SL Uradni list Evropske unije C 232/7

Mnenje Odbora regij – Obvladovanje vpliva staranja prebivalstva v EU (Poročilo o staranju prebivalstva 2009)

(2010/C 000/02)

I. UVOD

ODBOR REGIJ

1. pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom Obvladovanje vpliva staranja prebivalstva v EU, ki ugotavlja, da bo imelo staranje velike posledice na področju pokojnin, zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe. Komisija v svojem sporočilu poudarja, da „okno priložnosti“, ki ga imajo za ukrepanje na voljo javne oblasti, preden se začne upokojevati generacija „baby boom“, ne znaša niti deset let. Nuja, izzivi in tveganje so torej veliki in zahtevajo usmerjene politične ukrepe. Ukrepi za obravnavanje staranja te generacije morajo biti tesno povezani s politikami enakosti spolov, da bi izboljšali sedanje razmere večje revščine ali slabših socialno-ekonomskih pogojev, ki jih poznajo starejše ženske, skupaj s slabšo kakovostjo življenja zaradi višje smrtnosti in večje odvisnosti, dejavnikoma, ki sta tesno povezana s spolom;

2. se zahvaljuje lokalnim in regionalnim oblastem, nevladnim organizacijam in drugim partnerjem Odbora za njihov dejavni prispevek k pripravi osnutka mnenja, zlasti na seji komisije ECOS 4. septembra 2009, na okrogli mizi 18. novembra 2009 in na seji delovne skupine 14. decembra 2009;

3. poudarja, da staranje prebivalstva ni izoliran pojav, ampak poteka v okviru širših demografskih sprememb, ki bistveno spreminjajo število in sestavo prebivalstva na lokalni in regionalni ravni. Na natančen potek in posledice teh demografskih sprememb vpliva veliko različnih dejavnikov (rodnost, smrtnost, mobilnost prebivalstva in priseljevanje). Staranje prebivalstva je samostojen proces, česar se je treba zavedati in kar je treba priznati, da bi lahko našli rešitve za posledice staranja prebivalstva;

4. ugotavlja, da se bo razmerje med dela sposobnimi osebami in osebami, starejšimi od 65 let, v Evropi zmanjšalo s sedanjih štiri proti ena na dve proti ena. To je dolgoročna napoved. Prav je, da preučujemo dolgoročne napovedi, vendar pa staranje prebivalstva ni problem, ki se bo pojavil šele jutri ali pojutrišnjem: obravnavati ga je treba že danes. Več kot 60 regij beleži stopnjo odvisnosti starejših oseb, ki je višja od 29 %, in več kot 70 regij se sooča z zmanjševanjem števila prebivalstva (ki ponekod presega 1 % na leto);

5. opaža, da se starejše ženske, invalidi in priseljenci lahko soočijo s posebnimi izzivi v zvezi z zdravim staranjem, na katere je treba odgovoriti;

6. meni, da je staranje tema, ki bi jo bilo treba obravnavati v okviru strategije Evropa 2020. Odbor si prizadeva, da bi izkoristili možnosti, ki jih prinaša staranje prebivalstva, ter okrepili socialno, ekonomsko in teritorialno kohezijo. Strategija Evropa 2020 predpostavlja, da vsak državljan in vsaka regija s svojimi lastnostmi in posebnimi značilnostmi prispevata k moči Unije. Starajoči se evropski državljani, ki so še vedno aktivni in zdravi, so v veliki meri neizkoriščen potencial. Treba bi bilo torej pripraviti ne samo politiko za starejše osebe, ampak tudi politiko za vse evropske državljane v vseh obdobjih življenja;

7. je v preteklosti že ugotovil, da se demografske posledice staranja prebivalstva v veliki meri kažejo na regionalni in lokalni ravni. Lokalne in regionalne oblasti imajo pomembne naloge na področju zdravja, blaginje, plačane ali neplačane oskrbe, trga dela ter zagotavljanja storitev in infrastrukture na področju nastanitve, (javnega) prevoza in izobraževanja. Lokalne in regionalne oblasti morajo v okviru strategije Evropa 2020 na ustvarjalen in inovativen način obravnavati posledice staranja na svojih ozemljih. To pomeni vzpostaviti tudi solidarnost med starimi in mladimi, med območji rasti in območji upadanja števila prebivalstva, med podeželjem in mesti ter med regijami in državami članicami.

II. POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

8. se zavzema za vključitev treh glavnih področij v nov program (new deal) za obvladovanje posledic staranja prebivalstva v Uniji, prednostnih nalog, ki bi se morale izvajati v okviru pilotskih medregionalnih in/ali čezregionalnih pobud. Te prednostne naloge so v skladu s cilji Komisije. Poudarek je na glavnih pristojnostih lokalnih in regionalnih oblasti na področju zdravja in oskrbe, trga dela in zagotavljanja storitev:

— zdravo staranje: cilj je spodbuditi evropske prebivalce, da čim dlje ostanejo zdravi in aktivni;

— zaposlenost in produktivnost: s ciljem spodbujati razvoj evropske družbe, v kateri imajo vsi možnost vseživljenjskega učenja, sodelovanja in prispevanja k razvoju družbe, vključno z možnostjo plačanega/neplačanega dela;

— dostop do storitev in infrastrukture: da bi obogatili ponudbo storitev za starajoče se prebivalstvo;

9. opozarja, da so med temi tremi glavnimi področji neposredne povezave in se zato zavzema za horizontalen pristop. Osebe, ki se starajo in ostajajo dobrega zdravja, lažje izkoriščajo storitve in infrastrukturo, ki so jim na razpolago, in imajo večje možnosti na trgu dela. Za povečanje produktivnosti dela je bistveno, da je aktivno prebivalstvo dobrega zdravja in da ima na voljo dobro ponudbo storitev in infrastrukture. Te lahko prispevajo k temu, da so prebivalci, ki se starajo, boljšega zdravja, lahko pa tudi povečajo stopnjo zaposlenosti in produktivnosti; zavzema se tudi za pristop, ki upošteva vidik spola in spodbuja zdravo staranje po enakih pogojih za moške in ženske;

10. priznava, da ta tri glavna področja temeljijo na očitni socialni agendi. Z načinom obravnave starejših evropska družba kaže svojo solidarnost. Med drugim gre za boj proti vsem oblikam diskriminacije (zlasti diskriminacije na podlagi starosti), odpravo ovir za sodelovanje starejših oseb v družbi in zagotavljanje njim prilagojene mreže socialne varnosti. Uporabnikom te mreže mora biti tudi zagotovljeno spoštovanje njihovega dostojanstva. Socialna agenda je skupna odgovornost javnih oblasti in njihovih (socialnih) partnerjev;

11. se pridružuje pobudi za razglasitev evropskega leta aktivnega staranja in medgeneracijske solidarnosti ob popolni vključitvi otrok v naslednjem mandatu Komisije in meni, da bi predlagana glavna področja in pilotske pobude lahko imeli pomembno mesto v okviru tega leta;

12. opaža, da je prav tako mogoče iskati navdih pri lokalnih akterjih, ki si prizadevajo državljane (in v okviru tega mnenja zlasti starejše) pritegniti k aktivnemu udejstvovanju v družbenem življenju. Za obvladovanje posledic staranja prebivalstva je potrebno sodelovanje celotne civilne družbe. Treba je zagotoviti dejavno sodelovanje državljanov, družbenih organizacij, izobraževalnih ustanov in zasebnih združenj. Ti partnerji so s svojimi pobudami v korist skupnosti nepogrešljivi in sposobni zagotoviti odločilni premik pri oblikovanju in izvajanju predlaganih pilotskih pobud.

