2009
KOMISIJINO UPRAVLJANJE 
ZAKLADNICEEVROPSKO 
RAČUNSKO SODIŠČE
Posebno poročilo  št. 5
ISSN 1831-094X
SL

KOMISIJINO UPRAVLJANJE 
ZAKLADNICEPosebno poročilo št. 5   2009
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE(v skladu z drugim pododstavkom člena 248(4) ES)
Posebno poročilo št. 5/2009 – Komisijino upravljanje zakladnice2
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG 
Tel. +352 4398-45410
Faks +352 4398-46430
E-naslov: euraud@eca.europa.eu
Spletni naslov: http://www.eca.europa.eu
Posebno poročilo št. 5   2009
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.
Dostop je mogoč na strežniku Europa (http://europa.eu).
Kataloški podatki so navedeni na koncu te publikacije.Luxembourg: Urad za uradne publikacije Evropskih skupnosti, 2009ISBN 978-92-9207-307-7
© Evropski skupnosti, 2009
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Belgium
Posebno poročilo št. 5/2009 – Komisijino upravljanje zakladnice3
KAZALO
Odstavek
I–VI POVZETEK
1–8 UVOD
1–4  OZADJE
5–7  UREDBENI OKVIR
8 DEJAVNOSTI EVROPSKE KOMISIJE PRI UPRAVLJANJU ZAKLADNICE
9–12  OBSEG REVIZIJE IN REVIZIJSKI PRISTOP
13–39  GLAVNA OPAŽANJA
13–20  ALI KOMISIJA RAVNA V SKLADU S PRAVILI IN PREDPISI, KI SE UPORABLJAJO ZA UPRAVLJANJE ZAKLADNICE?
13–18 ZAKLADNIŠKO UPRAVLJANJE IN NAPOVEDOVANJE
19 UPRAVLJANJE BLAGAJNIŠKE KNJIGE PREDPLAČIL
20 KADROVSKI VIRI – OBČUTLJIVA DELOVNA MESTA
21–39  JE KOMISIJA VZPOSTAVILA SISTEME NOTRANJE KONTROLE, KI ZAGOTAVLJAJO DOBRO UPRAVLJANJE ZAKLADNICE?
21–23 SPLOŠNA UREDITEV DEJAVNOSTI UPRAVLJANJA ZAKLADNICE, KI JIH IZVAJA KOMISIJA
24–26 OBVLADOVANJE TVEGANJ PRI DEJAVNOSTIH ZAKLADNICE27–29 MERJENJE USPEŠNOSTI IN PRIMERJALNE ANALIZE
30–32 UPRAVLJANJE FIDUCIARNIH RAČUNOV
33–34 UPRAVLJANJE GLOB
35–38 PLAČILNI POSTOPEK IN UPRAVLJANJE BANČNIH RAČUNOV
39 KADROVSKI VIRI
40–47  ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA
40–43  ALI KOMISIJA RAVNA V SKLADU S PRAVILI IN PREDPISI, KI SE UPORABLJAJO ZA UPRAVLJANJE ZAKLADNICE?
44–47  JE KOMISIJA VZPOSTAVILA SISTEME NOTRANJE KONTROLE, KI ZAGOTAVLJAJO DOBRO UPRAVLJANJE ZAKLADNICE?
 ODGOVORI KOMISIJE
ODGOVORI 
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 5/2009 – Komisijino upravljanje zakladnice4
POVZETEK
I.
Zakladnico pri Komisiji upravljata dva gene-
ralna direktorata (GD), in sicer GD za pro-račun (GD BUDG) ter GD za gospodarske in 
finančne zadeve (GD ECFIN). GD BUDG je  
odgovoren za upravljanje zakladnice celo-
tnega proračuna, ki ga upravlja Komisija, in 
za Evropski razvojni sklad, GD ECFIN pa je  
pristojen za upravljanje zakladnice drugih  
neproračunskih postavk in naložb sredstev 
Skupnosti.
II.
Glavni cilj revizije je bil oceniti kakovost  
Komisijinega upravljanja zakladnice, in  
zlasti:
ali je Komisija ravnala v skladu s pravili (a) 
in predpisi, ki se uporabljajo za upravlja-
nje zakladnice; in
ali je Komisija vzpostavila sisteme notra- (b) 
nje kontrole, ki zagotavljajo dobro upra-vljanje zakladnice.
III.
Sodišče je proučilo naslednja glavna podro-čja upravljanja zakladnice:
splošno ureditev dejavnosti upravljanja (a) 
zakladnice, ki jih izvaja Komisija;
obvladovanje tveganj pri dejavnostih  (b) 
zakladnice;
merjenje uspešnosti in primerjalne ana- (c) 
lize;zakladniško upravljanje in napovedova- (d) 
nje;
upravljanje fiduciarnih računov; (e) 
upravljanje glob; (f) 
plačilni proces in upravljanje bančnih  (g) 
računov ter
kadrovske vire. (h) 
IV.
Tri glavne zakonske zahteve so:
Komisija mora zagotoviti, da so ji na  (a) 
voljo zadostna sredstva za kritje denar-
nih potreb, ki izhajajo iz izvrševanja  
proračuna;
Komisija mora vzpostaviti sisteme upra- (b) 
vljanja denarnih sredstev, ki omogočajo 
pripravo napovedi denarnih tokov, in
Komisija mora črpati zneske, knji- (c) 
žene v dobro računov lastnih sredstev, 
v potrebni višini za zadovoljevanje  potreb po denarnih sredstvih, ki nasta-
nejo pri izvrševanju proračuna.
V.
Glavni zaključki Sodišča so:
Komisija je na splošno ravnala v skladu  –
z glavnimi določbami, predpisanimi  
v zakonodaji Skupnosti;
ODGOVORI 
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 5/2009 – Komisijino upravljanje zakladnice5
Komisija je vzpostavila preudarne   –
postopke za napovedovanje upravljanja denarnih sredstev, ki zagotavljajo, da  
so ji na voljo zadostna sredstva za kritje 
denarnih potreb, ki izhajajo iz izvrševa-
nja proračuna;
postopki Komisije za prenos denar- –
nih sredstev med računi držav članic  
za lastna sredstva niso bili ustrezno  dokumentirani;
zaradi določb uredbe o lastnih sredstvih  –
Skupnosti se v drugi polovici leta nako-
pičijo precejšnji saldi kot posledica pre-nosa lastnih sredstev na račune, ki jih  
v imenu Komisije odprejo države članice 
na podlagi proračunskih odobritev;
postopki notranje kontrole, vzpostavljeni  –
za izvrševanje plačil in bančne račune,  
so bili na splošno uspešni, vendar GD  BUDG za razliko od GD ECFIN ni doku-
mentiral svojega obvladovanja tveganj, 
ki izhajajo iz dejavnosti zakladnice, niti 
ni vzpostavil takšnih postopkov, da bi  
ocenjeval vse vidike svoje uspešnosti;
ni bilo usklajevanja med generalnima   –
direktoratoma Komisije na področju, kjer 
je nujen skupen pristop k takšnim vpra-
šanjem, kot sta obvladovanje in kontrola tveganj. Tako je nastalo stanje, kjer sta omejitve za račune, na katerih se hranijo denarna sredstva v poslovnih bankah,  zadevna generalna direktorata določila, ne da bi upoštevala Komisijino skupno  
izpostavljenost tveganjem v vsaki posa-
mezni poslovni banki, in
globe se hranijo na posebnih bančnih   –
tekočih računih, kar povečuje tveganje 
izgube.POVZETEK
VI.
Glavna priporočila Sodišča so:
Komisija bi morala izboljšati dokumenti- –
ranje svojih postopkov za napovedova-
nje denarnih tokov;
Komisija bi morala analizirati delova- –
nje sedanjega sistema računov lastnih  sredstev, da bi zmanjšala salde na teh  
računih v drugi polovici leta;
Komisija bi morala vzpostaviti postopke,  –
ki zagotavljajo usklajevanje njenih dejav-
nosti upravljanja zakladnice;
GD BUDG bi moral izboljšati dokumen- –
tiranje svojega obvladovanja tveganj in 
povečati obseg svojega merjenja uspe-
šnosti ter
Komisija bi si morala zastaviti predno- –
stno nalogo, da poišče najustreznejšo  
rešitev za obravnavo začasno pobranih 
glob.
Posebno poročilo št. 5/2009 – Komisijino upravljanje zakladnice6
UVOD
OZADJE
 1.  Proračun Evropske unije zagotavlja finančna sredstva za široko vrsto 
ukrepov v Evropski uniji in zunaj nje. Evropska komisija je sama odgo-
vorna za izvrševanje proračuna v skladu s Finančno uredbo1 in v okviru 
omejitev odobrenih proračunskih sredstev. Komisija je v postopku  izvrševanja proračuna v letu 2007 izvršila približno 1,5 milijona plačil 
tretjim stranem. Te segajo od uradnikov in upokojencev EU, javnih 
organov držav članic, ki upravljajo denarna sredstva, do zasebnih  
podjetij in posameznikov, ki jim neposredno koristi pomoč v okviru programov Skupnosti. Plačila, ki jih je v letu 2007 izvršila Komisija, so skupaj znašala 114 milijard EUR.
 2.  Za financiranje teh plačil morajo biti finančna sredstva takoj na voljo. 
Obstajata dve glavni kategoriji prihodkov: lastna sredstva in drugi  
prihodki2. Največji del prihodkov so lastna sredstva, izračunana na 
podlagi davka na dodano vrednost (DDV), in lastna sredstva, ki teme-
ljijo na bruto nacionalnem dohodku (BND) držav članic. Vse države 
članice odprejo račune v imenu Komisije, na katere mesečno plačujejo 
svoje prispevke iz lastnih sredstev (glej okvir 1 ).1 Uredba Sveta (ES, Euratom) 
št. 1605/2002 z dne 25. junija 
2002 o finančni uredbi, 
ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti 
(UL L 248, 16.9.2002, str. 1), 
kakor je bila spremenjena z Uredbo 
(ES, Euratom) št. 1995/2006 
(UL L 390, 30.12.2006, str. 1) in 
Uredbo (ES, Euratom) št. 1525/2007 
(UL L 343, 27.12.2007, str. 9).
2 Za več podrobnosti glej 
poglavje 4 Letnega poročila 
Evropskega računskega sodišča 
za proračunsko leto 2007.
DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI
(v milijonih EUR)
Stanje na dan 
31. 12. 2007Stanje na dan 
31. 12. 2006
Računi pri zakladnicah in centralnih 
bankah držav članic11 313 11 467
Tekoči računi 956 933
Blagajniška knjiga predplačil 81 82
Denarna sredstva na poti 2 3
Kratkoročne vloge in drugi ustrezniki 
denarnih sredstev1 367 976
Denarna sredstva z omejitvami (globe) 5 037 2 924
Denarna sredstva in njihovi ustrezniki – 
Jamstveni sklad249 440
Skupaj 19 005 16 824
Vir: Letni računovodski izkazi Evropskih skupnosti, proračunsko leto 2007TABELA 1
Posebno poročilo št. 5/2009 – Komisijino upravljanje zakladnice7
3 Uredba Komisije (ES, 
Euratom) št. 2342/2002 z dne 
23. decembra 2002 o določitvi 
podrobnih pravil za izvajanje 
Uredbe Sveta (ES, Euratom) 
št. 1605/2002 o finančni uredbi, 
ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti 
(UL L 357, 31.12.2002, str. 1), kakor 
je bila spremenjena z Uredbo 
(ES, Euratom) št. 1261/2005 
(UL L 201, 2.8.2005, str. 3), Uredbo 
(ES, Euratom) št. 1248/2006 
(UL L 227, 19.8.2006, str. 3) in Uredbo (ES, Euratom) št. 478/2007 
(UL L 111, 28.4.2007, str. 13).
