EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 4.4.2019 COM(2019) 167 final 2019/0089(NLE) Predlog SKLEP SVETA o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Mednarodnem svetu za žito glede podaljšanja Konvencije o trgovanju z žitom iz leta 1995



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.Predmet urejanja predloga Ta predlog se nanaša na sklep o stališču, ki se v imenu Unije zastopa v Mednarodnem svetu za žito glede predvidenega sprejetja podaljšanja Konvencije o trgovanju z žitom iz leta 1995 do 30. junija 2021. 2.Ozadje predloga 2.1.Konvencija o trgovanju z žitom iz leta 1995 Cilj Konvencije o trgovanju z žitom iz leta 1995 (v nadaljnjem besedilu: konvencija) je pospešiti mednarodno sodelovanje glede vseh vidikov trgovanja z žitom, spodbuditi širitev mednarodnega trgovanja z žitom ter zagotoviti čim bolj prost pretok tega trgovanja. Poleg tega namerava konvencija v največji možni meri prispevati k stabilnosti mednarodnih trgov žita, kar je v interesu vseh članic, povečati svetovno prehransko varnost ter zagotoviti forum za izmenjavo informacij in razpravo o vprašanjih, s katerimi se srečujejo člani glede trgovanja z žitom. Konvencija je začela veljati 1. julija 1995. Unija je pogodbenica konvencije. 2.2.Mednarodni svet za žito Mednarodni svet za žito je medvladna organizacija, ki želi doseči cilje iz člena 1 konvencije. Namen Mednarodnega sveta za žito je zlasti: pospeševanje mednarodnega sodelovanja glede vseh vidikov trgovanja z žitom; spodbujanje širjenja, odprtosti in pravičnosti mednarodnega trgovanja v sektorju žita; prispevanje k stabilnosti mednarodnega trga za žito, krepitev svetovne prehranske varnosti in prispevanje k razvoju držav, katerih gospodarstvo je odvisno od komercialne prodaje žita. Ti cilji se poskušajo doseči z izboljšanjem preglednosti trgov s pomočjo izmenjave informacij, analiz in posvetovanj o razvoju trgov in politike. Mednarodni svet za žito ima 28 članov, med katerimi je veliko največjih proizvajalcev in uvoznikov žita na svetovni ravni. Poleg Unije so članice Mednarodnega sveta za žito med drugimi tudi Argentina, Avstralija, Kanada, Egipt, Indija, Japonska, Rusija, Ukrajina in ZDA. Vendar pa Kitajska in Brazilija nista članici. 28 članic Mednarodnega sveta za žito ima skupno 2 000 glasov. Za proračunske postopke (glej člen 12 konvencije), tj. določitev letnih finančnih prispevkov članic, ima Unija 367 glasov v letih 2018/2019. Za sprejemanje odločitev, tj. z glasovanjem (glej člen 11 konvencije), je 1 000 glasov razdeljenih med 10 članic izvoznic (vključno z Unijo z 243 glasovi), 1 000 glasov pa je razdeljenih med 18 članic uvoznic. Poudariti je treba, da Mednarodni svet za žito načeloma deluje na podlagi soglasja, tako da se glasovanje uporabi zelo redkokdaj. Unijo na zasedanjih Mednarodnega sveta za žito zastopa Komisija. Države članice se lahko udeležijo sej Mednarodnega sveta za žito, zlasti zasedanj Sveta.

2.3.Predvideni akt Mednarodnega sveta za žito Mednarodni svet za žito bo 10. junija 2019 na svojem devetinštiridesetem zasedanju sprejel sklep o podaljšanju konvencije za dve leti (v nadaljnjem besedilu: predvideni akt). Namen predvidenega akta, ki temelji na členu 33 konvencije, je omogočiti Mednarodnemu svetu za žito, da nadaljuje z delom. Podaljšanje konvencije bo zajemalo obdobje od 1. julija 2019 do 30. junija 2021. 3.Zastopano stališče v imenu Unije Unija je s Sklepom Sveta 96/88/ES sklenila Konvencijo o trgovanju z žitom iz leta 1995, in sicer za obdobje do 30. junija 1998, od takrat pa se je redno podaljševala. Vsakokrat se konvencija v skladu s členom 33 konvencije podaljša za največ dve leti. Nazadnje je bila podaljšana s sklepom Mednarodnega sveta za žito junija 2017 in ostane veljavna do 30. junija 2019. Unija je bila vedno dejavna članica Mednarodnega sveta za žito in ponovno podaljšanje konvencije za največ dve leti je v njenem interesu. Unija je ena od glavnih proizvajalk žita, vodilna izvoznica pšenice in ječmena ter največja uvoznica koruze. Namen tega predloga je od Sveta pridobiti pooblastilo za Komisijo, da v Mednarodnem svetu za žito v imenu Unije glasuje za podaljšanje konvencije do 30. junija 2021. Formalna odločitev o podaljšanju konvencije je predvidena za 49. zasedanje Mednarodnega sveta za žito, ki bo potekalo v Londonu 10. junija 2019. 4.Pravna podlaga 4.1.Postopkovna pravna podlaga 4.1.1.Načela V členu 218(9) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) so določeni sklepi o „določitvi stališč, ki naj se v imenu Unije zastopajo v organu, ustanovljenem s sporazumom, kadar ta organ sprejema akte s pravnim učinkom, razen aktov o spremembah ali dopolnitvah institucionalnega okvira sporazuma.“ Pojem „akti s pravnim učinkom“ vključuje akte, ki imajo pravni učinek po pravilih mednarodnega prava, ki urejajo zadevni organ. Vključuje tudi instrumente, ki nimajo zavezujočega učinka po mednarodnem pravu, vendar lahko „odločilno vpliva[jo] na vsebino ureditve, ki jo [sprejme] zakonodajalec Unije“. 4.1.2.Uporaba v obravnavanem primeru S predvidenim aktom Mednarodnega sveta za žito se bo podaljšala veljavnost konvencije, ki je mednarodni sporazum in je za Unijo zavezujoč. Predvideni akt ima torej pravne učinke. Predvideni akt ne dopolnjuje ali spreminja institucionalnega okvira Sporazuma. Postopkovna pravna podlaga za predlagani sklep je zato člen 218(9) PDEU. 4.2.Materialna pravna podlaga 4.2.1.Načela Materialna pravna podlaga za sklep iz člena 218(9) PDEU je odvisna predvsem od cilja in vsebine predvidenega akta, glede katerega se v imenu Unije zastopa stališče. Če ima predvideni akt dva cilja ali elementa in če je eden od teh ciljev ali elementov glavni, drugi pa postranski, mora sklep iz člena 218(9) PDEU temeljiti na samo eni materialni pravni podlagi, in sicer na tisti, ki se zahteva za glavni ali prevladujoči cilj ali element.

4.2.2.Uporaba v obravnavanem primeru Glavni cilj in vsebina predvidenega akta se nanašata na trgovanje s kmetijskimi proizvodi. Materialna pravna podlaga za predlagani sklep je torej člen 207 PDEU. 4.3.Zaključek Pravna podlaga predlaganega sklepa bi moral biti člen 207 PDEU v povezavi s členom 218(9) PDEU. 5.Objava predlaganega akta Ker bo akt Mednarodnega sveta za žito podaljšal trajanje konvencije, ga je primerno objaviti v Uradnem listu Evropske unije po njegovem sprejetju. 2019/0089 (NLE) Predlog SKLEP SVETA o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Mednarodnem svetu za žito glede podaljšanja Konvencije o trgovanju z žitom iz leta 1995 SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 207 v povezavi s členom 218(9) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1)Konvencijo o trgovanju z žitom iz leta 1995 (v nadaljevanju besedila: konvencija) je Unija sklenila s Sklepom Sveta 96/88/ES, veljati pa je začela 1. julija 1995. Konvencija je bila sklenjena za obdobje treh let in se je od takrat redno podaljševala za nadaljnja obdobja dveh let. Nazadnje je bila podaljšana s sklepom Mednarodnega sveta za žito junija 2017 in je veljavna do 30. junija 2019. (2)V skladu s členom 33 konvencije lahko Mednarodni svet za žito podaljša konvencijo za zaporedna obdobja, vsako podaljšanje pa ne sme biti daljše od dveh let. (3)Mednarodni svet za žito bo na svojem 49. zasedanju 10. junija 2019 odločal o podaljšanju konvencije do 30. junija 2021. (4)Primerno je, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zastopa na 49. zasedanju Mednarodnega sveta za žito, saj je podaljšanje konvencije v interesu Unije – SPREJEL NASLEDNJI SKLEP: