Priporočilo za

PRIPOROČILO SVETA

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Švedske za leto 2012 ter mnenje Sveta o konvergenčnem programu Švedske za obdobje 2012–2015

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij[2], zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije[3],

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[4],

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)(1) Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Evropske komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje, da se spodbudi potencial Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

(2)(2) Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic[5], ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo pri nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

(3)(3) Svet je 12. julija 2011 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim reformnim programom Švedske za leto 2011 in dal mnenje o dopolnitvi švedskega konvergenčnega programa za obdobje 2011–2014.

(4)(4) Komisija je 23. novembra 2011 sprejela drugi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek drugega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020. 14. Februarja 2012 je Komisija na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela Poročilo o mehanizmu opozarjanja[6], v katerem je Švedsko označila kot državo članico, za katero bi bilo treba opraviti poglobljen pregled.

(5)(5) Evropski svet je 2. marca 2012 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, fiskalne konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije, ponovni vzpostavitvi običajnih pogojev dodeljevanja posojil gospodarstvu, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize ter posodobitvi javne uprave.

(6)(6) Švedska je 20. aprila 2012 predložila konvergenčni program za obdobje 2012–2015 in nacionalni reformni program za leto 2012. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave. Komisija je v poglobljenem pregledu v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 tudi ocenila, ali so na Švedskem prisotna makroekonomska neravnotežja. Komisija je v svojem poglobljenem pregledu ugotovila[7], da neravnotežja obstajajo, a niso čezmerna.

(7)(7) Na podlagi ocene konvergenčnega programa v skladu s členom 5(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu, verjeten za leto 2012 in optimističen za obdobje 2013–2015, za katero pričakovana rast BDP znaša 3,5 %. Napoved Komisije iz pomladi 2012 za rast BDP v letu 2013 je 2,1 %. Namen proračunske strategije, opisane v programu, je zagotavljanje dolgoročne vzdržnosti z upoštevanjem pravil švedskega fiskalnega okvira, med drugim cilja, da se v ciklu doseže javnofinančni presežek v višini 1 %. Namen strategije je tudi izpolnitev zahtev Pakta za stabilnost in rast, zlasti spoštovanje referenčne vrednosti 3 % BDP. Program je spremenil srednjeročni proračunski cilj, in sicer iz 1,0 % BDP javnofinančnega presežka v 1,0 % BDP javnofinančnega primanjkljaja. Novi srednjeročni proračunski cilj ustrezno odraža zahteve Pakta za stabilnost in rast. Glede na (preračunani) strukturni proračunski saldo[8] bo srednjeročni proračunski cilj zaradi spremembe v programskem obdobju verjetno izpolnjen, celo ob upoštevanju, da bodo v letih 2013 in 2014 verjetno sprejeti dodatni ekspanzivni diskrecijski ukrepi, ki bi lahko izhajali iz potrebe po obnovitvi realne vrednosti neindeksiranih javnofinančnih odhodkov. Nekatera negativna tveganja v zvezi s proračunskimi projekcijami od leta 2013 naprej so povezana z optimističnimi makroekonomskimi predpostavkami. Po začasni kršitvi referenčne vrednosti v letu 2012 bi ob upoštevanju diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov načrtovana stopnja rasti javnofinančnih odhodkov od leta 2013 naprej ustrezala referenčni vrednosti za odhodke iz Pakta za stabilnost in rast. Delež javnega dolga je pod 60 % BDP. V skladu s programom se bo v programskem obdobju po napovedih še zmanjševal.

(8)(8) Poglobljeni pregled Komisije v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 je potrdil, da so gospodinjstva na Švedskem precej zadolžena. Razmere na stanovanjskem trgu in trgu hipotekarnih posojil so se v letu 2011 stabilizirale, vendar ostaja nekaj strukturnih izkrivljenj, ki dolgoročno ogrožajo stabilnost teh trgov. Sprejeti so bili ustrezni ukrepi za okrepitev odpornosti finančnega sektorja, vendar je trenutno v veljavi več politik, ki bi lahko prispevale k nestabilnosti švedskega stanovanjskega trga in nakopičenju hipotekarnih dolgov, in niso bile deležne tolikšne pozornosti: znatna davčna olajšava za plačila obresti in nizki davki na nepremičnine, nizka amortizacija in strogi predpisi o najemnih razmerjih. Na drugi strani prožnost stanovanjske ponudbe omejujejo monopol pri lokalnem prostorskem načrtovanju, dolgotrajni postopki prostorskega načrtovanja in pomanjkanje konkurence.

