Posebno poročilo Kako institucije  
in organi  EU izračunajo, 
zmanjšujejo in 
izravnavajo svoje emisije 
toplogrednih plinov?SL 2014  št. 14
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-naslov: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.  
Dostop je mogoč na strežniku Europa (http://europa.eu).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2014
ISBN 978-92-872-0878-1
doi:10.2865/70067
© Evropska unija, 2014
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Luxembourg
SL 2014  št. 14
Posebno poročilo Kako institucije  
in organi EU izračunajo, 
zmanjšujejo in 
izravnavajo svoje emisije 
toplogrednih plinov?
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)
02
 Kazalo
Odstavek
 Glosar
I–VII  Povzetek
1–7 Uvod
1–2 Cilj okoljske politike Evropske unije je visoka raven varstva
3–4 Preprečevanje nevarnih podnebnih sprememb je prednostna naloga Evropske unije
5–7 Javne uprave imajo pomembno vlogo pri doseganju podnebnih ciljev
8–11 Obseg revizije in revizijski pristop
12–101 Opažanja
12–61 Institucije in organi EU nimajo skupnih politik za spremljanje in  
zmanjševanje svojih emisij toplogrednih plinov
12–29 Celoten ogljični odtis institucij in organov EU ni znan, nepopolne informacije,  
ki so na voljo, pa lahko omajejo verodostojnost poročanja
30–43 Dokazi o zmanjševanju emisij institucij in organov EU kot celote obstajajo,  
a le na področju porabe energije v stavbah
44–51 Več kot polovica revidiranih institucij in organov EU ni določila količinsko opredeljenih ciljev za 
zmanjševanje svojih emisij, le dva pa sta imela količinsko opredeljene cilje za leto 2020
52–61 Izravnava zaradi kompenzacije preostalih emisij se uporablja v omejenem obsegu,  
institucije in organi EU pa nimajo enotnega pristopa
62–101 Institucije in organi EU orodij za okoljsko ravnanje, ki jih spodbuja  
Komisija, ne izkoriščajo v celoti
62–76 Napredek pri uvajanju sistema za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) je počasen
77–89 V skladu s sedanjimi pravili je zeleno javno naročanje možnost in ne obveznost,  
sistematično pa ga uporabljajo le nekatere institucije in organi
90–101 Zeleni gradbeni standardi za energetsko učinkovitost stavb se pri novih stavbah  
in večjih prenovitvenih projektih ne uporabljajo sistematično
03 Kazalo
102–114 Zaključki in priporočila
 Priloga  – Revizijski pristop za ocenjevanje zelenega javnega naročanja
 Odgovori
 – Evropskega sveta in Sveta  Evropske unije
 – Evropske komisije
 – Sodišča Evropske unije
 – Evropske centralne banke
 – Evropskega računskega sodišča
 – Evropske službe za zunanje delovanje
 –  Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in Odbora regij   
Evropske unije
 – Evropske investicijske banke
 – Evropske agencije za varnost v letalstvu
 – Evropske agencije za okolje
 – Evropske agencije za zdravila
 – Urada za usklajevanje na notranjem trgu  (znamke in modeli) 
04
 Glosar
Ekvivalent ogljikovega dioksida (CO2e): univerzalna merska enota za emisije toplogrednih plinov, ki odraža 
njihove različne potenciale globalnega segrevanja.
Ekvivalent polnega delovnega časa : enota za merjenje števila oseb tako, da jih je mogoče med seboj primerjati, 
čeprav morda delajo različno število ur na teden.
EMAS : prostovoljni sistem za okoljsko ravnanje in presojo Evropske unije. Skladen je s standardom ISO 14001, 
vendar so zahteve, ki jih je treba izpolniti, strožje.
Emisije, nastale v predhodnih fazah proizvodne verige : so v skladu s protokolom o toplogrednih plinih 
posredne emisije toplogrednih plinov, ki se nanašajo na kupljeno ali pridobljeno blago in storitve. Nastajajo vse do 
prevzema pri organizaciji, ki poroča, zato se imenujejo tudi emisije „od zibelke do vrat“.
Energetska učinkovitost : energetska učinkovitost je večja, če je proizvodnja pri enakem energetskem vložku večja 
ali če je proizvodnja pri manjšem energetskem vložku enaka. Z izboljšanjem energetske učinkovitosti je mogoče 
zmanjšati porabo energije ali zavirati njeno rast.
Energija iz obnovljivih virov : je v Direktivi 2009/28/ES o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov 
opredeljena kot energija iz nefosilnih virov, kot so vetrna, sončna, aerotermalna, geotermalna in hidrotermalna 
energija ter energija oceanov, vodna energija in energija iz biomase, deponijskega plina, plina iz naprav za čiščenje 
odplak in bioplinov.
ISO 14001 : standard Mednarodne organizacije za standardizacijo, ki določa merila za sistem okoljskega ravnanja 
in omogoča certificiranje. Ne določa zahtev za okoljsko uspešnost, temveč nudi okvir, ki ga lahko podjetja ali 
organizacije uporabijo pri vzpostavitvi uspešnega sistema za okoljsko ravnanje.
Izravnava : ogljična izravnava je mehanizem, s katerim posamezniki ali organizacije kompenzirajo svoje emisije 
toplogrednih plinov ali njihov del tako, da plačajo za enakovreden prihranek toplogrednih plinov nekje drugje 
na svetu, npr. prihranek emisij dosežen z vetrnimi elektrarnami, ki so nadomestile termoelektrarne na premog. 
Izračunava se glede na izhodiščni hipotetični scenarij za količino emisij v primeru, če projekt za zmanjševanje emisij, 
ki omogoča izravnavo, ne bi obstajal.
Evropski kodeks ravnanja o energetski učinkovitosti podatkovnih središč : prostovoljni kodeks ravnanja, ki ga 
spodbuja Evropska komisija, za obravnavanje porabe energije v podatkovnih središčih in potrebe po zmanjšanju 
s tem povezanih okoljskih in gospodarskih učinkov ter učinkov na zanesljivost oskrbe z energijo.
Metoda okoljskega odtisa organizacije : metoda, ki jo priporoča Evropska komisija, za merjenje in sporočanje 
okoljske uspešnosti organizacij v njihovem življenjskem krogu. Med drugim zajema tudi poročanje o emisijah 
toplogrednih plinov.
05 Glosar
Ogljična nevtralnost : stanje, kadar so neto emisije ogljika, povezane z izdelkom ali dejavnostjo, po izravnavi emisij, 
ki se jim ni bilo mogoče izogniti, enake nič.
Ogljični odtis : izraz, ki se poljudno uporablja za skupno količino emisij ogljikovega dioksida in drugih toplogrednih 
plinov, ki jo neposredno in posredno povzroči izdelek ali dejavnost ali je povezana z dejavnostmi posameznika ali 
organizacije. Za izračun ogljičnega odtisa na ravni EU ni zavezujočih pravil.
Ogljikov dioksid (CO2): plin, ki se pojavlja v naravi in kot stranski produkt pri izgorevanju fosilnih goriv, kot so nafta, 
plin in premog, pri izgorevanju biomase, spremembah rabe zemljišč in industrijskih procesih (npr. proizvodnja 
cementa). Je glavni antropogeni toplogredni plin in referenčni plin pri meritvah vpliva drugih toplogrednih plinov.
Podnebne spremembe : so v skladu z Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja spremembe 
podnebja, ki nastanejo neposredno ali posredno zaradi človekovih dejavnosti, ki spreminjajo sestavo zemeljskega 
ozračja, in se poleg naravne spremembe podnebja opažajo v primerljivih časovnih obdobjih.
Potencial globalnega segrevanja : opredeljuje vpliv toplogrednega plina na globalno segrevanje v določenem 
časovnem obdobju v primerjavi z vplivom ogljikovega dioksida.
Program GreenBuilding : prostovoljni program Evropske komisije za podporo stroškovno učinkovitim ukrepom za 
izboljšanje energetske učinkovitosti in vključitev obnovljivih virov energije v nestanovanjske stavbe.
Protokol o toplogrednih plinih : razširjen prostovoljni standard za obračunavanje emisij toplogrednih plinov in 
poročanje o njih, ki je bil oblikovan v okviru pobude za protokol o toplogrednih plinih. Ta pobuda je partnerstvo 
več deležnikov, kot so podjetja, nevladne organizacije, vlade in drugi, ki ga skličeta Svetovni inštitut za naravne vire, 
nevladna okoljska organizacija s sedežem v Washingtonu in Svetovni poslovni svet za trajnostni razvoj, združba 
mednarodnih podjetij s sedežem v Ženevi.
Selitve emisij : del zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v državah z obveznimi omejitvami, ki se lahko ponovno 
pojavi v drugih državah, v katerih takšne omejitve ne veljajo. Podjetja lahko na primer preselijo proizvodnjo iz 
razvitih držav v države v razvoju, da bi se izognile omejitvam emisij.
Stavba s skoraj nično porabo energije : je v Direktivi 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb opredeljena kot 
stavba z zelo visoko energetsko učinkovitostjo. Skoraj nično ali zelo nizko količino potrebne energije je treba v zelo 
veliki meri zagotoviti z energijo iz obnovljivih virov, vključno z energijo iz obnovljivih virov, proizvedeno na kraju 
samem ali v bližini.
Toplogredni plini : ogljikov dioksid, metan, dušikov oksid in fluorirani ogljikovodiki so primeri toplogrednih 
plinov, ki zaradi absorpcije sončnega sevanja povzročajo učinek tople grede. Zaradi upoštevanja njihovih različnih 
potencialov globalnega segrevanja se njihove emisije običajno izračunajo in sporočajo v ekvivalentih ogljikovega 
dioksida.
06 Glosar
Trajnostni razvoj : je v skladu s poročilom ge. Brundlandt za Generalno skupščino Združenih narodov razvoj, ki 
izpolnjuje potrebe sedanjosti brez ogrožanja zmožnosti prihodnjih generacij za izpolnitev njihovih lastnih potreb.
Učinek tople grede : kopičenje toplote v atmosferi blizu zemeljske površine (troposfere) zaradi toplogrednih plinov. 
Tako kot se zaradi steklenih sten tople grede poviša temperatura zraka v njeni notranjosti, se zaradi učinka tople 
grede segreva površina Zemlje. Brez naravnega učinka tople grede bi bila temperatura pod zmrziščem. Zaradi 
človeških dejavnosti pa se je naravni učinek tople grede izredno okrepil, kar povzroča globalno segrevanje in sproža 
podnebne spremembe.
Zbirka orodij za usposabljanje na področju zelenega javnega naročanja : praktične smernice Generalnega 
direktorata za okolje Evropske komisije o načinu vključevanja zelenih zahtev v razpisno dokumentacijo kot del 
tehničnih specifikacij, meril za izbor in/ali oddajo naročil ter klavzul o dobri izvedbi del.
Zeleno javno naročanje : postopek, v skladu s katerim javni organi naročajo blago, storitve in gradbena dela 
z manjšim okoljskim vplivom v njihovih celotnih življenjskih ciklih, kot ga imajo blago, storitve in gradbena dela 
z isto osnovno funkcijo, ki bi jih naročili sicer.
Zmanjševanje : prizadevanja za zmanjševanje emisij in povečanje ponorov toplogrednih plinov. Primeri so: 
učinkovitejša uporaba fosilnih goriv, prehod na energijo iz obnovljivih virov, izboljšanje izolacije stavb in 
povečevanje ponorov, kot so gozdovi, za odstranjevanje večjih količin ogljikovega dioksida iz ozračja.
07
I
Za verodostojnost podnebne politike EU je 
pomembno, da so institucije in organi EU kot javne 
uprave vodilni pri oblikovanju in izvajanju politik 
za zmanjševanje svojih emisij toplogrednih plinov 
(„ogljičnega odtisa“). Po letu 2005 je institucijam in 
organom EU uspelo obrniti trend povečevanja emisij, 
povezanih z njihovimi stavbami, vendar so zamudili 
priložnost za oblikovanje in izvajanje skupne politike, 
ki bi prispevala k cilju Unije, da emisije do leta 2020 
v primerjavi z letom 1990 zmanjša za 20 %.
II
Šest od 15 revidiranih institucij in organov EU ni 
poročalo o svojih emisijah v letu 2012, tisti, ki so, pa 
niso izračunali ali razkrili celotnega obsega emisij. Zato 
celotni ogljični odtis ni znan, pomanjkljivi podatki, ki 
so na voljo, pa lahko omajejo verodostojnost poroča -
nja in prizadevanja za zmanjševanje emisij.
III
Dokazi o zmanjšanju emisij institucij in organov EU 
kot celote obstajajo le na področju porabe energije 
v stavbah. Na podlagi razpoložljivih podatkov o dru -
gih emisijah, zlasti tistih, ki jih povzroči mobilnost, ni 
mogoče ugotoviti jasnega trenda.
IV
Doslej doseženo skupno zmanjšanje gre v veliki meri 
pripisati nakupu električne energije iz obnovljivih 
virov, za katero se pri izračunih ogljičnega odtisa šteje, 
kot da nima emisij.V
Institucije in organi EU ne izkoriščajo v celoti orodij za 
okoljsko ravnanje, ki jih spodbuja Komisija. Napredek 
pri uvajanju evropskega sistema za okoljsko ravnanje 
in presojo (EMAS) je počasen. Javne uprave se lahko 
v sistem EMAS registrirajo od leta 2001, junija 2014 
pa je bilo vanj registriranih sedem od 15 revidiranih 
institucij in organov EU. Zeleno javno naročanje se 
obravnava kot možnost in ne kot obveznost, le nekaj 
institucij in organov pa ga je uporabljalo sistematično.
VI
Prihodnji cilj EU glede zmanjšanja emisij toplogrednih 
plinov do leta 2030 daje institucijam in organom EU 
novo priložnost za oblikovanje in izvajanje skupne 
politike.
VII
Sodišče priporoča Komisiji, naj pripravi predlog skup-  
ne politike za zmanjševanje ogljičnega odtisa institucij 
in organov EU. Takšna politika bi morala vključevati 
količinsko opredeljen cilj za zmanjšanje skupnih emisij 
toplogrednih plinov do leta 2030. Institucije in organi 
EU naj:
(a) uvedejo usklajen pristop za poročanje o svojih 
emisijah, ki bo vključevalo tudi vse pomembne 
posredne emisije;
(b) razvijejo skupni pristop za prostovoljno kom -
penzacijo emisij toplogrednih plinov, ki se jim ne 
morejo izogniti;
(c) v celoti izkoristijo orodja za okoljsko ravnanje, ki 
jih spodbuja Komisija, zlasti na področju zelenega 
javnega naročanja.Povzetek
08
 Uvod
Cilj okoljske politike 
Evropske unije je visoka 
raven varstva
01 
Člen 11 Pogodbe o delovanju Evropske 
unije (PDEU) določa, da je treba zahte -
ve varstva okolja vključevati v oprede -
litve in izvajanje politik in dejavnosti 
Unije, zlasti zaradi spodbujanja trajno -
stnega razvoja.
02 
Cilj okoljske politike Unije je doseči 
visoko raven varstva. Okoljska politika 
temelji na previdnostnem načelu in na 
načelih, da je treba delovati preventiv -
no, da je treba okoljsko škodo pred -
nostno odpravljati pri viru in da mora 
plačati povzročitelj obremenitve.1
Preprečevanje nevarnih 
podnebnih sprememb je 
prednostna naloga  
Evropske unije
03 
EU se je trdno zavezala2, da bo do 
leta 2020 dosegla najmanj 20-odstotno 
zmanjšanje emisij toplogrednih plinov 
v primerjavi z letom 1990.3
04 
Evropska komisija je predlagala, da  
se do leta 2030 določi cilj 40-odstot-  
nega zmanjšanja domačih emisij 
toplogrednih plinov v EU v primerja -
vi z emisijami v letu 1990.4 Evropski 
parlament je predlagal zmanjšanje za 
najmanj 40 %.5Javne uprave imajo 
pomembno vlogo pri 
doseganju podnebnih 
ciljev
05 
Najpomembnejša vira emisij toplo-  
grednih plinov v Evropi sta proizvod-  
nja energije z zgorevanjem goriv in 
promet.6 Javne uprave na vseh ravneh 
lahko vplivajo na količino teh in drugih 
emisij s spremembami svojega načina 
delovanja. Z javnim naročanjem lahko 
spodbujajo okoljsko trajnostne rešitve 
za gradnje, blago in storitve, ki jih 
potrebujejo.
06 
Za verodostojnost podnebne politike 
EU je pomembno, da institucije, orga -
ni, uradi in agencije EU (v nadaljevanju: 
institucije in organi EU) dajejo zgled 
in imajo vodilno vlogo pri oblikovanju 
in izvajanju strategij za zmanjševanje 
ogljičnega odtisa javnih uprav. Okvir 1  
vsebuje nekatere informacije o načinu 
izračuna ogljičnega odtisa organizacij.
07 
V skladu z načeli, določenimi v Pogod -
bi, obstajata dva načina za zmanjševa -
nje vpliva emisij toplogrednih plinov 
institucij in organov EU na okolje, ki se 
dopolnjujeta:
(a) zmanjševanje emisij kot predno -
stna naloga;
(b) kompenzacija preostalih emisij 
z izravnavo.1 Glej člen 191 PDEU.
2 Glej odstavek 32 sklepov 
predsedstva Evropskega sveta 
z dne 8. in 9. marca 2007. 
3 Evropski svet je predlagal, da 
se ta zaveza poveča na 
absolutno zmanjšanje emisij 
za 30 %, če se bodo tudi druga 
velika gospodarstva zavezala 
opraviti svoj del prizadevanj za 
zmanjšanje svetovnih emisij.
4 COM(2014) 15 final z dne 
22. januarja 2014 – Okvir 
podnebne in energetske 
politike za obdobje 
2020–2030. 
5 Resolucija Evropskega 
parlamenta z dne 
5. februarja 2014 o okviru 
podnebne in energetske 
politike do 2030 
(2013/2135(INI)).
6 Eurostatova žepna knjiga, 
Kazalniki za energijo, promet in 
okolje , izdaja 2013.
09 Uvod
Izračun ogljičnega odtisa organizacije
Ogljični odtis ustreza skupni količini emisij toplogrednih plinov, ki so neposredno in posredno povezane z de -
javnostmi organizacije. Viri teh emisij so na primer proizvodnja električne energije v elektrarnah, ogrevanje 
s fosilnimi gorivi in prevoz.
Toplogredni plini, kot so ogljikov dioksid, metan, dušikov oksid in fluorirani ogljikovodiki, imajo različne po -
tenciale globalnega segrevanja. Ena tona metana je na primer enakovredna 25 tonam ogljikovega dioksida. 
Da bi se to upoštevalo, se količina vsakega izpuščenega plina prevede v ekvivalente ogljikovega dioksida, tako 
da je skupni vpliv vseh virov mogoče združiti v eno številko.
Zelo razširjen protokol o toplogrednih plinih razlikuje tri kategorije virov emisij (področja). Spodnji diagram 
prikazuje nekatere vire, ki so najpomembnejši za javne uprave.
V začetku so se organizacije pri poročanju osredotočale na emisije področij 1 in 2, vendar se zaradi celovite -
ga obvladovanja tveganj in priložnosti, povezanih s toplogrednimi plini, vedno bolj upoštevajo tudi emisije 
področja 3.
Vir: Evropsko računsko sodišče.Okvir 1
Toplogredni plini
Področje 2 –
posredne emisije
nakup električne energije
mestno ogrevanje
in hlajenje Področje 3 –
posredne emisije
prevoz na delo
poslovna potovanja
blago in storitve
osnovna sredstvaPodročje 1 –
neposredne emisije
lastno zgorevanje goriv
lastna vozila
10
 Obseg revizije  
in revizijski pristop
08 
Revizija je zajemala vse institucije in 
organe EU, ki so imeli leta 2012 več 
kot 500 uslužbencev. Vključena je 
bila tudi Evropska agencija za okolje 
zaradi njenih specifičnih nalog, ki so 
neposredno povezane s temo revizije. 
V tabeli 1  je navedenih 15 institucij in 
organov EU, ki so bili zajeti v reviziji. 
Pri reviziji sta bila Evropski svet in Svet 
Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: 
Svet) obravnavana kot en sam subjekt, 
saj Evropski svet nima svojega sekre -
tariata, temveč mu pomaga generalni 
sekretariat Sveta EU. Prav tako sta 
bila kot en subjekt obravnavana tudi 
Evropski ekonomsko-socialni odbor 
in Odbor regij (v nadaljnjem besedilu: 
Odbora), saj imata skupne stavbe, logi -
stiko in prevajalsko službo, ki jih skupaj 
upravljata. Pri reviziji je bila posebna 
pozornost namenjena Evropski komi -
siji, ne le zaradi njene velikosti, ampak 
tudi zaradi njene vloge kot institucije 
EU, ki ima pristojnost zakonodajne 
pobude.
09 
Sodišče je pri reviziji ocenilo, ali so 
institucije in organi EU imeli politike za 
zmanjševanje vpliva svojih upravnih 
dejavnosti na okolje in ali so jih uspeš-  
no izvajali. Sodišče je preučilo, ali so 
institucije in organi EU:
(a) izračunali svoje emisije toplo -
grednih plinov in jih zmanjševali, 
preostale emisije pa kompenzirali 
z izravnavo;
(b) popolnoma izkoristili orodja za 
okoljsko ravnanje, ki jih spodbuja 
Komisija za zmanjševanje emisij.10 
Revizija je temeljila na vprašalnikih in 
razgovorih ter na analizi dokumentov 
in statističnih podatkov, ki so jih obja -
vile ali dale na voljo revidirane insti -
tucije in organi EU. Zajemala je tudi 
preučitev vzorca postopkov javnega 
naročanja.
11 
Revizija ni bila ogljična revizija, tj. njen 
cilj ni bil opraviti ali ponoviti izračun 
emisij ogljikovega dioksida revidiranih 
institucij in organov EU ali preveriti 
točnost podatkov, na katerih temeljijo. 
Če ni navedeno drugače, se podatki, 
navedeni v tem poročilu, nanašajo na 
leto 2012.
11 Obseg revizije in revizijski pristop Tabela 115 institucij in organov EU, ki so bili zajeti v reviziji
Število mest  
v kadrovskem načrtu  
za leto 2012  
(2014)Lokacije
Evropska komisija25 065  
(24 901)Bruselj, Luxembourg, Ispra, Geel, Karlsruhe, Petten, Sevilla, 
Grange, predstavništva v državah članicah
Evropski parlament6 684  
(6 773)Bruselj, Luxembourg, Strasbourg, informacijske pisarne v državah 
članicah
Evropski svet13 153  
(3 101)Bruselj
Svet Evropske unije Bruselj, Luxembourg
Evropska investicijska banka2 2 1853 
(2 369)3 Luxembourg
Sodišče Evropske unije1 952  
(1 991)Luxembourg
Evropska služba za zunanje delovanje1 670  
(1 661)Bruselj4
Evropska centralna banka1 448  
(2 602)Frankfurt na Majni
Evropski ekonomsko-socialni odbor51 255  
(1 252)BruseljOdbor regij Evropske unije5
Evropsko računsko sodišče6 887 
(882)Luxembourg
Urad za usklajevanje na notranjem trgu775 
(861)Alicante
Evropska agencija za varnost v letalstvu634 
(685)Köln
Evropska agencija za zdravila590 
(599)London
Evropska agencija za okolje136 
(135)København
1 Evropskemu svetu pomaga generalni sekretariat Sveta EU.
2 EIB je prostovoljno sodelovala v reviziji.
3 Število mest se nanaša na konec leta 2012 in 2013.
4 Sedež.
5 Odbora si delita stavbe, logistiko in prevajalsko službo, ki jih skupaj upravljata.
6 Ugotovitve o Evropskem računskem sodišču niso bile zunanje preverjene.
12
 Opažanja
Institucije in organi EU 
nimajo skupnih politik za 
spremljanje in zmanjše-  
vanje svojih emisij toplo -
grednih plinov
Celoten ogljični odtis insti -
tucij in organov EU ni znan, 
nepopolne informacije, ki so 
na voljo, pa lahko omajejo 
verodostojnost poročanja
12 
Po mnenju Sodišča so zanesljive in 
izčrpne informacije o dejanski količini 
ogljičnega odtisa institucij in organov 
EU bistven predpogoj za oblikovanje 
in izvajanje uspešnih strategij zmanjše -
vanja, ki so verodostojne in prepričljive 
ter delujejo kot zgled. Takšne informa -
cije za večino institucij in organov EU 
trenutno niso na voljo.
Ni skupnega pristopa za  
izračun ogljičnega odtisa 
institucij in organov EU
13 
EU nima zavezujoče zakonodaje za 
izračun ogljičnega odtisa javnih uprav. 
Zato se lahko načeloma institucije in 
organi EU sami odločijo, ali o emisijah, 
ki jih povzročijo njihove dejavnosti, 
želijo poročati, in če je tako, kako jih 
bodo izračunali in spremljali. Kljub temu zanje lahko veljajo nekatere ob -
veznosti poročanja v njihovih državah 
gostiteljicah, na primer v zvezi z ener -
getsko učinkovitostjo njihovih stavb, 
vendar take obveznosti poročanja niso 
usklajene po celotni EU.
