SL Uradni list Evropske unije C 73/45

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

(2009/C 73/07)

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„ČERNÁ HORA“

ES št.: CZ-PGI-0005-0409-19.10.2004

ZOP ( ) ZGO ( X )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda v informativne namene.

1. Pristojna služba v državi članici:

Naziv: Úřad průmyslového vlastnictví Naslov: Antonína Čermáka 2a 160 68 Praha 6-Bubeneč ČESKÁ REPUBLIKA Telefon: +420 220383111 Telefaks: +420 224324718 E-mail: posta@upv.cz

2. Vlagatelj:

Naziv: Pivovar Černá Hora, a. s. Naslov: Černá Hora 3/5 679 21 Černá Hora ČESKÁ REPUBLIKA Telefon: +420 516482411 Telefaks: +420 516437201 E-mail: ekonom@pivovarch.cz Sestava: Proizvajalci/predelovalci ( X ) Drugo ( )

Ta vloga odstopa od člena 5(1) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006, ker na območju obstaja samo en proizvajalec. Zahteve iz člena 2 Uredbe Komisije (ES) št. 1898/2006 so izpolnjene.

3. Vrsta proizvoda:

Skupina 2.1: Pivo

4. Specifikacija:

(Povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1 Naziv:

„Černá Hora“

4.2 Opis:

Svetlo pivo je srednje do močno fermentirano, zlatorumene do zlatorjave barve, močno peneče, z ostro aromo, srednjega do močnega polnega okusa, s čistim priokusom slada in hmelja ter hmeljevo aromo. Poln okus je predvsem posledica nefermentiranega ostanka ekstrakta, za katerega je značilna razlika med navidezno in dejansko stopnjo fermentacije. Dovoljena sta zelo blaga kvasni ali sadni (estrov) priokus in vonj. Majhna intenzivnost vonja v celoti kaže na relativno nizko vsebnost neželenih stranskih proizvodov fermentacije. Pivo je srednje do močno grenko z rahlo do zmerno grobo teksturo in daljšim pookusom.

Temno pivo je srednje do globoko fermentirano, rdečkaste do rdečkastorjave barve, močno peneče, s prijetnim okusom in vonjem po hmelju. Aroma je srednje ostra in značilen je izrazito poln okus, ki je posledica velike razlike med navidezno in dejansko stopnjo fermentacije ter nefermentiranih delov surovin. Izmed drugih okusov je dovoljen karamelni in sladkasti priokus.

Vrste piva in njihove organoleptične značilnosti:

Svetli ležak je srednje do močno fermentirano pivo zlatorumene do zlatorjave barve, močno peneče, z ostro aromo, srednjega do močnega polnega okusa, s čistim priokusom slada in hmelja ter hmeljevo aromo. Dovoljena sta zelo blaga kvasni ali sadni (estrov) priokus in vonj. Pivo je srednje grenko z rahlo grobo teksturo in daljšim pookusom.

Svetlo točeno pivo je srednje do močno fermentirano, zlatorumene do zlatorjave barve, močno peneče, z ostro aromo, polnega okusa, s čistim priokusom slada ter hmeljevo aromo. Dovoljena sta zelo blaga kvasni ali sadni (estrov) priokus in vonj. Pivo je grenkejše z zmerno grobo teksturo in daljšim pookusom.

Za nefiltrirano točeno pivo je značilno, da je močno peneče, zlatorumene do zlatorjave barve, z ostro aromo in polnim okusom ter značilnim priokusom in vonjem po kvasu. Pivo ima izrazit, zmerno grob, grenko hmeljast okus, ki po pitju pusti prijeten okus postopoma pojemajoče grenkobe brez grobega ali ostrega priokusa.

Temni ležak je pivo z dodatkom karamelnega in barvnega slada, srednje fermentirano, granatne do rdečerjave barve, karamelnega do sladkastega okusa z rahlo grenkim priokusom.

Poltemno točeno pivo je srednje do močno fermentirano, rdečkaste do granatne barve, z ostrejšo aromo, prijetno hmeljastim in rahlo karamelnim vonjem in okusom, močno peneče.

Vse vrste piva Černá Hora so piva spodnjega vretja, za katera so značilne posebne organoleptične lastnosti, zlasti edinstven vonj in oster okus.

Svetlo pivo – kakovostne značilnosti:

Svetli ležak Svetlo točeno pivo Nefiltrirano točeno pivo Osnovni ekstrakt pivine (masni odstotek) 11,00-12,99 8,00-10,99 8,00-10,99 Alkohol (volumenski odstotek) 3,8-6,0 3,5-4,5 3,5-4,5 Barva (enote EBC) 8,0-16,0 7,0-16,0 7,8-16,0 Grenke snovi (enote EBC) 20,0-45,0 16,0-28,0 16,0-28,0 pH 4,2-4,9 4,3-4,7 4,3-4,7 Razlika med navidezno in dejansko fermentacijo (% rel.) 1,0-10,0 1,0-10,0 1,0-10,0 Polifenoli (mg/l) 130,0-230,0 130,0-230,0 130,0-230,0

Temno in poltemno pivo – kakovostne značilnosti:

Temni ležak Poltemno točeno pivo Osnovni ekstrakt pivine (masni odstotek) 11,00-12,99 8,00-10,99 Alkohol (volumenski odstotek) 3,6-5,7 3,5-4,5 Barva (enote EBC) 50,0-120,0 16,0-40,0 Grenke snovi (enote EBC) 20,0-45,0 16,0-28,0 pH 4,1-4,8 4,3-4,7 Razlika med navidezno in dejansko fermentacijo (% rel.) 1,0-10,0 1,0-10,0 Polifenoli (mg/l) 130,0-230,0 130,0-230,0

Surovine:

Ječmenov slad

To je svetel slad, imenovan tudi „češki slad“, ki se proizvaja iz dvorednega jarega ječmena. Za to vrsto ječmenovega slada sta značilni slabša topnost in nižja fermentacija.

Vrednosti kongresne sladice, proizvedene iz ječmenovega slada, so navedene v naslednji razpredelnici:

Ekstrakt v suhem sladu (masni odstotek) min. 80 % Kolbachov indeks (%) 37-41 % Moč diastaze (enote WK) min. 220 Stopnja dejanske fermentacije (%) max. 82 % Krhkost (%) min. 75 %

Hmelj

Uporablja se sorta „Žatecký poloraný červeňák“. Ta sorta hmelja je povsem specifična in se od drugih sort razlikuje predvsem po razmerju med alfa in beta kislinami ter vsebnosti β-farnesena. Uporablja se posušeni hmelj ali hmeljev ekstrakt. (Ohraniti izvorno poimenovanje, ker se za pripravo piva ne uporablja ZGO Žatecký chmel, temveč sorta Žatecký poloraný červeňák.)

Voda

Pri proizvodnji piva Černá Hora se uporablja voda iz mestnega vodovoda. Po trdoti se ta voda uvršča med mehke do srednje trde.

Pivske kvasovke

Pri proizvodnji piva Černá Hora se uporabljajo kulture kvasovk t.i. spodnjega vretja (Saccharomyces cerevisiae subsp. uvarum), ki zagotavljajo razliko med navidezno in dejansko fermentacijo v skladu s to specifikacijo.

4.3 Geografsko območje:

Občina Černá Hora v okraju Jihomoravský kraj v Češki republiki.

4.4 Dokazilo o poreklu:

Nosilec vloge za registracijo geografske označbe „ČERNÁ HORA“ vodi register dobaviteljev surovin in register kupcev končnih proizvodov. Na vsakem proizvodu so navedeni obvezni podatki o proizvajalcu, vključno z naslovi, kar omogoča sledljivost proizvoda.

Celotna tehnologija proizvodnje piva je pod stalnim nadzorom. Potek in ugotovitve nadzornih pregledov se redno beležijo. Prav tako se izvaja nadzor kakovosti vseh dobavljenih surovin, ki se uporabljajo pri proizvodnji piva. Ustrezno se nadzoruje tudi mikrobiološka ustreznost vode. Za vse vrste nadzora se vodijo in hranijo pisna poročila. Prav tako se vodi evidenca uporabe posameznih serij surovin za proizvodnjo posameznih serij piva.

Skladnost s specifikacijami nadzoruje lokalna podružnica češke Državne inšpekcije za kmetijstvo in hrano.

4.5 Metoda pridobivanja:

Pivo Černá Hora se proizvaja s postopkom drozganja z dvojno dekokcijo. Pivina se kuha v skladu z osnovno masno gostoto piva. Glavna fermentacija poteka ločeno od zorenja piva. Gre za klasično proizvodnjo brez postopkov intenzifikacije.

Proizvodnja piva se začne v pivovarni. Po mešanju mletega slada z vodo se le ena tretjina vsebine postopoma segreva. S tem se omogoči, da se škrob in druge sestavine ekstrakta slada izločijo v raztopino in da se škrob razpusti. To drozganje se ponovi dvakrat, pri čemer se vsaka drozga prekuhava posebej. Po končanem drozganju se odstranijo ostanki sladnih tropin, s čimer se pridobi prvi del sladice. Tropine se sperejo s toplo vodo, nato pa se njihov ekstrakt zmeša s prvim delom sladice. Tako pridobljena sladica se 80–120 minut prekuhava skupaj s hmeljem ali hmeljevimi proizvodi, dodanimi po obrokih, tako da nastane pivina. Vsak zvarek se kuha z osnovno koncentracijo pivine, ki ustreza želeni masni gostoti piva. To pomeni, da se masna gostota piva v naslednjih fazah proizvodnje ne spreminja.

Prekuhana pivina se ohladi na fermentacijsko temperaturo, dodajo se pivske kvasovke, zlasti kvasovke spodnjega vretja, in začne se prva oziroma glavna faza fermentacije piva. Ta glavna fermentacija poteka v klasičnih odprtih fermentacijskih kleteh. Temperatura med glavno fermentacijo ne sme preseči 9,5 °C. Glavna fermentacija traja od 6 do 12 dni, odvisno od masne gostote osnovne pivine.

Po koncu glavne fermentacije sledi zorenje. Za razliko od glavne fermentacije zorenje poteka pri nižjih temperaturah, okoli 0 °C, in pod zmernim tlakom v zaprtih cisternah. Čas zorenja traja od 21 do 60 dni, odvisno od masne gostote piva. Med zorenjem se pivo zbistri, nasiči z ogljikovim dioksidom in dobi polnejši okus. Tako nastane pivo z ostrejšo aromo in gosto, bogato peno. Med dozorevanjem izgine značilni okus in vonj po kvasu, grenkost se ublaži in razvije se aroma, značilna za določeno vrsto piva. Po koncu postopka zorenja se pivo neposredno filtrira brez predhodnega popravljanja osnovne masne gostote ter prelije v sode in steklenice oziroma pločevinke ali cisterne. Dovoljeno je tudi nefiltrirano pivo. Končni proizvod mora izpolnjevati zahteve kakovostnih značilnosti, navedenih v razpredelnicah pod točko 4.2 tega povzetka.

4.6 Povezava:

Pivo, za katerega se vlaga zahtevek za geografsko označbo „ČERNÁ HORA“, se na ozemlju občine Černá Hora proizvaja nepretrgoma od 13. stoletja. Prvi pisni viri o pivovarni v občini Černá Hora izvirajo iz leta 1530.

Od tedaj ima Černá Hora bogato zgodovino pivovarn in proizvodnje piva. Zamenjali so se številni lastniki, proizvodnja in kakovost piva Černá Hora pa sta se postopoma izboljševali. Leta 1949 je bila pivovarna nacionalizirana in postopoma vključena v različna državna podjetja. Proizvodnja piva Černá Hora se je kljub vsemu nadaljevala z uporabo tradicionalnih proizvodnih metod in postopkov. V obdobju privatizacije se je pivovarna leta 1996 osamosvojila.

Pričevanja o bogati zgodovini pivovarne in proizvodnje piva v kraju Černá Hora je mogoče najti v številnih dokumentih, shranjenih v Moravskem državnem arhivu v Brnu (npr. Obdobje dominikanske vladavine v kraju Černá Hora, jožefinski kataster za občini Černá Hora in Bořitov, zemljiška knjiga za občini Černá Hora in Bořitov itd.), ter v arhivu pivovarne Pivovar Černá Hora, a.s.

Skladno z razvojem pivovarne in naraščanjem proizvodnje piva so se modernizirale ter razširile tudi stavbe in proizvodne naprave. Vendar te spremembe niso imele velikih posledic za edinstvenost piva Černá Hora, ki se v osnovi lahko šteje za pijačo z večstoletno tradicijo. Pivovarji iz kraja Černá Hora so si vedno prizadevali ohranjati starodavno posebnost lokalnega piva, ki se je skozi stoletja le malo spreminjala.

O kakovosti piva Černá Hora in njegovi priljubljenosti med drugim pričajo mnoge nagrade, ki jih je to pivo prejelo na državnih in mednarodnih tekmovanjih in razstavah (npr. nagrade Táborský palcát, Cena českých sládků, Pivo spanilých jízd, Zlatý pohár Pivex, Česká pivní pečeť in tako dalje).

Poznanost in priljubljenost piva Černá Hora se kaže tudi v tem, da v občini Černá Hora že deset let vsako leto spomladi in jeseni poteka obsežna kulturno-družabna prireditev, povezana s predstavljanjem tam proizvedenega piva. Aprilska prireditev se imenuje „Vítání jara (APRÝLES)“, septembrska pa „Pivní pouť“. Teh prireditev se običajne udeleži nekaj tisoč obiskovalcev, ne le iz občine Černá Hora in njene okolice, temveč iz vse Češke ter celo iz tujine.

Pivo iz kraja Černá Hora je omenjeno tudi v raznih enciklopedijah, kot so: Verhoef, Berry: Velká encyklopedie piva, Čestlice, Rebo Productions, 2002; Jackson, Michael: Pivo – průvodce světem piva pro laiky i odborníky, více než 500 klasických piv, Praha, Fortuna Print, 2001. Poleg tega je bilo o njem napisanih in objavljenih veliko člankov v državnih in lokalnih časopisih in revijah. V kraju Černá Hora izhaja publikacija „Černohorský máz“, ki med drugim obvešča o uspehih piva Černá Hora na raznih tekmovanjih in razstavah.

O pivu iz kraja Černá Hora je bila napisana in leta 1995 izdana knjiga z naslovom V ČERNÉ HOŘE PIVA MOŘE – z historie černohorského pivovarnictví avtorja Leoša Vaška, zgodovinarja iz Brna.

4.7 Nadzorni organ:

Naziv: Státní zemědělská a potravinářská inspekce, inspektorát v Brně Naslov: Běhounská 10 601 26 Brno ČESKÁ REPUBLIKA Telefon: +420 542424011 Telefaks: +420 542426717 E-mail: epodatelna@szpi.gov.cz

4.8 Označevanje:

–

(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.