ZDRAVO STARANJE

„Čim dlje ostati zdrav in aktiven“

13. pojmuje „zdravo staranje“ kot celoto prizadevanj za omejitev negativnih posledic procesa telesnega in duševnega staranja ter staranja družbe. Zdravo staranje zahteva celovit pristop do življenjskega cikla (ki se začne že v otroštvu). Treba je biti pozoren na vzroke zdravstvenih težav, ki jih človek razvije tekom življenja, ter raziskovati možnosti za njihovo učinkovito preprečevanje in odkrivati okoljske dejavnike, ki vplivajo na zdravje;

14. izrecno meni, da je zdravo staranje evropskega prebivalstva pozitiven (samostojen) razvoj in očiten znak blaginje. Pri zdravem staranju gre za to, kako lahko ljudje ohranijo svoje zdravje in dobro počutje, obenem pa čim dlje aktivno sodelujejo v družbenem življenju, pri čemer je poudarek na družbenem in gospodarskem prispevku. Bistvo tega vprašanja torej ni (biološka) starost, ampak življenjski položaj;

15. meni, da zdravo staranje omogoča, da se stroški staranja povečajo manj, kot bi se sicer. Državljani, ki se starajo zdravo, lahko dejansko dlje sodelujejo v družbenem in gospodarskem življenju. Za spodbujanje zdravega staranja so nepogrešljivi novi socialnopolitični koncepti, inovacije in razvoj (na terapevtskem in drugih področjih, kot so tehnični pripomočki), veliko pozornost pa bi bilo treba posvetiti tudi okolju, „primernemu za starejše“, v mestu ali okolici z ustrezno ponudbo proizvodov. Bistveno je tudi povečati število usposobljenih strokovnjakov na področju socialne in zdravstvene oskrbe z razširitvijo učnih programov o staranju v okviru univerzitetnega ali neuniverzitetnega študija, s čimer bi zagotovili usposobljene in kvalificirane strokovnjake, ki bi obravnavali različne vidike staranja. Zlasti bi bilo treba spodbujati poklicne profile, povezane z oskrbo, odvisnostjo in spodbujanjem zdravja. Zdravo staranje bo tako pripomoglo k uresničevanju strategije Evropa 2020;

16. za zmanjšanje stroškov, povezanih s staranjem prebivalstva, bi morale pristojne oblasti uvesti politike, ki bi starejšim zagotavljale možnost, da doma ostanejo čim dlje, in jih k temu spodbujale.

CILJI

17. upa, da bodo evropske regije aktivno iskale skupne točke svojih politik, povezanih z zdravim staranjem. Skupaj bodo lahko ugotavljale, kako je mogoče najbolje spodbuditi inovacije in raziskave ter slediti napredku na tem področju. Če naj bo ta pristop uspešen, je treba oblikovati usmerjeno inovacijsko politiko. Skupaj s svojimi partnerji (iz znanstvenega sveta) bodo morale vse oblasti prevzeti gonilno vlogo v procesu spodbujanja zdravega staranja;

18. poziva k sodelovanju na področju zdravega staranja tako med regijami kot v njih, na naslednjih področjih (tu je poudarek na zdravju; druge prednostne naloge se nanašajo na gospodarsko sodelovanje oziroma na ponudbo storitev in infrastrukture):

— dobre temelje je treba postaviti v čim bolj zgodnjem otroštvu. Za zdravo starost je potreben dober začetek. Prej ko bodo zdravju nevarna stanja in navade, kot so debelost, prehrambene navade in način življenja, obravnavana, boljši bodo obeti;

— ustrezna oskrba za hitro vrnitev v normalno stanje. Če se v življenju pojavijo zdravstvene težave, je pomembno, da se jih odpravi čim prej in čim bolj učinkovito – to je tudi stroškovno najbolj učinkovito. Tako ima prizadeti posameznik najboljše možnosti za to, da se vrne v normalno življenje in še naprej sodeluje v družbenih odnosih. To pomembno prispeva k povečanju zlasti sodelovanja v dejavnem življenju in družbene podpore;

