ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.2

EESO je vesel tega zaprosila, saj gre pri tem predlogu uredbe o spremembi Uredbe št. 1406/2002 za pomemben korak h krepitvi evropskega sodelovanja na področju obalne straže nadzora ter k boljšemu sodelovanju in usklajevanju med ustreznimi agencijami EU, kar naj bi privedlo do sinergije in s tem do uspešnejšega in stroškovno učinkovitejšega delovanja. Tako bodo lahko agencije EU zagotavljale kakovostne in stroškovno učinkovite informacije nacionalnim organom, ki so pristojni za mejni nadzor in obalno stražo.
4.3.2

To je toliko bolj skrb zbujajoče, ker je euroobmočje trenutno v položaju, ko je sposobnost monetarne politike za spodbujanje povpraševanja močno omejena. Povpraševanje je šibko že tako dolgo, da je inflacija (tudi brez upoštevanja cen nafte) precej pod ciljno vrednostjo ECB v višini 2 %, medtem ko so ključne obrestne mere ECB skoraj ničelne, tako da kakšno koli nadaljnje občutno znižanje ni več mogoče. Gospodarstvo euroobmočja je ujeto v „likvidnostno past“ in če se inflacija kmalu ne bo začela zviševati, lahko pade še v „deflacijsko past“. Če bi se to zgodilo, bi gospodarstvo euroobmočja še več let stagniralo, kar bi sčasoma ogrozilo politično upravičenost eura.
1.2

Razpoložljivost podatkov je področje, na katerem je napredek najbolj potreben. Postopek, po katerem končni uporabniki od držav članic zahtevajo podatke (t. i. poziv za predložitev podatkov), je prezapleten in zahteva preveč sredstev; zaradi različnih pravil, ki urejajo dostop in so med drugim posledica omejevanja večstranske uporabe teh podatkov, dostopnost podatkov o ribolovni dejavnosti ni enaka v vseh državah članicah; zaradi težav pri dostopu do podatkov iz okvira za zbiranje podatkov (OZP) se ti premalo uporabljajo, s tem pa se izgublja odlična priložnost za potencialno rabo teh podatkov in se po nepotrebnem vlaga v zbiranje istih podatkov za druge namene (npr. za pomorske prostorske politike). Revizija OZP je priložnost, da se po eni strani zagotovi boljša razpoložljivost podatkov o ribištvu širšemu krogu zainteresiranih strani, po drugi strani pa, da se za države članice zmanjša breme zahtev po podatkih z uporabo najnovejših dosežkov tehničnega razvoja.
3.5

Steber SKP za razvoj podeželja ima pomembno funkcijo z vidika socialnega vključevanja, zmanjševanja revščine in gospodarskega razvoja ter koristi vsem prebivalcem na podeželju. EESO izrecno pozdravlja prednostne naloge, navedene v členu 5(6)(a-c) Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 (2): ustvarjanje delovnih mest, pospeševanje lokalnega razvoja ter spodbujanje dostopa do informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter njihove uporabe in kakovosti. Zato bi bilo treba s poenostavitvijo SKP poskrbeti, da bodo ustrezna finančna sredstva na razpolago na enostaven način in brez birokratskih ovir.
SL Uradni list Evropske unije C 268/45

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti pred učinki ekstrateritorialne uporabe zakonodaje, ki jo sprejme tretja država, in dejanji, ki na tej zakonodaji temeljijo ali iz nje izhajajo (prenovitev)

(COM(2015) 48 final – 2015/0027 (COD))

(2015/C 268/08)

Evropski parlament in Svet sta 12. februarja oziroma 4. marca 2015 sklenila, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti pred učinki ekstrateritorialne uporabe zakonodaje, ki jo sprejme tretja država, in dejanji, ki na tej zakonodaji temeljijo ali iz nje izhajajo (prenovitev)

(COM(2015) 48 final – 2015/0027 (COD)).

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 506. plenarnem zasedanju 18. in 19. marca 2015 (seja z dne 18. marca) s 165 glasovi za, 1 glasom proti in 6 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
5.20

Pri konkurenčnosti EU ne gre le za vodilni položaj na področju energetskih in podnebnih tehnologij. Vsaj tako pomembno – ali pa še bolj – je, da z energijo kot proizvodnim stroškom ravnamo učinkoviteje in bolj trajnostno kot naši tekmeci. To je bolj splošen in varnejši način za zagotavljanje rasti in dodatnih delovnih mest v Evropi.
SL Uradni list Evropske unije C 230/126

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi postopkov Unije na področju skupne trgovinske politike za zagotovitev izvrševanja pravic Unije po mednarodnih pravilih trgovanja, zlasti tistih, ki so dogovorjena v okviru Svetovne trgovinske organizacije (kodificirano besedilo)

COM(2014) 341 final – 2014/0174 (COD)

(2015/C 230/27)

Evropski parlament je 15. septembra 2014 sklenil, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi postopkov Unije na področju skupne trgovinske politike za zagotovitev izvrševanja pravic Unije po mednarodnih pravilih trgovanja, zlasti tistih, ki so dogovorjena v okviru Svetovne trgovinske organizacije (kodificirano besedilo)

COM(2014) 341 final – 2014/0174 (COD).

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja z dne 10. decembra) s 150 glasovi za, 3 glasovi proti in 1 vzdržanim glasom sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
4.7

Cilj 5 akcijskega načrta je prav tako izredno pomemben, glede na to, da je glavni namen strategije spodbujanje sodelovanja in izmenjava informacij med nacionalnimi organi in organi EU, kar je EESO vedno ocenjeval kot zelo pomembno. Zaradi jedrnatosti EESO opozarja na priporočila, ki jih je podal v mnenju iz leta 2013, in sicer v točkah 1.9 in 1.10 ter v točki 4 o obvladovanju tveganj v dobavni verigi, v zvezi z bolj strukturiranim in sistematičnim sodelovanjem med carinskimi in drugimi organi, ki delujejo na notranjem trgu, ter v zvezi z doslednim in usklajenim izvajanjem ukrepov iz akcijskega načrta.
4.5

Glede na to, da je to ukrepanje prostovoljno, in ob upoštevanju načela subsidiarnosti EESO poudarja, da imajo države članice glede na proračunsko varčevanje in krizo osrednjo vlogo, kar pomeni dodatno breme za njihove pristojne organe in zaradi česar nastajajo visoki stroški za posodobitev zadevnih informacijskih sistemov oziroma zagotavljanje njihove združljivosti, saj jih velik del (približno četrtina) temelji na monolitni in zastareli arhitekturi. (Glede tega glej delovni dokument služb Komisije SWD(2014) 224 final – Povzetek ocene učinka in Gartner, 2013, Sustainability and Efficiency of Visions for CISE (Trajnost in učinkovitost načrtov za CISE), Evropska komisija, Generalni direktorat za pomorske zadeve in ribištvo.)
4.8

Nekatere družbene skupine so zaradi tega zaskrbljene, kar je Komisijo spodbudilo k uvedbi (13) pojma „odgovorne raziskave in inovacije“ (14). Ta pa je po mnenju Odbora zavajajoč in enostranski, glede na to, da so raziskave in inovacije odločilne kot motor in temelj današnjega življenjskega standarda in standardov znanja, poleg tega pa so zagotovile plodna tla za zgodovinski proces razsvetljenstva, iz katerega so se porodile odločilne misli in zamisli o človekovih pravicah in delitvi državne oblasti. Zato Odbor priporoča, da se premisli o posledicah tega pojma za odnos družbe do raziskav in inovacij.
4.6

EESO poudarja potrebo po izvajanju obstoječih pravnih predpisov o pribežališčih za ladje v stiski, ki predstavljajo tveganje za plovbo in grožnjo za človeška življenja in okolje. Nekateri primeri, v katerih je prišlo do zamud pri zagotovitvi pribežališča, kažejo na potrebo po hitrem odzivu obalnih držav. Smernice IMO (Resolucija A.949 (23) o pribežališčih), vključno s smernicami o nadzoru ladij v sili (2007) in o sistemu EU za spremljanje in obveščanje za ladijski promet (Direktiva 2002/59, kakor je spremenjena z Direktivo 2009/17), zagotavljajo pravni okvir. Nujno je, da vse obalne države ratificirajo in uveljavijo te pravne instrumente.
5.1.3

