SL    SL  
 EVROPSKA  
KOMISIJA 
Bruselj, 6.5.2013  
COM(2013) 265 final 
2013/0140 (COD) 
  
Predlog 
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o izvajanju uradnega na dzora in drugih  uradnih dejavn osti, da se zagotovi uporaba 
zakonodaje o živilih in krmi ter pravil o zd ravstvenem varstvu žival i, dobrobiti živali, 
zdravstvenem varstvu rastlin, rast linskem razmnoževalnem materialu in 
fitofarmacevtskih sredstvih, ter o sp remembi uredb (ES) št. 999/2001, 1829/2003, 
1831/2003, 1/2005, 396/2005, 834/2007, 1099/2009, 1069/2009 in 1107/2009, uredb (EU) 
št. 1151/2012 in [….]/2013 [ za Urad za publikacije: vsta viti številko Uredbe o dolo čbah za 
upravljanje odhodkov v zvezi s pr ehransko verigo, zdravjem in dobrobitjo živali ter v zvezi z 
zdravjem rastlin in rastlinskim razmnoževalnim materialom ] ter direktiv 98/58/ES, 
1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES, 2008/120/ES in 2009/128/ES (uredba o uradnem 
nadzoru) 
(Besedilo velja za EGP) 
{SWD(2013) 166 final} 
{SWD(2013) 167 final}  
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1. OKVIR  PREDLOGA 
1.1. Ozadje predloga 
Da bi se državljanom Evropske unije (EU) za gotovila visoka raven zdravja ljudi, živali in 
rastlin ter da bi se zagot ovilo delovanje notranjega  trga, zakonodaja Unije dolo ča zbirko 
usklajenih pravil za prepre čevanje, odpravo ali zmanjšanje ra vni tveganja za zdravje ljudi, 
živali in rastlin, ki se lahko poj avi v „agroživilski verigi“, pri čemer se ta izraz uporablja v 
najširšem pomenu ter zajema vse postopke, pr oizvode in dejavnosti, povezane z živili, 
njihovo proizvodnjo in ravnanjem z njimi, ter pravila, ki (posredno ali neposredno, npr. z 
zahtevami glede varnosti krme) zagotavljajo, da so živila varna in us trezna za prehrano ljudi. 
Vključuje tudi pravila, ki se im enujejo veterinarska in fito sanitarna zakonodaja ter urejajo 
tveganja za zdravje živali in ra stlin na splošno, ter pravila o istovetnosti, zdravju in kakovosti 
rastlinskega razmnoževalnega materiala. Ta obsež ni pravni red tako ureja tveganja za zdravje 
v ožjem pomenu besede (tveganja za varnost ljudi, živali in rastlin zaradi škodljivih organizmov, bolezni, mikrobnih in kemi čnih onesnaževalcev ter drugih nevarnosti), pa tudi 
ohranjanje svojstvenih zna čilnosti, potrebnih za zagotavljanje varnega za četka rastlinske 
pridelave in reguliranih na činov proizvodnje (tj. dobrobit živali, ekološko kmetovanje, 
geografske ozna čbe, rastlinski razmnoževalni material). Vklju čuje tudi pravila za 
zagotavljanje obveš čanja potrošnikov in poštenih poslovnih  praks v trgovini s proizvodi iz 
agroživilske verige. 
Za zagotovitev, da države članice v celotni EU usklajeno izvršujejo to obsežno zbirko pravil, 
je bil z Uredbo (ES) št. 882/2004 (v nadaljnjem besedilu: Uredba)
1 vzpostavljen zakonodajni 
okvir za organizacijo uradnega nadzora . 
S tem predlogom se spreminja zakonodaja o ura dnem nadzoru, da bi se odpravile ugotovljene 
pomanjkljivosti v besedilu in uporabi te zakonodaje. Namen predloga je vzpostaviti trden, pregleden in trajnosten regulativni okvir, ki bolje „ustreza svojemu namenu“. Ta predlog 
nadomešča in razveljavlja Uredbo ter ve č sektorskih aktov in dolo čb, ki bodo z njegovim 
sprejetjem postali odve č. 
Ker je predlog del celovitega svežnja, ki vklju čuje tudi tri pomembne preglede za posodobitev 
pravnega reda o zdravju živali, zdravju rastlin  in rastlinskem razmnoževalnem materialu, je 
njegov namen tudi posodobiti in združiti sistem  uradnega nadzora, tako da se dosledno 
spremlja posodabljanje politik EU v teh sektorjih.  
Da bi se skupni zakonodajni okvir racionaliz iral in poenostavil ter hkrati uresni čeval cilj 
izboljšati zakonodajo, se s tem predlogom veljavna  pravila za uradni nadzor na posameznih 
področjih, ki jih trenutno urejajo razli čne zbirke pravil (npr. nadzor ostankov veterinarskih 
zdravil v živih živalih in živalskih proizvodih ter nadzor zdravja rastlin), združijo v okviru 
Uredbe. 
S tem predlogom se na podlagi obsežnega pregleda dolo čb Uredbe, pri katerem je bilo 
ugotovljenih ve č primerov, v katerih bi se obremenitev zaradi organizacije in izvajanja 
uradnega nadzora lahko zmanjšala, tako da bi se odpravile odve čne zahteve (npr. lo čeno 
poročanje o uradnem nadzoru ostankov ve terinarskih zdravil) ali omogo čil sorazmeren in 
                                                
 
1 Uredba (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega 
nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o 
zdravstvenem varstvu živali in zaš čiti živali. 
SL 3   SL prožen pristop v posebnih okoliš činah (npr. v nujnih primerih se ne bi zahtevala popolna 
akreditacija uradnih laboratorije v), take spremembe tudi uvajajo. 
Kar zadeva izvajanje uradnega nadzora nad bl agom, ki prihaja iz tretjih držav, se dolo čbe 
Uredbe trenutno uporabljajo skupaj s sektorskimi dolo čbami, ki urejajo uvoz živali in 
proizvodov živalskega izvora, uvoz  rastlin in rastlinskih proi zvodov oziroma nadzor živil in 
krme, v zvezi s katerimi je zaradi po sebnega tveganja na mejah potrebna ve čja pozornost. 
Poročilo o učinkovitosti in doslednosti sanitarnega in f itosanitarnega nadzora pri uvozu živil, 
krme, živali in rastlin, ki ga je Komisija sprejela decembra 20102 in v katerem je sklenila, da 
veljavna celovita zakonodaja EU omogo ča obvladovanje nastajajo čih tveganj ali izrednih 
razmer brez izkrivljanj trgovine, ter ugotovila , da bi sistem Unije za nadzor uvoza lahko 
postal skladnejši s pregledom in okrepitvijo veljavnih sektorskih aktov v zvezi z uradnim 
nadzorom. V poro čilu je navedeno, da bi to priporo čilo koristilo državam članicam in 
izvajalcem dejavnosti, ki se ukvarjajo z blagom iz tretjih držav, saj bi omogo čilo 
učinkovitejše prednostno razvrš čanje nadzora in boljše dodeljevanje javnih sredstev, 
uporabljenih za nadzor uvoza. Pregled Uredbe se je zdel dobra priložnost za upoštevanje 
ugotovitev poro čila in okrepitev nadzora, kjer je to mogo če. Predlog zato vklju čuje zbirko 
skupnih in celovitih pravil, ki se  uporabljajo za izvajanje nadz ora nad živalmi in blagom iz 
tretjih držav. 
Glede financiranja uradnega nadzora  se v Uredbi potrjujeta splošno na čelo, v skladu s 
katerim bi morale države članice dodeliti ustrezna finan čna sredstva za uradni nadzor, in 
obveznost držav članic, da na nekaterih podro čjih pobirajo tako imenovane „pristojbine za 
nadzor“, s katerimi izvajalci dejavnosti povrnejo stroške, ki  nastanejo zaradi izvajanja 
uradnega nadzora. V skladu z veljavnimi pravi li se zahteva, da se obvezne inšpekcijske 
pristojbine zara čunajo samo za dejavnosti uradnega na dzora nad izvajalci dejavnosti, ki 
obdelujejo meso, ribiške proi zvode in mleko, ter za odobritev obratov za krmo in (ve čino) 
nadzora na mejah. V preteklosti so bile na teh podro čjih metode nadzora, ki jih uporabljajo 
pristojni organi držav članic, najprej usklajene na ravni EU ; zakonodajalec je menil, da bi bilo 
treba na teh podro čjih izvajalce dejavnosti, ki jim koris ti dodana vrednost zagotovil zaradi 
uradnega nadzora, pozvati, naj povrnejo stroške,  ki jih imajo države za radi takega nadzora. 
V tem predlogu se sistem obveznih pristojbin oh ranja, uvajajo pa se potrebne spremembe za 
odpravo pomanjkljivosti sedanjega sistema. Zunanja raziskava3, ki je bila opravljena leta 2009 
za presojo uporabe mehanizma financiranja, vzpos tavljenega z Uredbo, je res pokazala težave 
glede uporabe zadevnih pravil ( členov od 26 do 29), ugotov ljeno pa je bilo t udi, da splošni cilj 
zagotavljanja, da imajo pristojni organi na voljo ustrezna finan čna sredstva za izvajanje 
uradnega nadzora, v celotni EU ni izpolnjen, kar vpliva na oprav ljanje nadzora. Izpostavljena 
je bila tudi nepravi čnost sistema obveznih pristojbin, v katerem samo nekateri sektorji 
prispevajo k financiranju uradnega nadzora ter ni u činkovitega razlikovanja med skladnim in 
neskladnim ravnanjem. V poro čilu iz leta 2009 je bil priporo čen pregled členov od 26 do 29 
Uredbe. 
V posvetovalnem obdobju so zainteresirane strani  veliko prispevale k ocenjevalnim študijam 
in pripravi ocene u činka. 
                                                 
2 COM(2010) 785 final. 
3 „Fees or charges collected by Member States to  cover the costs occasioned by official controls“ 
(Pristojbine ali dajatve, ki jih države članice pobirajo za kritje stroškov uradnega nadzora). 
FCEC, 2009. 
SL 4   SL 1.2. Cilji predloga 
Splošni cilji pregleda se ujemajo s cilji Pogodbe, da se zaš čiti enotni trg, obenem pa 
zagotavlja visoka raven varovanja zdravja. Prav tako se upošteva prednostni cilj Komisije, da se zagotovi pravilno izvrševanje zakonodaje EU, kar je tudi izvirni cilj uredbe o uradnem 
nadzoru. 
Natančneje, cilj predloga je posodobi ti in izboljšati izvr šilna orodja, zlasti pa uradni nadzor, 
kot je dolo čen v veljavni uredbi, ter poenostaviti zakonodajni okvir, da ga bo preprosteje 
uporabljati in bo u činkovitejši (na primer glede uprav nega sodelovanja). Kar zadeva 
financiranje uradnega nadzora, je cilj predloga zagotoviti razpol ožljivost stalnih in ustreznih 
sredstev, enakost in pravi čnost pri financiranju uradnega na dzora ter izboljšati preglednost. 
Potreben je u činkovit uradni nadzor, da se zagotovi pravilno izvrševanje zakonodaje, ki ureja 
„agroživilsko verigo“, in s tem izpol njevanje zgoraj navedenih ciljev. 
Učinkovito delovanje sistema EU za uradni nadzor je pomembno za uvoz in izvoz EU. 
Možnost izvoza EU v tretje države je odvisn a od ugleda, povezanega z visokimi proizvodnimi 
standardi, in dodane vrednosti, ki jo je mogo če dokazati za blago iz EU v primerjavi z 
blagom, proizvedenim zunaj Evrope. To je mogo če doseči samo z zanesljivim in zaupanja 
vrednim uradnim nadzorom, ki zagotavlja dosled no izvajanje standardov varnosti in kakovosti 
agroživilske verige EU ter izpolnjevanje ustreznih pri čakovanj trgovinskih partnerjev. 
Glede uvoza je bistveno, da je vsa hrana na tr gu EU varna. Nadzor nad blagom iz tretjih 
držav, ki ga izvajajo pristojni organi držav članic, zagotavlja ustrezna jamstva, da to blago 
izpolnjuje enakovredne varnostn e zahteve. Zadevna pravila za uvozni nadzor morajo biti 
skladna s Sporazumom STO o uporabi sanitarnih  in fitosanitarnih  ukrepov (Sporazum SPS), 
zlasti z dolo čbami Priloge C k temu sporazumu. 
1.3. Regulativni okvir 
Za izvrševanje zakonodaje EU o agro živilski verigi so odgovorne države članice, katerih 
organi spremljajo in preverjajo, da se zadevne zahteve u činkovito uporabljajo, izpolnjujejo in 
izvršujejo v celotni Uniji. Pri tem preverjajo, da so dejavnost i izvajalcev dejavnosti in blago, 
dano na trg EU (proizvedeno v EU ali uvoženo iz tretjih držav), skladni z zadevnimi standardi 
in zahtevami EU glede živilske verige. 
Usklajena pravila EU za urejanje dejavnosti uradnega nadzora, ki jih izvajajo države članice, 
so v Uredbi dolo čena za vzpostavitev celostnega enotne ga pristopa k uradnemu nadzoru v 
celotni živilski ve rigi. Uredba dolo ča splošni okvir za uradni nadzor v sektorjih zakonodaje o 
krmi in živilih ter pravil o zdravstvenem varstvu živali in dobrobiti živali, ko dolo ča pravila, 
ki urejajo organizacijo in fi nanciranje takega nadzora. 
Kljub zgoraj navedenemu celostnemu prist opu je iz zgodovinskih razlogov ostalo lo čeno 
urejanje uradnega nadzora za na mene zdravja živali (za doma če in uvoženo blago) ter 
uradnega nadzora ostankov veterina rskih zdravil. Poleg tega v podro čje uporabe Uredbe niso 
bili vklju čeni nekateri sektorji, ki so povezani z živilsko verigo, in sicer zdravje rastlin, 
rastlinski razmnoževalni material ter živalski  stranski proizvodi, ampak so bile zanje 
vzpostavljene posebne sektorske ureditve. 
Namen tega predloga je vzpostav iti enotno zbirko prav il, ki se uporab ljajo za uradni nadzor v 
vseh navedenih sektorjih. 
SL 5   SL 1.4. Usklajenost z drugimi po litikami in cilji Unije 
Ta pobuda sledi ciljem sporo čila o pametni pravni ureditvi v Evropski uniji. Eden od ciljev 
pregleda je poenostaviti zakonoda jne obremenitve ob upoštevanju pripomb, ki so jih države 
članice in nosilci ži vilske dejavnosti dali k sedanji ureditvi. 
Predlog je usklajen s pregle di zakonodaje o zdravju živali,  zakonodaje o ukrepih proti 
škodljivim organizmom na rastlinah in zakonoda je o rastlinskem razmnoževalnem materialu, 
ki jih Komisija sprejema so časno. Namen predloga je tudi zagotoviti, da dolo čbe Uredbe 
dosledno dopolnjujejo dolo čbe, ki veljajo za veterinarska zdravila in se trenutno tudi 
pregledujejo. Opravljena je bila temeljita an aliza uskladitve te sektorske zakonodaje EU s 
splošnimi dolo čbami Uredbe, katere cilj je bil povezati si stem uradnega nadzora, tako da bi se 
pri tem tudi dosledno spremljalo posodabljanje politik EU v teh sektorjih. 
Namen predloga je tudi prilagoditi okvir ur adnega nadzora posodobljenemu carinskemu 
zakoniku, in sicer zlasti upor abljeno terminologijo. 
Kar zadeva strategijo  Evropa 2020, bodo z u činkovitim nadzorom v celotni živilski verigi 
zagotovljeni varna živila in krma, hkrati pa se bo spodbujala konkuren čnost izvajalcev 
dejavnosti, nagrajevali skladni izva jalci dejavnosti in zagotavljalo na čelo „uporabnik pla ča“ v 
vseh sektorjih.  Tako Komisija z izvzetjem mikropodjetij iz obveznosti pla čila obveznih 
pristojbin za nadzor izpolnjuje obljubo, da bo  zmanjšala bremena za zelo majhna podjetja v 
skladu s svojo novo politiko o „zmanjšanju upravnega bremena za MSP – prilagoditev 
predpisov EU potrebam mikropodjetij“4. 
2. REZULTATI  POSVETOVANJ  Z ZAINTERESIRANIMI  STRANMI  IN 
OCENE  UČINKA 
2.1. Posvetovalni postopek 
2.1.1. Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil sodelujo čih v 
posvetovanju 
Delovna skupina, ki je bila ustanovljena v okvi ru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in 
zdravje živali za obravnavanje zadev, povezanih z uporabo Uredbe, se je ve čkrat sestala, da bi 
razpravljala o aktualnem pregledu. Opravlje no je bilo tudi posvetovanje z državami članicami, 
in sicer z dvema študijama na podro čju financiranja uradnega nadzora, katerih izvedbo je 
Komisija oddala zunanjim izvajalcem (zgoraj navedena študija iz leta 2009 in študija iz 
leta 2011, v kateri so podrobneje ra ziskane ugotovljene pomanjkljivosti5). Na drugih forumih 
in v drugih okvirih je z državami članicami potekalo tudi posvet ovanje o naslednjih posebnih 
vprašanjih glede uradnega nadzora: akredita ciji uradnih laboratorijev, uradnem nadzoru 
ostankov veterinarskih zdravil v živih živalih in  živalskih proizvodih, veterinarskem mejnem 
nadzoru, zdravju živali, zdravju rastlin in rastlinskem razmnoževalnem materialu. Glavne 
opredeljene težave in prehodne možnosti so b ile predstavljene in obravnavane tudi na 
srečanjih vodij agencij in služb za varnost hrane, ki sta potekali od 29. junija do 1. julija 2011 
in 8. decembra 2011. 
Med ocenjevalnima študijama in pripravo ocene u činka je potekalo posvetovanje z 
zainteresiranimi stranmi (predstavniki industrijskih združenj in nevladnimi organizacijami). V 
                                                 
4 COM(2011) 803. 
5 „Preparatory work to support the impact assessment on reviewing the ru les on the financing of official 
controls“ (Pripravljalno delo v podporo oceni u činka v zvezi s pregledom pravil o financiranju uradnega 
nadzora). GHK Consulting Ltd. v sodelovanju z ADAS UK Ltd., 2011. 
SL 6   SL okviru svetovalne skupine za pr ehranjevalno verigo ter zdravj e živali in rastlin sta bili 
ustanovljeni dve za časni delovni skupini, in sicer za pr egled sistema uradnega nadzora in 
pregled pravil, ki urejajo financir anje takega nadzora. Napredek je bil prav tako predstavljen 
in obravnavan na plenarnih zasedanjih nave dene svetovalne skupine, po predhodnem vabilu 
pa tudi na sestankih ve č predstavniških organov industrije. Poleg razprav z državami 
članicami so bila pomemben del obeh študij zunanjih izvajalcev o financ iranju uradnega 
nadzora tudi posvetovanja z zainteresiranimi stranmi. 
2.1.2. Zbiranje podatkov 
Pri zbiranju informacij za pregled je bilo uporabljenih veliko podatkov iz revizijskih poro čil 
Urada za prehrano in veterinarstvo (FVO), službe  Komisije, ki je pristojna za ocenjevanje 
nadzora Unije v državah članicah. Ta poro čila vsebujejo informacije in podatke o organizaciji 
in delovanju nadzornih sistemov v državah članicah ter uporabi ag roživilske zakonodaje. 
Ugotovitve vsake revizije, ki jo opravi Urad za prehrano in veterinarstvo, so navedene v javno 
dostopnem revizijskem poro čilu. 
V zvezi s financiranjem uradnega nadzora je bilo v študiji iz leta 2011 opozorjeno na težave 
pri pridobivanju natan čnih podatkov od držav članic za kvantifikacij o skupnih stroškov 
nadzora in zadevne težave z zagotavljanjem sredstev. V poro čilu pa so bile vseeno osvetljene 
razlike med povra čilom stroškov v državah članicah in nekaj težav z uporabo pravil EU. 
2.1.3. Povzetek odgovorov in njihovega upoštevanja 
Vse zainteresirane strani in države članice so pozdravile predlog za pregled Uredbe in cilj, da 
se vzpostavi jasnejši, preprostejši in u činkovitejši zakonodajni okvir za organizacijo uradnega 
nadzora in drugih uradnih dejavnosti v celotni agroživilski verigi ob upoštevanju posebnosti 
vsakega sektorja. Skoraj vse so soglašale, da bi bilo treba pri preg ledu upoštevati zadevna 
pravila o uradnem nadzoru v sektorski zakon odaji ter vse izkušnje in nova spoznanja, 
pridobljene od za četka veljavnosti Uredbe.  
Kar zadeva pravila o financiranju uradnega na dzora, so se mnenja razlikovala glede na 
sedanje prakse v posameznih državah članicah, s stališ ča izvajalcev dejavnosti pa glede na to, 
ali zdaj pla čujejo obvezne pristojbine ali ne. 
Kljub splošni zaskrbljenosti, da bo v predlogu razšir jen seznam obveznih pristojbin, se je 
večina sodelujo čih strinjala, da je nepravi čno, da se take pristo jbine pobirajo samo od 
nekaterih izvajalcev dejavnosti, vsi pa soglaš ali, da je pomembno ustrezno zagotavljanje 
sredstev nacionalnim nadzornim sistemom. Namen predloga je b il poiskati ustrezno 
ravnovesje med politikami z zagotovitvijo, da obremenitev posameznih izvajalcev dejavnosti zaradi novih pravil ne bo stroškovno nespreje mljiva ali nesorazmerna, hkrati pa se bodo 
zagotovili stalni ustrezni pri hodki za pristojne organi in njihove nadzorne sisteme. 
Zainteresirane strani in države članice soglašajo, da bi bilo treba na čelo „nadzora na podlagi 
tveganja“ v Uredbi (to pomeni, da je treba sr edstva, kadar so omejen a, uporabiti selektivno, 
izbor pa bi moral temeljiti na nevarnosti  in tveganjih, povezanih s posamezno poslovno 
dejavnostjo ali proizvodom, na poro čilu o skladnosti in zanesljivosti izva jalca dejavnosti ter 
znakih morebitne neskladnosti) ohraniti in okrepiti, zlasti na tistih podro čjih, na katerih 
veljavna pravila ovirajo u činkovito dodeljevanje sredstev za nadzor, in sicer pri mejnem 
nadzoru in nadzoru ostankov veterina rskih zdravil. Predlog to uresni čuje z razveljavitvijo 
posebnih pravil, ki urejajo nadzor ostankov veteri narskih zdravil, in nadomestitvijo sedanjega 
razdrobljenega okvira, ki se upor ablja za uradni nadzor razli čnih kategorij proizvodov iz 
tretjih držav, s skupno zbirko pravil. 
SL 7   SL Države članice in izvajalci dejavnosti so pozdr avili predvidene okrepitve zahtev glede 
preglednosti, dolo čenih v Uredbi. Tako je eden od pose bnih ciljev pregleda, da bi moral 
nadzorni sistem državam članicam zagotavljati jasna na vodila, kako naj izpolnjujejo 
obveznost zagotavljanja, da svoje dejavnosti opr avljajo „zelo pregledno“, zato da imajo lahko 
državljani dostop do osnovnih informacij in podatkov o izvrševanju v agroži vilski verigi. Po 
poročanju je bil razlog za zaskrbljenost tudi pr eglednost v zvezi s financiranjem uradnega 
nadzora (sistem pristojbin), ki bi moralo biti pregledno in omogo čati javnosti, zlasti pa 
izvajalcem dejavnosti, da bi razumeli, kako se izra čunavajo pristojbine in uporabi prihodek, ki 
izhaja iz njih. Izvajalci dejavnosti so prepri čani, da preglednost vodi k odgovornosti in 
učinkovitosti sistema uradnega nadzora kot celote. 
Sodelujoči predstavniki industrije in države članice so na splošno soglašali, da bi si bilo treba 
prizadevati za boljše de lovanje upravne pomo či med državami članicami, da bi se izboljšalo 
glavno orodje, s katerim je mogo če preiskovati in  preganjati čezmejne kršitve pr avil o živilski 
verigi ter izboljšati u činkovitost uporabe pravil Unije. V odgovor na to je v predlogu jasno 
opredeljeno, kakšna je odgovornost držav članic, kadar je potrebna upravna pomo č. 
2.2. Ocena u činka 
V okviru pripravljenih in ocen jenih možnostih so se prou čili zasnova zakonodajnega okvira in 
pravila o financiranju naci onalnih nadzornih sistemov. 
Predhodna analiza je bila osredoto čena na dve mogo či spremembi veljavnih pravil o 
pristojbinah za nadzor, ka terih cilja sta zlasti: 
• razveljaviti pravila Unije o pristojbinah  za nadzor (in tako prepustiti državam 
članicam odlo čitev, kako zagotoviti us trezno financiranje nadzornih dejavnosti in ali 
zaračunavati inšpekcijske pristojbine ali ne) [možnost 1A] ali  
• ohraniti veljavna pravila EU o pristojbinah, vklju čno s pravili o obveznih 
pristojbinah, in iz njih izvzeti mikropodjetja6 [možnost 1B]. 
Obe zgoraj navedeni možnosti bi bistveno spre menili sedanji okvir, kar zadeva financiranje 
nacionalnih nadzornih sistemov; ugotovl jeno je bilo, da nista izvedljivi. 
V primerjavi s sedanjim stanjem so b ile ocenjene tudi naslednje možnosti: 
Možnost 2 – racionalizacija.  Zakonodajni okvir se izboljša z r azjasnitvijo, poenos tavitvijo in 
racionalizacijo veljavnih dolo čb o nadzoru v sektorjih, ki jih  zdaj ureja Uredba, ter z 
zagotovitvijo povra čila vseh stroškov na podro čjih, na katerih so obvezne pristojbine že 
določene, države članice pa imajo možnost vra čila plačanih pristojbin mikropodjetjem. 
Možnost 3 – racionalizacija + združevanje.  Zakonodajni okvir se izbol jša in racionalizira, kot 
je opisano v možnosti 2, podro čje uporabe Uredbe se razširi, tako da se vklju čijo zdravje 
rastlin, rastlinski razmnoževalni material  in živalski stra nski proizvodi (s čimer se kon ča 
„združevanje“ uradnega nadzora živ ilske verige). Zagotovi se povra čilo vseh stroškov na 
področjih, na katerih so obvezne pristojbine že dolo čene v veljavni uredbi, pa tudi na 
področju zdravja rastlin, na katerem se obvezne pris tojbine uvedejo za uradni nadzor v zvezi z 
obveznostmi rastlinskih potnih listov, in na podro čju rastlinskega razmnoževalnega materiala, 
na katerem se obvezne pristojbine uvedejo v zvezi s potrjevanjem. Države članice bodo imele 
možnost, da mikropodjetjem vrnejo pla čane pristojbine. 
                                                 
