(6) EU in Libanon sta se dogovorila, da bosta utrdila svoje partnerstvo, in sicer sta sprejela vrsto prednostnih nalog za obdobje 2016–2020 s ciljem podpiranja in krepitve odpornosti in stabilnosti Libanona ob hkratnem prizadevanju za odpravljanje učinka dolgotrajnega konflikta v Siriji.

Oblikovanje prednostnih nalog partnerstva EU-Libanon

Libanon je prevzel vodilno vlogo pri razpravah in posvetovanjih o pregledu evropske sosedske politike (ESP). Dokument o stališču arabskih držav, ki je bil predstavljen na konferenci o pregledu ESP v Bejrutu, je bil pomemben dokument, ki je prispeval k postopku posvetovanja, na podlagi katerega je nastala prenovljena ESP. Prednostne naloge na splošno gradijo na sodelovanju Libanona pri pregledu ESP in vzpostavljajo okvir za politično sodelovanje ter kratko- in srednjeročna posredovanja na podlagi prednostnih nalog, ki jih določi vlada Libanona. Poleg tega se Libanon in EU kot partnerja danes bolj kot kdaj koli soočata z neposrednimi izzivi v povezavi z dolgotrajnimi krizami. Za reševanje teh izzivov mora zgornji okvir upoštevati izjemne okoliščine v regiji in njihov učinek na Libanon.

Za EU in Libanon pomeni njuno partnerstvo udejanjenje skupnih vrednost in potrditev skupnih interesov. Človekove pravice in temeljne svoboščine, kot so udejanjene v ustreznih mednarodnih, regionalnih in nacionalnih zakonih, pomenijo skupne vrednote. Spoštovanje demokratičnih načel in temeljnih človekovih pravic je bistven element odnosov med EU in Libanonom. Da bi dosegli skupni cilj vzpostavitve skupnega območja miru, blaginje in stabilnosti, je potrebno sodelovanje, zlasti prek skupne odgovornosti, diferenciacije in okrepljenega partnerstva, na podlagi pomena ohranjanja Libanona kot zgleda zmernosti za celotno regijo, ter spremljanje ključne vloge njegovega živahnega zasebnega sektorja in dinamične civilne družbe.

Ob reševanju največjih izzivov, vključno z migracijami in terorizmom, bosta Libanon in EU še naprej zasledovala glavne cilje svojega dolgoročnega partnerstva, ki poteka v smeri trajnostne stabilnosti v Libanonu in v regiji, kjer bo EU aktivno sodelovala z libanonskimi organi in vzdrževala dialog z vsemi političnimi strankami, ohranjanja gospodarske rasti prek močnih državnih institucij in oživitve libanonskega gospodarstva, tudi z izkoriščanjem potenciala libanonskega zasebnega sektorja in civilne družbe. Na vsakem od spodaj določenih prednostnih področij so izzivi, ki zahtevajo takojšnjo pozornost, za nekatere druge faze izvajanja pa bodo potrebne ustrezne priprave za uspešno srednjeročno izvajanje.

Pridružitveni svet EU-Libanon potrjuje to prenovljeno partnerstvo kot paradigmo za novo prilagojeno dvostransko sodelovanje, ki vključuje nadgraditev političnega dialoga. Obdobje takoj po srečanju Posvetovalnega sveta bo ključnega pomena pri preoblikovanju zavez v ukrepe; obe strani bosta morali učinkovito izvajati prednostne naloge partnerstva in priloženega pakta. Pri vmesnem pregledu prednostnih nalog partnerstva se bodo te po potrebi preoblikovale in prilagodile. Uspeh tega prenovljenega partnerstva se bo v končni fazi meril s tem, v kolikšnem obsegu ustreza potrebam Libanona in EU. Prednostne naloge in zaveze, ki so določene v tem dokumentu in njegovi prilogi, niso izčrpne in EU je pripravljena, da za Libanon uporablja svoje pobude, ki so usmerjene k prednostnim tretjim državam v regiji.

Soočanje s humanitarno krizo s celovitim pristopom:

Libanon je od leta 2011 podvržen doslej najhujšemu bremenu zaradi množičnega pritoka beguncev iz Sirije. Trenutno je v Libanonu po ocenah 1,5 milijona Sircev in približno 0,5 milijona Palestincev, kar ga uvršča na prvo mesto glede na število razseljenih oseb in beguncev, ki jih gosti, in sicer tako na prebivalca kot tudi na kvadratni kilometer. Sedanja migracijska kriza v EU je izpostavila posledične politične, gospodarske in socialne izzive. Libanon je 440krat manjši in 120krat manj naseljen kot EU, absolutno število beguncev, ki sta jih obe strani gostili v zadnjih letih, pa je podobno.

Libanon in EU menita, da je edina trajnostna dolgoročna rešitev za begunce in razseljene osebe iz Sirije v Libanon njihova varna vrnitev v državo izvora, ko bodo pogoji za to izpolnjeni. Izpolnjevanje potreb beguncev in razseljenih oseb v Siriji in zunaj nje ter v gostiteljskih skupnostih je nujna prednostna naloga za celotno mednarodno skupnost, zato bi bilo treba okrepiti njena tovrstna prizadevanja. Vendar bosta obe strani za varno vračanje beguncev in razseljenih oseb iz Sirije upoštevali zahteve glede ustreznih pogojev, tudi v prehodnem obdobju, v skladu z vsemi normami mednarodnega humanitarnega prava in ob upoštevanju interesov držav gostiteljic.

V tem duhu bosta imela Libanon in EU konkretne koristi od skupne zaveze glede nadgradnje političnega dialoga, pri čemer bosta sodelovala, da bi ocenila in spodbujala izpolnjevanje teh pogojev na dvostranski ravni in na ustreznih mednarodnih forumih, kjer bodo EU in države članice obravnavale poseben položaj Libanona in potrebo po upoštevanju njegovih življenjsko pomembnih interesov, ter izražata zaskrbljenost glede tega, da Libanon gosti več kot milijon beguncev, ki so registrirani pri UNHCR, in učinek tega na gostiteljske skupnosti, varnost in stabilnost Libanona in širše regije.

V tem okviru in ob priznavanju dolgotrajne narave begunske krize je libanonska vlada pričela nov pristop k upravljanju začasnega in dolgotrajnega bivanja razseljenih Sircev na ozemlju Libanona, da bi ublažila pritisk množičnega pritoka sirskih beguncev na državo in državljane na način, ki ne bo pristranski niti do interesov Libanona in libanonskih državljanov niti do interesov beguncev. Ta nova vizija, kot je bila predstavljena v izjavi Libanona o nameri na londonski konferenci februarja 2016, lahko skupaj z mednarodno podporo z ustreznim financiranjem in izvedbenimi orodji občutno izboljša razmere. Vlada Libanona bo s potrebnimi upravnimi in regulativnimi ukrepi v skladu z libanonskimi zakoni in predpisi povečala razpoložljivost mednarodnih sredstev in izvedbenih orodij za različna področja delovanja, zlasti tista, ki so usmerjena k nacionalnemu gospodarstvu, infrastrukturi in pobudam za ustvarjanje delovnih mest.

EU in Libanon si prizadevata za učinkovita posredovanja, ki vključujejo vse vrste finančne pomoči, nepovratna sredstva in posojila, da bi ublažila dramatične učinke krize v Siriji na libanonske finance, gostiteljske skupnosti ter gospodarstvo, infrastrukturo in okolje države. Boljše gospodarske priložnosti za begunce in razseljene osebe iz Sirije bodo morale biti umeščene v širši okvir izboljšanja ekonomske odpornosti države kot celote prek tujih in lokalnih naložb v projekte ustvarjanja delovnih mest, infrastrukturo in razvoj lokalnega gospodarstva. Taka posredovanja bodo pripomogla tudi k vzpostavitvi ozračja, v katerem bi bili lahko stroški najemanja posojil za zakladnico znatno nižji.

Prednostne naloge partnerstva bodo usmerjene k spodbujanju skupnih interesov in sodelovanja. So medsebojno povezane in druga drugo krepijo. Zagotovile bodo tudi strateški okvir za usklajevanje političnih in varnostnih prizadevanj in sodelovanja v naslednjih štirih letih (2016–2020). Te prednostne naloge in cilji, kot so opredeljeni v nadaljevanju, gradijo na obstoječih načrtih in strategijah vlade. Bodo tudi podlaga za uskladitev pomoči v skladu z vizijo vlade. Prednostne naloge partnerstva si prizadevajo za spodbujanje enakosti spolov, tudi prek okrepljenega sodelovanja žensk v političnih forumih in forumih odločanja.

1.Varnost in boj proti terorizmu

Glavni cilj bo izboljšanje varnosti vseh evropskih in libanonskih državljanov. Libanon in EU bosta pospešila reforme in izboljšave varnostnega sektorja z razvojem institucionalnih zmogljivosti akterjev na varnostnem področju, vključno s kazenskim pregonom, upravljanjem varovanja, nadzornimi organi in pravosodjem ob polnem spoštovanju človekovih pravic in demokratičnih norm.

Napadi, ki jih je izvedel Daiš, poudarjajo dejstvo, da se Evropa in Libanon soočata s skupno grožnjo terorizma. Naša prizadevanja bodo osredotočena na vzpostavitev obsežnega partnerstva na področju varnosti in boja proti terorizmu. Program, o katerem sta se dogovorila Libanon in EU na podlagi dialoga o boju proti terorizmu 26. januarja 2016, predvideva tesnejše in konkretnejše sodelovanje pri boju proti terorističnim organizacijam, ki jih opredeljuje Varnostni svet Združenih narodov. Področja sodelovanja vključujejo pravosodje in kazenski pregon, boj proti financiranju terorizma, upravljanje meja, varnost na letališčih in varnost civilnega letalstva ter boj proti nasilnemu ekstremizmu. V tem pogledu bo EU aktivno uporabljala vsa ustrezna orodja, instrumente in zmogljivosti, namenjene prednostnim tretjim državam, ki se soočajo z resno teroristično grožnjo.

Libanon in EU si bosta prizadevala za usklajen nacionalni pristop k boju proti teroristični grožnji. Libanon bo s podporo EU pripravil nacionalno strategijo za boj proti terorizmu, ki bo vključevala prispevke strokovnjakov iz držav članic, Europola, Cepola, FRONTEXa in Eurojusta. Rezultat bo strategija, ki bo odražala edinstvene prispevke vseh delov libanonske vlade v boju proti terorizmu in nasilnemu ekstremizmu.

2.Upravljanje in pravna država

Da bo Libanon stabilen, mora napredovati na področju dobrega javnega upravljanja in pravne države. EU bo sodelovala z Libanonom za: