SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 15.07.2005 
KOM(2005) 292 kon čno 
  
SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EV ROPSKEMU PARLAMENTU 
Letno poro čilo 2005 o razvojni politiki Evropske skupnosti in izvajanju zunanje pomo či 
leta 2004 
   
{SEK(2005)892} 
 
SL 2   SL SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EV ROPSKEMU PARLAMENTU 
Letno poro čilo 2005 o razvojni politiki Evropske skupnosti in izvajanju zunanje pomo či 
leta 2004 
A. POVZETEK 
Uvod  
To letno poro čilo predstavlja glavne zna čilnosti pobud in de javnosti politike 
Evropske skupnosti na podro čju razvojnega sodel ovanja in zunanje pomo či leta 
2004. Dose či skuša široko ob činstvo, vklju čno institucije Evropske unije, klju čne 
skupine v državah članicah (zlasti parlamente in uprave), civilno družbo in splošno 
javnost, ki vsi pomagajo pri uresni čevanju tega pomembnega prizadevanja, pa tudi 
partnerske države v razvoju ter druge agen cije in organizacije, dejavne na podro čju 
razvoja in zunanje pomo či.  
Evropska unija ima na mednarodnem prizoriš ču in v skupnosti donatorjev edinstven 
položaj.  Je največji svetovni donator, saj znaša njen prispevek ve č kot polovico 
svetovne uradne razvojne pomo či. Komisija sama upravlja  +/–11 % celotne svetovne 
pomoči, pri čemer je leta 2004 porabila ve č kot 6,9 milijarde eurov. To pomeni, da 
Evropska komisija upravlja e no petino uradne razvojne pomo či (URP), ki jo daje 
EU. Zadnja štiri leta Komisija preureja na čine prednostnega dolo čanja, organiziranja 
in izvajanja projektov pomo či in programov v tujini,  da bi tako omogo čila 
učinkovitejšo porabo sredstev evropskega davkopla čevalca. Leta 2004 izvedena 
posebna raziskava Eurobarometra1 potrjuje, da evropska javnost pri čakuje od 
Evropske unije, da bo imela v razvoju glavno vlogo. šest od desetih državljanov 
Evrope meni, da Evropska komisija pomaga  revnim prebivalcem v državah v razvoju 
– cilj, ki ga devet od desetih dr žavljanov priznava za pomembnega.  
Ob velikih krizah in naravnih nesre čah, ki smo jim bili pri ča leta 2004, je imela 
Evropska komisija pomembno vlogo, saj je po potrebi pom agala z nujno pomo čjo in 
nadaljnjimi prizadevanji za pomo č na obmo čjih, ki so jih v pret eklih letih prizadele 
krize. Ta podpora pri iskanju miru, st abilnosti in obnove v državah, kot so 
Afganistan, Timor-Leste, Demokrati čna republika Kongo, Haiti in Fidži, ter 
prizadevanja za gospodarsko rast in zmanjševanje revš čine v državah, kot so Uganda, 
Vietnam ali Ruanda, pri čajo o življenjsko pomembni vlogi Komisije v današnjem 
svetu . 
Leto 2004 je bilo tudi leto ši ritve EU, kar je precej vpliv alo na zunanje odnose Unije. 
Komisija podpira deja vno udeležbo novih držav članic v razvojni politiki EU prek 
programa „Road Map“, ki je bil sprejet le ta 2003 ter se nadaljeval in razširil med 
letoma 2004 in 2005. U činki širitve so presegli neposredno soseš čino Unije in kažejo 
na precejšnje pove čanje pomembnosti Unije pri prizad evanjih na svetovni ravni za 
spodbujanje miru in stabilnosti, pospešev anje svetovne trgovin e in boj proti revš čini. 
                                                 
1 http://europa.eu.int/comm/public_opi nion/archives/ebs/ebs_222_en.pdf 
 
SL 3   SL Zastavljeni cilji in temeljne analize  
V letni strategiji politike Komisije2 2004 so bili v okviru trajnostne rasti dolo čeni 
ključni razvojni cilji za leto 2004. Vklju čevali so: 
• nadaljevanje prizadevanj svetovnega vrha o trajnostnem razvoju (WSSD), 
predvsem s pobudo EU na podro čju voda in energetike; 
• uspešno izvedbo pogajalskega kroga v Dohi in drugih pomembnih trgovinskih 
pogajanj, vklju čno z Jugovzhodno Azijo in Latinsko Ameriko; 
• izvajanje in revizijo sporazuma  iz Cotonouja z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi 
državami; 
• napredek pri izvajanju pobude o dolgu in  pri ukrepih svetovnega boja proti 
prenosljivim boleznim v državah v razvoju. 
Nadaljnji cilj za leto 2004 je bila prip rava dogodka na visoki ravni v New Yorku 
septembra 2005, za katerega je bilo oktobra 2004 izdelano poro čilo ES o razvojnih 
ciljih novega tiso čletja, ki predlaga pripravo posebnih ukrepov EU na podro čjih 
financ za razvoj, skladnosti za razvoj in osredoto čenja na Afriko. 
a) Politi čna razsežnost 
Glavni cilj razvojne politike Skupnosti mora biti zmanjšati in s časoma odpraviti 
revščino. Ta cilj vklju čuje podporo trajnostnemu gospodarskemu, socialnemu in 
okoljskemu razvoju, spodbudo postopnemu vklju čevanju držav v razvoju v svetovno 
gospodarstvo in odlo čenost za boj pro ti neenakosti. 
Evropska komisija je še naprej  podpirala države v boju proti revš čini ter spodbujala 
njihova prizadevanja za pospeševanje mi ru, varnosti in demokracije, pa tudi 
spodbujala pravno državo, odgovorno vode nje države in spoštovanje človekovih 
pravic, kar so klju čni dejavniki za razvoj. 
Evropska komisija je leta 2004 sprejela ukrep e za spodbujanje človekove varnosti, 
odvisne od strateške varnosti in politi čne stabilnosti na eni strani ter od odgovornega 
vodenja države in človekovih pravic na drugi stra ni. Ta inovativen, k ljudem 
usmerjen pristop bo spremenil formalne pravice v dejanske možnosti za dostop: v 
sam vrh tradicionalnega osredoto čenja na varovanje ali zaš čito pridobitev še posebej 
postavlja izpolnjevanje osnovnih pot reb in doseganje blaginje.  
b) Doseganje razvojnih ciljev novega tiso čletja 
Novembra 2000 je Skupnost sprejela enoten skupen okvir, s katerim bo vodila 
politiko razvojnega sodelovanja z državami v razvoju.3 Njen cilj je zmanjšati in 
sčasoma odpraviti revš čino. Od leta 2000 so to osredoto čenje podkrepile in podprle 
številne natan čne politične izjave na posebnih podro čjih in sektorjih sodelovanja, 
predvsem v izobraževanju in zdravst vu, prometu in izgradnji institucij.  
                                                 
