DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE POVZETEK OCENE UČINKA Spremni dokument Osnutek predloga Uredbe o spremembi Uredbe (ES) št. 273/2004 o predhodnih sestavinah pri prepovedanih drogah /* SWD/2012/0278 final */





Izjava o omejitvi odgovornosti: Ta povzetek je zavezujoč samo za službe Komisije, ki sodelujejo pri pripravah, in ne vpliva na končno obliko odločitev Komisije. DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE POVZETEK OCENE UČINKA Spremni dokument Osnutek predloga Uredbe o spremembi Uredbe (ES) št. 273/2004 o predhodnih sestavinah pri prepovedanih drogah 1. Opredelitev problema 1.1. Zakaj je neučinkovito preprečevanje preusmerjanja anhidrida ocetne kisline problem? Predhodne sestavine za prepovedane droge so kemikalije, ki se uporabljajo za različne zakonite namene, vendar se lahko zlorabijo tudi za nezakonito proizvodnjo prepovedanih drog in psihotropnih snovi. Za preprečevanje preusmerjanja teh snovi za nezakonito proizvodnjo prepovedanih drog je bil vzpostavljen poseben regulativen okvir (tako na mednarodni ravni[1] kot na ravni EU[2]), ki bo omogočil ugotavljanje sumljivih sklenjenih poslov. Neučinkovito preprečevanje preusmerjanja anhidrida ocetne kisline (AA), glavne predhodne sestavine za proizvodnjo heroina, je bilo opredeljeno kot glavna pomanjkljivost veljavne zakonodaje notranjega trga o predhodnih sestavinah za prepovedane droge[3] v zadnjih letih. AA, preusmerjen z zakonitega trga v Evropi, se nezakonito prodaja v Afganistan, ki je glavni svetovni vir heroina, od katerega se samo v Evropi porabi skoraj 20%. Razlogi za navedeni problem in njegove posledice so prikazani spodaj: RAZLOG || PROBLEM || NEPOSREDNE POSLEDICE || POSREDNE POSLEDICE Leta 2008 je bilo v EU zaseženih ali zaustavljenih 241 ton AA, kar bi zadostovalo za proizvodnjo približno 150–223 ton heroina, to pa znaša približno 50 % letne proizvodnje heroina v Afganistanu. Čeprav so statistični podatki v obdobju 2009–2010 pokazali strm padec količine zaustavljenega in zaseženega AA v EU[4], številne države članice in Mednarodno upravo za nadzor narkotikov (prej: Mednarodni odbor za kontrolo mamil) skrbi, da mehanizmi Uredbe (ES) št. 273/2004 za nadzor nad AA ne zadostujejo. 1.2. Koga to zadeva? Države članice pri izvajanju izvršilnih ukrepov in zaradi zdravstvenih stroškov, ki so posledica uživanja heroina. Poleg tega znatni stroški za javnost nastajajo zaradi kriminala, povezanega z drogami. Državljane EU zaradi ponudbe heroina, proizvedenega s preusmerjenim AA, in kriminala, povezanega z drogami. Podjetja, ki proizvajajo ali tržijo AA, zaradi (poskusov) preusmerjanja na kateri koli stopnji ravnanja s to snovjo. Poleg zavarovanja svojih prostorov in postopkov proti tatvini, morajo svoje prostore registrirati pri pristojnih organih in pozorno kritično oceniti, ali njihovi kupci snov uporabljajo le za zakonite namene, ki jih navajajo[5]. Sumljive posle morajo priglasiti pristojnim organom. Končni uporabniki (ki AA kupujejo samo za namene proizvodnje) imajo bolj omejene obveznosti: za njih ni potrebna registracija, vendar pa morajo pri oddajanju naročil predložiti izjavo kupca. 2. Analiza subsidiarnosti Uredba (ES) št. 273/2004 o predhodnih sestavinah pri prepovedanih drogah temelji na členu 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije (prej člen 95 PES). Uredba določa skupne zahteve za spremljanje in nadzor nad trgovino s predhodnimi sestavinami za prepovedane droge, da se zagotovi prosto zakonito trgovino s temi kemikalijami v EU. Čeprav člen 10 Uredbe določa, da morajo države članice sprejeti nacionalne ukrepe, ki pristojnim organom omogočajo izvajanje nadzora in spremljanja, bi morale biti vse splošne spremembe mehanizma nadzora in spremljanja sprejete na evropski ravni, da ne bi povzročile neprimernega omejevanja zakonite trgovine s predhodnimi sestavinami za prepovedane droge v EU. 3. Cilji Splošni cilji politike · Prispevati k svetovnemu boju proti nezakoniti trgovini s prepovedanimi drogami. Preprečevanje preusmerjanja predhodnih sestavin za prepovedane droge je pomemben element, s katerim EU izpolnjuje svoje obveznosti iz člena 12 Konvencije Združenih narodov iz leta 1988. · Zagotoviti pravilno delovanje notranjega trga za predhodne sestavine za prepovedane droge, in sicer z usklajenimi pravili v EU za vse izvajalce in preprečevanjem nepotrebne upravne obremenitve za podjetja in pristojne organe. Posebni cilji politike · Preprečiti poskuse preusmerjanja na notranjem trgu EU in tako omejiti količino preusmerjenega AA iz EU za proizvodnjo heroina. · Preprečiti izkrivljanje trga, ki je posledica neusklajenega nadzora nad predhodnimi sestavinami za prepovedane droge v EU in s tem zmanjšati stroške izvajalcev, vključenih v vrednostno verigo predhodnih sestavin za prepovedane droge. Operativni cilji politike · Doseči upadanje poskusov preusmerjanja in zasegov v EU. · Uvesti enoten in učinkovit nadzor nad predhodnimi sestavinami za prepovedane droge na notranjem trgu EU. 4. Možne politike Možnost 1: Brez ukrepanja – zakonodaja EU ostaja nespremenjen (izhodiščno stanje) Uredba (ES) št. 273/2004 se ne bo spremenila. Komisija in države članice si bodo še naprej prizadevale za boljše izvajanje obstoječih pravil. Države članice lahko v skladu s členom 10 Uredbe po potrebi sprejmejo dodatne nacionalne zakonodaje, ki so v skladu z Direktivo 98/34/ES predmet prijave in nadzora. Možnost 2: okrepljene obveznosti poročanja Obveznosti poročanja za izvajalce bi se okrepile, s čimer bi razširili seznanjenost držav članic in bolje usmerili preglede in druge izvršilne dejavnosti. Ločeno ali v kombinaciji bi bilo mogoče uporabljati dve podmožnosti: (a) povečanje pogostnosti in (b) razširitev obsega poročanja. Možnost 3: okrepljene obveznosti izvajalcev glede izjav končnik uporabnikov Izvajalci ne bi smeli dobavljati snovi iz skupine 2, razen če kupec priloži naročilu v celoti izpolnjeno izjavo kupca, izvajalci pa preverijo, da ima končni uporabnik za naročilo zakonite razloge. Po potrebi bi izvajalci morali vključiti tudi pristojne organe. Preverjanje informacij bi moralo biti dokumentirano. Poleg tega bi moral biti dobavljenim snovem priložen izvod izjave kupca. Možnost bi lahko izpopolnili z zmanjšanjem ali odpravo praga minimalne količine, predvidenega v členu 6 Uredbe. Na voljo sta lahko dve podmožnosti: obveznosti se uporabljajo (a) samo za AA ali (b) za vse snovi iz skupine 2. Možnost 4: zahteva za izvajalce, da pristojnim organom sistematično priglasijo nove končne uporabnike in tako omogočijo preverjanje Izvajalci, ki v promet dajejo snovi s seznama iz skupine 2, bi morali pristojnim organom sistematično priglasiti vsa naročila novih končnih uporabnikov in bi snov lahko dobavili šele po soglasju pristojnih organov. Pristojni organi po potrebi preverijo zakonite motive končnih uporabnikov skupaj z organi druge države članice. Možnost bi lahko izpopolnili z zmanjšanjem ali odpravo praga minimalne količine, predvidenega v členu 6 Uredbe. Na voljo