SL    SL  
 EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 7.6.2011 
SEC(2011) 812 kon č. 
  
Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA 
v zvezi z nacionalnim reformnim programom Malte za leto 2011 
  
ter mnenje Sveta 
 
o dopolnitvi konvergen čnega programa Malte za obdobje 2011–2014 
{SEC(2011) 726 kon č.} 
 
 
SL 2   SL Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA 
v zvezi z nacionalnim reformni m programom Malte za leto 2011 
  
ter mnenje Sveta 
 
o dopolnitvi konvergen čnega programa Malte za obdobje 2011–2014 
SVET EVROPSKE UNIJE – 
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) 
Pogodbe, 
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad 
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
1, zlasti člena 5(3) 
Uredbe, 
ob upoštevanju priporo čila Evropske komisije2, 
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje, 
po posvetovanju z Ekonomsko-finan čnim odborom, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Evropski svet je 26. marca 2010 potrdi l predlog Evropske komisije za za četek nove 
strategije za delovna mesta in rast, ime novane Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem 
usklajevanju ekonomskih pol itik ter se  bo osredoto čala na klju čna področja, na katerih 
je potrebno ukrepanje za s podbuditev potenciala Evrope  za trajnostno rast in 
konkuren čnost. 
(2) Svet je 13. julija 2010 sprejel priporo čilo o širših smernicah ekonomskih politik držav 
članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike 
zaposlovanja držav članic
3, ki sta združena v „integriranih smernicah“. Države članice 
so bile pozvane, naj upoštevajo integriran e smernice v svojih nacionalnih ekonomskih 
in zaposlovalnih politikah. 
                                                 
1 UL L 209, 2.8.1997, str. 1. 
2 UL C …, str. . 
3 Veljajo tudi za leto 2011 s Sklepom Sveta 2011/308/EU z dne 19. maja 2011. 
 
SL 3   SL (3) Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi  letni pregled ras ti, ki zaznamuje za četek 
novega cikla gospodarskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja pol itik, ki temelji na strategiji Evropa 2020.  
(4) Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednos tne naloge za fiskalno konsolidacijo in 
strukturne reforme (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pr ipravila Komisija). Poudaril je potrebo po 
prednostni obravnavi ponovne vzpostavitve trdni h javnih financ in fiskalne vzdržnosti, 
zmanjšanja brezposelnosti z reformami na  trgu dela ter po novih prizadevanj za 
povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te pr ednostne naloge pretvorijo v 
konkretne ukrepe ter jih vklju čijo v svoje programe stabilnosti ali konvergen čne 
programe in nacionalne reformne programe. 
(5) Poleg tega je Evropski sv et 25. marca 2011 pozval države članice, ki sodelujejo v 
paktu „euro plus“, naj pravo časno predstavijo svoje zaveze, da jih bo mogo če vključiti 
v njihove programe stabilnosti ali konvergen čne programe in nacionalne reformne 
programe. 
(6) Malta je 28. aprila 2011 pred ložila nacionalni reformni program za leto 2011 in leta 
2011 dopolnjeni programa stabilnosti za obdobje 2011–2014. Programa sta bila 
ocenjena isto časno, da bi se upoštevale medsebojne povezave.  
(7) Ko je nastopila gospodarska kriza, so se izvoz in naložbe mo čno zmanjšali, realni 
BDP pa se je leta 2009 zmanjšal za 3,4 %. Stopnja zaposlenosti se je le rahlo znižala, k čemur je pripomogla pomo č države. Ko so leta 2010 izvoz in poslovne naložbe za čeli 
spet močno rasti, se je gospodarska dejavnost Ma lte leta 2010 spet razmahnila, stopnja 
brezposelnosti pa se je za čela zniževati. Glede na velik javni dolg (61,5 % BDP leta 
2008) vlada ni dala veliko fi skalnih spodbud in je javnofinan čni primanjkljaj leta 2009 
(3,7 % BDP) ostal pod povpre čjem celotnega euroobmo čja. Leta 2010 sta deleža 
javnofinan čnega primanjkljaja in javnega dolga  ostala bolj ali manj stabilna. 
(8) Na podlagi ocene dopolnjenega programa stabilnosti v skladu z Uredbo Sveta (ES) 
št. 1466/97 Svet meni, da je makroekono mski scenarij, na katerem temeljijo 
proračunske napovedi rahlo optimisti čen, zlasti za poznejša leta programskega 
obdobja. Predvideva se, da se bo leta  2011 s programom stabilnosti javnofinan
čni 
primanjkljaj s 3,6 % BDP leta 2010 znižal pod referen čno vrednost iz Pogodbe. Zato 
je treba postopno približevanje srednjero čnemu cilju uravnoteženega prora čuna v 
strukturnem smislu podpreti z zavezo k zagotovitvi trajnostne konsolidacije, ki v 
glavnem temelji na odhodkih. Vendar v program u ni predvideno, da bo srednjero čni 
cilj dosežen v programskem obdobju. Delež dolga se bo zaradi pozitivnega in 
naraščajočega primarnega salda predvidoma z najvišje to čke leta 2010, ko je znašal 
68 %, leta 2014 znižal na 63,7 %. Povpre čna letna strukturna prilagoditvena 
prizadevanja v obdobju 2012–2014 se po izra čunih Komisije na splošno skladajo s 
paktom za stabilnost in ra st. Vendar bi bili prora čunski rezultati lahko slabši od ciljnih 
zaradi prekora čitev pri odhodkih in poma njkanja informacij o ukr epih, na katerih bodo 
temeljila konsolidacijska prizadevanja po letu 2011. 
(9) Da bi dosegla srednjero čni cilj, je za Malto klju čni izziv nadaljevanje fiskalne 
konsolidacije. Čeprav so bili v prora čunu za leto 2011 predvideni ukrepi za 
zmanjšanje čezmernega primanjkljaja leta 2011, bi bili v primeru odstopanj potrebni 
dodatni ukrepi. Verodostojnost srednjero čne konsolidacijske strategije, ki je še ne 
 
SL 4   SL podpirajo konkretni ukrepi, bi se pove čala z mo čnejšim ve čletnim prora čunskim 
okvirom. Klju čna slabost je nezavezujo ča narava ve čletnih ciljev, ki je razlog za 
razmeroma kratke okvire fiskalnega na črtovanja. Program stabilnosti navaja, da se 
proučuje uvedba pravila o odhodkih. 
(10) Dolgoročne proračunske posledice staranja prebivalstva, vklju čno s pokojninami, so 
na Malti znatno ve čje od povpre čja v EU. Poleg tega pa je zaradi še vedno relativno 
nizke upokojitvene starosti, pogoste uporabe shem pred časne upokojitve in zelo nizke 
delovne aktivnosti starejših žensk  udeležba starejših delavcev  na trgu dela zelo nizka. 
S pokojninsko reformo iz leta 2006 se je upokojitvena starost zvišala, čeprav zelo 
postopoma, dosegla pa se je tudi prim ernost prihodnjih pokojnin, zlasti z ugodnejšo 
ureditvijo indeksacije in uvedbo zajam čene minimalne državne pokojnine. Nacionalni 
reformni program poro ča o potekajo čem posvetovanju o predlogih za nadaljnjo 
pokojninsko reformo, ki jih je predlo žila delovna skupina za pokojnine, vklju čno z 
vzpostavitvijo jasne povezave med upokojitveno starostjo in pri čakovano življenjsko 
dobo ter vklju čitvijo obveznega drugega pokojninske ga stebra in prostovoljnega 
tretjega stebra. Vendar naciona lni reformni program ne predlaga celovite strategije 
aktivnega staranja, ki bi spremljala se danje in predvidene zakonodajne spremembe. 
Razmeroma velika razširjenost neprijavljen ega dela pomeni tveganje za vzdržnost 
javnih financ na dolgi rok. Vlada v nacionalnem reformnem programu predlaga nekaj 
ukrepov za reševanje tega problema, a med njimi ni predlogov za revizijo sistema 
davčnih olajšav, da bi se delo bolj spla čalo. Spodbujanje udeležbe žensk na trgu dela 
je še en velik izziv za Malto, glede na to, da je tam stopnj a zaposlenosti žensk najnižja 
v EU. Vlada je v nacionalnem reform nem programu navedla precej pobud za 
zaposlovanje žensk. Njihovo izvajanje in u činke bo treba o ceniti leta 2012. 
(11) V zadnjih letih je Malta doživela intenzi vno prestrukturiranje industrije, saj so 
tradicionalno, delovno intenzivno proizvodnjo nadomestile nove dejavnosti z visoko dodano vrednostjo. To je povzro čilo neusklajenost povpraševan ja in ponudbe znanj in 
veš
čin na trgu dela, pri čemer se je pokazalo, da je  za nadaljnjo razvejanost 
gospodarske baze treba zagotoviti znanja in veš čine, ki se zahtevajo v novih sektorjih, 
in sicer zlasti z višjo izobrazbo.  
(12) Malta ima najvišjo stopnjo zgodnjega opuš čanja šolanja v EU, ki  je leta 2009 znašala 
36,8 % v primerjavi s povpre čjem EU v višini 14,4 %. V državi je tudi nizka stopnja 
ljudi v starosti od 30 do 34 let, ki imaj o visokošolsko ali enakovredno izobrazbo 
(21,1 % v primerjavi s povpre čjem EU v višini 32,3 % leta 2009). Cilj Malte je do leta 
2020 stopnjo zgodnjega opuš čanja šolanja zmanjšati na 29 % in delež mladih v starosti 
od 30 do 34 let z visokošolsko ali enakovredno izobrazbo pove čati na 33 %. Leta 2011 
je uvedla ukrepe za usmerjanje mladih z visokim tveganjem za zgodnje opuš čanje 
šolanja na zanimive poklicne poti prek pokl icnega usposabljanja in zagotavljanje 
druge možnosti za izobraževanje in usposabljanje.  
(13) Malta je ena redkih držav članic EU s splošnim mehanizmom indeksacije pla č. 
Povišanje pla č je vezano na mehanizem obvezne pril agoditve življenjsk im stroškom, s 
katerim je povišanje pla č usklajeno s pretekli m gibanjem inflacije, čeprav je 
sorazmerno višje na nižjem koncu lestvice pla č. Prilagoditev, ki se prišteje minimalni 
plači, bi lahko še bolj ovirala konkuren čnost delovno intenzivnih sektorjev. Problem je 
še posebno resen z vidika nedavnega zviš anja cen energije, kar bi lahko povzro čilo 
inflacijsko-pla čne spirale. 
 