Da bi lahko izkoristili možnosti, ki jih nudi evropski notranji trg, morajo zakonodajalci odgovoriti na izziv sprejetja jasnega pravnega okvira, ki ga je možno prožno ocenjevati in prilagajati ter ki odpira vrata naložbam v nove tehnologije in rabe na področju RPAS, kot so tiskalniki 3D in industrijski internet. V tem okviru lahko obstoječa evropska sredstva, ki so na voljo MSP, dodatno spodbudijo razvoj industrije RPAS. Tudi skupno podjetje SESAR je odlična platforma, ki omogoča pospešeno financiranje raziskav in razvoja v prid hitrejšemu vključevanju RPAS. V programih SESAR 2020 in Obzorje 2020 je treba to v zadostni meri upoštevati.
1.6

Glede na vse pobude, ki jih je sprožila Komisija in s katerimi naj bi se finančni sistem vrnil k svoji naravni vlogi gonilne sile gospodarstva ter blaginje gospodinjstev in podjetij, EESO meni, da je v Evropi čas za oblikovanje močnega socialnega pakta za vzdržne finance, v katerem bi vsi deležniki sodelovali pri ponovni opredelitvi ciljev in instrumentov. Strmo padajoč ugled bank, razviden iz številnih raziskav, ki so bile opravljene v zadnjih nekaj letih, bi moral spodbuditi vse udeležene k novemu začetku in prevzemu odgovornosti v odnosu do družbe. Gospodinjstva, podjetja, državljani, delavci in družba na splošno pozivajo k učinkovitemu in zanesljivemu finančnemu sistemu, ki prispeva k razvoju in ustvarjanju delovnih mest ter veliko pozornost posveča socialnim in okoljskim učinkom naložb.
SL Uradni list Evropske unije C 214/55

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o spremenjenem predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih predpisov in pravil za storitve informacijske družbe

(kodificirano besedilo)

COM(2013) 932 final – 2010/0095 (COD)

2014/C 214/11

Evropski parlament in Svet sta 13. januarja 2014 oziroma 21. februarja 2014 sklenila, da v skladu s členi 43, 114 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Spremenjeni predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih predpisov in pravil za storitve informacijske družbe (kodificirano besedilo)

COM(2013) 932 final – 2010/0095 (COD).

Odbor se strinja z vsebino predloga, poleg tega je to vprašanje že obravnaval v mnenju CESE 966/2010, sprejetem 14. julija 2010 (1), zato je na 496. plenarnem zasedanju 26. in 27. februarja 2014 (seja z dne 26. februarja) z 224 glasovi za, 4 glasovi proti in 13 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.

V Bruslju, 26. februarja 2014 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Henri MALOSSE

(1) Mnenje EESO o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov o storitvah informacijske družbe (kodificirana različica), UL C 44, 11. februar 2011, str. 142.
4.1

EESO ima močne dvome o vključitvi metana (CH4) kot ekvivalenta CO2 (glej točko 2.3.1), saj bi takšna izbira pomenila revizijo sedanjih predpisov o CO2 (uredb št. 443/2009 in 510/2011). Cilji, ki so navedeni v teh uredbah so bili določeni, ne da bi se upošteval ekvivalent CO2, katerega morebitna uvedba bi zahtevala natančno oceno učinka za pravilno revizijo zgoraj navedenih uredb. Vključitev ekvivalenta CO2 bi imela posledice tudi za potrošnike, pa naj bo to v smislu revizije obdavčitve v tistih državah članicah, v katerih temelji na emisijah CO2, ali pa zaradi tveganja, da se povzroči zmeda med uporabniki, vajenimi sedanjega označevanja emisij CO2. Vse to zaradi drobnih razlik v vrednostih, ki se jih zdaj meri s CO2 (povečanje bi bilo manjše od 1 gr/km), posledica pa bi bilo občutno bolj zapleteno spremljanje.
4.3

