SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 30.09.2004 
KOM(2004) 620 kon čno 
  
POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
o izvajanju Priporo čila Sveta z dne 24. septembra 1998 o evropskem sodelovanju pri 
zagotavljanju kakovosti v vi sokem šolstvu (98/561/ES) 
 
SL 2   SL 1. U VOD 
Svet ministrov je 24. septembra 1998 sprejel Priporo čilo o evropskem sodelovanju pri 
zagotavljanju kakovosti v visokem šolstvu1. Priporočilo poziva države članice, da podprejo ali 
vzpostavijo sisteme zagotavljanja kakovosti ter spodbudijo visokošolske ustanove in pristojne 
organe k sodelovanju in izmenjavi izkušen j. Komisijo tudi poziva, da podpre takšno 
sodelovanje in poro ča o uresni čevanju ciljev Priporo čila na evropski ra vni in ravni držav 
članic. 
Priporočilo Sveta iz leta 1998 je bilo v veliki meri rezultat evrops kega pilotnega projekta, ki 
ga je Komisija organizirala v devetdesetih letih. Priporo čilo je bilo temelj za ustanovitev 
mreže ENQA, Evropske mreže za zagotavljanje kakovosti v visokem šolstvu, ter za njene vedno števil čnejše člane. 
K agendi za kakovost sta prispevala dva politi čna dogodka: bolonjski pr oces in lizbonska 
strategija.  Pomen zagotavljanja kakovosti je bi l nedavno poudarjen v skupnem vmesnem 
poročilu Sveta in Komisije o izvajanju podr obnega delovnega programa za uresni čevanje 
ciljev sistemov izobraževanja in usposabljanja v Evropi2, predloženem marca 2004. Strog in 
pregleden sistem zagotavljanja kakovosti je pr av tako nujna sestavina „Evropskega okvira 
kvalifikacij“, za katerega so se zavezali mini stri tako v okviru bolonjskega procesa kot 
lizbonske strategije. 
To poročilo je sestavljeno iz dveh  delov. Prvi del je: Vzpost avitev sistemov zagotavljanja 
kakovosti v državah članicah. Drugi del je: Sodelovanje na evropski in mednarodni 
ravni. Poro čilo omenja tudi „berlinski  mandat“, ki so ga ENQA odobrili  ministri držav 
podpisnic bolonjskega procesa. Pregled age ncij po državah se nahaja v Prilogi. 
2. Prvi del: Vzpostavitev sistemov zagotavljanja kakovosti v državah članicah 
Povzetek  
Skoraj vse države članice in druge evropske države so vzpostavile ali nameravajo 
vzpostaviti sisteme zagotavljanja kakovo sti. To vzpostavljanje je lahko razli čno dolgo 
in intenzivno, vendar se vse strinjajo, da je  zagotavljanje kakovosti njihovih sistemov 
visokega šolstva nujno. Obstoje či sistemi delujejo v skladu z dolo čbami iz 
Priporočila Sveta iz leta 1998. 
2.1. Ustanovitev agencij 
Priporočilo poziva države članice, da podprejo in, kjer  je potrebno, vzpostavijo 
pregledne sisteme zagotavljanja kakovosti. Ve čina držav članic se je odzvala tako, da 
so ustanovile eno ali ve č agencij za zagotavljanje kakovosti, ki ve ča kakovost s 
pomočjo zunanjega  ocenjevanja. Ustanove visokega šolstva so bile pozvane, naj 
ustanovijo svoje lastne notranje  mehanizme za zagotavljanje kakovosti, da bi 
zagotovile temelj za zunanje ocenjevanje.  
                                                 
1 Priporo čilo Sveta z dne 24. septembra 1998 o evropskem sodelovanju pri zagotavljanju kakovosti v 
visokem šolstvu (98/561/ES) UL L 270 z dne 7.10.1998, str. 56. Glej Prilogo 1. 
2 „Izobraževanje&usposabljanje 2010“; uspeh lizbonske strategije je odvisen od nujnih reform. 
http://europa.eu.int/comm/education/policies/2010/doc/jir_council_final.pdf 
 
SL 3   SL Značilnosti nacionalnega sistema visokega šolstva vplivajo na lastništvo, obseg in 
osredotočenje agencij in njihovih dejavnosti. Zato obstaja ve č modelov. Nekaj držav 
je izbralo „model zvezde“ z eno osrednjo ag encijo za akreditacijo, ki nadzira ve č 
drugih, bolj specializiranih agencij za ocenjevanje ali ak reditacijo. Druge pa imajo 
eno samo agencijo za zagotavlj anje kakovosti ali akreditacijo. 
Priporočilo Sveta navaja, da bo „avtonomnost in/ali neodvisnost  ustreznih struktur 
oziroma organa, odgovornega za zagotav ljanje kakovosti (glede postopkov in 
metod), verjetno prispevala k u činkovitosti postopkov za zagot avljanje kakovosti in k 
sprejetju rezultatov“. Po drugi strani je splo šno priznano, da bi ag encije morale tesno 
sodelovati z akademskim svetom in upošte vati potrebe družbe , javnih in zasebnih 
sponzorjev, študentov, star šev in trga dela.  
Poleg nacionalnih ali regionalnih agenci j obstaja tudi veliko število strokovnih 
organizacij za akreditacijo  (npr. za inženirje, zdravnike, ra čunovodje). Obstajale so 
že pred Priporo čilom Sveta, ki ne vpliva na njihov na čin delovanja. Ve ndar obstajajo 
podobnosti in medsebojno dopolnjevanje, ki jih je  vredno raziskati. To velja tudi za 
mednarodne agencije za akreditacijo  ali organe, kot so evropski EQUIS (študij 
podjetništva) ter ameriški agenciji AACSB (študij podjetništva) in ABET (inženirske 
akreditacije v ZDA in razvoj sistem ov za akreditacijo v drugih državah). 
2.2. Vrste ocenjevanja 
Obstaja osem vrst ocenjeva nja ali akreditacije: ocena predmeta, ocena programa, 
ocena ustanove, akreditacija programa, ak reditacija ustanove, revizija ustanove 
(notranjih mehanizmov za zagotavljanje ka kovosti), primerjalna analiza predmetov 
in programov. Najpogostejša osta ja ocena programa, takoj za  njo pa je akreditacija 
programa, ki ji sledi revizija ustanove. Zanimanje za primerjalno analizo programov 
ali predmetov je novejše in razi skuje najboljše prakse na dolo čenem podro čju. 
Obstaja jasna težnja k ve čji raznolikosti pri ocenjevanju  in večina agencij redno 
uporablja ve č kot eno vrsto ocenjevanja. 
2.3. Merila in metodologije 
Svet je priporo čil, naj sistemi za zagotavljan je kakovosti temeljijo na zna čilnostih, 
navedenih v Prilogi k Priporo čilu. Na splošno agencije delujejo v skladu s temi 
značilnostmi, čeprav se njihova uporaba lahko r azlikuje glede na nacionalni ali 
institucionalni okvir. Sledi kratka  analiza njihov ega izvajanja: 
Merila 
Priporočilo tesno poveže merila  za zagotavljanje ka kovosti s cilji, dolo čenimi za 
vsako ustanovo glede na potrebe druž be in trga dela. Raziskava ENQA3 dokazuje, da 
poudarek ni ve č na ocenjevanju glede na cilje, ki jih ustanova dolo či, ampak na 
uporabi bolj objektivnih zunanjih meril in st andardov pri ocenjevanju in akreditaciji 
dejavnosti. To so lahko standardi najnižjega praga, povpre čni standardi ali bolj 
zahtevni višji standardi, katerih cilj je priznati odli čnost. 
                                                 
3 Glej opombo 9. 
 
SL 4   SL Samoocena ustanov 
Samooceno zahteva ve čina shem za ocenjevanje in akreditacijo. Samoocenjevalno 
skupino navadno sestavljajo uprava in pedagoš ki delavci. Študenti redko sodelujejo. 
Sodelovanje administrativnega osebja in študentov je razli čno.  
Obisk strokovne skupine na kraju samem 
Obisk na kraju samem je standardni del o cenjevalnega postopka. Ob isk je sestavljen 
iz srečanj in intervjujev,  pogost je tudi obisk prostorov, sre čanje z višjim kadrom in 
proučitev dokumentarnih dokazil.  
Sestava strokovne skupine 
Vse agencije sodelujejo z zunanjimi st rokovnjaki in pogosto so v strokovni odbor 
vključeni mednarodni strokovnjaki, zlasti v pr imeru, ko v sosednjih državah govorijo 
enak jezik. S strokovnjaki s podro čja zaposlovanja se sodeluje v manj kot pol 
primerih, s strokovnimi združenji, štude nti in diplomanti pa še manj. Vklju čevanje 
tujcev v upravljavske organe ag encij je manj pogosto, vendar naraš ča. 
Poročanje in spremljanje 
Poročila so objavljena v ve čini primerov ocenjevanja in  akreditacije, vendar ne 
vedno. Preden so poro čila objavljena, se nava dno posvetuje z ocenjenimi 
ustanovami. V treh četrtinah primerov so usta nove odgovorne za nadaljnje 
spremljanje priporo čil; v polovici primerov so za to odgovorne skupaj z agencijami 
in vlado. 
3. Drugi del: Evropsko in mednarodno sodelovanje 
Povzetek: 
večina držav je na razli čnih stopnjah vklju čena v dvostransko, ve čstransko, evropsko 
in globalno sodelovanje za zagotavljanje kako vosti in akreditacijo. Te nadnacionalne 
pobude imajo podobne cilje: dolo čanje primerljivih meril in metodologij ter 
spodbujanje u činkovitega delovanja agencij za kakovost, da bi dosegli ve č 
preglednosti in nenazadnje vzajemno pr iznavanje sistemov za zagotavljanje 
kakovosti in ocenjevanje. 
3.1. Dvostransko in regionalno sodelovanje 
Vladi Belgije (Flandrija) in Nizozemske sta se odlo čili, da bosta svoje ukrepe za 
zagotavljanje kakovosti združili v skupen si stem za akreditacijo. Agencije za 
zagotavljanje kakovosti in organi vi sokega šolstva iz dvanajstih držav4 so se odlo čili, 
da bodo sodelovali v „Skupni pobudi za ka kovost“, neformalni mreži, kjer poteka 
sodelovanje glede zagotavljanja kakovosti  in akreditacije dodiplomskih in 
magistrskih programov v Evropi. 13 agencij iz osmih držav5 se je odlo čilo, da bo 
                                                 
4 Avstrija, Belgija (Flandrija), Dansk a Nemčija, Irska, Italija,  Nizozemska, Norveška, Špan ija, Švedska, 
Švica, Združeno kraljestvo. 
5 Avstrija, Belgija (Flandrija), Nem čija, Irska, Nizozemska, No rveška, Španija, Švica. 
 
SL 5   SL ustanovilo Evropski konzor cij za akreditacijo (ECA), ki se bo osredoto čil na 
akreditacijski vidik postopka zagotavljanja kakovosti in naj bi do leta 2007 dosegel 
vzajemno priznavanje njihovih sistemov za zagotavljanje kakovosti in ocenjevanje. 
Mreža srednje- in vzhodnoevropskih agencij za zagotavljanje kakovosti v visokem šolstvu (mreža CCE) ima 18 agencij članic
6, agencije za zagotavljanje kakovosti iz 
petih nordijskih držav7 pa so se leta 2003 odlo čile, da bodo dokon čno utrdile svoje 
sodelovanje v Nordijski mreži za zagot avljanje kakovosti v visokem šolstvu. Vse 
agencije, vklju čene v zgoraj navedena združenja, so članice širše Evropske mreže za 
zagotavljanje kakovosti v visokem šolstvu (ENQA). 
3.2. Evropska mreža za zagotavljanje ka kovosti v visokem šolstvu (ENQA) 
Neposreden u činek Priporo čila Sveta iz leta 1998 je bi la ustanovitev ENQA, zato se 
lahko šteje za najbolj oprijemljiv rezultat na evropski ravni ter je za četna točka in 
ključni akter za prihodnji razvoj. Generalna skupš čina ENQA iz junija 2004 se je 
odločila, da bo članstvo v ENQA razširila na agencije iz vseh 40 držav podpisnic 
bolonjskega procesa in da bo uvedla reform e, potrebne za izpolnjevanje njenih 
prihodnjih nalog: to sta zagot avljanje storitev svojim članicam in delovanje za 
vzajemno priznavanje sistemov za zagotavljanje kakovosti v Evropi. 
ENQA je za čela tesno sodelovati z mrežama ocenjevalcev kvalifikacij ENIC 
(Evropska mreža informacijskih centr ov) in NARIC (Mreža nacionalnih 
informacijskih centrov za akademsko prizna vanje), da bi ugotovila, kako lahko boljši 
podatki o kakovosti pospešijo priznanje di plom in študijskih obdobij, zlasti pri 
nadnacionalnem izobraževanju. ENQA namerava prek svojih članic olajšati 
nadnacionalno ocenjevanje,  zlasti nadnacionalno ocen jevanje skupnih in dvojnih 
diplom. 
3.3. Mreže v visokem šolstvu 
Priporočilo Sveta poziva k podpori ustanovam visoke ga šolstva, ki želijo sodelovati 
na področju zagotavljanja kakovosti na nadnaci onalni osnovi. Na podlagi Priporo čila 
in vzajemnega pritiska v okvi ru bolonjskega procesa so bile glede tega sprejete 
številne pobude ali pa so ponovno postale aktualne. 
 
Evropsko združenje univerz (EUA) uprav lja nadnacionalni program ocenjevanja 
ustanov, katerega cilj je pomagati svojim članicam, da zagotovijo, da ustanova kot 
celota prevzame odgovornost za trajno zagotavljanje in ve čanje kakovosti. EUA prav 
tako sodeluje pri projektu „K akovostna kultura“, ki ga podpira Komisija, kjer si 
skupine univerz vzajemno pomagajo pri uva janju notranjih mehanizmov za nadzor 
kakovosti, izboljšujejo ravni svojih kakovosti in se bolje pripravijo na zunanje 
ocenjevanje. 
 
Mednarodna mreža agencij za zagotavljanje kakovosti v visokem šolstvu INQAAHE 
na globalni ravni sestavlja vodi č dobre prakse za agencije, Mednarodno združenje 
                                                 
6 Iz Avstrije, Bolgarije, Češke, Hrvaške, Estonije, Nem čije (Bavarske), Madžarsk e, Latvije, Litve, 
Makedonije, Poljske, Romunije, Rusije, Slovaške in Slovenije. 
7 Danska, Finska, Islandija, Norveška in Švedska. 
 