2 COM(2003) 83 kon č. 
3 Deklaracija Sveta in Komisije o razvojni politiki Evropske skupnosti, 13458/00, 16. november 2000. 
 
SL 4   SL Poleg tega je Komisija, zato da bi vzpos tavila jasne povezave med razvojno politiko 
in mednarodno prepoznanimi cilji za boj proti revš čini (razvojni cilji novega 
tisočletja ali RCNT) – v tesnem sodelovanju z državami članicami EU in 
mednarodnimi organizacijami, kot so Svet ovna banka, ZN in Organizacija za 
gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) – dolo čila temeljni sklop desetih 
ključnih kazalnikov, povezanih z dohodki, podhranjenostjo otrok, vpisom v 
osnovnošolsko izobraževanje, zaš čito pred boleznimi in drugimi zdravstvenimi 
kazalniki (vklju čno z razširjenostjo HIV). Leta 2003 je Komisija te kazalnike za čela 
uporabljati, da bi ocenila delovanje držav in regij, ki jim zagotavlja razvojno pomo č. 
Vendar je treba opozoriti: 
• Prvič, različni kazalniki so med seboj tesno povezani – na primer, pomanjkanje 
dostopa do pitne vode in sanitarij nima velikega vpliva samo na zdravje, ampak je 
pomanjkanje sanitarij v šols kih zgradbah med glavnimi ovi rami za to, da deklice 
ne obiskujejo šole.  
• Drugič, za oblikovanje primernega okvira za napredek pri kazalnikih je lahko 
odločilna pomo č na drugih podro čjih – na primer u činkovito zagotavljanje 
osnovnih socialnih storitev je mo čno odvisno od dejavnikov, kot sta primerna 
cestna infrastruktura in u činkovit sistem upravljanja javnih financ.  
• Tretjič, ciljev v razmerah stalne negotovosti ni mogo če doseči, zato je postalo 
preprečevanje spopadov glavno medsektorsko vprašanje za zunanje odnose 
Skupnosti. 
• Četrtič, potreben je nadaljnji napredek, predvs em v najmanj razvitih državah, da 
se izboljša upravljanje statisti čnih podatkov, da bi potrebne podatke lahko 
ustrezno zagotovili na trajni podlagi. 
Delo na tem podro čju se je nadaljevalo leta 2004. Komisija je  oktobra 2004 nadalje 
predstavila obsežno poro čilo o razvojnih ciljih novega tiso čletja 2000–20044. V 
poročilu so prikazani podatki o tem, kako je ES prispevala k na predku pri razvojnih 
ciljih novega tiso čletja, s posebnim poudarkom na  8. razvojnem cilju novega 
tisočletja (razviti svetovno partnerstvo za razvoj). Poro čilo zaklju čuje, da so za 
utrditev podlage za dejanski napredek pot rebni splošni donatorski ukrepi na treh 
področjih: (1) ve čja in boljša finan čna sredstva za razvoj, (2) ve čja skladnost politik 
za razvoj, (3) poseben poudare k na (podsaharski) Afriki. 
c) Partnerski pristop  
Kadar koli je mogo če, programi za razvojno pomo č, ki jih financira Komisija, 
temeljijo na lastni strategiji države za zmanjševanje revš čine, določene v strateškem 
dokumentu o zmanjševanju revš čine. Te strategije se morajo uporabljati za 
koordinacijo celotne podpore razvojnih partne rjev in poleg tega zagotoviti skladen in 
učinkovit program.  
Izkušnje Komisije na podro čju zunanje pomo či so potrdile, da je lastništvo partnerjev 
EU zelo pomembno za u činkovitost in trajnost vseh pobud. Ta pristop državam 
                                                 
4 http://europa.eu.int/comm/development/body/communications/communications_en.htm  
 
SL 5   SL upravičenkam zaupa ve čjo odgovornost, s čimer krepi njihove strateške in 
upravljavske izkušnje ter pospešuje širj enje najboljših za posamezno državo 
ustreznih praks. 
Ukrepi za doseganje teh ciljev  
a) Politična razsežnost 
Leta 2004 smo bili pri ča utrditvi in poglobitvi tradicionalnih povezav z Afriko, 
karibskimi in pacifiškimi državami ter za četku in spodbujanju inovativnega 
partnerskega okvira s sosednjimi državami EU. 
Maja 2004 so se na Skupnem svetu ministrov AKP-EU v Gaboroneju za čela 
pogajanja o reviziji sporazuma iz Cotonouja.  Komplementarni ci lj revizije je bil 
potrditi temeljni pravni red spor azuma iz Cotonouja ter s tem pove čati učinkovitost 
in kakovost partnerstva EU-AKP. Med letom je bil pri pogajanjih dosežen stalen 
napredek, ki je dosegel vrh decembra 2004 s konferenco, na kateri so ministri 
ponovili svoj skupni cilj zaklju čiti razprave do februarja 2005. 
12. maja 2004 je Svet potrdil evropsko soseds ko politiko (ESP)5, ki si prizadeva 
koristi širitve EU deliti s sosednjimi dr žavami, zlasti tako, da zagotavlja njihovo 
udeležbo na notranjem trgu. Evropska soseds ka politika krepi stab ilnost, varnost in 
blaginjo vseh vpletenih pa rtnerjev ter s tem prepre čuje nove delitve med razširjeno 
EU in njenimi sosedami. Evropska sosedska politika deluje kot realen okvir za sodelovanje, ki temelji na temeljnih  skupnih vrednotah, na  dvostranski podlagi 
prilagojenih posebnim potrebam vsakega partnerja z akcijskimi na črti (prvih sedem, 
ki zadevajo Izrael, Jordan ijo, Maroko, Moldavijo, Palest insko upravo, Tunizijo in 
Ukrajino, je bilo predstavljenih leta 2004). Njen kon čni cilj je oblikovati „krog 
prijateljev“ za EU. 
Na vrhu dnevnega reda Ko misije ostajata prepre čevanje sporov in krizno upravljanje. 
Decembra 2004 je bil objavljen razpis za zbiranje predlogov, s katerimi bi 
vzpostavili mrežo za prepre čevanje spopadov, prav tako je bila ustanovljena skupina 
strokovnjakov za razmestitev v prihodnjih misijah za krizno upravljanje pod 
vodstvom EU – uporabljene bodo tudi izkušnje iz posredovanja EU na obmo čjih, ki 
jih je konec leta 2004 priz adel cunami, da se bodo tako  še naprej izboljševali 
mehanizmi za koordinacijo kriznega upravljanja. 
Poleg tega so leta 2004 poskusi Afrike, da bi ponovno vzpostavila  mir, ki jih je 
financirala predvsem ES, za čeli dajati rezultate. Afriška unija (AU) je slovesno 
ustanovila Svet za mir in varnost, ki naj bi namestil sile za prepre čevanje genocida in 
hudodelstev zoper človečnost ter za ohranjanje miru. Sile  za ohranjanje miru so bile 
takoj poslane v Burundi, v Darfur v Sudan pa sile za nadzor premirja. Na izrednem 
zasedanju AU v Libiji je predsednik Evropske komisije Prodi pohvalil dinami čnost 
AU in njen hvalevredni dosedanji napredek.  
Leta 2004 je Komisija namenila 217,5 milijona eurov za ponovno obnovo v Iraku in 
s tem postala eden najpomembnejših donatorj ev. Financiranje je potekalo predvsem 
                                                
 
5 COM(2004) 373 kon č. 
 
SL 6   SL prek Mednarodnega sklada za obnovo v Iraku, ki si prizadeva premagati dnevne 
izzive, s katerimi se spopadajo Ira čani, na primer pri izobraževanju, zdravstvu, oskrbi 
z vodo in javni higieni. 
Obveznosti za podporo ponovne stabilnosti v Af ganistanu so znašale 216,5 milijonov 
eurov; financirajo obnovo cest in utrditev de mokracije v državi s podporo registracije 
volivcev in upravljanja volite v. EU je bila vpletena tudi  v dejavnosti, kot so nadzor 
meja in boj proti trgovanju z drogami, zlasti z zagotavljanjem odlo čne podpore 
afganistanski nacionalni st rategiji za nadzor drog. 
Podpora EU človekovim pravicam in demokr aciji je bila le ta 2004 velika. 
Odposlanstva za opazovanje volitev so bila med najneposrednejšimi in najvidnejšimi 
oblikami; Komisija je namestila 632 opaz ovalcev volitev v Indoneziji, Šrilanki, 
Malaviju, Mozambiku, na Zahodnem bregu in v Gazi ter v Afganistanu, pripravila je 
tudi volitve v Iraku. Finan čna podpora ES je mnogim afriškim državam omogo čila 
tudi, da si še naprej prizadevajo izboljšati na čin, na katerega so vodene. Svobodne in 
poštene volitve, ki jih je delno podpirala  Komisija, so potekale v Gani, Gvineji 
Bissauu in Nigru, medtem ko so volivci  Srednjeafriške re publike potrdili novo 
ustavo.  
Na podro čju mednarodnega sodstva so leta 2004 potekale ciljno naravnane pobude 
za krepitev delovanj a mednarodnih sodiš č za Ruando in nekdanjo Jugoslavijo ter 
Mednarodnega kazenskega sodiš ča. Sodelovanje s Svetom Ev rope je bilo podlaga za 
utrditev pravne države in demokratizacije na Balkanu, v Srednji Aziji in Ruski federaciji.  
Leta 2004 je bila na terenu preizkušena prva razli čica priročnika Komisije o dobrem 
javnem upravljanju, izdelanega  v posvetovanju z državami članicami in partnerji v 
civilni družbi. Komisija sodeluje tudi  z donatorji Organizacije za gospodarsko 
sodelovanje in razvoj za oblikovanje kazalnikov na podro čju javnega upravljanja. 
Z oblikovanjem prakti čnega vodnika so bili izvedeni ukrepi za vklju čitev pravic 
domorodnih ljudstev v potek programiranja , z ZN pa je bila podpisana pogodba o 
podpori projekta na tem podro čju v Gvatemali in Mehiki. Prizadevanja za krepitev 
vključitve pravic otrok so zajemala progr ame usposabljanja z Unicefom in 
ustanovitev medinstitucionalne skupine. Vodje mi sij EU v državah, ki so jih prizadeli 
oboroženi spopadi, morajo sedaj poro čati o vplivu na otroke  in pri tem poleg 
novačenja otrok v vojsko zajeti tudi posledice za šole in bolnišnice.  
b) Pobude, povezane z raz vojnimi cilji novega tiso čletja 
V okviru nadaljnjih ukrepov po svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju je Komisija 
spravila v tek inovativni sklad za oskrbo z vodo AKP-EU
6 s skupnim prora čunom 
500 milijonov eurov (prva tranša v višini 250 milijonov eurov je bila dogovorjena leta 2004), ki bo financiral predloge dr užbenih skupin, zasebni h podjetij in drugih 
nedržavnih akterjev in tudi vlad. Leta  2004 se je pripravljal podoben sklad za 
projekte na podro čju energetike. 
                                                
