[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 12.2.2009

COM(2009) 70 konč.

VMESNO POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o napredku Romunije v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje

VMESNO POROČILO KOMISIJEEVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o napredku Romunije v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje

1. UVOD

Ob vstopu Romunije v EU 1. januarja 2007 je bil vzpostavljen mehanizem za sodelovanje in preverjanje (v nadaljnjem besedilu: CVM)[1] , ki naj bi ji pomagal pri odpravljanju nekaterih pomanjkljivosti na področjih reforme pravosodja ter boja proti korupciji, hkrati pa bi prek rednih poročil zagotovil spremljanje napredka na teh področjih.

To poročilo je vmesno tehnično poročilo o pomembnem napredku, ki ga je Romunija dosegla v zadnjih šestih mesecih v okviru CVM[2]. V poročilu ni ocene doseženega napredka. Posodobljeno poročilo je omejeno na ukrepe, ki so se zaključili ali za katere se pričakuje, da se bodo v kratkem zaključili.

Sporočilo, ki ga je Komisija sprejela 23. julija 2008, je referenčno besedilo za oceno napredka, doseženega glede na merila, in za opredelitev preostalih izzivov. Komisija bo naslednjo oceno pripravila poleti 2009.

2. REFORMA PRAVOSODJA IN BOJ PROTI KORUPCIJI: TRENUTNO STANJE

Hitrost napredka, ki je bila zabeležena v poročilu Komisije julija 2008, se ni ohranila. Čeprav je bilo pri reformi pravosodja nekaj pozitivnih znakov, je rezultate težko dokazati. Vlada je dokončala osnutek sprememb civilnega zakonika, osnutek kazenskega zakonika in osnutke zakonikov o kazenskem in civilnem postopku, vendar jih je treba še sprejeti. Namere vrhovnega sodnega sveta, da bo sprejel več odgovornosti za reformo sodstva, so spodbudne, vendar jih je treba spremeniti v dejanja. Nacionalna služba za integriteto je ustanovila operativno evidenco zadev. To je treba vzdrževati.

Na večini področij so še vedno prisotne pomanjkljivosti, ki jih je Komisija odkrila julija. Čeprav je ustavno sodišče pred kratkim zavrnilo spremembe zakonika o kazenskem postopku[3], ki bi resno omejile pravice tožilstva, pravni položaj ostaja nerešen in dvoumen. Romunski parlament še vedno blokira nekatere preiskave zadev na visoki ravni. Poleg tega je še vedno treba znatno izboljšati dostop do sodne prakse in njeno doslednost, odgovornost sodnikov in tožilcev ter odpraviti pomanjkljivosti v zvezi z zaposlenostjo in upravljanjem sodstva.

Pomembno je, da romunski organi ponovno dobijo zagon za reformo pravosodja in boj proti korupciji, da bi odpravili nazadovanje iz zadnjih mesecev[4].

3. SKLEP – OBETI

V naslednji oceni napredka, ki jo bo Komisija pripravila poleti 2009, se bo pokazalo, v kolikšnem obsegu je Romunija uspešno odpravila pomanjkljivosti v reformi sodstva ter dosegla prepričljive in otipljive rezultate v boju proti korupciji.

Za Romunijo je bistvenega pomena, da do takrat doseže znaten in trajen napredek. Romunija mora dokazati, da ima stabilno sodstvo, ki deluje avtonomno ter lahko odkriva in kaznuje korupcijo ter ohranja pravno državo. To zlasti pomeni sprejetje preostalih zakonov, ki so potrebni za posodobitev pravnega sistema, in dokazovanje prek skrajšanih postopkov za zadeve korupcije na visoki ravni, da pravni sistem lahko neodvisno in učinkovito izvaja zakone.

4. TEHNIčNO POROčILO O MERILIH

4.1. Merilo 1: Zagotoviti bolj transparenten in učinkovit pravosodni postopek predvsem z okrepitvijo usposobljenosti in odgovornosti vrhovnega sodniškega sveta. Spremljati vpliv novih zakonikov o civilnem in kazenskem postopku ter o njem poročati.

Romunija je dokončala osnutek sprememb civilnega zakonika, osnutek kazenskega zakonika in osnutke zakonikov o kazenskem in o civilnem postopku. Nova vlada se je januarja 2009 odločila, da bo osnutke umaknila iz parlamenta. O osnutkih je treba doseči politično soglasje. Prav tako je treba izvesti še oceno učinkov zakonikov in ustrezno posvetovanje. Uspešno izvajanje teh zakonikov je odvisno od dodelitve zadostnih finančnih virov, zaposlovanja in prerazporeditve zaposlenih. Ustavno sodišče je 14. januarja 2009 za neustavnega razglasilo kontroverzni zakon, sprejet oktobra 2008, o sprejetju izrednega odloka vlade (GEO) 60/2006, ki bi omejil pravice tožilstva pri preiskovanju hudih kaznivih dejanj. Težave, povezane s tem odlokom, bodo v celoti odpravljene, ko bo sprejet novi zakonik o kazenskem postopku.

Zmogljivost pravosodnega sistema v Romuniji je slaba. Število nezasedenih delovnih mest ostaja nesprejemljivo visoko – 31. decembra 2008 je bilo 433 prostih delovnih mest tožilcev in 344 prostih delovnih mest sodnikov[5]. Statistike, ki jih je zagotovil SCM na dan 10. decembra 2008, kažejo, da gre pri približno polovici vseh prostih delovnih mest za upravne funkcije[6].

Strategija človeških virov, ki jo je sprejel SCM novembra 2008, ne predlaga ustreznih izrednih ukrepov, kot je začasna premestitev zaposlenih med različnimi sodišči in kraji, da bi rešili pereč problem pomanjkanja zaposlenih[7]. Strategija ne upošteva nujne reorganizacije sodišč in tožilstev. Znatno število aktivnih sodnikov in tožilcev, ki se lahko zdaj kadar koli upokojijo, pomeni dodatno nestabilnost razmer na področju zaposlenosti in omejuje možnosti strukturne reforme[8]. Poleg tega veliko število začasnih premestitev sodnikov in tožilcev na različne javne institucije ustvarja začasna prosta delovna mesta, ki jih ni mogoče zapolniti iz rezervnega sklada, ki je bil vzpostavljen v ta namen[9]. Romunija mora nujno rešiti pereče probleme zmogljivosti sodstva, ob tem pa ohraniti visoko kakovost zaposlovanja in usposabljanja.

Vrhovno kasacijsko sodišče (HCCJ) mora izboljšati svoje prakse kot varuh sodne prakse[10]. Pomanjkanje enotne in jasne sodne prakse ostaja zelo zaskrbljujoče v zvezi s pravno varnostjo in preglednostjo[11]. Romunija je ustanovila delovno skupino, da bi izboljšala enotnost sodne prakse na ravni kazni v zadevah korupcije. Prvi rezultati te delovne skupine se pričakujejo maja. Učinka drugih aktivnosti za spodbujanje pravne enotnosti, kot so redne seje na ravni pritožbenih sodišč, še ni mogoče oceniti.

V zvezi s preglednostjo so se organi osredotočili na objavo sodb na spletnih straneh sodišč. Vrhovni sodni svet je 27. novembra 2008 sprejel odločitev, ki sodišča obvezuje, da objavijo vse pomembne sodne odločitve na internetu. Vendar merila za zagotavljanje varstva podatkov in skladnosti vrste odločitev, ki jih objavljajo sodišča, še niso določena. Informacijsko orodje, ki bi omogočalo hitro objavo vseh sodb, še ne deluje.

Od 53 mest za sodne inšpektorje je bilo do januarja 2009 zapolnjenih 44. Prevelika prisotnost inšpektorjev iz Bukarešte je še vedno prisotna kljub temu, da je SCM 27. novembra sprejel nova pravila za začasne premestitve. Nedavne premestitve na inšpektorat poleg tega kažejo, da se ta pravila še ne uporabljajo v celoti.

Inšpektorat je opravil splošne preiskave celotnih dejavnosti nekaterih sodnih teles in tematske inšpekcije številnih sodišč in tožilstev. Ministrstvu za pravosodje je tudi dal neznano število predlogov za zakonodajne spremembe. Do zdaj je nekaj teh disciplinskih inšpekcij[12] povzročilo, da SCM naloži disciplinske kazni[13].