— (dolgotrajna) oskrba starejših. Pri oskrbi starejših je potreben poseben pristop, delno zato, ker je zanje – pri nekaterih bolj, drugih manj – značilna šibkost, ki lahko občutno vpliva na uspeh zdravljenja, delno pa zato, ker njihove zdravstvene težave vedno pogosteje izvirajo iz kombinacije več različnih obolenj. Za ponudbo ustrezne (dolgotrajne) zdravstvene oskrbe je nujno, da je zdravstveno osebje deležno zadostnega izpopolnjevanja na področju sodobnih in učinkovitih načinov zdravljenja in glede drugih, z zdravjem povezanih vidikov (kot je rehabilitacija).

ZAPOSLENOST IN PRODUKTIVNOST

„Vseživljenjsko učenje, delo in sodelovanje v družbi za vse“

19. poudarja, da morajo starejši imeti pravico do dohodka v starosti, ki zagotavlja življenje nad pragom revščine, da lahko živijo v dostojanstvu. Veliko starejših oseb, zlasti žensk, živi v revščini ali na robu revščine;

20. ugotavlja, da sodelovanje (v družbi) pomembno prispeva k dobremu počutju starejših in sodelovanje na trgu dela je za to bistven pogoj. Povečanje stopnje zaposlenosti in produktivnosti je ob starajočem se prebivalstvu nujen pogoj za ohranitev gospodarstva, pa tudi trdnih javnih financ in sistemov socialnega zavarovanja. Za vsakega državljana je delo ne samo pravica, ampak tudi dolžnost, če nas skrbi bližnja prihodnost. V tem okviru morajo delodajalci in delavci pokazati potrebno prožnost. Tudi socialni partnerji in javne oblasti so dolžni skrbeti, da ni omejitev za sodelovanje na trgu dela. Odbor regij je zato naklonjen obsežni direktivi za boj proti diskriminaciji pri dostopu do različnih dobrin in storitev (in v kateri bi morala pomembno mesto imeti tudi diskriminacija na podlagi starosti). Glede sodelovanja na trgu dela še vedno obstajajo velike razlike med regijami in ciljnimi skupinami. Sodobna (starajoča se) družba mora čim bolj izkoristiti znanje starejših. Če bomo poskrbeli, da imajo na voljo kakovostna delovna mesta – prilagojena njihovim razmeram – bodo tisti, ki jih to zanima, lahko dlje časa delali. Ne gre samo za pogoje dela, ampak tudi za raznolikost nalog ipd. Nesprejemljivo je, če starost posameznika – ali na primer njegov spol, (etnični) izvor ali invalidnost – postane dejavnik, ki ovira potek njegove poklicne poti ali povzroči njegovo izključitev s trga dela;

21. poudarja, da ima izobrazba pomembno vlogo pri povečanju produktivnosti dela in stopnje zaposlenosti. Čas je za kulturni preobrat k vseživljenjskemu učenju, poklicni dejavnosti s ciljem zaposljivosti skozi vse življenje in (družbenemu) sodelovanju, ki temeljijo na sposobnostih. To pomeni, da je treba zagotoviti dostop do storitev in infrastrukture za tečaje in usposabljanje. Odgovornost za to si morajo deliti državljani, javne oblasti, delodajalci, delavci in izobraževalne ustanove;

22. meni, da si je v skladu z načelom vseživljenjskega učenja in dela, ki temelji na sposobnostih, mogoče prizadevati, da upokojitev postane obdobje „prilagojenega dela v skladu s sposobnostmi“. „Gospodarstvo sivih glav“ daje vrsto možnosti za okrepitev gospodarske moči Evrope. Tudi prostovoljstvo in zagotavljanje oskrbe sta resni možnosti za opravljanje dejavnosti v obdobju prilagojenega dela. Najpomembnejše pa je, da državljani vse življenje ostanejo aktivni;

23. ocenjuje, da (izbrano) priseljevanje delovne sile lahko pomaga v boju proti pomanjkanju delovne sile. Komisija je že nakazala, da bi dobro zastavljena politika zakonitega priseljevanja lahko pomembno prispevala k odpravljanju pomanjkanja. V tem okviru bi bilo primerno posvetiti pozornost vprašanju priznavanja diplom in poenostavitve postopkov (pri tem pa paziti, da ne povzročimo bega možganov iz držav izvora).

CILJI

24. upa, da se bo zaposljivost vsega aktivnega prebivalstva povečala. Pomembno je čim bolj izkoristiti sposobnosti in znanje vseh, torej tudi starejših. Bistveni dejavniki za zaposljivost ljudi so zdravje in zdravi pogoji dela. Večje izkoriščanje razpoložljivih sposobnosti je predvsem odgovornost socialnih partnerjev; državljanke in državljane je treba pozvati, naj se vse življenje učijo, da bi lahko zadovoljivo sodelovali in našli svoje mesto v družbi, v okviru nenehno spreminjajočih se gospodarskih in socialnih zahtev in izzivov. Javne oblasti morajo prevzeti vlogo omogočanja in spodbujanja. Čim bolj je treba izkoristiti ustvarjalnost in podjetniškega duha državljanov in zasebnega sektorja. Institucije za izobraževanje in nadaljnje usposabljanje morajo svoje programe prilagoditi potrebam starejših, da se jim omogoči razvoj za to potrebnega znanja in sposobnosti. Posebno pomembno je spodbujati starejše državljane in jim pomagati pri priznavanju in potrjevanju njihove usposobljenosti;

25. se zavzema za spodbujanje produktivnosti dela in sodelovanja na trgu dela z vrsto usmerjenih ukrepov in modelov, oblikovanih po meri vsake regije in ciljne skupine. V okviru tega pristopa je nujno:

— vlagati v izobraževanje, usposabljanje in pridobivanje kvalifikacij, da bi spodbudili mobilnost navzgor za mlade na trgu dela;

— spodbujati predpise, ki zagotavljajo boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja; pri tem lahko omenimo zlasti jasli za otroke, starševski dopust, dopust za nego ali tehnološke inovacije, kot je delo na daljavo;

— spodbujati zdravje na delovnem mestu. Čeprav se pričakovana življenjska doba v EU v povprečju daljša, pa njeni prebivalci ne živijo vedno dlje zdravo. Trg dela mora biti urejen tako, da lahko posamezniki na njem sodelujejo kljub morebitnim omejitvam in zdravstvenim težavam. Zato je treba zagotoviti zdravo ali bolj zdravo in bolje opremljeno delovno okolje;

— priznati in potrditi usposobljenost in izkušnje starejših oseb;

— raziskati možnosti za lajšanje dostopa do evropskega trga dela za delavce iz tretjih držav za poklice, v katerih primanjkuje delovne sile (kot je trenutno primer ponekod v sektorju oskrbe in v nekaterih sektorjih, za katere je potrebno veliko znanja, kar se utegne v prihodnosti zgoditi tudi v drugih sektorjih);

26. poudarja, da je tveganje delne ali celotne izgube pokojninskih pravic zaradi dodatnega zaslužka v obdobju po že doseženi upokojitveni starosti pogosto razlog za to, da starejši delavci ne ostanejo aktivni. V zvezi s tem obstaja potreba po preučitvi možnosti za sprejetje bolj prožnih pravil na ustreznih ravneh;

27. poudarja pomen ozaveščanja podjetij, zlasti kadrovikov/uradov za zaposlovanje, glede zaposlovanja starejšega osebja, zlasti žensk. Podjetja, ki se posebno trudijo za zagotovitev notranje mobilnosti starejših delavcev in prožnih oblik dela, ali podjetja, ki strategije usposabljanja in poklicnega razvoja usklajujejo s posebnimi potrebami starejših delavcev, je treba podpirati. Evropska komisija bi morala zbirati in razširjati tovrstne primere najboljše prakse. V tem smislu sta ključna tudi ozaveščanje in informiranje starejših delavcev.

