Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 351/08)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„Saint-Guilhem-le-Désert“

PGI-FR-A1143-AM01

Datum obvestila: 6. julij 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Organoleptični opis vin

Točka 3.3 o organoleptičnem opisu vin poglavja I specifikacije proizvoda zaščitene geografske označbe „Saint-Guilhem-Le-Désert“ je bila dopolnjena. Navedene podrobnosti se prenesejo v točko o opisu vina v enotnem dokumentu.

2. Trsni izbor

V točki 5 o trsnem izboru poglavja I specifikacije proizvoda zaščitene geografske označbe „Saint-Guilhem-Le-Désert“ so:

– dodane naslednje sorte vinske trte: „agiorgitiko N, airen B, artaban N, assyrtiko B, calabrese N, carignan gris G, carricante B, felen B, fiano B, floreal B, glera B, montepulciano N, moschofilero Rs, œillade N, primitivo N, roditis Rs, rousseli Rs, saperavi N, touriga nacional N, verdejo B, verdelho B, vidoc N, voltis B in xinomavro N,“

– črtane naslednje sorte vinske trte, saj na območju proizvodnje niso prisotne:

„auxerrois B, clairette rose Rs, muscat à petits grains roses Rs in rosé du Var Rs.“

Sorte vinske trte, ki so bile vključene v specifikacijo proizvoda, so odpornejše na glivične bolezni, pa tudi bolj prilagojene na podnebne spremembe. Te sorte so skladne z lastnostmi vin z ZGO. Organizacija za zaščito in upravljanje je prav tako zahtevala, naj se uvede pet bolj značilnih, z dediščino povezanih in inovativnih sort vinske trte, ki so na območju proizvodnje že prisotne in izboljšujejo lastnosti vin z ZGO, hkrati pa omogočajo boljšo prilagoditev vinorodnemu območju.

Te sorte vinske trte so bile vključene v točko enotnega dokumenta o sortah vinske trte.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Saint-Guilhem-le-Désert

2. Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

16. Vino iz prezrelega grozdja

4. Opis vina

1. Mirna vina

KRATEK OPIS

ZGO „Saint-Guilhem-le-Désert“ se uporablja za mirna rdeča, rosé in bela vina ter rdeča, rosé in bela vina iz prezrelega grozdja.

Pri mirnih vinih so največji delež skupnega alkohola ter vsebnosti skupnih kislin, hlapnih kislin in skupnega žveplovega dioksida določeni v zakonodaji Unije.

Za pridelana vina so značilne vedno prisotne arome, katerih intenzivnost in narava sta odvisni od sorte vinske trte in uporabljenih tehnologij. Pri rdečih vinih je ekstrakcija vodena tako, da se dobijo nežne strukture z zrelimi in prijetnimi tanini. Vina so izrazito rubinasto rdeča ter imajo vonj po rdečem in črnem jagodičju, črnem popru in sladkem korenu. Rdeča vina polnega telesa z daljšim pookusom in svilnatimi tanini imajo dobro ravnotežje med kislinami. Dolga obdobja zorenja, dovoljena na tem območju, omogočajo pridelavo belih vin slamnato rumene do zlatorumene barve z vonjem po belem cvetju in eksotičnem sadju in z notami kandiranega sadja ter okusom, ki ga odlikujeta oljnatost in svežina. Rosé vina blede do nekoliko poudarjene češnjevo rdeče, rahlo lososne barve imajo vonj po ribezu, marelici, cvetju bezga in amil alkoholne note. Njihov okus odlikuje izjemna skladnost med svežino in sadnostjo.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2. KRATEK OPIS

Pri vinih iz prezrelega grozdja so deleži dejanskega alkohola, skupnega alkohola in naravnega alkohola ter najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida določeni v zakonodaji Unije.

Vina iz prezrelega grozdja jantarno rumene barve so v ustih zaokrožena ter razvijejo kompleksne arome po začimbah, oreških in kandiranem sadju.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1. Posebni enološki postopek

Za enološke postopke veljajo obveznosti na ravni Unije ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

5.2. Največji donosi

1. Rdeča in rosé vina

95 hektolitrov na hektar

2. Bela vina

100 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija in obdelava vina z zaščiteno geografsko označbo „Saint-Guilhem-le-Désert“ potekajo na ozemlju naslednjih občin:

departma Hérault: Agonès, Aniane, Arboras, Argelliers, Assas, Brissac, Causse-de-la-Selle, Cazevieille, Cazilhac, Ceyras, Clapiers, Claret, Combaillaux, Ferrières-les-Verreries, Fontanès, Ganges, Gignac, Gorniès, Guzargues, Jacou, Jonquières, La Boissière, Lagamas, Laroque, Lauret, Le Bosc, Le Rouet, Le Triadou, Les Matelles, Mas-de-Londres, Montferrier-sur-Lez, Montoulieu, Montpellier (odseki AI, AK, KO, KP, MP in MZ), Montpeyroux, Moulès-et-Baucels, Murles, Notre-Dame-de-Londres, Pégairolles-de-Buèges, Prades-le-Lez, Puéchabon, Saint-André-de-Buèges, Saint-André-de-Sangonis, Saint-Bauzille-de-Montmel, Saint-Bauzille-de-Putois, Saint-Clément-de-Rivière, Sainte-Croix-de-Quintillargues, Saint-Félix-de-Lodez, Saint-Gély-du-Fesc, Saint-Guilhem-le-Désert, Saint-Guiraud, Saint-Jean-de-Buèges, Saint-Jean-de-Cuculles, Saint-Jean-de-Fos, Saint-Jean-de-la-Blaquière, Saint-Martin-de-Londres, Saint-Mathieu-de-Tréviers, Saint-Privat, Saint-Saturnin-de-Lucian, Saint-Vincent-de-Barbeyrargues, Sauteyrargues, Teyran, Usclas-du-Bosc, Vacquières, Vailhauquès, Valflaunès, Viols-le-Fort in Viols-en-Laval;

departma Gard: Brouzet-lès-Quissac in Corconne.

7. Sorte vinske trte

Abouriou B

Agiorgitiko N

Airen

Alicante henri bouschet N

Aligoté B

Altesse B

Arinarnoa N

Artaban N

Assyrtiko B

Aubun N – murescola

Baroque B

Bourboulenc B – doucillon blanc

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Calabrese N

Caladoc N

Carignan N

Carignan blanc B

Carignan gris G

Carmenère N

Carricante

Chardonnay B

Chasan B

Chatus N

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N – cinsault

Clairette B

Colombard B

Cot N – malbec

Counoise N

Duras N

Egiodola N

Felen

Fiano

Floreal B

Folle blanche B

Furmint B

Gamaret

Gamay N

Gewurztraminer Rs

Glera

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Grolleau N

Gros manseng B

Jacquère B

Jurançon noir N – dame noire

Lledoner pelut N

Macabeu B – macabeo

Marsanne B

Marselan N

Mauzac B

Melon B

Merlot N

Meunier N

Mondeuse N

Montepulciano

Morrastel N – minustellu, graciano

Moschofilero Rs

Mourvèdre N – monastrell

Muscat d‘alexandrie B – muscat, moscato

Muscat de hambourg N – muscat, moscato

Muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato

Nielluccio N – nielluciu

Négrette N

Oeillade noire

Petit courbu B

Petit manseng B

Petit verdot N

Pineau d'aunis N

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Portan N

Poulsard N – ploussard

Primitivo N – zinfandel

Riesling B

Rivairenc N – aspiran noir

Roditis Rs

Rosé du var Rs

Roussanne B

Rousseli Rs

Saperavi N

Sauvignac

Sauvignon B – sauvignon blanc

Sauvignon gris G – fié gris

Savagnin blanc B

Sciaccarello N

Semillon B

Servant B

Sylvaner B

Syrah N – shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Terret blanc B

Terret gris G

Terret noir N

Tibouren N

Touriga nacional N

Trousseau N

Ugni blanc B

Verdejo B

Verdelho B

Vermentino B – rolle

Vidoc N

Viognier B

Voltis B

Xinomavro N

8. Opis povezave

8.1. Posebnost geografskega območja in proizvoda

Geografska označba „Saint-Guilhem-le-Désert“ izvira s severnega dela departmaja Hérault, ki leži v izjemni pokrajini s sredozemskimi griči ob vznožju planote Latzac in Sevenov.

