitev, da so obveznosti pokrite z razpoložljivim financiranjem in da se prepreči nastanek dodatnih zaostalih plačil. Kopičenje dodatnih zaostalih plačil je zlasti posledica strukturnih neravnovesij v nekaterih bolnišnicah v državni lasti ter v železniškem podjetju Comboios de Portugal. Strateški načrti, ki bi podprli finančno vzdržnost teh podjetij v državni lasti in zaustavili kopičenje dodatnih zaostalih plačil v letu 2014, naj bi bili dokončani do sredine marca. Napredek je dosežen na področju izvajanja celovite reforme okvirnega zakona o proračunu. Najprej bi bilo treba do konca marca 2014 spremeniti okvirni zakon o proračunu, da se zagotovi popoln prenos fiskalnega pakta in šesterčka.

– Čeprav ponovna pogajanja o javno-zasebnih partnerstvih napredujejo, jih ni bilo mogoče zaključiti do konca leta 2013, kot je bilo načrtovano. Kljub temu se bodo prihranki, ki v letu 2013 niso bili uresničeni, letos kopičili, kar bo prispevalo k znatnim prihrankom, ki se pričakujejo za leto 2014 in nadaljnja leta. Podjetja v državni lasti so v povprečju dosegla operativno ravnovesje v letih 2012 in 2013, predvidene pa so še dodatne reforme za preprečevanje ponovnega poslabšanja njihovih rezultatov. Privatizacija dobro napreduje, pri čemer prihodki presegajo ciljne prihodke v okviru programa.

– Nadaljujejo se reforme za vzpostavitev sodobnega modela obvladovanja tveganja glede skladnosti na področju upravljanja prihodkov. Delovati je začela nova enota za oceno tveganja, ki se osredotoča predvsem na izboljšanje izpolnjevanja obveznosti s strani nekaterih skupin davkoplačevalcev, kot so samozaposleni in premožni posamezniki. Boj proti davčnim goljufijam in utajam se nadaljuje v obliki pobud, kot je nedavno uvedena davčna loterija.

– V javni upravi se izvajajo reforme za posodobitev in racionalizacijo zaposlovanja in subjektov v javnem sektorju. Pregled javnih odhodkov in konsolidacijska strategija za leto 2014 sta podprta z več ključnimi reformami v javni upravi. Te reforme vključujejo: ukrepe za obravnavo zaposlovanja v javnem sektorju, ki so usmerjeni v spremembo sestave delovne sile v javnem sektorju, tako da bi zajemala večje število bolj kvalificiranih in bolje usposobljenih javnih uslužbencev (npr. s sporazumnim prenehanjem delovnega razmerja in sistemom prekvalifikacij); revizijo plačne lestvice in razvoj enotne lestvice dodatkov k plači (ki naj bi se začela uporabljati do konca junija 2014); uskladitev obstoječih pravil glede zaposlovanja v javnem sektorju s strukturo delovnega zakonika v zasebnem sektorju na podlagi novega splošnega zakona o delovnih razmerjih za javno upravo; ter zbliževanje pokojninskega sistema, ki velja za javne uslužbence, s splošnim sistemom. Druge nedavne reforme v javni upravi vključujejo izvajanje strategije skupnih služb na področju finančnih sredstev v vseh strukturah, ki naj bi bile zajete v pobudi.

(12) Na področju izvajanja politik in reform v zdravstvenem sektorju se še vedno dosega napredek, pri čemer se prihranki zagotavljajo na podlagi večje učinkovitosti. Obstoj pomembnih zaostalih plačil je tesno (čeprav ne izključno) povezan s stalnim nezadostnim financiranjem bolnišnic v državni lasti glede na njihovo zagotavljanje storitev. Organi so še vedno zavezani k izvajanju sedanje bolnišnične reforme in k nadaljnji prilagoditvi sklopa ukrepov, povezanih z zdravili, centraliziranim javnim naročanjem in osnovnim zdravstvenim varstvom.

