2009
USPEŠNOST PORABE IZ STRUKTURNIH 
UKREPOV ZA ČIŠČENJE ODPADNE VODE  
ZA PROGRAMSKI OBDOBJI 19941999 
IN 20002006EVROPSKO 
RAČUNSKO SODIŠČE
Posebno poročilo  št. 3ODPADNA VODA IN BLATO IZ ČISTILNIH NAPRAV MESTNIH  
AGLOMERACIJ LAHKO VPLIVATA NA KAKOVOST EVROPSKIH JEZER, REK, OBALNIH VODA, TAL IN PODTALNICE, ZATO JE EU SPREJELA VRSTO DIREKTIV IN SOFINANCIRA GRADNJO KOMUNALNIH ČISTILNIH NAPRAV. SODIŠČE V TEM POROČILU ANALIZIRA, ALI SO ČISTILNE NAPRAVE, KI JIH SOFINANCIRA EU, DOVOLJ UČINKOVITE PRI ČIŠČENJU ODPADNE VODE IN ALI SE BLATO IZ ČISTILNIH NAPRAV PRIMERNO UPORABLJA. OB TEM JE PREUČILO TUDI VLOGO KOMISIJE.
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE
SL
QJ-AB-09-003-SL-C
ISBN 978-92-9207-262-9
ISSN 1831094X
ed904920_SL_coverBT.indd   1 20/05/09   9:26:05
Kako do publikacij EU
Publikacije, ki so naprodaj:
• prek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);• z naročilom v knjigarni, z navedbo naslova, založnika in/ali številke ISBN;•  z vzpostavitvijo neposrednega stika z našimi pooblaščenimi prodajalci.
Njihovi kontaktni podatki so na voljo na povezavi http://bookshop.europa.eu ali po telefaksu +352 2929-42758.
Brezplačne publikacije:• prek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);•  na predstavništvih ali delegacijah Evropske komisije. 
Njihovi kontaktni podatki so na voljo na povezavi http://bookshop.europa.eu ali po telefaksu +352 2929-42758.
ed904920_SL_coverBT.indd   2 20/05/09   9:26:06
USPEŠNOST PORABE 
IZ STRUKTURNIH UKREPOV ZA ČIŠČENJE ODPADNE VODE ZA PROGRAMSKI OBDOBJI 19941999 IN 20002006Posebno poročilo št. 3   2009
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE(V skladu z drugim pododstavkom člena 248(4) Pogodbe ES)
ed904920_SL_insideBT.indd   1 20/05/09   9:16:44
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–20062
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUKSEMBURG 
Tel. +352 4398-45410
Faks +352 4398-46430
E-naslov: euraud@eca.europa.eu
Spletni naslov: http://www.eca.europa.eu
Posebno poročilo št. 3   2009
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.
Dostop je mogoč na strežniku Europa (http://europa.eu).
Kataloški podatki so navedeni na koncu te publikacije.
Luxembourg: Urad za uradne publikacije Evropskih skupnosti, 2009
ISBN 978-92-9207-262-9© Evropski skupnosti, 2009
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Belgium
ed904920_SL_insideBT.indd   2 20/05/09   9:16:45
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–20063
KAZALO
Odstavek
 GLOSAR
IX POVZETEK
114  UVOD
14  OKOLJSKO OZADJE
513  UPRAVLJANJE IN SOFINANCIRANJE EU
14 POKRITOST AGLOMERACIJ S ČIŠČENJEM ODPADNE VODE
1519  OBSEG REVIZIJE IN REVIZIJSKI PRISTOP
2056  OPAŽANJA
2028   ALI SO ČISTILNE NAPRAVE, KI JIH SOFINANCIRA EU, DOVOLJ UČINKOVITE PRI ČIŠČENJU ODPADNE VODE?
2021 OZADJE
22 VEČINA ČISTILNIH NAPRAV JE OBRATOVALA Z USTREZNO ZMOGLJIVOSTJO,…23  … VENDAR SO ŠTEVILNE OBRATOVALE VELIKO POD SVOJO ZMOGLJIVOSTJO,…24  … ENA PA JE IMELA NEZADOSTNO ZMOGLJIVOST2526 VELIKA VEČINA ČISTILNIH NAPRAV JE PROIZVAJALA ODPLAKE, KI IZPOLNJUJEJO ZAHTEVE EU
2728  SPREMLJANJE KAKOVOSTI ODPLAK: NA SPLOŠNO SPREJEMLJIVI PODATKI O USPEŠNOSTI, 
VENDAR TUDI NEKAJ MOŽNOSTI ZA IZBOLJŠAVE
2938  ALI SE BLATO IZ ČISTILNIH NAPRAV PRIMERNO UPORABLJA?
2930 OZADJE
3133 DVE TRETJINI REVIDIRANIH ČISTILNIH NAPRAV STA BLATO ODLAGALI V SKLADU S PRIPOROČENIMI PRAKSAMI EU
34 ZADOVOLJIVI REZULTATI GLEDE NA ZAHTEVE DIREKTIVE O BLATU IZ ČISTILNIH NAPRAV
3536 MOREBITNA REVIZIJA DIREKTIVE
3738  SPREMLJANJE ODLAGANJA BLATA: NEKAJ MOŽNOSTI ZA IZBOLJŠAVE V DELUJOČIH ČISTILNIH NAPRAVAH 
IN ORGANIH DRŽAV ČLANIC ZA SPREMLJANJE
3956  ALI KOMISIJA IZVAJA SVOJO VLOGO?
3940 OZADJE
4145 POTREBA PO DOSLEDNOSTI PRI PREGLEDU PROJEKTA4648 POTREBA PO BOLJŠEM SPREMLJANJU REZULTATOV4956 OKOLJSKI NAČELI EU JE TREBA BOLJ UPOŠTEVATI
5766  ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA
5860  ČIŠČENJE ODPADNE VODE
6163  OBDELAVA IN ODLAGANJE BLATA IZ ČISTILNIH NAPRAV
6466  USPEŠNOST VLOGE KOMISIJE
 PRILOGA  OKOLJE ČIŠČENJA KOMUNALNE ODPADNE VODE
 ODGOVORI KOMISIJE
ed904920_SL_insideBT.indd   3 20/05/09   9:16:45
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–2006
ed904920_SL_insideBT.indd   4 20/05/09   9:16:45
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–20065
GLOSAR
Aglomeracija:  Območje, kjer je poseljenost in/ali gospodarska aktivnost zgoščena v takšni 
meri, da je možno zbiranje odpadne vode in odvajanje v komunalno čistilno napravo ali 
končno mesto izpusta.
Kohezijski sklad:  Finančni instrument za krepitev ekonomske in socialne kohezije s finan-
ciranjem okoljskih in prometnih projektov v državah članicah z BDP na prebivalca manj kot 90 % povprečja Skupnosti. Sprva se je izvajal v Španiji, Grčiji, na Irskem in Portugalskem. Od 1. januarja 2004 Irska ni več upravičena do sredstev iz njega.
Uspešnost:  Razmerje med doseženimi rezultati in zastavljenimi cilji.
Odplake ali izpusti iz čistilnih naprav:  Očiščene odpadne vode, izpuščene v sprejeme 
vodotoke v povodjih.
Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR):  Finančni instrument za spodbujanje ekonom-
ske in socialne kohezije med regijami EU. Ukrepi ESRR se izvajajo predvsem z operativnimi programi, ki vključujejo veliko število projektov.
Evtrofikacija:  Obogatitev vode s hranili, posebno spojinami dušika in fosforja, ki povzroči 
pospešeno rast alg in zmanjšanje vsebnosti kisika v vodi ter posledično izginotje prvotnih vodnih rastlin, rib in drugih vodnih živali.
Neodvisni pregledi:  Pregledi, ki jih izvajajo neodvisni organi (na nacionalni ali regionalni 
ravni ali na ravni povodja), za spremljanje kakovosti izpuščene vode in vsebnosti blata in tal, kjer se to blato odlaga.
Manj občutljiva območja:  Vode ali njihovi deli, na katerih ni nevarnosti evtrofikacije.
Operativni program:  Dokument, ki ga odobri Komisija in vsebuje usklajen niz prednostnih 
nalog skupaj z večletnimi ukrepi. Prednostne naloge se lahko izvajajo ob pomoči enega ali več strukturnih skladov ali drugih finančnih instrumentov ter Evropske investicijske banke.
Populacijski ekvivalent (PE):  Enota za merjenje obremenitve vode z onesnaževanjem, 
količinsko izražena s številom „enakovrednega“ števila ljudi, ki bi ustvarili enako količino odpadkov. En PE ustreza obremenitvi z odplakami, ki jo ustvari en prebivalec.
ed904920_SL_insideBT.indd   5 20/05/09   9:16:45
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–20066
Previdnostno načelo:  Previdnostno načelo določa, da če bi ukrep ali politika lahko pov-
zročila hudo ali nepopravljivo škodo za javnost ali okolje in če znanstveniki niso enotnega mnenja, da take škode ne bo, breme dokaza nosijo tisti, ki ukrep zagovarjajo. V nekaterih 
pravnih sistemih, kot je pravo Evropske unije, je previdnostno načelo tudi splošno in obve-zno pravno načelo.
Primarno čiščenje:  Mehanska faza, ki zajema začetno izločitev velikih delcev odplak iz 
odpadne vode.
Programsko obdobje:  Večletni okvir, v katerem se načrtujejo in uresničujejo odhodki iz 
strukturnih skladov in Kohezijskega sklada.
Povodje:  Območje kopnega, s katerega ves površinski odtok teče preko zaporedja potokov, 
rek in lahko tudi jezer skozi eno samo rečno ustje, estuarij ali delto v morje.
Sekundarno čiščenje:  Biološka faza, ki zajema čiščenje odpadne vode, pri katerem se odpra-
vijo biološko razgradljiva organska onesnaževala.
Samopreverjanje:  Preverjanje, ki ga izvaja upravljavec med vsakodnevnim obratovanjem 
komunalne čistilne naprave in s katerim spremlja kakovost odpadne vode in vsebnost blata.
Občutljivo območje:  Vodna telesa ali njihovi deli, na katerih obstaja nevarnost evtrofika-
cije. Ustrezna označitev občutljivih območij je bistvenega pomena, saj določa vrsto čiščenja 
odpadne vode, ki ga je treba izvajati za zmanjšanje dejavnikov, ki povzročajo evtrofikacijo. 
Na občutljivih območjih naj bi se odstranjeval dušik in/ali fosfor.
Direktiva o blatu iz čistilnih naprav:  Direktiva Sveta 86/278/EGS z dne 12. junija 1986 
o varstvu okolja, zlasti tal, kadar se blato iz čistilnih naprav uporablja v kmetijstvu (UL L 181, 4.7.1986, str. 6).
Strukturni ukrepi:  V tem poročilu ukrepi iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) 
in Kohezijskega sklada.
Terciarno čiščenje:  Biološka/kemična faza, ki se po potrebi uporablja za zmanjšanje stopnje 
koncentracije hranil v očiščenih odpadnih vodah pred izpustom v sprejemne vode, pri katerih obstaja nevarnost evtrofikacije.
ed904920_SL_insideBT.indd   6 20/05/09   9:16:46
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–20067
Direktiva o čiščenju komunalne odpadne vode:  Direktiva Sveta 91/271/EGS z dne 
21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne vode (UL L 135, 30.5.1991, str. 40).
Komunalna čistilna naprava:  Infrastruktura, ki zagotavlja vrsto čistilnih postopkov, katerih 
namen je zmanjšanje stopnje onesnaženosti vhodne odpadne vode iz mestne aglomeracije na sprejemljivo raven pred izpustom v sprejemne vode.
Okvirna direktiva o vodah:  Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 
23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).
ed904920_SL_insideBT.indd   7 20/05/09   9:16:46
ODGOVORI 
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–20068
POVZETEK
I. 
Odpadna voda in blato iz čistilnih naprav  
mestnih aglomeracij lahko vplivata na kako-vost evropskih jezer, rek, obalnih voda, tal in podtalnice, zato je EU sprejela vrsto direktiv 
in sofinancira gradnjo komunalnih čistilnih naprav iz Kohezijskega sklada in ESRR. S tem 
se je močno izboljšala pokritost mestnega  prebivalstva s sistemi za čiščenje odpadne vode.
II. 
Revizija Sodišča je bila osredotočena na čistilne naprave, financirane iz Kohezijskega sklada in ESRR v programskih obdobjih 1994–1999 
in 2000–2006 v Španiji, na Portugalskem,  v Grčiji in na Irskem, ki so predstavljale  večino porabe na tem področju. Revizij-ski zaključki, predstavljeni v tem poročilu,  temeljijo na pregledu upravljavskih in kon-trolnih sistemov v Komisiji ter na oceni uspe-šnosti 73 čistilnih naprav. Poleg tega sta bila 
obravnavana tudi odlaganje blata, ki nastaja 
v čistilnih napravah kot stranski proizvod, in vloga Komisije na področju odpadne vode.
III. 
Sodišče je prišlo do zaključka, da so struk-turni ukrepi na splošno prispevali k izbolj-
šanju čiščenja odpadnih voda v štirih  
revidiranih državah članicah.
IV. 
