SL Uradni list Evropske unije CE 117/85

Torek, 24. marca 2009

Evropska pobuda za razvoj mikrokredita v podporo rasti in zaposlovanju

P6_TA(2009)0166

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2009 s priporočili Komisiji o evropski pobudi za razvoj mikrokredita v podporo rasti in zaposlovanju (2008/2122(INI))

2010/C 117 E/14

Evropski parlament,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. decembra 2007 z naslovom „Evropska pobuda za razvoj mikrokredita v podporo rasti in zaposlovanju“ (KOM(2007)0708),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. julija 2007 o politiki finančnih storitev (2005–2010) - Bela knjiga (1) in zlasti odstavka 35 resolucije,

ob upoštevanju Priporočila Komisije št. 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij (2),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. julija 2005 z naslovom „Skupni ukrepi za rast in zaposlovanje: Lizbonski program Skupnosti“ (KOM(2005)0330),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. julija 2005 z naslovom „Kohezijska politika za podporo rasti in novim delovnim mestom: Strateške smernice Skupnosti, 2007–2013“ (KOM(2005)0299),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. december 2007 z naslovom „Lizbonska strategija za rast in delovna mesta, ki jo države članice in regije izvajajo v okviru kohezijske politike EU v obdobju 2007–2013“ (KOM(2007)0798),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2007 z naslovom „Predlog lizbonskega programa Skupnosti 2008–2010“ (KOM(2007)0804),

ob upoštevanju Sklepa št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) (3),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. junija 2008 z naslovom „Najprej pomisli na male - Akt za mala podjetja za Evropo“ (KOM(2008)0394),

ob upoštevanju Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (preoblikovano) (4) in predloga Komisije z dne 1. oktobra 2008 za Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES glede bank, pridruženih centralnim institucijam, nekaterih postavk lastnih sredstev, velikih izpostavljenosti, nadzornih režimov in kriznega upravljanja (KOM(2008)0602),

ob upoštevanju Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (5),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1998/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri pomoči de minimis (6),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1535/2007 z dne 20. decembra 2007 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomočeh de minimis v sektorju kmetijske proizvodnje (7),

ob upoštevanju Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (8),

ob upoštevanju Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (9),

ob upoštevanju svoje pisne izjave z dne 8. maja 2008 o mikrokreditu (10),

ob upoštevanju drugega odstavka člena 192 Pogodbe ES,

ob upoštevanju členov 39 in 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenj Odbora za proračun, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za pravne zadeve in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0041/2009),

A. ker Komisija sedaj opredeljuje mikrokredit kot posojilo v znesku 25 000 EUR ali manj in Priporočilo 2003/361/ES določa, da je mikropodjetje podjetje z manj kot 10 zaposlenimi in z letnim prometom ali letno bilančno vsoto enako ali nižjo od 2 000 000 EUR; ker se navedene opredelitve ne zdijo primerne za vse nacionalne trge in ne omogočajo jasnega razlikovanja med mikrokrediti in mikroposojili mikropodjetjem, mikrokrediti posojilojemalcem, ki niso zanimivi za banke in mikrokrediti mikropodjetjem, ki so zanimiva za banke,

B. ker je težaven dostop do primernih oblik financiranja pogosto naveden kot zelo pomembna ovira za podjetništvo in ker obstaja veliko potencialno povpraševanje po mikrokreditih v Evropski uniji, ki trenutno ni zadovoljeno,

C. ker se Komisija ni odzvala na zahteve Parlamenta iz resolucije z dne 11. julija 2007 za pripravo akcijskega načrta za mikrofinanciranje, ki bi usklajeval različne politične ukrepe, in omogočil čim boljšo uporabo najboljših praks v Evropske unije in v tretjih državah,

D. ker je Parlament v letu 2008 že drugo leto zapored odobril sredstva za financiranje pilotnega projekta z naslovom „Spodbujanje ugodnejšega okolja za mikrokredite v Evropi“ in ker bi bila lahko ta sredstva, čeprav Komisija tega vidika v svojem sporočilu z dne 20. decembra 2007 ne omenja, koristno uporabljena za oblikovanje lastnega kapitala, ki bi lahko služil kot začetni kapital,

