Okrepitev pristopnega procesa – verodostojna perspektiva EU za Zahodni Balkan

I)Uvod

Evropska unija in njene države članice že od vrha v Feiri in Solunu leta 2000 in 2003 dosledno in odločno podpirajo evropsko perspektivo Zahodnega Balkana. Svet je s svojimi sklepi, sprejetimi na Svetu za splošne zadeve junija 2019, ponovno potrdil „svojo zavezanost širitvi, ki ostaja ključna politika Evropske unije, skladno z novim soglasjem o širitvi, ki ga je Evropski svet potrdil 14. in 15. decembra 2006, in poznejšimi sklepi Sveta.“ Na seji Sveta novembra 2019 je prevladovalo splošno soglasje glede koristnosti preverjanja učinkovitosti pristopnih pogajanj.

Ta resna in na dosežkih temelječa možnost polnopravnega članstva v EU za Zahodni Balkan je v političnem, varnostnem in gospodarskem interesu same Unije. Ob vse večjih globalnih izzivih in delitvah ta možnost še toliko bolj pomeni geostrateško naložbo v stabilno, močno in združeno Evropo. Verodostojna pristopna perspektiva je ključna spodbuda in gonilo preobrazbe v regiji ter posledično krepi našo kolektivno varnost in blaginjo. Je glavno orodje za spodbujanje demokracije, pravne države in spoštovanja temeljnih pravic, na katerih temeljita tudi gospodarsko povezovanje ter spodbujanje regionalne sprave in stabilnosti. Ohranjanje in izboljševanje te politike sta tako nepogrešljiva za verodostojnost EU, njeno uspešnost ter njen vpliv v tej regiji in drugje, zlasti v času povečane geopolitične konkurence.

Jasno pa je tudi, da je treba še izboljšati učinkovitost celotnega pristopnega procesa in njegovega izvajanja. Čeprav sama strateška usmeritev politike ostaja enako veljavna kot prej, jo je treba v praksi še močno izboljšati.

Kljub vrsti reform, kot so novi pristop k pravni državi, osredotočenost na temeljne prvine in izboljšave v okviru strategije Komisije za Zahodni Balkan iz leta 2018, je treba proces izboljšati tako, da bo učinkoviteje obravnaval strukturne pomanjkljivosti v teh državah, zlasti na področju temeljnih prvin.

Izjemno pomembno je okrepiti zaupanje med vsemi zainteresiranimi stranmi ter izboljšati učinkovitost pristopnega procesa. Ta mora postati bolj predvidljiv in verodostojen, tj. osnovan na objektivnih merilih ter strogih pozitivnih in negativnih pogojih in reverzibilnosti, ter bolj dinamičen in politično usmerjen.

V tem sporočilu so opredeljeni konkretni predlogi Komisije za okrepitev celotnega pristopnega procesa. Njihov splošni cilj je povečati verodostojnost in zaupanje na obeh straneh ter doseči boljše rezultate v praksi. Predlagane spremembe se lahko vključijo v obstoječe pogajalske okvire, da se zagotovijo enaki konkurenčnih pogoji v regiji. To pomeni, da se pogajalska okvira za Srbijo in Črno goro ne bosta spremenila, vendar se lahko predlagane spremembe s soglasjem obeh držav vključijo v obstoječa okvira.

Glavni cilj sodelovanja Evropske unije z Zahodnim Balkanom je priprava na izpolnjevanje vseh zahtev članstva. To vključuje podpiranje temeljnih demokratičnih in gospodarskih reform ter reform pravne države in uskladitev s poglavitnimi evropskimi vrednotami. To bo posledično spodbudilo trdno in pospešeno gospodarsko rast in socialno konvergenco.

Za učinkovitejši pristopni proces bo poleg tega nujno strateško komuniciranje. Izjemno pomembno je izboljšati ozaveščenost v regiji o priložnostih, ki jih prinašajo tesnejše povezovanje in reforme, ter obravnavati zlonamerne vplive tretjih držav. Za to si morajo bolj verodostojno prizadevati tudi države same. Javna politična zavezanost njihovih organov strateškemu cilju pristopa k EU bo podrobneje ocenjena v letnih poročilih.

Ta pristop politike bo tako temelj v prihodnost usmerjene agende. Ta agenda bo podprla preoblikovanje Zahodnega Balkana v delujoča tržna gospodarstva, ki se bodo lahko v celoti vključila v enotni trg EU, ustvarjala delovna mesta in podjetniške priložnosti, izboljšala poslovno in naložbeno ozračje, spodbujala pravno državo in preprečevala beg možganov iz regije. Te reforme so bistvenega pomena za spodbujanje gospodarstev na Balkanu in njihovo utrditev na trgih EU s pospeševanjem potrebne konvergence z EU. Komisija bo zlasti proučila, kako spodbuditi naložbe, socialno-ekonomsko vključevanje in pravno državo, izboljšati dostop do enotnega trga EU, okrepiti povezljivost in izkoristiti priložnosti zelenega gospodarstva. Komisija bo sporočilo v zvezi s tem predstavila pred vrhom v Zagrebu maja 2020.

II)Oživitev pristopnega procesa

a)Večja verodostojnost

Da bi pristopni proces ponovno pridobil verodostojnost na obeh straneh in uresničil ves svoj potencial, mora temeljiti na trdnem medsebojnem zaupanju in jasnih zavezah na obeh straneh.

To pomeni, da morajo voditelji Zahodnega Balkana na bolj verodostojen način izpolnjevati svoje zaveze glede izvajanja potrebnih temeljnih reform na različnih področjih, kot so pravna država, boj proti korupciji, gospodarstvo ali zagotavljanje ustreznega delovanja demokratičnih institucij in javne uprave ter usklajevanje zunanje politike. Države članice EU in njihovi državljani imajo upravičene pomisleke, ki jih lahko zadevne države odpravijo tako, da dokažejo nedvoumno politično voljo in jo podprejo z izvajanjem oprijemljivih strukturnih reform. Voditelji Zahodnega Balkana morajo pokazati tudi nadaljnja prizadevanja za okrepitev regionalnega sodelovanja in dobrih sosedskih odnosov, ki bodo njihovim državljankam in državljanom prinesli stabilnost in blaginjo, EU pa zagotovili, da se regija spoprijema z zapuščino preteklosti.