Na splošno so čistilne naprave, sofinancirane iz strukturnih ukrepov, delovale ustrezno.  Vendar je bilo za nekatere ugotovljeno, da 
so obratovale pod svojimi zmogljivostmi,  
v manjšem številu primerov pa niso bile  
izpolnjene zahteve EU glede kakovosti  
odplak.
ed904920_SL_insideBT.indd   8 20/05/09   9:16:46
ODGOVORI 
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–20069
V. 
Sodišče je ugotovilo, da bi bilo treba name-
niti več pozornosti zagotavljanju, da so  čistilne naprave primerno priključene na  kanalizacijsko omrežje in da je tehnološka  
odpadna voda, ki prihaja vanje, ustrezno  predhodno prečiščena.
VI. 
V zvezi z blatom iz čistilnih naprav je Sodi-
šče ugotovilo, da je večina sofinanciranih  
čistilnih naprav v štirih revidiranih državah članicah blato odlagala v skladu z metodami 
ponovne uporabe, ki se spodbujajo v EU,  
čeprav se jih je nekaj odločilo za manj traj-
nostne metode, ki ne zajemajo ponovne upo-rabe. Poleg tega je Sodišče pri spremljanju 
odlaganja blata opredelilo nekatere vidike, 
ki bi jih bilo mogoče izboljšati.
VII. 
Sedanja direktiva o blatu iz čistilnih naprav 
je iz leta 1986, zato ne zajema novejšega  napredka na tem področju. Pri morebitni  spremembi direktive bi bilo treba upošte-
vati vse stroške in koristi predlaganih novih 
ukrepov ter morebiten vpliv na druge poli-tike EU.
VIII. 
Kar zadeva vlogo Komisije, Sodišče meni, da bi bila lahko bolj dosledna pri pregledova-nju vlog za subvencije, kar bi lahko olajšali 
z oblikovanjem notranjih smernic in kontrol-
nih seznamov za postopek ocenjevanja.POVZETEK
IX. 
Sodišče je poleg tega opazilo, da bi morala 
Komisija bolje spremljati rezultate pri pre-učevanju končnih poročil pred vsakršnim  izplačilom preostanka financiranja. Če ji ne 
bi bile predložene zahtevane informacije ali pričakovani rezultati ne bi bili doseženi, bi 
morala sprejeti ustrezne ukrepe.
X. 
Kot zadnje je Sodišče menilo, da je za ohra-
njanje dobrega ekološkega stanja voda nujen večji poudarek na okoljskih načelih EU, da  „plača povzročitelj obremenitve“ in da je  
treba onesnaževanje zmanjšati pri viru.
ed904920_SL_insideBT.indd   9 20/05/09   9:16:46
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–200610
1 Člen 174 prečiščene različice 
Pogodbe o ustanovitvi Evropske 
skupnosti (UL C 325, 24.12.2002, 
str. 1). 
2 Direktiva Sveta 91/271/EGS. 
3 Člen 14 Direktive 91/271/EGS.
4 Direktiva Sveta 86/278/EGS. 
5 Direktiva 2000/60/ES Evropskega 
parlamenta in Sveta. UVOD
OKOLJSKO OZADJE
 1.  Skladno s Pogodbo Skupnost prispeva k ohranjanju, varstvu in izboljša-
nju kakovosti okolja na temelju previdnostnega načela in načel, da 
je treba delovati preventivno, da je treba okoljsko škodo prednostno 
odpravljati pri viru in da mora plačati povzročitelj obremenitve1.
 2.  Odpadne vode in blato iz čistilnih naprav mestnih aglomeracij lahko vpli-
vajo na kakovost evropskih jezer, rek, obalnih voda, tal in podtalnice. Najpomembnejši zakonodajni instrumenti EU na tem področju so:
direktiva o čiščenju komunalne vode (a) 2, po kateri morajo države  
članice do 31. decembra 2000 ali do 31. decembra 2005, odvisno od velikosti aglomeracije, za vse aglomeracije zagotoviti kana-
lizacijske sisteme za komunalno odpadno vodo, ki bi morala iti  
skozi vsaj sekundarno, na občutljivih območjih pa tudi terciarno 
čiščenje. Cilj ustreznega čiščenja komunalnih voda je spremljanje in doseganje sprejemljivih ravni organskih in neorganskih onesna-
ževal, vključno s tistimi, ki lahko povzročajo evtrofikacijo bližnjih voda ali pomenijo tveganje za zdravje kopalcev v njih; direktiva 
predvideva tudi ponovno uporabo blata iz čistilnih naprav
3;
direktiva o blatu iz čistilnih naprav (b) 4, ki določa pravila za vzorče-
nje in analizo blata in tal ter omejitve koncentracij in največjih letnih količin težkih kovin, ki se lahko vnesejo v tla. Njen namen 
je ureditev in spodbujanje takšne uporabe blata iz čistilnih naprav v kmetijstvu, ki ne bi škodovala rastlinju, živalim ali ljudem;
okvirna direktiva o vodah (c) 
5, ki zadeva varovanje in spremljanje  
kakovosti povodij in njihovih ekosistemov. Ta direktiva je zahte-vala vzpostavitev sistemov razvrščanja in mreže za spremljanje  do leta 2006, pripravo načrtov za upravljanje povodij v letu 2009 in praviloma doseganje okoljskih ciljev do leta 2015.
ed904920_SL_insideBT.indd   10 20/05/09   9:16:46
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–200611
6 Sklep št. 1600/2002/ES 
Evropskega parlamenta in Sveta 
z dne 22. julija 2002 o šestem 
okoljskem akcijskem programu Skupnosti (UL L 242, 10.9.2002, 
str. 1). 
7 Člen 5 prečiščene različice 
Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti pravi: „le 
če in kolikor države članice 
ne morejo zadovoljivo doseči 
ciljev predlaganih ukrepov in jih 
torej zaradi obsega ali učinkov 
predlaganih ukrepov laže doseže 
Skupnost“.  3.  Postopek čiščenja odpadne vode in odlaganja blata je skupaj z ustre-
znimi razlagami na kratko predstavljen v diagramu z naslovom „Okolje 
čiščenja komunalne odpadne vode“ v Prilogi .
 4.  V skladu s šestim okoljskim akcijskim programom Skupnosti6 je upravlja-
nje odpadne vode prednostna naloga EU v obdobju 2002–2012.
UPRAVLJANJE IN SOFINANCIRANJE EU
 5.  Varstvo okolja je področje, kjer si države članice in Skupnost delijo 
pristojnost, zato mora biti vsak ukrep Skupnosti skladen z načelom subsidiarnosti
7.
 6.  Direktive o okolju se uporabljajo po vsej Uniji. Za skladnost z njihovimi 
določbami so lahko potrebni investicijski projekti, ki se razlikujejo glede na stopnjo čiščenja odpadne vode, ki jo zahteva okoljsko stanje vodnih teles, v katere se izpuščajo odplake, in glede na vrsto potrebne 
opreme (črpališča, sušilnice blata itd.). Segajo lahko od manj kot  
10 milijonov EUR za manjšo aglomeracijo do več kot 200 milijonov EUR za večje mestno središče, strošek na prebivalca pa se z velikostjo čistilne naprave zmanjšuje zaradi ekonomije obsega (glej Okvir 1 ).
PRIMERI SOFINANCIRANIH PROJEKTOV, KI JIH JE OBISKALO SODIŠČE
V Španiji je bil iz Kohezijskega sklada soﬁ  nanciran projekt za oskrbo štirih vasi z 10 000 prebivalci. Obsegal je 
komunalno čistilno napravo s sekundarnim in terciarnim čiščenjem, 18 kilometrov cevi in šest črpališč. Strošek 
projekta je bil 5,5 milijona EUR, donacija EU pa je znašala 4,3 milijona EUR.
Na Portugalskem je nova čistilna naprava, ﬁ  nancirana iz Kohezijskega sklada, stala 22,8 milijona EUR. Zagota-
vljala naj bi sekundarno čiščenje in dezinfekcijo vode za 250 000 prebivalcev, prejela pa je donacijo EU v višini 19,4 milijona EUR.
V Grčiji je Kohezijski sklad soﬁ  nanciral precejšnjo nadgradnjo čistilne naprave za mesto s 3,7 milijona prebivalcev 
s preprostega primarnega na sekundarno in terciarno čiščenje. Strošek projekta je bil 202,2 milijona EUR, donacija EU pa je znašala 135,0 milijona EUR.OKVIR 1
ed904920_SL_insideBT.indd   11 20/05/09   9:16:46
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–200612
 7.  Stroški gradnje čistilnih naprav so upravičeni do pomoči iz struktur-
nih ukrepov. V regijah iz Cilja 1 lahko raven donacije doseže 85 %8. 
Finančna pomoč EU je v programskem obdobju 2000–2006 skupno zna-šala 10,6 milijarde EUR
9, več kot 50 % odhodkov pa je bilo namenjenih 
štirim državam članicam (Španiji, Portugalski, Grčiji in Irski). Za pro-
gramsko obdobje 2007–2013 je dodeljeno skupaj 13,9 milijarde EUR,
od tega naj bi 12 novih držav članic EU prejelo 9,1 milijarde EUR.
 8.  Pomembno vlogo pri odobritvi in spremljanju izvajanja projektov za 
čiščenje odpadne vode in blata iz njih imata dva generalna direkto-rata Evropske komisije: Generalni direktorat za okolje (GD ENV) in  Generalni direktorat za regionalno politiko (GD REGIO).
 9.  GD ENV je pristojen za okoljsko politiko EU na področju čiščenja odpadne 
vode. Spremljati mora delovanje čistilnih naprav, kar zadeva kako-vost izpuščene vode in odlaganje blata iz njih, ter po potrebi uvesti postopke za ugotavljanje kršitev.
 10.  GD REGIO je pristojen za proračun EU na področju regionalne politike po 
načelu deljenega upravljanja z državami članicami. Čistilne naprave se v okviru te politike sofinancirajo prek dveh finančnih instrumentov: Kohezijskega sklada in ESRR
10.
 11.  Komisija preuči vse vloge za projekte Kohezijskega sklada in velike projekte 
ESRR,11 ki jih vložijo države članice, in preveri, ali so pravilno izpolnjene in 
skladne z direktivami EU. Komisija je v pomoč državam članicam pri odda-
janju vlog za pomoč pripravila dokument „Vodnik po Kohezijskem skladu2000–2006“. Vloga GD REGIO je preveriti kakovost posameznih pro-jektov za financiranje, po potrebi v posvetu z drugimi generalnimi direktorati (zlasti GD ENV).8 Cilj 1 spodbuja razvoj in 
strukturno prilagoditev regij, 
katerih razvoj zaostaja za 
povprečjem (BDP na prebivalca manjši od 75 % povprečja EU). 
Dve tretjini ukrepov strukturnih 
skladov sta se nanašali na Cilj 1, 
vključeval pa je skoraj 20 % 
vsega prebivalstva v Uniji. V programskem obdobju 2000–
2006 je najvišja raven donacije 
v teh regijah znašala 75 % za 
projekte ESRR in 85 % za projekte 
Kohezijskega sklada. 
9 Komisija nima podatkov za 
programsko obdobje 1994–1999, 
saj so bili podatki o ESRR za to 
obdobje na voljo samo na ravni 
držav članic. 
10 Sofinanciranje čistilnih naprav 
je bilo odobreno tudi za države 
kandidatke po predpristopnem 
strukturnem instrumentu (ISPA). 
Ti projekti so bili ob pristopu 
preoblikovani v projekte 
Kohezijskega sklada. 
11 V programskem obdobju 
1994–1999 so bili „veliki projekti“ 
opredeljeni kot „projekti, pri 
katerih skupni strošek, ki se 
upošteva pri določanju zneska 
pomoči Skupnosti, praviloma presega 25 milijonov ECU pri 
naložbah v infrastrukturo ali 
15 milijonov ECU pri naložbah 
v proizvodne zmogljivosti“. 
V programskem obdobju 2000–2006 so bili kot „veliki projekti“ 
opredeljeni projekti „katerih 
skupni strošek, ki se upošteva 
pri določanju prispevka skladov, 
presega 50 milijonov EUR“. 
V obdobju 2007–2013 je prag za 
okoljske projekte 25 milijonov EUR. 
ed904920_SL_insideBT.indd   12 20/05/09   9:16:47
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–200613
 12.  V sklepu o sofinanciranju projekta so določeni dodeljeni znesek in pogoji, 
ki morajo biti izpolnjeni. Ko so projekti Kohezijskega sklada dokon-
čani, mora upravičenec, preden prejme preostanek zneska, predložiti končno poročilo z opisom izvedenega dela in začetno oceno o tem, 
ali so bili doseženi pričakovani rezultati
12. Za velike projekte ESRR  
uredba ne zahteva posebnih končnih poročil, ampak morajo poro-
čila o operativnih programih, ki vsebujejo velike projekte, vsebovati 
posebno poglavje, v katerem so navedeni podatki o teh projektih.
 13.  Pri drugih projektih ESRR je vloga Komisije omejena na oceno in odobritev 
operativnih programov in ne posameznih projektov.
POKRITOST AGLOMERACIJ S ČIŠČENJEM ODPADNE VODE
 14.  Pokritost mestnega prebivalstva s sekundarnimi in terciarnimi čistilnimi 
napravami se je precej povečala, delno tudi zaradi začetka veljavnosti direktive o čiščenju komunalne odpadne vode in pomembne finančne 
podpore EU
13 (glej opredelitev v Prilogi ). To je zlasti opazno v štirih 
državah članicah, ki so prejele več kot 50 % odhodkov EU za izvajanje 
čiščenja odpadne vode v programskem obdobju 2000–2006 ( tabeli 1  
in 2).12 Uredba Sveta (ES) št. 1164/94 
z dne 16. maja 1994 o ustanovitvi 
Kohezijskega sklada (UL L 130, 
25.5.1994, str. 1), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) 
št. 1265/1999 (UL L 161, 26.6.1999, 
str. 62). 
13 V štirih obiskanih državah 
članicah je več kot 50 % potrebnih 
finančnih virov za izvajanje 
čiščenja komunalne vode 
zagotovila EU. 
ed904920_SL_insideBT.indd   13 20/05/09   9:16:47
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–200614
SPREMEMBA ODSTOTKA PREBIVALSTVA MESTNIH AGLOMERACIJ, OPREMLJENIH 
S ČISTILNIMI NAPRAVAMI S SEKUNDARNIM ČIŠČENJEM
Država članicaZačetek programskega 
obdobja 1994–1999Konec programskega obdobja 
2000–2006
Irska120 % (1994) 87 %(2006)
Španija241 % (1995) 77 % (2005)
Portugalska332 % (1994) 80 % (2006)
Grčija4< 20 % (1994) 85 % (2005)
1 Agencija za varstvo okolja (EPA) – Urad za izvajanje okoljske zakonodaje, Izpusti 
komunalne odpadne vode na Irskem – Poročili za leta 2002–2003 in 2004–2005. Podatke za leto 2006 je zagotovilo Ministrstvo za okolje, dediščino in lokalno upravo.
2 Podatki za leto 1995 so iz poročila, pripravljenega na podlagi člena 16 direktive o čiščenju 
komunalne odpadne vode, ki ga je Španija poslala Komisiji (oktobra 2004), za leto 2005 pa iz ocene Ministrstva za okolje.
3 Strateški načrt za vode in čiščenje odpadne vode (2007–2013).
4 Ocena Ministrstva za okolje – Osrednje agencije za vode.TABELA 1
SPREMEMBA ODSTOTKA PREBIVALSTVA MESTNIH AGLOMERACIJ NA 
OBČUTLJIVIH OBMOČJIH, OPREMLJENIH S ČISTILNIMI NAPRAVAMI S SEKUNDARNIM IN TERCIARNIM ČIŠČENJEM
Država članicaZačetek programskega 
obdobja 1994–1999 (1995)1Konec programskega obdobja 
2000–2006
Irska 2 % 8 % (2006)2
Španija 3 % 84 % (2005)3
Portugalska 0 % 63 % (2005)4
Grčija 6 % 55 % (2006)5
1 Okoljski podatki OECD (Zbornik 2006).
2 Za leto 2006 sta Agencija za varstvo okolja (EPA), za leto 2009 pa Ministrstvo za okolje 
ocenila, da se bo delež povečal na 80 %.
3 Ministrstvo za okolje.
4 Instituto da Água I. P. (INAG I. P.) je ocenil, da se bo delež leta 2008 povečal na 78 %.
5 Ministrstvo za okolje – Osrednja agencija za vode. Delež se je do leta 2007 povečal na 97 %.TABELA 2
ed904920_SL_insideBT.indd   14 20/05/09   9:16:47
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–200615
OBSEG REVIZIJE 
IN REVIZIJSKI PRISTOP
 15.  Glavni namen revizije je bil oceniti uspešnost porabe iz strukturnih ukre-
pov za čiščenje odpadne vode v programskih obdobjih 1994–1999  
in 2000–2006.
 16.  Sodišče je obravnavalo naslednja vprašanja:
Ali so čistilne naprave, ki jih sofinancira EU, dovolj učinkovite pri (a) 
čiščenju odpadne vode?
Ali se blato iz čistilnih naprav primerno uporablja? (b) 
Ali Komisija opravlja svojo vlogo pri izbiri projektov, spremljanju (c) 
rezultatov z analizo končnih poročil in pri spodbujanju okoljskih 
načel?
 17.  Revizija je bila izvedena v Evropski komisiji in štirih državah članicah: 
v Španiji, na Portugalskem, v Grčiji in na Irskem. Skupni odhodki  Skupnosti za projekte čiščenja odpadne vode v teh državah člani-
cah so znašali 5,2 milijarde EUR v programskem obdobju 1994–1999 
in 5,9 milijarde EUR v obdobju 2000–2006. Revizija je bila izvedena 
med majem 2007 in marcem 2008.
 18.  Temeljila je na oceni uspešnosti vzorca 73 delujočih čistilnih naprav, 
sofinanciranih v obravnavanih programskih obdobjih.
 19.  V Komisiji so bili preučeni postopki odobritve in spremljanja projektov 
ter spremljanja njihovega izvajanja. V državah članicah je Sodišče  opravilo razgovore s predstavniki različnih lokalnih, regionalnih in 
nacionalnih organov, pristojnih za zasnovo, izbiro, obratovanje in  
spremljanje čistilnih naprav. V spremstvu neodvisnih strokovnjakov 
s področij obratovanja, vzdrževanja in nadziranja čistilnih naprav je 
obiskalo 26 projektov ( tabela 3 ). Poleg tega je bila pregledana še  
dokumentacija o 47 čistilnih napravah. Da bi opredelili in primerjali 
merila uspešnosti in najboljše prakse na tem področju, je bil opra-
vljen tudi pregled standardov nekaterih držav zunaj EU (ZDA, Švica, 
Kanada, Avstralija in Japonska).
ed904920_SL_insideBT.indd   15 20/05/09   9:16:47
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–200616
ČISTILNE NAPRAVE, OBISKANE V OKVIRU REVIZIJE SODIŠČA:
PO LOKACIJI IN VIRU FINANCIRANJA
Kohezijski sklad ESRR Skupaj
Španija 516
Portugalska 516
Grčija 606
Irska 628
Skupaj 22 4 26TABELA 3
ed904920_SL_insideBT.indd   16 20/05/09   9:16:47
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–200617
ALI SO ČISTILNE NAPRAVE, KI JIH SOFINANCIRA EU, 
DOVOLJ UČINKOVITE PRI ČIŠČENJU ODPADNE VODE?
OZADJE
 20.  Namen čiščenja gospodinjske in predhodno prečiščene tehnološke vode 
je zmanjšanje vsebnosti onesnaževal na sprejemljivo raven, ki jo lahko nato sprejemne vode varno sprejmejo. Kakovost odplak se spremlja 
z odvzemom vzorcev vode.
 21.  Sodišče je preverilo:
ali čistilne naprave delujejo z ustrezno zmogljivostjo; (a) 
ali je kakovost odplak sprejemljiva; (b) 
ali se ustrezno spremlja uspešnost čistilnih naprav. (c) 
VEČINA ČISTILNIH NAPRAV JE OBRATOVALA Z USTREZNO 
ZMOGLJIVOSTJO, …
 22.  Od 26 obiskanih čistilnih naprav jih je 18 obratovalo z zadovoljivo zmo-
gljivostjo in več kot 50-odstotnim izkoristkom. V teh primerih so  
bili gospodinjstva in industrijski uporabniki ustrezno priključeni na čistilno napravo.
… VENDAR SO ŠTEVILNE OBRATOVALE VELIKO POD SVOJO 
ZMOGLJIVOSTJO, …
 23.  Čistilne naprave, ki obratujejo z manj kot 50 % zmogljivosti, so pre-
malo izkoriščene. V vzorcu Sodišča je tako obratovalo sedem čistilnih 
naprav, njihovo premajhno izkoriščenost pa je mogoče razložiti, kot 
sledi14:OPAŽANJA
14 Dve čistilni napravi sta obratovali 
s 35-odstotno zmogljivostjo, štiri s približno 40-odstotno, 
ena pa s 45-odstotno. 
ed904920_SL_insideBT.indd   17 20/05/09   9:16:47
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–200618
šest od sedmih primerov premajhne izkoriščenosti je bilo posle- (a) 
dica težav z dokončanjem omrežja, saj veliko gospodinjstev in  industrijskih uporabnikov še vedno ni bilo priključenih na čistilne naprave, čeprav so te delovale pet let ali več. Zato vsa odpadna 
voda s teh območij ni bila očiščena;
sedma čistilna naprava je z manjšo zmogljivostjo od načrtovane (b) 
delovala zaradi izgube lokalne industrije, kar je pripeljalo do veli-kega zmanjšanja količine odpadne vode.
… ENA PA JE IMELA NEZADOSTNO ZMOGLJIVOST
 24.  Ena čistilna naprava je obratovala s polno zmogljivostjo zaradi nepri-
čakovano hitre gospodarske rasti v regiji. Zato ob obisku Sodišča ni imela zadostne zmogljivosti za obdelavo vhodne odpadne vode. Njena 
širitev je predvidena v letih 2009–2010, kar pomeni, da do takrat ne 
more ustrezno prečistiti vse sprejete odpadne vode.
VELIKA VEČINA ČISTILNIH NAPRAV JE PROIZVAJALA 
ODPLAKE, KI IZPOLNJUJEJO ZAHTEVE EU
 25.  Sodišče je ocenilo kakovost izpuščene vode iz 73 izbranih čistilnih 
naprav glede na zahteve direktive o čiščenju komunalne odpadne  vode
15. Direktiva je bila nato primerjana s predpisi v državah zunaj EU 
s podobno stopnjo gospodarskega in družbenega razvoja. V 64 pri-merih je kakovost izpuščene vode izpolnjevala zahteve EU, rezultati so povzeti v tabeli 4 .15 V tabelah 1 in 2 v Prilogi I 
k Direktivi Sveta 91/271/EGS so 
določene zahteve za izpuste glede biološke potrebe po kisiku (BPK5), 
kemične potrebe po kisiku (KPK), 
skupnih neraztopljenih delcev (ND) 
za manj občutljiva območja, za 
občutljiva območja pa poleg tega 
še skupni fosfor (P) in/ali skupni 
dušik (N) (glej Prilogo ). 
ed904920_SL_insideBT.indd   18 20/05/09   9:16:48
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–200619
USPEŠNOST ČISTILNIH NAPRAV V REVIDIRANEM VZORCU GLEDE NA ZAHTEVE EU 
ZA KAKOVOST ODPLAK
Revidirane 
čistilne napraveZahteve EU očitno 
izpolnjene Zahteve EU komaj 
izpolnjene Zahteve EU 
neizpolnjene 
Španija 1 9 973
Irska 18 12 5 1
Portugalska 1 8 864
Grčija 18 12 5 1
Skupaj 73 41 23 9
% 100 % 56,2 % 31,5 % 12,3 %TABELA 4
PRIMERI ČISTILNIH NAPRAV, KI IZPOLNJUJEJO ZAHTEVE EUSLIKE 14
Slika 1: Čistilna naprava Psitalia, Grčija Slika 2: Čistilna naprava Febros, Portugalska
Slika 3: Čistilna naprava León, Španija Slika 4: Čistilna naprava Drogheda, Irska
ed904920_SL_insideBT.indd   19 20/05/09   9:16:48
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–200620
 26.  Kot je razvidno iz tabele 4 , kakovost izpuščene vode v devetih primerih 
ni izpolnjevala zahtev EU, opažene pa so bile naslednje težave:
tehnološka odpadna voda bi morala biti navadno predhodno pre- (a) 
čiščena pred izpustom v komunalni kanalizacijski sistem, da bi se 
izognili težavam pri uspešnosti čistilne naprave. V štirih čistilnih 
napravah, ki niso izpolnjevale zahtev EU, so bile glavne težave  posledica sprejemanja vode iz industrijskih virov, ki ni bila popol-noma predhodno prečiščena, v nekaterih primerih pa upravljavci 
niso bili seznanjeni s sestavo tehnološke odpadne vode, ki so jo sprejemali (glej Okvir 2 );
nekatere čistilne naprave so upravljali lokalni organi, ki niso imeli (b) 
primernih virov in strokovnega znanja ter mehanizmov za sezna-njanje z najboljšo prakso;
v drugih primerih je bila slaba učinkovitost posledica neustre- (c) 
znega odstranjevanja hranil, ki povzročajo evtrofikacijo, zaradi  pomanjkanja ustrezne opreme.
PRIMERI NEUSTREZNEGA PREDHODNEGA PREČIŠČENJA TEHNOLOŠKE 
ODPADNE VODE
V Španiji sta upravljavca dveh od treh čistilnih naprav, ki niso izpolnjevale standardov, v mesečnih poročilih 
o delu zapisala, da industrija v njihovo čistilno napravo odvaja neprečiščeno odpadno vodo, kar negativno vpliva 
na uspešnost delovanja. V eni od teh dveh je 74 od 93 samopreverjanj v letu 2006 za več kot 100 % odstopalo od omejitev iz direktive o čiščenju komunalne odpadne vode.
Na Portugalskem je v dveh od štirih čistilnih naprav, ki niso izpolnjevale zahtev EU, industrija vode odvajala 
neposredno v komunalni kanalizacijski sistem brez ustreznega predhodnega čiščenja. Upravljavca sta bila s tem 
seznanjena, poleg tega je bilo to omenjeno v poročilih neodvisnega organa za spremljanje uspešnosti čistilnih 
naprav.OKVIR 2
ed904920_SL_insideBT.indd   20 20/05/09   9:16:52
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–200621
16 Priloga I.D k Direktivi 91/271/
EGS. 
