Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Uredbe (ES) št. 1927/2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji /* KOM/2011/0336 končno - COD 2011/0147 */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA · Razlogi za predlog in njegovi cilji Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen leta 2006 z Uredbo (ES) št. 1927/2006[1] z namenom, da se izrazi solidarnost in zagotovi podpora delavcem, ki so izgubili delo zaradi sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih. Cilj ESPG je bil s sofinanciranjem ukrepov aktivne politike trga dela olajšati ponovno vključitev delavcev na trg dela na območjih, sektorjih, ozemljih ali območjih trga dela, ki so jih prizadele hude gospodarske motnje. Pogoj za upravičenost do podpore iz ESPG je bil vsaj 1000 presežnih delavcev bodisi v obdobju štirih mesecev v podjetju ter pri njegovih dobaviteljih in proizvajalcih v poproizvodni fazi bodisi v obdobju devetih mesecev v gospodarskem sektorju NACE Revizija 2 v eni regiji ali dveh sosednjih regijah po ravni NUTS II. Največji možni prispevek iz ESPG je bil določen na 50 % skupnih stroškov aktivnih ukrepov na trgu dela, obdobje izvajanja ukrepov, podprtih iz ESPG, pa ni smelo preseči 12 mesecev od datuma vloge. Komisija je zaradi obsega in hitrosti razvoja finančne in gospodarske krize leta 2008 v Evropskem načrtu za oživitev gospodarstva[2] predvidela revizijo Uredbe (ES) št. 1927/2006. Namen revizije, ki je bila narejena z Uredbo (ES) št. 546/2009[3], je bil kot del odziva Evrope na krizo razširiti področje uporabe ESPG ter ga spremeniti v zgodnji in učinkovitejši instrument odzivanja na krize v skladu s temeljnimi načeli solidarnosti in socialne pravičnosti. Z revizijo so bile v Uredbo (ES) št. 1927/2006 vnesene stalne spremembe, kot sta na primer zmanjšanje števila presežnih delavcev, zahtevanih za upravičenost do podpore iz ESPG, s 1000 na 500 in podaljšanje obdobja izvajanja ukrepov, podprtih iz ESPG, z 12 na 24 mesecev. Vpeljano je bilo začasno odstopanje z namenom (1) razširitve področja uporabe ESPG, da bi zajemal podporo v korist delavcem, ki so izgubili delo neposredno zaradi finančne in gospodarske krize (odstavek 1a člena 1 Uredbe (ES) št. 1927/2006), in (2) povečanja stopnje sofinanciranja iz ESPG s 50 % na 65 % (člen 10(1) Uredbe (ES) št. 1927/2006). Odstopanje se uporablja do 30. decembra 2011, v skladu z drugim odstavkom člena 20 Uredbe (ES) št. 1927/2006 pa ga je možno revidirati. Komisija je med 1. januarjem 2007 in 30. aprilom 2009 (tj. pred sprejetjem odstopanja zaradi krize) prejela 15 vlog za podporo iz ESPG za 18 430 delavcev, skupni zaprošeni prispevek iz ESPG pa je znašal 78 776 367 EUR. Od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 546/2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1927/2006, tj. 1. maja 2009, se je število vlog znatno povečalo, kot je razvidno iz spodnje razpredelnice. Vloge za podporo iz ESPG, vložene na podlagi začasnega odstopanja zaradi krize Leto || Število vlog || Število delavcev, za katere je predvidena podpora || Skupni znesek prispevkov, zaprošenih iz ESPG (v EUR) 2009 || 22 || 19 381 || 99 396 898 2010 || 24 || 25 083 || 115 353 865 Skupaj || 46 || 44 464 || 214 750 763 Vloge za podporo iz ESPG, vložene na podlagi merila „spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih“ Leto || Število vlog || Število delavcev, za katere je predvidena podpora || Skupni znesek prispevkov, zaprošenih iz ESPG (v EUR) 2009 || 4 || 6 569 || 25 990 290 2010 || 6 || 3 074 || 17 126 749 Skupaj || 10 || 9 643 || 43 117 039 Države članice so v odgovorih na posvetovanje, ki ga je organizirala Komisija, navedle, da brez začasnega odstopanja ne bi mogle vložiti večine vlog, povezanih s krizo, zaradi česar bi brez podpore iz ESPG ostalo 45 000 delavcev, ki so utrpeli posledice gospodarske in finančne krize. Poleg tega se je s povečanjem stopnje sofinanciranja na 65 % finančno breme ukrepov, podprtih iz ESPG, za države članice vlagateljice skupaj zmanjšalo za okoli 60 milijonov EUR za vse vloge, vložene med 1. majem 2009 in 31. decembrom 2010[4]. Datum prenehanja veljavnosti začasnega odstopanja zaradi krize je bil določen leta 2009. Tedaj najnovejša razpoložljiva gospodarska napoved Komisije[5] (jesen 2008) za Evropsko unijo (EU) kot celoto je napovedovala postopno okrevanje od sredine leta 2009 s pričakovano 0,2-odstotno rastjo BDP v letu 2009 in 1,1-odstotno v letu 2010. Stopnja zaposlenosti naj bi se po napovedih v letu 2009 zmanjšala za 0,5 %, v letu 2010 pa povečala za 0,1 %. Stopnja brezposelnosti naj bi v letu 2009 znašala 7,8 % in v letu 2010 8,1 % aktivnega prebivalstva. Dejanske razmere v letu 2009 so se v primerjavi s temi napovedmi izkazale za znatno slabše. BDP EU se je zmanjšal za 4,2 % in zaposlenost za 1,9 %, stopnja brezposelnosti pa je znašala 8,9 %. Kljub dejstvu, da bo rast BDP v letu 2010 predvidoma višja od pričakovane in bo znašala 1,8 %, se je stopnja zaposlenosti dodatno zmanjšala za 0,6 %, brezposelnost pa je dosegla rekordno stopnjo 9,6 %. Poleg tega najnovejša gospodarska napoved Komisije (pomlad 2011) kaže, da so obeti za gospodarsko okrevanje in zlasti okrevanje trga dela za leti 2011 in 2012 slabši, kot se je na splošno napovedovalo jeseni 2008. To velja zlasti za ustvarjanje novih delovnih mest in stopnjo brezposelnosti. Spomladanska gospodarska napoved napoveduje za leto 2011 majhno 0,4-odstotno povečanje zaposlenosti, stopnja brezposelnosti pa naj bi ostala 9,5 %. Glede na isto napoved se v letu 2012 pričakuje zgolj 0,7 % rast zaposlenosti, stopnja brezposelnosti pa bo še vedno 9,1 %. To je posledica dejstva, da zaposlovanje ponavadi okreva počasneje od BDP. Relativno nestabilne razmere na trgu dela[6] kljub postopno boljšim obetom za rast BDP kažejo, da so poleg učinkov ukrepov, sprejetih kot odziv na krizo za zmanjševanje njenih posledic na brezposelnost, v številnih sektorjih in podjetjih še prisotne strukturne prilagoditve zaradi krize, posledično pa se zaradi zaprtij podjetij še nekaj časa lahko pričakujejo dodatna odpuščanja. Znatnejše izboljšanje pogojev zaposlovanja se zato lahko pričakuje šele po letu 2013. Okrevanje pretežno brez ustvarjanja delovnih mest napoveduje tudi Komisija v „Letnem pregledu rasti: spodbujanje ukrepov EU za celovit odziv na krizo[7]“. Da bi se izognili ponovni rasti brez dovolj dinamičnega ustvarjanja delovnih mest, se zdita nujno spopadanje z brezposelnostjo in preprečevanje dolgoročne izključenosti s trga dela. Za obnovitev glavnih gibal rasti bi bilo treba prerazporediti delovno silo in kapital po sektorjih in podjetjih ter zagotoviti boljše finančne spodbude za prehod iz brezposelnosti v zaposlovanje. Kot je zapisala Komisija, je kriza močno zmanjšala gospodarsko dejavnost, občutno povečala brezposelnost, zelo zmanjšala produktivnost in močno oslabila javne finance. V takih razmerah države članice zelo težko zagotovijo ciljno podporo velikemu številu delavcev, ki istočasno izgubijo delo zaradi krize. S podaljšanjem veljavnosti 65 % stopnje sofinanciranja iz ESPG bi lahko do neke mere zmanjšali obremenitev javnih financ v državah članicah. Pričakovani nadaljnji učinek krize na zapiranje podjetij in potreba po fiskalni konsolidaciji v državah članicah utemeljujeta podaljšanje odstopanja zaradi krize, ki je predvideno v Uredbi (ES) št. 1927/2006. Zato se predlaga, da se začasno odstopanje zaradi krize, ki preneha veljati 30. decembra 2011, podaljša do 31. decembra 2013, tj. do konca obdobja izvajanja Uredbe (ES) št. 1927/2006. Tako bodo države članice lahko še naprej vlagale vloge za podporo iz ESPG za delavce, ki bodo odpuščeni zaradi posledic finančne in gospodarske krize, ter koristile 65 % stopnjo sofinanciranja iz ESPG. · Splošno ozadje Od uvedbe začasnega odstopanja zaradi krize se je število vlog za podporo iz ESPG znatno povečalo, prav tako pa se je povečalo tudi število držav članic, ki so zaprosile za podporo iz ESPG. To kaže, da je bila vloga ESPG kot instrumenta za odzivanje na krize v primeru obsežnih odpuščanj, ki so posledica finančne in gospodarske krize, resnično sprejeta. Evropski parlament je v Resoluciji z dne 7. septembra 2010 o financiranju in delovanju Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji[8] pozval k podaljšanju veljavnosti odstopanja zaradi krize. Evropski parlament je menil, da „je treba … vse do konca sedanjega večletnega finančnega okvira podaljšati odstopanje, ki je bilo vpeljano junija 2009, da se pomaga delavcem, ki izgubijo svojo zaposlitev zaradi gospodarske in finančne krize, kot tudi da se ohrani stopnja sofinanciranja na 65 %, če jasno obstajajo razlogi, ki so upravičili njihovo potrditev.“ · Veljavne določbe na področju, na katero se nanaša predlog Evropski socialni sklad[9] (ESS) je bil ustanovljen, da bi prispeval k prednostnim nalogam Skupnosti v zvezi s krepitvijo ekonomske in socialne kohezije, in sicer z izboljšanjem možnosti zaposlovanja in delovnih mest, s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti ter več in boljših delovnih mest. Podpira evropsko strategijo zaposlovanja in politike držav članic, katerih cilj je doseči polno zaposlenost ter kakovost in produktivnost pri delu, spodbujati socialno vključenost, vključno z dostopom prikrajšanih ljudi do zaposlitve, ter zmanjšati nacionalne, regionalne in lokalne razlike v zaposlovanju. ESS se od ESPG razlikuje zlasti v tem, da vključuje večletne programe, ki podpirajo strateške, dolgoročne cilje – zlasti predvidevanje in obvladovanje sprememb ter prestrukturiranje – z dejavnostmi, kot je na primer vseživljenjsko učenje. ESPG pa zagotavlja enkratno, časovno omejeno individualno podporo, namenjeno neposredno delavcem, ki so izgubili delo zaradi globalizacije trgovinskih tokov ali finančne in gospodarske krize. Da bi spodbujali učinkovito podporo odpuščenim delavcem, odločitev o trajanju podpornih ukrepov ESPG in izbiri instrumentov temelji na oceni, ali so odpuščanja posledica morebitnega začasnega upada dejavnosti zadevnega podjetja in dobaviteljev ali gospodarskega sektorja ali pa izhajajo iz trajnih strukturnih dejavnikov. · Skladnost z drugimi politikami in cilji EU ESPG prispeva k ciljem strategije Evropa 2020, ki naj bi Uniji omogočila, da bo iz krize izšla močnejša ter da bo svoje gospodarstvo usmerila v pametno, trajnostno in vključujočo rast, ki jo bo spremljala visoka stopnja zaposlenosti, produktivnosti in socialne kohezije. Komisija v Sporočilu[10] Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast vidi jasno vlogo ESPG pri vodilni pobudi „Industrijska politika za dobo globalizacije“, zlasti zaradi hitre prerazporeditve spretnosti v hitro rastoče nastajajoče panoge in trge. ESPG s ciljem hitre ponovne vključitve na trg dela delavcev, ki so izgubili delo zaradi globalizacije ali gospodarske in finančne krize, prispeva k naslednjim smernicam[11] za politike zaposlovanja držav članic: – smernica 7: povečanje udeležbe žensk in moških na trgu dela, zmanjšanje strukturne brezposelnosti in spodbujanje kakovosti delovnih mest; – smernica 8: razvijanje usposobljene delovne sile, ki ustreza potrebam trga dela, ter spodbujanje vseživljenjskega učenja; – smernica 10: spodbujanje socialne vključenosti in boj proti revščini. V sporočilu z naslovom „Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta – Napovedovanje in usklajevanje potreb trga dela ter znanja in spretnosti“[12] pa je Komisija poudarila, da je za gospodarsko okrevanje EU treba nujno okrepiti njen človeški kapital in zaposljivost z izpopolnjevanjem spretnosti ter zagotavljanjem boljšega ujemanja med ponudbo spretnosti in povpraševanjem na trgu dela. Kot ukrepe za spodbujanje zaposlovanja presežnih delavcev in njihovo ponovno vključitev na trg dela je Komisija opredelila aktiviranje, prekvalifikacijo in izpopolnjevanje spretnosti. Sofinanciranje dejavnosti za izpopolnjevanje spretnosti je eden glavnih ciljev ESPG. · Učinek na temeljne pravice Predlog nima učinka na temeljne pravice. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI · Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil vprašancev Komisija se je z državami članicami posvetovala dvakrat: najprej 26. avgusta 2010 z vprašalnikom in nato 29. in 30. septembra 2010 na sestanku v Portu. Glavni namen teh posvetovanj je bil zbrati mnenja o učinkovitosti sprememb, povezanih s krizo, ki so bile leta 2009 s členoma 1(1a) in 10(1) vnesene v Uredbo (ES) št. 1927/2006 in ki potečejo 30. decembra 2011, ter o potrebi po podaljšanju veljavnosti navedenih sprememb do 31. decembra 2013. Povzetek in upoštevanje odgovorov Kar zadeva možnost vložitve vlog za delavce, ki so izgubili delo neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize (člen 1(1a) Uredbe (ES) št. 1927/2006), je iz posvetovanja razvidno, da je to državam članicam dejansko omogočilo, da so zaprosile za pomoč iz ESPG za delavce, ki so izgubili delo zaradi krize, in to pomoč uporabile za njihovo ponovno vključitev na trg dela. Velika večina držav članic je navedla, da ti delavci ne bi mogli biti deležni podpore iz ESPG na podlagi merila sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih. Posvetovanje je še pokazalo, da se je na splošno zdelo lažje zbrati dokaze in določiti dokazljivo povezavo med odpuščenimi delavci ter finančno in gospodarsko krizo kot pa spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije. Glede potrebe po podaljšanju veljavnosti odstopanja zaradi krize do konca leta 2013 je velika večina držav članic, ki so sodelovale v posvetovanju, izrazila željo, da se ohrani možnost vložitve vlog za delavce, ki so izgubili delo zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. Med utemeljitvami za takšno podaljšanje so bili komentarji o pozitivnih učinkih podpore iz ESPG na zmožnost delavcev za njihovo ponovno vključitev na trg dela, če bi se gospodarska kriza čutila še po letu 2011 – kriza držav članic namreč ni prizadela istočasno – in če bi bili njeni učinki na zaposlovanje še močni. Poleg