Poglavje 3 – Doseganje rezultatov pri izvrševanju proračuna EU

Odgovori Komisije na letno poročilo Evropskega računskega sodišča za leto 2018

Uvod

3.1 Komisija je zavezana izboljšavam okvira smotrnosti za proračun EU. Do teh izboljšav bo prihajalo neprekinjeno, vendar postopoma in zlasti v okviru naslednjega večletnega finančnega okvira. Potrebna je popolna zavezanost tudi vseh ostalih subjektov, ki izvršujejo proračun, zlasti držav članic. Okvir smotrnosti za proračun EU sestavljajo trije elementi: (a) zakonsko obvezno poročanje o kazalnikih, ki so del pravne podlage programov, (b) spremljanje izvajanja programov z uporabo veliko večjega obsega kvantitativnih in kvalitativnih informacij ter (c) redna vrednotenja, s katerimi se ocenjuje smotrnost programov. Čeprav lahko kazalniki nakazujejo, čemu je treba nameniti pozornost pri ugotavljanju, kateri programi bi lahko vzbudili pomisleke glede smotrnosti, so potrebne dodatne kvantitativne in kvalitativne informacije za razumevanje, ali obstajajo dejanski pomisleki, natančno kateri so ti pomisleki in kako jih je mogoče odpraviti.

Del 1 – Kaj pokažejo kazalniki smotrnosti proračuna EU?

3.3 V „metodološki opombi“, ki je priložena pregledu smotrnosti programov, je obravnavana izbira kazalnikov: „Kazalniki so bili izbrani na podlagi nekaterih meril, kot so ustreznost, razpoložljivost podatkov itd.“

3.4 Komisija priznava, da bi lahko bile izjave o programih bralcu prijaznejše, in si že prizadeva za to, vendar poudarja, da gre zaradi same količine informacij, vsebovanih v njih, tj. informacij o napredku pri doseganju ciljev programov v skladu s členom 41(3)(h) finančne uredbe, po njihovi naravi za referenčno branje za strokovnjake. Ravno zato je Komisija začela objavljati pregled smotrnosti programov, da bi zagotovila bralcu prijaznejšo zbirko informacij o smotrnosti programov.

3.6 Komisija je povsem zavezana zbiranju, analizi in objavljanju visokokakovostnih informacij o smotrnosti ter ukrepanju v zvezi z njimi. Za boljše razumevanje trenutnega stanja na področju poročanja o smotrnosti na podlagi kazalnikov je Komisija izvedla notranjo analizo podatkov o smotrnosti za vse programe porabe, ki je na voljo od marca 2019 in je bila objavljena v izjavah o programih, priloženih predlogu proračuna za leto 2020. Poleg tega okvir smotrnosti za proračun EU temelji na več elementih. Eden od pomembnih delov je spremljanje napredka na podlagi kazalnikov smotrnosti. Vendar je napredek na podlagi izbranih kazalnikov samo del zgodbe in ga ni mogoče uporabiti za oblikovanje trdnih sklepov o smotrnosti programov. Kot v odstavku 3.8 poudarja samo Evropsko računsko sodišče, kvalitativne informacije, kot so primeri dosežkov, dopolnjujejo informacije o kazalnikih in zagotavljajo popolnejšo sliko smotrnosti, tudi in zlasti v primerih, ko podatki o kazalnikih manjkajo ali je izhodišče posodobljeno.

Oddelek A – Kazalniki kažejo precejšnje razlike v dosežkih in na splošno zmeren napredek

3.7 OECD ( 1 ) priznava, da je sedanji okvir smotrnosti za proračun EU najboljši med vsemi okviri smotrnosti. Komisija priznava, da so pri vseh okvirih smotrnosti potrebne stalne izboljšave in da potekajo nadaljnja prizadevanja za izboljšanje sistema, na primer na podlagi predlogov Komisije za naslednjo generacijo finančnih programov. Obstajajo številni izzivi, povezani z zbiranjem in prenosom podatkov, zlasti za programe v okviru deljenega upravljanja. Zaradi teh in drugih dejavnikov, vključno z večletnostjo programov, je poročanje o smotrnosti evropskega proračuna zahtevna naloga. Komisija priznava, da so pri vseh okvirih smotrnosti potrebne stalne izboljšave in da potekajo nadaljnja prizadevanja za izboljšanje sistema, na primer na podlagi predlogov Komisije za naslednjo generacijo finančnih programov. Obstajajo številni izzivi, povezani z zbiranjem in prenosom podatkov, zlasti za programe v okviru deljenega upravljanja. Zaradi teh in drugih dejavnikov, vključno z večletnostjo programov, je poročanje o smotrnosti evropskega proračuna zahtevna naloga.

3.8 Komisija je zavezana pripravi visokokakovostnih in zanesljivih poročil o smotrnosti proračuna EU. Pri tem se zanaša na podatke, ki jih zagotavljajo države članice in drugi viri. Službe Komisije morajo v skladu z navodili, ki jih zagotovijo osrednje službe, zagotavljati celovite informacije o smotrnosti za vsak program ter kakovost in zanesljivost predloženih informacij. Viri kazalnikov smotrnosti se sistematično razkrijejo v letnih poročilih o dejavnostih. Poleg tega so navodila za pripravo letnih poročil za leto 2018 vključevala zahtevo, da morajo direktorji, odgovorni za obvladovanje tveganja in notranji nadzor, navesti, da so informacije iz delov 1 in 2 letnih poročil o dejavnostih zanesljive, popolne in točne.

3.9 Druga alinea Komisija je seznanjena z oceno Evropskega računskega sodišča, da je izračun napredka glede smotrnosti na splošno bolj indikativen, če se kot začetna točka upošteva izhodišče. Vendar v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 številčna izhodišča niso opredeljena za vse programe, zato je bila zaradi primerljivosti sprejeta odločitev, da se izračuna splošni napredek.

Komisija meni, da je uporaba napovedi, ki temeljijo na dogovorjenih projektih, poleg podatkov o dejanskem izvajanju, v primeru naložbenih programov, kot sta Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) in Kohezijski sklad (KS), upravičena. Je informativna ter strokovnjakom in nosilcem odločanja omogoča oblikovanje sklepov o napredku pri izvajanju ter s tem uresničevanje zastavljenega cilja sistema kot celote.

3.10 Komisija meni, da ima proces združevanja smotrnosti pri kazalnikih v programe in razdelke določene omejitve. Komisija namenoma ni izračunala povprečne oddaljenosti od cilja po programih. Ena sama številka ne more v celoti zajeti zapletenosti porabe več deset milijard eurov.

3.11 Komisija je zavezana izboljšanju zbiranja in razpoložljivosti podatkov, zlasti za deljeno upravljanje, kjer so zamude trenutno najdaljše. Zato je maja 2018 predlagala dvomesečni cikel poročanja v skladu s členom 37(1) predlagane uredbe o skupnih določbah COM(2018) 375.

3.12 Smotrnost v večini primerov ni linearna skozi čas, ampak se počasi začne šele med izvajanjem. Zato se pričakuje, da bo napredek glede na izhodišče v večini primerov manjši od linearnih deležev, ki jih je navedlo Evropsko računsko sodišče. Pri doseženem napredku bi bilo treba upoštevati tudi zamude pri izvajanju. Ob upoštevanju tega Komisija meni, da je napredek glede na izhodišče na splošno skladen z načrti. Vendar se strinja, da je treba zelo skrbno spremljati napredek pri izvajanju in v primeru pomanjkljivosti sprejeti potrebne ukrepe.

Podrazdelek 1a: Kazalniki kažejo dober napredek programa Erasmus+ in Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) ter zmeren napredek programa Obzorje 2020 in Instrumenta za povezovanje Evrope

3.13 Prva alinea Komisija poudarja, da je izbira kazalnikov za pregled smotrnosti programov temeljila zlasti na ustreznosti in razpoložljivosti podatkov in ne na dobljeni vrednosti kazalnika. Poročilo dejansko vsebuje primere za vsak razdelek, pri čemer izračun napredka, ki temelji na izjavah o programih, kaže boljše rezultate, kot izračun, ki temelji na pregledu smotrnosti programov. Komisija se strinja, da mora biti za doseganje napredka analiza podrobnejša, osnovne predpostavke pa bolje opredeljene.

3.13 Druga alinea Pri pripravi pregleda smotrnosti programov za leto 2019 so bila opravljena znatna prizadevanja za izboljšanje sporočanja podatkov o Instrumentu za povezovanje Evrope. Instrument za povezovanje Evrope financira velike, dolgoročne infrastrukturne projekte ali projekte, ki jih je treba usklajevati v mreži. Te projekte je treba pogosto razvijati v okviru zaporednih finančnih okvirov in obstaja lahko precejšen zamik med časom začetka izvajanja projekta in razpoložljivostjo podatkov, potrebnih za merjenje smotrnosti. Predlog Komisije za nadaljnje izvajanje instrumenta je dal večji poudarek okviru smotrnosti, in sicer z zagotavljanjem „preglednih, odgovornih in ustreznih ukrepov za spremljanje in poročanje, da bi se ocenil napredek programa […] in spodbujali njegovi dosežki“.

3.13 Tretja alinea Komisija je v pregledu smotrnosti programov jasno navedla, da se je smotrnost programa Erasmus+ primerjala z letom 2017. Program je na dobri poti, da doseže cilje do leta 2020.

3.13 Četrta alinea Komisija opozarja, da je bil prvotni cilj Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) mobilizirati 315 milijard EUR v naložbah do julija 2018. Dne 30. decembra 2017 je začela veljati uredba o razširitvi in okrepitvi sklada EFSI (uredba EFSI 2.0). Z njo se je trajanje sklada EFSI podaljšalo do konca leta 2020, njegov naložbeni cilj pa se je povečal na 500 milijard EUR. Ta uredba je predvidevala, da se bo jamstvo EU, potrebno za omogočanje zagotavljanja podpore za naložbe s strani sklada EFSI, povečalo s 16 milijard EUR na 26 milijard EUR šele julija 2018 (tj. po začetnem obdobju). Zato so se rezultati sklada EFSI tako kot ob koncu leta 2017 primerjali s prvotnim naložbenim ciljem v višini 315 milijard EUR.

Podrazdelek 1b: Kazalniki kažejo razmeroma majhen napredek na področju kohezije zaradi poznega začetka

3.14 Napovedi, ki temeljijo na dogovorjenih tekočih projektih, so ključne informacije v okviru spremljanja izvajanja. Poleg podatkov o dejanskem izvajanju zagotavljajo vpogled v projektno strukturo, ki je v primeru politik, ki vključujejo velike naložbe, z dolgimi pripravljalnimi obdobji, kot je kohezija, morda najbolj dragocena informacija med izvajanjem.

Razdelek 2: Na podlagi kazalnikov ni bilo mogoče določiti napredka za večino odhodkov na področju „Naravni viri“

3.15 Komisija opozarja, da je Evropski kmetijski jamstveni sklad zaradi svojega letnega značaja manj koristen za določanje večletnih ciljev. Vendar poteka razvoj orodij in metrik za zagotovitev, da se lahko vmesno poročanje o smotrnosti izvaja tudi za podatke tega sklada.

3.15 Prva alinea Komisija opozarja, da z uporabo metode, ki jo je uporabilo Evropsko računsko sodišče (kot je pojasnjeno v odstavku 3.9 in okviru 3.1), ni mogoče izračunati napredka glede na izhodišče za več kot enega od 27 kazalnikov.

Vendar meni, da se lahko napredek glede na izhodišče oceni za vseh 27 kazalnikov. Torej izbrani kazalniki omogočajo spremljanje napredka.

Pri celoviti analizi 27 kazalnikov, vključenih v izjavo o programih, bi bilo treba upoštevati posebno stanje kmetijskega sektorja in odhodke sklada EKJS.

Razdelek 3: Kazalniki za „Varnost in državljanstvo“ kažejo, da je bil napredek pri dveh programih dober, pri enem zmeren, pri enem pa zaostaja

3.17 Komisija opozarja, da je treba pri ocenjevanju smotrnosti programa Hrana in krma upoštevati nepredvidljivost izbruhov živalskih in rastlinskih bolezni. Vsi delovni programi so bili sprejeti in se izvajajo, kot je bilo predvideno.

Razdelek 4: Kazalniki kažejo na splošno dober napredek za programe razdelka „Evropa v svetu“

3.19 Metodologija za opredelitev kazalnikov in ciljev za instrument za razvojno sodelovanje je pojasnjena v revidiranem okviru EU za rezultate pri mednarodnem sodelovanju in razvoju (SWD(2018) 444).

Posebni instrumenti: nezadostne informacije o doseženem napredku

3.20 Prva alinea Komisija opozarja, da kazalnik upošteva samo tiste nesreče, ki izpolnjujejo merila za upravičenost. Šest primerov iz leta 2017 je bilo še vedno v fazi preiskave, zato se niso upoštevali pri izračunu, saj še vedno ni bilo jasno, ali izpolnjujejo merila za upravičenost. V letu 2017 dva od desetih zahtevkov nista bila sprejeta (poplave v Murcii in požari v narodnem parku Donana).

Oddelek B – Kazalniki niso vedno dobro pokazali dejanskega napredka

3.21 V zvezi s podnaslovom „Veliko kazalnikov ni dobro izbranih“ Komisija poudarja, da so kazalniki smotrnosti za finančne programe EU opredeljeni v pravnih aktih, na katerih temeljijo ti programi . Izbira kazalnikov je rezultat pogajanja med Evropskim parlamentom in Svetom na podlagi predloga Komisije. Komisija mora redno poročati o vseh kazalnikih, opredeljenih v zakonodaji.

3.22 Velik delež kazalnikov vložkov/izložkov ne pomeni, da so kazalniki slabo izbrani. Komisija se strinja, da so kazalniki rezultatov in učinka primernejši za merjenje smotrnosti kot take. Vendar so kazalniki rezultatov, zlasti za projekte, ki vključujejo velike naložbe, z dolgimi pripravljalnimi obdobji, potrebni za poročanje o napredku. Zato menimo, da je treba vzpostaviti ravnovesje med vrstami kazalnikov in da bi to ravnovesje moralo biti prilagojeno posameznim programom.

3.23 Komisija meni, da ni nujno, da 60-odstotni delež kazalnikov vložkov in izložkov omejuje uporabnost zagotovljenih informacij. Čeprav se strinja, da bi bilo treba vzpostaviti ravnovesje med različnimi vrstami kazalnikov, je lahko ustrezno ravnovesje med različnimi programi različno. Okvir smotrnosti proračuna EU vsebuje tudi strukturiran sistem vrednotenj (vmesnih in naknadnih), kot je določeno v smernicah za boljše pravno urejanje, ravno zaradi razlikovanja med različnimi učinki programa.

3.24 Komisija opozarja, da je izredno težko izbrati kazalnike učinka, na katere vplivajo samo neposredni učinki samega programa. Na vsak splošnejši kazalnik rezultatov ali izidov bodo neizogibno vplivali različni dejavniki, pri čemer bodo ti programi le eden od dejavnikov. Zato si Komisija prizadeva za uporabo sklopa kazalnikov, ki na najboljši možni način pojasnjujejo smotrnost programov in poročajo o njej, vendar je tudi to zaradi narave samih programov včasih zelo zahtevno. Vendar so bila zlasti za naslednji sklop kazalnikov v večletnem finančnem okviru za obdobje po letu 2020 opravljena prizadevanja, in sicer za izbiro kazalnikov rezultatov in učinka, ki najbolje pojasnjujejo programe. Poleg tega Komisija tudi ugotavlja, da bo mogoče učinke programov porabe EU zaznati le s celovitim vrednotenjem z ustreznimi nadzornimi spremenljivkami.

3.25 V zvezi s preglednico 3.2 se Komisija strinja, da so v nekaterih primerih kazalniki, ki zajemajo področje humanitarne pomoči , le posredno povezani s humanitarnimi ukrepi, ki jih financira EU, pa tudi, da na vrednost kazalnika vpliva več zunanjih dejavnikov. Tako bodo v okviru naslednjega večletnega finančnega okvira opravljena prizadevanja za povečanje pomena sklopa kazalnikov za humanitarne ukrepe EU, tj. da bi se zagotovile jasnejše povezave vseh kazalnikov s porabo in cilji. Kar zadeva EKJS, so pomembni tudi učinkoviti sistemi upravljanja in nadzora za zagotovitev, da se programi izvajajo na način, ki vodi do doseganja ciljev. Zato obstaja potreba po kazalniku v izjavi o programih, ki bi meril, v kakšnem obsegu se preverja poraba.

3.26 Komisija priznava, da izjave o programih niso strukturirane tako, da bi jasno povezovale posebne cilje s splošnim ciljem. Vendar je bila za programe porabe po letu 2020 vzpostavljena jasna hierarhična struktura, ki posebne cilje povezuje s splošnimi cilji, kazalnike pa s posebnimi cilji. Poleg tega se revidira tudi proračunska nomenklatura, ki bo strukturirana glede na posebne cilje. S temi ukrepi se bosta bistveno izboljšala struktura dokumentov Komisije o smotrnosti proračuna in njihova prijaznost za uporabnike.

3.27 Vedno je treba razmisliti o kompromisu med izčrpnim seznamom kazalnikov, ki zajema vse vidike ciljev, in s tem povezanimi sredstvi.

3.27 Druga alinea Cilji instrumenta za razvojno sodelovanje so po svoji naravi zelo splošni in jih ni mogoče zajeti z omejenim številom kazalnikov. Vendar se ukrepi, povezani s podnebnimi spremembami in okoljem, spremljajo letno, z uporabo metodologije kazalnikov iz Ria, kot jih je razvil Odbor OECD za razvojno pomoč (DAC).

3.28 Kot je navedeno zgoraj, Komisija, ki se zanaša tudi na države članice in druge poročevalce, stalno izboljšuje svoje poročanje o smotrnosti. V svoji analizi nabora podatkov, ki je bila objavljena marca 2019, je ugotovila, da ima 63 % kazalnikov „vse informacije o smotrnosti“, tj. podatkovne točke, izhodišče in cilj, ki so po njenem mnenju ustrezen podatek. Za okvir smotrnosti programov porabe za obdobje po letu 2020 je zdaj začela izvajati obsežen projekt, katerega cilj je zagotoviti, da so take osnovne informacije o smotrnosti za programe določene dosledno in v skladu z dogovorjenim časovnim načrtom.

3.28 Četrta alinea Komisija opozarja, da se v določenih primerih izhodišče spremeni tudi ob posodobitvi uradnih statističnih podatkov.

3.29 Za EKJS se šteje, da izbrani kazalniki omogočajo ocenjevanje napredka (glej odgovor na odstavek 3.15, prva alinea). Poleg tega si Komisija prizadeva zagotoviti stalno izboljševanje poročanja o smotrnosti za EKJS, Obzorje 2020 in Solidarnostni sklad Evropske unije, zlasti za naslednji večletni finančni okvir, za katerega so na podlagi pridobljenih spoznanj iz vrednotenj predlagani okrepljene določbe o spremljanju in poenostavljeni kazalniki.

3.30 V primerih, na katere se je sklicevalo Evropsko računsko sodišče, se Komisija strinja, da bi bilo koristno opredeliti letne mejnike za spremljanje smotrnosti. Vendar Komisija opozarja, da nekateri programi v ciklu 2014–2020 nimajo letnih mejnikov ali pa informacije, prejete od organov držav članic o sporočenih vrednostih, v primeru deljenega upravljanja niso zadostne. Tudi v zvezi s tem si Komisija, kjer je to ustrezno, prizadeva izboljšati stanje za finančne programe po letu 2020, za katere bo ključna podpora Parlamenta, Sveta in držav članic.

3.31 Kar zadeva podnaslov „Za nekatere programe so bili razpoložljivi podatki neustrezne kakovosti“, Komisija ugotavlja, da sta razpoložljivost in kakovost večinoma odvisni od obveznosti poročanja, ki so rezultat zakonodajnega postopka. Kadar podatke sporočajo države članice in javni organi, ima Komisija omejeno zmogljivost, da vpliva na njihovo kakovost. Komisija ugotavlja, da imajo tri četrtine kazalnikov na voljo najnovejše podatke. Za nekatere programe bodo podatki na voljo šele pozneje v obdobju izvajanja.

3.32 Komisija jemlje priporočila Evropskega parlamenta in Sveta zelo resno ter v svojih poročilih o smotrnosti vedno predloži najnovejše razpoložljive podatke. Kot je bilo že navedeno, je v sistemu smotrnosti, ki je tako zapleten kot sistem proračuna EU, in s sedanjim pravnim okvirom težko zagotavljati najnovejše podatke. Komisija si prizadeva za izboljšanje svojega poročanja, da bi bile predložene informacije čim bolj posodobljene, pri čemer ponovno opozarja, da je to večinoma odvisno od pravočasnega in zanesljivega zagotavljanja podatkov s strani držav članic in drugih tretjih oseb. Komisija tudi poudarja, da bo vsako poročanje vedno prikaz stanja v določenem trenutku, saj so osnovni podatki redko statični.

3.33 Komisija se strinja, da pri kazalnikih obstajajo določena vprašanja v zvezi z omejeno kakovostjo podatkov, vendar trdi, da je okvir smotrnosti na splošno trden. Poudarja tudi svojo zavezanost izboljšanju sistema smotrnosti in poročanja za naslednji proračunski cikel.

3.33 Druga alinea Komisija je zavezana zagotavljanju, da se bo kakovost podatkov, na kateri temeljijo osnovni kazalniki smotrnosti, izboljšala, vključno s sporočenimi informacijami o patentnih prijavah in publikacijah. To se izraža v razdelku platforme Horizon Dashboard z rezultati projektov, ki se redno posodablja in je objavljen na spletnem portalu Financiranje in priložnosti.

3.34 Komisija se strinja, da nekateri cilji kazalnikov morda niso dovolj ambiciozni, vendar meni, da je okvir smotrnosti na splošno trden. Poleg tega poudarja svojo zavezanost izboljšanju sistema v naslednjem večletnem finančnem okviru.

3.34 Druga točka Prednostna naloga politike, zlasti za Kohezijski sklad (kar zadeva železniški sektor držav članic, ki so upravičene do teh naložb), je bila obnova in posodobitev železnic, s ciljem 2 829 km železniških prog. Cilji za nove železniške proge, ki jih financira ESRR, so bili nekoliko višji, in sicer 580 km železniških prog, vendar so še vedno predstavljali le 14 % cilja za dolžino obnovljene in posodobljene proge.

3.35 Komisija se strinja, da cilji za nekatere kazalnike pri nekaterih programih morda niso dovolj ambiciozni. Za opredelitev teh kazalnikov in ciljev je treba podrobno oceniti pomen in okvir kazalnikov.

Del 2 – Rezultati revizij smotrnosti, ki jih je izvedlo Sodišče: glavne ugotovitve in priporočila

Podrazdelek 1a – „Konkurenčnost za rast in delovna mesta“ ter podrazdelek 1b – „Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija“

(a) Posebno poročilo št. 8/2018 – Trajnost podpore EU za produktivne naložbe v podjetja

3.38 Komisija ugotavlja, da so projekti, ki jih je revidiralo Evropsko računsko sodišče, na splošno dosegli načrtovane izložke ter da so ti izložki v večini primerov še obstajali in se uporabljali. V primerjavi s programskim obdobjem 2000–2006 se je pristop upravljanja EU, kar zadeva vprašanje trajnosti naložb, v obdobju 2007–2013 zelo razvil. To se ne izraža samo v posebnih in okrepljenih regulativnih določbah, ampak tudi z osredotočanjem na strateško načrtovanje velikih projektov ter v naknadnih vrednotenjih Komisije na ravni programov za kohezijsko politiko. Kar zadeva dosežene rezultate, je Komisija v času revizije opozorila na pomanjkanje podatkov za številne revidirane projekte in ne na prevladovanje slabih ali netrajnih rezultatov.

3.39 Prva alinea Komisija ugotavlja, da je to priporočilo povezano s postopkom odobritve operativnih programov v obdobju po letu 2020.

(b) Posebno poročilo št. 9/2018 – Javno-zasebna partnerstva v EU

3.40 in 3.41 Javno-zasebna partnerstva so eno od orodij, ki jih dajo države članice in nosilci projektov na voljo kot morebiten instrument izvajanja politike. Komisija prispeva k izmenjavi dobrih praks, ponuja ciljno usmerjeno tehnično pomoč, redno analizira nacionalne okvire javno-zasebnih partnerstev in zagotavlja priporočila politike za njihovo izboljšanje („evropski semester“), kjer je ustrezno. Vendar se v evropskem semestru in strategiji Evropa 2020 intenzivnejša uporaba javno-zasebnih partnerstev posebej ne spodbuja. Kar zadeva sektorske instrumente, Komisija nima pravne podlage, da bi od držav članic zahtevala, naj v primerjavi z drugimi metodami javnega naročanja pogosteje ali redkeje uporabljajo javno-zasebna partnerstva. Odločitev o uporabi javno-zasebnih partnerstev je v okviru deljenega upravljanja evropskih strukturnih in investicijskih skladov prepuščena izključno državam članicam.

(c) Posebno poročilo št. 12/2018 – Širokopasovne povezave v državah članicah EU

3.42 in 3.43 Komisija spremlja cilje digitalne agende glede širokopasovnih povezav ter objavlja ustrezne podatke v indeksu digitalnega gospodarstva in družbe.

Države članice je pozvala, naj pregledajo napredek svojih nacionalnih načrtov za širokopasovne povezave in jih posodobijo s časovnim okvirom do leta 2025.

Poleg tega opozarja, da končno odgovornost za uveljavitev pravnega in regulativnega okolja nosijo nacionalni regulativni organi. V svojem predlogu o revidiranih predpisih EU o telekomunikacijah (Evropski zakonik o elektronskih komunikacijah) je predlagala okrepljene določbe o neodvisnosti in regulativni zmogljivosti nacionalnih regulativnih organov, vključno z razpoložljivimi viri, pristojnostjo za neposredno naložitev kazni in uskladitvijo najmanjšega seznama nalog.

Na gospodarsko manj uspešnih območjih je Komisija predlagala tudi revidirane predpise o telekomunikacijah za spodbuditev uvajanja.

Poleg tega Komisija državam članicam zagotavlja smernice za uporabo državne pomoči za širokopasovne povezave in jih bo zagotavljala še naprej.

Komisija je pripravila akcijski načrt za širokopasovne povezave na podeželju, ki se osredotoča na izziv širokopasovnih povezav na podeželskih območjih, zlasti z izmenjavo dobrih praks prek mreže kompetenčnih uradov za širokopasovne povezave, ciljno usmerjenimi misijami v državah članicah, podrobnejšim spremljanjem porabe sredstev skladov ESI za širokopasovne povezave in posodobljenimi smernicami za naložbe v širokopasovne povezave.

(d) Posebno poročilo št. 17/2018 – Črpanje

3.44 Komisija opozarja, da je datum sprejetja zakonodajnega okvira močno odvisen od sozakonodajalcev. Poleg tega poudarja, da čeprav je čimprejšnje sprejetje zakonodajnega okvira pomembno, kar zadeva začetek izvajanja programov, obstajajo tudi drugi dejavniki, kot so pravilo o prenehanju obveznosti, stopnja vnaprejšnjega financiranja ali zahteve glede imenovanja za obdobje 2014–2020, ki pomembno vplivajo na izvajanje. Z zadovoljstvom ugotavlja, da so ukrepi, ki jih je sprejela v tesnem sodelovanju z zadevnimi organi, pristojnimi za programe, in sicer prek delovne skupine za boljše izvajanje, ki jo je ustanovila, privedli do opaznega povečanja črpanja v obdobju 2007–2013. Poudarja tudi, da so na podlagi rezultatov naknadnega vrednotenja programskega obdobja 2007–2013 in 7. poročila o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji na splošno opazni dobri rezultati kohezijske politike.