17 Direktivi 86/278/EGS 
in 91/271/EGS. SPREMLJANJE KAKOVOSTI ODPLAK: NA SPLOŠNO 
SPREJEMLJIVI PODATKI O USPEŠNOSTI, VENDAR TUDI NEKAJ MOŽNOSTI ZA IZBOLJŠAVE
 27.  Samopreverjanja, ki jih je izvajal upravljavec, so bila v 26 obiskanih 
čistilnih napravah na splošno skladna s standardi direktive o čiščenju 
komunalne odpadne vode tako glede pogostosti kot uporabljenih  
metod vzorčenja. Vendar so bile zlasti v manjših čistilnih napravah ugotovljene nekatere slabosti:
v enem primeru samopreverjanja niso bila dovolj pogosta (leta  (a) 
2006 jih je bilo izvedenih pet namesto zahtevanih 12);
v treh primerih uporabljena metoda vzorčenja ni bila v skladu  (b) 
z direktivo (uporabljen je bil enkratni odvzem, čeprav direk-
tiva določa 24-urni odvzem združenih ali pretočno sorazmernih vzorcev).
 28.  Med revizijo je bilo opaženih več dobrih praks, ki so se izvajale poleg 
zahtev direktive:
upravljavci čistilnih naprav z zmogljivostjo več kot 50 000 PE so (a) 
izvajali več kot 24 samopreverjanj, ki jih zahteva direktiva16. V 14 
od obiskanih naprav se je število letno odvzetih vzorcev gibalo 
med 38 in 365;
tri od štirih obiskanih držav članic imajo vzpostavljen sistem  (b) 
dovoljenj za izpuste, ki določa zahteve za odpadno vodo iz vsake čistilne naprave (čeprav so nekatere od obiskanih čistilnih naprav v teh državah članicah delovale s poteklimi dovoljenji ali brez  njih). Četrta država članica je sistem izdajanja dovoljenj uvedla 
v letu 2008.
ALI SE BLATO IZ ČISTILNIH NAPRAV PRIMERNO 
UPORABLJA?
OZADJE
 29.  Pri čiščenju odpadne vode se izpuščajo odplake in nastaja blato. EU spod-
buja njegovo uporabo za gnojilo17, saj je obdelano blato iz čistilnih 
naprav bogat vir fosforja, dušika in kalija. Taka uporaba blata je za kmeta gospodarsko smiselna, saj je dober način uporabe razpoložljivih virov, hkrati pa koristi tlom. Vendar lahko blato iz čistilnih naprav  
vsebuje tudi škodljiva onesnaževala, ki ne smejo preseči sprejemljive 
ravni, da se blato lahko varno uporablja ali odlaga.
ed904920_SL_insideBT.indd   21 20/05/09   9:16:53
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–200622
18 Direktiva Sveta 75/442/EGS 
z dne 15. julija 1975 o odpadkih 
(UL L 194, 25.7.1975, str. 39). 
ODLAGANJE BLATA IZ ČISTILNIH NAPRAV, KI GA PROIZVAJAJO ČISTILNE NAPRAVE 
V REVIDIRANEM VZORCU
Načini ponovne uporabe, 
ki jih priporoča EUNačini brez ponovne uporabe
Skupaj
Uporaba na 
zemljiščihSežiganjeKomunalna 
odlagališčaČistilna 
naprava – na 
kraju samemDrugo
Španija 16 0 2 0 1 19
Irska 17 0 1 0 0 18
Portugalska 14 0 1 3 0 18
Grčija 0 1 14 2 1 18
Skupaj 4 711 8 5 2 7 3TABELA 5 30.  Sodišče je preverilo:
ali se blato varno odlaga, saj EU spodbuja (a) 18 njegovo varno ponovno 
uporabo v kmetijstvu in pridobivanje energije s sežiganjem, pri 
čemer je odlaganje na komunalnih odlagališčih sprejemljivo,  
čeprav velja za najmanj trajnosten način;
ali pri uporabi v kmetijstvu blato in tla vsebujeta varne ravni  (b) 
nekaterih nevarnih snovi;
ali spremljanje v delujočih čistilnih napravah in državah članicah (c) 
zagotavlja ustrezno jamstvo, da se blato iz čistilnih naprav varno odlaga.
DVE TRETJINI REVIDIRANIH ČISTILNIH NAPRAV STA BLATO 
ODLAGALI V SKLADU S PRIPOROČENIMI PRAKSAMI EU
 31.  Od 73 čistilnih naprav v revidiranem vzorcu se je 47 od tistih, ki se držijo 
priporočenih načinov ponovne uporabe EU, odločilo za kmetijstvo, ena pa za proizvodnjo energije s sežiganjem (glej tabelo 5 ).
ed904920_SL_insideBT.indd   22 20/05/09   9:16:53
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–200623
PRIMERI ODLAGANJA BLATA IZ ČISTILNIH NAPRAV SLIKI 56
Slika 5: Praksa ponovne uporabe na kmetijskih 
zemljiščih, ki jo spodbuja EUSlika 6: Neustrezna praksa: skladiščenje na kraju 
samem v obiskani čistilni napravi 32.  Preostalih 25 čistilnih naprav se za ponovno uporabo ni odločilo iz raz-
ličnih razlogov:
čeprav v Grčiji pravkar pripravljajo nacionalni načrt za odlaganje (a) 
blata iz čistilnih naprav, pa v času revizije ni bil oblikovan noben 
nacionalni niti regionalni načrt in 14 od 18 revidiranih grških  
čistilnih naprav je blato odlagalo na komunalnih odlagališčih;
v Grčiji in na Portugalskem nekatere, zlasti občinske, čistilne  (b) 
naprave nimajo izvedljive strategije za odlaganje blata. Tako ga skladiščijo na kraju samem, v enem primeru pa odlagajo v opušče-nem rudniku. Ena velika čistilna naprava v Grčiji ni imela veljavne 
pogodbe za odlaganje blata, zato so vsako leto 13 450 ton blata skladiščili na kraju samem ( slika 6 ).
ed904920_SL_insideBT.indd   23 20/05/09   9:16:53
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–200624
SPREMEMBA DELEŽA V ODSTOTKIH PONOVNE UPORABE BLATA IZ ČISTILNIH 
NAPRAV V SKLADU S PRIPOROČENIMI PRAKSAMI EU1
Država članicaZačetek programskega 
obdobja 1994–1999Konec programskega 
obdobja 2000–2006Način ponovne uporabe
Irska 12 % / 15 % (1994) 76 % / 83 % (2005) kmetijstvo/vsa zemljišča
Španija 46 % (1997) 66 % (2003) kmetijstvo
Portugalska 30 % (1995) 42 % (2005) kmetijstvo
Grčija 0 % (1997)0 % (2005) /
50 % (sredi 2007)2 energija (sežiganje)
1 Poročila o blatu iz čistilnih naprav, ki jih države članice pripravljajo v skladu s členom 17 direktive 
o blatu iz čistilnih naprav.
2 Ocena. Ministrstvo za okolje.TABELA 6 33.  Pregled podatkov o odlaganju blata iz čistilnih naprav, ki ga je opravilo 
Sodišče, je za obiskane države članice pokazal precejšnje povečanje njegove ponovne uporabe, ki jo spodbuja EU ( tabela 6  in Okvir 3 ).
PRIMER, KAKO JE ENA DRŽAVA ČLANICA SPODBUJALA PRIPOROČENO PRAKSO EU 
Uspešnost Irske je bilo mogoče delno pripisati njenemu izvajanju direktive o blatu iz čistilnih naprav tako, da je 
pripravila in uporabljala smernice, v katerih je bila opredeljena najboljša praksa za obdelavo in odlaganje blata iz čistilnih naprav. Ena smernica je bila usmerjena na pripravo učinkovitih načrtov za ravnanje z blatom za lokalne 
organe, dve pa sta obravnavali varno odlaganje blata na kmetijskih zemljiščih, skupaj z zahtevo za uporabo načrta 
za ravnanje s hranili za vsakega kmeta.OKVIR 3
ed904920_SL_insideBT.indd   24 20/05/09   9:16:54
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–200625
PRIMERI PREVERJANJA VSEBNOSTI DRUGIH SPOJIN V BLATU IZ ČISTILNIH NAPRAV
Na Irskem so tri od osmih obiskanih čistilnih naprav redno preverjale prisotnost ﬂ  uora, arzena, selena in magne-
zija. Nekatere čistilne naprave so preverjale tudi prisotnost policikličnih aromatskih ogljikovodikov (PAO) in polikloriranih bifenilov (PCB).
Na Portugalskem je treba od leta 2006 v blatu iz čistilnih naprav, ki sprejemajo tehnološko vodo, preverjati priso-
tnost organskih spojin in dioksinov. To se izvaja v štirih od šestih obiskanih čistilnih naprav.OKVIR 4ZADOVOLJIVI REZULTATI GLEDE NA ZAHTEVE DIREKTIVE 
O BLATU IZ ČISTILNIH NAPRAV
 34.  V na terenu revidiranih čistilnih napravah v treh državah članicah, ki 
blato uporabljajo na zemljiščih, so bili rezultati laboratorijskih pre-
izkusov o koncentraciji težkih kovin v blatu iz čistilnih naprav in tleh 
pred uporabo blata skladni z največjimi dovoljenimi omejitvami iz  direktive o blatu iz čistilnih naprav. Preverjena je bila tudi vsebnost drugih spojin, kot so poliklorirani bifenili (PCB), čeprav tega direktiva ne zahteva (glej Okvir 4 ).
MOREBITNA REVIZIJA DIREKTIVE
 35.  Čeprav je Sodišče ugotovilo, da so bile zahteve direktive o blatu iz čistil-
nih naprav zadovoljivo izpolnjene, pa zdajšnja direktiva, ki je bila  sprejeta leta 1986, ne upošteva poznejšega napredka v tehnikah in metodah obdelave in odlaganja blata. Tako denimo ne zahteva pre-
izkusov na organska onesnaževala, kot so PCB, ali patogene, kot je E. coli , čeprav nekatere države članice EU določajo stopnje najvišje 
dopustne koncentracije organskih onesnaževal v nacionalnih pred-
pisih, nekatere države zunaj EU pa so določile standarde, s katerimi želijo zmanjšati škodljive posledice patogenov v blatu. Poleg tega  direktiva ne omenja drugih pogostih načinov uporabe na zemljiščih, 
denimo v gozdarstvu.
ed904920_SL_insideBT.indd   25 20/05/09   9:16:55
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–200626
 36.  Če se bo sprememba zdela potrebna, je zelo verjetno, da bodo nove mejne 
vrednosti za različne snovi strožje kot v zdajšnji direktivi. Vendar pa bi ob upoštevanju raziskav, izvedenih po sprejetju direktive v letu  1986, revizija v drugih primerih pomenila priložnost za sprostitev  
nekaterih omejitev, ki so v preteklosti veljale za previdnostne. Morda bi bilo treba pripraviti tudi preizkuse za onesnaževala, ki jih zdajšnja 
direktiva ne navaja.
SPREMLJANJE ODLAGANJA BLATA: NEKAJ MOŽNOSTI ZA 
IZBOLJŠAVE V DELUJOČIH ČISTILNIH NAPRAVAH IN ORGANIH DRŽAV ČLANIC ZA SPREMLJANJE
 37.  Pregled preizkušanja in evidentiranja kakovosti blata v delujočih čistil-
nih napravah v vzorcu, ki ga je opravilo Sodišče, je pokazal, da sta bili pogostnost vzorčenja in izbira načina vzorčenja blata na splošno 
v skladu z direktivo o blatu iz čistilnih naprav, čeprav so bile opažene 
nekatere slabosti glede števila izvedenih preizkusov.
 38.  Sodišče je v državah članicah ugotovilo:
da odgovorni organi za spremljanje blata iz čistilnih naprav na  (a) 
različnih ravneh pogosto niso mogli navesti količine proizvede-
nega blata, njegove vsebine ali načina odlaganja;
da ni bilo pregleda nad celotnim stanjem vsake čistilne naprave, (b) 
ker so bile za ločeno spremljanje blata za kmetijske in nekmetijske namene včasih pristojne različne enote.
ALI KOMISIJA IZVAJA SVOJO VLOGO?
OZADJE
 39.  Pri odobravanju in spremljanju izvajanja projektov čistilnih naprav za 
odpadno vodo, ki jih sofinancira EU, sodelujeta dva generalna direk-
torata Evropske komisije: GD REGIO in GD ENV. Pri velikih projektih 
Kohezijskega sklada in ESRR se vloga Komisije pri presoji vlog za  
subvencije in postopku odločanja nanaša na posamične projekte,  
medtem ko pri manjših projektih ESRR ukrepa na ravni operativnega programa (odstavki 8 do 13).
ed904920_SL_insideBT.indd   26 20/05/09   9:16:55
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–200627
 40.  Sodišče je preučilo, ali Komisija pri velikih projektih iz Kohezijskega 
sklada in ESRR:
dosledno preverja okoljske informacije v vlogah za subvencije; (a) 
pregleduje rezultate odobrenih projektov pred izplačilom pre- (b) 
ostanka subvencije;
zagotavlja, da države članice uporabljajo okoljski načeli EU, da  (c) 
je treba onesnaževanje zmanjšati pri viru in da plača povzročitelj obremenitve.
POTREBA PO DOSLEDNOSTI PRI PREGLEDU PROJEKTA
 41.  Da bi Komisija zagotovila enakopravno obravnavo vseh vlog za sub-
vencije in upoštevanje vseh vidikov vlog, je nujen ustrezen okvir, ki vključuje notranje smernice in kontrolne sezname in se sistematično uporablja. Sodišče je med revizijo opazilo pomanjkanje takih smernic 
in kontrolnih seznamov.
 42.  Komisijin Vodnik po Kohezijskem skladu za obdobje 2000–2006 je določal 
nekatere bistvene dokumente in informacije, ki jih je treba prilo-
žiti vlogam za subvencije. Vlogam, ki jih je revidiralo Sodišče, take 
informacije niso bile vedno priložene, kar bi bilo mogoče preprečiti z uporabo kontrolnih seznamov.
 43.  Pri pregledu 22 čistilnih naprav, obiskanih na kraju samem, sofinanciranih 
iz Kohezijskega sklada, je Sodišče ugotovilo:
čeprav skoraj vse vloge in sklepi Komisije vključujejo cilje glede (a) 
kakovosti izpuščene vode in količine odpadne vode, ki jo je treba očistiti, vsebujejo le malo informacij o načinu odlaganja blata iz čistilnih naprav (navaja jih samo osem vlog za pomoč in šest skle-
pov o dodelitvi) ali kakovosti blata (navajajo jo samo dve vlogi za pomoč in en sklep o dodelitvi);
odsotnost količinsko opredeljenih kazalnikov uspešnosti glede  (b) 
kakovosti sprejete vode v skoraj vseh zahtevkih za pomoč in ustre-
znih sklepih Komisije (to so potrdile tudi ugotovitve naknadnega vrednotenja, ki ga je izvedla Komisija).
ed904920_SL_insideBT.indd   27 20/05/09   9:16:55
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–200628
19 Zadnje primere je Računsko 
sodišče obravnavalo v svojem 
posebnem poročilu št. 1/2008 
o procesu obravnavanja vlog in 
vrednotenja v zvezi z velikimi 
naložbenimi projekti iz 
programskih obdobij 1994–1999 
in 2000–2006 (UL C 81, 1.4.2008, 
str. 1).  44.  Sodišče je dejansko ugotovilo, da lahko pomanjkljive vloge za pomoč, 
zlasti z vidika pričakovanih učinkov in kazalnikov19, vplivajo na oce-
njevanje, ali so projekti dosegli svoje cilje.
 45.  S strožjim pregledom vlog za projekte bi bilo mogoče ugotoviti in rešiti 
nekatere težave, ugotovljene med revizijo:
neustrezno kakovost čistilnih naprav na občutljivih območjih  (a) 
zaradi pomanjkanja primerne opreme za odstranjevanje hranil  
(odstavek 26);
neustrezno odlaganje blata, pri čemer ga nekatere velike čistilne (b) 
naprave skladiščijo na kraju samem (odstavek 32).
POTREBA PO BOLJŠEM SPREMLJANJU REZULTATOV
 46.  Pred izplačilom preostanka donacije za projekte Kohezijskega sklada je 
treba Komisiji predložiti končno poročilo, ki vsebuje predvsem oceno tega, ali so bili predvideni rezultati doseženi. Če se končno poročilo Komisiji ne pošlje v 18 mesecih od končnega datuma v sklepu o dode-litvi, naj bi se v skladu z ustrezno zakonodajo EU preostalo izplačilo preklicalo.
 47.  V reviziji končnih poročil 22 čistilnih naprav, sofinanciranih iz Kohe-
zijskega sklada, ki jih je obiskalo Sodišče, je bilo ugotovljeno, da je 
samo šest končnih poročil vsebovalo podatke o kakovosti izpuščene vode, samo eno podatke o izmerjenem izboljšanju kakovosti vode in 
samo tri način odlaganja blata.
 48.  Sodišče je prišlo do zaključka, da Komisija končnih poročil ne more 
ustrezno oceniti brez osnovnih in bistvenih informacij, navedenih  
v odstavku 47. Glede na takšno pomanjkanje informacij bo preostalo izplačilo zadržano ali preklicano samo, če se poročilo ne predloži,  ne pa tudi glede na oceno, ali so bili pričakovani rezultati dejansko doseženi.
ed904920_SL_insideBT.indd   28 20/05/09   9:16:55
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–200629
20 Dobro ekološko stanje je 
opredeljeno v okvirni direktivi 
o vodah na podlagi treh 
skupin elementov: bioloških, 
hidromorfoloških in fizikalno-
kemijskih elementov kakovosti 
(člen 2 in Priloga V). 
21 Poročilo Komisije Svetu in 
Evropskemu parlamentu v skladu 
s členom 16 Uredbe (ES) 
št. 648/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 
31. marca 2004 o detergentih glede 
uporabe fosfatov / COM(2007) 
234 konč. – Bruselj, 4. maja 2007. 
22 Direktorat za okolje EU – Končno 
poročilo o fosfatih in alternativnih sestavinah detergentov / WRc 
Sklic: UC 4011 / junij 2002, 
strani 120, 121 in 125, poročilo 
Globalnega sklada za okolje pri 
Programu ZN za razvoj (UNDP/GEF) o Donavi in projekt MARE/HELCOM 
o območju Baltskega morja. 
23 Bolgarija in Romunija v tej študiji 
nista bili upoštevani. 
24 Po poročanju Komisije sta dve 
od držav, ki so prejele velike 
zneske pomoči EU v podporo 
naložbam v čiščenje odpadnih 
voda in so bile med to revizijo 
obiskane, imeli manj kot 50 % 
pralnih sredstev brez fosfatov. OKOLJSKI NAČELI EU JE TREBA BOLJ UPOŠTEVATI
 49.  Za ohranjanje dobrega ekološkega stanja voda20 ni nujno samo zado-
voljivo čiščenje odpadne vode na ravni posamezne čistilne naprave, temveč tudi uporaba okoljskih načel EU, da je treba onesnaževanje zmanjšati pri viru in da naj plača povzročitelj obremenitve.
 50.  Poročilo Komisije trdi21, da sta dva glavna vzroka evtrofikacije sladke 
vode zaradi mestnih aglomeracij pralna sredstva, ki vsebujejo fosfate, 
in človeški presnovki. Zaradi zaskrbljenosti glede prispevka pralnih 
sredstev, ki vsebujejo fosfate, je večina držav članic prešla na pralna 
sredstva brez fosfatov.
 51.  Druga poročila22 ugotavljajo, da terciarno čiščenje samo po sebi morda ni 
dovolj za preprečevanje evtrofikacije, če ni odmika od detergentov, 
ki vsebujejo fosfate.
 52.  Komisija je preučila morebitne okoljske koristi za države članice, ki bi jih 
prinesel tak odmik od detergentov, ki vsebujejo fosfate, in ugotovila, 
da bi 24 od 2523 obravnavanih držav imelo od tega različno korist24. 
Med upoštevanimi dejavniki za vsako državo članico so bili letna  poraba fosfatov v detergentih, zagotavljanje terciarnega čiščenja  vode in stopnja zaskrbljenosti zaradi evtrofikacije.
 53.  Komisija je priznala potrebo po ustreznih ukrepih in v poročilu iz odstavka 
50 navedla, da bi bil sklep o omejitvah fosfatov v detergentih sprejet, 
če bi bil upravičen, in če bi se to zdelo primerno, bi sledili presoja 
vpliva in morebitna predstavitev zakonodajnega predloga.
 54.  V zvezi z načelom, da plača povzročitelj obremenitve, okvirna direktiva 
o vodah do leta 2010 zahteva sprejetje cenovne politike za vodo  ter določa spodbude za gospodarno rabo vodnih virov in povračilo stroškov.
ed904920_SL_insideBT.indd   29 20/05/09   9:16:55
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–200630
 55.  Pri presoji vlog za subvencijo mora Komisija preveriti skladnost z nače-
lom, da plača povzročitelj obremenitve, kar lahko vpliva na dode-
ljeno stopnjo pomoči25. Vendar pa niso določena konkretna merila  
za ocenjevanje zneskov pristojbin, predlaganih v vlogi. Sodišče je  ugotovilo, da zneski pristojbin niso bili nikoli vključeni v sklep o  subvenciji, pogosto pa tudi ne v končna poročila, zato je bila ocena finančne vzdržnosti otežena.
 56.  Pregled pristojbin v obiskanih čistilnih napravah, ki ga je opravilo Sodišče, 
je pokazal, da so te na splošno prenizke, da bi pokrile obratovalne 
stroške (glej Okvir 5 ).25 EK GD REGIO, Vodnik po 
postopkih Kohezijskega sklada 
2000–2006 (različica 2006–2009) – 
stran 21.
PRIMERI PRISTOJBIN V OBISKANIH ČISTILNIH NAPRAVAH
Pristojbine obiskanih čistilnih naprav v Španiji, na Portugalskem in v Grčiji se zelo razlikujejo (npr. za količino 
vode nad 20 m3 od 0,079 EUR/m3 do 1,17 EUR/m3).
Irska gospodinjstvom vodarine in kanalščine ne zaračunava neposredno, zaračunava pa komercialnim in indu-
strijskim uporabnikom vode in komunalnih storitev.OKVIR 5
ed904920_SL_insideBT.indd   30 20/05/09   9:16:55
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–200631
ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA
 57.  Sodišče je prišlo do zaključka, da so strukturni ukrepi na splošno prispe-
vali k izboljšanju čiščenja odpadne vode v štirih revidiranih državah 
članicah.
ČIŠČENJE ODPADNE VODE
 58.  Kar zadeva uspešnost čistilnih naprav za odpadno vodo, je Sodišče ugo-
tovilo, da čistilne naprave, sofinancirane iz strukturnih ukrepov, na 
splošno obratujejo z ustrezno uspešnostjo (odstavka 22 in 25).
 59.  Vendar:
je sedem od 26 čistilnih naprav delovalo pod svojo zmogljivostjo, (a) 
kar je bilo v šestih primerih posledica tega, da nanje niso bili pri-
ključeni vsi možni gospodinjski in industrijski porabniki, v enem 
pa izgube lokalne industrije (odstavka 23 in 24);
kakovost odplak ni izpopolnjevala zahtev EU v devetih od  (b) 
73 primerov zaradi neustrezno predhodno prečiščene tehnolo-
ške odpadne vode, ki se izpušča v kanalizacijsko omrežje, zaradi pomanjkanja strokovnega znanja pri nekaterih lokalnih organih in pomanjkanja primerne opreme ali tehnologije na občutljivih  območjih (odstavek 26).
60. SODIŠČE ZATO PRIPOROČA, DA:
države članice zagotovijo, da se dovolj razmisli o priključitvi novih (a) 
čistilnih naprav na kanalizacijsko omrežje;
države članice večjo pozornost namenijo ustreznemu predhodnemu (b) 
prečiščenju tehnološke odpadne vode in spodbujajo izmenjavo  
najboljše prakse med upravljavci, da bi izboljšale kakovost odpa-dne vode.
ed904920_SL_insideBT.indd   31 20/05/09   9:16:56
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–200632
OBDELAVA IN ODLAGANJE BLATA IZ ČISTILNIH NAPRAV
 61.  Kar zadeva obdelavo in odlaganje blata iz čistilnih naprav, je Sodišče 
ugotovilo, da dve tretjini čistilnih naprav, sofinanciranih iz strukturnih ukrepov, blato, ki nastaja pri čiščenju odpadne vode, znova uporablja skladno s priporočenimi načini v direktivah EU, večina najraje na  
kmetijskih zemljiščih (odstavek 31).
 62.  Vendar:
so bili v 25 od 73 čistilnih naprav odkriti netrajnostni načini brez (a) 
ponovne uporabe, kot je skladiščenje na kraju samem (odstavek 32);
v treh od štirih držav članic pristojni organi za nekatere čistilne (b) 
naprave niso mogli navesti količine proizvedenega blata, njegove 
vsebine ali načina odlaganja (odstavek 38);
v zakonodaji EU ni bil upoštevan tehnični napredek pri obdelavi (c) 
in odlaganju blata po letu 1986, čeprav je Sodišče ugotovilo, da 
so bile zahteve direktive o blatu iz čistilnih naprav izpolnjene,  
in čeprav nekatere države članice uporabljajo strožje standarde (odstavka 35 in 36).
63. SODIŠČE ZATO PRIPOROČA:
pred predložitvijo projekta v sofinanciranje bi morale države čla- (a) 
nice zagotoviti, da imajo komunalne čistilne naprave strategijo za 
odlaganje blata iz čistilnih naprav;
države članice bi morale zagotoviti, da njihove zbirke podatkov (b) 
o blatu iz čistilnih naprav za vsako čistilno napravo vsebujejo infor-
macije o količini proizvedenega blata, njegovi vsebini in načinu 
odlaganja;
Komisija bi morala premisliti, ali je zdaj pravi čas za spremembo (c) 
direktive o blatu iz čistilnih naprav. Pri morebitni spremembi direk-tive bi bilo treba upoštevati vse stroške in koristi novih ukrepov ter 
potrebo po ohranitvi uravnoteženosti z drugimi politikami EU.
ed904920_SL_insideBT.indd   32 20/05/09   9:16:56
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–200633
USPEŠNOST VLOGE KOMISIJE
 64.  Kar zadeva vlogo Komisije pri odobritvi in spremljanju izvajanja projektov 
Kohezijskega sklada in velikih projektov ESRR, je Sodišče ugotovilo naslednje bistvene slabosti:
Komisija je odobrila projekte, pri katerih vloge za pomoč niso  (a) 
vsebovale bistvenih informacij, kakor zahteva Vodnik po Kohezij-
skem skladu (npr. ciljev glede uspešnosti pri odlaganju blata in kakovosti sprejemnih voda). S takimi informacijami je lažje oceniti dosežene rezultate, ki se vključijo v končno poročilo o projektu (odstavki 41 do 45);
končna poročila o posameznih projektih Kohezijskega sklada  (b) 
pogosto ne zajemajo rezultatov glede kakovosti izpuščene vode, 
sprejemnih voda ter kakovosti in načina odlaganja blata iz čistilnih 
naprav. Brez takih informacij Komisija ne more izdelati potrebne 
ocene končnih poročil pred izplačilom preostanka sredstev  
(odstavki 46 do 48).
 65.  Kar zadeva pozornost, ki jo Komisija namenja okoljskima načeloma EU, 
je Sodišče ugotovilo naslednje:
več študij je pokazalo možne koristi za okolje, ki bi jih prine- (a) 
sel prehod na detergente brez fosfatov. Presoja tega vprašanja  bi morala biti še naprej uravnotežena, s primerno zastopanostjo analize stroškov in koristi (odstavki 50 do 53);
Komisija ni vedno dovolj upoštevala načela, da plača povzročitelj (b) 
obremenitve, saj je Sodišče pri reviziji ugotovilo, da so bile dolo-
čene pristojbine na splošno prenizke, da bi pokrile obratovalne stroške. Poleg tega zneski pristojbin pogosto niso bili vključeni v končna poročila, tako da je bilo težko oceniti finančno vzdržnost (odstavki 54 do 56).
ed904920_SL_insideBT.indd   33 20/05/09   9:16:56
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–200634
66. SODIŠČE ZATO KOMISIJI PRIPOROČA, DA:
zahteva, da se v vloge za subvencije vključijo informacije, ki omo- (a) 
gočajo določitev ciljev uspešnosti na ključnih področjih, kot so  kakovost izpuščene vode, kakovost sprejemnih voda, količina  
odpadne vode za čiščenje in načrtovani način odlaganja blata, nato 
pa se v postopku ocenjevanja projekta sistematično preverjajo.  
To bi olajšali z uvedbo ustreznih notranjih smernic in kontrolnih 
seznamov, ki bi jih uporabljali uslužbenci, pristojni za projekte;
države članice spodbuja, da ocenijo doseganje pričakovanih rezul- (b) 
tatov na ravni projekta, kot so bili predvideni v vlogi za pomoč, 
ter pri tem opaža, da se za obdobje 2007–2013 ne zahteva nobeno 
končno poročilo, ki bi moralo biti predloženo Komisiji v zvezi  
s projekti Kohezijskega sklada in velikimi projekti ESRR;
oceni, ali je še večji odmik od detergentov, ki vsebujejo fosfate, (c) 
upravičen na podlagi stroškov in koristi za državljana EU;
zagotovi, da se ob odobritvi vlog obravnava finančna vzdržnost (d) 
projektov za čistilne naprave, pri tem pa upoštevajo ustrezni  podatki, kot so predlagane pristojbine.
  To poročilo je sprejelo Računsko sodišče v Luxembourgu na svojem 
zasedanju dne 18. in 19. marca 2009.
        Za Računsko sodišče
        Vítor Manuel da Silva Caldeira
      Predsednik
ed904920_SL_insideBT.indd   34 20/05/09   9:16:56
/g38/g72/g89/g3/g89/g3/g76/g93/g74/g85/g68/g71/g81/g77/g76
/g46/g82/g80/g88/g81/g68/g79/g81/g68/g3/g254/g76/g86/g87/g76/g79/g81/g68/g3/g81/g68/g83/g85/g68/g89/g68/g20/g17/g3/g51/g85/g72/g71/g75/g82/g71/g81/g82/g3
/g254/g76/g227/g254/g72/g81/g77/g72/g3
/g11/g80/g72/g75/g68/g81/g86/g78/g82/g12/g21/g17/g3/g51/g85/g76/g80/g68/g85/g81/g82/g3/g254/g76/g227/g254/g72/g81/g77/g72
/g11/g80/g72/g75/g68/g81/g86/g78/g82/g12/g22/g17/g3/g54/g72/g78/g88/g81/g71/g68/g85/g81/g82/g3/g254/g76/g227/g254/g72/g81/g77/g72/g3/g11/g69/g76/g82/g79/g82/g227/g78/g82/g12/g49/g72/g82/g254/g76/g227/g254/g72/g81/g68/g18
/g71/g72/g79/g81/g82/g3/g82/g254/g76/g227/g254/g72/g81/g68/g3
/g82/g71/g83/g68/g71/g81/g68/g3/g89/g82/g71/g68/g15/g3/g78/g76/g3
/g89/g86/g87/g82/g83/g68/g3/g89/g3
/g78/g82/g80/g88/g81/g68/g79/g81/g82/g3
/g254/g76/g86/g87/g76/g79/g81/g82/g3/g81/g68/g83/g85/g68/g89/g82
/g53/g40/g46/g36/g51/g85/g72/g254/g76/g227/g254/g72/g81/g68/g3
/g82/g71/g83/g68/g71/g81/g68/g3/g89/g82/g71/g68
/g50/g69/g71/g72/g79/g68/g89/g68/g3/g69/g79/g68/g87/g68/g3/g11/g86/g88/g227/g72/g81/g77/g72/g12/g3/g83/g85/g72/g71/g3/g82/g71/g79/g82/g229/g76/g87/g89/g76/g77/g82
/g23/g17/g3/g55/g72/g85/g70/g76/g68/g85/g81/g82/g3/g254/g76/g227/g254/g72/g81/g77/g72/g3/g11/g69/g76/g82/g79/g82/g227/g78/g82/g18
/g78/g72/g80/g76/g254/g81/g82/g12/g3/g76/g81/g3/g254/g76/g227/g254/g72/g81/g77/g72/g3/g81/g68/g3/g254/g72/g87/g85/g87/g76/g3
/g86/g87/g82/g83/g81/g77/g76/g3/g11/g254/g76/g227/g254/g72/g81/g77/g72/g3/g93/g3/g56/g57/g3
/g82/g69/g86/g72/g89/g68/g81/g77/g72/g80/g12
/g49/g72/g83/g85/g72/g254/g76/g227/g254/g72/g81/g68/g3/g82/g71/g83/g68/g71/g81/g68/g3/g89/g82/g71/g68
/g50/g71/g89/g72/g254/g81/g82/g3/g69/g79/g68/g87/g82/g51/g85/g72/g89/g82/g93/g3/g69/g79/g68/g87/g68
/g50/g71/g86/g87/g85/g68/g81/g76/g87/g72/g89/g3
/g75/g85/g68/g81/g76/g79
/g253/g76/g227/g254/g72/g81/g77/g72/g3/g93/g3
/g56/g57/g3
/g82/g69/g86/g72/g89/g68/g81/g77/g72
/g80
/g51/g85/g72/g86/g72/g77/g68/g81/g77/g72
/g44/g93/g79/g82/g254/g68/g81/g77/g72/g3
/g83/g72/g86/g78/g68/g3/g76/g81/g3/g82/g79/g77/g53/g44/g57/g40/g53
 /g51/g82/g81/g82/g89/g81/g68/g3/g88/g83/g82/g85/g68/g69/g68/g3/g89/g3
/g86/g72/g229/g76/g74/g68/g79/g81/g76/g70/g76
/g50/g71/g79/g68/g74/g68/g81/g77/g72/g3/g81/g68/g3
/g82/g71/g79/g68/g74/g68/g79/g76/g227/g254/g76/g75/g51/g82/g81/g82/g89/g81/g68/g3/g88/g83/g82/g85/g68/g69/g68/g3/g89/g3/g78/g80/g72/g87/g76/g77/g86/g87/g89/g88/g3/g81/g68/g3
/g83/g82/g71/g72/g229/g72/g79/g77/g88/g50/g71/g87/g72/g78/g68/g81/g77/g72/g3/g81/g72/g83/g85/g68/g89/g76/g79/g81/g82/g3
/g88/g83/g82/g85/g68/g69/g79/g77/g72/g81/g76/g75/g3/g74/g81/g82/g77/g76/g79/g3/g89/g3/g85/g72/g78/g82
/g51/g85/g72/g76/g93/g78/g88/g227/g68/g81/g77/g72/g3/g78/g82/g81/g87/g85/g82/g79/g72/g3/g78/g68/g78/g82/g89/g82/g86/g87/g76/g36/g74/g79/g82/g80/g72/g85/g68/g70/g76/g77/g68/g3/g81/g76/g3/g83/g85/g76/g78/g79/g77/g88/g254/g72/g81/g68/g15/g3
/g76/g93/g83/g88/g86/g87/g76/g3/g81/g72/g83/g82/g86/g85/g72/g71/g81/g82/g3/g89/g3/g89/g82/g71/g82/g51/g85/g76/g78/g79/g77/g88/g254/g72/g81/g68/g3/g68/g74/g79/g82/g80/g72/g85/g68/g70/g76/g77/g68
/g44/g93/g83/g88/g227/g254/g68/g81/g77/g72/g3/g82/g71/g83/g68/g71/g81/g72/g3/g89/g82/g71/g72/g3
/g11/g88/g86/g87/g85/g72/g93/g81/g82/g3/g83/g85/g72/g71/g75/g82/g71/g81/g82/g3
/g83/g85/g72/g254/g76/g227/g254/g72/g81/g72/g3/g89/g3/g78/g68/g81/g68/g79/g76/g93/g68/g70/g76/g77/g82/g12
/g54/g51/g21/g19/g20/g20/g24/g27/g26/g54/g47/g19/g25/g16/g19/g27/g36/g36/g16/g39/g40/g38/g20/g26/g26/g16/g19/g27/g57/g50/g16/g53/g54/g16/g58/g68/g86/g87/g72/g66/g58/g68/g87/g72/g85/g66/g55/g85/g72/g68/g87/g80/g72/g81/g87/g16/g55/g53/g17/g89/g86/g71/g3/g3/g3/g3/g3/g3/g3/g3/g3 /g51/g85/g76/g79/g82/g74/g68 /g177 /g50/g78/g82/g79/g77/g72/g3/g254/g76/g227/g254/g72/g81/g77/g68/g3/g78/g82/g80/g88/g81/g68/g79/g81/g72/g3/g82/g71/g83/g68/g71/g81/g72/g3/g89/g82/g71/g72 /g20/g28/g18/g19/g22/g18/g21/g19/g19/g28/g228/g76/g89/g76/g81/g68
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–200635
OKOLJE ČIŠČENJA KOMUNALNE ODPADNE VODEPRILOGA
ed904920_SL_insideBT.indd   35 20/05/09   9:16:56
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–200636
PRILOGA
DODATNE OPOMBE K DIAGRAMU
RAZLIČNE STOPNJE ČIŠČENJA ODPADNE VODE IN ODPLAK
Odpadna voda se zbira s kanalizacijo in prečrpa v komunalno  
čistilno napravo, kjer gre skozi več faz čiščenja, preden se izpusti 
v vodotoke povodja.
Predhodno čiščenje odpadne vode
V tej mehanski fazi se s prestrezanjem odstranijo največji delci  
odpadkov (npr. papir, plastika ...), z drugimi postopki pa tudi pesek 
in olja.
Primarno čiščenje odpadne vode
V tej mehanski fazi se iz odpadne vode izločijo večji delci odplak, ki se posedejo na dno rezervoarja. Ti delci se nato postrgajo in kot 
blato odvedejo v nadaljnje čiščenje in ponovno uporabo.
Sekundarno čiščenje odpadne vode
V tej biološki fazi se iz odpadne vode prečistijo biološko razgradljiva organska onesnaževala, merjena v koncentracijah BPK5, KPK in ND (glej Parametri kakovosti).
Najpogostejši način sekundarnega čiščenja je z mikroorganizmi, ki 
razgradijo in porabljajo biološko razgradljive sestavine blata. Tako se, podobno kot v primarni fazi, izloči in nabira blato.
Terciarno čiščenje odpadne vode
Biološka/kemična faza, ki se po potrebi uporablja za zmanjšanje stopnje koncentracije hranil v očiščeni odpadni vodi pred izpustom 
v vodotoke porečja, v katerih obstaja nevarnost evtrofikacije.
ed904920_SL_insideBT.indd   36 20/05/09   9:17:01
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–200637
Evtrofikacija je posledica nebrzdane rasti alg zaradi hranil, zaradi 
česar se zmanjša stopnja kisika v vodi, to pa pripelje do izginotja prvotnih morskih rastlin, rib in drugih vodnih živali.
Najpomembnejši hranili, ki jo povzročata, sta fosfor (v sladki vodi) 
in dušik (v slani vodi).
Čiščenje odpadne vode četrte stopnje
Ta faza z obsevanjem se uporablja, kjer je to potrebno, za uniče-
vanje bakterij (E. coli),  škodljivih za ljudi, ki uporabljajo bližnje 
vodotoke, navadno za kopanje. Pri tej vrsti čiščenja se že obdelane odplake dezinficirajo z ultravijolično svetlobo. 
Obdelava blata iz čistilnih naprav
Blato iz čistilnih naprav se pred odlaganjem navadno dehidrira na 20-odstotno vsebnost vode, t. i. biološko blato, lahko pa celo na 1-odstotno vsebnost vode, v obliki suhih peletov.
Obe obliki se lahko znova uporabita na zemljiščih, če seveda niso 
presežene stopnje onesnaževal. Poleg tega se peleti lahko uporabijo 
v kurilnih napravah za proizvodnjo energije.
V skladu z direktivo o blatu iz čistilnih naprav je potrebno tudi 
redno testiranje kmetijskih zemljišč na sprejemljive koncentracije 
težkih kovin pred uporabo blata iz čistilnih naprav.
PARAMETRI KONTROLE KAKOVOSTI, DOLOČENI 
Z DIREKTIVAMI EU
Očiščena odpadna voda (Direktiva o čiščenju komunalne odpadne vode)
Preden se očiščena odpadna voda iz komunalne čistilne naprave 
izpusti v sprejemne vodotoke porečja, se preverijo naslednji  parametri:
Biokemijska potreba po kisiku (BPK)
Količina kisika, ki jo porabijo mikroorganizmi, da odstranijo bio-loško razgradljive organske in mineralne snovi v vodi. BPK5 se  navadno uporablja za merjenje porabe kisika v mg O
2/l po 5 dneh. 
Čim višja je vrednost BPK5, tem večja je potreba mikroorganizmov 
po kisiku in tem večja je onesnaženost.
ed904920_SL_insideBT.indd   37 20/05/09   9:17:01
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–200638
Kemijska potreba po kisiku (KPK)
Količina kisika, ki se porabi za kemično oksidacijo organskih in 
mineralnih snovi v vodi. KPK torej vključuje tako biološko razgra-
dljive snovi, označene z BPK5, in biološko nerazgradljive snovi, ki 
oksidirajo. Tudi ta parameter je izražen z mg O2/l.
Skupni neraztopljeni delci (ND)
Količina mineralnih in organskih delcev, suspendiranih v vodi, ki 
jih prestreže porozni filter. Ta parameter je izražen v mg/l.
Skupni dušik (N) in skupni fosfor (P)
Količina hranil, ki povzročajo evtrofikacijo, v vodi. Tudi ta para-
meter je izražen v mg/l.
Obdelano blato iz čistilnih naprav (Direktiva o blatu iz čistilnih naprav)
V blatu se pred uporabo na kmetijskih zemljiščih preverjajo kon-centracije naslednjih težkih kovin, izražene v mg/kg suhe snovi:
kadmij, baker, nikelj, svinec, cink, živo srebro in krom.
Kakovost vode v povodjih (Okvirna direktiva o vodah)
EU je razvila zapletene razvrstitve na podlagi preizkusov in spre-
mljanja ter sisteme spremljanja, tako da je mogoče ekološko stanje 
voda v državah članicah razvrstiti v pet stopenj, od katerih sta dve, dobra in zelo dobra, sprejemljivi za izpolnjevanje ciljev politike EU o čisti vodi.
ed904920_SL_insideBT.indd   38 20/05/09   9:17:01
ODGOVORI 
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–200639
ODGOVORI 
KOMISIJE
POVZETEK
III.  
Komisija poudarja, da je bilo čiščenje odpa-
dne vode ključna prednostna naloga Kohe-
zijskega sklada in ESRR za naložbe v štirih  
revidiranih državah članicah.
IV. 
Obratovanje nekaterih čistilnih naprav  pod njihovimi zmogljivostmi včasih pov-zročajo zakasnitve pri izgradnji kanaliza-
cijskih sistemov, povezane s precejšnjimi  
spremembami gospodarske dejavnosti, ki  jih ni mogoče predvideti. Poleg tega lahko projekti vključujejo čiščenje virov odpa-
dne vode, ki presega zahteve iz direktive o 
čiščenju komunalne odpadne vode. V takih primerih je lahko v prihodnost usmerjena  zasnova čistilne naprave stroškovno učinko-vita, vendar pa lahko začasno povzroči, da 
se obratovalna zmogljivost čistilnih naprav ne izkorišča v celoti.
V. 
Komisija se strinja, da morajo naložbe v tem sektorju temeljiti na dolgoročnem načrtova-
nju na lokalni/regionalni ravni ter da morajo 
finančni viri vključiti sredstva kohezijske  
politike, ki pa jih morajo dopolniti tudi drugi 
viri.
VI. 
Ponovno uporabo blata iz čistilnih naprav  pogosto omejujejo kakovost blata, geograf-ske razmere ali gospodarski vidiki.
VII. 
Komisija pripravlja revizijo direktive o blatu iz čistilnih naprav, ki bo temeljila na pripravi celovite ocene učinka možnosti ter njihovih 
stroškov in koristi.
ed904920_SL_insideBT.indd   39 20/05/09   9:17:01
ODGOVORI 
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–200640
VIII. 
Za izbor, izvajanje in spremljanje sofinan-
ciranih projektov so odgovorne predvsem  države članice. 
Komisija je za obdobje 2007–2013 sestavila 
kontrolni seznam za notranjo uporabo med vrednotenji velikih projektov za vodo in  odpadno vodo, da bi tako ocenila skladnost z okoljskim pravnim redom in politiko. Ven-
dar se sklepi Komisije zdaj sprejemajo le za 
velike projekte (projekti v tem sektorju – nad 
25 milijonov EUR). 
IX. 
Komisija poskuša pred izplačilom preostanka financiranja za kateri koli projekt Kohezij-skega sklada ali velik projekt preveriti, ali  
so bili izpolnjeni pogoji financiranja, in po 
potrebi od upravičenca zahteva pojasnilo.  
Komisija bo razmislila, kako naj čim bolje  uresniči priporočila Sodišča. 
Za projekte v sektorju odpadne vode, odo-
brene v obdobju 2007–2013, je v sklepe  
Komisije o sofinanciranju vključenih več  
kazalnikov učinka (na primer raven čiščenja 
in zmogljivost naprave). 
X. 
Komisija si je v obdobju 2000–2006 prizade-
vala za razširjanje načela, da plača povzro-
čitelj obremenitve, tako da je izdala okvirni 
dokument o izvajanju tega načela v okviru kohezijske politike. Poudarila je pomen tega 
elementa in države članice pozvala, naj se  zavežejo, da bodo načelo okrepljeno upo-rabljale. Načelo, da plača povzročitelj obre-menitve, se bo začelo izvajati leta 2010 na podlagi določb okvirne direktive o vodah. UVOD
2. (c) Treba je poudariti, da določbe okvirne direk-tive o vodah niso veljale za revidirane pro-
jekte in obdobje (1994–2006). 
Te določbe bodo začele veljati za projekte, 
pripravljene po letu 2009. 
8. 
Komisija opozarja, da so za izbor, izvajanje in spremljanje projektov odgovorne predvsem države članice. 
9. 
Komisija redno preverja skladnost z direk-tivo o čiščenju komunalne odpadne vode.  
V vseh štirih poročilih o izvajanju, ki jih je 
Komisija izdala do konca leta 2007, so nave-
deni horizontalni postopki za ugotavljanje kršitev proti državam članicam, med drugim 
proti revidiranim državam, in sodbe Sodišča 
Evropskih skupnosti. 
11–12. 
Za obdobje 2007–2013 navedena uredba  
Komisiji omogoča, da ocenjuje in odobri  
le velike projekte (nad 25 milijonov EUR za okoljske projekte), ki jih sofinancira Kohezij-
ski sklad ali ESRR. Za te projekte se ne bodo pripravila končna poročila o projektu, ki jih 
mora odobriti Komisija. 
Za revidirano obdobje je Komisija preučila 
kakovost posameznih projektov, ki so jih pre-dložile države članice, le za projekte Kohezij-
skega sklada in velike projekte ESRR. 
ed904920_SL_insideBT.indd   40 20/05/09   9:17:01
ODGOVORI 
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–200641
Za obe obdobji temelji pregled projektov,  
ki ga je opravila Komisija na podlagi tehnik, kot sta analiza stroškovne učinkovitosti in  notranja stopnja donosnosti, na družbeno-
gospodarskih dejavnikih, skladnosti in dosle-dnosti projekta ter stopnji pripravljenosti in 
izvedljivosti. Komisija opravi končno oceno 
na podlagi dejstva, da je projekt pripravljen za izvajanje in v skladu s prvotnim sklepom. Ustrezno nadaljnje obratovanje sofinanci-rane čistilne naprave ne spada na podro-čje ocenjevanja kohezijske politike, ampak na področje uporabe splošne zakonodaje  Skupnosti.
OPAŽANJA
23. Obratovanje nekaterih čistilnih naprav pod njihovimi zmogljivostmi včasih povzročajo zakasnitve pri izgradnji kanalizacijskih siste-
mov, povezane s precejšnjimi spremembami 
gospodarske dejavnosti, ki jih ni mogoče  
predvideti. Poleg tega lahko projekti vklju-
čujejo čiščenje virov odpadne vode, ki pre-
sega zahteve iz direktive. V takih primerih  
je lahko v prihodnost usmerjena zasnova  
čistilne naprave stroškovno učinkovita,  vendar pa lahko začasno povzroči, da se  obratovalna zmogljivost čistilnih naprav ne 
izkorišča v celoti. 
Komisija se strinja, da morajo naložbe v tem 
sektorju temeljiti na dolgoročnem načrtova-
nju na lokalni/regionalni ravni ter da morajo 
finančni viri vključiti sredstva kohezijske  politike, ki pa jih morajo dopolniti tudi drugi viri.
24. 
Nepričakovana rast ali družbeno-gospodar-
ske spremembe v prav tej regiji so tveganja, ki lahko vplivajo na potek projekta. 
25. 
Na splošno se je zaradi sofinanciranih obra-tov za čiščenje odpadne vode izboljšalo  
ravnanje z odpadnimi vodami v posameznih 
regijah in zmanjšal njihov vpliv na okolje. 26. 
Komisija bo upoštevala navedena dejstva in 
jih nadalje raziskala. Vseeno poudarja, da so za obratovanje čistilnih naprav in njihovo  skladnost z zakonodajo Skupnosti odgo-vorne države članice.
(a) 
Ko čistilna naprava za čiščenje komunalne  
odpadne vode začne obratovati, mora biti  predhodno prečiščenje tehnološke odpadne 
vode dejansko vzpostavljeno. Tako mora  upravičenec na stopnji postopka obravnave vloge, ko Komisija preučuje projekt, doka-zati, da se tehnološka odpadna voda pra-
vilno predhodno prečiščuje ali da se izvaja akcijski načrt za reševanje te težave. 
Za izpuste tehnološke odpadne vode je treba 
uporabljati tudi postopek za izdajo dovo-ljenj, ki ga predvideva direktiva o čiščenju 
komunalne odpadne vode (člen 11). 
(b) 
Projekti lahko vključujejo tehnično pomoč za 
izboljšanje zmogljivosti upravičencev. 
(c)
Komisija je dejavno izpolnjevala zahtevo za 
odstranjevanje hranil, in sicer z obveščanjem 
(dopis državam članicam z dne 3. julija 2003) in izvajanjem pravnih postopkov za ugota-vljanje kršitev (zaradi neustrezne kakovosti 
odplak iz čistilnih naprav in/ali neustrezne določitve občutljivih območij), ki so jim sle-
dile sodbe Sodišča Evropskih skupnosti (glej poročilo o izvajanju za leto 2007).
27.  
(a) Komisija je zahtevala podatke o spremlja-
nju in izvajanju za čistilne naprave za pri-
hajajoče peto poročilo o izvajanju direktive o čiščenju komunalne odpadne vode. 
ed904920_SL_insideBT.indd   41 20/05/09   9:17:02
ODGOVORI 
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–200642
32. 
Ponovno uporabo blata iz čistilnih naprav  pogosto omejujejo kakovost blata, geograf-ske razmere ali gospodarski vidiki.
(a) 
Komisija pojasnjuje, da so za odlaganje blata 
iz čistilnih naprav na komunalnih odlagali-ščih v času revizije odgovorni nezadostno  zanimanje industrije za ponovno uporabo  blata in odzivi javnosti.
(b) 
Za veliko čistilno napravo v Grčiji Komisija 
sofinancira projekt za razširitev in dokonča-
nje tega obrata za čiščenje odpadne vode. 
To vključuje izgradnjo enote za sušenje blata 
z namenom nadaljnje uporabe suhega blata. Projekt je bil odobren leta 2006 in se bo kon-čal ob koncu leta 2009.
34. 
Kar zadeva preverjanje kakovosti blata  
v skladu z direktivo o blatu iz čistilnih  
naprav, so nekatere države članice določile 
nižje mejne vrednosti, kot jih določa direk-
tiva. Morda bo treba preveriti dodatne para-
metre, odvisno od vrste odpadne vode, ki  se izpušča v kanalizacijo (kot je tehnološka odpadna voda). 
35. 
Komisija pripravlja revizijo direktive o blatu 
iz čistilnih naprav iz leta 1986, ki bo temeljila na pripravi celovite ocene učinka možnosti ter njihovih stroškov in koristi.