4.2. Merilo 2: Ustanoviti, kakor je predvideno, službo za integriteto, ki bo pristojna za preverjanje premoženjskega stanja, nezdružljivosti in morebitnih navzkrižij interesov, ter za izdajanje zavezujočih odločitev, na podlagi katerih se lahko izrečejo odvračilne sankcije

Nacionalna služba za integriteto (ANI) je dosegla svoj začetni cilj glede zaposlovanja in zaposlila 60 inšpektorjev. Vendar so potrebne nadaljnje naložbe v logistiko, opremo, programsko opremo za upravljanje zadev in v človeške vire, da lahko ANI doseže polno operativno zmogljivost. Do začetka decembra je ANI izvedla preglede 1 500 zadev in naložila 470 kazni zaradi neizpolnjevanja rokov za predložitev prijav premoženjskega stanja in izjav o interesih. Hkrati je ANI predložila eno zadevo sodišču in 16 zadev tožilstvu za nadaljnje ukrepanje. V preiskave so bili vpleteni tudi poslanci, ministri, župani, sodniki in tožilci, univerzitetni profesorji in policisti.

Služba je uspela zavrniti poskus člana svojega nadzornega organa, nacionalnega sveta za integriteto, da bi vplival na njene odločitve v posameznih primerih.

ANI bo morala dokazati, da je sposobna izvajati svoje preiskave brez zunanjih vplivov in s polnim sodelovanjem drugih državnih organov. Prezgodaj je še, da bi lahko ocenili, ali bo sodstvo njene preiskave učinkovito nadaljevalo.

4.3. Merilo 3: Utrjevati že doseženi napredek, nadaljevati z vodenjem strokovnih, nestrankarskih preiskav suma korupcije na visoki ravni

Nacionalni direktorat za boj proti korupciji (DNA) še naprej kaže stabilne in pozitivne rezultate na področju pregona korupcije na visoki ravni[14].

Parlament mora izboljšati svoje obravnavanje zadev v zvezi s korupcijo na visoki ravni in sodstvu omogočiti preiskavo vseh ustreznih zadev. Čeprav je bilo omogočeno nadaljevanje preiskav dveh zadev od julija 2008, je bilo v dveh drugih zadevah nadaljevanje zavrnjeno in v nadaljnjih treh odloženo.

Še vedno se poroča o dolgotrajnih sodnih postopkih, popustljivosti sodišč in nedosledni sodni praksi v zadevah v zvezi s korupcijo na visoki ravni.

Stabilnost romunskega protikorupcijskega okvira se je v drugi polovici zadnjega leta soočila s številnimi resnimi izzivi. Zdi se, da bi pobuda parlamenta, da se spremeni postopek imenovanja višjih tožilcev, odkrito ogrozila učinkovitost sistema[15].

4.4. Merilo 4: Sprejeti nadaljnje ukrepe za preprečevanje korupcije in boja proti njej, zlasti v lokalni upravi.

Generalni tožilec je sprejel sveženj ukrepov za povečanje učinkovitosti lokalnih tožilstev v zadevah v zvezi s korupcijo. Ti ukrepi vključujejo analizo zadevnih obtožnic, izdanih med letoma 2007 in 2008, priročnik o najboljših praksah, ki se uporablja v preiskavah korupcije, in lokalno strategijo za boj proti korupciji, ki jo je oblikovalo vseh 41 regionalnih tožilstev.

Poroča se o številnih pobudah civilne družbe, kot so sistematično preverjanje integritete kandidatov na nacionalnih volitvah, regionalne protikorupcijske akcijske skupine, priporočila za preizkus integritete v zdravstvenem sektorju in spremljanje javnih univerz v zvezi z upravno in akademsko poštenostjo, dobrim upravljanjem in dobrim finančnim poslovodenjem. Poleg tega so bili izvedeni številni vladni projekti za preprečevanje korupcije.

Generalni direktorat za boj proti korupciji ministrstva za upravo in notranje zadeve je poročal o približno 14-odstotnem povečanju preiskav korupcije v okviru ministrstva v prvih 11 mesecih v primerjavi s celotnim letom 2007.

Pospešiti je treba prizadevanja za napredek v okviru nacionalne protikorupcijske strategije, sprejete lani poleti. Povečanje pooblastil DGA za preiskovanje zadev v zvezi s korupcijo v okviru lokalnih javnih uprav se zdi sporno v okviru vlade in se kritizira s strani sodstva in civilne družbe.

