[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 1.6.2010

COM(2010)271 konč.

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

o pregledih trga v skladu z regulativnim okvirom EU (tretje poročilo)Nadaljnji koraki pri konsolidaciji notranjega trga elektronsk ih komunikacij {SEC(2010)659}

KAZALO

1. Uvod 3

2. Napredek pri analizah trga 3

3. Racionalnejša in bolj usmerjena ureditev 4

3.1. Smernice Komisije v okviru postopka po členu 7 – medsektorska vprašanja 4

3.2. Pobude Komisije v skladu s členom 19 okvirne direktive 5

4. Regulativni razvoj 6

4.1. Fiksni maloprodajni dostop in grosistično posredovanje klicev 6

4.2. Zaključevanje klicev v fiksnih in mobilnih omrežjih 7

4.3. Grosistični trg širokopasovnih storitev 8

4.4. Zakupljeni vodi 9

4.5. Prihodnost 10

5. Sklepne ugotovitve 11

UVOD

Z regulativnim okvirom za elektronske komunikacije, ki je začel veljati leta 2003, je bil uveden postopek po členu 7 – mehanizem EU za posvetovanje, ki naj bi zagotovil enoten regulativni pristop po vsej EU. Z pred kratkim revidiranimi predpisi o telekomunikacijah[1] je bila potrjena osrednja vloga, ki jo ima postopek po členu 7 pri spodbujanju konkurenčnega enotnega trga elektronskih komunikacijskih storitev. Predpisi Komisiji podeljujejo dodatne pristojnosti za nalaganje in izvajanje regulativnih ukrepov, kar naj bi tržnim udeležencem zagotovilo večjo pravno varnost pri čezmejnih naložbah v telekomunikacije.

Po letu 2003 so evropski telekomunikacijski trgi postali konkurenčnejši, storitve in produkti pa vedno dostopnejši. Deloma je to posledica ukrepov, ki so jih uvedli nacionalni regulativni organi (NRO), npr. obveznost o dostopu in cenah za operaterje s pomembno tržno močjo (SMP), deloma pa je enoten regulativni pristop v EU zagotovila tudi Komisija z nadzorovanjem osnutkov regulativnih ukrepov NRO. Ureditev je bila nedvomno bolj usmerjena v stalna ozka grla, regulativni postopki pa so se skrajšali in postali učinkovitejši.

Kljub temu težave ostajajo. Enotnega telekomunikacijskega trga še vedno ni, zato so potrebna nadaljnja prizadevanja. Države članice pri pregledih trga ne napredujejo enako hitro. Tudi vsi NRO nimajo ustreznih regulativnih pristopov, zlasti pri regulativnih ukrepih za reševanje težav na področju konkurence. Vse to daje kompleksno podobo, ki jo ustvarjajo različni konkurenčni pogoji v državah članicah in ki še naprej onemogoča nadaljnji razvoj notranjega trga. Medtem ko imajo prvotni operaterji še vedno SMP, zlasti na trgu pritočne fiksne telefonije in širokopasovnem dostopnem trgu, se v Evropi vedno pogosteje gradijo omrežja naslednje generacije (NGA). V njihovo izgradnjo je treba veliko investirati, povpraševanje po storitvah, ki potrebujejo omrežno povezavo visoke hitrosti, pa je še vedno negotovo. Da bi spodbudili naložbe, je treba investitorjem zagotoviti regulativno varnost ter hkrati obdržati učinkovito konkurenco.

V tem sporočilu so predstavljeni najpomembnejši trendi in vprašanja, ki so se pojavili od Sporočila o pregledih trga[2], ki ga je Komisija predložila leta 2007, pa vse do konca leta 2009. V njem je prikazano, kako je nadzorovalna vloga Komisije po členu 7 okvirne direktive[3] nujna za vzpostavitev enotnega evropskega telekomunikacijskega trga in v kolikšni meri. Opredeljena so tudi glavna področja, na katerih bi lahko Komisija določila nadaljnje smernice za evropske regulativne organe za telekomunikacije ter tako zagotovila enotnost in predvidljivost, ki bosta povečali zaupanje tržnih udeležencev v nadaljnje investicije v evropski trg.

NAPREDEK PRI ANALIZAH TRGA

Vsi NRO pri analizah trga po členu 7 okvirne direktive niso dosegli enakega napredka. Medtem ko so nekateri že začeli s tretjim krogom pregledov, so drugi še vedno v prvem krogu[4]. Komisija je pregledala več kot 1 000 priglasitev, ki so jih poslali NRO, in približno 60 % od njih podala pripombe. V približno 4 % primerov so NRO po utemeljenem nasvetu Komisije preklicali priglašeni osnutek ukrepa. V manj kot 1 % vseh primerov je Komisije nameravani ureditvi nasprotovala[5]. Komisija obravnava vse osnutke ukrepov, ki jih pošljejo NRO, da bi zagotovila smernice ter enoten, pa vendar dovolj specifičen regulativni pristop po vsej Evropi. Izkušnje kažejo, da NRO praviloma te smernice upoštevajo[6].

RACIONALNEJšA IN BOLJ USMERJENA UREDITEV

Trenutni tehnološki razvoj in izvajanje telekomunikacijske ureditve v državah članicah so z leti znižali ovire za vstop na trg in alternativnim operaterjem omogočili, da še bolj omejijo tržno moč operaterjev SMP. Da bi bili regulativna prizadevanja in viri na glavnih konkurenčnih ozkih grlih bolj usmerjeni, je bilo treba ponovno oceniti Priporočilo o upoštevnih trgih[7] iz leta 2003 in nadalje racionalizirati postopek po členu 7.

Glavna ugotovitev Sporočila o pregledih trga iz leta 2007 je bila, da je bil postopek po členu 7 še zlasti uspešen pri zagotavljanju enotne razlage o tem, kje je ureditev potrebna, ter manj uspešen pri opredeljevanju, kakšna ureditev je potrebna. Več NRO je medtem ugotovilo, da se je na določenih telekomunikacijskih trgih v določenih geografskih območjih učinkovita konkurenca razvila prej kot na drugih. Vprašanje, kje je ureditev potrebna, je bilo torej zastavljeno ponovno.

Regulativni ukrepi se po Evropi še vedno razlikujejo, četudi so si težave na trgu zelo podobne. To predstavlja resno oviro pri doseganju pravega enotnega trga. NRO še naprej uporabljajo različne metode za določevanje cen glavnih produktov dostopa, ki alternativnim operaterjem omogočajo, da konkurirajo s prevladujočimi podjetji, ki imajo v lasti večino infrastrukture za dostop. Komisija je NRO pozvala, da naj uporabljajo ustrezne metode za zaračunavanje cen ter pri tem preverijo dejansko višino cen reguliranega dostopa po vsej EU[8].

Smernice Komisije v okviru postopka po členu 7 – medsektorska vprašanja

Geografske razlike

Ureditev širokopasovnih storitev na grosistični ravni je konkurenčnim podjetjem omogočila, da investirajo v lastno infrastrukturo (LLU[9]), kar je konkurenco še povečalo, zlasti v gosto naseljenih območjih. Nekateri NRO so pri določanju geografskega trga upoštevali različne regionalne konkurenčne pogoje in so ureditev prilagodili razlikam med nacionalnimi podtrgi. Nekateri NRO so te razlike upoštevali pri nalaganju regulativnih ukrepov. Da bi zagotovili enoten pristop in opredelili dejanske razlike med konkurenčnimi pogoji, je Komisija NRO svetovala, da določijo geografske trge samo, če se konkurenčni pogoji v različnih geografskih območjih in meje med temi območji dalj časa ne spreminjajo[10].

Funkcijska ločitev in prevzete obveznosti

V več državah članicah[11] se vedno bolj proučujejo različne oblike poslovnega ločevanja prvotnih operaterjev. V skladu z veljavnimi evropskimi telekomunikacijskimi predpisi lahko NRO v izrednih okoliščinah poleg običajnih obveznosti o dostopu uvedejo tudi dodatne regulativne ukrepe, pod pogojem, da jih Komisija odobri. Eden od teh regulativnih ukrepov je funkcijska delitev, pri kateri mora največji operater svoje omrežje in podjetja, ki zagotavljajo storitve, med seboj organizacijsko ločiti. Komisija je že večkrat poudarila, da je treba obveznosti, ki so jih operaterji SMP prevzeli in ki so jih NRO sprejeli, katerih namen je izvajati, spreminjati ali nadomestiti veljavne regulativne ukrepe, šteti za neposredno povezane in/ali podrejene tem veljavnim regulativnim obveznostim. Zato se je treba o njih pred sprejetjem posvetovati na nacionalni in evropski ravni, da se zagotovita transparentnost postopka in ustrezna vključitev vseh zainteresiranih strani. NRO morajo tudi zagotoviti, da prevzete obveznosti na naložbe prvotnih operaterjev in novih vstopnikov ne vplivajo negativno ter da imajo alternativni operaterji pri pristopu s prevzetimi obveznostmi enake možnosti za dostop kot pri zgolj regulativnem pristopu.

Pobude Komisije v skladu s členom 19 okvirne direktive

Priporočilo o postopku

Da bi zmanjšala upravno obremenitev, ki jo povzroča regulativni postopek, je Komisija leta 2008 sprejela revidirano Priporočilo o postopku[12]. Da bi imeli NRO in tržni udeleženci večjo pravno varnost in da se zagotovi pravočasno izvajanje regulativnih ukrepov, je NRO v revidiranem priporočilu pozvala, da istočasno priglasijo tržne analize in regulativne ukrepe oziroma njihov preklic. Da bi postopke za NRO in Komisijo racionalizirali, NRO dopušča možnost uporabe kratkega obrazca pri štirih vrstah ukrepov[13]. Komisija na take priglasitve načeloma nima pripomb.

Komisija je medtem večinoma na kratkih obrazcih prejela priglasitve trgov, ki v Priporočilu o upoštevnih trgih niso več navedeni in za katere so NRO menili, da predhodna ureditev trga ni več potrebna[14]. V enem od primerov je Komisija regulativni organ kljub temu pozvala, naj pred preklicem veljavnih obveznosti določi ustrezen rok za priglasitev[15]. Na spremembe tehničnih podrobnosti, določenih v regulativnih ukrepih[16], se je nanašalo samo nekaj primerov.

Priporočilo o cenah zaključevanja klicev

Cene zaključevanja klicev se sicer znižujejo, vendar obstajajo še vedno velike razlike med cenami v mobilnih omrežjih[17] ter cenami v fiksnih in mobilnih omrežjih. Iz ocene, ki jo je opravila Komisija za priglasitve na teh trgih, je razvidno, da so razlike pogosto nastale zaradi različnih regulativnih pristopov, ki se uporabljajo pri vrstah nadzora nad cenami, metodami za zaračunavanje stroškov, obravnavi asimetrij in izvajanju postopnega prehoda. Komisija je v dopisih, v katerih je podala pripombe, NRO večkrat pozvala, naj uporabljajo enotno metodo za izračunavanje cen in v prihodnost usmerjen model za zaračunavanje dolgoročnih prirastnih stroškov, saj bi to cene zaključevanja klicev znižalo za toliko, da bi te odražale stroške učinkovitega operaterja, ter da naj nemudoma postopno preidejo na simetrične cene zaključevanja klicev, kar bi operaterje spodbudilo k temu, da bi bili čim prej učinkoviti.

Da bi ta načela še podkrepila, je sprejela Priporočilo o regulaciji cen zaključevanja klicev v fiksnih in mobilnih omrežjih v EU[18], v katerem je navedla glavne smernice za to področje. V priporočilu je jasno določila stroškovna načela, ki naj bi jih NRA upoštevali pri izračunavanju cen zaključevanja klicev. Cene zaključevanja klicev morajo najpozneje od 31. decembra 2012 ustrezati učinkovitim stroškom, NRO z dovolj viri pa lahko uporabijo alternativne metode, s katerimi naj bi priporočeni cilj dosegli do 1. julija 2014.

REGULATIVNI RAZVOJ

Fiksni maloprodajni dostop in grosistično posredovanje klicev

Opredelitev trga

Priporočilo o upoštevnih trgih ne razlikuje več med rezidenčnimi in nerezidenčnimi uporabniki maloprodajnega fiksnega dostopa, saj se v večini držav članic pogodbeni pogoji med obema vrstama dostopa skorajda ne razlikujejo več. Kljub temu je Komisija sprejela, da se to razlikovanje zaradi posebnosti nacionalnega trga v nekaterih državah[19] obdrži. V zvezi z vključevanjem storitev širokopasovnega dostopa v maloprodajni trg dostopa je Komisija poudarila[20], da morajo NRO dokazati, da so razvezani produkti širokopasovnega dostopa in ozkopasovnega dostopa nadomestljivi, zlasti kar zadeva njihovo delovanje in njihovo cenovno strukturo. Komisija je izrazila pomisleke glede vključitve grosističnih storitev dostopa na trg grosističnega posredovanja klicev kot dopolnila storitvam dostopa in ne toliko kot nadomestnih storitev posredovanja klicev[21].

Regulativni ukrepi

Na obeh zgoraj omenjenih trgih imajo v skoraj vseh državah članicah prvotni operaterji še vedno 90-odstotni tržni delež. Komisija je izrazila zaskrbljenost nad učinkovitostjo ureditve za maloprodajne in grosistične storitve[22] ter poudarila, da morajo NRO analizirati učinek veljavnih regulativnih ukrepov, ko preučujejo ureditev na maloprodajni ravni. (Pred)izbor operaterja in medoperaterski zakup naročniškega priključka (WLR) sta uvedena v večini držav članic na trgu dostopa ali trgu posredovanja klicev. WLR alternativnim operaterjem omogoča, da povečajo naložbe v popolno razvezano zanko in da na maloprodajnem trgu zagotavljajo vezane ponudbe. Če WLR ni bil uveden ali ustrezno izveden[23], je Komisija[24] NRO pozvala, naj obveznost ponovno preučijo.

Komisija je v dopisih, v katerih je podala pripombe, obravnavala predlagani nadzor cen in regulativne ukrepe za zaračunavanje stroškov[25]. NRO je pozvala, da uvedejo ali obdržijo obveznosti o nadzoru cen, če grosistična ureditev ni uspela zagotoviti ustrezne konkurence na maloprodajni ravni[26] ali če obstaja možnost, da so cene operaterja SMP previsoke[27]. V več primerih so se pripombe nanašale na premalo natančne priglasitve[28], saj te tržnim udeležencem zagotavljajo ustrezno transparentnost in pravno varnost. Komisija je obravnavala tudi razlike v obveznostih o transparentnosti na istem upoštevnem trgu[29] ter izpostavila, da računovodsko ločevanje[30] ni bilo uvedeno. V enem primeru je NRO opozorila, da je treba v okviru postopka posvetovanja na ravni EU sporočiti obveznosti, ki jih je prevzel prvotni operater, tj. menjanje ali nadomeščanje veljavnih ukrepov ali uvajanje novih[31].

Zaključevanje klicev v fiksnih in mobilnih omrežjih

Opredelitev trga

NRO posameznega operaterja v fiksnem in mobilnem omrežju še naprej opredeljujejo kot ločen upoštevni trg zaključevanja klicev s pomembno tržno močjo. Pri mobilni telefoniji so nekateri NRO opredelili upoštevne trge zaključevanja klicev za operaterje mobilnega virtualnega omrežja (MVNO), če lahko takšni operaterji trgovinske pogoje za zaključevanje klicev določijo ne glede na gostujoče omrežje[32].

Regulativni ukrepi

Komisija je v dopisih, v katerih je podala pripombe, kot tudi v Priporočilu o cenah zaključevanja klicev, NRO pozvala, da določijo cene zaključevanja klicev glede na stroške učinkovitega operaterja[33], tj. da naj bodo simetrične[34]. Komisija je zlasti priporočila, naj se uporablja v prihodnost usmerjeni model[35] LRIC[36], ter poudarila, naj nemudoma[37] postopno preidejo na učinkovite cene ter jih priglasijo po postopku po členu 7[38]. Pri opredeljevanju relevantnih stroškov je Komisija ponovno poudarila, da je pomembno, da se uporabljajo modeli LRIC, pri katerih se upoštevajo trenutni stroški učinkovitega operaterja, ki uporablja učinkovito tehniko[39]. Poleg tega je Komisija poudarila, da so relevantni stroški za zaračunavanje grosističnih cen zaključevanja klicev običajno dodatni stroški, ki nastanejo z zagotavljanjem storitve[40]. NRO si vedno bolj prizadevajo uporabljati stroškovni pristop, določen v Priporočilu Komisije o cenah zaključevanja klicev[41].

Grosistični trg širokopasovnih storitev

Opredelitev trga

Kot je poudarjeno v digitalni agendi[42], je učinkovita izgradnja omrežij NGA ena od prednostnih nalog Komisije. Uvedba NGA je zelo močno vplivala na opredelitev trga – tako na grosističnem trgu dostopa do infrastrukture fiksnih omrežij, vključno z delno ali povsem razvezanim dostopom (LLU), kot tudi na grosističnem trgu širokopasovnega dostopa (WBA), saj so se NRO morali odločiti, ali bodo vanj vključili tudi produkte dostopa, ki temeljijo na različnih vrstah infrastrukture (FttN[43], FttH[44] ali VDSL).

Komisija je večkrat poudarila, da v primeru, da se lahko podobne storitve zagotavljajo tako prek bakrenega kot tudi optičnega omrežja, oba štejeta za nadomestljiva in za del istega upoštevnega trga. Zato bo Komisija, če se NRO odločijo, da bodo v opredelitev trgov LLU in WBA[45] vključili tudi produkte dostopa prek optičnega kabla, to odločitev podprla. NRO so takšne produkte[46] navadno izključili iz trga zaradi dejavnikov, kot je pomanjkljiva (razširjenost) izgradnja optičnega dostopnega omrežja. V takšnih primerih je Komisija NRO pozvala, naj spremljajo razvoj trga ter pri tem upoštevajo vedno večjo razpoložljivost optičnih omrežij in operaterjeve načrte za njihovo izgradnjo[47].

Vprašanje, ki se je vedno znova pojavljalo, je bilo, ali naj se zaradi neposrednega[48] ali posrednega omejevanja konkurence[49] na trg WBA vključijo tudi kabelska omrežja. Komisija je sicer utemeljila, da lahko vertikalno povezana podjetja neposredno omejujejo konkurenco, tudi če na maloprodajnem trgu dostop do kabelskega omrežja ni zagotovljen, vendar pa to omejevanje navadno ne bi smelo povzročiti sprememb v opredelitvi trga in bi ga namesto tega morali upoštevati pri ocenjevanju SMP[50]. V enem primeru je Komisija zaradi posebnih nacionalnih danosti sprejela vključitev mobilnih širokopasovnih povezav v grosistični trg širokopasovnih storitev za rezidente kot neposredno nadomestilo za produkte xDSL in produkte kabelskega širokopasovnega dostopa. Tako je omogočila deregulacijo grosističnega trga širokopasovnega dostopa na področju širokopasovnih povezav za rezidente[51].

Regulativni ukrepi

Vse države, ki so priglasile trg LLU, so sporočile, da ni konkurenčen in da je reguliran. Za trg WBA so vse države, razen Malte[52], ugotovile, da ni konkurenčen. V Združenem kraljestvu in na Portugalskem je bil trg geografsko razdrobljen, na nekaterih delih nacionalnega ozemlja pa je bila zagotovljena učinkovita konkurenca.

Kot pri predvideni razmejitvi trgov so bile tudi pri regulativnih ukrepih najpomembnejše novosti povezane z uvedbo NGA. Na trgu LLU so nekateri NRO uvedli obveznosti, s katerimi so zagotovili dostop do podzanke, pomožnih storitev (skupna lokacija) in vmesnih povezav v scenariju s FttN[53]. Pri dostopu do FttH so nekateri NRO predpisali razvezan dostop do krajevnih zank[54] po stroškovno usmerjenih cenah, vključno s premijo za tveganje[55]. Dva NRO sta predpisala dostop do ožičenja v stavbah za vse operaterje, ki napeljujejo optične kable do gospodinjstev, ne glede na to, ali imajo ti operaterji SMP. To se imenuje ,simetrična‘ regulacija[56]. Drugo pomembno novost predstavlja predlog, v skladu s katerim naj bi bili prvotni operaterji obvezani v primeru javnih del zagotoviti dostop do infrastrukture[57]. Nekatere države članice so se izrecno posvetile vprašanju transparentnosti[58] in prehodu z bakrenih na optična omrežja[59]. Če tega niso storile[60], je Komisija NRO pozvala, naj pripravijo regulativne ukrepe, ki bodo natančno določali podrobnosti prehoda, saj bosta prehod in ukinjanje telefonskih central bistveno vplivala na poslovne modele alternativnih operaterjev. Vsekakor raznolikost pristopov, za katere so se odločili NRO, ponazarja, da so potrebne nadaljnje smernice Komisije.

Na trgu WBA so nekateri NRO sprejeli samo nekatere ukrepe za določena omrežja ali funkcijske lastnosti ali pa jih sploh niso sprejeli, saj so že uvedli obveznosti za trg LLU[61]. Komisija je poudarila, da je treba trg spremljati, da se bo lahko ocenilo, ali so naloženi regulativni ukrepi za trg LLU dovolj zadostni, da lahko zagotavljajo učinkovito konkurenco na maloprodajni ravni, in če ne, da se bodo lahko za trg WBA uvedli ustrezni regulativni ukrepi.

Preučitev metod za ugotavljanje stroškovne naravnanosti je pokazala, da se pristopi NRO po nepotrebnem razlikujejo. Za ključne prispevke je zato potreben enotnejši pristop k regulativnemu računovodstvu.

Zakupljeni vodi

Opredelitev trga

Dobro delujoči trgi zakupljenih vodov so pomembni za konkurenco in uporabo NGA. Natančna razmejitev med povezovalnimi in zaključevalnimi segmenti zakupljenih vodov je v veliki meri odvisna od topologije posameznega nacionalnega omrežja. Nekateri NRO so zaključevalne segmente zakupljenih vodov na grosistični ravni razmejili glede na pasovno širino[62]. Nekateri NRO so namesto tega ugotovili velike geografske razlike v konkurenčnih pogojih in predlagali, da se določijo ločeni geografski trgi[63]. Eden NRO[64] je zaključevalne segmente zakupljenih vodov razmejil glede na nameravano uporabo in predlagal, da se zakupljeni vodi, ki povezujejo do baznih postaj operaterjev mobilnih omrežij, deregulirajo. Komisija je sprejela, da je tehnološko nevtralno, če se v opredelitev grosističnega trga zakupljenih vodov vključijo alternativni vmesniki, npr. na Ethernetu temelječi produkti, saj sta njihova zmogljivost in povezljivost do zakupljenih vodov funkcijsko enaki tradicionalnim vmesnikom[65].

Regulativni ukrepi

Vsi NRO, ki so priglasili trg zaključevalnih segmentov zakupljenih vodov, so ugotovili, da je imel prvotni operater fiksnega omrežja SMP[66]. Komisija je poudarila, da je treba področje uporabe predlaganih obveznosti omejiti tako, da bodo te odpravile pomanjkanje konkurence na zadevnem trgu[67]. Regulativne obveznosti ne smejo veljati predolgo, če se bodo konkurenčni pogoji verjetno kratko- ali srednjeročno izboljšali[68]. Pri obveznostih o nadzorih cen je Komisija namesto samourejanja s strani prvotnega operaterja priporočila neposredne regulativne posege[69]. V zvezi s konkurenčno ocenjenimi trgi je Komisija poudarila, da je treba regulativne obveznosti preklicati šele po dovolj dolgem prehodnem obdobju, kar bo operaterjem omogočalo, da odpravijo ozka grla v svojih omrežjih[70].

Prihodnost

Z revidiranimi predpisi EU o telekomunikacijah bo Komisijo dobila dodatne pristojnosti na področju regulativnih ukrepov, ki jih nalagajo in izvajajo NRO. Na področju zagotavljanja enotne uporabe regulativnega okvira EU bo Komisija tesno sodelovala z na novo ustanovljenim Organom evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC), da bi se v korist potrošnikov in podjetij izoblikoval enoten trg elektronskih komunikacijskih storitev.

S pomočjo postopka po členu 7 je Komisija opredelila področja, na katerih je potrebna bolj usmerjena ureditev, se pojavljajo nove oblike urejanja in se lahko regulacija prekine. Pri tem zagotavlja postopek po členu 7 Komisiji ključne informacije za ponovni regulativni pregled priporočila o upoštevnih trgih. Vendar pa je postopek tudi pokazal, da NRO pri podobnih konkurenčnih težavah še vedno uporabljajo različne pristope, ki zavirajo razvoj pravega enotnega trga. Primeri za to so nalaganje in izvajanje obveznosti za WLR, obravnava proizvodov optičnega dostopa na grosističnih trgih širokopasovnih storitev ter uporaba stroškovnih metod za zaračunavanje pristojbin za dostopa ali medomrežno povezovanje. Postopek po členu 7 je tudi pokazal, da se regulativni pristopi razvijajo tudi na podlagi obveznosti, ki so jih prevzeli prvotni operaterji, če so se običajne obveznosti na trgu izkazale za nezadostne, da bi odpravile trajno nedelovanje trga. To pomeni, da NRO potrebujejo nadaljnje smernice za regulativna načela, da bi preprečili razdrobljenost pristopov po vsej EU, saj bi ta ovirala nadaljnjo čezmejno integracijo trgov. Komisija trenutno končuje priporočilo o regulativnem dostopu do omrežij naslednje generacije (NGA), v katerem se opira na smernice, ki jih je podala pri pregledih nacionalnih trgov širokopasovnih storitev. Komisija bo skupaj z BEREC po potrebi določila nadaljnje smernice za enotno izvajanje obveznosti o ločevanju in regulativnih ukrepih za NRO.

SKLEPNE UGOTOVITVE

Postopek po členu 7 zagotavlja usmerjeno in enotno ureditev telekomunikacij v EU ter ostaja pomembno sredstvo za spodbujanje enotnega trga elektronskih komunikacijskih storitev. S pomočjo transparentnosti, ki temelji na mehanizmu za posvetovanje po členu 7, so NRO že dobili smernice, ki so jim v veliko pomoč. Medtem ko so priglasitveni regulativni organi na splošno zelo dobro upoštevali pripombe Komisije, so jih drugi NRO uporabili kot smernice, ki so jih vključili v lastne regulativne strategije. To je veljalo še zlasti, kadar so opredeljevali produktne in geografske trge ter kadar so na upoštevnih trgih ocenjevali konkurenčne pogoje. Poleg tega so v revidiranem Priporočilu o upoštevnih trgih in novem priporočilu o postopkih izpostavljeni regulativni proces in prizadevanja NRO in Komisije na trgih s trajnimi ozkimi grli. Da bi zagotovila enotno uporabo regulativnih ukrepov, je Komisija sprejela Priporočilo o regulaciji cen zaključevanja klicev v fiksnih in mobilnih omrežjih v EU, trenutno pa končuje Priporočilo o reguliranem dostopu do omrežij naslednje generacije. Z reformnim paketom za telekomunikacije bosta Komisija in BEREC imela dodatne pristojnosti na področju nalaganja in izvajanja regulativnih ukrepov. To bo še dodatno poenostavilo razvoj enotnega trga elektronskih komunikacij.

[1] Revidirani predpisi EU o telekomunikacijah, sprejeti 25. novembra 2009, ki jih je treba prenesti do 25. maja 2011. (glej UL L 337, 18.12.2009, str. 37).

[2] COM(2007) 401 dd, 11.7.2007.

[3] Direktiva 2002/21/EC, UL L 108, 24.4.2002.

[4] Za pregled glej priloge II, III in IV delovnega dokumenta služb Komisije.

[5] V skoraj 3 % primerov je Komisija odobrila dodatno ocenjevalno obdobje (faza II).

[6] Za pregled postopka po členu 7 glej prilogo I.

[7] Priporočilo Komisije 2003/311/ES (UL L 114, 8.5.2003).

[8] LT/2009/0990, SI/2009/1010, SE/2009/1018, DK/2009/1023.

[9] Razveza lokalne zanke.

[10] UK/2007/0733, PT/2008/0851, ES/2008/0805, FI/2009/0900.

[11] UK, SE, SL, IT, PL, PT.

[12] Priporočilo Komisije 2008/850/ES, UL L 301, 12.11.2008.

[13] Tj. odločitve (i) za deregulacijo trgov, ki v Priporočilu 2003/311/ES niso navedeni; (ii) za neregulacijo trgov, navedenih v priporočilu, na katerih je učinkovita konkurenca še vedno prisotna; (iii) spremembe tehničnih podrobnosti predhodno naloženih regulativnih obveznosti; in (iv) razširitev veljavnih ukrepov na drugega tržnega udeleženca v podobni situaciji.

[14] ES/2008/0817, PL/2008/0831, CZ/2008/0840, NL/2008/0849, CZ/2008/0857, CZ/2009/0872, SI/2009/0893, SK/2009/0954, SE/2009/0968, PL/2009/0971, FI/2009/0985, IT/2009/0998, IT/2009/0999, SK//2009/1008, DK/2009/1024.

[15] IT/2009/0999.

[16] IT/2008/0842, BE/2009/0882, UK/2009/0901, IE/2009/0928, PT/2009/0956, RO/2009/1003, PT/2009/1011, PT/2009/1012, FR/2009/1028.

[17] BG/2009/866 in MTR Benchmark Snapshot, ERG (09) 23_final_090604.

[18] Priporočilo Komisije 2009/396/ES, UL L 124, 20.5.2009, str. 67.

[19] AT, BG, FR, IT, NL, UK.

[20] IT/2009/0890, DE/2009/0897, BG/2009/0911, SE/2009/0965, RO/2009/1001.

[21] DK/2005/0141, NL/2008/0822.

[22] CZ/2006/0356, EE/2007/0637-638, DE/2006/0402, SK/2007/0676, SK/2007/0696 and AT/2007/0579-580, NL/2008/0821, BG/2009/0911, LV/2009/0960, MT/2009/0979, LV/2009/0994.

[23] DK, EE, DE, HU, LV, SK, AT, CZ.

[24] EE/2007/0637-638, HU/2007/0662-663, SK/2007/0740, LV/2009/0960, LV/2009/0994, RO/2009/1001-1002, DE/2009/1006.

[25] ES/2008/0815, LU/2006/0526-527, BE/2007/0640, DE/2006/0402, IE/2007/0632, AT/2006/0543, CZ/2006/0351, SK/2007/0740, UK/2009/0898,DE/2009/1006.

[26] EE/2007/0637-638, SK/2007/0696..

[27] ES/2008/0815, CZ/2008/0755.

[28] LV/2007/0565-566, GI/2007/0710-711, EE/2007/0637-638, IE/2007/0632, PL/2006/0380, GI/2007/0716, LV/2009/0994.

[29] ES/2008/0815.

[30] DE/2006/0402, LV/2007/0565-566, SK/2007/0696, LV/2009/0994.

[31] IT/2009/0890.

[32] ES/2007/0706, DE/2008/0813, DK/2009/1014.

[33] FR/2007/0669, FI/2008/0778, IT/2008/0779, PL/2008/0794, DK/2009/1014, GI/2009/0976-0977.

[34] ES/2007/0598, PT/2007/0707, DK/2008/0785, GI/2009/0976, PL/2009/0996.

[35] Dolgoročni prirastni stroški.

[36] BG/2009/0866, DK/2009/0914, CZ/2009/0959, SE/2009/1018.

[37] IE/2008/0746, CZ/2009/0959.

[38] DE/2008/0813.

[39] UK/2006/0498, EL/2008/0786, IT/2008/0802, PL/2009/0991.

[40] EL/2008/0786, IT/2008/0802, SE/2009/0941, DK/2009/1014.

[41] FR/2008/812, IT/2008/0802 (kjer so se regulativni organi zavezali, da bodo do leta 2010 sprejeli model za zaračunavanje stroškov v skladu s priporočilom), BG/2009/0865, BG/2009/0866, RO/2009/0878, AT/2009/0910.

[42] Komisija je 19. maja 2010 v okviru strategije Evropa 2020 ( COM (2010) 2020) sprejela digitalno agendo za Evropo.

[43] Optika do vozlišča/omarice.

[44] Optika do doma/zgradbe.

[45] EE/2009/0942, FI/2008/0839, FR/2008/0780, IE/2009/0875, NL/2008/827, PT/20080850 (trg LLU); BE/2007/0736 in BE/2009/0950, EE/2009/0943, FI/2009/0900, FR/2008/0781, NL/2008/0827, PT/2008/0851 (trg WBA). .

[46] CY/2009/0869, CZ/2009/0933 (ki jo je NRO preklical), DK/2008/0860, EL/2009/0934, SK/2009/0929 (ki jo je NRO preklical (trg LLU); CY/2009/0870, CZ/2008/0797, EL/2009/0935 (trg WBA).

[47] AT/2009/0970, CY/2009/0870, CZ/2008/0797, EL/2009/0935.

[48] MT/2008/0803.

[49] Več podrobnosti v poglavju 5.1 priloge III delovnega dokumenta.

[50] Tj. UK/2007/0733, DK/2008/0862.

[51] AT/2009/0970.

[52] MT/2008/0803.

[53] DE/2007/0646, BE/2008/0801, SI/2009/0957.

[54] NL/2008/0826, SI/2009/0957.

[55] NL/2009/0868, SI/2009/0957.

[56] ES/2008/0820, FR/2009/993.

[57] FR/2008/0780, EE/2009/0942, ES/2008/0804, PT/2008/0851, IT/2009/0891.

[58] FR, ES, EL.

[59] BE, ES, NL, DK, EE.

[60] FI/2008/0839, IT/2009/0988.

[61] NL/2008/0827.

[62] LT/2006/0430, EL/2006/0422, UK/2008/0747, UK/2008/0787, NL/2008/0823, AT/2008/0836.

[63] UK/2008/0787, AT/2008/0836.

[64] IT/2009/1000.

[65] EE/2007/0643, DE/2007/0677.

[66] En NRO je ugotovil, da na bolj ozko opredeljenem trgu zaključevalnih segmentov zelo zmogljivih zakupljenih vodov ni operaterja s SMP (UK/2008/0787). En NRO je sporočil, da je operater s SMP prisoten samo na trgu malo zmogljivih zakupljenih vodov (LT/2006/0430).

[67] NL/2008/0823-0825.

[68] UK/2008/0859.

[69] EE/2007/0643.

[70] IT/2009/0999-1000.