Okvirni časovni razpored vključuje pripravo 
ocene učinka za morebitni zakonodajni pre-dlog v letu 2009 in sprejetje morebitnega  zakonodajnega predloga v letu 2010.36. 
Ocena učinka za revizijo direktive o blatu  iz čistilnih naprav mora preučiti okoljska,  gospodarska in socialna tveganja, pove-zana s trosenjem blata iz čistilnih naprav  
po zemljiščih. Zaostritev obstoječih mejnih 
vrednosti za težke kovine ter uvedba doda-
tnih mejnih vrednosti za organska in druga onesnaževala sta med glavnimi možnostmi, ki se bodo preučile. 
39. 
Komisija se sklicuje na svoje odgovore  v zvezi s točkami 8, 9 in 12.
41. 
Komisija je za obdobje 2007–2013 sestavila 
kontrolni seznam za notranjo uporabo med 
vrednotenji velikih projektov za vodo in  
odpadno vodo, da bi tako ocenila skladnost z okoljskim pravnim redom in politiko.
42. 
Smernice in kontrolni seznam za velike  
projekte za države članice niso zavezujoči, 
ampak le informativni.
Komisija za obdobje 2007–2013 organizira  
redna notranja usposabljanja o vrednotenju 
projektov za vodo in odpadno vodo. 
43. 
(a) 
Za obdobje 2007–2013 se od upravičencev, ki 
vložijo vlogo za projekt, pričakuje, da bodo 
v vlogi navedli končni namembni kraj blata, kar vključuje predhodno oceno kakovosti in 
količine blata. Vendar pri novih naložbenih 
projektih kakovost blata iz čistilnih naprav morda ni natančno znana. 
ed904920_SL_insideBT.indd   42 20/05/09   9:17:02
ODGOVORI 
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–200643
(b) 
Za revidirano obdobje (1994–2006) so kazal-niki kakovosti vode na ravni EU obstajali le za določene vrste vode (kot so pridobivanje 
pitne vode in kopalne vode). Zato se kazal-niki iz Vodnika po Kohezijskem skladu 2000–
2006 niso mogli uporabljati za vse projekte. 
Splošni kazalniki uspešnosti so bili uvedeni šele z okvirno direktivo o vodah, pri čemer je treba cilje določiti do decembra 2009 in jih praviloma uresničiti do decembra 2015.
45. 
Komisija poudarja, da nima niti pravne pod-
lage niti potrebnih sredstev, da bi podrob-
neje ocenjevala vloge za projekte.
(a) 
Komisija je zaradi neustrezne kakovosti  odplak iz čistilnih naprav in/ali neustrezne 
določitve občutljivih območij v številnih  primerih na Sodišču Evropskih skupnosti  
sprožila postopke proti državam članicam,  
vključno s štirimi revidiranimi državami člani-
cami, ter bo take ukrepe tudi nadaljevala. 
(b) 
Kar zadeva neustrezno odlaganje blata  v velikem obratu v Grčiji, je bila Komi-sija seznanjena s to težavo in je zadevno  državo članico pozvala, naj pripravi rešitev, 
ki se je uresničila s pomočjo Komisije (glej 
točko 32(b)). 
47. 
Komisija opravi končno oceno na podlagi  
dejstva, da je projekt pripravljen za izvaja-
nje in v skladu s prvotnim sklepom. Ustrezno nadaljnje obratovanje sofinancirane čistilne 
naprave ne spada na področje ocenjevanja 
kohezijske politike. Poleg tega ni nobene  pravne zahteve, da morajo države članice  
vedno zagotoviti informacije o kakovosti  izpuščene vode in sprejemnih voda ter kako-vosti in načinu odlaganja blata iz čistilnih  
naprav.48. 
Pred kratkim uvedeno informacijsko orodje bi moralo zagotoviti večjo preprostost in  preglednost prihajajočega zaključnega  postopka. Preverjanje se izvaja za vsak pri-
mer posebej, zlasti ob težavah pri projektu. 
Preostalo izplačilo se lahko zadrži ali pre-
kliče tudi potem, ko Komisija prejme in ana-
lizira končno poročilo. 
49. 
Komisija se sklicuje na svoje pripombe  v zvezi s točkama 43(b) in 55.
53. 
Komisija zdaj ocenjuje potrebo po reviziji  
zakonodaje o detergentih, ki bo temeljila na pripravi celovite ocene učinka možnosti ter njihovih stroškov in koristi.
55. 
Komisija si je v obdobju 2000–2006 prizade-vala za razširjanje načela, da plača povzro-čitelj obremenitve, tako da je izdala okvirni dokument o izvajanju tega načela in smernice 
za analizo stroškovne učinkovitosti (2002). 
Ta orodja vključujejo poziv državam člani-cam, naj se zavežejo, da bodo okrepljeno  uporabljale načelo, da plača povzročitelj  obremenitve, in načelo povračila stroškov. 
Načelo, da plača povzročitelj obremenitve, se bo začelo izvajati leta 2010 na podlagi  določb okvirne direktive o vodah. 
ed904920_SL_insideBT.indd   43 20/05/09   9:17:02
ODGOVORI 
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–200644
ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA
59. 
(a) Obratovanje nekaterih čistilnih naprav pod njihovimi zmogljivostmi včasih povzročajo zakasnitve pri izgradnji kanalizacijskih siste-mov, povezane s precejšnjimi spremembami gospodarske dejavnosti, ki jih ni mogoče  predvideti. Poleg tega lahko projekti vklju-čujejo čiščenje virov odpadne vode, ki pre-sega zahteve iz direktive. V takih primerih  je lahko v prihodnost usmerjena zasnova  
čistilne naprave stroškovno učinkovita,  
vendar pa lahko začasno povzroči, da se  obratovalna zmogljivost čistilnih naprav ne izkorišča v celoti. 
(b) 
Komisija poudarja, da so za obratovanje čistil-
nih naprav in njihovo skladnost z zakonodajo 
Skupnosti odgovorne države članice. Komi-
sija je zaradi neustrezne kakovosti odplak  iz čistilnih naprav in/ali neustrezne določi-
tve občutljivih območij v številnih prime-
rih na Sodišču Evropskih skupnosti sprožila 
postopke proti državam članicam, vključno 
s štirimi revidiranimi državami članicami, ter 
bo take ukrepe tudi nadaljevala.
60. 
(a)
Komisija se strinja, da morajo naložbe v tem sektorju temeljiti na dolgoročnem načrtova-nju na lokalni/regionalni ravni ter da morajo 
finančni viri vključiti sredstva kohezijske  
politike, ki pa jih morajo dopolniti tudi drugi viri. 
(b)
Države članice morajo uporabljati instru-mente za ravnanje z izpusti tehnološke odpa-dne vode, ki jih določa direktiva o čiščenju 
komunalnih odpadnih voda (člen 11). 62. 
(a) Ponovno uporabo blata iz čistilnih naprav  
pogosto omejujejo kakovost blata, geograf-
ske razmere ali gospodarski vidiki.
63. 
(a) Komisija se strinja, da morajo projekti v tem sektorju vključevati strategijo za ravnanje  z blatom iz čistilnih naprav. Ta element se  
preverja pri novih projektih, predloženih  
v obdobju 2007–2013. 
(b) 
Leta 2007 so bile države članice pozvane,  
naj predložijo podatke o nastajanju blata  
iz čistilnih naprav za pripravo petega poro-
čila o izvajanju direktive o čiščenju komu-
nalne odpadne vode. Zahteva za poročanje 
je države članice spodbudila k vzpostavitvi 
nacionalnih zbirk podatkov. 
(c) 
Komisija pripravlja revizijo direktive o blatu 
iz čistilnih naprav, ki bo temeljila na pripravi 
celovite ocene učinka možnosti ter njihovih 
stroškov in koristi.
64. 
Komisija opozarja, da so za izbor, izvajanje in 
spremljanje projektov odgovorne predvsem države članice. 
(a) 
Komisija nima niti pravne podlage niti  potrebnih sredstev za izvajanje podrobne  ocene. Vendar se je za obdobje 2007–2013 
vrednotenje velikih projektov racionaliziralo 
in projekti niso sofinancirani, če ne izpol-njujejo najmanjših zahtev (na primer infor-macije o strategiji za ravnanje z blatom). To 
vprašanje se rešuje z uporabo kontrolnih  
seznamov in posebnim usposabljanjem. 
ed904920_SL_insideBT.indd   44 20/05/09   9:17:02
ODGOVORI 
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–200645
(b) 
V zvezi z obdobjem 2007–2013 bodo posa-mezni sklepi Komisije sprejeti le za velike  projekte čiščenja komunalne odpadne vode 
v okviru Kohezijskega sklada in ESRR. Komi-sija pri izvajanju in zaključevanju velikih  
projektov na splošno ne bo tako natančna  
kot v preteklosti. 
65. 
(b) Komisija si je v obdobju 2000–2006 prizade-vala za razširjanje načela, da plača povzro-čitelj obremenitve, tako da je izdala okvirni 
dokument o izvajanju tega načela in pouda-
rila njegov pomen v smernicah za kohezij-sko politiko. Smernice za analizo stroškovne učinkovitosti (2002) so tudi državam člani-cam zagotovile ustrezna navodila za napre-dovanje na področju povračila stroškov.  
Vendar te smernice niso bile pravno zave-zujoče, zato je Komisija lahko države članice 
le pozvala, naj se zavežejo, da bodo načelo okrepljeno uporabljale. 
66. 
(a) 
Komisija je za obdobje 2007–2013 sestavila 
kontrolni seznam za notranjo uporabo med vrednotenjem velikih projektov za vodo in odpadno vodo, da bi tako ocenila skladnost z 
okoljskim pravnim redom in politiko, vključno 
z, med drugim, kakovostjo izpuščene vode 
in ravnanjem z blatom. V sklepe Komisije o posameznih projektih je vključenih tudi več kazalnikov učinka (na primer raven čiščenja 
in zmogljivost naprave).(c) 
Komisija zdaj ocenjuje potrebo po reviziji  
zakonodaje o detergentih, ki bo temeljila na 
pripravi celovite ocene učinka možnosti ter 
njihovih stroškov in koristi.
(d) 
Nove smernice za analizo stroškovne učin-
kovitosti naložbenih projektov (junij 2008) 
poudarjajo ključno vlogo načela, da plača  
povzročitelj obremenitve, in načela povra-
čila celotnih stroškov za projekte za odpadne 
vode. To drugo načelo zdaj temelji na prav-nih zahtevah okvirne direktive o vodah in bo do leta 2010 omogočilo boljše določanje cen 
vode na podlagi povračila stroškov.
ed904920_SL_insideBT.indd   45 20/05/09   9:17:02
ed904920_SL_insideBT.indd   46 20/05/09   9:17:03
ODGOVORI 
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 3/2009 – Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–200647
Evropsko računsko sodišče
Posebno poročilo št. 3/2009
Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–2006
Luxembourg: Urad za uradne publikacije Evropskih skupnosti
2009 – 45 str. – 21 × 29,7 cm
ISBN 978–92–9207–262-9
ed904920_SL_insideBT.indd   47 20/05/09   9:17:03
ed904920_SL_insideBT.indd   48 20/05/09   9:17:03
Kako do publikacij EU
Publikacije, ki so naprodaj:
• prek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);• z naročilom v knjigarni, z navedbo naslova, založnika in/ali številke ISBN;•  z vzpostavitvijo neposrednega stika z našimi pooblaščenimi prodajalci.
Njihovi kontaktni podatki so na voljo na povezavi http://bookshop.europa.eu ali po telefaksu +352 2929-42758.
Brezplačne publikacije:• prek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);•  na predstavništvih ali delegacijah Evropske komisije. 
Njihovi kontaktni podatki so na voljo na povezavi http://bookshop.europa.eu ali po telefaksu +352 2929-42758.
ed904920_SL_coverBT.indd   2 20/05/09   9:26:06
2009
USPEŠNOST PORABE IZ STRUKTURNIH 
UKREPOV ZA ČIŠČENJE ODPADNE VODE  
ZA PROGRAMSKI OBDOBJI 19941999 
IN 20002006EVROPSKO 
RAČUNSKO SODIŠČE
Posebno poročilo  št. 3ODPADNA VODA IN BLATO IZ ČISTILNIH NAPRAV MESTNIH  
AGLOMERACIJ LAHKO VPLIVATA NA KAKOVOST EVROPSKIH JEZER, REK, OBALNIH VODA, TAL IN PODTALNICE, ZATO JE EU SPREJELA VRSTO DIREKTIV IN SOFINANCIRA GRADNJO KOMUNALNIH ČISTILNIH NAPRAV. SODIŠČE V TEM POROČILU ANALIZIRA, ALI SO ČISTILNE NAPRAVE, KI JIH SOFINANCIRA EU, DOVOLJ UČINKOVITE PRI ČIŠČENJU ODPADNE VODE IN ALI SE BLATO IZ ČISTILNIH NAPRAV PRIMERNO UPORABLJA. OB TEM JE PREUČILO TUDI VLOGO KOMISIJE.
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE
SL
QJ-AB-09-003-SL-C
ISBN 978-92-9207-262-9
ISSN 1831094X
ed904920_SL_coverBT.indd   1 20/05/09   9:26:05