POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Letno poročilo o napredku v zvezi z dejavnostmi skupnih podjetij v okviru skupnih tehnoloških pobud (JTI JU) v letu 2011

1. Uvod

Skupne tehnološke pobude so nov način oblikovanja javno-zasebnih partnerstev na področju industrijskih raziskav na evropski ravni. Sprejete so bile v letih 2007–2008 kot pilotni projekti v okviru Sedmega okvirnega programa[1] na petih strateških področjih – aeronavtika in zračni promet (pobuda Čisto nebo), javno zdravje (pobuda za inovativna zdravila), tehnologije za gorivne celice in vodik (pobuda za gorivne celice in vodik), vgrajeni računalniški sistemi (pobuda ARTEMIS) in nanoelektronika (pobuda ENIAC). Navesti je treba tudi program SESAR[2] (raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba), saj je bil financiran v okviru Sedmega okvirnega programa. Z združevanjem industrije, raziskovalne skupnosti, regulativnih organov in EU z namenom opredelitve skupnih programov za raziskave in vlaganja v obsežne multinacionalne raziskovalne dejavnosti so skupne tehnološke pobude, zlasti v času svetovne gospodarske krize, zanimiva priložnost za Evropo, da okrepi svojo konkurenčnost na podlagi načel znanstvene odličnosti, odprtosti in inovacij.

Letno poročilo o napredku, ki so ga dosegla skupna podjetja v okviru skupnih tehnoloških pobud (v nadaljnjem besedilu: JTI JU), je treba pripraviti v skladu s členom 11(1) uredb Sveta o vzpostavitvi posamezne skupne tehnološke pobude, ki določa, da „Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži letno poročilo o napredku, ki ga je doseglo skupno podjetje za [ime skupne tehnološke pobude]. Poročilo vsebuje podrobnosti glede izvajanja, med drugim število predloženih predlogov, število predlogov, izbranih za financiranje, vrsto udeležencev, vključno z MSP, in statistične podatke po državah.“

To letno poročilo za leto 2011 je bilo pripravljeno po prvih vmesnih ocenah skupnih podjetij, izvedenih v skladu s členom 11(2) zadevnih uredb Sveta. Njegov cilj je predložiti informacije Evropskemu parlamentu in Svetu, pri čemer obravnava napredek, ki so ga JTI JU dosegla od svoje ustanovitve.

Poročilo se začne s kratko predstavitvijo JTI JU, pri čemer povzema njihove ključne dosežke v letu 2011 in opredeljuje področja za prihodnje izboljšave. Poročilu je priložen delovni dokument služb Komisije, v katerem so predvsem količinsko opredeljene raziskovalne dejavnosti zadevnih JTI JU v letu 2011. Poleg tega vključuje posodobljene informacije o rezultatih in napredku v zvezi z razpisi, objavljenimi v prejšnjih letih.

2. SKUPNA PODJETJA V OKVIRU SKUPNIH TEHNOLOŠKIH POBUD

Skupne tehnološke pobude so bile sprejete v obliki skupnih podjetij v skladu s členom 187 Pogodbe o delovanju EU, ki določa, da „Unija lahko ustanovi skupna podjetja ali kakršno koli drugo strukturo, potrebno za učinkovito izvajanje raziskovalnih, tehnološkorazvojnih in demonstracijskih programov Unije.“ Ta skupna podjetja so „organi Skupnosti“ v skladu s členom 185 finančne uredbe EU[3]. Pobude so bile kot pomembna novost Sedmega okvirnega programa (7OP) sprejete, da bi podprle ključna področja raziskav in tehnološkega razvoja, ki lahko prispevajo k evropski konkurenčnosti in kakovosti življenja, saj obstoječi instrumenti v okviru 7OP na teh področjih niso bili dovolj učinkoviti[4].

V skladu s posebnim programom „Sodelovanje“ iz 7OP je bilo v obdobju 2007–2008 ustanovljenih pet JTI JU za obdobje do 31. decembra 2017:

(1) Skupno podjetje na področju aeronavtike in zračnega prometa (Čisto nebo), ki zagotavlja večjo konkurenčnost evropske aeronavtične industrije ter hkrati manjše emisije in hrup ter je bilo ustanovljeno z Uredbo Sveta (ES) št. 71/2008 z dne 20. decembra 2007;

(2) Skupno podjetje na področju pobude za inovativna zdravila (IMI), ki spodbuja razvoj boljših in varnejših zdravil za bolnike ter je bilo ustanovljeno z Uredbo Sveta (ES) št. 73/2008 z dne 20. decembra 2007;

(3) Skupno podjetje na področju gorivnih celic in vodika (FCH), ki zagotavlja hitrejši razvoj ter dobavo vodika in tehnologij gorivnih celic ter je bilo ustanovljeno z Uredbo Sveta (ES) št. 521/2008 z dne 30. maja 2008;

(4) Skupno podjetje na področju vgrajenih računalniških sistemov (ARTEMIS), ki pomaga evropski industriji pri utrjevanju in krepitvi vodilnega položaja v svetu na področju vgrajenih računalniških tehnologij ter je bilo ustanovljeno z Uredbo Sveta (ES) št. 74/2008 z dne 20. decembra 2007;

(5) Skupno podjetje na področju nanoelektronike (ENIAC), ki si prizadeva za visoko stopnjo miniaturizacije, potrebno za naslednjo generacijo komponent v nanoelektroniki, in je bilo ustanovljeno z Uredbo Sveta (ES) št. 72/2008 z dne 20. decembra 2007.

Evropska komisija je bila kot soustanovna članica odgovorna za ustanovitev JTI JU. Ko so ta skupna podjetja oblikovala svoj pravni in finančni okvir ter dokazala sposobnost za izvrševanje svojega proračuna, so najprej v oktobru in novembru 2009 postala samostojna skupna podjetja ARTEMIS, IMI in Čisto nebo, pozneje maja 2010 pa tudi skupno podjetje ENIAC in novembra 2010 skupno podjetje FCH. Tako je bilo leto 2011 prvo polno leto, v katerem so samostojno delovala vsa JTI JU.

Skupna podjetja izberejo projekte na podlagi letnih javnih in konkurenčnih razpisov za zbiranje predlogov po eno- ali dvostopenjskem postopku predložitve in ocenjevanja. Zagotavljajo financiranje skupnih projektov ter usklajevalnih in podpornih ukrepov. Razpisi za zbiranje predlogov, ki jih objavi skupno podjetje Čisto nebo, imajo bolj specifično področje uporabe, trajajo manj časa in zahtevajo pričakovane rezultate na višjih ravneh tehnološke pripravljenosti. Skupno podjetje Čisto nebo objavi več razpisov na leto.

3. Napredek v letu 2011 in glavni izzivi

3.1. Rezultat prve vmesne ocene

V skladu z uredbami Sveta o ustanovitvi posamezne skupne tehnološke pobude je treba izvesti dve vmesni oceni skupnih podjetij. Prva vmesna ocena je bila izvedena pravočasno, pri čemer je vključevala oceno njihove kakovosti in učinkovitosti ter napredek pri doseganju ciljev. V vseh poročilih je bilo predloženo pozitivno mnenje ter izražena podpora za nadaljnje delovanje skupnih podjetij po letu 2013 in skupno stališče v zvezi z naslednjimi vprašanji. Ocenjevalni odbori so podprli priporočila skupine šerp[5], zlasti da „je treba obstoječi pravni okvir poenostaviti tako, da bo ustrezal namenom sprejemanja in izvajanja prihodnjih skupnih tehnoloških pobud“. V zvezi s tem je treba preučiti trenutni status skupnih tehnoloških pobud kot „organov Skupnosti“. Skupina šerp je priporočila utrditev in poenostavitev postopkov in sprejemanja odločitev. Sklicevala se je tudi na potrebo po bolj strukturiranem usklajevanju in dopolnjevanju s 7. OP ter nacionalnimi programi in skladi, po boljši komunikaciji, da bi se povečala prepoznavnost ukrepov skupnih tehnoloških pobud v splošni javnosti in na mednarodni ravni, ter po sistematičnem zbiranju podatkov in sistemu spremljanja ključnih kazalnikov uspešnosti.

Odbori so opredelili posebna vprašanja in izzive ter pripravili niz priporočil v zvezi z ukrepi, ki naj bi jih izvedle različne zainteresirane strani (skupna podjetja, Evropska komisija, industrija, države članice, upravni odbori itd.). Ocene so podrobneje opisane v delovnem dokumentu služb Komisije.

Odziv Komisije na ocene pobud Čisto nebo, IMI in FCH je bil septembra 2011 objavljen kot delovni dokument služb Komisije, priložen sporočilu z naslovom Partnerstvo na področju raziskav in inovacij (COM(2011) 572). Njeno poročilo z naslovom Prva vmesna ocena skupnih tehnoloških pobud ARTEMIS in ENIAC (COM(2010) 752) je bilo decembra 2010 objavljeno skupaj z delovnim dokumentom služb Komisije, v katerem je podrobno opisan njen odziv.

Kar zadeva skupna podjetja v okviru pobud Čisto nebo, IMI in FCH, so odbori priporočili, da se hitro izvedejo ukrepi za boljšo komunikacijo z državljani, da se opredelijo ključni kazalniki uspešnosti ter da se pristojnost za vprašanja v zvezi s tekočim upravljanjem v skupnih podjetjih namesto upravnim odborom dodeli izvršnim direktorjem. Odbor je v zvezi s pobudama ENIAC in ARTEMIS pripravil 18 priporočil za države članice, industrijo, Komisijo in skupna podjetja. Države članice je pozval k večletnim proračunskim obveznostim, industrijo in skupna podjetja pa k trdnejši zavezanosti izvajanju evropske strategije. Komisiji je svetoval, da zbira podatke za nadaljnjo oceno JTI JU.

3.2. Strateški raziskovalni program

Strateški raziskovalni programi so se pregledali, da bi se določile nove prednostne naloge skupnih podjetij, ustrezno obravnavali sedanji izzivi in upošteval napredek industrije v zadnjih letih. Večina skupnih podjetij je s tem delom začela leta 2010 in ga dokončala leta 2011.

Na področju aeronavtike so se ponovno ocenili cilji skupnega podjetja Čisto nebo, pri čemer sta se posodobila razvojni načrt in napoved okoljskih koristi, ki se pričakujejo do konca obdobja izvajanja programa. V zvezi s farmacevtskim sektorjem je bil pregledan strateški raziskovalni program skupnega podjetja na področju pobude za inovativna zdravila in spremenjen tako, da izraža znanstveni napredek in spremembe v industriji. Ta posodobitev je bila končana leta 2011, pri čemer se je osredotočala na obsežne prelomne projekte in določitev osmih novih prednostnih nalog.

Strateške raziskave in prednostne naloge v zvezi s predstavitvenimi dejavnostmi skupnega podjetja za gorivne celice in vodik so bile prav tako pregledane leta 2011. Določeni so bili novi cilji večletnega izvedbenega načrta za štiri področja uporabe v okviru skupnega podjetja FCH, tako da izražajo tehnični in znanstveni napredek, dosežen od prvega večletnega izvedbenega načrta. Zato se nekatere teme v prihodnjih razpisih ne bodo več obravnavale, uvedenih pa bo šest novih. Spremenjeni cilji so se prav tako podaljšali do leta 2020, da bi se uskladili z naslednjim okvirnim programom, tj. Obzorje 2020.

Kar zadeva vgrajene računalniške sisteme, so se od leta 2006, ko je evropska tehnološka platforma ARTEMIS objavila svoj prvi strateški raziskovalni program, pojavile nove tehnične možnosti in izzivi, zato je bil posodobljen tudi strateški raziskovalni program skupnega podjetja ARTEMIS, pregledale pa so se tudi prednostne naloge raziskovalnih programov v zvezi z razvojem in izbiro ključnih tehnologij na različnih področjih uporabe. Spremenjeni strateški raziskovalni program jasno izraža, kaj se v naslednjem desetletju v Evropi pričakuje od posameznih akterjev na področju raziskav in inovacij, da bi se omogočila vzpostavitev novih trgov in področij uporabe, pomembnih za družbo.

V zvezi s skupnim podjetjem ENIAC in komponentami v nanoelektroniki so bili leta 2011 objavljeni razpisi za vsa tehnološka področja in 9 od 16 področij uporabe. Naslednji razpisi v letu 2012 bodo vključevali vsa področja uporabe in tehnološka področja.

3.3. Komunikacije in uprava

Eden od ciljev, ki je bil pri vmesnih ocenah določen za skupna podjetja v letu 2011, je bil dejavnejši in ciljno usmerjen pristop k njihovim komunikacijskim dejavnostim zlasti z MSP in raziskovalno skupnostjo, da bi se okrepilo njihovo sodelovanje v raziskovalnih projektih. Odbori so priporočili, naj JTI JU pripravijo in izvajajo jasne načrte za komunikacijske dejavnosti in dejavnosti razširjanja informacij, ustvarijo ločeno identiteto ter si prizadevajo za boljše sinergije z nacionalnimi programi in mednarodno sodelovanje z zainteresiranimi stranmi, ki niso iz držav članic EU.

Leta 2011 se je posebna pozornost dejansko namenila komunikaciji, pri čemer sta se poudarila promocija dejavnosti skupnih podjetij med evropskimi državljani in razširjanje začetnih rezultatov. Za skupni podjetji Čisto nebo in FCH sta se ustvarili novi spletni mesti. Posodobili so se osnovni podatki, redno sta se izdajala glasilo (v okviru skupnih podjetij IMI in Čisto nebo) in revija (v okviru skupnega podjetja ARTEMIS), poleg tega pa je bilo objavljenih tudi nekaj sporočil za javnost o pomembnih dosežkih. Prav tako so se predstavniki skupnih podjetij udeleževali mednarodnih konferenc, za obveščanje javnosti o razpisih pa so se organizirali posebni dogodki. V preglednicah v Prilogi in delovnem dokumentu služb Komisije so navedene glavne komunikacijske dejavnosti posameznega skupnega podjetja.

Pet JTI JU je v stavbi Evropskega parlamenta v Bruslju oktobra 2011 prvič skupaj organiziralo enotedenski dogodek „Primeri inovacij“. Gostiteljica dogodka je bila poslanka EP Maria de Graça Carvalho. Ves teden je potekala skupna razstava, pri čemer so se za vsako skupno tehnološko pobudo organizirali ločena konferenca in zasedanja v zvezi s posameznimi temami. Mediji so se udeležili skupne tiskovne konference in poročali o dogodku. Izvršni direktorji vseh petih skupnih podjetij so predstavili ključne dosežke svojih organizacij, razprav pa sta se udeležila tudi generalni direktor in namestnik generalnega direktorja iz Komisije.

Potem ko so se raziskovalne dejavnosti skupnih tehnoloških pobud izvajale že v celoti, so se leta 2011 pojavile prve zgodbe o uspehu. Nekateri projekti so bili nagrajeni kot zelo inovativni, medtem ko so bili drugi priznani kot odlični zaradi raziskovalnih dosežkov (glej „zgodbe o uspehu“ v preglednicah v Prilogi).

Kar zadeva upravni vidik, se je pet skupnih podjetij januarja 2011 uspešno preselilo iz stavbe Komisije v namenske prostore v centru Bruslja. Do konca leta je teh pet skupnih podjetij doseglo napredek pri zaposlovanju osebja: v skupnih podjetjih FCH in ENIAC so bila zasedena vsa delovna mesta, medtem ko so bila v skupnih podjetjih IMI, Čisto nebo in ARTEMIS zasedena skoraj vsa delovna mesta, pri čemer so bila v skupnem podjetju IMI prosta tri začasna delovna mesta, eno pogodbeno delovno mesto pa je bilo zasedeno, čeprav je presegalo dovoljeni obseg. Zaposlovanje v skupnem podjetju Čisto nebo je potekalo v skladu s sklepom upravnega odbora, vendar je delovno mesto pogodbenega uslužbenca ostalo prosto, hkrati pa je obstajala velika potreba po dodatnem osebju, ki bi izvajalo naloge, ki jih zaradi prevelike delovne obremenitve niso mogli izvajati trenutno zaposleni, zato je bilo zaposleno dodatno začasno osebje. Pri skupnem podjetju ARTEMIS sta ostali prosti dve delovni mesti pogodbenega uslužbenca.

Skupna podjetja so izpolnjevala zahteve glede načrtovanja in poročanja, njihovi upravni in svetovalni organi so se redno sestajali, njihovi upravni odbori pa so odobrili strateške dokumente, kot so končni računovodski izkazi in predlogi proračunov za leto 2010. Leta 2011 sta bila izvoljena nova predsednika upravnih odborov skupnih podjetij Čisto nebo in FCH.

3.4. Operativni napredek

Skupna podjetja si prizadevajo za uskladitev virov in finančnih sredstev iz industrije in javnih organov, da bi se dosegle sinergije ter spodbudili prihodnja rast, konkurenčnost in trajnostni razvoj Evrope. Leta 2011 je pet skupnih podjetij v skladu s svojimi strateškimi raziskovalnimi programi objavilo dodatne razpise za zbiranje predlogov ter nadaljevalo z ocenjevanjem in pogajanji o nepovratnih sredstvih iz prejšnjih razpisov. Ker obstaja med temi skupnimi podjetji razlika glede števila razpisov, tem, stopenj ocenjevanja, sektorja in upravljanja, je operativni napredek, ki je bil leta 2011 dosežen pri izvajanju razpisov, naveden v ločenih oddelkih v nadaljevanju.

4. Napredek, ki ga je doseglo skupno podjetje Čisto nebo

Skupnemu podjetju Čisto nebo je bil za obdobje 2008–2013 dodeljen proračun v skupnem znesku 1,6 milijarde EUR; Evropska komisija bo prispevala največ 800 milijonov EUR (v gotovini), medtem ko bo industrija prispevala vsaj 800 milijonov EUR (v naravi). Za skupno podjetje Čisto nebo so bili določeni trije glavni cilji: (i) hitrejše zagotavljanje okoljskih izboljšav sistema zračnega prometa (ATS) z uvedbo naprednih tehnologij in vseobsegajočih demonstratorjev, (ii) izboljšanje splošnega vpliva sistema zračnega prometa na okolje (zmanjšanje hrupa, emisij in porabe goriva) ter (iii) zagotovitev sodelovanja celotne evropske aeronavtične industrije pri projektu skupnega interesa.

Uspešnost skupnega podjetja Čisto nebo je treba oceniti ob upoštevanju njegovih posebnih značilnosti, zlasti znatnega vključevanja industrije v skupno podjetje na različnih ravneh od strateškega upravljanja do opredeljevanja in opisovanja razpisnih tem ter neposrednega sodelovanja pri ocenjevanju projektov. V nasprotju z drugimi skupnimi podjetji deluje skupno podjetje Čisto nebo predvsem prek donacij imenovanim upravičencem in ne prek razpisov za zbiranje predlogov. Njegovi glavni dosežki dejansko temeljijo na delu njegovih članov, ki so organizirani v šest različnih tehničnih področij, imenovanih integrirani tehnološki demonstratorji (v nadaljnjem besedilu: ITD), ki jih podpira ocenjevalec tehnologije, ki stalno spremlja in ocenjuje rezultate. Izvaja se učinkovito in organizirano usklajevanje z drugimi organizacijami, zlasti s skupnim podjetjem za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba (SESAR).

Velik del splošnega proračuna (600 milijonov EUR ali 75 %) je porazdeljen med te člane ali „imenovane upravičence“, medtem ko je ostalih 200 milijonov EUR namenjenih razpisom za zbiranje predlogov. Ti razpisi se objavljajo redno, vendar le v primerih, ko člani ITD izrazijo potrebo, da je treba njihovo delo dopolniti s posebnimi dodatnimi raziskovalnimi dejavnostmi. Zato so razpisi za zbiranje predlogov skupnega podjetja Čisto nebo ciljno usmerjeni razpisi, ki zajemajo različne teme (23 do 58 tem v letu 2011), in kratkotrajni (povprečno šest mesecev do eno leto).

Skupno podjetje Čisto nebo je leta 2011 končalo vrednotenje 7. razpisa in objavilo tri razpise za zbiranje predlogov, tj. 8., 9. in 10. razpis. Skupno je obravnavalo 159 tem, pri čemer je bilo po 10. razpisu izbranih skupno 325 partnerjev iz 22 držav. V preglednici spodaj je pregled razpisov, ki jih je skupno podjetje Čisto nebo objavilo in ovrednotilo leta 2011, vključno s predloženimi in ovrednotenimi predlogi.

|| || Predlogi || Rezultati vrednotenja || Stopnja uspešnosti (v %) || Okvirni proračun [maks. finančna sredstva] (v mio. EUR) || Rezultati razpisa (v mio. EUR)

Oznaka razpisa || || || upravičeni || || nad pragom || izbrani za financiranje

Št. tem || predloženi || delež upravičenih

7 || SPI-JTI-CS-2010-05 || 38 || 71 || 67 || 94,37 % || 45 || 29 || 64 % || 23,0 || 14,6

8 || SPI-JTI-CS-2011-01 || 58 || 127 || 119 || 93,70 % || 84 || 49 || 58 % || 31,9 || 22,5

9 || SPI-JTI-CS-2011-02 || 23 || 62 || 59 || 95,16 % || 32 || 16 || 50 % || 12,7 || 6,1

10 || SPI-JTI-CS-2011-03 || 40 || 62 || 60 || 96,77 % || 35 || 24 || 68 % || 19,5 || 9,4

SKUPAJ || 159 || 322 || 305 || 95 % || 196 || 118 || 60 % || 87,1 || 52,6

V primerjavi z drugimi skupnimi podjetji je splošna udeležba na razpisih velika in je zato veliko tudi število projektov, izbranih za financiranje. Deleži udeležbe raziskovalnih organizacij, industrije, univerz in MSP na razpisih so enakovredni. Vendar se zdi, da je bilo skupno podjetje Čisto nebo leta 2011 manj privlačno za javne organe in regulativne agencije. Delež MSP, udeleženih v financiranih projektih, je zelo visok (37 %), pri čemer jim je bilo v obdobju 2008–2011 dodeljeno 38 % finančnih sredstev EU, ki so bila namenjena za skupno podjetje Čisto nebo[6].

Razpoložljivi podatki o financiranih projektih kažejo, da so na 7. do 10. razpisu sodelovali udeleženci iz 23 držav. Države, iz katerih je največ udeležencev, so bile Združeno kraljestvo, Nemčija, Španija, Italija in Francija, tj. države z dolgo tradicijo aeronavtične industrije. V primerjavi z vsemi drugimi skupnimi podjetji se je največ udeležencev iz držav EU-12 prijavilo na razpise za skupno podjetje Čisto nebo. Med „pridruženimi“ državami je imela največji delež Švica s šestimi koordinatorji, medtem ko sta bila glavna mednarodna partnerja Kitajska in Rusija. Združene države niso sodelovale.

Ocenjevalec tehnologije je obravnaval štiri glavne pakete raziskovalnega dela, pri čemer je vsak paket vključeval dejavnosti in rezultate za leto 2011. Na splošno je bila izvedba načrta za leto 2011 velik izziv. Kljub nekaterim težavam je ocenjevalec tehnologije vzpostavil okrepljena mehanizma za načrtovanje in nadzor za leto 2012. Prva ocena, ki se je izvedla, je bila spodbudna, poleg tega pa je nazorno pokazala, kako se izvaja celotni postopek. Kakovost in pravočasno zagotavljane rezultatov se morata v letu 2012 bistveno izboljšati, pri čemer ju bo skupno podjetje pozorno spremljalo kot glavno prednostno nalogo.

Za več informacij, vključno z zgodbami o uspehu, glej „Skupno podjetje Čisto nebo: pregled glavnih dosežkov v letu 2011“ v Prilogi.

5. Napredek, ki ga je doseglo skupno podjetje na področju pobude za inovativna zdravila

Skupnemu podjetju na področju pobude za inovativna zdravila (IMI) je bil za obdobje 2008–2013 namenjen proračun v skupnem znesku 2 milijardi EUR. Evropska komisija prispeva največ 1 milijardo EUR iz proračuna sedmega okvirnega programa, medtem ko družbe članice Evropske federacije farmacevtske industrije in združenj (EFPIA) prispevajo (predvsem za raziskovalne dejavnosti) vsaj 1 milijardo EUR (v naravi). Tako je skupno podjetje IMI na splošno največje evropsko javno-zasebno partnerstvo in največje s farmacijo povezano javno-zasebno partnerstvo.

Glavni cilji skupnega podjetja IMI so (i) vzpostaviti boljše okolje za sodelovanje v farmacevtskih raziskavah in razvoju v Evropi; (ii) zagotoviti hitrejši razvoj učinkovitejših in varnejših zdravil za bolnike ter (iii) izboljšati konkurenčnost farmacevtskega sektorja EU. Glavni izzivi so: (i) na področju industrije: nezadostne naložbe v raziskave in razvoj; (ii) na področju znanosti: tehnološka zapletenost in (iii) na evropski ravni: raziskave v Evropi so razdrobljene.

Industrijski partnerji so dejavno vključeni v skupno podjetje IMI; zlasti družbe EFPIA veliko bolj sodelujejo v projektih IMI kot pri zdravstvenih projektih 7OP. Značilnost skupnega podjetja IMI je tudi dvofazni postopek razpisa za zbiranje predlogov: v prvi fazi pošljejo prosilci prijavo interesa, v drugi pa so najbolje uvrščeni udeleženci in konzorcij EFPIA pozvani, da oblikujejo celoten konzorcij projekta in pripravijo osnutek popolnega predloga projekta.

Skupno podjetje IMI je leta 2011 končalo vrednotenje 3. razpisa in objavilo 4. razpis za zbiranje predlogov. V preglednici spodaj je splošen pregled razpisov, ki so bili objavljeni in ovrednoteni leta 2011, vključno s podatki o predloženih prijavah interesa in ovrednotenih popolnih predlogih projekta.

Oznaka razpisa || || || || || Prijave interesa nad pragom || Popolni predlogi projekta, izbrani za financiranje || Stopnja uspešnosti (izbrani popolni predlogi projekta/predložene prijave interesa)

Št. tem || Predložene prijave interesa || Upravičene prijave interesa || % zadržanih

2010-03 || 7 || 32 || 30 || 93,75 % || 16 || 7 || 21,88 %

2011-04 || 7 || 86 || 80 || 93,02 % || 30 || 7 || 8,14 %

SKUPAJ || 14 || 118 || 110 || 93,4 % || 46 || 14 || 11,86 %

3. in 4. razpis[7] sta sprožila veliko zanimanje in pritegnila veliko število prosilcev, tj. 1377. Zaradi omejenega števila tem je bilo za projekte, za katere se je zagotovilo financiranje, nazadnje izbranih le 20 % (266) začetnih prosilcev, vključno z udeleženci iz industrije, pri čemer se je konzorciju pridružilo približno 50 ekip iz družb EFPIA. Skupno število udeležencev v razpisih leta 2011 je 316, kar pomeni 23-odstotno povprečno stopnjo uspešnosti.

Tipologija udeležencev, ki sodelujejo v skupnem podjetju IMI, je zelo specifična. Dobro je zastopana industrija (družbe EFPIA in MSP), visoka pa je tudi udeležba univerz. V prvi fazi so znatno število prijav interesa predložila MSP, ki so jim sledili drugi udeleženci in organizacije bolnikov. Vendar so večino udeležencev pri projektih, izbranih za financiranje predstavljale univerze (208), sledile pa so jim družbe EFPIA (53) in MSP (47), pri čemer so slednja dosegla 17,7 % celotne udeležbe. MSP so v obdobju 2008–2011 prejela 13,56 % sredstev EU.

Kar zadeva geografsko porazdelitev prosilcev, se razpoložljivi podatki nanašajo na 3. razpis. V zmagovalne projekte so bili vključeni udeleženci (123, razen družb EFPIA) iz 19 držav, predvsem iz Združenega kraljestva, Nemčije, Nizozemske, Francije in Švedske. Češka republika in Madžarska sta bili edini državi članici EU-12 (skupina novih držav članic EU) z udeleženci, vključeni v zmagovalni projekt, pri čemer je iz vsake prihajal po en udeleženec. Med „pridruženimi“ državami je vodila Švica s šestimi udeleženci, sledila pa sta ji Izrael in Islandija. Kar zadeva mednarodno sodelovanje, so bili v zmagovalne projekte vključeni trije udeleženci iz Združenih držav (kar je enako številu udeležencev iz Španije). V zvezi s 4. razpisom je skupno podjetje IMI ugotovilo, da v predlogih, izbranih za financiranje, sodeluje 143 udeležencev, pri čemer geografska porazdelitev še ni znana.

Za več informacij, vključno z zgodbami o uspehu, glej „Skupno podjetje IMI: pregled glavnih dosežkov v letu 2011“ v Prilogi.

6. Napredek, ki ga je doseglo skupno podjetje na področju gorivnih celic in vodika

Skupnemu podjetju na področju gorivnih celic in vodika (FCH) je bil za obdobje 2008–2013 namenjen proračun v znesku 470 milijonov EUR. Pričakuje se, da se bo enak znesek zbral tudi z denarnimi prispevki za tekoče stroške in prispevki v naravi za operativne stroške, ki jih bodo zagotovile pravne osebe, ki sodelujejo v dejavnostih podjetja. Zato se pričakuje, da bo skupni proračun skupnega podjetja FCH znašal 940 milijonov EUR.

Glavni cilji skupnega podjetja FCH so (i) zagotoviti hitrejši razvoj in uporabo tehnologij gorivnih celic in vodika, (ii) vzpostaviti tehnološko bazo, da bi se lahko te tehnologije začele tržiti v obdobju 2015–2020, s čimer bi se skrajšal čas do začetka trženja, in (iii) zagotoviti Evropi svetovno vodilno vlogo na področju teh tehnologij.

Skupno podjetje FCH uporablja dve vrsti shem financiranja, da bi dodatno povečalo že zdaj velik obseg dejavnosti na področju raziskav in tehnološkega razvoja: skupne projekte (za osnovne raziskave in predstavitve) ter usklajevalne in podporne ukrepe (za dejavnosti mrežnega povezovanja, vključno s prednormativnimi raziskavami). Ena od značilnosti skupnega podjetja FCH so njegove medsektorske dejavnosti – da bi dopolnilo štiri znanstvena področja uporabe, si prizadeva za večjo ozaveščenost in boljše izobraževanje javnosti ter večjo podporo trgu. Predložitev in vrednotenje potekata na podlagi enostavnega enofaznega postopka.

Skupno podjetje FCH je leta 2011 objavilo en razpis (FCH-JU-2011-1 – glej preglednico spodaj). V spodnji preglednici so navedeni podatki o ocenjenih in ovrednotenih predlogih za ta razpis.

Oznaka razpisa || || || || || Nad pragom || Izbrani za financiranje || Stopnja uspešnosti

Št. tem || Predloženi predlogi || Upravičeni predlogi || % zadržanih

2011-01 || 36 || 82 || 81 || 98,78 % || 53 || 30 || 36,59 %

Skupno podjetje FCH je pritegnilo veliko število udeležencev vseh vrst, vključno z javnimi organi (npr. nacionalni/regionalni organi, agencije za energetiko) in nevladnimi organizacijami. Razlog je lahko njihov posebni interes za usklajevalne in podporne ukrepe. Tudi deleža udeležencev iz raziskovalnih organizacij in industrije sta bila enakomerna. Financiranje projekta je bilo odobreno 225 od 667 prosilcev, ki so se odzvali na razpis. Projekti, izbrani za financiranje, so vključevali 73 MSP, kar je 25,6 % celotne udeležbe. MSP so v obdobju 2008–2011 prejela 22,15 % financiranja EU v okviru FCH.

V razpisu so sodelovali udeleženci iz skupno 26 držav, pri čemer je bilo največ udeležencev iz Nemčije, Združenega kraljestva, Francije, Italije in Belgije. Države EU-12 so bile z desetimi udeleženci dobro zastopane. Švica in Norveška sta bili najuspešnejši med „pridruženimi“ državami (vsaka sedem usklajevalcev), sledili pa sta jima Islandija in Turčija s po enim udeležencem. Kot mednarodni partnerji so bili vključeni udeleženci iz Združenih držav, Republike Koreje, Kitajske, Kanade in Srbije.

Kar zadeva napredek na upravnem področju, je skupno podjetje FCH po sprejetju Uredbe Sveta (EU) št. 1183/2011 z dne 14. novembra 2011 odpravilo nekatere omejitve v zvezi s prispevki v naravi. Potem ko je član skupnega podjetja postalo raziskovalno združenje N.ERGHY, se je uvedla sprememba, ki je neindustrijskim udeležencem, kot je raziskovalno združenje N.ERGHY, omogočila prispevke v naravi, ki se štejejo za enakovredne. Prav tako se je pričakovalo, da se bodo s to spremembo izboljšale ravni financiranja.

Za več informacij, vključno z zgodbami o uspehu, glej „Skupno podjetje FCH: pregled glavnih dosežkov v letu 2011“ v Prilogi.

7. Napredek, ki ga je leta 2011 doseglo skupno podjetje ARTEMIS

Komisija je skupnemu podjetju na področju vgrajenih računalniških sistemov (ARTEMIS) za obdobje 2008–2013 namenila najvišji proračun v višini 420 milijonov EUR, ki se je znatno povečal s sredstvi držav članic ARTEMIS v najmanj 1,8-kratnem znesku prispevka EU (756 milijonov EUR). Od industrije se pričakuje enakovreden prispevek v naravi, ki bo vsaj tolikšen, kot je skupni prispevek javnih organov.

Skupno podjetje ARTEMIS je 5. julija 2011 podpisalo dodaten upravni sporazum z regijo mesta Bruselj v Belgiji. Decembra 2011 je podpisalo upravni sporazum s Poljsko, ki je tako postala 23. država članica skupnega podjetja ARTEMIS, da bi si rezerviralo proračun za razpis v letu 2012.

Glavna cilja skupnega podjetja ARTEMIS sta obravnavati raziskovalne in strukturne izzive, s katerimi se srečuje sektor vgrajenih sistemov, ter pomagati evropski industriji pri utrjevanju in krepitvi vodilnega položaja v svetu na področju vgrajenih računalniških tehnologij. Pomembna značilnost skupnega podjetja je, da pri financiranju in upravljanju poleg EU in industrije sodelujejo tudi države članice. Postopek predložitve in vrednotenja je dvofazni: prosilci najprej pošljejo osnutek projekta in potem popoln predlog projekta.

Leta 2011 je bilo podpisanih 10 sporazumov o dodelitvi sredstev v zvezi s 3. razpisom iz leta 2010, poleg tega pa je bil objavljen 4. razpis. V preglednici spodaj je pregled osnutkov projekta in popolnih predlogov projekta, predloženih v zvezi s 4. razpisom, vključno z rezultati vrednotenja.

Oznaka razpisa || Predloženi osnutki projekta || Predloženi popolni predlogi projekta || || || Nad pragom || Izbrani za financiranje || Stopnja uspešnosti

Upravičeni predlogi || % zadržanih

2011-1 || 41 || 27 || 27 || 100 % || 16 || 9 || 22 %

Fazo predložitve popolnih predlogov projekta je doseglo 540 prosilcev, ki so sodelovali pri razpisu za zbiranje predlogov leta 2011, medtem ko je v financiranih projektih sodelovalo 206 prosilcev (povprečno 23 udeležencev na projekt). Skupno podjetje ARTEMIS si prizadeva za spodbujanje sodelovanja med vsemi zainteresiranimi stranmi, kot so industrija, vključno z MSP, nacionalni in/ali regionalni organi, akademski organi in raziskovalna središča, pri čemer bi te strani sodelovale na področju raziskav. Kar zadeva deleže posameznih vrst udeležencev v tem skupnem podjetju, se je leta 2011 doseglo dobro ravnovesje, pri čemer je 71 udeležencev zastopalo raziskovalne organizacije in akademske organe, 73 udeležencev je zastopalo industrijske partnerje in 62 udeležencev je zastopalo MSP. Znanstvena in raziskovalna skupnost je dobro zastopana in usklajena. MSP so predstavljala 37,9 % vseh udeležencev leta 2011, pri čemer jim je bilo dodeljenih 19,18 % sredstev EU, namenjenih skupnemu podjetju ARTEMIS za obdobje 2008–2011.

V financirane projekte so bili vključeni upravičenci iz 17 držav, pri čemer so bile najbolje zastopane Španija, Italija, Nemčija, Finska, Francija in Avstrija. Skupino držav članic EU-12 so zastopali udeleženci iz Češke republike, Latvije in Estonije. Od pridruženih držav je v projektih, izbranih za financiranje, sodelovala le Norveška, ki pa je bila dobro zastopana (6 udeležencev). Združene države so bile z enim udeležencem edini mednarodni partner.

Za več informacij glej „Skupno podjetje ARTEMIS: pregled glavnih dosežkov v letu 2011“ v Prilogi.

8. Napredek, ki ga je doseglo skupno podjetje ENIAC

Komisija je skupnemu podjetju na področju tehnologije nanoelektronike (ENIAC) za obdobje 2008–2013 dodelila najvišji proračun v znesku 450 milijonov EUR, ki se je znatno povečal s sredstvi držav članic ENIAC v najmanj 1,8-kratnem znesku prispevka EU (810 milijonov EUR). Od industrije se pričakuje enakovreden prispevek v naravi, ki bo vsaj tolikšen, kot je skupni prispevek javnih organov.

Glavni cilji skupnega podjetja ENIAC so (i) obravnavati raziskave in inovacije na področju tehnologij nanoelektronike ter vključevanje teh tehnologij v inteligentne sisteme, (ii) pomagati evropski industriji pri utrjevanju in krepitvi na področju tehnologij in sistemov nanoelektronike ter (iii) spodbujati nadaljnje vključevanje in miniaturizacijo naprav, izboljšati njihove funkcionalnosti ter hkrati uvajati nove materiale, opremo in postopke. Tako kot pri skupnem podjetju ARTEMIS je pomembna značilnost skupnega podjetja EINAC to, da poleg EU in industrije pri financiranju in upravljanju sodelujejo tudi države članice. Tudi v okviru skupnega podjetja EINAC je postopek predložitve in vrednotenja dvofazen (osnutki projekta in za njimi popolni predlogi projekta).

Trend zmanjševanja dodeljenih sredstev s strani držav članic ENIAC se je leta 2011 obrnil, pri čemer se pričakuje, da se bo to povečevanje dodeljenih sredstev v letu 2012 nadaljevalo. Vendar je bilo ugotovljeno, da ob koncu življenjske dobe skupnega podjetja najverjetneje ne bo doseženo razmerje 1 : 1,8 med sredstvi skupnega podjetja ENIAC in prispevki držav članic za projekte. Zato se je odbor javnih organov odločil, da se delež sredstev skupnega podjetja ENIAC za sodelovanje zmanjša s 16,7 % na 15 % upravičenih stroškov, delež prispevkov držav članic ENIAC k razpisom za zbiranje predlogov pa se omeji na 52 %. Tako naj bi se zagotovilo, da se doseže približno razmerje 1 : 1,8, če bi (i) skupno podjetje ENIAC izkoristilo največji možni prispevek EU iz uredbe Sveta in bi (ii) države članice ENIAC financirale svoje udeležence po enakih stopnjah financiranj kot v preteklosti.

Skupno podjetje ENIAC je leta 2011 objavilo dva razpisa za zbiranje predlogov, tj. 4. in 5. razpis (zaradi kratkega roka je bil postopek 5. razpisa enofazni). V preglednici spodaj je pregled objavljenih in ovrednotenih razpisov v letu 2011.

Oznaka razpisa || Predloženi osnutki projekta || Predloženi popolni predlogi projekta || Upravičeni predlogi || % zadržanih || Nad pragom || Izbrani za financiranje || Stopnja uspešnosti v % (na ravni popolnih predlogov) ||

2011-1 || 20 || 9 || 9 || 100 % || 7 || 6 || 66,7 % ||

2011-2 || NA || 8 || 7 || 87,50 % || 6 || 6 || 75,0 % ||

SKUPAJ || 20 || 17 || 16 || 93,75 % || 13 || 12 || 70,85 % ||

Od 286 prosilcev, ki so za razpise ENIAC leta 2011 predložili popolne predloge projektov, je bilo za financiranje izbranih 195, kar pomeni, da je stopnja uspešnosti dobra. Ravnovesje partnerjev v sektorju je zelo specifično, saj so raziskovalne organizacije (50), industrija (71) in MSP (74) zastopani razmeroma enakopravno, medtem ko javni in akademski organi niso zastopani. MSP so v obdobju 2008–2011 predstavljala 37,9 % vseh udeležencev in prejela 13,30 % sredstev EU.

Na razpisih so sodelovali udeleženci iz 19 držav, pri čemer jih je bilo največ iz Nizozemske ter nekoliko manj iz Italije, Francije, Nemčije in Avstrije. Sodelovali so tudi udeleženci iz držav članic EU-12, zlasti iz Češke republike, Poljske in Slovaške. Dobra je bila tudi udeležba „pridruženih“ držav, pri čemer je na razpisih sodelovalo pet udeležencev iz Izraela, trije iz Norveške in eden iz Švice Mednarodnih partnerjev ni bilo.

Konec leta 2011 je skupno podjetje ENIAC objavilo razpis za prijavo interesa v zvezi z vzpostavljanjem pilotnih linij. Cilj tega razpisa je pripraviti skupno podjetje na vlogo prednostnega instrumenta za izvajanje politike ključne omogočitvene tehnologije v zvezi z izboljšanjem položaja Evrope na področju šestih ključnih omogočitvenih tehnologij, vključno z nanoelektroniko. Pilotne linije bodo omogočile inovacije na višjih ravneh tehnološke pripravljenosti (4 do 8), s čimer se bo zagotovila povezava s programom Obzorje 2020.

Za več informacij, vključno z zgodbami o uspehu, glej „Skupno podjetje ENIAC: pregled glavnih dosežkov v letu 2011“ v Prilogi.

9. Splošni napredek v letu 2011

9.1. Sodelovanje zainteresiranih strani

Na podlagi izkušenj, pridobljenih z ustanavljanjem skupnih podjetij, se lahko zdaj predložijo podatki o doseženem napredku glede na udeležbo.

|| Udeležba glede na predložene predloge (2011) || Udeležba glede na projekte izbrane za financiranje (2011)

Čisto nebo || 600 || 238

IMI || 1 377 || 319

FCH || 667 || 285

ARTEMIS || 540 || 206

ENIAC || 286 || 195

Skupaj || 3 470 || 1 243

Evidence skupnih podjetij kažejo, da je leta 2011 predloge predložilo 3 470 udeležencev, pri čemer se je financiranje zagotovilo za 1 243 projektov. To pomeni, da se je dosegla 35,8‑odstotna splošna stopnja uspešnosti, kar je zelo spodbudno in pozitivno, saj skupna podjetja izvajajo zelo specifične v industrijo usmerjene raziskave.

Skupna podjetja so poskušala zagotoviti večjo udeležbo, tako da so na primer izboljšala komunikacijo z morebitnimi prosilci na javnih razpisih za zbiranje predlogov. Organizirala so prilagojene informativne dneve in povečala udeležbo svojih predstavnikov na seminarjih, dogodkih ter velikih tehnoloških sejmih in razstavah. Napredek je bil dosežen tudi pri večji prepoznavnosti skupnih tehnoloških pobud v javnosti. Skoraj vse skupne tehnološke pobude so prenovile svoje spletne strani, tako da vsebujejo boljše in uporabniku prijaznejše informacije.

Ta ukrep je raziskovalnim in znanstvenim skupnostim omogočil večji dostop do pobud JTI JU. Tako je na primer skupno podjetje IMI v okviru drugega razpisa prejelo dvakrat več prijav interesa kot v okviru prvega razpisa.

Vrste zainteresiranih strani, ki sodelujejo v raziskovalnih projektih, se razlikujejo glede na skupno podjetje:

· udeležba pri projektih FCH je raznolika, pri čemer so v financiranih projektih zastopane vse zainteresirane strani: med 285 udeleženci je 77 raziskovalnih organizacij, 49 univerz, 76 velikih industrij, 73 MSP, 7 drugih udeležencev in 3 javni organi;

· skupno podjetje IMI je pritegnilo približno 50 udeležencev iz družb EFPIA (velika industrija), 208 univerz, 47 MSP, 6 organizacij bolnikov in 5 drugih udeležencev;

· pri financiranih projektih skupnih podjetij Čisto nebo, ENIAC in ARTEMIS niso udeleženi javni organi ali „drugi udeleženci“;

· pri projektih ARTEMIS sodeluje 73, pri projektu ENIAC 71 in pri projektu Čisto nebo 53 udeležencev iz industrije;

· pri projektih Čisto nebo sodeluje 54 udeležencev z univerz, medtem ko so univerze vključene tudi v raziskovalne organizacije skupnega podjetja ARTEMIS;

· pri projektih Čisto nebo sodeluje 43, pri projektu ARTEMIS 71 in pri projektu ENIAC 50 udeležencev iz raziskovalnih organizacij.

Po dveh letih intenzivne dejavnosti se zdi, da se je doseglo na splošno dobro ravnovesje med deleži udeležbe posameznih zainteresiranih strani, čeprav je mogoče še vedno doseči izboljšanje v kategorijah, v katerih udeležba ni tako dobra.

Pri obravnavanju podatkov o udeležbi in zastopanosti je treba upoštevati, da se v vsakem tehnološkem sektorju pričakujejo ciljni rezultati.

9.2. Inovacijska razsežnost in sodelovanje MSP

Pet obstoječih podjetij se lahko že zdaj obravnava kot inovativni model izvajanja raziskav. Partnerstvo med javnim in zasebnim sektorjem predstavlja pomemben napredek pri prenosu rezultatov raziskav na trg. JTI JU pripravijo svoje raziskovalne programe v tesnem sodelovanju z industrijo, da bi se rezultati v čim krajšem času prenesli v prakso. Ta proces hitrejše uporabe rezultatov raziskav bo še bolj izpostavljen v okviru programa Obzorje 2020, zlasti v okviru cilja „vodilni položaj v industriji“.

Ob upoštevanju navedenega se lahko že zdaj izpostavijo elementi, na podlagi katerih je mogoča prva ocena inovativnosti, ki jo je pet skupnih podjetij doseglo leta 2011, čeprav cilj tega poročila ni predstaviti podrobno analizo tega vidika.

· Skupno podjetje Čisto nebo je uvedlo pojem „raven tehnološke pripravljenosti“, pri čemer so projekti, predloženi na javnih razpisih, ovrednoteni tudi glede na raven zrelosti tehnologije. Na podlagi ravni tehnološke pripravljenosti se vrednotijo in primerjajo različne faze razvoja neke tehnologije, pri čemer se najvišja raven 6 nanaša na raziskovalne projekte, ki so dosegli fazo pred razvojem izdelka.

· Skupno podjetje ARTEMIS uporablja za lažje vrednotenje projektov, ki lahko najbolj prispevajo k razvoju inovacij na podlagi raziskav, indeks zrelosti in indeks sodelovanja MSP pri predlogih.

· Letni izvedbeni načrti za skupne tehnološke pobude so vključevali veliko dejavnosti izdelave prototipov in predstavitvenih dejavnosti. V okviru skupnega podjetja Čisto nebo so demonstratorji leta 2011 obravnavali 15 raziskovalnih tem, medtem ko je bila v zvezi z izdelavo prototipov obravnavana ena tema. V skupnem podjetju FCH so demonstratorji obravnavali sedem tem, poleg tega pa se je ena tema nanašala na potrditev koncepta z osredotočanjem na sisteme gorivnih celic.

· Skupno podjetje ENIAC je leta 2011 uvedlo „nagrado ENIAC za inovacije“ kot priznanje za projekte, ki bodo kmalu ali so bili nedavno končani in v okviru katerih se je dosegla najuspešnejša inovacija. Prvo nagrado je prejel projekt „E3Car“ z 28 demonstratorji in skupnim proračunom v znesku 180 milijonov EUR.

· Nagrado za inovacije sta prejeli tudi dve skupni podjetji:

– skupno podjetje Čisto nebo je bilo na razstavi Inter Airport Europe v Münchnu nagrajeno za projekt TaxiBot, in sicer za inovativno rešitev v zvezi z vlečnimi vozili za letala brez droga za vožnjo na letališča in z njih, ki zmanjšuje vpliv na okolje;

– ena od manjših družb, ki sodeluje v skupnem podjetju FCH, je na Konvenciji o inovacijah leta 2011 prejela nagrado EU za inovatorke. Italijanska družba s 40 zaposlenimi je prva razvila sistem vodikovih gorivnih celic s samodejnim ponovnim polnjenjem za varnostno napajanje, ki v primerjavi s svinčevimi kislinskimi baterijami in dizelskimi agregati predstavlja okolju prijaznejšo obnovljivo nadomestno možnost.

Skupna podjetja so tako leta 2011 dosegla nadaljnji napredek na področju znanja in znanstvene kakovosti, pri čemer lahko projekti vplivajo na industrijo in raziskovalno okolje.

Na področju aeronavtike je bil razvit nov sistem za zmanjšanje proizvodnih in vzdrževalnih stroškov, tj. Prelomni laminarni letalski demonstrator v Evropi (Breakthrough Laminar Aircraft Demonstrator in Europe BLADE), v okviru projekta Prispevek letalskih družb k zmanjšanju obremenitve in plinov zaradi industrije (Contribution of Airlines for the Reduction of Industry Nuisances and Gases CARING) pa se izvajajo tudi analize gospodarstva letalskega prometa, ki vključujejo zahteve iz novih okoljskih predpisov.

V zvezi s spodbujanjem razvoja boljših in varnejših zdravil za bolnike je zbirka podatkov NEWMEDS največje odložišče podatkov iz kliničnih preskušanj antipsihotičnih zdravil na svetovni ravni, saj zajema podatke petih vodilnih farmacevtskih družb s tega področja o 23 401 bolnikih. Poudariti je treba, da imajo konkurenčne družbe prvič skupni interes za objavo in izmenjavo rezultatov iz njihovih kliničnih preskušanj. To je pomembna podpora za bolj ciljno usmerjeno in prilagojeno zdravstveno varstvo.

V prometnem sektorju se v okviru projekta Čisti vodik v evropskih mestih (Clean Hydrogen In European Cities Project CHIC) v evropskih mestih uvajajo okolju prijazni mestni avtobusi, da bi se zmanjšal vpliv avtobusov na okolje, pri čemer je cilj spodbujanja teh avtobusov skrajšati čas do začetka trženja. Projekt E3Car, ki se je financiral z namenom upravljanja prenosa moči v električnih vozilih, je zagotovil boljšo pretvorbo in porazdelitev moči za 10 % ter večjo energetsko učinkovitost za 35 %, pri čemer ponuja konkurenčno okolje 28 demonstratorjev.

Skupna podjetja so spodbujala udeležbo MSP in leta 2011 dosegla dobre rezultate, saj so MSP predstavljala približno 28 % uspešnih udeležencev. Pokazalo se je, da je med petimi skupnimi tehnološkimi pobudami uspelo največji delež udeležencev iz MSP zagotoviti skupnemu podjetju ENIAC, saj so ti v tem skupnem podjetju predstavljali 37,9 % vseh udeležencev, medtem ko je v skupnem podjetju Čisto nebo delež teh udeležencev znašal 37 %[8], v skupnem podjetju ARTEMIS 31 %, v skupnem podjetju FCH 25,6 % in v skupnem podjetju IMI 17,7 %[9]. Povprečna stopnja sredstev EU, ki so bila v obdobju 2008–2011 dodeljena udeležencem iz MSP v vseh JTI JU, je znašala malo več kot 21 %, kar presega splošni 15‑odstotni cilj iz 7OP. V preglednici spodaj je podroben pregled deležev udeležencev iz MSP v petih skupnih podjetjih na ravni predloženih predlogov in na ravni projektov, izbranih za financiranje (2011).

|| Udeležba glede na predložene predloge || Udeležba glede na projekte, izbrane za financiranje

Čisto nebo || 239 || 88

IMI || 263 || 47

FCH || 174 || 73

ARTEMIS || 182 || 62

ENIAC || 109 || 74

Skupaj || 967 || 344

Število udeležencev iz MSP jasno kaže, da se je doseglo dobro ravnovesje glede raziskovalnih dejavnosti, prilagojenih MSP, pri čemer so prispevki MSP v teh dejavnostih nujni za doseganje splošnejših ciljev na področju raziskav in inovacij.

Na podlagi napredka, doseženega leta 2011, bodo JTI JU izkoristila svoj potencial za inovativnost in prispevala k obvladovanju prihodnjih izzivov v okviru programa Obzorje 2020.

9.3. Udeležba glede na geografski položaj

V petih skupnih podjetjih sodelujejo pri izvajanju strateških raziskovalnih programov udeleženci iz povprečno 20 držav članic. Najbolj raznoliko skupno podjetje je FCH z več mednarodnimi partnerji. Najpomembnejši udeleženci so iz držav članic z naprednim industrijskim okoljem, ki ga obkrožajo dinamični sistemi MSP, raziskovalnih središč in univerz.

|| Število držav, ki sodelujejo v projektih, izbranih za financiranje || Glavni udeleženci[10]

Čisto nebo || 23 || UK, DE, ES, IT, FR

IMI || 15 || UK, DE, NL, FR, SE

FCH || 26 || DE, UK, FR, IT, BE

ARTEMIS || 17 || ES, IT, DE, FI, FR in AT

ENIAC || 19 || NL, IT, FR, DE, BE

Prav tako se je ugotovilo, da so v skupnih podjetjih sodelovali udeleženci iz vseh držav članic EU-12 razen ene.

· Delež udeležencev iz držav članic EU-12 na splošno znaša približno 15 % vseh udeležencev v financiranih projektih. Največji delež udeležencev iz držav članic EU‑12 (približno 10 %) sodeluje v skupnem podjetju Čisto nebo, v projektih IMI pa je njihova udeležba zanemarljiva. Spodnji diagram prikazuje udeležbo držav članic EU‑12 glede na skupno tehnološko pobudo v letu 2011 (le financirani projekti).

· Najbolje zastopana država članica EU-12 je Poljska z 18 udeležbami v financiranih projektih (skupaj šest v skupnih podjetjih FCH in ENIAC, 12 v skupnem podjetju Čisto nebo), pri čemer so pet projektov usklajevale poljske organizacije. Sledi ji Češka republika s 16 udeležbami v financiranih projektih in položaji v vseh skupnih tehnoloških pobudah, pri čemer vodi skupno podjetje ARTEMIS s sedmimi udeležbami iz Češke republike. V skupnih podjetjih sodeluje šest romunskih udeležencev in trije madžarski udeleženci. Litva ni vključena v noben izbrani projekt.

· Skupno podjetje Čisto nebo je leta 2011 organiziralo okroglo mizo o raziskavah na področju aeronavtike v srednji in vzhodni Evropi, da bi se spodbudila udeležba manj dejavnih območij. Komisija želi doseči, da bi to dobro prakso v prihodnosti posnemale tudi druge skupne tehnološke pobude. Komisija bo leta 2012 organizirala dodatne razprave s skupnimi podjetji o tem, kako bistveno povečati udeležbo držav članic EU‑12.

Raziskovalne dejavnosti skupnih tehnoloških pobud so privabile tudi udeležence iz držav, ki so povezane s sedmim okvirnim programom in katerih delež je znašal približno 15 % vseh udeležencev. Najdejavnejša pridružena država v letu 2011 je bila Švica, ki sta ji sledila Norveška in Izrael. Največje število udeležencev iz pridruženih držav je pritegnilo skupno podjetje FCH, ki mu sledita skupni podjetji Čisto nebo in IMI. Pri ocenah udeležbe pridruženih držav v skupnih podjetjih ARTEMIS in ENIAC bi bilo treba upoštevati tudi njihov tridelni model financiranja.

Država || IMI || FCH || Čisto nebo || ARTEMIS || ENIAC || Skupaj

Švica || 6 || 7 || 6 || || 1 || 20

Norveška || || 7 || 1 || 6 || 3 || 17

Islandija || 2 || 1 || || || || 3

Izrael || 2 || || 2 || || 5 || 9

Turčija || || 1 || 1 || || || 2

Srbija || || 1 || || || || 1

Skupaj || 10 || 17 || 10 || 6 || 9 || 52

9.4. Mednarodna razsežnost

V dejavnostih skupnih tehnoloških pobud je sodelovalo več mednarodnih partnerjev, ki predstavljajo približno 3 % udeležbe v projektih, financiranih leta 2011. Obseg izkušenj, pridobljenih z mednarodnimi partnerji, se med tehnološkimi sektorji zelo razlikuje. Izkušnje so odvisne tudi od strategij in sinergij, ki jih želijo skupne tehnološke pobude doseči na področjih raziskav, inovacij ali regulativnem področju.

Kot je prikazano v spodnji razpredelnici, so se udeleženci iz Združenih držav zanimali za skoraj vse skupne tehnološke pobude, delež njihove udeležbe v financiranih projektih pa je bil na splošno največji med mednarodnimi partnerji.

Država || IMI || FCH || Čisto nebo || ARTEMIS || ENIAC || Skupaj

ZDA || 3 || 1 || 1 || 1 || || 6

Rusija || || || 1 || || || 1

Kitajska || || 1 || || || || 1

Koreja || || 1 || || || || 1

Kanada || || 1 || || || || 1

Skupaj || 3 || 4 || 2 || 1 || 0 || 10

Da bi bila industrija konkurenčna v globalnem smislu, mora okrepiti sodelovanje in omejiti razdrobljenost v Evropi ter vzpostaviti sinergije na drugih območjih, zlasti z glavnimi mednarodnimi udeleženci. Mednarodna razsežnost skupnih tehnoloških pobud se bo še naprej krepila. Komisija zdaj s skupnimi podjetji razpravlja, kako doseči mednarodne partnerje, da bi se izpolnile posebne potrebe zadevnih sektorjev.

Skupno podjetje FCH je že prilagodilo svoj večletni izvedbeni načrt, da bi bil bolj ambiciozen in konkurenčen v primerjavi s prizadevanji na področju tehnologije v svetovnem smislu. Posodobljeni strateški raziskovalni program skupnega podjetja ATEMIS zdaj jasno kaže, kaj morajo v Evropi v naslednjem desetletju doseči vsi udeleženci na področju raziskav in razvoja ter inovacij, da bi Evropa postala vodilna sila na področju vgrajenih sistemov.

9.5. Portfelj nepovratnih sredstev

Portfelj sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev, vrste projektov, velikost konzorcijev in dodeljena proračunska sredstva se med skupnimi podjetji razlikujejo. Skupna podjetja lahko poleg razvijanja skupnih raziskav podpirajo tudi mrežne dejavnosti (npr. FCH) z usklajevalnimi in podpornimi ukrepi, pri čemer je pri takih dejavnostih velikost konzorcija manjša in njegova struktura drugačna.

|| Še neodobrena nepovratna sredstva v letu 2011 || Nepovratna sredstva, odobrena v letu 2011 || Nepovratna sredstva, v zvezi s katerimi so se dejavnosti končale

Čisto nebo || 24 || 80 || 7

IMI || 2 || 13 || 0

FCH || 0 || 26 || 5

ARTEMIS || 9 || 10 || 3

ENIAC || 0 || 22 || 0

Skupaj || 35 || 151 || 15

V prvih treh letih izvajanja dejavnosti so se portfelji sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev, ki so jih podpisala skupna podjetja, razlikovali po velikosti, številu partnerjev in dodeljenih proračunskih sredstvih.

· Največje odstopanje od povprečja se ugotavlja v zvezi s sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev v okviru skupnega podjetja Čisto nebo. Število financiranih projektov in podpisanih sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev v okviru tega skupnega podjetja je večje, vendar pri projektih sodeluje manj partnerjev in so za njih dodeljeni razmeroma nizki proračuni. Razpisi v okviru skupnega podjetja Čisto nebo omogočajo enopartnerske projekte, zlasti če je raziskovalna tema tako specifična, da zahteve iz razpisa izpolnjuje le ena organizacija (ali malo organizacij, ki tekmujejo v izbiri in ocenjevanju). Sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev v okviru skupnega podjetja Čisto nebo vključujejo povprečno dva partnerja, pri čemer znaša povprečen dodeljeni proračun 515 000 EUR. Zaradi števila sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev, ki bodo sklenjeni, je potrebno znatno prizadevanje na področju upravljanja, medtem ko usklajevanje v konzorcijih ni tako zahtevno.

· Skupni podjetji IMI in FCH privabljata podobne vrste konzorcijev: število projektov (in sklenjenih sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev) je manjše, vendar se je za njih dodelil večji proračun in v njih sodeluje večje število partnerjev. V projektih skupnega podjetja IMI sodeluje povprečno 26 partnerjev, kar vključuje organizacije EFPIA in tudi druge organizacije, povprečen proračun sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev pa znaša 10 milijonov EUR (le prispevki v okviru skupnega podjetja IMI). Pri projektih v okviru skupnega podjetja FCH sodeluje povprečno devet partnerjev, pri čemer je za te projekte dodeljen proračun v znesku 3,8 milijona EUR.

· V okviru skupnega podjetja ARTEMIS sodeluje v konzorciju povprečno 23 partnerskih organizacij s povprečnim proračunom 15,8 milijona EUR, medtem ko v okviru skupnega podjetja ENIAC sodeluje v konzorciju povprečno 22 partnerskih organizacij s povprečnim proračunom 23 milijonov EUR[11].

10. Izzivi in napovedi

Prve vmesne ocene skupnih podjetij so bile izvedene v skladu z načrti, pri čemer je bila priprava poročil končana aprila 2011. Splošne napovedi za skupna podjetja so bile dobre. Priporočila zunanjih strokovnjakov so vključevala tudi izboljšanje komunikacije z državljani, določitev ključnih kazalnikov uspešnosti in prenos več pristojnosti upravnih odborov v zvezi z vsakdanjim upravljanjem na izvršne direktorje skupnih podjetij. Cilji priporočil naj bi bili v celoti doseženi pred izvedbo druge vmesne ocene leta 2013.

Skupna podjetja so leta 2011 znatno izboljšala dejavnosti za boljšo komunikacijo s splošno javnostjo. Prepoznavnost projektov se je povečala, pri čemer se je standard njihovih glavnih komunikacijskih orodij (npr. njihovih spletnih strani) izboljšal.

Poleg tega so skupna podjetja določila ključne kazalnike uspešnosti:

· skupno podjetje IMI je določilo ključne kazalnike uspešnosti in rezultatov za dve glavni prednostni nalogi, tj. izvajanje strateškega raziskovalnega programa in delovanje programske pisarne. Povprečen čas trajanja do odobritve nepovratnih sredstev se je skrajšal za več kot 90 dni;

· skupno podjetje Čisto nebo je izvedlo večino priporočil strokovnjakov. Neodvisni strokovnjaki so izvedli letni pregled uspešnosti integriranih tehnoloških demonstratorjev (ITD);

· skupno podjetje FCH je uvedlo „operativne kazalnike“ za spremljanje napredka pri dejavnostih na področju raziskav in tehnološkega razvoja, ki se primerjajo s kazalniki rezultatov z uporabo ciljnih in zadnjih znanih rezultatov;

· skupno podjetje ENIAC je uvedlo ključni kazalnik uspešnosti, vključno s kazalnikom časa, ki je potreben od sprejetja odločitve o financiranju s strani odbora javnih organov do prvega izplačila vsakemu upravičencu.

Nadaljnji napredek se bo ocenil v okviru druge vmesne ocene in letnega poročila o napredku za leto 2012.

Ker so skupna podjetja zdaj v celoti samostojna, je mogoče izvesti začetno oceno njihovih koristi. Stalno dodeljevanje sredstev ponazarja zavezanost industrije. Za MSP so bile privlačne raziskovalne teme JTI JU zlasti zaradi stabilnosti in trajnosti okolij raziskav in inovacij ter načinov financiranja. MSP so do konca leta 2011 prejela skupno 21 % sredstev EU. Kot je navedeno v oddelku 9.2, so skupne tehnološke pobude postale resnično privlačen način izvajanja raziskav za mala in srednja podjetja. Za MSP so lahko koristni udeležba v posebnih delovnih okoljih, raziskovalne teme, ki so jasno usmerjene k trgu, in skupna podjetja kot instrument, ki bolje ustreza njihovim potrebam.

Ob upoštevanju širše perspektive se je doseglo na splošno dobro ravnovesje v zvezi z udeležbo zainteresiranih strani, pri čemer sodelujejo v raziskovalnih dejavnostih skupnih tehnoloških pobud vse strani. Iz dodelitve proračunskih sredstev je razvidno, da so raziskovalne organizacije in univerze prejele povprečno 45 % sredstev EU, medtem ko je industrija prejela 34 % teh sredstev. Druge organizacije, kot so nevladne organizacije, krovne organizacije in fundacije, so prejele 2 % sredstev EU, MSP pa približno 21 % teh sredstev.

Glavni cilji raziskovanja so se leta 2011 izboljšali, tako da so izražali najnovejši napredek na svojih področjih tehnologije. V daljšem časovnem obdobju so se strateški raziskovalni in inovacijski programi JTI JU dopolnili z ambicioznimi cilji.

· Na področju letalstva je skupno podjetje Čisto nebo posodobilo svoje cilje raziskovanja v skladu s smernicami iz poročila Letalstvo za leto 2050: evropska vizija za letalstvo (Flightpath 2050, Europe’s vision for Aviation), ki ga je leta 2011 pripravil Svetovalni svet za raziskovanje na področju aeronavtike v Evropi (ACARE).

· Revizija strateškega raziskovalnega programa skupnega podjetja IMI bo zagotovila, da se bodo spremenile vrste projektov, ki bodo financirani: razpisi se bodo osredotočili na obsežne, prelomne projekte.

· Skupno podjetje FCH je spremenilo svoj večletni izvedbeni načrt, pri čemer so bili cilji za področja uporabe podaljšani do leta 2020 (namesto do leta 2015).

· Skupno podjetje ARTEMIS je spremenilo svoj strateški raziskovalni program, da bi se bolje upoštevale dejanske značilnosti vgrajenih sistemov kot „nevralni sistem“ družbe, pri čemer bi se njihovo uveljavljanje izražalo v vseh sodobnih izdelkih, infrastrukturi in storitvah.

· Strateški raziskovalni program skupnega podjetja ENIAC je še naprej pomemben za obravnavanje večjih družbenih izzivov, kar je odvisno predvsem od izboljšanja funkcionalnosti integriranih vezij in omejitve porabe energije.

Na splošno in v primerjavi s predhodnimi različicami je bila v posodobljenih strateških raziskovalnih in inovacijskih programih skupnih podjetij v veliki meri upoštevana strategija za raziskave in inovacije, ki jo je pripravila Evropska komisija v okviru programa Obzorje 2020. Te povezave bodo zagotovile skladnost in olajšale uskladitev ukrepov EU s splošnimi cilji, tj. zagotovitev boljše konkurenčnosti v industriji, večje odličnosti v znanosti ter večje rasti in ustvarjanja več delovnih mest.

Nadaljevala se je upravna konsolidacija skupnih podjetij, zlasti razvoj njihovih okvirov notranjega nadzora, s pomembnim napredkom na področju nadzornih mehanizmov. Upravni odbori so sprejeli strategije naknadnih revizij ter preučili nove postopke za dopolnitev in okrepitev sistemov notranjega nadzora. Vsa skupna podjetja so zagotovila boljše izvajanje funkcije informacijske tehnologije in logistične funkcije.

Rezultati, ki jih je doseglo pet skupnih podjetij, zaenkrat potrjujejo, da gre za ambiciozne evropske pobude z možnostjo, da se priznajo kot modeli javno-zasebnega partnerstva.

Komisija zbira zdaj prispevke industrijskih partnerjev, da bi se v naslednjem večletnem finančnem okviru dosegla dodatna razširitev skupnih podjetij. Poleg tega potekajo zdaj tudi odprta posvetovanja, da bi se dosegel čim bolj obsežen odziv, na podlagi katerega bi se oblikoval prihodnji razvoj skupnih podjetij v naslednjih obdobjih financiranja.

Za prihodnje obdobje ostaja več izzivov, ki še niso rešeni:

· Upravna obremenitev

Skupna podjetja so razmeroma majhna, zato so tekoči stroški razmeroma visoki. Eden od načinov za izboljšanje učinkovitosti skupnih podjetij bi lahko bil sprejetje skupne upravne strukture. Strokovnjaki, ki so sodelovali pri prvi vmesni oceni skupnih podjetij ARTEMIS in ENIAC, so razmeroma majhno velikost skupnih podjetij označili za „tvegani element“. Neodvisni strokovnjaki so v okviru možnih scenarijev za razvoj skupnih podjetij predlagali združitev obeh skupnih podjetij in oblikovanje skupne strukture le za upravne naloge.

· Dopolnjevanja in usklajevanje z drugimi programi EU in nacionalnimi programi ter zavezanost industrije in držav članic v skupnih podjetjih ARTEMIS in ENIAC

Strateška raziskovalna programa skupnih podjetij ARTEMIS in ENIAC je treba bolje uskladiti z nacionalnimi programi. Komisija zdaj z zainteresiranimi stranmi razpravlja o morebitnih organizacijskih učinkih, pri čemer se upoštevajo tudi trenutne gospodarske razmere. V skladu s tem so bili s programom Eureka ter njegovima skupinama CATRENE in ITEA2 leta 2010 pripravljeni dokumenti s skupno vizijo. Ta pristop bi lahko bil uporaben, pri čemer zdaj potekajo razprave za oblikovanje skupnega okvira za skupne tehnološke pobude, hkrati pa bi se ohranili posamezni pristopi, tj. pristop od zgoraj navzdol za skupne tehnološke pobude in od spodaj navzgor za skupine programa Eureka, pri čemer temelji strategija obeh instrumentov na industriji. V zvezi z vsemi skupnimi tehnološkimi pobudami se lahko poskuša doseči večje sodelovanje z državami članicami za krepitev sinergij tako, da bi to koristilo predvsem možnim novim udeležencem in MSP.

Skupni podjetji ARTEMIS in ENIAC se financirata na podlagi edinstvenega tridelnega modela. Večino sredstev zagotovijo partnerjem matične vlade ali regionalne agencije v okviru sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev. Tudi skupna podjetja zagotavljajo partnerjem neposredno financiranje v znesku do približno 16,7 % upravičenih stroškov. Ta model financiranja je bil uspešen v prvih letih delovanja skupnega podjetja ARTEMIS, vendar z nekaterimi omejitvami, ki so jih povzročile predvsem izrazito manjše obveznosti držav članic zaradi gospodarske in finančne krize. Leta 2011 se je znesek pridobljenih sredstev prvič povečal, kar se bo po pričakovanjih nadaljevalo tudi leta 2012.

Spodaj so povzete izkušnje, pridobljene v prvem letu samostojnega delovanja vseh skupnih podjetij, v katerem so bili doseženi prvi uspešni rezultati[12]:

(1) skupna podjetja so inovativen model za partnersko izvajanje raziskav za strateške tehnologije za Evropo; zavezanost vseh partnerjev je ključna za doseganje pričakovanih rezultatov in učinkovito prispevanje h konkurenčnosti Evrope. Ne glede na mehanizme financiranja, ki so jih vzpostavila različna skupna podjetja, je v zadnjih dveh letih prihajalo do nekaterih težav pri usklajevanju deležev sredstev, ki jih prispevajo industrija in države članice;

(2) skupna podjetja so nedvomno postala uspešna in bolj prepoznavna ter so začela biti pomemben udeleženec na svojih področjih tehnologije na svetovni ravni;

(3) omogočiti bi bilo treba dodatno prilagodljivost v izvedbenih strukturah (skupna podjetja), da se bodo lahko namesto na upravne naloge osredotočile na raziskave; za izboljšanje njihove učinkovitosti jih je mogoče po potrebi organizirati drugače in optimizirati uporabo sredstev;

(4) dosežke skupnih podjetij je treba spremljati in oceniti na podlagi sklopa ključnih kazalnikov uspešnosti, ki bi jih bilo treba oblikovati tako, da se izraža njihova raznolikost in omogoča primerjava;

(5) skupna podjetja ohranjajo in celo krepijo svojo preprostost, odprtost in dostopnost za vse morebitne upravičence. Zelo pozorno je treba spremljati nove udeležence iz slabše zastopanih držav in MSP;

(6) za vsako JTI JU bi bilo treba opredeliti ustrezne mednarodne strategije, pri čemer bi bilo treba upoštevati njihovo posebno raziskovalno področje, možne prednosti sodelovanja na področju raziskav, inovacij in upravljanja ter seveda dodatna tveganja.

Na podlagi pridobljenih izkušenj se pričakuje, da bodo skupna podjetja okrepila svoje možnosti, da postanejo model javno-zasebnega partnerstva za raziskovalne dejavnosti EU. Skupna podjetja so leta 2011 že sprejela izboljšave v skladu s priporočili iz prve vmesne ocene, pri čemer se pričakujejo dodatne izboljšave.

Prvi uspehi leta 2011, kot so znižanje proizvodnih in vzdrževalnih stroškov na področju aeronavtike, analiza gospodarstva letalskega prometa v prihodnosti in večja odprtost podatkov konkurenčnih družb za industrijske partnerje (npr. prek osrednje zbirke podatkov rezultatov), kažejo, da lahko JTI JU uspešno obravnavajo tehnične izzive ter spodbudijo vzpostavitev industrijskega in raziskovalnega okolja. Leta 2012 se pričakuje pomemben korak pri zbiranju rezultatov projekta.

Poleg tega se zdaj izvaja začetna analiza koristi javno-zasebnih partnerstev, katere rezultati bodo znani leta 2012. Analiza bo pri oceni obsega učinka JTI JU na izvajanje dejavnosti na področju raziskav in inovacij na ravni EU upoštevala tudi merila iz programa Obzorje 2020, za katerega se je sprejel dogovor z državami članicami. V zvezi s tem se bodo dosedanje izkušnje skupnih podjetij prav tako ocenile na podlagi meril za oblikovanje prihodnjih javno-zasebnih partnerstev.

11. PRILOGA – Pregled v zvezi z napredkom, ki so ga leta 2011 dosegla JTI JU

1.1. Skupno podjetje Čisto nebo: pregled glavnih dosežkov leta 2011

PODROČJE || NAPREDEK – DOSEŽKI

Strateški raziskovalni program || Ponovno so se ocenili cilji iz strateškega raziskovalnega programa skupnega podjetja Čisto nebo ter dejanski napredek in predpostavke glede veljavnosti. Dosegli so se: posodobljen razvojni načrt in posodobljene napovedi dosegljivih okoljskih koristi do konca programa. Prva notranja ocena je bila objavljena leta 2012.

Izvajanje razpisov || Število razpisov v letu 2011: objavljeni so bili trije razpisi (2011-1, 2011-2, 2011-3). Izveden je bil tudi zadnji razpis, objavljen leta 2010 (2010-5). Število predloženih predlogov: 322. Število upravičenih predlogov: 305. Število financiranih predlogov: 118. Portfelj globalnih projektov: 298 (vključno z 247 podpisanimi sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev).

Zgodbe o uspehu: – v okviru projekta BLADE (Breakthrough Laminar Aircraft Demonstrator in Europe – Prelomni laminarni letalski demonstrator v Evropi), ki je bil izbran za razstavo na prvi Konvenciji o inovacijah (Bruselj, 5. in 6. decembra 2011), je bil razvit sistem spremljanja, ki zazna poškodbe in okvare novega krila za naravni laminarni tok v realnem času, pri čemer se zmanjšajo proizvodni in vzdrževalni stroški; – projekt TaxiBot Dispatch Towing Vehicle (Poslano vlečno vozilo – DTV) je osvojil nagrado za inovacije v letu 2011 na razstavi Inter Airport Europe v Münchnu. Gre za vlečno vozilo brez vlečnega droga za letala z enim prehodom (npr. A320, B737), ki letalu omogoča izklop motorjev med vleko; – CARING (Contribution of Airlines for the Reduction of Industry Nuisance and Gases – Prispevek letalskih družb k znižanju obremenitve in plinov zaradi industrije) je edini projekt v okviru skupnega podjetja Čisto nebo, pri katerem sodelujejo letalske družbe. Cilj projekta, ki se izvaja od začetka leta 2010 do decembra 2012, je analizirati, kako bi lahko trenutni in prihodnji okoljski predpisi vplivali na gospodarstvo na področju letalskega prometa in kako se lahko letalske družbe najbolje prilagodijo na zakonodajne spremembe.

Udeležba, vključno z MSP || V letu 2011: Skupno število udeležencev: 600. Število udeležencev v financiranih projektih: 238. Število MSP v financiranih projektih: 88 – 37 % celotne udeležbe. Udeleženci po kategorijah v financiranih projektih: velika industrija: 53, visokošolsko in srednješolsko izobraževanje: 54, raziskovalne organizacije: 43. Od leta 2009 do leta 2011: Geografska razvrščenost udeležencev na globalni ravni (v razpisih 1 do 10), predstavljena po državah v financiranih projektih: sodelovalo je 23 držav. Glavne države Koordinatorji Udeleženci Celotna udeležba UK 52 45 97 DE 52 34 86 ES 31 31 62 IT 28 33 61 FR 39 45 84 Udeleženci iz pridruženih držav (Švica, Izrael, Norveška, Turčija) so usklajevali 10 zmagovalnih projektov. V okviru razpisov v letih 2010 in 2011 sta bila izbrana tudi kitajski in ruski udeleženec, pri čemer sta bila oba imenovana za koordinatorja.

Komunikacija || Skupno podjetje Čisto nebo je sodelovalo na dveh pomembnih evropskih tehničnih konferencah (Aerodays v Madridu in Paris Air Show). Za potencialne prosilce so bili organizirani informativni dnevi v Ankari, Dublinu, Lizboni, Toulousu, na Dunaju in v Varšavi. Skupno podjetje Čisto nebo je sodelovalo na prvi Konvenciji o inovacijah, ki je potekala 5. in 6. decembra v Bruslju. Skupno podjetje Čisto nebo je 5. in 6. oktobra v Evropskem parlamentu v Bruslju priredilo skupni dogodek z drugimi skupnimi tehnološkimi pobudami. Spletna stran je bila prenovljena aprila, pri čemer je bilo četrtletno glasilo poslano približno 3 000 prejemnikom. Objavljena so bila tri sporočila za javnost o ključnih dogodkih, navedbe sporočil skupnega podjetja Čisto nebo pa je mogoče najti v 14 člankih in publikacijah EU. Skupno podjetje Čisto nebo je junija 2011 organiziralo okroglo mizo o raziskavah na področju aeronavtike v srednji in vzhodni Evropi, da bi se spodbudila udeležba manj dejavnih območij v Evropi. Objavilo se je posebno glasilo o izkušnjah MSP s skupnim podjetjem Čisto nebo (dva intervjuja).

Upravljanje || Upravni odbor se je leta 2011 sestal štirikrat. Na decembrskem zasedanju sta bila izbrana predsednik (Charles Champion) in podpredsednik (Catalin Nae).

1.2. Skupno podjetje IMI: pregled glavnih dosežkov leta 2011

PODROČJE || NAPREDEK – DOSEŽKI

Strateški raziskovalni program || Revizija strateškega raziskovalnega programa je končana, pri čemer je osredotočenost preusmerjena na obsežne, prelomne projekte.

Izvajanje razpisov || Število objavljenih razpisov v letu 2011: 1. Izveden je bil tudi zadnji razpis, objavljen leta 2010 (razpis 3-2010). Pri obeh razpisih je bil uporabljen dvofazni postopek predložitve in ocenjevanja. Število predloženih predlogov (prijave interesa, predlog v prvi fazi): 118. Število upravičenih predlogov: 110. Število financiranih predlogov: 14. Portfelj globalnih projektov: 30.

Zgodbe o uspehu: V okviru projekta NEWMEDS, ki se izvaja v okviru skupnega podjetja IMI na področju depresije in shizofrenije, so bile ustvarjene nove zbirke podatkov, ki omogočajo zbiranje in hranjenje obsežnih sklopov podatkov, kar je omogočilo vzpostavitev največje znane shrambe podatkov iz kliničnih preskušanj antipsihotičnih zdravil, ki zajema podatke petih vodilnih farmacevtskih družb s tega področja o 23 401 bolnikih. Več informacij je na voljo na: http://www.newmeds-europe.com/.

Udeležba, vključno z MSP || Skupno število udeležencev: skupaj 1 377 za 3. razpis (438) in 4. razpis (939). Udeleženci v financiranih projektih: skupaj 266 za 3. razpis (123) in 4. razpis (143). Za 3. razpis je treba dodati 53 družb EFPIA. Za 4. razpis število družb EFPIA še ni znano. Število MSP v financiranih projektih: 47 – 17,7 % celotne udeležbe v 3. in 4. razpisu. Udeleženci po kategorijah v financiranih projektih razen industrije: organizacije bolnikov: 6, visokošolsko in srednješolsko izobraževanje: 208, drugo: 5. Udeležba v financiranih projektih v razpisu 2010-3 po državah (podatki za razpis 2011-4 še niso na voljo): sodelovalo je 19 držav. Glavne države Celotna udeležba UK 28 DE 21 NL 13 FR 11 SE 9 Poleg tega so v treh zmagovalnih konzorcijih sodelovali trije partnerji iz Združenih držav. Sodelovala sta tudi po dva udeleženca iz Izraela in Islandije ter šest udeležencev iz Švice.

Komunikacija || Skupno podjetje IMI je organiziralo šest dogodkov v štirih državah, pri čemer se je vsakega dogodka udeležilo 60 do 250 udeležencev. Skupno podjetje IMI je 5. in 6. oktobra v Evropskem parlamentu v Bruslju sodelovalo pri skupnem dogodku skupnih tehnoloških pobud. Objavljenih je bilo šest sporočil za javnost, ki so bila posredovana ciljni skupini, tj. več kot 150 novinarjem. V medijih in revijah je bilo objavljenih približno 30 člankov, pri čemer jih je bilo šest od njih namenjenih specializirani znanstveni javnosti. Glasilo skupnega podjetja IMI prejema 1 500 naročnikov, spletno stran IMI pa obišče največ 9 000 obiskovalcev na mesec.