DOSTOP DO STORITEV IN INFRASTRUKTURE

„Obogatiti ponudbo storitev“

28. z izrazom „ponudba storitev in infrastrukture“ razume socialno, ekonomsko in teritorialno (fizično) infrastrukturo v širokem smislu, ki prispeva h kakovosti življenja družbe na lokalni in regionalni ravni. Zato je treba regionalne in lokalne storitve in infrastrukturo (kot so javni promet, oskrba, šolstvo, skupinsko preživljanje prostega časa ali pomoč) dobro razlikovati od nacionalnih instrumentov (kot so pokojnine itd.). Pri ponudbi storitev in infrastrukture je potreben celovit in skladen pristop, če želimo izkoristiti socialne, ekonomske in geografske možnosti;

29. ugotavlja, da sedanja ponudba storitev in infrastrukture ni prilagojena povpraševanju, ki se spreminja s staranjem prebivalstva. Politika se mora osredotočiti na to, da bodo posamezniki lahko čim bolje izkoristili storitve in infrastrukturo, ki jim bodo omogočile ostati aktivni in sodelovati v družbenem življenju. Zaradi naraščajočega povpraševanja in nezadostnih javnih sredstev je treba ponudbo storitev in infrastrukture ponovno preučiti. Inovacijski potencial je treba čim bolj izkoristiti ali ga drugače uporabiti. Staranje prebivalstva je še dodaten izziv pri zaposlovanju zadostnega števila kvalificiranih delavcev, ki bodo bistveni za zagotavljanje dostopa do storitev in infrastrukture; k temu bo pripomoglo povečanje produktivnosti in zaposlenosti (vzporedno s tem pa bodo potrebni še drugi pristopi);

30. poudarja, da na območjih globokih demografskih sprememb ni več vedno možno nuditi storitev in infrastrukture tako kot nekoč. Zlasti pri tako imenovani e-vključenosti si prizadevamo, da bi spodbudili zagotavljanje trdnih in različnih načinov dostopa. Pri tem lahko na primer omenimo elektronske storitve na področju zdravja, izobraževanja, oskrbe in pomoči po internetu. Običajno in pogosto s starostjo povezano razlikovanje med „fizičnimi“ storitvami in elektronskimi storitvami vse bolj izginja. V prihodnje bi bilo treba vzpostaviti inovativen regionalni pristop, ki bo vodil v oblikovanje posebne regionalne mreže tako fizičnih kot elektronsko dostopnih storitev in infrastrukture; majhen začetni korak bi lahko bile npr. „telefonske verige“;

31. poudarja dejstvo, da kakovosten in usmerjen sistem javnega prevoza bistveno prispeva k ohranjanju dostopnosti storitev in infrastrukture, zlasti kadar imajo osrednji položaj in se lahko zaradi tega z dobrim sistemom (javnega) prevoza izboljša njihova dostopnost. To velja tako za infrastrukturo (oskrbe), namenjeno starejšim, kot tudi na primer za šole ali centre znanja za mlade in odrasle. Zato je pomembno, da je sistem (javnega) prevoza prilagojen regionalnim razmeram;

32. opozarja na pobudo Svetovne zdravstvene organizacije (WHO), katere cilj je spodbujati razvoj „zdravih mest“, v katerih so objekti in storitve, skupaj s fizično infrastrukturo, bolj prilagojeni starajočemu se prebivalstvu. Aktivno sodelovanje (starejših) ima pomembno vlogo v pripravi politike za ta projekt. Ta pristop ni daleč od tega, kar predlaga Odbor glede dostopnosti storitev in infrastrukture.