SL 5   SL (14) Malta je skoraj v celoti odvisna od uvoza nafte za energijo, zaradi česar lahko njeno 
gospodarstvo spremembe cen nafte zelo prizadenejo. To bi lahko skupaj z 
neprimernostjo energetskega sistema Malt e privedlo do težav za podjetništvo ter 
konkuren čnost malih in srednje velikih podjetij. Izkoriš čanje potenciala za 
proizvodnjo energije iz obnovljivih vir ov bi lahko imelo dvojno korist, in sicer 
izboljšanje konkuren čnosti ter uresni čevanje energetskih in podnebnih ciljev. V 
nacionalnem reformnem programu je inform acij o energetskih ukrepih malo, zato je 
težko oceniti njihovo izvedljivost in stroškovno u činkovitost. 
(15) Malta je v okviru pakta „euro plus“ sprejela ve č zavez4, ki zadevajo dve podro čji 
pakta: konkuren čnost in vzdržnost javnih fi nanc. Na fiskalnem podro čju zaveze 
zajemajo pove čanje odgovornosti in preglednosti prora čunskega okvira ter tudi 
razmislek o uvedbi mehanizmov za pove čanje discipline pri izvrševanju prora čuna. Za 
povečanje produktivnosti so predvideni ukrep i za izboljšanje poslovnega okolja in 
finančnih pogojev za podjetja ter tudi  za spodbujanje konkurence na podro čju storitev, 
zlasti telekomunikacij. Čeprav so v nacionalnem reformnem programu zaveze v okviru 
pakta „euro plus“ obravnavane, niso predlaga ne rešitve za zagotavljanje delovnih mest 
in finančne stabilnosti. Čeprav se organi osredoto čajo na ve čanje produktivnosti, ne 
priznajo, da sedanji mehanizem pla čne indeksacije vpliva na konkuren čnost Malte. 
Zaveze v okviru pakta „euro plus“ so bile ocenjene in upoštevane v priporo čilih. 
(16) Komisija je ocenila malteški program stabilnosti in nacionalni reformni program ter 
zaveze v okviru pakta „euro plus“5. Glede na to, da je treba okrepiti splošno 
gospodarsko upravljanje Evropske unije z vklju čitvijo prispevka na ravni EU v 
prihodnje nacionalne odlo čitve, Komisija pri tem ni upoštevala le njihovega pomena 
za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Malti, ampak tudi njihovo spoštovanje pravil in smernic EU. S tega vidi ka Komisija meni, da so kljub ustreznosti 
usmerjenega približevanja srednjero čnemu cilju pri konsolidacijski strategiji zaradi 
pomanjkanja konkretnih podpornih ukrepov in možne prekora čitve odhodkov, kot se 
je že zgodilo, tveganja precejšnj a. Poleg tega lahko nezavezujo ča narava 
srednjeročnega prora čunskega okvira ne podpira fiskalne  discipline. Relativno visoki 
dolgoročni stroški staranja prebivalstva , zlasti pokojninski odhodki, ogrožajo 
dolgoročno vzdržnost javnih financ Malte. Naciona lni reformni program navaja glavne 
strukturne izzive, s katerimi se soo ča gospodarstvo Malte, obenem pa se zdi 
utemeljeno nameniti dodatno pozornost dolo čenim vprašanjem, predvsem boljši izrabi 
potenciala delovne sile v gospodars tvu, reformiranju mehanizma dolo čanja plač, da se 
zagotovi ve čjo usklajenost pla č z razvojem produktivnosti, ter energetski razvejanosti.  
(17) Glede na to oceno, tudi ob upoštevanju Priporo čila Sveta na podlagi člena 126(7) 
Pogodbe o delovanju Evropske unije z dne 16. februarja 2010, je Svet prou čil 
dopolnitev programa stabilnosti Ma lte za leto 2011, njegovo mnenje
6 p a  j e  z l a s t i  
odraženo v njegovih priporo čilih v točkah (1) in (2) v nadaljevanju. Ob upoštevanju 
sklepov Evropskega sveta z dne 25. marca 2011 je Svet prou čil nacionalni reformni 
program Malte –  
                                                 
4 Ve č podrobnosti o zavezah v okviru pakta „euro plus“ je na voljo v SEC(2011) 726. 
5 SEC(2011) 726. 
6 Predvideno v členu 5(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97. 
 
SL 6   SL PRIPORO ČA, naj Malta v obdobju 2011–2012 ukrepa tako:  
(1) Zagotovi naj zmanjšanje čezmernega primanjkljaja leta 2011 in naj bo pripravljena 
sprejeti dodatne ukrepe za prepre čevanje morebitnih odstopanj ter naj sprejme 
konkretne podporne ukrepe, da se doseže ciljni primanjkljaj za leto 2012. Za povečanje verodostojnosti srednjero čne konsolidacijske stra tegije naj opredeli 
potrebne obsežne ukrepe , fiskalne cilje vklju či v zavezujo č večletni fiskalni okvir, ki 
temelji na pravilih, in izboljša spremljanje izvrševanja prora čuna. 
(2) Sprejme naj ukrepe za zagotavljanje vz držnosti pokojninskega sistema s 
pospeševanjem postopnega zviševanja upokojitvene starosti in povezavo le-te s 
pričakovano življenjsko dobo. Z višjo zakonsko dolo čeno upokojitveno starostjo naj 
uvede tudi celovito strategijo aktivnega staranja, odvra ča od uporabe shem 
predčasnega upokojevanja in spodbu ja zasebno pokojninsko var čevanje.  
(3) Približa naj rezultate izobraževanja potrebam trga dela, zlasti z ukrepi za izboljšanje 
dostopa do višjega izobraževanja in s pove čanjem učinkovitosti sistema poklicnega 
usposabljanja. Sprejme naj ukrepe za zmanjšanje stopnje zgodnjega opuš čanja 
šolanja z opredelitvijo, ana lizo in merjenjem razlogov zanj, izvedenimi do leta 2012, 
ter z vzpostavitvijo mehanizma rednega spremljanja in poro čanja o uspešnosti 
ukrepov. 
(4) Ob posvetovanju s socialnimi partnerji in  v skladu z nacionalno prakso naj prenovi 
mehanizem indeksacije pla č za zagotovitev, da bo rast pla č bolje odražala razvoj 
produktivnosti dela in konkuren čnosti.  
(5) Okrepi naj prizadevanja za zmanjšanje  odvisnosti Malte od uvoza nafte z 
zagotavljanjem naložb v obnovljive vire energije in tako, da v celoti porabi 
razpoložljiva sredstva EU za izboljšanje infrastrukture in spodbujanje energetske 
učinkovitosti.  
V Bruslju, 
 Za Svet 
 Predsednik