SL Uradni list Evropske unije C 35/13

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2010/C 35/10

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006. Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„SUSKA SECHLOŃSKA“

ES št.: PL-PGI-005-600-23.04.2007

ZGO ( X ) ZOP ( )

1. Ime:

„Suska sechlońska“

2. Država članica ali tretja država:

Poljska

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1 Vrsta proizvoda:

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1:

Ime „suska sechlońska“ izvira iz krajevnega narečja. „Suska“ pomeni suhi sadež, tj. sušena in dimljena sliva. Pridevnik „sechlońska“ izvira iz krajevnega imena Sechna, v občini Laskowa, od koder izvira tradicija sušenja.

„Suska sechlońska“ je sušena dimljena sliva s koščico ali brez.

Njena velikost je odvisna od velikosti sadeža uporabljene sorte sliv ter se giblje med 1,5 in 4,5 cm, po teži je v kilogramu proizvoda 44 do 99 sadežev. Njena oblika je odvisna od sorte sadeža, namenjenega sušenju, lahko je okrogla in sploščena vse tja do podolgovate. Za proizvod „suska sechlońska“ je značilno prožno in sočno meso ter nagubana in lepljiva koža temno modre do črne barve. Je rahlo sladkega okusa, s pookusom in aromo po dimu. Vsebnost vode v končnem proizvodu je v času prodaje med 24 in 42 %.

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode):

Pri proizvodnji „suska sechlońska“ se uporabljajo le sadeži Prunus domestica L. ssp. domestica in sort, ki so izvedene iz te vrste sliv: Promis, Tolar, Nektawit, Valjevka in Stanley. Sadje teh sort ima posebej zaželene lastnosti za sušenje in dimljenje, vključno z visoko vsebnostjo sladkorja in razmeroma nizko vsebnostjo vode.

Sadje mora biti zdravo, brez znakov gnilobe ali mehanskih poškodb, prav tako mora biti brez vidnih sledov napadov žuželk, črvov ali drugih škodljivcev. Sadje mora biti brez kakršnih koli drugih poškodb, nečistosti ali drugih nedoločenih organizmov, zaradi katerih bi bilo neprimerno za uživanje.

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

—

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Sušilnice, ki se uporabljajo za sušenje, se morajo nahajati znotraj opredeljenega geografskega območja, kjer mora potekati tudi celotni postopek sušenja ter dimljenja. Drva in surovine, uporabljene v proizvodnji, lahko izvirajo tudi zunaj opredeljenega območja. Prepovedana je uporaba smolnatih drv. Celoten postopek sušenja in dimljenja poteka v posebnih sušilnicah za sadje, ki so značilne za to območje.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.:

—

3.7 Posebna pravila za označevanje:

—

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja:

Geografsko območje, na katerem se proizvaja „suska sechlońska“, pokriva 239,55 km2 in se nahaja znotraj upravnih meja štirih občin vojvodstva Male Poljske: Laskowa, Iwkowa, Łososina Dolna in Żegocina. Ime „sechlońska“ izvira iz imena vasi Sechna, ki se nahaja v občini Laskowa in se tradicionalno uporablja znotraj celotnega geografskega območja, v katerem se proizvaja „suska sechlońska“.

5. Povezava z geografskim območjem:

5.1 Posebnost geografskega območja:

Območje, opredeljeno v točki 4, se nahaja na nadmorski višini nad 300 m in njegova topografija je zelo raznolika, večina pobočij ima naklon med 5° in 25°.

Značilne sušilnice sadja, ki so jih oblikovali in zgradili krajani v slogu, prilagojenemu krajevnemu terenu, se dobro vklapljajo v pokrajino geografskega območja. Območje znotraj štirih navedenih občin se ponaša z nič manj kot 677 takšnimi sušilnicami. To nedvomno kaže na tesno povezavo med proizvodom in geografskim območjem. Število sušilnic je eden od vidikov, ki zadevno območje ločujejo od sosednjih območij.

Sušilnice so izdelane iz zidanih opečnih temeljev okrog ognjišča in iz pokrite komore z leseno rešetko. Širina povprečne komore je približno 2 metra, dolžina pa približno 3,5 metra. Po sredini deli komoro na dva dela lesena pregrada. Rešetka, ki jo sestavljajo stikajoče se gladke lesene palice širine 4 centimetre, višine 3 centimetre in dolžine približno 1 meter, tvori spodnji del komore. Palice so razporejene na enaki višini. Razporejene so tako, da omogočajo pretok dima in toplega zraka na višini okrog 180 centimetrov nad ognjiščem. Komora se zapira z lesenimi vrati, skozi katera se sušilnica polni s slivami in ki hkrati pomagajo znotraj komore zadrževati toploto ter varovati pred neugodnimi vremenskimi razmerami. Pod vsako komoro je peč. Sušilnica je zaščitena s sedlasto streho. Sušilnice sadja imajo ponavadi dve ali tri komore; vendar je mogoče najti tudi sušilnice z le eno komoro ali s celo petimi komorami.

Temperatura v sušilnici se pri proizvajanju suhih sliv „suska sechlońska“ giblje med 45 °C in 60 °C.