Procesno upravičenje. Da se prepreči nepošteno pravdanje, bi bilo treba določiti nedvoumna in jasna merila za procesno upravičenje zastopniških subjektov. EESO zato tudi pozdravlja dejstvo, da je Komisija predvidela najnižje zahteve za subjekte, ki naj bi zastopali oškodovance. Prav je, da so ti subjekti nepridobitni in da ne prihaja do navzkrižja interesov. Vendar je pretirano in nesprejemljivo, da naj bi med minimalne zahteve spadali tudi zadostni finančni in človeški viri ter pravno znanje. Postavlja se vprašanje, na podlagi kakšnih meril naj bi se o tem dejansko odločalo v posameznih primerih. V zvezi s tem je potrebna poglobljena razprava. Novejši zakonodajni postopki v državah članicah so lahko pri tem dobra spodbuda.
2.1

Solidarnostni sklad Evropske unije je bil ustanovljen leta 2002 po katastrofalnih poplavah, ki so prizadele Srednjo in Severno Evropo, da bi državam članicam in državam kandidatkam, ki so jih prizadele večje naravne nesreče, ponudili denarno pomoč, namenjeno oživitvi gospodarskega in družbenega življenja v prizadetih regijah.
SL Uradni list Evropske unije C 67/183

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o osnutku predloga uredbe Sveta o najvišjih dovoljenih stopnjah radioaktivnega onesnaženja živil in krme po jedrski nesreči ali kateri koli drugi radiološki nevarnosti – Osnutek, ki je bil v skladu s členom 31 Pogodbe Euratom predložen Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, da o njem poda mnenje

(COM(2013) 576 DRAFT)

2014/C 67/39

Evropska Komisija je 6. avgusta 2013 sklenila, da v skladu s členom 31 Pogodbe Euratom Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Osnutek predloga uredbe Sveta o najvišjih dovoljenih stopnjah radioaktivnega onesnaženja živil in krme po jedrski nesreči ali kateri koli drugi radiološki nevarnosti

COM(2013) 576 DRAFT.

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 493. plenarnem zasedanju 16. in 17. oktobra 2013 (seja z dne 16. oktobra) s 149 glasovi za, 3 glasovi proti in 6 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
2.3

Komisija, Parlament, EESO, OR in pet držav članic so sodelovali pri vzpostavitvi atlantskega foruma za pripravo akcijskega načrta. V okviru foruma so imele možnost sodelovati države članice, Parlament, EESO, OR, regionalne in lokalne oblasti, civilna družba in vse zainteresirane strani. Organiziranih je bilo pet srečanj, in sicer v Horti, Brestu, Bilbau, Cardiffu in Corku. Ustanovljeni sta bili dve skupini atlantskega foruma: skupina za vodenje (Leadership Group), v kateri so sodelovale institucije EU in pet držav članic, in usmerjevalna skupina (Steering Group). EESO je s svojim sodelovanjem omogočil, da so se dogodkov foruma udeležili civilna družba, Nadnacionalna atlantska mreža ekonomsko-socialnih svetov (ATN) ter gospodarski in socialni akterji.
5.1

Socialni dialog je bistvenega pomena za gospodarski razvoj in zagotavljanje socialne kohezije, ki jo Srbija potrebuje. Leta 2008 je bila podpisana splošna kolektivna pogodba. Aprila 2011 je socialno-ekonomski svet Republike Srbije sprejel nov ekonomsko-socialni sporazum, ki so ga podpisali voditelji socialnih partnerjev in predsednik vlade ter je vseboval pomembne obveze vseh strani. Sporazum je pomenil potrditev, da je socialni dialog predpogoj za doseganje skupnih razvojnih ciljev, uspešno premagovanje problemov, povezanih z gospodarsko krizo, in zagotavljanje gospodarskega in socialnega napredka v Srbiji. Leta 2012 je socialno-ekonomski svet podpisal sporazum o minimalni plači. Na sektorski ravni so bili leta 2011 in 2012 podpisani štirje panožni kolektivni sporazumi, in sicer za kmetijstvo, gradbeništvo, kemično in kovinsko industrijo. Minister za delo je te kolektivne sporazume razširil na vse javne uslužbence. Kolektivni sporazumi veljajo tudi za večidel javnega sektorja, in sicer za zdravstvene delavce, lokalno in nacionalno upravo, kulturo, izobraževanje in policijo.
3.5