tega je bilo še poudarjeno, da dvoletno podaljšanje ne zavezuje k ničemer po letu 2013. Glede možnosti za vlagatelje, da koristijo sofinanciranje v višini 65 % (člen 10(1) Uredbe (ES) št. 1927/2006), je iz posvetovanja razvidno, da je povečana stopnja sofinanciranja olajšala odločitev o vlogi za podporo iz ESPG iz več razlogov. Vlagatelji so z dodatnimi 15 % lahko dopolnili pomoč za zadevne delavce. Zmanjšala se je razlika med stopnjama ESS in ESPG za države članice, ki bi lahko bile deležne višjih stopenj iz ESS in ki brez tega zmanjšanja razlike ne bi vložile nobene vloge za prispevek iz ESPG. Nacionalno sofinanciranje ostaja problematično, vendar nekoliko manj s 35 % stopnjo sofinanciranja namesto 50 %. Velika večina držav članic je menila, da je 65 % sofinanciranje v času krize ustrezno, in podprla podaljšanje veljavnosti te povečane pomoči do konca leta 2013. Rezultati navedenih posvetovanj se odražajo v predlaganih spremembah Uredbe (ES) št. 1927/2006. · Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Strokovno mnenje ni bilo potrebno · Ocena učinka Za ta predlog ocena učinka ni bila potrebna. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA · Povzetek predlaganih ukrepov Zaradi podaljšanja veljavnosti začasnega odstopanja za podporo delavcem, ki so izgubili delo zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, se datum v drugem odstavku odstavka 1a člena 1 Uredbe (ES) št. 1927/2006 nadomesti z 31. decembrom 2013. S to spremembo se do istega datuma podaljša tudi veljavnost povečane 65 % stopnje sofinanciranja, kot to določa člen 10(1) Uredbe (ES) št. 1927/2006. · Pravna podlaga Pogodba o delovanju Evropske unije in zlasti tretji odstavek člena 175 Pogodbe. · Načelo subsidiarnosti Načelo subsidiarnosti se uporablja, če predlog ne spada v izključno pristojnost EU. Države članice ne morejo v zadostni meri doseči ciljev predloga. Ti cilji so lahko doseženi samo s spremembo Uredbe (ES) št. 1927/2006. Cilji solidarnosti, ki jih vsebuje predlog, bodo bolje doseženi z ukrepanjem na ravni EU iz razlogov, navedenih v nadaljevanju. Prilagoditev ESPG, finančnega instrumenta, ki je bil na ravni EU vzpostavljen za potrebe trenutnih gospodarskih in finančnih razmer, je možna samo z zakonodajno pobudo na ravni EU. Komisija je pri pripravi predloga upoštevala potrebe, ki izhajajo iz trenutne ocene gospodarskih in finančnih razmer v državah članicah ter gospodarskih napovedi za obdobje 2012–2013. Te ocene in napovedi se znatno razlikujejo od tistih, ki so bile na voljo konec leta 2008 in v začetku leta 2009, ko so bile v Uredbo (ES) št. 1927/2006 vnesene začasne spremembe, povezane s krizo. Predlog je torej v skladu z načelom subsidiarnosti. · Načelo sorazmernosti Predlog je skladen z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov. V skladu z načelom sorazmernosti predlagane spremembe Uredbe (ES) št. 1927/2006 ne presegajo tistega, kar je potrebno za prilagoditev delovanja ESFG trenutnim napovedim glede finančne in gospodarske krize ter njenega učinka na zaposlovanje in primanjkljaje držav članic, z (1) ohranitvijo možnosti vložitve vlog za podporo iz ESPG za delavce, ki so izgubili delo zaradi še trajajoče finančne in gospodarske krize, in z (2) zagotovljeno stopnjo sofinanciranja v višini 65 % namesto 50 %. Z odstopanjem zaradi krize imajo države članice možnost, da zaprosijo za podporo iz ESPG za delavce, ki so izgubili delo zaradi krize, v primerih, ko se lahko določi jasna in dokazljiva povezava med temi odpuščanji in krizo. Če takih primerov ne bo, ta možnost ne bo uporabljena. Predlog ne bo povzročil dodatnega upravnega bremena za države članice v primerjavi z obveznostmi, ki jih zahtevajo veljavne določbe Uredbe (ES) št. 1927/2006. · Izbira instrumentov Predlagani instrument: uredba. Druga sredstva ne bi bila ustrezna iz naslednjega razloga: Uredba je primeren pravni instrument za spremembo obstoječe uredbe. 4. POSLEDICE ZA PRORAČUN Člen 28 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo z dne 17. maja 2006[13] o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju določa, da ESPG ne sme presegati najvišjega letnega zneska v višini 500 milijonov EUR. Predlagano podaljšanje veljavnosti odstopanja zaradi krize iz Uredbe (ES) št. 1927/2006 temelji na preteklih vlogah za podporo iz ESPG[14] in naj po pričakovanjih ne bi povzročilo presega navedenega najvišjega letnega zneska. Skupna vrednost vlog je leta 2007 znašala 51,8 milijona EUR, leta 2008 pa 20,6 milijona EUR. V letu 2009 je skupna vrednost zaprošene podpore iz ESPG znašala 131,7 milijona, od tega 75 % za vloge, povezane s krizo, in 25 % za vloge, povezane s spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih. Leta 2010 je skupna vrednost zaprošene podpore iz ESPG znašala 132,5 milijona EUR, od tega 87 % za vloge, povezane s krizo, in 13 % za vloge, povezane s spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih. 2011/0147 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Uredbe (ES) št. 1927/2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti tretjega odstavka člena 175 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[15], ob upoštevanju mnenja Odbora regij[16], v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) Z Uredbo (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006[17] je bil ustanovljen Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (v nadaljnjem besedilu: ESPG) z namenom, da se Uniji omogoči, da zagotovi podporo in izkaže solidarnost delavcem, ki so izgubili delo zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije. (2) Kot del odziva na finančno in gospodarsko krizo je bila Uredba (ES) št. 1927/2006 spremenjena z Uredbo (ES) št. 546/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009[18], pri čemer sta bila določena zlasti začasno odstopanje, namenjeno razširitvi področja uporabe Uredbe, da bi vključevala odpuščanja, povezana s krizo, in začasno povečanje stopnje sofinanciranja iz ESPG. (3) Glede na trenutne gospodarske in finančne razmere v Uniji je primerno, da se veljavnost navedenega odstopanja podaljša še pred koncem njegove veljavnosti, tj. 30. decembrom 2011. (4) Uredbo (ES) št. 1927/2006 je zato treba ustrezno spremeniti – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 V členu 1(1a) Uredbe (ES) št. 1927/2006 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim: „To odstopanje se uporablja za vse vloge, vložene pred 31. decembrom 2013.“ Člen 2 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1. Naslov predloga/pobude 1.2. Zadevna področja v okviru ABM/ABB 1.3. Vrsta predloga/pobude 1.4. Cilji 1.5. Utemeljitev predloga/pobude 1.6. Trajanje ukrepa in finančnega vpliva 1.7. Načrtovani načini upravljanja 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1. Določbe glede spremljanja in poročanja 2.2. Sistem upravljanja in nadzora 2.3. Ukrepi preprečevanja goljufij in nepravilnosti 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in proračunske vrstice odhodkov 3.2. Ocenjeni učinek na odhodke 3.2.1. Povzetek ocenjenega učinka na odhodke 3.2.2. Ocenjeni učinek na odobritve za poslovanje 3.2.3. Ocenjeni učinek na odobritve upravne narave 3.2.4. Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom 3.2.5. Udeležba tretjih oseb pri financiranju 3.3. Ocenjeni vpliv na prihodke OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1. Naslov predloga/pobude Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1927/2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji 1.2. Zadevna področja v okviru ABM/ABB[19] Dejavnost v okviru ABB: Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, kot je vključen v načrt upravljanja Generalnega direktorata za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje (GD EMPL) za leto 2010 1.3. Vrsta predloga/pobude ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep, ki je nadaljevanje pilotnega projekta/pripravljalnega ukrepa[20]. X Predlog/pobuda je namenjena podaljšanju obstoječega ukrepa. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na ukrep z novo usmeritvijo. 1.4. Cilji 1.4.1. Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo Predlog je del vodilne pobude „Industrijska politika za dobo globalizacije“ iz Strategije Komisije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast. 1.4.2. Specifični cilji in zadevne dejavnosti v okviru ABM/ABB Specifični cilj št. 1: Obdržati na trgu dela delavce, ki so izgubili delo zaradi sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ter gospodarske in finančne krize. Specifični cilj št. 2: Povečati poznavanje ESPG kot instrumenta solidarnosti med širšo javnostjo. Zadevne dejavnosti v okviru AMB/ABB: Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) 1.4.3. Pričakovani izid in učinki Navedite, kako naj bi predlog/pobuda učinkovala na upravičence/ciljne skupine. Predlog bo Evropski uniji omogočil, da bo še naprej zagotavljala podporo iz ESPG s 65 % stopnjo sofinanciranja aktivnih ukrepov na trgu dela za delavce, ki so izgubili delo zaradi finančne in gospodarske krize. Poleg tega se bo ta stopnja sofinanciranja uporabljala tudi za delavce, ki so ostali brez zaposlitve zaradi globalizacije trgovinskih tokov. 1.4.4. Kazalniki izida in učinkov Navedite, s katerimi kazalniki bi bilo mogoče spremljati izvajanje predloga/pobude. - Število prejetih vlog za podporo iz ESPG - Število odpuščenih presežnih delavcev, za katere je predvidena pomoč iz ESPG - Število odpuščenih presežnih delavcev, ki so se ponovno zaposlili zahvaljujoč ukrepom, podprtim iz ESPG 1.5. Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1. Potrebe, ki jih je treba kratkoročno ali dolgoročno zadovoljiti Zaradi gospodarske in finančne krize je bila Uredba (ES) št. 1927/2006 leta 2009 spremenjena in določa časovno omejeno odstopanje zaradi krize. To odstopanje preneha veljati 30. decembra 2011. Vendar najnovejše gospodarske napovedi kažejo, da naj bi se učinki krize, zlasti negativen učinek na prestrukturiranje, ustvarjanje delovnih mest in stopnjo brezposelnosti, nadaljevali najmanj do konca leta 2012. Ta predlog bi moral omogočiti, da se ESPG lahko uporablja za podporo delavcem, ki izgubijo delo zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, do 31. decembra 2013, in to po stopnji sofinanciranja v višini 65 %. 1.5.2. Dodana vrednost ukrepanja EU Z ukrepanjem EU prek ESPG se lahko dopolnijo nacionalna sredstva, namenjena ponovni vključitvi delavcev, ki so izgubili delo zaradi globalizacije trgovinskih tokov ali svetovne gospodarske in finančne krize, na trg dela. Dosedanje izkušnje z ESPG kažejo, da je z ukrepanjem EU možno zagotoviti bolj usmerjeno podporo za daljše obdobje, ki ponavadi vključuje ukrepe, ki brez ukrepanja EU ne bi bili izvedeni. 1.5.3. Glavna spoznanja iz podobnih izkušenj Glej izkušnje po reviziji Uredbe (ES) št. 1927/2006, predstavljene v obrazložitvenem memorandumu. 1.5.4. Skladnost z drugimi finančnimi instrumenti in možnosti dopolnjevanja ESPG je skladen in se dopolnjuje z Evropskim socialnim skladom. 1.6. Trajanje ukrepa in finančnega vpliva – X Časovno omejen predlog/pobuda: – X trajanje predloga/pobude od 31. decembra 2011 do 31. decembra 2013 – ¨ finančni učinek med letoma LLLL in LLLL ¨ Časovno neomejen predlog/pobuda: – Izvedba z začetnim obdobjem postopne krepitve med letoma LLLL in LLLL, – ki mu sledi polno delovanje. 1.7. Načrtovani načini upravljanja[21] ¨ Neposredno centralizirano upravljanje – Komisija. ¨ Posredno centralizirano upravljanje – prenos izvrševanja na: – ¨ izvajalske agencije, – ¨ organe, ki jih ustanovijo Skupnosti[22], – ¨ nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve, – ¨ osebe, ki se jim zaupa izvedba določenih ukrepov v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji in so določene v zadevnem temeljnem aktu v smislu člena 49 finančne uredbe. X Deljeno upravljanje z državami članicami. ¨ Decentralizirano upravljanje s tretjimi državami. ¨ Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (navedite). Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje razložiti v oddelku „opombe“. Opombe 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1. Določbe glede spremljanja in poročanja Navedite pogostost in pogoje. Člen 16 Uredbe (ES) št. 1927/2006 določa, da mora Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto predložiti poročilo o obsegu in kakovosti dejavnosti, ki so se izvajale v okviru Uredbe v prejšnjem letu. Navedeno poročilo med drugim vsebuje ugotovitve Komisije glede dejavnosti nadzora v zadevnem letu. V skladu s členom 17 Uredbe (ES) št. 1927/2006 bo Komisija do konca leta 2011 v tesnem sodelovanju z državami članicami izvedla vmesno oceno učinkovitosti in trajnosti rezultatov, pridobljenih v okviru ESPG. Komisija mora do 31. decembra 2014 s pomočjo zunanjih strokovnjakov izvesti naknadno oceno, da se izmerita učinek ESPG in njegova dodana vrednost. 2.2. Sistem upravljanja in nadzora 2.2.1. Ugotovljena tveganja Tveganja so povezana z deljenim upravljanjem skladov Skupnosti. 2.2.2. Načrtovani načini nadzora Zahteve glede upravljanja in finančnega nadzora so določene v členu 18 Uredbe (ES) št. 1927/2006. 2.3. Ukrepi preprečevanja goljufij in nepravilnosti Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe. Ukrepi za preprečevanje, ugotavljanje in popravljanje nepravilnosti so določeni v členu 18(1)(d) in členu 18(2) Uredbe (ES) št. 1927/2006. 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in proračunske vrstice odhodkov · Obstoječe proračunske vrstice odhodkov Po vrsti, v skladu z razdelki večletnega finančnega okvira in proračunskimi vrsticami. Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek številka [poimenovanje………………………………...……….] || DS/NDS ([23]) || držav Efte[24] || držav kandidatk[25] || tretjih držav || v smislu člena 18(1)(a) finančne uredbe 1.1 || 04.0501 Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji 04.010414 Evropski sklad za prilagoditev globalizacij – Odhodki za upravno poslovodenje 40.0243 Rezerva za Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji || NDS || NE || NE || NE || NE · Zahtevane nove proračunske vrstice Po vrsti, v skladu z razdelki večletnega finančnega okvira in proračunskimi vrsticami. Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek številka [poimenovanje…………………...……….] || dif./ nedif. || držav Efte || držav kandidatk || tretjih držav || v smislu člena 18(1)(a) finančne uredbe n. r. || n. r. || […] || DA/NE || DA/NE || DA/NE || DA/NE 3.2. Ocenjeni učinek na odhodke 3.2.1. Povzetek ocenjenega učinka na odhodke v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega okvira || Številka || GD: EMPL || || || Leto 2012[26] || Leto 2013 || SKUPAJ  Odobritve za poslovanje p. m. || || || Številka proračunske vrstice || obveznosti || (1) || || || plačila || (2) || || || Številka proračunske vrstice || obveznosti || (1a) || || || plačila || (2a) || || || Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev nekaterih operativnih programov[27] || || || Številka proračunske vrstice || || (3) || || || Odobritve za GD EMPL SKUPAJ || obveznosti || =1+1a +3 || || || plačila || =2+2a +3 || || ||  Odobritve za poslovanje SKUPAJ || obveznosti || (4) || || || plačila || (5) || || ||  Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev nekaterih operativnih programov, SKUPAJ || (6) || || || Odobritve za RAZDELEK EMPL večletnega finančnega okvira SKUPAJ || obveznosti || =4+ 6 || || || plačila || =5+ 6 || || || Če predlog/pobuda vpliva na več razdelkov:  Odobritve za poslovanje SKUPAJ || obveznosti || (4) || || || plačila || (5) || || ||  Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev nekaterih operativnih programov, SKUPAJ || (6) || || || Odobritve za RAZDELKE od 1 do 4 večletnega finančnega okvira SKUPAJ (referenčni znesek) || obveznosti || =4+ 6 || || || plačila || =5+ 6 || || || Razdelek večletnega finančnega okvira || 5 || „Upravni odhodki“ v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || Leto 2012 || Leto 2013 || SKUPAJ GD: EMPL ||  Človeški viri || Ni vpliva || Ni vpliva ||  Drugi upravni odhodki || || || GD EMPL SKUPAJ || odobritve || || || Odobritve za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || (obveznosti SKUPAJ = plačila SKUPAJ) || || || v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || Leto N[28] || Leto N+1 || SKUPAJ Odobritve za RAZDELKE od 1 do 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || obveznosti || || || plačila || || || 3.2.2. Ocenjeni učinek na odobritve za poslovanje – X Predlog/pobuda ne zahteva porabe odobritev za poslovanje. – ¨ Predlog/pobuda zahteva porabo odobritev za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Navedba ciljev in realizacij ò || || || Leto 2012 || Leto 2013 || … vstavite ustrezno število let glede na trajanje učinka (prim. točka 1.6) || SKUPAJ || || vrsta [29] || povprečni stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij skupaj || stroški skupaj || SPECIFIČNI CILJ št. 1[30] … || || || || || || || || || || || || || – realizacija || || || || || || || || || || || || || || || – realizacija || || || || || || || || || || || || || || || – realizacija || || || || || || || || || || || || || || || Seštevek za specifični cilj št. 1 || || || || || || || || || || || || || SPECIFIČNI CILJ št. 2 … || || || || || || || || || || || || || – realizacija || || || || || || || || || || || || || || || Seštevek za specifični cilj št. 2 || || || || || || || || || || || || || STROŠKI SKUPAJ || || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Ocenjeni učinek na odobritve upravne narave 3.2.3.1. Povzetek – X Predlog/pobuda ne zahteva porabe odobritev upravne narave – ¨ Predlog/pobuda zahteva porabo odobritev upravne narave, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || Leto 2012 [31] || Leto 2013 || … vstavite ustrezno število let glede na trajanje učinka (prim. točka 1.6) || SKUPAJ RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || || || || Človeški viri || || || || Drugi upravni odhodki || || || || Seštevek za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || || || || Odobritve zunaj RAZDELKA 5[32] večletnega finančnega okvira || || || || Človeški viri || || || Drugi odhodki upravne narave || || || Seštevek zunaj RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira || || || SKUPAJ || || || || || || 3.2.3.2. Ocenjene potrebe po človeških virih – ¨ Predlog/pobuda ne zahteva porabe človeških virov – X Predlog/pobuda zahteva porabo človeških virov, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: ocena, izražena v celih številkah (ali na največ eno decimalno mesto natančno) || Leto 2012 || Leto 2013 || … vstavite ustrezno število let glede na trajanje učinka (prim. točka 1.6) XX 01 01 01 (sedež ali predstavništva Komisije) || || || XX 01 01 02 (delegacije) || || XX 01 05 01 (posredne raziskave) || || 10 01 05 01 (neposredne raziskave) || || XX 01 02 01 (PU, ZU, NNS iz „splošnih sredstev“) || || XX 01 02 02 (PU, ZU, MSD, LU in NNS na delegacijah) || || XX 01 04 yy[33] || - na sedežu[34] || || - na delegacijah || || XX 01 05 02 (PU, ZU, NNS za posredne raziskave) || || 10 01 05 02 (PU, ZU, NNS za neposredne raziskave) || || Druge proračunske vrstice (navedite) || || SKUPAJ || || || || || XX je zadevno področje ali naslov proračuna. Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem, že dodeljenim za upravljanje tega ukrepa in/ali prerazporejenim v GD, po potrebi dopolnjenim z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. Opis nalog: Uradniki in začasno osebje || Zunanje osebje || 3.2.4. Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom – X Predlog/pobuda je skladna z veljavnim večletnim finančnim okvirom. – ¨ Predlog/pobuda bo pomenila spremembo ustreznega razdelka večletnega finančnega okvira. Pojasnite potrebno spremembo ter navedite zadevne proračunske vrstice in ustrezne zneske. n. r. – ¨ Predlog/pobuda zahteva uporabo instrumenta prilagodljivosti ali spremembe večletnega finančnega okvira[35]. Pojasnite te zahteve ter navedite zadevne razdelke in proračunske vrstice ter ustrezne zneske. n. r. 3.2.5. Udeležba tretjih oseb pri financiranju – X V predlogu/pobudi ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb. – V predlogu/pobudi je načrtovano sofinanciranje, kot je ocenjeno v nadaljevanju: odobritve v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || Leto 2012 || Leto 2013 || … vstavite ustrezno število let glede na trajanje učinka (prim. točka 1.6) || Skupaj Navedite organ sofinanciranja || || || || || || Sofinancirane odobritve SKUPAJ || || || || || || 3.3. Ocenjeni vpliv na prihodke – X Predlog/pobuda nima finančnega vpliva na prihodke. – ¨ Predlog/pobuda ima finančni vpliv, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: – ¨ na lastna sredstva, – ¨ na razne prihodke. v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Proračunska vrstica prihodkov || Zneski, na voljo za tekoče proračunsko leto || || Leto 2012 || Leto 2013 || … vstavite ustrezno število let glede na trajanje učinka (prim. točka 1.6) || Člen …………. || || || || || || || Za razne prihodke, na katere bo vplival predlog/pobuda, navedite zadevne proračunske vrstice odhodkov. n. r. Navedite metodo izračuna učinka na prihodke. n. r. [1] UL L 48, 22.2.2008, str. 82. [2] COM(2008) 800, 26.11.2008. [3] UL L 167, 29.6.2009, str. 26. [4] Niso vštete umaknjene ali zavrnjena vloge. [5] http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/forecasts_en.htm. [6] Prav tam. [7] COM(2011) 11, 12.1.2011. [8] Resolucija Evropskega parlamenta (2010/2072/INI). [9] Uredba (ES) št. 1081/2006 (UL L 210, 31.7.2006, str. 12). [10] COM(2010) 2020, 3.3.2010. [11] Sklep Sveta z dne 21. oktobra 2010 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic, UL L 308, 24.11.2010, str. 46. [12] COM(2008) 868, 16.12.2008. [13] UL C 139, 14.6.2006, str. 1. [14] Niso vštete umaknjene ali zavrnjene vloge. [15] UL C, , str. . [16] UL C, , str. . [17] UL L 48, 22.2.2008, str. 82. [18] UL L 167, 29.6.2009, str. 26. [19] ABM: upravljanje po dejavnostih – ABB: oblikovanje proračuna po dejavnostih. [20] Pilotni in pripravljalni ukrepi iz člena 49(6)(a) ali (b) finančne uredbe. [21] Pojasnitve načinov upravljanja in sklicevanje na finančno uredbo so na voljo na spletišču BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [22] Organi iz člena 185 finančne uredbe. [23] DS = diferencirana sredstva / NDS = nediferencirana sredstva. [24] Efta: Evropsko združenje za prosto trgovino. [25] Države kandidatke in, če je ustrezno, potencialne države kandidatke z zahodnega Balkana. [26] Leto N je leto začetka izvajanja predloga/pobude. [27] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave. [28] Leto N je leto začetka izvajanja predloga/pobude. [29] Realizacije se nanašajo na dobavljene proizvode in opravljene storitve (npr. število financiranih izmenjav študentov, število kilometrov novo zgrajenih cest …). [30] Kakor je opisano v oddelku 1.4.2 „Specifični cilji“. [31] Leto N je leto začetka izvajanja predloga/pobude. [32] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave. [33] V okviru zgornje meje za zunanje osebje iz odobritev za poslovanje (prej vrstice BA). [34] Zlasti za strukturne sklade, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropski sklad za ribištvo (ESR). [35] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.