4 Člen 61(1)(f) in 61(3) Finančne 
uredbe.
5 Člen 58 Izvedbenih pravil. 3.  Poleg tega Komisija odpre bančne račune pri centralnih in poslovnih 
bankah za izvrševanje plačil tretjim stranem ter pobira prejemke, ki 
niso prispevki iz lastnih sredstev držav članic v proračun. Na ban-
čne račune, ki se uporabljajo za plačila, se redno prenašajo sredstva 
z računov lastnih sredstev. Na teh plačilnih računih je treba ohranjati 
zadostna sredstva za zagotavljanje neprekinjenega financiranja dejav-
nosti Skupnosti. Saldo na vseh računih je 31. decembra 2007 skupaj znašal 19 milijard EUR (glej tabelo 1 ).
 4.  Komisija je vzpostavila sisteme za upravljanje svojega zakladniškega 
poslovanja in – natančneje – denarnih tokov (prejemkov in plačil), za odpiranje in vodenje bančnih računov, napovedovanje denarnih sredstev in upravljanje likvidnosti.
UREDBENI OKVIR
 5.  Upravljanje zakladnice v skladu s Finančno uredbo in Izvedbenimi pravili 
sodi med naloge računovodje3. Čeprav v teh dokumentih ni splo-
šne opredelitve upravljanja zakladnice ali njenih glavnih delov, so  
posamezne naloge, ki so običajno del upravljanja zakladnice, kot so 
upravljanje bančnih računov ter plačilni postopki in postopki uskla-jevanja, dovolj podrobno opisane.
 6.  V finančni uredbi je navedeno, da mora biti računovodja med drugim 
odgovoren za upravljanje zakladnice in da je samo računovodja poo-blaščen za upravljanje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov
4. 
V Izvedbenih pravilih je poleg tega navedeno, da računovodja zago-
tavlja, da so Komisiji na voljo zadostna sredstva za kritje denarnih  
potreb, ki izhajajo iz izvrševanja proračuna, in da vzpostavi sisteme 
za upravljanje denarnih sredstev, ki omogočajo pripravo napovedi  
denarnih tokov5.
Posebno poročilo št. 5/2009 – Komisijino upravljanje zakladnice8
 7.  Uredba o lastnih sredstvih Skupnosti6 vsebuje določbe, ki se nanašajo na 
upravljanje zakladnice. V njih je opredeljen okvir financiranja, v kate-
rem mora delovati Komisija, prav tako pa so določeni cilji Komisije pri upravljanju zakladnice. Najpomembnejše določbe za to poročilo 
so predstavljene v okviru 1 .
DEJAVNOSTI EVROPSKE KOMISIJE 
PRI UPRAVLJANJU ZAKLADNICE
 8.  Dejavnosti upravljanja zakladnice izvajata dva generalna direktorata 
Komisije, in sicer GD za proračun (GD BUDG) ter GD za gospodarske 
in finančne zadeve (GD ECFIN). GD BUDG je odgovoren za upravljanje 
zakladnice celotnega proračuna, ki ga upravlja Komisija, in za Evrop-ski razvojni sklad, medtem ko je GD ECFIN pristojen za upravljanje 
zakladnice drugih neproračunskih postavk, ki so predvsem Evropska 
skupnost za premog in jeklo (ESPJ) v likvidaciji, posojila in naložbe 
sredstev Evropske skupnosti in Euratoma ter nekatera sredstva, ki jih 
upravljajo finančne ustanove po pooblastilu Komisije
7. V diagramu 1  
je predstavljen pregled sistema Komisije za upravljanje zakladnice, 
v okviru 2  pa so povzete njene glavne naloge.6 Uredba Sveta (ES, Euratom) 
št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000 
o izvajanju Sklepa št. 94/728/ES, 
Euratom o sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti (UL L 130, 
31.5.2000, str. 1), kakor je 
bila spremenjena z Uredbo 
(ES, Euratom) št. 2028/2004 
(UL L 352, 27.11.2004, str. 1).
7 GD ECFIN upravlja več različnih 
finančnih instrumentov, povezanih 
z njegovim zakladniškim 
poslovanjem pri dejavnostih 
zunaj proračuna. Mednje 
sodijo poslovanje, povezano z upravljanjem približno 
2,2 milijarde EUR, ki predstavljajo 
sredstva ESPJ v likvidaciji in 
druga „pooblaščena“ sredstva, ter 
bančni posli (najemanje in dajanje 
posojil), pri katerih je stanje 
neporavnanih najetih/danih posojil ES/Euratom/ESPJ v likvidaciji 
konec leta 2007 znašalo skoraj 
1,8 milijarde EUR.
DOLOČBE UREDBE O LASTNIH SREDSTVIH
Pri zakladnici ali organu, ki ga imenuje posamezna država članica, je treba v imenu Komisije • 
odpreti račune za lastna sredstva. Države članice morajo sredstva knjižiti v dobro teh računov, 
ki se vodijo brezplačno8.
Sredstva iz DDV in BND se knjižijo v dobro zadevnega računa prvi delovni dan vsakega meseca • 
v višini, ki predstavlja eno dvanajstino ustreznih skupnih zneskov v proračunu9.
Komisija mora črpati zneske, knjižene v dobro teh računov, v potrebni višini za zadovoljevanje • 
potreb po denarnih sredstvih, ki nastanejo pri izvrševanju proračuna10.OKVIR 1
8 Člen 6(1) in člen 9(1) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000, kakor je bila spremenjena.
9 Člen 10(3) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000, kakor je bila spremenjena.
10 Člen 12(1) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000.
Posebno poročilo št. 5/2009 – Komisijino upravljanje zakladnice9
PREGLED SISTEMA KOMISIJE ZA UPRAVLJANJE ZAKLADNICEDIAGRAM 1
Vir: Evropsko računsko sodišče
Države članice
Institucije EU
Upravičenci
Dobavitelji
GD BUDG
Finančne 
ustanoveFinančna uredba
in Izvedbena
pravila
Uredba o lastnih
sredstvih
Sistem notranje kontrole v GD BUDG
PlačilaPrejemki
Prejemki
PlačilaObvladovanje
tveganjNačrtovanje
Napovedovanje
Obvladovanje
tveganjNačrtovanje
NapovedovanjeBančni računi
Bančni računi in
Upravljanje premoženjaSistem notranje kontrole v GD ECFINUpravljanje zakladnice

Posebno poročilo št. 5/2009 – Komisijino upravljanje zakladnice10
POVZETEK GLAVNIH NALOG PRI KOMISIJINEM UPRAVLJANJU ZAKLADNICE
Zakladniško načrtovanje in napovedovanje
Napovedi denarnih tokov (ocene prilivov in odlivov)• 
Črpanje z računov lastnih sredstev (računi, odprti pri zakladnici in centralnih bankah)• 
Upravljanje prejemkov in plačil
Vzdrževanje datotek tretjih strani in nadzor nad temi datotekami• 
Izvedba in spremljanje plačilnih transakcij• 
Povezovanje prejemkov z nalogi za izterjavo, ki jih izdajo odredbodajalci• 
Uskladitve bančnih računov• 
Devizno poslovanje• Upravljanje bančnih računov
Odpiranje in zapiranje bančnih računov• 
Izbira poslovnih bank (razpisni postopki)• 
Preverjanje bančnih obresti in stroškov• 
Upravljanje blagajniške knjige predplačil• 
Upravljanje fiduciarnih računov• 
Upravljanje glob• 
Upravljanje naložb• OKVIR 2
Posebno poročilo št. 5/2009 – Komisijino upravljanje zakladnice11
 9.  Glavni cilj revizije je bil oceniti kakovost Komisijinega upravljanja zakla-
dnice. Pri tem sta bili obravnavani dve vprašanji:
Ali Komisija ravna v skladu s pravili in predpisi, ki se uporabljajo  –
za upravljanje zakladnice?
Je Komisija vzpostavila sisteme notranje kontrole, ki zagotavljajo  –
dobro upravljanje zakladnice?
 10.  Sodišče je drugo vprašanje obravnavalo tako, da je izbralo in proučilo 
glavna področja Komisijinega upravljanja zakladnice, za katerega sta zadolžena GD BUDG in GD ECFIN. Ta so bila:
splošna ureditev dejavnosti upravljanja zakladnice, ki jih izvaja (a) 
Komisija,
obvladovanje tveganj pri dejavnostih zakladnice, (b) 
merjenje uspešnosti in primerjalne analize ( (c) benchmarking ),
upravljanje fiduciarnih računov, (d) 
upravljanje glob, (e) 
plačilni proces in upravljanje bančnih računov ter (f) 
 kadrovski viri. (g) 
 11.  V revizijo niso bili zajeti ne postopki, vzpostavljeni za upravljanje finan-
ciranja drugih institucij in organov Skupnosti, kot so agencije EU,  
ne odločitve v zvezi z naložbami, ki jih je sprejel GD ECFIN v okviru 
upravljanja drugih neproračunskih postavk, vključno z najemanjem 
posojil za financiranje posojil Skupnosti. Sodišče v svojem letnem  
poročilu poroča o tem, kako Komisija upravlja Jamstveni sklad za  zunanje ukrepe, in o skladnosti finančnega poslovanja Evropske sku-
pnosti za premog in jeklo (ESPJ) v likvidaciji z veljavno zakonodajo. Revizija je bila osredotočena predvsem na proračunski leti 2006  in 2007. Upošteval se je tudi razvoj praks Komisije v prvi polovici  leta 2008.
 12.  V okviru revizije so bili izvedeni obiski v GD BUDG in GD ECFIN. Revizij-
ski dokazi so se zbirali s proučevanjem in ocenjevanjem obstoječih pravil in postopkov, pregledi dokumentacije, preskušanjem kontrol in transakcij ter z razgovori. Zaradi primerjave so bile obravnavane tudi prakse zakladniškega upravljanja pri drugih javnih organih, prav tako pa se je pregledala ustrezna akademska literatura.OBSEG REVIZIJE 
IN REVIZIJSKI PRISTOP
Posebno poročilo št. 5/2009 – Komisijino upravljanje zakladnice12
ALI KOMISIJA RAVNA V SKLADU S PRAVILI IN PREDPISI, 
KI SE UPORABLJAJO ZA UPRAVLJANJE ZAKLADNICE?
ZAKLADNIŠKO UPRAVLJANJE IN NAPOVEDOVANJE
 13.  Glavne tri pravne določbe, v katerih je opredeljena narava upravljanja 
zakladnice, ki ga mora izvajati Komisija, so:
Komisija mora zagotoviti, da ima na voljo zadostna sredstva za  (a) 
kritje denarnih potreb, ki izhajajo iz izvrševanja proračuna;
Komisija mora vzpostaviti sisteme za upravljanje denarnih sred- (b) 
stev, ki omogočajo pripravo napovedi denarnih tokov11;
Komisija mora črpati zneske, knjižene v dobro računov lastnih  (c) 
sredstev, v potrebni višini za zadovoljevanje potreb po denarnih 
sredstvih, ki nastanejo pri izvrševanju proračuna12.
