EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 26.11.2021 COM(2021) 670 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o izvajanju Evropskega energetskega programa za oživitev

in Evropskega sklada za energijsko učinkovitost

{SWD(2021) 306 final}



POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o izvajanju Evropskega energetskega programa za oživitev

in Evropskega sklada za energijsko učinkovitost Odporna infrastruktura je hrbtenica energetske unije. Leta 2020 se je začel nov pomemben projekt čezmejnih povezav, regionalno sodelovanje pa se je močno okrepilo. Evropski energetski program za oživitev (EEPO) je imel v tej zvezi ključno vlogo pri finančni podpori večje infrastrukture skupnega interesa za povezovanje trgov električne energije in plina ter za krepitev zanesljivosti oskrbe. I. NAPREDEK PRI IZVAJANJU PROGRAMA Energetska infrastruktura in inovacije, ki so gonilna sila Evropskega energetskega programa za oživitev (EEPO), so danes še vedno enako pomembne, kot so bile leta 2009, ko je bil program EEPO vzpostavljen. V tem poročilu je za vsak del programa EEPO naveden dosežen napredek pri izvajanju projektov in Evropskega sklada za energijsko učinkovitost (EEEF). To poročilo je pripravljeno na podlagi poročila, ki je bilo sprejeto leta 2020 . Zajema izvajanje projektov med 1. januarjem 2020 in 31. decembrom 2020 ter izplačila, izvršena v tem obdobju. II. SPLOŠNO IZVAJANJE PROJEKTA Konec decembra 2020 je bilo 46 (+1 več kot leta 2019) od 59 projektov zaključenih, upravičencem pa je bil izplačan skupni znesek v višini 2 571 908 648 EUR (po odštetju nalogov za izterjavo v višini 203 322 313 EUR) (glej Prilogo). Stanje na področju plinske in elektroenergetske infrastrukture je naslednje: večina projektov je zaključenih, dva projekta pa se še izvajata. Nosilci projektov so dosegli precejšen napredek pri vključevanju električne energije iz vetrnih elektrarn na morju v omrežje, medtem ko so se nosilci zadnjega preostalega projekta zajemanja in shranjevanja CO2 odločili, da bodo prekinili finančno pomoč projektu. Komisija se je odločila, da bo še naprej zagotavljala finančno pomoč vlagateljem, pri katerih je jasno, da je mogoče sprejeti končno naložbeno odločitev in da ima projekt še naprej pomembno vrednost za družbo. 1. Plinska in elektroenergetska infrastruktura Z infrastrukturnim podprogramom EEPO je bilo podprtih 44 projektov s treh glavnih področij dejavnosti (povezovalni plinovodi, povratni tok plina in električna energija). Skupaj je bilo namenjenih 2 267 574 462 EUR, od katerih je bilo upravičencem do 31. decembra 2020 izplačanih 1 675 770 713 EUR. Plačila so odvisna od trdne zaveze upravičencev, da projekt izvedejo s sprejetjem končne naložbene odločitve.

1.1 Dosedanji napredek Doslej je bilo zaključenih 38 (brez sprememb glede na leto 2019, saj se leta 2020 ni zaključil noben projekt) od 44 infrastrukturnih projektov, štirje so bili ustavljeni, dva pa še potekata. V sektorju električne energije je bilo zaključenih vseh 12 projektov. Na področju povezovalnih plinovodov je bilo zaključenih 13 od 18 projektov; dva napredujeta po spremenjenem načrtu, trije pa so bili ustavljeni. Na področju povratnega toka in povezovalnih projektov v srednji in vzhodni Evropi je bilo 13 projektov zaključenih, en projekt v Romuniji pa je Komisija ustavila septembra 2014. Od zadnjega poročila o izvajanju EEPO je mogoče izpostaviti zlasti naslednji napredek: -povezovalni plinovod med Grčijo in Bolgarijo (IGB) je ključna pot za prenos plina iz čezjadranskega plinovoda (TAP) in grškega UZP na sever ter je pomemben projekt za diverzifikacijo oskrbe s plinom v jugovzhodni Evropi. Gre za projekt skupnega interesa (projekt skupnega interesa 6.8.1) ter prednostni projekt pobude Povezanost Srednje in Jugovzhodne Evrope s plinovodi (pobuda CESEC). Komisija projektu že od začetka zagotavlja politično in finančno podporo. Projekt je prejel 45 milijonov EUR iz Evropskega energetskega programa za oživitev in 39 milijonov EUR iz Evropskega sklada za regionalni razvoj. Gradnja je v letu 2020 napredovala in bo predvidoma zaključena do konca leta 2021. Preskušanje in zagon sta predvidena v prvi polovici leta 2022. -Ministrstvo za energijo, trgovino in industrijo na Cipru pripravlja vzpostavitev sprejemnega terminala za zemeljski plin, ki bo prispeval k diverzifikaciji ciprske mešanice energijskih virov in odpravi energetske osamitve otoka, poleg tega pa bo spodbudil konkurenco na področju proizvodnje električne energije iz plina, ki jo izvajajo neodvisni proizvajalci. Zemeljski plin naj bi na ciprski trg vstopil do konca leta 2022. Za zdaj je predvideno, da se bo eden od obeh tekočih projektov zaključil do konca leta 2021, drugi pa do konca leta 2022. 2. Projekti pridobivanja energije iz vetrnih elektrarn na morju 2.1 Doseženi rezultati Podprogram pridobivanja energije iz vetrnih elektrarn na morju je sestavljalo devet projektov, pri čemer je bila podpora v višini 565 milijonov EUR razdeljena med dve glavni vrsti dejavnosti, in sicer za: – obsežne preskuse, proizvodnjo ter uporabo inovativnih turbin in konstrukcij za temelje na morju (šest projektov) ter – razvoj modularnih rešitev za vključitev prenosa velikih količin električne energije iz vetrnih elektrarn v omrežje (trije projekti). Zaključenih je bilo sedem od devetih projektov, dva pa sta bila predčasno ustavljena. Za projekte je bilo izplačanih 399 945 664 EUR (po odštetju nalogov za izterjavo). 2.2 Doseženi rezultati po sektorjih 2.2.1 Napredek na področju inovativnih turbin in konstrukcij na morju

