1. UVOD

To je četrto poročilo, v katerem je predstavljen doseženi napredek EU in njenih držav članic pri izvajanju njihove skupne politike o prehranski in hranilni varnosti. Priložen mu je delovni dokument služb Komisije, ki vsebuje dodatne informacije o analizah in študijah primerov.

Poročilo se osredotoča na glavni razvoj politik, analizira finančne trende izplačil in oceno strateških prednostnih nalog. Poudarja tudi rezultate in napredek, ki so jih EU in njene države članice dosegle na dveh tematsko usmerjenih področjih, ki jih je Svet določil leta 2018: (i) opolnomočenje žensk za prehransko in hranilno varnost ter (ii) ustvarjanje delovnih mest na podeželju. Zaključi s poudarkom na pomembnosti osmih usmeritev politike.

Poročilo vsebuje primere tega, kako so EU in njene države članice povečale svoje ukrepe na področju prehranske in hranilne varnosti ter trajnostnega kmetijstva.

2. RAZVOJ SVETOVNE IN EVROPSKE POLITIKE

Po desetletjih upadanja lakota in slaba prehranjenost od leta 2015 spet naraščata. V letu 2018 so ocenili, da je bilo podhranjenih 821 milijonov ljudi. Poleg tega se ob združitvi razširjenosti zmerne in hude neustrezne prehranske varnosti ocenjuje, da 26,4 % svetovnega prebivalstva (približno 2 milijardi ljudi) trpi zaradi neustrezne prehranske varnosti, več kot 135 milijonov ljudi v 55 državah pa je doživelo večjo lakoto, ki zahteva nujno pomoč pri hrani, prehrani in preživljanju. To povečanje je v veliki meri posledica konfliktov, naravnih nesreč in podnebnih sprememb. Če se bodo trenutni trendi nadaljevali, bi to lahko ogrozilo ne samo doseganje cilja trajnostnega razvoja 2 (odprava lakote), temveč tudi vseh ciljev trajnostnega razvoja do leta 2030.

Leta 2018 je Svet EU izrazil zaskrbljenost glede globalne prehranske in hranilne varnosti kot odgovor na že skrb vzbujajoče številke in po objavi najnovejših poročil o izvajanju zavez politike EU glede prehranske in hranilne varnosti ter akcijskega načrta Komisije o prehrani. Svet je pozval Komisijo, naj ohrani in okrepi svoja prizadevanja za doseganje cilja trajnostnega razvoja 2 in s tem obrne trenutne trende.

V obdobju poročanja so EU in njene države članice pomembno prispevale k izboljšanju prehranske in hranilne varnosti s pomočjo obsega financiranja, zagovarjanja in zavzemanja za ključna vprašanja upravljanja.

V letu 2018 so se EU in njene države članice osredotočile na izvajanje Evropskega soglasja o razvoju iz junija 2017. Soglasje določa skupen pristop k politiki mednarodnega sodelovanja in razvoja ter kako lahko zunanje delovanje EU prispeva k uspešnemu izvajanju Agende za trajnostni razvoj do leta 2030. Ob upoštevanju, da sta prehranska in hranilna varnost glavna svetovna izziva, se trajnostno kmetijstvo in ribištvo opredeljujeta kot ključna dejavnika v boju proti revščini in naraščajoči neenakosti. EU in njene države članice tudi poziva, naj nadaljujejo prizadevanja za odpravo lakote in vseh oblik slabe prehranjenosti.

Na svetovni ravni si EU in njene države članice še naprej prizadevajo: (i) okrepiti upravljanje prehranske in hranilne varnosti, tudi prek Odbora za svetovno prehransko varnost in gibanja za izboljšanje prehranjevanja, in (ii) zagovarjati nov globalni mehanizem usklajevanja za odpravo prehranskih kriz. EU je s svojo podporo „svetovni mreži za boj proti prehranskim krizam“ še naprej imela vodilno vlogo in izpolnjevala svojo zavezo, da bo večstransko sodelovala pri krepitvi humanitarnega, razvojnega in mirovnega povezovanja (prednostna naloga 6). Ta celovit pristop h krizam združuje vse ključne akterje ter dejavno spodbuja usklajevanje in sodelovanje na terenu. Letno globalno poročilo o prehranskih krizah združuje 16 vodilnih svetovnih in regionalnih institucij v okviru informacijske mreže o prehranski varnosti ter je zdaj splošno priznano kot referenca za analizo prehranskih kriz na podlagi soglasja. Leta 2018 je svetovna mreža pripravila konferenco „Hrana in kmetijstvo v času krize“, ki je potekala v začetku leta 2019 v Bruslju.

Kot del globalnih prizadevanj za obravnavanje slabe prehranjenosti EU dejavno dela na področju podhranjenosti, zlasti na področju preprečevanja zaostajanja v rasti pri otrocih. Komisija se je zavezala, da bo do leta 2020 zbrala 3,5 milijarde EUR, da bi do leta 2025 zmanjšala število otrok, ki zaostajajo v rasti, v partnerskih državah za najmanj 7 milijonov. V sklepu z dne 26. novembra 2018 je Svet priznal prizadevanja Komisije za spoštovanje zavez EU in za mobilizacijo vseh pomembnih sektorjev za podporo prehranski agendi na svetovni ravni in na ravni partnerskih držav. Četrto poročilo o napredku akcijskega načrta EU za prehrano, ki je bilo objavljeno leta 2019, je potrdilo, da bodo naložbe Komisije v zvezi s prehrano verjetno izpolnile politične zaveze EU. V 42 partnerskih državah se je razširjenost zaostajanja v rasti zmanjšala z 39,2 % v letu 2012 na 34,9 % v letu 2019. Glede na trenutne trende se bo po ocenah 4,7 milijona otrok v teh državah izognilo zaostajanju v rasti. Zaveza, da se bo do leta 2020 namenilo 3,5 milijarde EUR, je bila leta 2019 izpolnjena pred načrtovanim rokom.