14 
Finančna uredba EU7 v nasprotju z vse 
bolj napredno prakso v zasebnem 
sektorju8 ne zahteva, da so v poročila, 
ki jih je treba predložiti na podlagi na -
slova IX (Priprava zaključnega računa 
in računovodstvo), vključene okoljske 
informacije. O tem vprašanju prav tako 
ni medinstitucionalnih sporazumov.9
15 
Organizacije, ki sodelujejo v prosto -
voljnem evropskem sistemu za okolj -
sko ravnanje in presojo EMAS10, morajo 
poročati v zvezi z glavnim kazalnikom 
„emisije“, ki zajema skupne letne 
emisije toplogrednih plinov, izražene 
v tonah ekvivalentov ogljikovega dio -
ksida. Kljub temu pa je treba v skladu 
s sklepom Komisije o uporabniškem 
priročniku za sodelovanje v sistemu 
EMAS11 pojasniti pristop h količinski 
opredelitvi emisij. Navodila pa vendar -
le vsebujejo priporočilo, naj organi -
zacije ne poročajo le o neposrednih, 
temveč tudi o pomembnih posrednih 
emisijah toplogrednih plinov (glej 
okvir 1 ).7 Uredba (EU, Euratom) 
št. 966/2012 Evropskega 
Parlamenta in Sveta z dne 
25. oktobra 2012 o finančnih 
pravilih, ki se uporabljajo za 
splošni proračun Unije in 
razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, 
Euratom) št. 1605/2002 
(UL L 298, 26.10.2012, str. 1). 
Uredba se ne uporablja za 
Evropsko centralno banko in 
Evropsko investicijsko banko. 
Agencije EU imajo finančna 
pravila, skladna s pravili, ki se 
uporabljajo za splošni 
proračun Unije.
8 Četrta direktiva 
Sveta 78/660/EGS z dne 
25. julija 1978 o letnih 
računovodskih izkazih 
posameznih vrst družb, ki 
temelji na členu 54(3)(g) 
Pogodbe (UL L 222, 14.8.1978, 
str. 11) določa, da mora, če je 
to ustrezno in v obsegu, ki je 
potreben za razumevanje 
razvoja, rezultatov ali položaja 
družbe, letno poročilo 
vsebovati tudi nefinančne 
informacije, vključno 
z informacijami o okoljskih 
zadevah. Komisija je 
aprila 2013 predložila 
zakonodajni predlog 
(COM(2013) 207 final z dne 
16. aprila 2013), da bi takšno 
poročanje postalo obvezno za 
podjetja, ki imajo v povprečju 
več kot 500 zaposlenih. 
9 Letno poročilo Evropske 
centralne banke vsebuje 
oddelek o okoljskih vprašanjih. 
Evropska investicijska banka 
poroča o okoljskih vprašanjih 
v poročilu o družbeni 
odgovornosti, ki je del letnega 
poročila skupine EIB. 
10 Za več podrobnosti o sistemu 
EMAS glej odstavke  
od 62 do 76.
11 Glej strani 25 in 26 Sklepa 
Komisije 2013/131/EU z dne 
4. marca 2013 o uvedbi navodil 
za uporabnike, v katerih so 
predstavljeni koraki, ki jih je 
treba opraviti za pristop 
k sistemu EMAS, v skladu 
z Uredbo (ES) št. 1221/2009 
Evropskega parlamenta in 
Sveta o prostovoljnem 
sodelovanju organizacij 
v Sistemu Skupnosti za 
okoljsko ravnanje in presojo 
(EMAS) (UL L 76, 19.3.2013, 
str. 1).
13 Opažanja
16 
V priporočilu, ki je bilo sprejeto 9. apri -
la 2013,12 Komisija za merjenje in sporo -
čanje okoljske uspešnosti javnih orga -
nizacij v njihovem življenjskem krogu 
spodbuja uporabo metode okoljskega 
odtisa organizacije, ki vključuje poro -
čanje o emisijah toplogrednih plinov. 
Metodo je razvilo Skupno raziskovalno 
središče Komisije ob upoštevanju pri -
poročil obstoječih in splošno priznanih 
metod okoljskega računovodstva za 
organizacije in smernic.
17 
Komisija navaja, da je metodo okolj -
skega odtisa organizacije razvila zato, 
ker „sedanje širjenje različnih metod 
in pobud za ocenjevanje in sporočanje 
okoljske uspešnosti povzroča zmedo 
in nezaupanje v informacije o okoljski 
uspešnosti.“13 Kot je pokazala revizija, 
ki jo je izvedlo Sodišče, ta analiza drži 
tudi za poročanje institucij in organov 
EU o njihovem lastnem ogljičnem 
odtisu.Šest od 15 revidiranih institucij 
in organov EU v letu 2012 ni 
poročalo o svojih emisijah 
toplogrednih plinov, tisti, ki so 
to storili, pa niso izračunali ali 
razkrili vseh elementov
18 
Pri reviziji so bile preučene informacije, 
ki so jih institucije in organi EU objavili 
o svojih emisijah toplogrednih plinov 
v letu 2012. Evropski svet in Svet Evrop -
ske unije, Evropsko računsko sodišče, 
Evropska služba za zunanje delovanje, 
Evropska agencija za varnost v letal -
stvu in Evropska agencija za zdravila 
podatkov o svojih emisijah v letu 2012 
niso objavili. Drugi so sporočili le ne -
popolne informacije.
19 
Ker zavezujoča pravila o načinu izra -
čuna ogljičnega odtisa organizacije ne 
obstajajo, je revizija za merilo uspeš-  
nosti uporabila poročilo Evropskega 
parlamenta o ogljičnem odtisu zaradi 
njegovega širokega obsega. Tabela 2  
prikazuje primerjalno razčlenitev virov 
emisij, ki so ali niso bili upoštevani, ter 
ravni emisij, ki so bile sporočene.12 Priporočilo Komisije 
2013/179/EU z dne  
9. aprila 2013 o uporabi 
skupnih metod za merjenje  
in sporočanje okoljske 
uspešnosti izdelkov  
in organizacij v njihovem 
življenjskem krogu (UL L 124, 
4.5.2013, str. 1). 
13 Glej uvodno izjavo 2  
Priporočila Komisije  
2013/179/EU.
14 Opažanja Tabela 2
Evropski parlamentSodišče Evropske unijeEvropska  
investicijska bankaEvropska centralna bankaUrad za usklajevanje  
na notranjem trguEvropska agencija za okoljeEvropska komisijaOdbora (EESO in OR) Evropski svet in Svet EUEvropsko računsko sodiščeEvropska služba  
za zunanje delovanjeEvropska agencija  
za varnost v letalstvuEvropska agencija  
za zdravila
Emisije v letu 2012 (v tonah ekvivalentov 
ogljikovega dioksida)91 893 18 801 16 441 17 793 2 145 704 42 911 1 066 n. r. n. r. n. r. n. r. n. r.
OBSEG POROČANJA Zajete emisije:
Poraba energije v stavbah1 2 2x x x x x
Uhajanje hladilnih plinov x x x x x x x x x x
Prevoz blaga () x x x x x x x x x x x
Prevoz oseb 
Prevoz na delo x x x x x x x x x x
Poslovna potovanja3 4x x x x x x
Obiskovalci x x x x x x x x x
Nakup blaga in storitev ()5 5x x x x x x x x x
Odpadki x x x x x x x x x x
Osnovna sredstva6
Gradnja stavb () x x x x x x x x x x x
Pisarniško pohištvo () x x x x x x x x x x x
Oprema IT () x x x x x x x x x x x
Druga oprema () x x x x x x x x x x x
1 Objavljeni so bili le skupni podatki za obdobje 2010–2012, ne pa tudi letni podatki.
2 Samo stavbe, ki so zajete v sistem okoljskega ravnanja EMAS.
3 Potovanja poslancev Parlamenta na seje v Bruslju in Strasbourgu niso zajeta.
4 Zajeta le službena vozila.
5 Zajet samo papir.
6 Emisije, ki nastanejo pri gradnji ali proizvodnji trajnega blaga.
Opomba : Večina podatkov o emisijah je iz različnih letnih okoljskih izjav institucij in organov EU, ki o tem poročajo. Podatki za Sodišče Evropske unije so iz zunanje študije 
o ogljičnem odtisu, za EIB pa iz poročila o ogljičnem odtisu za leto 2012.Poročanje o emisijah ekvivalentov ogljikovega dioksida, ki se nanašajo na  
leto 2012 (samo informacije, ki so bile ali bodo objavljene; kot merilo uspešnosti  
je bil uporabljen obseg poročanja Evropskega parlamenta)
Legenda :
 zajeto
() zajeto z oceno
 deloma zajeto
x ni zajeto
n. r. ni na voljo
15 Opažanja
20 
Kot je razvidno iz tabele 2 , poročanje 
Evropskega parlamenta o skupnih 
letnih emisijah zajema širok obseg 
virov emisij. Zaradi tega obširnega 
razpona je količina emisij, o katerih je 
poročal Parlament, skoraj tako obsežna 
kot količina emisij, o katerih so poro -
čale vse druge institucije in organi EU 
skupaj. Čeprav so kategorije vključenih 
virov emisij pri Evropskem parlamen -
tu načeloma izčrpne, se je Parlament 
odločil, da ne bo poročal o emisijah, ki 
jih povzročajo potovanja poslancev iz 
njihovih domačih držav na seje v Bru -
slju in Strasbourgu.
21 
Poročilo Komisije o emisijah toplo -
grednih plinov v obliki ekvivalentov 
ogljikovega dioksida v letni okoljski 
izjavi 2013 vsebuje le informacije 
o emisijah, ki jih povzroča poraba 
energije v stavbah, zajetih v sistem 
EMAS v Bruslju, Luxembourgu in  
Pettnu,14 ter službenih avtomobilov,  
ki se uporabljajo na teh lokacijah.
22 
Evropski ekonomsko-socialni odbor 
in Odbor regij sta poročala le o emi -
sijah, ki jih povzroča poraba energije 
v stavbah. Odbora sta pojasnila, da sta 
pripravljena ponovno razmisliti o izra -
čunu izčrpnega okoljskega odtisa, ko 
bo pripravljena usklajena metodolo -
gija v skladu s standardom EU, ki bo 
temeljila na metodi okoljskega odtisa 
organizacije.Tri institucije in organi EU so 
si prizadevali za izboljšanje 
poročanja
23 
Obseg poročanja Evropske centralne 
banke se od leta 2008 postopoma 
veča. Vendar pa emisije, ki jih pov -
zročajo uslužbenci s prevozom med 
domom in službo, in emisije zaradi  
gradnje novih prostorov Banke niso 
bile izračunane.
24 
Evropska investicijska banka od poroči -
la leta 2012 uporablja metodologijo 
protokola o toplogrednih plinih15. Kljub 
temu pa v obseg poročanja niso zajete 
emisije, ki nastajajo pri proizvodnji  
kupljenih izdelkov (razen papirja), emi -
sije, ki jih povzročajo kupljene storitve, 
in emisije, ki nastanejo med proizvod-  
njo investicijskega blaga (npr. opreme 
in vozil).
25 
Urad za usklajevanje na notranjem 
trgu je nameraval svoje poročanje od 
leta 2013 razširiti na podlagi študije 
zunanjega svetovalca. Vendar ta študi -
ja ni zajemala emisij, nastalih v pred -
hodnih fazah proizvodne verige, za 
kupljeno blago in storitve ter investi -
cijsko blago. Poleg tega je vključevala 
le emisije, ki nastanejo zaradi letov, ne 
pa tudi emisij zaradi drugih poslovnih 
potovanj ali potovanj uslužbencev na -
cionalnih organov, ki so obiskali Urad.14 Glej tabelo 6 .
15 Svetovni poslovni svet za 
trajnostni razvoj/Svetovni 
inštitut za naravne vire, 
Protokol o toplogrednih 
plinih – standard za pravne 
osebe .
16 Opažanja
Tri institucije EU se morajo 
pripraviti na poročanje 
o emisijah, saj so začele proces 
vključitve v sistem EMAS
26 
Generalni sekretariat Sveta namerava 
naročiti študijo za določitev ogljičnega 
odtisa Sveta. Zajemala bo le dejavnosti 
v Bruslju. V obseg načrtovane študije 
ne spadajo emisije, ki jih povzročajo 
predstavniki držav članic s potovanji 
iz svojih domačih držav in nazaj zaradi 
udeležbe na sejah, ki jih organizira Ge -
neralni sekretariat Sveta. Prav tako ne 
bodo upoštevane seje Sveta v Luxem -
bourgu ali v državah članicah.
27 
Sodišče Evropske unije je prejelo 
izčrpno zunanjo študijo o svojem 
ogljičnem odtisu v letu 2010. Pristop 
za izračun odtisa je bil enak kot pri 
Parlamentu. Glavni viri emisij so bili 
posodobljeni leta 2011 in 2012, podatki 
pa objavljeni junija 2014.
28 
Računsko sodišče je novembra 2013 
sklenilo pogodbo z zunanjim sveto -
valcem, da bi se pripravilo na sistem 
EMAS. V času revizije odločitev o tem, 
kako se bo poročalo o emisijah, še ni 
bila sprejeta.Komisija se še ni odločila, 
ali bo pri svojem poročanju 
uporabljala metodo okoljskega 
odtisa organizacije
29 
Študija o metodi okoljskega odtisa 
organizacije, ki je bila opravljena na 
lokaciji Skupnega raziskovalnega sre -
dišča v Ispri, je pokazala, da je metodo 
mogoče uporabljati za javne uprave. 
Vendar Komisija še ni sprožila procesa 
za pripravo podrobnejših sektorskih 
pravil v zvezi z metodo okoljskega od -
tisa organizacije za javne uprave. Poleg 
tega je odločitev o morebitni uvedbi 
metode po navedbah Komisije odvisna 
od nadaljnje analize, zlasti zaradi sred -
stev, potrebnih za izvajanje metode.
Dokazi o zmanjševanju emi -
sij institucij in organov EU 
kot celote obstajajo, a le na 
področju porabe energije 
v stavbah
30 
Brez izčrpnih in zanesljivih informacij 
o dejanski velikosti ogljičnega odtisa 
institucij in organov EU je težko ugo -
toviti splošne trende njihovih emisij 
toplogrednih plinov. Da bi Sodišče pri 
reviziji to vendarle storilo, se je moralo 
včasih zanašati na predpostavke, ki so 
verjetne, vendar so podprte le z ome -
jenimi razpoložljivimi dokazi.
17 Opažanja
16 Leta 2005 na primer je bila 
skupna poraba energije 
v stavbah Komisije v Bruslju 
približno 60 % večja kot v letu 
2000, ki je bilo prvo leto, za 
katero je Sodišče prejelo 
podatke.
17 Na skupno raven porabe 
energije v stavbah vplivajo 
različni dejavniki, zlasti: število 
in velikost stavb, intenzivnost 
njihove zasedenosti po številu 
uporabnikov in obdobjih 
uporabe, njihova tehnična 
energetska učinkovitost, 
učinkovitost upravljanja stavb, 
vedenje uslužbencev in 
podnebna nihanja. 
18 Zelena električna energija 
mora izpolnjevati merila  
za potrdilo o izvoru,  
ki je opredeljeno 
v Direktivi 2009/28/ES 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 23. aprila 2009 
o spodbujanju uporabe 
energije iz obnovljivih virov, 
spremembi in poznejši 
razveljavitvi direktiv  
2001/77/ES in 2003/30/ES  
(UL L 140, 5.6.2009, str. 16). 
19 V letni okoljski izjavi Komisije 
za stavbe v Bruslju se za zeleno 
električno energijo ne šteje, 
kot da nima emisij.31 
V sprejetih ali predlaganih sklepih EU 
za zmanjševanje emisij se kot refe -
renčno leto uporablja leto 1990 (glej 
odstavka 3 in 4). Vendar specifični 
podatki o emisijah institucij in organov 
EU iz leta 1990 niso na voljo. Zato seda -
nje uspešnosti institucij in organov EU 
ni mogoče oceniti v primerjavi z njiho -
vimi dejanskimi emisijami v letu 1990.
32 
Kljub temu je na podlagi nekaterih 
dokazov mogoče domnevati, da so se 
njihove skupne emisije po letu 1990 in 
vsaj do leta 2005 močno povečale16. To 
povečanje je posledica širitve Evrop -
ske unije, vse obsežnejših dejavnosti 
obstoječih ter ustanavljanje novih 
institucij in organov.
33 
Prizadevanja za zmanjševanje emisij 
toplogrednih plinov so se v večjem 
obsegu pričela leta 2006. Preobrat 
trenda se je osredotočal na emisije, ki 
jih povzroča poraba energije v stav -
bah. Količina teh emisij je odvisna od 
skupne ravni porabe energije za ogre -
vanje, hlajenje, razsvetljavo, kuhanje, 
električne in elektronske naprave in 
podatkovna središča17 ter od deleža 
porabljene energije, ki se proizvede 
z majhno količino emisij toplogrednih 
plinov ali brez njih.Uporaba zelene električne 
energije je pripomogla 
k preobratu trenda povečevanja 
emisij, ki jih povzroča poraba 
energije v stavbah …
34 
Institucije in organi EU so leta 2007 
začeli kupovati električno energijo iz 
obnovljivih virov („zelena električna 
energija“18) za del svojih potreb po 
električni energiji, ki jim niso zadostili 
z lastno proizvodnjo. Vse revidirane in -
stitucije in organi EU sedaj za vso svojo 
zunanjo oskrbo z električno energijo 
ali vsaj njen velik del uporabljajo zele -
no električno energijo.
35 
Pri izračunih ogljičnega odtisa se za 
zeleno električno energijo na splošno 
šteje, kot da nima emisij.19 Vpliv zelene 
električne energije na zmanjšanje 
rezultata pri izračunu skupnega odtisa 
je po ocenah približno 20 %, pod 
pogojem, da je vsa električna energija 
pridobljena iz obnovljivih virov in da 
je poročanje o emisijah toplogrednih 
plinov izčrpno. Prehod na zeleno elek-  
trično energijo tako zmanjša skupne 
emisije, razen če je hkraten porast  
skupne porabe energije iz neobnov-  
ljivih virov tako velik, da ga z zeleno 
električno energijo ni mogoče ublažiti. 
Vendar revizija takega scenarija pri 
revidiranih institucijah in organih EU ni 
ugotovila.
18 Opažanja
... vendar je zelena električna 
energija zunanjih dobaviteljev 
kot orodje za zmanjšanje emisij 
toplogrednih plinov omejena
36 
Institucije in organi EU večino zelene 
električne energije, ki jo porabijo, 
naročijo pri zunanjih dobaviteljih, 
v Bruslju in Luxembourgu na podlagi 
medinstitucionalnih pogodb. Vendar 
ima zelena energija, ki jo zagotavljajo 
zunanji dobavitelji, pri zniževanju emi -
sij toplogrednih plinov dve pomembni 
omejitvi: trenutno ni na voljo vsako -
mur, prav tako pa ni orodje za stalno 
izboljševanje energetske učinkovitosti.
37 
Količina zelene električne energije 
na trgu je trenutno omejena. Zato se 
z nakupom zelene električne energije 
svetovne emisije toplogrednih plinov 
zmanjšajo le, če se zaradi takih naku -
pov električna energija, proizvedena 
s fosilnimi gorivi, nadomesti z energijo 
iz novih, dodatnih zmogljivosti za pro-  
izvodnjo električne energije iz obnov-  
ljivih virov. Vendar pa je verjetno, da 
bo zaradi večjega povpraševanja po 
zeleni električni energiji, vsaj dolgo -
ročno, večja tudi ponudba.
38 
Zelena električna energija je enkratni 
ukrep za doseganje hitrega in vidnega 
zmanjšanja emisij, vendar ni orodje za 
stalno izboljševanje. Prehod na zeleno 
električno energijo zagotavlja dodaten 
čas pred uvedbo nadaljnjih ukrepov 
za zmanjševanje skupnih potreb po 
energiji.Na podlagi razpoložljivih 
podatkov o emisijah, ki jih 
povzroča mobilnost, ni mogoče 
ugotoviti jasnega trenda
39 
Zaradi specifične narave institucij in 
organov EU so njihove emisije zaradi 
mobilnosti običajno večje kot pri veči -
ni uprav v državah članicah. Za izčrpen 
izračun emisij, ki jih povzroča mobil -
nost, je treba upoštevati naslednje vire 
emisij:
(a) prevoz med domom in delovnim 
mestom;
(b) poslovna/službena potovanja;
(c) obiskovalce in zunanje udeležence 
sej in konferenc, ki jih organizirajo 
institucije in organi.
40 
Če bi bili ti viri vključeni, bi emisi -
je zaradi mobilnosti dosegale vsaj 
polovico skupnih emisij, o katerih bi 
morale poročati institucije in organi 
EU. Vendar pa je večina razpoložljivih 
podatkov o emisijah, ki jih povzroča 
mobilnost, trenutno manj popolnih 
in zanesljivih od podatkov o porabi 
energije v stavbah. Na primer: podatki 
v zvezi s prevozom uslužbencev med 
domom in delovnim mestom, ki so 
podlaga za izračune, imajo običajno 
visoko stopnjo napake. Le na podlagi 
podatkov Evropskega parlamenta in 
Evropske investicijske banke je bilo 
mogoče oceniti trend v daljšem časov -
nem obdobju, pridobljeni absolutni 
rezultati pa kažejo v različne smeri.
19 Opažanja
20 Upoštevana so bila le 
potovanja, ki jih subvencionira 
Parlament. 
21 Parlament je za leto 2012 
poročal, da so potovanja 
uslužbencev med tremi 
glavnimi lokacijami dosegala 
2,5 % ogljičnega odtisa. 
Potovanja uslužbencev 
v druge kraje (večinoma 
z letalom) so predstavljala 
6,9 % odtisa.
22 Koncept „ekvivalenta polnega 
delovnega časa“ (glej glosar), 
ki ga uporablja Parlament, 
zajema tako poslance in 
uslužbence Parlamenta kot 
tudi obiskovalce.
Manj emisij zaradi potovanj med Brusljem, Luxembourgom in Strasbourgom
Emisije toplogrednih plinov, ki nastanejo zaradi potovanj uslužbencev Evropskega parlamenta med Brusljem, 
Luxembourgom in Strasbourgom, so se v letu 2012 v primerjavi z letom 2006 zmanjšale za 34 %, predvsem 
zato, ker se namesto potovanj z letalom v veliki meri uporabljajo potovanja z vlakom.
Kilometri  
(v milijonih )2006 2012 Razvoj
Z avtomobilom 10,4 9,3 –10 %
Z vlakom 3,0 7,1 + 139 %
Z letalom 4,8 0,5 –90 %
Skupaj 18,1 16,9 –7 %
Vir: Izračuni Sodišča na podlagi podatkov Evropskega parlamenta.
Opomba : Zaradi zaokroževanja se lahko seštevek podrobnih podatkov razlikuje od skupne vsote.Okvir 241 
Absolutne emisije zaradi mobilnosti, 
o katerih je poročal Evropski parla -
ment, so bile v letu 2012 za 20 % večje 
kot v letu 2006. To povečanje je nasta -
lo predvsem zaradi večjih emisij, ki jih 
povzročajo potovanja obiskovalcev20 
Parlamenta v Bruslju in Strasbourgu, 
pa tudi zato, ker je bilo povečanje 
zaradi potovanj uslužbencev izven 
Bruslja, Luxembourga in Strasbourga21 
večje od prihrankov pri potovanjih 
uslužbencev med temi tremi lokacijami 
(glej okvir 2 ). Kljub temu je Parlament 
v relativnem smislu dosegel 3,3-od -
stotno zmanjšanje svojih emisij zaradi 
mobilnosti na ekvivalent polnega 
delovnega časa22.42 
Evropska investicijska banka je poro -
čala, da so bile njene emisije zaradi 
mobilnosti leta 2012 za 6 % manjše kot 
leta 2007. Emisije zaradi mobilnosti na 
osebo so se zmanjšale za 36 %.
20 Opažanja
Kljub pomembnosti so 
osnovna sredstva ter blago in 
storitve kot viri emisij običajno 
spregledani
43 
Blago (kot sta hrana ali pisarniški 
material) ali storitve (kot so čiščenje ali 
priprava in dostava hrane) povzročajo 
emisije, ki se, z izjemo emisij v zvezi 
s papirjem, redko ocenijo. Enako velja 
za emisije, ki nastanejo med proizvod-  
njo trajnega blaga (kot je oprema IT) in 
gradnjo ali prenovo stavb. Le Evropski 
parlament je izračunal celotni vpliv 
osnovnih sredstev, blaga in storitev 
na svoj ogljični odtis. Vpliv je dosegal 
približno 30 % skupne vrednosti ogljič -
nega odtisa, sporočene za leto 2012. 
Pri Sodišču Evropske unije je bil vpliv 
ocenjen na podlagi podatkov za 
leto 2010.
Več kot polovica revidiranih 
institucij in organov EU ni 
določila količinsko oprede -
ljenih ciljev za zmanjševanje 
svojih emisij, le dva pa sta 
imela količinsko opredeljene 
cilje za leto 2020
44 
Po mnenju Sodišča je določitev količin -
sko opredeljenih ciljev pomembna za 
načrtovanje in zagotavljanje trajnost-  
nega okoljskega ravnanja organizacije. 
Obveščanje javnosti o teh ciljih in nji -
hovo uresničevanje sta pomembna za 
verodostojnost prizadevanj za zmanj -
šanje emisij toplogrednih plinov.45 
Leta 2013 več kot polovica revidiranih 
institucij in organov EU ni določila 
količinsko opredeljenih ciljev za zmanj -
ševanje svojih emisij. Drugi so določili 
cilje glede na specifične dejavnosti 
ali vire emisij ali skupne cilje, Evropski 
parlament pa je združil oboje (glej 
tabelo 3 ).
Prednost so imeli kratkoročni 
cilji ...
46 
V večini primerov se uporabljajo 
kratkoročni cilji s časovnim obdobjem 
od enega do treh let. Pri reviziji je bilo 
ugotovljeno, da se takšni kratkoroč -
ni cilji lahko izkažejo kot koristni, če 
omogočajo „hitre uspehe“, na primer 
zmanjšanje emisij zaradi prehoda na 
zeleno električno energijo. Glavno 
tveganje pri kratkoročnih ciljih je, da 
ne zagotavljajo ustreznega časovnega 
obdobja za ukrepe, ki zahtevajo več 
priprave in prinašajo prihranke emi -
sij šele nekaj let po začetni odločitvi 
(zlasti gradbeni projekti). Poleg tega je 
revizija ugotovila, da pri kratkoročnih 
ciljih glede porabe energije v stavbah, 
ki se določajo iz leta v leto, pojavlja 
tveganje za izkrivljanje zaradi podneb -
nih nihanj.
21 Opažanja Tabela 3Količinsko opredeljeni cilji za zmanjševanje emisij toplogrednih plinov
Sektorski cilji
Skupni cilj
Absolutni cilji
Relativni cilji
Kratkoročni cilji (od 
enega do treh let)
Srednjeročni cilj 
(2020)
Dolgoročni cilj  
(2030)
Evropski parlament x x1x
Evropska komisija x x x
Evropska centralna banka x x x x
Odbora (EESO in OR) x x x x
Evropska investicijska banka x x x x
Evropska agencija za okolje x x x
Evropski svet in Svet EU x x x x x x x
Sodišče Evropske unije x x x x x x x
Evropsko računsko sodišče x x x x x x x
Evropska služba za zunanje delovanje x x x x x x x
Urad za usklajevanje na notranjem trgu x x x x x x x
Evropska agencija za varnost v letalstvu x x x x x x x
Evropska agencija za zdravila x x x x x x x
1 Nekateri vmesni cilji za zmanjševanje v zvezi z energijo, papirjem in odpadki za leto 2016 so bili določeni naknadno.
Količinsko opredeljeni  cilji določajo zmanjšanje emisij, ki naj bi se doseglo sčasoma. Obstajajo štiri vrste količinsko opredeljenih ciljev.
 ο Sektorski  cilji se nanašajo na emisije, ki jih povzročajo specifične dejavnosti (npr. emisije zaradi ogrevanja in hlajenja zgradb).
 ο Skupni  cilji se nanašajo na skupne emisije, ki jih povzročijo dejavnosti institucije/organa.
 ο Absolutni cilji določajo zmanjšanje emisij, ki jih povzročajo specifične dejavnosti ali institucija/organ kot celota, v primerjavi s količi -
no ali količinami emisij v izhodiščnem letu.
 ο Relativni  cilji določajo zmanjšanje emisij na osebo ali na kvadratni meter v primerjavi z izhodiščnim letom.Legenda:
 da
x ne
47 
Cilji za zmanjševanje so bili zastavlje -
ni absolutno (zmanjševanje skupnih 
emisij) ali relativno (zmanjšanje emisij 
na osebo ali na kvadratni meter) ali kot 
kombinacija obeh načinov. Določitev 
absolutnih ciljev za zmanjševanje je skladnejša s podnebno politiko EU, 
katere cilj je zmanjšanje skupnih emisij. 
Poleg tega doseganje absolutnih ciljev 
za zmanjševanje pomeni tudi izboljša -
nje relativne uspešnosti, razen če insti -
tucija ali organ zmanjšuje dejavnosti.
22 Opažanja
... če so cilji za leto 2020 
določeni, pa so relativni
48 
Cilje za leto 2020 sta določila Evropski 
parlament in Evropska investicijska 
banka, o njih pa poročata kot o relativ -
nih ciljih.49 
Parlament je v svoji okoljski izjavi kot 
cilj za zmanjšanje emisij na ekvivalent 
polnega delovnega časa med leto -
ma 2006 in 2020 določil 30 %. Tabela 4  
prikazuje primerjavo absolutnih in 
relativnih emisij na ekvivalent polnega 
delovnega časa23 v letih 200624 in 2012.23 Neto emisije (za zeleno 
električno energijo se šteje, 
kot da nima emisij). Koncept 
„ekvivalenta polnega 
delovnega časa“ (glej glosar), 
ki ga uporablja Parlament, 
zajema tako poslance in 
uslužbence Parlamenta kot 
tudi obiskovalce.
24 Leto 2006 je prvo, za katerega 
je Parlament poročal o svojem 
ogljičnem odtisu.
25 Neto emisije (za zeleno 
električno energijo se šteje, 
kot da nima emisij). Opozoriti 
je treba, da podatkov 
o emisijah Evropske 
investicijske banke ni mogoče 
primerjati s podatki o emisijah 
Parlamenta, saj sta njuna 
temeljna metodološka 
koncepta različna. Absolutno in relativno zmanjšanje emisij toplogrednih 
plinov Parlamenta
2006 2012 Zmanjšanje
Skupne emisije v tonah ekvivalen -
tov ogljikovega dioksida100 138 91 893 –8,2 %
Emisije na ekvivalent polnega 
delovnega časa9,37 6,89 –26,4 %
Vir: Okoljska izjava Evropskega parlamenta 2013. Tabela 4 Tabela 550 
V poročilu o ogljičnem odtisu Evrop -
ske investicijske banke za leto 2012 se 
za spremljanje dosežkov in poroča -
nje o njih v primerjavi z izhodiščnim 
letom 2007 uporablja cilj za zmanj -
šanje ogljičnega odtisa na osebo 
za vsaj 20 % do leta 2020. Tabela 5  
prikazuje primerjavo absolutnih emisij 
in relativnih emisij na zaposlenega 
v letih 2007 in 2012.25
Absolutno in relativno zmanjšanje emisij toplogrednih 
plinov Evropske investicijske banke
2007 2012 Zmanjšanje
Skupne emisije v tonah CO2e 17 932 16 441 –8,3 %
Emisije na uslužbenca 11,9 7, 5 –37, 0  %
Vir: Poročilo o ogljičnem odtisu Evropske investicijske banke za leto 2012.
23 Opažanja
Dolgoročni cilji po letu 2020 
niso bili določeni
51 
Institucije in organi EU niso določili 
dolgoročnih ciljev po letu 2020. Pred-  
log Komisije iz januarja 2014 o zave -
zujočem cilju EU za zmanjšanje emisij 
toplogrednih plinov do leta 2030 
(glej odstavek 4) daje institucijam in 
organom EU priložnost za oblikovanje 
in izvajanje enotnega dolgoročnega 
pristopa.
Izravnava zaradi kompenza -
cije preostalih emisij se upo -
rablja v omejenem obsegu, 
institucije in organi EU pa 
nimajo enotnega pristopa
52 
Ogljična izravnava26 je mehanizem, 
s katerim organizacije kompenzirajo 
svoje emisije toplogrednih plinov ali 
njihov del tako, da plačajo za enako -
vreden prihranek ogljikovega dioksida 
nekje drugje na svetu, npr. prihranek 
emisij dosežen z vetrnimi elektrarnami, 
ki so nadomestile termoelektrarne na 
premog. Kakovost izravnave je treba 
preveriti v okviru priznane sheme, 
da se zagotovi, da je bilo zmanjšanje 
emisij dodatno (tj. da se izključijo 
zmanjšanja, ki bi se zgodila v vsakem 
primeru), trajno in ni bilo šteto dvakrat, 
ter da se prepreči selitev virov oglji -
kovega dioksida. Če se izravnajo vse 
emisije, katerim se ni mogoče izogniti, 
se lahko dejavnost šteje kot „ogljično 
nevtralna“.2753 
Institucije in organi EU ogljične izrav -
nave niso dolžni uporabljati. Kljub 
temu so jo nekateri institucije in organi 
začeli uporabljati, čeravno pogosto 
v omejenem obsegu. Pri reviziji je 
bilo ugotovljeno, da so se cene, ki so 
jih plačali za izravnavo, gibale med 
3,45 EUR in 24,5 EUR na tono ekvi -
valentov ogljikovega dioksida, in so 
bile tako veliko manjše od najvišjega 
stroška 40 EUR (cene iz leta 2007), ki 
sta ga določila Evropski parlament in 
Svet v direktivi o čistih vozilih28.
Manjši del institucij in organov 
EU uporablja izravnavo na 
prostovoljni osnovi
54 
Prva je izravnavo uporabljala Evropska 
agencija za okolje. Leta 2006 je uvedla 
sistem izravnave v zvezi s poslovnimi 
potovanji. Potovalna agencija Evrop -
ske agencije za okolje izračuna na -
stale emisije, izravnava pa se uporabi 
za podporo projektom energetske 
učinkovitosti v Afriki z oznako „Gold 
Standard“29. Skupni stroški izravna -
ve v letu 2012 so za 745 ton po ceni 
15,15 EUR na tono znašali 11 286 EUR. 
Poleg tega je bila julija 2013 sprejeta 
odločitev za izravnavo emisij zaradi 
ogrevanja za leto 2010, 2011 in 2012 
v skupni višini 2 420 EUR po ceni 
10 EUR na tono za projekt vetrne elek -
trarne v Turčiji.26 Ogljične izravnave ne gre 
zamenjevati s sistemom 
Evropske unije za trgovanje 
z emisijami (EU ETS), ki je 
obvezen sistem omejevanja 
emisij toplogrednih plinov  
in trgovanja z njimi v obliki 
emisijskih kuponov pri 
energetsko intenzivnih 
dejavnostih. Glej 
Direktivo 2003/87/ES 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 13. oktobra 2003 
o vzpostavitvi sistema za 
trgovanje s pravicami do 
emisije toplogrednih plinov 
v Skupnosti in o spremembi 
Direktive Sveta 96/61/ES 
(UL L 275, 25.10.2003, str. 32).
27 Glej opredelitev Ministrstva 
Združenega kraljestva za 
energetiko in podnebne 
spremembe na strani 11 druge 
verzije navodil za izravnavo 
emisij ogljikovega dioksida  
za javni sektor iz leta 2011. 
Ogljično nevtralen pomeni, da 
so po preglednem procesu 
izračunavanja emisij, 
zmanjševanja teh emisij in 
izravnavi preostalih emisij 
neto emisije ogljikovega 
dioksida enake nič.
28 Glej Prilogo (tabela 2) 
k Direktivi 2009/33/ES 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 23. aprila 2009 
o spodbujanju čistih in 
energetsko učinkovitih vozil  
za cestni prevoz (UL L 120, 
15.5.2009, str. 5). 
29 „Gold Standard“, ki ga je leta 
2003 vzpostavila skupina 
nevladnih organizacij,  
je razširjen standard za 
prostovoljno certificiranje 
projektov ogljične izravnave. 
24 Opažanja
55 
Urad za usklajevanje na notranjem 
trgu izravnavo uporablja od leta 2010, 
da bi postopoma postal ogljično nev -
tralen, ob upoštevanju tega, da se bo 
obseg poročanja o njegovih emisijah 
ogljikovega dioksida v prihodnjih letih 
povečal. Izravnava za 2 145 ton emisij, 
navedenih v poročilu za leto 2012, je 
znašala 52 549 EUR ali 24,5 EUR na 
tono in je bila namenjena podpori za 
projekt spodbujanja uporabe varčnih 
peči na les v Nigeriji.
56 
Evropski parlament je sistem ogljične 
izravnave prvič uporabil leta 2012. 
Predsedstvo Parlamenta se je odločilo, 
da bo izravnavo uporabilo za določe -
ne kategorije emisij (zlasti tiste, ki se 
nanašajo na porabo energije v stavbah 
in službena potovanja uradnikov), ki so 
predstavljale približno 27 % ogljičnega 
odtisa Parlamenta, navedenega v po -
ročilu za leto 2011. Zaradi padca cen na 
trgu dobropisov za ogljično izravnavo 
je Parlament namesto prvotno napo -
vedane cene 705 000 EUR dejansko 
plačal 89 558 EUR30 (3,45 EUR na tono) 
za projekt energetske učinkovitosti 
v tovarni jekla na Kitajskem, ki je skla -
den s standardom za kakovost „Gold 
Standard“31.
57 
Evropska centralna banka je izravna -
vo uporabila za poslovna potovanja 
z vlakom. S količino 30,9 tone ekviva -
lentov ogljikovega dioksida je zajela le 
majhen delež emisij, ki jih povzročijo 
službena potovanja. Smernice ECB 
za trajnostno naročanje32 iz decem -
bra 2012 za javno naročanje storitev 
v zvezi z mednarodnimi poslovnimi 
potovanji priporočajo zahtevo, da 
mora izbrani ponudnik kompenzira -
ti 100 % emisij toplogrednih plinov, 
ki nastanejo zaradi uradnih potovanj. 
V smernicah je predlagano, naj projekti 
v zvezi z ogljično izravnavo izpolnju -
jejo merila dodatnosti in trajnosti, naj se prepreči selitev virov ogljikovega 
dioksida in dvojno štetje, izravnavo 
pa naj preveri neodvisna tretja ose -
ba. Do revizije priporočilo še ni bilo 
upoštevano.
Dva organa EU sta se odločila 
za uporabo izravnave, vendar 
sta izvedbo odložila ali začasno 
prekinila
58 
Leta 2007 je upravni odbor Evropske 
investicijske banke podprl načelo 
ogljične nevtralnosti in sklenil, da bo 
najprej sprejel ustrezne ukrepe za 
zmanjšanje svojih emisij, preostale 
emisije pa bo izravnal z ogljičnimi 
dobropisi visoke kakovosti. Kljub temu 
se do revizije sklep še ni začel izvajati. 
EIB je sklenila, da ga bo začela izva -
jati leta 2014 z izravnavo preostalega 
ogljičnega odtisa za leto 2013.
59 
Evropska agencija za varnost v letal -
stvu (EASA) je leta 2008 sklenila okvir -
no pogodbo za zagotavljanje storitev 
ogljične izravnave, da bi izravnala 
emisije, ki jih povzročajo potovanja 
z letalom. Po navedbah EASA je bila 
pogodba po napovedanem zmanjša -
nju proračuna za potovanja leta 2010 
začasno prekinjena. Leta 2012 je EASA 
uporabljala izravnavo za poslovna 
potovanja z vlakom.30 To je bilo manj kot 10 % 
zneska, ki je bil v skladu 
s členom 239 proračuna 
Parlamenta na razpolago za 
odhodke v zvezi z ogljično 
izravnavo (950 000 EUR). 
Vendar pa preostali znesek iz 
člena 239 ni bil uporabljen za 
nakup dodatnih dobropisov 
za izravnavo. 
31 Zahteve glede držav porekla 
dobropisov za izravnavo 
v tehničnih specifikacijah sicer 
niso določene, vendar je 
zunanji svetovalec Parlamenta 
priporočil, da se prednost 
nameni državam članicam EU 
ali najmanj razvitim državam.
32 Glej tudi odstavek 88.
25 Opažanja
Komisija ne uporablja izravnave
60 
Na spletni strani Komisije33 komisarka 
za podnebne ukrepe državljanom EU 
predlaga, da razmislijo o prostovoljni 
uporabi izravnave v zvezi z letalskimi 
poleti (glej okvir 3 ).
61 
Kljub temu Komisija, tako kot večina 
institucij in organov EU, trenutno 
ne izravnava svojih emisij, niti tistih, 
ki jih povzročajo letalska potovanja 
njenih članov in uslužbencev. Vodilni 
v institucijah in organih, ki trenutno 
ne izravnavajo svojih emisij, navajajo 
različne argumente, ki jih je mogoče 
povzeti tako:
(a) izravnava se ne obravnava kot 
dopolnilo k zmanjševanju lastnih 
emisij, temveč kot alternativna 
možnost, ki je manj verodostojna 
od prizadevanj za zmanjševanje 
lastnih emisij. Zato je treba vsa 
razpoložljiva odobrena proračun -
ska sredstva vlagati v ukrepe za 
energetsko učinkovitost;(b) izravnava se obravnava kot preu -
ranjena, dokler niso izčrpane vse 
druge možnosti za odpravo ali 
zmanjšanje obstoječih emisij;
(c) politika za doseganje ogljične 
nevtralnosti s pomočjo izravnave 
bi zahtevala ustrezen pravni in fi -
nančni okvir, ki bi bil skupen vsem 
institucijam in organom EU;
(d) kakovost ogljične izravnave ni ved-  
no zagotovljena v zadostni meri.
Po mnenju Sodišča bi se ta vprašanja 
lahko ustrezno obravnavala, če bi se 
visokokakovostna izravnava uporab-  
ljala kot dopolnilo k ukrepom za 
zmanjševanje emisij (in ne kot njihovo 
nadomestilo).33 Ways you can fight climate 
change , januar 2014 (http://
ec.europa.eu/clima/citizens/
tips/tips_04_en.htm).
Evropska komisarka za podnebne ukrepe za lete, ki se jim ni mogoče izogniti,  
predlaga razmislek o uporabi izravnave
Letalski poleti so najhitreje rastoč vir emisij ogljikovega dioksida na svetu. Če letite, razmislite o izravnavi svo -
jih ogljičnih emisij. Nekatere organizacije izračunajo emisije, ki ste jih povzročili, denar pa investirajo v energi -
jo iz obnovljivih virov.Okvir 3
26 Opažanja
Institucije in organi EU 
orodij za okoljsko ravna -
nje, ki jih spodbuja Komi -
sija, ne izkoriščajo v celoti
Napredek pri uvajanju sis -
tema za okoljsko ravnanje in 
presojo (EMAS) je počasen
62 
Komisija podpira spodbujanje evrop -
skega sistema za okoljsko ravnanje in 
presojo v državah članicah. Cilj sistema 
EMAS je stalno izboljševanje okoljske 
uspešnosti organizacij s sistematičnim 
in rednim vrednotenjem upravljanja 
vseh okoljskih vidikov njihovih dejav -
nosti, ne le upravljanja na področju 
emisij toplogrednih plinov. Skladnost 
organizacije z določbami uredbe o sis -
temu EMAS morajo preveriti akrediti -
rani zunanji okoljski preveritelji pred 
njeno registracijo pri pristojnih organih 
v državah članicah, nato pa redno pred 
obnovo registracije.34 Po navedbah 
Komisije je sistem EMAS najverodo -
stojnejše in najzanesljivejše orodje za 
okoljsko ravnanje na trgu.35 Pridružijo 
se mu lahko tudi organizacije izven EU.63 
Sodelovanje v sistemu EMAS je prosto -
voljno, sodelujoči pa „lahko pridobijo 
dodano vrednost v smislu predpisane -
ga nadzora, prihrankov pri stroških in 
podobe v javnosti, če lahko dokažejo 
izboljšavo svoje okoljske uspešnosti“36. 
Uredba o EMAS omogoča, da sodelujo -
či registrirajo samo dele organizacije.
Javne uprave se lahko v sistem 
EMAS registrirajo od leta 2001, 
junija 2014 pa je bilo v sistemu 
registriranih sedem revidiranih 
institucij in organov EU
64 
Prva uredba o EMAS, sprejeta 
leta 1993, je obravnavala le podje -
tja v industrijskih sektorjih. Po prvi 
spremembi uredbe o EMAS leta 2001 
(EMAS II) je postal sistem dostopen 
vsem gospodarskim sektorjem, vključ -
no z javnimi in zasebnimi storitvami. 
Institucije EU so bile pozvane, naj si 
prizadevajo za „sprejetje načel, določe -
nih v tej uredbi“37. Z drugo spremembo 
(EMAS III), ki je bila sprejeta leta 2009, 
je sistem postal privlačnejši za majhne 
organizacije, vključno z javnimi organi, 
ki zaposlujejo manj kot 250 oseb.34 Januarja 2014 je bilo v sistemu 
EMAS registriranih več kot 
4 500 organizacij in približno 
7 800 krajev.
35 Glej brošuro „EMAS and 
ISO 14001: complementarities 
and differences“ (http://
ec.europa.eu/environment/
emas/pdf/factsheet/
EMASiso14001_high.pdf).
36 Glej uvodno izjavo 8 Uredbe 
(ES) št. 1221/2009 Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 
25. novembra 2009 
o prostovoljnem sodelovanju 
organizacij v Sistemu 
Skupnosti za okoljsko ravnanje 
in presojo (EMAS), razveljavitvi 
Uredbe (ES) št. 761/2001 ter 
odločb Komisije 2001/681/ES 
in 2006/193/ES (UL L 342, 
22.12.2009, str. 1).
37 Glej uvodno izjavo 21 Uredbe 
(ES) št. 761/2001 Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 
19. marca 2001 
o prostovoljnem sodelovanju 
organizacij v Sistemu 
Skupnosti za okoljsko ravnanje 
in presojo (EMAS) (UL L 114, 
24.4.2001, str. 1).
27 Opažanja
65 
Junija 2014 je bilo v sistemu EMAS re -
gistriranih sedem revidiranih institucij 
in organov EU, pet pa se jih je na to pri -
pravljalo. Tabela 6  prikazuje pregled 
stanja.66 
Trije organi ali institucije EU, ki imajo 
certifikat EMAS, so izkoristili možnost 
za delno registracijo svojih lokacij ali 
stavb. Te omejitve obsega so v večini 
primerov začasne in se nanašajo na 
stavbe, ki še niso skladne s sistemom 
EMAS, ali na primere, ko se v prihod-  
njih letih načrtuje izpraznitev.
Registracija v evropskem sistemu za okoljsko ravnanje in presojo
Institucija/organRegistracija ali načrtovana registracija 
v sistemu EMASZajeta površina stavb v letu 2013
Evropska agencija za okolje od leta 2005 100 %
Evropska komisija od leta 2005 Bruselj  85 %
Luxembourg  31 %
Petten (JRC) 100 %
druge lokacije JRC   0 %
Urad za publikacije (Luxembourg)   0 %
Grange   0 %
izvajalske agencije   0 %
predstavništva v državah članicah   0 %
skupna zajeta površina 57 %
Evropski parlament od leta 2007tri glavne lokacije 85 %
pisarne v državah članicah 0 %
Urad za usklajevanje na notranjem trgu od leta 200877 %  
(ena od najetih stavb ni zajeta)
Evropska centralna banka od leta 2010100 % (z izjemo prostora  
v zunanjem podatkovnem središču)
Evropski ekonomsko-socialni odbor od leta 2011100 % vseh petih stavb, ki jih zasedata v celoti
0 % stavbe, ki jo delita s Komisijo Odbor regij Evropske unije
Evropski svet v pripravi, registracija načrtovana za leto 2015 n. r.Svet Evropske unije
Evropska agencija za zdravila v pripravi, registracija načrtovana za leto 2015 n. r.
Sodišče Evropske unije v pripravi, registracija načrtovana za leto 2016 n. r.
Evropsko računsko sodišče v pripravi, registracija načrtovana za leto 2016 n. r.
Evropska investicijska bankapriprava na sistem okoljskega ravnanja,
odločitev za uvedbo sistema EMAS še ni bila  
sprejeta (alternativna možnost je ISO 14001)n. r.
Evropska agencija za varnost v letalstvu odločitev o pripravah na EMAS še ni bila sprejeta n. r.
Evropska služba za zunanje delovanje odločitev o pripravah na EMAS še ni bila sprejeta n. r.Tabela 6
28 Opažanja
Sedanji obseg sistema EMAS 
v Komisiji je zelo omejen
67 
Sedanje omejitve obsega sistema 
EMAS v Komisiji so pomembnejše kot 
v drugih institucijah in organih. Delni 
razlog za to je velikost Komisije, zlasti 
njene številne lokacije v več državah 
članicah ter veliko število stavb, ki jih 
je treba zajeti v sistem. Vendar pa so 
zamude tudi posledica počasnega pro -
cesa odločanja in majhne pomemb -
nosti glede na razpoložljive kadrovske 
vire.
68 
Zatem ko je bil leta 2005 uspešno za -
ključen pilotni projekt EMAS za nekate -
re oddelke, ki je zajemal osem stavb 
v Bruslju, se je Komisija šele septem -
bra 2009 odločila registracijo v EMAS 
razširiti na vse svoje dejavnosti in 
stavbe v Bruslju in Luxembourgu. Rok 
za izpolnitev tega cilja ni bil določen.