Upravljanje || Upravni odbor se je leta 2011 sestal trikrat. Odbor je poleg sprejemanja odločitev v zvezi z upravljanjem JTI JU imenoval člane znanstvenega odbora.

1.3. Skupno podjetje FCH: pregled glavnih dosežkov leta 2011

PODROČJE || NAPREDEK – DOSEŽKI

Strateški raziskovalni program || Revizija večletnega izvedbenega načrta je končana. Spremenjeni cilji za področja uporabe so bili podaljšani do leta 2020 (namesto do leta 2015), da bi se dosegla boljša uskladitev s programom Obzorje 2020.

Izvajanje razpisov || Število razpisov v letu 2011: 1. Število predloženih predlogov: 82. Število upravičenih predlogov: 80. Število financiranih predlogov: 30. Portfelj globalnih projektov: 98 (vključno s 76 podpisanimi sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev).

Zgodbe o uspehu: Številna evropska mesta zdaj kot prva razvijajo in uvajajo mestne avtobuse, ki jih poganjajo okolju prijazne vodikove gorivne celice. Projekt Clean Hydrogen In European Cities (Čisti vodik v evropskih mestih – CHIC) se je začel izvajati novembra 2010, da bi se spodbudil razvoj avtobusov za javni prevoz, ki jih poganjajo vodikove gorivne celice, ter omogočila razširjena uporaba te tehnologije in potrebne infrastrukture po letu 2015. Projekt pomeni bistven korak naprej k popolni komercializaciji avtobusov, ki jih poganjajo vodikove gorivne celice. Cilj programa CHIC je skrajšati čas do začetka trženja tehnologije in podpreti „razširjeno uporabo na trgu“. Več informacij je na voljo na: http://chic-project.eu/.

Udeležba, vključno z MSP || Skupno število udeležencev: 667. Udeleženci v financiranih projektih: 285. Število MSP v financiranih projektih: 73 – 25,6 % celotne udeležbe. Udeleženci po kategorijah v financiranih projektih: velika industrija: 76, raziskovalne organizacije: 77, visokošolsko in srednješolsko izobraževanje: 49, javni organi: 3, drugo: 7. Udeležba v financiranih projektih po državah: sodelovalo je 26 držav. Glavne države Celotna udeležba DE 67 UK 36 FR 31 IT 30 BE 26 V raziskovalnih dejavnostih skupnega podjetja FCH je sodelovalo pet mednarodnih partnerjev (Združene države, Koreja, Kitajska, Kanada in Srbija), pri čemer je v financiranih projektih sodeloval po en udeleženec.

Komunikacija || Skupno podjetje FCH je leta 2011 pripravilo novo spletno stran, ki si jo je od marca do konca leta ogledalo več kot 40 000 obiskovalcev. Organizirani so bili trije pomembni dogodki na ravni EU, poleg tega pa sta se programska pisarna in izvršni direktor udeležila 25 zunanjih dogodkov in konferenc, pri čemer so nekateri potekali zunaj Evrope (tj. v Združenih državah, na Japonskem, v Koreji, na Kitajskem in v Kanadi). Skupno podjetje FCH je 5. in 6. oktobra v Evropskem parlamentu sodelovalo pri skupnem dogodku skupnih tehnoloških pobud.

Upravljanje || Upravni odbor se je leta 2011 sestal trikrat. Odbor je poleg sprejemanja odločitev v zvezi z upravljanjem JTI JU junija soglasno imenoval svojega novega predsednika Pierra Etienna Franca (iz družbe Air Liquide).

1.4. Skupno podjetje Artemis: pregled glavnih dosežkov leta 2011

PODROČJE || NAPREDEK – DOSEŽKI

Strateški raziskovalni program || Industrijsko združenje ARTEMIS je maja predstavilo spremenjen strateški raziskovalni program. Skupno podjetje je nato posodobilo svoje cilje raziskovanja.

Izvajanje razpisov || Število razpisov v letu 2011: 1 (dvofazni postopek predložitve in ocenjevanja). Število predloženih predlogov (popolni predlogi projektov): 27. Število upravičenih predlogov: 27. Število financiranih predlogov: 8. Portfelj globalnih projektov: 44.

Udeležba, vključno z MSP || Skupno število udeležencev (popolni predlogi projektov): 540. Udeleženci v financiranih projektih: 206. Število MSP v financiranih projektih: 62 – 31 % celotne udeležbe. Udeleženci po kategorijah v financiranih projektih: velika industrija: 73, raziskovalne organizacije in visokošolska ali srednješolska izobrazba skupaj: 71. Udeležba v financiranih projektih po državah: sodelovalo je 17 držav. Glavne države Celotna udeležba ES 31 IT 28 DE 23 FI 19 FR 15 AT 15 Združene države so sodelovale v razpisu leta 2011, pri čemer je bilo financiranje odobreno za en projekt.

Komunikacija || Skupno podjetje ARTEMIS je sodelovalo pri šestih dogodkih, ki so bili organizirani z nacionalnimi partnerji ter katerih cilj je spodbujati razpise za predloge in rezultate projektov med zainteresiranimi stranmi in potencialnimi upravičenci. Poletni tabor industrijskega združenja ARTEMIS je potekal junija, pozneje pa so bili organizirani tudi štirje drugi pomembni dogodki. Skupno podjetje ARTEMIS je pomagalo organizirati skupen dogodek skupnih tehnoloških pobud, ki je potekal 5. in 6. oktobra v Evropskem parlamentu. Izšle so tri številke revije Artemis, poleg tega pa so bile objavljene nove informativne brošure. Prav tako je bilo v različnih državah članicah EU objavljenih devet člankov. Vizualna podoba skupne tehnološke pobude se je izboljšala.

Upravljanje || Upravni odbor se je srečal trikrat, odbor javnih organov pa dvakrat. Upravni odbor se je poleg sprejemanja odločitev v zvezi z upravljanjem JTI JU odločil, da bo v večletni načrt kadrovske politike vključena možnost zaposlitve odposlanih nacionalnih strokovnjakov.

1.5. Skupno podjetje ENIAC: pregled glavnih dosežkov leta 2011

PODROČJE || NAPREDEK – DOSEŽKI

Izvajanje razpisov || Število razpisov v letu 2011: 2 (pri prvem razpisu je bil uporabljen dvofazni postopek predložitve in ocenjevanja, pri drugem pa enofazni postopek). Število predloženih predlogov (popolni predlogi projektov): 17. Število upravičenih predlogov: 16. Število financiranih predlogov: 12. Portfelj globalnih projektov: 40.

Zgodbe o uspehu: Cilja projekta E3Car, ki se je začel izvajati februarja 2008, sta obravnavati glavne izzive pri upravljanju prenosa moči v električnih vozilih in omejiti energetske izgube v vmesnih stopnjah prenosa moči. Projekt E3Car je novembra 2011 osvojil nagrado za inovacije zaradi glavnih dosežkov v zvezi z več ključnimi sestavnimi deli, zlasti: – z izboljšanjem pretvorbe in porazdelitve moči za 10 % ter – splošnim povečanjem energetske učinkovitosti za 35 %. V okviru projekta se je vzpostavilo 28 demonstratorjev ter pripravil arhitekturni pogled električnega vozila in sedem dodatnih projektov sodelovanja v zvezi z električno mobilnostjo, ki vključujejo več kot 100 partnerjev, s skupnim proračunom 180 milijonov EUR. Več informacij je na voljo na: http://www.e3car.eu/.

Udeležba, vključno z MSP || Skupno število udeležencev (popolni predlogi projektov): 286. Udeleženci v financiranih projektih: 195. Število MSP v financiranih projektih: 74 – 37,9 % celotne udeležbe. Udeleženci po kategorijah v financiranih projektih: velika industrija: 71, raziskovalne organizacije: 50. Udeležba v financiranih projektih po državah: sodelovalo je 19 držav. Glavne države Celotna udeležba NL 49 DE 29 IT 26 FR 21 AT 12 Pet udeležencev iz Izraela je sodelovalo v drugem razpisu in se pridružilo zmagovalnim konzorcijem.

Komunikacija || Skupno podjetje ENIAC je organiziralo 10 srečanj, na katerih so se srečali predstavniki skupnega podjetja in predstavniki držav članic/javnih organov. V okviru foruma EU za nanoelektroniko, ki ga je pomagalo organizirati skupno podjetje ENIAC, se je podelila nova „nagrada skupnega podjetja ENIAC za inovacije“. Skupno podjetje ENIAC je pomagalo organizirati skupni dogodek skupnih tehnoloških pobud v Evropskem parlamentu 5. in 6. oktobra. Skupno podjetje ENIAC je sodelovalo tudi pri več mednarodnih dogodkih.

Upravljanje || Upravni odbor se je leta 2011 srečal trikrat, odbor javnih organov pa petkrat. Upravni odbor se je poleg sprejemanja odločitev v zvezi z upravljanjem JTI JU odločil objaviti razpis za prijave interesa za poskusne smernice v zvezi s ključno omogočitveno tehnologijo.

[1] Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013), UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

[2] Ta dokument ne poroča o skupnem podjetju SESAR. Čeprav velja za skupno podjetje SESAR enaka pravna podlaga kot za druga skupna podjetja, je bilo financirano v okviru Sedmega okvirnega programa in programov vseevropskega prometnega omrežja ter ima drugačen časovni okvir in mehanizme upravljanja ter poročanja kot druga skupna podjetja.

[3] Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 248, 16.9.2002, str. 1).

[4] Delovni dokument služb „Skupne tehnološke pobude: Ozadje, stanje in glavne značilnosti, SEC(2007)692, Bruselj, 15.5.2007.

[5] Komisija je julija 2009 pozvala skupino šerp, da pripravi oceno začetnih izkušenj v zvezi s sprejemanjem skupnih tehnoloških pobud v okviru 7. OP. Člani skupine so bili predstavniki industrijskih partnerjev skupnih tehnoloških pobud in javno-zasebnih partnerstev v okviru načrta za oživitev gospodarstva. Seje je vodil generalni direktor GD za raziskave in inovacije, udeležili pa so se jih tudi različni uslužbenci Komisije. Za sklepne ugotovitve in priporočila skupine glej poročilo „Skupno načrtovanje ‚idealne hiše‘ za javno-zasebna partnerstva v evropskih raziskavah“ (Designing together the ‘ideal house’ for public-private partnerships in European research), januar 2010, na naslovu: ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/docs/jti/jti-sherpas-report-2010_en.pdf.

[6] Ta 38-odstotni delež udeležbe MSP se nanaša le na njihovo udeležbo na razpisih za zbiranje predlogov. Za razpise za zbiranje predlogov je bilo namenjeno le 200 milijonov EUR sredstev EU, dodeljenih za skupno podjetje Čisto nebo, medtem ko je 600 milijonov EUR porazdeljenih med „imenovane upravičence“.

[7] Družbe EFPIA niso vključene v prvo fazo postopka (prijave interesa), ampak se upoštevajo le v zvezi s popolnimi predlogi projekta in predlogi, izbranimi za financiranje.

[8] Ta 37-odstotni delež udeležbe MSP se nanaša le na njihovo udeležbo na razpisih za zbiranje predlogov. Za razpise za zbiranje predlogov je bilo namenjeno le 200 milijonov EUR sredstev EU, dodeljenih za skupno podjetje za Čisto nebo, medtem ko je 600 milijonov EUR porazdeljenih med „imenovane upravičence“.

[9] Zadevni deleži udeležencev iz MSP pri posamezni skupni tehnološki pobudi se nanašajo na leto 2011.

[10] Najuspešnejše države, razvrščene glede na pogostost udeležbe v financiranih projektih.

[11] Podatki za skupno podjetje ENIAC se nanašajo na razpise, objavljene v zadnjih treh letih, medtem ko se podatki o povprečni velikosti konzorcijev za skupno podjetje ARTEMIS nanašajo le na razpis iz leta 2011.

[12] Glej oddelek o izvajanju razpisov za zadevna skupna podjetja v Prilogi.