Za pravosodni sistem je ves čas značilna visoka stopnja učinkovitosti na prvi stopnji, pritožbeni postopki pa so relativno dolgi . Učinkovitost pravosodnega sistema na splošno je zadnja leta vseskozi visoka . Postopki na prvi stopnji za civilne in gospodarske zadeve so kratki, v letu 2019 so trajali v povprečju 100 dni . Nasprotno so postopki za civilne in gospodarske zadeve na tretji stopnji dolgi, v letu 2019 so v povprečju trajali 459 dni. Upravno sodstvo na prvi stopnji še vedno deluje učinkovito , na drugi in tretji stopnji pa so postopki sorazmerno dolgotrajni . Stopnja rešenih zadev na prvi stopnji ostaja uspešna , stopnja rešenih upravnih zadev na prvi stopnji pa je postopno upadla na 94 odstotkov v letu 2019. To bi v prihodnosti lahko privedlo do zaostankov v upravnem sodstvu, čeprav je sedanji obseg nerešenih zadev videti obvladljiv . Kar zadeva kazensko sodstvo, se nov akcijski načrt po pregledu v letu 2020 posveča izboljšanju učinkovitosti, zlasti za navadna in zelo pomembna kazniva dejanja . To sicer lahko pripomore k pospeševanju učinkovitosti in reševanju zaostankov, toda deležniki poudarjajo, da teh pobud ne bi smeli sprejemati na račun kakovosti sodstva .

Pandemija COVID-19 je vplivala na učinkovitost pravosodnega sistema. Zaradi pandemije COVID-19 se je povečal zaostanek sodnih zadev za leti 2020 in 2021, zlasti kazenskih . Sodni svet in odbori za upravo sodišč so za odpravo teh posledic uvedli posebne ukrepe, kot so izboljšanje videokonferenčnih zmogljivosti za sodne obravnave, imenovanje upokojenih sodnikov za nadomestne sodnike in pogostejša uporaba enoosebnih sodnih senatov. Cilj je do konca leta 2021 odpraviti zaostanke, do katerih je prišlo v kazenskem pravosodju zaradi pandemije COVID-19 . Sestavni del tega pristopa je, da tožilstvo s svojimi pooblastili še naprej samostojno odloča v nekaterih kazenskih zadevah . Zaradi pomislekov, ki so jih izrazili v nizozemski odvetniški zbornici in parlamentu, je minister za pravno varstvo novembra 2020 napovedal, da bodo osebe, osumljene kaznivih dejanj, upravičene do brezplačnega posveta z odvetnikom. V več zadevah se je to začelo izvajati 1. aprila 2021 in se bo postopno razširilo na ostale zadeve. Ker lahko uporaba teh pooblastil tožilstva vpliva na pravico do poštenega sojenja, zlasti če državljani niso ustrezno obveščeni , je zagotavljanje brezplačnega pravnega posveta v teh zadevah posebnega pomena.

Nadaljujejo se prizadevanja za digitalizacijo civilnega, upravnega in kazenskega sodstva, pojav pandemije COVID-19 pa jih je pospešil. Digitalizacijo pravosodnega sistema je mogoče še izboljšati , zlasti glede stopnje elektronskega objavljanja sodb in razpoložljivosti digitalnih rešitev za vložitev in spremljanje sodnih postopkov, kar je cilj več pobud . Na področju kazenskega pravosodja razvijata sodstvo in tožilstvo načrt digitalizacije skupaj z drugimi deležniki. Za civilno in upravno pravosodje se nov program digitalizacije osredotoča na digitalen dostop do pravosodja za državljane in pravne strokovnjake . Digitalizacija pravnih postopkov bo potekala postopno, začenši z nacionalnimi davčnimi zadevami in zahtevami za odvzem premoženja, nato pa se bo širila na druga pravna področja. Sodni svet se je na pandemijo COVID-19 odzval s sprejetjem novih pravil za organizacijo obravnav na daljavo, kar je sodiščem omogočilo, da so nadaljevala delo. Sedanja pravila veljajo do 1. avgusta 2021 in jih je mogoče po potrebi podaljšati, da bo sodiščem zagotovljeno delovanje.

Napredujejo prizadevanja za revizijo postopkov za imenovanje članov sodnega sveta in odborov za upravo sodišč. Na zahtevo ministra za pravno varstvo v februarju 2020 je državni svet 23. septembra 2020 podal svetovalno mnenje o možni reviziji postopkov za imenovanje članov sodnega sveta in odborov za upravo sodišč. Čeprav je državni svet ugotovil, da so obstoječi postopki za imenovanje v sodni svet in odbore za upravo sodišč skladni z zahtevo po neodvisnosti sodstva, je priporočil, naj se razišče, kako bi v postopkih za imenovanje članov odborov za upravo sodišč lahko okrepili sodelovanje sodnikov in sodnega osebja. Po doseženem dogovoru med sodnim svetom, pravosodnim združenjem in drugimi predstavniki sodstva je sodni svet uvedel nov postopek za imenovanje članov odborov za upravo sodišč za leto 2021 in del leta 2022 . Namen dogovora je dati sodnikom več vpliva na imenovanje članov odborov za upravo sodišč, zlasti z uvedbo odbora, sestavljenega iz štirih sodnikov, dveh članov odbora za upravo sodišča in dveh sodnih uradnikov, ki opravi razgovore s kandidati za imenovanje in predlaga enega od kandidatov za imenovanje v sodni svet. Če je izid neodločen, imajo odločilen glas štirje sodniki. Poleg tega bo sodni svet poleti leta 2021 začel posvetovanja s pravosodnim združenjem in drugimi predstavniki sodstva o možni reviziji postopka za imenovanje članov sveta . Cilj teh prizadevanj je dodatno omejiti vpliv izvršilne ali zakonodajne veje oblasti na imenovanje članov sodnega sveta, kar je v skladu s priporočili Sveta Evrope .

Storjeni so bili nadaljnji koraki za pripravo ustavne revizije za spremembo postopka za imenovanje sodnikov vrhovnega sodišča . Vlada je decembra 2020 poslala državnemu svetu v mnenje osnutek besedila ustavne revizije, da bi spremenila postopek za imenovanje sodnikov vrhovnega sodišča. Cilj te predvidene reforme je dodatno omejiti vlogo izvršilne in zakonodajne veje oblasti pri imenovanju sodnikov vrhovnega sodišča, kar je v skladu s priporočili Sveta Evrope . Po opravljenem spletnem posvetovanju o osnutku zakona na podlagi priporočila neodvisne državne komisije o parlamentarnem sistemu na Nizozemskem so bile v osnutek besedila vnesene nekatere spremembe. Svetovalno mnenje državnega sveta bo postalo javno, ko bo predlog zakona poslan v parlament.

Sistem sodišč v okviru pravosodnega sistema je sestavljen iz enajstih okrožnih sodišč, štirih splošnih višjih sodišč, dveh specializiranih sodišč , državnega sveta in vrhovnega sodišča. Neodvisen sodni svet ima osrednjo vlogo pri varovanju neodvisnosti sodstva, njegova naloga pa je spodbujanje kakovosti pravosodnega sistema, vključno z dodeljevanjem finančnih sredstev sodiščem . Kandidate za sodnike izbira nacionalni izbirni odbor za sodnike , nato pa jih izvršilna oblast na predlog ministra za pravosodje trajno imenuje na sodniško funkcijo . Tožilstvo je ločeno od ministrstva za pravosodje in varnost, vendar je pod politično odgovornostjo ministra za pravosodje. Odvetniška zbornica je ustanovljena z zakonom. Je neodvisna od vlade in se financira izključno z letnimi prispevki odvetnikov . Nizozemska sodeluje v Evropskem javnem tožilstvu.

Po objavi poročila parlamentarne preiskave o izvajanju sistema dodatkov za otroško varstvo, ki ugotavlja, da načela pravne države niso bila upoštevana, potekajo obsežne razprave in premisleki o pravilnem delovanju sistema zavor in ravnovesij. Nadaljnji ukrepi in poizvedbe se trenutno načrtujejo ali izvajajo. Pandemija COVID-19 je ostala visoko na zakonodajnem in pravosodnem dnevnem redu, zlasti zaradi zakona, ki je bil sprejet, da bi se za ukrepe v zvezi s COVID-19 pripravila trdnejša pravna podlaga, in odmevnih ukrepov med pandemijo COVID-19, izpodbijanih na sodišču. Vloga neodvisnih organov v sistemu zavor in ravnovesij ostaja pomembna, tudi zaradi varstva temeljnih pravic posameznikov. Prostor za civilno družbo ostaja odprt, kljub nekaterim izraženim vprašanjem v zvezi z osnutkom nove zakonodaje o preglednosti in zakonodaje, ki širi možnosti za prepoved tako imenovanih radikalnih organizacij.

Nizozemska še naprej uživa visoko stopnjo svobode medijev. Organi še naprej spodbujajo neodvisno novinarstvo z dodeljevanjem nepovratnih sredstev iz sklada za spodbujanje novinarstva, med pandemijo COVID-19 pa je bil vzpostavljen tudi začasen sklad za lokalne medije. Neodvisni regulativni organ za avdiovizualne medije redno poroča o lastniških strukturah medijev. Kljub temu bi bilo možno popolnejše razkrivanje teh struktur javnosti. Zakonodajni okvir za dostop do informacij se spreminja, da bi se izboljšala preglednost delovanja vlade ter da bi se javnosti po poročanju o številnih zavlačevanjih in nepopolnih odgovorih omogočil boljši dostop do informacij javnega značaja. Umor preiskovalnega novinarja, ki se trenutno preiskuje, in pogostejše grožnje kažejo, kako pomembne so pobude, kot je PersVeilig, ki novinarjem pomaga pri prijavljanju groženj in njihovem obvladovanju.

Nizozemska tako kot v lanskem letu ostaja ena od držav z najnižjo stopnjo zaznane korupcije v Evropski uniji in na svetu. Integriteta je eden ključnih elementov okvira, ki ureja javno upravo. V letu 2020 se je po tem, ko so preiskave pokazale, da zločinci aktivno iščejo možnosti za neprimerno vplivanje na javne uslužbence, začel izvajati obsežen program za boj proti subverzivnemu organiziranemu kriminalu s celostnim pristopom za preprečevanje, odkrivanje in kaznovanje korupcije. Zmogljivost oddelka nacionalne policije za notranje preiskave in tožilstva je bila okrepljena z dodatnim financiranjem. Nova zakonodaja, ki razširja preverjanje policistov in zunanjih svetovalcev pred zaposlitvijo in med njo, je bila sprejeta oktobra 2020. Predvideva se, da se bo do marca 2022 začela izvajati dodatna zakonodaja za krepitev integritete izvoljenih in imenovanih funkcionarjev. Ostajajo pomisleki glede okvira za integriteto, ki velja za najvišje izvršilne funkcije v javnem sektorju, kakor tudi glede lobiranja, pojava vrtljivih vrat in preglednosti financiranja političnih strank.

Za nizozemski pravosodni sistem je še naprej značilna zelo visoka raven zaznane neodvisnosti sodstva, prizadevanja za nadaljnje izboljšanje kakovosti pravosodja pa se nadaljujejo. Napreduje izvajanje več pobud v zvezi z neodvisnostjo sodstva, kot je revizija ustave za reformo postopka za imenovanje sodnikov vrhovnega sodišča. Na področju kakovosti pravosodja je razvoj manjših projektov za izboljšanje kakovosti vstopil v novo fazo izvajanja pobud v večjem obsegu. Prizadevanja za izboljšanje stopnje digitalizacije se nadaljujejo v civilnem, upravnem in kazenskem sodstvu, pandemija COVID-19 pa jih je še pospešila. Nekaj pomislekov o ustreznem financiranju sedanjega sistema pravne pomoči še ostaja, reforma sistema pravne pomoči pa bo predvidoma zaključena do leta 2025. Pravosodni sistem v splošnem še naprej deluje učinkovito, čeprav je pandemija COVID-19 v letih 2020 in 2021 povzročila zaostanke.

Pristojnost za preiskovanje in pregon korupcije si deli več organov. Oddelek državne policije za notranje preiskave preiskuje nepravilnosti v vladi. Oddelek za davčne podatke in preiskave je odgovoren za preiskovanje finančnih kaznivih dejanj, vključno s čezmejnim podkupovanjem in podkupovanjem v gospodarstvu. Nacionalno tožilstvo se posveča preiskovanju podkupovanja javnih uslužbencev v državi, urad državnega tožilca za hude goljufije, okoljski kriminal in odvzem premoženja pa je odgovoren za preiskovanje podkupovanja v gospodarstvu in čezmejnega podkupovanja. Organ za zaščito prijaviteljev nepravilnosti zagotavlja podporo in nasvete osebam, ki želijo prijaviti primer zlorabe na delovnem mestu v javnem in zasebnem sektorju. Sodelovanje specializiranih protikorupcijskih in obveščevalnih skupin znotraj organov kazenskega pregona se nadaljuje. V boju proti finančnemu kriminalu in korupciji ima osrednjo vlogo protikorupcijska enota znotraj oddelka za davčne podatke in preiskave. Zakon o financiranju političnih strank in zakonodaja za krepitev integritete izvoljenih in imenovanih uradnikov na lokalni ravni in ravni pokrajin sta v fazi razprave.

Strokovnjaki in vodstveni delavci podjetij menijo, da je Nizozemska ena od najmanj koruptivnih držav na svetu. Na indeksu zaznave korupcije, ki ga objavlja organizacija Transparency International, je Nizozemska za leto 2020 prejela oceno 82/100, s čimer se uvršča na 3. mesto v Evropski uniji in 8. mesto na svetu. Ta zaznava je v zadnjih petih letih sorazmerno stabilna.

Po primerih infiltracije organiziranega kriminala v organe kazensega pregona in nepooblaščenega razkrivanja informacij iz njih se je boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu okrepil. Nizozemska je v letu 2020 začela izvajati obsežen program, osredotočen na boj proti subverzivnemu organiziranemu kriminalu, vključno s korupcijo. Za koordiniranje programa je bil ustanovljen generalni direktorat v okviru ministrstva za pravosodje in varnost. Sledilo je dodatno financiranje na tem področju, z vzpostavitvijo multidisciplinarne intervencijske ekipe.

Cilj osnutka novega zakona je izboljšati uspešnost boja zoper subverzivni kriminal, vključno s korupcijo. Predlog novega zakona, ki bo okrepil kazenski zakonik in zakonik o kazenskem postopku, je sedaj v poslanski zbornici. Cilj tega zakona je večja uspešnost boja proti subverzivnemu kriminalu, vključno s korupcijo, s poostritvijo najstrožjih kazenskih sankcij za več subverzivnih kaznivih dejanj, kot je na primer zastraševanje javnih uslužbencev. Upravna navodila so bila izdana 1. oktobra 2020 s posodobljenimi smernicami za tožilstvo glede preiskovanja in pregona primerov čezmejne korupcije ter 4. septembra 2020 s smernicami za obsežne poravnave, s čimer je bil pravni nadzor nad nekaterimi poravnavami zaupan začasni neodvisni komisiji namesto ministru za pravosodje in varnost.

Institucionalni okvir za preprečevanje korupcije in boj proti njej ostaja trden, z močnim vzajemnim sodelovanjem organov pregona. Specializirane protikorupcijske skupine in obveščevalne enote na oddelku za davčne podatke in preiskave pri preiskovanju zadev sodelujejo s tožilstvom. Protikorupcijska enota znotraj oddelka za davčne podatke in preiskave ima osrednjo vlogo v boju proti finančnemu kriminalu in korupciji. Oddelek državne policije za notranje preiskave naj bi prejel dodatna sredstva, s čimer se bodo okrepile preiskovalne zmogljivosti tako oddelka kot tožilstva. Preiskave v zadevi EncroChat, v katerih so bile pridobljene informacije, ki so ključnega pomena za prepoznavanje, preiskovanje in pregon kriminalnih omrežij, so razkrile tudi obtožbe o korupciji v organih kazenskega pregona. Pokazalo se je tudi, da storilci kaznivih dejanj dejavno iščejo poti za podkupovanje državnih uradnikov in drugih organizacij. To je privedlo do večje pozornosti in osredotočenosti na subverzivni kriminal, po preiskavi v zadevi EncroChat pa se je oblikovala protikorupcijska ekipa za preiskovanje korupcije v policiji. Ekipo vodi oddelek državne policije za notranje preiskave ob podpori preiskovalcev iz nacionalne enote policije. Oddelek državne policije za notranje preiskave prispeva tudi k preprečevanju, tako da javne ustanove, ki jih je preiskoval, opozarja na posebna korupcijska tveganja. Oddelek državne policije za notranje preiskave poleg izvajanja preiskav vedno bolj uporablja svoje strokovno znanje za svetovanje v boju zoper kršitve integritete in njihovo preprečevanje.

Sprejemajo se ukrepi za boljše preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje korupcije v policiji in v javni upravi na splošno. V povprečju oddelek državne policije za notranje preiskave obravnava 50 novih primerov korupcije ali nepooblaščenega razkritja občutljivih podatkov letno med policisti in javnimi uslužbenci. Nova zakonodaja, ki razširja preverjanje policistov in zunanjih svetovalcev pred zaposlitvijo in med njo, je bila sprejeta oktobra 2020 in pričakuje se, da bo v celoti uveljavljena do konca leta 2021. Preverjanje v policiji se trenutno uvaja, intenzivnost preverjanja pa naj bi bila odvisna od integritetnih tveganj, povezanih s funkcijo.

Protikorupcijska enota znotraj oddelka za davčne podatke in preiskave je imela še naprej pomembno vlogo v boju proti korupciji in finančnem kriminalu. To velja zlasti za primere podkupovanja tujih javnih uslužbencev in drugih oseb, tako v državi kot mednarodno. Protikorupcijska enota znotraj oddelka za davčne podatke in preiskave je poročal o 30 kazenskih preiskavah korupcije, ki trenutno potekajo v zvezi s podkupovanjem v gospodarstvu in čezmejnim podkupovanjem. Več teh preiskav se osredotoča tudi na vlogo nizozemskih ponudnikov finančnih storitev. Protikorupcijska enota znotraj oddelka za davčne podatke in preiskave je sodelovala tudi z drugimi organi, kot je oddelek državne policije za notranje preiskave, ki obravnava primere korupcije v javnem sektorju. Institucionalni okvir, vzpostavljen s protikorupcijsko enoto znotraj oddelka za davčne podatke in preiskave in uradom državnega tožilca za resne goljufije, okoljski kriminal in odvzem premoženja, se je v minulem desetletju izboljšal in dobil pozitivno oceno OECD zaradi zmogljivosti posebnih in specializiranih protikorupcijskih ekip, ki preiskujejo in preganjajo primere čezmejnega podkupovanja.

Poslanska zbornica je v letu 2020 sprejela kodeks ravnanja in uvedla sistem nadzora v zvezi z zahtevanimi razkritji. Kodeks ravnanja za poslance poslanske zbornice zajema neodvisnost, darila, registracije, uporabo zaupnih informacij in poslovnik. Uredba, ki je začela veljati 1. aprila 2021, vzpostavlja neodvisen kolegij za preiskavo pritožb o skladnosti ravnanja poslancev s kodeksom, kolegij pa zbornici daje tudi priporočila o morebitnih sankcijah. Posodobljene smernice za integriteto nosilcev političnih funkcij, ki vključujejo vzorčna kodeksa ravnanja za izvoljene in imenovane funkcionarje, so bile sprejete 30. marca 2021.

O novi zakonodaji za krepitev integritete izvoljenih in imenovanih uradnikov na lokalni in pokrajinski ravni bo razpravljal parlament. Predlog zakona med drugim predpisuje kodeks ravnanja kot obvezno zahtevo za imenovane uradnike na lokalni in pokrajinski ravni in uvaja sistem nadzora za zahtevana razkritja. Nadzor vključuje obvezno analizo tveganj za integriteto imenovanih lokalnih in pokrajinskih uradnikov.

Spodbujanje integritete v boju proti korupciji poteka na platformi za boj proti korupciji, ki jo upravlja ministrstvo za pravosodje in varnost. Namen platforme je pospeševati ozaveščenost in skupne ukrepe v boju proti domači in mednarodni korupciji z uspešnejšim širjenjem znanja in informacij. Na platformi sodeluje vladno osebje iz različnih ministrstev in organizacij, ki obravnavajo korupcijo. Zaradi pandemije COVID-19 se v zadnjih 18 mesecih niso srečali. Predvideno je, da bo po letu 2020 dosežena večja stopnja preglednosti z objavljanjem informacij posameznih ministrstev o notranjih kršitvah integritete, s kratkim opisom kršitev ter izrečenih sankcij. Poleg tega trenutno poteka (zunanja) raziskava o tveganjih in odpornosti javnih in drugih uslužbencev na subverzivni kriminal, natančneje na letališču Schiphol in v pristanišču Rotterdam. Preiskava bi morala pokazati, ali je nizozemska politika za preprečevanje in zatiranje korupcije v glavnih pristaniščih dovolj uspešna. Izsledki raziskave bodo predvidoma znani v prvi polovici leta 2022.

Ostajajo pomisleki glede okvira za integriteto, ki velja za najvišje izvršilne funkcije v javnem sektorju, zlasti zaradi njihovega nezavezujočega značaja. Neformalna pravila, vključena v kodeks ravnanja za ministre in državne sekretarje, določajo, da se od njih pričakuje, da bodo svoje delo opravljali z integriteto. Poleg tega velja za nekdanje visoke uradnike prepoved lobiranja na njihovih nekdanjih ministrstvih, medtem ko nekdanji ministri dve leti po odhodu s položaja ne smejo lobirati za svoje nekdanje ministrstvo. Vendar ostaja ta okvir dokaj omejen, na kar je opozorila tudi Skupina držav proti korupciji (GRECO) v oceni, da „se zdi, da nizko število ukrepov na Nizozemskem, ki so poleg tega omejeni, ne zadošča“. Nizozemska ima od leta 2012 prostovoljen in javno dostopen register lobistov pri poslanski zbornici. Register lobistov se redno posodablja in zajema informacije o seznamu subjektov, ki zahtevajo dostop do poslanske zbornice. Da prejme lobist stalno dovolilnico za vstop v parlament, mora biti registriran kot organizacija. Ni pa mehanizma za spremljanje stikov med lobisti in nosilci funkcij oziroma javnimi uslužbenci ali izvajanje nadzora nad njimi. Skupna GRECO je v tem pogledu priporočila, naj se za stike med najvišjimi izvršnimi funkcionarji in lobisti zagotovita spoštovanje pravil in smernic in hkrati večja preglednost stikov in vsebin.

Zakonodaja o financiranju političnih strank je v postopku revizije. Na področju političnega financiranja je pravni okvir sestavljen iz zakonov, ki urejajo subvencije in upravljanje političnih strank, ne vključuje pa financiranja političnih strank ter finančnih sredstev kandidatov na lokalni ravni. Pričauje se, da bo zakon o financiranju političnih strank nadomeščen z zakonom o političnih strankah, ki je sedaj v obravnavi v parlamentu. Namen revidirane zakonodaje je zaščita delovanja in organizacije političnih strank pred vmešavanjem iz tujine.

Ocena zakona o vzpostavitvi organa za zaščito prijaviteljev nepravilnosti je bila opravljena v letu 2020. Organ za zaščito prijaviteljev nepravilnosti je osrednja institucija za poročanje in preiskovanje, pri kateri je mogoče prijaviti zlorabe prijaviteljev nepravilnosti v javnem in zasebnem sektorju. Zakon o organu za zaščito prijaviteljev nepravilnosti je ocenilo neodvisno raziskovalno podjetje. Glede na ugotovitve v tej oceni je pravno zaščito prijaviteljev nepravilnosti mogoče dodatno okrepiti. Zato se bo zakonodaja ustrezno spremenila. Od tega organa se pričakuje, da bo prijaviteljem nepravilnosti zagotavljal svetovanje in izvajal neodvisne preiskave. V letu 2020 je organ za zaščito prijaviteljev nepravilnosti zaključil tri pomembne preiskave in objavil končna poročila o njih. Poleg tega, kot je navedla organizacija OECD, mehanizmi za prijavljanje in okviri za zaščito prijaviteljev nepravilnosti v nizozemskih podjetjih in vladnih agencijah niso pripomogli k odkrivanju čezmejnega podkupovanja na Nizozemskem kljub temu, da obstajajo.

Zlasti na začetku je pandemija COVID-19 močno vplivala na kazenske preiskave, zato je prihajalo do zamud. Pristojni organi ocenjujejo, da več mesecev ni bilo mogoče izvajati posebnih dejavnosti, kot so racije ob zori, zasliševanja osumljencev in prič ter opazovanja, oziroma jih je bilo treba prilagajati. Na organe kazenskega pregona je vplivalo tudi dejstvo, da so sodišča organizirala zgolj omejene obravnave. Oddelek za davčne podatke in preiskave je poleg tega preiskal tudi več primerov goljufij, povezanih s pandemijo COVID-19. To je privedlo do več kazenskih preiskav in pregonov zaradi goljufij (zaščitna oprema, ponarejena potrdila o zdravstvenem stanju in nepravilna poraba vladnih subvencij). Pristojni organi so poleg tega poročali, da ukrepi, sprejeti zaradi pandemije COVID-19, lahko dodatno omejijo mednarodni značaj preiskav o čezmejnem podkupovanju.

III.Pluralnost in svoboda medijev

Pravni okvir za pluralnost medijev temelji na vrsti ustavnih in zakonskih jamstev. Pravica do obveščenosti je zapisana v ustavi. Nizozemski organ za medije je neodvisni regulator avdiovizualnih medijskih storitev, ki nadzoruje izvajanje zakona o medijih. Novinarstvo je bilo v okviru pandemije COVID-19 navedeno kot poklic bistvenega pomena. Država še naprej uživa visoko stopnjo medijske svobode in zaščite novinarjev .

Nadzorne dejavnosti regulatorja so se s prenosom direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah v nacionalno zakonodajo razširile. Kot je videti, razpoložljiva sredstva instituciji še vedno zadoščajo za uspešno uresničevanje pristojnosti. Poleg tega so pogoji za imenovanje članov kolegijskih organov v postopku revizije, da bi se okrepila jamstva o neodvisnosti .

Izvajanje novinarskih standardov zagotavlja več samoregulativnih organov. Poleg sveta za novinarstvo, ki je kot samoregulativni mehanizem upravičen do dajanja mnenj o pritožbah glede novinarskih praks, ocenjujejo novinarske prakse in preiskujejo pritožbe tudi varuh za javne radiodifuzijske hiše in več varuhov za nacionalni in regionalni tisk.

Ugotovljeni so bili izzivi v zvezi s preglednostjo lastništva in koncentracije medijev. Razkrivanje podatkov o lastništvu medijev javnosti, je urejeno v omejenem obsegu, kakor je poročalo orodje za spremljanje pluralnosti medijev (Media Pluralism Monitor) 2021, ki ocenjuje, da predstavlja to področje srednje tveganje. Podatki o lastniški sestavi, v katerih niso nujno zajeti dejanski lastniki, so javnosti dostopni prek spletnega orodja za spremljanje medijev, ki ga objavlja organ za medije. Za sektor novičarskih medijev je značilna visoka tržna koncentracija, kot je navedeno v poročilu Media Pluralism Monitor za leto 2021.

Vlada je med pandemijo pomagala medijem. Med pandemijo COVID-19 so prihodki iz oglaševanja upadli kljub večjemu povpraševanju po poročanju, kar je zlasti prizadelo lokalne medije. Vlada je novinarstvo nepretrgano podpirala s sredstvi iz namenskih skladov in dodatno vzpostavila začasen sklad za lokalne medije, prizadete zaradi pandemije COVID-19. Novinarji so bili izvzeti iz prepovedi potovanj zaradi COVID-19, da so lahko še naprej spremljali dogodke in zagotavljali poročanje iz prve roke.