Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 88/05)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI, KI SPREMINJA ENOTNI DOKUMENT

„Islas Canarias“

PDO-ES-A1511-AM02

Datum obvestila: 25. november 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Manjši popravek imena zop

Opis:

Španski določni člen las, ki je bil zapisan pred zaščitenim imenom, je bil črtan.

Ta sprememba vpliva na točko 1 veljavne specifikacije proizvoda. Hkrati neposredno vpliva na vse primere, v katerih se v specifikaciji proizvoda uporablja ime ZOP. Ne vpliva na točko 1 enotnega dokumenta, saj je zaščiteno ime zapisano kot „Islas Canarias“. Vpliva pa na točko 8 enotnega dokumenta, ki se nanaša na pakiranje na razmejenem območju, v kateri je pred imenom ZOP zapisan določni člen.

Gre za standardno spremembo, saj ne izpolnjuje nobenega merila iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33. Ni je mogoče šteti za spremembo zaščitenega imena, saj je to v registru EU zapisano kot „Islas Canarias“ in ne kot „Las Islas Canarias“. Specifikacija proizvoda je bila zato popravljena, da bi se povsod uporabljalo pravilno ime ZOP, kot je registrirano, tj. brez člena „las“.

Razlogi:

Ne gre za spremembo zaščitenega imena, saj je zaščiteno ime v registru EU zapisano brez člena „las“, ki je bil v specifikacijo proizvoda vključen pomotoma.

2. Seznam vrst proizvoda glede na kategorijo

Opis:

Enotna kategorija vino zdaj zajema različne vrste: bela vina, vina rosé, rdeča vina in rdeča vina, dobljena s karbonsko maceracijo. Vrstni red seznama proizvodov je bil spremenjen tako, da se upošteva vrstni red kategorij v Prilogi VII, del II, k Uredbi (EU) št. 1308/2013: (1) vino, (3) likersko vino, (5) kakovostno peneče vino, (9) gazirano biser vino, (16) vino iz prezrelega grozdja.

Ta sprememba vpliva na točko 2.1 veljavne specifikacije proizvoda. Posredno vpliva tudi na točko 2(a) (Analitske lastnosti) in (b) (Organoleptične lastnosti) ter tudi na točko 3(a) (Enološki postopki), odstavek 2, glede vrstnega reda seznama proizvodov, ki zdaj upošteva navedeni vrstni red kategorij.

Enotni dokument ostaja nespremenjen.

Gre za standardno spremembo, saj ne izpolnjuje nobenega merila iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

Razlogi:

Zaradi barve (bela, rosé, rdeča) in proizvodne metode (karbonska maceracija) se ne spreminja proizvod, ki ostaja v kategoriji (1) Vino, kot je navedena v Prilogi VII, del II, k Uredbi (EU) št. 1308/2013. Vrstni red je bil spremenjen, da se upošteva vrstni red, določen v navedeni Prilogi VII, del II, in v točki 2 (Kategorije proizvodov vinske trte) enotnega dokumenta.

3. Spremembe zgornjih mej za vsebnost hlapnih kislin in skupno vsebnost kislin

Opis:

Najvišja vsebnost hlapnih kislin, izražena kot ocetna kislina, v vinu iz prezrelega grozdja je bila zvišana z 1,08 grama na liter na 1,60 grama na liter. Za kakovostno peneče vino je bila zgornja meja določena na 1,08 grama na liter.

Ta sprememba vpliva na: točko 2.2 (Opis vina) specifikacije proizvoda; prvo alineo točke 3 o najvišji vsebnosti hlapnih kislin, izraženi kot ocetna kislina, ter tudi točko 4 (Opis vina) enotnega dokumenta v oddelku o vinu iz prezrelega grozdja in kakovostnem penečem vinu.

V specifikaciji proizvoda je najnižja vsebnost skupnih kislin, izražena v gramih vinske kisline na liter, določena na 4 grame na liter na splošno, razen za likersko vino in vino iz prezrelega grozdja, kjer je določena na 3,5 grama na liter. Ta izjema velja tudi za vina z več kot 15-odstotnim volumenskim deležem naravnega alkohola in najmanj 13-odstotnim volumenskim deležem dejanskega alkohola, pridelana brez obogatitve, pri katerih alkohol v celoti nastane pri fermentaciji, pri čemer taka vina lahko pridobijo neobvezno označbo „naravno sladko“ na podlagi člena 17 kraljevega odloka št. 1363/2011 z dne 7. oktobra 2011 o izvajanju predpisov EU o označevanju, predstavitvi in prepoznavanju nekaterih vinskih proizvodov ter na podlagi Priloge III k navedenemu odloku.

Ta sprememba vpliva na točko 2.2 (Opis vina), oddelek 4, ki se nanaša na najnižjo vsebnost skupnih kislin, izraženo kot vinska kislina, v specifikaciji proizvoda. Sprememba ne vpliva na enotni dokument.

Gre za standardno spremembo, saj ne izpolnjuje nobenega merila iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

Razlogi:

Te spremembe so rezultat učinkov podnebnih sprememb na geografskem območju. Odražajo naravne dejavnike, opisane v povezavi: točka 7 specifikacije proizvoda in oddelek 8 enotnega dokumenta.

Kot kaže opis naravnih dejavnikov, ima otočje Kanarski otoki, čeprav leži sredi puščavskega območja ob severozahodni obali Afrike, zaradi številnih dejavnikov zelo različno podnebje. Zlasti pasatni vetrovi, ki prinašajo veliko vlage, pihajo skoraj celo leto in s tem rahlo znižujejo temperature. Dodaten dejavnik je majhna povprečna letna količina padavin, ki znaša „približno 350 litrov za kvadratni meter, vendar z znatnimi razlikami, saj na nekaterih območjih pade manj kot 100 litrov padavin na kvadratni meter, na drugih pa skoraj 1 000 litrov na kvadratni meter“.

Ta naravni dejavnik, tj. majhna količina padavin in znatne razlike med območji, je opaziti že vsaj od 80. let prejšnjega stoletja. Spremljajo ga dolgotrajnejša in intenzivnejša obdobja suše, skrajne temperature ter pomanjkanje namakalne vode.

To je bilo opredeljeno v oddelku Razlogi v osnutku zakona Kanarskih otokov o podnebnih spremembah in energetskem prehodu, katerega obdobje javne razprave se je nedavno končalo (15. januarja 2021). Center za raziskave ozračja v Izañi na Tenerifu je del Svetovnega programa za opazovanje ozračja. Že od 80. let prejšnjega stoletja opaža zviševanje povprečne temperature, zabeležene v različnih opazovalnih postajah na Kanarskih otokih. Zvišanje je največje v Izañi, v nacionalnem parku Teide na Tenerifu, saj leži globlje v notranjosti otoka, zato je tam vpliv oceana manjši. Opaziti je tudi zvišanje ravni prašnih delcev, ki izvirajo z afriške celine. Podobno so učinki podnebnih sprememb na Kanarske otoke obravnavani v naslednjih publikacijah: Strategija Kanarskih otokov za boj proti podnebnim spremembam, 2008–2015, agencija Kanarskih otokov za trajnostni razvoj in podnebne spremembe, in študija z naslovom Aspectos clave para un plan de adaptación de la biodiversidad terrestre de Canarias al cambio climático (Ključni vidiki za načrt prilagajanja kopenske biotske raznovrstnosti Kanarskih otokov podnebnim spremembam), avtorji J. L. Martin in M. V. Marrero iz nacionalnega parka Teide ter M. del Arco in V. Garzón z oddelka za biologijo rastlin (botaniko), Fakulteta za farmacijo, Univerza v La Laguni, objavilo ministrstvo za ekološki prehod in demografske izzive.

Zaradi učinkov podnebnih sprememb na trajanje in intenziteto suš se naravno povišuje vsebnost kislin v grozdju z visoko vsebnostjo sladkorja, iz katerega se pridelujejo vina z naravno velikim deležem alkohola. Še ena posledica suš je prezrelo grozdje na trti.

Za vina iz prezrelega grozdja je zato priporočljivo zvišati zgornjo mejo vsebnosti kislin, izražene kot ocetna kislina, v skladu s Prilogo I, del C, točka 3, k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2019/934. Ta državam članicam dovoljuje, da odobrijo odstopanja od zgornjih mej za vina z najmanj 13-odstotnim deležem skupnega alkohola. Podobno je za vina z več kot 15-odstotnim volumenskim deležem naravnega alkohola in vsaj 13-odstotnim volumenskim deležem dejanskega alkohola, ki so proizvedena izključno s fermentacijo grozdja, priporočljivo uporabiti tako odstopanje glede najnižje vsebnosti, izražene kot vinska kislina, za likerska vina in vina iz prezrelega grozdja ter jo določiti na 3,5 grama na liter.

4. Spremembe omejitev pri pridelavi vina

Opis:

Omejitev donosa grozdja na 74 litrov na 100 kilogramov grozdja je bila iz oddelka Enološki postopki premaknjena v oddelek Omejitve.

Pri proizvodnji rdečih vin iz različnih kategorij z ZOP „Islas Canarias“ mora biti najmanj 85 % grozdja iz ene ali več od naslednjih sort: bastardo negro-baboso negro, cabernet sauvignon, castellana negra, listán negro-almuñeco, listán prieto, malvasía rosada, merlot, moscatel negro, negramoll, pinot noir, ruby cabernet, syrah, tempranillo, tintilla in vijariego negro.

Te spremembe vplivajo na točko 3 specifikacije proizvoda in točko 5.1 enotnega dokumenta.

Gre za standardno spremembo, saj ne izpolnjuje nobenega merila iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

Razlog

Zgornja meja donosa pri stiskanju je bila premaknjena, saj gre za omejitev in bi zato morala biti vključena v zadevni oddelek.

Namen zgornje meje najnižje vsebnosti sort rdečega grozdja v rdečem vinu je ohraniti intenzivnost barve kot organoleptično lastnost videza. Ta sprememba ne vpliva na opis proizvoda.