EESO zlasti zanima, zakaj so vključene določbe o pristojnostih in postopku, ki presegajo navedbe iz obrazložitvenega memoranduma in okvir člena 83(1) PDEU, tj. določitev „minimaln[ih] [pravil] glede opredelitve kaznivih dejanj in sankcij“, saj ugotavlja, da imajo te določbe, ki predvidevajo uporabo izrednih ukrepov, daljnosežen represivni vpliv, saj se z njimi vzpostavlja splošna pristojnost. To samo po sebi pomeni odstopanje od občih rešitev za kazniva dejanja ponarejanja v zvezi z eurom in tudi vodi v uporabo preiskovalnih orodij, ki so v uporabi na področju organiziranega kriminala.
1.2

EESO meni, da enake glasovalne pravice ne bodo vplivale na razsežnost Skupnosti v zvezi s to uredbo in da lahko Skupnost z drugimi določbami, ki so že v Uredbi, ohrani dovolj nadzora nad bistvenimi elementi dejavnosti ERIC.
7.9

Evropski energetski dialog je mogoče razumeti tudi kot praktičen in obsežen primer izvajanja participativne demokracije, ki se povezuje s predstavniško demokracijo pri vprašanju, ki je ključnega pomena za vse. Organizacija bo temeljila na načelu subsidiarnosti, ki se izvaja prek franšiznega ali licenčnega okvira; evropski energetski dialog bo torej temeljil na že obstoječih sistemih in jih nadgradil. V fazi vzpostavljanja evropskega energetskega dialoga se bodo prek vključujočega sodelovanja državljanov in zainteresiranih strani izoblikovali dogovorjeni postopki dialoga, ki jih bo mogoče posnemati na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Na ta način se lahko izkoristijo sredstva, znanje in izkušenost različnih vrst organizacij, ki so že dejavne na področju energetike. Sem spadajo na primer občinski in regulativni organi, energetska in druga podjetja, sindikati, nevladne organizacije in organizacije potrošnikov ter institucije EU (Evropska komisija, Evropski parlament, Odbor regij). Namen je nuditi "pogajalski prostor", kjer se lahko obravnavajo vprašanja v zvezi z izvajanjem ob upoštevanju vpliva na družbo in družbene sprejemljivosti, strategije naložb in virov ter drugih političnih dejavnikov. V okviru tega foruma bi lahko torej na podlagi stalnih objektivnih informacij in lastnih izkušenj državljanov preučili, do kolikšne mere je mogoče zbližati stališča glede "uokvirjenih" energetskih vprašanj.
1.3

V sedanji gospodarski in socialni krizi mora biti zaščita delovnih mest prednostna naloga. Prehod na podnebju in okolju prijazno gospodarstvo mora temeljiti na močnem socialnem dialogu, da bo mogoče v prihodnje spremembe uvajati kolektivno in demokratično. Socialni dialog, pogajanja in sodelovanje so temeljne vrednote in sredstva, s katerimi je mogoče podpreti in uskladiti spodbujanje socialne kohezije in kakovostnih delovnih mest, ustvarjanje novih delovnih mest ter krepitev inovacij in konkurenčnosti v evropskih gospodarstvih.
4.4.3

V nekaterih državah z dobro delujočim socialnim dialogom (npr. Avstriji, Nemčiji in na Švedskem) so socialni partnerji bistveno prispevali k ublažitvi grozečega naraščanja brezposelnosti, ki je bilo posledica upada proizvodnje. Poleg podpore v obliki ukrepov gospodarske in socialne politike so namreč tudi sporazumi, ki so jih sprejemali socialni partnerji v posameznih podjetjih in panogah, močno pripomogli k temu, da so se ohranila sklenjena delovna razmerja (npr. s skrajšanjem delovnega časa, zmanjšanjem nadur, izkoristkom dopusta in študijskega dopusta …). Te izkušnje je treba upoštevati pri reviziji smernic in v letnih poročilih za posamezne države.
4.3.1

