ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.3

SKP, katere proračun znaša 59 milijard EUR, zagotavlja kmetom in njihovim podjetjem nujno potrebno podporo prek neposrednih plačil, ukrepov za podporo trgu in programov za razvoj podeželja. Treba je poudariti, da je podpora v okviru SKP povezana z zagotavljanjem javnih dobrin in izpolnjevanjem višjih evropskih standardov. Ta neposredna plačila v okviru prvega stebra so sicer povezana z ukrepi navzkrižne skladnosti in predpisanimi zahtevami ravnanja glede standardov na področju varnosti hrane, zdravja živali in rastlin ter dobrobiti živali in z ukrepi za varstvo okolja ter pomenijo bistveno pomoč kmetom pri stabiliziranju prihodkov in spopadanju z nestanovitnostjo trga. Trenutno je 30 % neposrednih plačil povezanih z zahtevami zelene komponente, osredotočenimi na kakovost tal, biotsko raznovrstnost in sekvestracijo ogljika; kljub temu so še prisotni okoljski in socialni problemi, ki jih je treba rešiti. Tržni ukrepi, čeprav so bili z zadnjo reformo SKP resno omajani, so še vedno pomembni, zlasti med krizo na trgu. Za odpravo nestanovitnosti so potrebni novi ukrepi. Sofinancirani program za razvoj podeželja je ključni element drugega stebra, namenjen financiranju gospodarskih, okoljskih in socialnih programov, ki se izvajajo na ravni posameznih kmetij in na ravni podeželskih območij.
2.6

Za izvajanje strategije je predvidenih več konkretnih ukrepov, ki zajemajo naslednjih osem področij. — Obsežna uvedba vsaj storitev s seznama storitev C-ITS za dan 1 leta 2019 z ukrepi držav članic, lokalnih organov, proizvajalcev vozil, upravljavcev cest in industrije ITS s finančno pomočjo (instrument za povezovanje Evrope, Evropski sklad za strateške naložbe ter evropski strukturni in investicijski skladi). Storitve C-ITS za dan 1,5 in nadaljnji razvoj C-ITS še niso dovolj zreli in Komisija bo njihov razvoj podprla prek programa Obzorje 2020 in morebiti evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Seznam storitev se bo posodabljal z nadaljevanjem dela platforme C-ITS. — Komisija bo sodelovala z vsemi zadevnimi zainteresiranimi stranmi na področju C-ITS, da bi dosegli razvoj skupne politike za varnost in potrdila. To bo tudi podlaga za obravnavanje višjih stopenj avtomatizacije (vključno s komunikacijo med vozili ter komunikacijo med vozili in infrastrukturo). Komisija bo analizirala vloge in odgovornosti evropskega modela zaupanja za C-ITS ter preučila, ali bi morala prevzeti nekatere upravljavske vloge. — Ponudniki storitev C-ITS bi morali za končne uporabnike pripraviti pregledne in razumljive pogoje uporabe. Komisija bo leta 2018 objavila prvi sklop smernic o varstvu zasebnosti in v okviru pobud za uvedbo C-ITS bi bilo treba z informiranjem ustvariti potrebno zaupanje med končnimi uporabniki, dokazati dodano vrednost uporabe osebnih podatkov in opraviti posvetovanja z organi EU za varstvo podatkov, da bi oblikovali predlogo ocene učinka o varstvu podatkov. — Komisija in ustrezni akterji bodo z ukrepi zagotovili delovanje komunikacije na frekvenčnem pasu, ki ga določi Komisija. — Za usklajevanje uvedbe C-ITS na operativni ravni, vključno s preskušanjem in potrjevanjem, se bo uporabila platforma C-Roads. Države članice bi se morale pridružiti tej platformi, če se ji še niso. — Pobude za uvedbo C-ITS bi morale prispevati k opredelitvi postopka ocene skladnosti za storitve C-ITS za dan 1 in njegovi objavi. Komisija bo za ta postopek pripravila predlogo. — Komisija bo na podlagi direktive o inteligentnih prometnih sistemih do leta 2018 sprejela delegirane akte o neprekinjenosti in varnosti storitev C-ITS, praktičnem izvajanju splošne uredbe o varstvu podatkov na področju C-ITS, o pristopu s hibridno komunikacijo, o interoperabilnosti in postopkih ocene skladnosti. — Komisija bo na področju C-ITS razvijala mednarodno sodelovanje.
3.2

V novih pravilih so nakazana nekatera temeljna načela, ki bi zagotovila, da bi bili okviri insolventnosti in prestrukturiranja skladni in učinkoviti po vsej EU: — dostop podjetij v finančnih težavah, zlasti MSP, do sistemov zgodnjega opozarjanja, da bodo lahko zgodaj zaznala poslabšanje poslovanja in zagotovila prestrukturiranje, — prožni okviri preventivnega prestrukturiranja, ki bi poenostavili trajanje, stroške in večplastnost pravnih postopkov, — največ štirimesečno obdobje odloga, ki bi bilo dolžniku odobreno pred uporabo izvedbenih ukrepov, bi spodbudilo pogajanja, na podlagi katerih bi lahko izvedli učinkovito prestrukturiranje, — manjšinskim upnikom in delničarjem, ki ne soglašajo z načrtom prestrukturiranja, bi preprečili, da bi lahko ta načrt zablokirali, hkrati pa bi v celoti zaščitili njihove legitimne interese, — novo financiranje in začasno financiranje bi bilo zaščiteno tako, da bi izboljšali možnosti učinkovitega prestrukturiranja, — dosledno upoštevanje delovnega prava med postopki preventivnega prestrukturiranja v skladu z zakonodajo, ki velja za delavce v EU, — usklajeno usposabljanje in specializacija stečajnih upraviteljev in sodnikov v EU, — polna uporaba in izkoriščanje novih informacijskih tehnologij za razkrivanje podatkov, obveščanje in sporočanje prek spleta, kar bi zagotovilo večjo učinkovitost in omejilo trajanje postopkov v primeru insolventnosti, postopkov prestrukturiranja in postopkov omogočanja druge priložnosti.
5.10.1

Ponudniki storitev informacijske družbe, ki shranjujejo in javnosti zagotavljajo dostop do obsežnih količin del ali drugih predmetov urejanja, ki jih naložijo njihovi uporabniki in so zaščiteni z avtorskimi pravicami, v sodelovanju z imetniki pravic sprejmejo ukrepe za zagotovitev ustreznega izvajanja sporazumov za uporabo njihovih del ali drugih predmetov urejanja, sklenjenih z imetniki pravic, ki so bili ugotovljeni v sodelovanju s ponudniki storitev. Predvideni so ukrepi, kot je na primer uporaba „učinkovitih tehnologij za prepoznavanje vsebine“, hkrati pa morajo ponudniki storitev imetnikom pravic zagotavljati „ustrezne informacije“ in vzpostaviti mehanizme za pritožbe in odškodnine. Države članice bodo olajšale sodelovanje med ponudniki storitev in imetniki pravic (29).
4.4.4

EESO priznava, da so satelitski sistemi za spremljanje in podatkovna središča zelo pomembni za trajnostno pridelavo hrane v prihodnosti. Koristi so velike zlasti za precizno kmetijstvo, med drugim zato, ker lahko Galileo in GNSS prispevata k zmanjšanju porabe fosilnih goriv. Poleg tega lahko s posebnimi programi na podlagi posnetkov iz sistema Copernicus v različnih spektrih natančno določimo predele polj z nezadostnimi ali prekomernimi vrednostmi vlage in hranilnih snovi, kar omogoča prilagoditev količine vode in hranil, s čimer se prihrani sveža voda in zmanjša uporaba gnojil in pesticidov. S tem se bistveno izboljša trajnost sistemov kmetovanja, spodbuja zgodnje odkrivanje in preprečevanje bolezni rastlin, napovedujejo prihodnji donosi in zagotavljajo tako znatna gospodarska korist kot zelo pozitiven učinek na družbo in okolje.
3.21

Skladi EuVECA in EuSEF bi lahko bili še posebej pomembni pri usmerjanju in razvrščanju naložb v skladu s sedanjimi prednostnimi nalogami Evropske komisije, zlasti na področjih inovacij, socialnih inovacij in okoljske trajnosti. Pri tem bi bila lahko zelo koristna uvedba jamstvenih skladov za podporo in spodbujanje naložb na področjih, ki so zelo pomembna s socialnega in okoljskega vidika ter za politiko zaposlovanja. Ti skladi bi se financirali z javnimi sredstvi in v najboljšem primeru upravljali na evropski ravni. EESO na koncu poudarja, da se mora Evropska komisija zavzemati za obsežne ukrepe za razvoj krovne in celostne strategije. Vsota posameznih ukrepov namreč ni več dovolj za povečanje konkurenčnosti evropskih gospodarstev v vse bolj zapletenem globalnem okolju.
2.4.1

V teh smernicah je bilo, med drugimi predlogi, tudi priporočilo državam članicam, naj pripravijo večletne nacionalne strateške načrte za akvakulturo, v katerih bodo opredeljeni skupni cilji in po možnosti kazalniki za oceno napredka pri doseganju teh ciljev. Namen teh strateških načrtov bi moral biti spodbujanje konkurenčnosti sektorja akvakulture in podpora njegovemu razvoju z inovacijami, kakor tudi krepitev gospodarske dejavnosti, spodbujanje raznolikosti, izboljšanje kakovosti življenja na obalnih in podeželskih območjih ter vzpostavljanje enakopravnih pogojev zaposlenih v akvakulturi z vidika dostopa do morskega prostora in do kopnega.
4.10

Vsekakor se bo ocena, ki jo predvideva obravnavana uredba, omejevala le na tarife kategorij pošiljk, ki so naštete v javnem seznamu čezmejnih tarif, predvidenem v prilogi uredbe, to pa so paketi težki 0,5, 1, 2 ali 5 kg (z možnostjo iskanja in sledenja ali brez nje). EESO meni, da bi bilo to oceno treba razširiti na pakete težke 10, 15 in 20 kg, tudi zaradi morebitnih prihodnjih predpisov o cenah čezmejne dostave paketov.
SL Uradni list Evropske unije C 487/112

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dodatnih carinah za uvoz nekaterih izdelkov s poreklom iz Združenih držav Amerike (kodificirano besedilo)

(COM(2016) 408 final – 2014/0175 (COD))

(2016/C 487/19)

Zaprosilo Evropska komisija, 23. 6. 2016 Pravna podlaga člen 207 PDEU Pristojna strokovna skupina REX Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 21. 9. 2016 Plenarno zasedanje št. 519 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 165/0/8

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 519. plenarnem zasedanju 21. in 22. septembra 2016 (seja z dne 21. septembra) s 165 glasovi za in 8 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
3.11

EESO poleg tega opozarja, da so družboslovje in humanistične vede v Evropi zelo pomembni. Zaradi staranja prebivalstva in demografskih sprememb se bo naša družba neizogibno spremenila, kar bo prineslo nove prednostne naloge na področju raziskav (2). Na poti do trajnostnega stanja jo čakajo globoke spremembe. Te spremembe bodo še pospešili drugačni okvirni pogoji, ki so posledica pojavov, kot so globalizacija, podnebne spremembe, dostop do energije in nastajajoče tehnologije, ki jih predvsem poganja digitalizacija. Izboljšanje sistemov izobraževanja bo ključnega pomena, če želimo biti pripravljeni na prihodnost, s pravim znanjem in spretnostmi za prihodnja visokokakovostna delovna mesta. Ocena posledic tega razvoja za našo družbo, vključno s problemi, do katerih lahko pride zaradi spremenjenih delovnih in življenjskih pogojev, bi morala biti prednostna naloga, družboslovje pa mora biti tukaj ključnega pomena.
9.1

EESO pozdravlja stališče iz skupnega sporočila, da je treba ohraniti glavne obstoječe oblike regionalnega sodelovanja – krepitev programa za vzhodno partnerstvo in regionalno sodelovanje v južnem sosedstvu. Poudariti pa je treba, da so se znotraj obstoječih regionalnih okvirov v zadnjih nekaj letih pojavila precejšnja odstopanja in razlike. Spodbudno bi lahko bilo, če bi predlagali jasnejše razlikovanje med partnerji ESP, in sicer med tistimi, ki so že dosegli višjo stopnjo povezovanja z EU (s pridružitvenimi sporazumi in poglobljenimi in celovitimi sporazumi o prosti trgovini) ali to nameravajo storiti, in drugimi državami.
2.2

Ker gre za kodifikacijo, Komisija poudarja, da bo „nova direktiva […] nadomestila različne akte, ki bodo vanjo vključeni; ta predlog v celoti ohranja vsebino aktov, ki se kodificirajo, in jih torej zgolj združuje s tistimi oblikovnimi spremembami, ki so potrebne za samo izvedbo kodifikacije“, vendar pa to ne pomeni, da se kodifikacija ne bo izvedla „ob polnem upoštevanju običajnega postopka sprejetja aktov Unije“. To upravičuje pripravo mnenja EESO, čeprav gre „za hitro sprejetje kodificiranih aktov“ s pospešenim postopkom, predvidenim „z medinstitucionalnim sporazumom z dne 20. decembra 1994“ med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo, ki je še vedno veljaven in ga je okrepil zadnji medinstitucionalni sporazum med temi tremi institucijami (1).
4.23

Širjenje bolezni živali in rastlin ter škodljivcev, ki se stopnjuje zaradi globalizirane trgovine in podnebnih sprememb, škodljivo vpliva na prehranske sisteme. Nedavna izbruha afriške prašičje kuge in bakterije Xylella fastidiosa, ki napada oljke v južni Italiji, sta samo dva primera, kako lahko bolezni rastlin in živali ovirajo prehranski sistem in povzročajo izgubo hrane. Čeprav ima EU skoraj najboljši sistem za zgodnje odkrivanje in preprečevanje na svetu, bi lahko svojo politiko in zakonodajni okvir za zdravje živali in rastlin še bolj razvila in okrepila z večjim poudarkom na preprečevanju kriz, boljšem nadzoru in zgodnjem odkrivanju, pripravljenosti in upravljanju ter na ugotavljanju in ocenjevanju novih tveganj, ki se pojavljajo v EU in zunaj nje. Mreža referenčnih laboratorijev za bolezni živali je že vzpostavljena, za bolezni rastlin pa ne. Znanje in raziskave sta najpomembnejša stebra za preprečevanje. EESO poziva Komisijo in države članice, naj bodo še ambicioznejše, kadar gre za nujno financiranje raziskovalnih centrov za bolezni živali in ustanavljanje referenčnih laboratorijev za bolezni rastlin. Okrepiti bi bilo treba tudi sisteme za zgodnje odkrivanje in preprečevanje, hkrati pa zagotoviti, da bodo proizvajalci hrane in drugi subjekti (npr. kmetijski delavci) prejeli ustrezna nadomestila za morebitne izgube, med drugim za finančno škodo, ki jo imajo kmeti, kadar se ob izbruhu bolezni v splošnem javnem interesu omeji trgovanje. Poleg tega je treba več pozornosti nameniti vzpostavitvi bolj raznolikih sistemov kmetovanja, ki so odpornejši na biotske pretrese.
3.3

Za države članice, ki že izvajajo enotno monetarno politiko (skupna valuta, ena obrestna mera), za katero je malo verjetno, da bo srednjeročno, če sploh, postala popolna gospodarska, socialna in fiskalna unija, odpravljanje neravnovesij s prilagoditvijo nominalnih deviznih tečajev ne pride več v poštev. Doslej so bila prizadevanja za izboljšanje konkurenčnosti v euroobmočju v glavnem omejena na ozko določen cilj, in sicer izboljšanje izvoznih rezultatov in plačilnih bilanc, pogosto z zniževanjem stroškov, kar pa je lahko samouničevalno. Sedanja politika ne zna odpraviti neravnovesij in negativnih posledic krize. Ravno nasprotno, v nekaterih primerih so jih ukrepi še okrepili (1), ker so preveč osredotočeni na plat varčevalne politike, ki je povezana s ponudbo, kar je oslabilo povpraševanje ter še povečalo brezposelnost, javni primanjkljaj in socialne neenakosti. Ker bo pojav neravnovesij morda vodil v kruto resničnost, če ravnovesja ne bodo pravočasno obravnavana, so potrebni novi politični instrumenti, ki bodo preprečili, da bi celotno breme prilagajanja nosile samo plače in trgi dela.
4.1.2

Zadeva Motorola (22), ki je ena od bitk „patentne vojne za pametne telefone“, se uporablja kot zgled, kakšni usmeritvi bi morala slediti podjetja v tem sektorju. Komisija je v tej zadevi odločila, da je Motorola, ki je imetnica patentov, bistvenih za standard GPRS, zlorabila svoj prevladujoči položaj s tem, ko je pred nemškim sodiščem zahtevala sodno odredbo proti družbi Apple in njeno izvršitev. Ti „bistveni“ patenti so bili nujno potrebni za uveljavljanje standarda GSM. Podjetja, ki so imetniki bistvenega patenta, imajo lahko veliko tržno moč, zato organizacije za standardizacijo od njih pogosto zahtevajo, da se zavežejo, da bodo svoje bistvene patente licencirala pod poštenimi, razumnimi in nediskriminatornimi pogoji („fair, reasonable and non- discriminatory“ ali FRAND) ter tako dostop do omenjenega standarda omogočila vsem akterjem na trgu.
1.6.1

EESO meni, da EU ni uspela ustvariti in zagotoviti zaposlitvenih možnosti; ostaja vrsta izzivov, za soočenje s katerimi morajo EU in države članice sprejeti ustrezne in nujne ukrepe: (a) še vedno visokimi stopnjami brezposelnosti v številnih državah članicah; (b) nesprejemljivo visoko stopnjo brezposelnosti mladih; (c) skrb zbujajočo visoko dolgotrajno brezposelnostjo; (d) naraščajočo segmentacijo trga dela in stalnim naraščanjem števila netipičnih pogodb; (e) slabo kakovostjo novih delovnih mest; (f) visokim tveganjem socialne izključenosti in segregacije, zlasti otrok, Romov, priseljencev in brezdomcev, kar vodi v izključenost s trga dela in vse večjo revščino; (g) vse večjim obsegom nizko plačane delovne sile in revščine zaposlenih; (h) vse večjo neenakostjo med državami članicami in znotraj njih; (i) nizko mobilnostjo delavcev v EU; (j) vztrajno neenakostjo spolov in višjim tveganjem revščine med ženskami; (k) neskladjem med ponudbo dela in povpraševanjem po njem zaradi neustreznih spretnosti in znanj ter nizko stopnjo prehoda iz šolanja v zaposlitev; (l) nezadostno vključenostjo socialnih partnerjev in tudi civilne družbe v politike trga dela.
SL Uradni list Evropske unije C 242/66

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih, ki jih lahko sprejme Unija v zvezi s kombiniranim učinkom protidampinških ali protisubvencijskih ukrepov z zaščitnimi ukrepi (kodificirano besedilo)

(COM(2014) 318 final – 2014/0164 (COD))

(2015/C 242/12)

Evropski parlament je 20. oktobra 2014 sklenil, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih, ki jih lahko sprejme Unija v zvezi s kombiniranim učinkom protidampinških ali protisubvencijskih ukrepov z zaščitnimi ukrepi (kodificirano besedilo)

COM(2014) 318 final – 2014/0164 (COD).

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 504. plenarnem zasedanju 21. in 22. januarja 2015 (seja z dne 21. januarja) z 219 glasovi za, 1 glasom proti in 10 vzdržanimi glasovi o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.
4.5

EESO ima podobne pomisleke kot letni pregled razvoja na področju socialnih zadev v Evropi, ki ga je nedavno objavila Komisija (12) in ki navaja, da so ukrepi za spopadanje s krizo „prispevali k finančnim težavam in zadolženosti gospodinjstev ter stopnji revščine in socialne izključenosti“ in da „poslabšanje socialnih razmer v daljšem časovnem obdobju negativno vpliva na javno zaupanje v sposobnost vlade in institucij za reševanje takih težav“. Podatki iz poročila Komisije o kakovosti dela (skrajšan delovni čas, negotova in nestalna zaposlitev) in brezposelnosti, zlasti med mladimi, so pretresljivi.
3.1

Evropska komisija je v četrtek, 8. maja, predstavila akcijski načrt o inovacijah v modrem gospodarstvu. Splošni cilj tega sporočila je uresničiti možnosti za ustvarjanje delovnih mest in rast v naših oceanih in morjih. V njem je predlaganih več pobud, kako pridobiti več znanja o oceanih, izboljšati znanja in spretnosti, potrebne za uporabo novih tehnologij v morskem okolju, ter okrepiti usklajevanje pri raziskavah morij. Predlagani so naslednji ukrepi: — izdelava digitalne karte celotnega morskega dna evropskih voda do leta 2020; — vzpostavitev spletne informacijske platforme, ki bo začela delovati pred koncem leta 2015, za pomorske raziskovalne projekte v celotnem programu Obzorje 2020, pomorske raziskave, ki se financirajo z nacionalnimi sredstvi, in izmenjavo rezultatov zaključenih projektov; — ustanovitev foruma za modro gospodarsko poslovanje in znanost, ki bo zasebni sektor, znanstvenike in nevladne organizacije vključil v oblikovanje modrega gospodarstva prihodnosti ter pomagal pri razširjanju zamisli in rezultatov. Prvič se bo sestal v okviru evropskega dneva pomorstva leta 2015 v Pireju v Grčiji; — spodbujanje akterjev iz raziskovalnih in izobraževalnih ustanov ter podjetij, da do leta 2016 začrtajo potrebe ter znanja in spretnosti, ki bi jih morala imeti prihodnja delovna sila v pomorskem sektorju; — preučitev možnosti za združitev glavnih akterjev iz raziskovalnih in izobraževalnih ustanov ter podjetij v skupnosti znanja in inovacij (SZI) za modro gospodarstvo po letu 2020. SZI, ki so del Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT), lahko spodbudijo inovacije na različne načine, na primer z vodenjem programov izobraževanja in usposabljanja, izboljšanjem prehajanja z raziskav na trg ter vzpostavljanjem inovacijskih projektov in podjetniških inkubatorjev.
SL Uradni list Evropske unije C 12/115

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o lažji čezmejni izmenjavi informacij o prometnih prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu

COM(2014) 476 final – 2014/0218 (COD)

(2015/C 012/18)

Svet je 29. julija 2014 sklenil, da v skladu s členom 194(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o lažji čezmejni izmenjavi informacij o prometnih prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu

COM(2014) 476 final – 2014/0218 (COD).

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 502. plenarnem zasedanju 15. in 16. oktobra 2014 (seja z dne 15. oktobra) s 172 glasovi za, 1 glasom proti in 2 vzdržanima glasovoma sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
SL Uradni list Evropske unije C 451/157

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Direktive Sveta 93/5/EGS z dne 25. februarja 1993 o pomoči Komisiji in sodelovanju držav članic pri znanstvenem proučevanju vprašanj v zvezi z živili

(COM(2014) 246 final – 2014/0132 COD)

(2014/C 451/26)

Svet je 22. maja 2014 sklenil, da v skladu s členom 114 PDEU Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Direktive Sveta 93/5/EGS z dne 25. februarja 1993 o pomoči Komisiji in sodelovanju držav članic pri znanstvenem proučevanju vprašanj v zvezi z živili

COM(2014) 246 final – 2014/0132 COD.

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga, poleg tega je to vprašanje že obravnaval v mnenju CES 404/2001 – 2000/0286 COD, sprejetem 28. marca 2001 (1), zato je na 500. plenarnem zasedanju 9. in 10. julija 2014 (seja z dne 9. julija) s 185 glasovi za, 1 glasom proti in 2 vzdržanima glasovoma sklenil, da o tem ne bo pripravil novega mnenja, saj zagovarja enako stališče kot v navedenem mnenju.

V Bruslju, 9. julija 2014. Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Henri MALOSSE

(1) Mnenje EESO NAT/099 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi splošnih načel in zahtev živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL C 155, 29.5.2001, str. 32-38.).
2.3

Pretekle izkušnje so pokazale, da je treba posodobiti in pojasniti nekatere določbe Direktive, ne da bi se pri tem spremenilo področje uporabe: sektorske opredelitve, vsebina in oblika sporočil držav članic o pogojih dobave plina na njihovem ozemlju, povezave z drugo zakonodajo Unije za uskladitev predpisov, ki se uporabljajo za plinske naprave. Predlog uredbe ustrezno temelji na členu 114 Pogodbe.
3.3

Evropsko partnerstvo za inovacije – Pametna mesta in skupnosti je nastalo iz pobude za pametna mesta in skupnosti, ki jo je leta 2011 sprožila Evropska komisija; povezuje predstavnike državljanov, podjetij in skupnosti ter jim zagotavlja prostor za opredeljevanje, razvoj in izvajanje inovativnih rešitev ter njihovo uresničitev. Trajnostna mobilnost v mestih je ena od glavnih osi, na katere se osredotoča to partnerstvo, poleg trajnostno grajenih četrti in okolij ter integriranih infrastruktur in procesov v sektorjih energije, informacijske in komunikacijske tehnologije ter prometa.
1.12

Če naj se letalski sektor EU trajnostno odzove na vse večje povpraševanje, mora zagotavljati kakovostna delovna mesta in dobre delovne pogoje, da bo zadovoljil potrebe potnikov in zahteve glede varnosti. Kot že rečeno, je pomembno, da se spodbuja socialni dialog in preprečuje socialni damping v tem sektorju. V letalskem sektorju EU že obstajajo številne skupine za razpravo s socialnimi partnerji; treba jih je še dodatno okrepiti, da bodo bolj učinkovite, in vanje vključiti tudi predstavnike letališč. Prav tako pomembno je, da se še poveča ozaveščenost izvajalcev in da se državna pomoč ne dodeli v primeru nespoštovanja ustreznih pravil in zlasti v primeru kršitev veljavnega delovnega prava.