OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Komisija je 2. maja 2018 predstavila predlog za naslednji večletni finančni okvir (VFO) (COM(2018) 321 final). Na podlagi tega predloga Komisija predlaga več horizontalnih in sektorskih programov financiranja EU, ki se odzivajo na nove izzive ter hkrati nadaljujejo uspešne uveljavljene dejavnosti.

Ta predlog spremembe pooblastitvene uredbe EU o državni pomoči (Uredba Sveta (EU) 2015/1588) si prizadeva izboljšati prepletanje programov financiranja EU s pravili o državni pomoči. Komisiji bo omogočil ciljne spremembe trenutnih pravil o državni pomoči, da bo mogoče čimbolj nemoteno kombinirati nacionalna sredstva, vključno s sredstvi iz strukturnega in investicijskega sklada, ki se upravljajo na nacionalni ravni, in sredstva skladov EU, ki jih centralno upravlja Komisija, ne da bi pri tem izkrivljali konkurenco na enotnem trgu EU.

Namen pravil o državni pomoči EU je zagotoviti, da javna poraba ne izkrivlja konkurence med podjetji na enotnem trgu EU, in sicer na podlagi treh načel:

–Skupni interes: Javna poraba bi morala služiti splošnim ciljem politike, kot so spodbujanje naložb, izobraževanja in usposabljanja, regionalne kohezije, raziskav in razvoja, izboljšanja digitalnih, transportnih in energetskih omrežij ter boja proti onesnaženju in podnebnim spremembam.

–Dodatnost: Javna poraba bi morala zapolniti vrzel in ne izriniti oziroma zgolj nadomestiti zasebnih naložb.

–Stroškovna učinkovitost: Javna poraba ne bi smela preseči zneska, ki je potreben za uresničitev ciljev politike.

Sredstva iz skladov EU, ki jih centralno upravlja Komisija in glede katerih države članice nimajo nobene diskrecijske pravice (kot so COSME, Obzorje Evropa ali program za digitalno Evropo), niso državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

Vendar pravila o državni pomoči v primerih, ko države članice zagotovijo dodatno nacionalno financiranje za projekt ali za finančni instrument, ki prejema sredstva iz skladov EU, ki se upravljajo centralno, oziroma prispevajo v sklad, ki se centralno upravlja, sredstva, nad katerimi imajo določeno stopnjo diskrecijske pravice, veljajo za tisti del financiranja, v zvezi s katerim imajo države članice diskrecijsko pravico.

Podobno imajo države članice večji nadzor nad denarjem EU v okviru deljenega upravljanja, kot je v primeru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (ESI), vključno z Evropskim skladom za regionalni razvoj (ESRR) in Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja (EKSRP). Ta vrsta financiranja zato pomeni državna sredstva v smislu člena 107(1) PDEU in zanjo velja nadzor državne pomoči.

V tem kontekstu je pravilna povezava med pravili o skladih EU in pravili o državni pomoči pomembna, da se zagotovi najboljši možen učinek večletnega finančnega okvira in prepreči nepotrebna kompleksnost. To je zlasti pomembno v primerih, ko se projekt financira tako iz skladov EU, ki jih centralno upravlja Komisija, kot iz skladov, ki jih nadzorujejo države članice. Da bi državam članicam, finančnim posrednikom in razvijalcem projektov poenostavili obravnavo takšnih primerov, morajo biti pravila o skladih EU in pravila o državni pomoči skladna. Zato predlogi Komisije glede skladov EU vključujejo nekatera ključna načela nadzora državne pomoči, kot je potreba, da so posredovanja države dodatna k zasebnemu financiranju in ne izrivajo tovrstnega financiranja, ki bi jih bilo treba nadalje razviti in ki bi morala usmerjati izvajanje. Zato Komisija hkrati tudi predlaga nadaljnjo poenostavitev zadevnih pravil o državni pomoči.

Uredba Komisije (EU) 2017/1084 z dne 14. junija 2017 (uredba o splošnih skupinskih izjemah) ima ključno vlogo v tem kontekstu. Nekatere kategorije pomoči razglasi za združljive z notranjim trgom in državam članicam omogoča neposredno izvajanje ukrepov pomoči brez predhodne odobritve Evropske komisije.

Spremembe uredbe o splošnih skupinskih izjemah bi lahko izboljšale prepletenost programov financiranja EU s pravili o državni pomoči na treh področjih.

Nacionalno financiranje v povezavi z instrumenti sklada InvestEU

Komisija je danes predstavila svoj predlog za novi sklad InvestEU, enoten sklop pravil za vse finančne instrumente in proračunska jamstva v prihodnjem proračunu EU. Predlog zagotavlja, da bo imela Komisija pomembno vlogo pri izboru podprtih projektov in shem v skladu s skupnim interesom EU ter da bo javna podpora dopolnjevala zasebne naložbe, bo pregledna in bodo njeni učinki ocenjeni. V zasnovo sklada InvestEU so že vključena ključna načela državne pomoči. Ko se ta načela prevedejo v dovolj jasna pravila za delovanje sklada, je potrebno le omejeno število dodatnih zahtev glede državne pomoči, da se zaščiti konkurenca na enotnem trgu, kadar se sredstva držav članic kombinirajo s sredstvi EU znotraj sklada InvestEU. Na podlagi tega bi bile lahko zadevne zahteve glede državne pomoči določene v uredbi o splošnih skupinskih izjemah, da se priložijo uredbi o skladu InvestEU in smernicam za naložbe sklada InvestEU, ki vsebujejo potrebna varovala. Takšne spremembe uredbe o splošnih skupinskih izjemah bi lahko izvzele sredstva držav članic, ki se usmerjajo prek sklada InvestEU ali se plačujejo iz tega sklada, iz obveznosti predhodne priglasitve Komisiji v skladu s pravili o državni pomoči, s čimer bi zagotovile poenostavljeno in učinkovito izvajanje sklada InvestEU.

Raziskave, razvoj in inovacije

Komisija je danes predstavila tudi svoj predlog za Obzorje Evropa. V skladu s tem predlogom se nekaterim raziskovalnim projektom malih in srednjih podjetij (MSP) lahko podeli „pečat odličnosti“. Za to je potrebno, da jih Komisija oceni kot odlična ter da so po strogih zahtevah EU upravičena do financiranja EU, pri čemer so proračunske omejitve sklada EU edini razlog, zakaj jih v praksi ni mogoče financirati. Takšnim projektom se lahko dovoli, da jih v celoti financirajo države članice (tudi iz strukturnih skladov), ne da bi bila za to potrebna predhodna odobritev Komisije. Zasnova predloga Komisije za Obzorje Evropa v zvezi s projekti glede „pečata odličnosti“ in razmeroma omejena velikost finančne podpore odpravlja vsakršne skrbi glede konkurence.

Podobno bi se lahko projektom na področju raziskav in razvoja, ocenjenim in izbranim po pravilih, ki se uporabljajo za Obzorje Evropa, ter deljeno financiranim iz programa Obzorja Evropa in s strani držav članic (tudi iz strukturnih skladov), kadar sodelujejo vsaj tri države članice, dovolilo, da se izvajajo brez dodatne ocene državne pomoči za tisti del financiranja, ki ga prispevajo države članice. To bi bilo mogoče, ker pravila za upravičenost projektov do podpore iz programa Obzorja Evropa – kot so določena v predlogu Komisije – odpravljajo vsakršne skrbi glede konkurence, zlasti s tem, ko zahtevajo, da projekti izpolnjujejo cilje glede skupnega interesa EU in odpravljajo dobro opredeljene slabosti trga.

Evropsko teritorialno sodelovanje