[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 18.3.2009

COM(2009) 128 konč.

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Poenostavljena SKP za Evropo – uspeh za vse

KAZALO

1. Program Komisije za enostavnejšo SKP 3

2. Dosežki od leta 2005 3

3. Akcijski načrt za poenostavitev skupne kmetijske politike 7

4. Osrednje točke 9

5. Perspektive 11

6. Sklepne ugotovitve 13

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Poenostavljena SKP za Evropo – uspeh za vse

PROGRAM KOMISIJE ZA ENOSTAVNEJšO SKP

Sedanja Komisija si od začetka svojega mandata prizadeva za enostavnejšo skupno kmetijsko politiko (SKP)[1]. Odpraviti je treba birokratske postopke za kmete in druge gospodarske subjekte v kmetijskem sektorju kot tudi zahteve, ki niso potrebne za dosego političnih ciljev in zagotovitev pravilnega upravljanja denarja davkoplačevalcev. Poenostavitev SKP je bistvena, če želimo povečati konkurenčnost našega kmetijskega gospodarstva, ohranjanje in ustvarjanje delovnih mest ter prispevanje k uravnovešenemu razvoju naših podeželskih območij. Zato pomeni poenostavljena SKP uspeh za vse.

Komisija je leta 2005 predložila Sporočilo o poenostavitvi in boljši ureditvi za skupno kmetijsko politiko (SKP). V njem je določila ambiciozen program za bistveno poenostavitev SKP. Program in njegovo izvajanje sta v celoti vključena v splošno strategijo Komisije za boljšo pravno ureditev[2] ter zlasti tekoči program za poenostavitev in akcijski program za zmanjševanje upravnih obremenitev.

Od takrat so se zaključili številni projekti za poenostavitev SKP. Zdaj je ustrezno in časovno primerno proučiti stanje in pregledati dosežke. V tem sporočilu so predstavljene dejavnosti, ki so potekale od leta 2005, ter pojasnjeno, kako se je zmanjšala upravna obremenitev za kmete in uprave[3]. Poseben poudarek je na tekočem akcijskem načrtu za poenostavitev, enotni SUT, študiji o upravni obremenitvi kmetij iz leta 2007 in rezultatih sistematskega pregleda reforme SKP. V zaključku sporočila so proučene možnosti za nadaljnje poenostavitvene ukrepe v prihodnosti.

DOSEžKI OD LETA 2005

Evropska komisija se je leta 2005 zavezala, da bo izvedla številne ukrepe, ki se lahko uvrščajo med tehnične ali politične poenostavitve[4].

Tehnična poenostavitev

Priprava prečiščenih kmetijskih predpisov

Zastareli pravni akti Sveta in Komisije se stalno odkrivajo in odpravljajo, kot na primer v sektorju mleka[5]. Ob sprejetju novih pravnih aktov se obstoječi razveljavijo. Drugi akti, ki so še obstajali, vendar niso več služili svojemu namenu, so prenehali veljati z razglasitvijo o prenehanju veljavnosti leta 2006[6] in na začetku tega leta[7]. Ta razglasitev je zadevala skupno skoraj 300 zastarelih aktov. V tem letu bo sprejet predlog za razveljavitev številnih zastarelih aktov Sveta.

Ena sama uredba o skupni tržni ureditvi

Svet je 22. oktobra 2007 sprejel Uredbo (ES) št. 1234/2007[8], znano tudi kot Uredba o enotni SUT. Ta uredba združuje vse skupne tržne ureditve posameznih sektorjev in nadomešča 45 aktov Sveta. Podrobnosti o enotni SUT so navedene v odstavku 4.1.

Državne pomoči

Komisija je v letih 2006 in 2007 spremenila in poenostavila svojo politiko o državni pomoči v kmetijskem sektorju. Poleg popravljenih smernic o državni pomoči[9] in uredbe o skupinskih izjemah v kmetijstvu[10] je sprejela tudi novo uredbo de minimis [11], s katero je povečala mejno vrednost de minimis pomoči, ki jo lahko odobrijo države članice v kmetijskem sektorju. Kadar ukrep izpolnjuje pogoje iz uredbe de minimis , se ne šteje za državno pomoč in ga zato ni treba priglasiti. Zaradi teh sprememb se je število ustreznih pravnih instrumentov zmanjšalo s šest na tri.

Upravni stroški

Komisija je leta 2006 začela izvajati študijo o upravni obremenitvi kmetij, ki izhaja iz reforme SKP iz leta 2003. Končni izsledki študije so bili objavljeni novembra 2007. Podrobnosti o tej študiji so navedene v odstavku 4.2.

Izmenjava najboljših praks

Pripravljene so bile številne platforme, na katerih je bilo mogoče izmenjati mnenja o poenostavitvi ter zamisli in izkušnje. Najprej je bila ustanovljena strokovna skupina, sestavljena iz nacionalnih strokovnjakov za izvajanje poenostavitve. Ta se sestaja v povprečju približno trikrat na leto. Številne države članice so na tej platformi predstavile nacionalne pobude za poenostavitev, o katerih je bilo mogoče razpravljati.

Zainteresirane strani ter predstavniki kmetijskega sektorja in industrije so se udeležili številnih sestankov svetovalne skupine za poenostavitev.

Konferenca o poenostavitvi skupne kmetijske politike, ki je potekala oktobra 2006, in seminar o poenostavitvi, ki je bil organiziran oktobra 2007, sta nudila obsežno platformo za razpravo in izmenjavo izkušenj med vsemi udeleženimi pri izvajanju SKP.

Ukrepi, povezani s politiko

Reforma skupne tržne ureditve za sladkor

Sladkorna reforma, ki je bila uradno sprejeta v začetku leta 2006, je povzročila bistveno poenostavitev sistema. Različne vrste kvot je združila v enoten sistem kvot, proračunska sredstva za pomoč v sektorju sladkorja vključila v sredstva za shemo enotnega plačila in intervencijo nadomestila z zasebnim skladiščenjem.

Shema enotnega plačila

Shema enotnega plačila je bila v prvih letih svojega obstoja večkrat prilagojena, da bi se poenostavilo njeno delovanje in bi postala „kmetom prijaznejša“. To se je na primer doseglo z vključitvijo pokrajinskih elementov (npr. živih mej in zidov) v površino, upravičeno do neposredne podpore, ter s številnimi spremembami po sprejetju poročila o navzkrižni skladnosti[12].

Sektor sadja in zelenjave ter vinski sektor

Z reformami v sektorju sadja in zelenjave kot tudi v vinskem sektorju so se poenostavila pravila. Zlasti dejstvo, da sta ta dva sektorja zdaj vključena v shemo enotnega plačila, omogoča bolj homogen sistem neposredne dohodkovne podpore.

Z vključitvijo sektorja sadja in zelenjave v shemo enotnega plačila bi se upravna obremenitev kmetij lahko zmanjšala za 2,2 milijona EUR.

Poleg tega so se pri teh reformah uporabili programi, ki jih upravljajo organizacije proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave ali države članice v vinskem sektorju, s čimer se je zagotovila večja prožnost pri izvajanju politike.

Ocena učinka in vrednotenje

V preteklih letih je instrument ocene učinka postal nepogrešljivo orodje za pripravo pomembnih reform v kmetijskem sektorju in že v zgodnji fazi je bilo mogoče opaziti veliko udeležbo zainteresiranih strani. Instrument ocene učinka omogoča predhodno oceno upravnih stroškov, pri kateri se ugotavljajo in ocenjujejo problemi, oblikujejo rešitve ter primerjajo učinki teh rešitev . Zaradi tega je zakonodajni postopek preglednejši. Poleg tega postopek ocene učinka izboljšuje kakovost predlogov in kakovost razprav o predlogih.

Od leta 2005 je bilo opravljenih osem ocen učinka za vse pomembne reforme SKP, na primer za reformo sektorja sadja in zelenjave ter vinskega sektorja in za tako imenovani sistematski pregled[13].

Postopki

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi, pregled usklajenosti zakonodaje, akcijski načrt

Predlogi organov držav članic in zainteresiranih strani, ki se lahko uvrščajo med tehnične poenostavitve, so bili vključeni v novo nastali stalni akcijski načrt za poenostavitev. Ta akcijski načrt omogoča načrtovanje in spremljanje dejavnosti poenostavitve SKP in trenutno vključuje približno 50 projektov.

Od leta 2005 je bilo prejetih več kot 200 predlogov za poenostavitev SKP.

Konferenca

Komisija je 3. in 4. oktobra 2006 organizirala mednarodno konferenco o poenostavitvi skupne kmetijske politike.

Udeležili so se je predstavniki z različnih področij in z različnimi interesi, kmetje, gospodarski subjekti, predelovalna industrija, znanstveniki in organi držav članic, ki so prispevali k razpravi o poenostavitvi in pokazali, da obstaja politična volja za poenostavitev SKP, tj. proces, ki za svoj uspeh zahteva vključenost vseh.

Konkreten projekt, ki je nastal na podlagi konference in ga je Komisija prevzela, je zadeval uporabo izvoznih potrdil. Več podrobnosti je navedenih v poglavju 3.

Interno usposabljanje

Preprečiti je bolje kot zdraviti, kar velja tudi za pravne akte. Za uslužbence, ki so vključeni v pripravo zakonodajnih predlogov, je bilo in bo tudi v prihodnje organizirano interno usposabljanje o pripravi pravnih aktov. Cilj tega usposabljanja je zagotoviti jasna in enostavna besedila od samega začetka zakonodajnega postopka.

Sistemi informacijske tehnologije

Informacijska tehnologija je pomemben element pri poenostavitvi in zmanjšanju upravnih obremenitev. Pri tem je bil dosežen pomemben napredek. Sistem za lažjo elektronsko izmenjavo informacij med službami Komisije in državami članicami, t. i. ISAMM – informacijski sistem za upravljanje in spremljanje kmetijskega trga – je v zadnji fazi razvoja. Pilotni projekt se trenutno izvaja, modul 1 sistema pa bi moral biti do poletja 2009 v celoti usposobljen za delovanje.

AKCIJSKI NAčRT ZA POENOSTAVITEV SKUPNE KMETIJSKE POLITIKE

Na konferenci leta 2006 je bila predstavljena prva različica akcijskega načrta za poenostavitev, ki se trenutno izvaja in je vsebovala 20 projektov za tehnično poenostavitev SKP. Načrt je januarja 2009[14] vključeval približno 50 projektov, od tega jih je bilo izvedenih že 43. Projekti, sprejeti v okviru akcijskega načrta, so temeljili na predlogih držav članic, zainteresiranih strani, kmetijskih združenj in združenj predelovalcev ter tudi na zamislih, ki so jih predstavile službe Komisije.

Projekte v nadaljevanju je treba podrobneje predstaviti, saj so dobri primeri za pozitivni vpliv, ki ga ima lahko poenostavitev na gospodarske subjekte in/ali kmete.

Izvozna dovoljenja za goveje meso

Komisija je leta 2007 v sektorju govejega in telečjega mesa sprejela ukrep za poenostavitev, specifičen za ta sektor. Za izvoz z izvoznim nadomestilom ali brez njega je bilo v tem sektorju potrebno dovoljenje. Medtem ko je treba trgovino s proizvodi, ki se izvažajo z nadomestilom, še naprej spremljati, pa se spremljanje izvoza proizvodov, s katerimi se trguje brez nadomestila, ni več zdelo potrebno. Zato je Komisija odpravila obveznost predložitve izvoznega dovoljenja za tak izvoz.

Od tega ukrepa imajo koristi tako izvozna podjetja kot tudi nacionalni organi, saj pomeni manj dokumentacije ter upravnega in nadzornega dela.

Tako na primer ta ukrep zmanjšuje stroške izvoza govejega mesa v povprečju za približno 16 EUR na tono. Poleg tega zmanjšuje upravne postopke in izboljšuje poslovno okolje.

Označevanje jajc

Leta 2007 je Evropska komisija sprejela nova podrobna pravila glede tržnih standardov za jajca in zlasti glede označevanja jajc. Ta pravila ustvarjajo moderno in pregledno pravno okolje, ne da bi pri tem poslabšala obveščenost in varstvo potrošnikov.

Jajc, ki se uporabljajo neposredno v industriji, na primer ni več treba razvrščati. Nova pravila omogočajo, da se jajca poberejo, razvrstijo, označijo in pakirajo v 10 dneh po tem, ko so bila znesena, namesto da bi se pobirala vsak tretji delovni dan. Tako se lahko industrija bolje organizira, kar je zlasti koristno v obdobjih, ko je več dela.

Nova prožnost zmanjšuje stroške za proizvajalce in sektor nadaljnje proizvodnje ter tudi stroške nadzora za države članice.

10-mesečno pravilo

Člen 44(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 je določal, da morajo biti parcele, ki jih je kmet prijavil za neposredna plačila, kmetu na razpolago najmanj 10 mesecev.

Ta določba je bila razveljavljena, 10-mesečno obdobje pa se je nadomestilo z enim samim datumom, ki ga lahko določi država članica. To pomeni, da kmetom ni več treba imeti zemlje na razpolago 10 mesecev, če želijo dobiti podporo. To jim omogoča večjo prožnost pri upravljanju kmetij in odzivanju na razvoj trga.

Zaradi odprave 10-mesečnega pravila se bo upravna obremenitev kmetij verjetno zmanjšala za približno 19 milijonov EUR.

Uvozna in izvozna dovoljenja

Junija 2008 je Komisija odpravila veliko večino obveznosti glede dovoljenj v kmetijskem sektorju. Za uvoz se je število zahtev za dovoljenje zmanjšalo s 500 na 65, za izvoz pa še naprej velja le 43 zahtev[15]. Poleg tega se je pravni okvir za ostale zahteve glede dovoljenj poenostavil in zdaj sestoji iz ene same uredbe (razen v primeru izvoznih nadomestil in tarifnih kvot). Ureja vse vidike dovoljenj, jasno opredeljuje vse proizvode, za katere je potrebno dovoljenje, ter določa pravila glede obdobja veljavnosti dovoljenja, kot tudi višino varščine.

Prednosti za gospodarske subjekte (uvoznike in izvoznike) so naslednje:

- imeli bodo manj upravnih stroškov pri urejanju uvozne in izvozne dokumentacije;

- ne bodo več imeli stroškov s polaganjem (in vračanjem) varščin za dovoljenja.

Prihranki za nacionalne uprave so očitni, saj bo potrebnega manj upravnega dela in preverjanja.

Ta ukrep naj bi skupno breme, ki ga imajo gospodarski subjekti zaradi dovoljenj, zmanjšal za približno 7,4 milijona EUR.

Tržni standardi za sadje in zelenjavo

Kot del reforme sektorja sadja in zelenjave je Komisija zaradi nasprotovanja številnih držav članic zmanjšala število posebnih tržnih standardov s 36 na 10 (za jabolka, agrume, kivi, zeleno solato in endivijo, breskve in nektarine, hruške, jagode, sladko papriko, namizno grozdje in paradižnik), racionalizirala s tem povezano preverjanje ter določila splošen tržni standard, ki velja za večino sadja in zelenjave.

Šestindvajset razveljavljenih standardov predstavlja 25 % trgovine s svežim sadjem in zelenjavo. Zaradi tega ukrepa gospodarski subjekti nimajo več stroškov zaradi usklajevanja, vendar morajo še naprej zagotavljati, da so njihovi proizvodi dobre in neoporečne tržne kakovosti, nacionalnim organom pa ni več treba opravljati nadzora nad temi 26 posebnimi standardi.

Navzkrižna skladnost

Čeprav je bilo na podlagi študije o upravni obremenitvi kmetij ugotovljeno, da so upravni stroški zaradi navzkrižne skladnosti razmeroma nizki, tj. med 0,3 % in 4,3 % celotnega bremena, je navzkrižna skladnost za kmete vseeno moteča.

Da bi zmanjšali izraženo nelagodje in poenostavili sistem, je Komisija privolila v vnaprejšnje obveščanje o pregledih na kraju samem. Poleg tega kmetom ne grozi več zmanjšanje plačil, če je njihova kršitev manjšega pomena oziroma če bi bilo zmanjšanje nižje od omejitve de minimis , ki znaša 100 EUR.

Te izboljšave kmetom omogočajo, da lažje načrtujejo svoje dejavnosti, da jim ni treba več pripraviti toliko dokumentacije, če želijo popraviti manjše kršitve, poleg tega pa jim ni treba več skrbeti, da bodo kaznovani zaradi nepomembnih kršitev. Ukrep poenostavlja tudi delo nacionalnih uprav.

Vnaprejšnje obveščanje o pregledih na kraju samem lahko upravno obremenitev kmetij zmanjša do 5,7 milijona EUR.

OSREDNJE TOčKE

V nadaljevanju so podrobno predstavljeni trije izredno pomembni ukrepi poenostavitve SKP. Ti projekti se nanašajo na poenostavitev zakonodajne in upravne obremenitve ter politično poenostavitev in vplivajo tudi na druge sektorje, to so enotna SUT, študija o upravni obremenitvi in t. i. sistematski pregled.

Enotna SUT

Pomemben dosežek v okviru poenostavitve zakonodaje na področju SKP je bilo sprejetje Uredbe Sveta o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov8 (t. i. Uredbe o enotni SUT) leta 2007.

Uredba o enotni SUT zaradi svojega tehničnega značaja ni spremenila same politike, ampak je uskladila tudi določbe, zaradi česar je mogoče predpise o SKP lažje izslediti, so manj obsežni, bolje dostopni, njihova uporaba pa je manj obremenjujoča.

Nova uredba združuje in nadomešča vseh 21 posameznih skupnih tržnih ureditev z eno samo uredbo ter tako zmanjšuje število členov s približno 920 na približno 230 ter razveljavlja skupno 78 aktov Sveta[16].

Na višji ravni je sprejetje Uredbe o enotni SUT bistveno zmanjšalo število aktov, ki urejajo SKP. To zdaj urejajo predvsem 4 pravni akti, in sicer uredbe o neposrednih plačilih, o enotni SUT, o razvoju podeželja ter o financiranju SKP.

Kot zadnje, Uredba o enotni SUT lajša nadaljnjo poenostavitev in zmanjšanje upravne obremenitve na ravni izvedbenih predpisov Komisije.

Študija o upravni obremenitvi

V okviru akcijskega programa za zmanjšanje upravnih obremenitev je bila konec leta 2007 objavljena študija „o oceni upravne obremenitve kmetij, ki jo povzroča SKP“[17]. V tej študiji, ki je bila opravljena na Danskem, v Nemčiji, Franciji, na Irskem in v Italiji, je podana ocena upravnih stroškov, ki nastanejo zaradi sheme enotnega plačila v letu 2006, predstavljene pa so tudi možnosti za nadaljnji razvoj.

V študiji so opredeljeni številni elementi, ki vplivajo na upravno obremenitev kmetij.

Prvi element zadeva prenos določb SKP o neposrednih plačilih v zakonodajo držav članic. To je na primer odvisno od modela sheme enotnega plačila, za katerega so se odločile države članice (pretekli, regionalni ali hibridni model), in od tega, ali so se odločile za v celoti nevezana plačila ali želijo nekatere elemente ohraniti vezane. Druga dejavnika sta še postopek prijave in sistem za prenos pravic do plačil.

Na podlagi predlogov v okviru akcijskega programa za zmanjševanje upravnih obremenitev bi na primer lahko države članice z uporabo informacijske tehnologije v vseh državah članicah dosegle nadaljnje zmanjšanje upravne obremenitve kmetij za več kot 400 milijonov EUR.

Drugi vidiki, ki vplivajo na stopnjo upravne obremenitve, so poslovna kultura v posameznih državah članicah, na primer pomoč zunanjih svetovalcev, in strukturne razlike, kot so velikost kmetij in razlike v proizvodnji.

Iz rezultatov študije je razvidno, da se bo upravna obremenitev kmetij znatno zmanjšala. To je predvsem posledica učinka krivulje učenja in odprave enkratnih upravnih stroškov, nastalih z uvedbo sheme enotnega plačila[18]. Drug pomemben razlog so spremembe, dogovorjene v okviru sistematskega pregleda.

Sistematski pregled

Eden od glavnih razlogov, zakaj je Komisija predložila predloge na področju sistematskega pregleda je bila poenostavitev[19]. Sistematski pregled poenostavlja določbe sheme enotnega plačila, zaradi česar je reforma SKP iz leta 2003 učinkovitejša.

Eden od glavnih elementov poenostavitve v sistematskem pregledu je nadaljnje ločevanje in odprava številnih shem, kot so plačila za energetske rastline in trdo pšenico ter shema za odstranitev smetane, masla in zgoščenega masla. Kot je razvidno iz študije o upravni obremenitvi[20], povzročajo vezane sheme podpore dodatno upravno obremenitev za kmete. Nadaljnje ločevanje torej avtomatično pomeni tudi zmanjšanje takšne obremenitve.

Sistematski pregled poenostavlja tudi pravila v zvezi z oprostitvijo pri modulaciji ter določbe v zvezi z nacionalno rezervo in pravicami do plačila, ki iz te rezerve izhajajo.

Poleg tega so pravila glede prahe odpravljena, pogoji, ki se uporabljajo za prenos pravic do plačila, pa poenostavljeni.

Sistematski pregled bo verjetno povzročil zmanjšanje upravne obremenitve kmetij za približno 135 milijonov EUR zaradi odprave posebnih shem za energetske rastline, plačila za poljščine, trdo pšenico, orehe in škrobni krompir. Poleg tega naj bi odprava prahe upravno obremenitev kmetij zmanjšala za 146 milijonov EUR.

PERSPEKTIVE

Kljub napredku v zadnjih letih se bodo poenostavitvene dejavnosti v kmetijskem sektorju še naprej izvajale. Poenostavitev in zmanjšanje nepotrebne upravne obremenitve sta stalni nalogi, ki se ne bosta opravili sami. Da bi ohranili sedanjo dinamiko in ustvarili okolje, ki omogoča ustrezne pogoje za nadaljnjo poenostavitev SKP, so za prihajajoča leta načrtovani elementi in sheme, ki so predstavljeni v nadaljevanju.

Skupni datum začetka veljavnosti

Zakonodajne spremembe na področju SKP običajno začnejo veljati na določene datume, na primer na začetku tržnega leta. Da bi še dodatno olajšali spremljanje politik in njihovih sprememb ter pripravo nanje, se bo dodatno proučila možnost uvedbe skupnih datumov za začetek veljavnosti[21] zakonodajnih sprememb na področju SKP.

Navzkrižna skladnost

Pravila o navzkrižni skladnosti so trenutno določena v različnih pravnih aktih. Zamisel, da bi se z uskladitvijo veljavnih pravil pripravil predlog za en sam pravni akt o navzkrižni skladnosti, bo še dodatno ocenjena.

Obveščanje

Komisija si bo prizadevala poenostaviti in uskladiti pravni okvir za posredovanje ter hranjenje informacij in dokumentov pri deljenem upravljanju SKP. Novi okvir bi se lahko sčasoma uporabljal za vsa sporočila o SKP, razen za izmenjavo finančnih informacij, ter z uporabo informacijske tehnologije za vse sisteme, ki obstajajo v tem okviru. Pri tem ni pomembno, ali te sisteme upravlja Evropska komisija ali pristojni organi držav članic. Poleg tega bi novi pravni okvir lahko vključeval določbe o dostopu vseh zadevnih organov in javnosti do zbranih informacij.

Pridobitev praktičnih izkušenj

Od leta 2010 bo uveden program usposabljanja za uradnike iz Generalnega direktorata za kmetijstvo in razvoj podeželja, ki bo vključeval bivanje na kmetiji. Cilj tega programa je dodatno izboljšati razumevanje izzivov, s katerimi se sooča sektor. To bi lahko pomagalo oblikovati politike, ki se še bolje povezujejo s praktičnim položajem evropskih kmetov. Natančne podrobnosti programa se proučujejo.

Politika kakovosti

Zelena knjiga o kakovosti kmetijskih proizvodov je bila objavljena 15. oktobra 2008. Z njo je bila sprožena obsežna javna razprava o politiki kakovosti ter obravnavano vprašanje poenostavitve in zmanjšanja upravne obremenitve, zlasti glede tržnih standardov, sistemov izdajanja spričeval in sistemov geografskih označb.

Po koncu javne razprave bo Komisija maja 2009 izdala sporočilo. Nekatere od možnosti iz sporočila bi lahko pomembno vplivale na poenostavitev in zmanjšanje upravne obremenitev.

Nadaljevanje akcijskega načrta

Akcijski načrt se bo še naprej izvajal, dodajali in izvajali pa se bodo tudi novi projekti. Eden od teh novih projektov zadeva hmeljarski sektor.

Trenutno morajo pridelovalci hmelja registrirati pogodbe o proizvodnji. Ta registracija omogoča pridobivanje bistvenih tržnih informacij in ustvarja določeno stopnjo preglednosti na trgu. Vendar je hkrati obremenjujoča za pridelovalce in uprave. Da bi zmanjšali te upravne obremenitve, se bodo proučile nadomestne možnosti za pridobivanje tržnih podatkov v hmeljarskem sektorju. Glede na izid ocenjevanja se bodo pripravili ustrezni predlogi.

Redni pregledi

Komisija bo proučila možnost izvajanja rednejših pregledov zakonodaje, v okviru katerih bo pregledala pravne akte, ki so dosegli določeno starost, in proučila, ali je treba obstoječe določbe ohraniti, in če da, v kakšni obliki. Novi pravni akt bi bil tako posodobljen in v skladu z najnovejšimi načeli priprave pravnih aktov.

Jezik in dostopnost pravnih besedil

Jezik pravnih aktov lahko omeji njihovo dostopnost za običajne uporabnike. Komisija si bo še naprej prizadevala za boljšo razumljivost jezika pravnih aktov, tako da bo ocenila jezik, v katerem so ti akti napisani, in organizirala usposabljanje na področju pisnega izražanja.

Nadaljnja izmenjava najboljših praks

Komisija bo še naprej organizirala srečanja z državami članicami in zainteresiranimi stranmi, na katerih bo razpravljala ter nadalje razvijala dejavnosti za poenostavitev SKP. V tem okviru se lahko proučijo tudi možnosti za nadaljnjo poenostavitev navzkrižne skladnosti.

SKLEPNE UGOTOVITVE

Iz rezultatov poenostavitvenega procesa je razvidno, da so bila prizadevanja Komisije za poenostavitev SKP izjemno uspešna. Aktivno nadaljevanje tega postopka v prihodnje je jasen znak zavezanosti Komisije za nadaljnjo poenostavitev. Na podlagi prvih rezultatov meritve[22] je realno mogoče pričakovati, da bo cilj 25-odstotnega zmanjšanja upravne obremenitve do leta 2012 izpolnjen. To je še posebej omembe vredno, saj ima SKP dinamično politično okolje z različnimi in pogosto razhajajočimi se finančnimi in političnimi interesi, na katere vplivajo številni kmetijski običaji in strukture. Poleg tega veljajo za SKP, kjer je dodelitev finančnih sredstev pomembna, stroga pravila upravljanja in nadzora, ki naj bi zaščitila celovitost proračuna EU, tj. denarja davkoplačevalcev.

Poenostavitev SKP ustvarja poslovne pogoje, v katerih so kmetje in drugi gospodarski subjekti manj obremenjeni s stroški upravljanja in usklajevanja, zaradi česar je evropska kmetijska skupnost bolj konkurenčna. Kmetje se tako lahko bolje soočajo z izzivi in odzovejo na zahteve potrošnikov. To na splošno koristi vsem državljanom EU.

Vendar kmetje in gospodarski subjekti v kmetijskem sektorju svojega poslovnega okolja ne dojemajo kot zapletenega le zaradi pravil SKP, ampak tudi zaradi vseh pravnih parametrov, ki veljajo zanje. Za Komisijo sta zato poenostavitev in zmanjšanje nepotrebne upravne obremenitve celovita cilja, ki ju je treba doseči na vseh področjih politike, ki so pomembna za kmetijski sektor, ter na vseh ravneh, tj. tudi v državah članicah in regijah. Temu vidiku bi morali v prihodnje posebno pozornost nameniti vsi akterji v tem postopku.

[1] COM(2005) 509, 19.10.2005.

[2] Tretji strateški pregled boljše pravne ureditve v Evropski uniji – COM(2009) 15, 28.1.2009.

[3] Številke v tem sporočilu temeljijo predvsem na predhodnih rezultatih opravljenih meritev kot tudi priporočilih v okviru akcijskega programa za zmanjševanje upravnih obremenitev. Glede na uporabljeni model standardnih stroškov se upravna obremenitev določi glede na stroške, nastale zaradi spoštovanja obveznosti obveščanja, ki izhaja iz zakonodaje EU ter s tem povezanih prenosov v nacionalno pravo oziroma izvedbenih predpisov.

[4] Tehnična poenostavitev (tj. v okviru stalnega političnega okvira) pomeni revizijo pravnega okvira, upravnih postopkov in mehanizmov upravljanja, da se dosežeta poenostavitev in večja stroškovna učinkovitost ter da se cilji obstoječe politike dosežejo učinkoviteje, brez sprememb same politike; poenostavitev politike z izboljšanjem političnih instrumentov na področju podpore za kmetijstvo in razvoj podeželja zmanjšuje zapletenost. Lahko bi jo opisali kot „razvoj politike ob hkratni poenostavitvi“.

[5] Uredba Komisije (ES) št. 1081/2008 (UL L 296, 5.11.2008, str. 4).

[6] UL C 148, 24.6.2006.

[7] UL C 30, 6.2.2009.

[8] Uredba Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (UL L 299, 16.11.2007, str. 1).

[9] UL C 319, 27.12.2006, str. 1.

[10] Uredba Komisije (ES) št. 1857/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001 (UL L 358, 16.12.2006, str. 3).

[11] Uredba Komisije (ES) št. 1535/2007 z dne 20. decembra 2007 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomočeh de minimis v sektorju kmetijske proizvodnje (UL L 337, 21.12.2007, str. 35).

[12] COM(2007) 147, 29.3.2007.

[13] Dodatne informacije o presoji vpliva so na voljo na http://ec.europa.eu/governance/impact/index_en.htm.

[14] Nadaljnje informacije so na voljo na: http://ec.europa.eu/agriculture/index_en.htm.

[15] Uredba Komisije (ES) št. 514/2008 z dne 9. junija 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 376/2008 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode (UL L 150, 10.6.2008, str. 7).

[16] Po vključitvi določb za sadje in zelenjavo z Uredbo Sveta (ES) št. 361/2008 (UL L 121, 7.5.2008, str. 1).

[17] http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/external/burden/index_en.htm.

[18] Pozitivna krivulja učenja in odprava začetnih stroškov bosta zmanjšali upravno obremenitev kmetij za več kot 900 milijonov EUR.

[19] COM(2008) 306, 20.5.2008.

[20] Glej točko 4.2 zgoraj.

[21] Glej tudi COM(2009) 15.

[22] Po trenutnih ocenah se bo obremenitev na področju neposrednih plačil zmanjšala vsaj za 1 400 milijonov EUR.