3.45 Prva alinea Za obdobje 2021–2027 je Komisija predstavila predlog uredbe o skupnih določbah že 29. maja 2018 (COM(2018) 375), tj. 30 mesecev pred načrtovanim začetkom obdobja upravičenosti. Začela je tudi neformalna pogajanja o partnerskih sporazumih z državami članicami pred sprejetjem pravnega okvira s strani sozakonodajalcev.

3.45 Druga alinea Službe Komisije še naprej zagotavljajo znatno podporo državam članicam, vključno s tehnično pomočjo in svetovalnimi storitvami, da bi izboljšale svojo zmogljivost za uporabo sredstev ob osredotočanju na doseganje rezultatov.

Skrbno spremljanje omogoča pripravo akcijskih načrtov, prilagojenih potrebam posameznih programov, in nadaljnje spremljanje posameznih vprašanj, opredeljenih za zagotovitev trajnega izvajanja, ne da bi bilo pri tem ogroženo doseganje rezultatov.

(e) Posebno poročilo št. 30/2018 – Pravice potnikov

3.47 Prva alinea Komisija je priporočila sprejela.

3.47 Druga alinea Komisija je to priporočilo sprejela, saj meni, da ima pomembno vlogo pri izboljšanju ozaveščenosti potnikov. Strinja se tudi, da je treba dodatno izboljšati obstoječe smernice.

3.47 Tretja alinea Komisija je priporočilo sprejela in bo uveljavila svojo pravico do pobude, da bi razmislila o rešitvah preostalih izzivov v zvezi z izvrševanjem in jih predlagala.

(f) Posebno poročilo št. 28/2018 – Obzorje 2020

3.48 Komisija je pozdravila oceno Evropskega računskega sodišča v zvezi z Obzorjem 2020. Sprejela je vsa priporočila iz poročila. Posledično izvaja priporočila.

Razdelek 2 – „Naravni viri“

3.51 Prva alinea Komisija priznava, da lahko projekti na področju energije iz obnovljivih virov prispevajo k trajnostnemu razvoju podeželja.

Meni, da je do zdaj obravnavala zasnovo in trajnost prihodnje politike za energijo iz obnovljivih virov na podlagi novosprejete zakonodaje: nove uredbe o upravljanju energetske unije (Uredba (EU) 2018/1999), uredbe LULUCF (Uredba (EU) 2018/841) in prenovitve direktive o energiji iz obnovljivih virov (Direktiva (EU) 2018/2001).

V tem okviru bi lahko države članice pri pripravi in dokončnem oblikovanju svojih integriranih nacionalnih načrtov na področju energije in podnebnih sprememb upoštevale okoliščine in potrebe svojih podeželskih območij.

Pri oblikovanju programov za razvoj podeželja in vzpostavljanju ravnovesja med različnimi cilji strategij za razvoj podeželja države članice/regije še vedno odločajo o izkoriščanju potenciala sredstev EKSRP v zvezi s tem.

3.51 Druga alinea Komisija se je zavezala, da bo upoštevala vse razpoložljive dokaze o dosedanji uspešnosti politike in uporabila te informacije pri analizi posebnih rešitev za prihodnost v oceni učinka, ki bo podlaga za predlog Komisije za SKP po letu 2020. Prav tako se je zavezala, da bo razmislila o načinu ocenjevanja smotrnosti vrst ukrepov, vključno z dohodkovno podporo, kjer je ustrezno.

3.51 Tretja alinea Poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov se uporabljajo za zmanjšanje upravnega bremena organov in upravičencev. Sistem povračil poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov bi moral zagotoviti enake rezultate kot konvencionalni sistemi za povračilo stroškov, vendar preprosteje in hitreje. Komisija se je strinjala, da bo proučila načine za prehod na sisteme, v okviru katerih povračila države članice temeljijo na izvajanju politike.

3.52 Druga alinea Komisija je okrepila povezave med sistemom navzkrižne skladnosti in dobrobitjo živali, zlasti z nadaljnjo izmenjavo dobrih praks in rezultatov inšpekcijskih pregledov navzkrižne skladnosti z državami članicami, kot je predlagalo Evropsko računsko sodišče. To je potekalo v okviru srečanj strokovne skupine za navzkrižno skladnost, organiziranih v letu 2018.

3.52 Peta alinea Kar zadeva posebno poročilo št. 25/2018, morajo države članice izvesti izbiro projektov (vključno s prednostno razvrstitvijo projektov). Kar zadeva sklade ESI, v pravnih določbah o njih ni predvidena taka vloga Komisije v okviru deljenega upravljanja v zvezi z določitvijo meril za izbor operacij, objavo razpisov za zbiranje predlogov ter oceno in izbiro projektov za financiranje. Za organizacijo tega postopka so odgovorne države članice. To se v predlogu Komisije za obdobje 2021–2027 ni spremenilo. Vendar je Komisija kot osnovne pogoje za financiranje (imenovane omogočitveni pogoji) za podporo iz ESRR/Kohezijskega sklada za obdobje 2021–2027 predlagala, da bi morale biti naložbe v preprečevanje in obvladovanje tveganj skladne z nacionalnim ali regionalnim načrtom za obvladovanje tveganja nesreč. Pristop je podoben pristopu za obdobje 2014–2020, vendar je okrepljen in zagotavlja celovito proučitev vseh tveganj.

Razdelek 3 – „Varnost in državljanstvo“ ter razdelek 4 – „Evropa v svetu“

(a) Posebno poročilo št. 7/2018 – Turčija

3.55 Prva alinea Komisija je to priporočilo sprejela.

Komisija je seznanjena s ciljnim datumom izvedbe in bo proučila preusmeritev v okviru načrtovanja programov za leto 2018, pri čemer bo še naprej delovala v skladu s političnimi smernicami.

Komisija opozarja, da na tako občutljivih področjih napredek ni odvisen samo od obsega dodeljenih sredstev IPA, temveč, kar je še pomembneje, od politične volje turških oblasti.

3.55 Druga alinea Komisija je to priporočilo sprejela.

3.55 Tretja alinea Komisija je to priporočilo sprejela.

3.55 Četrta alinea Komisija je to priporočilo sprejela.

3.55 Peta alinea Komisija je to priporočilo sprejela.

(b) Posebno poročilo št. 20/2018 – Afriška struktura za mir in varnost (APSA)

3.56 Podpora EU Afriški strukturi za mir in varnost (APSA) je tako v smislu zmogljivosti kot tudi finančnega lastništva bistveno prispevala k razvoju te strukture, čeprav pričakovani rezultati niso bili sistematično doseženi. Prispevanje k plačam ali drugim operativnim stroškom samo po sebi ne predstavlja problema, dokler je povezano z doseganjem rezultatov in je del širše strategije za podporo z jasno izhodno strategijo.

3.57 Prva alinea Komisija in ESZD sta priporočilo sprejela. Vendar je lahko ad hoc podpora operativnih stroškov pod določenimi pogoji še vedno ustrezna.

3.57 Druga alinea Komisija je sprejela priporočilo.

(c) Posebno poročilo št. 27/2018 – Instrument za begunce v Turčiji

3.59 Prva alinea Komisija je to priporočilo sprejela.

Komisija meni, da podpora za podobne dejavnosti, ki poteka prek vzporednih instrumentov, omogoča dopolnjevanje, in ne vodi do podvajanja ali prekrivanja, ter je Komisiji omogočila, da pospeši svoje odzive, saj so se v različnih obdobjih uporabili različni instrumenti.

3.59 Druga alinea Komisija je to priporočilo sprejela.

3.59 Tretja alinea Komisija je to priporočilo sprejela.

3.59 Četrta alinea Komisija je to priporočilo sprejela.

Komisija ugotavlja, da izvajanje tega priporočila ni odvisno izključno od Komisije, ampak tudi od pripravljenosti partnerjev, da sprejmejo te pogoje.

3.59 Peta alinea Komisija je to priporočilo sprejela.

Kljub temu da partnerji nimajo dostopa do imen upravičencev, so vzpostavili zanesljive mehanizme nadzora. Partnerji in Komisija se bodo še naprej zavzemali za boljši dostop turške vlade do primarnih podatkov, pri čemer bo treba ustrezno upoštevati pravni okvir.

3.59 Šesta alinea Komisija je to priporočilo sprejela.

Komisija bo še naprej sodelovala s turškimi organi glede tega vprašanja, da bi zagotovila popoln dostop do podatkov za izvedbene partnerje, ob ustreznem upoštevanju veljavnega pravnega okvira.

Komisija ugotavlja, da namen tega instrumenta ni usklajevanje celotne pomoči EU za begunce v Turčiji; njen mandat za spremljanje in poročanje se nanaša samo na pomoč v okviru instrumenta. Komisija v drugačnem okviru že pripravlja globalno poročilo o izvajanju financiranja v zvezi z migracijsko krizo, ki bo dopolnjevalo specifično poročanje instrumenta.

(d) Posebno poročilo št. 32/2018 – Skrbniški sklad EU za Afriko

3.60 Skrbniški sklad EU je bil zasnovan kot izvedbeno orodje s prožnimi cilji, da bi se lahko odzival na potrebe in nove izzive, nastajajoče v različnih kompleksnih krizah, ki vplivajo na tri regije.

3.61 Prva alinea Komisija je to priporočilo sprejela.

3.61 Druga alinea Komisija je to priporočilo sprejela.

3.61 Tretja alinea Komisija je to priporočilo sprejela.

3.61 Četrta alinea Komisija je to priporočilo sprejela.

Razdelek 5 – „Uprava“

(a) Posebno poročilo št. 34/2018 – Pisarniški prostori institucij EU

3.64 Prva alinea Kar zadeva strategijo za stavbe, so glavna načela nepremičninske politike Komisije, kot so opisana v sporočilu COM(2007) 501, večinoma še vedno aktualna (2).

Komisija je priporočilo sprejela samo delno, saj se dokumenti načrtovanja (večletni politični okviri in delovni dokument o stavbah, ki je priložen predlogu proračuna) že letno posodabljajo.

3.64 Druga alinea Komisija ni sprejela priporočila, vendar bo ocenila možnosti za izboljšave.

Komisija bi lahko vsako leto v delovnem dokumentu o stavbah, priloženem predlogu proračuna, zagotovila informacije o predplačilih za različne projekte.

3.64 Tretja alinea Komisija je priporočilo delno sprejela, saj meni, da je zahtevani postopek upravljanja stavb vzpostavljen. To bo srednjeročno morda ponovno ocenjeno.

3.64 Četrta alinea Komisija je priporočilo sprejela in želi poudariti, da v nepremičninskih zadevah različna velikost, potrebe in lokalizacija posameznih institucij ustvarjajo posebne značilnosti, ki lahko pomembno vplivajo na rezultate primerjave.

Poročila o področju „Delujoč enotni trg in trajnostna monetarna unija“

(b) Posebno poročilo št. 3/2018 – Postopek v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji

3.68 Komisija na splošno meni, da je izvajanje postopka v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji pozitivno. Računsko sodišče je izvedlo anketo med člani Odbora za ekonomsko politiko (EPC), od katerih jih le približno 10 % meni, da je postopek v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji neučinkovit. Za izboljšanje preglednosti je Komisija v priročniku o postopku v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji objavila načela, ki se upoštevajo za opredelitev in oceno neravnotežij, ter predstavila ocenjevalne matrike postopka v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji v poglobljenih pregledih. Kar zadeva profil analize Komisije, so ugotovitve poglobljenega pregleda navedene v sporočilu Komisije, priloženem poglobljenim pregledom, in ne v samem poglobljenem pregledu, saj je treba pri njih v skladu s predpisi upoštevati splošno ozadje. Nazadnje, prvotna opredelitev neravnotežij ni zasnovana kot sistem zgodnjega opozarjanja, zato temelji na spremenljivkah visokokakovostnih podatkov. Vendar v poglobljeni analizi Komisije niso uporabljene najnovejše makroekonomske napovedi, pri katerih se namenoma upoštevajo splošni tržni pogoji, vključno z morebitnimi državnimi pogoji, ki kažejo na širjenje negativnih učinkov od zunaj.

3.69 Komisija sprejema večino priporočil Evropskega računskega sodišča in je zavezana njihovemu izvajanju. Dejansko se veliko priporočil, vsebovanih v poročilu, osredotoča na krepitev in izboljšanje vidikov postopka v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji, ki jih Komisija že obravnava.

(c) Posebno poročilo št. 18/2018 – Ali je dosežen glavni cilj preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast?

3.70 Komisija je trenutno v postopku izvajanja priporočil, ki jih je sprejela. Svet je decembra 2018 objavil svoje sklepe o poročilu ter Komisijo pozval, naj prouči ugotovitve in priporočila Evropskega računskega sodišča ter v dveh letih poroča Svetu. Komisija je ta rok sprejela.

3.71 Prva alinea Komisija je pregledala parametre matrike zahtev kot del obsežnejšega pregleda prožnosti v okviru Pakta za stabilnost in rast, ki je bil objavljen maja 2018. Komisija ni sprejela priporočila za obravnavanje kumulativnih učinkov dovoljenih odklonov, saj Uredba (ES) št. 1466/97 izrecno določa dovoljeni odklon v višini 0,25 % BDP, Komisija pa ne more uvesti omejitev v zvezi s tem.

3.71 Druga alinea Komisija ni sprejela priporočil iz tega stavka, tj. priporočil 2(a) in 2(b). Začasno odstopanje na podlagi klavzule o strukturnih reformah ni neposredno povezano z dejanskimi proračunskimi stroški reforme, saj nekatere zelo koristne strukturne reforme vedno ne povzročijo večjih neposrednih proračunskih stroškov, lahko pa povzročijo precejšnje ekonomske ali politične stroške. V takih primerih bi neposredna povezava med začasnim odstopanjem in proračunskimi stroški dejansko izničila spodbujevalni namen klavzule. Komisija prav tako ni sprejela priporočila za prenehanje uporabe naložbene klavzule v sedanji obliki, saj meni, da je pomemben element svežnja o prožnosti, uvedenega leta 2015.

