Bruselj, 2.2.2005

SEC(2005)148 končno

Priporočilo za

MNENJE SVETA

v skladu s tretjim odstavkom člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi programa stabilnosti Finske, 2004–2008

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1] določa, da morajo sodelujoče države članice, torej tiste, ki so sprejele enotno valuto, Svetu in Komisiji predložiti programe stabilnosti pred 1. marcem 1999. V skladu s členom 5 te uredbe je moral Svet proučiti vse programe stabilnosti na podlagi ocen, ki sta jih pripravila Komisija in Odbor, ustanovljen na podlagi člena 114 Pogodbe (Ekonomsko-finančni odbor). Potem ko je proučil program, je Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom podal mnenje. V skladu z Uredbo morajo države članice predložiti letne dopolnitve svojih programov stabilnosti, ki jih lahko Svet prav tako prouči v skladu z istimi postopki.

Prvi program stabilnosti Finske, ki je obravnaval obdobje 1998–2002, je bil predložen 7. septembra 1998, Svet pa ga je ocenil 12. oktobra 1998. Dopolnitve so bile predložene vsako naslednje leto. Finska je zadnjo dopolnitev svojega programa stabilnosti predložila 2. decembra 2004. Službe Komisije so izdelale tehnično oceno te dopolnitve ob upoštevanju rezultatov gospodarskih napovedi služb Komisije iz jeseni 2004 ter ob upoštevanju kodeksa ravnanja[2], skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih rezultatov in ciklično prilagojenih saldov, priporočil v širših smernicah ekonomskih politik za obdobje 2003–2005 ter načel, določenih v Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 27. novembra 2002 o okrepitvi usklajevanja proračunskih politik[3]. Iz te ocene izhaja naslednje:

- 2. decembra 2004 je vlada Finske odobrila dopolnitev programa stabilnosti in ga, tako kot prejšnje dopolnitve, predložila v vednost parlamentu. Dopolnitev programa stabilnosti obravnava obdobje do leta 2004 do leta 2008. Program na splošno upošteva kodeks ravnanja, manjkajo pa nekatere spremenljivke osnovnih predpostavk.

- V makroekonomskem scenariju, predstavljenem v programu, je za leto 2004 po zaslugi močnega domačega povpraševanja predvidena gospodarska rast nad 3 % BDP, ki se bo nekoliko zmanjšala na stopnjo rasti 2,8 % v letu 2005. Predvidevati povprečno rast okoli 2,5 % skozi vse programsko obdobje se zdi dokaj previdna napoved. Kratkoročna napoved je nekoliko pod napovedmi služb Komisije iz jeseni 2004; tudi srednjeročna projekcija na podlagi potencialnih rezultatov, predstavljenih v programu, je pod potencialom rasti, kot ga ocenjujejo službe Komisije.

- Ključni cilj proračunske politike vlade je ohraniti financiranje institucionalnih enot centralne in lokalne ravni države v položaju blizu ravnovesja. Ker so skladi socialnega zavarovanja redno v presežku, bi moral javnofinančni saldo pokazati letni presežek blizu 2 % BDP. V skladu s to politiko bi moralo biti ravnovesje v financiranju institucionalnih enot centralne ravni države, v smislu nacionalnih računov, ponovno vzpostavljeno ob koncu volilnega obdobja v letu 2007. Za lažje doseganje tega cilja je vlada maja 2003 odobrila letne omejitve porabe za obdobje 2004–2007. Na podlagi teh omejitev se lahko skupni izdatki institucionalnih enot centralne ravni države realno povečajo v povprečju za skoraj 1 odstotek letno v navedenem obdobju. Ker je bila večina povečanja izdatkov nakopičena na zgodnje obdobje, in sicer na leto 2004, je manj možnosti za prilagajanje znotraj meja v zadnjem delu volilnega obdobja. V primerjavi s prejšnjo dopolnitvijo so projekcije za javnofinančni presežek za leta 2004 do 2007 skoraj nespremenjene.

- Čeprav je Finska odločena, da ohrani ugoden presežek v javnem sektorju, bi lahko bil proračunski rezultat slabši od predvidenega, saj osnovno proračunsko gibanje, predstavljeno v dopolnitvi, le delno vključuje znižanja davkov v višini 1,7 milijarde EUR, tj. 1,2 % BDP, ki dopolnjujejo dveinpolletni celoviti sporazum o plačah, ki je bil sklenjen konec novembra 2004. Ker niso najavljeni nobeni načrti za zmanjšanje porabe v letih 2005–2007, bi bil lahko primanjkljaj institucionalnih enot centralne ravni države med letoma 2005 in 2007 višji od navedenega v programu, če se ne uvedejo ukrepi za večanje prihodkov, s čimer bi se zmanjšal tudi presežek v javnofinančnem financiranju. Vlada ocenjuje, da se bo zaradi sporazuma o plačah in znižanj davkov javnofinančni presežek znižal za 0,3 odstotne točke na približno 1,9 % BDP v letu 2007. Vendar pričakuje, da bo ta sveženj okrepil dinamiko v gospodarstvu z izboljšanjem potenciala rasti in ustvarjanjem delovnih mest ter tako povečal sposobnost za večanje prihodkov. Glede na to oceno tveganja proračunska naravnanost zadostuje za ohranitev srednjeročnega cilja Pakta stabilnosti in rasti, ki je doseči položaj blizu ravnovesja v letih 2004–2008. Prav tako zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja, 3 % BDP, ob običajnih makroekonomskih nihanjih za leta 2004–2008.

- Predvideva se, da bo splošni delež bruto javnega dolga ostal precej pod 60 % BDP in se bo skozi vse programsko obdobje nenehoma zmanjševal. Sedanji program predvideva, da bo delež javnega dolga do leta 2008 padel z ocenjenih 44,6 % BDP v letu 2004 na okoli 41 %. V primerjavi s prejšnjo dopolnitvijo programa sedanji program predvideva, da se bo delež javnega dolga v razmerju do BDP izrazito zniževal od leta 2005 zaradi višje nominalne rasti BDP, nižje ravni zadolževanja institucionalnih enot centralne ravni države, nižjih plačil obresti in višjih davčnih prihodkov. Prejšnji program je predvideval, da bo delež javnega dolga v razmerju do BDP ostal skoraj ustaljen pod 45 % BDP v letih 2004–2007, sedanji program pa ocenjuje, da bo ta delež padel za skoraj tri odstotne točke.

- Program vsebuje pregled vladnega programa strukturnih reform, ki se osredotoča na izboljšanje vzdržnosti javnega sektorja s pokojninsko reformo, ki bo začela veljati leta 2005. Namen reforme, ki predstavlja nadgradnjo prejšnjih ukrepov, je zvišanje upokojitvene starosti za tri leta na 62–63 let. V reformi so opisani tudi nadaljnji ukrepi za znižanje nenehno visoke strukturne brezposelnosti. Za kolektivno pogodbo o plačah, sklenjeno konec novembra 2004 in dopolnjeno z znižanji davkov, se pričakuje, da bo pospešila dinamiko v gospodarstvu in okrepila ustvarjanje delovnih mest. Za ukrepe, ki jih je vlada sprejela in postavila v ospredje, se resnično lahko pričakuje, da bodo povečali potencialno rast in okrepili nadaljnjo vzdržnost javnih financ.

- Zdi se, da je Finska kljub večjim predvidenim proračunskim stroškom zaradi staranja prebivalstva v ugodnem položaju glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Strategija, opisana v programu, je široko zasnovana ter vključuje nadaljnjo konsolidacijo dolgov in strukturne reforme, npr. nadaljnje korake pokojninske reforme in ukrepe za zvišanje upokojitvene starosti. Sprejete in načrtovane strukturne reforme bi morale imeti pozitivne učinke na javne finance.

- Ekonomske politike, opisane v dopolnitvi, so na splošno skladne s širšimi smernicami ekonomskih politik za zadevno državo na področju javnih financ. Zlasti za večletne omejitve porabe, ki so bile uvedene leta 2003, se zdi, da so dobro delovale v prvem letu izvajanja, tj. leta 2004, ko je bila končna proračunska poraba pod zgornjo mejo, pa tudi izdatki v proračunu za leto 2005 so v okviru teh mej. Okvir izdatkov bi se moral še naprej upoštevati, saj je politično zavezujoč.

Na podlagi te ocene je Komisija sprejela priloženo priporočilo za Mnenje Sveta o dopolnitvi programa stabilnosti Finske in ga pošilja Svetu.

Priporočilo za

MNENJE SVETA

v skladu s tretjim odstavkom člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi programa stabilnosti Finske, 2004–2008

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[4] in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

1. Dne [17. februarja 2005] je Svet proučil dopolnitev programa stabilnosti Finske, ki obravnava obdobje od 2004 do 2008. Program na splošno ustreza zahtevam po podatkih iz popravljenega „kodeksa ravnanja o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov“. Manjkajo pa nekatere spremenljivke glede osnovnih predpostavk. V skladu s tem je Finska pozvana, da doseže skladnost z zahtevami po podatkih.

2. Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP spustila s 3,2 % v letu 2004 na 2,4 % v povprečju v ostalem programskem obdobju. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov je videti, da ta scenarij kaže dokaj previdne predpostavke o rasti. Projekcije v programu glede inflacije so videti realistične in so v skladu z ocenami služb Komisije.

3. S predvidenim letnim javnofinančnim presežkom povprečno 2 % BDP v dopolnitvi bi se moral ugoden proračunski položaj ohraniti skozi vse programsko obdobje. Presežek se v glavnem ustvarja v skladih socialnega zavarovanja, v trenutno uravnoteženem financiranju institucionalnih enot centralne ravni države pa naj bi v obdobju 2005–2007 nastal manjši primanjkljaj. Cilj je, da se v financiranju institucionalnih enot centralne ravni države leta 2007 spet vzpostavi ravnovesje. Zato je vlada sprejela letne omejitve porabe za obdobje 2004–2007. V primerjavi s prejšnjo dopolnitvijo so projekcije za javnofinančni presežek za leta 2004 do 2007 skoraj nespremenjene.

4. Čeprav je Finska odločena, da ohrani ugoden presežek v javnem sektorju, bi lahko bil proračunski rezultat slabši od predvidenega, saj osnovno proračunsko gibanje, predstavljeno v dopolnitvi, le delno vključuje znižanja davkov v višini 1,7 milijarde EUR, tj. 1,2 % BDP, ki dopolnjujejo dveinpolletni celoviti sporazum o plačah, ki je bil sklenjen konec novembra 2004. Ker niso najavljeni nobeni načrti za nadaljnje omejevanje porabe v letih 2005–2007, bi bil lahko primanjkljaj institucionalnih enot centralne ravni države med letoma 2005 in 2007 višji od navedenega v programu, če se ne uvedejo ukrepi za večanje prihodkov, s čimer bi se zmanjšal tudi presežek v javnofinančnem financiranju. Vlada ocenjuje, da se bo zaradi sporazuma o plačah in znižanj davkov javnofinančni presežek znižal za 0,3 odstotne točke na približno 1,9 % BDP v letu 2007. Vendar pričakuje, da bo ta sveženj okrepil dinamiko v gospodarstvu z izboljšanjem potenciala rasti in ustvarjanjem delovnih mest ter tako povečal sposobnost za večanje prihodkov.

5. Glede na to oceno tveganja proračunska naravnanost zadostuje za ohranitev srednjeročnega cilja Pakta stabilnosti in rasti, ki je doseči položaj blizu ravnovesja v letih 2004–2008. Prav tako zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja, 3 % BDP, ob običajnih makroekonomskih nihanjih za leta 2004–2008.

