1Uvod

Naloga evropskih šol je zagotavljati večjezično in večkulturno izobraževanje na predšolski, primarni in sekundarni ravni (vključno z evropsko maturo) za otroke uslužbencev institucij Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Unija). S tem prispevajo k privlačnosti evropske javne službe.

Evropske šole so medvladna organizacija, ki so jo ustanovile države članice EU in Unija, pogodbenice Konvencije o statutu evropskih šol. Obstaja trinajst evropskih šol v šestih državah članicah EU. V državah, v katerih se nahajajo, imajo status javnega organa. Najvišji organ odločanja, svet guvernerjev, združuje države članice, Evropsko komisijo (v imenu Unije) ter predstavnike staršev, osebja in drugih deležnikov. Vsak član sveta, tudi Komisija, ima en sedež in en glas. Evropskim šolam vsako šolsko leto predseduje predstavnik ene države članice, za splošno upravljanje sistema pa je zadolžen generalni sekretar evropskih šol, ki zastopa svet guvernerjev.

Evropska komisija v skladu s členom 25 navedene konvencije v imenu Unije zagotavlja finančni prispevek k proračunu evropskih šol. Prispevek pokriva razliko med skupnimi odhodki in skupnimi drugimi prihodki evropskih šol. Ta največji dohodek (okoli 60 % leta 2017) proračuna evropskih šol pokriva plače lokalno zaposlenih učiteljev in upravnega osebja, dopolnitve nacionalnih plač napotenih učiteljev in režijske stroške. Drugi glavni vir prihodkov prispevajo države članice (okoli 18 % leta 2017), in sicer prek napotitev in plačila nacionalnih prejemkov učiteljev in drugega osebja evropskih šol. Preostali del prihodkov sestavljajo prispevki, ki jih za otroke svojih zaposlenih, vpisane v šolo, plačajo drugi organi in podjetja (okoli 14 %, t. i. kategorija II), ter šolnine in prispevki staršev kategorije III (okoli 8 %).

V zadnjih letih se sistem evropskih šol spopada z velikimi izzivi, ki so povezani z njegovim finančnim poslovodenjem. Računsko sodišče in Služba za notranjo revizijo sta v letnih poročilih za obdobje od leta 2013 do leta 2015 ugotovila nekaj pomanjkljivosti. Računsko sodišče je v poročilih za leti 2013 in 2014 menilo, da ne more zajamčiti, da konsolidirani računovodski izkazi ne vsebujejo pomembnih napačnih navedb. Vendar v poročilih za leti 2015 in 2016 ni ugotovilo pomembnih napak v končnih konsolidiranih računovodskih izkazih.

Služba za notranjo revizijo je opozorila na nekaj pomanjkljivosti v notranjih kontrolah in na tveganje zlorabe sredstev evropskih šol.

Pomanjkljivosti pri finančnem poslovodenju evropskih šol ne ogrožajo zakonitosti in pravilnosti plačil Komisije (Generalnega direktorata za človeške vire in varnost, v nadaljnjem besedilu: GD HR) evropskim šolam, saj so plačila strogo regulirana. Vendar si Komisija, ki največ prispeva k proračunu evropskih šol, prizadeva zagotoviti, da so podana potrebna jamstva glede dobrega finančnega poslovodenja ter zakonitosti in pravilnosti operacij evropskih šol.

Zato je GD HR na podlagi revizijskih poročil in goljufije, odkrite leta 2012 v računovodskih izkazih ene od šol, v zadnjih štirih letnih poročilih o dejavnostih (od leta 2013 do leta 2016) glede finančnega poslovodenja evropskih šol izrazil pridržek glede tveganja za ugled. Poleg tega je Komisija glasovala proti zadnjim štirim razrešnicam, povezanim z izvajanjem proračuna evropskih šol leta 2012, 2013, 2014 in 2015 (medtem ko so jih vsi drugi člani sveta guvernerjev potrdili).

Evropski parlament je v poročilu o razrešnici za splošni proračun EU za leto 2015 opozoril na nekatere pomanjkljivosti v finančnem poslovodenju evropskih šol, ki so bile skladne z ugotovitvami Računskega sodišča in Službe za notranjo revizijo.

Evropski parlament je Komisijo zato pozval, naj v celoti opravlja svojo vlogo na vseh področjih upravljanja evropskih šol in pripravi sporočilo za Evropski parlament in Svet o tem, kako bi lahko upravno sestavo evropskih šol najbolje preoblikovali.

Namen tega sporočila je predstaviti stališča Komisije o upravni in finančni strukturi evropskih šol ter reformah, ki potekajo na teh področjih.

2Napredek pri reformi upravne sestave sistema evropskih šol

Pomembno je poudariti, da so bili pri reformi upravne sestave sistema evropskih šol že doseženi pomembni mejniki.

Glavni dosežek je sprejetje revidirane finančne uredbe evropskih šol septembra 2017 v svetu guvernerjev. Revizijo finančne uredbe je sprožila Komisija, ki jo je svet guvernerjev konec leta 2014 pooblastil za začetek razprave o tem vprašanju. Nova finančna uredba v sistem evropskih šol uvaja nov model finančnega upravljanja. Ta vključuje zlasti postopno centralizacijo funkcij odredbodajalca in računovodje. Komisija pozdravlja tudi dejstvo, da je revidirana finančna uredba bolje usklajena s finančno uredbo Unije, zlasti glede proračunskih načel, sistemov notranjih kontrol (vključno z boljšim poročanjem in računovodenjem) in pravil o javnem naročanju.

Evropske šole so poleg tega za ublažitev pomanjkljivosti, ki so jih ugotovili revizorji, sprejele številne ukrepe, da bi spodbujale dobro finančno poslovodenje in preprečevale goljufije, in sicer računovodstvo na podlagi nastanka poslovnega dogodka, poročanje o rezultatih kontrol in preoblikovanje okvira notranjih kontrol (uvedena so bili zlasti ocena tveganj in register tveganj ter revidirani so bili standardi notranjih kontrol). Funkcija usklajevanja notranjih kontrol deluje že od leta 2014, njen namen pa je svetovati in usmerjati šole in osrednji urad evropskih šol glede učinkovitega ukrepanja na podlagi revizijskih priporočil ter oblikovanja in izvajanja sistema notranjih kontrol. V okviru osrednjega urada evropskih šol je bila ustanovljena kvalificirana enota za javno naročanje. Načelo ločitve nalog je bilo pregledano in izboljšano ter sprejeta so bila pravila o mobilnosti osebja na občutljivih položajih (npr. napoteni finančni vodje), medtem ko so pravila o mobilnosti lokalno zaposlenih finančnih vodij v razpravi.

Evropske šole so dosegle znaten napredek pri odpravljanju strukturnih pomanjkljivosti v notranjih kontrolah plačilnega sistema. Vse so vzpostavile ustrezno ločitev pristojnosti, kadar gre za izvajanje plačil. Služba za notranjo revizijo je posledično ugotovila, da je bilo tveganje za goljufije, povezano s pomanjkljivostjo v plačilnem sistemu, ustrezno zmanjšano, in je zaprla zadevno priporočilo. To potrjuje poročilo Računskega sodišča za leto 2016.

Finančna uredba evropskih šol Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (v nadaljnjem besedilu: OLAF) tudi omogoča izvajanje inšpekcijskih pregledov v zvezi z zaščito finančnih interesov Unije pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi. Poleg tega evropske šole uvajajo strategijo za boj proti goljufijam, OLAF pa bo v okviru upravnih sporazumov zagotavljal usposabljanje za preprečevanje goljufij.

Poleg tega so bile postopno vzpostavljene zunanje neodvisne revizije letnih računovodskih izkazov evropskih šol in urada generalnega sekretarja. Pri petih šolah je bila revizija že opravljena, pri preostalih šolah pa bo opravljena v treh letih.

Ob upoštevanju teh različnih elementov Komisija meni, da ji v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2017 ni treba več vztrajati s pridržkom glede tveganja za ugled.