Slive so med sušenjem in dimljenjem naložene v plasti debeline 30 do 50 centimetrov. Proizvajalci obrnejo maso sliv med sušenjem s posebno lopato enkrat na dan. Postopek traja 4 do 6 dni, odvisno od debeline plasti sliv. Ta metoda sušenja in dimljenja sliv se je razvila iz domačega znanja krajevnih proizvajalcev in se uporablja izključno za proizvodnjo proizvoda „suska sechlońska“ na opredeljenem geografskem območju.

5.2 Posebnost proizvoda:

„Suska sechlońska“ gre hkrati skozi postopek sušenja in dimljenja. Postopek sušenja in dimljenja v sušilnih napravah se izvaja z vročim dimom, kar loči slive „suska sechlońska“ od tradicionalno sušenih sliv na vročem zraku. Med dimljenjem slive iz svojega mesa izgubijo nekaj vode in vsrkajo vase dim, ki ima tudi antiseptične lastnosti. Zmanjšanje vsebnosti vode v mesu med dimljenjem in antiseptični učinek dima zavirata razvoj bakterij gnilobe in tako podaljšujeta trajanje proizvoda. Dim daje sadežu edinstveno barvo, aromo in okus.

Ker se slive sušijo v plasteh debeline 30 do 50 cm in se obračajo enkrat na dan, sok iz njih v času sušenja prepoji suhe sadeže in jim daje malce sladek pookus. Za proizvod „suska sechlońska“, ki je proizveden na tak način, je značilen poseben sladek okus s prepoznavnim dimnim pookusom in aromo ter z lepljivo kožo temno modre do črne barve.

5.3 Vzročna zveza med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (za ZOP) ali posebno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda (za ZGO).:

Povezava med slivami „suska sechlońska“ in območjem temelji na slovesu tega proizvoda, ki je bil pridobljen skozi dolgo tradicijo njegovega proizvajanja na podlagi edinstvenega znanja krajevnih proizvajalcev.

Visoka kakovost proizvoda „suska sechlońska“ se pripisuje edinstvenemu znanju krajevnih proizvajalcev in tradicionalnim načinom proizvodnje, ki jih uporabljajo. Konstrukcija sušilnic in način sušenja kažeta na znanje krajevnih proizvajalcev in se zelo razlikujeta od načinov proizvodnje, ki se uporabljajo na drugih območjih na Poljskem ter tudi v sosednjih regijah. Način gradnje sušilnic omogoča, da topel zrak in dim krožita hkrati in tako sušita ter dimita slive.

Povezava med „suska sechlońska“ in geografskim območjem se dejansko odraža v imenu vasi „Sechna“, ki je izpeljano iz stare poljske besede „sechnie“, kar pomeni sušenje. To kaže na edinstvenost proizvoda in globoko vkoreninjeno tradicijo načina proizvodnje na geografskem območju iz točke 4.

Legenda pravi, da se je zgodovina sušenja sliv začela s krajevnim duhovnikom, ki je razširil običaj dimljenja sliv med svoje župljane. Dolga tradicija suhih sliv „suska sechlońska“ je izpričana v delu Jana Ligęze z naslovom Ujanowice – wieś powiatu limanowskiego, ki je bilo objavljeno leta 1905 (Delo št. 9 etnografske komisije Poljske akademije umetnosti in znanosti). Običaj se je ohranil do današnjih dni in način proizvodnje je ostal praktično nespremenjen. Najstarejša sušilna naprava, ki ni več v uporabi, je stara več kot 100 let. Posebne sušilne naprave, ki so jih razvili krajevni proizvajalci in so še danes v uporabi, dokazujejo, da so stari načini proizvodnje še ohranjeni. Te sušilne naprave se odlično vklapljajo v pokrajino tega območja.

Sušenje in dimljenje je tako popularno, da so bili o tem napisani napevi in pesmi, ki opevajo to tradicijo, kot na primer ta stari napev:

„… Oj Sechna, Sechna ty skopciała wiosko, gdyby nie suszarnie byłabyś stolicą …“

(Oj Sechna, od dima počrnela Sechna, če ne bi bilo teh sušilnic, bi bila ti glavno mesto …)

Sloves proizvoda „suska sechlońska“ se kaže tudi v nagradah in priznanjih, ki jih je prejel na različnih tekmovanjih: priznanje na tekmovanju „Nasze Kulinarne Dziedzictwo“ (naša kulinarična dediščina) leta 2000; nagrada na tekmovanju „Perła 2004“ za najboljši poljski pokrajinski živilski proizvod; prva nagrada glasovanja „Małopolski Smak“ leta 2006 („Okus Male Poljske“).

Praznik sliv (Święto Suszonej Śliwki), ki se prireja v Dobrocieszu od leta 2001 in predstavlja slive v najrazličnejših oblikah, priča prav tako o slovesu tega proizvoda, njegovi povezavi z območjem in tradiciji sušenja sliv. Nadaljnja potrditev slovesa suhih sliv „suska sechlońska“ je „turistična pot med sadovnjaki sliv“, ki so jo vrisale krajevne oblasti in kaže na posesti s sadovnjaki sliv in napravami za sušenje.

Sklic na objavo specifikacije:

(Člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0