6 Podjetja z manj kot desetimi zaposlenimi in/ali prometom ali bilanco stanja, ki znaša 2 milijona EUR ali 
manj. 
SL 8   SL Možnost 4 – racionalizacija + združevanje + širše povra čilo stroškov.  Zakonodajni okvir se 
izboljša in racionaliz ira, na njegovo podro čje uporabe pa se vklju čijo zdravje rastlin, rastlinski 
razmnoževalni material in živalski stranski  proizvodi, kot je opisano v možnosti 3. Obvezne 
pristojbine se razširijo na ves nadzor nad nosilci živilske deja vnosti in dejavnosti poslovanja s 
krmo, ki so registrirani in/ali odobreni v sk ladu z uredbami o higieni živil in krme, ter 
izvajalci dejavnosti, opredeljenimi v zakonoda ji o zdravju rastlin in o rastlinskem 
razmnoževalnem materialu. Države članice imajo možnost, da mikropodjetjem vrnejo pla čane 
pristojbine. 
Ohranjena je bila možnost 4, ki  je pomembna podlaga za ta pred log. Vendar mora Komisija iz 
obveznosti pla čila obveznih pristojbin za na dzor izvzeti mikropodjetja, s čimer bi izpolnila 
obljubo, da bo zmanjšala bremena za zelo maj hna podjetja v skladu s svojo novo politiko o 
„zmanjšanju upravnega bremena za MSP – prilagoditev predpisov EU potrebam 
mikropodjetij“7. 
Zato se (neobvezni) mehanizem vra čila, ki naj bi ublažil finan čno obremenitev mikropodjetij 
zaradi pristojbin, nadomesti z obveznim izv zetjem navedenih podjetij iz obveznosti pla čila 
pristojbin. 
3. PRAVNI  ELEMENTI  PREDLOGA 
3.1. Pravna podlaga 
Uredba je temeljila na členih 37 in 95 ter členu 152(4)(b) Pogodbe ES, ki so zdaj člena 43 in 
114 oziroma člen 168(4)(b) PDEU. Tudi predlog temelji na navedenih členih PDEU. 
Skupna kmetijska politika, ki temelji na členu 43 PDEU, je z Lizbonsko pogodbo opredeljena 
kot podro čje deljene pristojnosti med EU in državami članicami. Vendar pa se ve čina 
kmetijskih dejavnosti ter pomožne dejavnosti v predhodnih in naslednjih členih verige urejajo 
na ravni EU. To pomeni, da so za zakonodajo odgovorne predvsem institucije Evropske unije. 
Člen 114 zagotavlja pravno podlago za vzpostavitev in delovanje not ranjega trga za živilske 
proizvode, pri čemer se zagotovi visoka raven varstv a potrošnikov, ter za približevanje dolo čb 
zakonov in drugih predpisov v zvezi s tem. Člen 168(4)(b) dolo ča, da mora EU zaradi 
zagotavljanja skupnih potreb po varnosti sprejeti „ ukrepe na veterinarskem in fitosanitarnem 
področju, katerih neposredni cilj je varovanje javnega zdravja“. 
3.2. Na čelo subsidiarnosti 
Usklajeni zakonodajni okvir EU, ki ureja organizacijo  in izvajanje uradnega nadzora v živilski 
verigi, je potreben, da se zagotovita enotna upo raba pravil o agroživilski  verigi v celotni EU 
in nemoteno delovanje notranjega trga. Na tej utemeljitvi, ki še vedno velja, temeljijo veljavna pravila o uradnem nadzoru. Ker so težav e, ki so bile ugotovlje ne pri tem pregledu, 
povezane s sedanjo zasnovo zakonodajnega okvira EU, ga države članice ne morejo 
reformirati same. Potrebno je posre dovanje evropskega  zakonodajalca. 
Preskus evropske dodane vrednosti – enotna s kupna zbirka pravil EU za urejanje uradnega 
nadzora ima dodano vrednost, ker nacionalnim na dzornim organom (in izvajalcem dejavnosti) 
zagotavlja okvir, v katerem se lahko pristojni organi zanesej o na dejavnosti izvrševanja, 
opravljene v drugi državi članici, in na ponovljivost ter znanstveno in tehni čno ustreznost 
rezultatov nadzora. Zagotavlja t udi, da se standardi agroživilske verige EU, ki so potrebni za 
delovanje enotnega trga, v razli čnih državah članicah in sektorjih uporabljajo enotno in 
dosledno. 
                                                
 
7 COM(2011) 803. 
SL 9   SL Skupna pravila EU v zvezi s financiranjem na dzora zagotavljajo, da lahko pristojni organi 
računajo na zanesljiv priliv sredstev za ohranitev nadzora na taki ravni, kot jo upravi čujejo 
tveganja in potrebe glede izvrševanja (vklju čno z ravnijo neskladnosti). Zlasti dolo čbe o 
pristojbinah zagot avljajo, da poslovne deja vnosti, ki se spremljajo v okviru namenskih 
nacionalnih nadzornih sistemov in imajo neposredno korist od u činkovito izvedenega 
nadzora, prispevajo k financir anju tega nadzora, da se čim bolj zmanjša odvisnost financiranja 
nadzora od javnih financ. Skupna pravila  EU so potrebna tudi za prepre čevanje diskriminacije 
med izvajalci dejavnosti s sedežem v državah članicah, v katerih se uporablja pravilo 
„uporabnik pla ča“ (in se zato uporabljajo tudi pristojbin e), ter izvajalci dejavnosti s sedežem v 
državah članicah, v katerih se to prav ilo ne uporablja. Enoten pr istop, ki je potreben za 
doseganje tega cilja, lahko zagot ovijo samo skupna pravila EU. 
3.3. Na čelo sorazmernosti 
Ukrepanje EU ne sme prese či okvira, potrebnega za doseganje zas tavljenih ciljev. V okviru te 
proučitve je bilo pretehtanih veliko razli čnih možnosti, vklju čno z uskladitvijo ravni pristojbin 
po državah članicah in deregulacijo te zadeve. Namen analize je bil najti najustreznejšo 
rešitev za zagotovitev zadostnega in  stalnega priliva namenskih sr edstev za uradni nadzor, pri 
tem pa dati državam članicam na voljo dovolj časa in prožnosti, da pos krbijo za svoje notranje 
ureditve in posebnosti izvajalcev dejavnosti. 
3.4. Izbira instrumentov 
Predlagani instrument: uredba. 
Druge vrste ukrepov ne bi ustr ezale iz naslednjih razlogov. 
Izkazalo se je, da veljavne dolo čbe zagotavljajo ustre zen okvir za države članice, vendar se 
kljub temu nedosledno razlagajo, kot je  bilo že navedeno. Direktiva bi povzro čila še večjo 
nedoslednost, zaradi katere bi bili države članice in izvajalci dejavnosti v negotovem 
položaju. Uredba zagotavlja skladen pristop za države članice in zmanjšuje upravno 
obremenitev, ker se izvajalcem dejavnosti ni treba seznanjati s posamezno nacionalno 
zakonodajo držav članic. 
Nezavezujo či pravni instrumenti, na primer smerni ce, veljajo za nezadostne, da bi odpravili 
razlike v razlagi in uporabi zakonodaje. 
4. PRORA ČUNSKE  POSLEDICE 
Zaradi tega predloga ne nastanejo izdatk i, ki niso že predvideni v oceni finan čnih posledic 
skupnega finan čnega okvira. Prav tako niso predvideni dodatni človeški viri. 
5. NEOBVEZNI  ELEMENTI   
NASLOV I: PREDME T UREJANJA, PODRO ČJE UPORABE IN 
OPREDELITEV POJMOV 
Področje uporabe Uredbe se bo razširilo, tako da bo vklju čevalo izvajanje nadzora za 
preverjanje skladnosti z zakonodajo o ukrepih proti škodljivim organizmom na rastlinah, 
pravili, ki urejajo proizvodnjo rastlinskega razmnoževalnega ma teriala za daja nje na trg, in 
pravili o živalskih stranskih proizvodih. 
Poleg tega bo razjasnjeno, da se nekateri členi Uredbe uporabljajo t udi za uradne dejavnosti, 
ki niso uradni nadzor. To so dejavnosti v ja vnem interesu, zaupane pristojnim organom držav 
SL 10   SL članic za odpravljanje, obvladovanj e ali zmanjševanje morebitnih tveganj za zdravje ljudi, 
živali ali rastlin ali dobrobit živali. Te dejavnosti, ki vklju čujejo predvsem razli čne načine 
raziskovanja, posebnega nadzora in spremljanj a (tudi epidemiološkega) ter izkoreninjenje, 
obvladovanje in druge naloge za na dzor bolezni, so urejene z istim i sektorskimi pravili, ki se 
izvršujejo z uradnim nadzorom. 
Sedanje opredelitve pojmov bodo pr ilagojene razširjenemu podro čju uporabe Uredbe, kar 
zadeva vklju čene sektorje in dejavnosti. Vnesene bodo nove opredelitve pojmov, nekatere od 
njih s sklicevanjem na sektorska pravila. 
Nazadnje bo razjasnjeno, da se Uredba uporablja  tudi za izvajanje uradnega nadzora za 
preverjanje zahtev, ki se  uporabljajo za živali in blago, ki prihajajo iz tr etjih držav, in za živali 
in blago, ki se v tretje države izvozijo. 
Določbe o pooblastilih bodo Komisiji omogo čile sprejetje delegiranih aktov, s katerimi bo 
določila pravila posameznih sektorjev za tako blago, da se bodo upošte vali posebne potrebe 
glede uradnega nadzora na nekaterih podro čjih agroživilske verige in  tveganja za zdravje. 
NASLOV II: URADNI NADZOR IN DRUGE URADNE DEJAVNOSTI V 
DRŽAVAH ČLANICAH 
POGLAVJE I: PRISTOJNI ORGANI  
Zgradba tega poglavja bo ostala v glavnem ne spremenjena. Terminologija bo prilagojena 
zaradi razširjenega podro čja uporabe Uredbe (v smislu sektorjev in dejavnosti, ki jih Uredba 
zajema). Vendar pa bodo potrebne nekatere spre membe, da se odpravi nekaj pomanjkljivosti 
ter da se pristojnim organom zagotovijo naju činkovitejša orodja za izvajanje uradnega 
nadzora in drugih uradnih dejavnosti. 
POGLAVJE II: VZORČENJE , ANALIZA , PRESKUŠANJE IN DIAGNOSTICIRANJE  
Veljavne dolo čbe o drugem strokovnem mnenju bodo razjas njene, tako da se bo ta pravica 
uporabljala samo pri ura dnem nadzoru in bo vsaki č vključevala pregled dokumentov 
vzorčenja, analize, preskušanja  ali diagnosticiranja, ki ga opra vi drugi izvedenec, in kadar je 
to ustrezno in tehni čno izvedljivo, zadostno število drug ih vzorcev, ki se dajo na voljo 
izvajalcu dejavnosti za drugo strokovno mnenje, ali če to ni mogo če, drugo analizo, 
preskušanje ali dia gnosticiranje obstoje čega vzorca. Pooblastilo bo Komisiji omogo čilo, da za 
zagotavljanje enotne uporabe sprejme izvedbena pravila. 
Zahteve glede metod vzor čenja, laboratorijske an alize, preskušanja in  diagnosticiranja se 
bodo začele uporabljati za uradni nadzor in druge uradne dejavnosti v vseh sektorjih, ki jih 
zajema Uredba (npr. za dejavnosti posebnega nadzor a, spremljanja in raziskovanja v sektorjih 
zdravja rastlin in zdravja živali) . Za sektorja zdravja rastlin in rastlinskega razmnoževalnega 
materiala bo zato predvideno petletno prehodno obdobje. 
Pravila za izbiro metode, ki jo bo uporabljal ur adni laboratorij,  bodo razjasnjena in razširjena, 
tako da bodo morale metode v skladu z njimi izpolnjevati najsodobnejše znanstvene standarde 
in zadovoljevati analitske,  preskusne in diagnosti čne potrebe zadevnega laboratorija ter 
vključevati metode, ki so jih potrdili evropski ali nacionalni referen čni laboratoriji. Pri 
presejalnem pregledu, ciljnem presejalnem pregledu ter drugih uradnih dejavnosti ter če ni 
pravil Unije o metodah ali meril u činkovitosti za metode, bo poleg tega mogo če uporabiti 
katero koli metodo po predpisanem zaporedju. 
SL 11   SL Akreditacija v skladu s standardom EN ISO/IEC 17025 z naslovom „Splošne zahteve za 
usposobljenost preskuševalnih in kalibracijs kih laboratorijev“ bo ostala obvezni pogoj za 
določitev uradnih laboratorijev. V zvezi s tem bo  razjasnjeno, da obs eg akreditacije vklju čuje 
vse metode, ki jih laboratorij uporablja za an alizo, preskušanje ali di agnosticiranje, kadar 
deluje kot uradni la boratorij (razen primer ov, ki se izrecno dolo čijo s sekundarno zakonodajo 
– na primer v sektorju zdravja rastlin – in v katerih je obseg akred itacije lahko omejen na 
najpomembnejše in najbolj reprezentat ivne analitske, preskusne ali diagnosti čne metode). 
Vključitev zdravja rastlin v podro čje uporabe Uredbe bo pomenila, da bo treba uradne 
laboratorije, ki opravljajo analizo, preskušanje al i diagnosticiranje v tem sektorju, akreditirati 
v skladu s standardom EN ISO/IEC 17025. Za te  laboratorije bo zato predvideno petletno 
prehodno obdobje. 
Začasna dolo čitev uradnega laboratorija za uporabo met ode, ki je potrebna za laboratorijsko 
analizo, preskušanje ali di agnosticiranje in ni vklju čena v obseg njegove akreditacije, bo 
mogoča (za eno leto z možnostjo ene obnovitve), kadar je uporaba te metode nova zahteva 
zakonodaje Unije, kadar je zaradi spremembe upor abljene metode potrebna nova akreditacija 
ali razširitev obsega akreditacije, ki jo je labor atorij že pridobil, in v izjemnih razmerah ali v 
primerih nastajajo čih tveganj, v katerih morajo ura dni laboratoriji zaradi nenadnega pove čanja 
analitskih, preskus nih ali diagnosti čnih potreb nujno uporabiti  metodo, ki ni vklju čena v 
njihovo akreditacijo. 
Uvedena bodo odstopanja od akreditacijske zahte ve za laboratorije, ki opravljajo samo 
odkrivanje trihinele v mesu in uporabljajo sa mo metode, predpisane s pravili Unije, za 
laboratorije, ki opravljajo analize ali preskuse ra stlinskega razmnoževalnega materiala, ki niso 
analize, preskusi ali diagnosticiranje v zvezi z zd ravjem rastlin, in za nekatere laboratorije, ki 
opravljajo samo analize, preskuse ali diagnos ticiranje v okviru drugih uradnih dejavnosti. 
POGLAVJE  III:  URADNI NADZOR ŽIVALI IN BLAGA , KI VSTOPAJO V UNIJO  
Poglavje V Uredbe (ES) št. 882/2004 bo spre menjeno zaradi oblikovanja skupne zbirke 
pravil, ki se bodo uporabljala za celoten nadzor nad živalmi in blagom, ki vstopajo v Unijo. 
Zaradi celostnega pristopa bo u činkovitost ve čja, koristen pa naj bi bi l tudi pri prednostnem 
razvrščanju nadzora na podlagi tveganja. Kot je  navedeno v nadaljevanju, bo to poglavje 
verjetno precej spremenjeno. 
Prvič, vstavljene bodo dolo čbe, ki so precej podobne sedanjima členoma 15 in 16 Uredbe 
(ES) št. 882/2004 (ki se bosta črtala). Te dolo čbe bodo nekoliko prilagojene, da se uskladijo s 
posodobljenim carinskim zakonikom in se zagot ovi upoštevanje sektorskih posebnosti. 
Drugič, v posebnem oddelku bo strnje na sedanja zakonodaja, dolo čene pa bodo tudi 
kategorije živali in blaga, ki prihajajo iz tretjih držav in jih je treba ob vstopu v Unijo 
nadzorovati. Pooblastila bodo Komisiji omogo čila, da spremeni zgoraj navedene kategorije in 
oblikuje podroben seznam živali in blaga (vklju čno z oznakami KN), ki jih je treba 
nadzorovati. Pooblaš čena bo tudi, da dolo či, v katerih primerih in pod katerimi pogoji se 
lahko živali in blago izvzamejo iz navedenega nadzora. 
Mejne kontrolne to čke bodo nadomestile razli čne subjekte, ki zdaj op ravljajo naloge mejnega 
nadzora. Oblikovane bodo skupne zahteve za mejne kontrolne to čke, Komisija pa bo lahko še 
dodatno opredelila take zahteve, da  bi se upoštevale posebne zna čilnosti, povezane z 
različnimi kategorijami živali in bl aga, ki se nadzorujejo. Dolo čena bodo tudi usklajena 
pravila za dolo čitev, navedbo, preklic in za časni preklic mejnih kontrolnih to čk. 
SL 12   SL Določen bo enotni zdravstveni vstopni dokument, ur ejala pa ga bodo pravila, ki temeljijo na 
sedanjih praksah. Izvajalc i dejavnosti ga bodo uporabljal i za obvezno predhodno napoved 
prispetja pošiljk živali in blaga, pristojni or gani pa za evidentiranje nadzora nad takimi 
pošiljkami in morebitnih sprejetih odlo čitev. Komisiji bo podeljeno pooblastilo za dolo čitev 
oblike in podrobnosti uporabe enotnega zdravs tvenega vstopnega dokumenta ter minimalnih 
zahtev glede tega, koliko pred prispetjem pošiljk na mejne kontrolne to čke je treba predložiti 
predhodne napovedi. 
Določena bo tudi skupna zbirka pr avil za nadzor pošiljk (vklju čno z nekomercialnimi 
pošiljkami) živali in blaga, nad katerimi je  treba opraviti nadzor na mejah. Nadzor bodo 
navadno izvajali organi mejnih kontrolnih to čk, katerim je pošiljka najprej predložena, vendar 
bo lahko Komisija v nekaterih primerih dolo čila izjeme glede tega pravila. Opravili se bodo 
pregledi dokumentov in id entitete vseh pošiljk, p ogostnost opravljanja fizi čnih pregledov pa 
bo odvisna od tveganja, ki ga pomeni posamezna žival/posamezno blago ali kategorija živali/blaga. Pooblastila bodo Komisiji med drugim omogo čila, da opredeli, kako je treba 
opravljati preglede dokument ov in identitete ter fizi čne preglede, in dolo či manjšo pogostnost 
pregledov identitete in fizi čnih pregledov. 
Tretjič, spremenjene bodo dolo čbe, v katerih je podrobno opredeljeno ukrepanje v primeru 
suma in neskladnosti pošiljk. Cilj sprememb bo pove čati učinkovitost, tako da se poenostavi 
postopek odlo čanja mejnih kontrolnih to čk, razjasnijo ukrepi, ki bi jih morali sprejeti pristojni 
organi takih mejnih kontrolnih to čk, in v celoti zagot ovi upoštevanje posebnosti sektorjev, ki 
jih bo zdaj zajemala Uredba. Taka pravila se bodo uporabljala tudi za  izvajanje uradnega 
nadzora nad živalmi in blagom, ki prihajajo iz tretjih držav in za katere ne velja posebni 
nadzor na mejah. 
Nazadnje, uvedena bo nova dolo čba, v skladu s katero se za hteva tesno sodelovanje med 
pristojnimi organi, carinskimi organi in drugimi organi, vklju čenimi v obravnavanje živali in 
blaga, ki prihajajo iz tretjih držav. Poleg tega bo pooblastilo Komisiji omogo čilo, da dolo či 
podrobnosti sodelovanja med navedeni mi organi za zagotovitev pravo časnega in ustreznega 
dostopa do informacij, usklajevanja za devnih naborov podatkov in hitrega sporo čanja 
sprejetih odlo čitev. 
POGLAVJE  IV:  FINANCIRANJE URADNEGA NADZORA  
Ohranjeno bo splošno na čelo sedanje uredbe. Države članice bodo morale še naprej 
zagotavljati, da so na voljo ustrezna finan čna sredstva za osebje in  druga sredstva, ki jih 
pristojni organi potrebujejo za izvajanje urad nega nadzora in drugih dejavnosti iz Uredbe. 
Države članice bodo enako kot v skladu s sedanjimi pr avili glede na orga nizacijo svojih 
pristojnih organov odlo čale, na kateri ravni (lokalni, regionalni, nacionalni) se dolo čijo in 
pobirajo pristojbine. 
V skladu z novimi dolo čbami se bodo pobirale obvezne pristojb ine za kritje stroškov, nastalih 
zaradi: 
• izvajanja uradnega nadzora nad nosilci živilske dejavnos ti in dejavnosti poslovanja s 
krmo, ki so registrirani in/ali odobreni v skladu z Uredbo (ES) št. 852/2004 (higiena 
živil) in Uredbo (ES) št. 183/2005 (hig iena krme), nad izvajalci dejavnosti, 
opredeljenimi v prihodnji uredbi o zdra vju rastlin, in izvajalci dejavnosti, 
opredeljenimi v prihodnji uredbi o rastlinskem razmnoževalnem materialu, za preverjanje skladnosti s pravili Unije o „a groživilski verigi“ ( zakonodajo o krmi in 
SL 13   SL živilih ter pravili o zdravstvenem varstvu in dobrobiti živali, zdravstvenem varstvu 
rastlin in rastlinskem razmnoževalnem materialu); 
• izvajanja nadzora za izdajo uradnega spri čevala ali za nadziran je izdaje uradnega 
potrdila skladnosti; 
• izvajanja dejavnosti uradnega nadzora za preverjanje, ali so  izpolnjeni pogoji za 
pridobitev ali ohr anitev odobritve; 
• izvajanja dejavnosti uradnega nadzor a v zvezi z mejnim nadzorom (vklju čno s 
stroški nadzora v zvezi z zahtevami glede zdravstvenega varstva rastlin, ki se bodo 
prenesle v novo uredbo o uradnem nadzoru); 
• izvajanja dejavnosti uradnega nadzora za pr everjanje skladnosti z izrednimi ukrepi, 
ki jih Komisija sprejme v skladu s tako imenovanimi „zaš čitnimi“ dolo čbami, kadar 
se to zahteva v skladu z odlo čitvijo o vzpostavitvi teh ukrepov. 
Ravni obveznih pristojbin se izra čunajo tako, da omogo čijo pristojnim organom, ki izvajajo 
dejavnosti uradnega nadzora, da si v celoti povrn ejo stroške, ki nastanejo zaradi uradnega 
nadzora ( če pristojni organ, za katerega se pobirajo pr istojbine, opravlja t udi druge dejavnosti, 
potem je treba pri izra čunu pristojbin upoštevati samo tisti del zadevnih stroškovnih 
elementov, ki nastane zaradi dejavnosti uradnega nadzora). 
Z novo dolo čbo bo zagotovljeno, da bodo imeli izvaja lci dejavnosti, ki se jim zara čuna 
pavšalna pristojbina, korist od priznanja dobrega delovanja, saj se bo stopnja pristojbine za 
posameznega izvajalca dejavnosti prila godila, tako da se bo upoštevalo poro čilo o skladnosti 
izvajalca dejavnosti, ugotovljeni z uradnim nadz orom. Praviloma naj bi bile pristojbine za 
dosledno skladne izvajalce dejavnosti nižje od pr istojbin za neskladne izvajalce dejavnosti. 
Veljavne dolo čbe, s katerimi se prepoveduje – neposredno ali posredno – vra čilo obveznih 
pristojbin, bodo ohran jene (razen seveda če so bile pristojbine pobrane neupravi čeno).  
Podjetja, v katerih je zaposlenih manj kot deset oseb, njihov letni promet ali bilanca stanja pa 
ne presega 2 milijonov EUR (mikropodjetja), bodo izvzeta iz pla čila obveznih pristojbin. 
Določbe o financiranju uradnega nadzora bodo podprte  z zahtevo, da morajo pristojni organi 
zagotoviti najvišjo raven preglednosti metod in podatkov, uporabljenih za dolo čanje 
pristojbin, ter uporabe sredstev, zb ranih s takimi pristojbinami. 
Veljavne dolo čbe glede stroškov, ki izhajajo iz dodatnega uradnega nadzora zaradi 
neskladnosti z izvršilnimi ukrepi ( člen 28 Uredbe), bodo razjasnjen e, da se zagotovi, da jih 
bodo države članice učinkovito uporabljale. 
POGLAVJE  V: URADNO POTRJEVANJE  
Opredelitev pojma „uradno potrjevanje“ in zadevne dolo čbe bodo spremenjene, da se 
zagotovi, da Uredba pomeni splošni okvir za ura dno potrjevanje v zvezi z vsemi sektorji, ki 
jih zajema. 
NASLOV III: REFEREN ČNI LABORATORIJI IN CENTRI 
Zaradi razširitve podro čja uporabe Uredbe na nove sektorje (ukrepi proti škodljivim 
organizmom na rastlinah; pravila, ki urejajo proizvodnjo rastlinskega razmnoževalnega materiala za dajanje na trg; pr avila o živalskih stranskih proi zvodih) bo lahko Komisija zanje 
določila referen čne laboratorije Evropske  unije. Temu bodo ustrezno sledile obveznosti držav 
SL 14   SL članic, da dolo čijo nacionalne referen čne laboratorije za vsak referen čni laboratorij Evropske 
unije, ki ga dolo či Komisija. 
Komisija bo lahko dolo čila tudi referen čne centre Evropske unije za  proizvodnjo in trženje 
rastlinskega razmnoževalnega materiala in  dobrobit živali. Ti centri bodo predvsem 
zagotavljali tehni čno znanje, izvajali programe usposab ljanja in prispevali k razširjanju 
raziskovalnih ugotovitev in tehni čnih inovacij. 
NASLOV IV: UPRAVNA POMO Č IN SODELOVANJE 
Določbe Uredbe o upravni pomo či in sodelovanju bodo okrepljene in razjasnjene, da bi 
postale uporabnejše in u činkovitejše orodje za odpravljanje čezmejnih neskladnosti. V zvezi s 
tem je predvidenih ve č sprememb. 
Prvič, pristojni organi bodo morali drug drugemu po potre bi zagotoviti upravno pomo č za 
zagotavljanje pravilne uporabe pravil Unije. Uv edena bo tudi zahteva , da mora biti vse 
komuniciranje pisno. Komisiji bo poleg  tega podeljeno pooblastilo, da dolo či standardno 
obliko prošenj za pomo č in izmenjav sporo čil. 
Drugič, razjasnjena bo vloga organov za zvezo, poleg  tega bo jasno izražena potreba, da naj 
upravna pomo č/sodelovanje „poteka prek“ takih organov.  Komisija bo morala na svojem 
spletišču objaviti in posodablja ti seznam organov za zvez o. Pooblastilo ji bo omogo čilo tudi, 
da določi minimalne zahteve za organe za zvezo. 
Tretjič, (po potrebi) bodo poenostavljeni na čini za zahtevanje upravne pomo či in začetek 
postopkov sodelovanja, opredeljeni bodo ukrepi, ki jih morajo pristojni organi sprejeti po 
prejetju prošenj za pomo č. 
Nazadnje bodo razjasnjeni tudi primeri, v ka terih mora Komisija usklajevati upravno pomo č 
in sodelovanje, ter ukrepi, ki  jih lahko sprejme v takih okoliš činah. 
NASLOV V: NA ČRTOVANJE IN PORO ČANJE 
Večletni nacionalni na črt nadzora bo ostal dokument, ki ga države članice pripravijo in imajo 
v lasti, uporabijo pa ga za pomo č pristojnim organom pri zagotavljanju uradnega nadzora v 
skladu z zakonodajo Unije. 
Oblikovana bo nova dolo čba, v skladu s katero morajo države članice dolo čiti enotni pristojni 
organ, odgovoren za usklajevanje priprave ve čletnega nacionalnega na črta nadzora in 
zagotavljanje usklajenosti takega na črta. 
V zvezi z letnimi poro čili se bo Komisiji v skladu s spremenjenim členom 44 podelilo 
pooblastilo, da postopno sprejme standardiziran e predloge in pri tem po potrebi ustrezno 
upošteva veljavne zahteve glede poro čanja. 
NASLOV VI: DEJAVNOSTI UNIJE 
Ta naslov bo še naprej urejal ve č dejavnosti na ravni Unije: 
• nadzor Urada Komisije za prehrano in veterinarstvo (FVO) v državah članicah in 
tretjih državah; 
• postopke (razjasnjene in racionalizirane) za dolo čitev zahtev za vstop nekaterih 
kategorij blaga iz tretjih držav v Unijo in ukr epov za nekatere vrst e blaga iz nekaterih 
posebnih tretjih držav, kadar so na voljo doka zi, da bi vstop tega  blaga v Unijo lahko 
SL 15   SL pomenil tveganje za zdravje ljudi, živa li ali rastlin oz. v primeru gensko 
spremenjenih organizmov in fitofarmacevtski h sredstev za okolje, ali kadar so na 
voljo dokazi o morebitni zelo razširjeni  resni neskladnosti  s pravili Unije; 
• usposabljanje osebja pristojnih organov v državah članicah in tretjih državah (sedanji 
program Boljše usposabljanje za varnejšo hr ano) in programe za izmenjavo osebja 
med državami članicami (nova dejavnost, ki bo organizirana v sodelovanju z 
državami članicami), ki jih or ganizira Komisija. 
Ta naslov bo vklju čeval tudi vzpostavitev celostnega informacijskega sistema za uradni 
nadzor, ki bo omogo čil povezano delovanje in posodobitev vseh sedanjih in prihodnjih 
računalniško podprtih sistemov, v okviru  katerih si pristojni organi in Komisija (ter izvajalci 
dejavnosti, kadar je to ustrezno) izmenjujej o informacije, podatke in dokumente v zvezi z 
uradnim nadzorom. 
NASLOV VII: IZVRŠILNI UKREPI 
Določbe, ki urejajo nacionalne izvršilne ukrepe,  se bodo uporabljale za vse sektorje s podro čja 
uporabe Uredbe. 
Vključena bo nova dolo čba, ki obravnava predvsem ukrepanje v primeru suma na neskladnost 
in v skladu s katero morajo pristojni organi op raviti preiskave, da potrdijo ali ovržejo sum ali 
dvom. 
Seznam mogo čih ukrepov v primeru ugotovljene nesk ladnosti bo še dopol njen: dodani bodo 
na primer omejitev ali prepoved premikov živali , uvedba karantene, zakol ali usmrtitev živali, 
odlog zakola živali, osamitev ali zaprtje obratov in umik spletiš č. 
V skladu z novo dolo čbo v členu, ki je bil prej člen 55 (o sankcijah za neskladnost), bodo 
morale države članic zagotoviti, da so finan čne kazni za namerne kršitve primerljive z 
ekonomsko koristjo, ki jo je hot el pridobiti kršitelj. Države članic bodo morale tudi zagotoviti 
uporabo ustreznih kazni za kazniv a dejanja in/ali upravnih kazni za izvajalce dejavnosti, ki ne 
sodelujejo pri uradnem nadzoru. 
SL 16   SL 2013/0140 (COD) 
Predlog 
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o izvajanju uradnega nadzora in drugih ur adnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba 
zakonodaje o živilih in krmi ter pravil o zd ravstvenem varstvu živali, dobrobiti živali, 
zdravstvenem varstvu rastlin, rastlin skem razmnoževalnem materialu in 
fitofarmacevtskih sredstvih, ter o spremembi uredb (ES) št. 999/2001, 1829/2003, 
1831/2003, 1/2005, 396/2005, 834/2007, 1099/2009, 1069/2009 in 1107/2009, uredb (EU) 
št. 1151/2012 in [….]/2013 [ za Urad za publikacije: vstaviti številko Uredbe o dolo čbah za 
upravljanje odhodkov v zvezi s prehransko verigo, zdravjem in dobrobitjo živali ter v zvezi z 
zdravjem rastlin in rastlinskim razmnoževalnim materialom ] ter direktiv 98/58/ES, 
1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES, 2008/120/ES in 2009/128/ES (uredba o uradnem 
nadzoru) 
(Besedilo velja za EGP) 
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – 
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 43(2), člena 114 in 
člena 168(4)(b) Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Evropske komisije, 
po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, 
ob upoštevanju mnenja Evropskega  ekonomsko-socialnega odbora8, 
ob upoštevanju mnenja Odbora regij9, 
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) Po Pogodbi je treba zagotoviti visoko rave n varovanja zdravja ljudi  pri opredeljevanju 
in izvajanju vseh politik in dejavnosti Un ije. K doseganju tega cilja morajo med 
drugim prispevati ukrepi na veteri narskem in fitosanitarnem podro čju, katerih 
neposredni cilj je varovanje javnega zdravja. 
(2) Po Pogodbi mora Unija tudi prispevati k dos eganju visoke ravni varstva potrošnikov z 
ukrepi, ki jih sprejme v okviru uresni čevanja notranjega trga. 
(3) Zakonodaja Unije dolo ča zbirko usklajenih pravil za zagotavljanje, da so živila in 
krma varni in zdravstveno ustrezni ter da se  dejavnosti, ki bi la hko vplivale na varnost 
živilske verige ali varstvo interesov potrošn ikov v zvezi z živili in informacijami o 
živilih, opravljajo v skladu s posebnimi za htevami. Namen pravil Unije je tudi 
zagotoviti visoko raven zdravja ljudi, živali in rastlin ter dobrobi ti živali v celotni 
živilski verigi in na vseh podro čjih dejavnosti, katerih klju čni cilj je boj proti 
                                                