69 
Leta 2010 je pet lokacij Skupnega raz -
iskovalnega središča za svoje sisteme 
okoljskega ravnanja prejelo certifikat 
ISO 14001. Vendar pa priložnosti, da 
bi se hkrati registrirali v sistem EMAS, 
niso izkoristili.3870 
Novembra 2013 se je Komisija odločila, 
da bo sistem EMAS sčasoma uporablja -
la za vse svoje dejavnosti in lokacije 
v Evropski uniji.39 Dodatna registra -
cija dejavnosti in objektov Skupnega 
raziskovalnega središča ter Urada za 
prehrano in veterinarstvo v Grangeu 
v sistem EMAS je v sklepu izrecno ome -
njena. Vendar sklep ne omenja izvajal -
skih agencij in predstavništev Komisije 
v državah članicah (več kot 35 stavb 
s skupno površino okoli 38 000 kvadra -
tnih metrov). Uporaba sistema v pred -
stavništvih bi pomenila priložnost za 
dejavno spodbujanje sistema EMAS 
v državah članicah in služila kot dokaz, 
da je sistem lahko koristen tudi za 
majhne organizacije40.
71 
Podobno velja za delegacije EU (v več 
kot 140 državah, s skupno površino 
okoli 250 000 kvadratnih metrov), ki jih 
zdaj upravlja Evropska služba za zuna -
nje delovanje. ESZD se še ni zavezala 
k sprejetju sistema EMAS.38 EMAS zajema vse zahteve 
standarda ISO 14001 in jih 
hkrati presega. Potrditev in 
izdaja certifikata za oba 
sistema je možna v enem 
koraku. Pri hkratni certifikaciji 
tako nastanejo le omejeni 
dodatni stroški ali pa dodatnih 
stroškov sploh ni.
39 Sklep C(2013) 7708 final z dne 
18. novembra 2013 o tem, 
kako službe Komisije 
uporabljajo sistem Skupnosti 
za okoljsko ravnanje in presojo 
(EMAS).
40 Komisija je objavila „Zbirko 
orodij EMAS za majhne 
organizacije“ in spodbuja 
standardizirano metodologijo, 
imenovano „EMAS Easy“.
29 Opažanja
EMAS povzroča stroške, 
a prinaša okoljske izboljšave  
in finančne prihranke
72 
Pri reviziji je bilo ugotovljeno, da so 
stroški izvajanja sistema EMAS znašali 
od 50 000 EUR do 1 milijon EUR na 
leto, odvisno od velikosti institucije 
ali organa EU in ravni ambicioznosti 
glede učinkovitosti sistema. Ta ocena 
vključuje odhodke za uslužbence in 
odhodke, povezane s preverjanjem in 
službami za notranjo revizijo, ne pa 
tudi naložb v zvezi s sistemom EMAS.
73 
Z uvedbo sistema EMAS običajno 
nastanejo izboljšanja uspešnosti, ki se 
pojavijo med pripravljalno fazo za prvo 
registracijo v sistem EMAS. V letu 2012 
so na primer tako Evropska centralna 
banka (registrirana v sistemu EMAS 
od leta 2010) kot odbora (registrirana 
v sistemu EMAS od leta 2011) poročali 
o zmanjšanju porabe električne energi -
je na osebo za okoli 20 % v primerjavi 
z letom 2008, stalno zmanjševanje 
pa naj bi se v obeh primerih začelo 
leta 2009.
74 
Takšni prihranki nimajo pozitivne -
ga vpliva le na okolje, ampak tudi 
na finančno področje. V splošnem 
institucije in organi EU, ki so uvedli 
sistem EMAS, posebej ne spremljajo 
finančnih prihrankov, ki jih sistem 
prinaša. Vendar pa ima sistem EMAS 
takojšen pozitiven finančni vpliv, kadar 
se prihranki pri porabi energije in 
drugih virov dosežejo brez predhodnih 
naložb, zlasti z boljšim upravljanjem 
stavb (npr. prilagoditev obdobij ogre -
vanja in povprečne temperature) ali 
s spremembami vedenja uslužbencev 
(npr. ugašanje elektronskih naprav 
pred odhodom iz pisarne).75 
Kadar so za izboljšanje uspešnosti 
potrebne naložbe, traja dlje, da se 
pojavijo finančni prihranki. Urad za 
usklajevanje na notranjem trgu je na 
primer finančni vpliv svojih naložb 
v zvezi s sistemom EMAS, namenjenih 
povečanju energetske učinkovitosti 
njegove stavbe (sončni kolektorji, 
notranja prenova, hladilna naprava), 
v obdobju 2010–2012 ocenil na oko -
li 2,5 milijona EUR. Po navedbah Urada 
je na podlagi pričakovanih prihrankov 
pri stroških energije mogoče sklepa -
ti, da je vračilna doba naložbe okoli 
sedem let.
76 
Komisija je izračunala, da znašajo bruto 
prihranki, ki so bili zaradi ukrepov 
EMAS za zmanjšanje porabe energi -
je in vode v njenih stavbah v Bruslju 
doseženi v letu 2012, okoli 7 milijo -
nov EUR.41 Leta 2012 je bila skupna 
poraba energije v stavbah42 Komisije 
v Bruslju približno 15 % manjša kot 
leta 2005.
V skladu s sedanjimi pravili 
je zeleno javno naročanje 
možnost in ne obveznost, 
sistematično pa ga uporab-  
ljajo le nekatere institucije in 
organi
77 
V sporočilu Komisije „Javna naročila za 
boljše okolje“43 je zeleno javno naroča -
nje opredeljeno kot postopek, v skladu 
s katerim javni organi naročajo blago, 
storitve in gradbena dela z manjšim 
vplivom na okolje v celotnem življenj -
skem ciklu, kot ga imajo blago, stori -
tve in gradbena dela z isto primarno 
funkcijo, ki bi jih naročili sicer.41 Pri uporabljeni metodologiji je 
bilo izhodiščno leto 2005. Na 
podlagi kazalnika porabe 
energije za leto 2005 (kWh/m²)
in dejanskih površin 
v letu 2012 je bila izračunana 
„virtualna poraba“ v letu 2012 
(brez izvedbe ukrepov EMAS 
za varčevanje z energijo in 
vodo). Virtualna in dejanska 
poraba v letu 2012 sta bili 
primerjani med seboj. Stroški 
virtualne porabe po cenah iz 
leta 2012 so se nato primerjali 
z dejanskimi/realnimi stroški 
v letu 2012, da se je izračunal 
znesek doseženih finančnih 
prihrankov. 
42 Podatki se nanašajo na stavbe, 
ki jih zaseda Komisija in so 
v posameznem letu zajete 
v nepremičninski portfelj. 
V izračun niso bile zajete 
izvajalske agencije.  
43 COM(2008) 400 final z dne 
16. julija 2008.
30 Opažanja
78 
Trenutno veljavna pravila na podro -
čju javnega naročanja v institucijah 
in organih EU, razen ene izjeme44, ne 
določajo obveznosti naročanja bla -
ga, storitev in del z manjšim vplivom 
na okolje. Zeleno javno naročanje se 
obravnava kot možnost in ni obvezno.
79 
Finančna uredba EU ne omenja upo -
rabe zelenega javnega naročanja.45 
Njena pravila uporabe46 dovoljujejo 
upoštevanje okoljskih vidikov pri 
javnem naročanju in določajo pravila 
o tem, kako ravnati, kadar se ti vidiki 
uporabijo v tehničnih specifikacijah, 
kot merilo za izbor ali oddajo ali v kla -
vzulah o dobri izvedbi del. Določbe 
pravil uporabe so usklajene z nekdanjo 
direktivo EU o javnem naročanju47.
80 
Vendar pa v pravila uporabe niso bile 
vključene določbe direktive o spodbu -
janju čistih in energetsko učinkovitih 
vozil za cestni prevoz48, ki določajo, da 
morajo javni organi upoštevati ener -
getske in okoljske vplive v življenjski 
dobi. Enako velja za direktivo o ener -
getskem označevanju49, ki je določala, da si morajo naročniki prizadevati 
nabaviti samo izdelke, ki izpolnjujejo 
naslednji merili: razpolagajo z najviš -
jimi ravnmi zmogljivosti in pripadajo 
najvišjemu razredu energetske učin -
kovitosti50. Tudi ustrezne določbe 
direktive o energetski učinkovitosti51 
v pravilih uporabe finančne uredbe še 
niso bile upoštevane. Zato so pravne 
obveznosti v zvezi z zelenim javnim 
naročanjem, ki sedaj veljajo za vse 
institucije in organe EU, manj stroge 
od tistih, ki se uporabljajo za organe 
držav članic.
Komisija spodbuja zeleno 
javno naročanje na prostovoljni 
osnovi
81 
Priročnik Komisije o javnih naročilih52, 
ki ga je izdal Generalni direktorat Ko -
misije za proračun, in njena okrožnica 
o vključitvi okoljskih vidikov v javna 
naročila, ki jih oddajo institucije EU,53 
napotita bralca na neobvezna pripo -
ročila v zvezi z zelenim javnim naro -
čanjem54 in zbirko orodij za usposa -
bljanje na področju zelenega javnega 
naročanja, ki jih je objavil Generalni 
direktorat Komisije za okolje (v nadalj -
njem besedilu: GD za okolje).44 Trenutno je zeleno naročanje 
v institucijah EU obvezno le na 
enem področju: energetsko 
učinkovita pisarniška oprema 
z oznako programa „Energy 
Star“. Člen 6 Uredbe (ES) 
št. 106/2008 Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 
15. januarja 2008 o programu 
Unije za označevanje 
energetske učinkovitosti 
pisarniške opreme (UL L 39, 
13.2.2008, str. 1).
45 Finančna uredba prav tako ne 
omenja splošnih pojmov, kot 
so „okolje“, „trajnostni razvoj“ 
ali „trajnost“.
46 Delegirana uredba Komisije 
(EU) št. 1268/2012 z dne 
29. oktobra 2012 o pravilih 
uporabe Uredbe (EU, Euratom) 
št. 966/2012 Evropskega 
parlamenta in Sveta 
o finančnih pravilih, ki se 
uporabljajo za splošni 
proračun Unije (UL L 362, 
31.12.2002, str. 1).
47 Direktiva 2004/18/ES 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 31. marca 2004 
o usklajevanju postopkov za 
oddajo javnih naročil gradenj, 
blaga in storitev (UL L 134, 
30.4.2004, str. 114).
48 Direktiva 2009/33/ES.
49 Direktiva 2010/30/EU 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 19. maja 2010 
o navajanju porabe energije in 
drugih virov izdelkov, 
povezanih z energijo, 
s pomočjo nalepk in standardi -
ziranih podatkov o izdelku  
(UL L 153, 18.6.2010, str. 1).
50 Glej člen 9 Direktive 2010/30/EU.
51 Direktiva 2012/27/EU 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 25. oktobra 2012 
o energetski učinkovitosti, 
spremembi direktiv 
2009/125/ES in 2010/30/EU ter 
razveljavitvi direktiv 2004/8/ES 
in 2006/32/ES (UL L 315, 
14.11.2012, str. 1).
52 Različica iz aprila 2013.
53 Maj 2007, posodobljeno 
januarja 2013.
54 Evropska komisija, Kupujte 
zeleno! Priročnik o zelenih 
javnih naročilih, druga izdaja, 
2011. „Okvirni dokument služb 
Komisije“, ki „ga na noben način 
ni mogoče obravnavati kot 
zavezujočega za to institucijo“. 
31 Opažanja
82 
V zbirki orodij za usposabljanje na 
področju zelenega javnega naročanja 
so predlagane zahteve, ki se lahko 
vključijo v tehnične specifikacije, 
merila za izbor in/ali oddajo naročil 
in klavzule o dobri izvedbi del, ki so 
opredeljene v razpisni dokumentaciji. 
Ob začetku revizije so merila za zeleno 
javno naročanje, predlagana v zbirki 
orodij, zajemala 19 skupin proizvo -
dov/storitev.55 Za vsako od teh skupin 
proizvodov/storitev sta predlagani dve 
vrsti meril za zeleno javno naročanje. 
GD za okolje navaja:
(a) osnovna merila so merila, ki jih 
lahko uporablja kateri koli naročnik 
in ki obravnavajo ključne okoljske 
vplive. Oblikovana so za uporabo 
s čim manjšimi dodatnimi pre -
verjanji ali povečanji stroškov, da 
se omogoči enostavna uporaba 
zelenega javnega naročanja;
(b) dodatna merila so namenjena 
tistim, ki bi radi kupili najboljše 
okolju prijazne izdelke, ki so na 
voljo na trgu. Ti lahko v primerjavi 
z drugimi izdelki z isto funkcional -
nostjo zahtevajo dodatna prever -
janja in/ali povzročijo povečanje 
stroškov.Večina institucij in organov 
je uporabljala zeleno javno 
naročanje, a le malo na 
sistematičen način
83 
Revizija je pokazala, da sta Evropska 
agencija za okolje in Evropska cen -
tralna banka56 z notranjimi navodili in 
sistematičnim spremljanjem dosegli, 
da je zeleno javno naročanje v vseh 
ustreznih primerih dejansko obvezno. 
V Odboru regij in Evropskem ekonom -
sko-socialnem odboru je obvezno 
zeleno javno naročanje veljalo le za 
povabila k oddaji ponudb njunih skup-  
nih služb. Evropska služba za zunanje 
delovanje je Sodišče obvestila, da zele -
nega javnega naročanja še ni izvajala. 
Vsi ostali so zeleno javno naročanje 
uporabljali, vendar ne sistematično.
84 
Pri reviziji je Sodišče ocenilo razpisno 
dokumentacijo 160 postopkov oddaje 
javnih naročil v institucijah in organih 
EU, primernih za zeleno javno naroča -
nje, da bi ugotovilo, ali je bila v doku -
mentacijo, ki se nanaša na povabila 
k oddaji ponudb, vključena zbirka 
orodij za usposabljanje na področju 
zelenega javnega naročanja ali druga 
zelena merila. Večina teh postopkov 
se je začela in/ali končala v letu 2012. 
V tabeli 7  so povzeti rezultati, podrob -
nosti o revizijskem pristopu so navede -
ne v  Prilogi .55 1. Kopirni in grafični papir; 
2. čistila in storitve čiščenja; 
3. pisarniška oprema IT; 
4. gradbeništvo; 5. prometni 
sektor; 6. pohištvo; 
7. električna energija; 8. živila 
in gostinske storitve; 
9. tekstilni izdelki; 10. vrtnarski 
proizvodi in storitve; 11. okna, 
steklena vrata in strešna okna; 
12. toplotna izolacija; 13. trde 
talne obloge; 14. stenske 
plošče; 15. soproizvodnja 
toplote in električne energije 
(SPTE); 16. gradnja cest in 
prometni znaki; 17. cestna 
razsvetljava in prometni 
signali; 18. mobilni telefoni; 
19. razsvetljava v notranjih 
prostorih.
56 Pri ECB je bilo še prezgodaj za 
oceno, ali so se navodila 
izpolnjevala v celoti, vendar je 
bilo jasno, da je bil dosežen 
napredek. 
32 Opažanja
85 
Več kot polovica postopkov je bila oce -
njena kot „nezeleni“ ali le „nekoliko ze -
leni“ iz enega od naslednjih razlogov:
(a) razpisna dokumentacija ni vse -
bovala okoljskih meril ali pa je 
vsebovala samo obvezo, da mora 
ponudnik upoštevati veljavno 
okoljsko zakonodajo (nezeleni);
(b) osnovna merila, ki jih priporoča 
zbirka orodij za usposabljanje na 
področju zelenega javnega naroča -
nja, niso bila uporabljena (nezele -
ni) ali pa so bila uporabljena zgolj 
v omejenem obsegu (nekoliko 
zeleni);
(c) okoljska merila za oddajo naročila 
so imela majhno relativno težo 
pri ponderiranju, zato je bil njihov 
vpliv na izid postopka, če niso bila 
povezana z okoljskimi zahtevami, 
vključenimi v tehnične specifikaci -
je ali merila za izbor, malo verjeten 
(nekoliko zeleni).Merila Komisije za zeleno 
javno naročanje ne zajemajo 
vseh pomembnih področjih 
javnega naročanja, osnovna 
merila pa so ponekod premalo 
ambiciozna
86 
Komisija je od leta 2008 objavila  
22 sklopov meril za zeleno javno naro -
čanje. Vendar pa številna pomembna 
področja javnega naročanja še niso 
zajeta. Delovni program za zeleno 
javno naročanje za leto 2014 GD za 
okolje57 ne vključuje navodil v zvezi 
z zbirko orodij za naslednja področja: 
podatkovna središča58, vzdrževanje in 
popravila stavb in poslovna potovanja 
(npr. zeleni hoteli, letališča, avtomobil -
ski lizing). Obstoječa merila za kopirni 
in grafični papir ne vključujejo meril za 
tiskarske storitve.57 Delovni programi so objavljeni 
na spletni strani GD za okolje 
na naslovu http://ec.europa.
eu/environment/gpp/
gpp_criteria_wp.htm.
58 To področje ureja Evropski 
kodeks ravnanja o energetski 
učinkovitosti podatkovnih 
središč (glej odstavek 101).Tabela 7Uporaba zelenih meril v razpisni dokumentaciji
Kategorija Število Skupni delež
Naravno zeleni 8 5 %
Zelo zeleni 21 13 %
Zeleni 32 20 %
Nekoliko zeleni 57 36 %
Nezeleni 42 26 %
Skupno število preučenih postopkov 160 100 %
33 Opažanja
87 
V nekaterih primerih je revizija ugoto -
vila, da osnovna merila za zeleno javno 
naročanje niso bila dovolj ambiciozna, 
da jih je bilo zelo enostavno izpolniti 
ali da niso presegala zahtev iz veljavne 
zakonodaje.59 Po drugi strani pa so 
nekateri odredbodajalci pojasnili, da 
dodatnih meril niso želeli uporabiti za -
radi nevarnosti, da bi to omejilo število 
potencialnih ponudnikov, saj nekateri 
od njih dodatnih meril morda ne bi 
mogli izpolniti.
88 
Evropska centralna banka je, predvsem 
na podlagi priporočil Komisije o ze -
lenem javnem naročanju, oblikovala 
notranje smernice za trajnostno javno 
naročanje. Smernice ECB ne nudijo 
izbire med osnovnimi ali bolj ambi -
cioznimi merili, temveč predlagajo 
enoten sklop meril za vsako katego -
rijo blaga ali storitev, ki so predmet 
naročila. Merila ECB so običajno strožja 
kot osnovna merila, navedena v zbir -
ki orodij za zeleno javno naročanje, 
vendar ne ustrezajo povsem dodatnim 
merilom. Le na področju opreme IT so 
merila ECB strožja kot dodatna merila 
iz zbirke orodij. Poleg tega smernice 
ECB vključujejo nekatera področja, 
ki v merilih zbirke orodij za zeleno 
javno naročanje niso zajeta, na primer 
pisarniški material in mednarodna 
potovanja.Izračun stroškov v življenjski 
dobi ni celostno obravnavan
89 
V sedanja merila zbirke orodij za ze -
leno javno naročanje je do neke mere 
vključen izračun stroškov v življenjski 
dobi. Vendar pa nova direktiva o jav -
nem naročanju iz februarja 201460 
določa stroge zahteve, in sicer da 
mora izračun v ustreznem obsegu 
zajemati vse ali del naslednjih stroškov 
v življenjski dobi blaga, storitve ali 
gradnje:
(a) stroške javnega naročnika ali 
drugih uporabnikov, kot so stroški, 
povezani s pridobitvijo, stroški 
uporabe, kot je poraba energije in 
drugih virov, stroški vzdrževanja, 
stroški, povezani s koncem življenj -
ske dobe, kot so stroški zbiranja in 
recikliranja;
(b) stroške iz naslova zunanjih okolj -
skih vplivov, povezanih z žvljenj-  
sko dobo blaga, storitve ali grad-  
nje, če je mogoče določiti in pre -
veriti njihovo denarno vrednost; 
ti stroški lahko vključujejo stroške 
emisij toplogrednih plinov in dru -
gih onesnaževal ter druge stroške 
blažitve podnebnih sprememb.
Zbirka orodij za zeleno javno naroča -
nje tako izčrpnega izračuna stroškov 
v življenjski dobi trenutno ne zajema.59 Glej osnovna merila za zeleno 
javno naročanje za polnilnike 
mobilnih telefonov (zunanji 
napajalniki) v zvezi 
s povprečnim izkoristkom pod 
obremenitvijo, v katerih so le 
ponovljene zahteve, določene 
v Uredbi Komisije (ES) 
št. 278/2009 z dne 
6. Aprila 2009 o izvajanju 
Direktive Evropskega 
parlamenta in Sveta 
2005/32/ES glede zahtev za 
okoljsko primerno zasnovo za 
porabo električne energije 
zunanjih napajalnikov v stanju 
brez obremenitve in njihov 
povprečni izkoristek pod 
obremenitvijo (UL L 93, 
7.4.2009, str. 3).
60 Glej člen 68 (izračun  
stroškov v življenjski dobi) 
Direktive 2014/24/EU 
Evropskega parlamenta  
in Sveta o javnem naročanju  
in razveljavitvi Direktive 
2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, 
str. 65).
34 Opažanja
Zeleni gradbeni standardi 
za energetsko učinkovitost 
stavb se pri novih stavbah 
in večjih prenovitvenih 
projektih ne uporabljajo 
sistematično
Izboljšanje energetske 
učinkovitosti stavb bo 
v prihodnjih letih predstavljalo 
enega glavnih izzivov
90 
Stavbe dosegajo približno 40 % skup-  
ne porabe energije v Uniji. Izboljšanje 
energetske učinkovitosti stavb je zato 
pomembno orodje za zmanjšanje emi -
sij toplogrednih plinov. Največji vpliv 
na prihodnjo energetsko učinkovitost 
stavbe je mogoče doseči pri procesu 
zasnove nove stavbe ali večje preno -
ve. Zato je pomembno, da institucije 
in organi EU za svoje stavbe določijo 
ambiciozne cilje, če želijo zmanjšati 
emisije.
91 
Da bi institucije in organi EU izpolnili 
najvišje standarde energetske učinko -
vitosti, bi si morali prizadevati, da so 
njihove stavbe skladne z dodatnimi 
merili za gradbeništvo, določenimi 
v zbirki orodij za zeleno naročanje. 
V teh neobveznih merilih sta predlaga -
ni dve možnosti:
(a) energetska učinkovitost stavbe 
mora biti skladna z merili, ki teme -
ljijo na standardu za nizkoenergij -
ske ali pasivne hiše;(b) druga možnost je, da so na voljo 
lokalni obnovljivi viri energije (na 
kraju samem, kot so primer sončni 
kolektorji, kotli na biomaso, vetrne 
turbine itd.), hkrati pa morajo 
biti največje skupne energetske 
potrebe znatno nižje od najvišjih 
dovoljenih skupnih potreb v ustre -
zni nacionalni zakonodaji.
92 
Manj stroga osnovna merila, določena 
v zbirki orodij za zeleno javno naro -
čanje, priporočajo določitev splošnih 
standardov v zvezi z energetsko 
porabo, ki so bistveno nižji od največje 
porabe, določene v ustrezni zakonoda -
ji. Ta pristop se uporablja za program 
„GreenBuilding“, ki ga je leta 2005 za -
čelo izvajati Skupno raziskovalno sre -
dišče Komisije. Ta neobvezni program 
spodbuja lastnike nestanovanjskih 
stavb k izvedbi stroškovno učinkovitih 
ukrepov zaradi izboljšanja energetske 
učinkovitosti njihovih stavb61. Partner 
v programu „GreenBuilding“ mora 
izpolniti naslednje pogoje:
(a) nove stavbe morajo, če je to go -
spodarsko izvedljivo, porabiti 25 % 
manj skupne primarne energije, 
kot določa veljaven gradbeni 
standard;
(b) obstoječe stavbe morajo po preno -
vi, če je to gospodarsko izvedljivo, 
porabiti vsaj 25 % manj skupne 
primarne energije.61 V okviru programa je 
registriranih 936 stavb (stanje 
na dan 24. februarja 2014).
35 Opažanja
Politika institucij EU v zvezi 
z energetsko učinkovitostjo 
stavb v Bruslju je premalo 
ambiciozna
93 
Do revizije nobena od revidiranih 
institucij EU pri gradbenih projektih 
v Bruslju ni upoštevala pristopa, ki 
se spodbuja z zbirko orodij za zele -
no javno naročanje in programom 
GreenBuilding.
94 
Urad Komisije za infrastrukturo in 
logistiko v Bruslju (OIB) je kot referenč -
ni dokument za določitev zahtevanih 
tehničnih zmogljivosti in značilnosti 
stavb, v katerih bodo nastanjene 
službe Komisije, uporabil priročnik 
standardnih gradbenih specifikacij iz 
decembra 2011.62 V skladu s priročni -
kom je zadostovalo, da so bile stavbe 
skladne z regionalnimi minimalnimi 
zakonskimi zahtevami glede porabe 
primarne energije.
