OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Ta predlog zadeva spremembo Uredbe (EU) št. 654/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o izvrševanju pravic Unije za uporabo in uveljavljanje pravil mednarodne trgovine ter spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 3286/94 o določitvi postopkov Skupnosti na področju skupne trgovinske politike za zagotovitev izvrševanja pravic Skupnosti po mednarodnih pravilih trgovanja, zlasti tistih, ki so dogovorjena v okviru Svetovne trgovinske organizacije (v nadaljnjem besedilu: uredba o izvrševanju ali Uredba). Cilj spremembe je zaščita interesov Unije v okviru mednarodnih trgovinskih sporazumov v primerih, ko tretje države sprejmejo nezakonite ukrepe in hkrati blokirajo postopke za reševanje sporov. Uredba prvotno ni bila zasnovana za obravnavanje takih primerov, vendar trenutni razvoj dogodkov, in sicer blokiranje reševanja sporov v okviru Sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (STO), zahteva, da Unija čim prej ukrepa za zaščito svojih interesov.

–Blokiranje reševanja sporov

Organ STO za reševanje sporov že več kot dve leti ne more zapolniti prostih delovnih mest v Pritožbenem organu STO. Zaradi blokiranja imenovanj bo imel Pritožbeni organ od 11. decembra 2019 le enega člana. Zato Pritožbeni organ od tega datuma ne bo mogel obravnavati novih pritožb. Članice STO se bodo lahko izognile zavezujočim odločbam in posledično svojim mednarodnim obveznostim, tako da se pritožijo na poročila odbora. Kadar se vloži pritožba na poročilo odbora, Pritožbeni organ pa ne more delovati, zapade spor v pravno praznino in ostane nerešen (zaradi česar je nastal izraz appealing „into the void“ – pritožiti se v prazno). To pomeni, da v teh primerih sistem STO za reševanje sporov ne bo zavezujoč. Nazadnje bodo ogroženi gospodarski interesi Unije, če pravil mednarodne trgovine ne bo mogoče učinkovito izvajati.

Unija te nove razmere intenzivno obravnava na dva načina: i) s pripravo predlogov za odpravo pomislekov tistih članic STO, ki blokirajo imenovanja in nadaljnje sodelovanje s članicami STO, ter ii) z razvojem ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih v obliki začasne ureditve, ki naj bi nadomestila pritožbeni mehanizem STO, dokler se ta ponovno ne vzpostavi, in sicer z arbitražo v skladu s členom 25 Dogovora STO o reševanju sporov. Taka začasna pritožbena ureditev ohranja pritožbeni preizkus in zato ne vodi le do končne odločbe po dokončnem zaključku postopka obravnave STO, ki je sestavljen iz dveh faz, ampak tudi do odločbe, ki jo je mogoče izvršiti v skladu s pravili STO. Gre za začasno rešitev za obdobje pred nadaljevanjem delovanja Pritožbenega organa. Vendar začasna ureditev ni samodejni mehanizem in zanj so potrebni individualni dogovori z drugimi članicami STO.

Obstaja tudi tveganje, da reševanje sporov v zvezi z drugimi mednarodnimi trgovinskimi sporazumi Unije, vključno z dvostranskimi in regionalnimi, zlasti starejšimi sporazumi, ni uspešno, če tretja država ne sodeluje, kot bi morala za učinkovito reševanje sporov. Tretja država lahko na primer ne imenuje razsodnika in vzpostavljen ni noben nadomestni mehanizem, ki bi kljub temu omogočil nadaljevanje reševanja sporov. V tem primeru bodo ogroženi gospodarski interesi Unije, kar zahteva tako zaščito, kot je opisana zgoraj. Ta položaj dobi dodaten pomen glede na vse večjo osredotočenost Unije na izvrševanje. Pričakuje se tudi večja uporaba reševanja sporov v okviru dvostranskih in regionalnih prostotrgovinskih sporazumov Unije, saj bo vse več teh sporazumov začelo veljati in bodo določali obveznosti STO plus. Unija je dejansko nedavno sprožila prve tri take primere.