O tem, ali so nastopile ključne okoliščine za imenovanje posebnega upravitelja, v skladu s členom 24(1) presodijo pristojni organi (11). Za Odbor je razumljivo, da morajo imeti pristojni organi na voljo tudi t. i. mehke sprožilce in večjo prožnost, kar bi jim omogočilo, da v določeni meri odločajo tudi sami, vendar pa se ob upoštevanju precejšnje vloge in pooblastil posebnega upravitelja zavzema, da bi v zvezi z imenovanjem uvedli nedvoumna in jasneje določena pravila in pogoje, kar bi omogočilo več gotovosti za institucije. Izkušnje so pokazale, da so zgodnji opozorilni znaki pogosto kvalitativni, za njihovo zaznavo pa so bolj kot računalniški modeli in kazalniki pomembne izkušnje in usposobljenost nadzornikov oziroma učinkoviti podatki. Če v takih primerih ni jasno določenih pravil, iz katerih je razvidno, da so nadzorniki oproščeni vsake odgovornosti za svojo presojo, se lahko zgodi, da ti zato oklevajo s pobudo, s tem pa izgubijo dragoceno priložnost za zgodnje in pravočasno posredovanje. Jasno določena pravila in pogoji za začetek postopka so bistvenega pomena, saj bi tretje osebe lahko v primerih resničnega ali domnevnega slabega upravljanja vložile tožbo proti posebnemu upravitelju zaradi njegove osebne odgovornosti, pa tudi proti nadzornikom zaradi neustrezne presoje pri odločanju o začetku postopka za zgodnje posredovanje ali pri izbiri posebnega upravitelja.
4.2.6

Konkurenčni trgi so najbolj primerni za razvoj podjetij, ki bodo imela možnosti za dolgoročni uspeh. Močna politika konkurence je pomemben element skladne in celostne politike za spodbujanje konkurenčnosti evropskih gospodarskih sektorjev. Eden od izzivov svetovne konkurence je ta, da je treba tekmovati z državami, v katerih so zakonodajni okviri precej manj strogi, stroški, delovne razmere in socialnovarstvena zakonodaja pa drugačni. EESO je v mnenju CESE 1176/2011 (4) ugotovil, da so bile nekatere oblike državne pomoči ladjedelništvu upravičene in da bi bilo treba na primer zelene tehnologije vključiti v zakonodajni okvir. EESO meni, da trenutna pobuda za državno pomoč pomeni pomemben korak k novi dinamiki v industrijski politiki, kar je v skladu s strategijo Evropa 2020. V zvezi z zmanjšanjem količine toplogrednih plinov, kar je eden od petih glavnih ciljev te strategije, EESO podpira smernice Evropske komisije o državni pomoči energetsko intenzivni industriji, npr. proizvodnji jekla, aluminija, kemikalij in papirja (5). Namen tovrstne državne pomoči je preprečiti selitev virov CO2, pokriti povišanje cen električne energije zaradi spremembe pravil v sistemu EU za trgovanje z emisijami v letu 2013 in spodbuditi naložbe v učinkovite elektrarne.
4.9

EESO toplo priporoča, da se sprejme zanesljiv, razumen datum, ki se ga neposredno vključi v besedilo, ne pa da se to možnost prepušča naknadnim delegiranim aktom, zaradi česar finančna industrija ostaja v negotovosti glede izvajanja. Poleg tega naj bi bil dokument v skladu s členom 5 pripravljen še pred začetkom prodaje naložbenega produkta in predhodno tudi objavljen na spletnem mestu. Ni razloga, zakaj ne bi že zdaj opredelili jasnega roka, katerega kršitev bi pomenila bistveno nespoštovanje cilja in obveznosti uredbe. Razumen rok bi bil na primer teden dni pred možno sklenitvijo transakcije: v tem času je mogoče najti vse potrebne informacije, prositi za nasvet in pojasnila. Vlagatelj je dovolj zavarovan in ima čas za primerjavo konkurenčnih ponudb za nakup. Pri tem vprašanju se EESO ne strinja z uporabo delegiranih aktov, ki bi morali biti čimbolj omejeni ter spoštovati obliko in vsebino iz člena 290 PDEU, tj. nanašati bi se morali na nebistvene elemente, za katere niso mogoči drugi instrumenti.
3.3

Predlog ne odraža točk 1, 2, 4, 5a, 5b, 5c, 5d, 17 in 18 iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 43/2009, ki velja do 31. decembra 2012. Komisija je pojasnila, da so točke 5a, 5c in 5d od 1. januarja 2010 odveč; točki 1 in 2 sta bili izpuščeni in na zahtevo Danske ne bosta ponovno vključeni; točki 17 in 18 sta vključeni v predlog pod točko 6 oziroma točko 3.