SL Uradni list Evropske unije C 379/1

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN RAČUNSKEMU SODIŠČU

Zaključni račun Evropskega razvojnega sklada za leto 2015

(2016/C 379/01)

KAZALO

POTRDITEV ZAKLJUČNEGA RAČUNA 2

IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA SREDSTEV ERS 3

RAČUNOVODSKI IZKAZI IN POJASNILA – SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA KOMISIJA 6

RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS 7

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM ERS 15

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA BÊKOU 39

POTRDITEV ZAKLJUČNEGA RAČUNA 40

OZADJE SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU 41

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM SKRBNIŠKEGA SKLADA BÊKOU 43

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS IN SKRBNIŠKEGA SKLADA BÊKOU 47

POROČILO ERS O FINANČNEM IZVRŠEVANJU 50

RAČUNOVODSKI IZKAZI IN POJASNILA – SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA 78

POTRDITEV ZAKLJUČNEGA RAČUNA

Zaključni račun Evropskega razvojnega sklada za leto 2015 je bil pripravljen v skladu z naslovom IX finančne uredbe za 11. Evropski razvojni sklad ter računovodskimi načeli, pravili in metodami iz priloge k računovodskim izkazom.

Prevzemam odgovornost za pripravo in predstavitev zaključnega računa Evropskega razvojnega sklada v skladu s členom 20 finančne uredbe za 11. Evropski razvojni sklad.

Od odredbodajalcev in EIB, ki jamčijo za zanesljivost poslanih podatkov, sem pridobil vse potrebne podatke za pripravo zaključnega računa, ki prikazuje sredstva in obveznosti Evropskega razvojnega sklada ter izvrševanje proračuna.

Potrjujem, da sem si na podlagi teh podatkov ter preverjanj, ki so bila po mojem mnenju potrebna za potrditev zaključnega računa, pridobil razumno zagotovilo, da zaključni račun predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja Evropskega razvojnega sklada v vseh pomembnih vidikih.

[podpis] Manfred KRAFF Računovodja 12. julij 2016

IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA SREDSTEV ERS

1. OZADJE

Evropska unija (v nadaljnjem besedilu: EU) sodeluje s številnimi državami v razvoju. Glavni cilj teh dejavnosti je spodbujati gospodarski, socialni in okoljski razvoj, pri čemer je primarni cilj dolgoročno zmanjšanje in izkoreninjenje revščine z zagotavljanjem razvojne in tehnične pomoči državam upravičenkam. Da bi to dosegla, EU oblikuje strategije sodelovanja skupaj s partnerskimi državami in mobilizira finančna sredstva za njihovo izvajanje. Ta sredstva EU, dodeljena za razvojno sodelovanje, se zagotavljajo iz treh virov:

— proračuna EU,

— Evropskega razvojnega sklada in

— Evropske investicijske banke.

Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: ERS) je glavni instrument zagotavljanja pomoči EU za razvojno sodelovanje afriškim, karibskim in pacifiškim državam (v nadaljnjem besedilu: države AKP) ter čezmorskim državam in ozemljem (v nadaljnjem besedilu: ČDO).

ERS se ne financira iz proračuna EU. Določi se z notranjim sporazumom predstavnikov držav članic, ki sedijo v Svetu, upravlja pa ga poseben odbor. Evropska Komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je odgovorna za finančno izvrševanje dejavnosti, ki se izvajajo s sredstvi ERS, Evropska investicijska banka (v nadaljnjem besedilu: EIB) pa upravlja Sklad za spodbujanje naložb.

V obdobju 2014–2020 bo geografska pomoč, dodeljena državam AKP in ČDO, še naprej financirana predvsem iz ERS. Vsak ERS je običajno sklenjen za približno pet let in ga ureja posebna finančna uredba, ki zahteva pripravo računovodskih izkazov za vsak posamezni ERS. V skladu z navedenim se računovodski izkazi pripravljajo za vsak ERS posebej v zvezi z delom, ki ga upravlja Komisija. Ti računovodski izkazi so prikazani tudi v agregatni obliki, da se zagotovi celovit pregled nad finančnim stanjem sredstev, za katera je odgovorna Komisija.

Sodelujoče države članice so notranji sporazum o ustanovitvi 11. ERS podpisale na zasedanju Sveta junija 2013 (1). Veljati je začel 1. marca 2015. Da med zaključkom veljavnosti 10. ERS in začetkom veljavnosti 11. ERS ne bi prišlo do prekinitve delovanja skladov, je Komisija predlagala prehodne ukrepe, t. i. premostitveni sklad (2). Premostitveni sklad je predstavljen v okviru 11. ERS.

Hkrati je bila spremenjena finančna uredba za 10. ERS (3) in sprejeta nova finančna uredba, ki se uporablja za prehodno obdobje (4). Veljati sta začeli 30. maja 2014. Svet je 2. marca 2015 sprejel finančno uredbo za 11. ERS (5) in izvedbena pravila (6). Veljati so začeli 6. marca 2015.

V okviru Sporazuma o partnerstvu AKP-ES je bil ustanovljen Sklad za spodbujanje naložb. Sklad za spodbujanje naložb upravlja EIB, namenjen pa je podpiranju razvoja zasebnega sektorja v državah AKP ter financira zlasti, vendar ne izključno, zasebne naložbe. Zasnovan je kot obnovljiv sklad, kar pomeni, da se lahko povračila posojil ponovno uporabijo za druge dejavnosti. Sklad je torej samoobnovljiv in finančno neodvisen. Ker Sklada za spodbujanje naložb ne upravlja Komisija, njegov zaključni račun ni konsolidiran v prvem delu zaključnega računa (računovodski izkazi ERS ter ustrezno poročilo o finančnem izvrševanju). Računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb so prikazani v ločenem delu zaključnega računa (del II), da se zagotovi celotna slika razvojne pomoči ERS (7).

2. KAKO SE FINANCIRA ERS?

Evropski svet je na zasedanju 2. decembra 2013 sprejel večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020. V tem okviru je bilo sklenjeno, da geografsko sodelovanje z državami AKP ne bo vključeno v proračun EU, temveč se bo še naprej financiralo prek veljavnega medvladnega ERS.

Proračun EU se sprejme za eno leto, tako da se v skladu s proračunskim načelom enoletnosti odhodki in prihodki načrtujejo in odobrijo za eno leto. ERS pa je za razliko od proračuna EU sklad, ki deluje po načelu večletnosti. Vsak ERS določa skupni sklad za izvajanje razvojnega sodelovanja za obdobje, ki običajno traja pet let. Ker se sredstva dodeljujejo na večletni osnovi, se dodeljena sredstva lahko porabljajo skozi celotno obdobje ERS. Odsotnost proračunske enoletnosti je poudarjena pri proračunskem poročanju, saj se proračunsko izvrševanje ERS ugotavlja glede na skupna sredstva.

Sredstva ERS so „ad hoc“ prispevki držav članic EU. Predstavniki držav članic se približno vsakih pet let sestanejo na medvladni ravni, da bi odločili o skupnem znesku, ki bo dodeljen skladu, ter o nadzoru njegovega izvrševanja. Komisija nato upravlja sklad v skladu s politiko Unije na področju razvojnega sodelovanja. Države članice imajo vzporedno s politiko Unije tudi nacionalne razvojne politike in politike pomoči, zato morajo svoje politike usklajevati s politikami EU in zagotavljati, da se te med seboj dopolnjujejo.

Poleg zgoraj navedenih prispevkov lahko države članice sklenejo tudi sporazume o sofinanciranju ali vplačajo prostovoljne finančne prispevke v ERS.

3. POROČANJE OB KONCU LETA

3.1. ZAKLJUČNI RAČUN

Računovodja je odgovoren za pripravo zaključnega računa ter zagotovitev, da ta predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja ERS.

Zaključni račun je prikazan na naslednji način:

Del I: Sredstva, ki jih upravlja Komisija

(i) Računovodski izkazi ERS

(ii) Poročilo o finančnem izvrševanju ERS

Del II: Skladi, ki jih upravlja EIB

(i) Računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb

Poleg tega je od leta 2014, ko je bil ustanovljen skrbniški sklad v okviru ERS (glej točko 3.2 spodaj), skupaj s konsolidiranim (ERS in skrbniški sklad) zaključnim računom spodaj predstavljen še njegov zaključni račun.

Komisija do 31. julija naslednjega leta sprejme zaključni račun in ga predloži Evropskemu parlamentu in Svetu v razrešnico.

3.2. SKRBNIŠKI SKLAD BÊKOU

V skladu s členom 187(1) finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Unije, in členom 42 finančne uredbe, ki se uporablja za prehodno obdobje, lahko Komisija ustanavlja skrbniške sklade za zunanje ukrepe v okviru sporazumov, sklenjenih z drugimi donatorji. Ti skrbniški skladi se lahko ustanovijo za ukrepe v izrednih razmerah, ukrepe po izrednih razmerah in tematske ukrepe. V skladu s členom 187(6) finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Unije, je računovodja skrbniškega sklada Unije računovodja Komisije.

Prvi skrbniški sklad EU, v katerem sodeluje več donatorjev, poimenovan Bêkou, so 15. julija 2014 ustanovile EU, Nemčija, Francija in Nizozemska, njegov cilj pa je spodbujati stabilizacijo in obnovo v Srednjeafriški republiki. Najdaljše trajanje skrbniškega sklada Bêkou je 60 mesecev.

Ker je bil skrbniški sklad Bêkou ustanovljen v okviru ERS, je njegov zaključni račun konsolidiran z zaključnim računom ERS.

4. REVIZIJA IN RAZREŠNICA

4.1. REVIZIJA

Zaključni račun in upravljanje sredstev ERS nadzira zunanji revizor, tj. Evropsko računsko sodišče (v nadaljnjem besedilu: Računsko sodišče), ki za Svet in Evropski parlament pripravi letno poročilo.

4.2. RAZREŠNICA

Končna kontrola je razrešnica za finančno izvrševanje sredstev ERS za dano proračunsko leto. Organ, ki daje razrešnico za ERS, je Evropski parlament. To pomeni, da se po reviziji in dokončni pripravi zaključnega računa Evropski parlament na priporočilo Sveta odloči, ali bo Komisiji podelil razrešnico za finančno izvrševanje sredstev ERS za dano proračunsko leto. Ta odločitev temelji na pregledu zaključnega računa ter letnega poročila Računskega sodišča (ki vključuje uradno izjavo o zanesljivosti) in odgovorov Komisije nanj, upošteva pa tudi nadaljnja vprašanja in zahteve po dodatnih informacijah, naslovljene na Komisijo.

RAČUNOVODSKI IZKAZI IN POJASNILA – SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA KOMISIJA (1)

KAZALO

RAČUNOVODSKI IZKAZI IN POJASNILA – SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA KOMISIJA 6

RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS 7

BILANCA STANJA ERS 7

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA ERS 8

IZKAZ FINANČNEGA IZIDA ERS 9

IZKAZ SPREMEMB ERS V ČISTIH SREDSTVIH 10

BILANCA STANJA PO ERS 11

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA PO ERS 12

IZKAZ SPREMEMB V NETO SREDSTVIH PO ERS 13

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM ERS 15

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA BÊKOU 39

POTRDITEV ZAKLJUČNEGA RAČUNA 40

OZADJE SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU 41

BILANCA STANJA SKRBNIŠKEGA SKLADA BÊKOU 41

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA SKRBNIŠKEGA SKLADA BÊKOU 42

IZKAZ FINANČNEGA IZIDA SKRBNIŠKEGA SKLADA BÊKOU 42

IZKAZ SPREMEMB SKRBNIŠKEGA SKLADA BÊKOU V ČISTIH SREDSTVIH 42

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM SKRBNIŠKEGA SKLADA BÊKOU 43

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS IN SKRBNIŠKEGA SKLADA BÊKOU 47

KONSOLIDIRANA BILANCA STANJA 47

KONSOLIDIRANI IZKAZ FINANČNEGA USPEHA 48

KONSOLIDIRANI IZKAZ FINANČNEGA IZIDA 48

KONSOLIDIRANI IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH 49

POROČILO ERS O FINANČNEM IZVRŠEVANJU 50

RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS (8)

BILANCA STANJA ERS

v milijonih EUR Pojasnilo 31. 12. 2015 31. 12. 2014 NEKRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 2.1 516 472 Prispevki za skrbniški sklad 2.2 34 39 550 511 KRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 2.3 1 145 1 403 Terjatve 2.4 171 84 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 2.6 504 391 1 820 1 879 SREDSTVA SKUPAJ 2 370 2 389 NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI Rezervacije 2.7 (4) — Obveznosti iz poslovanja 2.8 (10) (34) (14) (34) KRATKOROČNE OBVEZNOSTI Obveznosti iz poslovanja 2.9 (1 376 ) (1 423 ) (1 376 ) (1 423 ) OBVEZNOSTI SKUPAJ (1 390 ) (1 457 ) ČISTA SREDSTVA 980 932 SREDSTVA IN REZERVE Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS 2.10 38 873 35 673 Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej 2.11 2 252 2 252 Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let (36 994 ) (33 468 ) Poslovni izid za zadevno leto (3 152 ) (3 526 ) ČISTA SREDSTVA 980 932





IZKAZ FINANČNEGA USPEHA ERS

v milijonih EUR Pojasnilo 2015 2014 PRIHODKI IZ POSLOVANJA 3.2 132 132 ODHODKI IZ POSLOVANJA Odhodki iz poslovanja 3.3 (3 179 ) (3 650 ) Upravni odhodki 3.4 (113) (22) (3 291 ) (3 671 ) PRESEŽEK/(PRIMANJKLJAJ) IZ POSLOVANJA (3 160 ) (3 539 ) Finančni prihodki 3.5 8 13 Finančne obremenitve (0) (0) PRESEŽEK/(PRIMANJKLJAJ) IZ FINANCIRANJA 8 13 POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO (3 152 ) (3 526 )





IZKAZ FINANČNEGA IZIDA ERS

v milijonih EUR Pojasnilo 2015 2014 Poslovni izid za zadevno leto (3 152 ) (3 526 ) POSLOVANJE Redni prispevki držav članic 3 232 3 068 (Razveljavitev) izgub zaradi oslabitve terjatev 1 14 (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja 214 (165) (Povečanje)/zmanjšanje prispevkov za skrbniški sklad 5 (39) (Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnih terjatev (*) (88) (15) Povečanje/(zmanjšanje) nekratkoročnih obveznosti (20) 9 Povečanje/(zmanjšanje) kratkoročnih obveznosti (**) (211) 152 Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev 132 134 ČISTI DENARNI TOK 113 (368) Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov 113 (368) Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta 2.6 391 759 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta 2.6 504 391