 
8 UL C , , str. . 
9 UL C , , str. . 
SL 17   SL morebitnemu širjenju bolezni živali, ki se  v nekaterih primerih  lahko prenašajo na 
ljudi, ali škodljivih organizmov za rastline  ali rastlinske proizvode, ter zagotoviti 
varovanje okolja pred tveg anji, ki bi jih lahko povzro čili gensko spremenjeni 
organizmi in fitofarmacevtska sredstva. Prav ila Unije tudi zagotav ljajo istovetnost in 
kakovost rastlinskega razmnoževalnega materiala. Pravilna uporaba navedenih pravil, za katera se bo v nadaljevanju uporabljalo skupno poimenovanje „zakonodaja Unije o 
agroživilski verigi“, prispeva  k delovanju notranjega trga. 
(4) Osnovna pravila Unije v zvezi z zakonodajo o živilih in krmi so dolo čena v Uredbi 
(ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o dolo čitvi 
splošnih na čel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za 
varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane
10. Poleg teh pravil se uporablja 
podrobnejša zakonodaja o živi lih in krmi za razli čna področja, kot so prehrana živali, 
vključno z medicirano krmo, higiena živil in  krme, zoonoze, živalski stranski 
proizvodi, ostanki veterinarskih zdravil,  onesnaževalci, nadzor in izkoreninjenje 
bolezni živali, ki lahko pri zadenejo zdravje ljudi, ozna čevanje živil in krme, 
fitofarmacevtska sredstva, živilski in krmni dodatki, vitamini, mineralne soli, elementi 
v sledovih in drugi dodatki, materiali za stik z živili, zahteve glede kakovosti in 
sestave, pitna voda, ionizacija, nova živila in gensko spremenjeni organizmi (GSO). 
(5) Cilj zakonodaje Unije o zdravju živali je zag otoviti visoke standarde za zdravje ljudi in 
živali, racionalen razvoj sektorje v kmetijstva in akvakulture ter pove čati 
produktivnost. Navedena zakonodaja je potrebna zaradi prispevanja k uresni čevanju 
notranjega trga z živalmi in ži valskimi proizvodi ter prepre čevanja širjenja nalezljivih 
bolezni, ki prizadenejo Unijo. Zajema podro čja, kot so trgovina znotraj Unije, vstop v 
Unijo, izkoreninjenje bolezni, veterinarski nadzor in obveš čanje o boleznih, prispeva 
pa tudi k varnosti živil in krme. 
(6) V členu 13 Pogodbe so živali priznane kot čuteča bitja. V skladu z zakonodajo Unije o 
dobrobiti živali morajo lastniki in imetniki ži vali ter pristojni organi  spoštovati zahteve 
glede dobrobiti živali, ki zagotavljajo humano ravnanje z živalmi in prepre čujejo 
njihove nepotrebne bole čine in trpljenje. Taka pravila temeljijo na znanstvenih 
dokazih ter lahko posredno izboljšajo kakovost in varnost živil in krme. 
(7) Zakonodaja Unije o zdravju rastlin ureja vnos, naselitev in ši rjenje organizmov, 
škodljivih za rastline, ki jih v Uniji ni ali niso zelo razširjeni. Namen te zakonodaje je 
zagotoviti zdravje kmetijskih rastlin ter ja vnih in zasebnih zelenih površin in gozdov v 
Uniji, hkrati pa varovati biotsko raznovr stnost in okolje v Uniji ter zagotavljati 
kakovost in varnost živil in krme, proizvedenih iz rastlin. 
(8) Zakonodaja Unije o rastlinskem razmno ževalnem materialu ureja proizvodnjo z 
namenom dajanja na trg in dajanje na tr g rastlinskega razmnoževalnega materiala 
kmetijskih, zelenjavnih, gozdnih, sadnih in okra snih rastlinskih vrst ter vinske trte. 
Namen navedenih pravil je zagotavljati ist ovetnost, zdravstveno varstvo in kakovost 
rastlinskega razmnoževalnega materiala upor abnikom tega materiala ter produktivnost, 
raznovrstnost, zdravstveno ustreznost in kakovo st agroživilske verige ter prispevati k 
varstvu biotske raz novrstnosti in okolja. 
(9) Zakonodaja Unije o ekološki pridelavi in ozna čevanju ekoloških proizvodov 
zagotavlja osnovo za trajnostni razvoj ekološke  pridelave, cilj te zakonodaje pa je 
                                                 
10 UL L 31, 1.2.2002, str. 1. 
SL 18   SL prispevati k varstvu naravnih virov, biotski raznovrstnosti, dobrobiti  živali in razvoju 
podeželja. 
(10) V zakonodaj Unije o shemah kakovosti kme tijskih proizvodov in ži vil so opredeljeni 
proizvodi in živila, pridelani in proizvedeni v skladu z natan čnimi specifikacijami, ob 
spodbujanju raznovrstne kmetijske proizvodnje, zaš čiti imen proizvodov ter 
obveščanju potrošnikov o posebnih lastnosti h kmetijskih proizvodov in živil. 
(11) Zakonodaja Unije o agroživ ilski verigi temelji na na čelu, da so izvajalci dejavnosti 
odgovorni za zagotavljanje, da so v podjetjih  pod njihovim nadzorom v vseh fazah 
proizvodnje, predelave in distribucije  izpolnjene zahteve zakonodaje Unije o 
agroživilski verigi, ki za devajo njihove dejavnosti. 
(12) Za izvrševanje zakonodaje Unije o ag roživilski verigi so odgovorne države članice, 
katerih pristojni organi z orga niziranjem uradnega nadzora sp remljajo in preverjajo, da 
se zadevne zahteve Unije u činkovito izpolnjujejo in izvršujejo. 
(13) Uredba (ES) št. 882/2004 Evropskega pa rlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o 
izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi  preverjanje skladnos ti z zakonodajo o krmi 
in živilih ter s pravili o zdravs tvenem varstvu živali in zaš čiti živali11, določa enotni 
zakonodajni okvir za organizacijo uradnega nadzora. Ta ok vir je bistveno izboljšal 
učinkovitost uradnega nadzora, izvrševanje zakonodaje Unije o agroživilski verigi in 
raven varstva pred tveganji za zdravje ljudi, živali in rast lin ter dobrobit živali v Uniji 
in raven varstva okolja pred tveganji, ki bi jih lahko povzro čili gensko spremenjeni 
organizmi in fitofarmacevtska sredstva. Zagotovil je tudi st rnjen pravni okvir za 
podpiranje celostnega pristopa k izvajanju uradnega nadzora v agroživilski verigi. 
(14) V zakonodaji Unije o agro živilski verigi je ve č določb, katerih izvrševanja Uredba 
(ES) št. 882/2004 ne ureja a li ga ureja le delno. To čneje, posebna pravila o uradnem 
nadzoru so se ohranila v za konodaji Unije o rastlinskem r azmnoževalnem materialu in 
Uredbi (ES) št. 1069/2009 Evropskega parl amenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o 
določitvi zdravstvenih pravil za živalske stra nske proizvode in pr idobljene proizvode, 
ki niso namenjeni prehrani ljudi, te r razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/200212. Tudi 
zdravje rastlin v glavnem ne spada na podro čje uporabe Uredbe (ES) št. 882/2004, saj 
so nekatera pravila o uradnem nadzoru dolo čena v Direktivi Sveta 2000/29/ES z dne 
8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnos u organizmov, škodljivih za rastline ali 
rastlinske proizvode, v Skupnost in pr oti njihovemu širjenju v Skupnosti13. 
(15) Tudi Direktiva Sveta 96/23/ES z dne  29. aprila 1996 o ukrepih za spremljanje 
nekaterih snovi in njihovih ostankov v ži vih živalih in v živa lskih proizvodih ter 
razveljavitvi direktiv 85/ 358/EGS in 86/469/EGS in odlo čb 89/187/EGS in 
91/664/EGS14 zagotavlja zelo podrobno zbirko pravil, ki med drugim dolo čajo 
najmanjšo pogostnost uradnega nadzora in poseb ne izvršilne ukrepe, ki se sprejmejo v 
primerih neskladnosti. 
(16) Da bi se racionaliziral in poenosta vil celotni zakonodajni o kvir ter hkrati uresni čeval 
cilj izboljšati pravno ureditev, bi bilo treba pravila, ki se uporablj ajo za uradni nadzor 
na posebnih podro čjih, vključiti v enotni zakonodajni okvir za uradni nadzor. Za to bi 
                                                 
11 UL L 165, 30.4.2004, str. 1. 
12 UL L 300, 14.11.2009, str. 1. 
13 UL L 169, 10.7.2000, str. 1. 
14 UL L 125, 23.5.1996, str. 10. 
SL 19   SL bilo treba razveljaviti Uredbo (ES) št. 882/2004 in druge akte, ki ur ejajo uradni nadzor 
na posebnih podro čjih, ter jih nadomestiti s to uredbo. 
(17) Cilj te uredbe bi morala biti vzpostavi tev usklajenega okvira Unije za organizacijo 
uradnega nadzora in uradnih dejavnosti, ki niso uradni nadzor, v celotni agroživilski 
verigi ob upoštevanju prav il o uradnem nadzoru iz Uredbe (ES) št. 882/2004 in 
zadevne sektorske zakonodaje ter izkušenj , pridobljenih pri uporabi teh pravil. 
(18) Za preverjanje skladnosti s pravili o skupni ureditvi trgov kmetijskih proizvodov 
(poljščin, vina, olj čnega olja, sadja in zelenja ve, hmelja, mleka in mle čnih izdelkov, 
govedine in teletine, ov čjega in kozjega mesa ter medu) se že uporablja dobro 
uveljavljen posebni nadzorni si stem. Ta uredba se zato ne bi smela uporabljati za 
preverjanje skladnosti z dolo čbami Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 
22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proiz vode („Uredba o enotni SUT“)
15. 
(19) Nekatere sedanje opredelitve pojmov iz Uredbe (ES) št. 882/2004 bi bilo treba 
prilagoditi, da se upoš teva razširitev podro čja uporabe te uredbe, da se uskladijo z 
opredelitvami pojmov iz drugih aktov Unije in da se razjasni ali po potrebi nadomesti 
terminologija, ki ima v drugih sektorjih druga čen pomen. 
(20) V skladu z zakonodajo Unije o agroživils ki verigi so pristojni organi držav članic 
pooblaščeni za izvajanje posebnih nalog za zagotav ljanje zdravja živali in rastlin ter 
dobrobiti živali oz. v primeru gensko spreme njenih organizmov in fitofarmacevtskih 
sredstev varstva okolja te r za zagotavljanje istovetn osti in visoke kakovosti 
rastlinskega razmnoževalnega materiala. Navedene naloge so dejavnosti v javnem 
interesu, ki jih morajo pristojni organi držav članic izvajati za odpravljanje, 
obvladovanje ali zmanjševanje morebitnih tv eganj za zdravje ljudi, živali ali rastlin, 
dobrobit živali ali okolje. Na vedene dejavno sti, ki vklju čujejo odobritev proizvodov, 
raziskave, posebni nadzor in spremlja nje, tudi za epidemiološke namene, 
izkoreninjenje in obvladovanje bo lezni ter druge naloge za na dzor bolezni, urejajo ista 
sektorska pravila, ki se izvr šujejo z uradnim nadzorom. 
(21) Države članice bi morale dolo čiti pristojne organe na vseh podro čjih, za katera se 
uporablja ta uredba. Ker so države članice najprimernejše za odlo čanje o tem, kateri 
pristojni organ ali organe je treba dolo čiti za posamezno podro čje in na kateri upravni 
ravni, bi morale na vsakem podro čju določiti tudi enotni organ, ki skrbi za usklajeno 
komunikacijo s pristojnimi organi drugih držav članic in Komisijo. 
(22) Državam članicam bi bilo treba omogo čiti, da na pristojne organe, ki jih dolo čijo, 
prenesejo odgovornost za uradni nadzor v zv ezi s pravili Unije, ki ne spadajo na 
področje uporabe te uredbe, vklju čno s pravili o tujerodnih vrstah, ki bi lahko škodile 
kmetijski proizvodnji ali okolju  zaradi svoje invazivnosti. 
(23) Za izvajanje uradnega nadzora, s katerim se prev erja pravilna uporaba zakonodaje 
Unije o agroživilski verigi, in drugih  uradnih dejavnosti, za katere so pooblaš čeni 
organi držav članic v skladu z zakonodajo Unije o agroživilski verigi, bi morale države 
članice dolo čiti pristojne organe, ki delujejo v javnem interesu, imajo ustrezna 
sredstva in opremo ter so nepristranski in strokovni. Pristojni organi bi morali 
zagotavljati kakovost, doslednost in u činkovitost uradnega nadzora. 
                                                 
15 UL L 299, 16.11.2007, str. 1. 
SL 20   SL (24) Za pravilno uporabo in izvrše vanje pravil, ki spadajo na podro čje uporabe te uredbe, je 
potrebno ustrezno poznavanje takih pravil in pravil te uredbe. Zato je pomembno, da 
se osebje, ki izvaja uradni nadzor in druge uradne dejavnosti, redno izobražuje o 
veljavni zakonodaji na svojem podro čju pristojnosti in obveznos tih, ki izhajajo iz te 
uredbe. 
(25) Izvajalci dejavnosti bi morali  imeti pravico pritožbe zoper odlo čitev pristojnih organov 
in biti seznanjeni s to pravico. 
(26) Pristojni organi bi mora li zagotavljati, da osebje, pr istojno za uradni nadzor, ne 
razkrije informacij, ki jih pridobi med izva janjem takega nadzora in za katere velja 
obveznost varovanja posl ovne skrivnosti. Razen če ni nujnega interesa , zaradi katerega 
bi bilo razkritje upravi čeno, bi morala obveznost varova nja poslovne skrivnosti veljati 
za informacije, ki bi lahko škodile namenu inšpekcijskih pregledov, preiskav ali 
revizij, varstvu poslovnih interesov ter varstvu sodnih postopkov in pravnega 
svetovanja. Vendar pa obveznost varovanja poslovne skrivnosti pris tojnim organom ne 
bi smela prepre čiti razkritja dejstev o rezultatu  uradnega nadzora v zvezi s 
posameznim izvajalcem dejavnosti, kadar se zadevnemu izvajalcu dejavnosti pred 
razkritjem omogo či, da v zvezi s tem predloži pri pombe, ki se upoštevajo ali objavijo 
skupaj z informacijami, ki jih pristojni organi razkrijejo. Potreba po varovanju 
poslovne skrivnosti tudi ne posega v obveznost obveš čanja javnosti ob utemeljenem 
sumu, da bi živilo ali krma lahko predst avljala tveganje za zdravje, v skladu s 
členom 10 Uredbe (ES) št. 178/2002. Ta ure dba ne bi smela vplivati na obveznost 
pristojnih organov, da obvestijo javnost, kadar utemeljeno sum ijo, da bi živilo ali krma 
lahko predstavljala tveganje za zd ravje ljudi ali živali, v skladu s členom 10 Uredbe 
(ES) št. 178/2002, in na pravico posameznikov glede varstva osebnih podatkov, določeno v Direktivi Evropskega parlam enta in Sveta 95/46/ES z dne 
24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obde lavi osebnih podatkov in o prostem 
pretoku takih podatkov
16. 
(27) Pristojni organi bi morali  redno izvajati uradni nadzor v vseh sektorjih in v zvezi z 
vsemi izvajalci dejavnosti, dejavnostmi, ži valmi in blagom, ki jih ureja zakonodaja 
Unije o agroživilski verigi. Pr istojni organi bi morali dolo čiti pogostnost uradnega 
nazora ob upoštevanju potrebe po pril agoditvi nadzora tveganju in pri čakovani ravni 
skladnosti v razli čnih razmerah. V nekaterih primerih pa zakonodaja Unije o 
agroživilski verigi dolo ča, da je treba zaradi izdaje uradnega spri čevala ali potrdila, ki 
je temeljni pogoj za dajanje na trg ali premike živali ali blaga, uradni nadzor izvajati 
ne glede na raven tveganja ali pri čakovano neskladnost. V takih primerih je pogostnost 
uradnega nadzora odvisna od potreb po izdaji spri čeval ali potrdil. 
(28) Da bi se ohranila u činkovitost uradnega nadzora pr i preverjanju skladnosti, se 
opozorila pred izvajanjem nadzor a ne bi smela izdajati, razen če se to zahteva zaradi 
vrste dejavnosti uradnega nadzora (n a primer predvsem pri revizijah). 
(29) Uradni nadzor bi moral biti temeljit in u činkovit ter zagotavljati,  da se zakonodaja 
Unije pravilno uporablja. Ker lahko uradni nadzor pomeni obremen itev za izvajalce 
dejavnosti, bi morali pristojni organi pri orga nizaciji in izvajanju dejavnosti uradnega 
nadzora upoštevati interese iz vajalcev dejavnosti in to obremenitev omejiti na to, kar 
je nujno za izvedbo u činkovitega uradnega nadzora. 
                                                 
16 UL L 281, 23.11.1995, str. 31. 
SL 21   SL (30) Pristojni organi držav članic bi morali uradni nadzor izva jati enako skrbno ne glede na 
to, ali se pravila, ki se izvršujejo, uporab ljajo za dejavnosti, ki zadevajo samo ozemlje 
te države članice, ali dejavnosti, ki bodo vplivale na skladnost z zakonodajo Unije o 
živalih in blagu, ki se premestijo ali dajo na trg v drugi državi članici ali izvozijo iz 
Unije. V primeru izvoza se lahko od pristo jnih organov v skladu z zakonodajo Unije 
zahteva tudi, naj preverijo skla dnost živali in blaga z zahtev ami tretje države, v katero 
so namenjene take živali ali blago. 
(31) Da bi zagotovili pravilno izvrševanje pravil Unije o agroži vilski verigi, bi morali biti 
pristojni organi pooblaš čeni za izvajanje uradnega nadz ora v vseh fazah proizvodnje, 
predelave in distribucije živali in blaga, na  katere se nanašajo taka pravila. Da se 
zagotovi temeljito in u činkovito izvajanje uradnega nadzora, bi morali biti pristojni 
organi pooblaš čeni tudi za izvajanje uradnega nadz ora v vseh fazah proizvodnje in 
distribucije blaga, snovi, mate riala ali predmetov, ki jih prav ila o agroživilski verigi ne 
urejajo (na primer ve terinarskih zdravil), če je to potrebno, da  se v celoti preiš čejo 
morebitne kršitve navedenih prav il in ugotovi vzrok takih kršitev. 
(32) Pristojni organi delujejo v interesu izvajalcev dejavnosti in javnosti, tako da 
zagotavljajo, da se visoki st andardi o varstvu iz zakonodaje Unije o agroživilski verigi 
dosledno ohranjajo in varujejo  z ustreznimi izvršilnimi ukr epi ter da se skladnost s 
takimi pravili preverja z uradnim nadzorom  v celotni agroživils ki verigi. Pristojni 
organi bi morali biti zato za u činkovitost uradnega nadzora, ki ga izvajajo, odgovorni 
izvajalcem dejavnosti in javnosti. Zagotav ljati bi morali dostop do informacij o 
organizaciji in izvajanju uradnega nadz ora in drugih uradnih dejavnosti ter redno 
objavljati informacije o uradnem nadzoru in  njegove rezultate. Pr istojni organi bi 
morali imeti v skladu z nekaterimi pogoji tudi  pravico, da objavijo ali dajo na voljo 
informacije o oceni posameznih izvajalcev dejavnosti na podlagi rezultatov uradnega 
nadzora. 
(33) Nadvse pomembno je, da pristojni or gani zagotavljajo in preverjajo u činkovitost in 
doslednost uradnega nadzora, ki ga izvajaj o. Za ta namen bi morali ukrepati na podlagi 
pisnih dolo čenih postopkov ter zagotavljati podrobne  informacije in navodila osebju, 
ki izvaja uradni nadzor. Morali bi ime ti vzpostavljene tudi ustrezne postopke in 
mehanizme za nenehno preverjanje u činkovitosti in doslednosti svojega delovanja ter 
sprejeti popravne ukrepe, kadar bi ugotovili pomanjkljivosti. 
(34) Za lažje ugotavljanje neskladnosti in u činkovitejše sprejemanje popravnih ukrepov 
zadevnega izvajalca dejavnosti bi bilo treb a rezultate uradnega nadzora zapisati v 
poročilo in en izvod zagotoviti iz vajalcu dejavnosti. Kadar je za uradni nadzor 
potrebna neprekinjena ali redna navzo čnost osebja pristojnega organa, ki spremlja 
dejavnosti izvajalca dejavnosti,  bi bila priprava poro čila o vsakem inšpekcijskem 
pregledu ali obisku izvajalca dejavnosti nesorazmerna. V taki h primerih bi bilo treba 
poročila pripravljati tako pogosto, da so pristo jni organi in izvaja lec dejavnosti redno 
obveščeni o ravni skladnosti  in takoj obveš čeni o morebitnih ugotovljenih 
pomanjkljivostih. 
(35) Izvajalci dejavnosti bi morali v celoti sodelovati s pristojnimi organi in pooblaš čenimi 
organi, da se zagotovi nemoteno izvajanje uradnega nadzora in pristojnim organom 
omogoči izvajanje drugih uradnih dejavnosti. 
(36) S to uredbo se vzpostavlja enotni zakonoda jni okvir za organizacijo  uradnega nadzora, 
s katerim se preverja skladnost s pravili o agroživilski verigi na vseh podro čjih, ki jih 
zajemajo taka pravila. Na nekaterih od navedenih podro čij zakonodaja Unije dolo ča 
SL 22   SL podrobne zahteve, ki jih je tr eba izpolnjevati, za kar so potrebni posebno znanje in 
veščine ter posebna sredstva za izvajanj e uradnega nadzora. Da se prepre čijo različne 
prakse izvajanja, ki bi lahko povzro čile neenako varovanje zdravja ljudi, živali in 
rastlin ter dobrobiti živali oz. v primer u gensko spremenjenih organizmov in 
fitofarmacevtskih sredstev varstvo okolja, in ovirale delovanje notranjega trga za živali 
in blago, za katere se uporablja ta uredba , ter izkrivljale konkur enco, bi bilo treba 
Komisiji omogo čiti, da pravila iz te uredbe dopolni s sprejetjem posebnih pravil o 
uradnem nadzoru, s katerimi bi se lahko iz polnile potrebe po nadzoru na teh podro čjih. 
Zlasti bi morala taka pravila dolo čati posebne zahteve za izvajanje uradnega nadzora 
in najmanjšo pogostnost takega nadzora, pos ebne ali dodatne ukrep e poleg ukrepov iz 
te uredbe, ki bi jih morali pristojni orga ni sprejeti v zvezi z neskladnostmi, posebne 
odgovornosti in naloge pristojnih organov poleg nalog iz te uredbe ter posebna merila 
za sprožitev mehanizmov upravne pomo či, določenih v tej uredbi. V drugih primerih 
bi bila lahko taka dodatna pravila pot rebna za zagotovitev podrobnejšega okvira za 
izvajanje uradnega nadzora v zvezi z živili in krmo, kadar se pojavijo nove informacije 
o tveganjih za zdravje ljudi ali živali oz. v primeru gensko spremenjenih organizmov 
in fitofarmacevtskih sredstev za okolje, in  se izkaže, da brez skupnih specifikacij za 
izvajanje uradnega nadzora v državah članicah nadzor ne bi izpolnil pri čakovane ravni 
varstva pred temi tveganji, kot dolo ča zakonodaja Unije o agroživilski verigi. 
(37) Pristojnim organom bi bilo treba omogo čiti, da nekatere svoje naloge prenesejo na 
druge organe. Dolo čiti bi bilo treba ustrezne pogoj e, da se zagotovi ohranjanje 
nepristranskosti, kakovosti in doslednosti  uradnega nadzora in drugih uradnih 
dejavnosti. Zlasti bi moral biti pooblaš čeni organ akreditiran v skladu s standardom 
ISO za izvajanje inšp ekcijskih pregledov. 
(38) Za zagotavljanje zanesljivosti in dosl ednosti uradnega nadzora in drugih uradnih 
dejavnosti v Uniji bi morale metode, ki se uporabljajo za vzor čenje, laboratorijske 
analize, preskuse in diagnos ticiranje, izpolnjevati najsodobne jše znanstvene standarde 
ter posebne analitske, preskusne in diagnosti čne potrebe zadevnega laboratorija, hkrati 
pa zagotavljati to čne in zanesljive analitske, preskusne in diagnosti čne rezultate. Treba 
bi bilo dolo čiti jasna pravila za izbiro metode, ki jo je treba uporabiti, kadar je na voljo 
več metod iz razli čnih virov, kot so Mednarodna organi zacija za standardizacijo (ISO), 
Evropska in sredozemska organizacija  za varstvo rastlin (EPPO), Mednarodna 
konvencija o varstvu rastlin (IPPC), Mednarodn a organizacija za zdravje živali (OIE), 
Evropska unija in nacionalni referen čni laboratoriji ali na cionalna pravila. 
(39) Izvajalci dejavnosti, na kateri h živalih ali blagu se izvaja vzor čenje, analiza, preskus 
ali diagnosticiranje v okviru uradnega nadzor a, bi morali imeti pravico, da zaprosijo za 
drugo strokovno mnenje, ki bi moralo vklju čevati odvzem drugega vzorca za ponovno 
analizo, ponovni preskus ali ponovn o diagnosticiranje, razen če tako drugo vzor čenje 
ni tehnično izvedljivo ali relevantno . To bi veljalo predvsem , kadar je nevarnost pri 
živali ali blagu zelo omejena ali kadar je razporejena zelo razpršeno ali neenakomerno. 
V Mednarodni konvenciji o varstvu rastlin (IPPC) se zato zavra ča uporaba ponovnih 
vzorcev za ocenjevanje prisotnosti karantensk ih organizmov v rastli nah ali rastlinskih 
proizvodih. 
(40) Za izvajanje uradnega nadzora nad tr govino, ki poteka po internetu ali prek drugih 
sredstev za trgovanje na daljavo, bi  bilo treba pristojnim organom omogo čiti, da 
pridobijo vzorce z anonimnimi naro čili (uporablja se tudi izraz skrivno nakupovanje), 
ki jih je potem mogo če analizirati, preskusi ti ali preveriti njihovo skladnost. Pristojni 
SL 23   SL organi bi morali storiti vse, kar je potr ebno za ohranitev pravice izvajalcev dejavnosti 
do drugega strokovnega mnenja. 
(41) Laboratoriji, ki jih pristojni organi dolo čijo za izvajanje analiz, preskusov in 
diagnosticiranja vzorcev, odvzetih v okviru  uradnega nadzora in drugih uradnih 
dejavnosti, bi morali imeti strokovne izkuš nje in znanje, oprem o, infrastrukturo in 
osebje za izvajanje takih nalog po na jvišjih standardih. Za zagotavljanje to čnih in 
zanesljivih rezultatov bi morali biti navedeni laborator iji akreditirani za uporabo teh 
metod v skladu s standardom EN ISO/IEC 17025 z naslovom „Splošne zahteve za usposobljenost preskuševalnih in kalibracijs kih laboratorijev“. Akreditacijo bi moral 
opraviti nacionalni akre ditacijski organ, ki deluje v skladu z Uredbo (E S) št. 765/2008 
Evropskega parlamenta in Sv eta z dne 9. ju lija 2008 o dolo čitvi zahtev za akreditacijo 
in nadzor trga v zvezi s trženjem pr oizvodov ter razveljav itvi Uredbe (EGS) 
št. 339/93
17. 
(42) Akreditacija je najust reznejše orodje za zagotavljanje vrhunskega delovanja uradnih 
laboratorijev, vendar je hkrati tudi zaplete n in drag postopek, ki bi nesorazmerno 
obremenil laboratorije v primerih, v katerih je laboratorijska analitska, preskusna ali 
diagnostična metoda zelo preprosta in zanjo ni so potrebni posebni postopki ali oprema 
(na primer odkrivanje trihinele z inšpekci jskim pregledom), v primerih, v katerih 
opravljene analize ali preskusi zadevajo sa mo kakovost rastlinskega razmnoževalnega 
materiala, ter v skladu z nekaterimi pogoji v primerih, v katerih laboratorij izvaja 
analize, preskuse ali diagnostic iranje samo v okviru drugih ur adnih dejavnosti, ne pa v 
okviru uradnega nadzora. 
(43) Da se zagotovita prožnost  in sorazmernost pristopa, zl asti za laboratorije na podro čju 
zdravja rastlin ali živali, bi bilo treba pre dvideti sprejetje odstopanj, s katerimi bi se 
nekaterim laboratorijem dopustilo, da niso  akreditirani za vse metode, ki jih 
uporabljajo. Poleg tega se lahko zgodi, da v nekaterih primer ih, v katerih bi bilo treba 
uporabiti nove ali nedavno spremenjen e metode, ter v primerih nastajajo čih tveganj ali 
v izjemnih razmerah laboratorija ni mogo če takoj akreditirati za vse metode, ki bi jih 
moral uporabljati kot uradni labor atorij. Zato bi b ilo treba uradnim laboratorijem pod 
nekaterimi pogoji dovoliti, da opravljajo analize, preskuse in diagnosticiranje za 
pristojne organe, preden pri dobijo ustrezno akreditacijo. 
(44) Izvajanje uradnega nadzora nad živalmi in blagom, ki vstopa jo v Unijo iz tretjih držav, 
je bistvenega pomena za zagotavljanje skla dnosti teh živali in blaga z zakonodajo, ki 
se uporablja v Uniji, ter predvsem s pravili za varovanje zdravja ljudi, živali in rastlin 
ter dobrobiti živali oz. v primeru ge nsko spremenjenih organizmov in 
fitofarmacevtskih sredstev za varstvo okolja v celotni Uniji. Tak uradni nadzor bi bilo 
treba po potrebi izvajati pred sprostitvijo ži vali ali blaga v prosti promet v Uniji ali po 
njej. Pogostnost uradnega nadzora bi morala  zagotavljati ustrezen  odziv na morebitna 
tveganja za zdravje, dobrobit živali in okolje zaradi živali  in blaga, ki vstopajo v 
Unijo, ob upoštevanju pretekle  skladnosti z zahtevami pr avil Unije o agroživilski 
verigi, že izvedenega nadzora nad temi živa lmi in blagom v zadevni tretji državi in 
njenih jamstev, da živali in blago, ki se izvozijo v Unijo, izpolnjujejo zahteve 
zakonodaje Unije. 
(45) Glede na tveganja, ki jih nekatere živali ali blago lahko  pomenijo za zdravje ljudi, 
živali ali rastlin, dobrobit ži vali ali okolje, bi moral zan je veljati poseben uradni 
nadzor, ki ga je treba izvesti ob nji hovem vstopu v Unijo. V skladu z veljavnimi 
                                                 
17 UL L 218, 13.8.2008, str. 30. 
SL 24   SL pravili Unije je treba izvajati uradni nadzor na mejah Unije, s katerim se preveri, da so 
izpolnjeni standardi glede zdravja ljudi, živali  in dobrobiti živali, ki se uporabljajo za 
živali, proizvode živalskega iz vora, zarodni material in živa lske stranske proizvode, ter 
da so rastline in rastlinski izdelki skladni s fitosanitarnimi zahtevami. Tudi nad nekaterimi drugimi vrstami blaga se ob vs topu v Unijo izvaja poostren nadzor, kadar 
je to potrebno zaradi nastajajo čih ali znanih tveganj. V tej uredbi bi bilo treba dolo čiti 
posebnosti takega nadzora, ki  se trenutno urejajo z dolo čbami Direktive Sveta 
97/78/ES z dne 18. decembra 1997 o dolo čitvi načel, ki urejajo organizacijo 
veterinarskih pregledov proizvodov, ki  vstopajo v Skupnost iz tretjih držav
18, 
Direktive Sveta 91/496/EGS z dne 15. julija 1991 o dolo čitvi načel o organizaciji 
veterinarskih pregledov živali, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav, in o spremembi 
direktiv 89/662/EGS, 90/425/EGS ter 90/675/EGS19, Direktive Sveta 2000/29/ES in 
Uredbe Komisije (ES) št. 669/2009 z dne 24. julija 2009 o izvajanju Uredbe (ES) 
št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Svet a glede poostrenega uradnega nadzora pri 
uvozu nekatere krme in nekaterih živil neživalskega izvora  ter spremembi Odlo čbe 
2006/504/ES20. 
(46) Da bi se izboljšala u činkovitost sistema Unije za uradni nadzor, zagotovilo 
najustreznejše dodeljevanje sredstev za ura dni nadzor, namenjenih mejnemu nadzoru, 
in olajšalo izvrševanje zakonoda je Unije o živilski verigi, bi bilo treba vzpostaviti 
skupni celostni sistem uradnega nadzora na mejnih kontrolnih to čkah, ki bi nadomestil 
sedanje razdrobljene nadzorne  okvire in v okviru katere ga bi se obravnavale vse 
pošiljke, ki jih je glede na tveganje, ki ga lahko prinašajo, treba nadzorovati pri vstopu 
v Unijo. 
(47) Izvajanje uradnega nadz ora na mejnih kontrolnih to čkah bi moralo vklju čevati 
preglede dokumentov in iden titete vseh pošiljk ter fizi čne preglede, katerih pogostnost 
bi bila odvisna od tveganja, ki ga predstavlja posamezna pošiljka živali ali blaga. 
(48) Pogostnost fizi čnih pregledov bi bilo treba dolo čiti in prilagajati glede na tveganja za 
zdravje ljudi, rastlin ali živali in dobrobit živali oz. v primeru gensko spremenjenih 
organizmov in fitofarmacevtskih sredstev za okolje. Ta pristop bi moral pristojnim organom omogo čiti, da sredstva za nadzor dodelijo podro čjem, na katerih je tveganje 
največje. Pogostnost pregledov identitete naj bi imeli možnost tu di zmanjšati ali 
omejiti na preverjanje uradne zaš čitne oznake, kadar je to upravi čeno zaradi 
zmanjšanega tveganja pošiljk, ki vstopajo v Unijo. Uporabljati bi bilo treba pristop k 
pregledom identitete in fizi čnim pregledom, ki temelji na tveganju in pri katerem se v 
celoti izkoristijo razpoložljivi na bori podatkov, informacije ter ra čunalniško podprti 
sistemi za zbiranje in  upravljanje podatkov. 
(49) V nekaterih primerih se lahko uradni nadzor, ki ga obi čajno izvajajo pristojni organi 
na mejnih kontrolnih to čkah, izvede na drugih kontrolnih to čkah ali ga izvedejo drugi 
organi, če je zagotovljena visoka raven varovanj a zdravja ljudi, živa li in rastlin ter 
dobrobiti živali oz. v primeru gensko spreme njenih organizmov in fitofarmacevtskih 
sredstev varstva okolja. 
(50) Za organizacijo u činkovitega sistema uradnega nadzora bi moral pošiljke, ki prihajajo 
iz tretjih držav in za katere je potreben nadzor ob vstopu v Unijo, spremljati enotni 
zdravstveni vstopni dokument, ki bi se  uporabljal za predhodno napoved prispetja 
                                                
 
18 UL L 24, 30.1.1998, str. 9. 
19 UL L 268, 24.9.1991, str. 56. 
20 UL L 194, 25.7.2009, str. 11. 
SL 25   SL pošiljk na mejno kontrolno to čko ter evidentiranje rezult atov opravljenega uradnega 
nadzora in odlo čitev, ki jih sprejmejo pristojni orga ni glede zadevne pošiljke. Po vseh 
izvedenih dejavnostih uradnega nadzora bi  morali izvajalci de javnosti isti dokument 
uporabiti za carinski post opek, ki ga izvedejo carinski organi. 
(51) Uradni nadzor živali in blag a, ki vstopajo v Unijo iz tretji h držav, bi bilo treba izvajati 
na mejnih kontrolnih to čkah, ki jih države članice dolo čijo v skladu z zbirko 
minimalnih zahtev. Dolo čitev takih subjektov bi bilo treba preklicati ali za časno 
preklicati, kadar ne izpolnjujejo ve č navedenih zahtev ali bi  njihove dejavnosti lahko 
pomenile tveganje za zdravje ljudi, živali ali rastlin, dobrobit ži vali oz. v primeru 
gensko spremenjenih organizmov in fitofarmacevtskih sredstev za okolje. 
(52) Da bi se zagotovila enotna uporaba prav il o uradnem nadzoru pošiljk, ki prihajajo iz 
tretjih držav, bi bilo treba dolo čiti skupna pravila za ustr ezno ukrepanje pristojnih 
organov in izvajalcev dejavnosti ob sumu na neskladnost ter v zvezi z neskladnimi 
pošiljkami in pošiljkami, ki bi lahko pomenile tveganje za zdravje ljudi, živali ali rastlin ali dobrobit živali oz. v primer u gensko spremenjenih organizmov in 
fitofarmacevtskih sredstev za okolje. 
(53) Da bi se prepre čila neskladja in podvajanje pri iz vajanju uradnega nadzora, omogo čila 
pravočasna identifikacija pošiljk, nad katerimi se izvaja uradni nadzor na mejnih 
kontrolnih to čkah, in zagotovilo u činkovito izvajanje nadzora, bi bilo treba zagotoviti 
sodelovanje in izmenjavo informacij med pristojnimi organi, carinskimi organi in drugimi ustreznimi organi, ki obravnavajo pošiljke, ki prihajaj o iz tretjih držav. 
(54) Od držav članic bi bilo treba zahtevati, naj pr istojnim organom, ki izvajajo uradni 
nadzor in druge uradne dejavnosti,  vedno zagotavljajo zadostna finan čna sredstva za 
ustrezno osebje in opremo. Čeprav so izvajalci dejavnosti predvsem sami odgovorni za 
zagotavljanje, da dejavnosti iz vajajo v skladu s pravili Unije  o agroživilski verigi, je 
treba sistem notranjega nadzora, ki ga vzpostavijo za ta namen, dopolniti z namenskim sistemom za uradni nadzor, s katerim vsaka država članica zagotavlja u činkovit tržni 
nadzor v celotni agroživilski verigi. Tak si stem je že sam po sebi zapleten in je zanj 
potrebnih veliko sredstev, zato bi  bilo treba zagotavljati reden priliv sredstev za uradni 
nadzor v obsegu, ki v danem trenutku ustreza izvršilnim potrebam. Da bi se zmanjšala 
odvisnost sistema za uradni nadz or od javnih financ, bi mora li pristojni organi pobirati 
pristojbine, s katerimi bi pokrili stroške, ki  jih imajo zaradi izvajanja uradnega nadzora 
nad nekaterimi izvajalci deja vnosti ali v zvezi z ne katerimi dejavnostmi, za katere se 
skladno z zakonodajo Unije o agroživilski ve rigi zahteva regist racija ali odobritev v 
skladu s pravili Unije o higieni živil in krme ali pravili o zdravstvenem varstvu rastlin 
in rastlinskem razmnoževalnem materialu. Od izvajalcev dejavnosti bi bilo treba 
pobirati tudi pristojbine za povra čilo stroškov uradnega nadzora,  ki se izvaja za izdajo 
uradnega spri čevala ali potrdila, in st roškov uradnega nadzora, ki ga pristojni organi 
izvajajo na mejnih kontrolnih to čkah. 
(55) Pristojbine bi morale pokr iti stroške, ki jih imajo pris tojni organi za radi izvajanja 
uradnega nadzora, ne bi pa jih smele pr esegati. Take stroške bi bilo treba izra čunati na 
podlagi posameznega uradnega nadzora ali vs eh uradnih nadzorov, izvedenih v nekem 
obdobju. Kadar se pristojbine zara čunajo na podlagi dejanskih stroškov posameznih 
uradnih nadzorov, bi morali imeti izvajalci dejavnosti z dobrimi poro čili o skladnosti 
nižje skupne stroške kot neskla dni izvajalci dejavnosti, saj na j bi se nad njimi uradni 
nadzor izvajal manj pogosto. Za spodbujan je skladnosti vseh iz vajalcev dejavnosti z 
zakonodajo Unije, ne glede na metodo (na podl agi dejanskih stroškov ali pavšala), ki 
SL 26   SL jo vsaka država članica izbere za izra čun pristojbin, bi bilo treb a pristojbine, kadar se 
določijo na podlagi celotnih stroškov pr istojnih organov v nekem obdobju in 
zaračunajo vsem izvajalcem dejavnosti ne glede na to, ali se v referen čnem obdobju 
nad njimi izvede uradni nadzor ali ne, izra čunati tako, da bi nagradili izvajalce 
dejavnosti, ki imajo dosledno dobra poro čila o skladnosti z zakonodajo Unije o 
živilski verigi. 
(56) Neposredno ali posredno vra čilo pristojbin, ki jih poberejo pristojni organi, bi moralo 
biti prepovedano, saj bi bili izvajalc i dejavnosti, ki ne bi prejeli vra čila, v slabšem 
položaju, kar bi lahko izkrivljalo konkur enco. Vendar pa bi bilo treba podpreti 
mikropodjetja, ki bi jih bilo  zato treba izvzeti iz pla čila pristojbin, ki se pobirajo v 
skladu s to uredbo. 
(57) Financiranje uradnega na dzora s pobiranjem pristojbin  od izvajalcev dejavnosti bi 
moralo biti popolnoma pregledno, da bi la hko državljani in podj etja razumeli metodo 
in podatke, ki se uporabljajo za dolo čanje pristojbin, ter bili obveš čeni o uporabi 
prihodka iz pristojbin. 
(58) Pravila Unije o agroživilski verigi dolo čajo, v katerih primerih bi bilo treba za dajanje 
na trg ali premik nekaterih živali ali blaga priložiti uradno spri čevalo s podpisom 
pristojnega uradnika za izdajo spri čevala. Primerno je oblikovati skupno zbirko pravil, 
ki določajo obveznosti pristojnih organov in pristojnih uradnikov za izdajo spri čeval v 
zvezi z izdajanjem uradnih spri čeval ter zna čilnosti, ki bi jih morala imeti uradna 
spričevala, da se zagotovi njihova zanesljivost. 
(59) V drugih primerih pravila s podro čja uporabe te uredbe dolo čajo, da je treba za dajanje 
na trg ali premik nekaterih živali ali blaga priložiti uradno nalepko, uradno oznako ali 
drugo uradno potrdilo, ki jo izdajo iz vajalci dejavnosti pod uradnim nadzorom 
pristojnih organov ali sami pris tojni organi. Primerno je dolo čiti minimalno zbirko 
pravil za zagotavljanje, da je tudi izda janje uradnih potrdil sk ladno z ustreznimi 
jamstvi o zanesljivosti. 
(60) Uradni nadzor in druge uradne dejavnosti bi morali temeljiti na analitskih, preskusnih 
in diagnosti čnih metodah, ki izpolnjujejo najs odobnejše znanstvene standarde ter 
zagotavljajo to čne, zanesljive in primerljive rezultate v celotni Uniji. Zato bi bilo treba 
nenehno izboljševati metode, ki  jih uporabljajo uradni la boratoriji, ter kakovost in 
enotnost analitskih, preskusnih in diagnosti čnih podatkov, ki jih ustvarijo. Za ta namen 
bi bilo treba Komisiji omogo čiti, da dolo či referenčne laboratorije Evr opske unije in se 
opre na njihovo strokovno pomo č na vseh podro čjih živilske verige , na katerih so 
potrebni natan čni in zanesljivi analitski, preskusni in diagnosti čni rezultati. Referen čni 
laboratoriji Evropske unije bi morali pre dvsem zagotavljati, da nacionalni referen čni 
laboratoriji in uradni laboratoriji dobijo najnovejše informacije o razpoložljivih 
metodah, ter organizirati medlaborator ijske primerjalne preskuse ali dejavno 
sodelovati pri njih in zagotavljati progr ame usposabljanja za nacionalne referen čne 
laboratorije ali uradne laboratorije. 
(61) Za izvajanje uradnega na dzora in drugih uradnih dejavnos ti v zvezi s proizvodnjo in 
trženjem rastlinskega razmnoževalnega materiala ter na podro čju dobrobiti živali bi 
morali imeti pristojni orga ni dostop do posodobljenih, zan esljivih in doslednih 
tehničnih podatkov, raziskovalnih ugotovitev, novih tehnik ter strokovnih izkušenj in 
znanja, potrebnih za pravilno uporabo zakonodaje Unije na teh podro čjih. Za ta namen 
bi bilo treba Komisiji omogo čiti, da dolo či referenčne centre Evropske unije za 
SL 27   SL rastlinski razmnoževalni mate rial in dobrobit živali ter se opre na njihovo strokovno 
pomoč. 
(62) Za doseganje ciljev te ur edbe, prispevanje k nemotenemu delovanju notranjega trga in 
zagotavljanje zaupanja potrošnikov v notra nji trg bi bilo treba neskladnosti z 
zakonodajo Unije o živilski ve rigi, zaradi katerih so pot rebni izvršilni ukrepi v ve č kot 
eni državi članici, učinkovito in dosledno preganjati. Sistem hitrega obveš čanja za 
živila in krmo, vzpostavljen s členom 50 Uredbe (ES) št. 178/2002, pristojnim 
organom že omogo ča hitro izmenjavo in razširjanje informacij o resnih neposrednih ali 
posrednih tveganjih za zdravje ljudi v zvezi z živili ali krmo ali resnih tveganjih za 
zdravje ljudi, živali ali okolje v zvezi s krmo, da se omogo či hitro ukrepanje za 
preprečitev teh tveganj. Vendar to orodje, ki sicer omogo ča pravočasno ukrepanje v 
vseh zadevnih državah članicah za prepre čitev nekaterih resnih tveganj v živilski 
verigi, ne omogo ča učinkovite čezmejne pomo či in sodelovanja med pristojnimi 
organi za zagotavljanje, da se neskladnosti z zakonodajo Unije o agroživilski verigi, ki 
imajo čezmejne razsežnosti, u činkovito preganjajo ne samo v državi članici, v kateri se 
najprej ugotovijo, am pak tudi v državi članici, iz katere izvirajo. Zlasti bi morala 
upravna pomo č in sodelovanje pristojnim organom omogo čiti izmenjavo informacij, 
odkrivanje, preiskovanje ter u činkovito in sorazmer no ukrepanje za pregon čezmejnih 
kršitev pravil o agroživilski verigi. 
(63) V zvezi s prošnjami za upravno pomo č in vsemi obvestili bi bilo treba zagotoviti 
ustrezno nadaljnje spremljanje. Za omogo čanje upravne pomo či in sodelovanja bi bilo 
treba od držav članic zahtevati, naj dolo čijo enega ali ve č organov za zvezo, ki 
pomagajo usmerjati in usklajevati komuni kacijo med pristojnimi organi v razli čnih 
državah članicah. Za racionalizacijo in poenos tavitev sodelovanja med državami 
članicami bi morala Komisija sprejeti izvedbene akte o dolo čitvi specifikacij za 
tehnična orodja, ki jih je treba uporabljati,  postopkov za komunikacijo med organi za 
zvezo in standardne oblike prošenj za pomo č, obvestil in odgovorov. 
(64) Od vsake države članice bi bilo treba zahtevati, naj pripravi in redno posodablja 
večletni nacionalni na črt nadzora, ki vklju čuje vsa podro čja, za katera se uporablja 
zakonodaja Unije o agroživilski verigi, in  vsebuje informacije o strukturi in 
organizaciji sistema ura dnega nadzora. Taki ve čletni nacionalni na črti nadzora so 
orodje, s katerim bi morala vsaka država članica zagotoviti, da se uradni nadzor na 
njenem celotnem ozemlju in v celotni agroži vilski verigi izvaja na podlagi tveganja, 
učinkovito in skladno s to uredbo. 
(65) Za zagotovitev uskl ajenosti in popolnosti ve čletnih nacionalnih na črtov nadzora bi 
morale države članice dolo čiti en sam organ, pristoje n za usklajeno pripravo in 
izvajanje teh na črtov. Za spodbujanje doslednega, enot nega in celovitega pristopa k 
uradnemu nadzoru bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejetje pravil glede večletnih nacionalnih na črtov nadzora, s katerimi bi morala opredeliti prednostne 
naloge uradnega nadzora, u činkovite nadzorne postopke, merila za kategorizacijo 
tveganj in kazalnike uspešnosti za ocenjevanje ve čletnih nacionalnih na črtov nadzora. 
(66) Od držav članic bi bilo treba zahtevati, naj Komisiji predložijo letno poro čilo z 
informacijami o nadzornih dejavnostih in izvajanju ve čletnih nacionalnih na črtov 
nadzora. Za lažje zbiranje in prenos primerljivih podatkov, naknadno združevanje 
takih podatkov v statisti čne podatke za celotno Unijo in pripravo poro čil Komisije o 
delovanju uradnega na dzora v Uniji bi bilo  treba Komisijo omogo čiti, da sprejme 
izvedbene akte glede dolo čitve standardnih vzor čnih obrazcev za letna poro č
ila. 
SL 28   SL (67) Strokovnjakom Komisije bi bilo treba omogo čiti, da v državah članicah izvajajo 
nadzor, s katerim preverjajo uporabo za konodaje Unije in delovanje nacionalnih 
nadzornih sistemov in pristojnih organov. Ko misija bi morala v okviru tega nadzora 
tudi preiskovati in zbirati in formacije o izvršilnih praksah ali težavah, nujnih primerih 
in novem razvoju dogodkov v državah članicah. 
(68) Živali in blago iz tretjih držav bi morali  izpolnjevati iste zahteve, kot veljajo za živali 
in blago iz Unije, ali zahteve, ki so priz nane kot vsaj enakovredne, kar zadeva cilje 
pravil Unije o agroživilski verigi. To na čelo je zagotovljeno s členom 11 Uredbe (ES) 
št. 178/2002, v skladu s katerim morajo ži vila in krma, ki se uvažajo v Unijo, 
izpolnjevati ustrezne zahteve ži vilske zakonodaje Unije ali za hteve, ki veljajo za vsaj 
enakovredne tem zahtevam. Pose bne zahteve za uporabo tega na čela so dolo čene v 
pravilih Unije o zaš čitnih ukrepih proti škodljivim organizmom na rastlinah, ki 
prepovedujejo vnos nekaterih škodljivih organizmov, ki jih v Uniji ni (ali so samo v omejenem obsegu), v Unijo, v pravilih Unije  o zahtevah glede zdravstvenega varstva 
živali, ki dovoljujejo vstop živali ali ne katerih proizvodov živals kega izvora v Unijo 
samo iz tretjih držav, vklju čenih na seznam, dolo čen za ta namen, in v pravilih Unije 
za organizacijo uradnega nadzora proiz vodov živalskega izvora, namenjenih za 
prehrano ljudi, ki dolo čajo tudi oblikovanje seznama tretjih držav, iz katerih proizvodi 
lahko vstopajo v Unijo. V zvezi z rastlin skim razmnoževalnim materialom je 
vzpostavljen sistem enakovrednosti, v skla du s katerim se odobrijo in na seznam 
uvrstijo tretje države, iz  katerih se razmnoževalni material lahko uvaža. 
(69) Za zagotavljanje, da živali in blago, ki vstopajo v Unijo iz tretjih držav, izpolnjujejo 
vse zahteve zakonodaje Unije o agroživilski verigi ali zahteve, ki se štejejo za 
enakovredne, poleg zahte v iz pravil Unije o zaš čitnih ukrepih proti škodljivim 
organizmom na rastlinah , pravil Unije o zahtevah glede zdravstvenega varstva živali in 
pravil Unije o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora, da se zagotovi 
izpolnjevanje zahtev zakonodaje Unije o agroživi lski verigi v zvezi s fitosanitarnim in 
veterinarskimi pomisleki, bi b ilo treba Komisiji dovoliti, da dolo či pogoje za vstop 
živali in blaga v Unijo v obsegu, ki je potre ben za zagotavljanje, da te živali in blago 
izpolnjujejo vse zadevne zahteve zakonodaje  Unije o agroživilski verigi ali 
enakovredne zahteve. Taki pogoji bi morali velj ati za živali ali bl ago ali kategorije 
živali ali blaga iz vseh tr etjih držav ali nekaterih tret jih držav ali njihovih regij. 
(70) Kadar so v posebnih primerih na voljo doka zi, da nekatere živali ali blago s poreklom 
iz tretje države, skupine tretjih držav ali njihovih regij pomenijo  tveganja za zdravje 
ljudi, živali ali rastlin oz. v primer u gensko spremenjenih organizmov in 
fitofarmacevtskih sredstev za okolje, ali kadar so na voljo dokazi o morebitni zelo razširjeni resni neskladnosti z zakonodajo Unije, bi bilo Komisiji treba omogo čiti, da 
sprejme ukrepe za obvladovanje takih tveganj. 
(71) Učinkovito izvajanje uradnega nadzora in  drugih uradnih dejavnosti ter navsezadnje 
varnost in zdravje ljudi, živali in rastlin ter varstvo okolja so odvisni tudi od tega, ali 
imajo nadzorni organi na voljo dobro uspos obljeno osebje z ustrezn im znanjem o vseh 
zadevah, pomembnih za pravilno uporabo za konodaje Unije. Komisija bi morala 
zagotavljati ustrezno namensko usposabljanje, s katerim bi spodbujala enoten pristop k 
uradnemu nadzoru in drugim uradnim dejavnosti m, ki jih izvajajo pristojni organi. Za 
spodbujanje poznavanja zakonodaje Unije o agro živilski verigi in zahtev v tretjih 
državah bi bilo treba tako usposabljanje nameniti tudi osebju pristojnih organov v tretjih državah. 
SL 29   SL (72) Za spodbujanje izmenjave izkušenj in najbol jših praks med pristojn imi organi bi bilo 
treba Komisiji tudi omogo čiti, da v sodelovanju z državami članicami organizira 
programe za izmenjavo osebja, ki izvaja ur adni nadzor ali druge uradne dejavnosti. 
(73) Za u činkovito izvajanje uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti je pomembno, 
da si lahko pristojni organi v državah članicah in Komisija, po pot rebi pa tudi izvajalci 
dejavnosti hitro in u činkovito izmenjujejo podatke in informacije v zvezi z uradnim 
nadzorom ali njegovimi rezultati. V skla du z zakonodajo Unije je vzpostavljenih ve č 
informacijskih sistemov, ki jih upravlja Komisija ter ki omogo čajo obdelavo in 
upravljanje takih podatkov in informacij z ra čunalniškimi in internetnimi orodji na 
ravni Unije. Sistem TRACES (Trade Contro l and Expert System), ki je namenjen 
evidentiranju in sledenju rezultatov ura dnega nadzora, je bil vzpostavljen z Odlo čbo 
Komisije 2003/24/ES z dne 30. decem bra 2002 o razvoju celovitega ra čunalniškega 
veterinarskega sistema21 ter se zdaj uporablja za uprav ljanje podatkov in informacij o 
živalih in proizvodih živalskega  izvora ter uradni nadzor nad njimi. Navedeni sistem 
bi bilo treba nadgraditi, da bi ga bilo mogo če uporabljati za vse blago, za katero 
zakonodaja Unije o agroživilski verigi dolo ča posebne zahteve ali na čine uradnega 
nadzora. Na voljo so tudi namenski ra čunalniško podprti sistemi za hitro izmenjavo 
informacij med državami članicami in Komisijo o tvegan jih, ki bi se lahko pojavila v 
živilski verigi ali v zvezi z zdravjem živali in rastlin. S členom 50 Uredbe (ES) 
št. 178/2002 je vzpostavlje n sistem hitrega obveš čanja za živila in krmo, s členom 20 
Uredbe (EU) št. XXX/XXXX [ za Urad za publikacije: vs taviti številko, datum in 
naslov ter v opombi sklic na objavo v UL za Uredbo o zdravju živali ] je vzpostavljen 
sistem za obveš čanje in poro čanje o ukrepih v zvezi z boleznimi s seznama, s 
členom 97 Uredbe (EU) št. XXX/XXXX [ za Urad za publikacije:  vstaviti številko, 
datum in naslov ter v opombi sklic na objavo v UL za Uredbo o zaš čitnih ukrepih proti 
škodljivim organizmom na rastlinah ] pa sistem za obveš čanje in poro čanje o 
navzočnosti škodljivih organizmov in obveš čanje o neskladnostih. Vsi taki sistemi bi 
morali delovati skladno in dosledno, da se izkoristijo sinergije med razli čnimi sistemi, 
prepreči podvajanje, poenostavi njihovo delovanje in pove ča njihova u činkovitost. 
(74) Da bi Komisija podprla u činkovitejše upravljanje uradne ga nadzora, bi morala 
vzpostaviti ra čunalniško podprt informacijski sistem , ki bi združil in po potrebi 
nadgradil vse ustrezne sedanje informacijske sisteme, omogo čil uporabo naprednih 
komunikacijskih orodij in or odij za potrjevanje ter naju činkovitejšo uporabo podatkov 
in informacij o uradnem nadzoru. Da bi se izognili nepotrebne mu podvajanju zahtev 
po informacijah, bi bilo treba pri oblikovanju takega ra čunalniško podprtega sistema 
upoštevati, da bi bilo treba, kadar je to primerno, zagotoviti združljivost takega 
računalniško podprtega sistema z drugimi informacijskimi si stemi, ki jih upravljajo 
javni organi in prek katerih se izmenjujejo ali dajejo na voljo ustrezni podatki. Poleg 
tega bi bilo treba predvideti možnost uporabe elektronskega podpisa v smislu 
Direktive Evropskega parlamenta in Sv eta 1999/93/ES z dne 13. decembra 1999 o 
okviru Skupnosti za elektronski podpis22 v skladu z Evropsko digitalno agendo. 
(75) Pristojni organi bi morali preiskati pr imere suma na neskladnost z zakonodajo Unije o 
agroživilski verigi, dolo čiti izvor in obseg ugotovljene  neskladnosti ter odgovornosti 
izvajalcev dejavnosti. Morali bi tudi us trezno ukrepati za zagotovitev, da zadevni 
izvajalci dejavnosti izboljšaj o stanje in se prepre či nadaljnja neskladnost. 
                                                 
21 UL L 8, 14.1.2003, str. 44. 
22 UL L 13, 19.1.2000, str. 12. 
SL 30   SL (76) Preverjanje skladnosti z zakonodajo o agro živilski verigi z ur adnim nadzorom je 
bistvenega pomena, da se zagotovi u činkovito doseganje ciljev te zakonodaje v celotni 
Uniji. Napake v nadzornih sistemih države članice lahko v nekaterih primerih zelo 
ovirajo doseganje navedenih ciljev in povzro čijo nastanek tveganj za zdravje ljudi, 
živali in rastlin ter dobrobit živali oz. v primeru gensko spremenjenih organizmov in 
fitofarmacevtskih sredstev za okolje, ne gled e na vpletenost ali odgovornost izvajalcev 
dejavnosti ali drugih subjektov ali povzro čijo zelo razširjeno resno neskladnost s 
pravili o živilski verigi. Zato bi bilo treba Komisiji omogo čiti, da se na resne napake v 
nadzornem sistemu države članice odzove s sprejetjem ukrepov za obvladovanje ali 
odpravljanje teh tveganj v agroživ ilski verigi, dokler zadevna država članica ne 
sprejme potrebnih ukrepov za odpravo napake v nadzornem sistemu. 
(77) Za kršitve pravil bi bilo treba v celotni Uniji uporabljati u činkovite, odvra čilne in 
sorazmerne sankcije na naciona lni ravni. Da bi bile finan čne kazni, ki se uporabljajo 
za namerne kršitve, dovolj odvra čilne, bi morale biti tako vi soke, da bi se verjetno 
izničila ekonomska korist, ki jo je kršitelj  hotel pridobiti s kršitvijo. Od držav članic bi 
bil treba tudi zahtevati, naj uporabijo ustrezn e kazni za kazniva dejanja in/ali upravne 
kazni, kadar izvajalci dejavnosti ne sodelujejo pri uradnem nadzoru. 
(78) Ta uredba zajema podro čja, ki jih zajemajo že nekateri  trenutno veljavni akti. Za 
preprečitev podvajanja in vzpostavitev skladnega zakonodajnega okvira bi bilo treba 
razveljaviti naslednje akte in jih nadomestiti s pravili te uredbe: Direktivo Sveta 89/608/EGS z dne 21. novembra 1989 o meds ebojnem sodelovanju med upravnimi 
organi držav članic in sodelovanju med njimi in Ko misijo, za zagotavljanje pravilnega 
izvajanja veterinarske in zootehniške zakonodaje
23 Direktivo Sveta 89/662/EGS z dne 
11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga
24; Direktivo Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o 
veterinarskih in zootehni čnih pregledih, ki se zaradi vz postavitve notranjega trga 
izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi25; 
Direktivo Sveta 91/496/EGS; Odlo čbo Sveta 92/438/EGS z dne 13. julija 1992 o 
uvajanju ra čunalniške tehnologije v veterinarske  uvozne postopke (projekt Shift), 
spremembi direktiv 90/675/EGS, 91/496/EGS, 91/628/EGS in Odlo čbe 90/424/EGS 
ter o razveljavitvi Odlo čbe 88/192/EGS26; Direktivo Sveta 96/23/ES; Direktivo Sveta 
96/93/ES z dne 17. decembra 1996 o certific iranju živali in živalskih proizvodov27; 
Direktivo Sveta 97/78/ES; Uredbo (ES)  št. 882/2004; ter Uredbo Evropskega 
parlamenta in Sveta (ES) št. 854/2004 z dne 29. aprila 2004 o dolo čitvi posebnih 
predpisov za organizacijo uradnega nadzor a proizvodov živalskega izvora, namenjenih 
za prehrano ljudi28. 
(79) Za zagotovitev skladnosti bi bilo treba spremeniti tudi naslednje akte: Uredbo 
Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 z dne 22. maja 2001 o dolo čitvi 
predpisov za prepre čevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih 
spongiformnih encefalopatij29; Uredbo Sveta (ES) št. 1/2005 z dne 22. decembra 2004 
o zaščiti živali med prevozom in postopki, povezanimi z njim, in o spremembi 
                                                 
23 UL L 351, 21.12.1989, str. 34. 
24 UL L395, 30.12.1989, str. 13. 
25 UL L 224, 18.8.1990, str. 29. 
26 UL L 243, 25.8.1992 str. 27. 
27 UL L 13, 16.1.1997, str. 28. 
28 UL L 139, 30.4.2004, str. 206. 
29 UL L 147, 31.5.2001, str. 1. 
SL 31   SL Direktiv 64/432/EGS in 93/119/ ES ter Uredbe (ES) 1255/9730; Uredbo Evropskega 
parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih 
ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o 
spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS31; Uredbo Sveta (ES) št. 834/2007 z dne 
28. junija 2007 o ekološki pridelavi in ozna čevanju ekoloških proizvodov in 
razveljavitvi Uredbe  (EGS) št. 2092/9132; Uredbo (ES) št. 1069/2009; Uredbo Sveta 
(ES) št. 1099/2009 z dne 24. septembra 2009 o zaš čiti živali pri usmrtitvi33; Uredbo 
(ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju 
fitofarmacevtskih sredstev v promet in r azveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 
91/414/EGS34; Uredbo (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 
21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil35; Direktivo 
Sveta 98/58/ES z dne 20. julija 1998 o zaš čiti rejnih živali36; Direktivo Sveta 
1999/74/ES z dne 19. julija 1999 o minimalnih standardih za zaš čito kokoši nesnic37; 
Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlam enta in Sveta z dne 22. septembra 2003 
o gensko spremenjenih živilih in krmi38; Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) 
št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o doda tkih za uporabo v prehrani živali39; 
Direktivo Sveta 2007/43/ES z dne 28. junija 2007 o dolo čitvi minimalnih pravil za 
zaščito piščancev, ki se gojijo za proizvodnjo mesa40; Direktivo Sveta 2008/119/ES z 
dne 18. decembra 2008 o dolo čitvi minimalnih pogojev za zaš čito telet41; Direktivo 
Sveta 2008/120/ES z dne 18. decembra 2008 o dolo čitvi minimalnih pogojev za 
zaščito prašičev42; Direktivo 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 
21. oktobra 2009 o dolo čitvi okvira za ukrepe S kupnosti za doseganje  trajnostne rabe 
pesticidov43. 
(80) Uredba (EU) št. [.…]/2013 [za Urad za pub likacije: vstaviti štev ilko, datum in naslov 
ter v opombi sklic na obja vo v UL za Uredbo o dolo čbah za upravljanje odhodkov v 
zvezi s prehransko verigo, zdra vjem in dobrobitjo živali ter v zvezi z zdravjem rastlin 
in rastlinskim razmnoževalnim materialom] zagotavlja okvir za fi nanciranje, ki ga 
Unija namenja dejavnostim in ukrepom v agroživilski verigi na teh podro čjih v 
večletnem finan čnem okviru 2014–2020. Cilj nekaterih od teh aktov in ukrepov je 
izboljšati izvajanje uradnega nadzora in  drugih uradnih dejavnosti v Uniji. Uredbo 
(EU) št. [.…]/2013 [za Urad za publik acije: vstaviti štev ilko Uredbe o dolo čbah za 
upravljanje odhodkov v zvezi s prehransko verig o, zdravjem in dobrobitjo živali ter v 
zvezi z zdravjem rastlin in rastlinskim razmnoževalnim materialom] bi bilo treba spremeniti, da bi se upoštevale spremembe Uredbe (ES) št. 882/2004, sprejete s to uredbo.  
                                                
 
30 UL L 3, 5.1.2005, str. 1. 
31 UL L 70, 16.3.2005, str.1. 
32 UL L 189, 20.7.2007, str. 1. 
33 UL L 303, 18.11.2009, str.1. 
34 UL L 309, 24.11.2009, str. 1. 
35 UL L 343, 14.12.2012, str.1. 
36 UL L 221, 8.8.1998, str. 23. 
37 UL L 203, 3.8.1999 str. 53. 
38 UL L 268, 18.10.2003, str. 1. 
39 UL L 268, 18.10.2003, str. 29. 
40 UL L 812, 12.7.2007, str. 19. 
41 UL L 10, 15.1.2009, str. 7. 
42 UL L 47, 18.2.2009, str. 5. 
43 UL L 309, 24.11.2009, str. 71. 
SL 32   SL (81) Da bi se spremenili sklici na evropske standarde ter da bi se v prilogah II in II k tej 
uredbi upošteval zakonodajni, tehni čni in znanstveni razvoj , ta uredba pa bi se 
dopolnila s posebnimi pravili o uradnem na dzoru in drugih uradnih dejavnostih na 
področjih, ki jih ureja, med drugim tudi s pravili o usposobljenosti in usposabljanju 
osebja, dodatnih odgovornostih in nalogah pris tojnih organov, primerih, v katerih se 
ne zahteva akreditacija la boratorijev, nekate rih izvzetjih iz obveznosti uradnega 
nadzora na mejah, merilih za dolo čanje pogostnosti pregledov identitete in fizi čnih 
pregledov, dolo čitvi pogojev, ki jih morajo izpolnjev ati nekatere živa li in blago, ki 
vstopajo v Unijo iz tretjih držav, dodatnih zahtevah in nalogah referen čnih 
laboratorijev in centrov Evropske unije , dodatnih zahtevah za nacionalne referen čne 
laboratorije, merilih za kategorizacijo tveganj in kazalnike uspešnosti za ve čletne 
nacionalne na črte nadzora ter na črtih izrednih ukrepov za živila in krmo, dolo čenih v 
členu 55(1) Uredbe (ES) št. 178/2002, bi b ilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za 
sprejetje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Še zlasti 
je pomembno, da Komisija med pripravljaln im delom izvede ustrezna posvetovanja, 
tudi na strokovni ravni . Komisija bi morala med pripra vo in oblikovanjem delegiranih 
aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti Evropskemu parlamentu in Svetu predloženi so časno, pravo časno in ustrezno. 
(82) Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe, kar zadeva dolo čitev referen čnih 
laboratorijev Evropske unije ter referen čnih centrov Evropske unije za rastlinski 
razmnoževalni material in dobrobit živali, spre jetje programa nadzora, ki ga Komisija 
izvaja v državah članicah, ter izvajanje pogostejšega  uradnega nadzora v primeru 
kršitev pravil o agroživilski verigi, za katerega sta potreba usklajena pomo č in 
spremljanje izvajanja s strani Komisije, bi bilo treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila. 
(83) Da bi se zagotovili enotni pogoji za izva janje te uredbe, med dr ugim tudi pravila in 
podrobnosti v zvezi z revizijami, obliko spri čeval in drugih dokumentov, 
vzpostavitvijo ra čunalniško podprtih informacijskih sistemov, sodelovanjem med 
izvajalci dejavnosti in pristo jnimi organi ter med pristojn imi organi, carinskimi organi 
in drugimi organi, metodami vzor
čenja, laboratorijske ana lize, preskušanja in 
diagnosticiranja ter njihovo validacijo in razlago, sledljivostj o, pripravo seznama 
proizvodov ali blaga, nad kateri mi je treba izvesti nadzor, ter pripravo seznama držav 
ali regij, ki lahko izvažajo nekatere ži vali in blago v Unijo, predhodno napovedjo 
pošiljk, izmenjavo informacij, mejnimi kontrolnimi to čkami, osamitvijo in karanteno, 
odobritvijo nadzora, ki ga iz vedejo tretje države pred izvozom, ukrepi za obvladovanje 
tveganja ali odpravo zelo razširjene resne ne skladnosti v zvezi z nekaterimi živalmi ali 
blagom s poreklom iz tretje države ali regije tretje države, priznavanjem tretjih držav ali regij, ki zagotavljajo enakovredna jams tva, kot se uporabljajo v Uniji, in njihovo 
razveljavitvijo, ter usposabljanjem in programi izmenjave osebja med državami 
članicami, bi bilo treba Komisiji podeliti iz vedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo 
treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z 
dne 16. februarja 2011 o dolo čitvi splošnih pravil in na čel, na podlagi katerih države 
članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije
44. 
(84) Ker cilja te uredbe, namre č zagotoviti usklajen pristop v zvezi z izvajanjem uradnega 
nadzora in drugih uradnih dejavnosti, s katerim se zagotavlja uporaba pravil o 
agroživilski zakonodaji Unije, države članice ne morejo zadovoljivo dose či in ker je ta 
                                                 
44 UL L 55, 28.2.2011, str. 13. 
SL 33   SL cilj zaradi u činka, zahtevnosti ter čezmejne in mednarodne narave lažje dose či na ravni 
Unije, lahko Unija sprejm e ukrepe v skladu z na čelom subsidiarnosti iz člena 5 
Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z na čelom sorazmernosti iz navedenega člena ta 
uredba ne presega tistega, kar je po trebno za doseganje navedenega cilja – 
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: 
SL 34   SL Naslov I 
Predmet urejanja, podro čje uporabe in opredelitev 
pojmov 
Člen 1 
Predmet urejanja in podro čje uporabe 
1. Ta uredba dolo ča pravila za: 
(a) izvajanje uradnega nadzora in druge ura dne dejavnosti, ki jih izvajajo pristojni 
organi držav članic; 
(b) financiranje uradnega nadzora; 
(c) upravno pomo č in sodelovanje med državami članicami za pravilno uporabo 
pravil iz odstavka 2; 
(d) nadzor, ki ga izvaja Komisija v državah članicah in tretjih državah; 
(e) sprejetje pogojev, ki jih mora jo izpolnjevati živali in blago, ki vstopajo v Unijo 
iz tretje države; 
(f) vzpostavitev ra čunalniško podprtega informacijs kega sistema za upravljanje 
informacij in podatkov v zvezi z uradnim nadzorom. 
2. Ta uredba se uporablja za izvajanje uradnega nadzora,  s katerim se preverja 
skladnost z naslednjimi pravili ne glede na to, ali so dolo čena na ravni Unije ali jih 
določijo države članice za uporabo zakonodaje Unije na navedenih podro čjih: 
(a) s pravili o živilih in varnosti živil v vseh fazah proizvodnje, predelave in 
distribucije živil, vklju čno s pravili za zagotavljanje poštenih praks v trgovini 
in varovanje potrošniških interesov in informacij, ter o proizvodnji in uporabi 
materialov in izdelkov, namenjenih za stik z živili; 
(b) s pravili o namernem sproš čanju gensko spremenjenih  organizmov v okolje in 
njihovi uporabi v zaprtih sistemih; 
(c) s pravili o krmi in varnosti krme v vseh fazah proizvodnje, predelave in 
distribucije krme ter uporabe krme, vklju čno s pravili za zagotavljanje poštenih 
praks v trgovini ter varovanje potrošniških interesov in informacij; 
(d) s pravili o zahtevah glede zdravstvenega varstva živali; 
(e) s pravili, katerih cilj je prepre čiti in čim bolj zmanjšati tveganja za zdravje ljudi 
in živali, ki jih povzro čajo živalski stranski proizv odi in pridobljeni proizvodi; 
(f) s pravili o zahtevah glede dobrobiti živali; 
(g) s pravili o zaš čitnih ukrepih proti škodljivim organizmom na rastlinah; 
(h) s pravili o proizvodnji za dajanje na trg in dajanju na trg rastlinskega 
razmnoževalnega materiala; 
(i) s pravili o zahtevah za dajanje na trg in  uporabo fitofarmacev tskih sredstev ter 
trajnostno rabo pesticidov; 
(j) s pravili o ekološki  pridelavi in ozna čevanju ekoloških proizvodov; 
SL 35   SL (k) s pravili o uporabi in ozna čevanju zaš čitenih ozna čb porekla, zaš čitenih 
geografskih ozna čb in zajam čenih tradicionalnih posebnosti. 
3. Ta uredba se uporablja tudi  za izvajanje uradnega nadzor a, s katerim se preverja 
skladnost z zahtevami pravil iz odstavka 2, ki se uporabljajo za živali in blago: 
(a) ki vstopajo v Unijo iz tretjih držav;  
(b) ki se bodo izvozili v tretjo državo. 
4. Ta uredba se ne uporablja za urad ni nadzor za preverjanje skladnosti: 
(a) s pravili iz Uredbe (ES) št. 1234/2007; 
(b) s pravili iz Direktive 2010/63/EU Evr opskega parlamenta in Sveta z dne 
22. septembra 2010 o zaš čiti živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene45. 
5. Členi 3, 4, 5 in 7, člen 11(2) in (3), členi 14, od 30 do 33, od 36 do 41 in 76, 
naslova III in IV ter členi od 129 do 136 te uredbe se  uporabljajo tudi za druge 
uradne dejavnosti, ki jih izva jajo pristojni organi v skla du s to uredbo ali pravili iz 
odstavka 2 tega člena. 
Člen 2 
Opredelitev pojmov 
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: 
1. „uradni nadzor“ je vsaka oblika nadzora, ki ga pristojni organi izvajajo za preverjanje 
skladnosti: 
(a) s to uredbo; 
(b) s pravili iz člena 1(2); 
2. „druge uradne dejavnosti“ so vsaka dejavnost,  ki ni uradni nadzor in jo pristojni 
organi izvajajo v skladu: 
(a) s to uredbo; 
(b) s pravili iz člena 1(2) za zagotavljanje uporabe navedenih pravil; 
3. „živilska zakonodaja“ je živilska zakonodaja, kot je opredeljena v to čki 1 člena 3 
Uredbe (ES) št. 178/2002; 
4. „zakonodaja o krmi“ pomeni zakone in druge predpise, ki urejaj o krmo na splošno, 
zlasti pa varnost krme na ravni Unije oz iroma na nacionalni ravni; ureja vse faze 
proizvodnje, predelave in distri bucije krme ter njene uporabe; 
5. „pristojni organi“ so: 
(a) osrednji organi države članice, odgovorni za organizac ijo uradnega nadzora in 
drugih uradnih dejavnosti v skla du s to uredbo in pravili iz člena 1(2); 
(b) vsak drug organ, na katerega se prenese ta odgovornost; 
(c) po potrebi ustrezni organi tretje države; 
6. „živali“ so živali, kakor so opredeljene v to čki 1 člena 4(1) Uredbe (EU) 
št. XXX/XXXX [ za Urad za publikacije: vstaviti številko Uredbe o zdravju živali ]; 
                                                 
45 UL L 276, 20.10.2010, str. 33. 
SL 36   SL 7. „blago“ je vsako blago, za ka tero se uporab lja eno ali ve č pravil iz člena 1(2), razen 
živali; 
8. „živila“ so živila, ka kor so opredeljena v členu 2 Uredbe (ES) št. 178/2002; 
9. „krma“ je krma, kakor je opredeljena v to čki 4 člena 3 Uredbe (ES) št. 178/2002; 
10. „živalski stranski proizvodi“ so živalski stranski proizvodi, kakor so opredeljeni v 
točki 1 člena 3 Uredbe (ES) št. 1069/2009; 
11. „pridobljeni proizvodi“ so pridobljeni proizvodi, kakor so opredeljeni v to čki 2 
člena 3 Uredbe (ES) št. 1069/2009; 
12. „škodljivi organizmi“ so škodljivi organizmi, kakor so opredeljeni v členu 1(1) 
Uredbe (EU) št. XXX/XXXX [ za Urad za publikacije: vstaviti številko Uredbe  o 
zaščitnih ukrepih proti škodlji vim organizmom na rastlinah ]; 
13. „rastline“ so rastline, kakor so opredeljene v to čki 1 člena 2 Uredbe (EU) 
št. XXX/XXXX [ za Urad za publikacije: vstaviti številko Uredbe  o zaščitnih ukrepih 
proti škodljivim organizmom na rastlinah ]; 
14. „rastlinski razmnoževalni material“ je ra stlinski razmnoževalni material, kakor je 
opredeljen v to čki 2 člena 3 Uredbe (E U) št. XXX/XXXX [ za Urad za publikacije: 
vstaviti številko, datum in naslov ter v opombi sklic na objavo v UL za Uredbo o 
pridelavi rastlinskega razmnoževalnega materiala in omogo čanju njegove 
dostopnosti na trgu ]; 
15. „fitofarmacevtska sredstva“ so fitofarmacev tska sredstva, kakor so opredeljena v 
členu 2(1) Uredbe (ES) št. 1107/2009; 
16. „tuja vrsta“ je vrsta, podvrsta ali nižji takson, ki se vnese na obmo čje zunaj svojega 
naravnega preteklega ali sedanjega obmo čja razširjenosti, vklju čno z vsemi deli, 
gametami, semeni, jaj čeci ali propagulami take vrste te r vsemi križanci, varietetami 
ali pasmami, ki bi lahko pr eživeli in se razmnoževali; 
17. „proizvodi živalskega izvora“ so proizvodi živalskega izvora, kakor so opredeljeni v 
točki 8.1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 
29. aprila 2004 o posebnih hi gienskih pravilih za ži vila živalskega izvora46; 
18. „zarodni material“ je zarodni material, kakor je opredeljen v to čki 25 člena 4(1) 
Uredbe (EU) št. XXX/XXXX [ za Urad za publikacije: vstaviti številko Uredbe o 
zdravju živali ]; 
19. „rastlinski proizvodi“ so rastlinski  proizvodi, kakor so opredeljeni v to čki 2 člena 2 
Uredbe (EU) št. XXX/XXXX [ za Urad za publikacije: vstaviti številko Uredbe  o 
zaščitnih ukrepih proti škodlji vim organizmom na rastlinah ]; 
20. „drugi predmeti“ so drugi pred meti, kakor so opredeljeni v to čki 4 člena 2 Uredbe 
(EU) št. XXX/XXXX [ za Urad za publikacije: vstaviti številko Uredbe  o zaščitnih 
ukrepih proti škodljivim organizmom na rastlinah ]; 
21. „ocena tveganja“ je ocena tveganja, kakor je opredeljena v to čki 11 člena 3 Uredbe 
(ES) št. 178/2002; 
22. „pristojni uradnik za izdajo spri čevala“ je: 
                                                 
46 UL L 139, 30.4.2004, str. 55.  
SL 37   SL (a) vsak uradnik pristo jnih organov, pooblaš čen za podpisovanje uradnih spri čeval 
takih organov; 
(b) kadar to dolo čajo pravila iz člena 1(2) – vsaka druga oseba, ki jo pristojni 
organi pooblastijo za podpisovanje uradnih spri čeval; 
23. „uradno spri čevalo“ je vsak papirni ali elektrons ki dokument, ki ga podpiše pristojni 
uradnik za izdajo spri čeval in pomeni zagotovilo glede skladnosti z eno ali ve č 
zahtevami pravil iz člena 1(2); 
24. „neskladnost“ je neskladnost: 
(a) s to uredbo; 
(b) s pravili iz člena 1(2); 
25. „uradno potrdilo“ je vsaka nalepka, oznaka ali druga oblika potrdila, ki jo izdajo 
izvajalci dejavnosti pod namenskim uradnim nadzorom pristojnih organov ali sami 
pristojni organi in pomeni zagotovilo glede skladnosti z eno ali ve č zahtevami pravil 
iz člena 1(2); 
26. „izvajalec dejavnosti“ je vsaka fizi čna ali pravna oseba, za katero velja ena ali ve č 
obveznosti iz pravil iz člena 1(2), razen pristojnih organov in drugih organov, 
odgovornih za uradni nadzor in  druge uradne dejavnosti; 
27. „pošiljka“ je skupina živali ali koli čina blaga iste vrste, istega razreda ali z istim 
opisom, ki jo zajema isto uradno spri čevalo, uradno potrdilo ali kateri koli drug 
dokument, se prevaža z istim prevoznim sredstvom in ima isto poreklo; sestavljena je lahko iz ene ali ve č serij; 
28. „inšpekcijski pregled“ je ob lika uradnega nadzora, ki vklju čuje pregled: 
(a) živali ali blaga; 
(b) dejavnosti, ki jih nadzoruje izvajalec dejavnosti, za katerega se uporabljajo 
pravila iz člena 1(2), ter opreme, prevoznih sr edstev, snovi in materialov, ki se 
uporabljajo za opravljanje teh dejavnosti; 
(c) krajev, kjer izvajalci deja vnosti opravljajo svoje dejavnosti; 
29. „mejna kontrolna to čka“ so kraj in pripadajo či objekti, ki jih država članica dolo či za 
izvajanje uradnega nadzora iz č
lena 45(1); 
30. „revizija“ je sistemati čni in neodvisni pregled, ali so dejavnosti in z njimi povezani 
rezultati skladni z na črtovano ureditvijo ter ali se ta ureditev u činkovito uporablja in 
je primerna za doseganje ciljev; 
31. „ocena“ je razvrš čanje izvajalcev deja vnosti na podlagi presoj e njihove skladnosti z 
merili ocenjevanja; 
32. „uradni veterinar“ je vete rinar, ki ga imenujejo pris tojni organi in je ustrezno 
usposobljen za izvajanje uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti v skladu: 
(a) s to uredbo; 
(b) s pravili iz člena 1(2); 
33. „nevarnost“ je vsak povzro čitelj ali stanje, ki lahko š kodljivo vpliva na zdravje ljudi, 
živali ali rastlin, na dobrobit živali ali na okolje; 
SL 38   SL 34. „snovi s specifi čnim tveganjem“ so tkiva, kakor so opredeljena v to čki (g) člena 3(1) 
Uredbe (ES) št. 999/2001; 
35. „dolga vožnja“ je vožnja, kakor je opredeljena v to čki (m) člena 2 Uredbe (ES) 
št. 1/2005; 
36. „izhodna to čka“ je mejna kontrolna to čka ali kateri koli kraj, ki ga dolo či država 
članica in na katerem živali, za katere se uporablja Uredba (ES) št. 1/2005, zapustijo 
carinsko obmo čje Unije; 
37. „naprave za nanašanje pesticidov“ so  naprave, kakor so opredeljene v to čki 4 člena 3 
Direktive 2009/128/ES; 
38. „pooblaš čeni organ“ je tretja oseb a, na katero so pristojn i organi prenesli posamezne 
naloge uradnega nadzora; 
39. „nadzorni organ za ekološke proizvod e“ je javnoupravna organizacija države članice, 
na katero so pristojni orga ni delno ali v celoti prenesli  svoje pristojnosti v zvezi z 
uporabo Uredbe (ES) št. 834/2007, in po potrebi vklju čuje tudi ustrezn i organ tretje 
države ali ustrezni organ, ki  deluje v tretji državi; 
40. „postopki za preverjanje nadzora“ so ureditv e, ki jih vzpostavijo pristojni organi, in 
ukrepi, ki jih izvajajo za zagotavljanje, da so uradni nadzor in druge uradne 
dejavnosti dosledni in u činkoviti; 
41. „presejalni pregled“ je oblika uradne ga nadzora, pri katerem se opravi na črtovano 
zaporedje opazovanj ali meritev za pregled st opnje skladnosti s to uredbo in pravili iz 
člena 1(2); 
42. „ciljni presejalni pregled“ je oblika uradnega nadzora, ki vklju čuje opazovanje enega 
ali več izvajalcev dejavnosti ali njihovih dejavnosti; 
43. „nadzorni sistem“ je sistem, ki vklju čuje pristojne organe te r sredstva, strukture, 
ureditve in postopke, vzpostavljene v državi članici za zagotavljanje, da se uradni 
nadzor izvaja v skladu s to uredbo in pravili iz členov od 15 do 24; 
44. „enakovrednost“ ali „enakovreden“ pomeni: 
(a) zmožnost razli čnih sistemov ali ukrepov za doseganje istih ciljev; 
(b) različne sisteme ali ukrepe, ki  lahko dosežejo iste cilje; 
45. „vstop v Unijo“ je vnos živali in blaga na eno od ozemelj, navedenih v Prilogi I; 
46. „pregled dokumentov“ je pregled uradnih spri čeval, uradnih potrdil in vseh drugih 
dokumentov, vklju čno s komercialnimi dokumenti, ki morajo spremljati pošiljko v 
skladu s pravili iz člena 1(2), člena 54(1) ali izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s 
členom 75(3), členom 125(4), členom 127(1) in členom 128(1); 
47. „pregled identitete“ je vizualni inšpekcijski pregle d, s katerim se preveri, da se 
vsebina in ozna čitev pošiljke, vklju čno z oznakami na živali h, zalivkah in prevoznih 
sredstvih, ujemajo z informacijami v uradnih spri čevalih, uradnih potrdilih in drugih 
spremnih dokumentih; 
48. „fizi čni pregled“ je pregled živa li ali blaga in po potrebi pregled embalaže, prevoznih 
sredstev, ozna čb in temperature, vzor čenje za analizo, preskušanje ali 
diagnosticiranje ter vsak drug pregled, ki je potreben za preverjanje skladnosti s 
pravili iz člena 1(2); 
SL 39   SL 49. „pretovarjanje“ je premik blaga, za katero velja uradni nadzor iz člena 45(1) in ki 
prispe s pomorskim ali letalskim prevozom iz tretje države ter se s plovila ali 
zrakoplova prepelje pod carinskim nadzorom na dr ugo plovilo ali zrakoplov v istem 
pristanišču ali na istem letališ ču ter se pripravi za nadaljnje potovanje; 
50. „tranzit“ je premik iz ene tretje dr žave v drugo tretjo državo s prevozom pod 
carinskim nadzorom prek enega od ozemelj, navedenih v Prilogi I, ali premik z enega 
od ozemelj, navedenih v Prilogi I, na drugo ozemlje, navedeno v Prilogi I, s 
prevozom prek ozemlja tretje države; 
51. „carinski nadzor“ so ukrepi, kakor so opredeljeni v členu 4(13) Uredbe (EGS) 
št. 2913/9247; 
52. „carinska kontrola“ je carinski nadzor, kakor je opredeljen v členu 4(14) Uredbe 
(EGS) št. 2913/92; 
53. „uradno pridržanje“ je postopek, s katerim pris tojni organi zagotovijo, da se živali in 
blago, za katere velja uradni nadzor, ne pr emikajo ali se vanje ne posega, dokler ni 
sprejeta odlo čitev o njihovem namembnem kraju; vklju čuje skladiš čenje pri 
izvajalcih dejavnosti pod nadzorom pristojnih organov; 
54. „dodatni uradni nadzor“ je nadzor, ki prvotno ni bil na črtovan, odlo čitev zanj pa 
temelji na ugotovitvah predhodnega uradnega  nadzora ali drugih uradnih dejavnosti; 
55. „uradno potrjevanje“ je post opek, s katerim dajo pristo jni organi zag otovilo glede 
skladnosti z eno ali ve č zahtevami pravil iz člena 1(2); 
56. „na črt nadzora“ je opis, ki ga pripravijo pristojni organi in v katerem so informacije o 
strukturi, organizaciji in delovanju si stema uradnega nadzora ter podrobni na črt 
uradnega nadzora, ki se bo v danem obdobju izvedel na vseh podro čjih iz člena 1(2); 
57. „dnevnik vožnje“ je dokument, dolo čen v točkah od 1 do 5 Priloge II k Uredbi Sveta 
(ES) št. 1/2005. 
Naslov II 
Uradni nadzor in druge uradne dejavnosti 
v državah članicah 
Poglavje I 
Pristojni organi 
Člen 3 
Določitev pristojnih organov 
1. Za vsako podro čje, ki ga urejajo pravila iz člena 1(2), države članice dolo čijo 
pristojni organ ali organe, na katere prenesejo odgovornost za izvajanje uradnega 
nadzora in drugih uradnih dejavnosti. 
2. Kadar država članica na enem podro čju prenese pristojnost za izvajanje uradnega 
nadzora ali drugih uradnih dejavnosti na ve č kot en pristojni or gan na nacionalni, 
regionalni ali lokalni ravni ali kadar pristojnim organom, dolo čenim v skladu z 
                                                 
47 UL L 302, 19.10.1992, str. 1. 
SL 40   SL odstavkom 1, navedena dolo čitev omogo ča, da prenesejo nekatere odgovornosti za 
uradni nadzor ali druge uradne deja vnosti na druge javne organe, država članica: 
(a) vzpostavi postopke za zagotavljanje u činkovitega usklajevanja med vsemi 
vpletenimi organi ter doslednosti in u činkovitosti uradnega nadzora ali drugih 
uradnih dejavnosti na svojem ozemlju; 
(b) določi enotni organ, pristojen za usklajevanje  sodelovanja in stikov s Komisijo 
in drugimi državami članicami v zvezi z uradnim nadzorom in drugimi 
uradnimi dejavnostmi, ki se izvajajo na navedenem podro čju. 
3. Pristojni organi, ki so  odgovorni za preverjanje sk ladnosti s pravili iz to čke (j) 
člena 1(2), lahko prenesejo posamezne nalo ge uradnega nadzora na enega ali ve č 
nadzornih organov za ekološke proizvode. V takih primerih vsem dodelijo šifre. 
4. Države članice obvestijo Komisijo in druge države članice o kontaktn ih podatkih in 
morebitnih spremembah kontaktnih podatkov: 
(a) pristojnih organov, dolo čenih v skladu z odstavkom 1; 
(b) enotnih organov, dolo čenih v skladu s to čko (b) odstavka 2; 
(c) nadzornih organov za ekološke proizvode iz odstavka 3; 
(d) pooblaščenih organov iz člena 25(1). 
Informacije iz prvega pododstavka se dajo na voljo tudi javnosti. 
5. Države članice lahko na pristojne organe iz odstavka 1 prenesejo odgovornost za 
izvajanje nadzora, ki je na menjen preverjanju skladnosti s pravili ali uporabe pravil, 
vključno s pravili, ki urejajo morebitn a posebna tveganja zaradi navzo čnosti tujih 
vrst v Uniji, in ni  uradni nadzor iz člena 1(2). 
6. Komisija lahko z izvedbenimi akti dolo či načine, kako se informacije iz odstavka 4 
dajo na voljo javnosti. Nave deni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom 
pregleda iz člena 141(2). 
Člen 4 
Splošne obveznosti pristojnih organov 
1. Pristojni organi: 
(a) vzpostavljene postopke in ur editve za zagotavljanje u činkovitosti in ustreznosti 
uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti; 
(b) vzpostavljene ureditve za zagotavljanj e nepristranskosti, kakovosti in 
doslednosti uradnega nadzora in drugih  uradnih dejavnosti na vseh ravneh; 
(c) vzpostavljene ureditve za zagotavljanje, da  osebje, ki izvaja uradni nadzor in 
druge uradne dejavnosti, ni v navzkrižju interesov; 
(d) ustrezne laboratorijske zmogljivosti za ana lizo, preskušanje in  diagnosticiranje 
ali dostop do teh zmogljivosti; 
(e) dovolj ustrezno usposobljenega in izkušenega osebja za u činkovito izvajanje 
uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti ali dostop do takega osebja; 
(f) ustrezne in pravilno vzdrževane objekte in naprave ter opremo za zagotovitev, 
da lahko osebje u činkovito izvaja uradni nadzor  in druge uradne dejavnosti; 
SL 41   SL (g) pravna pooblastila za izvaja nje uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti 
ter sprejemanje ukrepov, dolo čenih v tej uredbi in pravilih iz člena 1(2); 
(h) vzpostavljene pravne postopke, s kate rimi se osebju zagotovi dostop do 
prostorov in dokumentacije izvajalcev dejavnosti, da lahko ustrezno opravi 
svoje naloge; 
(i) načrte izrednih ukrepov, ki so jih pripra vljeni izvajati v nujnih primerih, po 
potrebi v skladu s pravili iz člena 1(2). 
2. Osebje, ki izvaja uradni na dzor in druge uradne dejavnosti: 
(a) je deležno ustreznega uspos abljanja na svojem podro čju pristojnosti, da lahko 
strokovno izpolnjuje svoje naloge ter dosle dno izvaja uradni nadzor in druge 
uradne dejavnosti; 
(b) spremlja novosti na svojem podro čju pristojnosti in se po potrebi redno 
dodatno usposablja; 
(c) je deležno usposabljanja glede tem iz  poglavja I Priloge II ter obveznosti 
pristojnih organov na podlagi te uredbe. 
Pristojni organi pripravijo in izvajajo pr ograme usposabljanja, da osebju, ki izvaja 
uradni nadzor in uradne dejavnos ti, zagotovijo usposabljanje iz to čk (a), (b) in (c). 
3. Za zagotovitev, da ima oseb je pristojnih organov iz to čke (e) odstavka 1 in iz 
odstavka 2 potrebne kvalifikac ije, spretnosti ter znanje , se Komisiji v skladu s 
členom 139 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o pravilih za posebne 
zahteve glede usposobljenosti in usposablj anja takega osebja ob upoštevanju 
znanstvenega in tehni čnega znanja, potrebnega za izva janje uradnega nadzora in 
drugih uradnih dejavno sti na vseh podro čjih iz člena 1(2). 
4. Kadar imajo službe pristojnega organa ve č kot eno pristojno enoto za izvajanje 
uradnega nadzora ali drugih ur adnih dejavnosti, se med razli čnimi enotami 
zagotovita u činkovito usklajevanje in sodelovanje. 
Člen 5 
Revizije pristojnih organov 
1. Pristojni organi izvajajo  notranje revizije ali naro čijo revizije in glede na njihove 
rezultate sprejmejo ustrezne ukrepe, da zagotovijo skladnost s to uredbo.  
Te revizije: (a) so predmet neodvisnega pregleda; 
(b) se izvajajo pregledno. 
2. Pristojni organi dajo na zahtevo Komisiji  na voljo rezultate revizij iz odstavka 1. 
3. Komisija lahko z izvedbenimi akti dolo či pravila za izvajanje revizij iz odstavka 1. 
Navedeni izvedbeni akti se sprejm ejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 141(2). 
SL 42   SL Člen 6 
Odločitve pristojnih or ganov glede fizi čnih in pravnih oseb 
Fizične in pravne osebe imajo v skladu z naci onalno zakonodajo pravico do pritožbe zoper 
odločitve, ki jih pristojni organi sprejmejo v zvezi z njimi v skladu s členom 53, 
členom 64(3) in (5), členom 65, členom 134(2) ter členom 135(1) in (2). 
Člen 7 
Obveznosti osebja pristojnih organov glede zaupnosti 
1. Pristojni organi od svojega osebja zahteva jo, da ne sme razkriti informacij, ki jih 
pridobi pri izvajanju nalog v okviru uradne ga nadzora in drugih uradnih dejavnosti 
ter za katere zaradi njihove narave velja  obveznost varovanja poslovne skrivnosti v 
skladu z odstavkom 2. 
2. Razen če ni nujnega javnega inte resa, zaradi katerega bi bilo razkritje upravi čeno, 
informacije, za katere velja obveznost var ovanja poslovne skrivnosti iz odstavka 1, 
vključujejo informacije, katerih razkritje bi škodilo: 
(a) namenu inšpekcijskih pregledov, preiskav ali revizij; 
(b) varstvu poslovnih interesov fizi čne ali pravne osebe; 
(c) varstvu sodnih postopkov in pravnega svetovanja. 
3. Odstavka 1 in 2 pristojnim organom ne prepre čujeta, da objavijo ali dajo javnosti 
drugače na voljo informacije o rezultatu ur adnega nadzora v zvezi s posameznimi 
izvajalci dejavnosti, če sta izpolnjena naslednja pogoja: 
(a) zadevnemu izvajalcu dejavnosti se omogo či, da pred objavo ali razkritjem 
predloži pripombe k informacijam, ki ji h imajo pristojni organi namen objaviti 
ali drugače dati na voljo javnosti; 
(b) v informacijah, ki se objavijo ali dajo druga če na voljo javnosti, se upoštevajo 
pripombe zadevnega izvajalca dejavnosti ali pa se te informacije objavijo ali 
razkrijejo skupaj s takimi pripombami. 
Poglavje II 
Uradni nadzor 
Člen 8 
Splošna pravila o uradnem nadzoru 
1. Pristojni organi izvajajo uradni nadz or nad izvajalci dejavnosti redno, na podlagi 
tveganja in z ustrezno pogostnostjo ob upoštevanju: 
(a) znanega tveganja, povezanega z: 
(i) živalmi in blagom; 
(ii) dejavnostmi, ki jih nadzorujejo izvajalci dejavnosti; 
(iii) krajem dejavnosti ali op eracij izvajalcev dejavnosti; 
(iv) uporabo proizvodov, postopkov, materi alov ali snovi, ki  lahko vplivajo 
na varnost živil ali krme, zdravje al i dobrobit živali, zdravje rastlin ali 
istovetnost in kakovost rastlinskega razmnoževalnega materiala ali ki 
SL 43   SL lahko v primeru gensko spremenjenih organizmov in fitofarmacevtskih 
sredstev škodljivo vplivajo na okolje; 
(b) poročil o opravljenem uradnem nadzoru nad izvajalci dejavnosti in njihove 
skladnosti s pravili iz člena 1(2); 
(c) zanesljivosti in rezultatov nadzora, ki so ga izvedli izvajalci dejavnosti sami ali 
ki ga je izvedla tretja oseba na n jihovo zahtevo, za ugotavlj anje skladnosti s 
pravili iz člena 1(2); 
(d) kakršnih koli informacij, ki bi lahko nakazovale neskladnost s pravili iz 
člena 1(2). 
2. Pristojni organi izvajajo uradni na dzor redno in dovolj pogosto, da odkrijejo 
morebitne namerne kršitve pravil iz člena 1(2), pri čemer poleg meril iz odstavka 1 
upoštevajo tudi informacije o takih morebitn ih namernih kršitvah, ki se izmenjajo v 
okviru mehanizmov upravne podpore iz naslova IV, in vse druge informacije o možnosti takih kršitev. 
3. Uradni nadzor, ki se opravi pred dajanjem  na trg ali premikom nekaterih živali in 
blaga za izdajo uradnih spri čeval ali uradnih potrdil in se  zahteva v skla du s pravili iz 
člena 1(2) kot pogoj za dajanje na trg ali premik  živali ali blaga, se izvaja v skladu s: 
(a) s pravili iz člena 1(2); 
(b) delegiranimi akti, ki jih Komisija sprejme v skladu s členi od 15 do 24. 
4. Uradni nadzor se izvaja brez pr edhodnega opozorila, razen kadar: 
(a) je treba izvajalca dejavn osti o tem prej obvestiti; 
(b) za tak uradni nadzor zapro si izvajalec dejavnosti. 
5. Uradni nadzor se iz vaja tako, da pomeni čim manjšo obremenitev za izvajalce 
dejavnosti. 
6. Pristojni organi izvajajo ur adni nadzor enako skrbno ne glede na to, ali so zadevne 
živali in blago: 
(a) na voljo na trgu Unije in izvirajo iz države članice, v kateri se izvaja uradni 
nadzor, ali iz druge države članice; 
(b) se bodo izvozili iz Unije; 
(c) vstopajo v Unijo iz tretjih držav. 
7. V obsegu, ki je nujno potreben za organi zacijo uradnega nadz ora, lahko namembne 
države članice od izvajalcev dejavnosti, ki se jim živali ali blago dostavijo iz druge 
države članice, zahtevajo, naj sporo čijo prispetje takih živali ali blaga. 
Člen 9 
Osebe, postopki in dejavnosti, za katere velja uradni nadzor 
V obsegu, potrebnem za preverjanj e skladnosti s pravili iz člena 1(2), pristojni organi izvajajo 
uradni nadzor: 
(a) živali in blaga v vseh fazah proi zvodnje, predelave in distribucije; 
(b) snovi, materialov ali predmetov, ki lahko vplivajo na zna čilnosti živali in blaga, v 
vseh fazah proizvodnje, predelave in distribucije; 
SL 44   SL (c) izvajalcev dejavnosti ter dejavnosti in operacij pod njihovim nadzorom, njihovih 
prostorov in postopkov, skladiš čenja, prevoza, uporabe blaga in reje živali. 
Člen 10 
Preglednost uradnega nadzora 
1. Pristojni organi izvajajo uradni nadzor  zelo pregledno in dajo na voljo javnosti 
ustrezne informacije v zvezi z organizacijo  in izvajanjem uradnega nadzora. 
Zagotovijo tudi redno in pravo časno objavljanje informacij o: 
(a) vrsti, številu in rezulta tih uradnega nadzora; 
(b) vrsti in številu ugotovljenih neskladnosti; 
(c) primerih, v katerih so pristojni organi ukrepali v skladu s členom 135; 
(d) primerih, v katerih so bile naložene kazni iz člena 136. 
2. Za zagotovitev enotnega izvaja nja pravil iz odstavka 1 tega člena Komisija z 
izvedbenimi akti dolo či in po potrebi posodablja obl iko, v kateri se objavljajo 
informacije iz navedenega odstavka. Navedeni  izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s 
postopkom pregleda iz člena 141(2). 
3. Pristojni organi imajo pr avico, da objavijo ali druga če dajo na voljo javnosti 
informacije o oceni posameznih izvajalcev dejavnosti na podlagi rezultatov uradnega 
nadzora, če sta izpolnjena naslednja pogoja: 
(a) merila ocenjevanja so objekti vna, pregledna in javno dostopna; 
(b) vzpostavljene so ustrezne ureditve za  zagotavljanje doslednosti in preglednosti 
postopka ocenjevanja. 
Člen 11 
Določeni nadzorni postopki in posto pki za preverjanje nadzora  
1. Pristojni organi izvajajo uradni nadzor v skladu z dolo čenimi postopki. 
Ti postopki zajemajo vsebinska podro čja za nadzorne postopke iz poglavja II 
Priloge II in vsebujejo podr obna navodila za osebje, ki izvaja uradni nazor. 
2. Pristojni organi imajo vzpostavljene  postopke za preverjanje skladnosti in 
učinkovitosti uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, ki jih izvajajo. 
3. Pristojni organi: 
(a) sprejmejo popravne ukrepe v vseh pr imerih, v katerih se s postopki iz 
odstavka 2 ugotovijo pomanjkljivos ti v zvezi s skladnostjo in u činkovitostjo 
uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti; 
(b) po potrebi posodobijo dolo čene postopke iz odstavka 1. 
Člen 12 
Poročila o uradnem nadzoru 
1. Pristojni organi pripravijo poro čila o vsakem uradnem nadzoru, ki ga izvedejo. 
SL 45   SL Ta poročila vsebujejo: 
(a) opis namena uradnega nadzora; 
(b) uporabljene metode nadzora; 
(c) rezultate uradnega nadzora; 
(d) po potrebi ukrepe, ki jih pristojni or gani zahtevajo od zadevnega izvajalca 
dejavnosti zaradi rezultat ov uradnega nadzora. 
2. Pristojni organi zagotovijo izvajalcu dejavnosti, v zvezi s katerim izvedejo uradni 
nadzor, izvod poro čila, določenega v odstavku 1. 
3. Kadar se za uradni nadzor zahte va neprekinjena ali redna navzo čnost osebja ali 
predstavnikov pristojnih organov v pr ostorih izvajalca dejavnosti, se poro čila iz 
odstavka 1 pripravljajo tako pogosto, da so pristojni organi in izvajalec dejavnosti 
lahko:  
(a) redno obveš čeni o stopnji skladnosti; 
(b) takoj obveš čeni o kakršni koli pomanjkljivosti  ali neskladnosti, ugotovljeni pri 
uradnem nadzoru. 
Člen 13 
Uradni nadzor, metode in tehnike  
1. Pristojni organi pri izvajanju uradnega  nadzora uporabljajo na dzorne metode in 
tehnike, ki po potrebi vklju čujejo presejalni pregled, ciljni presejalni pregled, 
preverjanje, inšpekcijske  preglede, revizije, vzor čenje, analizo, diagnosticiranje in 
preskuse. 
2. Uradni nadzor po potrebi vklju čuje naslednje: 
(a) pregled nadzornih sistemov, ki so jih vzpostavili izvajalci dejavnosti, in 
doseženih rezultatov; 
(b) inšpekcijski pregled: 
(i) objektov in naprav primarnih pr oizvajalcev ter dr ugih podjetij, vklju čno z 
njihovo okolico, prostori, pisarniškimi prostori, opremo, objekti in napravami ter stroji, prevoza,  pa tudi živali in blaga; 
(ii) surovin, sestavin, pomožnih sredst ev v predelavi in drugih proizvodov, ki 
se uporabljajo za pripravo in proi zvodnjo blaga ali krmljenje ali 
zdravljenje živali; 
(iii) polizdelkov; (iv) proizvodov in postopkov za čiščenje in vzdrževanje ter fitofarmacevtskih 
sredstev; 
(v) ozna čevanja, predstavitve in oglaševanja; 
(c) pregled higienskih razmer v prostorih izvajalcev dejavnosti; 
(d) 
oceno postopkov dobre proizvodne prakse , dobre higienske prakse, dobre 
kmetijske prakse ter analize tveganj in kriti čnih kontrolnih to čk (HACCP); 
(e) pregled dokumentov ali drugih evidenc, ki so lahko pomembni za oceno 
skladnosti s pravili iz člena 1(2); 
SL 46   SL (f) opravljanje pogovorov z izvajalci de javnosti in njihovim osebjem; 
(g) odčitavanje vrednosti, ki jih zapišejo mer ilni instrumenti izvajalcev dejavnosti; 
(h) kontrole, ki se opravijo z instrumenti pristojnih organov, da se preverijo 
meritve, ki jih opravijo izvajalci dejavnosti; 
(i) vsako drugo dejavnost, ki je potr ebna za odkrivanje  neskladnosti. 
Člen 14 
Obveznosti izvajalcev dejavnosti 
1. Če je to potrebno za izvajanje uradnega nadzora ali drugih uradnih dejavnosti, 
izvajalci dejavnosti na zahte vo pristojnih organov omogo čijo osebju pristojnih 
organov dostop do svojih: 
(a) prostorov; 
(b) računalniško podprtih informacijskih sistemov; 
(c) živali in blaga; 
(d) dokumentov in vseh drugih ustreznih informacij. 
2. Izvajalci dejavnosti med uradnim nadz orom in drugimi uradnimi dejavnostmi 
pomagajo osebju pristojnih orga nov pri opravljanju njihovih nalog. 
3. Izvajalec dejavnosti, ki je odgovoren za pošiljko: 
(a) v celoti sodeluje s pristojnimi organi, da zagotovi u činkovito izvajanje 
uradnega nadzora ali drugih uradnih dejavnosti; 
(b) da na voljo vse informacije o pošiljki na papirju ali v elektronski obliki. 
4. Komisija lahko z izvedbenimi akti dolo či pravila o: 
(a) določitvi podrobnosti za dostop pristojnih organov do ra čunalniško podprtih 
informacijskih sistemov iz odstavka 1(b); 
(b) sodelovanju med izvajalci dejavnosti in pristojnimi organi, kakor je opisano v 
odstavku 3. 
Navedeni izvedbeni akti se sprejm ejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 141(2). 
Člen 15 
Posebna pravila o uradnem nadzoru in ukrepanju  pristojnih organov v zvezi s proizvodi 
živalskega izvora, namenjenimi za prehrano ljudi 
1. Uradni nadzor proizvodnje mesa vklju čuje: 
(a) preverjanje zdravstvenega st anja in dobrobiti živali pred  zakolom, ki ga izvede 
uradni veterinar ali se izvede na njegovo odgovornost; 
(b) uradni nadzor, ki ga izvede uradni  veterinar ali se izvede na njegovo 
odgovornost, v klavnicah, razsekovalnicah in obratih za obdelavo divjadi, da se 
preveri skladnost z zahtevami, ki se uporabljajo za: 
(i) higieno pri proizvodnji mesa; (ii) prisotnost ostankov veterinarskih zd ravil v proizvodih živalskega izvora, 
namenjenih za prehrano ljudi;  
SL 47   SL (iii) ravnanje z živalskimi stranski mi proizvodi in snovmi s specifi čnim 
tveganjem ter njihovo odstranjevanje; 
(iv) zdravstveno varst vo in dobrobit živali.  
2. Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v 
zvezi s posebnimi pravili za izvajanje uradnega nadzora nad proizvodi živalskega izvora, namenjenimi za prehrano ljudi, in živalmi, namenjenimi za proizvodnjo takih 
proizvodov, s katerim se prever ja skladnost s pravili iz to čk (a), (c), (d) in (e) 
člena 1(2), ki se uporabljajo za navedene pr oizvode in živali, ter za ustrezne ukrepe 
pristojnih organov po uradnem nadzor u. Navedeni delegirani akti dolo čajo pravila o: 
(a) posebnih odgovornostih in nalogah pris tojnih organov po leg odgovornosti in 
nalog, dolo čenih v odstavku 1, členih 4, 8 in 9, členu 10(1), členih 11, 12 in 13, 
členu 34(1) in (2) ter členu 36; 
(b) enotnih posebnih zahtevah za izvajanje ur adnega nadzora in enotni najmanjši 
pogostnosti takega urad nega nadzora, pri čemer se poleg meril iz člena 8(1) 
upoštevajo tudi posebne ne varnosti in tveganja v zvezi z vsakim proizvodom 
živalskega izvora in razli čnimi postopki obdelave tega proizvoda; 
(c) primerih, v katerih lahko osebje klavni c sodeluje pri uradnem nadzoru in v 
skladu s katerimi pogoji, ter o obliki in uporabi preskusov za ocenjevanje 
njihovega izvajanja nalog; 
(d) primerih, v katerih morajo pristojni organi v zvezi s posamezno neskladnostjo 
sprejeti enega ali ve č ukrepov iz člena 135(2) ali dodatne ukrepe poleg ukrepov 
iz navedenega odstavka; 
(e) merilih za dolo čitev, kdaj se na podlagi analize tveganja v klavnicah in obratih 
za obdelavo divjadi ne zahteva navzo čnost uradnega veterinarja med uradnim 
nadzorom iz odstavka 1. 
Kadar je to nujno potrebno zarad i tveganj, ki jih ni mogo če učinkovito obvladovati 
brez skupnih specifikacij za ura dni nadzor ali ustrezne ukre pe pristojnih organov po 
takem uradnem nadzoru, se za delegirane akte, sprejete v skladu s tem odstavkom, 
uporabi postopek iz člena 140. 
3. Komisija pri sprejemanju delegiranih aktov, dolo čenih v odstavku 2, upošteva: 
(a) izkušnje, ki so jih nosilci živilske dejavnosti pridobili pri uporabi postopkov iz 
člena 5 Uredbe Evropskega parl amenta in Sveta (ES) št. 852/200448; 
(b) znanstveni in tehnološki napredek; 
(c) pričakovanja potrošnikov glede sestave hrane in spremembe prehranskih 
vzorcev; 
(d) tveganja za zdravje ljudi in živali,  povezana z mesom in drugimi proizvodi 
živalskega izvora, namenjenimi za prehrano ljudi. 
4. Če to ne prepre čuje doseganja ciljev glede zdravja ljudi  in živali v skladu s pravili iz 
točk (a), (c), (d) in (e) člena 1(2), ki se uporabljajo za  proizvode živalskega izvora, 
namenjene za prehrano ljudi, in za ži vali, namenjene za proizvodnjo takih 
proizvodov, Komisija pri spreje manju delegiranih aktov, dolo čenih v odstavku 2, 
upošteva tudi: 
                                                 