3.71 Tretja alinea Komisija bo proučila ta vprašanja v okviru prihodnjega pregleda zakonodajnega dvojčka in šestorčka. Parametri matrike zahtev že zdaj določajo višje zahteve za bolj zadolžene države članice.

3.71 Četrta alinea Komisija je ta priporočila izvedla pravočasno za nedavno objavo svojega spomladanskega svežnja za leto 2019.

Del 3 – Spremljanje izvajanja priporočil

3.75 Enajst priporočil, ki sploh niso bila izvedena, Komisija ni sprejela.

Zaključki in priporočila

Zaključki

3.79 Smotrnost v večini primerov ni linearna skozi čas, ampak se počasi začne šele med izvajanjem. Ob upoštevanju tega in poznega začetka izvajanja nekaterih programov Komisija meni, da je napredek na splošno skladen z načrti. Vendar se strinja, da je treba zelo skrbno spremljati napredek pri izvajanju in v primeru pomanjkljivosti sprejeti potrebne ukrepe. Komisija meni, da ima proces združevanja smotrnosti pri kazalnikih v programe in razdelke določene omejitve. Komisija namenoma ni izračunala povprečne oddaljenosti od cilja po programih. Ena sama številka ne more v celoti zajeti zapletenosti porabe več deset milijard eurov.

3.80 OECD ( 3 ) priznava, da je sedanji okvir smotrnosti za proračun EU najboljši med vsemi okviri. Komisija je pripravila predloge za njegovo nadaljnje izboljšanje za prihodnji finančni okvir. Vendar obstajajo številni izzivi, povezani z zbiranjem in prenosom podatkov, zlasti za programe v okviru deljenega upravljanja. Zaradi teh in drugih dejavnikov, vključno z večletnostjo programov, je poročanje o smotrnosti evropskega proračuna zahtevna naloga. Vendar obstajajo številni izzivi, povezani z zbiranjem in prenosom podatkov, zlasti za programe v okviru deljenega upravljanja. Zaradi teh in drugih dejavnikov, vključno z večletnostjo programov, je poročanje o smotrnosti evropskega proračuna zahtevna naloga. (a) Prva alinea: Kazalniki smotrnosti za finančne programe EU so opredeljeni v pravnih aktih, na katerih temeljijo ti programi. Komisija se strinja, da so kazalniki rezultatov in učinka pomembni za merjenje smotrnosti. Potrebno je ravnovesje med vrstami kazalnikov. Druga alinea: Komisija se strinja, da bi morali vsi kazalniki pomagati meriti dosežke proračuna EU. Tretja alinea: Vedno je treba razmisliti o kompromisu med izčrpnim seznamom kazalnikov, ki zajema vse vidike ciljev, in s tem povezanimi sredstvi. (b) Prva alinea: Komisija, ki se zanaša tudi na države članice in druge poročevalce, stalno izboljšuje svoje poročanje o smotrnosti. V svoji analizi nabora podatkov, ki je bila objavljena marca 2019, je ugotovila, da ima 63 % kazalnikov „vse informacije o smotrnosti“, tj. podatkovne točke, izhodišče in cilj, ki so po njenem mnenju ustrezen podatek. Za okvir smotrnosti programov porabe za obdobje po letu 2020 je zdaj začela izvajati obsežen projekt, katerega cilj je zagotoviti, da so take osnovne informacije o smotrnosti za programe določene dosledno in v skladu z dogovorjenim časovnim načrtom. (c) Prva alinea: Razpoložljivost in kakovost podatkov sta večinoma odvisni od obveznosti poročanja, ki so rezultat zakonodajnega postopka. Kadar podatke sporočajo države članice in javni organi, ima Komisija omejeno zmogljivost, da vpliva na njihovo kakovost. Komisija ugotavlja, da imajo tri četrtine kazalnikov na voljo najnovejše podatke. Za nekatere programe bodo podatki na voljo šele pozneje v obdobju izvajanja. (d) Prva alinea: Komisija se strinja, da nekateri cilji kazalnikov morda niso dovolj ambiciozni, vendar meni, da je okvir smotrnosti na splošno trden. Poleg tega poudarja svojo zavezanost izboljšanju sistema v naslednjem večletnem finančnem okviru.

3.81 Komisija se ne strinja z Evropskim računskim sodiščem, da bi se razpoložljivost lahko izboljšala. Vendar meni, da je treba vzpostaviti ravnovesje med različnimi vrstami kazalnikov, vendar ni določenega razmerja kazalnikov vložkov in izložkov, ki bi samodejno pomenil slabost (glej odgovor Komisije na odstavek 3.23). Dejstvo, da napredka ni mogoče izračunati, je povezano z razpoložljivostjo podatkov in načinom uporabe razpoložljivih podatkov za izračun napredka (glej odgovor Komisije na odstavek 3.28). Čeprav so pri nekaterih programih cilji pri nekaterih kazalnikih morda neambiciozni, jih v večini primerov ni enostavno opredeliti (glej odgovor Komisije na odstavek 3.35).

Priporočila

Priporočilo 3.1 (Kazalniki v izjavah o programih)

Komisija sprejema priporočilo. Komisija mora v izjavah o programih v skladu s finančno uredbo poročati o vseh kazalnikih, kot so opisani v pravnih podlagah programov porabe, o katerih sta se Evropski parlament in Svet dogovorila na podlagi predlogov Komisije.

(a) Komisija meni, da je potrebno ustrezno ravnovesje med vrstami kazalnikov za spremljanje in ocenjevanje smotrnosti, to ravnovesje pa bi moralo izražati posebnosti posameznih programov.

Priporočilo 3.2 (Okviri smotrnosti za programe)

Komisija sprejema to priporočilo. Opozarja, da bo treba uporabljati omejeno število kazalnikov, za katere ni smiselno opredeliti kvantitativnih izhodišč, mejnikov ali ciljev.

(d) Komisija opozarja, da mora upoštevati izvedljivost in stroške ter dejstvo, da zahteva ustrezno zavezanost, zlasti držav članic in upravičencev, pravočasnemu pošiljanju visokokakovostnih podatkov.

Priporočilo 3.3 (Pravočasne informacije za kazalnike smotrnosti)

Komisija sprejema priporočilo. Opozarja, da mora upoštevati izvedljivost in stroške ter dejstvo, da zahteva ustrezno zavezanost, zlasti držav članic in upravičencev, pravočasnemu pošiljanju visokokakovostnih podatkov.

Priporočilo 3.4 (Dokumentacija ciljev)

Komisija sprejema priporočilo.

Priporočilo 3.5 (Izboljšava pregleda smotrnosti programov)

Komisija sprejema priporočilo.

(a) Komisija meni, da bo ta del priporočila lahko izvedla šele na začetku večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027.

Priloga 3.3 – Podrobnosti o statusu priporočil iz leta 2015 po poročilih

Posebno poročilo št. 1/2015: Prevoz po celinskih plovnih poteh v Evropi: modalni delež in pogoji za plovbo se od leta 2001 niso bistveno izboljšali

Odgovor na odstavek 52, priporočilo 1(a): Komisija ugotavlja, da je bilo to priporočilo naslovljeno na države članice.

Odgovor na odstavek 54, priporočilo 2(a): Komisija je sprejela ukrepe, ki so bili mogoči v časovnem okviru, določenem za izvajanje priporočila, in priporočilo šteje za izvedeno. Z namensko analizo Opazovanje trga je proučila stanje v sektorju plovbe po celinskih plovnih poteh. Revizija same strategije se bo izvedla v splošnejšem okviru revizije okvira TEN-T (glej priporočilo 2(c) spodaj).

Odgovor na odstavek 54, priporočilo 2(c): Ta ukrep bo dopolnjen z revizijo uredbe o TEN-T, ki je predvidena do 31. decembra 2023.

Posebno poročilo št. 2/2015: Poraba sredstev EU za komunalne čistilne naprave v Podonavju: potrebna so dodatna prizadevanja za pomoč državam članicam pri doseganju ciljev politike EU na področju odpadne vode

Odgovor na odstavek 108, priporočilo 1(a): Komisija tega priporočila ni sprejela.

Odgovor na odstavek 110, priporočilo 2(a): Komisija je v celoti izvedla del priporočila 2(a), ki ga je sprejela. Za večino obremenitev zaradi odpadne vode (vse aglomeracije z več kot 2 000 PE) so sporočene finančne informacije. Samo aglomeracije z manj kot 2 000 PE ne sporočajo teh podatkov. Razlogi za to so naslednji: (a) neupravičeno dodatno upravno breme, (b) povečale bi se zamude pri poročanju (Evropsko računsko sodišče drugod priporoča, da se zmanjšajo zamude pri poročanju), (c) Direktiva na vsebuje izrecne obveznosti poročanja.

Odgovor na odstavek 115, priporočilo 3(a): Komisija tega priporočila ni sprejela.

Odgovor na odstavek 115, priporočilo 3(b): Komisija tega priporočila ni sprejela.

Odgovor na odstavek 115, priporočilo 3(c): Komisija meni, da je to priporočilo v celoti izvedeno.

Odgovor na odstavek 115, priporočilo 3(d): Komisija meni, da je to priporočilo v celoti izvedeno. Komisija je sprejela priporočeni ukrep.

Za programsko obdobje 2014–2020 so zahteve glede poročanja o finančnih instrumentih določene v členu 46 uredbe o skupnih določbah (Uredba (EU) št. 1303/2013) in Prilogi I k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 821/2014. V Prilogi je določen vzorec za poročanje o finančnih instrumentih. V oddelku VIII vzorca za poročanje morajo države članice zagotoviti informacije o znesku drugih prispevkov, ki so jih finančni instrumenti zbrali zunaj evropskih strukturnih in investicijskih skladov, vključno z zasebnimi in/ali javnimi prispevki, za katere so bile obveznosti prevzete v sporazumih o financiranju in so bili plačani na ravni končnih prejemnikov.

Odgovor na odstavek 117, priporočilo 4(a): Komisija tega priporočila ni sprejela.

Odgovor na odstavek 117, priporočilo 4(b): To priporočilo je delno izvedeno.

Odgovor na odstavek 119, priporočilo 5(b): Komisija tega priporočila ni sprejela.

Posebno poročilo št. 3/2015: Jamstvo EU za mlade: narejeni so bili prvi koraki, vendar se nakazujejo tveganja pri izvajanju

Odgovor na odstavek 89, priporočilo 1: To priporočilo je naslovljeno na države članice.

Posebno poročilo št. 4/2015: Tehnična pomoč: kakšen je njen prispevek na področju kmetijstva in razvoja podeželja?

Odgovor na odstavek 90, priporočilo 1: Komisija meni, da je priporočilo v celoti izvedeno. Države članice v skladu z načelom deljenega upravljanja v svojih programih za razvoj podeželja opišejo, kako se bo uporabljala tehnična pomoč, in lahko zagotovijo celovito oceno njenega izvajanja.

Poleg tega je treba poudariti, da kazalniki spremljanja zagotavljajo le del informacij, potrebnih za vrednotenje, in da je vrednotenje precej več kot analiza podatkov preglednic za spremljanje. Skupna vprašanja za vrednotenje razvoja podeželja, kot so določena v Prilogi V k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 808/2014, vključujejo vprašanje 20: „V kolikšni meri je tehnična pomoč prispevala k uresničevanju ciljev iz člena 59 Uredbe (EU) št. 1303/2013 in člena 51(2) Uredbe (EU) št. 1305/2013?“.

Naknadno vrednotenje programov za razvoj podeželja naj bi Komisija pripravila in predložila decembra 2024.

Odgovor na odstavek 90, priporočilo 2: Komisija tega priporočila ni sprejela.

Odgovor na odstavek 93, priporočilo 4: Komisija meni, da je priporočilo v celoti izvedeno. V preglednici za spremljanje B2.3 je za tehnično pomoč, razen za nacionalno mrežo za podeželje, vzpostavljeno razlikovanje med skupnimi javnimi izdatki za upravne stroške in druge stroške, pri čemer slednji vključujejo študije in usposabljanje. V skladu s splošnim načelom je treba z opredelitvijo dodatnih kazalnikov, ki jih morajo zbirati države članice in regije, ohraniti ustrezno ravnovesje med dodano vrednostjo na eni strani in upravnim bremenom na drugi strani. Zato je količina podrobnih informacij, ki se zbirajo na tej ravni, namenoma omejena.

Komisija ne more zagotoviti predhodnih dokazov o končnih rezultatih vprašanj za vrednotenje. V okviru deljenega upravljanja vrednotenje programov za razvoj podeželja poteka na ravni držav članic ali regij v skladu s skupnim pristopom k vrednotenju, kot je določen v členu 14 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 808/2014.

Posebno poročilo št. 5/2015: Ali so finančni instrumenti uspešno in obetavno orodje na področju razvoja podeželja?

Odgovor na odstavek 100, priporočilo 3: Sozakonodajalca nista določila pravnih zahtev za določanje ciljev za učinek obnavljanja financiranja. Razlog za to je, da je obnovljivost, povezana z vsakim finančnim instrumentom, specifična za posamezne instrumente in njihovo zasnovo. Odvisna je tudi od zunanjih dejavnikov, kot sta povpraševanje na trgu in gospodarski razvoj. Podobno je Komisija v izvedbenih uredbah (EU) št. 964/2014 in (EU) 2016/1157 določila le dodatna izvedbena pravila, povezana z obnovljivostjo, ki so navedena v oddelkih o posojilni politiki. Pravni okvir in izvedbena pravila lahko določajo le načela za določanje ciljev in upravljanje vrnjenih virov.

Zlasti ciljnega obsega posojila in razpona obrestne mere ni mogoče predhodno določiti na ravni EU z vnaprej določenimi cilji. Ocenita se lahko samo za vsak primer posebej v okviru predhodne ocene posameznega finančnega instrumenta (v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1303/2013) in se upoštevata pri določitvi narave instrumenta (obnovljivi ali neobnovljivi instrument). V postopku predhodne ocene je treba proučiti tudi vidik finančnega vzvoda. Viri, vrnjeni finančnemu instrumentu, se ponovno uporabijo v okviru istega finančnega instrumenta (obnavljajo se v okviru istega finančnega instrumenta) ali pa se po vračilu organu upravljanja ali skladu skladov uporabijo v skladu s členom 44 (za isti cilj, kot je določen v okviru prednostne naloge, pred koncem obdobja upravičenosti) in členom 45 (v skladu s ciljem programa po koncu obdobja upravičenosti) Uredbe (EU) št. 1303/2013.