(13) Pri izvajanju strukturnih reform za večjo rast in konkurenčnost je bil dosežen nadaljnji napredek. Organi so sprejeli dodatne ukrepe za zmanjšanje brezposelnosti in povečanje učinkovitosti trga dela. Razpravlja se o dodatnih izboljšavah sistema pogajanj o plačah in ukrepih za zmanjšanje visoke ravni segmentacije trga dela. Parlamentu je bil predložen osnutek zakona o spremembi opredelitve poštenega odpuščanja v posameznih primerih v delovnem zakoniku, potem ko je ustavno sodišče zavrnilo prejšnje spremembe. Dodaten napredek je bil dosežen na področju sistema pomoči in aktivacije pri iskanju zaposlitve.

(14) Sprejete so bile ustrezne reforme v izobraževalnem sistemu. Portugalski organi se zavzemajo za njihovo stalno ocenjevanje in nadziranje. Portugalska je odobrila tudi uredbo z zakonsko močjo, ki uvaja krajši program usposabljanja, pri čemer je v pripravi še ena uredba z zakonsko močjo za revizijo in uskladitev predpisov na področju referenčnih poklicnih šol.

(15) Vlada je uvedla novo dajatev za energetske operaterje, ki jo je treba pozorno spremljati, da se prepreči prenos te dajatve na cene za končne uporabnike. Ukrepi za znižanje najemnin, da bi se odpravil tarifni dolg na področju električne energije do leta 2020 in zagotovila vzdržnost sistema, se zdijo nezadostni. Vlada bo predstavila dodatne ukrepe.

(16) Kljub nekaterim pozitivnim spremembam v obdobju pregleda je napredek na področju reform v prometu počasnejši od pričakovanega. Zagotoviti je treba jasno dolgoročno vizijo prometnega sistema, čeprav so bile dosežene nekatere izboljšave glede prednostnega razvrščanja infrastrukturnih projektov. Poleg tega je bil dokončan pravni okvir prometnega regulatorja (AMT), ki naj bi bil odobren marca 2014. Potrebne so dodatne reforme politike v pristaniškem sektorju, da se spodbudi konkurenčnost Portugalske. Organi morajo povečati prizadevanja za okrepitev finančne vzdržnosti, konkurenčnosti in učinkovitosti na področju storitev železniškega in mestnega prevoza.

(17) Nadaljnji napredek, čeprav v zmernem tempu, je bil dosežen glede sprejetja zakonodajnih sprememb za prenos Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah[3]. Pri zakonih na področju gradbeništva, zakonu o spremembi pravne ureditve univerz in predložitvi spremenjenih poslovnikov poklicnih združenj Parlamentu po sprejetju horizontalnega okvirnega zakona o javnih strokovnih združenjih je prišlo do dodatnih zamud. Napredek je bil dosežen pri zagotavljanju polne operativnosti enotne kontaktne točke.

(18) Izvaja se reforma najema v mestih, potem ko je bil v celoti uveden nov pravni okvir. Kljub temu je treba vpliv reform stalno ocenjevati.

(19) Po sprejetju okvirnega zakona o določitvi glavnih načel delovanja nacionalnih regulativnih organov se ustrezno spreminjajo poslovniki nacionalnih regulativnih organov, pri čemer so nekateri od njih že odobreni.

(20) Napredek je bil dosežen pri ukrepih za izboljšanje okolja za podeljevanje dovoljenj in zmanjšanje upravnih bremen, pri čemer se izvaja popis obremenjujočih predpisov. Vendar so pravilo „en nov, en razveljavljen“ za nove predpise, ukrepi za okoljsko in ozemeljsko načrtovanje ter pregled ureditev za podeljevanje dovoljenj za geološko raziskovanje in rudarjenje odloženi.

(21) Kapitalski količniki bank so še naprej brez težav izpolnjevali zahteve Evropskega bančnega organa (EBA) glede regulativnih kapitalskih blažilnikov ter enega od ciljev programa, tj. 10-odstotni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala. Ta kapitalski blažilnik ostaja na splošno ustrezen ob uporabi pravil nove direktive o kapitalskih zahtevah (CRD) IV za ocenjevanje kapitala bank. Ta nova pravila glede kapitala se uporabljajo od januarja 2014, pri čemer prag za količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala za vse banke znaša 7 %, za največje štiri banke pa dodatno 1 odstotno točko. Sistemsko razmerje med posojili in vlogami se je znižalo na 117,0 % in se bo verjetno še naprej zniževalo do konca leta 2014.

(22) Stalno se krepijo prizadevanja za bolj raznolike vire financiranja v podjetniškem sektorju. Vlada je imenovala strokovnjake, vključene v odbor, ki bo ustanovil razvojno finančno institucijo. Odbor je zadolžen za pripravo ustanovnih dokumentov razvojne finančne institucije, zlasti poslovnika, pripravo strateškega poslovnega načrta in načrtovanje strukture novega subjekta. Cilj razvojne finančne institucije je poenostaviti in centralizirati izvajanje finančnih instrumentov, ki so podprti z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi, ki se nanašajo na zagotavljanje finančnih sredstev za podjetniški sektor.

(23) Organi so se strinjali, da bodo v posvetovanju z Banco de Portugal pripravili strateški načrt, katerega cilj bo odpraviti presežek dolga podjetij in podpreti prerazporeditev kapitala k produktivnejšim sektorjem gospodarstva, pri čemer bi se hkrati spodbujala finančna stabilnost.

(24) Sprejeti so bili ukrepi za izboljšanje praks upravljanja, učinkovitosti in obvladovanja tveganja v okviru nacionalnega sistema zavarovanja, ki upravlja državno zavarovane kreditne linije. Za posojila z jamstvi se zdaj uporablja nova metodologija za določanje omejitev obrestne mere.

(25) Glede na ta razvoj dogodkov bi bilo treba Izvedbeni sklep 2011/344/EU spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Izvedbeni sklep 2011/344/EU se spremeni:

1. v členu 1 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2. Finančna pomoč se da na voljo za obdobje treh let in šestih tednov, ki začne teči prvi dan po začetku veljavnosti tega sklepa.“;

2. v členu 3 se odstavka 8 in 9 nadomestita z naslednjim:

„8. Portugalska v skladu s specifikacijami iz memoranduma o soglasju v letu 2014 sprejme naslednje ukrepe:

(a) javnofinančni primanjkljaj v letu 2014 ne preseže 4 % BDP, pri čemer se zaustavi kopičenje novih zaostalih plačil. Pri izračunu ciljnega primanjkljaja se ne upoštevajo morebitni proračunski stroški ukrepov za pomoč bankam v okviru strategije vlade za finančni sektor. Portugalska za dosego tega cilja izvede konsolidacijske ukrepe v višini 2,3 % BDP, kot je opredeljeno v zakonu o proračunu za leto 2014 in podporni zakonodaji, sprejeti za ta namen;

(b) za zagotavljanje nadzora nad morebitnimi odstopanji pri odhodkih vlada natančno spremlja upoštevanje resorskih zgornjih mej odhodkov prek mesečnega poročanja svetu ministrov;

(c) Portugalska hitro opredeli in izvede predvidene spremembe pogojev za upravičenost do pokojnin po umrlih zavarovancih ter do sredine marca pripravi osnutek okvirnega zakona o pogojih za prodajo dovoljenj za spletne igre na srečo. Poleg tega Portugalska sprejme odločne ukrepe za izvajanje dogovorjene prodaje nekaterih pristaniških koncesij;

(d) izvede se celovita reforma davka od dohodkov pravnih oseb znotraj obstoječega proračunskega okvira, da se upoštevajo cilji fiskalne konsolidacije;

(e) ohrani se pravilo o mirovanju za davčne odhodke na centralni, regionalni ali lokalni ravni. Dodatno se okrepi boj proti davčnim utajam in goljufijam za različne vrste davkov, med drugim s spremljanjem sistema elektronskega izdajanja računov. V prvi četrtini leta 2014 se izvede študija sive ekonomije na stanovanjskem trgu, da se poiščejo načini za zmanjšanje davčnih utaj na trgu najemnih stanovanj;

(f) če se bodo uresničila negativna pravna tveganja ali druga negativna tveganja v zvezi z izvrševanjem proračuna, bo Portugalska izvedla visokokakovostne izravnalne ukrepe, da bi dosegla ciljni primanjkljaj;

(g) vlada določi ukrepe, ki jih je treba sprejeti, da bi se v letu 2015 dosegel ciljni fiskalni primanjkljaj v višini največ 2,5 % BDP. Podrobni načrti se odražajo v dokumentu o fiskalni strategiji za leto 2014, ki bo objavljen do konca aprila 2014 in bo določal tudi podrobne zgornje meje odhodkov po resornih ministrstvih. Da bi bile izpolnjene okvirne zahteve glede proračuna EU, ta dokument vsebuje tudi podatke o srednjeročnih proračunskih načrtih;

(h) konsolidacijska strategija za leto 2015 se med drugim podpre z naslednjimi ukrepi: vlada v letu 2014 razvije enotno plačno lestvico, ki naj bi jo začela izvajati leta 2015 ter je usmerjena v racionalizacijo in skladnost politike prejemkov za vse poklice v javnem sektorju; enotna lestvica dodatkov, ki naj bi bila uvedena v letu 2014, bo imela popoln vpliv na proračun v letu 2015; sprejme se celovita pokojninska reforma, katere cilj je izboljšati dolgoročno vzdržnost pokojninskega sistema. Nedavno imenovani odbor za pokojninsko reformo razvije posamezne podrobnosti reforme. Reforma vključuje kratkoročne ukrepe, ki dodatno povezujejo pokojninske pravice z demografskimi in gospodarskimi merili, pri čemer se upoštevajo tudi načela progresivnosti v skladu z nedavno odločitvijo ustavnega sodišča o zbliževanju pokojninskega sistema, ki velja za javne uslužbence, s splošnim sistemom. Posebna oblika te reforme se predstavi do izvedbe dvanajstega pregleda, pri čemer se osnutek zakona predloži Parlamentu v prvi polovici leta. Opredelijo se dodatni ukrepi, ki zagotavljajo dolgoročno vzdržnost pokojninskih sistemov. Poleg tega vlada zagotovi, da se bo nedavno zvišana upokojitvena starost v letu 2015 dejansko uporabljala za upokojence v javnem sektorju; drugi ukrepi, s katerimi bi se dosegla ciljna stopnja 2,5 % BDP, se opredelijo do sredine aprila;

(i) srednjeročna fiskalna strategija temelji na dodatnih reformah, ki so med drugim opisane v predlogu reforme države. Cilj teh reform je izboljšati učinkovitost javnega sektorja in kakovosti njegovih storitev. Na podlagi prvega kroga posvetovanj s socialnimi partnerji se bo ta napredek obravnaval v okviru dvanajstega pregleda;

(j) Portugalska objavi poročilo o davčnih odhodkih kot del proračuna za leto 2014, ki zajema centralno, regionalno in lokalno upravo;

(k) Portugalska ustanovi računovodsko službo pri ministrstvu za finance, da bi se izboljšal okvir za računovodstvo in poročanje v javnem sektorju do konca junija 2014. Njene naloge vključujejo ustrezno računovodenje v zvezi s prihodki, stroški, sredstvi in obveznostmi, povezanimi z državnimi bančnimi računi, dolgom in javno-zasebnimi partnerstvi;

(l) zakon o nadzoru obveznosti se v celoti uveljavi za vse javne subjekte, da se zaustavi nastanek dodatnih zaostalih plačil;

(m) Portugalska sprejme dodatne ukrepe za nadaljnjo krepitev sistema upravljanja javnih financ. Portugalska pregleda okvirni zakon o proračunu, da se do konca marca v celoti prenese ustrezna zakonodaja Evropske unije. Poleg tega Portugalska izvede celovitejšo revizijo okvirnega zakona o proračunu, da se zmanjša razdrobitev proračuna z omejitvijo števila proračunskih uporabnikov in pregledom klasifikacije lastnih prihodkov, poenostavi struktura proračunskih sredstev, okrepi prevzemanje odgovornosti ter dodatno utrdi navzočnost javnih financ v srednjeročnem okviru. Ključni vidiki in struktura novega zakona se razvijejo do konca aprila 2014. Portugalska zagotovi, da se ukrepi za izvajanje novega proračunskega okvira na ravni centralne vlade uporabljajo tudi na regionalni in lokalni ravni;

(n) Portugalska v celoti izvaja nov pravni in institucionalni okvir za javno-zasebna partnerstva. V različnih sektorjih potekajo ponovna pogajanja o javno-zasebnih partnerstvih, da se omeji njihov vpliv na proračun. Z letnim poročanjem o javno-zasebnih partnerstvih se zagotovi pravočasna celovita ocena fiskalnih tveganj, ki izhajajo iz javno-zasebnih partnerstev in koncesij, za namene ocene fiskalnih tveganj v okviru proračuna. V skladu z novim okvirnim zakonom o podjetjih v državni lasti in okrepljeno vlogo ministrstva za finance se zagotovi nadaljnje zaposlovanje v tehnični enoti za spremljanje podjetij v državni lasti. Vlada še naprej izvaja obsežen program prestrukturiranja podjetij v državni lasti z namenom ohranjanja in krepitve vzdržnega operativnega ravnovesja. Portugalska vlada nadaljuje privatizacijo, ki je že v pripravi;

(o) Portugalska še naprej izvaja program reform v smeri sodobnega in učinkovitejšega upravljanja prihodkov v skladu z mednarodnimi najboljšimi praksami. Portugalska do marca 2014 objavi seznam 50 % lokalnih davčnih uradov, ki bodo prenehali poslovati do maja 2014. Število virov, namenjenih za izvajanje revizij v davčni upravi, se do dvanajstega pregleda poveča za vsaj 30 % celotnega osebja. Znotraj davčne uprave se ustanovi nov oddelek za davkoplačevalske storitve, ki bo poenotil različne storitve za davkoplačevalce. Enota za obvladovanje tveganja je v celoti delujoča od prve četrtine leta 2014 in je na začetku osredotočena na ciljne projekte za izboljšanje izpolnjevanja obveznosti samozaposlenih strokovnjakov in premožnih posameznikov. Stalno se spremlja stanje na področju upoštevanja davčnih predpisov. Pravni in regulativni okvir za preprečevanje pranja denarja se okrepi, da se zagotovi učinkovitejši boj proti pranju denarja in njegovim predhodnim kaznivim dejanjem, vključno z davčnimi kaznivimi dejanji;

(p) Portugalska predstavi poročilo z naslednjima ciljema:

i. opredelitev prekrivanj služb in pristojnosti ter drugih virov neučinkovitosti med osrednjo in lokalno ravnijo države ter

ii. reorganizacija mreže decentraliziranih služb ministrstev, predvsem prek mreže upravnih enotnih kontaktnih točk („Lojas do Cidadão“) uradov za javno upravo in drugih pristopov, z zajemanjem učinkovitejših geografskih območij ter krepitvijo uporabe skupnih služb in e-uprave;

(q) Portugalska še naprej izvaja strategijo skupnih služb v javni upravi, zlasti v zvezi s človeškimi viri (GeRHuP) in IKT;

(r) Portugalska še naprej izvaja reforme upravljanja človeških virov v javni upravi. Na podlagi raziskave in poročila o dodatkih k plači se do dvanajstega pregleda predstavi osnutek zakonodaje za enotno lestvico dodatkov, ki naj bi se začela uporabljati do junija 2014. Nov splošni zakon o delovnih razmerjih za javno upravo, ki bo poenostavil in združil obstoječa pravila glede zaposlovanja v javnem sektorju s strukturo delovnega zakonika v zasebnem sektorju, se začne uporabljati do marca 2014;

(s) Portugalska zagotovi uspešnost in učinkovitost sistema zdravstvenega varstva z nadaljnjo racionalno uporabo storitev in nadzora odhodkov, vključno z zmanjšanjem javne porabe za zdravila in bolnišnično zdravljenje ter odpravo zaostalih plačil;

(t) Portugalska še naprej izvaja nadaljnjo reorganizacijo in racionalizacijo bolnišničnega omrežja s specializacijo, združevanjem in prerazporeditvijo bolnišničnih storitev ter zagotovi izvajanje večletnega akcijskega načrta za bolnišnično reorganizacijo;

(u) Portugalska še naprej izvaja ukrepe za odpravo visokih ravni segmentacije trga dela;

(v) Portugalska spodbuja razvoj plač, skladen s ciljema spodbujanja ustvarjanja novih delovnih mest in izboljšanja konkurenčnosti podjetij, da se odpravijo makroekonomska neravnotežja. V programskem obdobju je vsako povišanje minimalnih plač možno le, če je to upravičeno z vidika razvoja dogodkov v gospodarstvu in na trgu dela;

(w) Portugalska nadaljuje z zagotavljanjem učinkovitosti svojih aktivnih politik trga dela v skladu z rezultati poročila o oceni stanja in akcijskim načrtom za izboljšanje delovanja javnih zavodov za zaposlovanje;

(x) Portugalska nadaljuje z izvajanjem ukrepov iz svojih akcijskih načrtov za izboljšanje kakovosti srednješolskega in poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter poveča vključenost podjetij v sistem poklicnega usposabljanja in izobraževanja;

(y) Portugalska izvaja načrt za oblikovanje neodvisne logistične družbe za plin in električno energijo;

(z) Portugalska izvaja ustrezne ukrepe za odpravo tarifnega dolga na področju električne energije in za zagotovitev vzdržnosti nacionalnega elektroenergetskega sistema;

(aa) Portugalska sprejme ukrepe za izboljšanje delovanja prometnega sistema; v celoti se izvaja strateški načrt za promet za obdobje 2011–2015, vključno z dolgoročnimi ukrepi, ki zagotavljajo učinkovitost in vzdržnost;

(bb) Portugalska nadaljuje z izvajanjem ukrepov prenosa „železniških paketov“ EU;

(cc) Portugalska nadaljuje z izboljševanjem sistema upravljanja za pristanišča, njegove gospodarske ureditve in delovanja;

(dd) Portugalska še naprej odpravlja ovire za vstop, omili obstoječe zahteve za dovoljenje in zmanjša upravno breme v storitvenem sektorju;

(ee) Portugalska dokončno sprejme zakone na področju gradbeništva in druge izredne sektorske spremembe, ki so potrebne za celovito izvajanje Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta[4], ter jih po potrebi predloži Parlamentu;

(ff) vlada predloži portugalskemu parlamentu spremenjene statute poklicnih združenj;

(gg) Portugalska izboljša poslovno okolje z dokončanjem nujne reforme za zmanjšanje upravnih bremen, zlasti zagotovitev polne operativnosti enotne kontaktne točke, da se zagotovi skladnost z direktivo o storitvah in direktivo o poklicnih kvalifikacijah, ter z nadaljnjo poenostavitvijo obstoječih postopkov za izdajo dovoljenj, predpisov in drugih upravnih bremen v gospodarstvu, ki močno ovirajo razvoj gospodarskih dejavnosti;

(hh) Portugalska po sprejetju sprememb zakona 6/2006 o novem najemu v mestih in uredbe z zakonsko močjo o poenostavitvi upravnega postopka ob prenovi izvede celovit pregled delovanja stanovanjskega trga;

(ii) vlada odobri ustrezne spremembe poslovnikov nacionalnih regulativnih organov in zagotovi učinkovito delovanje finančnega modela organa za konkurenco;

(jj) Portugalska oceni učinek neobveznega računovodstva na podlagi nastanka plačil za DDV;

(kk) Portugalska še naprej izvaja celovit program boja proti preobsežnim postopkom za izdajo dovoljenj, predpisom in drugim upravnim bremenom v gospodarstvu.

9. Za ponovno vzpostavitev zaupanja v finančni sektor si Portugalska prizadeva za ohranjanje ustrezne ravni kapitala v svojem bančnem sektorju in ustrezno zmanjšanje njegove zadolženosti v skladu z roki iz memoranduma o soglasju. Portugalska v zvezi s tem izvaja strategijo za portugalski bančni sektor, o kateri se je dogovorila s Komisijo, ECB in MDS, da se ohrani finančna stabilnost. Portugalska zlasti:

(a) zagotovi, da kapitalski blažilniki bank ostanejo ustrezni in upoštevajo nova pravila glede kapitala, kot so določena v svežnju, povezanem z direktivo o kapitalskih zahtevah IV (CRD IV);

(b) svetuje bankam, naj trajnostno okrepijo svoje varovalne mehanizme;

(c) ostaja zavezana zagotavljanju nadaljnje podpore bančnemu sistemu, če bo to potrebno, in spodbujanju bank k iskanju zasebnih rešitev, medtem ko so sredstva iz mehanizma za podporo solventnosti bank na voljo v skladu s pravili Unije o državni pomoči za zagotavljanje nadaljnje podpore uspešnim bankam, pri čemer morajo biti izpolnjeni strogi pogoji;

(d) zagotovi uravnoteženo in ustrezno zmanjšanje zadolženosti bančnega sektorja, ki je bistveno za trajno odpravo neravnovesij pri financiranju in srednjeročno zmanjšanje odvisnosti od financiranja iz Eurosistema. Načrti bank glede financiranja in kapitala se pregledajo vsako četrtletje;

(e) še naprej krepi nadzorno organizacijo Banco de Portugal (BdP), optimizira njen nadzorni proces ter razvije in izvaja nove nadzorne metodologije in orodja. BdP bo pregledala standarde glede nedonosnih posojil, da bo dosegla uskladitev z merili, vključenimi v ustrezen tehnični standard EBA, v skladu s časovnim okvirom, določenim na ravni Unije;

(f) na četrtletni osnovi še naprej spremlja morebitne potrebe bank po kapitalu z uporabo pristopa, usmerjenega v prihodnost, pod izjemnimi pogoji, tudi z vključevanjem novega okvira testiranja izjemnih situacij od zgoraj navzdol v postopek zagotavljanja kakovosti, ki omogoča pregled ključnih dejavnikov rezultatov;

(g) zagotovi izvajanje ukrepov, dogovorjenih v načrtih prestrukturiranja finančnih institucij, ki so prejele javno kapitalsko podporo;

(h) zagotovi pravočasno prodajo hčerinskih družb in sredstev v vseh treh pravnih subjektih s posebnim namenom v državni lasti, tudi prek obeh izbranih ponudnikov storitev;

(i) analizira načrte za sanacijo bank in bančnemu sistemu izda smernice v zvezi z načrti za sanacijo v skladu z ustreznimi tehničnimi standardi EBA (njihovimi osnutki) in prihodnjo direktivo Unije o sanaciji in reševanju kreditnih institucij ter pripravi načrte za reševanje na podlagi poročil, ki so jih predložile banke;

(j) pripravlja četrtletna poročila o izvajanju novih orodij za prestrukturiranje; še naprej spremlja izvajanje okvira za finančne institucije, da te sodelujejo pri zunajsodnem prestrukturiranju dolga za gospodinjstva, in zagotovi lažjo uporabo okvira pri prestrukturiranju dolgov podjetij; pripravi strateški načrt v posvetovanju z Banco de Portugal, katerega cilj bo odpraviti presežek dolga podjetij in podpreti prerazporeditev kapitala k produktivnejšim sektorjem gospodarstva, pri čemer bi se hkrati spodbujala finančna stabilnost;

(k) še naprej spremlja visoko zadolženost podjetniškega sektorja in gospodinjstev prek četrtletnih poročil ter spremlja izvajanje novega okvira za prestrukturiranje dolga, da se zagotovi njegovo čim učinkovitejše delovanje;

(l) na podlagi predstavljenih predlogov spodbudi diverzifikacijo alternativnih možnosti financiranja v podjetniškem sektorju, razvije in izvaja rešitve, ki podjetniškemu sektorju zagotavljajo alternativne možnosti financiranja poleg tradicionalnega bančnega kredita s sklopom ukrepov za izboljšanje dostopa teh podjetij do kapitalskih trgov;

(m) nadaljuje z ocenjevanjem učinka izboljšanj v zvezi s kreditnimi instrumenti, za katere jamči država, na dejanske obrestne mere; je pripravljena po potrebi izvajati različne možnosti politike za zagotovitev, da bodo cene posojil, za katera jamči država, določene konkurenčno in pregledno v korist končnim uporabnikom; redno poroča o napredku;

(n) vzpostavi razvojno finančno institucijo, katere cilj sta poenostavitev in centralizacija izvajanja finančnih instrumentov ob podpori evropskih strukturnih in investicijskih skladov za programsko obdobje 2014–2020. Institucija ne sprejema vlog ali drugih vračljivih sredstev od javnosti, ne sodeluje pri neposrednem posojanju ter ne vlaga v javnofinančni dolg ali odobri posojila vladi. Osnutek poslovnega modela in poslovnik razvojne finančne institucije bosta zasnovana tako, da se bodo preprečila dodatna bremena ali tveganja za javne finance.“

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati z dnem uradne obvestitve.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Portugalsko republiko.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 118, 12.5.2010, str. 1.

[2] Izvedbeni sklep Sveta 2011/344/EU z dne 17. maja 2011 o finančni pomoči Unije Portugalski (UL L 159, 17.6.2011, str. 88).

[3] Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (UL L 376, 27.12.2006, str. 36).

[4] Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (UL L 376, 27.12.2006, str. 36).