IZKAZ SPREMEMB ERS V ČISTIH SREDSTVIH

v milijonih EUR Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A)–(B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) STANJE NA DAN 31. 12. 2013 45 691 13 162 32 529 (33 468 ) 2 252 1 313 Povečanje kapitala – redni prispevki — (3 144 ) 3 144 — — 3 144 Poslovni izid za zadevno leto — — — (3 526 ) — (3 526 ) STANJE NA DAN 31. 12. 2014 45 691 10 018 35 673 (36 994 ) 2 252 932 Povečanje kapitala – prispevki (4 795 ) 4 795 — — 4 795 Zmanjšanje kapitala – sredstva, dodeljena iz premostitvenega sklada (1 595 ) (1 595 ) (1 595 ) Pripoznanje kapitala 11. ERS 29 367 29 367 — — Poslovni izid za zadevno leto — — — (3 152 ) — (3 152 ) STANJE NA DAN 31. 12. 2015 73 464 34 590 38 873 (40 146 ) 2 252 980





BILANCA STANJA PO ERS

v milijonih EUR 31. 12. 2015 31. 12. 2014 Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS NEKRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 2.1 — 63 368 84 — 17 411 44 Prispevki za skrbniški sklad 2.2 — — — 34 39 — 63 368 118 — 17 411 83 KRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 2.3 3 67 879 195 5 142 1 178 77 Terjatve 2.4 1 65 103 2 3 66 15 0 Povezani računi 2.5 214 657 1 190 — 216 810 — 607 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 2.6 — — — 504 — — — 391 218 790 2 172 701 224 1 018 1 193 1 076 SREDSTVA SKUPAJ 218 853 2 541 819 224 1 035 1 604 1 159 NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI Rezervacije 2.7 — — — (4) — — — — Obveznosti iz poslovanja 2.8 — — (10) — — — (34) — — — (10) (4) — — (34) — KRATKOROČNE OBVEZNOSTI Obveznosti iz poslovanja 2.9 (3) (128) (1 174 ) (71) (10) (175) (1 195 ) (43) Povezani računi 2.5 — — — (2 062 ) — — (1 633 ) — (3) (128) (1 174 ) (2 132 ) (10) (175) (2 828 ) (43) OBVEZNOSTI SKUPAJ (3) (128) (1 184 ) (2 136 ) (10) (175) (2 862 ) (43) ČISTA SREDSTVA 214 726 1 357 (1 317 ) 214 860 (1 258 ) 1 116 SREDSTVA IN REZERVE Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS 2.10 12 164 10 973 15 737 — 12 840 11 699 11 134 — Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej 2.11 627 1 625 — — 627 1 625 — — Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS 2.12 (2 476 ) 2 376 35 65 (3 147 ) 1 758 (209) 1 597 Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let (10 107 ) (14 223 ) (12 183 ) (482) (10 114 ) (13 988 ) (9 356 ) (10) Poslovni izid za zadevno leto 6 (26) (2 232 ) (901) 8 (235) (2 828 ) (472) 214 726 1 357 (1 317 ) 214 860 (1 258 ) 1 116 ČISTA SREDSTVA 214 726 1 357 (1 317 ) 214 860 (1 258 ) 1 116





IZKAZ FINANČNEGA USPEHA PO ERS

v milijonih EUR 2015 2014 Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS PRIHODKI IZ POSLOVANJA 3.2 4 24 99 5 9 43 79 1 ODHODKI IZ POSLOVANJA Odhodki iz poslovanja 3.3 2 (56) (2 297 ) (828) (1) (293) (2 881 ) (475) Upravni odhodki 3.4 (0) — (34) (79) — 0 (22) — 2 (56) (2 331 ) (907) (1) (293) (2 903 ) (475) PRESEŽEK/(PRIMANJKLJAJ) IZ POSLOVANJA 6 (32) (2 232 ) (902) 8 (249) (2 824 ) (474) Finančni prihodki 3.5 (0) 6 0 2 0 15 (3) 2 Finančne obremenitve — — 0 (0) — — (0) — PRESEŽEK/(PRIMANJKLJAJ) IZ FINANCIRANJA (0) 6 1 2 0 15 (4) 2 POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO 6 (26) (2 232 ) (901) 8 (235) (2 828 ) (472)





IZKAZ SPREMEMB V NETO SREDSTVIH PO ERS

v milijonih EUR 8. ERS Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A)–(B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS (F) Čista sredstva skupaj (C)+(D)+(E)+(F) STANJE NA DAN 31. 12. 2013 12 840 — 12 840 (10 114 ) 627 (3 083 ) 270 Prerazporeditve v/iz 10. ERS — (64) (64) Poslovni izid za zadevno leto — 8 8 STANJE NA DAN 31. 12. 2014 12 840 — 12 840 (10 107 ) 627 (3 147 ) 214 Zmanjšanje kapitala – sredstva, dodeljena iz premostitvenega sklada (676) (676) (676) Prerazporeditve v/iz 10. ERS — (6) (6) Prerazporeditve v/iz 11. ERS — 676 676 Poslovni izid za zadevno leto — 6 6 STANJE NA DAN 31. 12. 2015 12 164 12 164 (10 100 ) 627 (2 476 ) 214





v milijonih EUR 9. ERS Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A)–(B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS (F) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31. 12. 2013 11 699 — 11 699 (13 988 ) 1 625 2 130 1 467 Prerazporeditve v/iz 10. ERS — (372) (372) Poslovni izid za zadevno leto — (235) (235) STANJE NA DAN 31. 12. 2014 11 699 — 11 699 (14 223 ) 1 625 1 758 860 Zmanjšanje kapitala – sredstva, dodeljena iz premostitvenega sklada (727) (727) (727) Prerazporeditve v/iz 10. ERS — (109) (109) Prerazporeditve v/iz 11. ERS — 727 727 Poslovni izid za zadevno leto — (26) (26) STANJE NA DAN 31. 12. 2015 10 973 10 973 (14 249 ) 1 625 2 376 726





v milijonih EUR 10. ERS Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A)–(B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS (F) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31. 12. 2013 21 152 13 162 7 990 (9 365 ) — 952 (423) Povečanje kapitala – prispevki — (3 144 ) 3 144 3 144 Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS — (936) (936) Prerazporeditve v/iz 11. ERS (225) (225) Prerazporeditev poslovnega izida, ki se prenese naprej – zakladnica – iz 10. ERS v 11. ERS 10 10 Poslovni izid za zadevno leto — (2 828 ) (2 828 ) STANJE NA DAN 31. 12. 2014 21 152 10 018 11 134 (12 183 ) — (209) (1 258 ) Povečanje kapitala – prispevki (4 795 ) 4 795 4 795 Zmanjšanje kapitala – sredstva, dodeljena iz premostitvenega sklada (192) (192) (192) Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS — 84 84 Prerazporeditve v/iz 11. ERS — 160 160 Poslovni izid za zadevno leto — (2 232 ) (2 232 ) STANJE NA DAN 31. 12. 2015 20 960 5 223 15 737 (14 415 ) — 35 1 357





v milijonih EUR 11. ERS Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A)–(B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS (F) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31. 12. 2013 — — — — — — Povečanje kapitala – redni prispevki — — — — Prerazporeditve v/iz 8., 9. in 10. ERS — — 1 597 1 597 Prerazporeditev poslovnega izida, ki se prenese naprej – zakladnica – iz 10. ERS v 11. ERS (10) (10) Poslovni izid za zadevno leto — (472) (472) STANJE NA DAN 31. 12. 2014 — — — (482) 1 597 1 116 Pripoznanje kapitala 11. ERS v skladu z Notranjim sporazumom 29 301 29 301 — — Prerazporeditve v/iz 8., 9. in 10. ERS — (1 532 ) (1 532 ) Poslovni izid za zadevno leto — (901) (901) STANJE NA DAN 31. 12. 2015 29 301 29 301 — (1 382 ) 65 (1 317 )

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM ERS

1. POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE

1.1. PRAVNA PODLAGA IN RAČUNOVODSKA PRAVILA

Računovodski izkazi za ERS se v skladu s členom 46 finančne uredbe za ERS pripravijo na temelju pravil računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka, ki so izpeljana iz mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (MRSJS). Računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja Komisije, se uporabljajo v vseh institucijah in organih EU za vzpostavitev enotnega sklopa pravil za računovodstvo, vrednotenje in predstavitev zaključnega računa, da se uskladi proces priprave računovodskih izkazov in konsolidacije, kakor zahteva člen 152 finančne uredbe EU. Ta pravila se uporabljajo tudi za ERS ob upoštevanju posebne narave njegovih dejavnosti.

1.2. RAČUNOVODSKA NAČELA

Splošna izhodišča (tj. računovodska načela), ki se uporabljajo pri pripravi računovodskih izkazov, so določena v računovodskem pravilu EU št. 1 „Računovodski izkazi“ (in so enaka kot v MRSJS 1), in sicer: pošteno predstavljanje, računovodenje na podlagi nastanka poslovnega dogodka, časovna neomejenost delovanja, doslednost predstavljanja, združevanje, pobotanje in primerjalne informacije. V skladu s členom 144 finančne uredbe EU so kvalitativne značilnosti finančnega poročanja ustreznost, zanesljivost, razumljivost in primerljivost.

1.3. PODLAGA ZA PRIPRAVO

1.3.1. Valuta in osnova za preračunavanje

Zaključni račun je predstavljen v milijonih eurov, saj je euro funkcijska valuta in valuta poročanja EU. Posli v tujih valutah se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan teh poslov. Stanja denarnih sredstev in obveznosti ob koncu leta, izražena v tujih valutah, se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan 31. decembra.

Devizni tečaj eura

Valuta 31. 12. 2015 31. 12. 2014 Valuta 31. 12. 2015 31. 12. 2014 BGN 1,9558 1,9558 LTL — 3,4528 CZK 27,0230 27,7350 PLN 4,2639 4,2732 DKK 7,4626 7,4453 RON 4,5240 4,4828 GBP 0,7340 0,7789 SEK 9,1895 9,3930 HRK 7,6380 7,6580 CHF 1,0835 1,2024 HUF 315,9800 315,5400 JPY 131,0700 145,2300 USD 1,0887 1,2141

1.3.2. Uporaba ocen

Računovodski izkazi v skladu s standardi MRSJS in splošno sprejetimi računovodskimi načeli nujno vključujejo zneske, ki temeljijo na ocenah in predpostavkah vodstva na podlagi najzanesljivejših razpoložljivih podatkov. Pomembne ocene vključujejo med drugim zneske za obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih, rezervacije, finančno tveganje v zvezi z zalogami in terjatvami, prehodno nezaračunane prihodke in vnaprej vračunane stroške, pogojna sredstva in obveznosti ter stopnjo oslabitve neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev. Dejanski rezultati se lahko razlikujejo od navedenih ocen. Spremembe ocen se kažejo v obdobju, v katerem postanejo znane.

1.4. BILANCA STANJA

1.4.1 Neopredmetena sredstva

Pridobljene licence za računalniško programsko opremo so izkazane po nabavni vrednosti, zmanjšani za skupno vrednost amortizacije in izgub zaradi oslabitve. Ta sredstva se amortizirajo po metodi enakomernega časovnega amortiziranja v ocenjeni dobi koristnosti. Ocenjena doba koristnosti neopredmetenih sredstev je odvisna od njihove specifične ekonomske ali pravne življenjske dobe, določene v sporazumu. Notranje razvita neopredmetena sredstva so usredstvena, ko so izpolnjena ustrezna merila iz računovodskih pravil EU za to. Stroški, ki jih je mogoče usredstviti, zajemajo vse neposredno pripisljive stroške, potrebne za ustvarjanje, proizvajanje in pripravo sredstva, da lahko deluje tako, kot je nameravalo poslovodstvo. Stroški, povezani z raziskovalnimi dejavnostmi, stroški razvoja, ki jih ni mogoče usredstviti, in stroški vzdrževanja se pripoznajo kot odhodki, ko nastanejo.

1.4.2 Opredmetena osnovna sredstva

Vsa opredmetena osnovna sredstva so izkazana po nabavni vrednosti, zmanjšani za skupno vrednost amortizacije in izgub zaradi oslabitve. Nabavna vrednost vključuje odhodke, ki jih je mogoče neposredno pripisati pridobitvi ali gradnji sredstva. Poznejši stroški se vključijo v knjigovodsko vrednost sredstva ali pripoznajo kot ločeno sredstvo, kakor je primerno, le, kadar je verjetno, da bodo prihodnje gospodarske koristi ali storitvene zmožnosti, povezane s to postavko, pritekale v subjekt in je mogoče te stroške zanesljivo izmeriti. Stroški popravil in vzdrževanja se knjižijo v breme izkaza finančnega uspeha v proračunskem obdobju, v katerem so nastali. Zemljišča in umetniška dela se ne amortizirajo, ker se šteje, da imajo neomejeno dobo koristnosti. Sredstva v gradnji se ne amortizirajo, ker ta sredstva še niso na razpolago za uporabo. Amortizacija drugih sredstev se obračuna po metodi enakomernega časovnega amortiziranja, tako da se njihovi stroški pripišejo njihovi preostali vrednosti v ocenjeni dobi koristnosti:

Vrsta sredstva Stopnja enakomernega časovnega amortiziranja Zgradbe 4 % do 10 % Naprave in oprema 10 % do 25 % Pohištvo in vozila 10 % do 25 % Vgrajena oprema 10 % do 33 % Računalniška strojna oprema 25 % do 33 % Drugo 10 % do 33 %

Dobički ali izgube pri odtujitvah se določijo s primerjavo iztržka, zmanjšanega za odhodke za prodajo, s knjigovodsko vrednostjo odtujenega sredstva in so zajeti v izkazu finančnega uspeha.

Najemi

Kadar subjekt nosi večino vseh tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, se najemi opredmetenih osnovnih sredstev razvrstijo kot finančni najemi. Finančni najemi so usredstveni na začetku najema po pošteni vrednosti najetega sredstva ali sedanji vrednosti najmanjše vsote najemnin, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Obresti teh najemnin se knjižijo v breme odhodkov med trajanjem najema po stalni obrestni meri za preostali del obveznosti za vsako obdobje. Obveznosti v zvezi z najemnino brez finančnih stroškov so vključene kot obveznosti. Sredstva v finančnem najemu se amortizirajo skozi dobo koristnosti sredstva ali skozi dobo trajanja najema, pri čemer se upošteva krajše od obeh obdobij.

Kadar nosi večji del tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, najemodajalec, se najemi razvrstijo kot poslovni najemi. Najemnine, plačane za poslovne najeme, se knjižijo v breme izkaza finančnega uspeha po metodi enakomernega časovnega amortiziranja za čas trajanja najema.

1.4.3 Oslabitev nefinančnih sredstev

Sredstva, ki imajo neomejeno dobo koristnosti, se ne amortizirajo, vendar se vsako leto preveri njihova oslabitev. Pri sredstvih, ki se amortizirajo, se njihova oslabitev preveri, kadar koli dogodki ali spremenjene okoliščine kažejo na to, da njihova knjigovodska vrednost morda ni izterljiva. Izguba zaradi oslabitve se pripozna za znesek, za katerega knjigovodska vrednost sredstva presega njegovo nadomestljivo vrednost. Nadomestljiva vrednost je poštena vrednost, zmanjšana za stroške prodaje, ali vrednost pri uporabi, pri čemer se upošteva višja od obeh vrednosti.

Preostala vrednost in doba koristnosti neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev se preverita ter, kadar je to primerno, popravita vsaj enkrat na leto. Knjigovodska vrednost sredstva se takoj odpiše do višine nadomestljive vrednosti, če je knjigovodska vrednost sredstva večja od ocenjene nadomestljive vrednosti. Če razlogi za oslabitev, ki je bila pripoznana v prejšnjih letih, ne obstajajo več, se prej pripoznana izguba zaradi oslabitve ustrezno razveljavi.

1.4.4 Finančna sredstva

Finančna sredstva so razvrščena v naslednje kategorije: finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid; posojila in terjatve; finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo in za prodajo razpoložljiva finančna sredstva. Razvrstitev finančnih instrumentov se določi ob začetnem pripoznanju in se ponovno ovrednoti ob vsakem datumu bilance stanja.

(i) Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid

Finančno sredstvo se v to kategorijo razvrsti, če se pridobi predvsem za namene kratkoročne prodaje ali če tako določi subjekt. V to kategorijo so razvrščeni tudi izvedeni finančni instrumenti. Sredstva iz te kategorije so razvrščena kot gibljiva sredstva, če se zanje pričakuje, da bodo odtujena v 12 mesecih od datuma bilance stanja. V tem proračunskem letu subjekt ni imel nobenih naložb iz te kategorije.

(ii) Posojila in terjatve

Posojila in terjatve so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili, ki ne kotirajo na delujočem trgu. Nastanejo, ko subjekt zagotovi denarna sredstva, blago ali storitve neposredno dolžniku brez namena trgovanja s terjatvijo. Vključena so v stalna sredstva, razen kadar je zapadlost v 12 mesecih od datuma bilance stanja.

(iii) Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo

Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili in določeno zapadlostjo v plačilo, ki jih subjekt namerava in zmore posedovati do zapadlosti. V tem proračunskem letu subjekt ni imel nobenih naložb iz te kategorije.

(iv) Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so neizvedena finančna sredstva, ki so označena za v to kategorijo ali niso razvrščena v nobeno od drugih kategorij. Razvrščena so bodisi kot kratkoročna bodisi kot nekratkoročna sredstva glede na časovno obdobje, v katerem jih namerava subjekt odtujiti, kar je običajno preostala zapadlost na datum bilance stanja.

1.4.5 Zneski predhodnega financiranja

Predhodno financiranje je plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno na več plačil v obdobju, ki je določeno v dani pogodbi, sklepu, sporazumu ali temeljnem pravnem aktu. Likvidna sredstva ali predujem se porabijo za namen, za katerega so bila zagotovljena, v obdobju, določenem v sporazumu, ali se povrnejo. Če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora predujem v okviru predhodnega financiranja vrniti subjektu. Znesek predhodnega financiranja se (delno ali v celoti) zmanjša s priznanjem upravičenih stroškov (ki so priznani kot odhodki) in vrnjenih zneskov.

Ob koncu leta se neobračunani zneski predhodnega financiranja merijo po zneskih, prvotno pripoznanih v bilanci stanja, zmanjšanih za v danem obdobju vrnjene zneske in nastale upravičene odhodke, vključno z ocenjenimi zneski, kjer je to potrebno.

1.4.6 Terjatve in izterljivi zneski

Terjatve in izterljivi zneski so izkazani po prvotnem znesku, zmanjšanem za odpis zaradi oslabitve. Odpis zaradi oslabitve se ugotovi, kadar obstaja nepristranski dokaz, da subjekt ne bo mogel izterjati vseh zapadlih zneskov po prvotnih pogojih za terjatve. Znesek odpisa je razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in njegovo nadomestljivo vrednostjo. Znesek odpisa se pripozna v izkazu finančnega uspeha.

1.4.7 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki so finančni instrumenti in so razvrščeni kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva. Zajemajo gotovino v blagajni, bančne vloge na odpoklic ali kratkoročne bančne vloge ter druge kratkoročne visoko likvidne naložbe s prvotno zapadlostjo treh mesecev ali manj.

1.4.8 Rezervacije

Rezervacije se pripoznajo, kadar ima subjekt sedanjo pravno ali posredno obvezo do tretjih oseb zaradi preteklih dogodkov, kadar je verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odliv sredstev, in kadar se lahko znesek zanesljivo oceni. Rezervacije se ne pripoznavajo za izgube iz prihodnjega poslovanja. Znesek rezervacij je najboljša ocena odhodkov, ki bodo po pričakovanjih potrebni za poravnavo sedanje obveze na datum poročanja. Kadar rezervacija zajema večje število postavk, se obveza oceni z ovrednotenjem vseh možnih izidov glede na z njimi povezane verjetnosti (metoda „pričakovane vrednosti“).

1.4.9 Obveznosti iz poslovanja

Znaten del obveznosti subjekta iz poslovanja ni povezan z nabavo blaga ali storitev, temveč so to neplačani zahtevki za povračilo stroškov upravičencev do subvencij ali drugih sredstev EU. Ko je prejet zahtevek za povračilo stroškov, se izkažejo kot obveznosti iz poslovanja za zahtevani znesek. Po preveritvi in priznanju upravičenih stroškov pa se obveznosti iz poslovanja vrednotijo po priznanem in upravičenem znesku.

Obveznosti iz poslovanja, ki izhajajo iz nabave blaga in storitev, se pripoznajo ob prejemu računa za prvotni znesek, ustrezni odhodki pa se vknjižijo v računovodske izkaze, ko je blago dobavljeno oziroma so storitve opravljene ter jih subjekt sprejme.

1.4.10 Aktivne in pasivne časovne razmejitve

Ob koncu obračunskega obdobja se vnaprej vračunani odhodki pripoznajo na podlagi ocenjenega zneska obveznosti prenosa za zadevno obdobje. Tudi prihodki se obračunajo v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu leta, če račun še ni izdan, subjekt pa je že opravil zadevno storitev ali dobavil zadevno blago oziroma obstaja pogodbeni sporazum, se v računovodskih izkazih pripoznajo ustrezni prehodno nezaračunani prihodki. Poleg tega se ob koncu leta, če je račun izdan, zadevne storitve pa še niso bile opravljene oziroma zadevno blago ni bilo dobavljeno, prihodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju.

1.5. IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

1.5.1 Prihodki

Prihodki iz nemenjalnih poslov so davki in transferi, ker prenosnik zagotovi sredstva prejemniku, ne da bi prejemnik v zameno neposredno zagotovil približno enako vrednost. Transferi so pritoki prihodnjih gospodarskih koristi ali možnih storitev iz nemenjalnih poslov, ki niso davki.

Prihodki iz menjalnih poslov od prodaje blaga in storitev se pripoznajo, ko se večina tveganj in koristi, povezanih z lastništvom blaga, prenese na kupca. Prihodki, povezani s poslom, ki vključuje opravljanje storitev, se pripoznajo glede na stopnjo dokončanosti posla na datum poročanja.

1.5.2 Odhodki

Odhodki za menjalne posle, ki nastanejo pri nabavi blaga ali storitev, se pripoznajo, ko so dobave opravljene in jih subjekt sprejme. Vrednotijo se po nabavni vrednosti. Poleg tega se na datum bilance stanja odhodki, povezani s storitvami, zagotovljenimi v danem obdobju, za katere račun še ni bil prejet ali sprejet, pripoznajo v izkazu finančnega uspeha.

Odhodki za nemenjalne posle se nanašajo na prenose na upravičence in so lahko treh vrst: upravičenosti, prenosi po pogodbi ter nepovratna sredstva, prispevki in donacije po lastnem preudarku. Prerazporeditve se pripoznajo kot odhodki v obdobju, v katerem so nastali dogodki, ki so podlaga za prerazporeditev, če obstaja uredba, ki dovoljuje naravo prerazporeditve, ali je bila podpisana pogodba, ki dovoljuje prerazporeditev; če upravičenec izpolnjuje morebitna merila za upravičenost in če je mogoče zadovoljivo oceniti znesek.

Kadar je prejet zahtevek za plačilo ali povračilo stroškov, ki izpolnjuje merila za pripoznanje, se pripozna kot odhodek za upravičen znesek. Ob koncu leta se nastali upravičeni odhodki, ki so dolgovani upravičencem, vendar še niso prikazani, ocenijo in izkažejo kot vnaprej vračunani odhodki.

1.6. POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI

1.6.1 Pogojna sredstva

Pogojno sredstvo je možno sredstvo, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katerega obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom subjekta. Pogojno sredstvo se razkrije, ko je pritok gospodarskih koristi ali možnih storitev verjeten.

1.6.2 Pogojne obveznosti

Pogojna obveznost je možna obveznost, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katere obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom subjekta, ali sedanja obveza, ki izhaja iz preteklih dogodkov, vendar se ne pripozna, ker: ni verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitveno zmožnost, ali, v redkih okoliščinah, ko zneska obveze ni mogoče izmeriti dovolj zanesljivo.

1.7. SOFINANCIRANJE

Prejeti prispevki za sofinanciranje izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov in so prikazani kot obveznosti iz poslovanja do držav članic, držav nečlanic in drugih. ERS mora prispevke uporabiti za zagotavljanje storitev tretjim osebam, v nasprotnem primeru pa mora sredstva (prejete prispevke) vrniti. Neporavnane obveznosti iz poslovanja, ki se nanašajo na sporazume o sofinanciranju, predstavljajo prejete prispevke za sofinanciranje, zmanjšane za nastale odhodke, povezane s projektom. Te obveznosti ne vplivajo na čista sredstva.

Odhodki v zvezi s projekti sofinanciranja se pripoznajo ob nastanku. Ustrezen znesek prispevkov se pripozna kot prihodki iz poslovanja, učinka na poslovni izid za zadevno leto pa ni.

2. POJASNILA K BILANCI STANJA

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

2.1. PREDHODNO FINANCIRANJE

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2015 31. 12. 2014 Predhodno financiranje — 63 368 84 516 472 Skupaj — 63 368 84 516 472





v milijonih EUR 31. 12. 2015 31. 12. 2014 Neposredno upravljanje 65 72 Izvedle: Komisija 43 47 Izvajalske agencije EU 1 3 Delegacije EU 21 22 Posredno upravljanje 451 400 Izvedli: Tretje države 25 22 Mednarodne organizacije 90 127 EIB in EIS 323 223 Subjekti javnega prava 10 24 Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve 3 4 Skupaj 516 472

V pogodbah je pogosto določeno, da se pred začetkom del, dobavo blaga ali opravljanjem storitev izplačajo predujmi. Včasih razporedi plačil v pogodbah predvidevajo izplačila na podlagi poročil o napredku. Predhodno financiranje se običajno izplača v valuti države ali ozemlja, kjer se izvršuje projekt.

Čas izterljivosti ali uporabe predhodnega financiranja določa, ali se slednje razkrije kot kratkoročno ali nekratkoročno sredstvo iz naslova predhodnega financiranja. Uporaba je določena z zadevnim sporazumom v zvezi s projektom. Vsako vračilo ali poraba, ki zapade v 12 mesecih po datumu poročanja, se razkrije kot kratkoročno predhodno financiranje. Ker je veliko projektov ERS dolgoročne narave, morajo biti z njimi povezani predujmi na razpolago več kot eno leto. Zato so ti zneski predhodnega financiranja prikazani kot nekratkoročna sredstva, ker pa bosta 8. in 9. ERS prenehala obstajati, je večina predhodnega financiranja kratkoročnega.

Povečanje nekratkoročnega predhodnega financiranja za 44 milijonov EUR v primerjavi z 31. decembrom 2014 je v glavnem posledica izvajanja novih pogodb v okviru 11. ERS in podaljšanja dveh pomembnih pogodb v okviru 9. ERS.

2.2. PRISPEVKI ZA SKRBNIŠKI SKLAD

Ta postavka zajema znesek, plačan kot prispevek skrbniškemu skladu EU Bêkou, zmanjšan za ocenjeni sorazmerni delež stroškov skrbniškega sklada.

Prispevke skrbniškega sklada izvršuje ERS v okviru neposrednega upravljanja.

KRATKOROČNA SREDSTVA

2.3. PREDHODNO FINANCIRANJE

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2015 31. 12. 2014 Predhodno financiranje (bruto) 14 265 3 032 939 4 250 4 335 Obračunano prek presečnega datuma (11) (198) (2 153 ) (744) (3 105 ) (2 932 ) Skupaj 3 67 879 195 1 145 1 403





v milijonih EUR 31. 12. 2015 31. 12. 2014 Neposredno upravljanje 284 227 Izvedle: Komisija 123 116 Izvajalske agencije EU 1 4 Delegacije EU 159 106 Posredno upravljanje 861 1 176 Izvedli: Tretje države 229 257 Mednarodne organizacije 336 494 EIB in EIS 235 357 Subjekti javnega prava 56 41 Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve 5 24 Subjekti zasebnega prava, ki izvajajo javno-zasebno partnerstvo 0 2 Skupaj 1 145 1 403

Zmanjšanje kratkoročnega predhodnega financiranja za 298 milijonov EUR v primerjavi z 31. decembrom 2014 je v glavnem posledica številnih obračunov v okviru 9. in 10. ERS.