SL 6   SL predsednikov univerz IAUP pa prou čuje primernost „svetovnega registra kakovosti“ 
za agencije za zagotav ljanje kakovosti. 
3.4. Svet Evrope 
V skladu s Konvencijo Sveta Evrope/ UNESCA o priznavanju visokošolskih 
kvalifikacij v evropski regiji8 vsaka država prizna kvalifikacije  kot podobne 
ustreznim kvalifikacijam v s vojem lastnem sistemu, razen če obstajajo bistvene 
razlike med njenimi lastnimi kvalifikacijami in kvalifikacijami, ki jih je treba priznati. Ena od teh bistveni h razlik je lahko kakovost pou čevanja in u čenja. Zato je 
pomembno nedavno tesno sodelovanje med strokovnjaki za zagotavljanje kakovosti 
(mreža ENQA) in strokovnjaki za oceno kvalifikacij (mr eža NARIC EU in 
partnerska mreža ENIC Sveta Evrope ter UNESCO-CEPES). 
3.5. OECD in UNESCO 
OECD in UNESCO sodelujeta pri oblikovanju nezavezujo čih smernic
 za zaščito 
potrošnikov v čezmejnem visokem šolstvu z mo čnim poudarkom na zagotavljanju 
kakovosti. UNESCO je ustanovil globalni forum  za zagotavljanje kakovosti, 
akreditacijo in priznavanje, ki temelji na obstoje čih regionalnih mrežah in 
konvencijah za priznavanje diplom. V Evropi  UNESCO-CEPES izva ja projekt tako, 
da zbira kazalnike  za visoko šolstvo, ki bi se lahko uporabljali pri zagotavljanju 
kakovosti in ocenjevanju. 
4. Berlinski mandat 
19. septembra 2003 so se ministri za vi soko šolstvo 40 držav podpisnic bolonjskega 
procesa zbrali v Berlinu in sprejeli kom unike, v katerem so pozvali ENQA, naj 
„preko njenih članic in v sodelovanju z EUA,  EURASHE in ESIB pripravi 
dogovorjeni niz standardov, postopkov in usme ritev za zagotavljanje kakovosti, da 
razišče načine za vzpostavitev ustreznega sistema vzajemnega pregledovanja za 
agencije ali organe za zagotavljanje kakovosti in/ali akreditacijo, ter da o tem leta 
2005 poro ča ministrom preko Skupine za spre mljanje bolonjskega procesa.“ 
Delovni skupini, ki ju je organizirala ENQA, prou čujeta razli čne elemente mandata. 
Ena delovna skupina je za standarde, postopke  in smernice, druga pa za vzpostavitev 
ustreznega sistema vzajemnega pregle da. Strokovnjaki izhajajo iz obstoje čih študij in 
izkušenj ENQA in njenih članov, organiziranih v regiona lne (severna in vzhodna 
Evropa) in specializirane mreže (Evrops ki konzorcij za akreditacijo). Prou čujejo 
ocene ustanov EUA, pristop, ki temelji na pristojnosti projekta Tuning9, ter delo 
posebnih strokovnih agencij za akreditacijo . Upoštevale se bodo tudi izkušnje iz 
drugih delov sveta, zlasti Združenih držav. 
ENQA poro ča prek Skupine za spremljanje bolonjskega procesa in bo predstavila 
predzadnje poro čilo pred za četkom leta 2005, in sicer pred ministrskim sre čanjem v 
mestu Bergnu maja 2005. 
                                                 
8 http://conventions.coe.int/Treaty/Commun/QueVoulezVous.asp? 
 NT=165&CM=8&DF=10/02/04&CL=ENG 
9 Univerza Deusto, Bilbao, Španija ( www.relint.deusto.es/TuningProject/index.htm ) ali Univerza 
Groningen, Nizozemska ( www.let.rug.nl/TuningProject/index.htm ) 
 
SL 7   SL 5. Sklepne ugotovitve 
Izvedba Priporo čila sveta iz leta 1998 je bila zelo uspešna, saj je ve čina držav 
dejansko vzpostavila sistem za zagotavlj anje kakovosti, evropsko sodelovanje na 
področju kakovosti pa je bilo intenzivno. Osre dnja pozornost, namenjena vprašanjem 
kakovosti v bolonjskem procesu in lizbons ki strategiji, je spodbudila delo na 
področju zagotavljanja kakovosti, ki je bilo  priznano kot bistvena sestavina 
nastajajočega „evropskega okvira  kvalifikacij“. 
Pomembna prizadevanja so potekala na dvos transki in regionalni ravni, da bi se 
vzpostavilo vzdušje zaupanja , ki bi olajšalo vzajem no priznavanje sistemov za 
zagotavljanje kakovosti in ocenjevanje. Manda t, ki ga je ENQA dobila v Berlinu, bi 
lahko imel pozitivne u činke tudi na širši evropski ravni. 
Sedaj je treba odlo čno ukrepati, da bi dosegli dejansko vzajemno priznavanje 
sistemov za zagotavljanje kakovosti in akreditacijo ter ocenjevanje  ter omogo čili, da 
zagotavljanje kakovosti u činkovito prispeva k našemu skupnemu cilju, da evropsko 
visoko šolstvo postane „svetovna refere nca za kakovost“. Napredek je na tem 
pomembnem podro čju mogoč in nujno potreben. 
 
Priloge  
1. Berlinski komunike, Povzet ek o zagotavljanju kakovosti 
2. Obstoje če agencije za zagotavljanje kakovosti visokega šolstva, razporejene po 
državah 
 
SL 8   SL Priloga 1  
„Vzpostavljanje Evropskega visokošolskega prostora“ 
Sporočilo konference ministrov, pristojnih za visoko šolstvo 
v Berlinu, 19. septembra 2003 
=Povzetek o zagotavljanju kakovosti= 
„Potrjuje se, da je kakovost visokega šolstva v samem jedru vzpostavljanja 
Evropskega visokošolskega prostora. Mi nistri se obvezujejo, da bodo podpirali 
nadaljnji razvoj zagotavljanja kakovosti na institucionalni, nacionalni in evropski 
ravni. Poudarjajo potrebo po razvoju vzajemno sprejemljivih kriterijev in metodologij za zagotavljanje kakovosti. 
Poudarjajo tudi, da skladno z na čelom institucionalne avtonomije osnovna 
odgovornost za zagotavljanje kakovosti v viso kem šolstvu pripada vsaki posamezni 
ustanovi, to pa zagot avlja podlago za resni čno odgovornost akademskega sistema 
znotraj nacionalnega ogrodja kakovosti. 
Zato se strinjajo, da na j nacionalni sistemi za zagot avljanje kakovosti do leta 2005 
vsebujejo: 
– Opredelitev pristojnosti vpletenih teles in institucij. 
– Evaluacijo programov  ali ustanov, vklju čno z notranjo oceno, zunanjim 
pregledom, sodelovanjem štude ntov in objavo rezultatov. 
– Sistem akreditiranja, certificiran ja ali druge prim erljive postopke. 
– Mednarodno udeleženost, sodelovanje in mreženje. 
 
Na evropski ravni se ministri obra čajo na ENQA, naj prek svojih članic v 
sodelovanju z EUA, EURASHE in ESIB pripravi dogovorjeni niz standardov, 
postopkov in smernic za zagotavljanje kakovosti, da poiš če načine za vzpostavitev 
ustreznega sistema vzajemnega pregledovanja za agencije ali organe za zagotavljanje 
kakovosti in/ali akreditacijo, ter da o tem leta 2005 poro čajo ministrom preko 
Skupine za spremljanje bolonjskega procesa.“ 
 
SL 9   SL Priloga 2  
Agencije za zagotavljanje kakovosti vi sokega šolstva, razporejene po državah 
Country Agency Scope Main 
evaluation type
Albania Accreditation Agency 
of Higher Education, Accreditation Council National, 
university and non-university sectors Programme 
and institutional evaluation and accreditation 
Austria Fachhochschulrat – 
www.fhr.ac.at   National, 
non-university sector Institutional 
and programme evaluation, programme accreditation 
Austria Österreichischer 
Akkreditierungsrat – 
www.akkreditierungsrat
.at  National, 
private universities Institutional 
accreditation, programme accreditation 
Belgium (Flanders) Flemish Inter-
university Council – 
www.vlir.be   Regional, 
university sector Programme 
evaluation 
Belgium (Flanders) Council of Flemish 
Institutes for Higher Education – 
www.vlhora.be   Regional, 
non-university sector Programme 
evaluation 
Belgium Conseil des Recteurs 
(CRef) University 
sector Programme 
evaluation 
Bulgaria National Evaluation 
and Accreditation Agency at the Council of Ministers – 
http://www.neaa.govern
ment.bg   National, 
university and non-university sectors Programme 
and institutional evaluation and accreditation 
Croatia National Council for 
Higher Education National, 
university and non-university sectors Programme 
evaluation in function of accreditation by ministry 
Cyprus Council of Educational 
Evaluation - 
sekap@cytanet.com.cy  National, 
non-university 
sector Programme 
evaluation, programme 
accreditation 
Czech 
Republic Accreditation 
Commission – 
www.msmt.cz/_DOMEK
/default.asp?CAI=2856   National, 
university and non-university sectors Programme 
accreditation 
 
