[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 4.4.2011

COM(2011) 162 konč.

2011/0070 (APP)

Predlog

UREDBA SVETA

o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA

Splošno ozadje

Uradni list Evropske unije je namenjen uradni objavi zakonodaje in drugih aktov Evropske unije. V tiskani izdaji izhaja od leta 1958, od leta 1998 pa je dostopen tudi prek interneta. Število uporabnikov spletne izdaje Uradnega lista Evropske unije je v zadnjih letih naraslo, saj je uporaba te izdaje preprosta in hitra , medtem ko število naročnikov na tiskano izdajo upada. Ker pa za edino pravno veljavno in zavezujočo objavo velja tiskana izdaja, trenutno ni mogoče uveljavljati pravic in izvrševati obveznosti s sklicevanjem na elektronsko izdajo Uradnega lista Evropske unije .

Sodišče Evropske unije je to jasno navedlo v zadevi Skoma-Lux[1]. V skladu z obrazložitvijo Sodišča „… tak dostop do te zakonodaje (tj. prek interneta) ne more biti enakovreden uradni objavi v Uradnem listu Evropske unije ob neobstoju vsakršne ureditve v zvezi s tem v pravu Skupnosti “.

Veljavne določbe na področju, na katero se nanaša predlog

V členu 297 Pogodbe o delovanju Evropske unije je določeno, da se zakonodajni in nezakonodajni akti, sprejeti v obliki uredb ali direktiv, ki so naslovljene na vse države članice, ali v obliki sklepov, v katerih ni določeno, na koga so naslovljeni, objavijo v Uradnem listu Evropske unije . Zakonodajne akte, sprejete po rednem zakonodajnem postopku, morata podpisati predsednik Evropskega parlamenta in predsednik Sveta, medtem ko morajo druge zakonodajne akte podpisati predsedniki institucij, ki jih sprejmejo. Ti akti začnejo veljati z dnem, ki je v njih naveden, sicer pa dvajseti dan po objavi.

V Sklepu 2009/496/ES, Euratom[2] je podrobneje določen način, na katerega institucije izpolnjujejo svoje obveznosti glede objavljanja zakonodajnih besedil. Za izdajanje Uradnega lista Evropske unije je pristojen medinstitucionalni Urad za publikacije, ki hkrati zagotavlja njegovo verodostojnost.

Cilji predloga

Predlog je namenjen temu, da se dostop do prava Evropske unije omogoči večjemu krogu uporabnikov in da se vsakomur (od strokovnjakov s področja prava do širše javnosti) omogoči uporaba elektronske izdaje Uradnega lista Evropske unije kot uradnega in verodostojnega vira. Če bi bila elektronska izdaja Uradnega lista Evropske unije priznana kot uradna, bi lahko imeli vsi državljani Evropske unije takoj po objavi praktično sočasen dostop do prava EU, in sicer na gospodarnejši način, saj bi bil vpogled v elektronsko izdajo brezplačen. Prav tako bi bil olajšan dostop za ljudi iz geografsko težje dostopnih evropskih regij. Poleg tega širši dostop podpirajo tudi cilji strategije EVROPA 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast[3], na podlagi katerih naj bi se do leta 2013 zagotovil dostop do širokopasovne internetne povezave za vse državljane EU.

Predlog je prav tako namenjen povečanju pravne varnosti v primerjavi s sedanjim stanjem, ko služi spletna izdaja le v informativne namene, saj bo omogočal uveljavljanje pravic in izvrševanje obveznosti na podlagi njihove objave v verodostojni elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije .

Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije

Predlog je v celoti usklajen s politikami Unije in zlasti z vodilno pobudo „Evropska digitalna agenda“[4], ki je bila predstavljena v okviru strategije EVROPA 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Digitalna agenda je namenjena kar največjemu povečanju gospodarskih in socialnih koristi, ki jih prinašajo informacijske tehnologije, hkrati pa izpostavlja vlogo javnih organov pri spodbujanju trga za digitalne tehnologije. S tega vidika bi dostop do pravne vsebine na spletu spodbujal razvoj digitalnega enotnega trga, saj bi objavljanje informacij javnega sektorja na spletu omogočilo razvoj inovativnih spletnih storitev.

Predlog je prav tako usklajen s cilji Evropskega akcijskega načrta za e-upravo za obdobje 2011–2015[5], v skladu s katerimi bi morale države članice in Komisija zagotavljati spletni dostop do informacij o zakonih in predpisih, politikah ter financah.

REZULTATI NEFORMALNIH POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENE UČINKA

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Evropske institucije in organi so zastopani v upravnem odboru Urada za publikacije, ki je pristojen za nadzor strateškega razvoja dejavnosti Urada. V okviru tega foruma so zainteresirane institucije in organi proučili vprašanje ter izrazili podporo uvedbi verodostojne elektronske izdaje Uradnega lista Evropske unije .

Tudi z državami članicami je bilo opravljeno posvetovanje o vprašanju pravno veljavne elektronske izdaje Uradnega lista Evropske unije , in sicer v okviru Delovne skupine Sveta za e-pravo. Generalni sekretariat Komisije je 30. julija 2010 Svetu posredoval neuraden dokument, o katerem je Delovna skupina za e-pravo razpravljala na sejah 21. septembra in 26. oktobra 2010. Pripombe držav članic so nakazovale močno podporo pravno veljavni elektronski izdaji[6], vendar pa so obstajale razlike glede vprašanja nadaljnje pravne veljavnosti tiskane izdaje. Izpostavljeni so bili predvsem naslednji vidiki:

- odločitev za izključno elektronsko izdajo Uradnega lista Evropske unije , po možnosti po prehodnem obdobju sočasnega izhajanja tiskane in elektronske izdaje;

- stroški tiskanja Uradnega lista Evropske unije v primeru odločitve za sočasno izhajanje tiskane in elektronske izdaje;

- tveganje razhajanj med tiskano in elektronsko izdajo ter potreba po določitvi jasnih pravil za obravnavo neskladij oz. pravil glede izdaje, ki bo v takem primeru prevladala;

- vloga tiskane izdaje, čeprav omejena, pri razširjanju informacij o zakonodaji EU ljudem, ki ne bi mogli dostopati do elektronske izdaje.

Komisija je pri pripravi tega predloga upoštevala vse izražene pripombe. Sprva je imela več podpore možnost sočasnega izhajanja tiskane in elektronske izdaje, ki bi imeli enako pravno veljavo, saj naj bi državljanom EU zagotovila najširši možen dostop do prava EU. Vendar pa je bilo mogoče na podlagi praktičnih izkušenj držav članic sklepati, da bi bile v tem primeru koristi le majhne in ne bi odtehtale dodatnih težav, povezanih s tako rešitvijo. Prav tako je bilo izpostavljeno, da se ljudje iz geografsko težje dostopnih območij pri prejemanju tiskanih izvodov srečujejo s težavami ali pa so jim ti dostavljeni z zamudo, zato bi jim verodostojna elektronska izdaja olajšala dostop do prava EU.

V predlogu uredbe je določeno, da Uradni list Evropske unije izhaja v elektronski izdaji, ki ima pravne učinke. Taka elektronska izdaja je skladna s ciljem strategije EVROPA 2020 in vodilno pobudo „Evropska digitalna agenda“, na podlagi katere bi moral biti do leta 2013 zagotovljen dostop do širokopasovne internetne povezave za vse državljane EU. V predlaganem sistemu je bilo ubrano ravnovesje med dostopnostjo in preprostostjo:

- prvič, z uradno elektronsko izdajo bi bilo mogoče doseči širši krog ljudi kot s tiskano izdajo. V zadnjih nekaj letih je namreč upadlo število naročnin na Uradni list Evropske unije , medtem ko uporaba interneta v Evropski uniji neprestano raste – v skladu s podatki Eurostata je imelo leta 2010 dostop do interneta 70 % gospodinjstev in leta 2009 kar 94 % podjetij. Poleg tega bi bilo prebiranje elektronske izdaje Uradnega lista Evropske unije brezplačno in bi zato imelo prednost v primerjavi s tiskano izdajo, za katero je treba stroške tiskanja in odpreme zaračunati naročnikom. Vendar pa je vključena tudi varovalna določba v zvezi z invalidi, da bi ti lahko dostopali do Uradnega lista Evropske unije v posebni elektronski obliki, in osebami, ki zaradi katerega koli drugega razloga ne morejo dostopati do elektronske izdaje, saj bo vedno mogoče dobiti tiskano različico „na zahtevo“, vendar brez pravne veljavnosti (tj. samo v informativne namene), bodisi prek Urada za publikacije bodisi v obliki natisnjenega izvoda z interneta;

- drugič, sistem je bolj preprost, saj ne zahteva zapletenih pravil o obravnavi razhajanj med enako verodostojnima tiskano in elektronsko izdajo.

Ocena možnega učinka predloga

Komisija je opravila analizo, da bi ocenila tri možnosti glede izdajanja Uradnega lista Evropske unije :

- možnost 1: ohranitev sedanjega stanja, pri čemer je le tiskana izdaja Uradnega lista Evropske unije uradna objava, spletna izdaja pa služi zgolj v informativne namene;

- možnost 2: izključno elektronska izdaja Uradnega lista Evropske unije ;

- možnost 3: sočasni tiskana in spletna izdaja z enako pravno veljavnostjo in učinkom.

Uvedba pravne veljavnosti elektronske izdaje bi prinesla naslednje pomembne koristi:

- širši, lažji in takojšen dostop do zakonodaje EU;

- brezplačen dostop do elektronke izdaje, ki je mogoč kadar koli,

- taka elektronska izdaja bi bila skladna s prednostnimi področji iz Digitalne agende, o katerih so se sporazumele institucije EU, in bi spodbujala večjo ponudbo oz. uporabo spletnih storitev.

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

Glavne določbe predloga

V predlogu je predvideno, da bo objava v elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije pomenila uradno objavo. Vendar pa bi tiskana izdaja zadostovala za zagotovitev pravnih učinkov objave, kadar bi bila iz nepredvidljivih tehničnih razlogov za več kot en dan izjemoma ali začasno prekinjena objava v elektronski obliki (npr. zaradi kibernetskih napadov, nepredvidene okvare opreme itd.). Tiskana izdaja Uradnega lista Evropske unije , ki bi izšla v takem primeru, bi bila nato objavljena v elektronski obliki takoj po ponovni vzpostavitvi delovanja tehničnega sistema. V tiskani izdaji bi moral biti naveden datum objave, vendar bi v primeru razhajanj z naknadno elektronsko izdajo prevladala slednja.

Predlog obravnava tudi tehnične zahteve, na podlagi katerih bi objava v elektronski izdaji pomenila uradno objavo, in določa pristojnosti Urada za publikacije na tem področju.

Pravna podlaga

Člen 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Načelo sorazmernosti

Področje uporabe predloga je omejeno na elektronsko izdajo Uradnega lista Evropske unije in na tehnične pogoje, na podlagi katerih je ta lahko enakovredna uradni objavi.

Izbira instrumentov

Uredba je edini primeren instrument, ker se neposredno uporablja v vseh državah članicah. Evropski državljani bi morali imeti enak dostop do prava EU, zato bi moral biti dostop do elektronske izdaje Uradnega lista Evropske unije zagotovljen na enak način in pod istimi pogoji za vse evropske državljane.

PRORAČUNSKE POSLEDICE

Zagotavljanje pravno veljavne objave Uradnega lista Evropske unije v elektronski obliki nima proračunskih posledic.

Vendar pa so za tehnično infrastrukturo, ki omogoča elektronsko izdajo, potrebne naložbe na področju informacijske tehnologije. V okviru upravne samostojnosti so leta 2009 nastali odhodki v vrednosti 38 000 EUR za vzpostavitev in testiranje tehničnega sistema pred uvedbo Uradnega lista Evropske unije v verodostojni elektronski obliki. Stroške dodatnih naložb v razvoj ter stroške vzdrževanja in delovanja sistema nosijo vse institucije, saj so odgovorne za objavo zakonodajnih besedil. Metoda izračuna razdelitvenega ključa temelji na številu strani UL serije L in C za vsako institucijo v letu n–2. Razdelitveni ključ za leto 2011 je bil določen na podlagi podatkov za leto 2009:

- Evropska komisija: 47,64 %;

- Svet Evropske unije: 21,96 %;

- Evropski parlament: 21,94 %;

- Ekonomsko-socialni odbor: 3,29 %;

- Sodišče Evropske unije: 3,17 %;

- Računsko sodišče: 1,25 %;

- Odbor regij: 0,75 %.

Proračunska sredstva je treba določiti v skladu s tem razdelitvenim ključem.

2011/0070 (APP)

Predlog

UREDBA SVETA

o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 352 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske Komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta[7],

v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

1. Člen 297 Pogodbe se navezuje na objavo pravnih aktov Unije v Uradnem listu Evropske unije in njihov začetek veljavnosti.

2. Objava v tiskani izdaji Uradnega lista Evropske unije v vseh uradnih jezikih Unije je trenutno edina pravno zavezujoča, čeprav je Uradni list na voljo tudi prek spleta.

3. S Sklepom 2009/496/ES, Euratom Evropskega parlamenta, Sveta, Komisije, Sodišča Evropskih skupnosti, Računskega sodišča, Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in Odbora regij z dne 26. junija 2009 o organizaciji in delovanju Urada za publikacije Evropske unije[8] je določeno, da Urad za publikacije omogoča institucijam izpolnjevati njihove obveznosti glede objavljanja zakonodajnih besedil.

4. Iz sodbe Sodišča Evropske unije v zadevi C-161/06 Skoma-Lux sro proti Celni ředitelství Olomouc [9] izhaja, da pravnih aktov Unije ni mogoče uveljavljati zoper posameznike, kadar ti akti niso bili uradno objavljeni v Uradnem listu Evropske unije , in da zagotavljanje dostopa do takih aktov prek interneta ne more biti enakovredno uradni objavi v Uradnem listu Evropske unije ob neobstoju vsakršne ureditve v zvezi s tem v pravu Unije.

5. Če bi objava v elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije pomenila uradno objavo, bi bil mogoč hitrejši in gospodarnejši dostop do prava Unije.

6. V sporočilu Komisije o Evropski digitalni agendi[10] je poudarjeno, da dostop do spletne pravne vsebine spodbuja razvoj digitalnega notranjega trga, kar prinaša gospodarske in socialne koristi.

7. Zato bi bilo treba določiti pravila za zagotavljanje verodostojnosti, celovitosti in nespremenljivosti elektronske izdaje Uradnega lista Evropske unije .

8. Z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 1999/93/ES z dne 13. decembra 1999 o okviru Skupnosti za elektronski podpis[11] so določeni pravni učinki elektronskega podpisa kot načina za preverjanje verodostojnosti. Napredni elektronski podpis, ki v skladu navedeno direktivo temelji na kvalificiranem potrdilu in je oblikovan z napravo za varno tvorjenje podpisa, daje uporabnikom zadostno jamstvo glede integritete, verodostojnosti in nespremenljivosti elektronske izdaje Uradnega lista Evropske unije .

9. Pri zagotavljanju dostopa do spletne strani EUR-Lex je treba spoštovati zaveze za zaščito invalidov v skladu s Sklepom Sveta 2010/48/ES z dne 26. novembra 2009 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti[12].

10. V skladu z načelom sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji ta uredba ne presega okvira, ki je potreben za dosego cilja, da se vsem evropskim državljanom omogoči sklicevanje na elektronsko izdajo Uradnega lista Evropske unije , saj je področje njene uporabe omejeno na podelitev verodostojnosti taki izdaji, kakor danes že velja za tiskano izdajo.

11. Pogodba za sprejetje te uredbe ne predvideva drugih pooblastil, razen tistih iz člena 352 –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

12. Uradni list Evropske unije izhaja v elektronski izdaji v uradnih jezikih Unije v skladu s to uredbo.

13. Uradni list Evropske unije , izdan v elektronski obliki (v nadaljnjem besedilu: elektronska izdaja Uradnega lista ), je verodostojen in ima pravne učinke.

Člen 2

14. Elektronska izdaja Uradnega lista Evropske unije je opremljena z naprednim elektronskim podpisom, ki v skladu z Direktivo 1999/93/ES temelji na kvalificiranem potrdilu in je oblikovan z napravo za varno tvorjenje podpisa. Kvalificirano potrdilo in obnovitve njegove veljavnosti se objavijo na spletni strani EUR-Lex, da lahko uporabniki preverijo napredni elektronski podpis in verodostojnost elektronske izdaje Uradnega lista .

15. Elektronska izdaja Uradnega lista vsebuje podatke o datumu objave.

16. Elektronska izdaja Uradnega lista je javnosti na voljo na spletni strani EUR-Lex za nedoločeno obdobje. Njeno prebiranje je brezplačno.

17. Spletna stran EUR-Lex je dostopna vsem uporabnikom. Uradni list Evropske unije je dostopen tudi invalidom, in sicer v posebni elektronski obliki, ki nima pravnih učinkov. Ta posebna različica je prav tako na voljo v arhivu.

Člen 3

18. Urad za publikacije lahko še naprej tiska Uradni list Evropske unije . Brez poseganja v člen 4(2) tiskani izvodi niso verodostojni in nimajo pravnih učinkov.

19. Za tiskane izvode Uradnega lista Evropske unije se zaračuna pristojbina za stroške tiskanja in odpreme.

Člen 4

20. Če elektronska izdaja Uradnega lista Evropske unije ni dostopna zaradi nepredvidene in izredne motnje v delovanju informacijskega sistema Urada za publikacije, se dostop čim prej ponovno vzpostavi.

21. Če dostopa ni mogoče ponovno vzpostaviti v enem delovnem dnevu, se Uradni list Evropske unije objavi v tiskani izdaji, ki ima v tem primeru pravne učinke. Ko je ponovno vzpostavljen informacijski sistem, se objavi ustrezna elektronska izdaja Uradnega lista .

22. Datum objave pravnih aktov, ki se objavijo v skladu z odstavkom 2, je datum objave v tiskani izdaji. V primeru razhajanj med elektronsko in tiskano izdajo Uradnega lista Evropske unije , ki sta objavljeni v skladu z odstavkom 2, prevlada elektronska izdaja.

Člen 5

23. Kar zadeva elektronsko izdajo Uradnega lista , je Urad za publikacije pristojen za:

24. objavljanje elektronske izdaje Uradnega lista in zagotavljanje njene verodostojnosti;

25. izvedbo, upravljanje in vzdrževanje informacijskega sistema za pripravo elektronske izdaje ter nadgrajevanje tega sistema v skladu s prihodnjim tehničnim razvojem;

26. izvedbo in povečanje tehničnih zmogljivosti, da se zagotovi dostop vsem uporabnikom elektronske izdaje Uradnega lista ;

27. določitev pravil glede notranje varnosti in dostopa v zvezi z informacijskim sistemom za pripravo Uradnega lista v elektronski obliki;

28. vzdrževanje in arhiviranje elektronskih podatkov ter njihova obdelava skladu s prihodnjim tehnološkim razvojem.

29. Urad za publikacije izvaja pristojnosti iz odstavka 1 v skladu s Sklepom 2009/496/ES, Euratom.

Člen 6

Ta uredba začne veljati 1. januarja 2012.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V […],

Za Svet

Predsednik

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE

1.1. Naslov predloga/pobude

1.2. Zadevna področja v okviru ABM/ABB

1.3. Vrsta predloga/pobude

1.4. Cilji

1.5. Utemeljitev predloga/pobude

1.6. Trajanje ukrepa in finančnega vpliva

1.7. Načrtovani načini upravljanja

2. UKREPI UPRAVLJANJA

2.1. Določbe glede spremljanja in poročanja

2.2. Sistem upravljanja in nadzora

2.3. Ukrepi preprečevanja goljufij in nepravilnosti

3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE

3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in proračunske vrstice odhodkov

3.2. Ocenjeni učinek na odhodke

3.2.1. Povzetek ocenjenega učinka na odhodke

3.2.2. Ocenjeni učinek na odobritve za poslovanje

3.2.3. Ocenjeni učinek na odobritve upravne narave

3.2.4. Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom

3.2.5. Udeležba tretjih oseb pri financiranju

3.3. Ocenjeni vpliv na prihodke

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

OKVIR PREDLOGA/POBUDE

Naslov predloga/pobude

Predlog Uredbe Sveta o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije .

Zadevna področja v okviru ABM/ABB

Se ne uporablja, ker se predlog navezuje na upravne odhodke Komisije in drugih institucij, ki morajo akte, ki so jih sprejele, objaviti v Uradnem listu Evropske unije .

Vrsta predloga/pobude

Se ne uporablja.

Cilji

Večletni strateški cilji Evropske unije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo

Predlog prispeva k cilju razvoja enotnega trga za spletne vsebine, kakor je opisan v vodilni pobudi „Evropska digitalna agenda“, ki je bila predstavljena v okviru strategije EVROPA 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast.

Specifični cilji in zadevne dejavnosti v okviru ABM/ABB

Specifični cilj

Spodbujanje spletnih objav in spletnih informacijskih storitev, namenjenih državljanom, podjetjem in ciljnim skupinam (strokovnjakom s področja prava).

Zadevne dejavnosti v okviru AMB/ABB

Se ne uporablja.

Pričakovani izid in učinki

Navedite, kako naj bi predlog/pobuda učinkovala na upravičence/ciljne skupine.

Predlog je namenjen zagotavljanju koristi državljanom in podjetjem EU, ki bi imeli brezplačen, takojšen in lažji dostop do verodostojne izdaje zakonodaje Evropske unije.

Kazalniki izida in učinkov

Navedite, s katerimi kazalniki bi bilo mogoče spremljati izvajanje predloga/pobude.

Kazalniki rezultatov, ki bi jih bilo treba spremljati med izvajanjem predloga, so:

– število „zadetkov“ v pravno veljavni elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije ;

– število naročil tiskanih izdaj v primerjavi s številom naročnin, ko elektronska izdaja ni imela pravne veljavnosti;

– število pritožb, naslovljenih na Urad za publikacije v zvezi s težavami pri dostopanju do pravno veljavne elektronske izdaje Uradnega lista Evropske unije iz razlogov, ki so povezani z informacijskim sistemom Urada za publikacije.

Utemeljitev predloga/pobude

Potrebe, ki jih je treba kratkoročno ali dolgoročno zadovoljiti

Predlog je namenjen povečanju pravne varnosti, saj omogoča uveljavljanje pravic in izvrševanje obveznosti v skladu s pravom Evropske unije na podlagi njihove objave v verodostojni elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije . V času začetka veljavnosti tega predloga bi moral biti zagotovljen dostop do pravno veljavne elektronske izdaje.

Dodana vrednost posredovanja EU

Ker se predlog navezuje na obliko objave prava Evropske unije, je primerno ukrepanje mogoče le na ravni Evropske unije. Poleg tega izbira instrumenta upošteva potrebo po zagotovitvi enakih pogojev dostopa za vse državljane Evropske unije.

Spoznanja iz podobnih izkušenj

Doslej je Uradni list Evropske unije izhajal v elektronski izdaji zgolj v informativne namene. Poglavitna usmeritev predloga je skladna z naraščajočim trendom uporabe elektronske izdaje.

Skladnost in možnosti dopolnjevanja z drugimi zadevnimi instrumenti

Se ne uporablja.

Trajanje ukrepa in finančnega vpliva

( Časovno omejen predlog/pobuda

x Časovno neomejen predlog/pobuda

- Izvedba z začetnim obdobjem postopne krepitve med letoma LLLL in LLLL,

- ki mu sledi polno delovanje.

Načrtovani načini upravljanja

x Neposredno centralizirano upravljanje – Urad za publikacije v imenu institucij, zastopanih v upravnem odboru Urada, glej odstavek 2.1.

( Posredno centralizirano upravljanje – prenos izvrševanja

( Deljeno upravljanje z državami članicami

( Decentralizirano upravljanje s tretjimi državami

( Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami

Opombe

Se ne uporablja.

UKREPI UPRAVLJANJA

Določbe glede spremljanja in poročanja

Navedite pogostost in pogoje.

Predlaga se, da bi Urad za publikacije pri elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije ravnal v skladu s Sklepom 2009/496/ES, Euratom in torej spoštoval pravila glede spremljanja in poročanja iz navedenega sklepa.

Sistem upravljanja in nadzora

Ugotovljena tveganja

Obstaja tveganje tehničnih motenj v informacijskem sistemu Urada za publikacije. Zaradi takih motenj bi bila lahko elektronska izdaja nedostopna. Če dostopa v takih primerih ne bi bilo mogoče ponovno vzpostaviti v enem delovnem dnevu, bi tiskana izdaja pomenila uradno objavo.

Drugo ugotovljeno tveganje je povezano z varnostjo, zato mora Urad za publikacije v skladu s Sklepom 2009/496 /ES, Euratom za informacijski sistem določiti pravila glede notranje varnosti in dostopa.

Načrtovani načini nadzora

Se ne uporablja.

Ukrepi preprečevanja goljufij in nepravilnosti

Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe.

Se ne uporablja.

OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE

Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in proračunske vrstice odhodkov

- Obstoječe odhodkovne proračunske vrstice

Razdelek večletnega finančnega okvira | Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Prispevek |

številka [poimenovanje……………………...……….] | dif./ nedif.[13] | držav Efte[14] | držav kandidatk[15] | tretjih držav | v smislu člena 18(1)(a) finančne uredbe |

5 | Komisija: 26 01 11 01 [Uradni list (L in C)] Evropski parlament: 3 2 4 0 [Uradni list] Svet: 2 2 1 1 [Uradni list] Sodišče: 2 7 4 0 [Uradni list] Računsko sodišče: 2 7 4 0 [Uradni list] Evropski ekonomsko-socialni odbor 2 6 0 4 [Uradni list] Odbor regij: 2 6 0 4 [Uradni list] | nedif. | NE | NE | NE | NE |

Ocenjeni učinek na odhodke

Povzetek ocenjenega učinka na odhodke

v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Razdelek večletnega finančnega okvira | 5 | „Upravni odhodki“ |

v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Leto 2011 | Leto 2012 | Leto 2013 | Leto 2014 | … vstavite ustrezno število stolpcev glede na trajanje učinka (prim. točka 1.6) |

- Člen 5 0 2 | p.m. |p.m. |p.m. |p.m. |p.m. | | | | |Za razne prihodke, na katere bo vplival predlog/pobuda, navedite zadevne proračunske vrstice odhodkov.

26 01 11 01

Navedite metodo izračuna učinka na prihodke.

Vir prihodka so trenutno naročnine in naročila tiskanih izdaj Uradnega lista Evropske unije . Ko bo elektronska izdaja edina pravno veljavna objava, se bo število naročnin po pričakovanjih zmanjšalo in se približalo ničli.

[1] Sodba z dne 11. decembra 2007 v zadevi Skoma-Lux sro proti Celní ředitelství Olomouc (C-161/06, Recueil, str. I-10841).

[2] Sklep 2009/496/ES, Euratom Evropskega parlamenta, Sveta, Komisije, Sodišča Evropskih skupnost, Računskega sodišča, Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in Odbora regij z dne 26. junija 2009 o organizaciji in delovanju Urada za publikacije Evropske unije (UL L 168, 30.6.2009, str. 41).

[3] COM(2010) 2020 konč., 3.3.2010.

[4] COM(2010) 245 konč./2, 26.8.2010.

[5] COM(2010) 743, 15.12. 2010.

[6] Sklepi s seje Delovne skupine za e-pravo z dne 26. oktobra 2010.

[7] UL C […], […], str. […].

[8] UL L 168, 30.6.2009, str. 41.

[9] Recueil, str. I-10841.

[10] COM(2010) 245 konč./2.

[11] UL L 13, 19.1.2000, str. 12.

[12] UL L 23, 27.1.2010, str. 35.

[13] dif. = diferencirana sredstva / nedif. = nediferencirana sredstva.

[14] Efta: Evropsko združenje za prosto trgovino.

[15] Države kandidatke in, če je ustrezno, potencialne države kandidatke z zahodnega Balkana.

[16] Glede na tradicionalna lastna sredstva (carinske dajatve, prelevmane za sladkor) morajo biti navedeni neto zneski, tj. bruto zneski po odbitku 25 % stroškov pobiranja.