2.3.1. Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem

Za zavarovanje zneskov predhodnega financiranja se oblikujejo jamstva, ki se sprostijo, ko je plačan zadnji zahtevek v okviru projekta. Na dan 31. decembra 2015 je nominalna vrednost jamstev, ki jih je ERS prejel v zvezi s predhodnim financiranjem, znašala 198 milijonov EUR. Ob koncu leta je bil opravljen poglobljen pregled jamstev zaradi skladnosti z računovodskimi standardi. Po tem pregledu so bila jamstva v zvezi s predhodnim financiranjem v nominalni vrednosti 444 milijonov EUR odpisana kot jamstva, ki ne pripadajo ERS, ampak naročniku.

2.4. TERJATVE

v milijonih EUR Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2015 31. 12. 2014 Terjatve do strank, javnih organov, Efte in tretjih držav 2.4.1 1 5 6 2 13 21 Terjatve do držav članic 2.4.2 — — 90 — 90 0 Aktivne časovne razmejitve 2.4.3 — 60 7 — 67 63 Skupaj 1 65 103 2 171 84





v milijonih EUR 31. 12. 2015 31. 12. 2014 Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov 104 21 Terjatve iz menjalnih poslov 67 63 Skupaj 171 84

2.4.1. Terjatve do strank, javnih organov, Efte in tretjih držav

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2015 31. 12. 2014 Terjatve do strank, javnih organov in tretjih držav 4 22 15 2 42 49 Odpis (3) (17) (10) — (29) (28) Skupaj 1 5 6 2 13 21

2.4.2 Terjatve do držav članic

Terjatve do držav članic vključujejo zneske, ki bodo še prejeti, in zneske, ki bodo odšteti od prihodnjih prispevkov držav članic. To je posledica prilagoditev premostitvenega sklada (glej pojasnilo 2.10 Vpoklicani kapital sklada – delujoči ERS).

v milijonih EUR Države članice Zneski, ki bodo prejeti iz držav članic Zneski, ki bodo odšteti od prispevkov držav članic Čisti znesek na dan 31. 12. 2015 Belgija 1 (5) Danska (2) Grčija 3 Irska 2 Luksemburg — Portugalska 3 Španija 28 Združeno kraljestvo 16 Avstrija (3) Finska — Ciper 1 Češka 7 Estonija 1 Madžarska 8 Litva 1 Latvija 1 Malta — Poljska 18 Slovenija 3 Slovaška 3 Romunija 5 Skupaj 101 (11) 90

2.4.3 Aktivne časovne razmejitve

Aktivne časovne razmejitve vključujejo predvsem natečene obresti na zneske predhodnega financiranja.

2.5. POVEZANI RAČUNI

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2015 Povezani računi 214 657 1 190 (2 062 ) — Skupaj 214 657 1 190 (2 062 ) —

Zaradi večje učinkovitosti je 11. ERS dodeljena ena sama zakladnica, ki zajema vse ERS (9); to ima za posledico posle med različnimi ERS, ki se izravnajo v povezanih računih med različnimi bilancami stanja ERS. Povezani računi so predstavljeni samo v posameznih ERS.

2.6. DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI (10)

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2015 31. 12. 2014 Posebni računi: Finančne institucije držav članic — — — 489 489 378 Tekoči računi: Komercialne banke — — — 14 14 13 Posebni sklad za Demokratično republiko Kongo (***) — — — 1 1 1 Skupaj — — — 504 504 391

Skupno povečanje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov je v glavnem posledica vnaprejšnjih plačil prvih prispevkov za leto 2016, ki so jih nekatere države članice izvršile decembra 2015.

Opozoriti je treba, da imajo države AKP upravičenke v lasti sredstva sistema Stabex, ki zato niso vključena v bilanco stanja ERS. Stabex je kratica za sistem EU za kompenzacijsko financiranje, namenjen stabilizaciji prihodkov od izvoza v državah AKP. Ko se Komisija in država upravičenka (AKP) dogovorita, kako bodo sredstva Stabex porabljena, obe stranki podpišeta sporazum o prenosu. V skladu z določbami člena 211 Četrte Loméjske konvencije (11) (kakor je bila spremenjena) se sredstva prerazporedijo na obrestovan račun z dvema pooblaščenima podpisnikoma (Komisijo in državo upravičenko), ki je bil odprt na ime te države AKP. Sredstva ostanejo na teh računih z dvema podpisnikoma, dokler ni vzpostavljen okvir medsebojnih obveznosti, ki je podlaga za prerazporeditev za določen projekt. Odredbodajalec Komisije ohrani pooblastilo za razpolaganje z računom za zagotovitev, da se sredstva izplačajo, kot je bilo predvideno. Sredstva na teh računih, za katere je potreben dvojni podpis, so last države AKP in se zato ne knjižijo kot sredstva v zaključnih računih ERS. Prerazporeditve na te račune se knjižijo kot plačila Stabex. Za več informacij glej tudi pojasnilo 3.2.1.

Zaradi izboljšanja predstavitve zaključnega računa za leto 2015 je bila pregledana razvrstitev finančnih institucij in bank. Primerjalni podatki za leto 2014 so razkriti temu ustrezno.

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

2.7. REZERVACIJE

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2015 31. 12. 2014 Rezervacije — — — 4 4 — Skupaj — — — 4 4 —

To je ocena zneskov, ki jih bo verjetno treba izplačati več kot 12 mesecev po koncu leta v zvezi s fazo likvidacije in verjetnim sodnim postopkom s Centrom za razvoj podjetništva.

Faza likvidacije, ki jo bo upravljal upravitelj, bo vključevala samo preostale upravne naloge, kot je na primer vodenje arhivov CRP, ki so potrebne, da se zadosti morebitnim upravnim formalnostim, ali upravljanje preostalih pravdnih postopkov, ki jih ni bilo mogoče razrešiti do 31. decembra 2016. Financiral jo bo ERS in na datum priprave računovodskih izkazov ERS je zelo groba proračunska ocena vseh odhodkov, potrebnih za pasivno fazo, znašala 2,6 milijona EUR. Upoštevati bi bilo treba tudi znesek v višini okoli 1,2 milijona EUR, če bo tribunal Mednarodne organizacije dela odločil, da mora CRP plačati odškodnino trem osebam, s katerimi je trenutno v pravdnem postopku. Za več informacij glej tudi pojasnilo 4.2.1.

2.8. OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2015 31. 12. 2014 Sofinanciranje – obveznosti iz poslovanja — — 10 — 10 34 Skupaj — — 10 — 10 34

Sprememba skupnih obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje je pojasnjena v pojasnilu 2.9.1.2.

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

2.9. OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA

v milijonih EUR Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2015 31. 12. 2014 Kratkoročne obveznosti iz poslovanja 2.9.1 0 13 184 17 215 474 Vnaprej vračunani stroški 2.9.2 3 114 684 54 854 722 Odloženi prispevek h kapitalu Sklada 2.9.3 — — 307 — 307 228 Skupaj 3 128 1 174 71 1 376 1 423

2.9.1 Kratkoročne obveznosti iz poslovanja

v milijonih EUR Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2015 31. 12. 2014 Dobavitelji in drugo 2.9.1.1 0 14 153 14 181 403 Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje 2.9.1.2 — (0) 31 (0) 31 67 Razne obveznosti iz poslovanja 2.9.1.3 (0) (1) (0) 4 3 4 Skupaj 0 13 184 17 215 474

Obveznosti iz poslovanja vključujejo izkaze stroškov, ki jih ERS prejme v zvezi z dejavnostmi, za katere se dodeljujejo nepovratna sredstva. V zahtevanem znesku se knjižijo takoj po prejetju zahtevka. Enak postopek se uporablja za račune in dobropise, prejete v okviru dejavnosti javnega naročanja. Zadevni zahtevki za povračilo stroškov so bili upoštevani pri postopkih časovnega preseka ob koncu leta. Na podlagi presečnih podatkov so bili ocenjeni upravičeni zneski pripoznani v izkazu finančnega uspeha.

2.9.1.1 Dobavitelji in drugo

V to postavko so vključene obveznosti do dobaviteljev ter obveznosti do javnih organov in tretjih držav.

Zmanjšanje za 222 milijonov EUR v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja je povezano zlasti z zmanjšanjem obveznosti iz poslovanja do tretjih držav za 224 milijonov EUR.

2.9.1.2 Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje

Skupne nekratkoročne in kratkoročne obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje so se v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja zmanjšale za 60 milijonov EUR.

V letu 2015 so bili prejeti novi prispevki za sofinanciranje s strani Francije (5 milijonov EUR), Združenega kraljestva (1,5 milijona EUR) in drugih držav.

Skupne nekratkoročne in kratkoročne obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje so se zmanjšale za 69 milijonov EUR zaradi pripoznanja prihodkov in odhodkov, povezanih s projekti sofinanciranja (glej pojasnili 3.2.2 in 3.3.2).

2.9.1.3 Razne obveznosti iz poslovanja

Razne obveznosti iz poslovanja obsegajo zlasti nedodeljene denarne prejemke in vrnjena plačila.

2.9.2 Vnaprej vračunani stroški

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2015 31. 12. 2014 Vnaprej vračunani stroški 3 114 684 54 854 722 Skupaj 3 114 684 54 854 722

Ob koncu leta se ocenijo upravičeni odhodki, ki so jih imeli upravičenci do sredstev ERS, vendar jih še niso prijavili. Na podlagi teh presečnih podatkov so ocenjeni upravičeni zneski izkazani kot vnaprej vračunani stroški.

Komisija je v letu 2015 izpopolnila svojo metodologijo za ocenjevanje vnaprej vračunanih stroškov za pogodbe za proračunsko podporo. Brez te izpopolnitve metodologije bi odhodki iz poslovanja znašali 3 545 milijonov EUR namesto 3 671 milijonov EUR, znesek vnaprej vračunanih stroškov pa bi bil za 126 milijonov EUR nižji.

2.9.3 Odloženi prispevek h kapitalu Sklada

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2015 31. 12. 2014 Združeno kraljestvo — — 259 — 259 222 Švedska — — 48 — 48 — Češka — — — — — 4 Litva — — — — — 1 Skupaj — — 307 — 307 228

Podatki zajemajo vnaprej plačane prispevke držav članic.

ČISTA SREDSTVA

2.10. VPOKLICANI KAPITAL SKLADA – DELUJOČI ERS

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj Kapital Sklada 12 840 11 699 21 152 — 45 691 Nevpoklicani kapital Sklada — — (10 018 ) — (10 018 ) Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2014 12 840 11 699 11 134 — 35 673 Kapital Sklada 12 164 10 973 20 960 29 367 73 464 Nevpoklicani kapital Sklada — — (5 223 ) (29 367 ) (34 590 ) Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2015 12 164 10 973 15 737 — 38 873

Kapital Sklada je skupni znesek prispevkov držav članic za ustrezni ERS, kakor je določeno v vsakem od notranjih sporazumov. Nevpoklicana sredstva so začetne dodelitve, ki še niso bile vpoklicane od držav članic.

Vpoklicani kapital Sklada je znesek začetnih dodelitev, ki je bil vpoklican za prerazporeditev s strani držav članic na zakladniške račune.

Kapital 8. in 9. ERS je bil v celoti vpoklican in prejet.

Dejavnosti premostitvenega sklada so bile financirane s sproščenimi sredstvi iz prejšnjih ERS (glej pojasnilo 2.13 Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS).

Sklep Sveta o ustanovitvi premostitvenega sklada določa, da se sredstva, dodeljena v okviru premostitvenega sklada, po začetku veljavnosti Notranjega sporazuma o 11. ERS (2)

odštejejo od prispevkov držav članic, določenih v členu 1(2)(a) notranjih sporazumov o 8., 9. in 10. ERS. Notranji sporazum o 11. ERS je začel veljati 1. marca 2015 in skupni kapital sklada je bil zmanjšan za 1 595 milijonov EUR (8. ERS – 676 milijonov EUR, 8. ERS – 727 milijonov EUR, 10. ERS – 192 milijonov EUR).

Ker je začel veljati Notranji sporazum o ustanovitvi 11. ERS, je bil kapital Sklada, predstavljen v okviru 11. ERS, pripoznan v skladu s Sporazumom.

2.11. VPOKLICANI IN NEVPOKLICANI KAPITAL SKLADA PO DRŽAVAH ČLANICAH

v milijonih EUR Prispevki % Nevpoklicano v 10. ERS 31. 12. 2014 Vpoklicano v letu 2015 Zmanjšanje kapitala 10. ERS Nevpoklicano v 10. ERS 31. 12. 2015 Avstrija 2,41 (241) 111 5 (126) Belgija 3,53 (354) 162 7 (184) Bolgarija 0,14 (14) 6 0 (7) Ciper 0,09 (9) 4 0 (5) Češka 0,51 (51) 23 1 (27) Danska 2,00 (200) 92 4 (104) Estonija 0,05 (5) 2 0 (3) Finska 1,47 (147) 68 3 (77) Francija 19,55 (1 958 ) 900 38 (1 021 ) Nemčija 20,50 (2 053 ) 944 39 (1 070 ) Grčija 1,47 (147) 68 3 (77) Madžarska 0,55 (55) 25 1 (29) Irska 0,91 (91) 42 2 (48) Italija 12,86 (1 288 ) 592 25 (672) Latvija 0,07 (7) 3 0 (4) Litva 0,12 (12) 6 0 (6) Luksemburg 0,27 (27) 12 1 (14) Malta 0,03 (3) 1 0 (2) Nizozemska 4,85 (486) 223 9 (253) Poljska 1,30 (130) 60 2 (68) Portugalska 1,15 (115) 53 2 (60) Romunija 0,37 (37) 17 1 (19) Slovaška 0,21 (21) 10 0 (11) Slovenija 0,18 (18) 8 0 (9) Španija 7,85 (786) 361 15 (410) Švedska 2,74 (274) 126 5 (143) Združeno kraljestvo 14,82 (1 485 ) 682 28 (774) Skupaj 100,00 (10 018 ) 4 603 192 (5 223 )

Kapital, vpoklican v letu 2015, sestavljata navadni vpoklicani kapital (3 200 milijonov EUR) in posebni vpoklicani kapital (imenovan „posebna poraba“ – 1 403 milijone EUR). Posebni vpoklic je bil izveden, da bi dobili sredstva za zmanjšanje kapitala 8. in 9. ERS.

2.12. VPOKLICANI KAPITAL SKLADA ZAKLJUČENIH ERS, KI SE PRENESE NAPREJ

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj Sredstva, prenesena iz zaključenih ERS 627 1 625 — — 2 252 Stanje na dan 31. 12. 2015 627 1 625 — — 2 252

Ta postavka vključuje sredstva, prenesena iz zaključenih ERS v 8. in 9. ERS.

2.13. PRERAZPOREDITVE VPOKLICANEGA KAPITALA SKLADA MED DELUJOČIMI ERS

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj Stanje na dan 31. 12. 2013 (3 083 ) 2 130 952 — 0 Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 10. ERS za uspešnost (64) (372) 436 0 Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 11. ERS za uspešnost (225) 225 0 Prerazporeditev rezerv 10. in 11. ERS za uspešnost v premostitveni sklad (1 372 ) 1 372 0 Stanje na dan 31. 12. 2014 (3 147 ) 1 758 (209) 1 597 0 Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 10. ERS za uspešnost (6) (109) 114 0 Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 11. ERS za uspešnost (32) 32 0 Prerazporeditev rezerv 10. in 11. ERS za uspešnost v premostitveni sklad (41) 41 0 Izterjave iz premostitvenega sklada v rezervo za uspešnost 10. in 11. ERS 11 (11) 0 Vračilo sredstev iz premostitvenega sklada 676 727 192 (1 595 ) 0 Stanje na dan 31. 12. 2015 (2 476 ) 2 376 35 65 0

Ta postavka vključuje sredstva, prenesena med delujočimi ERS.

Od začetka veljavnosti Sporazuma iz Cotonouja se vsa neporabljena sredstva iz prejšnjih delujočih ERS po sprostitvi prevzetih obveznosti prerazporedijo v zadnji odprti ERS. Sredstva, ki se prerazporedijo iz drugih ERS, povečujejo odobritve sklada, ki jih prejme, in znižujejo odobritve sklada, iz katerega so bila prerazporejena. Za sredstva, prerazporejena v rezervo 10. in 11. ERS za uspešnost, se lahko obveznosti prevzamejo samo pod posebnimi pogoji, določenimi v notranjih sporazumih.

V letu 2015 so bila sredstva iz premostitvenega sklada v višini 1 595 milijonov EUR vrnjena v rezervo za uspešnost 10. ERS in so bila uporabljena za povračilo kapitala 8., 9. in 10. ERS (glej pojasnilo 2.10 Vpoklicani kapital sklada – delujoči ERS).

Konec leta je rezerva za uspešnost, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, v 10. ERS znašala 84 milijonov EUR, v 11. ERS pa 65 milijonov EUR.

3. POJASNILA K IZKAZU FINANČNEGA USPEHA

3.1. PRIHODKI IZ MENJALNIH IN NEMENJALNIH POSLOV

v milijonih EUR 2015 2014 Prihodki iz nemenjalnih poslov 89 87 Prihodki iz menjalnih poslov 51 59 Skupaj 140 145

Pri 89 milijonih EUR prihodkov iz nemenjalnih poslov gre izključno za prihodke iz poslovanja, 51 milijonov EUR prihodkov iz menjalnih poslov pa vključuje prihodke iz poslovanja (43 milijonov EUR) in finančne prihodke (8 milijonov EUR –glej pojasnilo 3.5).

3.2. PRIHODKI IZ POSLOVANJA

v milijonih EUR Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2015 2014 Izterjava odhodkov 3.2.1 1 10 9 1 20 26 Izterjava sredstev Stabex 3.2.2 1 — — — 1 4 Pozitivne tečajne razlike 3 15 22 2 42 45 Prihodki iz poslovanja – sofinanciranje 3.2.3 — — 68 1 69 57 Skupaj 4 24 99 5 132 132





v milijonih EUR 2015 2014 Neposredno upravljanje 61 17 Izvedle: Komisija 3 0 Delegacije EU 58 17 Posredno upravljanje 29 70 Izvedli: Tretje države 14 68 Mednarodne organizacije 14 1 Subjekti javnega prava 0 — Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve 1 — Prihodki iz poslovanja skupaj, razen pozitivnih tečajnih razlik 90 86

3.2.1 Izterjava sredstev Stabex

Leta 2015 je bil v ERS vrnjen 1 milijon EUR z računov z dvema podpisnikoma v državah AKP. Ti prihodki so vključeni v prihodke iz poslovanja (izterjava sredstev Stabex) v izkazu finančnega uspeha 8. ERS.

3.2.2 Prihodki iz poslovanja – sofinanciranje

Prihodki iz poslovanja, povezani s sofinanciranjem, pomenijo uporabljene prispevke (glej pojasnilo 3.3.2).

3.3. ODHODKI IZ POSLOVANJA

v milijonih EUR Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2015 2014 Odhodki iz poslovanja – instrumenti pomoči 3.3.1 (5) 47 2 197 820 3 059 3 545 Odhodki iz poslovanja – sofinanciranje 3.3.2 — — 68 1 69 57 Negativne tečajne razlike 3 14 24 3 44 33 Odpis terjatev ter rezervacije za tveganja in stroške (0) (5) 8 4 7 14 Skupaj (2) 56 2 297 828 3 179 3 650





v milijonih EUR 2015 2014 Neposredno upravljanje 1 106 933 Izvedle: Komisija 99 114 Izvajalske agencije EU 2 2 Delegacije EU 1 000 817 Skrbniški skladi 5 — Posredno upravljanje 2 023 2 670 Izvedli: Tretje države 900 1 111 Mednarodne organizacije 990 1 148 EIB in EIS 31 179 Subjekti javnega prava 70 144 Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve 31 46 Subjekti zasebnega prava, ki izvajajo javno-zasebno partnerstvo 1 41 Osebe, ki izvajajo ukrepe SZVP 0 — Odhodki iz poslovanja skupaj: instrumenti pomoči in sofinanciranje- 3 128 3 603

3.3.1. Odhodki iz poslovanja – instrumenti pomoči

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2015 2014 Programska pomoč 1 18 1 557 394 1 971 2 159 Makroekonomska podpora — 51 — — 51 42 Sektorska politika 0 (25) — — (24) 10 Subvencionirane obrestne mere (6) — — — (6) 3 Projekti znotraj držav AKP — 5 459 282 746 979 Nujna pomoč — 1 167 117 285 335 Pomoč za begunce 0 — — — 0 (0) Rizični kapital — — — — — 0 Stabex — — — — — 2 SYSMIN (0) — — — (0) 0 Drugi programi pomoči, povezani s prejšnjimi ERS — 0 — — 0 2 Institucionalna podpora — — 13 20 34 19 Nadomestila za izgube pri izvozu 0 (3) — — (3) (5) Prispevki za skrbniške sklade — — — 5 5 — Skupaj (5) 47 2 197 820 3 059 3 545

Odhodki iz poslovanja ERS zajemajo različne instrumente pomoči in so lahko v različnih oblikah glede na to, kako se sredstva izplačujejo in upravljajo.

3.3.2. Odhodki iz poslovanja – sofinanciranje

To so odhodki, nastali pri projektih sofinanciranja v letu 2015. Prejeti prispevki za sofinanciranje izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov, zato se ustrezen znesek prispevkov pripozna kot prihodki iz poslovanja (glej pojasnilo 3.2.2).

3.4. UPRAVNI ODHODKI

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2015 2014 Upravni odhodki 0 (0) 34 79 113 22 Skupaj 0 (0) 34 79 113 22

Ta postavka vključuje odhodke za podporo, tj. upravne odhodke, povezane z načrtovanjem in izvajanjem ERS. Ti vključujejo odhodke za pripravo, spremljanje in ocenjevanje projektov, pa tudi odhodke za računalniška omrežja, tehnično pomoč ipd.

Sprememba upravnih stroškov med letoma 2014 in 2015 (91 milijonov EUR) je posledica spremembe računovodske metodologije v letu 2014. Ta nova metodologija je imela enkraten učinek na zmanjšanje zneska upravnih stroškov.

3.5. FINANČNI PRIHODKI

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2015 2014 Prihodki od obresti – evropske banke (0) (0) (0) 2 1 (1) Obresti iz predhodnega financiranja — 6 0 0 7 15 Natečene obresti — 4 0 — 4 11 Izterjane obresti — 2 0 0 3 3 Skupaj (0) 6 0 2 8 13

Obresti iz predhodnega financiranja se pripoznajo v skladu z določbami člena 9(2)(d) finančne uredbe, ki se uporablja za 11. ERS.

Finančni prihodki se obravnavajo kot prihodki iz menjalnih poslov.

4. POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI TER DRUGA BISTVENA RAZKRITJA

4.1. POGOJNA SREDSTVA

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2015 31. 12. 2014 Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti 0 7 7 (0) 13 101 Jamstva za zadržane zneske — 3 3 — 6 50 Skupaj 0 10 10 (0) 20 150

Skupni znesek jamstev za zavarovanje sredstev ERS v okviru projekta se je v letu 2015 povečal. Vendar je bilo v letu 2015 več jamstev povezanih s pogodbami v okviru posrednega upravljanja. V takem primeru upravičenec jamstva ni ERS, ampak naročnik. Za primerjavo, leta 2014 so ta jamstva, ki pripadajo naročniku, ki ni ERS, znašala 273 milijonov EUR, v letu 2015 pa znašajo 723 milijonov EUR.

4.1.1. Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti

Včasih se zahtevajo jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti za zagotovitev, da upravičenci do financiranja ERS izpolnijo obveznosti iz svojih pogodb z ERS.

4.1.2. Jamstva za zadržane zneske

Jamstva za zadržane zneske zadevajo samo pogodbe za izvedbo del. Običajno se zadrži 10 % vmesnih plačil upravičencem za zagotovitev, da izvajalec izpolni svoje obveznosti. Zadržani zneski se prikažejo kot obveznosti. Če se naročnik strinja, pa lahko izvajalec namesto tega predloži jamstvo za zadržane zneske, ki nadomesti zneske, zadržane pri vmesnih plačilih. Taka prejeta jamstva se razkrijejo kot pogojna sredstva.

4.2. POGOJNE OBVEZNOSTI

4.2.1. Center za razvoj podjetništva (CRP)

Svet ministrov AKP-EU se je junija 2014 dogovoril, „da bo začel postopek odrejenega zapiranja CRP“ in hkrati „zagotovil, da bodo projekti v podporo zasebnemu sektorju, ki jih v državah in regijah AKP izvaja CRP, zaključeni v celoti“. V ta namen je Svet ministrov AKP-EU Odbor veleposlanikov AKP-EU pooblastil, naj nadaljuje obravnavo zadeve in sprejme potrebne sklepe.

Odbor veleposlanikov AKP-EU je s Sklepom št. 4/2014 z dne 23. oktobra 2014 izvršilni odbor CRP pooblastil, naj s takojšnjim učinkom sprejme vse ustrezne ukrepe za pripravo na zaprtje CRP. Kot je določeno v členu 2 navedenega sklepa, je bilo izvršilnemu odboru naročeno, naj za pripravo in izvedbo načrta za zaprtje sklene pogodbo z upraviteljem. Navedeni načrt za zaprtje „omogoča urejeno zaprtje CRP, ob hkratnem upoštevanju pravic vseh vpletenih tretjih strank in zagotavljanju, da tekoče projekte v podporo zasebnemu sektorju zaključi CRP sam ali pa subjekt, kateremu se lahko dodeli njihovo upravljanje“. Načrt za zaprtje predvideva zaključek prenehanja CRP do 31. decembra 2016.

Upravitelj je konec junija 2015 izvršilnemu odboru CRP predložil dokončni strateški načrt, vključno s proračunom in delovnim načrtom, ki odraža rezultat socialnega dialoga. Proračun dokončnega strateškega načrta, ki ga je odobril izvršilni odbor CRP, je Komisija uporabila kot podlago za svoj predlog sklepa o financiranju, ki je bil sprejet po pridobitvi mnenja odbora ERS, v skupni višini 18,2 milijona EUR. Po sprejetju navedenega sklepa o financiranju je bil decembra 2015 med CRP in Komisijo sklenjen sporazum o nepovratnih sredstvih, ki zagotavlja potrebno financiranje za realizacijo sredstev CRP in popolno poravnavo njegovih obveznosti. Dokončni strateški načrt se je začel izvajati 1. januarja 2016. Po pregledu Priloge III k Sporazumu iz Cotonouja, o katerem se trenutno pogajajo Svet EU in države AKP, bo CRP vstopil v pasivno fazo, ko bo obstajal izključno zaradi potrebe po svoji likvidaciji, in sicer od 1. januarja 2017 in za obdobje največ 5 let. Za več informacij glej tudi pojasnilo 2.7.

4.3. DRUGA POMEMBNA RAZKRITJA

4.3.1. Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

Spodaj razkriti znesek je znesek teh neporavnanih proračunskih obveznosti (RAL – „reste à liquider“), zmanjšan za z njimi povezane zneske, ki so bili vključeni kot odhodki v izkaz finančnega uspeha za leto 2015. Pri neporavnanih proračunskih obveznostih gre za znesek že prevzetih obveznosti, ki še niso bile niti plačane niti sproščene. Neporavnane proračunske obveznosti so običajna posledica obstoja večletnih programov.

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2015 31. 12. 2014 Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki 5 303 3 174 2 338 5 821 5 291 Skupaj 5 303 3 174 2 338 5 821 5 291

Na dan 31. decembra 2015 so neporavnane proračunske obveznosti znašale skupaj 6 809 milijonov EUR (leta 2014: 5 889 milijonov EUR). Decembra 2015 je bilo za financiranje novega nujnega skrbniškega sklada EU za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nezakonite migracije v Afriki (skrbniški sklad EU za Afriko) dodeljenih 1 316 milijonov EUR. Če se ne upošteva učinka tega izrednega dogodka, znašajo neporavnane obveznosti (RAL) 5 493 milijonov EUR, kar v primerjavi s prejšnjim letom pomeni zmanjšanje za 396 milijonov EUR.

5. OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ

Naslednja razkritja v zvezi z upravljanjem finančnih tveganj ERS se nanašajo na zakladniško poslovanje, ki ga v imenu ERS izvaja Komisija za izvrševanje njegovih sredstev.

5.1. STRATEGIJE UPRAVLJANJA TVEGANJ IN VAROVANJE PRED TVEGANJI

Pravila in načela upravljanja zakladniškega poslovanja so določena v finančni uredbi 11. ERS in v Notranjem sporazumu.

Na podlagi zgornje uredbe se uporabljajo naslednja glavna načela:

— Države članice vplačajo prispevke za ERS na posebne račune, odprte pri centralni banki vsake države članice ali finančni instituciji, ki jo ta določi. Prispevki ostanejo na teh posebnih računih, dokler ni treba izvesti plačil ERS.

— Države članice plačajo prispevke za ERS v eurih, plačila ERS pa so v eurih in drugih valutah, tudi manj znanih.

— Stanje na bančnih računih, ki jih odpre Komisija v imenu ERS, ne sme biti negativno.

Poleg posebnih računov ima Komisija v imenu ERS odprte tudi druge bančne račune pri finančnih institucijah (centralnih in poslovnih bankah) za izvrševanje plačil in prejemanje prejemkov, ki niso prispevki držav članic v proračun.

Zakladniško in plačilno poslovanje sta visoko avtomatizirana in temeljita na sodobnih informacijskih sistemih. Za zagotovitev varnosti sistemov in delitve nalog v skladu s finančno uredbo, standardi notranje kontrole Komisije in revizijskimi načeli se uporabljajo posebni postopki.

Upravljanje zakladniškega in plačilnega poslovanja je urejeno s sklopom pisnih smernic in postopkov, da se omejita poslovno in finančno tveganje ter zagotovi primerna raven kontrole. Te smernice in postopki urejajo različna področja poslovanja in njihovo upoštevanje se redno preverja.

5.2. VALUTNO TVEGANJE

Izpostavljenost ERS valutnemu tveganju ob koncu leta – neto pozicija

v milijonih EUR 31. 12. 2015 31. 12. 2014 USD GBP DKK SEK EUR Drugo Skupaj USD GBP DKK SEK EUR Drugo Skupaj Finančna sredstva Terjatve in izterljivi zneski — — — — 171 1 171 0 — — — 76 8 84 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 4 0 — — 500 — 504 6 0 — — 386 — 391 Skupaj 4 0 — — 671 1 675 6 0 — — 462 8 475 Finančne obveznosti Obveznosti iz poslovanja 0 — — — (485) (47) (532) 0 — — — (691) (45) (736) Skupaj 0 — — — (485) (47) (532) 0 — — — (691) (45) (736) Skupaj 4 0 — — 186 (46) 143 6 0 — — (229) (37) (261)

Vsi prispevki se hranijo v eurih, druge valute pa se kupijo le, kadar so potrebne za izvrševanje plačil. Zato zakladniško poslovanje ERS ni izpostavljeno valutnemu tveganju.

5.3. OBRESTNO TVEGANJE

ERS ne najema posojil, zato ni izpostavljen obrestnemu tveganju.

Sredstva, ki jih ima na različnih bančnih računih, se obrestujejo. Komisija je zato v imenu ERS uvedla ukrepe, ki zagotavljajo, da obresti, ki se obračunavajo, odražajo vsakokratne tržne obrestne mere ter njihova morebitna nihanja.

Stanje vlog čez noč na računih poslovnih bank se dnevno obrestuje. Obrestovanje stanj na teh računih temelji na spremenljivih tržnih obrestnih merah, ki se jim doda pogodbeni pribitek (pozitiven ali negativen). Za večino računov je izračun obresti vezan na tržno referenčno obrestno mero in se prilagaja, da odraža nihanja te obrestne mere. Zato ERS ni izpostavljen tveganju, da bi se njegova sredstva obrestovala po obrestnih merah, nižjih od tržnih.

5.4. KREDITNO TVEGANJE (TVEGANJE NASPROTNE STRANKE)

Finančna sredstva, ki niso niti zapadla v plačilo niti niso oslabljena:

v milijonih EUR Skupaj Niti zapadla niti oslabljena Zapadla, vendar ne oslabljena < 1 leto 1–5 let > 5 let Terjatve in izterljivi zneski 171 50 120 1 — Skupaj na dan 31. 12. 2015 171 50 120 1 — Terjatve Izterljivi zneski 84 75 5 4 Skupaj na dan 31. 12. 2014 84 75 5 4 —





Finančna sredstva po kategorijah tveganja:

v milijonih EUR 31. 12. 2015 31. 12. 2014 Terjatve Denarna sredstva Skupaj Terjatve Denarna sredstva Skupaj Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami Prvi razred in visoka kakovost 6 167 173 0 318 318 Zgornji srednji razred 34 16 50 — 39 39 Nižji srednji razred 36 312 348 — 7 7 Neinvesticijski razred 14 9 23 — 27 27 Skupaj 90 503 593 0 391 391 Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen Dolžniki brez zamud pri plačilu v preteklosti 81 1 98 83 83 Dolžniki z zamudami pri plačilu v preteklosti — — — 1 1 Skupaj 97 1 98 84 84 Skupaj 171 504 692 84 391 475

Sredstva v kategorijah neinvesticijski razred in nižji srednji razred se večinoma nanašajo na prispevke držav članic v ERS, plačane na posebne račune, ki so jih države članice odprle v skladu s členom 22(3) finančne uredbe ERS. V skladu s to uredbo zneski takih prispevkov ostanejo na teh posebnih računih, dokler ni treba izvesti plačil.

Večina zakladniških sredstev ERS se v skladu s finančno uredbo ERS hrani na „posebnih računih“, ki so jih odprle države članice za plačilo svojih prispevkov. Večina teh računov je odprtih pri zakladnicah ali nacionalnih centralnih bankah držav članic. Te institucije pomenijo najnižje tveganje nasprotne stranke za ERS (ERS ima izpostavljenost do svojih držav članic).

Za tisti del zakladniških sredstev ERS, ki se hrani pri poslovnih bankah za kritje izvrševanja plačil, se ti računi polnijo sproti in se avtomatično upravljajo prek sistema zakladnice Komisije za upravljanje denarnih sredstev. Na vsakem računu se vzdržuje minimalno stanje denarnih sredstev, sorazmerno s povprečnim zneskom dnevnih plačil, ki se izvršujejo prek tega računa. Posledično je stanje na teh računih stalno nizko, kar zagotavlja, da je izpostavljenost ERS tveganju omejena.

Poleg tega se z namenom nadaljnjega zmanjšanja tveganja nasprotne stranke, ki mu je izpostavljen ERS, za izbiro poslovnih bank uporabljajo posebne smernice.

Vse poslovne banke so izbrane prek javnih razpisov. Minimalna kratkoročna kreditna bonitetna ocena, ki se zahteva za sodelovanje v razpisnih postopkih, je Moody's P-1 ali njej enakovredna (S&P A-1 ali Fitch F1). V posebnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah se lahko sprejme nižja ocena.

5.5. LIKVIDNOSTNO TVEGANJE

Analiza zapadlosti finančnih obveznosti po preostali pogodbeni zapadlosti

v milijonih EUR < 1 leto 1–5 let > 5 let Skupaj Obveznosti iz poslovanja 522 10 532 Skupaj na dan 31. 12. 2015 522 10 — 532 Obveznosti iz poslovanja 702 34 736 Skupaj na dan 31. 12. 2014 702 34 — 736

Proračunska načela, ki se uporabljajo za ERS, zagotavljajo, da skupna denarna sredstva za dano proračunsko obdobje vedno zadostujejo za izvrševanje vseh zadevnih plačil. Dejansko so skupni prispevki držav članic enaki skupnemu znesku odobritev plačil za zadevno proračunsko obdobje.

Prispevki držav članic v ERS se vsako leto plačajo v treh obrokih, vendar na plačila deloma vplivajo sezonski dejavniki.

Zaradi zagotavljanja, da zakladniška sredstva vedno zadostujejo za kritje plačil, ki jih je treba izvršiti v danem mesecu, si zakladnica Komisije in ustrezni plačilni oddelki redno izmenjujejo informacije o stanju zakladnice ter zagotavljajo, da izvršena plačila v danem obdobju ne presežejo razpoložljivih zakladniških sredstev.

Poleg navedenega pa v okviru dnevnega zakladniškega poslovanja ERS avtomatska orodja za upravljanje denarnih sredstev zagotavljajo, da so na vseh bančnih računih ERS dnevno na voljo zadostna likvidna sredstva.

6. RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK

Povezani stranki ERS sta skrbniški sklad EU Bêkou in skrbniški sklad EU za Afriko. Posli med tema subjektoma potekajo kot del običajnega poslovanja ERS in zato v skladu z računovodskimi pravili ERS niso potrebne posebne zahteve po njihovem razkritju.

Evropski razvojni sklad nima ločenega upravljanja, saj ga upravlja Komisija. Upravičenosti ključnega vodstvenega osebja EU, tudi Komisije, so razrite v konsolidiranem zaključnem računu Evropske unije pod naslovom 8.2 „Upravičenosti ključnega vodstvenega osebja“.

7. DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA

Do dne predložitve tega zaključnega računa računovodja ERS ni opazil nobenih pomembnih zadev, ki bi jih bilo treba ločeno razkriti v okviru tega oddelka, niti mu take zadeve niso bile sporočene. Zaključni račun in z njim povezana pojasnila so bili pripravljeni na podlagi najnovejših razpoložljivih informacij in to je upoštevano v zgoraj predstavljenih podatkih.

8. USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

Poslovni izid za zadevno leto je izračunan po načelih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Proračunski rezultat pa temelji na pravilih računovodstva na podlagi nastanka plačil. Ker tako poslovni izid kot proračunski rezultat izvirata iz istih osnovnih poslov, je za kontrolo koristno preveriti, ali ju je mogoče uskladiti. V spodnji razpredelnici je prikazana ta uskladitev s ključnimi uskladitvenimi zneski, razdeljenimi na prihodkovne in odhodkovne postavke.

v milijonih EUR 2015 2014 POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO (3 152 ) (3 526 ) Prihodki Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunski rezultat (1) (10) Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane (11) (19) Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu 19 12 Neto učinek predhodnega financiranja 28 41 Prehodno nezaračunani prihodki (čisti) 29 (71) Odhodki Odhodki tekočega leta, ki še niso plačani 61 165 Odhodki prejšnjih let, plačani v tekočem letu (221) (28) Preklicana plačila 12 65 Neto učinek predhodnega financiranja (53) (562) Vnaprej vračunani odhodki (čisti) 200 417 PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO (3 088 ) (3 516 )

8.1. USKLADITVENE POSTAVKE – PRIHODKI

Proračunski prihodki za dano proračunsko leto ustrezajo prihodkom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih med letom, in zneskom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih v prejšnjih letih.

Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunski rezultat, se evidentirajo v poslovnem izidu, vendar jih s proračunskega vidika ni mogoče šteti za prihodke, saj se unovčeni znesek prerazporedi v rezervo in zanj brez sklepa Sveta ni mogoče ponovno prevzeti obveznosti.

Pri uskladitvi je treba upravičenosti, ki so bile ugotovljene v tekočem letu, a še niso bile pobrane, odšteti od poslovnega izida, saj niso del proračunskih prihodkov. Nasprotno pa je treba upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu, pri uskladitvi prišteti k poslovnemu izidu.

Neto učinek predhodnega financiranja je obračun izterjanih zneskov predhodnega financiranja. Gre za denarni prejemek, ki ne vpliva na poslovni izid.

Neto prehodno nezaračunani prihodki so pretežno sestavljeni iz prihodkov, prehodno nezaračunanih ob časovnem preseku ob koncu leta. Upošteva se samo čisti učinek, tj. prehodno nezaračunani prihodki za tekoče leto, zmanjšani za stornirane prehodno nezaračunane prihodke prejšnjega leta.

8.2. USKLADITVENE POSTAVKE – ODHODKI

Odhodke tekočega leta, ki še niso plačani, je treba pri uskladitvi prišteti, saj so vključeni v poslovni izid, vendar niso del proračunskih odhodkov. Nasprotno pa je treba odhodke prejšnjih let, plačane v tekočem letu, pri uskladitvi odšteti od poslovnega izida, saj so del proračunskih odhodkov tekočega leta, vendar bodisi ne vplivajo na poslovni izid bodisi znižujejo odhodke (v primeru popravkov).

Denarni prejemki iz preklicanih plačil ne vplivajo na poslovni izid, vplivajo pa na proračunski rezultat.

Neto učinek predhodnega financiranja je kombinacija novih zneskov predhodnega financiranja, plačanih v tekočem letu in pripoznanih za proračunske odhodke zadevnega leta, ter obračuna predhodnega financiranja, plačanega v tekočem letu ali prejšnjih letih s priznanjem upravičenih stroškov. Slednji so odhodek v smislu računovodstva na podlagi poslovnih dogodkov, niso pa odhodek za proračunsko računovodstvo, saj je bilo plačilo prvotnega predhodnega financiranja že upoštevano kot proračunski odhodek v času njegovega plačila.

Neto vnaprej vračunani odhodki so sestavljeni pretežno iz odhodkov, vračunanih vnaprej ob časovnem preseku ob koncu leta, tj. upravičenih odhodkov, ki so jih imeli upravičenci do sredstev ERS, vendar jih še niso prijavili ERS. Upošteva se samo čisti učinek, tj. vnaprej vračunani odhodki za tekoče leto, zmanjšani za razveljavljene vnaprej vračunane odhodke prejšnjega leta.

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA BÊKOU (12)

POTRDITEV ZAKLJUČNEGA RAČUNA

Zaključni račun evropskega skrbniškega sklada EU Bêkou za leto 2015 je bil pripravljen v skladu s finančno uredbo, ki se uporablja za splošni proračun Evropske unije, in računovodskimi pravili, ki sem jih sprejel v svoji vlogi računovodje Komisije ter jih uporabljajo vse institucije in organi Unije.

Prevzemam odgovornost za pripravo in predstavitev zaključnega računa evropskega skrbniškega sklada EU Bêkou v skladu s členom 68 finančne uredbe.

Od odredbodajalcev, ki so potrdili zanesljivost poslanih podatkov, sem pridobil vse potrebne podatke za pripravo zaključnega računa, ki prikazuje sredstva in obveznosti evropskega skrbniškega sklada EU Bêkou ter izvrševanje proračuna.

Potrjujem, da sem na podlagi teh podatkov in preverjanj, ki so bila po mojem mnenju potrebna za potrditev zaključnega računa, pridobil razumno zagotovilo, da zaključni račun v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavlja finančno stanje, rezultate poslovanja in denarne tokove evropskega skrbniškega sklada EU Bêkou.

[podpis] Manfred KRAFF Računovodja

OZADJE SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU

V skladu s členom 187(1) finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Unije, in členom 42 finančne uredbe, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad, lahko Komisija ustanavlja skrbniške sklade Unije za zunanje ukrepe v okviru sporazumov, sklenjenih z drugimi donatorji. Ti skrbniški skladi se lahko ustanovijo za ukrepe v izrednih razmerah, ukrepe po izrednih razmerah in tematske ukrepe. V aktu o ustanovitvi vsakega skrbniškega sklada so opredeljeni njegovi cilji.

Prvi skrbniški sklad več donatorjev, poimenovan Bêkou, kar v jeziku sango pomeni upanje, so 15. julija 2014 ustanovile Evropska unija (ki so jo zastopali GD DEVCO in GD ECHO ter ESZD) in tri države članice (Nemčija, Francija in Nizozemska), njegov cilj pa je spodbujati stabilizacijo in obnovo v Srednjeafriški republiki. Ustanovljen je bil za obdobje največ 60 mesecev za zagotovitev srednjeročnega odziva. Do konca leta 2015 je v skrbniški sklad EU Bêkou prispevalo 7 donatorjev: Evropski razvojni sklad, Evropska komisija prek proračuna EU, štiri države članice in ena država nečlanica.

Skrbniški skladi Unije za zunanje ukrepe morajo pripraviti in sprejeti svoje zaključne račune. Ker je bil evropski skrbniški sklad EU Bêkou ustanovljen v okviru ERS, bo njegov zaključni račun konsolidiran v zaključnem računu ERS. Za pripravo zaključnega računa je odgovoren računovodja evropskega skrbniškega sklada EU Bêkou, ki je računovodja Komisije v skladu s členom 187(6) finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Unije.

BILANCA STANJA SKRBNIŠKEGA SKLADA BÊKOU

v tisoč EUR Pojasnilo 31. 12. 2015 31. 12. 2014 NEKRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 1.1 3 446 — KRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 1.2 6 047 — Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski 1.3 1 364 — Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 1.4 52 461 45 000 59 873 45 000 SREDSTVA SKUPAJ 63 319 45 000 NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI Finančne obveznosti 1.5 (63 125 ) (45 000 ) (63 125 ) (45 000 ) KRATKOROČNE OBVEZNOSTI Pasivne časovne razmejitve (193) — (193) — OBVEZNOSTI SKUPAJ (63 319 ) (45 000 ) ČISTA SREDSTVA — — SREDSTVA IN REZERVE Poslovni izid za zadevno leto — — ČISTA SREDSTVA — —

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA SKRBNIŠKEGA SKLADA BÊKOU

v tisoč EUR Pojasnilo 2015 2014 PRIHODKI Prihodki iz nemenjalnih poslov Prihodki iz donacij 2.1 9 354 — Prihodki iz menjalnih poslov Finančni prihodki 101 — Skupaj 9 455 — ODHODKI Odhodki iz poslovanja 2.2 (8 824 ) — Drugi odhodki 2.3 (631) — Skupaj (9 455 ) — POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO — —

IZKAZ FINANČNEGA IZIDA SKRBNIŠKEGA SKLADA BÊKOU

v tisoč EUR Pojasnilo 2015 2014 Poslovni izid za zadevno leto — — POSLOVANJE (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja (9 493 ) — (Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov (1 364 ) — Povečanje/(zmanjšanje) nekratkoročnih obveznosti 18 125 45 000 Povečanje/(zmanjšanje) kratkoročnih obveznosti 193 — ČISTI DENARNI TOK 7 461 45 000 Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov 7 461 45 000 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta 45 000 — Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta 1.4 52 461 45 000

IZKAZ SPREMEMB SKRBNIŠKEGA SKLADA BÊKOU V ČISTIH SREDSTVIH

v tisoč EUR Zbrani presežek/ (primanjkljaj) Poslovni izid za zadevno leto Čista sredstva STANJE NA DAN 31. 12. 2014 — — — Poslovni izid za zadevno leto — — — STANJE NA DAN 31. 12. 2015 — — —

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM SKRBNIŠKEGA SKLADA BÊKOU

1. POJASNILA K BILANCI STANJA

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

1.1. PREDHODNO FINANCIRANJE

v tisoč EUR Skupaj na dan 31. 12. 2015 Skupaj na dan 31. 12. 2014 Predhodno financiranje 3 446 — Skupaj 3 446 —





v tisoč EUR Skupaj na dan 31. 12. 2015 Skupaj na dan 31. 12. 2014 Neposredno upravljanje 1 078 — Izvedla: Komisija 1 078 — Posredno upravljanje 2 368 — Izvedli: Subjekti javnega prava 1 155 — Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve 1 213 — Skupaj 3 446 —

KRATKOROČNA SREDSTVA

1.2. PREDHODNO FINANCIRANJE

v tisoč EUR Skupaj na dan 31. 12. 2015 Skupaj na dan 31. 12. 2014 Predhodno financiranje 14 860 — Obračunano prek presečnega datuma (8 813 ) — Skupaj 6 047 —





v tisoč EUR Skupaj na dan 31. 12. 2015 Skupaj na dan 31. 12. 2014 Neposredno upravljanje 4 046 — Izvedla: Komisija 4 046 — Posredno upravljanje 2 002 — Izvedli: Subjekti javnega prava 806 — Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve 1 196 — Skupaj 6 047 —

1.3. MENJALNE TERJATVE IN NEMENJALNI IZTERLJIVI ZNESKI

Ta postavka zajema odložene stroške upravljanja (1,3 milijona EUR) in prehodno nezaračunane prihodke (45 000 EUR).

1.4. DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI

Sredstva, ki jih nadzira Skrbniški sklad EU Bêkou, so bila v zaključnem računu za leto 2014 predstavljena kot terjatve skupnega osrednjega sistema zakladnice. Zaradi izboljšanja predstavitve zaključnega računa v letu 2015 so bila ta sredstva predstavljena kot denarna sredstva in njihovi ustrezniki. Primerjalni podatki za leto 2014 so razkriti temu ustrezno.

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

1.5. FINANČNE OBVEZNOSTI

v tisoč EUR Prispevki % Plačani prispevki Razporeditev čistih rezultatov Finančne obveznosti Evropska komisija 6 4 554 (588) 3 966 ERS 54 39 000 (5 033 ) 33 967 Države članice: 39 28 000 (3 614 ) 24 386 Nemčija 15 000 (1 936 ) 13 064 Francija 10 000 (1 291 ) 8 709 Nizozemska 2 000 (258) 1 742 Italija 1 000 (129) 871 Države nečlanice: 1 925 (119) 806 Švica 925 (119) 806 Skupaj 100 72 480 (9 354 ) 63 125

Skupne nekratkoročne finančne obveznosti se nanašajo na prispevke Evropskega razvojnega sklada v višini 34 milijonov EUR, Evropske komisije prek proračuna EU v višini 4 milijone EUR, različnih držav članic v višini 24 milijonov EUR in države nečlanice v višini 1 milijona EUR.

Razporeditev neto rezultatov je zgolj indikativna in izvedena izključno za računovodske namene. Če bo skrbniški sklad EU Bêkou likvidiran, bo končno odločitev o vračilu preostalih sredstev sprejel upravni odbor skrbniškega sklada.

2. POJASNILA K IZKAZU FINANČNEGA USPEHA

2.1. PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

Ta postavka zajema prispevke donatorjev, ki so pripoznani kot prihodki iz poslovanja v skladu z neto odhodki (3). Posledično ni učinka na poslovni izid zadevnega leta.

2.2. ODHODKI IZ POSLOVANJA

v tisoč EUR 2015 2014 Pomoč v hrani/programi za prehransko varnost 460 — Organizacije in ustanove za enakopravnost žensk 389 — Osnovna zdravstvena oskrba – osnovna in primarna zdravstvena oskrba 6 678 — Razvoj in upravljanje mestnih območij 539 — Pomoč za rekonstrukcijo in obnovo 758 — Skupaj 8 824 —





v tisoč EUR 2015 2014 Neposredno upravljanje 7 527 — Izvedla: Komisija 7 527 — Posredno upravljanje 1 297 — Izvedli: Subjekti javnega prava 539 — Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve 758 — Skupaj 8 824 —

2.3. DRUGI ODHODKI

v tisoč EUR 2015 2014 Drugi odhodki 615 — Negativne tečajne razlike 16 — Skupaj 631 —

Ta postavka zajema stroške upravljanja, ki jih ima Komisija (0,4 milijona EUR), tehnično pomoč (0,15 milijona EUR), revizijo (0,05 milijona EUR) in druge stroške.

3. DRUGA POMEMBNA RAZKRITJA

3.1. Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

Na dan 31. decembra 2015 so neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki, znašale 12 milijonov EUR. To je znesek neporavnanih proračunskih obveznosti (RAL – „reste à liquider“), zmanjšan za z njimi povezane zneske, ki so bili vključeni kot odhodki v izkaz finančnega uspeha za leto 2015. Pri neporavnanih proračunskih obveznostih gre za znesek že prevzetih obveznosti, ki še niso bile niti plačane niti sproščene. Neporavnane proračunske obveznosti so običajna posledica obstoja večletnih programov.

3.2. Povezane stranke

Povezana stranka skrbniškega sklada EU Bêkou je Evropski razvojni sklad. Posli med tema subjektoma potekajo kot del običajnega poslovanja skrbniškega sklada EU Bêkou in zato v skladu z računovodskimi pravili EU niso potrebne posebne zahteve po njihovem razkritju.

3.3. Dogodki po datumu poročanja

Do dne predložitve tega zaključnega računa računovodja skrbniškega sklada EU Bêkou ni opazil nobenih pomembnih zadev, ki bi jih bilo treba ločeno razkriti v okviru tega oddelka, niti mu take zadeve niso bile sporočene. Zaključni račun in z njim povezana pojasnila so bili pripravljeni na podlagi najnovejših razpoložljivih informacij in to je upoštevano v zgoraj predstavljenih podatkih.

4. RAZKRITJA V ZVEZI S FINANČNIMI INSTRUMENTI

4.1. VALUTNO TVEGANJE

Izpostavljenost skrbniškega sklada EU Bêkou valutnemu tveganju ob koncu leta

Na dan 31. decembra 2015 končni stanji finančnih sredstev in finančnih obveznosti nista zajemali nobenih pomembnih zneskov, navedenih v valuti, ki ni euro.

4.2. KREDITNO TVEGANJE

Finančna sredstva zajemajo denarna sredstva in njihove ustreznike v višini 52 milijonov EUR ter terjatve in izterljive zneske, ki so na dan 31. decembra 2015 znašali 1,4 milijona EUR.

Finančna sredstva, ki niso niti zapadla v plačilo niti niso oslabljena

Terjatve in izterljivi zneski niso niti zapadli v plačilo niti niso oslabljeni.

Finančna sredstva po kategorijah tveganja

Celoten znesek denarnih sredstev in njihovih ustreznikov v višini 52 milijonov EUR je položen na banko kot sredstva prvega razreda in visoke kakovosti.

4.3. LIKVIDNOSTNO TVEGANJE

Analiza zapadlosti finančnih obveznosti po preostali pogodbeni zapadlosti

Finančne obveznosti so v celoti sestavljene iz obveznosti do donatorjev. Te bodo plačane ob likvidaciji skrbniškega sklada EU Bêkou.

5. USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

Poslovni izid za zadevno leto je izračunan po načelih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Proračunski rezultat pa temelji na pravilih računovodstva na podlagi nastanka plačil. Ker tako poslovni izid kot proračunski rezultat izvirata iz istih osnovnih poslov, je za kontrolo koristno preveriti, ali ju je mogoče uskladiti. V spodnji razpredelnici je prikazana ta uskladitev s ključnimi uskladitvenimi zneski, razdeljenimi na prihodkovne in odhodkovne postavke.

v tisoč EUR 2015 POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO — Prihodki Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunski rezultat (9 455 ) Upravičenosti, pobrane v tekočih letih 45 595 Prehodno nezaračunani prihodki (čisti) 40 Odhodki Neto učinek predhodnega financiranja (18 306 ) Vnaprej vračunani odhodki (čisti) 7 703 PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO 25 577

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS IN SKRBNIŠKEGA SKLADA BÊKOU (13)

KONSOLIDIRANA BILANCA STANJA

v milijonih EUR 31. 12. 2015 31. 12. 2014 NEKRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 520 472 520 472 KRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 1 151 1 403 Terjatve 172 84 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 556 436 1 879 1 923 SREDSTVA SKUPAJ 2 399 2 395 NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI Rezervacije (4) Obveznosti iz poslovanja (39) (40) (43) (40) KRATKOROČNE OBVEZNOSTI Obveznosti iz poslovanja (1 376 ) (1 423 ) (1 376 ) (1 423 ) OBVEZNOSTI SKUPAJ (1 419 ) (1 463 ) ČISTA SREDSTVA 980 932 SREDSTVA IN REZERVE Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS 38 873 35 673 Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej 2 252 2 252 Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let (36 994 ) (33 468 ) Poslovni izid za zadevno leto (3 152 ) (3 526 ) ČISTA SREDSTVA 980 932

KONSOLIDIRANI IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

v milijonih EUR 2015 2014 PRIHODKI IZ POSLOVANJA 136 132 ODHODKI IZ POSLOVANJA Odhodki iz poslovanja (3 182 ) (3 650 ) Upravni odhodki (114) (22) (3 296 ) (3 671 ) PRESEŽEK/(PRIMANJKLJAJ) IZ POSLOVANJA (3 160 ) (3 539 ) Finančni prihodki 8 13 Finančne obremenitve (0) (0) PRESEŽEK/(PRIMANJKLJAJ) IZ FINANCIRANJA 8 13 POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO (3 152 ) (3 526 )

KONSOLIDIRANI IZKAZ FINANČNEGA IZIDA

v milijonih EUR 2015 Poslovni izid za zadevno leto (3 152 ) POSLOVANJE Redni prispevki držav članic 3 232 (Razveljavitev) izgub zaradi oslabitve terjatev 1 (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja 204 (Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnih terjatev (89) (Povečanje)/zmanjšanje nekratkoročnih obveznosti 2 Povečanje/(zmanjšanje) kratkoročnih obveznosti (211) Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev 132 ČISTI DENARNI TOK 120 Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov 120 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta 436 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta 556

KONSOLIDIRANI IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

v milijonih EUR Kapital Sklada (A) Nevpoklicana sredstva (B) Vpoklicani kapital sklada (C) = (A) – (B) Skupne rezerve (D) Druge rezerve (E) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) STANJE NA DAN 31. 12. 2013 45 691 13 162 32 529 (33 468 ) 2 252 1 313 Spremembe kapitala — (3 144 ) 3 144 — — 3 144 Poslovni izid za zadevno leto — — — (3 526 ) — (3 526 ) STANJE NA DAN 31. 12. 2014 45 691 10 018 35 673 (36 994 ) 2 252 932 Spremembe kapitala 27 772 24 572 3 200 — — 3 200 Poslovni izid za zadevno leto — — — (3 152 ) — (3 152 ) STANJE NA DAN 31. 12. 2015 73 464 34 590 38 873 (40 146 ) 2 252 980

POROČILO ERS O FINANČNEM IZVRŠEVANJU

POROČILO O FINANČNEM IZVRŠEVANJU – 2015

UVODNO POJASNILO

Prejšnji ERS

— Ker se je 6. ERS zaključil leta 2006, 7. ERS pa leta 2008, zaključni račun ne vključuje več razpredelnic o izvrševanju za navedena ERS. Izvrševanje prerazporejenih sredstev je vključeno v 9. ERS.