95 
Komisija pričakuje, da bo do leta 2025 
nadomestila ali obnovila 50 % svoje 
skupne površine v Bruslju. OIB še ni 
ocenil vpliva določb prenovljene direk -
tive 2010/31/EU o energetski učinkovi -
tosti stavb na ta projekt. Direktiva zah -
teva, da so po letu 2018 nove stavbe, ki 
jih javni organi uporabljajo kot lastniki, 
stavbe s skoraj nično porabo energije 
in da vse druge nove stavbe izpolnjuje -
jo ta standard do konca leta 2020.96 
Ko je Evropski parlament leta 2010 na -
zadnje preučil lokalni nepremičninski 
trg v Bruslju, je merilo za izbor v zvezi 
z okoljsko učinkovitostjo določalo, da 
je treba zagotoviti informacije o učin -
kovitosti predlaganih projektov, ven -
dar minimalne zahteve glede učinko -
vitosti niso bile določene. Pri izbranem 
projektu „Trebel“ je nosilec projekta 
sprejel zavezo, da bo poraba primar -
ne energije v tej novi stavbi skladna 
z najvišjo dovoljeno mejo, ki jo določa 
veljavna zakonodaja v Bruslju.
97 
V prihodnjih letih bo moral Parlament 
prenoviti svoje osrednje stavbe v Bru -
slju. Prva bo prenovljena stavba Paul 
Henri Spaak. Uprava Parlamenta je pre -
dlagala štiri možnosti, najbolj ambicio -
zna med njimi je stavba s skoraj nično 
porabo energije. Septembra 2012 se je 
delovna skupine za stavbe, transport 
in zeleni Parlament odločila za drugo 
najboljšo možnost, kar zadeva ener -
getsko učinkovitost. Odločitev pred -
sedstva Parlamenta v času revizije še ni 
bila sprejeta.62 Priročnik velja za nove stavbe 
ali stavbe, ki so bile obsežno 
prenovljene. 
36 Opažanja
98 
Svet je mnenja, da program Green-  
Building ni relevanten za njegovo 
stavbo Europa, ki je trenutno v gradnji. 
Pomembni deli stavbe, ki jih je treba 
vključiti v projekt, so bili zgrajeni med 
letoma 1922 in 1927 in so spomeni -
ško zaščiteni. Po mnenju Sveta je to 
pomembna tehnična omejitev, ki ima 
precejšen vpliv na energetsko učinko -
vitost stavbe. Odločitve o prenovi stav -
be Justus Lipsius še niso bile sprejete. 
Svet naj bi postopek za podaljšanje 
okoljevarstvenega dovoljenja za stav -
bo pričel leta 2015.
Začetek novih gradbenih 
projektov z ambicioznimi cilji 
glede energetske učinkovitosti 
na drugih lokacijah
99 
Pri reviziji je bilo ugotovljeno, da ima 
večina gradbenih projektov v teku na 
drugih lokacijah institucij in organov 
EU ambiciozne cilje glede standardov 
energetske učinkovitosti, ki jih je treba 
izpolniti, zato so skladni s pristopom, 
ki se spodbuja z zbirko orodij za zeleno 
javno naročanje in programom Green-  
Building. Kljub temu je le Evropska 
centralna banka svoje nove prostore 
na lokaciji Grossmarkthalle v Frank-  
furtu uradno registrirala v program 
GreenBuilding.100  
Nekateri vodilni uslužbenci menijo, da 
je bolje in/ali dovolj uporabiti meto -
do BREEAM (metoda okoljske presoje 
BRE63) ali podobno komercialno shemo 
za presojo, kot je DGNB64. Vendar je 
program GreenBuilding bolj kot nave -
dene sheme za presojo osredotočen 
na energetsko učinkovitost gradbene -
ga projekta, skladnost z njim pa lahko 
poteka vzporedno.
Prostovoljnega kodeksa 
ravnanja EU o energetski 
učinkovitosti podatkovnih 
središč ni podpisala nobena  
od revidiranih institucij  
in organov EU
101  
Podatkovna središča so velik vzrok za 
naraščanje energetskih potreb v uprav -
nih stavbah. Od leta 2008 Komisija 
spodbuja evropski kodeks ravnanja 
o energetski učinkovitosti podatkovnih 
centrov. Ta prostovoljni kodeks je bil 
oblikovan kot odziv na naraščajočo po -
rabo energije v podatkovnih središčih65 
in potrebo po zmanjšanju s tem pove -
zanih vplivov na okolje, gospodarstvo 
in zanesljivost oskrbe z energijo. Cilj 
je obveščati upravljavce in lastnike 
podatkovnih središč in jih spodbu -
jati k zmanjšanju porabe energije na 
stroškovno učinkovit način. Kodeks je 
mogoče spoštovati kot udeleženec in/
ali podpornik. Do revizije se k spošto -
vanju kodeksa še ni zavezala nobena 
od institucij in organov EU.63 Building Research 
Establishment (BRE) je 
nekdanji urad vlade 
Združenega kraljestva (zdaj pa 
zasebna organizacija), ki 
opravlja raziskave, svetovanje 
in testiranje za sektorja 
gradnje in grajenega okolja.
64 Deutsches Gütesiegel 
Nachhaltiges Bauen, DGNB 
GmbH.
65 Za namene kodeksa ravnanja 
izraz „podatkovni centri“ 
zajema vse stavbe, objekte in 
prostore s strežniki za velika 
podjetja, strežniško 
komunikacijsko opremo, 
hladilnimi napravami in 
napajalno opremo, ki 
zagotavljajo določeno vrsto 
podatkovnih storitev (od 
velikih ključnih objektov do 
majhnih prostorov za 
strežnike, ki se nahajajo 
v poslovnih stavbah).
37
 Zaključki  
in priporočila
102  
Za verodostojnost podnebne politi -
ke EU je pomembno, da institucije in 
organi EU dajejo zgled. Biti morajo 
vodilni pri oblikovanju in izvajanju po -
litik za zmanjševanje ogljičnega odtisa 
javnih uprav.
103  
Institucije in organi EU nimajo skupne -
ga pristopa za reševanje tega izziva. 
Zamudili so priložnost za oblikova -
nje in izvajanje skupne politike, ki bi 
prispevala k cilju Unije, da emisije do 
leta 2020 v primerjavi z letom 1990 
zmanjša za 20 %.
104  
Na področju upravnih dejavnosti insti -
tucij in organov EU Komisija ni pred-  
lagala specifičnih zavezujočih pravil, 
ki bi vključevala načelo trajnostnega 
razvoja, kot določa člen 11 Pogodbe 
o delovanju Evropske unije.
105  
Prizadevanja za zmanjševanje emisij 
so prinesla oprijemljive rezultate. Po 
letu 2005 je institucijam in organom 
EU uspelo obrniti trend povečevanja 
emisij, povezanih z njihovimi stavbami. 
Kljub temu so bili ukrepi predvsem 
zaradi pomanjkanja zavezujočih pravil 
pozni, maloštevilni ali pa jih sploh ni 
bilo.
106  
Prihodnji cilj EU za zmanjšanje emisij 
toplogrednih plinov do leta 2030 daje 
institucijam in organom EU novo pri-  
ložnost za oblikovanje in izvedbo  
skupne politike.Priporočilo  
Skupna politika  
za zmanjševanje emisij 
toplogrednih plinov
1.  Komisija naj predlaga skupno po -
litiko za zmanjševanje ogljičnega 
odtisa upravnih dejavnosti institucij 
in organov EU. Takšna politika bi 
morala:
(a) vključevati količinsko opredeljen 
skupni cilj za zmanjšanje emisij to -
plogrednih plinov do leta 2030 in 
po možnosti tudi petletne vmesne 
mejnike;
(b) biti skladna s pristopom EU pri 
mednarodnih podnebnih pogaja -
njih, zato bi moral biti cilj določen 
kot absolutni cilj za zmanjševanje.
107  
Petnajst revidiranih institucij in orga -
nov EU nima skupnega pristopa za 
spremljanje svojih emisij toplogrednih 
plinov. Šest od njih jih ni poročalo 
o svojih emisijah, tisti, ki so, pa niso 
izračunali ali razkrili celotnega obsega 
emisij. Zato celotni ogljični odtis insti -
tucij in organov EU ni znan, pomanj -
kljivi podatki, ki so na voljo, pa lahko 
omajejo verodostojnost poročanja in 
prizadevanja za zmanjševanje emisij.
38 Zaključki in priporočila 
108  
Dokazi o zmanjšanju emisij toplogred-  
nih plinov, ki jih povzročijo institucije 
in organi EU kot celota, obstajajo le na 
področju porabe energije v stavbah. 
Na podlagi razpoložljivih podatkov 
o emisijah zaradi mobilnosti ni mogo -
če opredeliti jasnega trenda. Emisije, 
nastale v predhodnih fazah proizvod-  
ne verige pri proizvodnji kupljenega 
blaga, opravljanju kupljenih storitev in 
gradnji stavb, so pogosto prezrte.
109  
Zmanjšanja, ki so bila dosežena doslej, 
je mogoče v veliki meri pripisati naku -
pu električne energije iz obnovljivih 
virov, za katero se pri izračunih ogljič -
nega odtisa na splošno šteje, kot da 
nima emisij.
Priporočilo  
Usklajen izračun  
in poročanje o emisijah
2.  Institucije in organi EU naj uvedejo 
usklajen pristop za izračun nepo -
srednih in posrednih emisij toplo -
grednih plinov in poročanje o njih. 
Poročanje naj:
(a) zajema vse pomembne nepo -
sredne emisije, ob upoštevanju 
razvoja metode okoljskega odtisa 
organizacije, ki jo je oblikovala 
Komisija;
(b) omogoča, da se izmeri napredek 
pri doseganju ciljev glede zmanj -
šanja v različnih institucijah in 
organih EU.110  
Prostovoljna ogljična izravnava kot 
kompenzacija preostalih emisij se je 
uporabljala le v omejenem obsegu, 
institucije in organi EU pa nimajo  
skupnega pristopa k tej temi.
Priporočila  
Skupni pristop 
k prostovoljni  
ogljični izravnavi
3.  Institucije in organi EU naj v okviru 
sistema EMAS oblikujejo skupni 
pristop za prostovoljno kompenza -
cijo preostalih emisij toplogrednih 
plinov.
4.  Kadar se uporablja izravnava, naj 
bo visokokakovostna in preverjena 
v okviru priznanih sistemov.
5.  Kadar se uporablja izravnava, naj bo 
ciljno usmerjena na projekte, ki zara -
di koristi za lokalno prebivalstvo, ki 
ga projekti zadevajo, ne prispevajo 
le k zmanjševanju emisij, ampak tudi 
k trajnostnemu razvoju.
111 
Institucije in organi EU orodij za okolj -
sko ravnanje, ki jih spodbuja Komisija, 
ne izkoriščajo v celoti. Zaradi tega je 
ogrožena tako njihova verodostojnost 
kot tudi verodostojnost teh orodij.
39 Zaključki in priporočila 
112  
Napredek pri uvajanju evropskega 
sistema za okoljsko ravnanje in presojo 
je bil počasen. Javne uprave se lahko 
v sistem EMAS registrirajo od leta 2001, 
junija 2014 pa je bilo v sistem registri -
ranih sedem revidiranih EU institucij 
in organov. Obseg sistema EMAS na 
Komisiji je bil zelo omejen.
113  
V sedanjih finančnih pravilih EU se 
zeleno javno naročanje obravnava kot 
možnost in ne kot obveznost, le nekaj 
institucij in organov pa ga uporablja 
sistematično. Sodišče je preučilo 160 
zadevnih postopkov in ugotovilo, 
da jih več kot polovica ni vključevala 
okoljskih meril ali pa so bila uporablje -
na nezahtevna merila, ki verjetno ne bi 
vplivala na izid postopka. Prostovoljni 
standardi Komisije za energetsko učin -
kovitost GreenBuilding se pri novih 
stavbah in večjih prenovitvenih projek -
tih ne uporabljajo sistematično.114  
Prostovoljnega evropskega kodeksa 
ravnanja o energetski učinkovitosti 
podatkovnih središč ni do revizije pod -
pisala nobena institucija ali organ EU.
Priporočili  
Celovito izvajanje  
sistema EMAS  
in zelenega  
javnega naročanja
6.  Vse institucije in organi EU naj se 
registrirajo v evropski sistem za 
okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) 
in ga izvajajo, hkrati pa postopoma 
zmanjšujejo omejitve glede njego -
vega obsega izvajanja. Poleg tega 
naj razmislijo o podpisu evropskega 
kodeksa ravnanja o energetski učin -
kovitosti podatkovnih središč.
7.  Institucije in organi EU naj uporab-  
ljajo zeleno javno naročanje, kadar 
je to mogoče. Finančna pravila in/ali 
pravila javnega naročanja, ki se upo -
rabljajo v institucijah in organih EU, 
naj zagotavljajo orodja za prispeva -
nje k varstvu okolja in trajnostnemu 
razvoju, hkrati pa zagotavljajo, da 
so naročila kar najbolj stroškovno 
učinkovita.
To poročilo je sprejel senat IV, ki ga vodi g. Milan Martin CVIKL, član  
Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 24. junija 2014.
 Za Računsko sodišče
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 Predsednik
40
 Priloga
Revizijski pristop za ocenjevanje zelenega javnega naročanja
Pri reviziji je bilo ocenjenih 160 postopkov oddaje javnega naročila nad pragom 60 000 EUR, ki so bili relevantni 
z vidika zelenega javnega naročanja, da bi se ugotovilo, ali je dokumentacija v zvezi s povabili k oddaji ponudb 
zajemala okoljska merila. Prejete ponudbe ali odločitve o oddaji v zvezi s temi postopki niso bile ocenjene.
Merila za ocenjevanje razpisne dokumentacije
Komisija je zeleno javno naročanje opredelila kot proces, v skladu s katerim želijo javni organi naročiti blago, 
storitve in gradbena dela z manjšim vplivom na okolje v celotnem življenjskem ciklu, kot ga imajo blago, storitve 
in gradbena dela z isto primarno funkcijo, ki bi jih naročili sicer.1 
Komisija je pripravila smernice o zelenem javnem naročanju2 in oblikovala zbirko orodij za pripravo povabil k 
oddaji ponudb, ki je v času revizije zajemala 19 različnih skupin proizvodov/storitev3. Za vsako od teh skupin sta 
predlagani dve vrsti meril: „osnovna“ merila in zahtevnejša „dodatna“ merila. GD za okolje navaja:
(a) osnovna merila  so merila, ki jih lahko uporablja kateri koli naročnik in ki obravnavajo ključne okoljske vplive. 
Oblikovana so tako, da so dodatni napori zaradi preverjanja ali povečanje stroškov pri uporabi čim manjši, da 
se omogoči enostavno zeleno javno naročanje;
(b) dodatna merila so namenjena tistim, ki bi radi kupili najboljše okolju prijazne izdelke, ki so na voljo na trgu. 
Ti lahko v primerjavi z drugimi izdelki z isto funkcionalnostjo zahtevajo dodatna preverjanja ali povzročijo 
povečanje stroškov. 
Primer osnovnih in dodatnih meril za kopirni in grafični papir
Nakup recikliranega pisarniškega papirja iz 100 % predelanih papirnih vlaken
Osnovna merila Dodatna merila
Papir mora biti narejen iz 100 % predelanih papirnih vlaken. 
Predelana papirna vlakna vključujejo že uporabljena reciklirana vlakna in 
neuporabljena reciklirana vlakna iz tovarn papirja, znana tudi kot ostanek. 
Že uporabljena reciklirana vlakna lahko izvirajo od porabnikov, pisarn, 
tiskarn, knjigoveznic ali podobnih virov.Papir mora biti narejen iz 100 % predelanih papirnih vlaken z najmanj 65 % 
že uporabljenih recikliranih vlaken. 
Predelana papirna vlakna vključujejo že uporabljena reciklirana vlakna in 
neuporabljena reciklirana vlakna iz tovarn papirja, znana tudi kot ostanek. 
Že uporabljena reciklirana vlakna lahko izvirajo od porabnikov, pisarn, 
tiskarn, knjigoveznic ali podobnih virov.
Papir mora biti vsaj beljen brez elementarnega klora. Sprejet bo prav tako 
tudi papir, beljen brez uporabe klora.Izpolniti je treba ekološka merila znaka EU za okolje ali drugih nacionalnih 
znakov za okolje tipa I, neposredno povezanih s proizvodnjo papirja (in ne 
s praksami upravljanja v podjetju). Vsi dokumenti o merilih so na voljo na 
spletni strani za: 
• znak EU za okolje http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/product/
pg_copyingpaper_en.htm . 
Vir: „Kopirni in grafični papir – Seznam proizvodov za zeleno javno naročanje“, Evropska komisija, Zbirka orodij za usposabljanje na 
področju zelenih javnih naročil – Modul 3 – Priporočila za nakup, Bruselj 2008. ( http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/toolkit/
paper_GPP_product_sheet_sl.pdf ).
1 COM(2008) 400 final, str. 4.
2 Kupujte zeleno! Priročnik o zelenih javnih naročilih, druga izdaja, 2011.
3 1. Kopirni in grafični papir, 2. čistila in storitve čiščenja, 3. pisarniška oprema IT; 4. gradbeništvo; 5. prometni sektor; 6. pohištvo; 7. električna energija; 
8. živila in gostinske storitve; 9. tekstilni izdelki; 10. vrtnarski proizvodi in storitve; 11. okna, steklena vrata in strešna okna; 12. toplotna izolacija; 
13. trde talne obloge; 14. stenske plošče; 15. soproizvodnja toplote in električne energije (SPTE); 16. gradnja cest in prometni znaki;  
17. cestna razsvetljava in prometni signali; 18. mobilni telefoni; 19. razsvetljava v notranjih prostorih.Priloga
41 Priloga
Kadar je bilo mogoče, je bila pri reviziji razpisna dokumentacija ocenjena na podlagi priporočil iz zbirke oro -
dij. Če zbirka orodij zadevnega področja ni zajemala, je ekipa revizorjev po analogiji uporabila merila iz zbirke 
orodij za druge skupine proizvodov/storitev. Primera: v zbirki orodij ni bilo meril za fotokopirne stroje, vendar 
je bilo po analogiji mogoče uporabiti nekatera merila iz zbirke orodij za opremo IT; zbirka orodij ni zajemala 
meril za najem ali zakup stavbe, vendar je bilo mogoče uporabiti nekatera merila iz seznama proizvodov za 
gradbeništvo.
Pet kategorij za razvrstitev postopkov
Za razvrstitev preučenih postopkov je bilo uporabljenih naslednjih pet kategorij:
Nezeleni
Razpisna dokumentacija ne vključuje okoljskih vidikov ali pa vsebuje le določbe, ki ne vplivajo za pristop k na -
kupu. Primer: v razpisni dokumentaciji je izvod splošne okoljske politike institucije/sklic nanjo ali pa se zahteva 
skladnost z veljavno okoljsko zakonodajo.
Nekoliko zeleni 
(a) Če je na voljo zbirka orodij : samo delna skladnost z osnovnimi merili. Kadar je glavni okoljski poudarek 
postopka na merilih za oddajo, je teža okoljskih meril pri ponderiranju manj kot 10 % celote (za ceno in 
kakovost).
(b) Če področje ni zajeto v zbirko orodij : razpisna dokumentacija vključuje nekatere okoljske določbe, vendar se te 
nanašajo le na sekundarne značilnosti predvidenega naročila. Kadar je glavni okoljski poudarek postopka na 
merilih za oddajo, je teža okoljskih meril pri ponderiranju manj kot 10 % celote (za ceno in kakovost).
Zeleni
(a) Če je na voljo zbirka orodij : popolna ali pretežna skladnost z osnovnimi merili in/ali delna skladnost z dodat-  
nimi merili. Kadar je glavni okoljski poudarek na merilih za oddajo, je teža okoljskih meril pri ponderiranju  
10 % celote ali več.
(b) Če področje ni zajeto v zbirko orodij : razpisna dokumentacija vsebuje pomembne okoljske določbe, ki se 
nanašajo na glavno funkcijo blaga, storitev ali gradbenih del, ki so predmet naročila. Kadar je glavni okoljski 
poudarek na merilih za oddajo, je teža okoljskih meril pri ponderiranju 10 % celote ali več.Priloga
42 Priloga
Zelo zeleni  
(a) Če je na voljo zbirka orodij : popolna ali pretežna skladnost z dodatnimi merili. To pomeni, da so okoljska meri -
la za izbor in stroge okoljske zahteve vključeni v tehnične specifikacije in/ali da so okoljski vidiki v merilih za 
oddajo močno poudarjeni (teža pri ponderiranju je 25 % ali več).
(b) Če področje ni zajeto v zbirko orodij : razpisna dokumentacija temelji v veliki meri na najboljših okoljskih pra -
ksah. To pomeni, da so okoljska merila za izbor in stroge okoljske zahteve vključeni v tehnične specifikacije 
in/ali da so okoljski vidiki v merilih za oddajo močno poudarjeni (teža pri ponderiranju je 25 % ali več).
Naravno zeleni
V tej kategoriji je zelena primarna funkcija blaga, storitev ali gradbenih del, ki so predmet naročila, npr. izgrad-  
nja zelene strehe ali naročilo storitev svetovanja za izboljšanje okoljske uspešnosti. 
Izbrani vzorec
Skupaj je bilo preučenih 160 postopkov javnega naročanja iz vseh revidiranih institucij in organov EU, z izjemo 
Evropske službe za zunanje delovanje4. 
Vzorec je vseboval postopke, ki so se začeli in/ali končali v obdobju od januarja 2012 do februarja 2013. Vključeni 
so bili tudi nekateri postopki, ki so se pričeli pred ali po tem obdobju, da bi se pridobila popolnejša slika, zlasti 
pri manjših institucijah in organih EU z malo postopki oddaje javnih naročil.
4 ESZD je obvestila Sodišče, da še ne izvaja postopkov zelenega javnega naročanja, ki jih spodbuja Komisija.Priloga
43
Evropska komisija
Povzetek
I
Evropska unija je vodilna na področju proaktivne 
podnebne politike in njenega izvajanja na med -
narodni ravni. Po mnenju Komisije je sistem EMAS 
ustrezen politični instrument za zmanjšanje ogljič -
nega odtisa institucij in organov EU. Poleg tega 
obstajajo številni primeri, v katerih se politike, ki se 
izvajajo v zvezi z doseganjem cilja 20-odstotnega 
zmanjšanja emisij za leto 2020, uporabljajo tudi za 
javne uprave, vključno z institucijami EU in njihovim 
osebjem. To bo še naprej veljalo v zvezi z novimi cilji 
za leto 2030 (vključno s predlaganim ciljem zmanj -
šanja emisij toplogrednih plinov za 40 %).
Komisija ima za svoje dejavnosti okoljsko politiko, 
ki daje prednost preprečevanju onesnaževanja, 
učinkovitosti naravnih virov, zmanjševanju emisij 
CO2, zmanjšanju nastajanja odpadkov, spodbujanju 
recikliranja, vključevanju okoljskih meril v povabila 
k oddaji ponudb, upoštevanju okoljske zakonodaje 
ter bolj trajnostnemu ravnanju osebja in deležnikov 
itd.
Strategija Komisije je zato v okviru sistema okolj -
skega ravnanja EMAS zmanjšati dejanski vpliv njenih 
vsakodnevnih in upravnih dejavnosti na okolje.
Komisija si prizadeva doseči dejanska zmanjšanja 
vpliva v okviru sistema EMAS, in ne z zmanjšanjem 
(zlasti izravnavanjem) emisij CO2.
Glede na velikost in organizacijo Komisije se je sis -
tem EMAS najprej izvajal v le nekaj njenih stavbah 
v Bruslju, njegov obseg uporabe pa se postopno širi. 
Registracija v sistem EMAS je leta 2013 vključevala 
89 % osebja in 57 % površine na vseh lokacijah.Evropski svet in  
Svet  Evropske unije
Generalni sekretariat Sveta se zaveda vse večjega 
pomena okoljskih vprašanj in že vrsto let sprejema 
ukrepe za izboljšanje okoljske uspešnosti svojih 
dejavnosti. Zaveda se, da lahko pozitivno vpliva na 
trajnostni razvoj družbe, in si prizadeva, da bi vklju -
čil načela smotrnega okoljskega upravljanja v svoje 
vsakodnevno delo. Generalni sekretariat Sveta raz -
vija program okoljskega upravljanja, da bi omogočil 
izvajanje sistema Skupnosti za okoljsko ravnanje 
in presojo (EMAS), kot je opredeljen v Uredbi (ES) 
št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta.
Ugotavlja še, da so cilji njegovega programa okolj -
skega upravljanja v skladu s priporočili Računskega 
sodišča.Odgovori revidiranih 
institucij in organov EU
Odgovori revidiranih institucij in organov EU 44
VII
Komisija delno sprejema to priporočilo. Po mnenju 
Komisije je sistem EMAS ustrezen politični instru -
ment za zmanjšanje ogljičnega odtisa institucij in 
organov EU. Komisija bo zato to priporočilo upošte -
vala z nadaljnjim uvajanjem sistema EMAS.
Vendar pri količinsko opredeljenem cilju skupnega 
zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za leto 2030 
niso upoštevani širši vidiki, kot so stroškovna učin -
kovitost in posebnosti v institucijah in organih EU.
Poleg tega bo Komisija nadaljevala razvoj ustreznih 
politik za stroškovno učinkovito in čim bolj celovito 
zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, vključno 
v zvezi z letom 2030, na podlagi temeljitih ocen 
učinka, ki zagotavljajo celovito oceno stroškov in 
koristi, kjer je to primerno.
Ker je zmanjšanje emisij z najmanjšimi stroški ključni 
vidik trenutne politike, so zavezujoči cilji glede 
zmanjšanja običajno določeni le na evropski ravni 
in ravni držav članic, ne na ravni organizacij. S tem 
se ohranja prožnost za doseganje ciljev na najboljši 
možni način.
Čeprav zakonodaja EU javnim upravam ne nalaga 
posebnih ciljev glede zmanjšanja, se lahko na tej 
ravni sprejmejo nadaljnji ukrepi, vključno z nadalj -
njim uvajanjem sistema EMAS, ki pomeni skupno 
politiko za zmanjšanje ogljičnega odtisa upravnih 
dejavnosti institucij in organov EU.
VII (a) 
Komisija sprejema priporočilo glede uspešnega 
razvoja metode okoljskega odtisa organizacije 
v zvezi z javnimi upravami. Poleg tega Komisija 
meni, da je z izvajanjem sistema EMAS vzpostavila 
ustrezen način ugotavljanja, merjenja in sporoča -
nja najpomembnejših neposrednih in posrednih 
vplivov na okolje, vključno z emisijami toplogrednih 
plinov.Komisija v sedanjih proračunskih razmerah z razpo -
ložljivimi sredstvi postopoma širi uporabo svojega 
sistema. Komisija daje zgled ter spodbuja druge 
institucije in organe k izvajanju sistema EMAS 
s predsedovanjem medinstitucionalni skupini za 
ravnanje z okoljem GIME (Groupe inter -institution -
nel de management environnemental).
II
Komisija stalno širi obseg sistema EMAS in njego -
vih poročil o emisijah. Izjemno povečanje obsega 
sistema EMAS jasno izraža zavezanost Komisije 
zmanjšanju njenih vplivov na okolje. Cilj Komisije, 
potem ko se bo sistem EMAS v celoti izvajal, je še 
vedno celovito poročanje.
IV
Komisija je od leta 2005 v Bruslju dosegla 
pomembno zmanjšanje emisij CO2 na kvadratni 
meter, ne da bi pri tem upoštevala, da električna 
energija, proizvedena iz obnovljivih virov, ustvarja 
ničelne emisije (–46,2 % med letoma 2005 in 2012 
v poslovnih stavbah s sistemom EMAS).
V
V Komisiji izvajanje sistema EMAS in njegova stalna 
širitev ob upoštevanju zahtev ureditve in prora -
čunskih omejitev dobro napredujeta. Poleg tega 
je treba širitev sistema EMAS šteti za pomembno 
glede na njegov obseg, geografsko porazdelitev in 
organizacijski vzorec.
Uvedba okoljskih meril v javno naročanje je eden 
izmed ciljev okoljske politike Komisije.
VI
Komisija namerava nadaljevati uvajanje sistema 
EMAS, ki pomeni skupno politiko za zmanjšanje 
ogljičnega odtisa upravnih dejavnosti institucij in 
organov EU.
Odgovori revidiranih institucij in organov EU 45
Uvod
01
Trajnostni razvoj je običajno opredeljen kot razvoj, 
ki zadovoljuje potrebe sedanjosti, ne da bi ogrožal 
sposobnost prihodnjih generacij, da zadovoljujejo 
svoje potrebe. Zato vključuje koncept „omejitev“ za 
zagotavljanje, da lahko okolje zadovoljuje sedanje 
in prihodnje potrebe.
04
Evropska unija je vodilna na področju proaktivne 
podnebne politike in njenega izvajanja na med -
narodni ravni. Obstajajo številni primeri, v katerih 
se politike, ki se izvajajo v zvezi z doseganjem cilja 
20-odstotnega zmanjšanja emisij za leto 2020, upo -
rabljajo tudi za javne uprave, vključno z institucijami 
EU in njihovim osebjem. To bo še naprej veljalo 
v zvezi z novimi cilji za leto 2030 (vključno s predla -
ganim ciljem zmanjšanja emisij toplogrednih plinov 
za 40 %).
06
Komisija namerava nadaljevati proaktivni pristop 
k podnebni politiki in njenemu izvajanju ter bo 
nadaljevala stroškovno učinkovit in čim bolj celo -
vit razvoj ustreznih politik za zmanjšanje emisij 
toplogrednih plinov. Čeprav zakonodaja EU javnim 
upravam ne nalaga posebnih ciljev za zmanjšanje 
emisij, se lahko na tej ravni še vedno sprejmejo 
nadaljnji ukrepi, vključno z nadaljnjim uvajanjem 
sistema EMAS. Izjemna širitev obsega sistema EMAS 
jasno izraža zavezanost Komisije zmanjšanju njenih 
vplivov na okolje.
07
Komisija si bo še naprej prizadevala za dejanska 
zmanjšanja emisij v okviru obstoječih politik, 
vključno s sistemom EMAS, proučila pa bo tudi 
druge možnosti, kot je izravnava.VII (b) 
Komisija sprejema to priporočilo in poudarja pro -
stovoljni pristop ter avtonomnost vsake institucije 
in organa EU pri odločanju o primernosti takšne 
morebitne izravnave.
Poleg tega si bo Komisija še naprej prizadevala za 
dejanska zmanjšanja emisij v okviru obstoječih poli -
tik, vključno s sistemom EMAS.
Pri takem skupnem pristopu bo treba upoštevati 
tudi:
(i) potrebo po preprečevanju odvračanja od nadalj -
njih prizadevanj za doseganje dejanskih zmanj -
šanj emisij, 
(ii) obstoječe mehanizme, vključno s trgovanjem 
z emisijami, ter 
(iii) razpoložljivost režimov poročanja in dovolj ka -
kovostnih izravnalnih shem. Potrebna bo tudi 
presoja učinkov na sredstva EU in porabo javnih 
sredstev.
VII (c) 
Komisija sprejema to priporočilo in v celoti podpira 
spodbujanje sistema EMAS. Omejitve obsega so del 
sistema EMAS, da se vsaki organizaciji omogoči, da 
obravnava najpomembnejše okoljske vidike.
Komisija bo razmislila o podpisu evropskega kode -
ksa ravnanja o energetski učinkovitosti podatkov -
nih središč po naknadni presoji njegove skladnosti 
s finančnim načrtom in zlasti s proračunskimi 
sredstvi za upravo.
Trenutna revizija finančne uredbe/pravil uporabe 
določa regulativni okvir za spodbujanje nadalj -
njega zelenega javnega naročanja, vključno 
z izračunom stroškov v življenjski dobi, v skladu 
z Direktivo 2014/24/EU.
Komisija bo nadalje razvijala smernice za zeleno 
javno naročanje in promovirala te dokumente v sku -
pini GIME.
Odgovori revidiranih institucij in organov EU 46
21
Povečanje obsega vključenih dejavnosti je že 
obravnavano v akcijskem načrtu EMAS za leto 2014 
ter bo omogočilo celovitejše poročilo za leto 2013 in 
nadaljnje rezultate.
29
Metoda okoljskega odtisa organizacije, kot jo pripo -
roča Komisija, je trenutno predmet obsežnega pilot-  
nega preizkušanja, ki bo trajalo do konca leta 2016. 
Cilji pilotne faze vključujejo opredelitev nekaterih 
tehničnih zahtev, ki bodo ključne za široko izva -
janje metode v upravi, organizirani podobno kot 
Komisija. Poleg tega bodo rezultati pilotne faze 
verjetno omogočili spremembo/izboljšanje metode 
okoljskega odtisa organizacije. Pri tem daje Komisija 
prednost razvoju sektorskih pravil za okoljski odtis 
organizacije za sektorje z največjim deležem vplivov 
na okolje. Sektor javne uprave ne spada mednje. 
Komisija bo po pregledu rezultatov pilotne faze, 
ko bo na voljo revidirana metoda okoljskega odtisa 
organizacije, proučila možnost uvedbe notranje 
pilotne faze za razvoj posebnih sektorskih pravil za 
izračun in sporočanje okoljskega odtisa Komisije ali 
podobnih javnih uprav.
31
Emisije, uporabljene v letu 1990, za večino organi -
zacij niso znane. Njihova trenutna uspešnost glede 
na dejanske emisije leta 1990 se običajno presoja 
z ocenjevanjem.
35
Komisija meni, da lahko poročanje o ničelnih emisi -
jah na podlagi uporabe zelene električne energije 
prikriva dejansko zmanjšanje (ali povečanje) porabe 
energije.
37
Z nabavo zelene električne energije institucije spod -
bujajo proizvajalce električne energije, da se odlo -
čajo za obrate za proizvodnjo električne energije iz 
obnovljivih virov.Pri tem bo treba upoštevati tudi:
(i) potrebo po preprečevanju odvračanja od nadalj -
njih prizadevanj za doseganje dejanskih zmanj -
šanj emisij, 
(ii) obstoječe mehanizme, vključno s trgovanjem 
z emisijami, ter 
(iii) razpoložljivost režimov poročanja in dovolj kako -
vostnih izravnalnih shem. Potrebna bo tudi pre -
soja učinkov na sredstva EU in uporabo javnih 
sredstev.
Opažanja
12
Zanesljive in celovite informacije o ogljičnem odtisu 
niso pogoj za pripravo in izvajanje strategij zmanj -
ševanja. Pri Komisiji se zmanjšanja emisij kažejo 
v očitno manjših vplivih na okolje.
16
Komisija meni, da bi bilo treba v skladu z njenim 
priporočilom z dne 9. aprila 2013 spodbujati upo -
rabo skupne metode (okoljskega odtisa organiza -
cije) za merjenje in sporočanje okoljske uspešnosti 
organizacij v življenjski dobi, vključno z organiza -
cijami, registriranimi v sistemu EMAS. Komisija bo 
po pregledu rezultatov pilotne faze, ko bo na voljo 
revidirana metoda okoljskega odtisa organizacije, 
proučila možnost uvedbe notranje pilotne faze 
za razvoj posebnih sektorskih pravil za izračun in 
sporočanje okoljskega odtisa Komisije ali podobnih 
javnih uprav.
18
Uredba o EMAS glede sklicevanja na institucije in 
organe EU, ki ne poročajo o vseh elementih svo -
jih emisij toplogrednih plinov, navaja, da morajo 
organizacije poročati o emisijah, kadar je to ustre -
zno in pomembno. Organizacijam je dovoljeno, da 
delno poročajo o svojih neposrednih in posrednih 
emisijah, odvisno med drugim od obsega njihove 
registracije v sistemu EMAS. Če organizacije sploh 
ne poročajo o enem izmed osnovnih kazalnikov 
sistema EMAS, morajo zagotoviti pojasnilo za to.
Odgovori revidiranih institucij in organov EU 47
Čeprav zakonodaja EU javnim upravam ne nalaga 
posebnih ciljev za zmanjšanje emisij, se lahko na tej 
ravni sprejmejo nadaljnji ukrepi, vključno z nadalj -
njim uvajanjem sistema EMAS.
52
Obstaja zelo širok spekter možnih izravnalnih 
dobropisov zelo različne kakovosti.
Obstajajo pravila, ki urejajo uporabo izravnave za 
doseganje skladnosti v okviru okoljske zakonodaje 
EU in bi jih morale institucije EU zaradi doslednosti 
upoštevati pri vsaki uporabi izravnave. Ta pravila se 
nanašajo na količino glede na lastne ukrepe in na 
zadevno vrsto zadovoljive kakovosti. Ključno je na 
primer zagotoviti, da so ukrepi, ki se uporabljajo za 
izravnavo, dodatni ter predmet učinkovitega sprem-  
ljanja, poročanja in preverjanja, da se zmanjšajo 
možnosti goljufij, ter da zanje veljajo računovodska 
pravila, ki preprečujejo možnost dvojnega štetja.
Komisija bo še naprej dajala prednost prizadeva -
njem za dejanska zmanjšanja emisij v okviru obsto -
ječih politik, vključno s sistemom EMAS, proučila pa 
bo tudi druge možnosti, kot je izravnava.
Pri tem je treba upoštevati tudi:
(i) zahtevo po preprečevanju odvračanja od nadalj -
njih prizadevanj za doseganje dejanskih zmanj -
šanj emisij, 
(ii) obstoječe mehanizme, vključno s trgovanjem 
z emisijami ter 
(iii) razpoložljivost režimov poročanja in dovolj kako -
vostnih izravnalnih shem. Potrebna bo tudi pre -
soja učinkov na sredstva EU in uporabo javnih 
sredstev.
61, zadnja alinea
Komisija si bo še naprej prizadevala za dejanska 
zmanjšanja emisij v okviru obstoječih politik, 
vključno s sistemom EMAS, upoštevala pa bo tudi 
priporočilo za razvoj skupnega pristopa k izravnavi 
za institucije EU.
Treba je upoštevati, da so od leta 2012 emisije CO2 
iz vseh letov v državah Evropskega gospodarskega 
prostora (EGP) in med njimi vključene v sistem EU 
za trgovanje z emisijami (za Hrvaško to velja od 39 (c) 
Večina obiskovalcev in zunanjih udeležencev lahko 
poroča o emisijah, povezanih s potovanji, v okviru 
njihove organizacije, kar bi lahko povzročilo dvojno 
štetje.
44
Čeprav zakonodaja EU javnim upravam ne nalaga 
posebnih ciljev za zmanjšanje emisij, se lahko na tej 
ravni sprejmejo nadaljnji ukrepi, vključno z nadalj -
njim uvajanjem sistema EMAS.
Ker je zmanjšanje emisij z najmanjšimi stroški ključni 
vidik trenutne politike, so zavezujoči cilji glede 
zmanjšanja običajno določeni le na evropski ravni 
in ravni držav članic, ne na ravni organizacij. S tem 
se ohranja prožnost za doseganje ciljev na najboljši 
možni način.
46
V usmerjevalnem odboru EMAS januarja 2014 se je 
Komisija odločila, da bo poleg že določenih letnih 
ciljev opredelila tudi dolgoročne cilje. To odločitev 
je sprejela za boljše usmerjanje svojih storitev pri 
določanju letnih ciljev in ukrepov.
47
Število zaposlenih v Komisiji se zmanjšuje (–5 % 
v okviru sedanjega finančnega načrta), obseg 
sistema EMAS pa se stalno razvija, zato bo še naprej 
poročala v absolutnem in relativnem smislu.
51
Komisija bo nadaljevala razvoj ustreznih politik za 
stroškovno učinkovito in čim bolj celovito zmanj -
šanje emisij toplogrednih plinov, vključno v zvezi 
z letom 2030, na podlagi temeljitih presoj učinka, ki 
zagotavljajo celovito oceno stroškov in koristi, kjer 
je to primerno.
Zmanjšanje emisij z najmanjšimi stroški je ključni 
vidik trenutne politike, zato so cilji glede zmanjšanja 
običajno določeni le na evropski ravni in ravni držav 
članic, ne pa na ravni organizacij. S tem se ohranja 
prožnost za doseganje ciljev na najboljši možni 
način.
Odgovori revidiranih institucij in organov EU 48
76
Treba je poudariti, da je bilo 15-odstotno zmanj -
šanje porabe energije v stavbah v Bruslju med 
letoma 2005 in 2012 doseženo, ko se je število zapo -
slenih Komisije zaradi širitve povečalo za 25 %.
79
Finančna uredba in njena pravila uporabe zagotav-  
ljajo enaka načela, kot so vsebovana v direktivah, 
tako da so pravila EU skladna s tistimi, ki jih uporab-  
ljajo države članice.
Nova finančna uredba in pravila uporabe, ki so 
v postopku odobritve, bi morali dodatno spodbujati 
uporabo okoljskih vidikov, vključno z izračunom 
stroškov v življenjski dobi kot načinom oddaje naro -
čila v skladu z Direktivo 2014/24/EU.
80
Finančna uredba/pravila uporabe je/so horizontalna 
uredba, ki ni namenjena navajanju sektorskih obve -
znosti na politiko, ampak zagotavljanju splošnih 
pravil za izvajanje proračuna.
Finančna uredba/pravila uporabe, ki so trenutno 
v postopku odobritve, bi morali predvidevati, 
da institucije EU pri uporabi izračuna stroškov 
v življenjski dobi uporabljajo metode, sprejete na 
ravni EU, če so na voljo. To možnost bi morale izva -
jati ustrezne službe v okviru politike EMAS.
81
Komisija meni, da je prostovoljna uporaba priroč -
nika in posebnih smernic za spodbujanje zelenega 
javnega naročanja ustrezna, ob zagotavljanju 
razširjanja dobrih praks, ki se uporabljajo tudi kot 
sklicevanje na države članice.1. januarja 2014). To pomeni, da morajo letalski 
prevozniki pridobiti in predati pravice za vključitev 
vseh takih emisij. Za lete v okviru EGP tako velja 
cena ogljika v okviru sistema EU za trgovanje z emi -
sijami, kar se lahko šteje za enakovredno izravnavi.
Glej pripombo k točki 52.
65
Komisija bi rada poudarila, da preglednica 6  ne 
kaže dejanskih kvadratnih metrov, ampak le odsto -
tni delež stavbnih površin.
67
Ne smeli podcenjevati prizadevanj za izpolnjevanje 
zahtev sistema EMAS. Komisija je daleč največja 
institucija. Komisija ima zelo jasno politiko za posto -
pno širitev sistema EMAS na vse njene lokacije in 
dejavnosti v okviru razpoložljivega proračuna (glej 
sklep C(2013) 7708).
68
Širitev sistema EMAS na Bruselj in Luxembourg se 
je začela takoj po sklepu iz leta 2009, pri čemer so 
bile vse dejavnosti registrirane leta 2010 za Bruselj 
in leta 2012 za Luxembourg. Popolna registracija 
stavb bo izvedena leta 2015 v Bruslju in postopno 
na drugih lokacijah.
69
Odločitev o certificiranju petih lokacij Skupnega 
raziskovalnega središča v skladu s standardom 
ISO 14001 je bila sprejeta, preden se je Komisija 
leta 2009 odločila razširiti sistem EMAS. Trenutno 
poteka registracija teh lokacij v sistemu EMAS.
70
Komisija se je odločila, da mora usmerjevalni odbor 
EMAS širitev sistema EMAS spremljati na najvišji 
ravni. Širitev se izvaja postopno, pri čemer so prve 
na vrsti najpomembnejše lokacije. V smislu površin 
predstavništva Komisije v državah članicah pred-  
stavljajo približno dva odstotka vseh stavb Komisije; 
nekatere izmed njih upravljajo druge institucije.
Odgovori revidiranih institucij in organov EU 49
87
Posodabljanje meril je postopek, ki zahteva zelo 
veliko sredstev. Komisija si prizadeva za zapolnitev 
vrzeli in spremembo skupin proizvodov v okviru 
sredstev, ki so ji na voljo. Merila glede mobilnih 
telefonov so bila umaknjena s spletne strani, ker 
dejansko niso bila več ambiciozna, poleg tega jih 
svetovalna skupina za zeleno javno naročanje ni 
opredelila kot prednostnih.
89
Uporaba pristopa izračuna stroškov v življenjski 
dobi ni nujno smiselna za vse skupine proizvodov. 
Na primer, če želijo naročniki kupiti okolju prijazen 
papir, bi zadostovalo, da navedejo, da mora biti 
papir „recikliran“ ali „izdelan iz obnovljivih virov“, 
saj pri tej skupini proizvodov naročnik ne bi imel 
stroškov vzdrževanja ali operativnih stroškov.
Komisija pripravlja prenos te direktive v finančno 
uredbo. Vendar ne določa, da je izračun stroškov 
v življenjski dobi obvezen.
89, zadnja alinea
Komisija trenutno proučuje možnosti za zagotovitev 
smernic za izračun stroškov v življenjski dobi.
90
Komisija je določila cilje za energijo stavb in dosega 
pozitivne rezultate v okviru sistema EMAS. Za 
Bruselj, kjer je Direktiva o energetski učinkovito -
sti 2012/27/EU omogočila letne prihranke energije 
v višini 0,13 %, je Komisija na primer v svojem načrtu 
določila letne prihranke energije v višini 1 %, kar je 
osemkrat več.
1 The Uptake of Green Public Procurement in the EU27 (Sprejem 
zelenega javnega naročanja v 27 državah članicah), Center za 
evropske politične študije, http://ec.europa.eu/environment/gpp/
pdf/CEPS -CoE -GPP%20MAIN%20REPORT.pdf .
2 Sklepi Sveta z dne 22. septembra 2008 ( http://register.consilium.
europa.eu/doc/srv?l=EN&f=ST%2013067%202008%20INIT ).84
Na splošno se neka vrsta zelenega javnega naro -
čanja uporablja v večini primerov, čeprav številni 
postopki niso v celoti zeleni. Le približno četrtina 
naročil ni vključevala zelenih meril. Glede na te 
rezultate so institucije uspešnejše od povprečja 
javnih organov v Evropi. Študija1, ki je temeljila na 
raziskavi, izvedeni po vsej EU, je pokazala, da je 
v povprečju 54 % javnih organov v obdobju 2009–
2010 v svojo zadnjo nabavo za 10 prednostnih sku -
pin proizvodov (gradbeništvo, električna energija, 
čistilna sredstva in čistilne storitve, tekstil, hrana in 
gostinske storitve, pohištvo, pisarniška IT -oprema, 
papir, izdelki in oprema za vrt, prevoz) vključilo 
neko zeleno merilo.
85
Komisija je v sporočilu z naslovom „Javna naročila 
za boljše okolje“ (glej opombo 43) predlagala, da 
bi moralo biti do leta 2010 50 % vseh postopkov 
oddaje ponudb zelenih, pri čemer „zeleno“ pomeni 
„skladno s potrjenimi skupnimi, osnovnimi‘ merili 
za zeleno javno naročanje“. Odstotni delež bi bil 
izražen v številu in vrednosti zelenih pogodbenih 
naročil v primerjavi s skupnim številom in vredno -
stjo pogodbenih naročil v sektorjih, za katera so bila 
določena skupna „osnovna“ merila za zeleno javno 
naročanje. Ta cilj je pozneje potrdil Svet2.
Ker je Sodišče vključilo tudi skupine proizvodov, 
za katere ni meril EU za zeleno javno naročanje, 
metodologije za ocenjevanje doseganja cilja glede 
zelenega javnega naročanja niso povsem usklajene.
86
GD za okolje je leta 2012/2013 skupaj z državami čla -
nicami, zastopanimi v neformalni svetovalni skupini 
za zeleno javno naročanje, prednostno razvrstil 
zelena javna naročila, da bi opredelil potrebe po 
oblikovanju meril za zeleno javno naročanje. Podat -
kovnim središčem je bil pripisan prednostni pomen 
in kmalu bo odločeno, ali bodo oblikovana merila za 
podatkovna središča. Pričakuje se, da bo vzdrževa -
nje stavb vključeno v prihodnja merila za poslovne 
stavbe. Poslovnim potovanjem ni bil pripisan pose -
ben prednostni pomen.
Odgovori revidiranih institucij in organov EU 50
101
Zahteve kodeksa ravnanja za podatkovna sredi -
šča v stavbah Komisije bi imele zelo pomembne 
proračunske posledice. Odločitev za nadaljevanje bi 
pomenila tudi temeljito prenovo stavb in nekaterih 
zahtev niti ni mogoče izvajati v stavbah Komisije 
zaradi njihove starosti. Vendar so pri notranji orga -
nizaciji podatkovnih središč upoštevana priporočila 
kodeksa ravnanja.
Komisija je poleg lastnih podatkovnih središč najela 
prostore za podatkovna središča v Luksemburgu in 
Bruslju. Lastniki teh prostorov podatkovnih središč 
so podpisali kodeks ravnanja.
Komisija trenutno proučuje svojo politiko podatkov -
nih središč, vključno z uporabo „oblaka“.
Zaključki in priporočila
102
Evropska unija je vodilna na področju proaktivne 
podnebne politike in njenega izvajanja na medna -
rodni ravni, ta pristop se bo nadaljeval tudi v zvezi 
novimi cilji za leto 2030 in predlaganim ciljem 
zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za 40 %.
103
Po mnenju Komisije je sistem EMAS ustrezen poli -
tični instrument za zmanjšanje ogljičnega odtisa 
institucij in organov EU.
Poleg tega obstajajo številni primeri, v katerih se 
politike, ki se izvajajo v zvezi z doseganjem cilja 
20-odstotnega zmanjšanja emisij za leto 2020, upo -
rabljajo tudi za javne uprave, vključno z institucijami 
EU in njihovim osebjem. To bo še naprej veljalo 
v zvezi z novimi cilji za leto 2030 (vključno s predla -
ganim ciljem zmanjšanja emisij toplogrednih plinov 
za 40 %).93
Čeprav se ta program še izvaja, je prednostna 
naloga OIB, OIL in JRC v skladu z veljavnimi nacio -
nalnimi ali regionalnimi standardi. To ne izključuje 
možnosti, da bi nekateri novejši gradbeni projekti 
Komisije in zlasti tisti, ki potekajo na lokaciji JRC 
v Ispri, dejansko izpolnjevali zahteve programa 
zelene gradnje. OIB se bo programu pridružil v pri -
hodnje, če bo nastala dodana vrednost.
94
Priročnik za standardne gradbene specifikacije 
(MIT) je namenjen doseganju pasivne učinkovito -
sti stavb in določa naslednje minimalne projektne 
zahteve:
 – Direktiva 2010/31/EU o energetski učinkovitosti 
stavb,
 – minimalne regionalne pravne zahteve.
MIT zahteva tudi, da se izvajajo energetski pregledi 
in/ali energetske študije za presojo izvajanja rešitev 
za energetsko učinkovitost in uvajanja obnovljive 
energije.
95
Komisija si prizadeva dajati zgled javnim organom 
z zavzemanjem za uporabo zahtev Direktive o ener -
getski učinkovitosti 2012/27/EU (člena 4 in 5), OIB 
(Bruselj) pa je ovrednotil tehnični vpliv direktive na 
svoje stavbe.
V vsakem primeru (za nove ali prenovljene stavbe) 
bi bilo treba pri ciljih prihodnjih projektov in pove -
zanem finančnem vplivu upoštevati razpoložljiva 
letna proračunska sredstva v okviru VFO 2014–2020.
100
Komisija ne omejuje svojega pristopa na energetsko 
učinkovitost stavb in meni, da so metoda BREEAM 
ali podobni sistemi celovitejši ter bolj usklajeni 
z njenimi politikami in globalnim okoljskim učinkom 
njenih dejavnosti.
Odgovori revidiranih institucij in organov EU 51
Čeprav zakonodaja EU javnim upravam ne nalaga 
posebnih ciljev za zmanjšanje emisij, se lahko na tej 
ravni sprejmejo nadaljnji ukrepi, vključno z nadalj -
njim uvajanjem sistema EMAS,ki pomeni skupno 
politiko za zmanjšanje ogljičnega odtisa upravnih 
dejavnosti institucij in organov EU.
Skupni odgovor na priporočilo 1(a) in (b)  
Komisija ne sprejema tega dela priporočila, saj 
v njem niso upoštevani širši vidiki, kot so stroškovna 
učinkovitost in posebnosti v institucijah in organih 
EU. Tak pristop bi zahteval dokaze o domnevnih 
koristih.
107
Komisija namerava okrepiti spremljanje svojih emisij 
toplogrednih plinov v okviru sistema EMAS.
108
Komisija usmerja svoja prizadevanja na energetsko 
porabo svojih stavb, saj je bila največji vir emisij 
toplogrednih plinov, pri čemer je bila donosnost 
naložb največja. Komisija trenutno obravnava 
vprašanje mobilnosti, ki je drugi največji vir njenih 
emisij.
109
Komisija v preteklosti za izračun emisij svoje porabe 
električne energije iz obnovljivih virov v Bruslju 
ni uporabljala pristopa ničelnega odtisa. Poraba 
energije v poslovnih stavbah EMAS se je med 
letoma 2005 in 2012 zmanjšala za 40,5 %  
(Bruselj, kWh/m2).104
Politika Komisije je usmerjena v stroškovno učinko -
vito in čim bolj celovito zmanjševanje emisij toplo -
grednih plinov, zlasti s podnebnim in energetskim 
svežnjem. Glede na omejen delež emisij iz upravnih 
dejavnosti institucij EU se Komisiji ne zdi primerno 
določiti zavezujočih pravil za ta obseg dejavnosti. 
Emisije so v vsakem primeru vključene v cilje glede 
zmanjšanja, določene na ravni EU ali nacionalnih 
ravneh.
105
Nič ne kaže, da bi zavezujoča pravila za vse institu -
cije in organe EU omogočila boljše rezultate.
106
Komisija namerava nadaljevati uvajanje sistema 
EMAS, ki pomeni skupno politiko za zmanjšanje 
ogljičnega odtisa upravnih dejavnosti institucij in 
organov EU.
Priporočilo – Skupna politika za 
zmanjšanje emisij toplogrednih plinov
1.  
Komisija delno sprejema to priporočilo. Po mnenju 
Komisije je sistem EMAS ustrezen politični instru -
ment za zmanjšanje ogljičnega odtisa institucij in 
organov EU. Komisija bo zato upoštevala to priporo -
čilo z nadaljnjim uvajanjem sistema EMAS.
Poleg tega bo Komisija nadaljevala razvoj ustreznih 
politik za stroškovno učinkovito in čim bolj celovito 
zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, vključno 
v zvezi z letom 2030, na podlagi temeljitih ocen 
učinka, ki zagotavljajo celovito oceno stroškov in 
koristi, kjer je to primerno.
Ker je zmanjšanje emisij z najmanjšimi stroški ključni 
vidik trenutne politike, so zavezujoči cilji glede 
zmanjšanja običajno določeni le na evropski ravni in 
ravni držav članic, ne pa na ravni organizacij. S tem 
se ohranja prožnost za doseganje ciljev na najboljši 
možni način.
Odgovori revidiranih institucij in organov EU 52
Priporočila – Skupni pristop 
k prostovoljni ogljični izravnavi
3.  
Komisija sprejema to priporočilo ter poudarja 
prostovoljni pristop in neodvisnost vsake institucije 
in organa EU pri odločanju o primernosti takšne 
morebitne izravnave.
Poleg tega podnebna politika ali zakonodaja EU 
dejansko ne predvideva obveznih shem za kompen -
zacijo emisij. Komisija si bo še naprej prizadevala 
za dejanska zmanjšanja emisij v okviru obstoječih 
politik, vključno s sistemom EMAS.
Pri takem skupnem pristopu za kompenzacijo emisij 
bo treba upoštevati tudi:
(i) potrebo po preprečevanju odvračanja od nadalj -
njih prizadevanj za doseganje dejanskih zmanj -
šanj emisij,
(ii) obstoječe mehanizme, vključno s trgovanjem 
z emisijami, ter 
(iii) razpoložljivost režimov poročanja in dovolj kako -
vostnih izravnalnih shem. Potrebna bo tudi pre -
soja učinkov na sredstva EU in uporabo javnih 
sredstev.
4.  
Komisija sprejema to priporočilo. Obstaja zelo širok 
spekter možnih izravnalnih dobropisov zelo različne 
kakovosti.
Obstajajo pravila, ki urejajo uporabo izravnave za 
doseganje skladnosti v okviru okoljske zakono -
daje EU in bi se morala zaradi doslednosti odražati 
pri vsaki uporabi izravnave s strani institucij EU. 
Ta pravila se nanašajo na količino glede na lastne 
ukrepe in na zadevno vrsto zadovoljive kakovosti. 
Ključno je na primer zagotoviti, da so ukrepi, ki se 
uporabljajo za izravnavo, dodatni ter predmet učin -
kovitega spremljanja, poročanja in preverjanja, da 
se zmanjšajo možnosti goljufij, ter da zanje veljajo 
računovodska pravila, ki preprečujejo možnost 
dvojnega štetja.
Komisija bo še naprej dajala prednost prizadeva -
njem za dejanska zmanjšanja emisij v okviru obsto -
ječih politik, vključno s sistemom EMAS, proučila pa 
bo tudi druge možnosti, kot je izravnava.Priporočilo – Usklajen izračun in 
poročanje o emisijah
2.  
Komisija sprejema priporočilo glede uspešnega 
razvoja metode okoljskega odtisa organizacije za 
javne uprave. Meni, da je z izvajanjem sistema EMAS 
vzpostavila ustrezen način ugotavljanja, merjenja 
in sporočanja najpomembnejših neposrednih in 
posrednih vplivov na okolje, vključno z emisijami 
toplogrednih plinov. Institucije bodo imele v okviru 
sistema EMAS in z nadaljnjim medinstitucionalnim 
sodelovanjem usklajen pristop pri izračunavanju 
svojih emisij toplogrednih plinov.
2. (a)   
Metoda okoljskega odtisa organizacije, kot jo pripo -
roča Komisija, je trenutno predmet obsežnega pilot-  
nega preizkušanja, ki bo trajalo do konca leta 2016. 
Cilji pilotne faze vključujejo opredelitev nekaterih 
tehničnih zahtev, ki bodo ključne za široko izvajanje 
metode v kompleksni upravi, kot je Komisija. Poleg 
tega bodo rezultati pilotne faze verjetno omogočili 
spremembo/izboljšanje metode okoljskega odtisa 
organizacije. Pri tem daje Komisija prednost razvoju 
sektorskih pravil za okoljski odtis organizacij za sek -
torje z največjim deležem vplivov na okolje. Očitno 
je, da sektor javne uprave ne spada mednje. Komi -
sija bo po pregledu rezultatov pilotne faze, ko bo na 
voljo revidirana metoda okoljskega odtisa organiza -
cije, proučila možnost uvedbe notranje pilotne faze 
za razvoj posebnih sektorskih pravil za izračun in 
sporočanje okoljskega odtisa Komisije ali podobnih 
javnih uprav.
110
Podnebna politika ali zakonodaja EU dejansko ne 
predvideva obveznih shem za izravnavo emisij. 
Komisija si prizadeva za dejanska zmanjšanja emisij 
v okviru obstoječih politik, vključno s sistemom 
EMAS.
Odgovori revidiranih institucij in organov EU 53
114
Komisija namerava dodatno proučiti, ali je sodelo -
vanje pri evropskem kodeksu o energetski učin -
kovitosti podatkovnih središč skladno s finančnim 
načrtom in zlasti s proračunskimi sredstvi za upravo.
Priporočili – Celovito izvajanje sistema 
EMAS in zelenega javnega naročanja
6.  
Komisija sprejema to priporočilo in v celoti podpira 
spodbujanje sistema EMAS. Omejitve obsega so 
del sistema EMAS in so namenjene omogočanju, 
da vsaka organizacija obravnava najpomembnejše 
okoljske vidike.
Komisija bo razmislila o podpisu evropskega kode -
ksa o energetski učinkovitosti podatkovnih središč 
po nadaljnji proučitvi, ali je skladen s finančnim 
načrtom in zlasti s proračunskimi sredstvi za upravo.
7.  
Komisija sprejema to priporočilo. Trenutna revizija 
finančne uredbe/pravil uporabe določa regulativni 
okvir za spodbujanje nadaljnjega zelenega javnega 
naročanja, vključno z izračunom stroškov v življenj -
ski dobi, v skladu z Direktivo 2014/24/EU.
Komisija bo nadalje razvijala smernice za zeleno 
javno naročanje in promovirala te dokumente  
v skupini GIME.5.  
Komisija sprejema to priporočilo in obenem pri -
znava, da je korist za lokalno prebivalstvo le en 
vidik, ki bi ga bilo treba upoštevati pri ocenjevanju 
kakovosti izravnave.
111
Komisija se strinja z ugotovitvijo Sodišča, da bi 
morale institucije sprejeti in/ali bolje uporabljati 
sistem EMAS.
112
Sistem EMAS je močno in zahtevno orodje za uprav-  
ljanje, hitro izvajanje pa ni skladno s finančnimi 
omejitvami večine institucij EU. Omejitve obsega 
sistema EMAS so del sistema EMAS. Sistem EMAS 
se mora izvajati na stroškovno učinkovit in čim bolj 
celovit način.
113
Na splošno se neka vrsta zelenega javnega naro -
čanja uporablja v večini primerov, čeprav številni 
postopki niso v celoti zeleni. Le približno četrtina 
naročil ni vključevala zelenih meril. Glede na te 
rezultate so institucije uspešnejše od povprečja jav -
nih organov v Evropi. Študija (glej opombo 1 odgo -
vora Komisije), ki je temeljila na raziskavi, izvedeni 
po vsej EU, je pokazala, da je v povprečju 54 % 
javnih organov v obdobju 2009–2010 v svojo zadnjo 
nabavo za 10 prednostnih skupin proizvodov (grad -
beništvo, električna energija, čistilna sredstva in 
čistilne storitve, tekstil, hrana in gostinske storitve, 
pohištvo, pisarniška IT -oprema, papir, izdelki in 
oprema za vrt, prevoz) vključilo neko zeleno merilo.
Za večino prenov stavb in/ali novih gradenj Komisija 
običajno uporablja standard odličnosti BREEAM, ki 
ni omejen le na energetsko učinkovitost.
Odgovori revidiranih institucij in organov EU 54
Na podlagi tega je mogoče pravilneje presoditi, 
kako pomemben napredek je bil dosežen do sedaj, 
med drugim:
 – zagon projekta EMAS;
 – izvedba zelo natančne analize izpustov toplo -
grednih plinov zaradi dejavnosti Sodišča v letu 
2010 in posodobitev ključnih postavk bilance 
ogljikovih izpustov za leti 2011 in 2012;
 – izrazito zmanjšanje izpustov toplogrednih 
plinov od leta 2010 zahvaljujoč uvedbi več 
izboljšav;
 – večje upoštevanje okoljskih meril v okviru jav -
nih razpisov;
 – uporaba standarda BREEAM za projekt pete 
razširitve stavb sodišča.
Izčrpnost bilance ogljikovih izpustov 
Sodišča in opazno izboljšanje 
njegovega ogljičnega odtisa (12–61)
Uprava Sodišča je v želji sprejetja konkretnih ukre -
pov za zmanjšanje izpustov toplogrednih plinov 
v letu 2010 pripravila prvo analizo izpustov toplo -
grednih plinov, ki jih povzročajo njegove dejavnosti, 
ključne postavke te bilance ogljikovih izpustov pa 
so bile leta 2013 posodobljene za leti 2011 in 2012.
V tem okviru je treba poudariti, da je Sodišče izbralo 
zelo obširno področje za analizo, saj postavka 
„Potovanja“ zajema ne samo potovanja med 
domom in delovnim mestom, ampak tudi službena 
potovanja in potovanja obiskovalcev. Poleg tega 
prizadevanja za izboljšanje na področju ogljičnega 
odtisa Sodišča niso osredotočena zgolj na vidik 
„Energija“.Sodišče Evropske unije
Uvod (01–11)
Uprava Sodišča je, kot je to v navadi za letna poro -
čila ali vsa druga posebna poročila, zelo pozorna do 
ugotovitev Računskega sodišča in si vedno priza -
deva sprejeti ukrepe, ki so potrebni za izvajanje 
morebitnih priporočil.
Kot je razvidno iz tega posebnega poročila, Sodi -
šče varstvo okolja šteje za zelo pomembno in je 
sprejelo odločno zavezo na tem področju, zlasti 
na podlagi celovitega in strukturiranega okvira 
EMAS ( Eco Management and Audit Scheme), kljub 
omejenosti kadrovskih in finančnih virov v zadnjih 
letih. Ta zaveza sicer že daje izmerljive rezultate, kot 
dokazujejo dosežena zmanjšanja izpustov toplogre -
dnih plinov.
Namen v nadaljevanju navedenih odgovorov je 
v bistvu podati koristna pojasnila glede nekaterih 
ugotovitev in priporočil Računskega sodišča.
Opažanja (12–101)
Na splošno naj bi se napredek na področju okoljske 
politike različnih evropskih institucij prav tako oce -
njeval glede na sredstva, ki jih bodo lahko porabile 
za ta namen. Tako je treba poudariti, da so bila 
prizadevanja in ravnanja Sodišča, ki so omenjena 
v tem posebnem poročilu, dosežena s kar največjim 
varčevanjem pri sredstvih (zlasti z uvedbo samo 
enega novega delovnega mesta, ki ga je odobril 
proračunski organ in ki je bilo zapolnjeno leta 2012). 
Odgovori revidiranih institucij in organov EU 55
V zvezi z neizvajanjem sistema nadomestil za 
izpuste toplogrednih plinov uprava Sodišča meni, 
da bi bilo treba o financiranju teh projektov razmi -
šljati šele, ko bi bile izčrpane vse druge obstoječe 
predhodne možnosti odprave ali zmanjšanja emisij, 
zlasti zaradi ohranitve aktivnega prizadevanja vseh 
akterjev znotraj institucije in boljšega spodbujanja 
iniciativ, potrebnih na tem področju. Poleg tega 
uprava Sodišča meni, da je za financiranje ukrepov 
v zvezi z nadomestili potrebno predhodno spreje -
tje skupnega medinstitucionalnega pristopa, zlasti 
glede opredelitve ustreznega proračunskega okvira, 
meril in vrst primernih ukrepov ter proračunskih 
sredstev, ki bi se lahko namenila zanje.
Odločna zaveza Sodišča pri izvajanju 
projekta EMAS (62–75)
Poudariti je treba, da je izvajanje projekta EMAS na 
Sodišču leta 2012 postalo zelo dejavno, zlasti z ime -
novanjem koordinatorja EMAS.
Na prvem mestu je uprava Sodišča poudarek dala 
zlasti redni komunikaciji in ozaveščanju služb in 
zaposlenih glede okoljskih vprašanj.
Nato je bila vzpostavljena dvostopenjska operativna 
struktura za trajno vodenje projekta EMAS.
V letu 2013 je bila izvedena študija za določitev 
okvira zaradi opredelitve časovnega načrta za 
projekt EMAS znotraj institucije. Poleg pregleda 
trenutnega stanja institucije na okoljskem področju 
z vidika zahtev iz uredbe EMAS je bil glavni namen 
te študije določiti korake za pridobitev registracije, 
ki bi bila glede na predlagan časovni načrt lahko 
možna v letu 2016.Na podlagi zaporedno opravljenih analiz je mogoče 
objektivno ugotoviti, da se emisije Sodišča od leta 
2010 dalje zmanjšujejo, zlasti na teh področjih:
 – med letoma 2011 in 2012 so se izpusti toplo -
grednih plinov izhajajoč iz področja „Potovanja 
obiskovalcev“ zmanjšala za 14 %,
 – med letoma 2010 in 2011 in med letoma 
2011 in 2012 so se izpusti toplogrednih plinov 
v zvezi s porabo električne energije zmanjšali za 
98 % oziroma za 6 %,
 – med letoma 2011 in 2013 so se stroški ravnanja 
z odpadki zmanjšali za 25 %, količina gospodinj -
skih odpadkov pa se je v istem obdobju zmanj -
šala za 10 %.
K zmanjšanju so pripomogli zlasti ti projekti:
 – začetek izvrševanja pogodbe o zeleni energiji, 
sklenjene z dobaviteljem električne energije,
 – uvedba ukrepov za boljšo izolacijo stavb,
 – optimizacija energetskega načrtovanja za neka -
tere stavbe,
 – zmanjšanje organskih odpadkov in izboljšanje 
ločevanja odpadkov.
Poleg tega je bolj natančna ocena emisij v zvezi 
s „potovanji med domom in delovnim mestom“ in 
z „uhajanjem hladilnih sredstev“ omogočila boljšo 
kakovost podatkov v teh dveh postavkah bilance 
ogljikovih izpustov, s čimer se je zmanjšala nezane -
sljivost, ki je značilna za ti postavki.
V skrbi za preglednost sta bili poročili o bilanci 
ogljikovih izpustov Sodišča objavljeni na njegovem 
spletnem mestu Curia in sta tako dostopni evrop -
skim državljanom.
Odgovori revidiranih institucij in organov EU 56
Ustreznost standarda BREEAM za 
učinkovitejše zmanjšanje vplivov stavb 
Sodišča na okolje (90–101)
Uprava Sodišča je z namenom, da bi bili vplivi 
njegovih stavb na okolje kar najmanjši, za projekt 
pete razširitve stavb Sodišča rajši izbrala standard 
BREEAM namesto standarda GBP , ki ga je omenilo 
Računsko sodišče kot referenco. Standard  
BREEAM namreč ni omejen zgolj na vidik „varče -
vanje z energijo“, ampak zajema tudi druge, vsaj 
enako pomembne vidike (kot so poraba vode, 
ravnanje z odpadki in trajnostna mobilnost), kar 
je zagotovo razlog za to, da je ta standard najširše 
uporabljan v evropskih institucijah.
Zaključki in priporočila  
(102–114)
Na splošno se Sodišče strinja z ugotovitvami in pri -
poročili iz tega poročila Računskega sodišča.
V skladu s sklepnimi ugotovitvami Računskega sodi -
šča Sodišče priznava pomembnost vključitve v sis -
tem EMAS in je v tej smeri dejavno že od leta 2012, 
zlasti zahvaljujoč imenovanju kooordinatorja 
EMAS, ki je bilo mogoče po tem, ko je proračunski 
organ odobril mesto zanj. Ne glede na varčevanje 
s sredstvi, s katerim se sooča v okviru proračunske 
krize, Sodišče stremi k pridobitvi registracije EMAS 
v letu 2016.
Vzporedno namerava Sodišče še naprej izboljševati 
svojo bilanco ogljikovih izpustov in spodbujati upo -
rabo okoljskih meril za javna naročila, ki so v njegovi 
pristojnosti, ob spoštovanju veljavnih predpisov. 
Poleg tega bo prihodnja peta razširitev stavb 
Sodišča v celoti prispevala k zmanjšanju vplivov 
stavb Sodišča na okolje zahvaljujoč kar največjemu 
spoštovanju zahteve BREEAM na tem področju.Uprava Sodišča je glede okoljskih ciljev, zlasti 
zmanjšanja izpustov toplogrednih plinov, bolj 
naklonjena določitvi relativnih ciljev (na primer 
v zvezi s površino stavb in/ali številom oseb), ki jih je 
mogoče izmeriti zahvaljujoč kazalnikom iz uredbe 
EMAS (ES št. 1221/2009). Določanje absolutnih 
količinskih ciljev, kar predlaga Računsko sodišče, 
je namreč ustrezno le, če je podporna podatkovna 
baza dovolj zanesljiva in če je iz razvoja izbranega 
kazalnika mogoče razbrati dosledne informacije. 
Vendar, čeprav pogoji, ki so potrebni za opredelitev 
dovolj zanesljivega količinskega kazalnika, v tej fazi 
niso izpolnjeni, pa bi morali biti v bližnji prihodnosti 
v okviru razvoja projekta EMAS.
Spodbujanje vključitve okoljskih meril 
v javna naročila (zelena naročila)  
(77–89)
Uprava Sodišča deli skrb Računskega sodišča za 
spodbujanje vključitve okoljskih meril v javna naro -
čila in za posledično stremljenje k bolj trajnostnemu 
razvoju, zlasti z uporabo „Green Public Procurement 
toolkit“, ki ga je razdelila Komisija. Zato priročnik za 
javna naročila Sodišča vsebuje posebno točko, ki se 
nanaša na zelena javna naročila, v kateri je nepo -
sredna povezava do ustreznih informacij Evropske 
komisije. Vendar uprava Sodišča meni, da bi morale 
službe za naročanje vsake institucije imeti možnost 
ohraniti dovolj veliko polje proste presoje na podro -
čju okoljskih meril, da bi bilo mogoče razumno 
tehtanje različnih meril za ocenjevanje glede na 
posebnosti objavljenih javnih razpisov.
Odgovori revidiranih institucij in organov EU 57
Evropska centralna banka
Evropska centralna banka (ECB) se zahvaljuje za 
revizijo Evropskega računskega sodišča o tem, 
kako institucije EU izračunavajo, zmanjšujejo in 
izravnavajo svoje emisije toplogrednih plinov, in 
pozdravlja posebno poročilo Sodišča. ECB trdno 
verjame v pomen trajnostnih politik in učinkovitost 
skupnih prizadevanj za reševanje izzivov, s katerimi 
se v sedanjem času soočata naše gospodarstvo 
in naravno okolje. Zato je še posebej hvaležna za 
splošna opažanja Sodišča glede priložnosti, ki bi jih 
bilo mogoče izkoristiti z oblikovanjem skupnega 
pristopa vseh institucij EU za doseganje dolgoroč -
nih ciljev EU na področju zmanjševanja emisij.
V zvezi s tem ECB pozdravlja tudi priznanje Sodi -
šča, da je izvedla korake za zmanjšanje negativnih 
učinkov svojih upravnih postopkov na okolje, kot je 
razvidno iz poročila o reviziji upravljanja ogljičnega 
odtisa v ECB z dne 28. aprila 2014. Poleg odgovora 
ECB na to poročilo so v nadaljevanju podani tudi 
odgovori ECB na opažanja in priporočila, predstav-  
ljena v posebnem poročilu Sodišča.
Odstavek 08, tabela 1
Povečanje največjega dovoljenega števila 
zaposlenih v ECB s 1 448,5 zaposlenega v 
ekvivalentu polnega delovnega časa v letu 2012 na 
2 602 zaposlena v ekvivalentu polnega delovnega 
časa v letu 2014 je predvsem posledica vzpostavitve 
enotnega mehanizma nadzora.
Odstavek 23 Glede emisij, ki jih povzročajo zapo -
sleni s prevozom med domom in službo, ECB zdaj 
razvija metodo izračuna, da bi te emisije lahko 
upoštevala v nasled-  
njem poročilu o ogljičnem odtisu.Nazadnje, Sodišče še posebej podpira priporo -
čila Računskega sodišča v smeri večje uskladitve 
pristopov in okrepljenega medinstitucionalnega 
sodelovanja na revidiranem področju, zlasti na pod -
lagi preteklih ali prihodnjih pobud Komisije. V tem 
okviru je uprava Sodišča pripravljena sodelovati 
pri delu, ki bo potrebno za opredelitev najboljših 
skupnih pristopov.
