SL    SL SL 
 
SL 1   SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 26.10.2009 
SEC(2009) 1405 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Povzetek ocene u činka 
 
Spremni dokument k 
 
SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARL AMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
 
Boj proti HIV/aidsu v Evropski unij i in sosednjih državah v obdobju 2009–2013 
  
{COM(2009) 569 kon č.} 
{SEC(2009) 1403} {SEC(2009) 1404} 
 
SL 2   SL 1. O PREDELITEV VPRAŠANJA  
Glede na najnovejše ugotovitve v zvezi s HIV/aidsom, predhodno oceno akcijskega na črta 
2006–2009 in posvetovanja z zainteresiranimi stranm i, je treba prihodnje ukrepe sprejeti na 
naslednjih podro čjih: 
1.1. Politi čne zaveze niso bile izpolnjene 
Nekatere politi čne zaveze kljub delnemu napredku še niso izpolnjene. Mednarodna skupnost 
še vedno podpira dogovorjene in uresni čljive cilje (splošen dostop do preventive, zdravljenja, 
oskrbe in pomo či), toda civilna družba ni sistemati čno vključena v oblikovanje, izvajanje in 
spremljanje politike v vseh državah članicah in sosednjih državah. 
1.2. Vrzeli v podatkih v centraliziranem sistemu EU za spremljanje in poro čanje  
Evropski center za prepre čevanje in obvladovanje bolezni je pri nadzoru HIV/aidsa dosegel 
napredek. Toda za popolno slik o epidemije so za nadzor potrebni še popolnejši, bolj 
primerljivi in združljivi podatki.  
1.3. Nezadostna preventiva in zdravljenje ter morebitno zmanjšanje zdravstvenih 
proračunov 
Preventivne strategije še vedno niso dovolj u činkovite. V Evropi še vedno živi ogromno ljudi 
s HIV/aidsom, ki še niso bili  diagnosticirani. Svetovanje in  prostovoljno testiranje sta 
pomembna elementa prepre čevanja HIV, vendar še nista na  voljo povsod po Evropi. Enako 
velja za dostop do zdravljenja, oskrbe in pomo či. Politike morajo biti osredoto čene na posebej 
prizadete skupine (npr. intrav enozne uporabnike, moške, ki imajo spolne odnose z moškimi, 
in priseljence iz regij z visoko stopnjo razširjenosti). 
Bolezen se je iz smrtne nevarnosti spremenila v kroni čno bolezen, pomo č v Evropi in 
sosednjih državah pa se še vedno razlikuje in še zdale č ni splošno dostopna1. Še vedno 
obstoječe vrzeli v znanju  
Vrzeli v znanju še vedno obsta jajo na naslednjih podro čjih: 
(i) družbene vede in zlasti vedenjski vidiki prenosa HIV,  
(ii) socialno-ekonomska analiza stroškovne u činkovitosti preventive, 
(iii) razvoj uporabe nove preventivne tehnologije, 
(iv) čezmejna razsežnost v EU in sosednjih državah, 
(v) okrepljene biomedicinske raziskave zdravljenja in cepiv. 
1.4. Zaskrbljujo či trendi v ve č vzhodnoevropskih državah 
Vzhodna Evropa (baltske države članice, Ukrajina, Republika Moldavija in Ruska federacija) 
je ena od svetovnih regij z zaskrbljujo čo širitvijo HIV, pogosto s spremljajo čimi okužbami, 
kot sta tuberkuloza ali hepa titis (ki sta odporna na ve č zdravil).  
2. U TEMELJITEV UKREPOV NA EVROPSKI RAVNI  
Spopadanje s HIV/aidsom na ravni EU je del sp lošne zdravstvene in socialne politike, ki se 
osredotoča na preventivo in nove strategije za lj udi, ki živijo s HIV/aidsom, in ogrožene 
populacije, da se zmanjša širitev okužb v EU.  
                                                 
1 Stroški protiretrovirusnega zdravljenja HIV in zd ravljenja simptomov aidsa so lahko veliki, stroški 
protiretrovirusnih zdravil pa so le del skupnih stroškov zdravljenja in nadaljnjih stroškov za ljudi s 
progresivno boleznijo. 
 