— Zaradi preglednejše predstavitve računovodskih izkazov za leto 2015 so v razpredelnicah enako kakor prejšnja leta znotraj 8. ERS sredstva, porabljena v okviru načrtovanja programov iz Loméjskih konvencij, in sredstva, porabljena v okviru načrtovanja programov iz Sporazuma iz Cotonouja, prikazana ločeno.

— V skladu s členom 1(2)(b) Notranjega sporazuma za 9. ERS so bili sredstva in sproščene obveznosti prejšnjih ERS prerazporejeni v 9. ERS ter so se v obdobju 9. ERS odobrili kot sredstva 9. ERS.

10. ERS

Sporazum o partnerstvu AKP-ES, ki so ga 23. junija 2000 v Cotonouju podpisale države članice Evropske skupnosti ter afriške, karibske in pacifiške države (države AKP), je začel veljati 1. aprila 2003. Sporazum iz Cotonouja je bil spremenjen dvakrat, in sicer prvič s sporazumom, podpisanim v Luxembourgu 25. junija 2005, drugič pa s sporazumom, podpisanim v Ouagadougouju 22. junija 2010.

Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj (ČDO) Evropski uniji (2001/822/ES), ki ga je 27. novembra 2001 sprejel Svet EU, je začel veljati 2. decembra 2001. Ta sklep je bil spremenjen 19. marca 2007 (Sklep 2007/249/ES).

Notranji sporazum o financiranju pomoči Skupnosti v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013 v skladu s spremenjenim Sporazumom iz Cotonouja, ki so ga sprejeli predstavniki vlad držav članic Evropske skupnosti 17. julija 2006, je začel veljati 1. julija 2008.

V skladu s Sporazumom iz Cotonouja se drugo obdobje (2008–2013) pomoči Skupnosti državam AKP in ČDO financira iz 10. ERS s sredstvi v višini 22 682 milijonov EUR, od katerih je:

— 21 966 milijonov EUR dodeljenih državam AKP v skladu z večletnim finančnim okvirom, določenim v Prilogi Ib k spremenjenemu Sporazumu iz Cotonouja; od tega zneska 20 466 milijonov EUR upravlja Evropska komisija;

— 286 milijonov EUR dodeljenih ČDO v skladu s Prilogo IIAa k spremenjenemu Sklepu Sveta o pridružitvi ČDO Evropski skupnosti; od tega zneska 256 milijonov EUR upravlja Evropska komisija;

— 430 milijonov EUR pa je dodeljenih Komisiji za financiranje stroškov, nastalih pri načrtovanju programov za sredstva 10. ERS in njihovem izvajanju, v skladu s členom 6 Notranjega sporazuma.

V skladu z „revizijsko klavzulo“ 10. ERS (člena 1(4) in 1(5) Notranjega sporazuma za 10. ERS) sredstev ni mogoče dodeliti po 31. decembru 2013. Neporabljena sredstva so bila prerazporejena v rezervo 11. ERS za uspešnost.

– Premostitveni sklad

Države članice, ki so se junija 2013 sestale v okviru Sveta, so podpisale Notranji sporazum o ustanovitvi 11. Evropskega razvojnega sklada (11. ERS). Veljati je začel 1. marca 2015.

Da med zaključkom veljavnosti 10. ERS in začetkom veljavnosti 11. ERS ne bi prišlo do prekinitev delovanja skladov, je Komisija predlagala prehodne ukrepe, t. i. premostitveni sklad, da se zagotovijo razpoložljiva sredstva za sodelovanje z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami ter čezmorskimi državami in ozemlji ter podpora odhodkov.

Premostitveni sklad je bil sprejet 12. decembra 2013 (Sklep 2013/759/EU), veljati pa je začel 1. januarja 2014. Premostitveni sklad se financira iz:

— sproščenih sredstev iz 8. in 9. ERS do 31. 12. 2013,

— neporabljenih sredstev iz 10. ERS na dan 31. 12. 2013,

— sproščenih sredstev iz 10. ERS in prejšnjih ERS od 1. 1. 2014 do 28. 2. 2015.

Do začetka veljavnosti 11. ERS je bilo iz prejšnjih ERS sproščenih skupno 1 630 milijonov EUR, ki so bili nato potencialno na voljo premostitvenemu skladu; od tega je bilo 1 595 milijonov EUR dodeljenih 11. ERS, v okviru katerega so obračunani, 4 milijoni EUR pa so ostali nedodeljeni v premostitvenem skladu in vrnjeni v prvotno rezervo za uspešnost.

11. ERS

Sporazum o partnerstvu AKP-ES, ki so ga 23. junija 2000 v Cotonouju podpisale države članice Evropske skupnosti ter afriške, karibske in pacifiške države (države AKP), je začel veljati 1. aprila 2003. Sporazum iz Cotonouja je bil spremenjen dvakrat, in sicer prvič s sporazumom, podpisanim v Luxembourgu 25. junija 2005, drugič pa s sporazumom, podpisanim v Ouagadougouju 22. junija 2010.

Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj (ČDO) Evropski uniji (2001/822/ES), ki ga je 27. novembra 2001 sprejel Svet EU, je začel veljati 2. decembra 2001. Ta sklep je bil spremenjen 19. marca 2007 (Sklep 2007/249/ES).

Notranji sporazum o financiranju pomoči Skupnosti v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 v skladu s spremenjenim Sporazumom iz Cotonouja, ki so ga sprejeli predstavniki vlad držav članic Evropske skupnosti avgusta 2013, je začel veljati marca 2015.

V skladu s Sporazumom iz Cotonouja se tretje obdobje (2014–2020) pomoči Skupnosti državam AKP in ČDO financira iz 11. ERS s sredstvi v višini 30 506 milijonov EUR, od katerih je:

— 29 089 milijonov EUR dodeljenih državam AKP v skladu s členom 1(2)(a) in členom 2(d) Notranjega sporazuma; 27 955 milijonov EUR od tega zneska upravlja Evropska komisija;

— 364,5 milijona EUR dodeljenih ČDO v skladu s členom 1(2)(a) in členom 3(1) Notranjega sporazuma; 359,5 milijona EUR od tega zneska upravlja Evropska komisija;

— 1 052,5 milijona EUR pa je dodeljenih Komisiji za financiranje stroškov, nastalih pri načrtovanju programov za sredstva 11. ERS in njihovem izvajanju, v skladu s členom 1(2)(a) Notranjega sporazuma.

– Preostala sredstva iz rezerve za uspešnost, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, na dan 31. 12. 2015

Do začetka veljavnosti premostitvenega sklada 1. januarja 2014 so bili zneski sproščenih obveznosti iz projektov v okviru 9. ERS in prejšnjih ERS prerazporejeni v rezervo 10. ERS za uspešnost. Na dan 1. januarja 2014 so bila neporabljena sredstva 10. ERS prerazporejena v rezervo 11. ERS za uspešnost, razen sredstev Stabex in upravnih sredstev.

V letu 2015 so bila vsa sproščena sredstva iz prejšnjih ERS prerazporejena v ustrezne rezerve.

V skladu s členom 1(4) Notranjega sporazuma za 10. ERS in Sklepom Sveta z dne 12. decembra 2013 (2013/759/EU) so bila navedena sredstva dodeljena premostitvenemu skladu.

v milijonih EUR Skupna razpoložljiva sredstva iz rezerve za uspešnost, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, na dan 31. 12. 2013 938 Skupna razpoložljiva sredstva iz rezerve za uspešnost, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, v letu 2014 661 Zmanjšanje za skupna sredstva, prerazporejena v premostitveni sklad (1 597 ) Rezerva za uspešnost, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, ki ni bila prerazporejena v premostitveni sklad, na dan 31. 12. 2014 2

– Rezerva 11. ERS iz instrumenta Stabex

Po zaprtju računov Stabex se neporabljena/sproščena sredstva prerazporedijo v rezervo 11. ERS iz sredstev A instrumenta Stabex (člen 1(4) Notranjega sporazuma za 10. ERS) in nato nacionalnim okvirnim programom zadevnih držav.

– Sofinanciranje 10. ERS

V okviru 10. in 11. ERS so bili podpisani sporazumi o prerazporeditvi za sofinanciranje s strani držav članic; hkrati so bile dane na voljo odobritve za prevzem obveznosti v skupnem znesku 204,6 milijona EUR, medtem ko so bile odobritve plačil dane na voljo za unovčene zneske v skupni višini 184,9 milijona EUR.

Stanje odobritev za sofinanciranje na dan 31. 12. 2015 je prikazano v spodnji razpredelnici:

v milijonih EUR Odobritve za prevzem obveznosti Odobritve plačil Sofinanciranje – sredstva A 186,1 166,8 Sofinanciranje – projekti znotraj držav AKP 13,4 13,4 Sofinanciranje – upravni odhodki 5,1 4,7 204,6 184,9

Razpredelnice v nadaljevanju, ki prikazujejo odločene, dodeljene in plačane zneske, navajajo neto številke. Razpredelnice, ki prikazujejo stanje po instrumentih, so priložene.

Razpredelnica 1.1

8. ERS

RAZVOJ ODOBRITEV: 31. december 2015

ANALIZA SREDSTEV PO INSTRUMENTIH

(v milijonih EUR) INSTRUMENT ZAČETNA ODOBRITEV POVEČANJA/ZMANJŠANJA ZDRUŽENIH SREDSTEV NA DAN 31. DECEMBRA 2014 POVEČANJE ALI ZMANJŠANJE SREDSTEV V LETU 2015 Pojasnila TRENUTNE ODOBRITVE AKP Lomé Redni prispevki držav članic 12 967 (3 252 ) (4) 9 711 Pomoč za begunce 120 (20) 100 Nujna pomoč (Lomé) 140 (4) 136 Močno zadolžene revne države (Lomé) 0 1 060 1 060 Subvencionirane obrestne mere 370 (291) 79 Rizični kapital 1 000 16 1 016 Stabex 1 800 (1 077 ) 723 Strukturna prilagoditev 1 400 97 1 497 Sysmin 575 (474) 101 Okvirni programi skupaj 7 562 (2 595 ) (4) (4) 4 963 Poraba prihodkov od obresti 0 35 35 Cotonou Redni prispevki držav članic 0 654 654 Sredstva A – nacionalne dodelitve 0 418 418 Sredstva B – nacionalne dodelitve 0 237 237 Obresti in drugi prejemki 0 0 0 VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP 12 967 (2 598 ) (4) 10 365 Č D O Lomé Redni prispevki držav članic 163 (115) (2) 47 Subvencionirane obrestne mere 9 (8) 1 Rizični kapital 30 (24) 6 Stabex 6 (5) 1 Sysmin 3 (1) 2 Okvirni programi skupaj 115 (78) (2) (4) 36 VMESNI SEŠTEVEK ZA ČDO 163 (115) (2) 47 8. ERS SKUPAJ 13 130 (2 713 ) (6) 10 412

Razpredelnica 1.2

9. ERS

RAZVOJ ODOBRITEV: 31. december 2015

ANALIZA SREDSTEV PO INSTRUMENTIH

(v milijonih EUR) INSTRUMENT ZAČETNA ODOBRITEV POVEČANJA/ZMANJŠANJA ZDRUŽENIH SREDSTEV NA DAN 31. DECEMBRA 2014 POVEČANJE ALI ZMANJŠANJE SREDSTEV V LETU 2015 Pojasnila TRENUTNE ODOBRITVE AKP Lomé Redni prispevki držav članic 0 700 (11) 689 Prerazporeditve iz 6. ERS – Lomé 0 20 (0) (5) 20 Prerazporeditve iz 7. ERS – Lomé 0 679 (11) (5) 668 Cotonou Redni prispevki držav članic 8 919 5 820 (93) 14 646 Sredstva A – nacionalne dodelitve 5 318 3 428 (30) (5) 8 716 Sredstva B – nacionalne dodelitve 2 108 (876) (4) (5) 1 227 CRP, CRK, parlamentarna skupščina 164 (10) 154 Stroški izvajanja 125 53 (1) (6)+ (7) 177 Obresti in drugi prejemki 0 63 (0) 63 Druge dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP 300 2 363 (34) (5) 2 629 Mirovna pomoč 0 362 (1) (5) 360 Regionalne dodelitve 904 (83) (22) (5) 799 Posebna dodelitev za Demokratično republiko Kongo 0 105 105 Posebna dodelitev za Južni Sudan 0 267 (7) 267 Posebna dodelitev za Sudan 0 110 (6) 110 Prostovoljni prispevki za mirovno pomoč 0 39 39 VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP 8 919 6 520 (104) 15 334 Č D O Lomé Redni prispevki držav članic 0 3 3 Prerazporeditve iz 6. ERS – Lomé 0 0 0 Prerazporeditve iz 7. ERS – Lomé 0 3 3 Cotonou Redni prispevki držav članic 10 287 (5) 292 Sredstva A – nacionalne dodelitve 0 244 (4) (5) 239 Sredstva B – nacionalne dodelitve 0 4 4 Regionalne dodelitve 8 40 (0) (5) 48 Študije/tehnična pomoč za ČDO 2 (1) 1 VMESNI SEŠTEVEK ZA ČDO 10 290 (5) 295 9. ERS SKUPAJ 8 929 6 810 (109) 15 630

Razpredelnica 1.3

10. ERS

RAZVOJ ODOBRITEV: 31. december 2015

ANALIZA SREDSTEV PO INSTRUMENTIH

(v milijonih EUR) INSTRUMENT ZAČETNA ODOBRITEV POVEČANJA/ZMANJŠANJA ZDRUŽENIH SREDSTEV NA DAN 31. DECEMBRA 2014 POVEČANJE ALI ZMANJŠANJE SREDSTEV V LETU 2015 Pojasnila TRENUTNE ODOBRITVE A