V skladu z nacionalno protikorupcijsko strategijo 2008–2010 je bil vzpostavljen klicni center v okviru vlade. Za zdaj se ne poroča o tem, da bi se vzpostavila splošna linija za prijavo kaznivih dejanj korupcije, ki bi zagotovila neodvisno in nepristransko obravnavo prijav.

[1] Odločba Komisije 2006/928/ES z dne 13. decembra 2006 o vzpostavitvi mehanizma za sodelovanje in preverjanje napredka Romunije pri izpolnjevanju posebej določenih meril na področjih reforme pravosodja ter boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu (UL L 354, 14.12.2006, str. 56).

[2] Zadnji dan, ki se upošteva v tem poročilu, je 15. januar 2009.

[3] Uvedene z zakonom o sprejetju izrednega odloka 60/2006, ki jih je parlament nadalje spremenil.

[4] V Romuniji so proti koncu obdobja poročanja potekali parlamentarne volitve in oblikovanje vladne koalicije.

[5] Čeprav se je število prostih delovnih mest za tožilce v letu 2008 na splošno zmanjšalo za 107 mest in je število prostih delovnih mest za sodnike ostalo skoraj nespremenjeno (zmanjšalo se je za tri), je bil trend v zadnjih šestih mesecih izredno negativen, kar pomeni, da se je število prostih delovnih mest za sodnike povečalo za 99 mest (z 245 na 344), število prostih delovnih mest za tožilce pa se je povečalo za 16 mest (s 417 na 433).

[6] Dne 10. decembra 2009 je bilo prostih 154 vodilnih delovnih mest na sodiščih od skupno 209 prostih delovnih mest za sodnike ter 219 prostih vodilnih delovnih mest za tožilce od skupno 475 prostih delovnih mest za tožilce.

[7] Vrhovni tožilec je decembra poročal, da se je število uradov tožilstev, ki ne more učinkovito delovati, v zadnjih mesecih povečalo z 22 na 49. Dve enoti tožilstva nimata tožilcev.

[8] 662 sodnikov in 360 tožilcev je decembra 2008 izpolnilo pravne pogoje za upokojitev. Točno število aktivnih sodnikov in tožilcev, ki izpolnjujejo pogoje za upokojitev, ni znano, vendar se ocenjuje na več sto.

[9] Število začasnih premestitev (84 sodnikov in 75 tožilcev do 16. decembra 2008) presega število delovnih mest v rezervnem skladu za več kot 60 %.

[10] Evropsko sodišče za človekove pravice je v dveh zadevah, objavljenih leta 2008, navedlo kršitve človekovih pravic, ki izhajajo iz nedoslednih sodb vrhovnega kasacijskega sodišča, ki so bile v nasprotju z načelom pravne varnosti. Glej: zadevi Beian proti Romuniji, št. 30658/05, in Driha proti Romuniji, št. 29556/02.

[11] Na primer, obrazložitev Vrhovnega kasacijskega sodišča v odmevni pritožbi v interesu prava, ki zadeva vrnitev lastnine (odločena junija 2008), še ni bila izdana.

[12] Med 1. januarjem in 19. decembrom 2008 je sodna inšpekcija sprejela 5987 uradnih obvestil o neustreznem delovanju sodnikov in tožilcev ter na pobudo SCM preverila 34 zadev. Posledično je poslala 311 uradnih obvestil disciplinski komisiji za sodnike v SCM za morebitno disciplinsko ukrepanje in 128 uradnih obvestil disciplinski komisiji za tožilce v SCM.

[13] Te disciplinske sankcije so bile naložene 18 sodnikom oziroma tožilcem (13 sodnikom in petim tožilcem) ter so vključevale tri odpustitve, eno disciplinsko premestitev in 10 znižanj plače ter štiri opozorila.

[14] Med začetkom maja in koncem novembra 2008 je DNA vložila na sodišče 16 pomembnih zadev, med obtoženci so bili štirje poslanci, nekdanji minister za kmetijstvo, direktorji državnih podjetij, policisti in prefekti. Med 30. novembrom 2008 in 21. januarjem 2009 je DNA med drugim vložila obtožnice proti nekdanjemu podpredsedniku vlade, nekdanjemu ministru za delo, trem poslancem in nekdanjemu predsedniku vlade.

[15] To pravno pobudo je ustavno sodišče razglasilo za protiustavno iz proceduralnih razlogov.