SL 10   SL Country Agency Scope Main 
evaluation type
Denmark Danish Evaluation 
Institute – www.eva.dk   National, 
university and non-university sectors Programme 
evaluation and accreditation, institutional evaluation 
Estonia Estonian Higher 
Education 
Accreditation Centre – 
www.ekak.archimedes.
ee  National, 
university 
and non-university sectors Programme 
accreditation 
Finland Finnish Higher 
Education Evaluation Council – 
www.finheec.fi   National, 
university and non-university sectors Programme 
and institutional evaluation 
France Comité National 
d’Évaluation – 
www.cne-evaluation.fr   National, 
university sector Institutional 
evaluation 
France Inspection générale de 
l’administration de l’éducation nationale et de la recherche (IGAENR) – 
www.education.gouv.fr  
 National, 
university and non-university Institutional 
evaluation 
Germany Akkreditierungsrat – 
www.akkreditierungsrat
.de  National, 
university and non-university sectors Meta-
accreditation 
Germany Zentrale Evaluations- 
und Akkreditierungsagentur (ZevA) – 
www.zeva.uni-
hannover.de  Regional, 
university and non-university sectors Programme 
accreditation 
Germany Akkreditierungs-, 
Zertifizierungs- und Qualitätssicherungs-Institut (ACQUIN) - 
www.acquin.org  Regional, 
university and non-university sectors Programme 
accreditation 
Germany Agentur für 
Qualitätssicherung durch Akkreditierung von Studiengängen (AQAS) – 
www.aqas.de  Regional, 
university and non-university sectors Programme 
accreditation 
 
SL 11   SL Country Agency Scope Main 
evaluation type
Germany Akkreditierungsagentur 
für Studiengänge der Ingenieurwissenschaften, der Informatik, der Naturwissenschaften und der Mathematik (ASIIN) – 
www.asiin.de  Regional, 
university and non-university sectors, subject-specific Programme 
accreditation 
Germany Akkreditierungsagentur 
für Studiengänge im Bereich Heilpädagogik, Pflege, Gesundheit und Soziale Arbeit (AHPGS) – 
www.ahpgs.de  Regional, 
university and non-university sectors, subject-specific Programme 
accreditation 
Germany Stiftung 
Evaluationsagentur Baden-Württemberg (EVALAG) – 
www.evalag.de  Regional, 
university and non-university sectors Programme 
evaluation 
Germany Foundation for 
International Business Administration 
Accreditation – 
www.fibaa.de  Regional, 
university and non-
university 
sectors, subject-specific Programme 
accreditation 
Hungary Hungarian 
Accreditation Committee (HAC) – 
www.mab.hu  National, 
university and non-university sectors Programme 
and institutional accreditation 
Iceland Division of Evaluation 
and Supervision – 
http://mrn.stjr.is  National, 
university and non-university sectors Programme 
and institutional evaluation 
Ireland Higher Education and 
Training Awards Council (HETAC) 
www.hetac.ie  National, 
non-university sector Programme 
and institutional evaluation and accreditation 
Ireland Higher Education 
Authority – www.hea.ieNational, university sector Institutional 
evaluation, meta-evaluation 
 
SL 12   SL Country Agency Scope Main 
evaluation type
Ireland National Qualification 
Authority of Ireland – 
www.nqai.ie  National, 
non-university sector Institutional 
evaluation 
Italy National Committee 
for the Evaluation of 
the University System 
– www.vsu.it  National, 
university 
sector Programme 
and 
institutional 
evaluation, institutional accreditation 
Latvia Higher Education 
Quality Evaluation Centre - 
www.aiknc.lv  National, 
university and non-university sectors Programme 
and institutional evaluation and accreditation 
Lithuania Lithuanian Centre for 
Quality Assessment in Higher Education – 
www.skvc.lt  National, 
university and non-university sectors Programme 
evaluation and accreditation 
Macedonia Ministry of Education 
and Science, Accreditation Board National, 
university and non-university sectors Programme 
and institutional evaluation and accreditation 
Netherlands Inspectorate of Higher 
Education – 
www.owinsp.nl  National, 
university and non-university sectors Programme 
and institutional evaluation, meta-evaluation 
Netherlands Netherlands Quality 
Agency – www.hbo-
raad.nl  National, 
non-university sector Programme 
evaluation 
Netherlands Netherlands 
Accreditation Organisation – 
www.nao-ho.nl  National, 
university and non-university sectors Programme 
accreditation 
Netherlands Quality Assurance 
Netherlands Universities (QANU)
– www.qanu.nl  National, 
university sector Programme 
evaluation 
 
SL 13   SL Country Agency Scope Main 
evaluation type
Norway Norwegian Agency for 
Quality Assurance in Education (NOKUT)
– www.nokut.no  National, 
university and non-university sectors Programme 
and institutional evaluation and accreditation 
Poland National General 
Accreditation 
Commission – 
www.men.waw.pl  National, 
university 
and non-university sectors Programme 
and 
institutional accreditation 
Poland University 
Accreditation Commission – 
http://main.amu.edu.pl/
~ects/uka/uka.html  National, 
university sector Programme 
accreditation 
Poland Association of 
Management Education Forum – 
www.semforum.org.pl  National, 
private university and non-university sectors, subject-specific Programme 
evaluation and accreditation 
Portugal National Council for 
Evaluation of Higher Education (CNAVES) – 
www.cnaves.pt  National, 
university and non-university sectors Institutional 
evaluation 
Romania National Council for 
Academic Assessment and Accreditation – 
www.cneaa.ro  National, 
university and non-university sectors Programme 
and institutional accreditation 
Slovakia Accreditation 
Commission – 
www.akredkom.sk  National, 
university and non-university sectors Programme 
and institutional accreditation 
Slovenia Council for Higher 
Education National, 
university and non-university sectors Institutional 
accreditation 
Slovenia Higher Education 
Quality Assessment Commission (HEQAC)National, 
university and non-university sectors Programme 
and institutional evaluation 
 
SL 14   SL Country Agency Scope Main 
evaluation type
Spain National Agency for 
Quality Assessment and Accreditation (ANECA) – 
www.aneca.es  National, 
university sector Programme 
and institutional evaluation and accreditation 
Spain Agency for Quality 
Assurance in the 
Catalan University System – 
www.agenqua.org  Regional, 
university 
sector Programme 
and 
institutional evaluation 
Sweden National Agency for 
Higher Education – 
www.hsv.se  National, 
university sector Programme 
and institutional evaluation and accreditation 
Switzerland Centre for 
Accreditation and Quality Assurance of the Swiss Universities (OAQ) – 
www.oaq.ch  National, 
university sector Programme 
and institutional accreditation 
United Kingdom Quality Assurance 
Agency for Higher Education (QAA) – 
www.qaa.ac.uk  National, 
university and non university sectors Programme 
and institutional evaluation 
 European University 
Association (EUA) – 
www.eua.be/eua/  
 University 
sector Institutional 
evaluation