SL    SL  
 EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 12.8.2011 
SEC(2011) 986 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Povzetek ocene u činka 
Spremni dokument 
k predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta 
 
o vzpostavitvi ve čletnega na črta za stalež lososa v Baltskem morju in ribištvo, 
 
ki izkoriš ča ta stalež 
 
To poročilo je zavezujo če le za službe Komisije, ki so  sodelovale pri njegovi pripravi, 
 
in nikakor ne vpliva na kon čno obliko kakršne koli odlo čitve Komisije. 
{COM(2011) 470 kon č.} 
{SEC(2011) 987 kon č.}  
 
SL    SL UVOD 
Ocena učinka zadeva osnutek predloga, s katerim se bodo opredelili dolgoro čni cilji 
upravljanja in na čini izvajanja v zvezi s staleži lososa v Baltskem morju ( Salmo salar , L.). 
Losos je anadromna vrsta rib, ki svojo nedoras lo in odraslo dobo preživi v morju, medtem ko 
se drsti in prvi dve leti živl jenja preživi v rekah. Na obmo čju Baltskega morja so avtohtone 
populacije, ki se same razmnožujej o, trenutno v približno 30 rekah.  
Od leta 1997 je na voljo akcijski na črt za lososa v Baltskem morju, ki ga je pripravila 
Mednarodna komisija za ribištvo v Baltskem morju (IBSFC) in katerega cilji so obnovitev 
rečnih staležev prostožive čega lososa na obmo čju Baltskega morja, ohranitev genske 
raznovrstnosti staležev, ponovna vzpostavitev popul acij lososa v rekah s pogoji, primernimi 
za lososa, ter ohranitev čim večjega obsega ribolova z usme rjanjem ulova v gojene losose1. 
Evropska skupnost od leta 2005, ko je Mednarodna  komisija za ribištvo v Baltskem morju 
prenehala obstajati in je akcijski na črt za lososa v teoriji postal zas tarel, morski ribolov lososa 
upravlja z dolo čanjem celotnega dovoljenega ulova (TAC) na letni osnovi, skupaj s 
tehničnimi ukrepi, kot so nelovne dobe in najman jša velikost iztovarjanja. Vendar znanstvena 
mnenja še vedno temeljijo na ciljih, dolo čenih v akcijskem na črtu za lososa, pri čemer 
nekatere države članice še vedno uporabljaj o ukrepe za izpolnjevanje  ciljev iz akcijskega 
načrta ter ciljev iz direktive o habitatih2 in okvirne direktive o vodah3. Nekateri cilji v zvezi z 
lososom v Baltskem morju so dogovorjeni tudi s Komisijo za varstvo morskega okolja Baltika 
(HELCOM) in vklju čeni v akcijski na črt HELCOM za Baltsko morje4. Ta pobuda vpliva na 
približno 400 komercialnih ribi čev, ki dejavno lovijo lososa, in najmanj 40 000 rekreativnih 
ribičev, ki lovijo lososa v balts kih rekah in Baltskem morju. 
OPREDELITEV PROBLEMA 
Za uspešno upravljanje lososa v Baltskem  morju je treba odpraviti nekatere klju čne probleme.  
Nekatere populacije prostožive čega lososa so še vedno zunaj varnih bioloških meja (glej 
podatke o stanju staleža). To je delno pos ledica naravnih vzrokov ali neugodnih razmer v 
rekah, ki jih s to pobudo ni mogo če v celoti obravnavati. Vendar nekatere vrste morskega 
ribolova še vedno povzro čajo zaskrbljenost v zvezi z ranljivimi staleži, pri čemer brez 
vzpostavitve novega sistema upravlj anja ne bodo na voljo dolgoro čni dogovorjeni cilji za 
določanje letnih ribolovnih možnosti, s katerimi bi se prepre čilo priložnostno sprejemanje 
odločitev. 
Gojenje in dopolnjevanje staleža lososa v Baltskem morju sta ra zširjeni dejavnosti v regiji, 
kjer baltske reke vs ako leto zapusti ve č kot dvakrat ve č gojenih kot prostožive čih dveletnih 
lososov. Obstaja tveganje , da bi ti gojeni lososi negati vno vplivali na ge nsko raznovrstnost 
staleža prostožive čega lososa. Ohranitev genske raznovrstno sti, s katero bi bila zagotovljena 
odpornost na razli čne zunanje grožnje staležu, je  torej prednostna naloga.  
Prostožive čih lososov je premalo za ribolov, proiz vodna zmogljivost za stalež pa ni dovolj 
izkoriščena.  
                                                 
