SL Uradni list Evropske unije C 271/45

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Na poti k poglobljeni in pravi ekonomski in monetarni uniji – Uvedba instrumenta za konvergenco in konkurenčnost

(COM(2013) 165 final)

in o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Na poti k poglobljeni in pravi ekonomski in monetarni uniji – Predhodno usklajevanje načrtov za pomembne reforme ekonomske politike

(COM(2013) 166 final)

2013/C 271/08

Glavni poročevalec: David CROUGHAN

Evropska komisija je 14. maja 2013 sklenila, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjih dokumentih:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Na poti k poglobljeni in pravi ekonomski in monetarni uniji – Uvedba instrumenta za konvergenco in konkurenčnost

COM(2013) 165 final

In poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Na poti k poglobljeni in pravi ekonomski in monetarni uniji – Predhodno usklajevanje načrtov za pomembne reforme ekonomske politike

COM(2013) 166 final.

Predsedstvo Odbora je 16. aprila 2013 strokovno skupino za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo zadolžilo za pripravo dela Odbora na tem področju.

Zaradi nujnosti postopka je Evropski ekonomsko-socialni odbor na 490. plenarnem zasedanju 22. in 23. maja 2013 (seja z dne 22. maja) za glavnega poročevalca imenoval g. CROUGHANA ter mnenje sprejel s 152 glasovi za, 8 glasovi proti in 12 vzdržanimi glasovi.

1. Sklepi in priporočila

1.1 Odbor z zadržanostjo pozdravlja sporočili Komisije z naslovom Na poti k poglobljeni in pravi ekonomski in monetarni uniji, in sicer sporočilo Uvedba instrumenta za konvergenco in konkurenčnost (1) ter sporočilo Predhodno usklajevanje načrtov za pomembne reforme ekonomske politike (2). V teh dveh dokumentih se nadaljuje razprava o dveh vprašanjih, izpostavljenih v sporočilu Načrt za poglobljeno in pravo ekonomsko in monetarno unijo – Začetek evropske razprave (3), da bi dokončali okvir upravljanja za usklajevanje ekonomske politike.

1.2 Odbor izraža razočaranje, ker je zagotovljenih malo dodatnih podrobnosti glede konceptov, ki so bili opisani že v omenjenem načrtu, zato je težko podati oceno.

1.3 Odbor je zaskrbljen, ker se je še bolj povečala kompleksnost že tako natrpanega programa instrumentov ekonomskega upravljanja, med katere sodijo Pakt za stabilnost in rast, fiskalni pakt, šesterček, dvojček, strategija Evropa 2020, evropski semester, letni pregled rasti, poročila o mehanizmu opozarjanja, nacionalni programi reform, programi za stabilnost in konvergenco, priporočila za posamezne države, postopki v zvezi s čezmernim primanjkljajem, postopki v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem itd., hkrati pa imata sporočili zelo majhno dodano vrednost.

1.4 Odbor sicer priznava, da bi lahko ta dva predloga pomagala državam članicam v težavah, hkrati pa izraža zaskrbljenost, da bi bil lahko njun učinek za oživitev rasti in zmogljivosti na področjih, kjer je to najbolj potrebno, omejen ali zapoznel, ker je njun glavni poudarek, da morajo biti sprejeti ukrepi koristni tudi za euroobmočje kot celoto.

1.5 Odbor dvomi, da bi se države članice strinjale z uvedbo novega finančnega instrumenta za financiranje instrumenta za konvergenco in konkurenčnost, in ne razume, kakšno dodano vrednost ima ta instrument v primerjavi z obstoječimi strukturnimi skladi.

1.6 Odbor se sprašuje, v kakšni meri bo predlagano predhodno usklajevanje vsebinsko dopolnilo evropski semester in kakšne dodatne upravne obremenitve bo to povzročilo.

1.7 Odbor izraža zaskrbljenost, da bi lahko filtri, uporabljeni za predhodno usklajevanje, vplivali na to, da se s sprejetjem reformnih ukrepov v eni državi članici spremeni relativna konkurenčnost v drugi državi članici.

1.8 Odbor meni, da prelivanje prek finančnih trgov ne sodi v prehodno usklajevanje; namesto tega bi bilo treba vsa prizadevanja usmeriti v vzpostavitev bančne unije.

1.9 Odbor meni, da so predlogi za poglobljeno ekonomsko in monetarno unijo bistvenega pomena za prihodnost Evropske unije, zato želi nadaljevati razpravo in v prihodnje predložiti predloge glede na razvoj dogodkov.

2. Uvedba instrumenta za konvergenco in konkurenčnost

2.1 Ozadje: Komisija v tem sporočilu predlaga, naj se zagotovijo medsebojno dogovorjene pogodbe in mehanizem solidarnosti za države članice euroobmočja, ki so v težavah in morajo izvesti nacionalne strukturne reforme za povečanje konkurenčnosti in rasti, saj bi se v primeru neizvedbe reform lahko posledice razširile na druge države članice euroobmočja. To bi bil poseben sistem finančne podpore, ki bi se na začetku financiral iz večletnega finančnega okvira, sčasoma pa v okviru novega sklada/finančnega instrumenta na podlagi bruto nacionalnega dohodka (BND), s čimer bi se povečala fiskalna zmogljivost.

2.2 Odbor meni, da je težko ocenjevati koristi predlaganega instrumenta za konvergenco in konkurenčnost brez količinske opredelitve predlaganega obsega ali ocene sprejemljivosti takega sklada za države članice. Na podlagi predloga, naj se sklad najprej financira iz večletnega finančnega okvira, lahko predvidevamo, da bi bila obseg in učinek tega sklada majhna.

2.3 Odbor glede na velike težave pri pogajanjih o večletnem finančnem okviru 2014–2020 dvomi, da bi se države članice strinjale z nameravano uvedbo novega finančnega instrumenta za dosego večje fiskalne zmogljivosti na podlagi BND, s katerim bi financirali instrument za konvergenco in konkurenčnost.

2.4 Odbor se strinja, da ima vzajemno koristen mehanizem za pospeševanje konvergence prednosti, vendar pa dvomi, da je treba uvesti nov instrument za konvergenco in konkurenčnost, saj ni jasno, kakšno dodano vrednost ima v primerjavi z obstoječimi shemami podpore iz strukturnih skladov, kot sta Kohezijski sklad ali Evropski socialni sklad.

2.5 Zdi se, da se pogodbena narava predlaganega instrumenta nekoliko razlikuje od obstoječe pogodbene narave črpanja sredstev iz strukturnih skladov. Treba je podati nekaj konkretnih primerov tega, kakšni projekti z učinkom prelivanja bi bili primerni in kako se ti projekti razlikujejo od projektov, ki se že financirajo iz drugih skladov. EESO izraža zaskrbljenost, da bi neuspešna izvedba izbranih projektov v okviru instrumenta za konvergenco in konkurenčnost imela tudi posledice za financiranje projektov, dogovorjenih v okviru nacionalnih programov reform. Pomembno je, da ima predlagani instrument dokazano dodano vrednost in ne povzroči dodatne upravne obremenitve.

2.6 Instrument za konvergenco in konkurenčnost je predviden za euroobmočje, saj je za njegovo uspešno delovanje bistveno doseči večjo ekonomsko konvergenco. Glede na to, da bo obseg sklada verjetno majhen, Odbor predlaga, naj bo namenjen zlasti državam članicam euroobmočja, ki so v težavah, pri čemer se ne sme izključiti možnost podpore projektom s posebej pozitivnimi čezmejnimi učinki. Zlasti bi moral biti namenjen državam, ki naj bi zaradi svojih ekonomskih neravnovesij še posebej ogrožale delovanje euroobmočja. Ni jasno, zakaj bi bile države članice, v katerih poteka program prilagajanja, izključene iz te oblike podpore, saj prav te države očitno najbolj potrebujejo finančno pomoč.

2.7 Če bo evropski semester deloval, kot je bilo predvideno, in bodo priporočila za posamezne države obravnavana v okviru nacionalne parlamentarne razprave, je treba zagotoviti, da bo nacionalna vlada, ki podpiše pogodbeni dogovor v okviru predlaganega instrumenta za konvergenco in konkurenčnost, o tem najprej razpravljala v parlamentu v skladu s prakso v tej državi članici, tako kot je mogoče razpravljati o vseh programih strukturnih skladov. Komisijo bi lahko pozvali, naj se udeleži razprave ali nagovori nacionalne oz. lokalne organe. V razpravo je treba vključiti civilno družbo, zlasti socialne partnerje, tako kot v primeru drugih skupnih projektov EU in nacionalnih vlad. Za vključitev parlamentov in civilne družbe, zlasti socialnih partnerjev, je treba predvideti dovolj časa.

3. Predhodno usklajevanje načrtov za pomembne reforme ekonomske politike

3.1 Ozadje: Komisija nas v tem sporočilu seznanja s tem, da je bil pojem predhodnega usklajevanja načrtov za pomembne reforme ekonomske politike uveden s Pogodbo o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji. Trenutni okvir gospodarskega nadzora EU vključuje postopek za usklajevanje ekonomskih politik, vendar pa ne določa predhodne strukturirane razprave in usklajevanja načrtov za pomembne ekonomske reforme. To sporočilo je prispevek k razpravi med zainteresiranimi stranmi, Evropskim parlamentom, državami članicami in nacionalnimi parlamenti o tem, kako izvajati predhodno usklajevanje.

3.2 Odbor meni, da je vsako bistveno izboljšanje pri usklajevanju ekonomske politike zaželeno, v euroobmočju pa nujno. Odbor zato sporočilo pozdravlja, hkrati pa priznava, da je usklajevanje posameznih politik držav članic še zelo daleč od pravega ekonomskega upravljanja. Težava pri oceni predlogov je, da v sporočilu ni dovolj podrobnosti glede tega, kaj pomenijo „pomembne reforme ekonomske politike“. Ni jasno, kaj naj bi bilo pomembno in kaj manj pomembno. Naštete ključne reforme, ki se obravnavajo, zajemajo skoraj vse vidike enotnega trga, vključno s finančno in fiskalno vzdržnostjo.

3.3 Odbor se sprašuje, kako se bo ta nova pobuda za usklajevanje pomembnih ekonomskih reform vsebinsko razlikovala od sestavnih delov evropskega semestra, tj. nacionalnih programov reform in priporočil za posamezne države. Imeti mora očitno dodano vrednost v že tako natrpanem časovnem razporedu evropskega semestra. Z vidika preglednosti in poenostavitve bi bilo tudi pomembno, da se ne doda nova raven nadzora. Odbor meni, da je treba ta proces vključiti v evropski semester in nacionalne programe reform, ki morajo pridobiti večji pomen; predhodno usklajevanje bi lahko konkretno prispevalo k uresničitvi tega procesa.

3.4 Odbor se strinja, da bi bilo na podlagi tega novega predloga lahko koristno, da bi imela Komisija in Svet po sklenitvi dogovora z državo članico glede priporočila za posamezno državo možnost predlagati spremembe načrtov reform države članice, če bi ocenili, da bi izvajanje reform negativno vplivalo na ekonomsko in monetarno unijo ali druge države članice. Vendar pa je treba za zagotovitev demokratične legitimnosti pri tem spoštovati nacionalne pristojnosti za sprejemanje odločitev, glede načrtov reform pa še vedno odloča sama država članica. Treba je predvideti možnost posvetovanja z nacionalnimi parlamenti in civilno družbo, zlasti s socialnimi partnerji, ter čas, ki je za to potreben. Prav tako je treba zagotoviti, da končno odločitev o izvajanju reform sprejmejo nacionalni parlamenti. Odbor je zaskrbljen, da je ta poudarek demokratične legitimnosti bolj navidezen kot resničen, saj je mogoče drugje, npr. v postopku v zvezi s čezmernim neravnotežjem uvesti sankcije, če Svet ugotovi, da država članica ni sprejela priporočenih korektivnih ukrepov.

3.5 Namen predhodnega usklajevanja je čim bolj povečati pozitiven učinek prelivanja načrtov za pomembne ekonomske reforme ene države članice v drugo državo članico in čim bolj zmanjšati negativne učinke. Predlagan je sistem treh filtrov na podlagi glavnih kanalov, po katerih se prenašajo učinki prelivanja. Odbor ima glede tega določene pomisleke.

3.6 Prvi filter je trgovina in konkurenčnost. Če država članica sprejme uspešne reformne ukrepe za izboljšanje svojega konkurenčnega položaja, ni izključeno, da bo to izboljšanje dosegla na račun drugih držav članic. V sporočilu je treba podrobno opredeliti, pod kakšnimi pogoji bi Komisija ukrepala, da bi državo članico odvrnila od nadaljnjega izvajanja takih ukrepov. Poleg tega je treba pojasniti, ali je to zgolj enostranski pristop. Ali bi Komisija predložila priporočila državi članici, ki je v preteklosti sprejela ukrepe za izboljšanje konkurenčnosti, ki so zdaj privedli do velikih presežkov, kar škoduje euroobmočju?

3.7 Odbor dvomi v upravičenost vključitve drugega filtra, tj. prelivanja prek finančnih trgov. Po mnenju Odbora bi bilo veliko bolj učinkovito, če bi vsa razpoložljiva sredstva usmerili v pravočasno vzpostavitev delujoče bančne unije.

3.8 Tretji filter, tj. upoštevanje politične ekonomije in „nasprotovanje reformam na domačih tleh“, je treba nadalje pojasniti. Obstaja nevarnost, da bosta predvidena „vzajemno učenje“ in „izmenjava najboljših praks“, čeprav sta sama po sebi dragocena, prav tako neučinkovita kot lizbonska strategija.

3.9 Po mnenju Odbora je treba natančneje utemeljiti, da bi bilo treba reforme v okviru predhodnega usklajevanja izvajati tudi na področjih, na katerih EU nima pristojnosti. To se upravičuje s tem, da je odločitev popolnoma v rokah držav članic, kar je z vidika zgoraj omenjenih postopkov v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem nezadostna utemeljitev.

3.10 V okviru predhodnega usklajevanja bi bilo treba predvideti socialno razsežnost, osredotočeno zlasti na učinek pomembnih gospodarskih reform na stopnjo brezposelnosti.

V Bruslju, 22. maja 2013 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Henri MALOSSE

(1) COM(2013) 165 final.

(2) COM(2013) 166 final.

(3) COM(2012) 777 final.