 14.  Sodišče je preverilo, ali so sistemi in postopki, ki jih je vzpostavila Komi-
sija, ter ukrepi, sprejeti za izvajanje odstavka 13(a) in (c), skladni  
s temi določbami. Sodišče pri preverjanju ni odkrilo nobenega bistve-
nega primera neskladnosti z zgoraj navedenimi določbami.
 15.  Kot je navedeno v odstavku 2, so lastna sredstva iz virov DDV in BND 
največji del prihodkov proračuna Skupnosti. Ta sredstva se knjižijo 
na račune, ki jih odpre vsaka država članica v imenu Komisije, in sicer 
v mesečnih dvanajstinah skupnega prispevka države članice v prora-čun. Zato razen potrebe po zgodnejšem financiranju Evropskega kme-
tijskega jamstvenega sklada (glej odstavek 16), ki se zagotovi v prvih 
mesecih leta, knjiženje virov na zgoraj navedene račune Komisije  
ne temelji na dejanskih zakladniških potrebah, temveč na prispevku 
držav članic v letni proračun. Ker je proračun uravnovešen, obstaja 
majhno tveganje, da Komisija ne bo imela na voljo zadostnih sredstev 
za kritje denarnih potreb, ki izhajajo iz izvrševanja proračuna. Zaradi zgornje metode za zagotavljanje lastnih sredstev, določene z uredbo 
Skupnosti, in učinka nižje stopnje izvrševanja proračuna, kot je bila 
načrtovana, se na teh računih lastnih sredstev v drugi polovici leta 
nakopičijo precejšnji saldi (glej tabelo 1 ). Proračunska lastna sredstva 
se lahko spremenijo samo s spremembo proračuna Skupnosti
13. Ker 
je ta postopek dolgotrajen, se presežna sredstva ne preknjižijo nazaj 
k državam članicam tako hitro, kot bi se lahko.GLAVNA OPAŽANJA
11 Člen 58 Izvedbenih pravil.
12 Člen 12(1) Uredbe (ES, Euratom) 
št. 1150/2000.
13 V primeru proračuna za leto 
2007 je bilo precejšnje vračilo 
izvršeno na začetku leta 2008.
Posebno poročilo št. 5/2009 – Komisijino upravljanje zakladnice13
 16.  V uredbi je določeno, da je mogoče sredstva iz DDV in BND v okviru 
določenih omejitev vpoklicati vnaprej, in sicer v prvih mesecih leta 
za financiranje plačil EKJS. Komisija vsak mesec pripravi napoved  denarnih sredstev, da bi ugotovila, ali so potrebni vnaprejšnji vpo-
klici lastnih sredstev za kritje plačil. Sodišče je opazilo, da obstoječa 
dokumentacija ni bila pred kratkim posodobljena in ni vsebovala  
podrobnega opisa metodologije, uporabljene pri pripravi teh napo-
vedi denarnih tokov. Poleg tega finančne informacije o denarnih  
potrebah zakladnice, ki zajemajo približno 85 % proračunskih odhod-kov, zagotavljajo samo trije generalni direktorati
14, dva od teh pa jih 
enoti v GD BUDG, ki je pristojna za upravljanje zakladnice, zagota-vljata samo na neformalni podlagi.
 17.  Komisija je vzpostavila tudi drugi postopek za napovedovanje denarnih 
tokov. Njegov glavni cilj je zagotavljati, da so na vsakem računu  poslovne banke zadostna sredstva za izvrševanje plačil. To je učin-kovito avtomatizirano orodje, ki Komisiji omogoča, da spremlja svoje bilance stanja v bankah in zagotavlja, da so sredstva na voljo
15.
 18.  Kot zadnje, Komisija je vzpostavila tretji postopek za napovedovanje 
denarnih tokov, katerega cilj je prenos denarnih sredstev med računi 
držav članic za lastna sredstva, da bi se saldi na teh računih uskla-
dili z njihovimi posameznimi proračunskimi prispevki. Izračuni, ki so 
podlaga za prenos zneskov, delno temeljijo na ocenah prihodnjih  denarnih tokov. Sodišče je opazilo, da metodologija, uporabljena za 
pripravo napovedi, ni bila ustrezno dokumentirana in da se točnost 
ocen pozneje ni preverila. To začasno vpliva na salde računov, ki jih 
vsaka država članica odpre v imenu Komisije (glej odstavek 2).14 GD za kmetijstvo in razvoj 
podeželja, GD za regionalno 
politiko in GD za zaposlovanje, 
socialne zadeve in enake možnosti.
15 GD BUDG je skupaj upravljal 
33 bančnih računov, odprtih pri 
30 bankah v 26 državah članicah.
Posebno poročilo št. 5/2009 – Komisijino upravljanje zakladnice14
UPRAVLJANJE BLAGAJNIŠKE KNJIGE PREDPLAČIL
 19.  Blagajniške knjige predplačil je mogoče pripraviti za pobiranje prejemkov 
in plačilo majhnih denarnih zneskov. Vendar je v določenih razme-
rah, npr. pri poslih v zvezi z zunanjo pomočjo, take račune mogoče 
uporabljati brez kakršne koli omejitve zneskov plačilnih transakcij16. 
Zahteve iz Izvedbenih pravil in notranjih smernic, določenih za raz-
pisne postopke za izbiro bank, se v večini primerov, ki jih je proučilo Sodišče, niso upoštevale. Poleg tega izbirni postopek ni bil ustrezno 
dokumentiran v tretjini proučenih primerov.
KADROVSKI VIRI – OBČUTLJIVA DELOVNA MESTA
 20.  GD ECFIN je z uporabo Komisijinih standardov notranje kontrole opravil 
oceno tveganj (glej odstavek 26), na podlagi katere je bilo leta 2004 
več delovnih mest razvrščenih kot občutljivih. Ker je ta seznam rahlo 
zastarel, bi ga bilo treba znova pregledati v okviru ocene tveganj, ki 
jo izvaja zadevni generalni direktorat in bo kmalu dokončana. V oceni 
tveganj, ki jo je leta 2008 izvedel GD BUDG, je bilo samo eno delovno mesto v enoti, pristojni za upravljanje zakladnice, ocenjeno kot obču-
tljivo, in to kljub velikemu obsegu, vrednosti in naravi transakcij, ki 
jih dnevno obdela ta enota.
JE KOMISIJA VZPOSTAVILA SISTEME NOTRANJE 
KONTROLE, KI ZAGOTAVLJAJO DOBRO UPRAVLJANJE ZAKLADNICE?
SPLOŠNA UREDITEV DEJAVNOSTI UPRAVLJANJA ZAKLADNICE, 
KI JIH IZVAJA KOMISIJA
 21.  Velike poslovne organizacije so vzpostavile oddelke za upravljanje zakla-
dnice, katerih končni cilj je prispevati k čim večji poslovni dobič-konosnosti in obenem zagotavljati uspešno obvladovanje tveganj in 
razpoložljivost zadostnih denarnih rezerv za financiranje dejavnosti. 
Podobno so številne organizacije v javnem sektorju vzpostavile svoje 
strukture za upravljanje zakladnice, katerih cilj je zagotavljanje pod-
pore doseganju njihovih organizacijskih ciljev
17. Ne glede na naravo 
organizacije uspešno upravljanje zakladnice pomembno prispeva  
k poslovni uspešnosti.16 Člen 63(1) Finančne uredbe, 
kakor je bila spremenjena.
17 Glede na naravo organizacije 
javnega sektorja lahko strukture 
upravljanja zakladnice zajemajo široko vrsto dejavnosti. 
Opredelitev upravljanja 
zakladnice, ki jo je podal 
britanski inštitut za javne finance 
in računovodstvo ( Chartered 
Institute of Public Finance and 
Accountancy , Združeno kraljestvo), 
se glasi: Upravljanje zakladnice 
zajema upravljanje denarnih 
tokov, bančništvo, transakcije na 
denarnem in kapitalskem trgu, 
učinkovit nadzor nad tveganjem, povezanim s temi dejavnostmi, 
in prizadevanja za optimalno 
uspešnost glede na ta tveganja. 
(Management in the public services, 
code of practice and cross-sectoral 
guidance notes, 2001, Chartered 
Institute of Public Finance and Accountancy , Združeno kraljestvo).
Posebno poročilo št. 5/2009 – Komisijino upravljanje zakladnice15
 22.  Da bi lahko uspešno upravljala zakladnico ter hkrati spoštovala uredbene 
omejitve zakonodaje Skupnosti (glej odstavek 7), je Komisija upravlja-
nje zakladnice proračuna Skupnosti dodelila GD BUDG, upravljanje zakladnice neproračunskih postavk
18 in dejavnost vlaganja sredstev 
Skupnosti pa GD ECFIN19 (glej odstavka 6 in 8). Glede na različna  
področja strokovnega znanja teh dveh generalnih direktoratov, njune 
vloge ter odgovornosti pri izvajanju letnega delovnega programa  
Komisije in izvrševanju proračuna Skupnosti ta razdelitev odgovorno-
sti odraža realno tekoče stanje zakladniškega poslovanja20. Ne glede 
na zgoraj navedeno je bilo ugotovljeno, da vsak generalni direktorat 
pri upravljanju in kontroliranju svojih dejavnosti zakladnice deluje popolnoma neodvisno. Zaradi te razdelitve dejansko ni bilo enote, ki bi bila v celoti odgovorna za dejavnosti Komisije pri upravljanju 
zakladnice, niti ni bilo usklajevanja na področju, kjer je nujen skupen 
pristop k vprašanjem, kot sta obvladovanje in kontrola tveganj.
 23.  Na primer, za kontrolo tveganja izgube, ki jo lahko povzroči hramba 
sredstev na računih v poslovnih bankah, sta GD BUDG in GD ECFIN 
vsak zase opredelila lastne omejitve za največje zneske sredstev, ki 
jih je mogoče hraniti v posebnih bankah. Generalna direktorata sta 
vsak na svoj način določila omejitve, ne da bi upoštevala Komisijino skupno izpostavljenost tveganjem v vsaki posamezni poslovni banki. 
To je bila posledica pomanjkanja komunikacije in usklajevanja med 
tema generalnima direktoratoma na področju upravljanja zakladnice. 
Cilj praks Komisije v zvezi z upravljanjem zakladnice ni zmanjšanje 
skupne izpostavljenosti Komisije finančnim izgubam.
OBVLADOVANJE TVEGANJ PRI DEJAVNOSTIH ZAKLADNICE
 24.  Različni subjekti morajo za vsak pomemben poslovni proces izvesti ocene 
tveganj tako, da opredelijo in analizirajo ključna tveganja za dose-
ganje svojih ciljev. Na podlagi teh ocen je treba sprejeti odločitev  
o ustreznih ukrepih, ki jih je treba sprejeti za obvladovanje in kontrolo 
opredeljenih tveganj.18 Razen upravljanja zakladnice 
Evropskega razvojnega sklada, za 
katerega je zadolžen GD BUDG.
19 Računovodja poda soglasje za 
odpiranje in zapiranje računov pri 
finančnih institucijah in mnenje 
o notranjih pravilih, ki so določena 
za zakladniško poslovanje generalnega direktorata.
20 GD ECFIN obdela manj plačilnih 
transakcij velike vrednosti 
kot GD BUDG. GD ECFIN ima 
velike težave pri upoštevanju 
rokov za izplačevanje plačil, saj mora slednja pogosto izvršiti 
v zelo kratkih rokih po odločitvi 
o naložbi. Plačila morajo biti 
običajno izvršena najpozneje 
v dveh dneh, v nekaterih primerih 
pa jih je treba izvršiti že na dan 
izdaje naloga.
Posebno poročilo št. 5/2009 – Komisijino upravljanje zakladnice16
 25.  GD BUDG ni izvedel nobene posebne ocene tveganj za svoje dejavno-
sti upravljanja zakladnice. V splošnih ocenah tveganj, ki jih je GD  
BUDG izvedel v letih 2007 in 2008, sta bili opredeljeni le dve tveganji v zvezi z upravljanjem zakladnice: premalo uslužbencev v oddelku, ki 
se ukvarja s „tretjimi stranmi“ (glej odstavek 36), in tveganje izgube 
v zvezi z depoziti začasno pobranih glob, položenimi v poslovnih  
bankah (glej odstavek 33). Ne glede na to je Komisija v letnih računo-
vodskih izkazih Evropskih skupnosti za proračunsko leto 2007
21 prvič 
objavila skupni pregled tveganj pri svojih dejavnostih zakladnice.  V tem pregledu so predstavljena tveganja, ki izhajajo iz Komisijinega 
upravljanja tekočega poslovanja, operativna, valutna, kreditna in  obrestna tveganja ter tveganja, ki izhajajo iz upravljanja začasno  pobranih glob (glej odstavek 33). V nobeni dokumentaciji ni bilo  
mogoče zaslediti, da so se navedena tveganja dejavno obvladovala 
in kontrolirala.
 26.  Čeprav so bile za finančne instrumente, pri katerih so se zgodile velike 
spremembe, izvedene ocene tveganj, je GD ECFIN zadnjo skupno oceno 
tveganj izvedel leta 2004. Ta ocena je zajemala vrednotenje učinka 
možnih tveganj za zakladniško poslovanje in poslovanje na finančnih 
trgih ter verjetnost, da se takšna tveganja uresničijo. Poleg tega je GD ECFIN leta 2004 vzpostavil funkcijo za obvladovanje tveganj, ki naj bi 
prispevala k uspešnemu obvladovanju tveganj in spremljanju tveganj 
na ravni subjekta in dejavnosti. Za tveganja, opredeljena v navedenih 
ocenah, se redno pripravljajo poročila o tveganjih, skozi vse leto pa se 
tudi organizirajo sestanki za spremljanje izpostavljenosti tveganjem (glej okvir 3 ). Sodišče je ta poročila proučilo in ugotovilo, da se glavna 
spodaj našteta tveganja spremljajo in da generalni direktorat, ki je 
sprejel popravne ukrepe, kadar je bilo to potrebno, redno pregleduje 
omejitve, opredeljene glede na kategorijo naložb:
tržno tveganje: to je morebitna izguba, ki je lahko posledica nega- (a) 
tivnih tržnih gibanj; vključuje obrestno tveganje, ki je nihanje pri-hodnjih denarnih tokov finančnega instrumenta zaradi sprememb 
tržnih obrestnih mer, ter valutno tveganje, ki nastane, če je bilanca 
finančnega instrumenta izražena v valuti, ki ni evro;
kreditno tveganje: to je morebitna izguba v portfelju, ki je lahko (b) 
posledica neizpolnjevanja obveznosti nasprotne strani ali poslab-šanja njene kreditne sposobnosti, kar se lahko na primer zgodi, če jo bonitetna agencija uvrsti v nižji razred;
operativno tveganje: to je tveganje izgube zaradi neprimernih ali (c) 
neuspešnih notranjih postopkov, oseb in sistemov ter zunanjih  
dogodkov.21 Letni računovodski izkazi 
Evropskih skupnosti za 
proračunsko leto 2007, Zvezek I 
(Konsolidirani računovodski izkazi in konsolidirana poročila 
o izvrševanju proračuna), 
Oddelek 7 (Obvladovanje 
finančnih tveganj).
Posebno poročilo št. 5/2009 – Komisijino upravljanje zakladnice17
MERJENJE USPEŠNOSTI IN PRIMERJALNE ANALIZE
 27.  Vodstvo mora spremljati uspešnost z vzpostavitvijo sistemov, s katerimi se 
zbirajo informacije o izvajanju izbranih dejavnosti. Ti sistemi morajo 
uporabljati kazalnike za ocenjevanje uspešnosti glede na zastavljene 
cilje22. Poleg tega so primerjalne analize postopek, ki se uporablja pri 
upravljanju in s katerim organizacije ocenjujejo različne vidike svojih 
postopkov in uspešnosti glede na najboljšo prakso ter sprejemajo  popravne ukrepe.
 28.  GD BUDG je opredelil več kazalnikov „na visoki ravni“, ki so povezani z nje-
govimi dejavnostmi zakladnice. Ti so bili zajeti v njegovo mesečno 
preglednico z rezultati (v ang. scoreboard ). Nanašajo se na izplačeva-
nje (vsaj eno izplačilo na dan), postopek bančne uskladitve (število postavk, ki se v 30 dneh niso usklajevale) in upravljanje datotek tretjih strani. Ti kazalniki „na visoki ravni“ ne pokrivajo vseh področij dejav-nosti upravljanja zakladnice, poleg tega pa ni bilo zaslediti nobenih dokazov o ustreznih primerjalnih merilih.
PRIMER DEJAVNOSTI GD ECFIN ZA SPREMLJANJE TVEGANJ
Četrtletno poročilo o tveganjih v zvezi s finančnimi dejavnostmi enote 
v GD ECFIN za četrtletje, ki se konča 31. decembra 2007 (izvlečki)
Pretresi na finančnem trgu, znani tudi pod imenom kriza na trgu drugorazrednih posojil, so se • 
v obdobju poročanja nadaljevali. Zadevna operativna enota in enota za obvladovanje tveganj sta še naprej skrbno spremljali razvoj krize na trgu drugorazrednih posojil v zadnjih mesecih, da bi ocenili vpliv, ki bi ga ta morda lahko imela na zakladniško upravljanje portfelja obveznic in bančnih vlog. Z vidika kreditnega tveganja je bila pripravljena posodobljena analiza portfelja obveznic in nasprotnih strani bank.
Spremlja se tudi tveganje koncentracije. To je tveganje, ki nastane zaradi prevelikega deleža 
• 
obveznic ali vlog, dodeljenega določeni državi, sektorju, instrumentu ali vrsti transakcije.Spremlja se tudi operativno tveganje za zakladniške transakcije. Preverila se je skladnost z notra-
• 
njimi postopki in predpisi za to področje, rezultati za to četrtletje pa so bili predstavljeni v poro-
čilu in analizirani. Pregled je temeljil na proučitvi vzorca transakcij z vrednostnimi papirji in depozitov, položenih v referenčnem obdobju.OKVIR 322 Ti koncepti so dokumentirani 
v Komisijinem standardu notranje 
kontrole številka 5 „cilji in kazalniki 
uspešnosti“.
Posebno poročilo št. 5/2009 – Komisijino upravljanje zakladnice18
 29.  GD ECFIN uporablja tržni indeks23 kot merilo pri svojem pregled uspe-
šnosti portfelja vrednostnih papirjev in denarnih sredstev Evropske 
skupnosti za premog in jeklo (ESPJ) ter Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe. V zvezi s tem so bile opredeljene meje dovoljenega odsto-
panja, in kadar je bilo ugotovljeno, da dejanska mesečna uspešnost 
portfelja presega opredeljene meje, je generalni direktorat sprejel ukrepe za popravek portfelja. Merilo, ki ga je treba uporabljati pri  pregledu uspešnosti drugih portfeljev, in sicer proizvodov denarnega 
trga, kot so depoziti, ki jih upravlja generalni direktorat, se je med 
revizijo še pripravljalo.
UPRAVLJANJE FIDUCIARNIH RAČUNOV
 30.  Fiduciarni računi se oblikujejo za določene programe porabe Skupnosti 
v okviru posebnih sporazumov, ki jih sklene Komisija in pri katerih 
določena finančna ustanova deluje kot pooblaščen zastopnik Komi-
sije. Z drugimi besedami, to so računi, odprti pri določeni finančni 
ustanovi, s čimer se tej ustanovi zaupa neposredno upravljanje sred-
stev in izvrševanje plačil v imenu Komisije. Sredstva se od Komisije prenesejo na te fiduciarne račune, da se pokrijejo prihodnja plačila. 
Skupni znesek sredstev na teh računih je konec leta 2007 znašal pribli-
žno 970 milijonov EUR
24. Največji delež, približno 900 milijonov EUR, 
so kratkoročne vloge, preostalo pa tekoči računi (glej tabelo 1 ).
 31.  Revizija Sodišča je pokazala, da ni jasnih pravil za odpiranje teh fiduciar-
nih računov. Poleg tega ni nobene izrecne strategije za optimizacijo obresti, ki jih ustvarijo ti računi. Sodišče je med revizijo odkrilo, da se določbe pogodbenih sporazumov, sklenjenih s finančnimi posre-
dniki, razlikujejo, kar lahko povzroči precejšnja nihanja v donosu teh računov
25. Vendar je treba poudariti, da je mogoče ta nihanja delno 
pojasniti s tem, da se pravne podlage, pogostost plačil in zapadlost 
med seboj razlikujejo.
 32.  Skupnega nadzora nad upravljanjem sredstev, ki jih imajo te finančne 
ustanove, ni. GD ECFIN ima potrebno strokovno znanje in vzposta-
vljene sisteme, s katerimi lahko zagotovi uspešen skupni pregled. Julija 
2007 je svoje storitve upravljanja premoženja ponudil šestim zadev-
nim generalnim direktoratom26. Na podlagi tega sta bila podpisana 
sporazuma med GD ECFIN in dvema generalnima direktoratoma.23 Indeks „iboxx“ objavlja 
„Deutsche Börse AG“ na podlagi 
cen več ponudnikov. GD ECFIN meni, da ta indeks predstavlja 
tržni standard.
24 Od tega zneska se 
720 milijonov EUR nanaša na 
posebne sporazume, ki jih 
generalni direktorati Komisije sklenejo z Evropsko investicijsko 
banko (EIB) in Evropskim 
investicijskim skladom (EIS).
25 Na primer, za izračunavanje 
obresti pri konvencijah, sklenjenih 
med Komisijo in Evropsko investicijsko banko v zvezi z računi 
za tvegani kapital in vračili obresti, 
se uporabljajo drugačna pravila 
kot za Sklad za evro-sredozemske 
naložbe in partnerstvo (FEMIP). Sodišče je izračunalo, da bi bile 
obresti, ustvarjene do konca 
leta 2006, na računih FEMIP za 
približno 0,8 milijona EUR višje, 
če bi bila uporabljena obrestna 
metoda računov za tvegani kapital 
in vračila obresti.
26 Urad za sodelovanje EuropeAid, 
GD za širitev, GD za raziskave, 
GD za regionalno politiko, GD za 
zunanje odnose in GD za razvoj.
Posebno poročilo št. 5/2009 – Komisijino upravljanje zakladnice19
STATISTIČNI PODATKI O OBDELAVI IZBRANIH PLAČIL
2007 2006
Število plačil, ki jih je obdelal GD BUDG 1 570 576 1 508 983Število plačil, ki jih je obdelal GD ECFIN 1 485 1 577Potrjevanje datotek o bančnih računih 71 879 60 637
Spremembe datotek o bančnih 
računih31 703 18 227
Potrjevanje datotek tretjih strani 56 864 14 551
Obseg sprememb datotek tretjih strani 17 598 18 796
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov KomisijeTABELA 2UPRAVLJANJE GLOB
 33.  Komisija naloži globe državam članicam ali podjetjem, ki kršijo pravila 
o konkurenci. Globe, ki se Komisiji nakažejo v primerih tekočih prav-
dnih sporov, se začasno hranijo na posebnih depozitnih računih pri poslovnih bankah in jih ni mogoče uporabiti za financiranje nobenih drugih dejavnosti Skupnosti
27. Obseg glob, ki se hranijo kot denarna 
sredstva z omejitvami, se je precej povečal, in sicer z 2,9 milijarde EUR 
31. decembra 2006 na 5 milijard EUR 31. decembra 2007.
 34.  Čeprav so bile izdelane in upoštevane nekatere neformalne smernice, 
ni bila opredeljena nobena jasna politika obravnavanja teh glob. GD BUDG je v teh smernicah želel omejiti izpostavljenost tveganjem, in sicer z opredelitvijo posebne zahtevane minimalne ocene „ Moody “ (ali 
enakovredne ocene) in z omejitvijo izpostavljenosti tveganjem v vsaki 
posamezni poslovni banki (glej odstavek 23). Kljub zgoraj navede-
nemu je treba učinkovito omejiti tveganja v zvezi s tako pomembnimi 
denarnimi zneski, ki se hranijo na posebnih tekočih računih. GD BUDG 
in GD ECFIN sta med revizijo še iskala najboljšo možno rešitev težave, ki jo povzroča zakladniško upravljanje teh pomembnih sredstev, pri 
čemer sta želela čim bolj zmanjšati tveganje izgube in obenem zago-
toviti primeren donos.27 Računi so odprti pri naslednjih 
šestih bankah: Fortis, BBVA, ING 
Belgija, KBC, ING Nizozemska in 
CITIBANK.
Posebno poročilo št. 5/2009 – Komisijino upravljanje zakladnice20
PLAČILNI POSTOPEK IN UPRAVLJANJE BANČNIH RAČUNOV
 35.  Oba generalna direktorata vsako leto izvedeta in obdelata veliko zakla-
dniških transakcij (glej tabelo 2 ). Sodišče je v zadevnih enotah pro-
učilo ključne notranje kontrole postopka izvrševanja plačil, kot so  razmejitev dolžnosti, potrjevanje od tretjih strani, pravice dostopa in poročanje o izjemah. Pri tem ni odkrilo nobene bistvene slabosti. 
Na splošno so notranje kontrole v GD BUDG in GD ECFIN delovale  
uspešno.
 36.  Preden je mogoče obdelati plačilo, je treba v računalniškem računo-
vodskem sistemu Komisije ustvariti datoteko tretje strani, v kateri  so bančni podatki in podatki o identiteti prejemnika. Pri obdelavi  zahtev za pripravo in spremembo datotek tretjih strani so leta 2006 nastajale precejšnje zamude, ki so trajale približno od štiri do šest 
tednov. GD BUDG jih je v letu 2007 odpravil s povečanjem števila  
zaposlenih v zadevni enoti.
 37.  Komisija je poleg tega vzpostavila postopke za zagotavljanje, da:
se transakcije, ki jih obdelujejo poslovne banke, na računih Komi- (a) 
sije redno usklajujejo z ustreznimi vknjižbami v računovodskem 
sistemu Komisije, da se opredelijo in odpravijo vsa morebitna  
razhajanja;
se redno preverjajo bančne obresti in stroški, da se zagotovi pra- (b) 
vilnost prejetih in plačanih zneskov;
se devizni posli pravilno obdelujejo (c) 28.
 38.  Sodišče je proučilo izvajanje zgoraj navedenih postopkov. Odkrita ni bila 
nobena bistvena slabost, vzpostavljeni postopki pa so bili ustrezni ter so v GD BUDG in GD ECFIN na splošno uspešno delovali. Kljub temu je GD BUDG šele februarja 2008 uradno sprejel devizno politiko.28 Primeri deviznih transakcij: 
(i) bančni računi so odprti 
v valutah, ki niso evro, za 
izvrševanje plačil, izraženih 
v isti valuti; glede na potrebe se 
sredstva prenesejo na te račune 
z računov v evrih in (ii) lastna sredstva, ki jih plačajo države 
članice v valutah, ki niso evro, 
se preračunajo v evre glede na 
zakladniške potrebe.
Posebno poročilo št. 5/2009 – Komisijino upravljanje zakladnice21
KADROVSKI VIRI
 39.  GD BUDG in GD ECFIN uporabljata standardne postopke Komisije pri 
upravljanju kadrovskih virov. Ti postopki vključujejo zaposlovanje, 
ocenjevanje in poklicno mobilnost uslužbencev, ki sodelujejo pri  upravljanju zakladnice. Revizija Sodišča je potrdila, da so bili izde-lani ustrezni opisi delovnih mest ter da imajo zaposleni ustrezne  
kvalifikacije in zadostne predhodne izkušnje v zvezi z nalogami, ki 
jih opravljajo na svojih delovnih mestih. V enoti GD BUDG, pristojni za upravljanje zakladnice, je zaposleno majhno število zelo izkuše-
nih uslužbencev. Nizka stopnja menjave zaposlenih v zadnjih letih  
je ustvarila sorazmerno stabilno delovno okolje. Vendar če bi ključni 
uslužbenci enoto zapustili s kratkim odpovednim rokom in glede na 
pomanjkanje dokumentacije za nekatere postopke (glej odstavka 16 in 18), bi se lahko pojavilo precejšnje tveganje za neprekinjenost  dejavnosti, kar bi lahko vplivalo na upravljanje in kontrolo Komisijinih dejavnosti zakladnice.
Posebno poročilo št. 5/2009 – Komisijino upravljanje zakladnice22
ZAKLJUČKI 
IN PRIPOROČILA
ALI KOMISIJA RAVNA V SKLADU S PRAVILI IN PREDPISI, 
KI SE UPORABLJAJO ZA UPRAVLJANJE ZAKLADNICE?
 40.  Komisija je na splošno ravnala v skladu z glavnimi pravnimi določbami, 
opredeljenimi v uredbi o lastnih sredstvih Skupnosti in Izvedbenih pravilih Finančne uredbe (odstavka 13 in 14).
 41.  Komisija je vzpostavila zanesljive in uspešne postopke za napovedova-
nje upravljanja denarnih sredstev, ki zagotavljajo, da so ji na voljo 
zadostna sredstva za kritje denarnih potreb, ki izhajajo iz izvrševanja 
proračuna (odstavek 17).
 42.  Zaradi zahteve iz uredbe o lastnih sredstvih Skupnosti, da se lastna sred-
stva prenesejo na račune, ki jih v imenu Komisije odprejo države  
članice na podlagi proračunskih odobritev, se v drugi polovici leta 
nakopičijo precejšnji saldi. Ker je postopek spremembe proračuna  
dolgotrajen, se presežna sredstva ne preknjižijo nazaj k državam čla-nicam tako hitro, kot bi se lahko (odstavek 15).
 43.  Izvajanje postopkov Komisije, katerih cilja sta:
prenos denarnih sredstev med računi držav članic za lastna sred- (a) 
stva in
opredelitev potrebe, da se v prvih mesecih leta vnaprej vpokličejo (b) 
lastna sredstva za kritje plačil,
  ni bilo ustrezno dokumentirano ali pred kratkim posodobljeno. Točnost 
ocen, uporabljenih za prenos denarnih sredstev med računi držav  
članic za lastna sredstva, se pozneje ni preverjala (odstavki od 15  
do 18).
PRIPOROČILA
Komisija bi morala analizirati delovanje sedanjega sistema raču- • 
nov lastnih sredstev, da se zmanjšajo saldi na teh računih v drugi 
polovici leta.
Komisija bi morala izboljšati dokumentiranje svojih postopkov za • 
napovedovanje denarnih tokov in preverjati točnost ocen, ki se  
uporabljajo za prenose lastnih sredstev držav članic.
Posebno poročilo št. 5/2009 – Komisijino upravljanje zakladnice23
JE KOMISIJA VZPOSTAVILA SISTEME NOTRANJE 
KONTROLE, KI ZAGOTAVLJAJO DOBRO 
UPRAVLJANJE ZAKLADNICE?
 44.  Vzpostavljeni postopki notranje kontrole v zvezi z izvrševanjem plačil in 
bančnimi računi so bili na splošno uspešni. Vendar za razliko od GD ECFIN v GD BUDG ni bilo mogoče zaslediti nobene dokumentacije, ki bi zagotavljala dokaze o dejavnem obvladovanju in spremljanju tve-
ganj, ki izhajajo iz dejavnosti zakladnice, niti niso bili vzpostavljeni takšni postopki, da bi se ocenjevali vsi vidiki njegove uspešnosti  
(odstavki 24 do 29 in 35 do 38).
 45.  Zaradi odločitve Komisije, da dejavnosti upravljanja zakladnice razdeli 
med GD ECFIN in GD BUDG, ni bilo enote, ki bi bila v celoti odgovorna za Komisijino upravljanje zakladnice. Prav tako ni bilo usklajevanja med generalnima direktoratoma Komisije na področju, kjer je nujen skupen pristop k takšnim vprašanjem, kot sta obvladovanje in kon-trola tveganj. Tako je nastalo stanje, kjer sta omejitve za račune,  na katerih se hranijo denarna sredstva v poslovnih bankah, zadevna generalna direktorata določila, ne da bi upoštevala Komisijino skupno 
izpostavljenost tveganjem v vsaki posamezni poslovni banki (odstavki 
od 21 do 23).
 46.  Ni bilo jasnih pravil za odpiranje fiduciarnih računov in prav tako ni bilo 
skupnega pregleda vseh sredstev, ki jih hranijo finančne ustanove. Optimizacija ustvarjenih obresti zato ni bila zagotovljena (odstavki od 30 do 32).
 47.  Vrednost začasno pobranih glob, ki se hranijo na tekočih računih, odpr-
tih pri poslovnih bankah, se je v zadnjih letih več kot podvojila in  
zdaj znaša 5 milijard EUR. Ta pristop Komisijo izpostavlja tveganju izgube v primeru propada banke. Vzpostavljen ni bil noben pristop, ki bi omogočil optimizacijo obvladovanja tveganj v zvezi s hrambo teh zneskov (odstavka 33 in 34).
Posebno poročilo št. 5/2009 – Komisijino upravljanje zakladnice24
PRIPOROČILA
Komisija bi morala vzpostaviti postopke za izboljšanje nadzora nad • 
svojimi dejavnostmi upravljanja zakladnice in izboljšanje usklaje-
nosti med zadevnima generalnima direktoratoma.
GD BUDG bi moral pri upravljanju zakladnice izboljšati dokumen- • 
tiranje svojega obvladovanja tveganj in povečati obseg svojega  
merjenja uspešnosti.
Oblikovati bi bilo treba enotno politiko in izdelati ustrezne smernice • 
za odpiranje fiduciarnih računov in upravljanje sredstev Komisije, 
ki se hranijo na teh računih.
Komisija bi si morala zastaviti prednostno nalogo, da poišče  • 
na justreznejšo rešitev za obravnavo začasno pobranih glob.
  To poročilo je sprejelo Računsko sodišče v Luxembourgu na svojem zase-
danju dne 30. aprila 2009.
Za Računsko sodišče
Za Računsko sodišče
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Predsednik
ODGOVORI 
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 5/2009 – Komisijino upravljanje zakladnice25
ODGOVORI KOMISIJE
POVZETEK
V.
Tretja alinea
Postopek za prenose med računi lastnih  
sredstev držav članic je formalno dokumen-tiran in dopolnjen s podrobnimi postopnimi navodili.
Četrta alinea
Komisija mora upoštevati določbe Uredbe  Sveta o izvajanju sklepa o sistemu virov  lastnih sredstev Skupnosti, ki predvidevajo, da države članice knjižijo lastna sredstva na račun, odprt v imenu Komisije, v mesečnih dvanajstinah. Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 15.
Peta alinea
Pregled Komisije, ki se je nanašal na tve-
ganja, povezana z njenim zakladniškim  
poslovanjem (GD BUDG), in je del njenega  zaključnega računa, zagotavlja jasen in celo-
vit povzetek tveganj, ki jim je Komisija izpo-
stavljena, načina njihovega obvladovanja in 
ukrepov, sprejetih za kontrolo, zmanjševanje 
ali odpravo teh tveganj. Prav tako vsebuje  
sklice na postopke, ki vsebujejo ukrepe za  
kontrolo ali omejevanje operativnih in  finančnih tveganj. Sklicevanja na obstoječe 
postopke bodo združena v enotni formalni dokument GD BUDG.
Kazalniki, vključeni v „tableau de bord“ GD 
BUDG, so najustreznejši za njegovo zakla-
dniško poslovanje in so pomembni kazalniki 
njegove uspešnosti. Taki kazalniki se redno 
spremljajo in uporabljajo za ocenjevanje  uspešnosti. Ob slabi uspešnosti se uvedejo ustrezni ukrepi za izboljšanje.
Glej tudi odgovora Komisije na odstavka 25 
in 28.
ODGOVORI 
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 5/2009 – Komisijino upravljanje zakladnice26
Šesta alinea
Komisija bo izboljšala svoj nadzor nad raz-
ličnimi dejavnostmi upravljanja zakladnice, ki se izvajajo. Namen ločevanja nalog med 
obema zadevnima generalnima direkto-
ratoma je omejiti potrebo po obsežnem  usklajevanju.
Različne metodologije za omejevanje tve-
ganj so posledica različne narave nalog, ki se opravljajo. Omejitve za nostro račune, ki 
se uporabljajo za dnevne gotovinske tokove, 
vendar na njih v daljših obdobjih običajno ni 
večjih zneskov, je treba obravnavati drugače 
kot omejitve za nasprotne stranke, pri kate-rih se denar polaga za daljša obdobja.
Glej tudi odgovora Komisije na odstavka 22 
in 23.
Sedma alinea
Sedanji sistem za upravljanje začasno preje-tih glob je bil spremenjen v letu 2008, glavni 
cilj sprememb pa je bil povečati njegovo  
varnost. GD BUDG je na začetku leta 2009  
pripravil predlog za sklep Komisije o tej  
zadevi.
VI.
Prva alinea
Komisija je konec leta 2008 v okviru revi-zije orodij za poročanje o denarnih tokovih preoblikovala svoje postopke za poročanje 
o denarnih tokovih in njihovo napovedo-vanje. Posodobljena različica postopka, ki  
vsebuje tudi več podrobnosti na napovedni 
strani, bo sprejeta konec marca 2009.Druga alinea
Sedanji sistem računov lastnih sredstev,  
ki je zasnovan predvsem za prejetje plačil  lastnih sredstev, je vezan na sistem virov  
lastnih sredstev, kot ga določata Sklep  
Sveta 2000/597/ES, Euratom in Uredba  Sveta št. 1150/2000 o izvajanju tega sklepa ter ki ga mora Komisija izvajati. Svet je leta 
2007 sprejel nov sklep o virih lastnih sred-
stev 2007/436/ES, Euratom, pred kratkim pa spremembo Uredbe Sveta št. 1150/2000
1, ki 
ne uvajata nobenih pomembnih sprememb 
v sistem računov in plačil lastnih sredstev. 
To pomeni, da je Svet zadovoljen z delova-
njem sedanjega sistema.
Tretja alinea
Med obema generalnima direktoratoma  
bodo sklicani rednejši sestanki za izmenjavo 
informacij o tveganjih, izkušenj in najbolj-
ših praks glede dejavnosti upravljanja zakla-
dnice in premoženja na ravni Komisije.
Četrta alinea
Pregled Komisije, ki se je nanašal na tve-
ganja, povezana z njenim zakladniškim  
poslovanjem (GD BUDG), in je del njenega  
zaključnega računa, zagotavlja jasen in celo-
vit povzetek tveganj, ki jim je Komisija izpo-stavljena, načina njihovega obvladovanja in 
ukrepov, sprejetih za kontrolo, zmanjševanje ali odpravo teh tveganj. Prav tako vsebuje  sklice na postopke, ki vsebujejo ukrepe za  
kontrolo ali omejevanje operativnih in  finančnih tveganj. Sklicevanja na obstoječe 
postopke bodo združena v enotni formalni 
dokument GD BUDG.
1 Uredba Sveta št. 105/2009, UL L 36, 5.2.2009, str. 1.
ODGOVORI 
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 5/2009 – Komisijino upravljanje zakladnice27
Kazalniki, vključeni v „tableau de bord“ GD 
BUDG, so najustreznejši za njegovo zakla-
dniško poslovanje in so pomembni kazalniki njegove uspešnosti. Taki kazalniki se redno spremljajo in uporabljajo za ocenjevanje  
uspešnosti. Ob slabi uspešnosti se uvedejo 
ustrezni ukrepi za izboljšanje.
Peta alinea
Po sedanjem sistemu za upravljanje začasno 
prejetih glob Komisija zagotavlja čim manjša 
tveganja prek sklopa ukrepov, ki vključujejo minimalne bonitetne zahteve za poslovne  
banke, omejitve glede izpostavljenosti posa-
mezne banke in možnost prenosa sredstev 
ob katerem koli času s takojšnjim učinkom. 
Spremljanje in pregled položaja se zagota-
vljata redno in na dnevni podlagi v trenu-
tnem finančnem kontekstu.
Poleg tega je bil sedanji sistem za upravlja-
nje začasno prejetih glob spremenjen v letu 
2008, glavni cilj sprememb pa je bil povečati 
njegovo varnost. GD BUDG je na začetku leta 2009 pripravil predlog za sklep Komisije o tej 
zadevi.UVOD
3.
Saldo na bančnih računih v znesku 19 mili-
jard EUR 31. decembra 2007 je vključeval  
znesek 5,9 milijarde EUR2, ki je bil državam 
članicam povrnjen na prvi delovni dan nasle-dnjega leta, vključno z zneski, prejetimi iz  začasnih plačil glob za kršitve pravil kon-
kurence (5,0 milijarde EUR
3), iz namenskih  
prejemkov (3,4 milijarde EUR4) in drugih  
virov (1,6 milijarde EUR), ki jih ni mogoče  
povrniti državam članicam. Od preostanka  
je bil zadržan znesek 1,2 milijarde EUR5 za  
pokritje odobrenih proračunskih plačil, ki  so se prenesla v leto 2008, znesek 1,5 mili-
jarde EUR
6 pa je bil vrnjen državam članicam 
z odbitkom od njihovih dolgovanih zneskov 
za 2008.
5.
Komisija meni, da je opredelitev upravlja-nja zakladnice v finančni uredbi usmerjena 
v normalno proračunsko upravljanje denar-
nih sredstev in ne pokriva upravljanja pre-
moženja, ki je obravnavano ločeno.
8.
Ustrezni sklep Komisije o zunajproračunskih dejavnostih določa, da je GD ECFIN „odgo-voren za upravljanje operacij najemanja  in dajanja posojil Skupnosti, dejavnosti  investicijskih skladov in upravljanje zunaj-
proračunske zakladnice …“. Zakladnica GD BUDG je pristojna za zakladniško poslo-
vanje in plačila, povezana z izvrševanjem  
proračuna EU.
2 Pojasnilo 2.11.1 h konsolidiranim računovodskim izkazom 
ES za 2007.
3 Pojasnilo 2.11.2 h konsolidiranim računovodskim izkazom 
ES za 2007.
4 Zvezek I, del II, razpredelnica 7 računovodskih izkazov 
za 2007, stolpec 9.
5 Zvezek I, del II, razpredelnica 7 računovodskih izkazov 
za 2007, stolpca 7 in 8.
6 Zvezek I, del II, razpredelnica 1 računovodskih izkazov 
za 2007.
ODGOVORI 
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 5/2009 – Komisijino upravljanje zakladnice28
Treba je razlikovati med zakladniško (in pla-
čilno) funkcijo, ki jo pokriva GD BUDG, na eni strani in funkcijo upravljanja premoženja,  
ki jo zagotavlja GD ECFIN, na drugi strani,  
v skladu s sklepom, ki ga je sprejela Komisija. 
Vsaka od teh funkcij prinaša odgovornost, ki je jasno dodeljena centralni službi.
GLAVNA OPAŽANJA
15.Komisija mora upoštevati določbe Uredbe  
Sveta o izvajanju sklepa o sistemu virov  lastnih sredstev Skupnosti, ki predvidevajo, 
da države članice knjižijo lastna sredstva na 
račun, odprt v imenu Komisije, v mesečnih 
dvanajstinah. Vendar od leta 2005 Komi-
sija proračunskemu organu konec oktobra  
predlaga predhodni predlog spremembe  
proračuna za posodobitev proračuna glede na napovedi prihodkov in odhodkov. Te so 
ponavadi predvidevale presežek ob koncu  
leta in povzročile zmanjšanje prispevkov  
lastnih sredstev držav članic. V resnici je  
Računsko sodišče potrdilo dobro proračun-sko upravljanje Komisije: Sodišče v svojem letnem poročilu za proračunsko leto 2007  (točka 3.4) navaja, da zmanjšanje odobrenih 
proračunskih plačil izraža dobro proračun-
sko upravljanje, ker dokazuje sposobnost  
odzivanja na spremembe in zmanjšuje prora-
čunske presežke, kar omogoča vračilo lastnih sredstev državam članicam.16.
Napovedovanje denarnih tokov, ki ga izvaja 
Komisija (GD BUDG), je učinkovito. Njegov  cilj, kot je naveden v členu 58 izvedbenih  
pravil finančne uredbe, je bil vedno dose-
žen in nikoli ni bilo primerov nezadostnih  
sredstev, ki bi bili posledica nepravilnega  napovedovanja.
Konec leta 2008 so bili v okviru revizije oro-
dij za poročanje o denarnih tokovih preo-
blikovani postopki za poročanje o denarnih 
tokovih in njihovo napovedovanje. Posodo-
bljena in poenotena različica postopka, ki  
vsebuje tudi več podrobnosti glede napove-dovanja, bo sprejeta ob koncu prvega četr-
tletja leta 2009.
18.
Komisija poudarja, da je postopek za napo-
vedovanje denarnih sredstev formalno doku-
mentiran, objavljen in dopolnjen s sklopom postopnih navodil. Ocene, ki jih uporablja  
pri napovedovanju, so pripravljene z najve-
čjo možno točnostjo in Komisija meni, da  
sedanji postopki ne vplivajo pomembno niti 
na splošno zakladniško poslovanje niti na  upoštevanje veljavne uredbe.
19.
Komisija vse svoje „hišne banke“ izbira po  
postopku javnega razpisa. Hišne banke so  
v EU in se uporabljajo za izvedbo plačil, ki 
jih odobrijo centralne službe Komisije.
Praktično je nemogoče in neučinkovito bi  
bilo uporabljati enak postopek za odprtje  
vsakega posameznega tekočega računa  
v vsaki od +/– 150 držav, kjer so pripravljene 
blagajniške knjige predplačil. Ti računi se  
uporabljajo za plačilo majhnih zneskov, sta-nja na teh računih pa so zelo nizka in se  
občasno vračajo samo do zneskov dejansko 
izvršenih plačil.
ODGOVORI 
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 5/2009 – Komisijino upravljanje zakladnice29
Kadar je mogoče in ustrezno – glede na  
lokalno bančno okolje –, se banka, v kateri bo odprt tak račun, izbere na podlagi  
lokalne bančne ankete, ki se opravi lokalno 
pod nadzorom imetnika blagajniške knjige 
predplačil.
Komisija bo ukrepala na podlagi opažanj  
Sodišča in bolje dokumentirala specifične  postopke izbire v vsakem primeru.
20.
V zadevni enoti GD BUDG obstaja ustre-
zna razmejitev dolžnosti med upravljanjem zakladnice in bančnim usklajevanjem, kar se 
kaže tudi v organizacijski strukturi enote.  
V tej enoti C01 so tri vodje skupin:
eden za usklajevanje/blagajniške knjige  –
predplačil,
eden za zakladnico in –
eden za datoteke tretjih strank. –
Vsa delegiranja dodeli računovodja v pisni 
obliki in se sproti posodabljajo. Ta delegi-
ranja podrobno opisujejo posamezne dele-girane naloge.
Delegiranja upoštevajo opise del in nalog  
vsake osebe in naloge enote. Dolžnosti so  
v enoti razmejene tako, kot je prikazano  
v organizacijski shemi.
Glavno kontrolno orodje, ki jamči in tudi  
preverja razmejevanje nalog (zlasti med  
izplačili in usklajevanjem), je sam informa-
cijski sistem.
Vzpostavljeni so obvladovanje tveganj in  
tudi učinkoviti nadzorni ukrepi.Na podlagi zgoraj navedenega je bilo ugoto-
vljeno, da bi bilo kot edino občutljivo funk-cijo treba obravnavati položaj vodje enote, 
pristojne za upravljanje zakladnice.
21.
Tudi v velikih organizacijah javnega sektorja, 
kot so države članice, dolgove in premože-
nje upravljajo drugi subjekti kot proračunske prejemke in plačila. Enako je tudi Komisija 
učinkovito razdelila naloge med GD BUDG  
in ECFIN.
22.
Naloge, ki jih izvajata zakladnica v GD BUDG 
(proračunska plačila) in GD ECFIN (zunajpro-
računsko upravljanje premoženja in naje-
manje posojil), se razlikujejo in različna  
narava teh nalog opravičuje različen pristop 
k obvladovanju in kontroli tveganj.
23.
Različni metodologiji za omejevanje tveganj 
sta posledica različne narave nalog, ki se  
opravljajo. Omejitve za nostro račune, ki se 
uporabljajo za dnevne gotovinske tokove,  vendar na njih v daljših obdobjih običajno ni večjih zneskov, je treba obravnavati drugače kot omejitve za nasprotne stranke, pri kate-
rih se denar polaga za daljša obdobja.
Poleg tega so z izjemo računov, na kate-
rih se hranijo začasno prejete globe (o tej  temi glej odgovor Komisije na odstavek 34), 
zneski sredstev, ki jih GD BUDG hrani na  
tekočih računih pri posameznih poslovnih  
bankah, tako omejeni, da se tveganje ne bi 
pomembno povečalo, tudi če bi GD ECFIN  
uporabljal iste banke.
ODGOVORI 
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 5/2009 – Komisijino upravljanje zakladnice30
25.
Pregled Komisije, ki se je nanašal na tvega-
nja, povezana z njenim zakladniškim poslo-vanjem (GD BUDG), na katerega se v svojih 
opažanjih sklicuje Sodišče, jasno razlaga,  
katerim tveganjem je Komisija izpostavljena, 
kako se ta tveganja obvladujejo in kateri  ukrepi so bili sprejeti za kontrolo, zmanjše-vanje ali odpravo teh tveganj. Prav tako vse-buje sklice na postopke, ki vsebujejo ukrepe 
za kontrolo ali omejevanje operativnih in  
finančnih tveganj. Sklicevanja na obstoječe 
postopke bodo združena v enotni formalni 
dokument GD BUDG.
26.
Ocena tveganja vseh področij dejavnosti  
GD ECFIN je bila opravljena leta 2004. Od  
takrat so bile za dejavnosti, pri katerih so se 
zgodile velike spremembe, izvedene dopol-
nilne ocene tveganja. Proces ocenjevanja  
tveganja se šteje kot ustrezen ob upošte-vanju dokaj stabilnega značaja dejavnosti  
GD ECFIN. Naslednja celovita ocena tveganja 
vseh dejavnosti GD ECFIN je bila opravljena 
konec leta 2008.
Večja finančna tveganja se skrbno spremljajo 
vse leto. Glej izjavo Sodišča v okviru 3.
28.
Kazalniki, vključeni v „tableau de bord“  
GD BUDG, so najustreznejši za zakladni-
ško poslovanje GD BUDG in so pomembni  kazalniki njegove uspešnosti. Taki kazalniki 
se redno spremljajo in uporabljajo za oce-
njevanje uspešnosti. Ob slabi uspešnosti se 
uvedejo ustrezni ukrepi za izboljšanje.
V zakladnici so za posamezne člane skupine 
opredeljeni specifični cilji, ki se uporabljajo pri oceni njihove uspešnosti. Večinoma so  
opredeljeni v obliki kazalnikov uspešnosti. 
Ti kazalniki vodstvu omogočajo, da objek-
tivno oceni/meri individualno uspešnost in 
splošno uspešnost zakladnice.29.
Pripravlja se izračun merila za pregled  
uspešnosti drugih portfeljev. Na začetku  leta 2009 je vzpostavljena metodologija,  
informatizacija pa se testira.
30.
Omenjeni fiduciarni računi, ki so jih odred-
bodajalci odprli za potrebe izvajanja speci-
fičnih proračunskih programov, se razlikujejo od bančnih računov, ki jih je računovodja  
odprl za potrebe upravljanja zakladnice  
v skladu s členom 59 izvedbenih pravil.
Kot omenja Sodišče, se fiduciarni računi  
oblikujejo za določene programe v okviru  
posebnih sporazumov, po katerih finančne 
ustanove delujejo kot finančni posredniki  
Komisije (npr. fiduciarni sporazumi med GD 
ECFIN in finančnimi ustanovami).
Plačil finančnim ustanovam, kakršna je  
Evropska investicijska banka (EIB) ali Kredi-
tanstalt für Wiederaufbau (KFW), ne bi smeli 
vedno in samodejno obravnavati kot fidu-
ciarnih transakcij. Finančne ustanove lahko 
namreč delujejo tudi kot usklajevalci projek-tov, upravičenec ali dodatni donator za skrb-niški sklad, zato je s tem povezana plačila  treba normalno obravnavati kot predplačila. 
Pravilna klasifikacija takih plačil torej zah-
teva podrobno analizo pogodb, na katerih  
temeljijo.
ODGOVORI 
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 5/2009 – Komisijino upravljanje zakladnice31
31.–32.
V zvezi s pripombo Sodišča je GD BUDG  
v letu 2007 opravil dva popisa (30. 9. 2007 in 31. 12. 2007), da bi zagotovil v zaključ-
nem računu popolnost podatkov o finančnih 
sredstvih finančnih ustanov. Na ta dva zah-
tevka so se odzvali vsi generalni direktorati in opravljene so bile kontrole za preverjanje skladnosti odgovorov z zaključnim računom za leto 2007.
Popis je zdaj del standardiziranega postopka 
priprave zaključnega računa.
Da bi Komisija še dodatno izboljšala polo-
žaj, je Sodišču že predlagala in se z njim  
dogovorila, da se od zaključnega računa za 
leto 2008 zadevnim finančnim ustanovam  
pošilja uradna okrožnica, katere namen je od 
njih pridobiti točne, popolne in standardizi-
rane podatke o fiduciarnih računih.
Kot je bilo že omenjeno v odgovoru na  
odstavek 30, se fiduciarni računi razlikujejo 
od bančnih računov, ki jih je računovodja  
Komisije odprl v skladu s členom 59 izved-
benih pravil. Za te je že pripravljena enotna smernica. V zvezi s fiduciarnimi računi bo  Komisija še dodatno analizirala položaj, da bi lahko odgovorila na pripombe Sodišča.
34.
Sedanji sistem, ki se uporablja za upravljanje 
začasno prejetih glob, je jasno opredeljen  in temelji na sklepu Komisije iz leta 1999.  
S tem povezane smernice, usklajene z ome-
njenim sklepom, so standardni in sestavni  
del vsake pogodbe, sklenjene z bankami, ki 
se uporabljajo za to.Sedanji sistem za upravljanje začasno preje-
tih glob je bil spremenjen v letu 2008, glavni cilj sprememb pa je bil povečati njegovo  
varnost. GD BUDG je na začetku leta 2009  
pripravil predlog za sklep Komisije o tej  
zadevi.
39.
Komisija predvsem poudarja, da so vsi  pomembni vidiki zakladniških postopkov  
formalno dokumentirani, v mnogih prime-
rih pa jih dopolnjujejo podrobna postopna 
delovna navodila.
Poleg tega je za vse ključne naloge v zakla-
dnici GD BUDG imenovana ena ali več nado-
mestnih oseb, da se zagotovi neprekinjenost 
poslovanja v primeru načrtovanih in/ali  
nepričakovanih odsotnosti.
Komisija torej meni, da je tveganje za nepre-
kinjenost poslovanja, če ključni zaposleni  
odidejo iz enote s kratkim odpovednim  
rokom, zelo majhno.
ODGOVORI 
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 5/2009 – Komisijino upravljanje zakladnice32
ZAKLJUČKI
IN PRIPOROČILA
42.
Komisija mora upoštevati določbe Uredbe  
Sveta o izvajanju sklepa o sistemu virov  
lastnih sredstev Skupnosti, ki predvidevajo, da države članice knjižijo lastna sredstva na račun, odprt v imenu Komisije, v mesečnih dvanajstinah. Vendar od leta 2005 Komi-
sija proračunskemu organu konec oktobra  
predlaga predhodni predlog spremembe  
proračuna za posodobitev proračuna glede 
na napovedi prihodkov in odhodkov. Te so 
ponavadi predvidevale presežek ob koncu  leta in povzročile zmanjšanje prispevkov  
lastnih sredstev držav članic. V resnici je  
Računsko sodišče potrdilo dobro proračun-
sko upravljanje Komisije – Sodišče v svojem 
letnem poročilu za proračunsko leto 2007  
(točka 3.4) navaja, da zmanjšanje odobrenih 
proračunskih plačil izraža dobro proračun-sko upravljanje, ker dokazuje sposobnost  
odzivanja na spremembe in zmanjšuje prora-
čunske presežke, kar omogoča vračilo lastnih 
sredstev državam članicam.
43.
V zvezi z opažanji Sodišča v odstavku a):  Komisija poudarja, da je postopek, na kate-rega se sklicuje Sodišče (prenos med računi 
lastnih sredstev držav članic), formalno  
dokumentiran in dopolnjen s podrobnimi  
postopnimi navodili.
V zvezi z opažanji Sodišča v odstavku b):  
Komisija poudarja, da sta postopek napo-
vedovanja denarnih sredstev, ki se uporablja 
za vnaprejšnje vpoklice lastnih sredstev, in 
njegova uporaba dokumentirana. To je for-
malna osnova, na kateri je od držav članic  mogoče zahtevati vnaprejšnje plačilo lastnih 
sredstev.V okviru nedavne revizije orodij za poročanje 
o denarnih sredstvih so bili konec leta 2008 
preoblikovani obstoječi postopki za poroča-nje o denarnih tokovih in njihovo napovedo-vanje. Posodobljena in poenotena različica postopka, ki vsebuje tudi več podrobnosti  
glede napovedovanja, bo sprejeta ob koncu 
prvega četrtletja leta 2009.
Ocene, ki se uporabljajo za prenos med računi 
lastnih sredstev držav članic, so pripravljene z največjo možno točnostjo in Komisija meni, 
da sedanji postopki ne vplivajo pomembno 
niti na splošno zakladniško poslovanje niti 
na upoštevanje veljavne uredbe.
Priporočila
Prva alineaSedanji sistem računov lastnih sredstev,  
ki je zasnovan predvsem za prejetje plačil  
lastnih sredstev, je vezan na sistem virov  
lastnih sredstev, kot ga določata Sklep  
Sveta 2000/597/ES, Euratom in Uredba Sveta št. 1150/2000 o izvajanju tega sklepa ter ki ga mora Komisija izvajati. Svet je leta 2007 sprejel nov sklep o virih lastnih sredstev  
2007/436/ES, Euratom, pred kratkim pa spre-
membo Uredbe Sveta št. 1150/2000
7, ki ne  
uvaja nobenih pomembnih sprememb v sis-
tem računov lastnih sredstev in plačil. To  pomeni, da je Svet zadovoljen z delovanjem 
sedanjega sistema.
7 Uredba Sveta št. 105/2009, UL L 36, 5.2.2009, str. 1.
ODGOVORI 
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 5/2009 – Komisijino upravljanje zakladnice33
Druga alinea
Komisija si bo prizadevala za izboljšanje  
dokumentacije na tem področju. Konec  leta 2008 je v okviru revizije orodij za poro-
čanje o denarnih tokovih preoblikovala svoje 
postopke za poročanje o denarnih tokovih in 
njihovo napovedovanje. Posodobljena razli-čica postopka, ki vsebuje tudi več podrobno-sti glede napovedovanja, bo sprejeta konec marca 2009. Vendar Komisija meni, da pre-
verjanje natančnosti uporabljenih ocen ne 
bo imelo pomembnejšega vpliva.
44.
Pregled Komisije, ki se je nanašal na tve-ganja, povezana z njenim zakladniškim  
poslovanjem (GD BUDG), in je del njenega  
zaključnega računa, zagotavlja jasen in celo-
vit povzetek tveganj, ki jim je Komisija izpo-
stavljena, načina njihovega obvladovanja in 
ukrepov, sprejetih za kontrolo, zmanjševanje 
ali odpravo teh tveganj. Prav tako vsebuje  sklice na postopke, ki vsebujejo ukrepe za  
kontrolo ali omejevanje operativnih in  
finančnih tveganj.
Sklicevanja na obstoječe postopke bodo  
združena v enotni formalni dokument GD  BUDG.
Kazalniki, vključeni v „tableau de bord“  
GD BUDG, so najustreznejši za zakladni-
ško poslovanje GD BUDG in so pomembni  
kazalniki njegove uspešnosti. Taki kazalniki se redno spremljajo in uporabljajo za oce-
njevanje uspešnosti. Ob slabi uspešnosti se 
uvedejo ustrezni ukrepi za izboljšanje.45.
Treba je razlikovati med zakladniško (in pla-
čilno) funkcijo, ki jo pokriva GD BUDG, na eni strani in funkcijo upravljanja premoženja,  
ki jo zagotavlja GD ECFIN, na drugi strani,  
v skladu s sklepom, ki ga je sprejela Komisija. 
Vsaka od teh funkcij prinaša odgovornost, ki je jasno dodeljena centralni službi. Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 23.
46.
Glede na zelo različne namene sredstev na 
skrbniških računih, ki so razlog za različne 
vzorce denarnih tokov in različna obdobja  
posedovanja, je operativno zelo težko opti-mizirati že obresti na sredstva, ki jih ima  
ena finančna ustanova. Glej tudi odgovor  
na točki 31 in 32 zgoraj.
47.
Sedanji sistem za upravljanje začasno preje-
tih glob je bil spremenjen v letu 2008, glavni cilj sprememb pa je bil povečati njegovo var-
nost. GD BUDG je na začetku leta 2009 pri-
pravil predlog za sklep Komisije o tej zadevi. 
Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 34.
Priporočila
Prva alineaKomisija bo izboljšala svoj nadzor nad raz-ličnimi dejavnostmi upravljanja zakladnice, 
ki se izvajajo. Namen ločevanja nalog med 
obema zadevnima generalnima direkto-
ratoma je omejiti potrebo po obsežnem  usklajevanju. Med obema generalnima direk-
toratoma bodo sklicani rednejši sestanki za 
izmenjavo informacij o tveganjih, izkušenj  
in najboljših praks glede dejavnosti upra-
vljanja zakladnice in premoženja na ravni  
Komisije.
ODGOVORI 
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 5/2009 – Komisijino upravljanje zakladnice34
Druga alinea
Pregled Komisije, ki se je nanašal na tve-ganja, povezana z njenim zakladniškim  
poslovanjem (GD BUDG), in je del njenega  
zaključnega računa, zagotavlja jasen in celo-vit povzetek tveganj, ki jim je Komisija izpo-stavljena, načina njihovega obvladovanja in 
ukrepov, sprejetih za kontrolo, zmanjševanje 
ali odpravo teh tveganj. Prav tako vsebuje  sklice na postopke, ki vsebujejo ukrepe za  
kontrolo ali omejevanje operativnih in  
finančnih tveganj.
Sklicevanja na obstoječe postopke bodo  
združena v enotni formalni dokument GD  
BUDG.
Kazalniki, vključeni v „tableau de bord“  
GD BUDG, so najustreznejši za zakladni-
ško poslovanje GD BUDG in so pomembni  
kazalniki njegove uspešnosti. Taki kazalniki se redno spremljajo in uporabljajo za oce-
njevanje uspešnosti. Ob slabi uspešnosti se 
uvedejo ustrezni ukrepi za izboljšanje.
Četrta alinea
Sedanji sistem za upravljanje začasno preje-tih glob je bil spremenjen v letu 2008, glavni cilj sprememb pa je bil povečati njegovo var-nost. GD BUDG je na začetku leta 2009 pri-pravil predlog za sklep Komisije o tej zadevi. 
Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 34.
ODGOVORI 
KOMISIJE
Posebno poročilo št. 5/2009 – Komisijino upravljanje zakladnice35
Evropsko računsko sodišče
Posebno poročilo št. 5/2009
Komisijino upravljanje zakladnice
Luxembourg: Urad za uradne publikacije Evropskih skupnosti2009 – 34 str. – 21 × 29,7 cmISBN 978–92–9207–307-7

Kako do publikacij EU
Publikacije, ki so naprodaj:
• prek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);• z naročilom v knjigarni, z navedbo naslova, založnika in/ali številke ISBN;•  z vzpostavitvijo neposrednega stika z našimi pooblaščenimi prodajalci.
Njihovi kontaktni podatki so na voljo na povezavi http://bookshop.europa.eu ali po faksu +352 2929-42758.
Brezplačne publikacije:• prek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);•  na predstavništvih ali delegacijah Evropske komisije. 
Njihovi kontaktni podatki so na voljo na povezavi http://ec.europa.eu ali po faksu +352 2929-42758.
SODIŠČE JE V TEM POSEBNEM POROČILU PREDSTAVILO SVOJO REVIZIJO 
KAKOVOSTI KOMISIJINEGA UPRAVLJANJA ZAKLADNICE, S KATERO JE PREUČILO, ALI JE KOMISIJA RAVNALA V SKLADU Z VELJAVNIMI PRAVILI 
IN PREDPISI TER ALI JE VZPOSTAVILA SISTEME NOTRANJE KONTROLE, 
KI ZAGOTAVLJAJO DOBRO UPRAVLJANJE ZAKLADNICE. SODIŠČE JE PRIŠLO DO ZAKLJUČKA, DA JE KOMISIJA NA SPLOŠNO RAVNALA V SKLADU Z VELJAVNO ZAKONODAJO SKUPNOSTI, DA JE VZPOSTAVILA PREUDARNE POSTOPKE ZA NAPOVEDOVANJE UPRAVLJANJA DENARNIH SREDSTEV IN DA SO BILI NJENI POSTOPKI NOTRANJE KONTROLE NA SPLOŠNO USPEŠNI. VENDAR JE SODIŠČE TUDI UGOTOVILO, DA MED USTREZNIMA GENERALNIMA DIREKTORATOMA KOMISIJE NI BILO USKLAJEVANJA NA TAKŠNIH PODROČJIH, KOT STA OBVLADOVANJE IN KONTROLA TVEGANJ. POSLEDICA TEGA JE BILA, DA KOMISIJA NI 
DOVOLJ UPOŠTEVALA SVOJE SKUPNE IZPOSTAVLJENOSTI TVEGANJEM 
V VSAKI POSAMEZNI POSLOVNI BANKI. POLEG TEGA JE SODIŠČE UGOTOVILO POVEČANO TVEGANJE IZGUBE ZAČASNO POBRANIH GLOB, 
KI SE HRANIJO NA POSEBNIH BANČNIH TEKOČIH RAČUNIH.
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČEQJ-AB-09-005-SL-C
ISBN 978-92-9207-307-7