Na podlagi teh določb, kot so bile spremenjene v uredbi omnibus (Uredba (EU, Euratom) 2018/1046), Komisija šteje priporočila za izvedena, z izjemo ciljev, ki jih je mogoče določiti samo v predhodni oceni posameznih finančnih instrumentov in jih Komisija ne more določiti horizontalno.

Posebno poročilo št. 8/2015: Ali finančna podpora EU ustreza potrebam mikropodjetnikov?

Odgovor na odstavek 68, priporočilo 1: Kar zadeva slabost, ki ni bila odpravljena in jo je Evropsko računsko sodišče omenilo v Prilogi 3.4, je treba opozoriti, da vključitev posebnih kazalnikov v operativni program za organe upravljanja ni obvezna. Vendar Uredba predvideva obvezen skupni kazalnik učinkov za subjekte (Uredba (EU) št. 1304/2013, Priloga I(2)).

Odgovor na odstavek 72, priporočilo 4: Komisija tega priporočila ni sprejela.

Posebno poročilo št. 9/2015: Podpora EU za boj proti mučenju in odpravo smrtne kazni

Odgovor na odstavek 55, priporočilo 4: Čeprav se Komisija strinja s sklepom Evropskega računskega sodišče, da to priporočilo ni bilo izvedeno, ponavlja, da priporočila ne sprejema.

Odgovor na odstavek 56, priporočilo 6: Čeprav se Komisija strinja s sklepom Evropskega računskega sodišče, da to priporočilo ni bilo izvedeno, ponavlja, da priporočila ne sprejema.

Posebno poročilo št. 12/2015: Na prioriteto EU, da spodbuja na znanju temelječe podeželsko gospodarstvo, vpliva slabo upravljanje ukrepov prenosa znanja in svetovanja

Odgovor na odstavek 94, priporočilo 1(b): Priporočilo Evropskega računskega sodišča se šteje za v celoti izvedeno. Obstajajo različne metodologije za izvajanje periodične analize potreb po usposabljanju, najprimernejši pristop pa je odvisen od zasnove zadevnega sistema znanja in inovacij na področju kmetijstva, ki se med državami članicami razlikujejo. Zato je lahko v informativnem listu le na splošno opisan najučinkovitejši način izvajanja take ocene potreb.

Za posodobitev informativnega lista, kot jo je izvedla Komisija, se šteje, da zagotavlja ustrezno raven podrobnosti in da zadostuje za usmerjanje držav članic pri izvajanju periodične ocene potreb.

Odgovor na odstavek 94, priporočilo 1(d): Priporočilo Evropskega računskega sodišča se šteje za v celoti izvedeno. Vsi ukrepi za razvoj podeželja se odobrijo za vključitev v programe za razvoj podeželja le, če država članica dokaže osnovno strateško potrebo. Taka potreba je razvidna iz strategije programa za razvoj podeželja, ki temelji na analizi SWOT in posledični oceni potreb, ki jo mora vsaka država članica izvesti na začetku faze načrtovanja programov za razvoj podeželja.

Na letnih pregledovalnih sejah in v odborih za spremljanje se ocenijo „letna poročila o izvajanju“, s katerimi se poroča o napredku pri izvajanju vseh načrtovanih ukrepov programov za razvoj podeželja. V primeru težav ali zamud pri izvajanju se analizira stanje in zahtevajo se popravni ukrepi.

Odgovor na odstavek 96, priporočilo 2(b): Priporočilo Evropskega računskega sodišča v zvezi s smernicami in javnim naročanjem, vključno z informacijami o notranjem izvajanju, se šteje za v celoti izvedeno.

Za informacije o spremljanju postopkov držav članic z revizijami skladnosti glej odgovor Komisije na priporočilo 5 v zvezi s posebnim poročilom št. 12/2015.

Odgovor na odstavek 98, priporočilo 3(a): Priporočilo Evropskega računskega sodišča se šteje za v celoti izvedeno. Komisija zagotavlja smernice, ki se uporabljajo kot dokument za pojasnitev nekaterih pravnih razlag in razširjanje primerov dobrih praks pri izvajanju prava EU med državami članicami.

O vprašanju razumnosti stroškov se redno razpravlja z državami članicami v različnih okvirih: zadnji dogodek je bil seminar o stopnji napak, ki je potekal junija 2018 ter na katerem se je razpravljalo o vidikih razumnosti stroškov in uporabi poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov.

Usposabljanja se lahko organizirajo na zahtevo držav članic in na to temo je bilo že organiziranih več usposabljanj. Opozoriti je treba tudi, da se sprejemanje poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov v fazi izvajanja programov za razvoj podeželja znatno povečuje, kar pomeni, da države članice manj pogosto uporabljajo oceno razumnosti stroškov.

Odgovor na odstavek 98, priporočilo 3(b): Priporočilo Evropskega računskega sodišča se šteje za v celoti izvedeno. Člen 51 Uredbe (EU) št. 1303/2013 določa, da morajo letne pregledovalne seje med Komisijo in posameznimi državami članicami v letih 2017 in 2019 zajemati vse programe. Na teh pregledovalnih sejah se upoštevajo poročila o napredku pri izvajanju partnerskih sporazumov. Med drugim so v tem poročilu navedene informacije o izvajanju mehanizmov za zagotovitev usklajevanja med evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi ter drugimi instrumenti financiranja Unije in nacionalnimi instrumenti financiranja ter z Evropsko investicijsko banko. Te pregledovalne seje so dodatno sredstvo za zagotavljanje dopolnjevanja in sinergij med programi strukturnih in investicijskih skladov v določeni državi članici ter zagotavljajo podlago za uvedbo izboljšav, kadar so potrebne.

Odgovor na odstavek 100, priporočilo 4(b): Komisija še vedno meni, da ni odgovorna za spremljanje, ali so vzpostavljeni sistemi povratnih informacij za izboljšanje prihodnjih usposabljanj.

Kar zadeva zanesljive informacije o kakovosti in učinkovitosti storitev prenosa znanja in svetovanja, Priloga V k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 808/2014 vključuje skupna vprašanja za vrednotenje za razvoj podeželja: Vprašanje za vrednotenje 1, ki se nanaša na prednostno področje 1A, se glasi: „V kolikšni meri je ukrepanje v okviru programa razvoja podeželja podprlo inovacije, sodelovanje in razvoj baze znanja na podeželskih območjih?“ Na vprašanje za vrednotenje se odgovori v razširjenem letnem poročilu o izvajanju, ki se predloži leta 2019, in pri naknadnem vrednotenju.

Priporočilo Evropskega računskega sodišča se zato šteje za v celoti izvedeno.

Odgovor na odstavek 102, priporočilo 5: Komisija meni, da je to priporočilo v celoti izvedeno. Kar zadeva revizije na področju prenosa znanja in inovacij, ki niso bile izvedene v praksi, so bile načrtovane v večletnem delovnem programu za obdobje 2016–2019 za leto n + 2, tj. za obdobje 2018–2019. Po novi oceni osrednjega tveganja, izvedeni leta 2017, je bila ocena tveganja zanje nižja zaradi manjše porabe, glede na razpoložljive vire pa je bila sprejeta odločitev, da se upoštevajo tudi druge revizije (z večjim tveganjem in večjo porabo).

Na podlagi posebnega poročila se je profil tveganja področja revizije povečal. Zato je GD AGRI izbral in izvedel pet revizij (v AT, DK, FR, IT in SE). Razumeti je treba, da je zaradi zelo majhne porabe število izbranih transakcij še vedno omejeno, čeprav se je dejavnik tveganja področja revizije v analizi tveganja povečal.

Poleg tega je v novem revizijskem pristopu, ki ga od julija 2018 izvaja GD AGRI, poudarek na delu certifikacijskega organa za vse ukrepe, ki niso del sistema IAKS, vključno z ukrepi, povezanimi s prenosom znanja in inovacijami. Kadar je tak ukrep v vzorcu 1 certifikacijskega organa, ga bo pri svoji reviziji izbral tudi GD AGRI.

Posebno poročilo št. 13/2015: Podpora EU za države proizvajalke lesa v okviru akcijskega načrta FLEGT

Odgovor na odstavek 58, priporočilo 1: To priporočilo je Komisija delno sprejela leta 2015, saj je dodelitev proračunskih sredstev za izvajanje akcijskega načrta FLEGT izvedljiva samo za tematske programe/proračunske vrstice. Komisija je za obdobje 2014–2020 dodelila 145 milijonov EUR za izvajanje akcijskega načrta FLEGT v okviru proračunske vrstice tematskega programa in pripravila letne akcijske načrte, v katerih je podrobno opisano, katera področja ukrepov akcijskega načrta FLEGT se bodo financirala.

Posebno poročilo št. 16/2015: Izboljšanje zanesljivosti oskrbe z energijo s pomočjo razvoja notranjega energetskega trga: potrebnih je več prizadevanj

Odgovor na odstavek 117, priporočilo 3: Komisija meni, da je priporočilo v celoti izvedeno z razširitvijo regulativnega okvira in vzpostavitvijo platforme.

Odgovor na odstavek 123, priporočilo 7(b): Komisija je priporočilo delno sprejela in izvedla zahtevani ukrep v zvezi s sprejetimi elementi.

Odgovor na odstavek 126, priporočilo 9: Komisija priporočila ni sprejela. Vendar je sprejela ukrepe, ki so se šteli za potrebne za obravnavanje osnovnih vprašanj.

Posebno poročilo št. 17/2015: Podpora Komisije za skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih: preusmerjanje sredstev ESS doseženo, vendar ni dovolj osredotočenosti na rezultate

Odgovor na odstavek 84, priporočilo 2(a): Komisija meni, da je priporočilo v celoti izvedeno.

Komisija vztraja, da je proučevanje možnosti za izboljšavo rezultatov stalna, standardna praksa. Prouči vsako zahtevo po reprogramiranju, ne glede na to, ali jo sproži potreba po vključitvi novih dodatnih sredstev ali ne, predvsem z namenom doseganja boljših rezultatov, in jo podrobno obravnava z državo članico. Komisija doslej še ni prevzela pobude za predlaganje novih sprememb, saj bi bile nepotrebne in izjemno neučinkovite.

Odgovor na odstavek 84, priporočilo 2(b): Komisija meni, da je priporočilo v celoti izvedeno.

Komisija vztraja, da se tako ocenjevanje izvaja skrbno in da je že od nekdaj standardna praksa. Poročanje o vsaki posamezni podrobnosti postopka ocenjevanja, tj. o elementih, ki jih zahtevajo uredbe in so že od nekdaj stalna praksa, se šteje za nepotrebno in neučinkovito, zato ni podrobnih informacij o kontrolnih seznamih.

Odgovor na odstavek 84, priporočilo 2(c): Komisija vztraja, da je to priporočilo v celoti izvedeno in da je še vedno upoštevno. To priporočilo je izgubilo pomen v obdobju 2014–2020, saj se letna poročila o izvajanju ne štejejo več za sredstvo sporočanja podrobnih informacij, temveč le za sredstvo sporočanja povzetih informacij. Komisija vztraja, da se prek letnih poročil o izvajanju prenašajo zadostne, pomembne informacije, podrobnejše informacije pa se zagotavljajo prek drugih načinov poročanja (npr. poročil o vrednotenju; tehničnih sestankov in odborov za spremljanje, katerih razprave so vključene v zapisnike in opombe k dokumentaciji).

Odgovor na odstavek 86, priporočilo 3: Komisija meni, da je priporočilo v celoti izvedeno.

Komisija vztraja, da je izvajanje sistematičnih pregledov verodostojnosti in zanesljivosti standardna praksa. Obstajajo dokazi, da je to standardna praksa (smernice enote za vrednotenje in koordinacijske enote ESS; kontrolni seznami za sprejemanje poročil). Dokumentiranje vsakega posameznega izvedenega pregleda bi bilo nepotrebno in neučinkovito.

Posebno poročilo št. 20/2015: Stroškovna učinkovitost podpore EU za razvoj podeželja za neproduktivne naložbe v kmetijstvu

Odgovor na odstavek 74, priporočilo 1(a): V skladu s členom 75 Uredbe (EU) št. 1305/2013 bodo države članice razširjeno letno poročilo o izvajanju za leto 2018 Komisiji predložile konec junija 2019. Komisija bo lahko takrat samo zaključila ustrezno spremljanje.

Odgovor na odstavek 77, priporočilo 3(a): Komisija meni, da je to priporočilo izvedeno, saj je bil zahtevani ukrep glede svetovanja državam članicam, naj določijo dodatne kazalnike, izveden. Komisija spremlja izvajanje programov za razvoj podeželja z naborom skupnih kazalnikov stanja, rezultatov in učinka v okviru sistema spremljanja in vrednotenja za obdobje 2014–2020.

Vrednotenja se izvajajo s strani/v imenu držav članic, za sintezo teh vrednotenj na ravni EU pa so odgovorne službe Komisije. Obvezni elementi skupnega sistema spremljanja in vrednotenja za obdobje 2014–2020, vsebovani v izvedbenem aktu, vključujejo seznam kazalnikov, ki se uporabljajo za spremljanje uspešnosti politike. Razen teh kazalnikov Komisija ne more narediti še kaj več, kot le svetovati državam članicam, naj določijo dodatne kazalnike, ali jih spodbujati k temu.

Priporočilo glede „svetovanja državam članicam, v katerih je za neproduktivne naložbe namenjena znatna podpora za določitev posameznih kazalnikov rezultatov za vrste neproduktivnih naložb, ki se najpogosteje financirajo“, je bilo izpolnjeno s smernicami „Ocenjevanje rezultatov programov za razvoj podeželja: Kako se pripraviti za poročanje o vrednotenju v letu 2017“.