5. Opredelitev sistemov vzgoje in uvedba novega sistema

Opis

Opredeljene so bile posamezne tradicionalne gojitvene oblike vinske trte iz specifikacije proizvoda: kotlasta oblika, kordon, tradicionalni parral (latnik) in nizki parral. Vključena je bila nova opredelitev za tradicionalno gojitveno obliko en rastras, kar je vrsta oblikovanja v špalir na žicah z oporami.

Ta sprememba vpliva na točko 3 (Posebni enološki postopki) v oddelku 3 (Pridelovalni postopki) in točko 2 (Gojitvene oblike vinske trte in vzgoja) specifikacije proizvoda ter točko 5.1 (Osnovni enološki postopki) enotnega dokumenta v oddelku o pridelovalnih postopkih.

Gre za standardno spremembo, saj ne izpolnjuje nobenega merila iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

Razlog

Da bi se preprečilo zamenjevanje pri uporabi istega imena drugje, so bile opisane posamezne tradicionalne gojitvene oblike vinske trte iz specifikacije proizvoda. To velja za cordón (kordonsko gojitveno obliko), ki se na drugih vinorodnih območjih nanaša na vrsto gojitvene oblike na žicah, ki se razlikuje od tradicionalnega postopka na Kanarskih otokih. Podobno se gojitvena oblika, znana kot en vaso (kotlasta oblika), v nasprotju z drugimi vinorodnimi območji na Kanarskih otokih tradicionalno izvaja s šparoni. Ker sta bili opredeljeni ti tradicionalni gojitveni obliki, so bile zaradi doslednosti opredeljene tudi druge. Dodana in opredeljena je bila tradicionalna gojitvena oblika en rastras (vrste). V povezavi (točka 7(a) specifikacije proizvoda v oddelku Človeški dejavniki) je bila navedena kot pomembna, vendar nato ni bila omenjena v oddelku Pridelovalni postopki, zato je treba ta izpust popraviti.

6. Zvišanje zgornje meje proizvodnega donosa

Opis

Povečal se je največji donos v kilogramih grozdja na hektar, posledično pa tudi v hektolitrih končnega proizvoda na hektar. Donos se je povečal z 10 000 kilogramov na 15 000 kilogramov na hektar ter s 74 hektolitrov na 111 hektolitrov na hektar.

Ta sprememba vpliva na točko 5 (Največji donosi) specifikacije proizvoda in oddelek 5 (Enološki postopki) enotnega dokumenta, in sicer v pododdelku 2 o največjih donosih.

Gre za standardno spremembo, saj ne izpolnjuje nobenega merila iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

Razlog

Nekatere sorte vinske trte, ki rastejo v ugodnih podnebnih razmerah, so v nekaterih letih bolj donosne kot v drugih. To povzroča težave pri donosu, ki je prevelik za trgatev za pridelavo vina z ZOP „Islas Canarias“.

Strokovnjaki iz povezanih vinarn so večkrat zahtevali spremembo specifikacije proizvoda s povečanjem največjih donosov. Po njihovem mnenju se ob toliko večjih donosih kakovost grozdja ne zmanjšuje oziroma ni prizadeta.

Poleg tega za vinograde, v katerih se uporabljajo gojitvene oblike, ki niso oblikovanje v špalir, sistem SIGPAC (španski identifikacijski sistem za zemljišča) ne določa omejitev glede meja, zaradi katerih bi bilo treba zmanjšati površino, ki se uporablja za pridelavo. Tudi če se sprejme dogovor pred trgatvijo, ki dovoljuje do 25-odstotno preseganje zgornje meje iz specifikacije proizvoda, to ni zadostna rešitev.

7. V razmejitev območja je bila dodana oznaka nuts

Opis

V opis razmejenega območja je bila dodana oznaka NUTS za Kanarske otoke.

Spremenjeni sta bili točka 4 specifikacije proizvoda in točka 6 enotnega dokumenta.

Gre za standardno spremembo, saj ne izpolnjuje nobenega merila iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

Razlog

Podrobnejša pojasnitev razmejenega območja.

8. Spremembe sort vinske trte

Opis

Razlikovanje med priporočenimi in dovoljenimi sortami je bilo odpravljeno. Vse sorte so zdaj dovoljene in navedene po abecednem vrstnem redu, in sicer ločeno za belo in rdeče grozdje. Iz istega razloga so vse sorte v enotnem dokumentu navedene kot glavne sorte.

Dodana je bila bela sorta albillo criollo.

Te spremembe vplivajo na točko 6 (Sorte vinske trte) specifikacije proizvoda in oddelek 7 (Glavne sorte vinske trte) enotnega dokumenta.

Gre za standardno spremembo, saj ne izpolnjuje nobenega merila iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

Razlog

Skladnost z razvrstitvijo iz kraljevega odloka št. 1338/2018 z dne 29. oktobra 2018 o možnostih za proizvodnjo vina, ki je bil spremenjen s kraljevim odlokom št. 558/2020, Priloga XXI, oddelek 5, ki odpravlja razlikovanje med priporočenimi in dovoljenimi sortami ter uvršča vse sorte med dovoljene. Razlikovanje med belimi in rdečimi sortami na seznamu je namenjeno večji preglednosti.

Sorta albillo criollo je tradicionalna sorta, ki se uporablja v proizvodnji ZOP „Islas Canarias“. Navedena je bila v odredbi z dne 2. maja 2011 o priznavanju kakovostnega vina s Kanarskih otokov, potrjena pa je bila v povezanih pravilih iz člena 6 (Sorte vinske trte), v katerih je bila opredeljena z imenom albillo. Vendar je bila zadnja točka spremenjena z odredbo z dne 21. oktobra 2011 zaradi uskladitve s kraljevim odlokom št. 461/2011 z dne 1. aprila 2011, s katerim je bil med drugim spremenjen kraljevi odlok št. 1244/2008 z dne 18. julija 2008 o možnostih za proizvodnjo vina, s katerim je bila sorta albillo črtana iz trstnega izbora za Kanarske otoke. Z odredbo AAA/580/2014 z dne 7. aprila 2014 je bila spremenjena Priloga XXI k navedenemu kraljevemu odloku št. 1244/2008. Tako je bila ta sorta ponovno uvedena za Kanarske otoke, tokrat z imenom albillo criollo. Iz tega razloga bi bilo treba glede na izvor te ZOP to sorto vključiti v specifikacijo proizvoda. Ta sprememba ne vpliva na opis proizvoda.

9. Izboljšano besedilo o povezavi

Opis

Besedilo o povezavi je bilo izboljšano. Natančneje, razširjena je bila vzročna povezava med naravnimi in človeškimi dejavniki, poleg značilnosti vin za vsako kategorijo.

Ta sprememba vpliva na točko 7 specifikacije proizvoda in točko 8 enotnega dokumenta.

Gre za standardno spremembo, saj ne izpolnjuje nobenega merila iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33. S spremembo se ne razveljavlja povezava, temveč zgolj izboljšuje besedilo.

Razlog

S pravili EU se zahteva opis povezave za vsako posamezno kategorijo proizvoda, zajetega z ZOP. Vendar v različici, spisani leta 2011, ki je prva specifikacija proizvoda za to ZOP, to ni bilo upoštevano. Ta sprememba specifikacije proizvoda je priložnost, da se to popravi.

10. Spremembe pravil o označevanju

Opis

Odpravljena je bila omejitev za velikost črk, tj. 4–10 milimetrov, v kateri mora biti ime ZOP izpisano na etiketi.

Oddelki o navedbi leta trgatve in sort vinske trte so bili črtani. Gre za neobvezne navedbe, določene v evropski zakonodaji, pri čemer specifikacija proizvoda ne določa strožjih pravil.

Oddelki o neobveznih navedbah „vrenje v sodu barik“, „barik“ in „roble“ (hrast) so bili črtani. To pomeni tudi črtanje pogojev iz specifikacije proizvoda, ki so presegali nacionalna pravila glede zgornjih navedb, in sicer: najmanjšo prostornino sodov (330 litrov) in zahtevo, da se vino v njih hrani vsaj tri mesece.

Te spremembe vplivajo na točko 8.2.8 specifikacije proizvoda in točko 9 enotnega dokumenta.

Gre za standardno spremembo, saj ne izpolnjuje nobenega merila iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

Razlog

Kar zadeva velikost črk, ni potrebe po določitvi drugih omejitev poleg tistih, ki so določene v splošnih pravilih.

Neobveznih navedb, kot sta letnik in sorta, ki so določene v evropski zakonodaji in se splošno uporabljajo za vse nosilce dejavnosti ne glede na status ZOP/ZGO, ni treba navesti v specifikaciji proizvoda, če ni strožjih pravil glede uporabe.

Za neobvezne navedbe „vrenje v sodu barik“, „barik“ in „roble“ veljajo nacionalna pravila. Kot pogoji za njihovo uporabo se torej štejejo tisti, ki se splošno uporabljajo v vsej Španiji. Za uporabo tradicionalnih izrazov „noble“ in „añejo“ (starano), ki se lahko uporabljata za vina z ZOP ali ZGO, je največja prostornina hrastovih posod zakonsko določena na 600 litrov. Zato ni smiselno, da je za uporabo neobveznih navedb „vrenje v sodu barik“, „barik“ in „roble“ (ki se prav tako lahko uporabljajo za vina z ZOP ali ZGO), prostornina posod omejena na 330 litrov, saj je s kraljevim odlokom št. 1363/2011 z dne 7. oktobra 2011 o izvajanju predpisov EU o označevanju, predstavitvi in prepoznavanju nekaterih vinskih proizvodov omejitev določena na 600 litrov. S črtanjem strožjih pogojev o prostornini sodov in najkrajšem času hrambe v sodih (navedeni kraljevi odlok ne določa najkrajšega časa) so pogoji zdaj enaki splošnim pogojem iz kraljevega odloka št. 1363/2011. Zato jih v tej specifikaciji proizvoda ni treba navesti.

11. Vključitev manjših geografskih enot

Opis

Dodane so bile naslednje manjše geografske enote:

a. otoka Tenerife (oznaka NUTS ES709) in Fuerteventura (oznaka NUTS ES704);

b. občine: na otoku El Hierro: El Pinar, La Frontera in Valverde; na otoku Fuerteventura: Antigua, Betancuria, La Oliva, Pájara, Puerto del Rosario in Tuineje; na otoku Gran Canaria: Agaete, Agüimes, Artenara, Arucas, Firgas, Gáldar, Ingenio, La Aldea de San Nicolás, Mogán, Moya, San Bartolomé de Tirajana, Santa Brígida, Santa Lucía de Tirajana, Santa María de Guía, Valleseco, Valsequillo, Tejeda, Telde, Teror in Vega de San Mateo; na otoku La Gomera: Agulo, Alajeró, Hermigua, Vallehermoso in Valle Gran Rey; na otoku Lanzarote: Arrecife, Haría, San Bartolomé, Teguise, Tías, Tinajo in Yaiza; na otoku La Palma: Barlovento, Breña Alta, Breña Baja, El Paso, Fuencaliente, Garafía, Los Llanos de Aridane, Puntagorda, Puntallana, San Andrés y Sauces, Tazacorte, Tijarafe in Villa del Mazo; na otoku Tenerife: Adeje, Arafo, Arico, Arona, Buenavista del Norte, Candelaria, Fasnia, Garachico, La Guancha, Los Silos, Icod de los Vinos, Puerto de la Cruz, Los Realejos, El Rosario, El Sauzal, El Tanque, San Cristóbal de la Laguna, San Juan de la Rambla, Santa Úrsula, Santiago del Teide, Tegueste in Vilaflor.

Da bi se lahko na etiketi uporabilo ime manjše geografske enote (otoka ali občine), mora biti vino pridelano izključno iz grozdja, pridelanega v tej manjši geografski enoti. Tudi proizvodnja, staranje in, kadar je ustrezno, stekleničenje morajo potekati znotraj geografske enote.

Ime manjše geografske enote na etiketi ne sme biti zapisano z večjimi črkami kot zaščitena označba porekla „Islas Canarias“.

Ta sprememba se nanaša na oddelek (ii) (Dodatne določbe o označevanju) točke 8(c) (Dodatne zahteve) specifikacije proizvoda in točko 9 enotnega dokumenta.

Gre za standardno spremembo, saj ne izpolnjuje nobenega merila iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

Razlog

Imena manjših geografskih enot so bila dodana v skladu s členom 120(1), točka (g), Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter členom 55 Delegirane uredbe Komisije (EU). Označba „Tenerife“ in oblika, ki jo je treba uporabiti na etiketah, sta bili vključeni v skladu z odredbo z dne 7. junija 1999 regionalnega ministra za kmetijstvo, ribištvo in prehrano.

Namen tega je upoštevati zahteve potrošnikov po informacijah o točnem kraju porekla vin. Obenem pa temelji tudi na veliki želji in zahtevi proizvajalcev, pridelovalcev vina in vinarn, da čim uspešneje predstavijo svoje posamezne proizvode.

Imena otokov ali občin so bila izključena, če gre za zemljepisna imena, zaščitena z drugimi ZOP, povezanimi z vinom na Kanarskih otokih, ali če vsebujejo taka zemljepisna imena. To je v skladu s členom 103(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 ter členoma 28 in 29 zakona št. 6/2019 o kakovosti kmetijskih proizvodov in živil.

Vključeni so bili pogoji, ki so strožji od pogojev iz člena 55 Delegirane uredbe (EU) 2019/33. Zadostne podrobnosti o videzu etikete so bile vključene v pravila o označevanju in predstavitvi proizvodov, zlasti kar zadeva velikost črk in njihov položaj. Namen tega je, da se jasno in brez težav določita kategorija in poreklo proizvodov ter se prepreči, da bi ju potrošniki zamenjevali.

12. Vključitev podrobnosti o nadzornih organih

Opis

Dodana je bila povezava na nadzorne organe, na katere je pristojni organ prenesel naloge nadzora in certificiranja proizvodov v skladu z odlokom št. 39/2016 z dne 25. aprila 2016.

Ta sprememba vpliva na točko 9(a) (Pristojni nadzorni organi) specifikacije proizvoda. Sprememba ne vpliva na enotni dokument.

Gre za standardno spremembo, saj ne izpolnjuje nobenega merila iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

Razlog

Specifikacija proizvoda mora vključevati nadzorne organe, ki certificirajo proizvode in na katere je bil prenesen nadzor nad to specifikacijo proizvoda za ZOP.

13. Izboljšave opisa nadzora

Opis

Dodane so bile naslednje metode, ki jih mora uporabiti nadzorni organ.

Nadzorni organ oceni skladnost s to specifikacijo proizvoda na podlagi začetnih in nadaljnjih inšpekcijskih pregledov objektov vinarn vsaj enkrat letno, in sicer na podlagi seznama opisanih nalog.

Preverjanja pogojev gojenja trte vključujejo kombinacijo naključnih pregledov na podlagi analize tveganj in vzorčenja.

Vzorci za ta preverjanja se odvzamejo sistematično v vsakem obratu, naključni vzorci pa se odvzamejo iz zaloge proizvodov, pripravljenih za uživanje.

Ta sprememba vpliva na točko 9(b) (Naloge) v postavki (ii) (Metodologija pregledov) specifikacije proizvoda. Enotni dokument ostaja nespremenjen.

Gre za standardno spremembo, saj ne izpolnjuje nobenega merila iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

Razlog

Namen je skladnost s členom 25(2) Delegirane uredbe (EU) 2019/33, ki določa, da je treba izvajati letne preglede skladnosti s specifikacijo proizvoda in da je treba take preglede izvajati z naključni pregledi na podlagi analize tveganj, z vzorčenjem ali sistematično. Naključni pregledi se lahko združijo s pregledi z vzorčenjem.

14. Spremembe besedila specifikacije proizvoda, ki ne vplivajo na njeno vsebino

Opis

1. Spremembe razporeditve/predstavitve — Znotraj oddelkov specifikacije proizvoda (1, 2, 3 itd.) so bili ustrezno oštevilčeni pododdelki (2.2, 2.2.1, 2.2.2 itd.). Tako sta izboljšana vrstni red in jasnost predstavitve. V vseh oddelkih in pododdelkih so bili abecedni seznami kolikor največ mogoče zamenjani s številčnimi seznami ali pomišljaji, abecedni seznami pa so zamenjali pododdelke, uvedene s pomišljaji, da bi se izboljšala usklajenost predstavitve. — Opisu vina je bila pred seznamom vinskih proizvodov dodana postavka Kategorije. Vrstni red seznama proizvodov je bil spremenjen, da bi se upošteval vrstni red iz Priloge VII, del II, k Uredbi (EU) št. 1308/2013. — Postavka Analitske lastnosti je bila spremenjena v Fizikalne in kemijske lastnosti. — V pododdelkih o fizikalnih in kemijskih lastnostih so proizvodi, ki so bili prej uvrščeni skupaj, zdaj predstavljeni ločeno, da bi se upošteval vrstni red iz Priloge VII, del II, k Uredbi (EU) št. 1308/2013.

2. Naslednji oddelki so bili preurejeni: — Omejitev proizvodnega donosa, ki je bil v prejšnji specifikaciji proizvoda v oddelku o enoloških postopkih. zdaj je v oddelku o omejitvah, kar je primernejše. — Sorte vinske trte so navedene po abecednem redu, z ločenima seznamoma za rdeče in belo grozdje. — Številke 4 do 10 v podpostavki (b) (Objektivne zahteve) v točki 8 (Veljavne določbe) prejšnje specifikacije proizvoda so zdaj v podpostavki Dodatne zahteve, kar je primernejše. Na novem mestu so bile razvrščene po vsebini, oštevilčene in opremljene z naslovi. S to preureditvijo se ne spreminja vsebina.

3. Pojasnitev terminologije, popravek slovničnih napak in dogovori: — Besedna zveza „peneča vina“ je bila zamenjana s „kakovostno peneče vino“ v skladu z imenom kategorije za ta proizvod. — Besedna zveza „ta označba“ je bila zamenjana z „zaščitena označba porekla“. — Besedna zveza „ta avtonomna skupnost“ je bila zamenjana z „avtonomna skupnost Kanarski otoki“. — Besedna zveza „kakovostno vino s Kanarskih otokov“ je bila zamenjana z „zaščitena označba porekla ‚Islas Canarias‘“ ali „Islas Canarias“, kakor je ustrezno, saj je to zaščiteno ime. — Besedna zveza „te specifikacije proizvoda“ je bila zamenjana s „ta specifikacija proizvoda“ (npr. v oddelkih 3(a)(2) in 8(b)(3)(a) prejšnje specifikacije proizvoda). — Beseda „bo“ (oddelek 3(a)(2) prejšnje specifikacije proizvoda) je bila zamenjana z „bo za“, saj se nanaša na delež naravnega alkohola proizvedenih serij ali lotov, s sklicevanjem na spodaj navedene kategorije vin.

Te spremembe vplivajo na različne točke specifikacije proizvoda in enotnega dokumenta.

Gre za standardno spremembo, saj ne izpolnjuje nobenega merila iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

Razlog

Izboljšati in pojasniti besedilo.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Islas Canarias

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

3. Likersko vino

5. Kakovostno peneče vino

9. Gazirano biser vino

16. Vino iz prezrelega grozdja

4. Opis vina

1. Bela vina in vina rosé

KRATEK OPIS

Bela vina: rumene barve z zelenkastimi ali jantarnimi odtenki; srednje do zelo intenzivna sadna aroma; sveža in uravnotežena; sadni pookus.

Vina rosé: celotna paleta rožnatih barv; srednje do zelo intenzivna aroma; sadni značaj in sadna aroma; srednje polno telo; sveža in uravnotežena; sadni pookus.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 200

2. Rdeča vina

KRATEK OPIS

Rdeča vina: češnjevo rdeča z odtenki vijolične, srednje do zelo intenzivna barva; srednje do zelo intenzivna aroma; čiste arome rdečega jagodičja; bogate arome, srednje ravni taninov, dolga obstojnost. S podaljšanim procesom staranja se ustvari daljši pookus ter poudarijo balzamične in začinjene note, barva pa se približa opečnati.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 150

3. Likerska vina

KRATEK OPIS

Likerska vina: bistra in sijoča rumena barva, oljnat videz. V nosu je mogoče zaznati intenzivno aromo, ki spominja na rozine, začimbe, suhe breskve, in specifične arome sorte. Občutek v ustih je žameten, uravnotežen in intenziven, z močnim sadnim pookusom.

* Najvišja vsebnost žveplovega dioksida: 200 mg/l, če je vsebnost sladkorja ≥ 5 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 15 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 150

4. Vino iz prezrelega grozdja

KRATEK OPIS

Bistra in sijoča rumena barva, oljnat videz. V nosu je mogoče zaznati intenzivno aromo, ki spominja na rozine, začimbe, suhe breskve, in specifične arome sorte. Občutek v ustih je žameten, uravnotežen in intenziven, z močnim sadnim pookusom.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 15 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 26,6 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 150

5. Kakovostno peneče vino

KRATEK OPIS

Bleda do zlato rumena barva, sijoča, z majhnimi in obstojnimi mehurčki. Vonj razkriva čisto in sadno aromo. Okus je uravnotežen, svež, s sadnim pookusom.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 185

6. Gazirano biser vino

KRATEK OPIS

Vina z vidnimi mehurčki. Bela vina so rumene barve, vina rosé imajo paleto rožnatih barv, rdeča vina pa so rdečkasto vijolična. Vonj razkriva čiste arome. Bela vina imajo arome belega sadja. Vina rosé in rdeča vina imajo arome rdečega jagodičja. V ustih so polna, uravnotežena in sveža, s sadnimi pookusom; občuti se ščemenje zaradi ogljikovega dioksida.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 150

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

Ustrezna omejitev pri proizvodnji vin

Razmerje litrov vina na 100 kilogramov grozdja ne sme preseči 74 litrov.

Rdeča vina so pridelana s popolnim ali delnim vrenjem s kožicami. Rdeče sorte morajo predstavljati najmanj 85 % uporabljenega grozdja, s predhodnim pecljanjem ali brez njega.

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve mora biti 800 rastlin na hektar. Izjema so tradicionalna kmetijska gospodarstva na otoku Lanzarote, za katera je dovoljena manjša gostota, tj. 400 rastlin na hektar. Uporabljene gojitvene oblike so prilagojene talnim in podnebnim razmeram ter namenjene proizvodnji najboljše možne kakovosti. Uporabljajo se tradicionalne gojitvene oblike Kanarskih otokov: kotlasta oblika, rastras, kordon, tradicionalni parral, nizki parral in povezane različice. Uporablja se tudi oblikovanje v špalir. Uporaba namakanja je urejena z odredbo z dne 17. maja 1999 o namakanju vinogradov, v katerih se prideluje grozdje za proizvodnjo kakovostnih vin na nekaterih pridelovalnih območjih na ozemlju avtonomne skupnosti Kanarski otoki.

Posebni enološki postopek

Najmanjši delež naravnega alkohola posamezne serije vina mora biti 10 vol. % za bela vina in vina rosé; 11,5 vol. % za rdeča vina; 15 vol. % za likerska vina; 17 vol. % za vino iz prezrelega grozdja ter 10 vol. % za kakovostna peneča vina in gazirano biser vino.

5.2. Največji donosi

15 000 kilogramov grozdja na hektar

111 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Proizvodno območje za vina s to označbo zajema celotno ozemlje Kanarskih otokov (oznaka NUTS ES70).

7. Glavne sorte vinske trte

ALBILLO CRIOLLO

BASTARDO BLANCO – BABOSO BLANCO

BASTARDO NEGRO – BABOSO NEGRO

BERMEJUELA – MARMAJUELO

BREVAL

BURRABLANCA

CABERNET SAUVIGNON

CASTELLANA NEGRA

DORADILLA

FORASTERA BLANCA

GUAL

LISTAN BLANCO DE CANARIAS

LISTAN NEGRO – ALMUÑECO

LISTÁN PRIETO

MALVASIA AROMÁTICA

MALVASÍA ROSADA

MALVASÍA VOLCÁNICA

MERLOT

MOSCATEL DE ALEJANDRÍA

MOSCATEL NEGRO

NEGRAMOLL

PEDRO XIMÉNEZ

PINOT NOIR

RUBY CARBERNET

SABRO

SYRAH

TEMPRANILLO

TINTILLA

TORRONTÉS

VERDELLO

VIJARIEGO BLANCO – DIEGO

VIJARIEGO NEGRO

8. Opis povezave

Ognjeniška tla otočja dajejo minerale različnim sortam vinske trte, ki so primerne za pridelavo vina. Zato imajo vina značilne arome ognjeniških mineralov.

Navedene pridelovalne prakse poleg opisanih dejavnikov, ki omejujejo proizvodnjo, izboljšujejo kakovost letin. Med te prakse in dejavnike spadajo: neobstoj namakanja; zelo ekstenzivni vinogradi na številnih območjih; starost trt nad 80 let ter obilje trt, ki rastejo na strmih pobočjih na visoki nadmorski višini.

Gojenje vinske trte vključuje dolgo rastno dobo in počasno zorenje. Razlog za to so zelo stabilne temperature na geografskem območju. Tveganja zmrzali ni, temperaturne razlike med zimo in poletjem pa so majhne. Severni ali pasatni vetrovi prinašajo zelo različno mikroklimo, kar ustvarja močne kontraste, ki jih mogoče opaziti med razdaljami komaj 100 metrov. Dolga rastna doba in počasno zorenje grozdja pomembno vplivata na lastnosti vina, kot kažejo naslednji primeri.

— Bela vina dosegajo dobro aromatično intenzivnost z notami belega in tropskega sadja ter cvetličnimi in balzamičnimi notami. So uravnotežena in sveža, z dolgim pookusom.

— Rdeča vina imajo dobro aromatično intenzivnost z notami črnega jagodičja, kot so robide, ter rastlinskimi in mineralnimi notami, ki spominjajo na črni poper. So strukturirana, razgibana in dobro uravnotežena. Vina rosé imajo čiste arome rdečega jagodičja, kot so jagode in maline, s cvetličnimi komponentami in različno intenzivnimi rastlinskimi notami ter s pravim ravnotežjem med kislostjo in svežino.

— Pri likerskih vinih zaradi številnih mikroklim, ki jih ustvarjajo rastišče, tla in vpliv pasatov, nekatere sorte ne dosežejo optimalne stopnje zrelosti za proizvodnjo naravno sladkih vin. Zato se je tradicionalno uporabljal vinski alkohol pri proizvodnji teh vrst vina, ki imajo sveže arome in spominjajo na zadevno sorto vinske trte. S staranjem ta vina postanejo kompleksnejša.

— Za kakovostno peneče vino so značilni vplivi dolge rastne dobe in počasno zorenje grozdja, kar mu daje dobro aromatično intenzivnost, živahen okus v ustih in sadni pookus.

— Lastnosti gaziranega biser vina so posledica rastne dobe vinske trte na proizvodnem območju, zaradi katere je mogoče proizvajati vina z lastnostmi biser vin. Stalna temperatura na tem območju in veliko sonca omogočata dolgo rastno dobo in počasno zorenje grozdja. Tako se proizvajajo mehka, močno sadna vina živahnega okusa.

— Pri vinu iz prezrelega grozdja je pomembno razumeti, da gojitvena oblika vinske trte omogoča izpostavljenost sončni svetlobi in enotno temperaturo po vsej rastlini, s čimer se ustvari popolno ravnotežje. V ustih ta vina ponujajo izjemno ravnotežje med sladkorji in kislinami.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Zaradi posebnih lastnosti proizvoda in potrebe po zaščiti ugleda zaščitene označbe porekla je treba vina z ZOP „Islas Canarias“ stekleničiti izključno v vinarnah, vpisanih v ustrezni register vinarn. Neupoštevanje tega pomeni, da vino izgubi pravico do uporabe označbe.

Proizvodnja vin z zaščiteno označbo porekla se ne konča s postopkom spreminjanja mošta v vino z alkoholnim vrenjem in drugimi dodatnimi postopki. Nasprotno, za zadnjo stopnjo pri proizvodnji teh vin je treba šteti stekleničenje, saj to zajema še druge enološke postopke. Med njimi so filtriranje, stabilizacija in druge vrste popravnih ukrepov, ki lahko vplivajo na posebne lastnosti vin. Čeprav bi taki postopki lahko potekali zunaj zaščitenega območja, pa se optimalne razmere mnogo verjetneje dosežejo, če jih izvajajo vinarne znotraj območja, ki so pod neposrednim nadzorom nadzornih organov. Nadzor, ki se izvaja zunaj proizvodnega območja, daje manj zagotovil glede kakovosti in avtentičnosti vina v primerjavi z nadzorom znotraj proizvodnega območja. Stekleničenje na proizvodnem območju je pomemben dejavnik pri zaščiti označbe, kadar se predpakiran proizvod daje na trg za končnega potrošnika. Preprečuje namreč nadaljnje poseganje v proizvod, ki bi lahko vplivalo na njegovo kakovost in posebne lastnosti.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

— Navedba „Zaščitena označba porekla ‚Islas Canarias‘“ mora biti vidno prikazana na etiketi, skupaj z logotipom, registriranim pri organu upravljanja.

— Embalaža mora biti opremljena z oštevilčenimi sekundarnimi etiketami ali žigi, ki jih izda organ upravljanja. Ti morajo biti nameščeni v vinarni, tako da so vidni in jih ni mogoče ponovno uporabiti.

— Različne manjše geografske enote (otoki in občine) so lahko navedene na etiketi, če je vino pridelano izključno iz grozdja s teh območij ter če proizvodnja, staranje, kadar je ustrezno, in stekleničenje prav tako potekajo znotraj teh območij. Organ upravljanja je pooblaščen za izdajanje posebnih sekundarnih identifikacijskih oznak. Sklici na manjše geografske enote morajo biti zapisani s črkami, katerih velikost ni večja od velikosti črk zaščitene označbe „Islas Canarias“.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.gobiernodecanarias.org/cmsgobcan/export/sites/agp/icca/galerias/doc/calidad/Pliego-de-Condiciones-Islas-Canarias-modificado-1.pdf

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.