Območje proizvodnje se razprostira po približno petdesetih kilometrih na pretežno apnenčastih, prodnatih in lapornatih tleh iz mezozoika ter terciarih terasah na bregovih zgornjega in srednjega dela doline reke Hérault.

Nad vinorodnim območjem se dvigujeta dve apnenčasti gori – Badille na zahodu in Pic Saint-Loup na vzhodu tega ozemlja.

Na vinorodno območje bistveno vpliva značilno podnebje. Zaradi oddaljenosti od Sredozemskega morja je morski pršec zelo blag. Padavine, ki se gibljejo med 800 mm in 900 mm, omilijo skrajne značilnosti sredozemskega podnebja, zaradi prisotnosti gora, ki vinorodno območje varujejo pred severnimi vetrovi, pa nastajajo velike razlike med dnevnimi in nočnimi temperaturami. Vinorodno območje, ki leži večinoma na nadmorski višini od 100 m do 150 m, ima tako zmerno sredozemsko podnebje.

Sledovi vinogradniške dejavnosti na tem območju segajo v rimski čas. V srednjem veku se je iz opatij v Anianu in Saint-Guilhemu po Karolinškem kraljestvu razširila cela mreža opatij. Benediktinci so imeli tedaj bistveno vlogo pri ohranjanju in razširjanju vinogradniških praks, pri lokaciji zasaditve vinske trte v opatiji pa so morali upoštevati možnost za njeno uspešno gojenje.

ZGO je dobila ime po vasi in samostanu Saint-Guilhem-le-Désert, biseru romanske umetnosti, pomembnem kraju z bogato zgodovino, etapi na Jakobovi poti (romarska pot do svetišča svetega Jakoba v Santiago de Compostela), pri čemer sta navedena vas in samostan uvrščena na Unescov seznam svetovne dediščine in geografsko ležita v osrčju območja proizvodnje.

Na tem ozemlju, ki je v veliki meri prekrito z naravnimi gozdnatimi površinami, na katerih rastejo črnike in bori, ali s sredozemsko garigo, so se lahko ljudje ukvarjali z raznovrstnim kmetijstvom, kot so gojenje žit in oljk ali pašništvo, vinogradništvo pa je doživelo precejšen razmah ob koncu 19. stoletja zaradi razvoja trgovine.

Območje proizvodnje, katerega vino je bilo z odlokom z dne 5. aprila 1982 priznano kot deželno vino v le petih občinah, so vinogradniki z bližnjih območij ob upoštevanju skupnih talnih in podnebnih značilnosti želeli razširiti, tako da zdaj obsega 71 občin za proizvodnjo od 30 hl do 40 000 hl rdečega, rosé in belega vina.

Manjši geografski enoti – mesto Aniane (Cité d’Aniane) in dolina Montferrand (Val de Montferrand) – proizvajalcem omogočata natančnejšo opredelitev vin. Vina z označbo „Val de Montferrand“ se proizvajajo iz sort vinske trte z bolj omejenega seznama in imajo največji donos 70 hl/ha, s čimer so vina precej koncentrirana. Vina z označbo „Cité d’Aniane“ se pridobivajo izključno iz grozdja, ki se trga na ozemlju občine Aniane.

Vinogradniki so trsni izbor zelo zgodaj obogatili, da so ustvarili vina, pri katerih je mogoče izkoristiti apnenčasta območja in ugodne podnebne razmere za počasno zorenje, poleg sredozemskih sort vinske trte pa so se pojavile tudi sorte iz drugih regij, kot so cabernet-sauvignon in merlot za rdeča ter chardonnay, sauvignon in viognier za bela vina.

Vsa vina odlikuje izjemna svežina.