sta lahko dve podmožnosti: obveznosti se uporabljajo (a) samo za AA ali (b) za vse snovi iz skupine 2. Možnost 5: zahteva za registracijo končnih uporabnikov in okrepljene zahteve glede registracije Končni uporabniki snovi s seznama iz skupine 2 bi se morali registrirati. V vsako izjavo kupca bi morali vključiti registrsko številko, da bi izvajalci lahko preverili zakonitost naročila. Pristojni organi bodo morali pred registracijo preveriti posle končnih uporabnikov in tako zagotoviti veljavnost registrske številke. Evropska zakonodaja bi določila podrobnejše zahteve in pogoje za odobritev, zavrnitev ali odvzem registracije končnih uporabnikov (in izvajalcev na splošno). Možnost bi lahko izpopolnili z zmanjšanjem ali odpravo praga najmanjših količin iz člena 6 Uredbe in/ali predvidela izjeme za določene kategorije končnih uporabnikov, kot so univerze ali raziskovalne inštitucije. Na voljo sta lahko dve podmožnosti: obveznosti se uporabljajo (a) samo za AA ali (b) za vse snovi iz skupine 2. Možnost 6: premestitev AA iz skupine 2 v skupino 1 snovi s seznama AA bi bil premeščen iz skupine 2 v skupino 1, kar bi pomenilo, da bi morali vsi akterji, vključeni v trgovino in uporabo AA, za posedovanje ali dajanje AA v promet pridobiti licenco in izpolnjevati vse druge zahteve, ki veljajo za izvajalce z licenco. 5. Ocena učinkov Stroški zaradi povečane upravne obremenitve v okviru različnih možnosti so bili količinsko ovrednoteni in so povzeti v primerjalni preglednici v oddelku 6. Koristi so opisane glede na kakovost. 5.1. Možnost 1: brez ukrepanja Pri tej možnosti na ravni EU ne bi bilo nobenih dodatnih upravnih obremenitev za podjetja ali pristojne organe, vendar pa bi se verjetno povečala upravna obremenitev na nacionalni ravni, če bi države članice sprejele dopolnilne nacionalne ukrepe. Zadnji statistični podatki o zasegih in zaustavljenih pošiljkah so glede učinkovitosti preprečevanja preusmerjanja pokazali jasno upadajoče gibanje, ki kaže na to, da so prizadevanja za boljše izvajanje že občutno izboljšala učinkovitost sedanje zakonodaje za preprečevanje preusmerjanja. Po drugi strani pa bi se ugotovljene pomanjkljivosti Uredbe (ES) št. 273/2004 nadaljevale – čeprav bi se lahko z boljšim izvajanjem zmanjšale. Države članice bi lahko še vedno ocenile, da bi bilo treba sprejeti dodatne nacionalne ukrepe za okrepitev nadzora nad trgovino s predhodnimi sestavinami za prepovedane droge[6]. To ne bi pozitivno vplivalo na ohranjanje notranjega trga. In končno, nadaljevale bi se mednarodne kritike na račun EU (tudi v nekaterih državah članicah), da ostaja „neaktivna“ kljub večkratnim pozivom za okrepitev nadzora nad svojo zakonodajo notranjega trga. 5.2. Možnost 2: večje obveznosti poročanja Glede učinkovitosti preprečevanja preusmerjanja bi ta možnost pristojnim organom po pričakovanjih zagotovila boljšo seznanjenost z zakonitimi trgovinskimi tokovi. To bi lahko omogočilo lažje odkrivanje neobičajnih trgovinskih vzorcev, ki bi kazali na preusmerjanje. Vendar pa bi bilo za uskladitev podatkov o trgovini vseh izvajalcev znotraj EU potrebno pridobiti veliko količino podatkov in jih primerjati z ustreznimi podatki izven notranjih meja EU. Tudi takšno vseevropsko navzkrižno preverjanje se lahko izkaže za neučinkovito, saj se samo 0,2 % skupne proizvodnje AA preusmeri, tako da je pristop splošnega preverjanja vseh poslov manj učinkovit kot usmerjeni ukrepi, ki temeljijo na oceni tveganj. Države članice bi lahko še vedno ocenile, da bi bilo treba