SL 3   SL 2.1. Subsidiarnost 
Glavno odgovornost za varovanje in izboljšan je zdravja državljanov imajo države članice EU 
in sosednje države. Člen 152 ES dolo ča visoko raven varovanja zdravja ljudi pri 
opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Skupnosti.  
2.2. Preizkus potrebnosti 
HIV/aids je nalezljiva bolezen, ki jo je tr eba obravnavati z usklajevanjem prizadevanj 
nacionalnih vlad. Čezmejno gibanje vpliva na širitev HIV, toda prosto gibanje oseb je klju čni 
politični steber EU.  
V EU sedaj po ocenah živi 64 milij onov migrantov iz držav, ki niso članice EU. Med 
imigranti v EU, ki sicer prihajajo iz ve č različnih držav, je znaten de lež novih heteroseksualno 
prenesenih okužb s HIV. Tej skupi ni grozi tudi socialna izklju čenost, zato se lahko zgodi, da 
ima omejen dostop do testiranja, preventive, zdravljenja, oskrbe in pomo či.  
EU potrebuje usklajen sistem nadzora, da lahko  spremlja epidemiološke trende in pomaga 
državam članicam pri sprejemanju primernih zdravstvenih ukrepov. Potrebuje skupen 
program raziskav za izkoriš čanje ekonomij obsega. V interesu EU je vklju čitev sosednjih 
držav, ker je v nekaterih od te h HIV/aids zelo razširjen.  
2.3. Dodana vrednost EU  
Komisija mora še naprej imeti pomembno vlogo pr i usklajevanju prizadevanj za spopadanje s 
HIV/aidsom po vsej Evropi . Okužbe s HIV je mogo če preprečiti. Komisija zagotavlja 
zanesljivo zakladnico znanja, forum za razprave in izmenjave med državami članicami za 
spodbujanje prenosa idej in  pristopov. Posamezne države članice težko vzdržujejo takšno 
obliko čezmejnega sodelovanja. 
EU bi HIV kot nevarnost za javno zdravje lahko vklju čila v več zadevnih politik EU, zlasti v 
področja prostega gibanja ljudi, človekovih pravic, raziskav in nediskriminacije. Državam 
lahko to koristi, če svoje politike prilagodijo  evropski dobri praksi. 
3. C ILJI POLITIKE  
Splošni cilj je prispevati k prepre čevanju in omejevanje bolezni ljudi  in bolezni, ki izhajajo iz 
okužb s HIV, odpraviti vzroke, ki ogr ožajo zdravje ljudi, kot je dolo čeno v členu 152 
Pogodbe, ter izboljšati kakovost živ ljenja ljudi, ki živijo s HIV/ aidsom, in najbolj ogroženih 
populacij.  
3.1. Posebni cilji:  
(a) ohraniti zaveze in sodelovanje politi čnega vodstva in zainteresiranih strani;  
(b) izboljšati epidemiološke podatke o HIV/aids s spremljanjem;  
(c) pomagati državam članicam EU in sosednjim državam pri razvoju 
javnozdravstvenih ukrepov za: 
– usmerjanje nacionalnih strategi j na najbolj ogrožene populacije, 
– izboljšanje življenjskih razmer ra nljivih ljudi, najbolj ogroženih z 
virusom HIV, in zagotavljanje splošnega dostopa do preventive, zdravljenja, oskrbe in pomo či,  
– prilagajanje nacionalnih strategij še obstoje čim izzivom (napa čna 
diagnoza, nove preventivne metode , nove možnosti zdravljenja itd.), 
 
SL 4   SL – zagotavljanje zadostnega financiranja  za boj proti HIV/aidsu kljub 
sedanji gospodarski krizi; 
(d) odpraviti vrzeli v znanju na podro čju razvoja zdravljenja, cepiv in 
mikrobiocidov, javnozdravstvenih r aziskav, behaviorizma, socialno-
ekonomske analize.  
4. M OŽNOSTI POLITIKE  
Za dosego navedenih ciljev je bila opravljena primerjava treh razli čnih možnosti.  
4.1. Možnost 1: osnovna – nadaljnje izvajanje sedanjega akcijskega na črta in 
ocenjevanje 
S prvotno „osnovno možnostjo“ bi se poda ljšalo obdobje sedanjega akcijskega na črta, 
uvedeni ukrepi pa bi se še naprej izvajali. S tem bi se ohranila politi čna podpora EU, kar bi 
Komisiji in zainteresiranim stranem omogo čilo, da dokon čajo dejavnosti, ki še vedno 
potekajo, in nadaljujejo uspešne dejavnosti. Lahko bi se uvedli kazalniki za spremljanje 
rezultatov, da se omogo či obsežna ocena sedanjega akcijskega na črta. Nadzor in raziskave bi 
se nadaljevali na podlagi obstoje čih prednostnih nalog in instrumentov. 
4.2. Možnost 2: brez politike ali akcijskega na črta EU za boj proti HIV/aidsu  
Komisija se ne bi odlo čila za novo pobudo politike za  boj proti HIV/aids u. Komisija bi se 
osredotočila na obstoje če dejavnosti/programe financiranja, kot so programi za raziskave, 
program za zdravje, Evropski socialni sklad, in strumenti evropske sosedske politike, zunanje 
politike za boj proti HIV ter tehni čna pomoč prek specializiranih agencij, kot sta Evropski 
center za prepre čevanje in obvladovanje bolezni ali Evro pski center za spremljanje drog in 
zasvojenosti z drogami. Toda brez novega akcijskega na črta EU v zvezi s HIV/aidsom bi se 
financiranje boja proti HIV lahko prer azporedilo. Evropski center za prepre čevanje in 
obvladovanje bolezni bi nadaljeval  nadzor brez uskladitve z novi mi opredeljenimi potrebami 
politike.  
4.3. Možnost 3: sedanji plus – nova politika in akcijski na črt Komisije  
Komisija bi zagotovila obnovljeno politi čno spodbudo, da bi boj proti HIV/aidsu ohranila na 
političnih agendah. Dolo čila bi glavne prednostne naloge politike za boj proti HIV/aidsu po 
vsej Evropi. Nova politika Komisije bi lahko dolo čila splošna podro čja ukrepov, službe 
Komisije in zainteresiran e strani, ki bi se sre čevale v okviru možganskega trusta in foruma 
civilne družbe, pa bi lahko dolo čile operativni akcijski na črt, vključno s kazalniki za merjenje 
napredka. Ta možnost bi bila odgovor na nove opredeljene trende in izzive (preventiva, 
prednostna obmo čja, prednostne skupine). EU in zainteresirane strani bi s svojimi 
dejavnostmi nadgrajeval e prvi akcijski na črt EU za obdobje 2006–2009 ter jih osredoto čile na 
zadevna podro čja, kot so preventiva, zd ravljenje in raziskave.  
4.4. Možnost 4: opuš čeni možnosti 
Zakonodaja:  HIV/aids je zdravstveni in socialni problem z znatno politi čno razsežnostjo, 
toda v Pogodbi ni podlage za posebno direktivo ali uredbo  o boju proti HIV. Države članice 
in sosednje države oblikujejo lastne nacionalne na črte in programe, toda nacionalnim 
pristopom mo čno koristi izmenjava najboljših praks, iz kušenj in rešitev, ut emeljenih z dokazi. 
Kampanja:  Evropska kampanja za boj proti HIV ne  bi mogla upoštevati vseh razmer in 
kulturnih posebnosti po vsej Evropi. Ne bi delova la za vse ogrožene populacije in zato ne bi 
bila stroškovno u činkovita ali uspešna.  
 
SL 5   SL 5. A NALIZA U ČINKA  
5.1. Možnost 1: osnovna možnost – nadalj nje izvajanje sedanjega akcijskega na črta  
Gospodarski u činek 
Neposredni stroški za EU  bi verjetno bili podobni stroškom iz prejšnjega obdobja (2006–
2009). Z ocenjevanjem , vključenim v to možnost, bi se izmeril u činek prizadevanj EU in 
nacionalnih prizadevanj na epidemijo. 
Ta možnost bi pokazala stalnost in spodbudila več zainteresiranih strani  k nadaljnjim 
velikim naložbam. 
Sredstva za dejavnosti, ki se fi nancirajo iz nacionalnih prora čunov , bi v primerjavi z 
obdobjem 2006–2009 verjetno ostala enaka.  Dejavnosti iz akcijskega na črta ne bi bile 
zavezujoče za nobeno od strani.  
Dogovorjen akcijski na črt, podprt s trdno politi čno zavezo, u činkovito izmenjavo najboljših 
praks in zanesljivo zakladnico znanja, bi zmanjšal neu činkovitost in podva janje prizadevanj 
ter pomagal pri na črtovanju na nacionalni ravni. 
Vendar se pri čakuje, da se bo v času gospodarske recesije  nacionalno financiranje zdravstva 
zmanjšalo, zlasti kratko- in srednjero čno. Obstaja tveganje, da bodo temu trendu sledili tudi 
izdatki za boj proti HIV/aidsu. Države članice po pri čakovanjih ne bodo imele dodatnih 
stroškov za poro čanje, saj se nadzor Evr opskega centra za prepre čevanje in obvladovanje 
bolezni financira iz prora čuna EU. 
Družbeni u činek 
Ta možnost bi izboljšala dostop do preventive, zdravljenja in os krbe ter tako imela pozitiven 
družbeni u činek. Učinkoviti preventivni programi dejansko pomagajo omejiti nadaljnji 
prenos virusa HIV . Preventiva, zgodnja diagnoza in  zdravljenje lahko ustavijo ali zadržijo 
napredovanje bolezni ter  bolnikom omogo čijo, da še naprej delajo , kar lahko izboljša 
kakovost življenja ljudi, ki živijo s HIV/aidsom . 
Nadzor Evropskega centra za prepre čevanje in obvladovanje bolezni  brez nove politike 
EU ne bi mogel rešiti novi h izzivov in podatkovnih potreb.  
5.2. Možnost 2: brez politike ali akcijskega na črta EU za boj proti HIV/aidsu  
Gospodarski u činek 
Neposredni stroški za EU  bi se verjetno zmanjša li, toda ne zelo. Politi čna in finan čna 
podpora bi morda bila manj u činkovita zaradi pomanjkanja politi čnega vodenja pri dolo čanju 
prednostnih nalog. Pomanjkanje politi čne motivacije za sodel ovanje EU pri boju proti 
HIV/aidsu bi lahko vplivalo na letne prednostne naloge  in dalo prednost drugim prednostnim 
nalogam, ki niso povezane z bojem proti HIV/ai dsu in jih politika EU podpira. Glede na 2,7 
milijona novih okužb s HIV na leto po vsem svetu in glede na potrebo po cepivu ali zdravilu je videti, da je to težko utemeljiti. 
Zmanjšanje poudarka na boju proti HIV/aidsu kot prednostni nalogi bi prav tako privedlo do 
resnih posledic za več zainteresiranih strani , ki se ukvarjajo z raziskavami ter 
zagotavljanjem storitev,  usposabljanja in pomo či. Dvo- ali ve čstransko sodelovanje brez 
udeležbe EU v času gospodarske krize ne bi  nujno nadomestilo  pomanjkanja politi čne 
zaveze na ravni EU.  
Slaba stran je politi čno sporočilo te možnosti. Programi za preprečevanje  HIV/aidsa so zlasti 
občutljivi na zmanjšanje prora čuna za zdravje. Zaradi omejene preventive bi se lahko zvišali 
zdravstveni stroški , zlasti zaradi ve č okužb in višjih stroškov zdra vljenja, prav tako pa bi se 
 
SL 6   SL povečali družbeni in gospodarski u činki ter u činki na trg dela. Države članice po 
pričakovanjih ne bi imele nobenih dodatnih stroškov za poročanje in nadzor .  
Družbeni u činek 
Ta možnost vklju čuje tveganje, da bi financiranje  boja proti HIV/aidsu brez politi čne podpore 
Komisije izginilo s seznama neka terih mehanizmov za financiranje. 
Težko je re či, katere dodatne ukrepe bi države članice in zainteresirane strani sprejele brez 
političnega vodenja EU. Lahko se domneva, da mednarodno dogovorjeni cilji  ne bi bili 
doseženi v vseh evropskih državah. To bi lahko privedlo do negativnega družbenega u činka in 
širitve HIV/aidsa.  
Na voljo bi bilo manj možnosti za usposabljanje nevladnih organizacij, ki š čitijo ranljive 
skupine  v EU in sosednjih državah.  
Ta možnost morda ne bi bila dovolj u činkovita za zagotavljanje s odelovanja po vsej Evropi, 
zlasti za usmerjanje ukrepov k reševanju novih izzivov ali  socialnih vprašanj . Nadzor 
Evropskega centra za prepre čevanje in obvladovanje bolezni  tako kot pri možnosti 1 ne bi 
zajel novih izzivov in podatkovnih potreb. 
5.3. Možnost 3: sedanji plus – nova politika in akcijski na črt EU  
Gospodarski u činek 
Pri tej možnosti bi naloge za izvajanje novega akcijskega na črta opravljale vse sodelujo če 
zainteresirane strani.  
Neposredni stroški za EU  bi verjetno bili podobni stroškom iz prejšnjega obdobja (2006–
2009). S politi čno podporo in ve čjim poudarkom na novih izzivih in trendih bi se u činki lahko 
izboljšali, sredstva pa bi  se lahko razporedila na  uspešnejše ukrepe. Z na črtovanim 
ocenjevanjem bi se lahko izmeril u činek prizadevanj EU in nacionalnih prizadevanj na 
epidemijo. S to možnostjo se boj proti HIV/aids u ohranja kot prednostna naloga na ravni EU, 
poudarja se stalnost in spodbuja več zainteresiranih strani , ki sodelujejo pri raziskavah, 
storitvah, usposabljanju itd. 
Pri tej možnosti  bi sredstva za dejavnosti, ki se financirajo iz nacionalnih prora čunov , v 
primerjavi z obdobjem 2006–2009 verjetno ostala enaka. Dejavnosti ne bi bile zavezujo če za 
nobeno od strani. Vendar bi poud arek na novih prednostnih nalogah lahko privedel do 
prerazporeditve nacionalnih sredstev  na nove preventivne metode, ve čjega osredoto čanja 
na najbolj ogrožene skupine  in okrepljenega vzhodnega čezmejnega sodelovanja ter 
posledično do stroškovno u činkovitejših ukrepov. 
Gospodarska recesija  bi z morebitnim zmanjšanjem zdravstvenih prora čunov lahko 
vplivala  na pomo č za boj proti HIV/aidsu in ogrozila preventivne  programe. Možnost 3 bi 
države članice EU in sosednje države spodbudila, da bi  javno financiranje še  naprej namenjale 
najbolj ogroženim populacijam in sr edstva dodeljevale stroškovno naju činkovitejšim 
zdravstvenim ukrepom.  
Dodatne stroške bi zaradi izboljšanega poročanja in nadzora  lahko imelo le zelo malo držav, 
ki še ne pošiljajo zadostnih podatkov Evropskemu centru za prepre čevanje in obvladovanje 
bolezni. Druge države ne bi bile  dodatno obremenjene. Boljše na črtovanje na podlagi boljših 
podatkov bi jim lahko koristilo, saj je to obi čajno stroškovno u činkovito. 
Družbeni u činek 
 
SL 7   SL Sporočilo in akcijski na črt Komisije bi poudarila stalnost  in politično voljo  za izpolnitev 
sedanjih mednarodnih zavez . Določila bi natan čne cilje in bi lahko zagotovila boljšo 
razporeditev sredstev in u činkovitejše infrastrukture  na nacionalni ravni. 
Možnost 3 bi morala pozitivno u činkovati na civilno družbo , ljudi s HIV/aidsom  in 
industrijo . Z okrepljenim politi čnim vodstvom in sodelovanjem civilne družbe bi se morale 
izboljšati življenjske razmere za vse ljudi s to boleznijo.  
 
SL 8   SL S to možnostjo bi se: 
– podprla prizadevanja za obravnavanje socialnih vprašanj  glede HIV/aidsom, povezanih s 
stigmo, diskriminacijo in nespoštovanjem človekovih pravic, 
– okrepila mo č civilne družbe, ki je nepogreš ljiva v boju proti HIV/aidsu,  
– omogočilo spremljanje obsega epidemije in spremljajo čih okužb, kot so tuberkuloza, 
hepatitis in druge spolno pre nosljive okužbe, na nacionalni in čezmejni ravni, 
– izboljšal odziv na epidemijo,  
– združili strokovnjake pri na črtovanju odzivov na prihodnje izzive.  
Izboljšana nadzor in spremljanje na evr opski ravni, zlasti z Evropskim centrom za 
preprečevanje in obvladovanj e bolezni ter drugimi special iziranimi organi za dolo čanje norm, 
bi okrepila osnovo za u činkovite in trajnostne ja vnozdravstvene ukrepe. 
 
SL 9   SL V naslednji razprede lnici je povzet u činek treh možnosti na posebne cilje.  
Posebni cilji  Možnost 1  Možnost 2  Možnost 3  
Politično vodstvo in vodenje naproti dogovorjenim ciljem  + - ++ 
Okrepljen nadzor in epidemiologija v podporo politiki  + + ++ 
Večje osredoto čanje držav članic in sosednjih držav na najbolj
ogrožene skupine  + - ++ 
Spodbujanje držav članic in sosednjih držav k izboljšanj u
življenjskih razmer ljudi, najbolj ogroženih z virusom HIV, i n
zagotavljanju splošnega dostopa do visokokakovostne oskrbe i n
zdravljenja  + - ++ 
Spodbujanje držav članic in sosednjih držav k prilagajanj u
strategij za boj proti HIV/aidsu nerešenim in/ali novim izzivom + - ++ 
Spodbujanje držav članic in sosednjih držav k zaš čiti javnega i n
zasebnega financiranja boja proti HIV/aidsu kljub gospodarsk i
krizi + - ++ 
Zapolnjevanje vrzeli v raziskavah z vklju čevanjem sredstev i n
dejavnosti  + + ++ 
Stroški za posebne cilje  Vsi zneski so približne ocene  
Proračunski učinek za EU: 
program za zdravje 
   
20 milijonov 
EUR   
20 milijonov 
EUR ali manj, 
prerazporeditev 
financiranja boja 
proti HIV na 
druge politike 
tega programa   
20 milijonov EUR, 
prerazporeditev na 
nove prednostne 
naloge akcijskega 
načrta  
okvirni program za raziskave   100 
milijonov 
EUR   100 milijonov 
EUR ali manj, 
prerazporeditev 
financiranja boja 
proti HIV   100 milijonov 
EUR,  
prerazporeditev na 
nove prednostne 
naloge  
Evropski center za prepre čevanje in obvladovanje bolezn i
(nadzor in spremljanje)   4,4 milijona 
EUR  
  4,4 milijona 
EUR  
  4,4 milijona EUR, 
prerazporeditev na 
nove prednostne 
naloge  
Proračunski učinek za države članice:  
stroški v okviru prora čunov za zdravje in raziskave 
  
stroški poro čanja (nadzor)
  
se ne 
uporablja,
stabilno 
 
 
 
ni dodatne 
upravne 
obremenitve 
za države 
članice EU  
se ne uporablja, 
tveganje 
zmanjšanja 
proračuna zaradi 
gospodarske 
krize 
 
ni dodatne 
upravne 
obremenitve za 
države članice 
EU  
se ne uporablja,
stabilno, 
prerazporeditev na 
nove prednostne 
naloge  
 
upravni stroški 
zaradi novih zahtev
za sporočanje 
podatkov  
 
Glede na izvedeno oceno u činka bi možnost 3, in sicer nova politika in akcijski na črt Komisije, 
imela najve čji učinek, zato se obravnava kot najprimernejša možnost. 
 
SL 10   SL 6. S PREMLJANJE IN OCENJEVANJE  
Komisija bi do leta 2012 lahko opr edelila dosežke in objavila poro čila o spremljanju. Redno 
spremljanje spodbuja vse zainteresirane st rani, da se med seboj takoj obveš čajo o rezultatih in 
dosežkih. Vse strani bi imele boljši dostop do naj boljših praks in prilož nosti za sodelovanje.