V skladu z drugim akcijskim načrtom EU za enakost spolov (GAPII) so prizadevanja še naprej imela pristop preoblikovanja za izboljšanje enakosti spolov. Odločilna vloga žensk v kmetijsko-živilskih vrednostnih verigah pri upravljanju naravnih virov ter zagotavljanju prehranske in hranilne varnosti je v celoti priznana. Število pogodb, ki upoštevajo različnost spolov, se je povečalo s 37 % v letu 2014 na 57 % v letu 2018.

Na vrhu One Planet Summit leta 2017 se je EU zavezala, da bo namenila 270 milijonov EUR za podporo odpornosti proti podnebnim spremembam in kmetijskim inovacijam za trajnostno preoblikovanje podeželja. S finančno podporo Francije je Komisija začela pobudo DeSIRA za krepitev povezave med raziskavami in inovacijami v prehranskih sistemih, odpornih proti podnebnim spremembam, ter zbiranje dokazov za podporo politikam v državah z nizkimi in srednjimi dohodki. Pobuda DeSIRA podpira raziskovalne in inovativne projekte v Afriki, Aziji in Latinski Ameriki ter krepi raziskovalne zmogljivosti in upravljanje za ključne nacionalne, regionalne in globalne akterje. Ima tri glavne stebre: 1) raziskave in inovacije v kmetijskih in prehranskih sistemih, 2) raziskovalna infrastruktura, spodbudna za inovacije, ter 3) znanje in dokazi za oblikovanje politike. Od leta 2018 je bilo v več kot 31 državah sprejetih več kot 40 projektov, šest držav članic pa je pobudi DeSIRA namenilo dodatna sredstva za krepitev sinergij z njihovimi dvo- in večstranskim portfelji za raziskave in inovacije na področju kmetijstva in razvoja podeželja.

Partnerstvo za raziskave in inovacije na področju prehranske in hranilne varnosti med EU in Afriko se izvaja prek skupno dogovorjenega načrta EU-Afriška unija (2016–2020). Do konca leta 2020 se bo financiranje v višini 190 milijonov EUR sprostilo iz Obzorja 2020 prek subvencije za raziskave v Afriški uniji ter prek skupne sheme za financiranje (LEAP-AGRI ERANet) iz desetih držav članic EU in devetih držav članic Afriške unije. Skupno se financira približno 100 projektov.

Dva dogodka sta okrepila sodelovanje med Afriško unijo in EU. Na ministrski konferenci Afriška unija-EU leta 2019 so se dogovorili o 10 akcijskih točkah, vključno z ustanovitvijo vseafriške mreže za ekonomsko analizo politik (PANAP), katere namen je deliti znanje o analizi učinka politike v podsaharskih državah. Cilj političnega dialoga na visoki ravni (HLPD) med Afriško unijo in EU leta 2019 o znanstveni tehnologiji in inovacijah je bolje izkoristiti rezultate raziskav ter jih prevesti v proizvode in procese, ki povečujejo proizvodnjo visokokakovostne hrane z ustreznimi prispevki, povečati rast dohodka in spodbujati razvoj podeželja v obeh regijah.

EU in njene države članice so napredovale pri krepitvi povezave med malimi kmeti ter malimi in srednjimi podjetij (SMP) ter pri usmerjanju svojih naložb v ustvarjanje zaposlitvenih možnosti na podeželju, zlasti za mlade in ženske. Leta 2018 je bilo sprejeto Sporočilo o novem zavezništvu Afrike in Evropske unije za trajnostne naložbe in delovna mesta , katerega cilj je ustvariti delovna mesta ter spodbujati trajnosten in vključujoč razvoj. Ustanovljena je bila tudi delovna skupina za podeželsko Afriko, da bi spodbudila ustvarjanje delovnih mest v kmetijstvu in kmetijsko-živilskem sektorju. Glavna orodja EU za spodbujanje naložb v Afriki (vključno z uporabo drugih virov financiranja za razvoj kmetijstva) sta načrt za zunanje naložbe in skrbniški sklad za Afriko.

Kar se tiče večstranskega usklajevanja, so Komisija in pet držav članic še naprej članice odbora svetovne platforme donatorjev za razvoj podeželja. V svetovni platformi donatorjev za razvoj podeželja se je EU močno vključila v delovno skupino svetovnih donatorjev za zemljišča. EU in 28 partnerjev se je zavezalo, da bodo okrepili usklajevanje in izmenjavo znanja o programih upravljanja zemljišč, skupaj pa podpirajo rešitve zemljiških zadev v procesih politik. Leta 2018 je EU sprejela program o upravljanju zemljišč, katerega cilj je povečati naložbe v zemljišča za povečanje kmetijske produktivnosti in trajnostnega razvoja.