sprejeti dodatne nacionalne ukrepe za okrepitev nadzora nad trgovino s predhodnimi sestavinami za prepovedane droge. To bi delovalo v nasprotju s ciljem, da se prepreči razdrobljenost notranjega trga. 5.3. Možnost 3: strožja pravila in zahteve za izvajalce glede izjav končnih uporabnikov Izračun stroškov za to možnost vodi do dveh scenarijev (podrobnosti v preglednici v oddelku 6). Po scenariju 1 izvajalci že zdaj posle sklepajo samo s strankami, ki jih poznajo in katerih izjave so preverili. Zato bi glavna obveznost iz možnosti 3, preverjanje izjav kupca, za izvajalce v celoti pomenila nespremenjeno poslovanje. Edini dodatni upravni stroški bi nastali s pošiljanjem izvoda izjave kupca. Izvajalci lahko sami preverijo izjave svojih strank, tako da za pristojne organe ne bi bilo dodatnih stroškov. Po scenariju 2 30 % izvajalcev še ne deluje idealno in bi moralo povečati svoja prizadevanja. Poleg tega se predvideva, da bi približno 10% vseh izjav kupcev morali preveriti pristojni organi, ker izvajalci ne morejo opraviti popolnega preverjanja. Glede učinkovitosti preprečevanja preusmerjanja bi možnost 3 povečala odgovornost izvajalcev za izbiro svojih strank. Čeprav vestni izvajalci že izvajajo potrebna preverjanja, bi pojasnilo pravnega besedila omogočilo večjo pozornost izvajalcev in povečalo število primerov, v katerih bi se obrnili na pristojne organe. Koristi za notranji trg bi bile verjetno podobne kot pri možnosti 1: države članice bi lahko še vedno ocenile, da bi bilo treba sprejeti dodatne nacionalne ukrepe za okrepitev nadzora nad trgovino s predhodnimi sestavinami za prepovedane droge, kar bi lahko negativno vplivalo na notranji trg. 5.4. Možnost 4: zahteva za izvajalce, da pristojnim organom sistematično priglasijo nove končne uporabnike in tako omogočijo preverjanje Glede učinkovitosti preprečevanja preusmerjanja bi možnost 4 prizadevanja izvajalcev usmerila na nove stranke, zlasti tiste, ki trdijo, da so končni uporabniki, in ki nimajo registrske številke, zaradi česar je težje preveriti prave vzroke za njihova naročila. Sistematična priglasitev vseh novih strank pristojnim organom bo omogočila, da ti organi opravijo potrebna preverjanja. Po potrebi lahko preprečijo in/ali nadzorujejo dobavo. Vendar pa bi prenašanje odgovornosti na pristojne organe, ki bi se na koncu odločili o možnih novih poslovnih razmerjih, lahko poslabšalo pozornost izvajalcev samih. Ker bi z možnostjo 4 pristojni organi pridobili boljše poznavanje končnih uporabnikov, bi se verjetno zmanjšala verjetnost, da bi države članice sprejemale nacionalne ukrepe. Vendar pa bi nekatere lahko še vedno ocenile, da možnost 4 ne zadostuje in bi sprejele nadaljnje ukrepe nadzora, ki bi bili škodljivi za notranji trg. 5.5. Možnost 5: zahteva za registracijo končnih uporabnikov in strožje zahteve glede registracije Glede učinkovitosti preprečevanja preusmerjanja bi registracija državam članicam omogočila preverjanje dejanskih namenov končnih uporabnikov pred njihovim prvim naročilom. Tako bi izvajalci lahko lažje preverili izjave kupcev, saj bi te vključevale uradno registrsko številko. Z možnostjo 5 bi pristojni organi močno izboljšali poznavanje končnih uporabnikov, kar bi močno zmanjšalo verjetnost, da bi države članice ocenile, da so potrebni nadaljnji nacionalni ukrepi. Možnost 5 bi zato zelo učinkovito ohranjala notranji trg. 5.6. Možnost 6: premestitev AA iz skupine 2 v skupino 1 snovi s seznama Glede učinkovitosti preprečevanja preusmerjanja se pričakuje, da bodo koristi podobne ali večje od koristi iz možnosti 5, saj bi za vse izvajalce in končne uporabnike AA veljala stroga pravila licenciranja pod neposrednim nadzorom pristojnih organov. Tako bi se tudi močno zmanjšala verjetnost, da bi države članice sprejemale nadaljnje nacionalne ukrepe, s tem pa bi možnost 6 zelo učinkovito ohranjevala notranji trg. 6. Primerjava možnosti V preglednici 1[7] so zbrane informacije o pričakovanih koristih (v smislu učinkovitosti doseganja operativnih ciljev) in stroških za vsako od (pod)možnosti. Možnosti 4a in 5a imata najugodnejše razmerje med stroški in koristmi. Možnost 4a je najugodnejša glede na skupne stroške za pristojne organe in podjetja. Vendar pa so ob neupoštevanju enkratnih stroškov za registracijo vseh obstoječih končnih uporabnikov v možnosti 5a razlike v tekočih letnih stroških manj izrazite. Možnost 5a je manj zahtevna za podjetja, možnost 4a pa manj obremenjujoča za pristojne organe. Poleg tega, da možnost 5a prinaša nižje letne stroške za podjetja, jo je na posvetovanju z zainteresiranimi stranmi podprla tudi večina držav članic. Možnost 5a bi bila tudi boljši odziv na kritike, izražene na mednarodni ravni, da v EU ni zadostnega sistematičnega nadzora nad končnimi uporabniki AA. Glede na razmeroma nizke stroške obeh možnosti v primerjavi s skupno tržno vrednostjo proizvodnje AA v Evropi se ne pričakuje občutnega vpliva na konkurenčnost evropske industrije[8]. Preglednica 1: Primerjalna PREGLEDNICA stroškOV IN KORISTI Možnost || Koristi/učinkovitost || Stroški za podjetja: || Stroški za pristojne organe || Skupni stroški Preprečevanje preusmerjanja || Ohranjanje notranjega trga 1 || 0 || 0 || 0 EUR Tveganje razdrobljenega trga || 0 EUR || 0 EUR 2 || 2a || 0 || 0 || 5,6 mio EUR/leto || 1 mio EUR/leto || 6,6 mio EUR/leto || 2b || 0 || 0 || 1,5 mio EUR/leto || 0,3 mio EUR/leto || 1,8 mio EUR/leto || 2a+2b || 0 || 0 || 11,4 mio EUR/leto || 2,1 mio EUR/leto || 12,5 mio EUR/leto 3 || 3a (samo AA) || + || 0 || Scen. 1 (100 % nespremenjeno poslovanje) Scen. 2 (70 % nespremenjena poslovanja) || 0,2 mio EUR/leto 4,7 mio EUR/leto || Scen. 1 (brez vključevanja pristojnih organov) Scen. 2 (pristojni organi vključeni v 10 % primerov) || 0 EUR 0,2 mio EUR/leto || Scen. 1: Scen. 2: || 0,2 mio EUR/leto 4,9 mio EUR/leto || 3b || + || 0 || Scen. 1: Scen. 2: || 1 mio EUR/leto 26,3 mio EUR/leto || Scen. 1: Scen. 2: || 0 EUR 1,2 mio EUR/leto || Scen. 1: Scen. 2: || 1 mio EUR/leto 27,5 mio EUR/leto 4 || 4a (samo AA) || +[+] || ++ || 0,04 mio EUR/leto || 0,005 mio EUR/leto || 0,05 mio EUR/leto || 4b || +[+] || ++ || 0,5 mio EUR/leto || 0,03 mio EUR/leto || 0,53 mio EUR/leto 5 || 5a (samo AA) || ++ || +++ || Alternativni scenarij: (pristojbina za registracijo podjetja) || 0,16 mio EUR + 0,01 mio EUR/leto 0,55 mio EUR + 0,06 mio EUR/leto || Alternativni scenarij: || 0,39 mio EUR + 0,05 mio EUR/leto 0 EUR || Alternativni scenarij: || 0,55 mio EUR + 0,06 mio EUR/leto 0,55 mio EUR + 0,06 mio EUR/leto || 5b || ++ || +++ || Alternativni scenarij: (pristojbina za registracijo podjetja) || 0,5 mio EUR + 0,07 mio/leto 2,3 mio EUR + 0,3 mio EUR/leto || Alternativni scenarij: || 1,8 mio EUR + 0,2 mio EUR/leto 0 EUR || Alternativni scenarij: || 2,3 mio EUR + 0,3 mio EUR/leto 2,3 mio EUR + 0,3 mio EUR/leto 6 || (samo AA) || +++ || +++ || [ali: vključno z zunanjo trgovino Alternativni scenarij: (pristojbina za licenco podjetja) || 0,3 mio EUR + 0,2 mio EUR/leto + 0,5 mio/leto] 2,0 mio EUR + 0,3 [ali + 0,9] mio EUR/leto || [ali: vključno z zunanjo trgovino Alternativni scenarij: || 1,7 mio EUR + 0,1 mio EUR/leto + 0,4 mio/leto] 0 EUR || [ali: vključno z zunanjo trgovino Alternativni scenarij: || 2 mio EUR + 0,3 mio EUR/leto + 0,9 mio/leto] 2 mio EUR + 0,3 [ali + 0,9] mio EUR/leto Najprimernejše možnosti bi vplivale na MSP, ki se z AA ukvarjajo predvsem kot končni uporabniki. Na posvetovanju se je možnost 5 izkazala za drugo najboljšo možnost (po ohranitev sedanjega stanja). Ta rezultat ustreza ugotovitvi, da bi bila možnost 5 manj obremenjujoče za podjetja. Nobena od izbranih možnosti ne predvideva splošne izključitve mikropodjetij, saj bi to ustvarilo priložnost za izogibanje nadzoru zakonodaje. Vendar pa imajo mikropodjetja koristi od obstoječih pragov v zakonodaji[9]. Možnost 5a bi predvidevala posebno varstvo za mikro, mala in srednje velika podjetja, s čimer bi preprečili, da bi jim države članice zaračunavale stroške za registracijo[10] in tako nadomestile svoje lastne stroške. 7. Spremljanje in vrednotenje Komisija: · Zbiranje, analiza in sporočanje letne statistike držav članic o zasegih in zaustavljenih pošiljkah. · Spremljanje dopolnilne nacionalne zakonodaje držav članic. · Podpora izvajanju spremenjene Uredbe (posodobitev obstoječih smernic, e-učenje, pogosta vprašanja in odgovori itd.). · Vzpostavitev podatkovne baze, ki se trenutno pripravlja za lažje zbiranje in analizo statističnih podatkov. · Pet let po začetku izvajanja zakonodajnih sprememb: ocena spremenjene zakonodaje se bo izvedla ob posvetovanju z državami članicami in zainteresiranimi stranmi. Države članice: · Stalno spremljanje dejavnosti za pravilno izvajanje zakonodaje. [1] Konvencija Združenih narodov proti nezakonitemu prometu prepovedanih drog in psihotropnih snovi, na voljo na: http://www.incb.org/pdf/e/conv/1988_convention_en.pdf [2] Uredba (ES) št. 273/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 in člen 32 Uredbe Sveta (ES) št. 111/2005 o izvajanju in delovanju zakonodaje Skupnosti za spremljanje in nadzor trgovine s predhodnimi sestavinami za prepovedane droge. [3] Poročilo Komisije o delovanju obstoječe zakonodaje EU o predhodnih sestavinah za prepovedane droge (COM (2009) 709 final), na voljo na: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2009:0709:FIN:en:PDF [4] 33 ton leta 2009 in 21 ton leta 2010. [5] AA se zakonito uporablja kot acetilacijski agent v kemični, fotografski in farmacevtski industriji. Uporablja se za proizvodnjo plastike, tekstila, barvil, fotokemična sredstev, parfumov, eksplozivov in aspirina. [6] Na primer: Belgija, Madžarska in Italija od izvajalce zahtevajo, da pred dobavo naročil vsak posel z AA priglasijo pristojnim organom. [7] Skupni stroški v tej preglednici temeljijo na vsoti natančnih vrednostih posameznih sestavnih delov. Zato ne ustrezajo v celoti skupnim zneskom (zaokroženih) sestavnih delov v tej preglednici. [8] Skupni stroški za obe možnosti (0,05 mio EUR za možnost 4a in 0,06 mio EUR za možnost 5a so glede na s skupno tržno vrednostjo AA v EU (več kot 257 mio EUR na leto) zelo nizki. Tudi enkratni stroški v višini 0,16 mio EUR za podjetja in 0,29 mio EUR za pristojne organe so glede na to primerjavo nizki. [9] Člen 6 Uredbe (ES) št. 273/2004 predvideva, da za podjetja s prodajo/nabavo letne količine AA pod letno količino 100 l večina obveznosti iz zakonodaje ne velja. [10] Učinki morebitnega prenosa stroškov pristojnih organov na podjetja so bili izračunani v „alternativnem scenariju“ v okviru možnosti 5.