CILJI

33. želi, da bi lahko čim več ljudi čim bolj izkoristilo storitve in infrastrukturo, ki jim bodo omogočile, da ostanejo aktivni in sodelujejo v življenju družbe. V prihodnjih letih bo treba ponudbo regionalnih in lokalnih storitev in infrastrukture preučiti, da bi čim bolje pokrili spreminjajoče se potrebe. Povpraševanje ne temelji zgolj na starosti, ampak bolj na načinu življenja. Ljudje, ki zdravo živijo, bodo dejansko redkeje potrebovali različne objekte in infrastrukturo kot osebe, ki ne živijo zdravo;

34. se zavzema za to, da bi tako v regijah kot med njimi razvijali in izmenjevali znanje s področja ponudbe storitev in infrastrukture. Bistvene naloge na tem področju so:

— krepitev sodelovanja. Pri ponudbi storitev in infrastrukture je nujno kakovostno sodelovanje. Potreben impulz za kakovostno in količinsko okrepitev osnove je sodelovanje med oblastmi, izobraževalnimi ustanovami, socialnimi organizacijami (zlasti nevladnimi organizacijami) in svetom podjetništva na regionalni in lokalni ravni;

— spodbujanje ustvarjalnega podjetništva, inovacij in e-vključenosti, pri čemer se staranje evropskega prebivalstva šteje za veliko priložnost za povečanje konkurenčnosti gospodarskih akterjev. Tako javni kot zasebni regionalni in lokalni akterji se soočajo z izzivom uporabe inovativnih tehnologij in konceptov, da bi kar najbolje organizirali in financirali ponudbo storitev in infrastrukture. Pomislimo lahko na širokopasovni internetni dostop in e-vključenost (avtomatizacija doma ali oskrba, nakupovanje in učenje prek interneta), pa tudi na razvoj novih sistemov regionalnega prevoza in nadaljnji razvoj obstoječih sistemov javnega prevoza;

— prilagajanje ponudbe. Ponudba storitev in infrastrukture, tako elektronskih storitev kot storitev neformalne oskrbe, mora biti prilagojena spreminjajočemu se povpraševanju državljanov;

— spodbujanje uporabe IKT, da bi dosegli večjo socialno in teritorialno vključenost starejših.

SKLEPI

35. se zavzema za regionalni pristop, s katerim bi obravnavali učinek staranja prebivalstva na naslednja tri področja: 1. zdravo staranje, 2. zaposlenost in produktivnost ter 3. dostop do storitev in infrastrukture. Odbor regij s tem predlaga celovit pristop k staranju prebivalstva, ki bi ga bilo treba obravnavati kot enega od elementov širših demografskih sprememb. Ta pristop zadeva celoten življenjski cikel, temelji na čim boljšem izkoriščanju možnosti in upošteva regionalne razlike. Cilj je vzpostavitev novega programa (new deal) za obvladovanje posledic staranja prebivalstva v Uniji, ki bi upošteval odgovornost lokalnih in regionalnih oblasti, katerih naloga je poskrbeti za ustvarjalne in inovativne rešitve v svojih regijah;

36. poziva Komisijo, naj se posveti zlasti:

— spodbujanju vseh akterjev EU (nevladnih organizacij, izobraževalnih ustanov, zasebnikov in javnih oblasti) k večji ozaveščenosti, izmenjavi znanja, tehnološkim inovacijam ter razvijanju dobre prakse in strategij za ukrepanje;

— spremljanju in predvidevanju poteka staranja prebivalstva na regionalni ravni, saj je to nujen predpogoj za oblikovanje in izvajanje politik. Med regijami so velike razlike, ki se ob nacionalnih pregledih stanja ne pokažejo dovolj izrazito, jih je pa treba nujno upoštevati pri predvidevanju učinka staranja;

— vključevanju problematike staranja prebivalstva kot dela širših demografskih sprememb v različne evropske programe v obliki instrumenta za podporo regionalnim, sektorskim, globalnim in inovativnim pristopom. Regije so naklonjene tesnemu in neposrednemu sodelovanju s Komisijo;