E. ker številne lastnosti ločijo mikrokredit od navadnega kredita, vključno s kreditom majhnim in srednje velikim podjetjem; ker podjetja, ki iščejo navadne kredite, ponavadi dobijo le-te pri različnih vrstah finančnih ustanov in ker je treba nadalje upoštevati pomen končnega cilja, to je vključitev vseh državljanov v uradni finančni sistem,

F. ker mikrokrediti zahtevajo višje stroške poslovanja zaradi majhnega zneska posojila, pomanjkanja (zadostnega) zavarovanja in visokih stroškov opravljanja storitev,

G. ker ima področje mikrokreditov inovativne in subjektivne elemente, kot so alternativne zahteve ali odsotnost zahtev po zavarovanju ter neobičajen način ocenjevanja kreditne sposobnosti, in se pogosto dodeljujejo ne samo za ustvarjanje dobička, ampak tudi za kohezijske namene, tako da se poskuša (ponovno) integrirati prikrajšane osebe v družbo,

H. ker so mikrokrediti po definiciji majhni, vendar je njihov učinek toliko večji zaradi možnosti „recikliranja“ (odobravanja nadaljnjega podobnega posojila po odplačilu), ki ga omogoča običajno kratek rok odplačila, pri čemer se ne sme zanemariti cilja, to je ponovna vključitev prejemnikov mikrokreditov v tradicionalni bančni sistem,

I. ker lahko mikrokredite nudijo oziroma olajšajo dostop do finančnih sredstev številni ponudniki, kot so neformalni ponudniki finančnih storitev (pooblaščeno P2P posojanje), organizacije v lasti članov (na primer kreditne zadruge), nevladne organizacije, vzajemne družbe in združenja za vzajemno pomoč, mikrofinančni instituti za razvoj skupnosti, jamstvene banke, skladi ter hranilnice, zadružne in poslovne banke, in ker je lahko sodelovanje med različnimi ponudniki koristno,

J. ker je treba priznati posebno strukturo ponudnikov finančnih storitev, ki jo je mogoče najti v Evropski uniji, kot so kreditne zadruge, ki so nebančne finančne ustanove, ki aktivirajo vloge svojih članov za dajanje mikroposojil, in ker se teh struktur ne bi smelo brez premisleka izločiti iz programov financiranja mikrokreditov,

K. ker sedanja finančna kriza in njeni možni učinki na gospodarstvo kot celoto dokazujejo slabe strani zapletenih finančnih produktov in izpostavljajo potrebo po novih načinih povečevanja učinkovitosti in da je treba imeti na voljo vse možne kanale za zagotavljanje finančnih sredstev podjetjem, ki se zaradi likvidnostnega krča soočajo z zmanjšano ponudbo kapitala, zlasti v gospodarsko in socialno zapostavljenih regijah, in hkrati poudarja, kako pomembno je, da institucije usmerijo svoje delovanje v lokalni razvoj in da imajo močno lokalno povezavo in ponujajo vključujoče bančne storitve vsem gospodarskim akterjem,

L. ker je treba spodbujati podjetništvo,

M. ker si potrebno zelo prizadevati za zmanjšanje upravnega bremena za mikropodjetja na najmanjšo možno raven in poziva Komisijo, naj ukrepa temu primerno,

N. ker lahko omejitve obrestne mere odvračajo posojilodajalce od ponujanja mikrokreditov, če zaradi takih omejitev ne morejo pokriti svojih stroškov posojila,

O. ker bi morala imeti podpora mikrokreditom pomembno vlogo v revidirani lizbonski strategiji,

P. ker se tisti, ki želijo prejeti sredstva iz kohezijske politike Evropske unije, da bi ustanovili mala družinska podjetja, v številnih primerih soočajo s težavami pri pridobivanju potrebnih dodatnih sredstev,

Q. ker bi morali biti v središču pobude Evropske unije o mikrokreditih prikrajšani ljudje, kot so (dolgotrajno) brezposelni, prejemniki socialne pomoči, priseljenci, etnične manjšine, kot so Romi, osebe, ki opravljajo neformalno delo ali ki živijo v ogroženih podeželskih območjih, ter ženske, ki želijo ustanoviti mikropodjetje,

R. ker je javna intervencija na področju mikrokreditov potrebna, čeprav bi morali v čim večji meri zagotoviti zasebno udeležbo,

S. ker obstajajo številne pobude Evropske unije, ki vsebujejo elemente podpore mikrokreditom, ter bi bil zato za oblikovanje takšnih pobud v enoten sistem koristen racionaliziran in bolj osredotočen pristop,

T. ker je dostop do podpore podjetjem (kot je usposabljanje, poučevanje in vzpostavljanje zmogljivosti) za ustanovitelje mikropodjetij bistven in bi moralo biti usposabljanje za prejemnike mikrokreditov obvezno in ker bi morala biti finančna izobrazba potrošnika ter odgovorno posojanje pomemben del politik vseh mikrofinančnih institucij,

U. ker bi morali morebitni upravičenci do mikrokredita dobiti ustrezen pravni nasvet o sklepanju kreditne pogodbe, ustanovitvi podjetja, izterjavi dolgov, pridobivanju in izvrševanju pravic intelektualne in industrijske lastnine itd., zlasti ko mikropodjetje namerava poslovati v drugih državah članicah ali ima možnosti za to,

V. ker bi dostop do kreditnih podatkov potencialnih kreditojemalcev olajšal dodeljevanje mikrokreditov,

W. ker bi bilo treba spodbujati raziskave in izmenjavo najboljših praks na področju mikrokreditov, na primer glede inovativnih tehnik za dodeljevanje, varovanje in zmanjševanje tveganja mikrokreditov, s ciljnimi skupinami in v obsegu, v katerih taki pristopi delujejo v okviru Evropske unije,

X. ker bi bilo treba preučiti vlogo posrednikov z namenom preprečevanja zlorab ter preučiti nove načine vzpostavitve zaupanja pri posojilojemalcih (na primer s skupinami skupne podpore),

Y. ker bi bilo treba vzpostaviti okvir Evropske unije za nebančne mikrofinančne institucije, Komisija pa bi morala razviti mehanizem za podporo mirkokreditov, ki bi bil med temi ponudniki mikrokreditov nevtralen,

Z. ker z zakonodajo proti pranju denarja in proti terorizmu ne bi smeli izključiti iz možnosti pridobitve mikrokredita oseb brez stalnega prebivališča ali osebnih dokumentov,

AA. ker bi bilo treba pravila Skupnosti o konkurenci prilagoditi, da bi zmanjšali ovire za odobritev mikrokreditov,

AB. ker bi morala biti pravila Skupnosti o javnih naročilih v pomoč najemnikom mikrokredita,

1. zahteva, naj Komisija Parlamentu na podlagi členov 44, 47(2) ali 95 Pogodbe ES predloži zakonodajni predlog ali več zakonodajnih predlogov o zadevah, ki so obravnavane v podrobnih priporočilih v nadaljevanju;

2. potrjuje, da ta priporočila spoštujejo načelo subsidiarnosti in temeljne pravice državljanov;

3. meni, da morajo, kjer je to primerno, finančne posledice zahtevanega predloga ali zahtevanih predlogov kriti dodeljena proračunska sredstva Evropske unije;

4. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in spremljajoča podrobna priporočila posreduje Komisiji, Svetu ter vladam in parlamentom držav članic.

(1) UL C 175 E, 10.7.2008, str. 392.

(2) UL L 124, 20.5.2003, str. 36.

(3) UL L 310, 9.11.2006, str. 15.

(4) UL L 177, 30.6.2006, str. 1.

(5) UL L 309, 25.11.2005, str. 15.

(6) UL L 379, 28.12.2006, str. 5.

(7) UL L 337, 21.12.2007, str. 35.

(8) UL L 134, 30.4.2004, str. 1.

(9) UL L 134, 30.4.2004, str. 114.

(10) Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0199.