6. Ocenjuje se, da je delež javnega dolga v letu 2004 dosegel 44,6 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež javnega dolga v programskem obdobju znižal za 3,5 odstotne točke.

7. Zdi se, da je Finska kljub večjim predvidenim proračunskim stroškom zaradi staranja prebivalstva v ugodnem položaju glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Strategija, opisana v programu, je široko zasnovana ter vključuje nadaljnjo konsolidacijo dolgov in strukturne reforme, npr. nadaljnje korake pokojninske reforme in ukrepe za zvišanje upokojitvene starosti. Sprejete in načrtovane strukturne reforme bi morale imeti pozitivne učinke na javne finance.

8. Ekonomske politike, opisane v dopolnitvi, so na splošno skladne s širšimi smernicami ekonomskih politik za zadevno državo na področju javnih financ. Zlasti za večletne omejitve porabe, ki so bile uvedene leta 2003, se zdi, da so dobro delovale v prvem letu izvajanja, tj. leta 2004, ko je bila končna proračunska poraba pod zgornjimi mejami, pa tudi izdatki, kot so predlagani v proračunu za leto 2005, so v okviru teh mej. Okvir izdatkov bi se moral še naprej upoštevati, saj je politično zavezujoč.

Preglednica: Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Realni BDP (spremembe v %) | PS dec. 2004 | 3,2 | 2,8 | 2,4 | 2,2 | 2,0 |

COM okt. 2004 | 3,0 | 3,1 | 2,7 | ni podatkov | ni podatkov |

PS nov. 2003 | 2,7 | 2,5 | 2,4 | 2,4 | ni podatkov |

Inflacija po HICP (%) | PS dec. 2004 | 0,2 | 1,4 | 1,8 | 1,8 | 1,8 |

COM okt. 2004 | 0,2 | 1,5 | 1,7 | ni podatkov | ni podatkov |

PS nov. 2003 | 0,7 | 1,3 | 1,8 | 1,8 | ni podatkov |

Javnofinančni saldo (v % BDP) | PS dec. 2004 | 2,0 | 1,8 | 2,1 | 2,2 | 2,0 |

COM okt. 2004 | 2,3 | 2,1 | 2,2 | ni podatkov | ni podatkov |

PS nov. 2003 | 1,7 | 2,1 | 2,1 | 2,2 | ni podatkov |

Primarni saldo (v % BDP) | PS dec. 20042 | 3,7 | 3,4 | 3,8 | 3,9 | 3,7 |

COM okt. 2004 | 4,1 | 3,9 | 3,8 | ni podatkov | ni podatkov |

PS nov. 2003 | 3,7 | 4,0 | 4,1 | 4,3 | ni podatkov |

Ciklično prilagojen saldo (v % BDP) | PS dec. 20041 | 2,1 | 1,7 | 2,0 | 2,1 | 1,9 |

COM okt. 2004 | 2,8 | 2,3 | 2,3 | ni podatkov | ni podatkov |

PS nov. 20031 | 2,4 | 2,4 | 2,3 | 2,2 | ni podatkov |

Bruto javni dolg (v % BDP) | PS dec. 2004 | 44,6 | 43,4 | 42,5 | 41,7 | 41,1 |

COM okt. 2004 | 44,8 | 43,4 | 42,2 | ni podatkov | ni podatkov |

PS nov. 2003 | 44,7 | 44,9 | 45,0 | 44,6 | ni podatkov |

Opomba: 1Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa. 2Finski organi predložijo primarne salde na podlagi neto plačil obresti in ne bruto plačil obresti. Službe Komisije so preračunale številke na podlagi podatkov iz programa. Viri: Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2004 (COM); izračuni služb Komisije. |

[1] UL L 209, 2.8.1997. Vsi dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Popravljeno mnenje Ekonomsko-finančnega odbora o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov, ki ga je potrdil Ekonomsko-finančni svet dne 10.7.2001.

[3] COM(2002) 668, 27.11.2002.

[4] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.