1 http://ec.europa.eu/fisheries/partners/con sultations/baltic_salmon/action_plan_en.pdf. 
2 Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto žive čih 
živalskih in rastlinskih vrst. 
3 Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o dolo čitvi okvira za 
ukrepe Skupnosti na podro čju vodne politike. 
4 Sprejet je bil na izrednem ministrskem sre čanju HELCOM 15. novembra 2007 v Krakovu na Poljskem:  
http://www.helcom.fi/BSAP/en_GB/intro/ . 
 
SL    SL Stalež lososa v Baltskem morju je sestavljen iz ve č različnih rečnih staležev, ki se vsi selijo v 
glavno podmorsko kotlino in jih je mogo če najti v vodah vseh držav članic, ki ležijo ob 
Baltskem morju. Zato se z ukrepi, ki jih lo čeno sprejmejo posamezne države članice, ne bo 
moglo zagotoviti trajnostnega izkoriš čanja staleža. Potrebno je ukrepanje Skupnosti v skladu 
z osnovno uredbo5, ki določa uvedbo na črtov upravljanja za ribištva, ki izkoriš čajo staleže 
znotraj in zunaj varnih bioloških meja. Predlog bi bil v izklju čni pristojnosti Skupnosti, zato 
se načelo subsidiarnosti kot splošno na čelo ne uporablja. 
CILJI  
Cilj predloga je dolo čiti cilje in postopke, vendar čim več izvajanja pre pustiti državam 
članicam. Splošni cilj na črta je zagotoviti, da je stanje ohranjenosti celotnega staleža v 
Baltskem morju, tj. vseh populacij, ugodno in nad varnimi biološkimi mejami, s čimer bi se 
omogočilo trajnostno izkoriš čanje vira. Na črt mora prispevati tudi k na črtu izvajanja, 
dogovorjenem na svetovnem vrhu o trajnostne m razvoju v Johannesburgu leta 20026, zato 
mora temeljiti na ekosistemske m pristopu k upravljanju ribištva7 in biti pripravljen tako, da se 
zadevni staleži izkoriš čajo z najve čjim trajnostnim donosom8, 9.Da bi države članice dosegle 
cilje, morajo spoštovati tudi ustrezne dolo čbe okoljske zakonodaje Skupnosti (direktiva o 
habitatih, okvirna direktiva o vodah in okvi rna direktiva o morski strategiji).  
Specifični cilji pobude so:  
(a) prispevati k ugodnemu stanju ohranjenosti staleža lososa v Baltskem morju ter 
zagotoviti izkoriš čanje rečnih staležev prostožive čega lososa v morju znotraj 
varnih bioloških meja in glede na njihov najve čji trajnostni donos; 
(b) prispevati k ohranjanju genske raznovrs tnosti staleža lososa v Baltskem morju; 
(c) zagotoviti, da lahko komercia lni in rekreativni ribi či na obmo čju Baltskega 
morja in baltskih rek stalež lososa izkoriš čajo trajnostno. 
MOŽNOSTI POLITIKE 
1.1. Predstavitev in pregled možnosti na visoki ravni 
Za doseganje ciljev so se obravnavale nasle dnje tri možnosti upravljanja lososa v Baltskem 
morju: 
Možnost 1 – brez na črta upravljanja EU  
                                                 
5 Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. d ecembra 2002 o ohranjevanju  in trajnostnem izkoriš čanju 
ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike.  
6 Na črt izvajanja iz Johannesburga: 
www.un.org/esa/sustdev/documents /WSSD_POI_PD/English/POIToc.htm. 
7 SEC(2001) 1696: Delovni dokument služb Komisije „Ekosistemski pristop k upravljanju ribištva: 
možnosti in prednostne naloge za mednarodno sodelovanje“. 
8 COM(2006) 360: Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu „Zagotovitev trajnosti v ribištvu 
EU z najve čjim trajnostnim donosom“. 
9 SEC(2006) 868: Delovni dokument služb Komisije – Spremni dokument k Sporo čilu Komisije Svetu in 
Evropskemu Parlamentu „Zagotovitev trajnosti v ribištvu EU z najve čjim trajnostnim donosom“ – 
Tehnično ozadje Sporo čila Komisije „Zagotovitev trajnosti v ribištvu EU z najve čjim trajnostnim 
donosom: strategija za rast in zaposlovanje“. 
 
SL    SL Prva možnost je sedanji sistem upravljanja z elementi, ki so v regiji Baltskega morja že 
vzpostavljeni in vklju čujejo: 
letni morski celotni dovoljeni ulov za dve obmo čji;  
tehnične ukrepe na morju, ki zajemajo prepove d ribolova na odprtem morju poleti in 
najmanjšo velikost za iztovarjanje; prostovoljno ukrepanje in izvaja nje veljavnih okoljskih pravnih okvirov, ki naj bi vplivali na 
stalež lososa v Baltskem morju (sezonske in obmo čne prepovedi, programi obrezovanja 
plavuti, izboljšanje kakovosti habitatov in voda, dejavnosti obnavlja nja staležev itd.), v 
državah članicah. 
1.1.1.  Možnost 2 – na črt morskega upravljanja 
Druga možnost zajema obi čajni večletni načrt upravljanja, kot je dolo čen v osnovni uredbi
5. 
Ta možnost vklju čuje ukrepe držav članic, kot so navedeni v mo žnosti 1, in dodaja elemente 
morskega upravljanja ribolova lososa, kot so:  
večletni sistem nadzora nad ulovom, vklju čno z referen čnimi točkami ohranjevanja in pravili 
nadzora nad ulovom za dolo čanje TAC;  
tehnični ukrepi (sedanji  in/ali novi);  
raziskave. 
1.1.2.  Možnost 3 – celostni na črt upravljanja 
Možnost 3 je v ve č vidikih nadaljevanje akcijskega na črta za lososa, zato vklju čuje ukrepe za 
morsko in sladkovodno upravljanje lososa. Vklju čuje ukrepe upravljanja, kot so opisani v 
možnosti 2, in tudi morebitne dodatne elemente, kot so:  
opredelitev referen čne točke ohranjevanja za to vrsto, ob upoštevanju njenega celotnega 
življenjskega cikla; sistem nadzora nad ulovom, ob upoštevanju kom penzacijskega izpusta  gojenih lososov; 
program obnavljanja staležev za reke z izumr limi populacijami lososa kot ohranitveni ukrep 
za stalež; smernice za dopolnjevanje staleža lososa.  
V preglednici 1 je povzet predhodni pregled treh predlaganih možnosti glede na njihov 
gospodarski, socialni in okoljski u činek. Vklju čuje tudi povzetek verjetnega u činka teh 
različnih možnosti na doseganje specifi čnih ciljev in sk lepne ugotovitve. 
 Možnost 1 – brez 
večletnega na črta 
EU Možnost 2 – morski večletni načrt
 Možnost 3 – celostni 
večletni načrt 
Gospodarski u činek * Na splošno nizka 
gospodarska 
donosnost, ker 
celoten proizvodni 
potencial morda ne bo dosežen. 
 * Pravila nadzora 
nad ulovom 
zagotavljajo 
predvidljivost in 
povečujejo 
donosnost. 
* Na splošno nizka 
gospodarska donosnost, ker 
celoten proizvodni 
potencial morda ne bo dosežen.
 * Pravila nadzora nad 
ulovom zagotavljajo 
predvidljivost in pove čujejo 
donosnost. 
* Razvoj celotnega 
potenciala prostožive čih 
rečnih staležev zagotavlja 
večjo donosnost 
komercialnega in 
rekreativnega ribolova.  
 
SL    SL Socialni u činek * Tveganje stalnega 
nezaupanja med 
različnimi skupinami 
uporabnikov.   * Ve čja skladnost pri 
izvajanju ribiške in okoljske 
politike. 
* Velika zavezanost držav 
članic in zainteresiranih 
strani v zvezi z nadaljevanjem dela, 
začetega z akcijskim 
načrtom za lososa. 
 
Okoljski u činek * Genetsko tveganje 
za stalež, ker na črt 
ne zajema gojenega 
lososa in dopolnjevanja 
staleža. 
 
* Nekateri dejavniki, 
kot so bolezni, niso 
obravnavani. 
  * Genetsko tveganje 
za stalež, ker na črt 
ne zajema gojenega 
lososa in dopolnjevanja 
staleža. 
 
 * Skupni dogovorjeni cilji in 
referenčne to čke 
ohranjevanja za lososa v 
njegovem celotnem življenjskem ciklu. 
 
* Skupaj z okoljskimi pravnimi okviri bi se lahko obravnavali vsi dejavniki in 
grožnje v zvezi z lososom, 
kar bi lahko omogo čilo 
večje rečne staleže in 
ohranitev genske 
raznovrstnosti.
 
Prispevek k ugodnemu stanju ohranjenosti staleža lososa v Baltskem morju ter zagotovitev 
izkoriščanja re čnih staležev 
prostožive čega lososa v morju 
znotraj varnih bioloških meja 
in glede na njihov najve čji 
trajnostni donos 
 +/– + + 
Prispevek k ohranjanju genske 
raznovrstnosti staleža lososa v 
Baltskem morju  +/– +/– + 
Zagotovitev, da komercialni in rekreativni ribi či na obmo čju 
Baltskega morja in baltskih rek 
stalež lososa izkoriš čajo 
trajnostno
 +/–  
+ + 
Sklepna ugotovitev  zavrnjeno  zavrnjeno  izbrano  
Preglednica 1: socialni, gospodarski in okoljski u činek treh razli čnih možnosti politike in verjetna 
prihodnja u činkovitost teh treh možnosti glede specifi čnih ciljev s sklepnimi ugotovitvami. 
+/– = brez spremembe ali po časna sprememba; + = bo verjetno doseženo; – = verjetno ne bo doseženo. 
Na podlagi pregleda u činka in ocene verjetnega doseganja ciljev sta bili možnosti 1 in 2 
zavrnjeni.  
 
SL    SL 1.2. Predstavitev podmožnosti 
V primeru možnosti 3, tj. celostnega na črta upravljanja, je treba dejansko sprejeti tri klju čne 
odločitve, da bi se opredelile primerne podmožnosti,  s katerimi bi se obravnavali vsi dejavniki 
in grožnje v zvezi s staležem (glej sliko 1). 
(1) Prva odlo čitev zadeva vprašanje kompenzacijskih izpustov lososa in morebitno 
postopno odpravo takšnih izpustov iz sistema.  
(2) Druga odlo čitev, ki jo je treba sprejeti, je, kateri  sistem nadzora nad ulovom in zlasti 
kateri sistem TAC naj se uporabi: 
– skupni TAC, ki bi obsegal celoten ulov, vklju čno z rečnim ulovom; 
– TAC za morje;  
– TAC za komercialni ribolov na odpr tem morju zunaj 4 ali 12 navti čnih milj od 
temeljne črte. 
(3) Tretja odlo čitev zadeva vse druge ukrepe poli tike, ki bi lahko bili vklju čeni v celostni 
načrt upravljanja.  
Načrt upravljanja lososa v Baltskem morju 
Največja količina gojenega in 
prostožive čega
lososaNajvečja količina prostožive čega
lososa
Skupni TAC TAC za morje TAC za odprto morje
Dodatni ukrepi politikePrva izbira
Druga izbira
Tretja izbira
 
Slika 1: diagram, ki ponazarja tri odlo čitve, ki jih je treba sprejeti za opredelitev najprimernejše 
podmožnosti za dosego ciljev na črta.  
ANALIZA U ČINKOV 
 
SL    SL 1.2.1.  Analiza verjetnega u činka razli čnih možnosti je bila izvedena v treh korakih in glede 
na različne odločitve, ki jih je treba sprejeti.  
1.3. Korak 1 – izbira med gojenim in prostožive čim lososom 
V nadaljevanju so povzeti glavni argumenti v podpor o in proti sistemu, ki bi dajal prednost 
postopni opustitvi kompenzacijskih izpustov lososa in usmerjal vire v izboljšanje habitata prostožive čega lososa v korist sistema, v ka terem bi prevla doval prostožive či losos. 
 
 Negativni u činek Pozitivni u činek  
Okoljski   * Manjše tveganje za gensko onesnaževanje 
in konkurenco zaradi gojenega lososa. 
* Finan čni viri za izboljšanje re čne 
zmogljivosti za naravno proizvodnjo lososa. 
* Več prostožive čih lososov in ve čji rečni 
staleži. 
* Možno izboljšanje za druge selitvene 
vrste. 
Gospodarski  * Tveganje za izgubo ribolovnih 
možnosti za ribištvo, ki je usmerjeno predvsem v gojene losose. 
* Tveganje splošnega 
zmanjšanja števila rib (gojenih in prostožive čih) za ulov. * Več prostožive čih lososov za ulov v 
morju in rekah.  
* Možno pove čanje turisti čnih možnosti ob 
rekah. 
Socialni  * Tveganje izgube delovnih mest 
ter znanja in izkušenj v ribogojskih objektih.  
Preglednica 2: glavni argumenti v podporo in proti sistemu, ki bi dajal pred nost postopni opustitvi 
kompenzacijskih izpustov v korist sistem a, v katerem bi prevladoval prostožive či losos.  
1.4. Korak 2 – izbira sistema nadzora nad ulovom  
V nadaljevanju so povzeti glavni okoljski, socialni, upravljavski in gospodarski u činki 
različnih sistemov nadzora nad ulovom TAC.  
 Skupni TAC  TAC za morje  TAC za odprto morje  
Učinek na 
upravljanje  * Nadzor s strani 
držav članic bi bil 
težaven. 
* Izvrševanje s 
strani EU bi bilo težavno. 
 * Nadzor s strani držav 
članic bi bil mogo č. 
* Izvrševanje s strani EU 
bi bilo mogo če. 
  * S TAC se obravnava le 
dodelitev ribolova mešanih staležev na odprtem morju 
med države članice.  
* Nadzor s strani držav 
članic ne bi bil mogo č brez 
nekaterih sprememb sistema nadzora. 
 
SL    SL Okoljski 
učinek * TAC bi bil 
koristen za reguliranje skupne ribolovne umrljivosti lososa. * TAC bi bil koristen za 
reguliranje morske ribolovne umrljivosti.  
* Države članice so 
odgovorne za zaš čito 
rečnega staleža 
prostožive čega lososa. 
* Spodbuda za države 
članice, da obnovijo 
svoje reke ter ponovno uvedejo lososa za re čni in 
obalni ribolov. * TAC bi bil koristen za 
omejitev ribolova mešanih staležev na odprtem morju, ne pa za reguliranje skupne ribolovne umrljivosti.  
* Države članice so 
odgovorne za zaš čito 
rečnega staleža 
prostožive čega lososa. 
* Spodbuda za države 
članice, da obnovijo svoje 
reke ter ponovno uvedejo lososa za re čni in obalni 
ribolov.  
Gospodarski učinek * Splošno 
zmanjšanje ribolovnih možnosti za države članice, v 
katerih je veliko rečnega in/ali 
rekreativnega ribolova. * Ni omejitev EU za 
rečni ulov, kar koristi 
državam članicam s 
produktivnimi rekami.  * Pove čane ribolovne 
možnosti za države članice 
s produktivnimi rekami in visokimi deleži obalnega, rečnega in rekreativnega 
ribolova.  
Socialni učinek * TAC bi bil 
koristen za dodelitev celotnega ulova med države članice. 
* Večje zaupanje 
med razli čnimi 
skupinami uporabnikov. 
 * TAC bi bil koristen za 
reguliranje morske dodelitve med državami članicami. 
* Velika odgovornost 
držav članic, da 
zagotovijo pravi čno 
dodelitev ribolovnih možnosti. 
 * Velika odgovornost 
držav članic, da zagotovijo 
pravično dodelitev 
ribolovnih možnosti.  
 
Preglednica 3: povzetek u činkov za tri razli čne sisteme nadzora nad ulovom TAC.  
1.5. Korak 3 – izbira ukrepov politike 
Opisa verjetnega u činka vseh analiziranih ukrep ov politike tukaj ni bilo mogo če vključiti, 
povzetek verjetnega u činka ukrepov na nekatera klju čna vprašanja pa je na voljo v 
preglednici 4 spodaj.  
 
SL    SL 2. PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
V preglednici 4 so povzeti in pr imerjani verjetni prihodnji u činki ukrepov politike in izbir, ki 
so bile analizirane v korakih 1, 2 in 3 v zvezi z nekaterimi klju čnimi vprašanji. V preglednico 
je vključena tudi sklepna ugotovite v glede primerjave.  
 
Ključna vprašanja 
     Ukrepi politike in 
nadomestne rešitve  
Gospodarski in socialni u činek komercialnega 
morskega ribolova  
Gospodarski in socialni u činek rekreativnega in 
rečnega ribolova  
Okoljski u činek na staleže  
Upravni vpliv na države članice  
Podpora zainteresiranih st rani in Regionalnega 
svetovalnega sveta za Baltsko morje (BSRAC)  
Podpora STECF/znanstvena podpora  
Raven odlo čanja 
Sklepne ugotovitve  
Korak 1 – izbira rib za lovljenje  
Stalež, ki ga sestavljajo 
predvsem gojeni lososi  +/– +/– – +/– +/– – EU/drža
ve 
članice  zavrnjeno  
Stalež, ki ga sestavljajo 
predvsem prostožive či lososi  +/– + + + +/– + EU/drža
ve 
članice  izbrano  
Korak 2 – izbira sistema nadzora nad ulovom  
Skupni TAC  + –  + –  +/– – EU zavrnjeno  
TAC za morje  +/– +/– +/– +/– + + EU  izbrano  
TAC za odprto morje  +/– + –  – +/– +/– EU zavrnjeno  
Korak 3 – izbira dodatnih ukrepov politike  
ohranitev 
nelovne dobe 
na odprtem 
morju  +/– +/– + +/–  + + EU  izbrano  
nelovna doba za obalni in 
rečni ribolov 
 +/– +/– + – + + EU/drža
ve 
članice  izbrano   
 
 
Tehnični 
ukrepi  
ohranitev najmanjše velikosti za 
iztovarjanje
 +/– +/– + +/–  + + EU  izbrano  
 
SL    SL določitev 
najmanjše 
velikosti trnka  – +/– + –  – +/– EU zavrnjeno  
zaprta območja za 
obalni in re čni 
ribolov 
 +/– +/– + –  + + EU/drža
ve 
članice  izbrano  
dve obmo čji 
TAC za 
morski ali 
skupni ulov   
+/–  +/–
  +  
+/–
  +/–
  +/–
  EU
 izbrano  
eno obmo čje 
TAC za 
morski ali 
skupni ulov  +/– +/– +/– – +/– +/– EU zavrnjeno  
pravila nadzora nad 
ulovom 
 + + + + + + EU  izbrano   
 
 
 
Dodatni 
ukrepi za 
nadzor nad 
ulovom 
 
ureditev 
napora za 
parangale  – +/– + –  – +/– EU zavrnjeno  
različni cilji 
proizvodnje dveletnega 
lososa 
 +/– +/– + + + + EU  izbrano  
en cilj 
proizvodnje dveletnega 
lososa
 +/– +/– – +/– +/– – EU zavrnjeno   
 Referenčni 
cilji 
ohranjevanja 
 
cilj glede vračajočih se 
ikrnic 
 – + + +/–  +/– + države 
članice  prostovoljn
o 
priporočila 
glede praks 
dopolnjevanja staležev 
 +/– +/– – + +/–  + EU  izbrano  
program 
obrezovanja 
plavuti  + +/–  +/– – +/– – države 
članice  prostovoljn
o  
 
Varstvo 
števila 
prostožive čih 
lososov 
 opredelitev 
končnih 
ribolovnih območij
 + +/–  +/– – +/– – države 
članice  prostovoljn
o 
Program obnavljanja 
staležev
 s sredstvi 
Evropskega 
sklada za + + + +/–  + + EU/drža
ve 
članice  izbrano  
 
SL    SL ribištvo  
Izvedbeni 
načrti v okviru 
okvirne direktive o 
vodah
 +/– +/– + + +/–  + države 
članice  prostovoljn
o 
proizvodnja  +/– +/– + +/–  +/– + EU  izbrano  Nadzor  
ulov +/– +/– + +/–  +/– + EU  izbrano  
Raziskave   +/–  +/– + +/–  + + države 
članice  prostovoljn
o 
Preglednica 4: verjeten u činek razli čnih ukrepov politike in nadomestnih rešitev, analiziranih v korakih 1, 
2 in 3, na izbrana klju čna vprašanja skupaj s sklepnimi ugotovitvami. 
 +/– = brez u činka/brez spremembe/delna podpora; + = pozitiven u činek/podpora; – = negativen 
učinek/brez podpore. 
Najboljša možnost vklju čuje izbrane ukrepe politike v preg lednici 4 in bi zagotovila dodano 
vrednost za upravljanje vrst v primerjavi s sedanjim upravlja njem, ker bi obravnavala vsa 
vprašanja, opredeljena za podro čje uporabe pobude. Vendar je treba poudariti, da 
učinkovitega upravljanja vrste ni mogo če doseči le s to pobudo, ampak je potrebno tudi 
uspešno izvajanje okoljskih direktiv in drugih okvirov, ki vplivajo na vrsto.  
  
SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE 
Vsak večletni načrt mora vklju čevati načine za zagotovitev izvaja nja obveznih vidikov in 
izpolnjevanje ciljev. Klju čni kazalniki za oceno doseganja ciljev iz ve čletnega na črta za 
lososa v Baltskem morju so: 
(a) razvoj nacionalnega ribištva; 
(b) proizvodnja mladega in dveletnega lososa ter ocena proizvodne zmogljivosti za 
dveletne losose; 
(c) genska sestava staležev; 
(d) izvajani ribolovni ukrepi; 
(e) določeni cilji;  
(f) dejavnost dopolnjevanja in obnavljanja staleža lososa; 
(g) nacionalni akcijski na črti za nadzor.  
Države članice morajo kazalnike spremljati vsakih  6 let, da bi odkrile kakršne koli 
pomanjkljivosti v delovanju na črta. Poročila držav članic bo ocenil STECF, pri čemer lahko 
GD za pomorske zadeve in ribištvo za čne pregled, če bo iz mnenja STECF in ICES razvidno, 
da se cilji na črta ne dosegajo.