(9)(9) Stanje na trgu dela se je v letu 2011 na splošno sicer izboljšalo, kar pa ne velja za stopnjo brezposelnosti mladih in ranljivih skupin, ki je ostala visoka, zlasti pri osebah s priseljenskim ozadjem. Za izboljšanje stanja Švedska trenutno izvaja več ukrepov aktivne politike trga dela in reformo izobraževalnega sistema. Zdi se, da je večina teh ukrepov ustreznih in verodostojnih, vendar je za oceno njihovega učinka še prezgodaj. Negotovo pa je, ali je primeren in učinkovit glavni ukrep za zaposlovanje mladih, to je znižanje stopnje DDV za restavracije in gostinske storitve, zato ga je treba oceniti. Poleg tega bi ambicioznost lahko okrepili z bolj celovitim pristopom k reševanju težav, med drugim z obravnavo problema razmeroma visokih plač na spodnjem delu plačilne lestvice in razlik pri zaščiti delavcev za nedoločen in določen čas.

(10) Švedska je po deležu BDP, ki ga vlaga v raziskave in razvoj, na drugem mesti v EU in je po sistemu kazalnikov uspešnosti za raziskave in inovacije vodilna država na področju inovacij. Vendar pa je Švedska pri komercializaciji inovativnih proizvodov manj uspešna od povprečja EU in pri tem kaže negativen trend. Poleg tega kaže, da Švedska zaostaja pri ustanavljanju hitro rastočih inovativnih podjetij. Vodilni položaj Švedske na področju raziskav in razvoja ogroža tudi njena izrazita odvisnost od peščice velikih multinacionalk, ki svoje dejavnosti s tega področja pospešeno selijo v druge države. Ta vprašanja bi morala biti obravnavana v novem predlogu zakona o raziskavah in razvoju, ki naj bi bil sprejet jeseni 2012.

(11)(11) V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo švedske ekonomske politike. Ocenila je konvergenčni program in nacionalni reformni program ter predstavila poglobljen pregled. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Švedskem, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Njena priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih v točkah od (1) do (4) v nadaljevanju.

(12) Svet je ob upoštevanju te ocene preučil švedski program stabilnosti, njegovo mnenje[9] pa je izraženo zlasti v priporočilu v točki (1) spodaj.

(13) Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni reformni program Švedske za leto 2012 in njen konvergenčni program. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena zlasti v priporočilu (2) spodaj –

PRIPOROČA, naj Švedska v obdobju 2012–2013 sprejme naslednje ukrepe:

1.1. V letu 2012 in pozneje naj ohrani stabilen fiskalni položaj z izvajanjem predvidene proračunske strategije in zagotavljanjem nadaljnjega izpolnjevanja srednjeročnega proračunskega cilja, med drugim z dosego referenčne vrednosti za odhodke.

2.2. Sprejme naj nadaljnje preventivne ukrepe za okrepitev stabilnosti stanovanjskega trga in trga hipotekarnih posojil v srednjeročnem obdobju, med drugim s spodbujanjem preudarne posojilne politike, zmanjšanjem davčnih ugodnosti pri financiranju stanovanjskih naložb ter zmanjšanjem omejitev pri stanovanjski ponudbi in predpisih o najemnih razmerjih.

3.3. Sprejme naj dodatne ukrepe za izboljšanje udeležbe mladih in ranljivih skupin na trgu dela s poudarkom na učinkovitih ukrepih aktivne politike trga dela, spodbujanju večje prožnosti plač, predvsem na spodnjem delu plačilne lestvice, in pregledu izbranih vidikov zakonodaje glede varnosti zaposlitve, kot so poskusna obdobja, za olajšanje prehoda v stalno zaposlitev. Pregleda naj učinkovitost zdajšnje znižane stopnje DDV za restavracije in gostinske storitve pri ustvarjanju delovnih mest.

4.4. Prihodnji predlog zakona o raziskavah in inovacijah naj osredotoči na ukrepe za večjo komercializacijo inovativnih proizvodov in razvoj novih tehnologij ter tako podpre hitro rastoča inovativna podjetja.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

[2] UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

[3] COM(2012) 328 final.

[4] P7_TA(2012)0048 in P7_TA(2012)0047.

[5] Sklep Sveta 2012/238/EU z dne 26. aprila 2012.

[6] COM(2012) 68 final.

[7] SWD(2012) 160 final.

[8] Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in začasnih ukrepov, ki so ga službe Komisije preračunale na podlagi informacij, predloženih v programu, z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

[9] V skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.