Kar zadeva vetrno elektrarno na morju pri Aberdeenu, je na polju vetrnic „Aberdeenski zaliv“, ki ga upravlja družba Vattenfall, 1. julija 2018 začelo obratovati enajst vetrnih turbin z največjo zmogljivostjo na svetu (takrat 8,8 MW na turbino, danes obstajajo turbine z zmogljivostjo 12 MW). Septembra 2018 je bil uradno odprt evropski center za izkoriščanje vetrne energije na morju (polje vetrnic na morju pri Aberdeenu). Zadnje poročanje za projekt je bilo predloženo in odobreno julija 2020. 2.2.2 Napredek pri vključitvi vetrnih elektrarn v omrežje Uresničevanje preostalih dveh projektov, Kriegers Flak in COBRAcable, je napredovalo po pričakovanjih. Septembra 2019 je začel delovati povezovalni vod COBRAcable med Dansko in Nizozemsko. Projekt COBRAcable se je končal decembra 2019. Končno poročilo, predloženo marca 2020, je bilo potrjeno in projekt zaključen. Kriegers Flak – Combined Grid Solution je začel delovati decembra 2020, kar je tudi končni datum projekta. Končno poročilo, predloženo marca 2021, je bilo potrjeno in zadnje poročanje o projektu zaključeno. 3. Zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida Ta podprogram EEPO je sestavljalo šest projektov, pri čemer je bila podpora v višini 1 milijarde EUR namenjena projektom, katerih cilj je bil zaobseči celoten postopek zajemanja, prevoza in shranjevanja CO2. Končan je bil en projekt (Compostilla v Španiji), ki je zagotovil delujoče pilotne obrate za zajemanje, prevoz in shranjevanje. Štirje projekti so bili predčasno ustavljeni zaradi odločitve nosilcev, da ne bodo vlagali, en projekt pa je bil zaključen, ne da bi bil dokončan. Za te projekte je bilo izplačanih 387 099 179 EUR (po odštetju nalogov za izterjavo v skupnem znesku 145 294 400 EUR). III. EVROPSKI SKLAD ZA ENERGIJSKO UČINKOVITOST (EEEF) Decembra 2010 je bilo iz Evropskega energetskega programa za oživitev (EEPO) 146,3 milijona EUR dodeljenega finančnemu instrumentu za projekte trajnostne energije. 125 milijonov EUR je bilo uporabljenih kot prispevek EU za Evropski sklad za energijsko učinkovitost (European Energy Efficiency Fund, EEEF). EEEF je bil ustanovljen julija 2011 in je doslej dosegel skupno vrednost 265 milijonov EUR ; podprt je z instrumentom tehnične pomoči s proračunom 20 milijonov EUR in z dejavnostmi za ozaveščanje v višini 1,3 milijona EUR. Instrument tehnične pomoči je omogočil podporo za naložbe, ki prispevajo k doseganju ambicioznih podnebnih ciljev EU v več državah članicah, vključno s Španijo, Portugalsko, Francijo, Dansko, Združenim kraljestvom, Irsko, Nizozemsko in Belgijo. Komisija je leta 2020 po preteku roka za dodelitev instrumenta tehnične pomoči v proračun EU vrnila 4 498 415 EUR prvotno dodeljenega zneska (glej Prilogo). Evropski sklad za energijsko učinkovitost zagotavlja prilagojeno financiranje (z dolžniškimi in lastniškimi instrumenti) za projekte na področju energijske učinkovitosti, obnovljivih virov energije in čistega mestnega prometa. Upravičenci so lokalni ali regionalni javni organi ali zasebni subjekti, ki delujejo v njihovem imenu. 1.Doseženi rezultati Leta 2020 je bila v portfelj sklada dodana nova transakcija: – projekt Dancer v Litvi vključuje sklad in proizvajalca vozil Dancer; v sklopu projekta bo podjetje Dancer Mobility javnim organom zagotovilo poslovni najem v Litvi proizvedenih električnih avtobusov, ki vključuje vse stroške. EEEF je naložbo izvedel skupaj s podjetjem Vėjo Projektai, litovskim proizvajalcem električnih avtobusov Dancer, od katerih je dva že kupilo mesto Klaipeda v Litvi. Nakup električnih avtobusov in njihovo obratovanje bo financiralo podjetje Dancer Mobility. Vsevključujoč poslovni najem, ki ga bo podjetje Dancer Mobility omogočilo javnim organom, bo zajemal uporabo avtobusa, polnilno infrastrukturo, oskrbo z zeleno energijo in celotno vzdrževanje. Dancer je inovativen model avtobusa, ki so ga v celoti zasnovali in razvili mladi inženirji iz Klaipede, v sodelovanju s tremi evropskimi univerzami. Gre za izjemno lahek (9,8 tone) mestni avtobus, ki je v celoti električen in sprejme do 93 potnikov. Dancer je najlažji v svoji kategoriji in vsebuje napredne ukrepe za blaženje hrupa. Je izredno energijsko učinkovit in skoraj povsem brez vibracij. EEEF je od svoje ustanovitve do 31. decembra 2020 podpisal pogodbe za 18 projektov v vrednosti 199 milijonov EUR, s čimer je bilo ustvarjenih približno 354,5 milijona EUR končnih naložb.