Komisija ne more državam članicam naložiti obveznosti, naj določijo take dodatne kazalnike, saj to presega obvezne elemente okvira skupnega sistema spremljanja in vrednotenja za obdobje 2014–2020.

Odgovor na odstavek 81, priporočilo 5(b): Direktorat za zagotovila in revizije GD AGRI bo še naprej vključeval ugotovitve Evropskega računskega sodišča v svoje pripravljalno delo za večletni delovni program. Ugotovitve Evropskega računskega sodišča spadajo med standardna merila, ki se uporabljajo pri uvajanju večletnega delovnega programa.

Posebno poročilo št. 23/2015: Kakovost vode v Podonavju: izvajanje okvirne direktive o vodah napreduje, vendar ostaja še veliko dela

Odgovor na odstavek 172, priporočilo 1(d): To priporočilo je naslovljeno na države članice.

Odgovor na odstavek 172, priporočilo 1(e): To priporočilo je naslovljeno na države članice.

Odgovor na odstavek 172, priporočilo 1(f): To priporočilo je naslovljeno na države članice.

Odgovor na odstavek 182, priporočilo 2(b): To priporočilo je naslovljeno na države članice.

Odgovor na odstavek 182, priporočilo 2(c): To priporočilo je naslovljeno na države članice.

Odgovor na odstavek 182, priporočilo 2(d): To priporočilo je naslovljeno na države članice.

Odgovor na odstavek 191, priporočilo 3(b): Komisija tega priporočila ni sprejela.

Odgovor na odstavek 191, priporočilo 3(e): Predvideno je nadaljnje delo in pričakuje se, da bo to priporočilo v celoti izvedeno do konca leta 2020.

Odgovor na odstavek 191, priporočilo 3(f): To priporočilo je naslovljeno na države članice.

Odgovor na odstavek 191, priporočilo 3(g): To priporočilo je naslovljeno na države članice.

Posebno poročilo št. 24/2015: Boj proti goljufijam na področju DDV znotraj Skupnosti: potrebnih je več ukrepov

Odgovor na odstavek 116, priporočilo 6: Komisija tega priporočila ni sprejela. Priporočilo je bilo nadomeščeno s predlogom Komisije, o katerem trenutno razpravlja Svet, za „dokončni sistem DDV“, s spremembo sedanjega sistema DDV za trgovino znotraj EU in z vključitvijo novih pravil o obveznostih poročanja.

Odgovor na odstavek 117, priporočilo 7: Komisija tega priporočila ni sprejela. Sektorski mehanizem obrnjene davčne obveznosti kot ukrep za boj proti goljufijam je izbiren in večinoma usmerjen v posamezne nacionalne težave, povezane z goljufijami. Predlog Komisije za „dokončni sistem DDV“, o katerem trenutno razpravlja Svet, predvideva odpravo sektorske obrnjene davčne obveznosti (v zvezi z blagom v prvi fazi), saj strukturno obravnava temeljni vzrok težave, povezane s trgovino znotraj EU.

Posebno poročilo št. 25/2015: Podpora EU za podeželsko infrastrukturo: potencialne možnosti za doseganje bistveno večje stroškovne učinkovitosti

Odgovor na odstavek 101, priporočilo 1(b): Komisija meni, da je priporočilo v celoti izvedeno.

Države članice so vzpostavile in uporabljajo platformo za izmenjavo dobre prakse, tj. Evropsko mrežo za razvoj podeželja, saj se v sedanjem programskem obdobju 2014–2020 pri izvajanju pojavljajo projekti in dobre prakse. Nadaljnje ocene morebitnih mrtvih izgub se lahko izvedejo samo za vsak primer posebej in med vrednotenjem programa, za katerega je Komisija izdala smernice.

Poleg tega je Komisija s sprejetjem programov za razvoj podeželja za sedanje obdobje 2014–2020 zmanjšala tveganje nedoseganja dodane vrednosti sredstev EU.

Odgovor na odstavek 101, priporočilo 1(d): Komisija meni, da je to priporočilo delno izvedeno, saj se še vedno izvaja. Vzpostavljeni so redni stiki med različnimi službami Komisije. Pri odobritvi ali spreminjanju programov za razvoj podeželja se v postopek vključijo druge službe Komisije, in sicer prek formalnih posvetovanj med službami, pri čemer se upoštevajo njihovi prispevki. Poleg tega se skupaj izvajajo tudi spremembe partnerskih sporazumov. Razširjena letna poročila o izvajanju za leto 2018, ki bodo predložena leta 2019, naj bi zagotovila boljši vpogled v učinkovitost ureditev za zagotavljanje dopolnjevanja sredstev EU. Revidirane smernice za ta letna poročila o izvajanju so bile objavljene septembra 2018.

Odgovor na odstavek 106, priporočilo 2(b): Komisija meni, da je to priporočilo v celoti izvedeno. Komisija je pripravila več predstavitev o novih poenostavljenih možnostih obračunavanja stroškov, uvedenih z uredbo omnibus (Uredba (EU, Euratom) 2018/1046). Oktobra 2018 je izvedla predstavitev v odboru za razvoj podeželja ter predstavitev v okviru seminarja o evropskem partnerstvu za inovacije na področju kmetijske produktivnosti in trajnosti (EIP-AGRI), novembra 2018 pa predstavitev za konferenco španskih plačilnih agencij. Na predstavitvah so potekale razprave o tem, kako lahko uporaba poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov nadomesti potrebo po ocenjevanju razumnosti stroškov, in o tem, kako lahko države članice rešijo morebitne težave v zvezi s tem vidikom. Delavnica Evropske mreže za razvoj podeželja z naslovom „Simplified Cost Options: experience gained and new opportunities“ (Poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov: pridobljene izkušnje in nove priložnosti) naj bi bila izvedena 20 junija 2019.

Odgovor na odstavek 109, priporočilo 3(a): Komisija namerava oceniti učinkovitost in uspešnost sredstev v okviru programov za razvoj podeželja za obdobje 2014–2020 v skladu s skupnim sistemom spremljanja in vrednotenja (člen 110 Uredbe (EU) št. 1306/2013). To bo izvedla na podlagi vmesnih vrednotenj držav članic, o katerih se bo poročalo leta 2019, in naknadnih vrednotenj, ki bodo Komisiji predložena ob koncu leta 2024 (člen 78 Uredbe (EU) št. 1305/2013).

Priloga 3.4 – Dosežene izboljšave in pomanjkljivosti, ki z deloma izvedenimi priporočili niso bile odpravljene, po poročilih

Posebno poročilo št. 1/2015: Prevoz po celinskih plovnih poteh v Evropi: modalni delež in pogoji za plovbo se od leta 2001 niso bistveno izboljšali

Odstavek 54, priporočilo 2(a): Ni dokazov o uspešnih prizadevanjih za uskladitev med državami članicami.

Odgovor: Priporočeno je bilo, naj se izvedejo poglobljene analize ob upoštevanju nadaljnjega razvoja strategije. Komisija je sprejela ukrepe, ki so bili mogoči v časovnem okviru, določenem za izvajanje priporočila, in priporočilo šteje za izvedeno. Z namensko analizo Opazovanje trga je proučila stanje v sektorju plovbe po celinskih plovnih poteh. Poleg tega je izvedla tudi študije v zvezi s potencialom prevoza po vodnih poteh (pristanišča in celinske plovne poti) v skladu z različnimi scenariji razvoja gospodarstva EU in infrastrukture. Revizija same strategije se bo izvedla v splošnejšem okviru revizije okvira TEN-T. Študija Komisije v zvezi s potencialom prevoza po vodnih poteh (pristanišča in celinske plovne poti) v skladu z različnimi scenariji razvoja gospodarstva EU, industrijskimi trendi in razvojem omrežja TEN-T naj bi se izvedla februarja 2019. Vendar je zaradi zamud, s katerimi se srečuje svetovalec, pristojen za študijo, in potrebe po bistvenih izboljšavah študije končno poročilo trenutno v postopku odobritve s strani služb Komisije.

Komisija je po razpravah s Svetom in Evropskim parlamentom začela delo v sodelovanju z državami članicami in zainteresiranimi stranmi za pripravo prihodnjega programa Naiades III, ki bo vzpostavljen po letu 2020, da bi nadalje izboljšala učinkovitost sektorja plovbe po celinskih plovnih poteh.

Posebno poročilo št. 2/2015: Poraba sredstev EU za komunalne čistilne naprave v Podonavju: potrebna so dodatna prizadevanja za pomoč državam članicam pri doseganju ciljev politike EU na področju odpadne vode

Odstavek 110, priporočilo 2(a): Za aglomeracije z manj kot 2 000 PE se te informacije ne zbirajo.

Odgovor: Komisija je ustrezno proučila priporočilo 2(a) in ni sprejela dela tega priporočila za aglomeracije z manj kot 2 000 PE. Prav tako ni sprejela zahteve držav članic po zagotovitvi informacij o finančnih zneskih za aglomeracije z manj kot 2 000 PE. Razlogi za to so naslednji: (a) neupravičeno dodatno upravno breme, (b) povečale bi se zamude pri poročanju (Evropsko računsko sodišče priporoča, da se drugod zmanjšajo zamude pri poročanju), (c) Direktiva na vsebuje izrecne obveznosti poročanja.

Odstavek 115, priporočilo 3(c): GD ENV še ni prišel do zaključka v zvezi s priporočilom Evropskega računskega sodišča, da je treba uvesti obvezno merjenje preplavljanja.

Odgovor: Komisija je na podlagi priporočila Evropskega računskega sodišča izvedla namensko študijo o preplavljanju voda ob neurjih in to vprašanje vključila v vrednotenje direktive o čiščenju komunalne odpadne vode. Vrednotenje se bliža zaključku in bo objavljeno do četrtega četrtletja 2019. Vrednotenje je usmerjeno v preteklost, vendar je proučen preostali vpliv mešanih kanalizacijskih sistemov v scenariju popolne skladnosti. To je bilo modelirano, ugotovitve pa bodo vključene v delovni dokument služb Komisije o vrednotenju (predvidoma do četrtega četrtletja 2019). Komisija se lahko na podlagi ugotovitev vrednotenja odloči, da bo z oceno učinka nadalje spremljala, ali bi bilo treba direktivo o čiščenju komunalne odpadne vode spremeniti, tudi kar zadeva določitev zahtev v zvezi z ukrepi in pravili za preplavljanje. Komisija ob upoštevanju navedenega meni, da je priporočilo zdaj v celoti izvedeno.

Odstavek 115, priporočilo 3(d): Še vedno obstaja tveganje gradnje prevelikih čistilnih naprav.

Odgovor: Komisija meni, da je to priporočilo v celoti izvedeno. Komisija je sprejela priporočeni ukrep.

Za programsko obdobje 2014–2020 so zahteve glede poročanja o finančnih instrumentih določene v členu 46 uredbe o skupnih določbah (Uredba (EU) št. 1303/2013) in Prilogi I k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 821/2014. V Prilogi je določen vzorec za poročanje o finančnih instrumentih. V oddelku VIII vzorca za poročanje morajo države članice zagotoviti informacije o znesku drugih prispevkov, ki so jih finančni instrumenti zbrali zunaj evropskih strukturnih in investicijskih skladov, vključno z zasebnimi in/ali javnimi prispevki, ki so bili namenjeni v sporazumih o financiranju in plačani na ravni končnih prejemnikov.

Odstavek 117, priporočilo 4(b): Spremenjena uredba o gnojilnih proizvodih še ni bila sprejeta. Vključitev blata iz čistilnih naprav na seznam gnojil je odvisna od rezultatov tehnične študije, ki še poteka.

Odgovor: Uredba o gnojilnih proizvodih je bila sprejeta maja in bo objavljena 25. junija. Z delegiranim aktom na podlagi študije STRUBIAS se lahko nove kategorije komponentnih materialov vključijo v Prilogo 2 k Uredbi, ki določa pravila glede predelave nekaterih materialov, kot so pepel in soli, pridobljene z obarjanjem iz blata iz čistilnih naprav, ki se prodajajo na trgu gnojilnih proizvodov z oznako CE (evropska oznaka skladnosti).

Posebno poročilo št. 4/2015: Tehnična pomoč: kakšen je njen prispevek na področju kmetijstva in razvoja podeželja?

Odstavek 90, priporočilo 1: Dodana vrednost ukrepov, sprejetih na podlagi priporočila, je vprašljiva. Komisija je sicer izvedla priporočilo 1 (razjasnitev in spremljanje), vendar se z njenim ukrepanjem ni obravnavala osnovna ugotovitev Evropskega računskega sodišča, navedena v poročilu, tj. da velik delež porabe držav članic za tehnično pomoč „dejansko pomeni proračunsko podporo“. Uporaba tehnične pomoči za splošne upravne stroške ni v nasprotju z uredbami EU, zato jo Komisija dovoli. V okviru spremljanja bi lahko pravilna ocena teh stroškov in primerjava med državami članicami pripomogli k opredelitvi najboljših/najslabših praks, ki bi jih bilo treba vključiti v smernice in priporočila državam članicam.

Odgovor: Države članice v skladu z načelom deljenega upravljanja v svojih programih za razvoj podeželja opišejo, kako se bo uporabljala tehnična pomoč, in lahko zagotovijo celovito oceno njenega izvajanja.

Poleg tega je treba poudariti, da kazalniki spremljanja zagotavljajo le del informacij, potrebnih za vrednotenje, in da je vrednotenje precej več kot analiza podatkov preglednic za spremljanje. Skupna vprašanja za vrednotenje razvoja podeželja, kot so določena v Prilogi V k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 808/2014, vključujejo vprašanje 20: „V kolikšni meri je tehnična pomoč prispevala k uresničevanju ciljev iz člena 59 Uredbe (EU) št. 1303/2013 in člena 51(2) Uredbe (EU) št. 1305/2013?“.

Naknadno vrednotenje programov za razvoj podeželja naj bi Komisija pripravila in predložila decembra 2024.

Komisija meni, da je priporočilo v celoti izvedeno.

