Evropska državljanska pobuda je instrument, s katerim lahko milijon državljanov Evropsko komisijo pozove k predložitvi predloga za pravni akt Unije za namen izvajanja Pogodb. Je orodje za sooblikovanje delovnega programa in udeležbo v demokratičnem življenju Unije. Pravila, ki urejajo evropsko državljansko pobudo, temeljijo na določbah Lizbonske pogodbe in se izvajajo z uredbo o državljanski pobudi, ki se uporablja od 1. aprila 2012. Organizatorji pobud so od takrat po ocenah zbrali devet milijonov izjav državljanov o podpori po vsej Evropski uniji.

Člen 22 uredbe o državljanski pobudi določa, da Komisija vsaka tri leta Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi te uredbe.

Obdobje 2015–2018: na poti k revidirani državljanski pobudi

Komisija je v prvem poročilu, sprejetem 31. marca 2015, navedla številne izzive, ki se pojavljajo pri izvajanju Uredbe o državljanski pobudi v njeni sedanji obliki ter ki segajo od tehničnih in logističnih vidikov do vprašanj bolj politične narave.

Zaradi navedenega poročila je bil izveden pregled instrumenta evropske državljanske pobude, da bi se zbrala mnenja o načinih za izboljšanje njegovega izvajanja. Pri tem so potekala posvetovanja s ključnimi deležniki in sogovorniki, ki so tudi podali svoje prispevke, vključno z institucijami in posvetovalnimi organi EU, državami članicami, organizacijami civilne družbe in organizatorji evropskih državljanskih pobud. Dnevi evropske državljanske pobude, ki jih od leta 2012 vsako leto organizirajo Evropski ekonomsko-socialni odbor in nekateri partnerji iz civilne družbe, so zagotovili forum za razpravo in prispevke. Druge institucije in organi EU ter različni deležniki so izvedli lastne ocene in vrednotenja instrumenta. Zlasti je Evropski parlament 28. oktobra 2015 izdal resolucijo, v kateri je pozval k reviziji zadevne uredbe.

Na podlagi navedenega je Komisija 13. septembra 2017 sprejela predlog nove uredbe o državljanski pobudi (v nadaljnjem besedilu: predlog). Njegov cilj je doseči celoten potencial evropske državljanske pobude, in sicer tako, da se zagotovi, da bo evropska državljanska pobuda dostopnejša organizatorjem in podpornikom, da bo zanje manj obremenjujoča in da jo bodo lahko lažje uporabljali. V predlogu so upoštevani številni prispevki, zbrani v preteklih letih, in pripombe, prejete v okviru javnega posvetovanja o reviziji, ki je potekalo leta 2017. Ti prispevki in pripombe so povzeti v delovnem dokumentu služb Komisije, ki je priložen predlogu ter vključuje tudi podrobnosti o vprašanjih v zvezi z delovanjem evropske državljanske pobude in analizo možnosti za izboljšanje, ki temelji na študijah, ki jih je Komisija izvedla v okviru revizije evropske državljanske pobude.

Predlog obravnava glavne pomanjkljivosti, ki so bile ugotovljene med pregledom, in sicer:

·težave državljanov, da bi predlagali pravno dopustne pobude, kar je razvidno iz razmeroma visoke stopnje zavrnitev prijave, brez prijave pa se podpisi ne morejo začeti zbirati (v 30 % zahtevkov za prijavo Komisija pobud ni mogla prijaviti, saj so bile predlagane pobude očitno zunaj okvira njene pristojnosti);

·zapleten in obremenjujoč postopek za organizatorje pobud pri zbiranju izjav o podpori, kar dokazuje nizka stopnja uspešnih pobud (tj. pobud, ki v enoletnem obdobju zbiranja dosežejo zahtevano število podpisnikov); npr. togost časovnega okvira evropske državljanske pobude, razlike v zahtevah glede podatkov podpisnikov med posameznimi državami članicami, zapleten postopek spletnega zbiranja izjav o podpori;

·na splošno razmeroma omejena razprava in učinek, ki so ga doslej ustvarile državljanske pobude.

Da bi Komisija uvedla praktične izboljšave pri izvajanju instrumenta evropske državljanske pobude, je v skladu z veljavnim pravnim redom že sprejela različne nezakonodajne ukrepe. Zlasti je organizatorjem za sisteme spletnega zbiranja zagotovila brezplačne gostiteljske strežnike, okrepila svetovanje in podporo (potencialnim) organizatorjem ter komunikacijske dejavnosti, z vidika prijaznosti do uporabnikov je izboljšala programsko opremo za spletno zbiranje, ki je organizatorjem na voljo, ter se po potrebi odločila za delno prijavo pobud.

Izrazito zmanjšanje deleža zahtevkov za prijavo, ki jih je Komisija zavrnila (od aprila 2015 sta bili od 17 predlaganih pobud zavrnjeni samo dve, medtem ko je bilo v obdobju od aprila 2012 do marca 2015 od 51 predlaganih pobud zavrnjenih 20), se zlasti lahko pripiše tudi uvedbi prakse, da Komisija dovoli delno prijavo, kadar je tak pristop upravičen.

Te spremembe so prinesle znatne izboljšave, vendar so bile le nezakonodajne narave. Kot je opredeljeno v skupni izjavi o zakonodajnih prednostnih nalogah za obdobje 2018–2019, ki so jo 14. decembra 2017 sprejeli predsedniki treh institucij, je prednostna naloga za zagotovitev popolne učinkovitosti in dostopnosti instrumenta evropske državljanske pobude sprejetje nove uredbe.

To poročilo je drugo tovrstno poročilo in se tesno opira na celovito oceno, ki je bila opravljena v okviru priprav na predlagano revizijo veljavne uredbe o državljanski pobudi. Zato temelji na teh nedavnih postopkih ter vključuje dodatne podrobnosti in stvarne informacije o izvajanju in delovanju evropske državljanske pobude.

V naslednjem oddelku je pregled stanja postopka evropske državljanske pobude, ki vključuje kratko analizo glavnih težav, s katerimi se soočajo deležniki evropske državljanske pobude. Kjer je ustrezno, se sklicuje na nekatere izboljšave, ki so bile že uvedene ali pa jih je Komisija predlagala v predlogu nove uredbe.