Odgovori revidiranih institucij in organov EU 58
Evropsko računsko sodišče
Generalni sekretariat (GS) Evropskega računskega 
sodišča pozdravlja opažanja Evropskega računskega 
sodišča in se zahvaljuje za njegova priporočila za 
izboljšanje.
Priporočilo 2
GS sprejema priporočilo in bo uvedel merjenje 
neposrednih in posrednih emisij toplogrednih 
plinov Sodišča ter poročanje o njih, prav tako pa bo 
določil cilje glede zmanjšanja emisij. Ukrepi v zvezi 
z ogljičnim odtisom in izvajanje metodologije 
toplogrednih plinov bodo določeni kot predhodni 
cilj okoljskega programa ob koncu projekta EMAS, 
ki trenutno poteka.
Priporočila 3–5
GS sprejema priporočila in bo določil politiko 
kompenzacije preostalih emisij toplogrednih plinov 
Sodišča ter uvedel visokokakovostno izravnavo. Ti 
ukrepi bodo izvedeni takoj po zaključku ukrepa, 
opisanega v priporočilu 2.
Priporočilo 6
GS sprejema priporočilo, Sodišče pa se bo regi -
striralo v evropski sistem za okoljsko ravnanje in 
presojo EMAS. Zdaj se izvaja sistem okoljskega 
ravnanja, podoben EMAS. Okoljski pregled in revi -
zija skladnosti stavb Sodišča s predpisi sta se začela 
10. aprila 2014.
Poleg tega GS podpira splošni koncept in cilje 
prostovoljnega kodeksa ravnanja EU o energetski 
učinkovitosti podatkovnih središč zaradi zmanjšanja 
porabe energije v podatkovnih središčih po vsej 
Evropi in posledično zmanjšanja emisij, omejeva -
nja globalnega segrevanja in finančnih prihrankov. 
Zato bo GS po opravljeni analizi stroškov in koristi 
posledic in tveganj razmislil o podpisu kodeksa. 
Službe Sodišča že izvajajo veliko dobrih praks, kot 
sta na primer virtualizacija ali zeleno javno naroča -
nje strojne opreme IT.Odstavka 83 in 88
ECB pozdravlja priznanje Sodišča, da je z notranjimi 
navodili in sistematičnim spremljanjem dosegla, da 
je zeleno naročanje dejansko obvezno, in namerava 
o svojem napredku pri izvajanju smernice o trajno -
stnem naročanju začeti poročati v letnih okoljskih 
izjavah.
Priporočila od 1 do 7
ECB pozdravlja in podpira priporočila Sodišča glede 
oblikovanja skupnih politik za zmanjšanje emisij 
toplogrednih plinov, poenotenje izračunavanja in 
poročanja emisij in kompenzacijo preostalih emisij. 
Poleg tega v celoti podpira cilj prostovoljnega kode -
ksa ravnanja EU o energetski učinkovitosti podat -
kovnih središč, da se „zmanjša poraba energije 
v podatkovnih središčih povsod v Evropi, s čimer 
se zmanjšajo emisije, omeji globalno segrevanje in 
prihrani denar“, in bo razmislila o pridobitvi statusa 
udeleženke.
Odgovori revidiranih institucij in organov EU 59
Evropska služba za zunanje 
delovanje
Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) je bila 
ustanovljena 1. januarja 2011 in je večino svojega 
osebja na sedežu preselila v novo in sodobno 
stavbo, ki izpolnjuje visoke standarde glede porabe 
energije in varstva okolja. ESZD je prevzela tudi tri 
starejše stavbe od Sveta. Zakup teh stavb se izteče 
leta 2018 in ESZD trenutno proučuje, kako najbo -
lje izboljšati njihovo učinkovitost in kakšne druge 
možnosti še ponuja bruseljski nepremičninski trg.
Upravljanje nepremičnin ESZD v Bruslju je na pod -
lagi sporazuma o ravni storitve zaupano OIB, zato 
ESZD pričakuje, da bo OIB upravljal nepremičnine 
v skladu z najboljšimi praksami.
Leta 2012 je ESZD podpisala pogodbo za okolju 
prijazno oskrbo z visokonapetostno električno ener -
gijo za stavbe sedeža (pogodba EEAS-106-DIVA4-
SUP -DIR). Zagotavlja 100-odstotno okolju prijazno 
električno energijo (LGO) in je v skladu z licencami 
za dobavo na belgijski zvezni in regionalni ravni.
Ker ESZD prostovoljno sodeluje v sistemu EMAS, 
želi izvedeti več o upravljanju tega programa in 
njegovem obsegu izvajanja na način, ki je nevtralen 
glede virov. Poleg tega je ESZD pripravljena uvesti 
načela „zelenih javnih naročil“, kadar je to mogoče 
(vendar to na žalost ni vedno mogoče za delegacije 
EU v tretjih državah).
Kljub temu lahko za delegacije navedemo nekaj 
dobrih primerov: namestitev sončnih panelov se 
trenutno preučuje oziroma izvaja za delegacije 
v Kambodži, na Zelenortskih otokih, Samoi in 
Kosovu. Priporočilo 7
GS sprejema priporočilo in bo še naprej uporabljal 
zeleno javno naročanje na bolj sistematičen način, 
tako da ga bo vključil v sistem okoljskega ravnanja 
Sodišča – zlasti z razvijanjem notranjih postopkov in 
sistematskim spremljanjem.
Odgovori revidiranih institucij in organov EU 60
Evropski ekonomsko-socialni 
odbor in Odbor regij  
Evropske unije
65, tabela 6
Pet od šestih stavb Odborov je del sistema EMAS. 
Šesto stavbo si Odbora delita s Komisijo, ki je tudi 
njena lastnica. Zato ta stavba ni vključena v sistem 
ravnanja z okoljem, ki ga imata Odbora, čeprav 
mora njuno osebje, ki dela v tej stavbi, spoštovati 
ustrezne postopke EMAS.
Odbora trenutno razmišljata, da bi v sistem vključila 
tudi to stavbo.
72
EESO in OR menita, da bi bilo treba upoštevati vse 
pomembne pravne zahteve (naložbe) in kontrole, ki 
so posledica EMAS.
83
Odbora sta leta 2014 sklenila, da se bodo morale 
v prihodnje vse direkcije z ekipo EMAS obvezno 
posvetovati o zelenih javnih naročilih, kadar pogod -
bena vrednost presega 60.000 EUR.
91
EESO in OR soglasno menita, da si bodo morali insti -
tucije in organi EU prizadevati za stavbe, ki ustre -
zajo obsežnim merilom gradnje iz nabora orodij za 
zelena javna naročila.
Vendar so možnosti rabe lokalnih obnovljivih virov 
energije v delu Bruslja, kjer stojijo stavbe Odborov, 
omejene. Zato Odbora za svoje stavbe ne moreta 
uresničiti možnosti (b) iz nabora orodij za zelena 
javna naročila.Za nove gradbene projekte v Burundiju, Nigru in 
Mehiki smo prosili projektne arhitekte, da razvijejo 
okoljske rešitve, katerih cilj je zmanjšati emisije 
toplogrednih plinov in pozornost nameniti okolj -
skim vidikom projekta (tj. trajnostnim materialom, 
bioklimatskim rešitvam, uporabi alternativnih virov 
energije itd.). Drugi nepremičninski trgi so bolj 
zahtevni.
ESZD se zavezuje, da si bo še bolj prizadevala za 
zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v okviru ope -
racijskih omejitev, ki jih mora upoštevati.
Odgovori revidiranih institucij in organov EU 61
Priporočilo 3 
EESO in OR se strinjata s priporočilom, naj institu -
cije in organi EU oblikujejo skupen pristop k temu 
vprašanju.
Kljub temu bi morala biti poraba sredstev za izrav -
navo emisij možna šele po izvedbi vseh možnih 
naložb za zmanjšanje okoljskega vpliva Odborov.
111
Odbora želita poudariti, da v celoti uporabljata 
orodja za ravnanje z okoljem, ki jih spodbuja 
Komisija.
114
Glej odgovor na odstavek 101.
Priporočilo 6
Glej odgovore na odstavka 65 in 101.
Priporočilo 7
EESO in OR se strinjata s priporočilom. Odbora sta 
leta 2014 sklenila, da se bodo morale vse direkcije 
z ekipo EMAS obvezno posvetovati o zelenih javnih 
naročilih, kadar pogodbena vrednost presega 
60.000 EUR.Četudi bi Odbora občutno povečala število sončnih 
panelov na svojih stavbah, bi to pomenilo le majhen 
delež v celotni porabi električne energije. Odbora 
zaradi zmanjšanja okoljskega odtisa proučujeta 
možnost namestitve kogeneracijske naprave.
101
EESO in OR sta analizirala kodeks ravnanja in ugo -
tovila, da je osredotočen predvsem na podatkovna 
središča, vzpostavljena po letu 2011, medtem ko so 
podatkovna središča Odborov iz leta 2004.
Pristop h kodeksu bi za Odbora pomenil nepo -
trebno breme, saj sta že uveljavila številne dobre 
prakse s področja opreme in storitev IT, za katere se 
kodeks zavzema.
105
Odbora sta s pomočjo sistema EMAS dosegla 
oprijemljive rezultate pri zmanjšanju emisij, čeprav 
zavezujoča pravila za vse institucije ne obstajajo.
Leta 2013 sta bili poraba zemeljskega plina in elek -
trične energije na osebo 51 oziroma 21 % nižji kot 
v letu 2008.
109
Odbora želita poudariti, da sta poleg nabave zelene 
električne energije uspela s tehničnimi naložbami 
tudi znižati porabo energije (glej tudi točko 105).
Priporočilo 2
EESO in OR se strinjata s priporočilom. Odbora 
bosta po uvedbi harmoniziranega standarda prou -
čila možnosti za izračun neposrednih in posrednih 
emisij toplogrednih plinov ter pripravila konkreten 
akcijski načrt. Dokler harmonizirana metodolo -
gija za izračun ogljičnega odtisa ni na voljo, bosta 
Odbora svoje vire usmerjala v zmanjševanja ogljič -
nega odtisa.
Odgovori revidiranih institucij in organov EU 62
Priporočilo 1
EIB pozdravlja skupno politiko zmanjševanja ogljič -
nega odtisa upravnih dejavnosti institucij in orga -
nov EU, ki je predlagana v priporočilu.
Priporočilo 2
EIB pozdravlja usklajen pristop k izračunavanju in 
poročanju neposrednih in posrednih emisij toplo -
grednih plinov v institucijah in organih EU.
Priporočila od 3 do 5
EIB od leta 2013 izravnava svoje preostale emisije 
ogljika z ogljičnimi dobropisi projekta REDD+, ki 
je bil potrjen na podlagi standarda VCS (Verified 
Carbon Standard)  in tako imenovane „zlate stopnje“ 
standarda CCBA (Climate, Community and Biodiver -
sity Alliance)  ter prispeva ne le k zmanjšanju emisij, 
temveč s koristmi, ki jih prinaša lokalnemu prebival -
stvu, tudi k trajnostnemu razvoju.
Priporočilo 6
EIB se je seznanila s priporočilom Evropskega račun -
skega sodišča in ga bo skrbno upoštevala v svojem 
sistemu upravljanja okolja.
1 Program zmanjševanja emisij zaradi krčenja in degradacije 
gozdov ( Reducing Emissions from Deforestation and Degradation , 
REDD) so uvedli Združeni narodi, da bi ustavili uničevanje 
svetovnih gozdov. „REDD+“ je več kot zgolj preprečevanje krčenja 
gozdov, saj zajema tudi ohranjanje prostoživečih vrst, razvoj 
skupnosti, ustvarjanje delovnih mest, povečevanje zalog ogljika 
v gozdovih ter druge koristi za družbeni razvoj.Evropska investicijska banka
Splošna pripomba
Evropska investicijska banka (EIB) se zahvaljuje 
Evropskemu računskemu sodišču, da jo je pova -
bilo k prostovoljnemu sodelovanju v reviziji „Kako 
institucije in organi EU izračunavajo, zmanjšujejo in 
izravnavajo svoje emisije toplogrednih plinov?“.
EIB kot banka Evropske unije postavlja družbeno 
odgovornost v središče svojih dejavnosti ter dosega 
dobre rezultate pri ugotavljanju in upravljanju svo -
jega okoljskega vpliva. EIB ceni ugotovitve Evrop -
skega računskega sodišča, ki kažejo na uspeš-  
nost banke na tem področju, in z veseljem podaja 
pripombe na predhodne ugotovitve.  
19 in 24
EIB stalno pregleduje vire emisij s svojega seznama 
emisij toplogrednih plinov ter bo prilagodila obseg 
poročanja, kolikor bo to potrebno in izvedljivo.
42
EIB je zmanjšala emisije zaradi mobilnosti  
z 11,10 tCO2e na osebo v letu 2007 na 7,10 tCO2e na 
osebo v letu 2012, torej za 36 %.
45, 48 in 50
EIB meni, da s poročanjem o emisijah ogljika tudi na 
osebo bolje izraža učinke operativnih dejavnikov, 
kot sta obseg poslovanja in število zaposlenih, na 
svoje emisije ogljika.
58
EIB se je po uvedbi dolgoročnih ukrepov za zmanj -
šanje emisij ogljika, ki jih je večinoma že uveljavila, 
odločila, da bo od leta 2013 izravnala/nadomestila 
svoje preostale emisije ogljika, za kar je izbrala pro -
jekt v okviru programa REDD+1.
Odgovori revidiranih institucij in organov EU 63
18 in 19
Projekt GREEN proučuje metode merjenja okoljske 
učinkovitosti agencije EASA in poročanja o tem, 
vključno kar zadeva emisije v letu 2014 in po njem, 
pri čemer kot izhodišče služi leto 2013. Pri tem bo 
pri izbiri najprimernejših metod merjenja in načinov 
poročanja o emisijah upoštevano poročilo Evrop -
skega parlamenta o ogljičnem odtisu.
45
Projekt GREEN bo opredelil cilje za zmanjševanje 
emisij toplogrednih plinov agencije EASA, pri čemer 
bo kot referenčno merilo verjetno uporabljeno  
leto 2013.
59
Kar zadeva ogljično izravnavo, je agencija EASA 
leta 2012 uvedla ogljično izravnavo za poslovna 
potovanja z vlakom. Projekt GREEN bo poleg tega 
spodbudil uporabo „podnebju prijaznih“ prevoznih 
sredstev za prevoz na delo, poslovna potovanja in 
potovanja obiskovalcev agencije. Proučil bo tudi 
izravnavo emisij, ki jih povzročajo poslovna potova -
nja z letalom, v skladu s proračunskimi možnostmi.
65
Projekt GREEN bo proučil možnosti postopne 
uvedbe izbranih elementov sistema EMAS ob 
upoštevanju selitve agencije v nove prostore 
v letu 2016. Agencija EASA bo raziskala možnosti 
za pridobitev priznanja za okoljske izboljšave prek 
manj formalnih sistemov kot je EMAS.
Priporočilo 1
Agencija EASA pozdravlja skupno politiko zmanjše -
vanja emisij toplogrednih plinov. Takšna politika bi 
morala upoštevati raznolikost dejavnosti, ki jih izva -
jajo institucije in organi. Komisija bi se med pripravo 
osnutka skupne politike morala posvetovati z insti -
tucijami in organi ter razmisliti o subvencioniranju 
celotnih ali delnih stroškov, povezanih z izvajanjem. 
Poudariti je treba, da naj bi projekt GREEN opredelil 
tudi cilje za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov.Evropska agencija za varnost 
v letalstvu
Agencija EASA se v celoti zaveda pomembnosti 
zmanjševanja vpliva njenih dejavnosti na okolje in 
emisij toplogrednih plinov na najnižjo možno raven. 
Varstvo okolja na področju civilnega letalstva je 
dejansko del njenega zakonitega poslanstva, ki ga 
ima kot regulator na tem področju.
V začetnem obdobju po njeni ustanovitvi leta 2003 
agencija EASA še ni bila v položaju, da bi lahko 
namenila pozornost pripravi celovitih ukrepov za 
zmanjšanje njenih emisij toplogrednih plinov. Sedaj 
je vstopila v obdobje stabilnega razvoja in nekateri 
nedavni sklepi vodstva ji bodo omogočili, da temu 
posveti ustrezno pozornost:
1. pričetek okoljske pobude „projekt GREEN“ 
v letu 2014, ki jo promovira izvršni direktor;
2. selitev sedeža agencije EASA v novo stavbo v letu 
2016, kjer bo agencija edina najemnica in ki bo 
nudila več možnosti za zmanjšanje njenega ogljič -
nega odtisa, in
3. centralizacija ključnih operativnih dejavnosti (npr. 
javnih naročil, poslovnih potovanj in upravljanja 
konferenčnih dejavnosti), pri čemer so vse zajete 
v projektu GREEN.
Namen projekta GREEN je povečati ozaveščenost 
o odgovornostih agencije EASA do okolja in njeni 
zavezanosti k vlogi dobrega soseda. Izhodiščne 
naloge projekta so:
1. opredeliti okoljsko politiko agencije EASA ob upo -
števanju narave in vpliva njenih dejavnosti;
2. opredeliti ključne kazalnike okoljske učinkovitosti 
in postopne cilje;
3. oblikovati zelene postopke javnega naročanja in
4. sodelovati z lokalno skupnostjo pri zelenih 
projektih.
Odgovori revidiranih institucij in organov EU 64
Priporočilo 7
Agencija EASA pozdravlja predlagano spremembo 
finančnih pravil in/ali pravil javnega naročanja, da 
bi se tako spodbudilo in olajšalo izvajanje „zelenega 
javnega naročanja“. Projekt GREEN podpira razvoj 
standardnih določb za upoštevanje „zelenih vidi -
kov“ pri postopkih javnega naročanja agencije EASA 
in ko bodo ti na voljo, bo agencija bdela nad nji -
hovim izvajanjem. Določbe zbirke orodij za zelena 
naročila bodo uporabljene in vključene v specifika -
cije (tehnične specifikacije, izbirna merila/merila za 
dodelitev), kjer bo to ustrezno.Priporočilo 2
V projektu GREEN bo obravnavano vprašanje, kako 
v okviru dejavnosti agencije EASA izvajati metodo 
okoljskega odtisa organizacije, ki jo je razvila 
Komisija.
Priporočila 3, 4 in 5
Agencija EASA pozdravlja priložnost sodelovanja 
z institucijami in organi pri razvoju skupnega pri -
stopa za prostovoljno ogljično izravnavo, ki temelji 
na priznanih sistemih, da bi se tako dosegla visoko -
kakovostna izravnava.
Agencija EASA se strinja, da razvoj skupnega pri -
stopa k izravnavi naj ne bi prispeval le k zmanjšanju 
emisij ampak tudi k trajnostnemu razvoju v korist 
lokalnega prebivalstva, ki ga zadeva projekt. Če bi 
se sistem izravnave organiziral na ravni institucij 
EU in bil na voljo tudi za vse agencije in organe, bi 
lahko dosegli učinek ekonomije obsega.
Priporočilo 6
Projekt GREEN bo proučil možnosti postopne 
uvedbe izbranih elementov sistema EMAS ob 
upoštevanju selitve agencije v nove prostore 
v letu 2016. Agencija EASA bo razmislila o koristih 
pridobitve priznanja za okoljske izboljšave prek 
manj formalnih sistemov kot je EMAS.
Projekt GREEN bo prav tako proučil koristi vpisa 
agencije EASA v evropski kodeks ravnanja o ener -
getski učinkovitosti podatkovnih središč, zlasti 
v okviru selitve agencije v nove prostore v letu 2016.
Poudariti je treba, da se agencija EASA s projektom 
GREEN zavezuje k svoji vlogi dobrega soseda prek 
sodelovanja z lokalno skupnostjo.
Odgovori revidiranih institucij in organov EU 65
Evropska agencija za zdravila
12–13
Evropska agencija za zdravila je naredila prve 
korake k zmanjšanju svojega ogljičnega odtisa. 
Najpomembnejša poteza je, da je začela nabavljati 
elektriko, proizvedeno iz obnovljivih virov. Elektrika 
je bila največji vir ogljičnih emisij agencije in z naku -
pom 100-odstotnega deleža energije iz obnovljivih 
virov se je vrednost teh emisij spustila na nič.
Agencija prav tako nima ne vozil na fosilna goriva 
ne lastniških vozil.
Da bi se dodatno pripravila na uvedbo usklajenega 
pristopa merjenja ogljičnega odtisa, agencija prav 
tako sledi emisijam, nastalim med službenimi poto -
vanji njenih zaposlenih in poslovnimi potovanji, ki 
jih organizira za svoje obiskovalce. Agencija s svojo 
odločitvijo, da od leta 2015 ne najame parkirnih pro -
storov, spodbuja uporabo javnega prevoza, v svoje 
smernice za javna naročila pa bodo kot dodatna 
priprava uvedena zelena merila.
18
Po tem, ko je Evropska agencija za zdravila decem -
bra 2013 sprejela svojo okoljsko strategijo, v kateri 
se zavezuje, da bo izvajala Akt Združenega kralje -
stva o podnebnih spremembah iz leta 2008 in smer -
nice Združenega kraljestva za okoljsko poročanje, 
ki so bile sprejete junija 2013, bo v prihodnja letna 
poročila vključevala tudi okoljske informacije.
19
Agencija se bo morda odločila, da bo vključila ome -
jeno količino ustreznih ključnih kazalnikov uspeha 
v svoje nefinančne informacije o potrošnji energije, 
prevozu in odpadkih, dokler ne bodo na voljo poe -
notena navodila o sporočanju okoljskih informacij.Evropska agencija za okolje
19, preglednica 2
Evropska agencija za okolje je kot v predhodnih 
letih, tudi v letu 2012 kupovala zgolj električno 
energijo iz obnovljivih virov. Emisije CO2, proiz-  
vedene z ogrevanjem glavne stavbe Kongens 
Nytorv,so v letu 2012 znašale 71 ton. Te emisije 
so se izravnale z emisijami iz ogrevanja v letih 
2010 in 2011 (glej odstavek 54 poročila).
Priporočila 
Evropska agencija za okolje se v celoti strinja s pri -
poročili Sodišča.
Odgovori revidiranih institucij in organov EU 66
Urad za usklajevanje  
na notranjem trgu (znamke  
in modeli)
Ob upoštevanju opažanj iz revizijskega poročila 
z naslovom Kako institucije in organi EU izračuna -
vajo, zmanjšujejo in izravnavajo svoje emisije toplo -
grednih plinov? in po analizi njegove vsebine, ki jo 
je opravila ustrezna služba urada UUNT, Urad nima 
posebnih pripomb.
Opažanja, ki se nanašajo predvsem na urad UUNT, 
odražajo dejansko stanje okoljskega upravljanja 
na uradu UUNT, kot je bilo v času, ko je revizija 
potekala.
Splošna opažanja, ki se nanašajo na vse pregledane 
institucije in agencije, se ujemajo z dejanskimi 
podatki iz revizijskega poročila.
Sklepi in priporočila iz revizijskega poročila so 
dobro utemeljeni in razumni. Nakazujejo pot naprej, 
saj z lastnim vzorom krepijo verodostojnost okoljske 
politike, kakršno spodbuja Evropska unija.45
Postavitev ciljev za emisije toplogrednih plinov 
bo del načrta ukrepov, ki jih bo Evropska agencija 
za zdravila pripravila kot del sistema za okoljsko 
upravljanje.
65
Kot izraz zavezanosti okolju je agencija začela 
okoljsko revizijo. Sledila ji bosta okoljska politika in 
ustanovitev sistema za okoljsko vodenje. Končna 
registracija v sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje 
in presojo je predvidena za leto 2015.
99–100
Evropska agencija za zdravila je lastnika stavbe 
seznanila s certifikatom EU za zelene stavbe in bila 
obveščena, da je lastnik začel z registracijo v ta 
program.
101
Agencija se je pripravila za registracijo v evropski 
kodeks ravnanja o energetski učinkovitosti podat -
kovnih središč.
KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
•  en izvod: 
na spletni strani EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije ( http://ec.europa.eu/represent_sl.htm), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm), 
pri službi Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*) Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:• na spletni strani EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu).
Plačljive naročnine:
•  pri prodajnih zastopnikih Urada za publikacije Evropske unije  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sl.htm).
QJ-AB-140-14-SL-C  ISSN 1831-094X
Za verodostojnost podnebne politike EU je 
pomembno, da so institucije in organi EU 
vodilni pri oblikovanju in izvajanju politik 
za zmanjševanje svojih emisij toplogrednih 
plinov. V tem posebnem poročilu je preučeno, 
kako se institucije in organi EU spopadajo 
z izzivom, da bi z zmanjševanjem vpliva svojih 
upravnih dejavnosti na okolje prispevali 
k cilju Unije, da svoje emisije do leta 2020 
v primerjavi z letom 1990 zmanjša za vsaj 20 %.
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE