SKUPNO POROČILO EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Posebno upravno območje Ljudske republike Kitajske Hongkong: letno poročilo za leto 2011

Uvod

Od izročitve Hongkonga Ljudski republiki Kitajski pred skoraj 15 leti Evropska unija in njene države članice pozorno spremljajo politični in gospodarski razvoj v Posebnem upravnem območju Ljudske republike Kitajske Hongkong (v nadaljnjem besedilu: PUO Hongkong). Da bi izpolnila svojo zavezo Evropskemu parlamentu iz leta 1997, izdaja letno poročilo o napredku Hongkonga. To je štirinajsto takšno poročilo, ki zajema razvoj v letu 2011.

V letu 2011 je načelo „ena država, dva sistema“, ki je zapisano v skupni izjavi Kitajske in Združenega kraljestva ter ustavi Hongkonga, še naprej dobro delovalo. Še naprej se spoštujejo pravice in temeljne svoboščine prebivalcev Hongkonga, načelo pravne države je zaščiteno ter ohranjata se tržni gospodarski sistem in poslovno okolje.

Dvostranski odnosi med EU in Hongkongom so se nadalje širili, in dosegli vrhunec s septembrskim obiskom glavnega upravitelja Hongkonga v institucijah EU, kjer se je srečal s predsednikom Van Rompuyjem.

Evropska unija pripisuje velik pomen stabilnosti, gospodarski blaginji in demokratičnemu razvoju Hongkonga. Še naprej močno podpira pravočasen in znaten napredek pri doseganju cilja uvedbe splošne volilne pravice v skladu z ustavo PUO Hongkong ter željami njegovih prebivalcev.

Politični razvoj

Leta 2011 se je ustavni razvoj v Hongkongu še naprej utrjeval. Odobrena je bila subsidiarna zakonodaja k svežnju o volilni reformi, dogovorjena junija 2010, potekala je podrobna javna razprava in izvajal se je obsežen nadzor nad mediji, politični zagon pa sta dali predčasna priprava volitev v okrajne svete in ustanovitev razširjenega volilnega odbora, ki bo marca 2012 izbral prihodnjega glavnega upravitelja.

Sekretar za ustavne in celinske zadeve je 22. julija 2011 objavil posvetovalni dokument o ureditvi za zapolnitev prostih delovnih mest v zakonodajnem svetu. Po koncu obdobja posvetovanja 24. septembra 2011 je večina anketirancev menila, da je treba sistem nadomestnih volitev ohraniti, zavrnila pa je prvotni vladni predlog, da bo prosto delovno mesto zapolnil naslednji kandidat s seznama. Postopek sprejetja bo končan v zakonodajnem letu 2011/2012.

Glavni upravitelj Donald Tsang je v svojem zadnjem političnem nagovoru z naslovom „Nadaljnja krepitev“ 12. oktobra 2011 preusmeril pozornost na družbene izzive Hongkonga. Usmeril se je na nedostopne cene stanovanj, hitro staranje hongkonškega prebivalstva in vse večji prepad med revnimi in bogatimi ter obljubil, da bo sprejel ukrepe za izboljšanje splošne kakovosti življenja.

Volitve v okrajne svete so bile 6. novembra 2011. Volilna udeležba je dosegla 41,4 %, svoje glasove je oddalo 1,2 milijona ljudi. Demokratična zveza za izboljšanje in razvoj Hongkonga (Democratic Alliance for the Betterment and Progress of Hong Kong) in Federacija sindikatov (Federation of Trade Unions) sta pridobili 165 od 412 sedežev, pandemokratični tabor pa je pridobil le 47 sedežev. Volitve v okrajne svete so vzpostavile pogoje za vrsto volitev, ki naj bi potekale leta 2012, vključno z naslednjimi volitvami v zakonodajni svet septembra 2012 s petimi novimi sedeži funkcionalnih volilnih enot na podlagi navedenih izvoljenih okrajnih svetov. Trditve o nepravilni registraciji volivcev so bile predmet preiskav.