Odstavek 93, priporočilo 4: Komisija glede na dokaze, ki so bili na voljo revizorjem, ni sprejela dovolj ukrepov za vzpostavitev okvira smotrnosti na ravni Komisije. Komisija je v priporočilu v dopisih z opažanji za odobritev programa razvoja podeželja za obdobje 2014–2020 države članice spodbujala, naj določijo ustrezne kazalnike za tehnično pomoč, vendar to ni obvezno. Od Komisije ni bilo mogoče pridobiti informacij o stanju izvajanja okvira smotrnosti na ravni držav članic. Na voljo je bilo zelo malo zahtevanih podatkov o spremljanju in ti podatki se v praksi niso uporabljali. Kazalniki za nacionalno mrežo za podeželje in za druge stroške (ki zajemajo tudi podporo tehnične pomoči za gradnjo zmogljivosti) niso uravnoteženi, če se upošteva relativen obseg odhodkov, povezanih s temi postavkami.

Odgovor: V preglednici za spremljanje B2.3 je za tehnično pomoč, razen za nacionalno mrežo za podeželje, vzpostavljeno razlikovanje med skupnimi javnimi izdatki za upravne stroške in druge stroške, pri čemer slednji vključujejo študije in usposabljanje. V skladu s splošnim načelom je treba z opredelitvijo dodatnih kazalnikov, ki jih morajo zbirati države članice in regije, ohraniti ustrezno ravnovesje med dodano vrednostjo na eni strani in upravnim bremenom na drugi strani. Zato je količina podrobnih informacij, ki se zbirajo na tej ravni, namenoma omejena.

Komisija ne more zagotoviti predhodnih dokazov o končnih rezultatih vprašanj za vrednotenje. V okviru deljenega upravljanja vrednotenje programov za razvoj podeželja poteka na ravni držav članic ali regij v skladu s skupnim pristopom k vrednotenju, kot je določen v členu 14 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 808/2014.

Komisija meni, da je priporočilo v celoti izvedeno.

Posebno poročilo št. 5/2015: Ali so finančni instrumenti uspešno in obetavno orodje na področju razvoja podeželja?

Odstavek 100, priporočilo 3: Komisija ni opredelila natančnih ciljev za učinek obnavljanja financiranja. Dejanski učinek strožjega upravljanja sredstev na učinek obnavljanja financiranja še ni ugotovljen.

Sozakonodajalca nista določila pravnih zahtev za določanje ciljev za učinek obnavljanja financiranja. Razlog za to je, da je obnovljivost, povezana z vsakim finančnim instrumentom, specifična za posamezne instrumente in njihovo zasnovo. Odvisna je tudi od zunanjih dejavnikov, kot sta povpraševanje na trgu in gospodarski razvoj. Podobno je Komisija v izvedbenih uredbah (EU) št. 964/2014 in (EU) 2016/1157 določila le dodatna izvedbena pravila, povezana z obnovljivostjo, ki so navedena v oddelkih o posojilni politiki. Pravni okvir in izvedbena pravila lahko določajo le načela za določanje ciljev in upravljanje vrnjenih virov.

Zlasti ciljnega obsega posojila in razpona obrestne mere ni mogoče predhodno določiti na ravni EU z vnaprej določenimi cilji. Ocenita se lahko samo za vsak primer posebej v okviru predhodne ocene posameznega finančnega instrumenta (v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1303/2013) in se upoštevata pri določitvi narave instrumenta (obnovljivi ali neobnovljivi instrument). V postopku predhodne ocene je treba proučiti tudi vidik finančnega vzvoda. Viri, vrnjeni finančnemu instrumentu, se ponovno uporabijo v okviru istega finančnega instrumenta (obnavljajo se v okviru istega finančnega instrumenta) ali pa se po vračilu organu upravljanja ali skladu skladov uporabijo v skladu s členom 44 (za isti cilj, kot je določen v okviru prednostne naloge, pred koncem obdobja upravičenosti) in členom 45 (v skladu s ciljem programa po koncu obdobja upravičenosti) Uredbe (EU) št. 1303/2013.

Na podlagi teh določb, kot so bile spremenjene v uredbi omnibus (Uredba (EU, Euratom) 2018/1046), Komisija šteje priporočila za izvedena, z izjemo ciljev, ki jih je mogoče določiti samo v predhodni oceni posameznih finančnih instrumentov in jih Komisija ne more določiti horizontalno.

Posebno poročilo št. 7/2015: Policijska misija v Afganistanu: mešani rezultati (ESZD)

Odstavek 85, priporočilo 2(a): Ni dokazov o dejanskem usposabljanju. Nobenih elementov, specifičnih za posamezne države. Ni dokazov o usposabljanju lokalnih uslužbencev pred napotitvijo.

Odgovor: ESZD se strinja z oceno Evropskega računskega sodišča.

Odstavek 86, priporočilo 3(b): Razpoložljivi dokazi ne dokazujejo izvajanja priporočila za lokalne izvajalce/udeležence usposabljanj.

Odgovor: ESZD se strinja z oceno Evropskega računskega sodišča.

Odstavek 86, priporočilo 3(d): Ni dokazov o mentorskih spisih, mentorskih mejnikih in mentorskih dnevnikih.

Odgovor: ESZD se strinja z oceno Evropskega računskega sodišča.

Odstavek 86, priporočilo 3(e): V dokazilih niso bile najdene specifične smernice za predajo za mentorje.

Odgovor: ESZD se strinja z oceno Evropskega računskega sodišča.

Odstavek 86, priporočilo 3(f): Revizorji niso našli specifičnih navodil/dokazov za sinergije z dejavnostmi mentorstva in za jasno povezovanje ciljev projekta z mejniki iz izvedbenega načrta misije.

Odgovor: ESZD se strinja z oceno Evropskega računskega sodišča.

Odstavek 88, priporočilo 5(a): Za zmanjšanje in zaključevanje misij v okviru skupne varnostne in obrambne politike še ni bila razvita celovita in skupna strategija ESZD in Komisije. Slabost, da je treba načrte za zaključevanje misij predložiti le tri mesece pred koncem operativne faze mandata, ni bila odpravljena. V razpoložljivih smernicah različna tveganja, ki so povezana s procesom zmanjševanja in zaključevanja, niso izčrpno obravnavana.

Odgovor: ESZD se strinja z oceno Evropskega računskega sodišča.

Odstavek 88, priporočilo 5(b): Revizorji niso našli specifičnih navodil za preprečevanje kopičenja sredstev in izpostavljenosti finančnim tveganjem zaradi kopičenja sredstev ali dokazov o tem, niti primerov pravočasnih centralnih navodil/dokazov od ESZD in Komisije za misije v okviru skupne varnostne in obrambne politike za preprečevanje kopičenja sredstev.

Odgovor: ESZD se strinja z oceno Evropskega računskega sodišča.

Posebno poročilo št. 8/2015 – Ali finančna podpora EU ustreza potrebam mikropodjetnikov?

Odstavek 68, priporočilo 1: Ker ni posebnega kazalnika za mikropodjetnike, še vedno ni na voljo informacij za obdobje 2014–2020 o tem, koliko nepovratnih sredstev se dodeli mikropodjetnikom.

Odgovor: Kar zadeva slabost, ki ni bila odpravljena in jo je Evropsko računsko sodišče omenilo v Prilogi 3.4, je treba opozoriti, da vključitev posebnih kazalnikov v operativni program za organe upravljanja ni obvezna. Vendar Uredba predvideva obvezen skupni kazalnik učinkov za subjekte (Uredba (EU) št. 1304/2013, Priloga I(2)).

Posebno poročilo št. 10/2015: Prizadevanja za reševanje problemov pri javnem naročanju na področju odhodkov EU za kohezijo bi bilo treba povečati

Odstavek 99, priporočilo 1(a): Zdaj le približno četrtina primerov v sistemu za upravljanje nepravilnosti vsebuje podrobne informacije o podkategoriji, kar se bo izboljšalo z evidentiranjem novih primerov in zaključevanjem starih. Orodje za analizo in vmesniki med sistemom za upravljanje nepravilnosti in podatkovnimi zbirkami držav članic so v napredni fazi, vendar jih je treba še dokončati.

Odgovor: Sistem za upravljanje nepravilnosti (IMS) je bil posodobljen, da bi se vključila posebna kategorija nepravilnosti, povezanih s kršitvami pravil o javnem naročanju. Ta kategorija je nato razdeljena na 26 namenskih tipologij, ki lahko podrobno opisujejo glavne razloge za te kršitve. Kategorizacija je popolnoma usklajena s kategorizacijo, ki jo uporabljajo GD REGIO in nacionalni revizijski organi.

Pred proučitvijo analitičnih možnosti, ki jih ponuja ta nova kategorizacija, je treba doseči kritično maso podatkov. Do zdaj je od 19 891 nepravilnosti v zvezi s kršitvijo pravil o javnem naročanju 7 593 (38 %) nepravilnosti vsebovalo informacije, ki so temeljile na tej novi kategorizaciji. Zato bo smiselna analiza takih podatkov dosežena postopoma, saj države članice posodabljajo stare nepravilnosti in pojavljajo se nove.

Stanje se zato postopoma izboljšuje in Komisija nacionalne organe opominja, naj posodobijo informacije in naj bodo pozorni na kakovost podatkov, kadar je to mogoče (sestanki namenske podskupine odbora COCOLAF ali letni usklajevalni sestanki z revizijskimi organi).

Odstavek 105, priporočilo 6(a): Dodatne faze e-javnega naročanja je treba še izvesti, kot je predvideno v direktivi (izdajanje e-računov do aprila 2019).

Komisija naj vse države članice pozove, naj dejavno sodelujejo v podatkovni zbirki ARACHNE in jo uporabljajo.

Odgovor: Zadnja pravno zavezujoča faza e-javnega naročanja (elektronska predložitev ponudb) se izvaja od oktobra 2018. Komisija v okviru strategije za enotni trg podpira razvoj registrov pogodb v državah članicah. Registri pogodb znatno prispevajo k povečanju preglednosti podatkov pri javnem naročanju. Na tem področju je bila vzpostavljena delovna skupina foruma več zainteresiranih strani (EXEP) za izmenjavo dobrih praks, ki je pripravila tudi smernice o registrih pogodb.

Kar zadeva orodja za podatkovno rudarjenje, Komisija izvaja priporočene ukrepe. Zadevne nacionalne organe dejavno spodbuja k uporabi svojega orodja ARACHNE za ugotavljanje tveganja. To orodje lahko prinese bistvene izboljšave pri upravljalnem preverjanju ter preprečevanju in odkrivanju različnih tveganj, ki so na primer povezana s postopki javnega naročanja, navzkrižji interesov in koncentracijo nepovratnih sredstev pri določenih subjektih. Prav tako lahko pomaga prepoznati opozorilne znake za sum goljufije. Komisija pozna druga primerljiva orodja za podatkovno rudarjenje in podpira njihovo uporabo.

Sprejeti so bili naslednji ukrepi:

(1) zagotovitev tehnične podpore in podpore za krepitev zmogljivosti državam članicam, zlasti „prednostnim državam“, za izpolnitev zahtev glede e-javnega naročanja iz direktiv o javnem naročanju do konca leta 2018;

(2) izmenjava dobrih praks za podpiranje prehoda na e-javno naročanje prek foruma več zainteresiranih strani za e-javno naročanje (forum se je nazadnje sestal 22. maja 2019). Dne 18. oktobra 2018 je potekala konferenca o digitalni preobrazbi na področju javnega naročanja;

(3) izmenjava dobrih praks in podpiranje izvajanja (zlasti prek dejavnosti evropskega foruma več zainteresiranih strani o elektronskem izdajanju računov) standarda EU za e-izdajanje računov, ki je bil objavljen leta 2017, z rokom aprila 2019;

(4) obravnavanje pravnih vprašanj v zvezi e-javnim naročanjem (državna pomoč, razlaga Direktive itd.).

Posebno poročilo št. 11/2015: Ali Komisija dobro upravlja sporazume o partnerstvu v ribiškem sektorju?

Odstavek 90, priporočilo 1(b): Ker pa ni dokumentiranih regionalnih strategij, je treba še doseči napredek v zvezi s Komisijino opredelitvijo in dokumentiranjem regionalnih strategij.

Odgovor: Komisija je seznanjena s končno oceno Evropskega računskega sodišča. Meni, da vsaka posamezna ocena v okviru pogajanj o sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu že vključuje regionalno okolje, da bi se zagotovila skladnost določb različnih sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu v isti regiji.

Vendar bo v splošni oceni sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, načrtovanih za obdobje 2020/2021, kljub temu opredelila regionalne strategije za sporazume o partnerstvu o trajnostnem ribištvu.

Odstavek 93, priporočilo 2(a): Vendar na sedanje postopke za spremljanje postopka izdaje dovoljenj še vedno vplivajo slabosti. Še vedno je treba doseči napredek pri tem, kako Komisija spremlja postopek izdaje dovoljenj in v zvezi z njim nadalje ukrepa.

Odgovor: Komisija je seznanjena s končno oceno Evropskega računskega sodišča. Službe Komisije, ki upravljajo postopek izdaje dovoljenj, že lahko preverjajo točnost in popolnost podatkov na podlagi obstoječih notranjih smernic in evidentirajo vse prejete zahtevke v podatkovni zbirki.

Za dodatno racionalizacijo postopka je bil razvit projekt informacijske tehnologije, ki trenutno poteka. Zato bi moral biti postopek izdaje dovoljenj do konca leta 2021 v celoti avtomatiziran.

Posebno poročilo št. 12/2015: Na prioriteto EU, da spodbuja na znanju temelječe podeželsko gospodarstvo, vpliva slabo upravljanje ukrepov prenosa znanja in svetovanja

Odstavek 94, priporočilo 1(b): Informacije v smernicah o tem, kako izvesti periodično analizo potreb po usposabljanju, niso dovolj podrobne.

Odgovor: Obstajajo različne metodologije za izvajanje periodične analize potreb po usposabljanju, najprimernejši pristop pa je odvisen od zasnove zadevnega sistema znanja in informacij na področju kmetijstva, ki se med državami članicami razlikujejo. Zato je lahko v informativnem listu le na splošno opisan najučinkovitejši način izvajanja take ocene potreb.

Za posodobitev informativnega lista, kot jo je izvedla Komisija, se šteje, da zagotavlja ustrezno raven podrobnosti in da zadostuje za usmerjanje držav članic pri izvajanju periodične ocene potreb.

Priporočilo Evropskega računskega sodišča se zato šteje za v celoti izvedeno.

Odstavek 94, priporočilo 1(d): Komisija v okviru odborov za spremljanje in letnih pregledovalnih sej ne nadzoruje tega, ali države članice izpolnjujejo zahtevo po vzpostavitvi svetovalnih služb.

Odgovor: Vsi ukrepi za razvoj podeželja se odobrijo za vključitev v programe za razvoj podeželja le, če država članica dokaže osnovno strateško potrebo. Taka potreba je razvidna iz strategije programa za razvoj podeželja, ki temelji na analizi SWOT in posledični oceni potreb, ki jo mora vsaka država članica izvesti na začetku faze načrtovanja programov za razvoj podeželja.

Na letnih pregledovalnih sejah in v odborih za spremljanje se ocenijo „letna poročila o izvajanju“, s katerimi se poroča o napredku pri izvajanju vseh načrtovanih ukrepov programov za razvoj podeželja. V primeru težav ali zamud pri izvajanju se analizira stanje in zahtevajo se popravni ukrepi.

Priporočilo Evropskega računskega sodišča se zato šteje za v celoti izvedeno.

Odstavek 96, priporočilo 2(b): Komisijino spremljanje postopkov držav članic iz priporočila Evropskega računskega sodišča ni zadostno.

Odgovor: Priporočilo Evropskega računskega sodišča v zvezi s smernicami in javnim naročanjem, vključno z informacijami o notranjem izvajanju, se šteje za v celoti izvedeno.

Za informacije o spremljanju postopkov držav članic z revizijami skladnosti glej odgovor Komisije na priporočilo 5 v zvezi s posebnim poročilom št. 12/2015.

Odstavek 98, priporočilo 3(a): Komisija je zagotovila malo dokazov o dodatnem usposabljanju za organe upravljanja, na katerih bi se razpravljalo o razumnosti stroškov, kadar se ne uporabljajo možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov. Čeprav imajo nekatere skupne cilje, pregledi glede razumnosti stroškov in uporaba možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov niso ista zadeva. Možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov zajemajo le majhen del skupne porabe za razvoj podeželja (glej Posebno poročilo št. 11/2018), zato je še vedno potrebno, da organi upravljanja ocenjujejo razumnost stroškov. (Komisija na platformi Evropske mreže za razvoj podeželja ni opredelila nobene dodatne dobre prakse v upravnih postopkih za ocenjevanje razumnosti stroškov.)

Odgovor: Komisija zagotavlja smernice, ki se uporabljajo kot dokument za pojasnitev nekaterih pravnih razlag in razširjanje primerov dobrih praks pri izvajanju prava EU med državami članicami.

O vprašanju razumnosti stroškov se redno razpravlja z državami članicami v različnih okvirih: zadnji dogodek je bil seminar o stopnji napak, ki je potekal junija 2018 ter na katerem se je razpravljalo o vidikih razumnosti stroškov in uporabi poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov.

Usposabljanja se lahko organizirajo na zahtevo držav članic in na to temo je bilo že organiziranih več usposabljanj. Opozoriti je treba tudi, da se sprejemanje poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov v fazi izvajanja programov za razvoj podeželja znatno povečuje, kar pomeni, da države članice manj pogosto uporabljajo oceno razumnosti stroškov.

Glede na navedeno se priporočilo Evropskega računskega sodišča šteje za v celoti izvedeno.

Odstavek 98, priporočilo 3(b): Teme medresorskih skupin za razpravo so splošne in ne zajemajo posameznih ukrepov programa. Poleg tega je Evropsko računsko sodišče ugotovilo pomanjkljivosti, ki vplivajo na partnerske sporazume in programe za razvoj podeželja v smislu medsektorskega dopolnjevanja in sinergij, o čemer je poročalo v svojem poročilu (Posebno poročilo št. 16/2017).

Odgovor: Člen 51 Uredbe (EU) št. 1303/2013 določa, da morajo letne pregledovalne seje med Komisijo in posameznimi državami članicami v letih 2017 in 2019 zajemati vse programe. Na teh pregledovalnih sejah se upoštevajo poročila o napredku pri izvajanju partnerskih sporazumov. Med drugim so v tem poročilu navedene informacije o izvajanju mehanizmov za zagotovitev usklajevanja med evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi ter drugimi instrumenti financiranja Unije in nacionalnimi instrumenti financiranja ter z Evropsko investicijsko banko. Te pregledovalne seje so dodatno sredstvo za zagotavljanje dopolnjevanja in sinergij med programi strukturnih in investicijskih skladov v določeni državi članici ter zagotavljajo podlago za uvedbo izboljšav, kadar so potrebne.

Priporočilo Evropskega računskega sodišča se zato šteje za v celoti izvedeno.

Odstavek 100, priporočilo 4(b): V posodobljenih smernicah za ukrep 1 ni jasnih navodil, kako naj države članice izvedejo postopek za pridobivanje povratnih informacij. Čeprav je v primer standardne metodologije iz poročila Evropskega računskega sodišča vključena tudi ocena programov usposabljanja, to v besedilu smernic ni omenjeno, zato bi se lahko razumelo, da se ta metodologija uporablja samo za analizo potreb.

Odgovor: Komisija še vedno meni, da ni odgovorna za spremljanje, ali so vzpostavljeni sistemi povratnih informacij za izboljšanje prihodnjih usposabljanj.

Kar zadeva zanesljive informacije o kakovosti in učinkovitosti storitev prenosa znanja in svetovanja, Priloga V k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 808/2014 vključuje skupna vprašanja za vrednotenje za razvoj podeželja: Vprašanje za vrednotenje 1, ki se nanaša na prednostno področje 1A, se glasi: „V kolikšni meri je ukrepanje v okviru programa razvoja podeželja podprlo inovacije, sodelovanje in razvoj baze znanja na podeželskih območjih?“ Na vprašanje za vrednotenje se odgovori v razširjenem letnem poročilu o izvajanju, ki se predloži leta 2019, in pri naknadnem vrednotenju.

Priporočilo Evropskega računskega sodišča se zato šteje za v celoti izvedeno.

Odstavek 102, priporočilo 5: Več načrtovanih revizij v praksi ni bilo izvedenih. Morebiten razlog za to je nizka ocena v okviru analize tveganja.

Revizorji Evropskega računskega sodišča priznavajo, da je GD AGRI po objavi posebnega poročila Evropskega računskega sodišča o tej temi začel izvajati revizije skladnosti na področju prenosa znanja in inovacij. Vendar so glede na navedbe v večletnem delovnem programu GD AGRI za obdobje 2016–2018 (str. 49) razlog za to, da pred objavo Posebnega poročila št. 12/2015 ni bilo revizij, nizki odhodki v programskem obdobju 2007-2013.

Evropsko računsko sodišče nima zagotovila, da se je profil tveganja ukrepov za prenos znanja in svetovalnih ukrepov povečal za toliko, kot je navedeno v odgovoru Komisije.

Odgovor: Kar zadeva revizije na področju prenosa znanja in inovacij, ki niso bile izvedene v praksi, so bile načrtovane v večletnem delovnem programu za obdobje 2016–2019 za leto n + 2, tj. za obdobje 2018–2019. Po novi oceni osrednjega tveganja, izvedeni leta 2017, je bila ocena tveganja zanje nižja zaradi manjše porabe, glede na razpoložljive vire pa je bila sprejeta odločitev, da se upoštevajo tudi druge revizije (z večjim tveganjem in večjo porabo).

Na podlagi posebnega poročila se je profil tveganja področja revizije povečal. Zato je GD AGRI izbral in izvedel pet revizij (v AT, DK, FR, IT in SE). Razumeti je treba, da je zaradi zelo majhne porabe število izbranih transakcij še vedno omejeno, čeprav se je dejavnik tveganja področja revizije v analizi tveganja povečal.

Poleg tega je v novem revizijskem pristopu, ki ga od julija 2018 izvaja GD AGRI, poudarek na delu certifikacijskega organa za vse ukrepe, ki niso del sistema IAKS, vključno z ukrepi, povezanimi s prenosom znanja in inovacijami. Kadar je tak ukrep v vzorcu 1 certifikacijskega organa, ga bo pri svoji reviziji izbral tudi GD AGRI.

Komisija meni, da je to priporočilo v celoti izvedeno.

Posebno poročilo št. 13/2015: Podpora EU za države proizvajalke lesa v okviru akcijskega načrta FLEGT

Odstavek 58, priporočilo 1: Delovni načrt pokriva obdobje 2018–2022 namesto obdobja 2016–2020. Drugačen časovni okvir vpliva na spremljanje in poročanje o programu FLEGT (glej priporočilo 5).

Osnutek delovnega načrta za Komisijo še ni formalno zavezujoč, saj še niso bile pridobljene vse potrebne odobritve.

Poleg tega zanj ni bil odobren proračun za izvajanje, kar otežuje spremljanje smotrnosti in odgovornost.

Odgovor: Komisija je spomnila, da je bilo to priporočilo delno sprejeto leta 2015, saj je dodelitev proračunskih sredstev za izvajanje akcijskega načrta FLEGT izvedljiva samo za tematske programe/proračunske vrstice.

Osnutek delovnega načrta FLEGT so države članice potrdile septembra 2018. Zato so osnutek delovnega načrta odobrile nekatere odgovorne strani. Poleg tega bo osnutek delovnega načrta FLEGT priložen prihodnjemu sporočilu EU o krčenju in degradaciji gozdov. Po sprejetju tega sporočila EU bo delovni načrt FLEGT samodejno postal delovni dokument služb Komisije in s tem uradno zavezujoč za Komisijo.

Odstavek 59, priporočilo 5: Za delovni načrt zaenkrat niso bile pridobljene vse potrebne odobritve. Rok za pripravo poročila o napredku za leto 2018 ni bil upoštevan.

Odgovor: Komisija namerava pripraviti poročilo o napredku za prvi dve leti (2018–2019) do konca leta 2019.

Posebno poročilo št. 16/2015: Izboljšanje zanesljivosti oskrbe z energijo s pomočjo razvoja notranjega energetskega trga: potrebnih je več prizadevanj

Odstavek 117, priporočilo 3: Izvajanje še poteka. Neučinkovitost trga je treba še odpraviti.

Odgovor: Kar zadeva Komisijo, je priporočilo v celoti izvedeno z razširitvijo regulativnega okvira in vzpostavitvijo platforme.

Glede na to, da se Evropsko računsko sodišče sklicuje na to, da „je treba tržne neučinkovitosti še odpraviti“, Komisija poudarja, da Evropsko računsko sodišče ni priporočilo odprave vseh težav in izkrivljanj cen s trga, temveč izvajanje posebnih ukrepov (mehanizmov za trgovanje) za izboljšanje stanja.

Komisija meni, da se priporočilo ne bi smelo razlagati v povezavi z učinkom teh ukrepov, saj se ta učinek ne bi neposredno uresničil in bi bil odvisen tudi od dejavnikov, ki presegajo nadzor Komisije (ravnanje gospodarskih subjektov, razmere na trgu, regulativno okolje itd.). Poleg tega bi bili za obravnavanje tržnih neučinkovitosti pristojni predvsem države članice in gospodarski subjekti.

Odstavek 123, priporočilo 7(b): Komisija je priporočilo delno sprejela in izvedla. Ustvarjanje notranjih analitičnih zmogljivosti in zmogljivosti modeliranja bi lahko imelo znatne posledice za vire Komisije ali ACER.

Odgovor: Komisija je delno sprejela priporočilo in izvedla zahtevani ukrep v zvezi s sprejetimi elementi.

Odstavek 126, priporočilo 9: Komisija ni dala pravnih predlogov.

Odgovor: Komisija priporočila ni sprejela. Vendar je sprejela ukrepe, ki so se šteli za potrebne za obravnavanje osnovnih vprašanj.

Posebno poročilo št. 17/2015 – Podpora Komisije za skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih: preusmerjanje sredstev ESS doseženo, vendar ni dovolj osredotočenosti na rezultate

Odstavek 84, priporočilo 2(a): Slabosti pri uporabi zahteve za utemeljitev pričakovanega učinka sprememb na strategijo Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast.

Odgovor: Komisija meni, da je priporočilo v celoti izvedeno.

Komisija vztraja, da je proučevanje možnosti za izboljšavo rezultatov stalna, standardna praksa. Prouči vsako zahtevo po reprogramiranju, ne glede na to, ali jo sproži potreba po vključitvi novih dodatnih sredstev ali ne, predvsem z namenom doseganja boljših rezultatov, in jo podrobno obravnava z državo članico. Komisija doslej še ni prevzela pobude za predlaganje novih sprememb, saj bi bile nepotrebne in izjemno neučinkovite.

Odstavek 84, priporočilo 2(b): V kontrolnem seznamu ni bila dokumentirana analiza razumnosti dodatnih rezultatov.

Odgovor: Komisija meni, da je priporočilo v celoti izvedeno.

Komisija vztraja, da se tako ocenjevanje izvaja skrbno in da je že od nekdaj standardna praksa. Poročanje o vsaki posamezni podrobnosti postopka ocenjevanja, tj. o elementih, ki jih zahtevajo uredbe in so že od nekdaj stalna praksa, se šteje za nepotrebno in neučinkovito, zato ni podrobnih informacij o kontrolnih seznamih.

Odstavek 84, priporočilo 2(c): V letnih poročilih o izvajanju se ne poroča dovolj o pretekli in pričakovani uspešnosti, povezani s spremembami operativnega programa.

Odgovor: Komisija vztraja, da je to priporočilo v celoti izvedeno in da je še vedno upoštevno. To priporočilo je izgubilo pomen v obdobju 2014–2020, saj se letna poročila o izvajanju ne štejejo več za sredstvo sporočanja podrobnih informacij, temveč l