RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA  
z dne 17. aprila 2013  
s pripombami, ki so sestavni del sklepov o razrešnici glede izvrševanja splošnega prora čuna 
Evropske unije za prora čunsko leto 2011, oddelek III – Komisija in izvajalske agencije  
EVROPSKI PARLAMENT,  
— ob upoštevanju splošnega prora čuna Evropske unije za prora čunsko leto 2011 (  1 ), 
— ob upoštevanju konsolidiranega zaklju čnega ra čuna Evropske unije za prora čunsko leto 2011 
(COM(2012) 436 – C7-0224/2012) (  2 ), 
— ob upoštevanju poro čila Komisije o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnici za prora ­ 
čunsko leto 2010 (COM(2012) 585) in delovnih dokumentov služb Komisije, priloženih temu poro čilu 
(SWD(2012) 340 in SWD(2012) 330),  
— ob upoštevanju sporo čila Komisije z dne 6. junija 2012 z naslovom „Zbirno poro čilo o dosežkih 
Komisije pri upravljanju v letu 2011“ (COM(2012) 281),  
— ob upoštevanju letnega poro čila Komisije organu, pristojnemu za podelitev razrešnice, o notranjih 
revizijah, opravljenih v letu 2011 (COM(2012) 563), in delovnega dokumenta služb Komisije, prilože ­
nega temu poro čilu (SWD(2012) 283),  
— ob upoštevanju letnega poro čila Ra čunskega sodiš ča o izvrševanju prora čuna za prora čunsko leto 2011 
z odgovori institucij in posebnih poro čil Ra čunskega sodiš ča ( 3 ), 
— ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (  4 ) ra čunovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi 
povezanih transakcij, ki jo je za prora čunsko leto 2011 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju 
Evropske unije pripravilo Ra čunsko sodiš če, 
— ob upoštevanju priporo čil Sveta z dne 12. februarja 2013 o razrešnici Komisiji glede izvrševanja 
prora čuna za prora čunsko leto 2011 (05752/2013 – C7-0038/2013),  
— ob upoštevanju priporo čila Sveta z dne 12. februarja 2013 o razrešnici izvajalskim agencijam glede 
izvrševanja prora čuna za prora čunsko leto 2011 (05754/2013 – C7-0039/2013),  
— ob upoštevanju členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe 
Euratom,  
— ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finan čni uredbi, ki se 
uporablja za splošni prora čun Evropskih skupnosti (  5 ), zlasti členov 55, 145, 146 in 147,  
— ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 
2012 o finan čnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni prora čun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, 
Euratom) št. 1605/2002 (  6 ), zlasti členov 62, 164, 165 in 166,  
— ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, 
pooblaš čenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (  7 ), zlasti člena 14(2) in 
(3), 
— ob upoštevanju člena 76 in Priloge VI Poslovnika,SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/27  
( 1 ) UL L 68, 15.3.2011.  
( 2 ) UL C 348, 14.11.2012, str. 1.  
( 3 ) UL C 344, 12.11.2012, str. 1.  
( 4 ) UL C 348, 14.11.2012, str. 130.  
( 5 ) UL L 248, 16.9.2002, str. 1.  
( 6 ) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.  
( 7 ) UL L 11, 16.1.2003, str. 1.
— ob upoštevanju poro čila Odbora za prora čunski nadzor in mnenj drugih zadevnih odborov (A7- 
0116/2013),  
A. ker se Evropa soo ča z gospodarsko in finan čno krizo, ne le s krizo zaupanja v njene institucije, kar 
zahteva od Parlamenta, da je še posebno natan čen pri pregledovanju ra čunov Komisije;  
B. ker Ra čunsko sodiš če že osemnajsti č zapored ni moglo dati pozitivne izjave o zanesljivosti glede 
zakonitosti in pravilnosti pla čil; 
C. ker se države članice trenutno pogajajo o novem ve čletnem finan čnem okviru za obdobje 2014–2020;  
D. ker omejena sredstva zaradi gospodarske in finan čne krize zahtevajo „pametno solidarnost“, tj. uporabo 
sredstev Unije za izvajanje reform, finan čno disciplino ter zagotavljanje politi čne in gospodarske stabil ­
nosti;  
E. ker Komisija v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU) nosi kon čno odgovornost za 
izvrševanje prora čuna Evropske unije, države članice pa morajo odkrito sodelovati z njo, da se lahko 
zagotovi takšna uporaba odobrenih prora čunskih sredstev, ki bo skladna z na čeli dobrega finan čnega 
poslovodenja;  
F. ker člen 287 PDEU dolo ča naslednje: „Ra čunsko sodiš če predloži Evropskemu parlamentu in Svetu 
izjavo o zanesljivosti poslovnih knjig ter zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov […]“;  
G. ker postajajo revizije uspešnosti, ki merijo, v kolikšnem obsegu je poraba dosegla zastavljene cilje, 
čedalje pomembnejše;  
H. ker je zaradi pomanjkljivosti v carinskem sistemu potrebno boljše ravnovesje med zmanjšanim 
nadzorom in okrepljenim naknadnim nadzorom;  
I. ker bi moralo biti upravljanje Komisije prikazano na odkrit na čin, da bi se pove čalo zaupanje javnosti v 
institucije;  
J. ker je strategija Evropa 2020 za rast in delovna mesta krovna strategija, ki zajema dejavnosti skoraj 
vseh služb Komisije, odgovornih za notranje politike, in ker je bilo leto 2011 prvo polno leto, v 
katerem se je izvajala;  
K. ker bi moral biti medinstitucionalni dialog, opredeljen v členu 318 PDEU, priložnost za spodbujanje 
nove kulture u činkovitega delovanja v Komisiji;  
L. ker bi moral Odbor za prora čunski nadzor v prihodnje tesneje sodelovati pri spremljanju porabe 
Komisije; ker se veseli tesnejšega sodelovanja z Ra čunskim sodiš čem pri pripravi vsestranskih predlogov 
za ve čjo u činkovitost revizijskih postopkov;  
M. ker bi bilo treba preu čiti pristojnosti in vire Odbora za prora čunski nadzor v postopku razrešnice ter jih 
podrobno predstaviti v samoiniciativnem poro čilu; 
Prednostni ukrepi za Komisijo  
1. poziva Komisijo, naj Parlamentu predstavi akcijski na črt za izvedbo naslednjih prednostnih ukrepov, 
da ji bo lahko podelil razrešnico:  
Sporo čilo Komisije o zaš čiti prora čuna Unije  
(a) Komisija bi morala vsako leto, prvi č pa septembra 2013, pripraviti sporo čilo za Evropski parla ­
ment, Svet in Ra čunsko sodiš če, da bi se javno objavljali u činki njenih preventivnih in popravnih 
ukrepov za zaš čito prora čuna Unije; zlasti pa bi morala pravo časno razkriti vsa prekinjena, 
za časno ustavljena in zadržana izpla čila, ki naj bi prepre čila napake, in vse zneske (nominalne), 
izterjane od posameznih držav članic, mednarodnih organizacij in držav ne članic v predhodnem 
letu s finan čnimi popravki in izterjavami za vse na čine upravljanja na ravni Unije, raz členjene po 
državah članicah; Komisija bi morala, kjer je to mogo če, dokazati, da so finan čni popravki 
ustrezno izravnali storjene napake ter prispevali k trajnim izboljšavam sistemov upravljanja in 
nadzora;SL L 308/28 Uradni list Evropske unije 16.11.2013
(b) Komisija bi morala izvesti finan čne popravke za celoten prispevek Unije za posamezen program, 
če ta zaradi napak ali slabega upravljanja sredstev s strani nacionalnih ali regionalnih organov ne 
uresni či ve čine svojih ciljev, tudi v primerih, ko je financiran samo del programa in ko so bila 
sredstva že razdeljena;  
(c) Komisija bi morala v pojasnilu 6 o finan čnih popravkih in izterjavah, priloženem ra čunovodskim 
izkazom Unije, navesti ustrezne podatke, ki zajemajo vsa podro čja politike, ki jih upravlja;  
(d) v zvezi s politikami, ki jih upravljajo ve čletni programi, bi morala Komisija ob koncu program ­
skega obdobja obrazložiti u činek finan čnih popravkov, narejenih v omenjenem obdobju, na 
stopnjo napak; dokazati bi morala, da so finan čni popravki ustrezno izravnali storjene napake 
ter prispevali k trajnim izboljšavam sistemov upravljanja in nadzora;  
(e) Komisija bi morala nositi ve čjo odgovornost za nacionalne revizijske organe in za kontrolne 
sisteme v državah članicah, kjer je bilo odkritih najve č napak; meni, da bi morala Komisija 
pripraviti predlog, kako bi bilo mogo če še izboljšati certificiranje in delo revizijskih organov v 
teh državah članicah; Komisija bi morala svoje ugotovitve objaviti in jih vklju čiti v vmesni pregled 
zadevnih uredb in ve čletnega finan čnega okvira;  
Stopnja napak pri deljenem upravljanju  
poziva Komisijo, naj:  
(f) uskladi prakse svojih služb glede prekinitve/odložitve pla čil, kadar se na ravni nadzornih in 
kontrolnih sistemov držav članic odkrijejo ve čje pomanjkljivosti;  
(g) pozove države članice, naj njenim službam posredujejo osnutke nacionalnih pravil o upravi čeno ­
sti, da bo lahko prilagodila tista, ki niso združljiva z zadevnimi pravili Unije, in da bo okrepila 
kontrole ob prijavi stroškov in u činkovitost pregledov prve stopnje;  
(h) zbere informacije od držav članic v zvezi s tem, do katere stopnje nacionalna pravila po nepo ­
trebnem zapletajo zakonodajo Unije o upravljanju prora čuna ( čezmerno urejanje pri prenosu 
zakonodaje EU, t. i. gold-plating), in do oktobra 2013 o tem poro ča Parlamentu; opozarja, da 
kršitev teh nacionalnih pravil pomeni napako v upravljanju prora čuna in da Komisija nosi 
kon čno odgovornost za napake pri izvrševanju prora čuna Unije ( člen 317 PDEU); zahteva, da 
se te informacije enkrat letno posredujejo nacionalnim parlamentom in da se ustrezno obveš ča 
tudi Odbor za prora čunski nadzor Evropskega parlamenta;  
(i) podpira upravne in nadzorne organe držav članic pri ugotavljanju sistemskih virov napak, zlasti 
pri zagotavljanju ustreznega izvajanja pravil o javnih naro čilih, in z utemeljenimi mnenji usmerja 
te organe v njihovih prizadevanjih za poenostavitev; ta mnenja mora objaviti;  
(j) uporabi na čelo sorazmernosti, pri tem pa upošteva pravila, da se zmanjša upravno breme in 
poenostavijo postopki; dodatni korak k poenostavitvi je obvezna uporaba elektronskih aplikacij 
za projekte in poro čanje, pa tudi poenotenje in standardizacija dokumentov in postopkov za 
upravljanje in izvajanje operativnih programov;  
(k) uskladi merila, ki jih uporabljajo njene službe za izražanje pridržkov v njenem letnem poro čilu o 
dejavnostih, in razli čne metodologije, ki se uporabljajo za merjenje napak pri javnih naro čilih na 
dveh podro čjih, in sicer na podro čju kmetijske in kohezijske politike;  
(l) pospeši revizijski postopek in postopek finan čnih popravkov, ki ju izvajajo njene službe, in 
predvsem razmisli o združitvi razli čnih stopenj „kontradiktornega“ postopka, katerega rezultat 
je finan čni popravek;  
(m) oceni napredek pri finan čnem poslovodenju po skupinah politik prora čuna Unije, da bo mogo če 
podati pozitivno izjavo o zanesljivosti, ter poro ča o tej oceni do marca 2014 v letnih poro čilih o 
dejavnostih, ki jih pripravijo generalni direktorati, in zbirnem poro čilu o upravljavskih dosežkih 
Komisije za leto 2013;SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/29
GD AGRI  
(n) GD AGRI bi moral uskladiti svoje prakse za prekinitev pla čil z najboljšimi praksami drugih 
generalnih direktoratov ali služb in oblikovati predloge za boljšo uporabo odložitev pla čil na 
podro čju kmetijske politike in politike razvoja podeželja;  
(o) glede na pravni okvir bi moral GD AGRI predvsem sistemati čno prekinjati in ustavljati pla čila, 
kadar kontrole prve stopnje razkrijejo, da napaka pomembno vpliva nanje; izpla čevanje bi se 
smelo nadaljevati samo, če zadostni ustrezni dokazi, zbrani na kraju samem, dokazujejo, da so 
bile pomanjkljivosti odpravljene;  
(p) Komisija bi morala do konca junija 2013 poro čati o napredku delovne skupine, ki jo je ustanovil 
GD AGRI, za oceno glavnih vzrokov napak na podro čju razvoja podeželja in oblikovati popravne 
ukrepe za teko če in za prihodnja programska obdobja; to poro čilo je treba poslati državam 
članicam, nacionalnim parlamentom in Odboru Evropskega parlamenta za kmetijstvo, da bodo 
lahko analizirali vzroke za napake, podali nezavezujo ča mnenja in predložili predloge za odpra ­
vljanje teh napak;  
(q) GD AGRI bi moral sprejeti vse potrebne ukrepe, da bi podprl prizadevanja držav članic za izbris 
tistih pogojev iz svojih programov, za katere se lahko dejansko pri čakuje, da bodo povzro čali 
težave pri izvrševanju in nadzoru;  
GD REGIO  
(r) Komisija bi morala ostati pri svojih prvotnih predlogih za splošne dolo čbe programskega obdobja 
2014–2020 v kohezijski politiki in v odnosu do držav članic vztrajati, da je treba v novo 
zakonodajo nujno uvesti na čela neto finan čnih popravkov (  1 ) ter poenostavljene postopke in 
pogoje, po katerih se pla čila lahko prekinejo ali odložijo;  
(s) Komisija bi morala neto finan čne popravke, kolikor je le mogo če, uporabiti tudi za popravljanje 
resnih napak v teko čem programskem obdobju v skladu s členom 99 in naslednjimi Uredbe 
Sveta (ES) št. 1083/2006 (  2 ); neto finan čne popravke bi morala uporabiti zlasti ob zaklju čku 
programskega obdobja;  
(t) poleg tega bi morala Komisija zagovarjati prvotno stališ če, da ni dovoljen dodatni izbor projek ­
tov, ki so fizi čno zaklju čeni ali so bili v celoti izvedeni pred zahtevkom za financiranje (tako 
imenovani „retrospektivni projekti“), za obdobje financiranja 2014–2020 (  3 ); 
(u) GD REGIO bi moral v celoti uskladiti svoje prakse pla čevanja z najboljšimi praksami drugih 
generalnih direktoratov ali služb, tako da bi tudi v prihodnje neposredno in v celoti izkoristil 
pravne instrumente, ki jih zagotavljajo uredbe, zlasti prekinitev pla čil ali po potrebi ustavitev 
operativnih programov;  
(v) spremljanje in pogoji za države članice, ki o čitno kršijo dolo čbe Unije iz prora čunske zakonodaje 
in zakonodaje o konkurenci (zlasti v zvezi z javnimi naro čili), bi morali biti strožji; v primerih, ko 
je zakonodaja Unije kršena, bi bilo treba sistemati čno odložiti pla čila za zadevne programe 
strukturnih skladov, dokler ne bo zagotovljeno spoštovanje pravil Unije, s tem pa tudi uporaba 
sredstev v skladu z njimi;SL L 308/30 Uradni list Evropske unije 16.11.2013  
( 1 ) Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih skupnih dolo čbah o Evropskem skladu za regionalni 
razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in 
Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih dolo čbah o Evropskem 
skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 
1083/2006 (COM(2011) 615/2), člen 136 in nasl.  
( 2 ) Uredba Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih dolo čbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, 
Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 (UL L 210, 31.7.2006, 
str. 25).  
( 3 ) COM(2011) 615/2, člen 55(4).
(w) za Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad je treba uporabiti strožjo politiko 
za časne ukinitve pomo či, ki se že uspešno uporablja v povezavi s pla čili iz Evropskega socialnega 
sklada, da bi pravo časno prepre čili neupravi čeno porabo sredstev strukturnih skladov in že na 
za četku utrdili držo ni čelne tolerance Komisije;  
(x) GD REGIO bi moral predvsem sistemati čno prekiniti pla čila in ustaviti programe, kadar kontrole 
prve stopnje razkrijejo, da napaka pomembno vpliva nanje; izpla čevanje bi se smelo nadaljevati 
samo, če so na voljo zadostni in verodostojni dokazi, da so bile pomanjkljivosti odpravljene;  
Stopnja napak pri centraliziranem upravljanju  
GD za raziskave  
(y) Komisija bi morala do konca junija 2013 Evropskemu parlamentu predstaviti poro čilo z oceno 
ukrepov za poenostavitev, uvedenih v letu 2011;  
(z) omenjeno poro čilo bi moralo vsebovati tudi oceno izboljšav, ki jih je napovedala Komisija v 
zvezi s predhodnim nadzorom in naknadnimi revizijskimi strategijami, ter izboljšav navodil v 
zvezi z najpogostejšimi napakami, ki so jih dobili udeleženci sedmega okvirnega programa za 
raziskave in revizorji;  
(aa) Komisija bi morala v tem poro čilu pojasniti, ali so bili ukrepi, sprejeti za zmanjšanje bremena 
revizij, ki je posledica dejstva, da je za raziskovalni prora čun na podlagi prenosa pooblastil 
odgovornih sedem odredbodajalcev, u činkoviti, in predlagati druge rešitve, če niso bili;  
Finan čno poro čilo ( člen 318 PDEU) in obsežnejša uporaba revizij uspešnosti  
(ab) službe Komisije bi morale razviti novo kulturo u činkovitega delovanja, tako da bi v svojem 
na črtu upravljanja opredelile številne cilje in kazalnike, ki izpolnjujejo zahteve Ra čunskega sodiš ča 
v smislu ustreznosti, primerljivosti in zanesljivosti; poleg tega bi bilo treba kazalnike uspešnosti in 
cilje vklju čiti v vse predloge za nove politike in programe;  
(ac) Komisija bi morala upoštevati vse pripombe in zahteve iz odgovora Ra čunskega sodiš ča na njeno 
drugo ocenjevalno poro čilo v skladu s členom 318;  
(ad) Komisija bi morala do vmesnega pregleda na razli čnih podro čjih politik in v programih predlagati 
jasno opredelitev evropske dodane vrednosti; prav tako bi bila potrebna revizija programov, da se 
prepre či neželene stranske u činke na nacionalni in regionalni ravni ter da se dejansko financira 
samo ukrepe, ki jih ne bi bilo mogo če izvesti brez spodbude Unije;  
(ae) te službe bi morale v svojih letnih poro čilih o dejavnostih oceniti svojo u činkovitost s povzetkom 
rezultatov, ki so jih dosegle, ko so prispevale k uresni čevanju glavnih politik, za katere se 
zavzema Komisija; to u činkovitost na ravni oddelkov bo dopolnila skupna ocena u činkovitosti 
Komisije v finan čnem poro čilu, ki ga dolo ča člen 318 PDEU;  
(af) Komisija bi morala spremeniti strukturo omenjenega poro čila, tako da bi lo čila notranje politike 
od zunanjih in se osredoto čila – v poglavju, ki se nanaša na notranjo politiko – na strategijo 
Evropa 2020 kot gospodarsko in socialno politiko Unije; prav tako bi morala poudariti napredek, 
dosežen pri uresni čevanju vodilnih pobud;  
(ag) v skladu z novo, izboljšano politiko uspešnosti bi morala biti vsa ocenjevalna poro čila, ki jih 
pripravi ali naro či Komisija, v celoti na voljo Parlamentu, ta pa lahko sklene, da jih bo dal na 
razpolago na svojem spletnem mestu;  
Prihodki in tradicionalna lastna sredstva  
da bi zagotovili primerno zaš čito interesov Unije in jo opremili z zadostnimi lastnimi sredstvi za rast, 
bi Komisija morala:SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/31
(ah) še pravo časno za postopek razrešnice za leto 2012 zagotoviti Parlamentu oceno stroškov zavla ­ 
čevanja polne uporabe posodobljenega carinskega zakonika, ki bi v številkah pokazala prora ­ 
čunske posledice takšnega zavla čevanja;  
(ai) zbrati zanesljive podatke o izpadu carin in DDV v državah članicah ter o tem vsakih šest mesecev 
poro čati Parlamentu;  
(aj) ugotoviti, kakšni ukrepi bi pove čali u činkovitost in uspešnost pobiranja carinskih dajatev in DDV 
v državah članicah, ter jih za četi izvajati; skupaj z državami članicami uresni čiti priporo čila 
Ra čunskega sodiš ča iz posebnega poro čila št. 13/2011 (  1 ); 
(ak) ugotoviti, kateri kanali in sistemi omogo čajo dav čne utaje in izogibanje davkom, zlasti multina ­
cionalkam in podjetjem poštnim nabiralnikom, ter podpreti ustrezne protiukrepe; v zvezi s tem 
pozdravlja poro čilo OECD o zmanjševanju dav čne osnove in preusmerjanju dobi čka, in poziva 
Komisijo, naj sodeluje z OECD, saj bo ta do julija 2013 oblikovala akcijski na črt za reševanje tega 
problema;  
(al) pove čati ozaveš čenost držav članic in javnosti – v pogajanjih o ve čletnem finan čnem okviru – o 
tem, da je u činkovito pobiranje davkov bistveni vidik dobrega poslovodenja z javnimi financami 
in da nepobrani prihodki vplivajo na razpoložljivost lastnih sredstev Unije, gospodarski položaj 
držav članic in notranji trg, ter naro čiti študijo, v kateri bodo izra čunane možne finan čne 
prednosti za države članice v smislu dav čnih prihodkov, če bodo v celotni Uniji ustvarjene 
enake okoliš čine glede dav čnih utaj in izogibanja davkom;  
2. je zaprepaden nad razsežnostjo off-shore finan čnih dejavnosti, razkritih v informacijah, ki so pred 
kratkim pricurljale v javnost; poziva Komisijo, naj sprejme nujne ukrepe, s katerimi bi odpravila 
možnost preusmeritve ve č tiso č milijard EUR iz obi čajnega finan čnega obtoka, pri čemer gre predvsem 
za izogibanje pla čilu davka ter skrivanje nezakonitih sredstev pred dav čnimi organi v državah članicah;  
3. toplo priporo ča Komisiji, naj sprejme ukrepe, s katerimi bi zagotovila, da bi vse ban čne dejavnosti, 
povezane s svetovanjem o off-shore strukturah in njihovo pripravo, postale nezakonite in da banke v 
Evropski uniji, ki bi bile vpletene v takšne dejavnosti, ne bi imele možnosti prejeti evropskih sredstev v 
okviru katerega od programov oziroma izkoristiti prednosti nacionalnih ukrepov pomo či; 
4. pri čakuje, da bo Komisija v dveh mesecih pripravila osnutek zakonodajnega predloga, s katerim bi 
ukinili prakso, v skladu s katero posamezniki, podjetja in celo javne ustanove uporabljajo dav čne oaze;  
Nadaljnje ukrepanje na podlagi resolucije o razrešnici za leto 2010  ( 2 ) 
Nadzor nad instrumenti finan čnega inženiringa  
5. pozdravlja nadaljnje ukrepanje Komisije na zahtevo Parlamenta za ve čjo preglednost v zvezi z instru ­
menti finan čnega inženiringa, zlasti zahtevo o obveznem poro čanju držav članic o finan čnih vpraša ­
njih in vprašanjih izvajanja v zadevni zakonodaji (  3 ), ter ugotavlja, da je bilo zbirno poro čilo o 
napredku pri financiranju in izvajanju instrumentov finan čnega inženiringa, ki ga je Komisija napo ­
vedala v poro čilu o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnici za prora čunsko leto 2010 
(COM(2012) 585), pravo časno posredovano Parlamentu; nadalje ugotavlja, da slednje zagotavlja 
podatke o opisu instrumentov finan čnega inženiringa in njihovih izvedbenih ukrepih, identifikacijo 
izvajalcev in višino pomo či, izpla čane v instrumente finan čnega inženiringa in iz njih;SL L 308/32 Uradni list Evropske unije 16.11.2013  
( 1 ) Posebno poro čilo Ra čunskega sodiš ča št. 13/2011 z naslovom „Ali se s kontrolo carinskega postopka 42 prepre čujejo 
in ugotovijo utaje DDV?“  
( 2 ) Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 s pripombami, ki so sestavni del sklepov o razrešnici glede 
izvrševanja splošnega prora čuna Evropske unije za prora čunsko leto 2010, oddelek III – Komisija in izvajalske agencije 
(UL L 286, 17.10.2012, str. 31).  