Na novo razširjeni volilni odbor, v katerem je 1 200 sedežev in ki bo marca 2012 izvolil prihodnjega glavnega upravitelja, je bil 10. decembra 2011 sestavljen z imenovanji iz podjetij, strokovnih sektorjev in civilne družbe ter izmed politikov na okrajni ravni in ravni zakonodajnega sveta. Konec leta 2011 sta dva kandidata izrazila namen, da se bosta potegovala za mesto prihodnjega glavnega upravitelja: nekdanji glavni sekretar Henry Tang je to izjavil 26. novembra, nekdanji izvršni sklicatelj sveta Chun-Ying Leung pa 27. novembra.

Odnosi med Hongkongom in Tajvanom so se v tem letu pomembno razvili, in sicer z njihovo formalizacijo in prisotnostjo uradnih uradov v Tajpeju in Hongkongu. Julija 2011 je Tajvan je odprl uradno predstavništvo v Hongkongu, to je tajpejski gospodarski in kulturni urad. Hongkonški urad v Tajpeju se imenuje Hongkonški gospodarski in kulturni urad. Hongkong in Tajvan sta začela izvajati tudi vse bolj obsežen dvostranski program o sodelovanju na področju trgovine in naložb, letalstva ter carine in kulture.

Vzdrževanje pravne države in neodvisnosti sodstva je imelo še naprej ključno vlogo pri zagotavljanju dolgoročne blaginje Hongkonga. Na svoji prvi otvoritvi sodnega leta 10. januarja 2011 je predsednik sodišča najvišje stopnje Geoffrey Ma Tao-li poudaril tri temeljne značilnosti pravne države v Hongkongu, to so obstoj zakonov, ki spoštujejo pravice in dostojanstvo ljudi, neodvisno sodstvo, ki ščiti te zakone, in ustrezno upravljanje pravosodja. Hongkonški sodni organ še naprej ščiti pravice in svoboščine, ki obstajajo v Hongkongu, in zagotavlja, da se vsi prebivalci obravnavajo enako in v skladu z zakonom.

Letos je bilo izrečenih več pomembnih sodb. Sodišče najvišje stopnje je 8. septembra 2011 v skladu z razlago Stalnega odbora Nacionalnega ljudskega kongresa na podlagi člena 158 ustave razsodilo, da se načelo „ena država, dva sistema“ ne nanaša na doktrino državne imunitete v zadevi FG Hemisphere/Kongo, in potrdilo, da so komercialne dejavnosti tujih držav izvzete iz pravdnih sporov v Hongkongu. Hongkonška odvetniška zbornica je izjavila, da odločitev zagotovo ni ogrozila pravosodne neodvisnosti sodišč. Zadeva je vključevala že več desetletij star dolg v vrednosti 100 milijonov USD, ki ga Demokratična republika Kongo dolguje ameriškemu skladu FG Hemisphere. Sodišče prve stopnje je 30. septembra 2011 prav tako razsodilo, da se mora tujemu gospodinjskemu osebju omogočiti, da zaprosi za stalno prebivališče v mestu. Vlada se je pritožila na odločbo, zadeva pa je sprožila široko razpravo o enaki obravnavi tujih pomočnikov. Prizivno sodišče je zavrnilo odločbo Sodišča prve stopnje o gradnji mostu Hongkong-Zhuhai-Macao, s čimer je dalo zeleno luč za gradnjo tega infrastrukturnega projekta. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da oddelku za varstvo okolja ni uspelo opraviti analize okoljskih učinkov projekta, zaradi česar so bila gradbena dela začasno ustavljena.

Leta 2011 so prebivalci s stalnim prebivališčem v Hongkongu še naprej uveljavljali svojo pravico do svobode govora in združevanja, vrhunec pa je bila udeležba na letnem pohodu 1. julija, ki je bila največja od leta 2004.

Gospodarski in trgovinski razvoj

Hongkonško gospodarstvo je bilo leta 2011 dobro. V prvi polovici leta se je po zaslugi velikega izvoza storitev in blaga ter velikega domačega povpraševanja dobro razvijalo. V drugi polovici leta 2011 pa je rast zaradi oslabitve zunanjega okolja postala zmerna. Rast BDP za celo leto 2011 se je po 7-odstotnem povečanju leta 2010 upočasnila na realnih 5 %. Trg dela je beležil polno zaposlenost z letno 3,4-odstotno stopnjo brezposelnosti. Inflacija se je zelo dvignila, in to na 5,3 %[1].

Premagovanje inflacije in obvladovanje tveganja, da bi počil nepremičninski balon, sta se v začetku leta 2011 obravnavala kot največja izziva za hongkonško gospodarstvo. Vlada PUO Hongkong je zato uvedla več ukrepov za preprečevanje učinka inflacije in umiritev trga nepremičnin v davčnem proračunu za obdobje 2011–2012. Sekretar za finance je med drugim predlagal enkratno nakazilo v vrednosti 6 000 HKD vsem prebivalcem s stalnim prebivališčem, starim najmanj 18 let, ter umaknil svoj prvi predlog, da se enak znesek nakaže na račune vseh podpornih skladov, v katere morajo biti prebivalci obvezno včlanjeni. Neposrednih denarnih nakazil prej v hongkonški fiskalni politiki niso poznali. Vlada PUO Hongkong je imela prav tako trden fiskalni položaj in precejšnje rezerve, ki so konec marca 2011 dosegle vrednost 595 milijard HKD, kar ustreza 34 % BDP[2].

V začetku druge polovice leta 2011 je kriza državnega dolga, ki je prizadela območje evra, v Hongkongu zbudila zaskrbljenost, čeprav je bilo tveganje za hongkonške banke omejeno. Nepremičninski trg se je nekoliko utrdil, saj je na trgu zavladala večja previdnost. Izvedena je bila temeljita korekcija trga lastniških vrednostnih papirjev, in sicer je indeks Hang Seng zaključil leto na ravni, ki je bila 20 % nižja kot leta 2010[3]. Prav tako se je leta 2011 močno zmanjšal celotni lastniški kapital, zbran na hongkonški borzi[4]. Vendar je bil Hongkong že tretje leto zapored še vedno na prvem mestu glede na sredstva, zbrana s prvimi javnimi ponudbami globalno.

Leta 2011 so trije glavni zakonodajni predlogi na področju gospodarstva, ki so bili uvedeni leta 2010, to so zakon o minimalni plači, zakon o konkurenci ter zakon in določbe o izmenjavi davčnih informacij, različno napredovali. Zakon o minimalni plači, ki določa raven minimalne plače na 28 HKD na uro, je začel veljati 1. maja 2011. V zadnjem letu je trg dela še naprej v dobrem stanju, dosežena pa je bila tudi polna zaposlenost. O dolgo pričakovanem zakonu o konkurenci je še naprej razpravljal zakonodajni svet, ki je naletel na močno nasprotovanje poslovnih sektorjev. Oktobra 2011 je vlada uvedla spremembe prvotnega predloga, s katerimi je želela obravnavati nekatere pomisleke poslovne skupnosti. Od sprejetja zakona o uskladitvi ureditve izmenjave davčnih informacij z mednarodnimi standardi marca 2010 je Hongkong v manj kot dveh letih podpisal 17 novih davčnih sporazumov s tretjimi državami (vključno z enajstimi z državami članicami EU).

Vloga PUO Hongkong je bila prvič predmet posebnega poglavja kitajskega 12. petletnega načrta (2011–2015). V tem strateškem načrtu nacionalnega razvoja se Kitajska zavezuje, da bo ohranila status Hongkonga kot mednarodnega finančnega, trgovskega in pomorskega središča ter ga podprla, da bo finančno središče offshore za kitajski juan renminbi (CNY) in mednarodni center za upravljanje sredstev. Med svojim obiskom v Hongkongu avgusta 2011 je kitajski podpredsednik vlade Li Keqiang predstavil sveženj ukrepov za razvoj ponudnikov finančnih storitev v Hongkongu. Ti ukrepi vključujejo možnost, da se CNY vrnejo v domovino prek neposrednih tujih naložb, začetka programa tujih institucionalnih vlagateljev, ki so usposobljeni za CNY, ter širitve izdaje obveznic, izraženih v CNY (državne in podjetniške), v Hongkongu. Novi ukrepi bodo postopoma razširili kanale za tokove sredstev v CNY med Hongkongom in Kitajsko ter okrepili Hongkong kot finančno središče offshore za CNY. Poslovanje v CNY je lani hitro raslo. Hongkong je imel največjo likvidnostno rezervo CNY zunaj Kitajske in je upravljal 84 %[5] kitajskega čezmejnega trgovanja v CNY. Skupni depoziti v CNY v Hongkongu so konec leta 2011 znašali 588,5 milijarde CNY, kar je 86,9 % več kot leta 2010, skupno zavarovanje obveznic, izraženih v CNY, pa je preseglo 100 milijard CNY[6]. Glede na razpoložljivost finančnega strokovnega znanja in izkušenj, dobro vpeljano finančno infrastrukturo in še pomembneje, edinstveni odnos s Kitajsko se od Hongkonga pričakuje, da bo še naprej imel ključno vlogo pri internacionalizaciji CNY v prihodnjih letih.

Gospodarsko povezovanje s provinco Guangdong se je še naprej poglabljalo z izvajanjem Okvirnega sporazuma o sodelovanju med Hongkongom in Guangdongom, ki je bil podpisan leta 2010. Dvanajsti petletni načrt nadalje obljublja podporo Guangdongu, da prevzame pilotno in vodilno vlogo pri usmerjanju storitvenih dejavnosti v Hongkong, in poziva k čim hitrejšemu izvajanju velikih projektov sodelovanja med Guangdongom, Hongkongom in Macaom. Hongkong in Guangdong sta se zavezala, da bosta krepila sodelovanje pri razvoju številnih področji, kot so čezmejna infrastruktura, sodobne storitvene panoge, inovacije in tehnologija za predelovalno industrijo, okolje in izobraževanje.

Decembra 2011 sta Hongkong in Kitajska podpisala osmi dodatek k Sporazumu o tesnejšem gospodarskem partnerstvu (CEPA). Dodatek VIII določa skupaj 32 ukrepov za liberalizacijo storitev ter lajšanje trgovine in naložb, od katerih se jih 15 nanaša na dejavnosti offshore v CNY. Prav tako uveljavlja manj stroga merila v zvezi s poreklom za trgovino z blagom, pa tudi ohlapnejšo opredelitev „hongkonških ponudnikov storitev“, katerim tako omogoča večje poslovne priložnosti na Kitajskem. Vključno z ukrepi v Dodatku VIII k sporazumu CEPA obstaja skupaj 301 ukrep liberalizacije v okviru 47 storitvenih sektorjev. Podpredsednik vlade Li Keqiang je izjavil, da bo Kitajska do konca leta 2015 za Hongkong v celoti liberalizirala storitvene sektorje.

Poleg sporazuma CEPA je Hongkong okrepil svoje prizadevanje za dvostranske in regionalne sporazume. Junija 2011 sta Hongkong in Evropsko združenje za prosto trgovino (Efta) podpisala sporazum o prosti trgovini. To je po sporazumih s Kitajsko in Novo Zelandijo hongkonški tretji prostotrgovinski sporazum. Prav tako so se začela pogajanja o tovrstnem sporazumu s Čilom. S podporo Kitajske je Hongkong sporočil združenju ASEAN svojo željo, da bi se pridružil območju proste trgovine med Kitajsko in združenjem ASEAN. Bolj splošno je Hongkong navedel, da želi ostati dejaven član organizacij STO in APEC ter si tako prizadevati za liberalizacijo trgovine in naložb.

Odnosi in sodelovanje med Evropsko unijo in Hongkongom

Leta 2011 so se dvostranski odnosi in sodelovanje med Evropsko unijo in Hongkongom še naprej razvijali. Hongkong ostaja pomemben akter v regiji ter platforma za posredovanje na področju trgovinskih in naložbenih tokov med EU in celinsko Kitajsko.

EU je bila v letu 2011 za celinsko Kitajsko še vedno druga največja hongkonška trgovinska partnerica. Hongkong je bil 16. največji trgovinski partner EU. Dvostranska trgovina med EU in Hongkongom se je enakomerno povečevala, in sicer 8,8-odstotno in dosegla 30 milijard EUR v prvih devetih mesecih leta 2011.

EU je bila poleg celinske Kitajske in Britanskih Deviških otokov največji tuji naložbenik v Hongkongu, saj je v letu 2010 prispevala 9,9 % vseh neposrednih tujih naložb. Hongkonške naložbe v Evropi so se še naprej zmerno razvijale in so eden izmed glavnih virov neposrednih naložb iz Azije. V Hongkongu se kljub svetovni gospodarski krizi še naprej nahaja ena največjih evropskih poslovnih skupnosti v Aziji, prav tako pa ta še naprej privlači tudi veliko število evropskih državljanov, ki na njegovem ozemlju prebivajo ter delajo, saj jih je bilo konec leta 2011 skupaj približno 31 930[7]. Iz EU izhaja tudi največ tujih podjetij v Hongkongu, ki so od junija 2011[8] imela tam 454 regionalnih sedežev, 695 regionalnih uradov in 670 lokalnih uradov, več kot podjetja iz ZDA in Japonske. Podjetja iz EU delujejo v zelo različnih sektorjih, predvsem v finančnih in poslovnih storitvah, na področju trgovanja, logistike, gradbeništva in trgovine na drobno. Podjetja iz EU so prav tako glavni akterji v bančnem in zavarovalniškem sektorju ter sektorju vrednostnih papirjev v Hongkongu.

Hongkong je tudi glavno vozlišče za tokove neposrednih tujih naložb iz EU v celinsko Kitajsko in obratno. Razlogi za to so bližina Hongkonga celinski Kitajski ter ustaljene poslovne vezi z njo, preprost davčni sistem Hongkonga, obstoj ponudnikov visokokakovostnih storitev na področjih, kot so finance, računovodstvo in pravo, pa tudi fizična prisotnost vse večjega števila podjetij iz EU in celinske Kitajske v Hongkongu. Poleg tega Hongkong zagotavlja vzoren forum za zbiranje kapitala za naložbe ali razširitev poslovanja, bodisi prek prvih javnih ponudb, sekundarne kotacije ali izdaje obveznic (vključno z obveznicami, izraženimi v CNY).

Peto srečanje, v okviru katerega je potekal strukturirani dialog med Evropsko unijo in vlado PUO Hongkong, je potekalo 8. decembra 2011 v Hongkongu. Na srečanju je bila obravnavana vrsta tem, od gospodarskih odnosov, vključno s trgovino in naložbami, do letalstva, okolja, raziskav, tehnologije, inovacij in sodelovanja na področju izobraževanja, finančnih storitev, zakonodaje o konkurenci, tradicionalnih kitajskih zdravil, trgovanja z emisijami in podnebnih sprememb ter carinskih zadev. Obe strani sta ugotovili, da so se njuni trgovinski in gospodarski odnosi še naprej razvijali in poglabljali, dvostranska trgovina pa se je vrnila na raven pred finančno krizo v obdobju 2008–2009. Konstruktivne izmenjave na področju regulativne reforme v sektorju finančnih storitev ter preskušanja in certificiranja so se nadaljevale na tehnični ravni. Strukturirani dialog je dobro vzpostavljena platforma, ki omogoča EU in Hongkongu, da svoje odnose nadgrajujeta. Poleg tega ostaja EU zavezana nadaljevanju poizvedovalnih pogovorov o možnostih sodelovanja na področju obdavčenja prihrankov.

Kljub sporazumu iz leta 2010 med Evropsko komisijo in Hongkongom o načinu ponovne vzpostavitve pravne varnosti dvostranskih sporazumov o zračnem prometu med EU in Hongkongom, so dvostranska pogajanja med Hongkongom in zadevnimi državami članicami EU le delno napredovala. Za odpravo pravne negotovosti je zelo zaželeno, da Hongkong zaključi postopek spremembe svojih storitev v zračnem prometu z vsemi zadevnimi državami članicami EU, bodisi z dvostranskimi pogajanji bodisi s sklenitvijo „horizontalnega sporazuma“ z EU. Leta 2011 se je povečalo število obiskov na visoki ravni med institucijami Evropske unije in PUO Hongkong, katerih vrhunec sta bili srečanje med predsednikom Sveta EU Van Rompuyjem in glavnim upraviteljem Donaldom Tsangom septembra ter srečanje s komisarjem za zunanjo trgovino, Karlom De Guchtom. Izmenjave na ministrski ravni so se prav tako razširile z obiskom komisarja Hedegaarda (podnebni ukrepi) v Hongkongu, kjer je imel osrednji govor na svetovni potrošniški konferenci, ter s potovanjem hongkonškega sekretarja za pravosodje Wonga Yana Lunga v Bruselj, kjer se je srečal s podpredsednico in komisarko Reding (pravosodje, temeljne pravice in državljanstvo). Redni obiski visokih uradnikov so pomagali ohraniti precejšnje izmenjave na področjih skupnega interesa, vključno s predpisi o finančnih storitvah in protikorupcijskimi dejavnostmi. Delegacije članov Evropskega parlamenta so se prav tako ustavile v Hongkongu in prispevale k povečanju sodelovanja.

Obseg dejavnosti Programa EU za poslovne informacije za Hongkong in Macao (EUBIP), ki ga sofinancira Evropska komisija in upravlja Evropska trgovinska zbornica v Hongkongu, se še naprej povečuje, prav tako pa so te tudi bolj raznolike. Leta 2011 je bila prednost namenjena krizi državnega dolga v Evropi, predpisom o finančnih storitvah, sporazumu CEPA, okolju in podnebnim spremembam ter trgovinskim odnosom med EU in širšo Kitajsko. Poslovni sveti EUBIP, ustanovljeni za sektorje, v katerih imajo evropska podjetja in industrija vodilni položaj, npr. informacijska in komunikacijska tehnologija ter finančne storitve, še naprej zagotavljajo pomembne panožne informacije za medvladni dialog. Program EUBIP ostaja uspešen kanal za večje razumevanje med poslovnima skupnostma EU in Hongkonga.

Za nadaljnjo krepitev vezi s Hongkongom so EU in njene države članice, ki so uradno zastopane na njegovem ozemlju, povečale prizadevanja javne diplomacije, da bo EU postala v Hongkongu prepoznavnejša in se bodo povečali znanje in informacije o politikah EU, vključno s trgovinsko in regulativno politiko, energijo in podnebnimi spremembami, predpisi o finančnih storitvah, carinskimi zadevami, politiko enakosti spolov, medkulturnim dialogom in vlogo EU v svetu. Prav tako je potekalo tesno sodelovanje za okrepitev stikov med ljudmi in spodbuditev akademskih izmenjav s skupnimi dejavnostmi, kot sta sejem o izobraževanju v EU in filmski festival EU. Konec leta 2011 je EU objavila razpis za zbiranje predlogov za akademski program EU v Hongkongu, ki se bo izvajal v obdobju 2012–2015. Glavni cilj je razvoj dejavnosti ozaveščanja za povečanje prepoznavnosti EU ter okrepitev akademskega sodelovanja z visokošolskimi ustanovami EU, vključno s spodbujanjem večjega števila univerzitetnih profesorjev in študentov, da začnejo raziskave in študije o temah, povezanih z EU.

EU bo še naprej negovala svoje odnose s PUO Hongkong, povečevala število gospodarskih in trgovinskih povezav, okrepila sodelovanje s podjetji in civilno družbo ter spodbujala mobilnost in izmenjave s prebivalci Hongkonga.

[1] Vsi gospodarski podatki, ki se nanašajo na hongkonško gospodarstvo, so uradni statistični podatki, ki jih je izdal hongkonški oddelek za popis prebivalstva in statistiko.

[2] Vir: Urad za finančne storitve in državno blagajno Hongkonga.

[3] Glede na podatke Hong Kong Stock Exchange and Clearing Ltd. (Hongkonška borza) je indeks Hang Seng konec leta 2011 znašal 18434 točk.

[4] Po podatkih hongkonške borze je zbrani skupni lastniški kapital, vključno z izdanimi novimi delnicami in posli po kotiranju na borzi na glavnem trgu in Growth Enterprise Market, leta 2011 padel za 42,6 %, to je na 488,3 milijarde HKD. V okviru tega skupnega znesek se je znesek sredstev, zbranih s prvo javno ponudbo, znižal za 41,8 %, to je na 258,9 milijarde HKD.

[5] Vir: Monetarni organ Hongkonga, do prve polovice leta 2011.

[6] Vir: Monetarni organ Hongkonga.

[7] Vir: Oddelek za priseljevanje Hongkonga.

[8] Vir: Hongkonški oddelek za popis prebivalstva in statistiko.