 
6 http://europa.eu.int/comm/europeaid/projects/water/index_en.htm 
 
SL 7   SL Eden od najpomembnejših instrumentov za uresni čevanje razvojnih ciljev novega 
tisočletja je pove čana trgovina. Med letom 2004 si je Ko misija še naprej prizadevala 
doseči razvoju prijazen rezultat razvojne agende iz Dohe. S poudarkom na razvojni 
razsežnosti je odlo čitev Splošnega sveta STO z dne 1. avgusta 2004 dobra podlaga za 
nadaljevanje pogajanj, ki bi morala na koncu pripeljati do enotnejših pogojev 
delovanja za vse, zlasti za držav e v razvoju, ki se poskušajo vklju čiti v svetovno 
gospodarstvo. Komisija je pripravljena zagotoviti, da bodo vse države v razvoju, zlasti najmanj razvite države ter druga ranljiva in majhna gospodarstva, pridobile 
precejšnje koristi iz kroga pogajanj v Dohi.  
Vmesni pregledi na črtov državne strategije za držav e AKP, ki so se izvajali leta 
2004, so zagotovili pravo časno priložnost za oceno dosedanjega izvajanja sporazuma 
iz Cotonouja in za ve čjo osredoto čenost strategij na koordi nacijo in skladnost pri 
doseganju razvojnih ciljev novega tiso čletja. Kakovost na črtovanja in izdelave 
posameznih projektov in drugih postopkov, zat o da se zagotovi upoš tevanje preteklih 
izkušenj in da se ustrezno zajamejo vprašan ja, kot so enakost spolov ali trajnostni 
razvoj, je bila deležn a velike pozornosti. Notranji pregled leta 2004 je ve činoma 
potrdil postopno izboljšanje zasnove postopkov . Potekajo prizadev anja za krepitev 
sistema ter za razvoj in uresni čevanje obsežnejšega sistema za podporo kakovosti. 
Leta 2004 so bili izvedeni prakti čni koraki za izboljšanje dr žavnih strategij z vidika 
enakosti spolov in za ozaveš čanje o pomembnosti raz členjenosti podatkov po spolu 
kot nujni podlagi za analizo po državah. Prav tako so bila izvedena prizadevanja za 
sodelovanje z državami članicami na samem podro čju z združevanjem strokovnega 
znanja in izkušenj, analiti čnih orodij in najboljše prakse. Glavni ali bistveni cilj 
projektov in programov za ve č kot 770 milijonov eurov je bila promocija enakosti 
spolov, kar je pokazalo, da se uspešno vklju čuje načelo enakosti spolov. Tudi 
podpora okoljskim vidikom sodelovanja je bila zelo opazna – 700 milijonov eurov v 
znesku. Poleg tega je imela Komisija  vodilno vlogo pri drugih mednarodnih 
pobudah, kot sta Svetovni sklad za aids, tube rkulozo in malarijo ter Svetovna pobuda 
za izkoreninjenje otroške pa ralize. Komisija je 26. oktobra 2004 sprejela sporo čilo o 
„koherentnem okviru evropske politike za zunanje ukrepe v boju proti HIV/aidsu, malariji in tuberkulozi“
7. 
c) Partnerski pristop 
ES z 250 milijoni eurov pomo či za mir v Afriki, danih ma ja 2004, financira operacije 
za ohranjanje miru, ki jih iz vajajo Afriška unija in pod regionalne organizacije. To 
pomembno partnerstvo je Evropski uniji omogo čilo takojšnjo izpolnitev prošnje 
Afriške unije po pomo či v obliki misije za nadzor premirja v Darfurju v zahodnem 
Sudanu. Sredi avgusta je Organizacija ZN  za prehrano in kmetijstvo (FAO) pozvala 
ES, naj pomaga v boju proti invaziji kobilic v Zahodni Afriki . V 35 dneh je ES 
nakazala 24 milijonov eurov. Prav tako je izdala podroben na črt za boljši odziv na 
potrebe nacionalnih odredbodajalcev, uradni kov vlade prejemnice, ki delijo sredstva 
ES. 
Marca 2004 je bil sprejet program AENEAS (2004–2008)8 s celotnim prora čunom 
250 milijonov eurov, ki naj bi zagotovil finan čno in tehni čno pomoč tretjim državam 
                                                 
7 COM(2004) 726 kon č. 
8 http://europa.eu.int/comm/europeaid/projects/eidhr/pdf/themes-migration-reglement_en.pdf  
 
SL 8   SL in tako podprl njihova prizadevanja za u činkovitejše upravljanje vseh vidikov 
migracijskih tokov. Novembra 2004 je Svet  uvedel nov program (Haaški program) 
za vključitev vprašanj varnosti, migracije in azila v odnose s tretjimi državami. 
Vprašanja upravljanja  
a) Okvir: prenos v celoti prip ravljen za izvajanje leta 2004 
Komisija je leta 2000 posebej poudarila boljšo osredoto čenost politik in za čela 
izvajati paket reform upravljanja, da bi tako temeljito izboljšala hitrost in kakovost svojih programov zunanje pomo či. Obsežne reforme so zajemale tako oblikovanje 
ene same organizacije za upravljanje  programov zunanje razvojne pomo či 
(EuropeAid) januarja 2001 kot tudi prenos  odgovornosti in virov na urade Komisije 
na terenu (delegacije) med letoma 2001 in 2004. Prenos je okrepil vlogo delegacij v 
političnem dialogu z organi o zapletenih reformah javnih služb in javnega 
upravljanja ter tudi pri koordi naciji z drugimi donatorji.  
Prenos je bil zaklju čen leta 2004 (z zelo redkimi izjemami). Evropsko ra čunsko 
sodišče je leta 2004 izvedlo reviz ijo ravnanja Komisije pri izvajanju prenosa. Da bo 
učinek prenosa viden v cel oti, bo potrebno nekaj časa, vendar sodiš če poroča, da v 
večini obiskanih delegacij obstajajo znaki, da sta zaradi ve čje zmogljivosti 
operativnih enot ve čji tudi hitrost in kakovost projek tnega vodenja. Zaradi tega je 
delegacija sposobnejša reševati težave, stiki z upravi čenci so pogostejši in 
razumevanje lokalnih razmer boljše. Priporo čila sodišča se dobro skladajo s 
sedanjimi pobudami Komisije.  
b) Zagotavljanje pomo či 
Zagotavljanje pomo či kot neposredne prora čunske podpore, kjer to omogo čajo 
razmere, je v tem okviru postalo pre dnostna naloga. Ima veliko prednosti pred 
tradicionalnimi oblikami pomo či, ki skušajo vzpostaviti vzporedne upravne strukture 
s tujimi svetovalci in njihovimi postopki spremljanja, javnega naro čanja in 
finančnega nadzora. Vendar pa zahteva skrbno oceno obstoje čih proračunskih 
sistemov upravi čenca in na črtov za reformo. Komisija je v okviru pobude o javnih 
izdatkih in finan čni odgovornosti (PEFA) tesno s odelovala z drugimi vodilnimi 
donatorji, zlasti s Svetovno banko, pri čemer je izdelala na čine za izboljšanje 
transparentnosti in u činkovitosti pri upravljanju javnih financ držav upravi čenk, ter 
leta 2004 sodelovala pri ocenjevanju preizkušanja kazalnikov uspešnosti.  
Večina pomo či Skupnosti je namenjena posameznim partnerskim državam, klju č za 
izboljšanje hitrosti in kakovosti te pomo či pa je izboljšanje zasnove državnih 
programov. Namen ni samo sprejeti strategijo, ki bo za zadevno državo 
najučinkovitejša ter bo upoštevala njena sredstva in politike, ampak tudi zagotoviti 
skladnost vseh politik EU v zvezi s strategijo države te r koordinacijo vseh ukrepov 
EU z ukrepi drugih donatorjev.  
Upoštevala se je potreba po zagotavlj anju ustrezne koordi nacije nujne pomo či, 
rehabilitacije in razvojne pomo či, ki je predmet posebne študije v osmih državah in 
dveh regijah. 
 
SL 9   SL Evropska unija je bila na čelu mednarodnih prizadevan j za usklajevanje praks 
donatorjev. V ve č kot 60 državah v razvoju so donatorji za čeli uporabljati usklajene 
in poenostavljene postopke, skupno analiti čno delo, ve čjo osredoto čenost na 
zagotavljanje razvojnih rezu ltatov, skupne postopke izvaja nja in skupne postopke za 
podporo prek prora čuna partnerske države. Poskus na pobuda, ki jo je EU za čela 
izvajati leta 2002, zato da bi spodbudila  usklajevanje v Maroku, Mozambiku, 
Nikaragvi in Vietnamu, je bila uspešno zaklju čena leta 2004, ko so te države 
dokazale, da so na tem podro čju mednarodne reference. Delo v okviru OECD/DAC, 
ki je potekalo leta 2004 ter v kate rem so imele Komisija in države članice dejavno 
vlogo, je bilo glavni na čin pri opredeljevanju okvira, prvih operativnih ciljev in 
kazalnikov, ki jih je pozneje spreje l Forum na visoki ravni za u činkovitost pomo či 
februarja 2005 v Parizu. 
EU je novembra 2004, zato da bi prispevala  in izvajala obveznosti, v Svetu za 
splošne zadeve in zuna nje odnose sprejela na črt dela. Ta na črt dela, odprt vsem 
donatorjem, daje na podlagi poro čila priložnostne skupine, ki jo sestavljajo Komisija 
in strokovnjaki iz držav članic, osrednjo vlogo partne rski državi in temelji na 
pragmatičnemu pristopu na terenu. Ta na črt v naslednjih leti h predvideva štiri 
delovne osi: 
• določitev časovnih na črtov pogajanj EU v vsaki držav i okoli seznama ukrepov za 
podporo lokalnim procesom harmonizacije, 
• opredelitev skupnega programskega okvira EU  za izboljšanje komplementarnosti, 
• oblikovanje skupnega finan čnega sporazuma, ki podpira harmonizacijo postopkov 
s sistemi držav, 
• razvoj resni čne operativne strategije  za komplementarnost. 
Vzporedno se je sodelovanje s Svetovno banko in organizacijami ZN pove čalo, s tem 
da se je v finan čnem smislu med letoma 2002 in 2004 približno podvojilo.  
Od leta 2000 je bilo narejeno vse, da se pri pripravi teh strategij zagotovijo širša 
posvetovanja, v prihodnjih izvaja njih pa se bo poskušalo dose či nadaljnje izboljšave 
kakovosti in obsega tega sodelovanja, npr. osredoto čenost na civilno družbo. Leta 
2004 je Komisija nadaljevala izvajanje politi čnih smernic na podlagi sporo čila o 
sodelovanju nedržavnih akterjev pri razvoj ni politiki iz leta 2002, in sicer z rednimi 
dialogi o splošnih in sekt orskih vprašanjih; s finan čno podporo pri izvajanju njihovih 
pobud in njihovem ravnanju kot „izvajalski pa rtnerji“ v programih sodelovanja ES 
ali z ozaveš čanjem v desetih novih državah članicah EU. Poleg tega so bile lani 
objavljene smernice o na čelih in dobrih praksah za udeležbo nedržavnih akterjev v 
dialogih in posvetovanjih o razvoju9.  
Komisija skuša izboljšati u činkovitost in vpliv svojih programov, tako da pove čuje 
osredotočenost na omeje no število podro čij posredovanja ter se izogiba zapravljanju 
svoje pomo či za veliko število majhnih in ne povezanih projektov. Posebna pozornost 
je namenjena ohranjanju ravnot ežja med obveznostmi in pla čili („Reste à Liquider“ 
                                                 
9 http://europa.eu.int/comm/development/body/tmp_doc s/guidelines_principles_good_practices.en.pdf 
 
SL 10   SL ali „RAL“) ter spremljanju povpre čnega časa, potrebnega za zaklju ček projekta 
oziroma programa. Projekti, za katere se zd i, da ne napredujejo gladko, bodisi ker že 
nekaj časa ni bila izvedena nobena transa kcija bodisi ker po petih letih ra čuni niso 
bili zaklju čeni, se preu čijo vsak posebej. 
c) Načrti za prihodnost: raciona lizacija pravnih instrumentov 
Naši programi zunanje pomo či se razvijajo že ve č kot petdeset let.  Temeljijo na ve č 
kot 30 razli čnih pravnih instrumentih, nekateri so tematski (kot sta varna preskrba s 
hrano in človekove pravice), dr ugi geografski (pomo č državam AKP, ki je lo čena od 
glavnega prora čuna Unije). Obstajajo tudi neka teri posebni instrumenti, ki 
vključujejo zunanji vpliv notranjih politik. U činkovito in koordinirano upravljanje 
teh različnih programov postaja vedno težje in brez potrebe zapleta naše dejavnosti, 
povezane s pomo čjo, ne nazadnje tudi za upravi čence. Komisija je zato septembra 
2004 predlagala temeljito poenostavitev instru mentov, zato da se z razpoložljivimi 
sredstvi dosežejo boljši rezultati.  
Dobljeni rezultati in pridobljene izkušnje  
a) Izvrševanje prora čuna in nove obveznosti 
Celoten obseg izvršitve prora čuna ostaja visok, stalno izboljšanje finan čnega 
poslovanja v zadnjih nekaj letih pa se je nadaljevalo leta 2004. Medtem ko je bil skupni znesek obveznosti (6,916 milijarde eur ov) nižji kot leta 2003, je razliko 
mogoče razložiti z zelo visoko ravnijo obvezn osti Evropskega razvojnega sklada 
(ERS) leta 2003 (ki je bila posledica poz ne ratifikacije 9. ERS in nenavadno 
visokega števila ukrepov, odloženih  do razpoložljivosti novih finan čnih sredstev). 
Leta 2004 so prora čunske obveznosti (4,268 milijarde evrov) še enkrat dosegle 
rekordno raven. Pla čila so znašala 6,211 milijarde eurov, kar je bilo precejšnje 
povečanje v primerjavi s prejšnjim le tom in skoraj milijardo eurov ve č kot leta 2002, 
kar kaže na boljše delovanje prora čuna in ERS.  
Viri, s katerimi upravlja Eur opeAid: uradna razvojna pomo č (URP), uradna pomo č 
(UP) in drugo
10.  
                                                 
10 Ti podatki ne zajemajo sredstev, s katerimi upravljajo drugi GD-i, kot so ECHO, ECFIN, FISH itd.  
 
SL 11   SL EuropeAid - razvoj regionalne razdelitve 2001–2004 (obveznosti - mio EUR)
Balkan NNDLatinska 
AmerikaAzijaSredozeml
jeJužna 
AfrikaAKP Tematsko Skupaj
2001 705      426      301      407      709      121      1.927   972      5.568   
2002 658      432      333      575      762      124      2.125   993      6.002   
2003 620      504      342      558      782      127      3.769   985      7.687   
2004 663      504      312      611      1.003   135      2.648   1.039   6.916   - 500 1.000 1.500 2.000 2.500 3.000 3.500 4.000BalkanNNDLatinska AmerikaAzijaSredozemljeJužna AfrikaAKPTematsko
2004
2003
2002
2001
 
SL 12   SL EuropeAid - razvoj regionalne razdelitve 2001–2004 (pla čila - mio EUR)
Balkan NNDLatinska 
AmerikaAzijaSredozeml
jeJužna 
AfrikaAKP Tematsko Skupaj
2001 845      402      152      383      488      99        1.779   806      4.954   
2002 619      384      182      455      707      119      1.922   861      5.249   
2003 425      396      290      470      700      118      2.345   872      5.616   
2004 510      359      314      526      1.125   116      2.464   797      6.211   -  500 1.000 1.500 2.000 2.500 BalkanNNDLatinska AmerikaAzijaSredozemljeJužna AfrikaAKPTematsko
2004
2003
2002
2001
 
Kaj lahko sklepamo iz teh številk?  
• Prvič, splošno izboljšanje poslovanja je bilo doseženo med prenosom – 
upravljanje pomo či na terenu je precej prispeva lo k pospeševanju prevzemanja 
obveznosti in izpla čil. 
• Drugič, hitrost zagotavljanja pomo či se pove čuje – razmerje med pla čili in 
obveznostmi kaže, da je Komisija v vedno krajšem času sposobna izvesti 
obveznosti na terenu.  
• Tretjič, naša prožnost glede odziva na nepri čakovane krize in nepredvidene 
potrebe se zmanjšuje – neizkoriš čeni viri na enem podro čju proračuna Unije, 
namenjeni za zunanje ukrepe, ne morejo biti ve č uporabljeni za zadovoljitev 
potreb na drugem, ker so vsa razp oložljiva sredstva uporabljena.  
V afriških, karibskih in pacifiških dr žavah (AKP) so obveznosti leta 2004 ravno 
zgrešile svoj cilj, ker razmere v dveh državah niso bile primerne za odobritev 
obveznosti. Vendar pa napovedi kažejo, da bodo vsa razpoložljiva sredstva Evropskega razvojnega sklada za dr žave AKP razdeljena do leta 2007. Pla čila iz 
ERS so leta 2004 ponovno dosegla rekordno raven. Napredek je bil izrazit v 
 
SL 13   SL sredozemskem programu (MEDA), v katerem so se za 22 % pove čale obveznosti in 
za 60 % izpla čila. Obveznosti in izpla čila so se pove čale (6 in 20 %) tudi v okviru 
programa CARDS za Balkan ter v azijske m programu (9 in 12 %). V državah 
Vzhodne Evrope in Srednje Azije, ki ji h pokriva program TACIS, so obveznosti 
ohranile visoko raven, doseženo leta 2003, medtem ko so se izpla čila zmanjšala 
zaradi poznega podpisa finan čnih sporazumov z ve č partnerskimi državami. V 
Latinski Ameriki so se pla čila ponovno povišala, venda r pa so se obveznosti 
nekoliko znižale.  
Boj proti revš čini 2000-2004
- vključno z EIB-/skupno črpanje sredstev)2000–2003 poro čilo ES odboru DAC (po isti metodi: LDC/LIC dodelitve za posamezne države 
LDC: najmanj razvite države
OLIC: druge države z nizkimi prihodki33,4 %35,8 %
32,7 %
26,7 %
21,6 %
8,7 %10,3 % 10,4 %11,2 %10,4 %43,7 %44,5 %43,1 %
37,9 %
32,0 %
0%10%20%30%40%50%
2000 2001 2002 2003 2004
LDC OLIC LDC+OLIC
 
Izdatki za države z nizkimi dohodki in  najmanj razvite države so se ponovno 
povečali na okoli 2,9 milijarde eurov. Kot odstotek vseh izpla čil se je znesek 
nekoliko znižal, vendar os taja pri približno 45 %. 
 
SL 14   SL Razdelitev EuropeAid 2004 po sektorjih
Obveznost v milijonih EUR
Vse vire v letu 2004 upravlja EuropeAid. (URP/UP/Ne URP/UP)Gospodarska 
infrastruktura in 
storitve; 929 mil. 
EUR; 13 %Proizvodni sektorji; 
424 mil. EUR; 6 %Večsektorsko / ve č 
področij; 963 mil. 
EUR; 14 %Pomoč v blagu in 
splošni program 
pomoči; 809 mil. 
EUR; 12 %Ukrepi v zvezi z 
dolgom; 5 mil. EUR; 
0 %Nujna pomo č; 206 
mil. EUR; 3 %Drugo/Nedolo čeno; 
150 mil. EUR; 2 %
Socialna 
infrastruktura in 
storitve; 3 180 mil. 
EUR; 46 %Ne URP/UP; 250 mil. 
EUR; 4 %
 
€ Million –Visok delež novih obveznosti (ve č kot tretjina) je bil namenjen posebnim 
projektom za podporo socialni infr astrukturi in storitvam, vklju čno z osnovnim 
zdravjem in izobrazbo. Vseeno pa so zdrave gospodarske politike verjetno 
najmočnejše gonilo za zmanjšanje revš čine, znotraj tega okv ira pa je jasno dolo čena 
večja osredoto čenost na pomo č v obliki prora čunske podpore, pogosto povezane s 
sektorskimi reformami za podporo socialnim storitvam.  
Glede na doseganje razv ojnih ciljev novega tiso čletja se je Afriko obravnavalo kot 
„epicenter krize“. Medtem ko so med leto m 2004 obstajali razl ogi za optimizem – 
delež revš čine se v ve č državah znižuje in dostop do zdravstvenega varstva in 
izobraževanja se pove čuje –, resne težave z revš čino, konflikti in nestabilnost 
ostajajo. Komisija je leta 2004 nadaljevala z iskanjem novih na činov za pove čanje 
vpliva svojega sodelovanja, s te m ko je prek financiranja pomo či za mir v Afriki in 
sklada za oskrbo z vodo združila rešitve pod vodstvom Afrike s težavami kontinenta 
ter še naprej prevzemala pobudo pri prora čunski podpori.  
V azijskih državah bo 11 projektov v skupni vrednosti 180 milijonov eurov, 
izvedenih v letu 2004, podpiralo boj proti revš čini, na primer projekt za ponoven 
gospodarski in socialni zagon v Kambodž i (25 milijonov eurov), kredit za podporo 
zmanjšanju revš čine v Vietnamu (20 milijonov eurov) in sektorska podpora za 
osnovno izobraževanje v Indoneziji (20 milijonov eurov). Dejansko Komisija prispeva k izboljšanju dostopa do izobraževanja v osmih azijskih državah, zlasti za 
 
SL 15   SL dekleta in prikrajšane skupi ne otrok, kot so otroci ma njšinskih skupin, otroci s 
posebnimi potrebami in otroci z ulice. V zvezi s splošnim dostopom do kakovostnega zdravstvenega varstva, ki je glavni  vidik razvojnih ciljev novega tiso čletja, projekti v 
višini 100 milijonov eurov pomagajo državam  bodisi razviti sektorske reforme za 
izboljšanje zagotavljanja zdravstvenih stor itev bodisi (v državah, ki izhajajo iz 
spopadov, kot sta Afganistan ali Timor-Leste) zagotoviti osnovne zdravstvene storitve za revne sloje prebivalstva. 
V regijah, kot sta Sredozemlje in Latinska Amerika, kjer naj bi ve čina držav spadala 
v kategorijo srednjega dohodka, vseeno velja, da njihova sedanja stopnja razvoja, 
včasih povezana s šibko gospodarsko rastjo, demografskimi pritiski, gospodarskimi 
reformami in spornim javnim upravljanjem, zahteva intervencije, osredoto čene na 
boj proti revš čini in izboljšanje upravljanja. V tem okviru je zagotovljena podpora na 
primer osnovnošolskemu izobraževanju v Nikaragvi in osnovnim zdravstvenim sistemom v Boliviji. Nekaj projektov si prizadeva dati ve č moči revnemu 
prebivalstvu in posebnim prikrajšanim skupinam. Program MEDA si prizadeva z 
odpravljanjem revš čine spodbujati trajnostni gospodarski in socialni r azvoj v regiji. 
Možnosti za boljše regionalno sodelovanje in ve čjo gospodarsko rast so se izboljšale 
leta 2004, s stalnim napredkom pri trgovi nskih pogajanjih za ustanovitev obmo čja 
proste trgovine s sredozemsko regij o, nove in obetavne pobude za zmanjšanje 
revščine pa so se osredoto čile na decentralizirani lokaln i razvoj. Podobno se razvijajo 
tudi nove pobude za krepitev demokracije, za človekove pravice in ve čjo vključenost 
civilne družbe. Dober primer takšnih pr ojektov v Latinski Ameriki je reforma 
pravosodnega sistema, ki trenutno poteka v Peruju, ali regional na uvedba programov 
za varnost preskrbe s hrano, kar prispeva k pove čevanju enakosti spolov s 
podeljevanjem pravice do zemljiške posesti ženskam in tudi k boljšemu delovanju 
regionalnih institucij. 
b) Rezultati, u činkovitost in vpliv 
Komisija upravlja sistem spremljanja, ki je usmerjen na rezultate (ROM) in temelji 
na rednih obiskih, ki jih neodvisn i strokovnjaki opravljajo pri teko čih projektih in 
programih. Leta 2004 je sist em pokrival 117 držav, poro čila pa so bila izdelana za 
1100 projektov v skupni vrednosti približno 7,6 milijarde eurov. Projekti in programi 
se ocenjujejo po mednarodno dogovorjenih me rilih. Ugotovitve kažejo, da so se 
projekti in programi, spremljani leta 2004, pri vseh merilih v povpre čju izvajali „po 
načrtu“ ali bolje. Dejansko rezultati kaže jo, da okoli 90 % pr ojektov zagotavlja 
predvidene rezultate, ne glede na ustrezne časovne prilagoditve, ki bi lahko bile 
potrebne za manjše število projektov. Poudare k na kakovosti pri prip ravi projektov in 
programov mora zagotoviti, da bodo izboljšave pri ocenah po vseh merilih trajne.  
Najboljši rezultati so doseženi v zvezi z u činkovitostjo in vplivom. Prvi preizkusni 
znaki izboljšanja u činkovitosti zaradi prenosa so bili potrjeni, in dejstvo, da poro čila 
iz držav AKP dajejo nižje rezultate kot dr uge regije, je lahko deloma posledica tega, 
da je bil prenos v mnogih od teh držav šele zaklju čen, poleg na splošno težkih razmer 
v številnih teh državah. Nadaljnje delo pot eka pri metodologiji sistema, da bi tako 
prišli do bolj primerljivih in natan čnejših sklepov.  
Rezultati po sektorjih kažejo, da so pomembnost, u činkovitost in vpliv mo čni glede 
na projekte v makroekonomskih in socialnih sektorjih, in čeprav projekti za varnost 
preskrbe s hrano v celoti niso dosegli tako visokih rezultatov, so bili rezultati glede 
 
SL 16   SL na ta tri klju čna merila prav tako dobri. To ima posledice za ocenjevanje prispevka 
teh projektov pri doseganju razvojnih ciljev novega tiso čletja.  
Medtem ko rutinska vrednotenja zaklju čenih projektov in programov upravljajo 
geografske službe, osrednja enota za vr ednotenje, odgovorna komisarju za zunanje 
odnose, izdaja smernice za izboljšanje met odologije vrednotenja te r vodi vrednotenja 
v zvezi s strategijami, sektorji in temami. Besedila zaklju čenih ocenjevalnih poro čil 
so dostopna javnosti na spletni strani  EuropeAid, pod rubriko ocenjevanje11. Leta 
2004 je bilo zaklju čenih 12 ocenjevanj, 13 pa jih je potekalo; poleg tega sta potekali 
tudi dve skupni ocenjevanji (prva o koordi naciji, komplementarnosti in skladnosti, 
druga o prora čunski podpori). 
c) Dolgoro čni načrt  
Medtem ko se ne sme preve č poudarjati rezultatov enega samega leta, dosedanji 
dokazi kažejo, da imajo reforme, izpeljane leta 2000, zelo pozitiven u činek. Po petih 
letih bo čas za oceno rezultatov. Konec leta 2004 je Komisija za čela preučevati 
izvajanje in vpliv izjave o razvojni polit iki ter njeno pomembnost z vidika bistvenih 
sprememb, ki so potekale tako v Uniji – zlas ti zadnja širitev – kot tudi zunaj njenih 
meja, vklju čno s poglobitvijo odnosov s sosednjimi državami prek evropske sosedske 
politike, s pospeševanjem in širjenjem globalizacije prek čisto trgovinskih in 
ekonomskih vprašanj, s pove čevanjem mednarodnega soglasja o razvojnih ciljih 
novega tiso čletja in naraš čanjem zaskrbljenosti v zvezi z varnostjo. Zato je bilo 
odločeno, da mora priti do javne razprave, na kateri se bo pojasni la vloga razvojne 
politike v širšem okviru zunanjega ukrep anja EU in v celoti uporabila njena 
zmogljivost privilegiranega politi čnega instrumenta za odpravo temeljnih vzrokov 
revščine in neenakosti.  
Drugič, potek programiranja je mogo če izboljšati z vidika vmesnih pregledov. Kar 
zadeva druge donatorje, obstaja stalna in nenehna potreba po razvoju naših 
sposobnosti za izboljšanje komplementarnosti in za vklju čevanje vprašanj z razli čnih 
področij, kot so vloga enakosti spolov, prepre čevanja spopadov in okolje v razvoju, 
poleg novih tem, kot so varnost, migracija  in azil. Pregledi so bili pomembna 
priložnost za podrobnejšo dolo čitev programov in so navedli naslednja podro čja, ki 
jih je treba izboljšati: 
– krepitev ocene izvajanja glede na kazalnike ( čeprav so okviri kazalnikov 
izboljšani, je podlaga pogosto šibka); 
– razvoj tesnejših povezav z za četnimi strateškimi dokumenti;  
– izboljšanje komplementarnosti z drugimi donatorji. 
Tretjič, EU bo morala ohraniti svojo dejavno vlogo pri prizadevanjih za mednarodno 
harmonizacijo postopkov ter pobudo, da se to na državni ravni tudi uresni či. 
Kazalniki in cilji, oblikovani leta 2004 in sprejeti na novembrskem Svetu leta 2004, so koristni, vendar morajo vsi donatorji pove čati prizadevanja za  njihovo dejansko 
uresničitev. 
                                                
 
11 http://europa.eu.int/comm/europeaid/index_en.htm