37. predlaga razvoj – v sodelovanju s Komisijo – različnih čeznacionalnih in medregionalnih pilotskih projektov, ki temeljijo na opredeljenih treh glavnih usmeritvah. Cilj teh projektov je predvsem izmenjava znanja in primerov najboljše prakse. Ne gre zgolj za ozaveščanje, ampak tudi za uporabo in izmenjavo konkretnih pristopov. Vprašanje staranja je globalnega značaja, zato Odbor pripisuje velik pomen širjenju znanja ne samo znotraj tematskih področij, ampak tudi med njimi, torej horizontalno. Pilotski projekti so namenjeni razvoju znanja. Pri izvajanju programov lahko partnerji projekta povsem samostojno izkoristijo različne vire financiranja EU. V brošuri z naslovom Kako spodbujati prijetno staranje v Evropi: razpoložljivi instrumenti za lokalne in regionalne akterje je Odbor v sodelovanju z združenjem AGE predstavil pregled vseh razpoložljivih virov financiranja (CdR, 2009). Gre za pomembno orodje pri pripravi tovrstnih projektov. Člani Odbora bodo v ta namen pripravili predloge;

38. opredeljuje naslednji okvir za pilotske projekte: cilj pilotskih pobud mora biti praktično in znanstveno znanje (uporabne in temeljne raziskave), ki bi lahko pomagalo pri obvladovanju učinka staranja prebivalstva v EU. Temeljne raziskave morajo prispevati k dolgoročnemu zmanjšanju prihodnjih potreb na področju oskrbe. V tem okviru so pomemben vir informacij kohortne študije in biobanke. Če želimo vedeti, kako se zdravo starati in s tem čim bolj prestaviti potrebo po oskrbi, je treba poznati (celične) procese, ki so osnova staranja. Za spodbujanje oblikovanja medregionalnih in čezregionalnih partnerstev med centri znanja, (decentraliziranimi) javnimi oblastmi in zasebnimi partnerji je treba razviti inovativne regionalne pristope in jih preizkusiti v praksi. Pri tem bi lahko imeli pomembno vlogo socialni partnerji, ustanove za oskrbo in dobro počutje ter druge nevladne organizacije. Regionalna partnerstva bi lahko temeljila na posebnih sposobnostih na področju znanja, vezeh, ki so jih za sodelovanje navezale različne regije, ali na vprašanjih, povezanih s staranjem, ki se bolj pojavljajo v eni ali drugi regiji. Te projekte bi na primer lahko povezali z obstoječimi programi INTERREG. Poleg prej omenjenih nalog, povezanih z vsako od velikih usmeritev, je treba poudariti naslednje elemente:

— zdravo staranje: okrepiti je treba mreže oskrbe (celotne oskrbe, ki vključuje sodelovanje različnih partnerjev s področja oskrbe, dejavnih v ciklu življenja posameznika, ter s tem povezano povpraševanje po takšni oskrbi) z uporabo rezultatov raziskav pri razvoju novih proizvodov, tehnologije in storitev ter tako, da se v okviru raziskovalnih programov v celoti izkoristijo praktične izkušnje;

— zaposlenost in produktivnost: s ciljem spodbujati razvoj evropske družbe, v kateri imajo vsi možnost vseživljenjskega učenja, sodelovanja in prispevanja k razvoju družbe, vključno z možnostjo plačanega/neplačanega dela;

— dostop do storitev in infrastrukture: razviti pristope po regijah, da bi preverili ponudbo storitev;

39. poziva Evropski parlament, naj se pridruži zavzemanju Odbora regij, da bi se sedanjega in perečega problema staranja prebivalstva (kot elementa širših demografskih sprememb) lotili na regionalni ravni v okviru medregionalnih in čezregionalnih pilotskih projektov, ter mu pomaga pri sprožanju teh pobud.