Rdeča vina imajo ne glede na dolgo ali kratko maceracijo zelo fine tanine; rosé in bela vina pa so bogata z ekstrakti.

8.2. Vzročna povezava med posebnostmi geografskega območja in posebnostmi proizvoda

Zaradi podnebne posebnosti območja so si vinogradniki prizadevali, da bi se sorte vinske trte popolnoma prilagodile temu območju. Pozno izražene podnebne značilnosti in velika temperaturna nihanja omogočajo počasno in redno zorenje sredozemskih in bolj nedavno zasajenih sort vinske trte, kar ugodno vpliva na kakovost polifenolov v rdečih vinih ter moč in prefinjenost rosé in belih vin. Tako so vsa vina, ne glede na to, ali so namenjena hitremu dajanju na trg ali staranju, izrazito svojevrstna.

Iz majhnih parcel sestavljeno vinorodno območje se razprostira pretežno po območjih apnenčastih gričev, ki so zelo značilni za regijo ter naravno omejujejo vitalnost vinske trte in spodbujajo njeno globoko ukoreninjenje, da je odporna proti poletni suši. To območje pogosto sega v naravno okolje, v katerem veljajo predpisi o varstvu okolja. Vinska trta daje temu okolju posebno pokrajinsko značilnost, ki je med turisti zelo cenjena in priznana. Ti vidiki danes spodbujajo vinogradnike, katerih vrednotenje vina se začne z varstvom njihovih območij proizvodnje, in so povezani z razvojem enološkega turizma.

Med vinogradniki in obiskovalci opatije Saint-Guilhem-le-Désert (približno 800 000 ljudi na leto) se tako ustvari sinergija, s čimer se hkrati spodbuja gospodarska dejavnost v zaledju departmaja Hérault.

Ime Saint-Guilhem-le-Désert, povezano s tisočletno zgodovino opatije in vini, proizvedenimi z ZGO, odslej zagotavlja hitro širitev zunaj Francije.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

Pri mirnih vinih je lahko zaščitena geografska označba „Saint-Guilhem-le-Désert“ dopolnjena z naslednjimi izrazi:

— imenom ene ali več sort vinske trte;

— izrazom „primeur“ (mlado vino) ali „nouveau“ (novo vino).

V skladu s pogoji iz specifikacije proizvoda je lahko zaščitena geografska označba „Saint-Guilhem-le-Désert“ dopolnjena z imenom naslednjih manjših geografskih enot „Cité d’Aniane“ in „Val de Montferrand“.

Na etiketi je naveden logotip ZGO Evropske unije, navedba „zaščitena geografska označba“ pa je nadomeščena s tradicionalnim izrazom „vin de pays“ (deželno vino).

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo in obdelavo vin z zaščiteno geografsko označbo „Saint-Guilhem-le-Désert“, obsega naslednje sosednje občine geografskega območja:

departma Hérault: Aumelas, Brignac, Buzignargues, Canet, Castelnau-le-Lez, Castries, Celles, Clermont-l’Hérault, Fozières, Galargues, Grabels, Juvignac, La Vacquerie-et-Saint-Martin-de-Castries, Lacoste, Lansargues, Lattes, Le Crès, Le Puech, Lodeve, Mauguio, Montarnaud, Montaud, Mudaison, Popian, Pouzols, Saint-Aunès, Saint-Bauzille-de-la-Sylve, Saint-Etienne-de-Gourgas, Saint-Génies-des-Mougues, Saint-Jean-de-Védas, Saint-Maurice-Navacelles, Saint-Paul-et-Valmalle, Saint-Pierre-de-la-Fage, Soumont, Valergues in Vendargues;

departma Gard: Carnas, La Cadiere-et-Cambo, Liouc, Montdardier, Orthoux-Sérignac-Quilhan, Pompignan, Rogues, Saint-Hippolyte-du-Fort, Saint-julien-de-la-Nef, Saint-Laurent-le-Minier, Sardan, Sauve in Sumène.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-770aea9b-b2c6-4aa0-ae5b-7f1f81ec19c3

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.