( 3 ) Revizija Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006, Uredba Komisije (ES) št. 1974/2006 glede podeželskega razvoja; glej tudi 
predlog Komisije COM(2011) 615/2 o skupnih dolo čbah strukturnih instrumentov za obdobje 2014–2020.
6. ugotavlja, da je znesek sredstev iz strukturnih skladov, izveden prek instrumentov finan čnega inženi ­
ringa, v obdobju 2007–2013 še naprej naraš čal, zlasti za instrumente, katerih cilj so bila podjetja, in 
opozarja, da so podjetja prejela ve č kot 90 % zneskov, dejansko izpla čanih kon čnim prejemnikom; 
poziva Komisijo, naj pojasni, kolikšen odstotek izpla čanih zneskov so prejela resni čno zasebna 
podjetja in koliko podjetja, ki so v ve činski javni lasti;  
7. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da na instrumente finan čnega inženiringa za urbani razvoj in energetsko 
učinkovitost/obnovljive vire energije odpade samo 17 % zneska, vpla čanega v vse instrumente finan ­ 
čnega inženiringa konec leta 2011, in da je bil pretok v konkretne urbane projekte še naprej po časen;  
8. odobrava izkušnje, ki jih je Komisija pridobila na podlagi omenjenega povzetka poro čila v zvezi s 
poro čanjem držav članic, in sicer:  
— postopek zbiranja podatkov, ki ga izvajajo organi za upravljanje, in njihovega prenosa Komisiji bi 
se moral za četi čim prej,  
— države članice bi bilo treba spodbuditi, naj zagotovijo ve č kot zgolj zneske, dodeljene v sklade, ter 
število in vrsto kon čnih prejemnikov,  
— Komisija bi morala bolj usmerjati države članice;  
9. ugotavlja, da je Komisija pooblastila skupino strokovnjakov (  1 ), da pripravijo osnutek poro čila o 
uporabi Evropskega sklada za regionalni razvoj, ki podpira instrumente finan čnega inženiringa; 
meni, da je to prvi korak, in je zaskrbljen, da analiza strokovne mreže za vrednotenje razkriva številne 
resne težave, na primer pomanjkanje dokazov, na podlagi katerih bi lahko dolo čili, ali se obseg 
podpore ujema z velikostjo primanjkljajev na trgu za posojila in lastniško financiranje; pomanjkanje 
dokazov, na podlagi katerih bi lahko ocenili, ali so skladi tveganega kapitala, uvedeni s podporo 
Evropskega sklada za regionalni razvoj, dovolj veliki, da lahko uspešno delujejo; maloštevilnost poda ­
tkov o stroških uvedbe in upravljanja instrumentov finan čnega inženiringa v zvezi z nepovratnimi 
sredstvi ter kompleksnost ureditev in negotovost v zvezi z njihovim tolma čenjem;  
10. poziva Komisijo, naj sprejme konkretne ukrepe za bistveno u činkovitejšo uporabo instrumentov 
finan čnega inženiringa, da bi bolje zaš čitili finan čne interese Unije;  
11. ponovno poudarja, da je Parlament pozval Komisijo, naj objektivno in kriti čno oceni izkušnje z 
instrumenti finan čnega inženiringa v kohezijski politiki za programsko obdobje 2007–2013 in s 
tem zagotovi oceno tveganj, ki lo čeno obravnava razli čne instrumente finan čnega inženiringa in 
upošteva tudi strukturo tveganj upravi čencev do instrumentov finan čnega inženiringa, ter naj letno, 
še pravo časno za ustrezni postopek razrešnice, poro ča Parlamentu o uporabi instrumentov finan čnega 
inženiringa v državah članicah, vklju čno s primerljivimi kazalniki u činkovitosti, uspešnosti in gospo ­
darnosti teh instrumentov, in tudi o tem, kako usklajuje, zagotavlja doslednost in zmanjšuje tveganje 
prekrivanja na ve č podro čjih politike;  
Veriga/hierarhija odgovornosti  
12. obžaluje, da se Komisija ne odziva na vztrajne zahteve Parlamenta, da bi pristojni komisar podpisoval 
letna poro čila o dejavnostih svojega generalnega direktorata; vseeno ugotavlja, da je zbirno poro čilo 
sprejel kolegij komisarjev in da vsebuje posebno izjavo, ki poudarja kon čno odgovornost Komisije za 
upravljanje odredbodajalcev na podlagi njihovih zagotovil in pridržkov, ki jih podajo v letnih poro čilih 
o dejavnostih; zato meni, da je kolegij, ko je sprejemal zbirno poro čilo, upošteval težave v zadevnih 
generalnih direktoratih in lahko prevzame odgovornost;  
13. poziva Komisijo, naj še dodatno izboljša kakovost in primerljivost letnih poro čil o dejavnostih;SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/33  
( 1 ) Glej zbirno poro čilo, ki sta ga pripravila Terry Ward in Applica sprl o uporabi Evropskega sklada za regionalni razvoj 
v podporo instrumentom finan čnega inženiringa, s prispevkom strokovne mreže za vrednotenje, ki je predložila 
analizo politik o uspešnosti kohezijske politike v obdobju 2007–2013.
14. pozdravlja dejstvo, da je Komisija omogo čila Parlamentu dostop do letnih povzetkov držav članic; 
vseeno obžaluje dejstvo, da je samo 17 držav članic Komisiji dovolilo ta dostop; poziva Komisijo, naj 
pojasni, kakšne korake in ukrepe bo sprejela, da ji bo dostop dovolilo še preostalih 10 držav članic;  
Uporaba predhodnega financiranja  
15. pozdravlja nova pravila, ki jih je uvedla finan čna uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 o rednem 
obra čunu predhodnega financiranja, in spodbuja Komisijo, naj si še naprej prizadeva za upoštevanje 
priporo čil Ra čunskega sodiš ča v zvezi z zadevnimi ra čunovodskimi podatki in metodami;  
Uvedba u činkovitih sankcij na ve čjih podro čjih porabe  
16. priznava, da so predlogi Komisije za programsko obdobje 2014–2020 v veliki meri odgovorili na 
pomisleke Parlamenta, ki jih je izrazil v resoluciji, priloženi sklepu o razrešnici za izvrševanje prora ­ 
čuna leta 2008 (  1 ), saj zajemajo predloge uvedbe neto finan čnih popravkov za države članice ter 
poenostavljenih postopkov in pogojev, po katerih se pla čila lahko prekinejo ali ustavijo; ugotavlja, 
da ti predlogi tudi pojasnjujejo nekatera pravila o upravi čenosti in odlo čno prepovedujejo možnost, da 
bi organi za upravljanje izbirali projekte, fizi čno zaklju čene ali v celoti izvedene še pred oddajo vloge 
za financiranje („retrospektivni projekti“);  
17. poziva Komisijo, naj preu či možnosti za uvedbo sistema popravkov za podro čja porabe, kjer so 
napake pogoste, v katerem bo skupna materialna vrednost napak v letu n delno ali v celoti odšteta 
od letnih zahtevkov za vra čilo, ki jih vložijo akreditacijske organizacije, odvisno od resnosti nepra ­
vilnosti;  
Revizijsko delo Ra čunskega sodiš ča 
18. opozarja, da člen 287 PDEU dolo ča: „Ra čunsko sodiš če predloži Evropskemu parlamentu in Svetu 
izjavo o zanesljivosti poslovnih knjig ter zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov […]“;  
19. opozarja, da Ra čunsko sodiš če za vsako mnenje o zanesljivosti ra čunovodskih izkazov izda tri mnenja 
o zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij; meni, da številna mnenja otežujejo oceno, ki 
jo morajo poslanci Evropskega parlamenta podati glede izvrševanja prora čuna s strani Komisije;  
20. poudarja, da Ra čunsko sodiš če z revizijami ugotavlja najverjetnejšo stopnjo napak, ki je leta 2011 za 
pla čila znašala 3,9 %; poudarja tudi, da Ra čunsko sodiš če na podlagi mednarodnih ra čunovodskih 
standardov kot splošno sprejemljivo stopnjo napake uporablja prag pomembnosti 2 % in da v prime ­
rih, ko najverjetnejša stopnja napake ta prag preseže, poda negativno mnenje;  
21. opozarja, da mora pri uporabi mednarodnih revizijskih standardov zunanji revizor neodvisno dolo čiti 
prag pomembnosti;  
22. poudarja, da je treba napake razlikovati od goljufij, in meni, da napake v veliki ve čini primerov 
izhajajo iz upravnih napak, zlasti povezanih z zapletenostjo evropskih in nacionalnih pravil, ki jih 
je mogo če izboljšati; kljub vsemu opominja Komisijo, da je trenutna stopnja napak še vedno previsoka 
in da ima Parlament do njih držo ni čelne tolerance;  
23. poudarja tudi dejstvo, da stopnja napake ne ponuja celovitega pregleda nad u činkovitostjo politik 
Unije; zato meni, da bi bilo treba revizije skladnosti dopolniti z revizijami uspešnosti, ki ocenjujejo 
upravljanje, u činkovitost in uspešnost instrumentov politike Unije; opozarja na dejstvo, da se vladni 
urad ZDA za nadzor javne porabe osredoto ča bolj na revizije uspešnosti kot na revizije skladnosti;SL L 308/34 Uradni list Evropske unije 16.11.2013  
( 1 ) Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 s pripombami, ki je sestavni del sklepov o razrešnici glede 
izvrševanja splošnega prora čuna Evropske unije za prora čunsko leto 2008, Oddelek III – Komisija in izvajalske 
agencije (UL L 252, 25.9.2010, str. 39).
24. ugotavlja, da obstajajo nekatere razlike v mnenjih med Ra čunskim sodiš čem in Komisijo v zvezi z 
na činom, kako bi se napake morale izra čunavati, zlasti glede tega, ali bi bilo treba predhodno 
financiranje vklju čiti ali izvzeti, glede obravnavanja koli činsko opredeljivih in koli činsko neopredeljivih 
napak in glede na čina, kako bi bilo treba izterjave in finan čne popravke upoštevati pri splošni oceni 
finan čnega u činka napak in zmožnosti za popravke v sistemih; meni, da razli čni pristopi razkrivajo 
razli čne vloge, ki jih imajo posamezne institucije, in sicer vlogo revizorja na eni strani in upravitelja na 
drugi strani; poziva Ra čunsko sodiš če, naj razmisli o tem, da bi v naslednjem letnem poro čilu lo čilo 
razli čne kategorije napak, ki so predmet nesoglasja, in opredelilo politike in rezultate izterjave in 
finan čnih popravkov po sektorjih;  
25. se zaveda, da se strokovno znanje in izkušnje ter metodologija s časom lahko spremenijo; vseeno 
vztraja pri tem, da morajo ostati rezultati revizij primerljivi, da lahko Parlament v daljšem obdobju 
pripravi politi čno oceno;  
26. zato v skladu s členom 287(3) PDEU zahteva, da se za nadzor deljenega upravljanja poudari sode ­
lovanje med nacionalnimi revizijskimi organi in Ra čunskim sodiš čem; 
27. predlaga, da se preu či možnost, da bi nacionalni revizijski organi v vlogi zunanjih neodvisnih revi ­
zorjev in ob spoštovanju mednarodnih revizijskih standardov izdajali nacionalna revizijska potrdila o 
upravljanju sredstev Unije in jih predložili vladam držav članic z namenom, da se pripravijo med 
postopkom razrešnice v skladu z ustreznim medinstitucionalnim postopkom, ki ga je treba uvesti;  
Izjava Ra čunskega sodiš ča o zanesljivosti  
Ra čunovodski izkazi – pozitivno mnenje  
28. pozdravlja dejstvo, da letni ra čunovodski izkazi Unije za prora čunsko leto 2011 v vseh pomembnih 
vidikih prikazujejo dejanski finan čni položaj Unije na dan 31. decembra 2011 ter rezultate poslovnih 
dogodkov in denarnih tokov v prora čunskem letu, ki se je kon čalo na ta dan;  
Zakonitost in pravilnost prihodkov – pozitivno mnenje  
29. z zadovoljstvom ugotavlja, da so prihodki, povezani z izkazi za prora čunsko leto, ki se je kon čalo 
31. decembra 2011, v vseh pomembnih vidikih zakoniti in pravilni;  
Zakonitost in pravilnost obveznosti – pozitivno mnenje  
30. z zadovoljstvom ugotavlja, da so obveznosti, povezane z izkazi za prora čunsko leto, ki se je kon čalo 
31. decembra 2011, v vseh pomembnih vidikih zakonite in pravilne;  
Zakonitost in pravilnost pla čil – negativno mnenje  
31. globoko obžaluje, da se pri pla čilih še vedno pojavljajo pomembne napake;  
32. je seznanjen s tem, da negativno mnenje Ra čunskega sodiš ča temelji na ugotovitvi, da so sistemi 
nadzora in kontrole le delno u činkoviti in da so se pri pla čilih zaradi tega pojavljale napake z 
najverjetnejšo stopnjo 3,9 %;  
33. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so na naslednje skupine politik – kmetijstvo, tržna in neposredna 
podpora, razvoj podeželja, okolje, ribištvo in zdravstvo, regionalna politika, energija in promet, zapo ­
slovanje in socialne zadeve, pa tudi raziskave in druge notranje politike – pomembno vplivale napake;  
34. opozarja, da je bila najverjetnejša stopnja napake za pla čila v prora čunskem letu 2010 ocenjena na 
3,7 % in v prora čunskem letu 2009 na 3,3 %; je razo čaran zaradi tega pove čanja, saj pomeni, da se je 
pozitivni trend iz let 2007, 2008 in 2009 obrnil; zato poziva Komisijo, naj sprejme vse potrebne 
ukrepe, da se vzpostavi trend doslednega zmanjševanja stopnje napak; poudarja, da je po mnenju 
Parlamenta „[i]zpolnitev tega cilja bistvenega pomena za pridobivanje polne vrednosti odhodkov Unije 
v prihodnje ter za napredek k pozitivni izjavi o zanesljivosti“ (  1 );SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/35  
( 1 ) Odstavek 4 zgoraj navedene resolucije Parlamenta z dne 5. maja 2010.
35. ta razvoj pripisuje predvsem pove čanju najverjetnejše stopnje napake na podro čju kmetijstva, še zlasti 
pa je zaskrbljen zaradi visoke stopnje napak na podro čju razvoja podeželja, kjer je najverjetnejša 
stopnja po poro čilih znašala 7,7 %;  
36. poziva Ra čunsko sodiš če, naj svoja posebna poro čila še bolj prilagodi posameznim podro čjem politik, 
da bo primerjava s preteklimi obdobji lažja;  
Priporo čila Sveta  
37. obžaluje, da Svet še vedno ni pripravljen sodelovati s Parlamentom, kar zadeva podelitev razrešnice 
Svetu; meni, da tako Odboru za prora čunski nadzor ostaja na voljo zelo malo možnosti in da bo 
moral nazadnje vplesti Komisijo in od nje zahtevati podatke o prora čunu Sveta;  
38. je seznanjen, da je Svet priporo čil podelitev razrešnice Komisiji za izvrševanje splošnega prora čuna 
Unije za prora čunsko leto 2011; ugotavlja, da so Nizozemska, Švedska in Združeno kraljestvo glaso ­
vali proti podelitvi razrešnice Komisiji za izvrševanje prora čuna Unije za prora čunsko leto 2011; je 
seznanjen z naslednjimi ugotovitvami teh držav:  
— Ra čunsko sodiš če že osemnajsti č zapored ni moglo podati pozitivne izjave o zanesljivosti brez 
pridržka,  
— verodostojnost porabe Unije je odvisna od dobrega finan čnega poslovodenja na vseh ravneh, 
pravilnega ra čunovodstva in transparentne odgovornosti vseh udeleženih akterjev,  
— 80 % prora čuna Unije se porabi v sistemu deljenega upravljanja z državami članicami,  
— samo štirje izmed sedmih revizijskih organov držav članic, ki jih je ocenilo Ra čunsko sodiš če, so 
bili u činkoviti,  
— poziva vse države članice, naj v svojih letnih povzetkih posredujejo popolne, pregledne in to čne 
podatke,  
— spodbuja Komisijo, naj se še bolj zavzame za boljše finan čno poslovodenje v državah članicah, 
vklju čno s strogim izvajanjem kazni, kot so prekinitve in za časne ustavitve pla čil; 
39. v zvezi s tem opozarja na zadržke Komisije glede sistemov za upravljanje in nadzor Evropskega sklada 
za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada v obdobju 2007–2013, med drugim na Nizozemskem in v 
Združenem kraljestvu; spodbuja Svet, naj poskrbi za medsebojne preglede finan čnega poslovanja in 
uspešnosti med posameznimi državami članicami ter sprejme zaklju čke na podlagi ugotovitev Nizo ­
zemske, Švedske in Združenega kraljestva;  
Horizontalna vprašanja  
Odgovornosti Komisije in držav članic v deljenem upravljanju  
40. poudarja, da je v skladu s členom 317 PDEU za izvrševanje prora čuna Unije dokon čno odgovorna 
Komisija; poudarja, da se, kadar Komisija prora čun izvaja z deljenim upravljanjem, naloge izvrševanja 
prenesejo na države članice v skladu s členom 53(b) finan čne uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002;SL L 308/36 Uradni list Evropske unije 16.11.2013
41. v zvezi s tem poudarja, da je odgovornost generalnih direktoratov temelj obstoje čega sistema Komisije 
za upravljanje sredstev Unije, in poudarja pomembnost tega, da v svojih letnih poro čilih o dejavnostih 
jasno predstavijo uspešnost svojega upravljanja;  
42. opominja, da je Parlament v resoluciji o razrešnici za leto 2010 predlagal, da bi imela Komisija v 
obdobju 2014–2019 komisarja, izklju čno pristojnega za prora čunski nadzor;  
43. pri čakuje, da se države članice povsem zavedajo svojih obveznosti na podlagi člena 4(3) Pogodbe o 
Evropski uniji in na čela poštenega sodelovanja, namre č da morajo na aktiven in u činkovit na čin 
pomagati Uniji pri izvajanju nalog, ki izhajajo iz Pogodb;  
44. v tem smislu vztraja pri pomembnosti člena 53(b) finan čne uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002, ki 
zagotavlja, da morajo države članice pri izvrševanju prora čuna sprejeti vse potrebne ukrepe, vklju čno z 
zakonodajnimi, regulativnimi in upravnimi ukrepi, da zaš čitijo finan čne interese Unije; v zvezi s tem 
poudarja, da člen 59(2) nove finan čne uredbe ((EU, Euratom) št. 966/2012) celo dolo ča, da bi ti 
ukrepi morali vklju čevati naslednje: (a) zagotavljanje, da se ukrepi, ki se financirajo iz prora čuna, 
izvajajo pravilno in u činkovito ter v skladu z veljavnimi sektorskimi pravili za te namene, ter (b) 
prepre čevanje, odkrivanje in odpravljanje nepravilnosti in goljufij;  
45. ugotavlja, da obstoje či sistem ne omogo ča popolne preglednosti upravi čencev do podpore iz Evrop ­
skega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada; ugotavlja še, da Komisija trenutno na 
posebnem portalu omogo ča vpogled v sezname upravi čencev, shranjene na nacionalnih spletnih 
mestih, ki pa so na voljo samo v jezikih posameznih držav in ne ustrezajo enotnim merilom; 
pri čakuje, da bo prihodnja ureditev strukturnih instrumentov dolo čala, da morajo države članice 
podatke o kon čnih upravi čencih do sredstev omenjenih skladov posredovati v objavo na uradnem 
spletnem mestu Komisije v enem od treh delovnih jezikov Unije in na podlagi enotnih meril, da se 
omogo či primerjava in odkrivanje napak;  
46. opozarja na precejšnje razlike v upravni uspešnosti držav članic na podro čju prihodkov in odhodkov v 
okviru deljenega upravljanja, zlasti pri ugotavljanju nepravilnosti, goljufij in napak ter pri finan čnem 
spremljanju, tako na podro čju carin kot pri porabi sredstev Unije; ugotavlja, da je Komisija upravno 
delovanje doslej spremljala tako, da se je odzivala na spremembe v vsakem primeru posebej, zato ni v 
zadostni meri analizirala trendov, da bi lahko opredelila podro čja tveganja; poziva Komisijo, naj 
uveljavi metodo analize trendov, da bi opredelila finan čna tveganja, ter sprejme ukrepe za izboljšanje 
upravne uspešnosti držav članic;  
47. pozdravlja dejstvo, da bodo morali organi za upravljanje držav članic v skladu s členom 59(3), (4) in 
(5) nove finan čne uredbe ((EU, Euratom) št. 966/2012) v prihodnje Komisiji letno posredovati svoje 
ra čunovodske izkaze skupaj z izjavo o upravljanju, letnim povzetkom svojega kon čnega revizijskega 
poro čila in kontrol ter mnenjem neodvisnega revizijskega organa;  
48. je prepri čan, da bi omenjene izjave v kombinaciji s samokriti čnim premislekom v Svetu, ki ga je doslej 
primanjkovalo, in uravnoteženim, poštenim in odprtim medsebojnim pregledom med državami člani ­
cami prinesle boljše in u činkovitejše izvrševanje prora čuna, izboljšale izvajanje programov, politik in 
projektov, utrdile solidarnost med državami članicami in pregnale sedanje vzajemno nezaupanje – kar 
je bolje od zmanjševanja prora čunskih sredstev v škodo gospodarskemu okrevanju in zaupanju 
evropskih državljanov v skupno Evropo;SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/37
49. pozdravlja dejstvo, da lahko države članice na ustrezni ravni objavijo omenjene informacije in poleg 
tega na podlagi teh informacij zagotovijo izjave, podpisane na ustrezni ravni; poziva Komisijo, naj 
pomaga državam članicam pri zagotavljanju teh prostovoljnih izjav o upravljanju iz člena 59(5) nove 
finan čne uredbe ((EU, Euratom) št. 966/2012) s spodbujanjem najboljših praks; vztraja, da bi Parla ­
ment moral prejeti izjave o upravljanju in tudi prostovoljne izjave;  
50. meni, da bi morala Komisija državam članicam svetovati, kako pripraviti koristne letne povzetke; 
ugotavlja, da bi morale biti v ta namen informacije o operativnih programih v deljenem upravljanju 
vsebinsko in oblikovno standardizirane; meni tudi, da bi morali biti letni povzetki na voljo Parlamentu 
in ne bi smeli obstajati samo v jezikih držav članic, saj se bo tako pove čala preglednost in odgovor ­
nost;  
51. vseeno ugotavlja, da niti Ra čunsko sodiš če niti Komisija nista mnenja, da bi bili letni povzetki v tej 
fazi dragocen vir informacij za namene ocenjevanja skladnosti upravi čencev ali njihove uspešnosti; 
ponovno poudarja, da bi morala Komisija na podlagi prejetih letnih povzetkov analizirati prednosti in 
slabosti nacionalnih nadzornih sistemov; meni, da ta situacija ni sprejemljiva, in zahteva, naj Komisija 
nemudoma ukrepa in zagotovi, da bo mogo če naslednje letne povzetke uporabiti za ocenjevanje 
uspešnosti upravi čencev;  
52. poudarja, da letni povzetki, ki jih posredujejo države članice, „v trenutni obliki ne prinašajo veliko 
dodane vrednosti“ in da „elementi skladnosti obstoje čega letnega povzetka samo podvajajo informacije, 
ki so na voljo iz drugih virov“ (  1 ); zato poziva vse države članice, naj poskrbijo za ve čjo uporabnost 
letnih povzetkov, tako da vanje vklju čijo splošno analizo rezultatov in splošno izjavo o zanesljivosti, s 
čimer bodo dokazale zavezanost dobremu finan čnemu poslovodenju sredstev Unije in preglednosti; 
poziva Avstrijo, Belgijo, Nem čijo, Irsko, Italijo, Latvijo, Litvo, Luksemburg, Malto, Nizozemsko, Poljsko 
in Španijo, naj se nemudoma zgledujejo po 15 državah članicah, ki so v svoje letne povzetke vklju čile 
splošno izjavo o ravni zanesljivosti za strukturne ukrepe v Evropskem socialnem skladu in Evropskem 
skladu za regionalni razvoj (  2 ), da bo lahko Odbor za prora čunski nadzor te informacije uporabil v 
postopku razrešnice za leto 2012; pri čakuje, da bodo države članice, ki te izjave ne bodo predložile 
pravo časno, posredovale iz črpno pojasnilo o razlogih za to;  
53. poziva države članice, naj nacionalne izjave o upravljanju izdajajo na ustrezni politi čni ravni, in prosi 
Komisijo, naj izdela predlogo za takšno izjavo;  
54. poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami čim prej opredeli model nacionalnih izjav o 
upravljanju, da bodo smiselne in primerljive; poziva jo tudi, naj javno izrazi svoje stališ če do teh izjav; 
meni, da bi takšne izjave med drugim morale priznavati merila (kot so resni čni in pošteni ra čuno ­
vodski izkazi, u činkovitost upravljanja in nadzornih sistemov ter zakonitost in pravilnost poslovnih 
dogodkov) ter dolo čati obseg pridržkov in zavrnitev v zvezi z zagotovili; poziva Komisijo, naj pred ­
stavi predloge za zmanjšanje kontrol za tiste države članice in regije, ki so po letnih poro čilih 
Ra čunskega sodiš ča in lastnih nacionalnih izjavah o upravljanju stalno uspešne, saj te kontrole pred ­
stavljajo breme zanje; meni, da bi Ra čunsko sodiš če in Komisija morala biti zmožna upoštevati 
vsebino nacionalnih izjav o upravljanju pri svojem revizijskem delu;  
55. je seznanjen s podrobnostmi iz spodnje preglednice dosežkov pri dveh pobudah v zvezi s prispevki 
držav članic k izboljšanju deljenega upravljanja:SL L 308/38 Uradni list Evropske unije 16.11.2013  
( 1 ) Glej odgovor komisarja Andorja na pisno vprašanje št. 18 v okviru priprav na predstavitev v Odboru za prora čunski 
nadzor 26. novembra 2012 in letno poro čilo o dejavnosti za leto 2011 generalnega direktorata za regionalno 
politiko, str. 84.  
( 2 ) Glej zbirno poro čilo Komisije, to čko 3.3, opombo pod črto 9, stran 11 sporo čila COM(2012) 281.
Preglednica Dosežkov  
Nacionalne izjave o upravljanju  Splošna izjava o ravni zanesljivosti v 
letnih povzetkih za strukturne ukrepe  
Avstrija  Ne  Ne  
Belgija  Ne  Ne  
Bolgarija  Ne  Da  
Ciper  Ne  Da  
Češka  Ne  Da  
Danska  Da  Da  
Estonija  Ne  Da  
Finska  Ne  Da  
Francija  Ne  Da  
Nem čija Ne  Ne  
Gr čija Ne  Da  
Madžarska  Ne  Da  
Irska  Ne  Ne  
Italija  Ne  Ne  
Latvija  Ne  Ne  
Litva  Ne  Ne  
Luksemburg  Ne  Ne  
Malta  Ne  Ne  
Nizozemska  Da  Ne  
Poljska  Ne  Ne  
Portugalska  Ne  Da  
Romunija  Ne  Da  
Slovaška  Ne  Da  
Slovenija  Ne  Da  
Španija  Ne  Ne  
Švedska  Da  Da  
Združeno kraljestvo  Da  Da  
Zanesljivost poslovodskih predstavitev Komisije  
56. ugotavlja, da je skupno število pridržkov, ki so jih generalni direktorji Komisije vklju čili v svoja letna 
poro čila o dejavnostih, s 17 leta 2010 naraslo na 27 leta 2011 in da se je predvideni skupni finan čni 
učinek pridržkov zvišal na 1 959 milijonov EUR ali 1,5 % pla čil, izpla čanih leta 2011(2010: 423 
milijonov EUR, kar ustreza 0,3 %);SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/39
57. je zaskrbljen, da ta gibanja razkrivajo visoko tveganje napak na nekaterih podro čjih, na primer pri 
razvoju podeželja, koheziji in sedmem okvirnem programu, kot ugotavljajo generalni direktorji Komi ­
sije in potrjujejo rezultati revizij Ra čunskega sodiš ča; 
58. je seznanjen s tem, da generalni sekretar Komisije in generalni direktor GD za prora čun usmerjata 
generalne direktorje in vodje služb Komisije pri tem, kako izra čunavati stopnjo preostalih napak, kar je 
privedlo do izboljšav v nekaterih poro čilih o dejavnostih, kot opozarja Ra čunsko sodiš če; 
59. vseeno obžaluje, da je Ra čunsko sodiš če odkrilo pomanjkljivosti v teh navodilih in njihovem izvajanju, 
zlasti v zvezi s stopnjo preostalih napak; odlo čno poziva Komisijo, naj navodila zato nemudoma 
prilagodi;  
60. priznava napredek Komisije pri dolo čanju obsega, v katerem napake še vedno vplivajo na transakcije, 
toda z razo čaranjem ugotavlja, da je Ra čunsko sodiš če odkrilo, da stopnja preostalih napak še ni 
zanesljiv kazalnik;  
61. spodbuja Komisijo, naj naredi korak naprej pri razkrivanju natan čnejših in zanesljivejših podatkov v 
zvezi z izterjavami in finan čnimi popravki ter predloži informacije, ki bi omogo čile čim tesnejšo 
uskladitev leta izvršenega pla čila, leta odkritja s tem povezane napake in leta razkritja izterjav ali 
finan čnih popravkov v pojasnilih k ra čunovodskim izkazom (  1 ); 
62. pozdravlja poro čilo Komisije o finan čnih popravkih ob zaklju čku obdobja 2000–2006 (vklju čno z 
zneski, ki so bili dejansko izterjani in vrnjeni v prora čun) v regionalni politiki, ki prikazuje u činek 
finan čnih popravkov, narejenih v programskem obdobju in ob zaklju čku poslovnih knjig, na skupno 
stopnjo napak programskega obdobja 2000–2006;  
63. poziva Komisijo, naj to prakso poro čanja razširi še na druge politike, ki se izvajajo v okviru ve čletnih 
programov;  
64. v skladu s stališ čem, ki ga je izrazilo Ra čunsko sodiš če, priporo ča, da se vzpostavi jasna povezava med 
zneski, vklju čenimi v letna poro čila o dejavnostih, še zlasti za dolo čanje stopnje preostalih napak, in 
informacijami o izterjavah/finan čnih popravkih, prikazanih v ra čunovodskih izkazih;  
65. ugotavlja, da Komisija lahko zagotovi pregled nad popravki napak in nepravilnosti, narejenih leta 
2011, zlasti v tistem delu prora čuna, ki se izvršuje z deljenim upravljanjem (  2 ); 
66. predlaga Komisiji, da bi morala od svojih generalnih direktorjev zahtevati, naj sistemati čno zbirajo te 
podatke in jih objavljajo v svojih letnih poro čilih o dejavnostih;  
67. poziva Komisijo, naj Parlamentu, Svetu in Ra čunskemu sodiš ču še pravo časno za ustrezni postopek 
razrešnice posreduje letna poro čila, v katerih bodo po državah in programih navedeni zbrani finan čni 
popravki in izterjave, s čimer bo lahko dokazala svoja uspešna prizadevanja za zaš čito prora čuna 
Unije; poziva Komisijo, naj na tej podlagi sestavi lestvico uspešnosti;SL L 308/40 Uradni list Evropske unije 16.11.2013  
( 1 ) Glej letno poro čilo Ra čunskega sodiš ča za leto 2011, priloga 1.2, to čka 2.  
( 2 ) Glej pojasnilo 6 v konsolidiranih letnih ra čunovodskih izkazih Evropske unije za leto 2011.
68. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da omenjeno pojasnilo 6, priloženo konsolidiranim ra čunovodskim izka ­
zom, obsega samo finan čne popravke in izterjave na ravni Unije in da informacije o umaknjenih, 
izterjanih in še neizterjanih zneskih v zvezi s strukturnimi skladi s strani držav članic niso razkrite 
zaradi vprašanja zanesljivosti („še vedno namre č obstajajo dvomi o kakovosti in popolnosti podatkov, 
ki jih predložijo nekatere države članice in/ali ki se predložijo za nekatere programe“); poziva Komi ­
sijo, naj vsako leto objavi sporo čilo z vsemi zneski, ki so bili v predhodnem letu popravljeni s 
finan čnimi popravki in izterjavami, za vse oblike upravljanja na ravni Unije in držav članic;  
69. je zaskrbljen, da Komisija v omenjenem pojasnilu 6 pritrjuje oceni Ra čunskega sodiš ča o premalo 
zanesljivih nadzornih in kontrolnih sistemih držav članic, in globoko obžaluje, da to lahko vpliva na 
zanesljivost poslovodskih predstavitev Komisije; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo podatki, ki jih 
posredujejo države članice, popolni in povsem zanesljivi;  
70. v okviru tega opozarja, da Komisija s sprejetjem zbirnega poro čila na podlagi zagotovil in pridržkov 
svojih generalnih direktorjev in vodij služb v njihovih letnih poro čilih o dejavnostih prevzema vso 
politi čno odgovornost za upravljanje prora čuna Unije (  1 ); 
71. pozdravlja izboljšave splošnega mnenja, ki ga je izdal notranji revizor Komisije, ki potrjujejo tudi 
zbirno poro čilo, vendar ugotavlja, da pozitivno mnenje notranjega revizorja temelji predvsem na 
zagotovilu višjega poslovodstva Komisije v letnih poro čilih o dejavnostih;  
72. zato ponovno opozarja na svojo zahtevo, da mora Komisija uvesti zanesljiva in objektivna letna 
poro čila o dejavnostih;  
Odgovornost držav članic  
73. ugotavlja, da se dve podro čji politike, ki sta nagnjeni k najvišjim stopnjam napak (razvoj podeželja, 
okolje, ribištvo in zdravje ter regionalna politika, energetika in promet), v glavnem izvajata z deljenim 
upravljanjem, in obžaluje, da predvideni najverjetnejši stopnji napak znašata 7,7 % oziroma 6 %;  
74. poudarja, da je predsednik Ra čunskega sodiš ča izrazil ugotovitev, da „nacionalni organi upravljajo prvo 
– in najpomembnejšo – obrambno linijo v zaš čiti finan čnih interesov državljanov Unije in da je 
potrebna višja stopnja zavezanosti nacionalnih organov upravljanju in nadzoru nad denarjem EU“ (  2 ); 
v okviru tega opozarja na soodgovornost držav članic za u činkovitejšo porabo; poleg tega meni, da bi 
dejavna udeležba nacionalnih parlamentov prek parlamentarnih odborov za nadzor nad porabo 
davkopla čevalskega denarja Unije v državah članicah (po zgledu Odbora za prora čunski nadzor 
Evropskega parlamenta), ne le na ravni politi čnega in strokovnega spremljanja, temve č tudi v procesu 
na črtovanja nove kohezijske politike, vodila k nižji stopnji napak ter ve čji preglednosti in demokra ­
tični legitimnosti pri črpanju sredstev Unije;  
75. obžaluje dejstvo, da je bilo pri 62 % revidiranih transakcijah na podro čju regionalne politike, kjer so 
bile odkrite napake, in 76 % revidiranih transakcijah Evropskega socialnega sklada na razpolago dovolj 
informacij, da bi organi držav članic lahko odkrili in popravili vsaj nekatere od teh napak, preden je 
bil pri Komisiji vložen zahtevek za povra čilo, in da je Ra čunsko sodiš če na podro čju razvoja podeželja 
odkrilo, da pregledi na kraju samem niso bili vedno pravilno izpeljani; zato poziva države članice in 
Komisijo, naj nujno izboljšajo preglede prve stopnje, da bi slabo upravljanje, ki se je preve č razmah ­
nilo, odpravile;  
76. poziva Svet in Coreper, naj poskrbita, da bodo na dnevne rede sre čanj pristojnih ministrov Sveta kot 
posebne to čke redno uvrš čeni nacionalni kontrolni sistemi, pa tudi soodgovornost držav članic za 
boljšo porabo nasploh, ter da se bodo te teme obravnavale v navzo čnosti Komisije;SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/41  
( 1 ) COM(2012) 281, to čka 1, stran 2.  
( 2 ) Uvodne besede g. Caldeire 6. novembra 2012, ko je Odboru Evropskega parlamenta za prora čunski nadzor predstavil 
letno poro čilo Evropskega ra čunskega sodiš ča za prora čunsko leto 2011.
77. v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU poziva Ra čunsko sodiš če, naj pripravi poro čilo o 
neodvisnosti nacionalnih revizijskih organov, kar zadeva deljeno upravljanje;  
Javna naro čila, merila upravi čenosti  
78. ugotavlja, da številne napake izhajajo iz nepravilne uporabe nacionalnih pravil (kršitve nacionalnih 
pravil so k stopnji napak, zlasti kar zadeva napake Evropskega socialnega sklada leta 2011, prispevale 
86 %) ter da sta glavna vira teh težav napake v zvezi z upravi čenostjo (predvsem pri upravi čencih do 
nepovratnih sredstev) in kršitve pravil o javnem naro čanju (zlasti za sredstva pri deljenem ali 
posrednem upravljanju);  
79. zato pozdravlja predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o javnem naro čanju, ki ga je 
Komisija sprejela 20. decembra 2011 (COM(2011) 896), saj je njegov cilj, da bi bila pravila prepro ­
stejša in prožnejša, kar bi pove čalo u činkovitost javne porabe; vseeno ugotavlja, da bi bilo treba v 
skladu z zakonodajo Unije poenostaviti tudi nacionalna pravila o javnem naro čanju;  
80. obžaluje dejstvo, da napake lahko izhajajo tudi iz dopolnjevanja pravil Unije z nacionalnimi pravili, ki 
so nepotrebno zapletena in jih države članice zaradi tega tudi same težko izvajajo in preverjajo, poleg 
tega pa pomenijo dodatno in umetno breme za upravi čence („gold plating“, tj. čezmerno urejanje);  
81. opozarja, da se zaradi takšnih pravil po nepotrebnem zvišuje stopnja napak, saj vse njihove kršitve 
veljajo za napako pri upravljanju prora čuna Unije, čeprav so za ta nesmiselno zapletena pravila 
odgovorne države članice, povrhu tega pa lahko privedejo tudi do tega, da Komisija izda zahtevke 
za izterjavo;  
82. poziva države članice, naj v sodelovanju s Komisijo in v posvetovanju z Ra čunskim sodiš čem ugoto ­
vijo, katera so ta po nepotrebnem zapletena nacionalna pravila, da jih bodo poenostavile, in o tem 
poro čajo Parlamentu; v zvezi s tem ugotavlja, da bi bilo treba preu čiti možnosti za pripravo stan ­
dardne razpisne dokumentacije za postopke javnih naro čil; 
83. poziva Komisijo, naj v primeru znanih kršitev prora čunskih in konkuren čnih predpisov (zlasti pri 
dodeljevanju javnih naro čil) v državah članicah poostri nadzor in zahteva izpolnitev dodatnih pogojev, 
v primeru dvoma pa nemudoma prekine izpla čila za strukturne sklade, dokler se ne zagotovi upošte ­
vanje predpisov in posledi čno uporaba sredstev, ki je v skladu s predpisi Unije;  
84. spodbuja službe Komisije, naj uvedejo pilotni akcijski na črt, kot je storil GD za zaposlovanje v 
sektorskih politikah z visokim tveganjem napak, katerega cilj bo odkriti klju čna podro čja, kjer bi 
poenostavitev pomagala znižati stopnjo napak na ravni upravi čenca;  
85. poziva Komisijo, naj v okviru prizadevanj za poenostavitev nacionalnih pravil in zmanjšanje stopnje 
napak oblikuje dodatne instrumente, da bo olajšala proces posvetovanja z upravi čenci in spodbudila 
njihove neposredne povratne informacije nacionalnim organom;  
86. ponovno zahteva od Komisije, naj našteje, katere države članice so odgovorne za ugotovljene skupne 
koli činsko opredeljive napake; zavra ča razlago, da omejitve, s katerimi se sre čuje Ra čunsko sodiš če 
zaradi svoje metode statisti čnega vzor čenja, dejansko prepre čujejo, da bi imenovalo države članice z 
najvišjo stopnjo napak; poziva Ra čunsko sodiš če, naj primerja svoje revizijske ugotovitve z ugotovit ­
vami Komisije, da bi ugotovilo, katere so tiste države članice ali regije, ki sta jih stopnja in/ali pojav 
napak najbolj prizadela;SL L 308/42 Uradni list Evropske unije 16.11.2013
Evropski mehanizem za stabilnost  
87. je seznanjen, da je za čel veljati evropski mehanizem za stabilnost, vendar obžaluje, da je bil ustanov ­
ljen zunaj institucionalnega okvira Unije, saj to izklju čuje dejanski demokrati čni, politi čni in prora ­ 
čunski nadzor s strani institucij Unije, zlasti Parlamenta; poudarja, da je oblikovanje takšnih instru ­
mentov zunaj institucij Unije korak nazaj v razvoju Unije, predvsem na ra čun Parlamenta, Ra čunskega 
sodiš ča in Sodiš ča Evropske unije; meni, da bo treba ta mehanizem na podlagi letnega poro čila 
njegovega odbora revizorjev nujno vsaj enkrat letno obravnavati na plenarnem zasedanju v navzo ­ 
čnosti Sveta in Komisije;  
Strategija za prepre čevanje goljufij  
88. poziva Komisijo, naj po sprejetju nove strategije za prepre čevanje goljufij (COM(2011) 376) in 
notranjega akcijskega na črta za njeno izvajanje (SEC(2011) 787) v juniju 2011 poro ča o strategijah 
za prepre čevanje goljufij v posameznih generalnih direktoratih in te strategije tudi oceni;  
Toba čna industrija  
89. poziva Komisijo, naj poro ča o tem, kako namerava čim prej izboljšati priprave na uvedbo proaktiv ­
nega upravljanja morebitnih navzkrižij interesov in primerov, ko se uradniki izmeni čno zaposlujejo v 
agencijah in zasebnem sektorju;  
90. poziva Komisijo, naj poro ča o tem, kako izvaja člen 5(3) okvirne konvencije Svetovne zdravstvene 
organizacije o nadzoru nad tobakom in kako namerava izboljšati in poenostaviti obstoje ča pravila;  
91. poziva Komisijo, naj Parlamentu čim prej posreduje pregled vseh (javnih in internih) dokumentov in 
oseb, udeleženih v pogajanjih o štirih sporazumih o sodelovanju s toba čno industrijo;  
92. ugotavlja, da je Unija podpisnica okvirne konvencije Svetovne zdravstvene organizacije o nadzoru nad 
tobakom; meni, da je izvajanje člena 5(3) pravno zavezujo ča obveznost Unije; poziva Komisijo, naj 
poro ča o na činu izvajanja dolo čb člena 5(3) v Uniji in njenih institucijah, zlasti glede na vprašanje o 
tem, v kolikšni meri se pri izvajanju upoštevajo smernice, ki jih je za člen 5(3) dolo čila Svetovna 
zdravstvena organizacija; se sprašuje, kako in zakaj se je Komisija oddaljila od teh smernic;  
Upravljanje prora čuna  
Stopnje izvrševanja, prora čunski presežek, neporavnane prora čunske obveznosti  
93. pozdravlja visoko stopnjo izvrševanja prora čuna, in sicer 99,3 % obveznosti (enako kot leta 2010) in 
98,6 % pla čil (2010: 96,6 %), ter znižanje skupnega presežka s 4,5 milijarde EUR leta 2010 na 1,5 
milijarde EUR leta 2011;  
94. je zaskrbljen zaradi pospešene rasti števila zahtevkov za izpla čilo iz držav članic proti koncu leta, ki 
zadevajo Evropski socialni sklad, Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad, saj Komisija 
zaradi tega od prora čunskega organa ne more pravo časno zahtevati spremembe prora čuna, da bi 
pove čala pla čila za popla čilo prejetih terjatev; zato poziva Komisijo, naj spodbudi države članice, da 
bodo čim prej posredovale ve čino zahtevkov;  
95. opozarja pred kopi čenjem pla čil v decembru, kar lahko vpliva na uspešnost nadzornih in kontrolnih 
sistemov ter pove ča tveganje napak;  
96. je zaskrbljen zaradi znatnega pove čanja neporavnanih prora čunskih obveznosti za programsko 
obdobje 2007–2013 s 13 milijard EUR leta 2010 na 207 milijard EUR;  
97. vztraja pri tem, da je treba v naslednjih letih že na za četku zagotoviti dovolj sredstev za pla čila;SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/43
Prihodki  
Tradicionalna lastna sredstva in DDV  
98. ugotavlja, da je Ra čunsko sodiš če v letnem poro čilu ugotovilo, da v izra čunu prihodkov ni bilo 
bistvenih napak; vseeno je v zvezi s tradicionalnimi lastnimi sredstvi zaskrbljen, da revizija Ra čunskega 
sodiš ča ne more zajemati neprijavljenega uvoza ali uvoza, ki se je izognil carinskemu nadzoru, in da 
zato v letnem poro čilu v zvezi s tem ni ocene izgub v prora čunu Unije; predlaga Ra čunskemu sodiš ču, 
naj pripravi posebno poro čilo o neprijavljenem uvozu na podlagi raziskave v najmanj desetih državah 
članicah in temu ustrezno prilagodi svoj delovni program za leto 2013;  
99. meni, da je revizija uspešnosti, ki jo je Ra čunsko sodiš če opravilo na podro čju prihodkov, še posebej 
dragocena, in ga spodbuja, da ve č svojih virov nameni temu podro čju; so časno obžaluje, da letno 
poro čilo, ki mu Ra čunsko sodiš če posveti najve č dela, zagotavlja le malo informacij o dejanskem 
stanju pri pobiranju prihodkov; poziva Ra čunsko sodiš če, naj v letnem poro čilu bolj poudari revizijo 
prihodkov, da bi dobili celovitejši pregled nad u činkovitostjo sistema pobiranja prihodkov v državah 
članicah in posledicami neustreznega delovanja tega sistema;  
100. opozarja, da Parlament spremlja stanje zbiranja lastnih sredstev v samoiniciativnem poro čilu o zaš čiti 
finan čnih interesov Unije, katerega osnutek letno pripravi na podlagi poro čila Komisije;  
101. je zelo zaskrbljen zaradi ugotovitve Ra čunskega sodiš ča, da se v nacionalnem carinskem nadzoru še 
vedno pojavljajo pomanjkljivosti in da zaradi tega ni mogo če zagotoviti, da bi bila prijavljena tradi ­
cionalna lastna sredstva celotna in to čna; meni, da je nesprejemljivo, da nadzor carinskih postopkov v 
državah članicah ne deluje, kot bi moral; opozarja, da ima pravilno delovanje carinskih postopkov 
neposredne posledice za izra čun davka na dodano vrednost; je zelo zaskrbljen zaradi ugotovitve 
Ra čunskega sodiš ča v posebnem poro čilu št. 13/2011, da je v sedmih državah članicah, ki jih je to 
sodiš če revidiralo, v letu 2009 že samo uporaba carinskega postopka 42 (  1 ) prispevala k ekstrapoli ­
ranim izgubam v višini približno 2 200 milijonov EUR (  2 ), kar je 29 % DDV, ki bi se teoreti čno 
odmeril na dav čno osnovo vsega uvoza, opravljenega leta 2009 po carinskem postopku 42 v teh 
sedmih državah članicah;  
102. poudarja ugotovitev Ra čunskega sodiš ča v posebnem poro čilu št. 13/2011, da „utaja DDV vpliva na 
finan čne interese držav članic. Vpliva tudi na prora čun EU, ker vodi do nižjih lastnih sredstev iz 
naslova DDV. Ta izguba se nadomesti z lastnimi sredstvi iz naslova BND, kar izkrivlja prispevke 
posameznih držav članic v prora čun EU. Poleg tega dav čne goljufije spodkopavajo delovanje notra ­
njega trga in prepre čujejo pošteno konkurenco“ (  3 ); 
103. poudarja, da so ugotovitve Ra čunskega sodiš ča v posebnem poro čilu št. 13/2011 potrdile ugotovitve 
misije za ugotavljanje dejstev Odbora Evropskega parlamenta za prora čunski nadzor v zvezi s prista ­
niš čema Rotterdam in Antwerp, ki je potekala 19. in 20. septembra 2012; ugotavlja, da je Unija velik 
trgovinski partner in da velika evropska pristaniš ča privabljajo številne ladje; ugotavlja, da ta prista ­
niš ča zaradi logisti čnih pritiskov uporabljajo postopke, predvidene v carinski uredbi, in da imajo 
pooblaš čeni gospodarski subjekti vse pomembnejšo vlogo; ugotavlja pa, da Rotterdam, najve čje 
evropsko pristaniš če, uvoznikom ponuja zelo poenostavljene carinske postopke v primerjavi z drugimi 
ve čjimi pristaniš či v Uniji; poudarja, da bi morala poenostavitev carinskih postopkov vklju čevati 
primeren in u činkovit pristop, temelje č na tveganju, da ne bi smela voditi k manj u činkovitim 
nadzornim sistemom oziroma k izkrivljanju konkurence in da bi morale Komisija in države članice 
poenostavljene postopke u činkovito in redno nadzorovati; ugotavlja, da zmanjšani nadzor lahko 
prinese velike ekonomske prednosti za pristaniš če; poudarja, da lahko vsakršno neutemeljeno zmanj ­ 
šanje nadzora resno škoduje finan čnim interesom Unije in držav članic;SL L 308/44 Uradni list Evropske unije 16.11.2013  
( 1 ) Postopek, ki ga uvozniki uporabljajo za pridobitev oprostitve pla čila DDV, kadar bo uvoženo blago prepeljano v 
drugo državo članico, in po katerem se DDV pla ča v namembni državi članici.  
( 2 ) Od tega je 1 800 milijonov EUR izgub nastalo v sedmih izbranih državah članicah, 400 milijonov pa v 21 državah 
članicah, kamor je bilo namenjeno uvoženo blago iz vzorca.  
( 3 ) Posebno poro čilo št. 13/2011, str. 11, to čka 5.
104. je seznanjen s pobudami, ki jih je sprejela Komisija v okviru nadaljnjega ukrepanja na podlagi 
posebnega poro čila št. 13/2011 Ra čunskega sodiš ča; vseeno obžaluje, da so glavne ugotovitve in 
pripombe iz omenjenega posebnega poro čila glede na prvo Eurofiscovo poro čilo o dejavnostih za 
leto 2011, izdano maja 2012, še vedno skrb zbujajo če; želi biti še pred septembrom 2013 obveš čen o 
doseženem napredku;  
105. je resno zaskrbljen predvsem zaradi ugotovitve delovnega podro čja 3, da dav čne uprave v ve čini držav 
članic nimajo neposrednega dostopa do carinskih podatkov in da avtomatizirano navzkrižno prever ­
janje z dav čnimi podatki zaradi tega ni mogo če; 
106. obžaluje, da Komisija ni izvršila priporo čila št. 6 iz posebnega poro čila št. 13/2011, ki zahteva 
spremembo direktive o DDV, da bi v trgov čevem rekapitulacijskem poro čilu o DDV lahko lo čeno 
navajali dobave znotraj Unije po uvozu na podlagi zadevnega postopka; ugotavlja, da bi to omogo čalo 
učinkovito usklajevanje med carinskimi in dav čnimi podatki v državi članici uvoza; zahteva pojasnilo, 
zakaj to ni bilo storjeno;  
107. obžaluje dejstvo, da Svet ni ukrepal na podlagi priporo čila Ra čunskega sodiš ča za spremembo dire ­
ktive o DDV, po kateri bi bil uvoznik (ali njegov dav čni zastopnik) solidarno odgovoren za izgubo 
DDV v namembni državi članici v primerih, ko ne bi predložil popolnega in pravo časnega rekapitu ­
lacijskega poro čila o DDV;  
108. poziva Komisijo, naj si bolj prizadeva za izboljšanje stanja v zvezi z izvajanjem priporo čil Ra čunskega 
sodiš ča iz posebnega poro čila št. 13/2011;  
109. obžaluje dejstvo, da Komisija in države članice niso zmogle zagotoviti pravo časnega izvajanja 
posodobljenega carinskega zakonika, ki bi moral za četi veljati najpozneje 24. junija 2013; poudarja, 
da bo nadaljnje odlašanje onemogo čilo ustrezno zaš čito finan čnih interesov držav članic in posledi čno 
tudi finan čnih interesov Unije; poudarja, da je to stanje po mnenju Komisije v veliki meri posledica 
dejstva, da se države članice ne morejo dogovoriti o najprimernejši metodologiji razvoja informacijske 
tehnologije in da se soo čajo z omejenimi človeškimi in finan čnimi viri; je zaskrbljen, ker Komisija in 
države članice zaostajajo pri tej nadvse pomembni reformi v razmerah, ko je zbiranje lastnih sredstev 
manj kot zadovoljivo;  
110. poziva Komisijo, naj pripravi oceno stroškov odlaganja polne uporabe posodobljenega carinskega 
zakonika, ki bi v številkah pokazala posledice takšnega odlaganja za prora čun; 
111. opozarja na študijo po naro čilu Parlamenta o izvajanju posodobljenega carinskega zakonika (  1 ), iz 
katere je razvidno, da bi posodobljeni carinski zakonik (ki se bo imenoval carinski zakonik Unije, če 
bo sprejet predlog Komisije za prenovitev) v najboljšem primeru lahko za čel veljati decembra 2017; 
opozarja Komisijo, da ima Unija izklju čno pristojnost na podro čju carinske unije in bi zato morala 
zagotoviti, da bi države članice spoštovale pravila; zato poziva Komisijo, naj si še bolj prizadeva 
poskrbeti, da se bo posodobljeni carinski zakonik za čel uporabljati čim prej, in naj v vsakem primeru 
prepre či najslabši možni izid, ki ga navaja študija za marec 2033;  
112. obžaluje dejstvo, da Svet zadržuje dve pomembni pobudi, katerih cilj je boj proti goljufijam na 
podro čju DDV, in sicer predlog direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem 
sistemu davka na dodano vrednost glede mehanizma za hiter odziv v primerih goljufij na podro čju 
DDV (COM(2012) 428) in predlog direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES v zvezi z 
neobvezno in za časno uporabo mehanizma obrnjene dav čne obveznosti za dobavo nekaterega blaga 
in storitev, dovzetnih za goljufije (COM(2009) 511);  
113. pozdravlja dejstvo, da je EUROFISC, skupna operativna struktura, ki državam članicam omogo ča hitro 
odzivanje na čezmejne goljufije na podro čju DDV, za čel v celoti delovati; ugotavlja, da je bilo februarja 
2011 oblikovano posebno delovno podro čje za izmenjavo ciljno usmerjenih informacij o goljufivih 
transakcijah pri uporabi carinskega postopka 42;SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/45  
( 1 ) PE 475.094.
114. poziva Komisijo, naj tesneje sodeluje z državami članicami, da bo mogo če zbrati zanesljive podatke o 
izpadu carin in DDV v teh državah, ter o tem redno poro ča Parlamentu;  
Prihodki iz naslova BND – obseg dav čnih utaj in izogibanja davkom ter njihov u činek na prora čun Unije in 
gospodarstvo držav članic  
115. pozdravlja akcijski na črt Komisije za krepitev boja proti dav čnim goljufijam in dav čnim utajam 
(COM(2012) 722); izraža priznanje Komisiji, zlasti za predlog o vzpostavitvi mehanizma za hitro 
odzivanje, in vztraja, da bo to državam članicam omogo čilo, da bodo v primerih goljufij na podro čju 
DDV hitreje in u činkoviteje ukrepale; poudarja, da so morebitni stroški dav čnih utaj in izogibanja 
davkom za države članice ocenjeni na približno 1 bilijon EUR letno, medtem ko so – za primerjavo – 
prevzete obveznosti v prora čunu Unije v letu 2011 znašale samo 142,5 milijarde EUR;  
Kmetijstvo  
116. obžaluje zvišanje stopnje napak na 4,0 % na podro čju „kmetijstvo in razvoj podeželja“, ki pokriva 
odhodke Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za 
razvoj podeželja (EKSRP) ter odhodke okoljske, ribiške in zdravstvene politike;  
117. opozarja, da je poslabšanje stanja v kmetijstvu in zlasti razvoju podeželja glavni razlog za pove čanje 
najverjetnejše stopnje napak za vsa pla čila v prora čunskem letu 2011;  
118. ugotavlja, da se je stopnja napak za celotno podro čje kmetijske politike – kljub temu da je k njej 0,2 % 
prispevala sprememba metodologije Ra čunskega sodiš ča v zvezi s kršitvami navzkrižne skladnosti – 
med letoma 2010 in 2011 realno pove čala za poldrugo odstotno to čko: z 2,3 % leta 2010 na 3,8 % 
leta 2011 (  1 ); 
119. je seznanjen s pristopom Ra čunskega sodiš ča, ki je prvi č vklju čilo kršitve navzkrižne skladnosti v 
izra čun stopnje napak, saj „[so z]ahteve navzkrižne skladnosti […] vsebinske pravne zahteve, ki jih 
morajo izpolnjevati vsi prejemniki neposredne pomo či. To so osnovni in pogosto edini pogoji, ki jih 
je treba izpolnjevati, da je upravi čeno izpla čilo polnega zneska neposrednih pla čil“ (  2 ); poziva 
Ra čunsko sodiš če, naj s tega vidika podrobneje pojasni in utemelji spremembe metodologije; poziva 
Komisijo in Ra čunsko sodiš če, naj metodologijo uskladita, da bo mogo če bolje primerjati rezultate pri 
izvrševanju prora čuna v posameznih letih;  
120. je seznanjen s tem, da je revizija Ra čunskega sodiš ča omejena samo na nekatere predpisane zahteve 
glede ravnanja in zahteve za dobre kmetijske in okoljske pogoje ter da „je treba stopnjo napak 
uporabljati zelo skrbno in da se ta ne sme obravnavati kot splošna ocena upoštevanja obveznosti 
navzkrižne skladnosti med kmetovalci“ (  3 ); 
121. ugotavlja, da države članice same opredelijo „dobre kmetijske in okoljske pogoje“ in površino, za 
katero se bodo uporabljali; odlo čno obsoja dejstvo, da bodo tako upravi čenci, ki zelo pogosto niso 
kmeti, prejemali neposredna pla čila; meni, da gre v tem primeru za zmotno dodelitev sredstev, ki bi se 
lahko prihranila;  
122. je seznanjen, da so države članice v prora čunskem letu 2011 od upravi čencev izterjale 172,7 milijona 
EUR in da je ob koncu tega leta skupni neizterjani znesek znašal 1 206,9 milijona EUR, od česar je 
bilo 458 milijonov EUR zara čunanih državam članicam za odhodke iz prora čunske vrstice Evropskega 
kmetijskega jamstvenega sklada v skladu s pravilom 50/50; je seznanjen, da bo iz prora čuna Unije 
približno 25,7 milijona EUR porabljenih za kritje dolgov, za katere je bilo v prora čunskem letu 2011 
prejeto poro čilo, da so neizterljivi; poudarja, da je GD AGRI s sklepom 2011/272/EU (  4 ) z dne 
29. aprila 2011 zaprl vse nerešene primere neizterjanega dolga po letu 2006 oziroma 2002 in da 
je bilo v skladu s pravilom 50/50 zaradi neizterljivosti državam članicam zara čunanih 27,8 milijona 
EUR, 29,2 milijona EUR pa je bilo pla čanih iz prora čuna Unije;SL L 308/46 Uradni list Evropske unije 16.11.2013  
( 1 ) Podatki, ki jih je g. Kubyk posredoval v imenu Ra čunskega sodiš ča 6. decembra 2012 med predstavitvijo Daciana 
Ciolo șa v Odboru Evropskega parlamenta za prora čunski nadzor.  
( 2 ) Letno poro čilo Ra čunskega sodiš ča za leto 2011, to čka 3.9, sprotna opomba 11.  
( 3 ) Podatki, ki jih je g. Kubyk posredoval v imenu Ra čunskega sodiš ča 6. decembra 2012 med predstavitvijo Daciana 
Ciolo șa v Odboru Evropskega parlamenta za prora čunski nadzor.  
( 4 ) Izvedbeni sklep Komisije 2011/272/EU z dne 29. aprila 2011 o potrditvi obra čunov pla čilnih agencij držav članic v 
zvezi z izdatki, ki jih financira Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) za prora čunsko leto 2010(UL 
L 119, 7.5.2011, str. 70).
123. pozdravlja dejstvo, da je Ra čunsko sodiš če prvi č pripravilo dve posebni oceni: na eni strani oceno trga 
in neposredne pomo či, na drugi strani oceno razvoja podeželja, ter meni, da s tem zagotavlja boljši 
vpogled v vsako od obeh podro čij politike; vseeno ga poziva, naj predloži stopnjo napak za razvoj 
podeželja lo čeno od podro čja okolja, ribištva in zdravja, in ne na skupni osnovi;  
124. pozdravlja register, ki zagotavlja informacije o upravi čencih pla čil skupne kmetijske politike v državah 
članicah; meni, da je to orodje pomemben korak, ki lahko zagotovi ve čjo preglednost v kmetijskem 
sektorju; kljub temu opozarja, da je bila Uredba Komisije (ES) št. 259/2008 (  1 ) v skladu s sodbo 
Sodiš ča Evropske unije z dne 9. novembra 2010, ki razveljavlja zakonodajo v zvezi s fizi čnimi 
osebami (  2 ), tako da omejuje obveznost objavljanja informacij o upravi čencih do pla čil skupne 
kmetijske politike na pravne osebe; je seznanjen s predlogom Komisije za nova pravila o preglednosti, 
sprejetim 25. septembra 2012, po katerem naj bi bile države članice obvezane razkriti podatke o vseh 
upravi čencih, vklju čno s fizi čnimi osebami, razen tistih, pri katerih letni znesek pomo či ne presega 
dolo čenega minimalnega praga; ugotavlja, da je pri tem upoštevala pripombe iz sodbe Sodiš ča 
Evropske unije, zlasti pomisleke o varstvu podatkov;  
125. je seznanjen s prakso pri upravljanju sklada Sapard, namre č da se sredstva v celoti izterjajo samo 
izjemoma, če je upravi čenec za del projekta predstavil lažne okoliš čine, brez katerih sploh ne bi nikoli 
dobil podpore za projekt; je zaskrbljen zaradi obstoje če prakse, ki jo je agenciji za Sapard priporo čila 
Komisija, namre č da je projekt, ki je delno goljufive narave, lahko upravi čen do financiranja, če ne 
velja za lažnega, tj. če delež stroškov vseh sestavin, ki so lažne, ne presega 50 % celotnih stroškov 
projekta; je še posebej zaskrbljen zaradi tega, ker ta praksa prosilcev sploh ne odvra ča od goljufivega 
ravnanja;  
Tržna in neposredna podpora  
126. obžaluje, da pla čila iz EKJS leta 2011 niso brez pomembnih napak, saj je Ra čunsko sodiš če ocenilo, da 
znaša najverjetnejša stopnja napak 2,9 %, in da je pri reviziji nadzornih sistemov v Avstriji, na 
Finskem, Madžarskem, v Italiji in Španiji ugotovilo, da so le delno u činkoviti pri zagotavljanju 
zakonitosti in pravilnosti pla čil; 
127. ugotavlja, da se najpogostejša napaka v zvezi s to čnostjo nanaša na čezmerne prijave površine, ve čina 
teh pa posami čno znaša manj kot 5 %, in obžaluje, da se ve čje stopnje napak nanašajo na primere, pri 
katerih so organi držav članic v identifikacijskih sistemih za enote rabe ali poljine neustrezno ocenili 
in evidentirali upravi čenost trajnih pašnikov;  
128. zato v celoti podpira priporo čilo Ra čunskega sodiš ča, da je treba zagotoviti pravilno oceno upravi če­
nosti trajnih pašnikov (  3 ); 
129. z razo čaranjem ugotavlja, da je Ra čunsko sodiš če odkrilo, da na u činkovitost integriranega upravnega 
in kontrolnega sistema (IACS) negativno vplivajo neto čni podatki v razli čnih podatkovnih zbirkah in 
tudi nepravilno upravno obravnavanje zahtevkov pla čilnih agencij v nekaterih državah članicah; 
opominja Komisijo, da se je število napak po uvedbi sistema IACS korenito zmanjšalo, in poziva k 
takojšnji rešitvi nastale situacije, po potrebi s prekinitvami in za časnimi ustavitvami pla čil; 
130. je zaskrbljen, ker je Komisija v letnem poro čilu o dejavnostih znova izrazila zadržke glede sistema 
IACS v Bolgariji in na Portugalskem, in sicer zaradi hudih pomanjkljivosti; poudarja, da bi bil lahko 
zaradi hudih pomanjkljivosti v sistemu IACS, ki je zelo pomemben za upravljanje in nadzor odhodkov 
na podro čju kmetijstva, ugled Komisije ogrožen, četudi finan čne posledice ne bodo presegle praga 
pomembnosti;SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/47  
( 1 ) Uredba Komisije (ES) št. 259/2008 z dne 18. marca 2008 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 
1290/2005 glede objavljanja informacij o upravi čencih do sredstev iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada 
(EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (UL L 76, 19.3.2008, str. 28).  
( 2 ) Združeni zadevi C-92/09 in C-93/09, ZOdl. 2010, str. I-11063.  
( 3 ) Letno poro čilo Ra čunskega sodiš ča za leto 2011, to čka 3.45.
131. obžaluje, da nekatere sistemati čne pomanjkljivosti sistemov upravljanja in nadzora, ugotovljene in 
prijavljene že v prejšnjih letih, niso bile odpravljene: nepravilno razvrš čanje rabe zemljiš č, previsoke 
navedbe upravi čenih zemljiš č v identifikacijskih sistemih za enote rabe ali poljine in nepravilna 
uporaba pojma o čitnih napak;  
132. obžaluje, da je Ra čunsko sodiš če odkrilo pomanjkljivosti pri meritvah na terenu; vztraja, da morajo 
biti inšpekcijski pregledi na kraju samem dovolj kakovostni, da bodo omogo čili zanesljivo ugotovitev 
upravi čene površine (  1 ); 
133. obžaluje neustrezno kakovost dela certifikacijskih organov, ki so bili predmet revizije Ra čunskega 
sodiš ča v okviru novega prostovoljnega postopka za okrepitev zagotovil;  
134. poziva Komisijo, naj sprejme vse potrebne ukrepe, da pla čilne agencije odpravijo pomanjkljivosti, 
ugotovljene v njihovih upravnih in kontrolnih sistemih; vztraja, da je treba na črt in kakovost dela, 
ki ga morajo opravljati certifikacijski organi, izboljšati, da bi lahko zagotovili zanesljivo oceno zako ­
nitosti in pravilnosti operacij v pla čilnih agencijah; poziva Komisijo, naj poskusi preu čiti, ali bi bilo 
mogo če sodelovati z zasebniki, da se preverijo standardi navzkrižne skladnosti in zmanjša upravno 
breme;  
Razvoj podeželja  
135. obžaluje, da pla čila na podro čju politike „razvoj podeželja, okolje, ribištvo in zdravje“ leta 2011 niso 
brez pomembnih napak, saj je Ra čunsko sodiš če ocenilo, da najverjetnejša stopnja napak znaša 7,7 %, 
in da so bili preverjeni nadzorni in kontrolni sistemi le delno u činkoviti;  
136. ugotavlja, da se najve čji delež najverjetnejše stopnje napak nanaša na upravi čenost ukrepov, ki niso 
povezani s površino, kot sta posodabljanje kmetijskih gospodarstev in uvedba osnovnih storitev za 
gospodarstvo in podeželsko prebivalstvo, deloma zaradi pogosto zapletenih pravil in pogojev za 
upravi čenost;  
137. je zaskrbljen tudi zaradi dejstva, da so bile številne napake odkrite v primerih, ko so bili upravi čenci 
javna telesa, kot so mestne ob čine ali sama pla čilna agencija (  2 ), in da so se te napake nanašale na 
zadeve, kot je navajanje neupravi čenega DDV ali neizpolnjevanje pravil o javnem naro čanju; zato 
poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo boljše izvrševanje obstoje čih pravil:  
138. ponovno izraža obžalovanje, da Komisija uporablja razli čni metodologiji za merjenje napak pri javnih 
naro čilih na podro čjih politike kmetijstva in kohezije, ki poleg tega nista v skladu z metodologijo 
Ra čunskega sodiš ča, ter poziva Komisijo in Ra čunsko sodiš če, naj nujno uskladita obravnavanje napak 
pri javnem naro čanju na omenjenih podro čjih politike (  3 ); 
139. ugotavlja, da je Ra čunsko sodiš če opazilo ve čje težave pri izvajanju zahtev navzkrižne skladnosti na 
podro čju identifikacije in registracije živali (  4 ); poziva države članice, naj izboljšajo kakovost pregledov 
skozi vse leto, ne da bi upravi čencem naložile dodatno administrativno breme;  
140. obžaluje, da je Ra čunsko sodiš če v nadzornih in kontrolnih sistemih držav članic za razvoj podeželja 
odkrilo pomanjkljivosti in da so bile te ugotovljene v vseh treh revidiranih sistemih: tj. upravnih in 
nadzornih sistemih, ki zagotavljalo pravilno pla čilo, nadzornih sistemih na podlagi fizi čnih pregledov 
na kraju samem ter sistemih za zagotavljanje izvajanja in nadzora navzkrižne skladnosti;  
141. poziva Komisijo, naj pri oblikovanju revizijske strategije GD AGRI za revizije v okviru potrditve 
obra čunov upošteva ugotovitve Ra čunskega sodiš ča;SL L 308/48 Uradni list Evropske unije 16.11.2013  
( 1 ) Letno poro čilo Ra čunskega sodiš ča za leto 2011, to čka 3.23.  
( 2 ) Letno poro čilo Ra čunskega sodiš ča za leto 2011, to čka 4.12.  
( 3 ) Glej odstavek 86 zgoraj omenjene resolucije Parlamenta z dne 10. maja 2012.  
( 4 ) Letno poro čilo Ra čunskega sodiš ča za leto 2011, to čka 4.18.
142. je še posebej zaskrbljen zaradi poslovodske predstavitve GD AGRI, saj letno poro čilo o dejavnostih ne 
vsebuje pojasnila, zakaj se je stopnja preostalih napak za razvoj podeželja „mo čno zvišala v primerjavi 
z letom prej“ (  1 ); 
143. ugotavlja, da je stopnja preostalih napak GD AGRI po mnenju Ra čunskega sodiš ča veliko nižja od 
izra čuna Ra čunskega sodiš ča zato, ker slednji „temelji na izra čunih, ki so jih posredovale države 
članice za leto 2010, in kot je bilo ugotovljeno z revizijo, države članice zaradi pomanjkljivega 
preverjanja pla čilnih agencij ne odkrijejo ali prijavijo vseh neupravi čenih odhodkov“ (  2 ); 
144. je še posebno zaskrbljen zaradi dejstva, ker GD AGRI meni, da „države članice na splošno izboljšujejo 
svoje sisteme upravljanja in nadzora odhodkov za razvoj podeželja“ (  3 ), medtem ko revizija Ra čun ­
skega sodiš ča razkriva, da nadzorni in kontrolni sistemi na Danskem, Finskem in Madžarskem ter v 
Italiji in Španiji niso u činkoviti ali so le delno u činkoviti (  4 ); meni, da organ za razrešnico zaradi tako 
velikega razhajanja med ocenama Komisije in Ra čunskega sodiš ča težko izpelje objektivne sklepe; 
vztraja pri izmenjavi podatkov med Ra čunskim sodiš čem in Komisijo, da se zagotovi usklajena 
retrospektivna analiza za pretekla obdobja in zanesljiva podatkovna zbirka za prihodnje primerjave; 
je prepri čan, da so tristranska sre čanja med Ra čunskim sodiš čem, Komisijo in predstavniki zadevnih 
držav članic koristna za opredelitev skupne analize;  
145. zato poziva Komisijo, naj sprejme potrebne ukrepe, da se zmanjša stopnja napak pri razvoju podeže ­
lja, in pozdravlja dejstvo, da je GD AGRI oblikoval delovno skupino, ki bo ocenila osnovne vzroke 
napak na podro čju razvoja podeželja ter razvila popravne ukrepe za teko če in prihodnje programsko 
obdobje;  
146. vseeno poziva Komisijo, naj izdela akcijski na črt za zmanjšanje stopnje napak, in sicer ne le z 
zagotavljanjem navodil in pomo či državam članicam na podlagi primerov najboljše prakse, temve č 
tudi s tem, da po potrebi u činkoviteje pove ča nadzor nad izvajanjem programov in uporabo sankcij, 
kot so prekinitve in odložitve pla čil, še zlasti na podro čju razvoja podeželja;  
147. poziva Komisijo, naj še izboljša nadzor kakovosti za akreditacijska merila za pla čilne agencije in 
certifikacijske organe;  
148. v celoti podpira priporo čila Ra čunskega sodiš ča, da bi bilo treba pravila in pogoje na podro čju razvoja 
podeželja še dodatno poenostaviti in da bi morale države članice zagotoviti boljše uveljavljanje 
obstoje čih pravil;  
Okolje, javno zdravje in varnost hrane  
149. je zaskrbljen zaradi predstavitve okoljske in zdravstvene politike skupaj z razvojem podeželja in 
ribištva v letnem poro čilu Ra čunskega sodiš ča o izvrševanju prora čuna Unije, saj je navedlo, da so 
na pla čila do konca leta vplivale pomembne napake; se dobro zaveda, da se ta ugotovitev nanaša samo 
na razvoj podeželja; zahteva, da Ra čunsko sodiš če v prihodnje razmisli o druga čni predstavitvi, v 
kateri bo upoštevalo uspeh na politi čnih podro čjih v pristojnosti Odbora Evropskega parlamenta za 
okolje, javno zdravje in varnost hrane;  
150. meni, da so splošne stopnje izvrševanja prora čunskih postavk za okolje, podnebne ukrepe, javno 
zdravje in varnost hrane zadovoljive; poudarja, da je bilo leto 2011 prvo prora čunsko leto, v katerem 
je prora čunski postopek v celoti potekal tako, kot dolo ča PDEU; ponovno opozarja, da je samo 
0,76 % prora čuna Unije namenjenega za tiste politi čne instrumente, za katere je pristojen Odbor za 
okolje, javno zdravje in varnost hrane, sploh če upoštevamo nedvomno evropsko dodano vrednost na 
teh podro čjih ter podporo državljanov Unije okoljski in podnebni politiki Unije;SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/49  
( 1 ) Letno poro čilo o dejavnostih GD AGRI, to čka 3.1.1.1.6, str. 58.  
( 2 ) Izjava gospe Budbergyte v imenu Ra čunskega sodiš ča z dne 6. decembra 2012 med zaslišanjem komisarja Daciana 
Ciolo șa v Odboru za prora čunski nadzor Evropskega parlamenta.  
( 3 ) GD AGRI, letno poro čilo o dejavnostih, stran 79.  
( 4 ) Letno poro čilo Ra čunskega sodiš ča za leto 2011, to čka 4.2.
151. poudarja, da je splošna stopnja izvrševanja pri ukrepih na podro čju okolja in podnebnih sprememb 
dosegla 99,92 %; ugotavlja še, da je stopnja izvrševanja pla čil znašala 88,05 %; ugotavlja, da je bilo to 
prvo leto, ko sta prora čunske vrstice za okolje in podnebne ukrepe izvrševala generalni direktorat ENV 
in novi generalni direktorat CLIMA, ki je leta 2011 postal odgovoren za izvrševanje prora čuna;  
152. je zadovoljen z izvrstno, 99,82-odstotno stopnjo izvrševanja operativnega prora čuna za program 
LIFE+, ki kaže, da je ta edini instrument, namenjen izklju čno varstvu okolja, potreben in da je bil 
dobro sprejet; ugotavlja, da je bilo leta 2011 267 179 828 EUR namenjenih projektom v državah 
članicah, 8 997 284 EUR operativnim dejavnostim nevladnih organizacij, 46 817 919 EUR ukrepom 
za podporo vlogi Komisije pri zagonu in spremljanju oblikovanja politik in zakonodaje ter 
17 589 277 EUR upravni podpori; bo še naprej spremljal porazdelitev sredstev programa LIFE + 
med tri veje porabe;  
153. se zaveda, da je stopnja pla čil za ukrepe LIFE + v pristojnosti GD CLIMA v prvem letu dosegla samo 
58,23 %; ugotavlja, da je razlog za majhno porabo dejstvo, da je bil prora čun 2011 preve č veliko ­
potezen, zahtevani zneski pa previsoki; prav tako ugotavlja, da so bile kon čne poravnave za pla čila 
zahtevane šele v letu 2012; poudarja, da so bila neporabljena sredstva za pla čila prerazporejena v 
druge prora čunske vrstice v okviru splošne prerazporeditve, ki poteka vsako leto novembra; se zaveda, 
da so bila ta sredstva za pla čila v letu 2011 uporabljena za pokritje primanjkljaja v prora čunskih 
vrsticah za kohezijo;  
154. meni, da je napredek pri izvajanju petih pilotnih projektov in dveh pripravljalnih ukrepov v skupnem 
znesku 11 765 508 EUR zadovoljiv; se zaveda, da je izvajanje teh ukrepov veliko breme za Komisijo, 
saj so zneski, ki so na voljo za potrebne izvedbene postopke (tj. akcijski na črt, javni razpis), nizki; 
spodbuja Komisijo, naj se v prihodnje osredoto či na pilotne projekte in pripravljalne ukrepe z resni čno 
dodano vrednostjo za Unijo;  
155. je seznanjen s 95,1-odstotno stopnjo izvrševanja v prora čunskem poglavju 17 04 – Varnost hrane in 
krme, zdravje in dobro po čutje živali ter zdravstveno varstvo rastlin; se zaveda, da stoodstotno 
izvrševanje ni bilo potrebno, ker so bili dejanski stroški cepljenja proti bolezni modrikastega jezika 
nižji, kot so predvidele države članice, ker so nekatere države članice prešle na prostovoljne programe, 
ki so jih financirali kmetje, in ker se je število primerov BSE zmanjšalo; ugotavlja, da se je stopnja 
izvrševanja pla čil povzpela na 98,1 % v primerjavi z 90,5 % v letu 2010; spodbuja Komisijo, naj 
okrepi sodelovanje z državami članicami, da bo prejela čim bolj kakovostne in to čne podatke za 
napovedi na tem podro čju; 
Ribištvo  
156. je seznanjen s sporo čilom Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Ra čunskemu sodiš ču o letnih 
ra čunovodskih izkazih Evropske unije za prora čunsko leto 2011; prav tako je seznanjen z letnim 
poro čilom Ra čunskega sodiš ča o prora čunskem letu 2011; meni, da podro čje pomorskih zadev in 
ribištva v teh dokumentih ne izstopa;  
157. je zadovoljen, ker je bila stopnja izvrševanja prora čuna v naslovu 11 v splošnem zadovoljiva, saj je za 
sredstva za prevzem obveznosti znašala 97 %, za pla čila pa 95 %; nadalje ugotavlja, da Ra čunsko 
sodiš če ni imelo ve čjih pripomb na letno poro čilo o dejavnostih GD MARE;  
158. poziva Ra čunsko sodiš če, naj stopnjo napak za ribištvo predstavi lo čeno od stopnje napak za okolje, 
razvoj podeželja in zdravje, ne pa na skupni osnovi;  
159. opozarja, da je bilo leta 2010 spremljanje ulova rib v okviru partnerskih sporazumov nezadostno, kar 
je privedlo do dodatnih pla čil za pokritje ulova, ki je presegal dogovorjeno kvoto; zato pozdravlja 
pobudo GD MARE za izboljšanje spremljanja ulova rib v okviru partnerskih sporazumov, kar naj bi 
prepre čilo ponavljanje te težave, na katero je opozorilo Ra čunsko sodiš če; ugotavlja, da je bil čezmerni 
ulov iz leta 2010 odštet od kvote za leto 2011;SL L 308/50 Uradni list Evropske unije 16.11.2013
160. ponovno poziva Ra čunsko sodiš če, naj v svoj na črt dela vklju či revizijo zunanje razsežnosti skupne 
ribiške politike;  
161. je seznanjen z zadržki, ki jih je GD MARE na podlagi posebnega poro čila Ra čunskega sodiš ča št. 
12/2011 izrazil v letnem poro čilu o dejavnostih glede Evropskega sklada za ribištvo in ki se nanašajo 
na naložbe v plovila v skladu s členom 25(2) Uredbe (ES) št. 1198/2006 (  1 ), s katero so se pove čale 
ribolovne zmogljivosti plovil; se zaveda, da si GD MARE z državami članicami prizadeva za rešitev 
ugotovljenih težav, saj pregleduje projekte, ki se v okviru Evropskega sklada za ribištvo financirajo s to 
dolo čbo, da bi odpravili neupravi čene odhodke;  
162. dvomi o metodah tehni čnega ocenjevanja, na podlagi katerih so bili nekateri odhodki po členu 25(2) 
Uredbe (ES) št. 1198/2006 ozna čeni kot neupravi čeni, češ da bi pove čali zmogljivosti, čeprav so bili v 
bistvu namenjeni modernizaciji ribolovne dejavnosti; poziva Komisijo, naj predlaga novo definicijo 
zmogljivosti, zlasti zato, da v prihodnje ne bi ve č prihajalo do tovrstnega tolma čenja;  
163. je mo čno zaskrbljen, ker se je javna pomo č uporabljala za pove čanje ribolovnih zmogljivosti plovil, 
kar je pove čalo presežne zmogljivosti ribolovnega sektorja Unije;  
164. je seznanjen z drugim zadržkom v letnem poro čilu o dejavnostih GD MARE o upravljanju in kontroli 
izvajanja Evropskega sklada za ribištvo v Češki republiki, Finski, Italiji, Nizozemski, Romuniji, Slovaški, 
Španiji in Švedski;  
165. meni, da bi morala v prihodnje letna poro čila Ra čunskega sodiš ča zaradi ve čje preglednosti vsebovati 
posebno raz členitev zneskov, povezanih z GD MARE, poleg tega pa bi morali pove čati število testov 
in tako zagotoviti ve čjo splošno natan čnost na podlagi vzorca;  
166. poziva države članice, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za odpravo ugotovljenih težav in tako 
omogo čijo umik pridržkov;  
Regionalna politika, energetika in promet  
Stopnja napak v razmerju z u činkovitostjo  
167. obžaluje, da je Ra čunsko sodiš če najverjetnejšo stopnjo napak na tem podro čju porabe ocenilo na 6 %, 
kar je nesprejemljivo visoko; ugotavlja, da je ta stopnja napak še vedno nižja od stopenj, o katerih je 
poro čalo za obdobje 2006–2008, in sicer zaradi dolo čb o okrepljeni kontroli in stroge politike v zvezi 
s prekinitvami in odložitvami v primeru odkritja pomanjkljivosti, kar je v skladu z akcijskim na črtom 
Komisije za leto 2008;  
168. je zaskrbljen zaradi dejstva, da so imeli organi držav članic pri 62 % transakcij na podro čju regionalne 
politike, na katere so vplivale napake, na voljo dovolj informacij, da bi lahko vsaj nekatere napake 
odkrili in popravili pred potrditvijo odhodkov Komisiji; zato poziva Komisijo, naj od držav članic 
zahteva, da izboljšajo svoje sisteme upravljanja in nadzora, da bodo napake odkrite in popravljene na 
nacionalni ravni; meni, da to zahteva na čelo dobrega finan čnega upravljanja („boljša poraba“); 
poudarja, da so neto popravki neizogibna posledica pomanjkljivih nacionalnih sistemov upravljanja 
in nadzora;  
169. ugotavlja, da je Ra čunsko sodiš če ocenilo delo sedmih nacionalnih in regionalnih revizijskih organov 
iz razli čnih držav članic in ugotovilo, da so revizijski organi v Gr čiji, na Madžarskem, v Latviji in na 
Portugalskem u činkoviti, revizijski organi v Italiji, na Siciliji in v Romuniji delno u činkoviti, revizijski 
organ v Češki republiki pa neu činkovit;  
170. poziva Komisijo, naj v naslednjem programskem obdobju 2014–2020 uporabi vse razpoložljive 
instrumente, ki jih navaja v svojem predlogu (COM(2011) 615/2), zlasti prek delegiranih in izvedbenih 
aktov, da bo opredelila pogoje, ki jim morajo zadostiti nacionalni organi, ter sprejela modele za 
revizijsko strategijo, revizijska mnenja in letna poro čila o kontrolah, pa tudi metodologijo za metodo 
vzor čenja;SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/51  
( 1 ) Uredba Sveta (ES) št. 1198/2006 z dne 27. julija 2006 o Evropskem skladu za ribištvo (UL L 223, 15.8.2006, str. 1).
171. obžaluje, da je bilo sode č po letnem poro čilu o dejavnostih za leto 2011, ki ga je pripravil GD REGIO, 
na Češkem (11,4 %), v Romuniji (11,2 %) in v Italiji (8,6 %) v programskem obdobju 2007–2013 
tveganje za napake pri pla čilih najvišje;  
172. je seznanjen s tem, da je GD REGIO v letu 2011 odkril hude pomanjkljivosti v petih državah članicah: 
Franciji, Avstriji, Italiji, Romuniji in Češki republiki; ugotavlja, da so pomanjkljivosti v Franciji in 
Avstriji odkrili nacionalni revizijski organi sami, v Italiji, Romuniji in Češki republiki pa so izhajale 
predvsem iz strukture upravljavskih in nadzornih sistemov;  
173. pozdravlja pobudo svojega pristojnega odbora, da bi odgovorne ministre iz držav članic z najšibkejšim 
sistemom nadzora povabili v Parlament, kjer bi pojasnili, katere ukrepe je država sprejela, da bi 
odpravila obstoje če stanje; s tega vidika izraža zadovoljstvo s prispevkom češkega namestnika ministra 
za finance v razpravah s pristojnim odborom; meni, da je njegova navzo čnost v odboru prvi korak v 
tej smeri, da države članice prevzamejo odgovornejšo vlogo pri upravljanju sredstev Unije; s tega 
vidika pozdravlja prve stike z romunskimi organi in italijanskim parlamentom;  
174. je seznanjen s številnimi pridržki (121 programov) generalnih direktoratov Komisije in zneski, izpo ­
stavljenimi tveganju, ki po mnenju komisarja znašajo 1 600 milijonov EUR; so časno pozdravlja 
dejstvo, da je to pove čanje predvsem posledica strožjega pristopa Komisije, vklju čno s splošnim 
pravilom, da skupno preostalo tveganje v višini 2 % privede do pridržka za zadevni program;  
175. ugotavlja, da je Komisija izrazila številne zadržke glede sistemov za upravljanje in nadzor Evropskega 
sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada za opredeljene operativne programe v obdobju 
2007–2013 v naslednjih državah članicah: Avstriji, Bolgariji, Češki republiki, Estoniji, Franciji, Nem čiji, 
Gr čiji, Madžarski, Italiji, Latviji, Litvi, Nizozemski, Poljski, Romuniji, Sloveniji, Slovaški, Španiji in 
Združenem kraljestvu, in sicer zaradi precejšnjih motenj za u činkovito delovanje omenjenih sistemov;  
176. je seznanjen z zadržki Komisije glede sistemov za upravljanje in nadzor Kohezijskega sklada v 
obdobju 2000–2006 na Madžarskem in v Španiji in glede Evropskega sklada za regionalni razvoj v 
povezavi z nerešenimi vprašanji v zaklju čni fazi v Španiji, Nem čiji, na Irskem in v Italiji ter pri 
čezmejnih programih, in sicer zaradi poslovnega ugleda;  
177. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da mala in srednja podjetja redkeje prejemajo sredstva kot velika podjetja; 
poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo, da pravila o upravi čenosti in ra čunovodske obvez ­
nosti ter njihova prakti čna izvedba ne bodo izklju čevali udeležbe malih in srednjih podjetij;  
178. meni, da bi morali v celotni Uniji za četi čim prej uporabljati izvedljivo zakonodajo o svobodi 
obveš čanja, prav tako nujno pa je sistemati čno, proaktivno in centralizirano razkrivanje podatkov 
in dokumentov, zlasti v zvezi z regionalno politiko;  
Viri napak  
179. poudarja dejstvo, da so postopki javnega naro čanja in pravila o upravi čenosti še posebno dovzetni za 
napake;  
180. priznava pomembnost tega, da imajo organi za upravljanje ustrezno osebje; poziva države članice, naj 
upoštevajo to zahtevo; za izpolnjevanje svojih obveznosti v skladu s členom 53b(2) finan čne uredbe 
(ES, Euratom) št. 1605/2002 naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bodo pri izvrševanju prora čuna 
zaš čitile finan čne interese Unije;  
181. opozarja na dejstvo, da bi lahko koli činska opredelitev napak povzro čila druga čno obravnavo; ugotav ­
lja, da medtem ko Ra čunsko sodiš če preverja skladnost, ki pokaže, ali so bila pravila upoštevana ali ne, 
Komisija upošteva finan čni u činek napake, zato se lahko finan čni popravki v skladu s tem razlikujejo;SL L 308/52 Uradni list Evropske unije 16.11.2013
182. poudarja dejstvo, da je vir napak pogosto zapleten sklop pravil; zato odobrava pristop Komisije, da si 
je treba prizadevati za poenostavitev; opozarja pred tveganjem, ki bi lahko izhajalo iz dodatnih 
nacionalnih uredb, kar bi pove čalo upravno breme (t. i. „gold plating“ ( čezmerno urejanje), zapletena 
pravila o upravi čenosti);  
Poro čanje in finan čni popravki  
183. pozdravlja popravne mehanizme Komisije, ki na ustrezen na čin obravnavajo napake in pomanjkljivo ­
sti, odkrite v ve čletnem obdobju in ob zaklju čku poslovnih knjig; ugotavlja, da so bila leta 2012 pri 
eni tretjini programov Evropskega sklada za regionalni razvoj pla čila blokirana in da je po 121 
pridržkih, izraženih leta 2011, GD REGIO prekinil pla čilne roke za 63 programov, izdal 115 
opominov in sprožil postopke za odložitev pla čil za 60 omenjenih programov;  
184. opozarja, da finan čni popravki ne bi smeli služiti samo kot kazen in da bi morala njihova uporaba 
pozitivno vplivati na dolgoro čne izboljšave sistemov upravljanja in nadzora ter na ponavljanje napak;  
185. je zaskrbljen zaradi ugotovitev Ra čunskega sodiš ča, da ni nobenega zagotovila, da mehanizmi finan č­
nih popravkov dejansko na ustrezen na čin poravnajo vse operativne programe in da se razrešijo vse 
pomembne zadeve; ugotavlja, da Ra čunsko sodiš če poleg tega ni odkrilo dokazov, da mehanizmi 
finan čnih popravkov trajno izboljšajo sisteme, kar bi prepre čilo ponavljanje ugotovljenih napak; v 
zvezi s tem se izrecno sklicuje na posebno poro čilo št. 3/2012 (  1 ) (to čki 83 in 84); zato poziva 
Komisijo, naj zagotovi celovito oceno narejenih finan čnih popravkov in njihovega u činka na te 
sisteme v smislu prepre čevanja ponavljanja istih napak (zlasti tistih sistemske narave) v prihodnosti; 
poziva Komisijo, naj do konca leta 2013 obvesti Parlament o svojih sklepih; poziva jo tudi, naj v 
naslednjem programskem obdobju 2014–2020 uporabi vse zadevne ugotovitve in predloži predloge 
za spremembo uredb, kjer je to primerno;  
186. z zadovoljstvom opaža nenehna prizadevanja Komisije, da bi okrepila in hkrati poenostavila dolo čbe o 
kontroli kohezijske politike; meni, da bi morali predlagani ukrepi za programsko obdobje 
2014–2020, na primer posebna predhodna pogojnost, letne izjave o upravljanju, potrjevanje letnih 
ra čunovodskih izkazov, revizijska mnenja ali strožja pravila za zamenjavo neupravi čenih odhodkov, 
dodatno prispevati k zmanjševanju stopnje napak; podpira čedalje ve čjo usmerjenost v rezultate in 
tematsko osredoto čenost kohezijske politike, ki bi morali zagotoviti visoko dodano vrednost sofinan ­
ciranih dejavnosti;  
187. zahteva strožje preverjanje pogojevanja za pla čila iz strukturnih skladov, da bi zagotovili, da se v vseh 
državah članicah spoštujejo pravila za pravilno uporabo strukturnih skladov;  
Priporo čila 
188. poziva Komisijo, naj pomaga državam članicam pri oblikovanju osnutkov celovitih, smiselnih in 
primerljivih poro čil o revizijskem nadzoru, ki vklju čujejo poglavje o prispevku sredstev Unije v 
zadevni državi za uresni čitev ciljev strategije Evropa 2020 tako na nacionalni kot na regionalni ravni, 
če upoštevamo individualni razvojni potencial posamezne regije in možnost preobrazbe v središ če 
gospodarske rasti;  
189. s tega vidika opozarja Komisijo in države članice na dejstvo, da bi morali biti operativni programi na 
osnovi ciljev strategije Evropa 2020 vedno bolj zasnovani tako, da bi bili njeni podcilji to čno dolo čeni, 
izmerljivi, dosegljivi, pomembni in pravo časni, saj bi bil tako program primeren za revizije uspešnosti; 
ugotavlja, da bi vzpostavitev skupnega sistema kazalnikov rezultatov in u činka prispevala k ocenje ­
vanju napredka razli čnih programov v smislu njihove u činkovitosti in uspešnosti, ne zgolj v smislu 
njihovega finan čnega izvajanja;  
190. opominja države članice, da je zaradi strogih časovnih omejitev za izvajanje projektov potrebna zrela 
projektna zasnova, zlasti za ve čje infrastrukturne projekte, da jih bo mogo če za četi izvajati v za četku 
naslednjega programskega obdobja 2014–2020;SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/53  
( 1 ) Posebno poro čilo Ra čunskega sodiš ča št. 3/2012 z naslovom „Strukturni skladi: ali je Komisija uspešno obravnavala 
pomanjkljivosti, ugotovljene v upravljavskih in kontrolnih sistemih držav članic?“
191. se strinja z Ra čunskim sodiš čem, da bi morala Komisija dodatno okrepiti obstoje či sistem sankcij 
(prekinitev, odložitev, finan čni popravki) z zmanjšanjem možnosti nadomestila neupravi čenih 
odhodkov z drugimi odhodki v naslednjem programskem obdobju, kar bi zagotovilo dodatno spod ­
budo za države članice, da bi poskušale odkriti in popraviti napake v zgodnji fazi;  
192. poziva Komisijo, naj v posvetovanju z Ra čunskim sodiš čem vzpostavi pregleden sistem, ki na eni 
strani dopuš ča upoštevanje letnih finan čnih popravkov, na drugi strani pa tudi finan čne popravke med 
trajanjem programskega obdobja;  
193. poziva Komisijo, naj pomaga državam članicam pri izboljševanju u činkovitosti kontrol prve stopnje in 
nacionalnih revizijskih organov z izmenjavo najboljših praks in tesnejšim sodelovanjem med Komisijo, 
Ra čunskim sodiš čem in nacionalnimi organi („tristranska sre čanja“); prav tako meni, da bi lahko 
nacionalni revizijski organi ve čji poudarek namenili spremljanju doseženih rezultatov in u činkovitosti 
črpanja sredstev Unije, namesto da uporabljajo zgolj koli činski pristop, ne ozirajo č se na kon čne cilje 
projekta;  
194. poziva Komisijo, naj za čne pripravljati priro čnik s primeri najboljših praks iz trenutnega programskega 
obdobja, vanj pa vklju či prakti čne rezultate, dosežen u činek in ugotovitve, da bi optimizirala proces 
črpanja in zmanjšala stopnjo napak; v zvezi s tem ugotavlja, da bi imeli korist morebitni prihodnji 
upravi čenci v naslednjem programskem obdobju 2014–2020, vklju čno s Hrvaško, pa tudi države 
potencialne kandidatke;  
Promet in turizem  
195. ugotavlja, da je Ra čunsko sodiš če glede na izvrševanje prora čuna za prora čunsko leto 2011 enako kot 
leto poprej sklenilo, da se bo namesto na prometno osredoto čilo na kohezijsko in energetsko politiko; 
poudarja, da je cilj prometnih politik razviti notranji trg, spodbuditi konkurenco in inovacije ter 
povezati prometna omrežja;  
196. ugotavlja, da je do zmanjšanja sredstev za obveznosti v letu 2011 na podro čju sodelovanja pri 
prometu za skupno podjetje Čisto nebo v višini 51 milijonov EUR prišlo zaradi pregleda pristopa 
industrijske politike, do zmanjšanja sredstev za pla čila v višini 60 milijonov EUR za projekte v 
skupnem interesu vseevropskih prometnih omrežij pa zaradi izbire pravega trenutka in možnosti 
za uporabo vseh prenesenih sredstev iz leta 2010; priznava, da je zmanjšanje denarnega toka za 
skupno podjetje SESAR v skladu s priporo čilom Ra čunskega sodiš ča; 
197. je razo čaran, da je Parlament po nizki izkoriš čenosti sredstev za pla čila za varnost v prometu v letu 
2010 od Komisije zahteval obrazložitev zaradi prenizke porabe, a slednja ni posredovala podrobnejših 
informacij o stopnji sredstev in njihovi izkoriš čenosti v letu 2011;  
198. ugotavlja, da zaradi zna čilnosti s prometom povezanih projektov pogosto prihaja do zgoš čevanja 
precejšnjega deleža pla čil v omejenem obdobju, zlasti ob koncu leta, in je zaskrbljen, saj bi to utegnilo 
negativno vplivati na revizijo;  
Zaposlovanje in socialne zadeve  
Stopnja napak v primerjavi z u činkovitostjo  
199. ugotavlja, da je Ra čunsko sodiš če ocenilo najverjetnejšo stopnjo napak na tem podro čju porabe na 
2,2 % in da njegove revizije kažejo na pomanjkljivosti zlasti pri „pregledih prve stopnje“ v zvezi z 
odhodki, za katere so odgovorni organi za upravljanje in posredniška telesa v državah članicah;  
200. ugotavlja, da je generalni direktor leta 2011 v letnem poro čilu o dejavnostih izrazil pridržke v zvezi z 
operativnimi programi v Belgiji, na Češkem, v Nem čiji, Italiji, Španiji, Latviji, Litvi, Romuniji, na 
Slovaškem in v Združenem kraljestvu;  
201. z zadovoljstvom ugotavlja, da je najverjetnejša stopnja napak blizu praga pomembnosti, kar kaže, da 
je dosledna uporaba prekinitev, odložitev in finan čnih popravkov pozitivno vplivala na skupno 
stopnjo napak;SL L 308/54 Uradni list Evropske unije 16.11.2013
202. je zaskrbljen zaradi dejstva, da so imeli organi držav članic pri 76 % transakcij na podro čju regionalne 
politike, na katere so vplivale napake, na voljo dovolj informacij, da bi lahko vsaj nekatere napake 
odkrili in popravili pred potrditvijo odhodkov Komisiji;  
203. poudarja, da je naloga nacionalnih revizijskih organov razvijati potreben notranji samonadzor pravil in 
ukrepov, da bi bilo mogo če odkrivati in popravljati napake, storjene na „prvi stopnji“;  
204. je seznanjen s številnimi pridržki (24 programov) GD Komisije za zaposlovanje (EMPL) iz leta 2011, 
ki zajemajo 57,7 milijona EUR; poleg tega ugotavlja, da so bila pla čila za 21 programov za časno 
prekinjena, in sicer v vrednosti 911 milijonov EUR; pozdravlja strogi pristop Komisije, vklju čno s 
splošnim pravilom, da skupno preostalo tveganje 2 % privede do pridržka za zadevni program;  
205. pozdravlja dejstvo, da je bilo podro čje zaposlovanja in socialnih zadev leta 2011 prvi č vzor čeno in 
ocenjeno lo čeno od poglavja kohezijske politike; pozdravlja dejstvo, da se je zmanjšala stopnja napak 
za to podro čje politike in sedaj znaša 2,2 %, medtem ko je povpre čna stopnja napak za politi čna 
podro čja 3,9 %; ugotavlja pa, da so bili povrnjeni neupravi čeni stroški;  
206. poudarja, da je treba zaradi opredeljevanja pomanjkljivosti in doseganja napredka spremljati in meriti 
uspešnost finan čnih instrumentov glede na cilje politik – cilje Evropa 2020; poziva k zagotavljanju 
informacij in podatkov o uspešnosti na letni ravni; meni, da je zaradi trenutne gospodarske in 
finan čne krize bistvenega pomena zagotavljati podatke o uspešnosti ukrepov Evropskega socialnega 
sklada (ESS) na podlagi ve č meril;  
207. obžaluje, da kljub pove čanju sredstev v prora čunskih vrsticah ESS, ki je rezultat prerazporeditev med 
prora čunskimi vrsticami ter spremembe prora čuna, zaradi nezadostnih odobritev pla čil upravi čencem 
ni bilo mogo če izpla čati 2,7 milijarde EUR neporavnanih pla čil; poziva Komisijo, naj predlaga 
natan čne odobritve pla čil, ter Svet, naj se o njih dogovori med letnim prora čunskim postopkom, 
da bi se izognili negotovosti in nepotrebnim postopkovnim bremenom za prora čunski organ ter 
upravi čencem zagotovili pravo časna pla čila; 
208. pozdravlja dejstvo, da je bil v vrstico za operativno-tehni čno pomo č ESS dodan znesek 3,25 milijona 
EUR za uporabo specifi čnega strokovnega znanja in neposredno podporo izvajanju operativnega 
programa ESS za Gr čijo; 
209. poudarja, da je treba izboljšati u činkovitost in kakovost dela revizijskih organov za ESS;  
210. ugotavlja, da je delež porabe za zaposlovanje v okviru programa Progress nekoliko manjši od deleža, 
ki ga ima v programu; glede na sklepe ocenjevalnega poro čila (  1 ) meni, da je treba pove čati porabo za 
politi čno svetovanje, raziskovanje, analize in razpravo o vprašanjih zaposlovanja;  
211. ponovno poziva, da je treba z vidika izvajanja zagotoviti nadzorovano pove čevanje skupnih pla čil 
glede na obveznosti, da ne bi prišlo do pretiranega pove čanja neporavnanih obveznosti (65 % celot ­
nega obsega kohezijskega sklada ob koncu leta 2011);  
Viri napak  
212. ugotavlja, da je Ra čunsko sodiš če odkrilo povra čilo neupravi čenih stroškov v višini 13 % pri 180 
revidiranih transakcijah v Evropskem socialnem skladu in da takšne napake predstavljajo 77 % vseh 
koli činsko opredeljivih napak in približno 73 % predvidene stopnje napak za to skupino;SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/55  
( 1 ) The Mid-term Evaluation of Progress (Vmesna ocena programa Progress) – kon čno poro čilo, Ecorys, 22. december 
2011
213. je zelo zaskrbljen, da 86 % stopnje napak, ki jo je izra čunalo Ra čunsko sodiš če na ravni Unije za 
Evropski socialni sklad, izhaja iz nepravilne uporabe nacionalnih pravil, kar obsega vse od pisarniških 
napak, nepotrebno zapletenih pravil (tj. „gold plating“, čezmerno urejanje) do nezadostnih kontrol 
prve stopnje;  
Poro čanje in finan čni popravki  
214. meni, da popravni mehanizmi Komisije na ustrezen na čin obravnavajo napake in pomanjkljivosti, 
odkrite v ve čletnem obdobju in ob zaklju čku poslovnih knjig: ugotavlja, da je Komisija vse do 
novembra 2012 poleg ukrepov, sprejetih leta 2011, sprejela dva sklepa o odložitvi in 34 prekinitev 
v vrednosti 153 milijonov EUR; poleg tega ugotavlja, da je zahtevala za 153 milijonov EUR finan čnih 
popravkov do novembra 2012;  
Napredek ob zaklju čku programskega obdobja 2000–2006  
215. potrjuje, da morajo države članice predložiti tri dokumente v zvezi z zaklju čkom poslovnih knjig: 
potrjeni izkaz o kon čnih odhodkih, vklju čno z vlogo za kon čno pla čilo, kon čno poro čilo o izvajanju 
ter izjavo o zaklju čku pomo či; za programsko obdobje se upošteva 239 operativnih programov;  
216. je seznanjen s tem, da se je do konca oktobra 2012 zaklju čilo 149 programov (62 %); ugotavlja, da je 
bilo še vedno odprtih za 1 889 milijonov EUR prevzem obveznosti;  
Prepre čevanje goljufij  
217. je zadovoljen, da sta GD EMPL in GD REGIO razvila pametna orodja IT za prepre čevanje, odkrivanje 
in preiskovanje goljufij, na primer orodje za ocenjevanje tveganja ARACHNE; poudarja, da je bil v 
Belgiji, na Portugalskem in na Madžarskem izveden pilotni projekt, na podlagi katerega so prvotnemu 
orodju za ocenjevanje tveganja dodali module, ki so sposobni dopolniti podatke z zunanjimi javno 
dostopnimi informacijami; se zaveda, da bo orodje ARACHNE nared spomladi 2013, do konca leta 
2013 pa ga bodo lahko za čele prostovoljno uporabljati vse države članice;  
Priporo čila 
218. poziva Komisijo, naj pomaga državam članicam pri oblikovanju osnutkov celovitih, smiselnih in 
primerljivih poro čil o revizijskem nadzoru, ki vklju čujejo poglavje o prispevku sredstev Unije v 
zadevni državi članici za uresni čitev ciljev strategije Evropa 2020;  
219. s tega vidika opozarja Komisijo in države članice na dejstvo, da bi morali biti operativni programi na 
osnovi ciljev strategije Evropa 2020 vedno bolj zasnovani tako, da bi bili njihovi podcilji to čno 
dolo čeni, izmerljivi, dosegljivi, pomembni in pravo časni, saj bi bil tako program primeren za revizije 
uspešnosti;  
220. se strinja z Ra čunskim sodiš čem, da bi morala Komisija dodatno okrepiti obstoje či sistem sankcij 
(prekinitev, odložitev, finan čni popravki) z zmanjšanjem možnosti nadomestila neupravi čenih 
odhodkov z drugimi odhodki v naslednjem programskem obdobju, kar bi zagotovilo dodatno spod ­
budo za države članice, da bi poskušale odkriti in popraviti napake v zgodnji fazi;  
221. poziva Komisijo in Ra čunsko sodiš če, naj vzpostavita pregleden sistem, ki na eni strani dopuš ča 
upoštevanje letnih finan čnih popravkov, na drugi strani pa tudi finan čne popravke med trajanjem 
programskega obdobja;  
222. poziva Komisijo, naj pomaga državam članicam pri izboljševanju u činkovitosti kontrol prve stopnje in 
nacionalnih revizijskih organov z izmenjavo najboljših praks in tesnejšim sodelovanjem med Komisijo, 
Ra čunskim sodiš čem in nacionalnimi organi („tristranska sre čanja“); pozdravlja tristranska sre čanja kot 
pomemben del kontradiktornega procesa, katerih cilj je pove čati sodelovanje med strankami za 
namene u činkovitejšega odkrivanja in popravljanja napak, zlasti v povezavi z ESS;SL L 308/56 Uradni list Evropske unije 16.11.2013
223. soglaša s Komisijo, da bi se bilo treba še posebej osredoto čiti na  
— izpopolnitev prijavljanja stroškov in njihovega preverjanja na nacionalni/regionalni ravni,  
— podporo organom upravljanja in nadzora pri odkrivanju glavnih virov napak v najbolj kriti čnih 
operativnih programih,  
— okrepljeno uporabo „poenostavljenih možnosti obra čunavanja stroškov“, ki zagotavljajo povra čila 
na podlagi standardnih lestvic stroškov na enoto, posrednih stroškov na podlagi vnaprej dolo če­
nega pavšalnega odstotka neposrednih stroškov projekta ter pavšalnih zneskov;  
Bolgarija in Romunija  
224. je zaskrbljen zaradi vmesnega poro čila Komisije o napredku Romunije v okviru mehanizma za 
sodelovanje in preverjanje, zlasti glede na zmogljivost Romunije za zaš čito finan čnih interesov Unije; 
je zaskrbljen zaradi ocene v poro čilu, da je bil pri prepre čevanju in kaznovanju korupcije pri javnih 
naro čilih dosežen le omejen napredek; poudarja, kako pomemben je predlog iz poro čila, naj vlada 
imenuje novo vodstvo tožilstva in nacionalne agencije za boj proti korupciji; poziva Komisijo, naj 
neomajno in odlo čno pritiska na romunsko vlado, da bo ta povsem razumela in za čela izvajati 
priporo čila Komisije; nenazadnje pri čakuje, da bo Komisija v sodelovanju z romunsko vlado sprejela 
vrsto ukrepov, s katerimi bi izboljšali integriteto romunskega pravnega sistema;  
225. je zaskrbljen zaradi poro čila Komisije o napredku Bolgarije v okviru mehanizma za sodelovanje in 
preverjanje v zvezi z nadaljnjimi prizadevanji, ki so potrebna, da bi v nadzorovanih sektorjih dosegli 
oprijemljive rezultate; poziva k u činkovitemu izvajanju obstoje čega zakonodajnega in institucionalnega 
okvira; je zaskrbljen nad izjavo iz poro čila, da vrhovni sodni svet ni uporabil novih pooblastil, ki so 
mu bila dodeljena in s katerimi bi lahko u činkovito popeljal sodstvo skozi celovit reformni proces; 
pozdravlja prizadevanja bolgarske vlade, da bi ponovno vzpostavila vrhovni sodni svet in mu podelila 
mandat, s katerim bi lahko izvedel temeljne reforme, in sicer z naslednjimi novimi pravili: javna 
zaslišanja kandidatov za vrhovni sodni svet, jasna merila za njihovo poklicno usposobljenost in 
izobrazbo ter vizija za u činkovitost, odgovornost in integriteto sodstva; potrjuje, da se na novo 
vpeljane specializirane strukture zavzemajo za prilagoditev sedanjih struktur za u činkovitejši boj 
proti organiziranemu kriminalu; je vseeno seznanjen z mnenjem v poro čilu, da novi instrumenti v 
pomembnih primerih še niso dosegli pri čakovanih rezultatov; z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da so 
preiskave domnevne korupcije in zlorabe položaja sodnikov naletele na izjemno šibak odziv sodstva; 
se poleg tega boji, da bi utegnilo nedosledno izvajanje zakonodaje o javnih naro čilih povzro čiti 
pomemben vir korupcije, povzro čiti resne kršitve pravil Unije o javnih naro čilih in privesti do 
pomanjkljivega zagotavljanja javnih dobrin z evropsko dodano vrednostjo, to pa bi pomenilo tratenje 
javnih sredstev Unije; pozdravlja spremenjeni zakon o javnih naro čilih, ki vzpostavlja predhodne 
kontrole razpisnih postopkov, da bi zagotovili primerno porabo javnih sredstev; poziva Komisijo, 
naj neomajno in odlo čno pritiska na bolgarske institucije, da bodo te za čele izvajati priporo čila 
Komisije; nenazadnje pri čakuje, da bo Komisija v sodelovanju z bolgarskim sodstvom sprejela vrsto 
ukrepov, s katerimi bi izboljšali integriteto bolgarskega pravnega sistema;  
Nadzor nad strukturnimi skladi na Češkem  
226. je seznanjen s tem, da je češka vlada leta 2012 izvedla akcijski na črt; zaskrbljeno ugotavlja centrali ­
zacijo revizijskih dejavnosti pod okriljem glavnega revizijskega organa na češkem ministrstvu za 
finance, saj je Ra čunsko sodiš če poro čalo o neu činkovitosti tega revizijskega organa; poziva Komisijo, 
naj organu za podelitev razrešnice poro ča o prilagoditvah v zvezi z osebjem revizijskega organa na 
podlagi analize češke vlade, kot je bilo zahtevano v akcijskem na črtu;SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/57
227. je seznanjen s tem, da Komisija ni uvedla popravkov zaradi neu činkovitosti revizijskega sistema na 
Češkem; ugotavlja pa, da je Komisija uvedla popravke za nekatere operativne programe, predvsem 
zaradi pomanjkljivosti pri delovanju upravljavskih in kontrolnih sistemov (napake pri javnih naro čilih 
in izbiri dejavnosti); ugotavlja, da je mogo če uporabljene popravke dodeliti drugim projektom; je 
zaskrbljen zaradi prvotnih informacij Ra čunskega sodiš ča, da je češko ministrstvo za finance izrabilo 
svojo vlogo revizijskega organa in organa za potrjevanje ter vplivalo na kon čno stopnjo napak; 
zahteva, da Komisija o tej zadevi podrobno poro ča Parlamentu; poziva Komisijo, naj v sodelovanju 
s češko vlado pripravi akcijski na črt ter sprejme nadaljnje ukrepe glede izvajanja obstoje čega akcijskega 
na črta, ki se loteva jedra pomanjkljivosti revizijskega sistema;  
Vprašanja, povezana s spolom  
228. poudarja, da je v skladu s členom 8 PDEU spodbujanje enakosti med moškimi in ženskami eno 
temeljnih na čel Unije; znova zahteva, da vse interesne skupine v prora čunskem postopku Unije pri 
pripravi prora čuna upoštevajo vidik spola; zato poziva Ra čunsko sodiš če, naj izvrševanje prora čuna 
Unije, kjer je ustrezno, oceni z vidika enakosti spolov;  
229. obžaluje, da letno poro čilo ne vsebuje ugotovitev Ra čunskega sodiš ča oziroma odgovorov Komisije v 
zvezi s prora čunsko porabo za spodbujanje enakosti moških in žensk;  
230. je seznanjen s številnimi ugotovitvami Ra čunskega sodiš ča in tudi odgovori Komisije o zaposlovanju 
in socialnih zadevah, politi čnem podro čju, kjer je enakost spolov obravnavana prednostno; poziva 
Ra čunsko sodiš če, naj posreduje konkretne podrobnosti v zvezi z morebitnimi ugotovitvami o prora ­ 
čunski porabi za enakost spolov;  
231. znova poziva k nadaljnjim prizadevanjem za zbiranje podatkov glede na spol, ki bodo omogo čili 
spremljanje vpliva prora čunske porabe na gospodarske in družbene priložnosti za ženske in moške in 
ki jih bo mogo če vklju čiti v poro čila o izvrševanju prora čuna; poudarja, da bo novi ve čletni finan čni 
okvir priložnost za uvedbo in zbiranje takšnih podatkov ter za uporabo na črtovanja prora čuna ob 
upoštevanju vidika spola kot orodja dobrega upravljanja;  
Zunanji odnosi, pomo č in širitev  
232. poudarja, da je treba sredstva Unije upravljati v skladu z na čeli preglednosti in dobrega upravljanja; je 
seznanjen z ugotovitvijo Ra čunskega sodiš ča, da v razdelku 4 prora čuna pri pla čilih za prora čunsko 
leto 2011 ni bilo pomembnih napak, so se pa pojavile pri vmesnih in kon čnih pla čilih; poleg tega 
ugotavlja, da vseh napak ni bilo mogo če koli činsko opredeliti;  
233. opozarja na poseben zna čaj financiranja zunanje pomo či Unije, ki, čeprav naj bi zanjo veljala ista 
pravila in zahteve za nadzor kot za preostali prora čun Unije, ga delno izvajajo osebe in organi zunaj 
Unije, v časih v težkih razmerah, pri čemer mora ostati odzivna in prilagodljiva na krize in potrebe;  
234. podpira vsa priporo čila Ra čunskega sodiš ča za poglavje „Zunanji odnosi, pomo č in širitev“, zlasti tista, 
ki zadevajo generalni direktorat za službo za instrumente zunanje politike in nujne izboljšave na 
podro čju upravljanja prora čuna skupne zunanje in varnostne politike;  
235. poudarja, da je pri upravljanju sredstev, dodeljenih misijam za opazovanje volitev, nujna ve čja pregled ­
nost; poziva Komisijo, naj prora čunskemu organu za vsako prora čunsko leto posreduje poro čilo z 
odhodki za vsako misijo, v katerem bodo podrobno navedene vse prora čunske postavke z odhodki, 
povezanimi z zunanjimi izvajalci storitev;  
236. opozarja, da morajo druge volilne misije ali delegacije Unije ponovno uporabiti material misij za 
spremljanje volitev (pohištvo, ra čunalniki itd.), da bi ga čim bolj u činkovito uporabljali;SL L 308/58 Uradni list Evropske unije 16.11.2013
237. pozdravlja dejstvo, da je Komisija razvila izboljšani okvir obvladovanja tveganj za prora čunsko 
podporo (ki se je za čel v celoti uporabljati 1. januarja 2013) kot del novih smernic o prora čunski 
podpori v odgovor na klju čna priporo čila Ra čunskega sodiš ča; 
238. v zvezi s prora čunsko podporo pa ugotavlja, da je Ra čunsko sodiš če izreklo pridržke in opozorila 
glede tveganja za nepravilnosti, goljufije in korupcijo; ponovno izraža globoko prepri čanje, da mora 
prora čunska podpora po eni strani ostati pomembna oblika zunanje pomo či, po drugi strani pa 
izpolniti zelo visoko zastavljene politi čne, pravne in revizijske pogoje;  
239. pozdravlja rezultate ocenjevalnega poro čila o u činkovitosti pomo či Unije, ki se izvaja prek organizacij 
civilne družbe; opozarja, da je eno glavnih priporo čil poro čila zmanjšanje negativnega vpliva okornih 
postopkov na u činkovitost programov, ki jih izvajajo organizacije civilne družbe, ter pozdravlja 
dejstvo, da se uvajajo nove možnosti za poenostavitev dostopa do financiranja;  
240. pozdravlja dejstvo, da Komisija obravnava prepoznavnost projektov Unije kot klju čni element dobrega 
izvajanja projektov in da je bila uvedena obveznost priprave komunikacijskega na črta za vsak projekt;  
241. z zadovoljstvom ugotavlja, da je bila po oceni Ra čunskega sodiš ča stopnja napak za zunanjo pomo č v 
okviru prora čuna Unije pod pragom pomembnosti v obdobju dveh zaporednih let; je kljub temu 
zaskrbljen, da so se pri vmesnih in kon čnih pla čilih pojavile pomembne napake ter da je splošna 
pogostost napak pri pla čilih, ki jo je ugotovilo Sodiš če, višja kot v preteklih dveh letih (33 % leta 
2011, kar je ve č v primerjavi s 23 % leta 2010 in 22 % leta 2009);  
242. je zaskrbljen, ker je bilo ponovno ugotovljeno, da so nadzorni in kontrolni sistemi EuropeAid in GD 
ECHO le deloma u činkoviti; zlasti poudarja, da je treba te sisteme izboljšati v delegacijah; poziva 
Komisijo, naj predvidi zadostna sredstva, da bi osebje delegacij lahko pravo časno in zadovoljivo 
izvajalo dejavnosti spremljanja in nadzora; pozdravlja dejstvo, da je bila julija 2011 uvedena nova 
razli čica polletnega poro čila o upravljanju zunanje pomo či, ki je namenjeno krepitvi odgovornostnih 
povezav med delegacijami in sedeži EuropeAid;  
243. ponovno izraža zaskrbljenost zaradi visoke pogostosti napak v informacijskem sistemu za upravljanje 
zunanje pomo či (CRIS), kar lahko vpliva na zanesljivost podatkov, uporabljenih za pripravo letnih 
ra čunovodskih izkazov; poziva Komisijo, naj še naprej vlaga v izboljševanje kakovosti podatkov in 
razvoj funkcij sistema CRIS, zlasti s povezovanjem revizijskih ugotovitev in izterjave sredstev (  1 ); 
244. z zadovoljstvom pri čakuje prve rezultate nove metodologije Komisije za izra čun stopnje preostale 
napake, ki se bo za prora čunsko leto 2012 prvi č uporabila za vse direktorate za zunanje odnose;  
245. je skupaj z Ra čunskim sodiš čem mo čno zaskrbljen zaradi nezadostnih kadrovskih virov za upravljanje 
pomo či, zlasti v oddelku EuropeAid za notranjo revizijo in v delegacijah, ter morebitnega negativnega 
vpliva pogostih menjav pogodbenega osebja na sedežu ter reorganizacije upravljanja pomo či od srede 
leta 2011, ki jo je izvedla Komisija; poziva Svet kot drugo vejo prora čunskega organa, naj prevzame 
svojo odgovornost pri zagotavljanju, da se bo v prihodnjih letih lahko pomo č še naprej upravljala v 
skladu z najvišjimi standardi;  
246. ugotavlja, da so bila v letu 2011, prvem celem letu delovanja Evropske službe za zunanje zadeve 
(ESZD), sredstva dodeljena lo čeno za uslužbence ESZD in Komisije; je zaskrbljen, ker je ESZD leta 
2011 uporabila vsaj 43 oseb-let, dodeljenih za EuropeAid, kar presega omejitev iz dogovora o 
fleksibilnosti, dolo čeno v delovnih pogojih, usklajenih s pogajanji med organizacijama; ker se ne 
sme ogroziti dobrega finan čnega upravljanja pomo či Unije, poziva ESZD in Komisijo, naj v celoti 
spoštujeta delovne pogoje, zlasti ob upoštevanju dejstva, da se uslužbenci EuropeAid osredoto čajo na 
zagotavljanje ustreznega upravljanja pomo či;SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/59  
( 1 ) Glej tudi posebno poro čilo Ra čunskega sodiš ča št. 5/2012 z naslovom „Skupni informacijski sistem RELEX (CRIS)“.
247. poudarja dejstvo, da na črtovane okrepitve kadrovskih virov za EuropeAid v regiji, vklju čeni v sosedsko 
politiko, ne bi smeli izvesti tako, da bi zmanjšali število uslužbencev, ki upravljajo pomo č Unije za 
najmanj razvite države in druge države z nizkim dohodkom v drugih regijah, in ga prerazporedili 
osebju za sosedsko politiko; meni, da je treba morebitne dodatne potrebe pokriti z dodatnim osebjem;  
248. poziva Komisijo in ESZD, naj se pri zasnovi novih programov porabe v naslednjem ve čletnem 
finan čnem okviru za obdobje 2014–2020 bolj osredoto čita na merjenje rezultatov in u činkov, med 
drugim z uporabo vnaprej dolo čenih, jasnih, preglednih in merljivih kazalnikov za posamezne države, 
prilagojenih zna čilnostim in ciljem vsakega instrumenta; podpira priporo čilo Ra čunskega sodiš ča, da bi 
morala Komisija opredeliti cilje politik in tako bolje prikazati, kako bo v naslednjem programskem 
obdobju zagotavljala dodano vrednost Unije; poziva k temu, da bi v fazo ocenjevanja pomo či Unije 
vklju čili vse ustrezne zainteresirane strani, vklju čno s civilno družbo in lokalnimi organi v partnerskih 
državah;  
249. je zaskrbljen zaradi razli čnih metodologij, ki jih Ra čunsko sodiš če na eni strani uporablja za izra čun 
stopnje napak za transakcije v okviru zunanjih odnosov, pomo či in širitve v skupnem prora čunu in na 
drugi strani za stopnjo napak za pla čila iz Evropskega razvojnega sklada; je seznanjen s tem, da je 
Ra čunsko sodiš če sklenilo z letom 2012 uskladiti svojo metodologijo, da bo Parlamentu zagotovilo 
enoten pregled nad vsemi dejavnostmi na podro čju zunanjega delovanja Unije;  
250. po ustanovitvi ESZD zahteva jasno dodelitev in uskladitev vlog ter odgovornosti Komisije in ESZD v 
zvezi z na črtovanjem in izvrševanjem prora čuna v tretjih državah;  
251. poziva Komisijo, naj pred julijem 2013 sporo či število nevladnih organizacij, h katerim prispeva Unija 
in ki z izjemo sredstev vladnih agencij ne ustvarjajo nobenih prihodkov;  
252. poziva k pripravi podrobnega povzetka dodelitve sredstev v Libiji; poziva k pojasnitvi, ali je bil 
nadaljnji prenos pooblastil veleposlanika Unije v Libiji preklican;  
253. poziva Komisijo, naj v poro čilih o napredku zaradi ve čje preglednosti uvede sistem barv semaforja, da 
bi pokazala, katera podro čja so se glede na prejšnje leto izboljšala oziroma poslabšala;  
Pomo č Haitiju  
254. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da kazalniki uspešnosti za prora čunsko podporo Republiki Haiti niso bili 
objavljeni; poziva Komisijo, naj objavi te kazalnike in ustrezne ocene uspešnosti vlade Haitija, 
potrebne za upravi čenost do prora čunske podpore;  
255. je seznanjen s tem, da so nova merila za prora čunsko podporo dolo čena v politiki Komisije z 
naslovom „Prihodnji pristop k prora čunski podpori Unije za tretje države“; poziva Komisijo, naj od 
leta 2013 za prora čunsko podporo vladi Haitija pregledno uporablja ta merila;  
256. globoko obžaluje, da Komisija kljub obljubam še vedno ni objavila seznama projektov na Haitiju, ki 
jih financira Unija; poziva Komisijo, naj brez odlašanja objavi ta seznam in predloži oceno trajnosti 
teh projektov v naslednjih petih letih;  
257. poziva Komisijo, naj v letu 2013 izvede preloženo prvo celovito oceno u činka programa pomo či 
Unije za Haiti in naj organu za podelitev razrešnice o tem predloži poro čilo; 
258. je zaskrbljen zaradi ugotovitev Ra čunskega sodiš ča v posebnih poro čilih št. 1/2012 in št. 13/2012 o 
učinkovitosti razvojne pomo či Evropske unije za zanesljivo preskrbo s hrano v podsaharski Afriki 
oziroma o razvojni pomo či Evropske unije za oskrbo s pitno vodo in osnovno sanitarno oskrbo v 
državah podsaharske Afrike, kar zbuja pomisleke o trajnosti pomo či Unije; pozdravlja priporo čila 
Ra čunskega sodiš ča v teh dveh poro čilih in poziva Komisijo, naj jih upošteva, da bi zagotovila čim 
ve čjo koristnost odhodkov Unije za razvoj;SL L 308/60 Uradni list Evropske unije 16.11.2013
259. pozdravlja ustanovitev skrbniških skladov Unije na podlagi nove finan čne uredbe (EU, Euratom) št. 
966/2012, ki bodo pove čali opaznost delovanja Unije in omogo čili strožji nadzor nad verigo dostave 
sredstev Unije; zahteva, naj Komisija poro ča Parlamentu o u činkovitosti teh skladov;  
Raziskave in druge notranje politike  
260. je zaskrbljen, ker se raziskovalni okvirni programi izvajajo s centraliziranim neposrednim in centra ­
liziranim posrednim upravljanjem, ki vklju čuje šest generalnih direktoratov Komisije in dve izvajalski 
agenciji; ugotavlja tudi, da dele prora čuna izvršujejo s posrednim centraliziranim upravljanjem skupna 
podjetja in Evropska investicijska banka;  
261. obžaluje, da sta odlo čanje in razdelitev odgovornosti nejasna zaradi velikega števila služb Komisije, ki 
so vklju čene v to podro čje politike; poziva Komisijo, naj pregleda porazdelitev podro čij, ki jih imajo 
komisarji, da bi jih bolje uskladila s porazdelitvijo pristojnosti med odbore Parlamenta in z uveljav ­
ljeno prakso v državah članicah;  
262. je zaskrbljen zaradi zamude pri razgradnji jedrske elektrarne Ignalina (INPP) v Litvi zaradi sporov med 
oblastmi in pogodbenimi izvajalci; pozdravlja in podpira dejstvo, da sta Komisija in mednarodna 
skupnost donatorjev sklenili za časno ustaviti finan čno podporo projektu, kar je v skladu s priporo čili 
Odbora Evropskega parlamenta za prora čunski nadzor, dokler se ta spor ne reši;  
263. je izjemno zaskrbljen, ker trenutno ni znano, kolikšen znesek bo potreben za izpeljavo postopka 
razgradnje; priznava, da je za razgradnjo še zmeraj potreben precejšen znesek, in obžaluje dejstvo, da 
države članice niso vzpostavile potrebnih mehanizmov, s katerimi bi zagotovile dodatna sredstva; 
opozarja in poudarja, da je dokon čna odgovornost za varno zaprtje jedrskih elektrarn v rokah države 
članice, v kateri je posamezna jedrska elektrarna; ugotavlja, da neupoštevanje te obveznosti ogroža 
državljane Unije;  
264. je seznanjen s tem, da je Evropska banka za obnovo in razvoj naro čila izvedensko mnenje, med 
drugim tudi pri švedskih strokovnjakih (švedski homologacijski organ), ki je potrdilo varnost rezer ­
voarjev za gorivo GNS; zaskrbljeno ugotavlja, da ta že pred nekaj časa predložena dokumentacija o 
rezervoarjih ni bila posredovana litovskemu homologacijskemu organu; opozarja, da je treba, dokler 
gorivo ne bo v rezervoarjih, jedrsko elektrarno Ignalina upravljati enako kot elektrarne, ki obratujejo, 
kar pomeni, da mora Unija še naprej financirati približno 2 000 zaposlenih; poziva Komisijo, naj ne 
dopusti, da bi litovska vlada odlašala z dovoljenjem oziroma dodatno zavla čevala s projektom; prav 
tako zahteva, da Komisija pripravi natan čen časovni na črt in v primeru neupoštevanja uvede sankcije;  
265. poziva Bolgarijo, Litvo in Slovaško, naj pripravijo na črte za razgradnjo, vklju čno s podrobno oprede ­
ljenimi finan čnimi sredstvi, in razložijo, kako bodo financirale zaprtje jedrskih elektrarn;  
Stopnja napak v primerjavi z u činkovitostjo  
266. ugotavlja, da je Ra čunsko sodiš če najverjetnejšo stopnjo napak na podro čju porabe, ki je pretežno v 
sklopu centraliziranega upravljanja, leta 2011 ocenilo na 3 %, kar je ve č kot dvakrat ve č od 1,4 % leta 
2010;  
Viri napak  
267. ugotavlja, da je glavno tveganje za nepravilnosti v tem, da upravi čenci lahko prijavijo previsoke 
upravi čene stroške; takšno tveganje še pove ča zapletenost pravil za izra čunavanje upravi čenih stro ­ 
škov; poleg tega izvajalska telesa na nekaterih podro čjih razli čno uporabljajo pravila; neupravi čeni 
kadrovski stroški in stroški, povezani s komercialnimi dejavnostmi, so dodatni viri napak; obžaluje, da 
se Komisija ni odzvala pravo časno;  
268. ugotavlja, da je nesprejemljivo, da je Ra čunsko sodiš če odkrilo pomanjkljivosti tudi v delu neodvisnih 
revizorjev, ki potrjujejo zahtevke upravi čencev za povra čilo stroškov, ter je v 25 od 31 primerov, za 
katere so revizorji izdali mnenje brez pridržka, odkrilo napake; je zaskrbljen zaradi tako o čitnega 
pomanjkanja profesionalnosti;SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/61
269. je vseeno zadovoljen z mnenjem Ra čunskega sodiš ča, da so naknadne revizije u činkovite;  
270. obžaluje dejstvo, da je Ra čunsko sodiš če odkrilo, da so nadzorni in kontrolni sistemi v sklopu 
okvirnega programa za konkuren čnost in inovativnost (PKI) – podpornega programa za politiko 
IKT – neu činkoviti; poziva Komisijo, naj jih nemudoma posodobi;  
271. je seznanjen z zaklju čki Ra čunskega sodiš ča, da so na pla čila za raziskave in druge notranje politike za 
leto, ki se je kon čalo 31. decembra 2011, vplivale pomembne napake in da so bili pregledani 
nadzorni in kontrolni sistemi za raziskave in druge notranje politike delno uspešni; obžaluje, da 
poro čilo Ra čunskega sodiš ča ne vsebuje podrobnih podatkov o odhodkih na podro čju svobode, 
varnosti in pravice;  
272. poudarja, da je poglavje 18 02 – Solidarnost – Zunanje meje, vra čanje, vizumska politika in prosto 
gibanje oseb zelo pomembno za varnost in gospodarstvo Unije; poziva Komisijo, naj izboljša svoje 
prora čunsko na črtovanje;  
273. je seznanjen s pridržki generalnega direktorata Komisije za notranje zadeve iz njegovega letnega 
poro čila o dejavnostih v letu 2011 v zvezi s tveganji za izgubo ugleda zaradi zamud pri izvajanju 
sistema SIS II; je seznanjen s finan čnim tveganjem, ki izhaja iz stopnje preostale napake pri nerevi ­
dirani populaciji donacij finan čnih programov „Prepre čevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic 
v zvezi s terorizmom ter drugimi tveganji, povezanimi z varnostjo“ ter „Prepre čevanje kriminala in boj 
proti njemu“; poziva Komisijo, naj izvede napovedane popravne ukrepe;  
Poro čanje in finan čni popravki  
274. priznava, da se je število sodelujo čih v sedmem okvirnem programu mo čno pove čalo na skoraj 
20 000 in da bi neizkušenost v kombinaciji s kompleksno zbirko pravil lahko privedla do napak; 
spodbuja Komisijo, naj sodelujo če še naprej usmerja in jim zagotavlja povratne informacije;  
275. meni, da je nepojmljivo, da revizorji upravi čencev predložijo potrdila o ra čunovodskih izkazih z 
napakami; je prepri čan, da se mora Komisija osredoto čiti na usmerjanje glede poklicnih kvalifikacij 
zasebnih revizorjev ter zagotavljanje dodatnega strokovnega znanja in izkušenj;  
276. je seznanjen s primeri napak v napovedih stroškov za osebje in posrednih stroškov, ki jih je navedlo 
Ra čunsko sodiš če; ugotavlja, da je predlog programa Obzorje 2020 uvedel ve čje poenostavitve pravil 
za ti kategoriji stroškov; meni, da so te poenostavitve nujne, če se želi bistveno zmanjšati stopnja 
napak;  
277. potrjuje, da se Komisija pri preverjanju predhodnih nadzornih postopkov zavzema za to, da bi našla 
ravnovesje med zgodnjo odobritvijo in nadzorom;  
278. ugotavlja tudi, da so bili v sklopu revizijske strategije sedmega okvirnega programa revidirani upra ­
vičenci, ki so prejeli 48 % prora čuna sedmega okvirnega programa;  
279. je seznanjen tudi z dejstvom, da Komisija za popravke uporablja poenostavljeni postopek ekstrapo ­
lacije, ki temelji na pavšalnih stopnjah, kar bi lahko pospešilo proces izterjave, če bodo upravi čenci 
polno sodelovali;  
Priporo čila 
280. poziva Komisijo, naj izboljša sodelovanje med vsemi generalnimi direktorati in drugimi sodelujo čimi 
organi ter zagotovi ve čjo preglednost nad delitvijo dela, postopki odlo čanja in razdelitvijo odgovor ­
nosti med njimi;  
281. v celoti podpira priporo čila Ra čunskega sodiš ča 
— za pove čanje ozaveš čenosti upravi čencev in zunanjih revizorjev,  
— za osveš čanje zunanjih revizijskih podjetij o smernicah Komisije ter  
— za uvedbo revizijske strategije za podporni program za politiko IKT;SL L 308/62 Uradni list Evropske unije 16.11.2013
Izobraževanje in kultura  
282. poziva Izvajalsko agencijo za izobraževanje, avdiovizualno podro čje in kulturo (EACEA), naj spremeni 
enostranske in neprimerne finan čne kazalnike, vzpostavljene za ovrednotenje finan čnega stanja upra ­
vičencev in za odlo čitev o stopnji obrokov nepovratnih sredstev, s čimer so bili ogroženi celo izbrani 
projekti, saj niso bila odobrena obi čajna pla čila prvih obrokov in se je čakalo na zaklju ček projekta ter 
poro čanje o njem; opominja EACEA, da u činkovito spremljanje projektov in nadzor nad njimi 
vklju čuje realisti čno oceno okolja malih in srednjih podjetij ter zelo majhnih organizacij;  
283. je zaskrbljen zaradi ve čjih napak pri transakcijah agencije EACEA v okviru programa vseživljenjskega 
učenja (2007–2013), odkritih med naknadnimi kontrolami; ugotavlja, da gre napake pripisati pred ­
vsem pomanjkanju ustreznih dokazil pri upravi čencih in nespoštovanju pravil o upravi čenosti; spod ­
buja agencijo EACEA, naj dodatno izboljša nadzorne sisteme, jih prilagodi razli čnim vrstam upravi ­ 
čencev ter osveš ča o njihovih finan čnih obveznostih in kontrolah;  
284. pozdravlja izboljšave sistemov upravljanja in nadzora v nacionalnih agencijah in nacionalnih organih 
ter dejstvo, da je stopnja napak pri izvajanju programov v nacionalnih agencijah v letu 2011 padla na 
1 %, kar je precej manj kot v prejšnjih letih;  
285. obžaluje, da ima generalni direktorat Evropske komisije za komuniciranje že četrto leto zapored v 
letnem poro čilu o dejavnostih kljub akcijskemu na črtu, sprejetemu leta 2009, pridržek v zvezi z 
neupoštevanjem zakonodaje o avtorskih pravicah;  
286. je seznanjen z uspešnimi ukrepi, ki jih je Komisija sprejela na podro čju športa; kljub temu poziva 
Komisijo, naj bo bolj ambiciozna glede orodij in prora čuna, ki jih ima na voljo, da bi se pripravila na 
športni program v letu 2014;  
Upravni in drugi odhodki  
287. poziva Komisijo, naj ne vra ča ve č potnih stroškov za svetovalce komisarjev, katerih delo ni prineslo 
konkretnih ugotovitev, dokler ni dokazana dodana vrednost njihovega dela;  
288. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Ra čunsko sodiš če ugotovilo, da podatki o osebnem in družinskem 
statusu osebja, ki so na voljo v Uradu za vodenje in pla čevanje posameznih pravic, v 15 od 28 
revidiranih primerov niso bili posodobljeni; priporo ča, naj Komisija upošteva priporo čilo Ra čunskega 
sodiš ča in od uslužbencev zahteva, da v ustreznih intervalih posredujejo dokumentacijo, ki potrjuje 
njihovo osebno stanje, prav tako pa naj uvede sistem za redno spremljanje te dokumentacije;  
289. poziva Komisijo, naj opravi poglobljeno študijo o razlikah v zahtevanih kvalifikacijah ter podeljenih 
privilegijih, delovnih pogojih, dodatkih, dnevih dopusta, do katerih so upravi čeni, pa tudi ravneh pla čil 
za delovna mesta javnih uslužbencev in zunanjih zadev v Uniji in državah članicah, ki so na istem 
kraju dela, ter o vprašanju, ali te razlike upravi čujejo razlike v prejemkih delegiranih nacionalnih javnih 
uslužbencev in javnih uslužbencev Unije, pri tem pa upošteva ustrezne dav čne sisteme, tako da 
primerja standardizirane družinske razmere;  
290. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da Komisija ne more posredovati celotnega pregleda stroškov, ki vsako 
leto nastanejo ob najemu zunanjega osebja in za časnih uslužbencev; zahteva, da se ti stroški siste ­
mati čno spremljajo ter objavijo;  
291. poziva Komisijo, naj bolje izkoristi razpoložljive tehnologije, kot so konference in delo na daljavo, da 
bi zmanjšali stroške stavb in potne stroške; od Komisije zahteva, da oceni morebitne finan čne 
prihranke, ki bi jih lahko dosegli z ve čjim izkoriš čanjem teh tehnologij, in naj rezultate predloži 
Parlamentu do septembra 2013;  
292. zahteva, da se vzpostavi medinstitucionalna podatkovna zbirka študij, da bi se izognili ve čkratnemu 
financiranju istih vprašanj in omogo čili izmenjavo rezultatov;SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/63
OLAF  
293. je od nadzornega odbora OLAF prejel obvestilo o tem, da je med preiskavami urada prišlo do kršitev 
temeljnih pravic; je izjemno zaskrbljen nad informacijami, ki jih je prejel v zvezi s tem, in poziva k 
popolni preglednosti pri tem vprašanju, ne glede na identiteto vpletenih oseb;  
294. je seznanjen s številnimi poskusi prikrivanja pri pridobivanju pojasnila glede obtožb o preiskovalnih 
metodah OLAF; meni, da je to neprimerno, in zahteva popolno pojasnilo glede teh obtožb;  
Eurobarometer  
295. je zaskrbljen zaradi kritik o na činih zbiranja podatkov za raziskave Eurobarometer, ki je bila izražena 
predvsem v znanstvenih publikacijah, in poziva Komisijo, naj zavzame podrobno stališ če glede tega;  
Doseganje rezultatov prora čuna Unije  
296. pozdravlja dejstvo, da Ra čunsko sodiš če že drugi č predstavlja poro čilo o doseganju rezultatov prora ­ 
čuna Unije; poziva Ra čunsko sodiš če, naj svojo oceno razširi še na druge službe Komisije, zlasti na GD 
EMPL, GD MARE in na generalni sekretariat Komisije;  
Poro čilo o oceni financ Unije glede na dosežene rezultate  
297. ugotavlja, da je Komisija poro čilo o oceni financ Unije glede na dosežene rezultate (COM(2012) 675) 
sprejela 21. novembra 2012, zato imata Parlament in Ra čunsko sodiš če le omejen čas za pregled in 
odgovor; ponavlja svojo zahtevo, naj Komisija predloži poro čilo o oceni v pristojnem odboru in na 
plenarnem zasedanju, ko bo predstavljeno letno poro čilo Ra čunskega sodiš ča; 
298. meni, da je bil v zvezi z ocenjevalnim poro čilom, ki se nanaša na prora čunsko leto 2011, dosežen 
napredek, saj to poro čilo ponuja dolo čene informacije glede uspešnosti, ki so bile zagotovljene leta 
2011, za financiranje v sklopu vseh glavnih prora čunskih postavk in povzema rezultate ocen neka ­
terih finan čnih programov za vsako prora čunsko postavko;  
299. vseeno obžaluje, da to poro čilo vsebuje samo povzetke raznih ocen, ki se nanašajo na razli čne 
programe in zajemajo razli čna obdobja, brez celovite ocene rezultatov, ki jih je Komisija v letu 
2011 dosegla z izvajanjem svojih politik;  
300. se strinja z Ra čunskim sodiš čem (  1 ), da ocenjevalno poro čilo še ne zagotavlja zadostnih dokazov in 
zanesljivih informacij o dosežkih, ki so rezultat politik Evropske unije, in zato ne more izpolnjevati 
vloge, ki bi jo moralo imeti v okviru postopka razrešnice;  
301. z zadovoljstvom ugotavlja, da so nekatere ocene prispevale k izboljšanju kon čnega u činka programov; 
spodbuja Komisijo, naj pri oblikovanju svojih politik upošteva glavne ugotovitve teh ocen;  
302. poziva Komisijo, naj vsako leto obveš ča prora čunski organ o spremembi ra čunov zunaj prora čuna 
Unije, vklju čno z razvojem na podro čju denarnega toka, ter o namenih posameznih ra čunov;  
303. opozarja, da sama predstavitev teh povzetkov po prora čunskih postavkah v skladu s strukturo ve člet ­
nega finan čnega okvira za obdobje 2007–2013 ni ocena financ Unije;  
304. meni, da je zaradi strukture poro čila, sestavljene iz ve č kratkih ocen, ki zajemajo vmesno, naknadno in 
kon čno vrednotenje, težko priti do doslednih ugotovitev o uspešnosti;  
305. ugotavlja, da se po mnenju Komisije ocene u činka za programe ponavadi nanašajo na sredstva, 
odobrena najmanj tri ali pet let prej; vztraja pri tem, da mora v skladu s členom 318 PDEU vsako 
leto prejeti oceno uspešnosti, dosežene v predhodnem prora čunskem letu, tj. uspešnosti ukrepov za 
uresni čevanje ciljev strategije Evropa 2020;SL L 308/64 Uradni list Evropske unije 16.11.2013  
( 1 ) Pismo g. Caldeire predsedniku Barrosu z dne 20. decembra 2012 z odgovorom Evropskega ra čunskega sodiš ča na 
drugo finan čno poro čilo Evropske komisije, dolo čeno v členu 318 PDEU.
306. poziva Komisijo, naj razširi obseg svoje ocene in razvije resni čen pristop stroškovne u činkovitosti, 
katerega cilj je izmeriti rezultate, pridobljene z uresni čevanjem njenih politi čnih ciljev, na podlagi 
financiranja in osebja, ki si prizadeva za uresni čevanje teh ciljev;  
307. poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo ocenjevanja neodvisna; ugotavlja, da bi bilo treba pripravljena 
poro čila čim prej posredovati ustreznim odborom Parlamenta;  
308. poziva Komisijo, naj za postopek razrešnice za leto 2012 pravo časno izdela na črt za nov sistem 
informacij o upravljanju in uspešnosti, ki bo vklju čeval obliko in vlogo poro čila o oceni, in pri tem 
upošteva priporo čila Parlamenta, kot so navedena v odstavkih 327 in 328 te resolucije, ter naj ga 
predloži organu za razrešnico;  
309. poziva Komisijo, naj v ta namen vzpostavi zanesljiv sistem zbiranja podatkov o uspešnosti, da bi 
lahko prepoznala rezultate in u činke, ko se pojavijo (  1 ); 
Poro čanje poslovodstva Komisije o dosežkih leta  
310. pozdravlja napredek, ki ga je Ra čunsko sodiš če opazilo pri samooceni Komisije o njeni uspešnosti v 
letnih poro čilih o dejavnostih, zlasti v zvezi s poro čanjem o dosežkih politik v prvem delu teh poro čil; 
311. vseeno obžaluje, da na omejeno število splošnih ciljev in kazalnikov u činka, ki jih morajo opredeliti 
generalni direktorati, še naprej vplivajo pomanjkljivosti, ki omejujejo njihovo uporabnost (  2 ); 
312. obžaluje tudi, da ve čina kazalnikov in ciljev, povezanih s celotnim obdobjem 2007–2013, ne uporab ­
lja vmesnih kazalnikov ali mejnikov; v zvezi s tem vztraja, da bi bilo treba za kazalnike u činka dolo čiti 
roke in koli činsko opredeljene cilje;  
313. je zaskrbljen, ker generalni direktorati Komisije niso dolo čili ciljev za operativne dejavnosti v zvezi z 
gospodarnostjo, vklju čno s stroški vložkov ali u činkovitostjo ter razmerjem med vložki, u činki in 
rezultati, in tudi ne poro čali o njih;  
314. spominja Komisijo na pravila o rotaciji vodilnih kadrov v upravi Komisije; potrjuje, da so ta pravila 
potrebna za zagotavljanje preglednosti in prepre čevanje kopi čenja znanja, pridobljenega na podlagi 
položaja; poziva Komisijo, naj brez izjeme uveljavlja to na čelo, pri tem pa poudarja, da morajo imeti 
najvišji vodilni kadri vlogo vzornika in nositi posebno odgovornost;  
315. obžaluje tudi, da se opis dosežkov politike v prvem delu letnih poro čil o dejavnostih ne osredoto ča 
dovolj na rezultate ter da Ra čunsko sodiš če pri preu čevanju na črta upravljanja in letnih poro čil o 
dejavnostih ni odkrilo bistvenega napredka na tem podro čju; 
316. vztraja, da je treba zagotoviti skladnost med cilji in kazalniki, predvidenimi v na črtu upravljanja, in o 
njih poro čati v letnih poro čilih o dejavnostih;  
317. vztraja, da je treba v letnem poro čilu o dejavnostih tudi obrazložiti, zakaj dosežena uspešnost ni 
izpolnila zadevnega cilja;  
318. poudarja, da je v skladu s to čkama 10.17 in 10.18 letnega poro čila Ra čunskega sodiš ča to čnost 
vrednotenja, ki sta ga opravila GD AGRI in GD REGI, v veliki meri odvisna od kakovosti podatkov, 
ki so jih predložile države članice; poziva službe Komisije, naj izdajo smernice za vhodne podatke in 
predvidijo spodbude za države članice za zagotavljanje visoko kakovostnih podatkov o uspešnosti 
poslovanja;  
319. je seznanjen, da so glede na letna poro čila o dejavnostih generalnega sekretarja Komisije generalni 
direktorji Komisije splošne in posebne cilje v svojih na črtih upravljanja „uskladili“ s strategijo Evropa 
2020 za rast in delovna mesta;SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/65  
( 1 ) Pismo g. Caldeire predsedniku Barrosu z dne 20. decembra 2012 z odgovorom Evropskega ra čunskega sodiš ča na 
drugo finan čno poro čilo Evropske komisije, dolo čeno v členu 318 PDEU.  
( 2 ) Letno poro čilo Ra čunskega sodiš ča za leto 2011, primeri v to čki 10.18 in naslednjih.
Strategija Evropa 2020  
320. ponovno poudarja dejstvo, da je strategija Evropa 2020 (  1 ), ki jo je uvedel predsednik Barroso leta 
2010, glavni projekt Komisije, katerega cilj je dose či pametno, trajnostno in vklju čujo čo rast; opozarja, 
da je ta strategija osredoto čena na pet velikopoteznih ciljev, ki se merijo s koli činsko opredeljivimi cilji 
na podro čjih zaposlovanja, inovacij, izobraževanja, revš čine in podnebja/energije;  
321. je seznanjen s tem, da je Eurostat odgovoren za zagotavljanje statisti čne podpore za strategijo, zlasti s 
pripravo in posredovanjem zadevnih statisti čnih podatkov ter zagotavljanjem visokokakovostnih stan ­
dardov za podatke;  
322. ugotavlja, da Eurostat ponovno ni pravilno obdelal ob čutljivih podatkov, na primer pri podatkih o 
Gr čiji; poziva Komisijo, naj okrepi preverjanje kakovosti ter zagotovi, da bo Eurostat pravilno obde ­
loval statisti čne podatke; v zvezi s tem do marca 2014 zahteva poro čilo; 
323. vztraja, da je treba okrepiti verodostojnost evropskega statisti čnega sistema; pozdravlja priporo čilo 
Ra čunskega sodiš ča v zvezi s tem v posebnem poro čilu št. 12/2012, da bi se preusmerili „v sistem 
evropske statistike, ki bo zagotavljal strokovno neodvisnost, zadostne vire in strog nadzor, vklju čno s 
sankcijami za nespoštovanje standardov kakovosti“ (  2 ); 
324. poudarja, da strategija Unije za rast in delovna mesta ne temelji na dejavnostih, ki jih izvaja vsak 
posamezni generalni direktorat, temve č obsega sedem medsektorskih vodilnih pobud, ki jih vsaki č 
izvaja ve č generalnih direktoratov, posledica tega pa so izzivi na podro čju usklajevanja in sodelovanja 
znotraj Komisije;  
325. ugotavlja, da poteka usklajevanje med službami Komisije v okviru vodilnih pobud v razli čnih oblikah 
posvetovanja med službami, v časih tudi neformalnega (  3 ); vseeno obžaluje, da se je devet skupin 
komisarjev, ki jih je aprila 2010 uvedel predsednik Barroso, sre čalo le ob redkih priložnostih, (  4 ) 
posledica tega pa je bila nezadostna uporaba tega novega na čina usklajevanja leta 2011; obžaluje 
dejstvo, da ni bil uveden poseben mehanizem, ki bi zagotavljal zadovoljivo usklajevanje izvajanja vseh 
glavnih pobud;  
326. obžaluje, da se strategija Evropa 2020, uvedena leta 2010, časovno ne ujema z novim programskim 
obdobjem 2014–2020 in da bo to povzro čilo nekaj zamude pri njenem uresni čevanju, in sicer v 
primerih, v katerih države članice niso uspele prilagoditi nacionalnih in s sredstvi Unije financiranih 
programov za trajnostno, pametno in vklju čujo čo rast;  
327. poziva vse službe Komisije, vklju čene v strategijo Evropa 2020, naj v svojem na črtu upravljanja 
opredelijo omejeno število preprostih ciljev, ki bi izpolnjevali zahteve Ra čunskega sodiš ča z vidika 
pomembnosti, primerljivosti in zanesljivosti, da bi lahko v svojih letnih poro čilih o dejavnostih letno 
merili uspešnost poslovanja Komisije pri uresni čevanju strategije;  
328. poziva Komisijo, naj bistveno spremeni strukturo svojega finan čnega poro čila, ki ga dolo ča člen 318 
PDEU, tako da lo či notranje politike od zunanjih in se v „delu o notranji politiki“ tega poro čila 
osredoto či na strategijo Evropa 2020 kot politiko za rast in delovna mesta ter gospodarsko in socialno 
politiko Unije; vztraja, da je treba poudariti napredek, dosežen pri uresni čevanju vodilnih pobud;SL L 308/66 Uradni list Evropske unije 16.11.2013  
( 1 ) Sporo čilo Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020 – strategija za pametno, trajnostno in vklju čujo čo 
rast“ (COM(2010) 2020).  
( 2 ) Posebno poro čilo Ra čunskega sodiš ča št. 12/2012 z naslovom „Ali sta Komisija in Eurostat izboljšala proces priprave 
zanesljive in verodostojne evropske statistike?“, str. 6.  
( 3 ) Glej na primer odgovore komisarja Andorja na pisni vprašanji 46 in 47 v pripravi na obravnavo v Odboru za 
prora čunski nadzor 26. novembra 2012.  
( 4 ) Leta 2011 je bilo skupno 24 sre čanj 9 namenskih skupin komisarjev in 7 sre čanj skupine za ve čletni finan čni okvir 
(glej odgovore komisarja Oettingerja).
329. potrjuje glavne ugotovitve Ra čunskega sodiš ča v zvezi z rezultati revizij o uspešnosti poslovanja:  
— za dobre rezultate je treba jasno opredeliti potrebe, ki naj bi jih programi izpolnili,  
— dobra zasnova (ki vzpostavlja povezavo med dejavnostmi, rezultati in u činki) programov in tudi 
posameznih projektov v okviru programov je nujna za dobro finan čno upravljanje,  
— Komisija bi morala pravo časno za postopek razrešnice za leto 2012 poro čati o tem, kako name ­
rava zajam čiti dodano vrednost porabe Unije v skladu z na čeli, ki jih je Ra čunsko sodiš če dolo čilo 
v to čki 10.31 letnega poro čila za leto 2011 (obseg in u činki odhodkov, čezmejni u činki, razumna 
osredoto čenost in selektivni pristop do odhodkov zunaj Unije), ter oblikovati ustrezne, smiselne 
kazalnike uspešnosti;  
330. z zadovoljstvom ugotavlja, da je Komisija vzpostavila sistem za nadaljnje ukrepanje v zvezi z vsemi 
priporo čili iz posebnih poro čil Ra čunskega sodiš ča o reviziji uspešnosti (glej posebno poro čilo št. 
19/2012 (  1 )); zahteva, da Komisija okrepi nadaljnje ukrepanje, da se bo lahko pravo časno in u činko ­
vito odzvala na priporo čila Ra čunskega sodiš ča in organa za razrešnico;  
Posebna poro čila Ra čunskega sodiš ča za leto 2011  
331. pozdravlja dejstvo, da je parlamentarni Odbor za prora čunski nadzor pripravil lo čene delovne doku ­
mente oziroma poro čila o posameznih posebnih poro čilih Ra čunskega sodiš ča, na ugotovitve katerih 
se nanaša lo čen dokument (  2 ); 
332. meni, da bi morala biti politi čna presoja ugotovitev v posebnih poro čilih sestavni del postopka 
razrešnice;  
333. zato pozdravlja teko ča posvetovanja med Odborom za prora čunski nadzor, konferenco predsednikov 
odborov in konferenco predsednikov, da bi odkrili najprimernejši na čin upoštevanja ugotovitev 
posebnih poro čil in tako imeli čim ve č koristi od revizijskega dela Ra čunskega sodiš ča; 
334. poziva svoje organe, naj pravo časno za postopek razrešnice za leto 2012 poiš čejo izvedljivo in trajno 
rešitev.SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/67  
( 1 ) Posebno poro čilo Ra čunskega sodiš ča št. 19/2012 z naslovom „Poro čilo za leto 2011 o spremljanju popravnih 
učinkov posebnih poro čil Evropskega ra čunskega sodiš ča“. 
( 2 ) Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0123 (Glej stran 68 tega Uradnega lista).