48 UL L 139, 30.4.2004, str. 1. 
SL 48   SL (a) potrebo po lažji uporabi delegi ranih aktov v malih podjetjih; 
(b) potrebo po omogo čeni nadaljnji uporabi tradici onalnih metod v vseh fazah 
proizvodnje, predelave al i distribucije živil; 
(c) potrebe nosilcev živilske dejavnosti v regijah, za katere  veljajo posebne 
geografske omejitve. 
Člen 16 
Posebna pravila o uradnem nadzoru in ukrepan ju pristojnih organov v zvezi z ostanki 
nekaterih snovi v živilih in krmi  
Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za spreje tje delegiranih aktov o pravilih 
za izvajanje uradnega nadzor a, s katerim se preverja  skladnost s pravili iz to čke (a) člena 1(2), 
ki se uporabljajo za nekatere snovi, katerih uporaba na kmetijskih rastlinah ali živalih ali uporaba za proizvodnjo ali predelav o živil ali krme bi lahko povzro čila, da bi bili ostanki teh 
snovi prisotni v živilih ali krmi, ter za ukrep anje pristojnih organov po uradnem nadzoru. V 
navedenih delegiranih aktih se  upošteva potreba po zagotovitv i najnižje ra vni uradnega 
nadzora, da se prepre či uporaba navedenih snovi, ki je  v nasprotju s pravili iz to čke (a) 
člena 1(2), poleg tega se dolo čijo pravila o: 
(a) enotnih posebnih zahtevah za izvajanje uradnega nadz ora in enotni najmanjši 
pogostnosti takega uradnega nadzora, pri čemer se poleg meril iz člena 8(1) 
upoštevajo tudi posebne neva rnosti in tveganja v zvez i z nedovoljenimi snovmi in 
nedovoljeno uporabo dovoljenih snovi; 
(b) posebnih dodatnih merilih in posebni dodatni vsebini poleg tistih, dolo čenih v 
členu 108, za pripravo ustreznih delov ve čletnega nacionalnega na črta za nadzor iz 
člena 107(1); 
(c) primerih, v katerih morajo pristojni organi v zvezi s pos amezno neskladnostjo 
sprejeti enega ali ve č ukrepov iz člena 135(2) ali dodatne ukrepe poleg ukrepov iz 
navedenega odstavka. 
Člen 17 
Posebna pravila o uradnem nadzoru in ukrepanju  pristojnih organov v zvezi z živalmi, 
proizvodi živalskega izvora, zarodnim material om, živalskimi strans kimi proizvodi in 
pridobljenimi proizvodi 
Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za spreje tje delegiranih aktov o pravilih 
za izvajanje uradnega nadzora nad živalmi,  proizvodi živalskega izvora, zarodnim 
materialom, živalskimi stranskimi proizvodi in pridobljenimi proizvodi, s katerim se preverja 
skladnost s pravili Unije iz to čk (d) in (e) člena 1(2), ter za ukrepanje pristojnih organov po 
uradnem nadzoru. V navedenih de legiranih aktih se upoštevajo tveganja za zdravje živali, 
povezana z živalmi, proizvodi živalskega izvora  in zarodnim materialom, ter tveganja za 
zdravje ljudi in živali, povezana z živalskimi stranskimi proizvodi ter pridobljenimi proizvodi, poleg tega se dolo čijo pravila o: 
(a) posebnih odgovornostih in nalogah pristo jnih organov poleg odgovornosti in nalog, 
določenih v členih 4, 8 in 9, členu 10(1), členih 11, 12 in 13, členu 34(1) in (2) ter 
členu 36; 
(b) enotnih posebnih zahtevah za izvajanje uradnega nadz ora in enotni najmanjši 
pogostnosti takega uradnega nadzora, pri čemer se poleg meril iz člena 8(1) upošteva 
SL 49   SL tudi potreba po obvladovanju posebnih neva rnosti in tveganj za zdravje živali z 
izvajanjem uradnega nadzora, s kate rim se preverja skladnost z ukrepi za 
preprečevanje in obvladovanje bolezni, dolo čenimi v skladu s pravili iz to čke (d) 
člena 1(2); 
(c) primerih, v katerih morajo pristojni organi v zvezi s pos amezno neskladnostjo 
sprejeti enega ali ve č ukrepov iz člena 135(2) ali dodatne ukrepe poleg ukrepov iz 
navedenega odstavka. 
Člen 18 
Posebna pravila o uradnem nadzoru in ukrepanju  pristojnih organov v zvezi z zahtevami 
glede dobrobiti živali 
1. Uradni nadzor za preverjanje skladnosti s pravili o zahtevah glede dobrobiti živali 
med prevozom vklju čuje: 
(a) pri dolgih vožnjah med državami članicami in tretjimi državami izvajanje 
uradnega nadzora pred natovarjanje m za preverjanje primernosti živali za 
prevoz,; 
(b) pri dolgih vožnjah doma čih enoprstih kopitarjev, razen  registriranih enoprstih 
kopitarjev, in doma čega goveda, ovac, koz in praši čev med državami članicami 
in tretjimi državami pred vožnjo:  
(i) uradni nadzor dnevnikov vožnje za  preverjanje, da je dnevnik vožnje 
stvaren in da je iz njega razvi dna skladnost z Uredbo (ES) št. 1/2005; 
(ii) uradni nadzor za preverjanje, da ima prevoznik, naveden v dnevniku 
vožnje, veljavno dovoljenje za prevoz nike, potrdilo o odobritvi za 
prevozna sredstva za dolge vožnje ter potrdila o usposobljenosti za voznike in spremne osebe;  
(c) na mejnih kontrolnih to čkah iz člena 57(1) in izhodnih to čkah: 
(i) uradni nadzor primernosti živali, ki se prevažajo, za prevoz in prevoznih 
sredstev; 
(ii) uradni nadzor za preverjanje, da prevozniki ravnajo v skladu z veljavnimi 
mednarodnimi sporazumi in imajo ve ljavna dovoljenja za prevoznike ter 
potrdila o usposobljenosti za voznike in spremne osebe; 
(iii) uradni nadzor za prev erjanje, ali so se doma či enoprsti kopitarji in 
domače govedo, ovce, koze in praši či prevažali na dolgi vožnji oziroma 
se še bodo. 
2. Kadar se v skladu s pravili iz to čke (f) člena 1(2) zahteva iz polnjevanje nekaterih 
količinsko neopredeljivih standardov dobrobiti živali ali uvedba nekaterih praks, 
katerih izvajanja ni mogo če učinkovito preverjati samo z metodami in tehnikami 
uradnega nadzora iz člena 13, lahko izvajanje uradnega nadzora za preverjanje 
skladnosti z navedenimi pravili vklju čuje uporabo posebnih kazalnikov dobrobiti 
živali v primerih in v skladu s pogoji, ki se sprejmejo skladno s to čko (f) odstavka 3. 
3. Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o 
pravilih za izvajanje uradnega nadzora, s ka terim se preverja skladnost s pravili Unije 
iz točke (f) člena 1(2). V navedenih delegirani h aktih se upošteva tveganje za 
SL 50   SL dobrobit živali, povezano s kmetijskimi dejavnostmi, prevozom, zakolom ter 
usmrtitvijo živali, poleg tega se dolo čijo pravila o: 
(a) posebnih odgovornostih in nalogah pris tojnih organov po leg odgovornosti in 
nalog, dolo čenih v odstavku 1, členih 4, 8 in 9, členu 10(1), členih 11, 12 in 13, 
členu 34(1) in (2) ter členu 36; 
(b) enotnih posebnih zahtevah za izvajanje ur adnega nadzora in enotni najmanjši 
pogostnosti takega urad nega nadzora, pri čemer se poleg meril iz člena 8(1) 
upoštevata tudi tveganje, povezano z razli čnimi živalskimi vrstami in 
prevoznimi sredstvi, ter potreba po prepre čevanju neskladnih praks in 
omejevanju trpljenja živali; 
(c) primerih, v katerih morajo pristojni organi v zvezi s posamezno neskladnostjo 
sprejeti enega ali ve č ukrepov iz člena 135(2) ali dodatne ukrepe poleg ukrepov 
iz navedenega odstavka; 
(d) preverjanju zahtev glede dobrobiti živali na mejnih  kontrolnih to čkah in 
izhodnih to čkah ter minimalnih zahtevah, ki  se uporabljajo za take izhodne 
točke; 
(e) posebnih merilih in pogojih za spro žitev mehanizmov upravne podpore iz 
naslova IV; 
(f) primerih in pogojih, v kateri h lahko uradni nadzor za preverjanje skladnosti z 
zahtevami glede dobrobiti živali vklju čuje uporabo posebnih kazalnikov 
dobrobiti živali, ki temeljijo na merljivih merilih u činkovitosti, ter oblikovanju 
takih kazalnikov na podlagi znanstvenih in tehni čnih dokazov. 
Člen 19 
Posebna pravila o uradnem nadzoru in ukrepanju  pristojnih organov v zvezi z zdravjem 
rastlin 
Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za spreje tje delegiranih aktov o pravilih 
za izvajanje uradnega nadzora nad rastlinami, ra stlinskimi proizvodi in drugimi predmeti, s 
katerim se preverja skladnost s pravili Unije iz to čke (g) člena 1(2), ki se uporabljajo za tako 
blago, ter za ukrepanje pris tojnih organov po takem uradnem nadzoru. V navedenih 
delegiranih aktih se upoštevajo tveganja za zdravje rastlin, povezana z rastlinami, rastlinskimi 
proizvodi in drugimi predmeti, kar zadeva posebne organizme, škodljive za rastline, ali izvajalce dejavnosti, poleg tega se dolo čijo pravila o: 
(a) posebnih odgovornostih in nalogah pristo jnih organov poleg odgovornosti in nalog, 
določenih v členih 4, 8 in 9, členu 10(1), členih 11, 12 in 13, členu 34(1) in (2) ter 
členu 36; 
(b) enotnih posebnih zahtevah za izvajanje uradnega nadzora nad vnosom posebnih 
rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih pr edmetov, za katere se uporabljajo pravila 
iz točke (g) člena 1(2), v Unijo in nad njihovim premikanjem v Uniji ter enotni 
najmanjši pogostnosti takega uradnega nadzora, pri čemer se poleg meril iz 
člena 8(1) upoštevajo tudi posebne nevarnosti in tveganja za zdravje rastlin v zvezi s 
posebnimi rastlinami, rastlinskimi proi zvodi in drugimi predmeti s posebnim 
poreklom ali izvorom; 
(c) enotni pogostnosti uradnega nadzora, ki ga  pristojni organi izvajajo nad izvajalci 
dejavnosti, pooblaš čenimi za izdajo rastlinskih potnih listov v skladu s členom 79(1) 
SL 51   SL Uredbe (EU) št. XXX/XXXX [ za Urad za publikacije: vstaviti številko Uredbe o 
zaščitnih ukrepih proti škodlji vim organizmom na rastlinah ], pri čemer se poleg 
meril iz člena 8(1) upošteva tudi, ali navede ni izvajalci deja vnosti izvajajo na črt za 
obvladovanje fitosanitarnih tveganj iz člena 86 Uredbe (EU) št. XXX/XXXX [ za 
Urad za publikacije: vstaviti številko Uredbe o zaš čitnih ukrepih proti škodljivim 
organizmom na rastlinah ] v zvezi z rastlinami, rastlinskimi proizvodi in drugimi 
predmeti, ki jih proizvajajo; 
(d) primerih, v katerih morajo pristojni organi v zvezi s pos amezno neskladnostjo 
sprejeti enega ali ve č ukrepov iz člena 135(2) ali dodatne ukrepe poleg ukrepov iz 
navedenega odstavka. 
Člen 20 
Posebna pravila o uradnem nadzoru in ukrepanju pristojnih organov v zvezi z rastlinskim 
razmnoževalnim materialom 
Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za spreje tje delegiranih aktov o pravilih 
za izvajanje uradnega nadzora nad rastlinskim  razmnoževalnim materialom, s katerim se 
preverja skladnost s pravili iz to čke (h) člena 1(2), ki se uporablj ajo za tako blago, in za 
ukrepanje pristojnih organov po takem uradne m nadzoru. Navedeni de legirani akti dolo čajo 
pravila o: 
(a) posebnih odgovornostih in nalogah pristo jnih organov poleg odgovornosti in nalog, 
določenih v členih 4, 8 in 9, členu 10(1), členih 11, 12 in 13, členu 34(1) in (2) ter 
členu 36; 
(b) enotnih posebnih zahtevah za izva janje uradnega nadzora, pri čemer se poleg meril iz 
člena 8(1) upoštevajo tudi tveganja za zdravje , istovet nost, kakovost in sledljivost 
nekaterih kategorij ra stlinskega razmnoževalnega ma teriala ali posebnih rodov ali 
vrst; 
(c) posebnih merilih in pogojih za sprožitev mehanizmov upravne podpore iz 
naslova IV; 
(d) primerih, v katerih morajo pristojni organi v zvezi s pos amezno neskladnostjo 
sprejeti enega ali ve č ukrepov iz člena 135(2) ali dodatne ukrepe poleg ukrepov iz 
navedenega odstavka. 
Člen 21 
Posebna pravila o uradnem nadzoru in ukrepan ju pristojnih organov v zvezi z gensko 
spremenjenimi organizmi ter gensko  spremenjenimi živili in krmo 
Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za spreje tje delegiranih aktov o pravilih 
za izvajanje uradnega nadzora nad gens ko spremenjenimi organizmi ter gensko 
spremenjenimi živili in krmo, s katerim se preverja skladnost s pravili iz to čk (a), (b) in (c) 
člena 1(2), ter za ukrepanje pristojnih or ganov po takem uradnem nadzoru. V navedenih 
delegiranih aktih se upošteva  potreba po zagotovitvi najnižje  stopnje uradnega nadzora za 
preprečevanje praks, ki so v nasprotju z navedenimi pravili, poleg tega se dolo čijo pravila o: 
(a) posebnih odgovornostih in nalogah pristo jnih organov poleg odgovornosti in nalog, 
določenih v členih 4, 8 in 9, členu 10(1), členih 11, 12 in 13, členu 34(1) in (2) ter 
členu 36; 
SL 52   SL (b) enotnih posebnih zahtevah za izvajanje uradnega nadz ora in enotni najmanjši 
pogostnosti takega urad nega nadzora nad: 
(i) prisotnostjo na trgu gensko spremenjenih organizmov ter gensko spremenjenih 
živil in krme, ki niso odobreni v sk ladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproš čanju gensko 
spremenjenih organizmov v okolje in  razveljavitvi Direktive Sveta 
90/220/EGS49 ali Uredbo (ES) št. 1829/2003; 
(ii) gojenjem gensko spremenjenih  organizmov in pravilno uporabo na črta 
spremljanja iz to čke (e) člena 13(2) Direktive 2001/18/ES ter člena 5(5) in 
člena 17(5) Uredbe (ES) št. 1829/2003; 
(iii) uporabo gensko spremenjenih mikroorganizmov v zaprtih sistemih; 
(c) primerih, v katerih morajo pristojni organi v zvezi s pos amezno neskladnostjo 
sprejeti enega ali ve č ukrepov iz člena 135(2) ali dodatne ukrepe poleg ukrepov iz 
navedenega odstavka. 
Člen 22 
Posebna pravila o uradnem nadzoru in uk repanju pristojnih organov v zvezi s 
fitofarmacevtskimi sredstvi 
Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za spreje tje delegiranih aktov o pravilih 
za izvajanje uradnega nadz ora, s katerim se prever ja skladnost s pravili iz člena 1(2)(i). 
V navedenih delegiranih aktih se upoštevajo tv eganja, ki jih fitofarmacevtska sredstva lahko 
pomenijo za zdravje ljudi ali živa li ali za okolje, poleg tega se dolo čijo pravila o: 
(a) posebnih odgovornostih in nalogah pristo jnih organov poleg odgovornosti in nalog, 
določenih v členih 4, 8 in 9, členu 10(1), členih 11, 12 in 13, členu 34(1) in (2) ter 
členu 36; 
(b) enotnih posebnih zahtevah za izvajanje uradnega nadzora in enotno najmanjšo 
pogostnost takega uradnega nadzora v zvezi  s proizvodnjo, dajanjem na trg, vstopom 
v Unijo, ozna čevanjem, pakiranjem, prevozom, skladiš čenjem in uporabo 
fitofarmacevtskih sredstev, pri čemer se poleg meril iz člena 8(1) upošteva tudi 
potreba po zagotavljanju varne in trajnostne rabe fitofarmacevtskih sredstev ter boju 
proti nezakoniti trgovini s takimi proizvodi; 
(c) enotnih posebnih zahtevah za inšpekcijske pr eglede naprav za nanašanje pesticidov 
in enotni najmanjši pogos tnosti takih pregledov; 
(d) primerih, v katerih morajo pristojni organi v zvezi s pos amezno neskladnostjo 
sprejeti enega ali ve č ukrepov iz člena 135(2) ali dodatne ukr epe poleg ukrepov iz 
navedenega odstavka; 
(e) oblikovanju sistemov potrjevanja za pomo č pristojnim organom pri inšpekcijskih 
pregledih naprav za nanašanje pesticidov; 
(f) zbiranju informacij, spremljanju in poro čanju v zvezi s sumom zastrupitve s 
fitofarmacevtskimi sredstvi; 
(g) zbiranju informacij, spremljanju in poro čanju v zvezi s ponarejenimi 
fitofarmacevtskimi sredstvi in nezakonito trgovino z njimi. 
                                                 
49 UL L 106, 17.4.2001, str. 1. 
SL 53   SL Člen 23 
Posebna pravila o uradnem nadzoru in ukrepanju  pristojnih organov v zvezi z ekološkimi 
proizvodi ter zaš čitenimi ozna čbami porekla, zaš čitenimi geografskimi ozna čbami in 
zajamčenimi tradicionalnimi posebnostmi 
1. Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o 
pravilih za izvajanje uradnega nadzora, s katerim se preverja skladnost s pravili iz točk (j) in (k) člena 1(2), ter za ukrepanje pristojnih organov po takem uradnem 
nadzoru. 
2. V zvezi s pravili iz to čke (j) člena 1(2) delegirani ak ti iz odstavka 1 dolo čajo pravila 
o: 
(a) posebnih odgovornostih in nalogah pris tojnih organov po leg odgovornosti in 
nalog, dolo čenih v členih 4, 8 in 9, členu 10(1), členih od 11 do 13, 
členu 34(1) in (2) ter členu 36, in poleg členov 25, 29, 30 in 32 za odobritev 
pooblaščenih organov in nadzor nad njimi; 
(b) dodatnih zahtevah poleg zahtev iz člena 8(1) za oceno tveganja ter za dolo čitev 
pogostnosti uradnega nadz ora in po potrebi vzor čenja ob upoštevanju tveganja 
za nastanek neskladnosti; 
(c) najmanjši pogostnosti uradnega nadzora nad izvajalci dejavnosti, opredeljenimi 
v točki (d) člena 2 Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007, in o tem, v katerih primerih 
in pod kakšnimi pogoji se nekateri taki  izvajalci dejavn osti izvzamejo iz 
nekaterih obveznosti uradnega nadzora; 
(d) dodatnih metodah in tehnikah uradnega  nadzora poleg metod in tehnik iz 
člena 13 ter člena 33(1) do (5) ter posebnih za htevah za izvajanje uradnega 
nadzora, s katerim se zagotavlja sledljivost ekoloških proizvodov v vseh fazah proizvodnje, priprave in distribuc ije ter skladnost s pravili iz to čke (j) 
člena 1(2); 
(e) dodatnih merilih poleg meril iz drugega pododstavka 
člena 135(1) in 
člena 30(1) Uredbe (ES) št. 834/2007 v zv ezi z ustreznim ukrepanjem, kadar se 
pojavi neskladnost, ter o dodatnih merilih poleg meril iz člena 135(2); 
(f) dodatnih zahtevah poleg zahtev iz to čke (f) člena 4(1) v zvezi z objekti in 
opremo, potrebnimi za izvajanje uradnega nadzora, ter dodatnih pogojih in obveznostih poleg pogojev in obveznosti iz členov od 25 do 30 in člena 32 za 
prenos nalog uradnega nadzora; 
(g) dodatnih obveznostih glede poro čanja poleg obveznosti iz členov 12 in 31 za 
pristojne organe, nadzorne organe  za ekološke proizvode in pooblaš čene 
organe, odgovorne za uradni nadzor; 
(h) posebnih merilih in pogojih za spro žitev mehanizmov upravne podpore iz 
naslova IV. 
3. V zvezi s pravili iz to čke (k) člena 1(2) delegirani ak ti iz odstavka 1 dolo čajo pravila 
o: 
(a) dodatnih zahtevah, metodah in tehnikah poleg zahtev, metod in tehnik iz 
členov 11 in 13 za izvajanje uradnega nadz ora, s katerim se preverja skladnost 
s specifikacijami proizvodov in zahtevami za ozna čevanje; 
SL 54   SL (b) dodatnih metodah in tehnikah poleg metod in tehnik iz člena 13 za izvajanje 
uradnega nadzora, namenjenega zagot avljanju sledljivos ti proizvodov, za 
katere se uporabljajo pravila iz to čke (k) člena 1(2), v vseh fazah proizvodnje, 
priprave in distribucije ter zagotav ljanju skladnosti z navedenimi pravili; 
(c) posebnih dodatnih merilih in posebni doda tni vsebini poleg me ril in vsebine iz 
člena 108 za pripra vo ustreznih delov ve čletnega nacionalnega na črta za nadzor 
iz člena 107(1) ter o pose bni dodatni vsebini poro čila iz člena 112; 
(d) posebnih merilih in pogojih za spro žitev mehanizmov upravne podpore iz 
naslova IV; 
(e) posebnih ukrepih, ki jih je tr eba sprejeti poleg ukrepov iz člena 135(2) v 
primeru neskladnosti in  resne ali ponavljajo če se neskladnosti. 
4. Delegirani akti iz odstavkov 2 in  3 po potrebi odstopajo od dolo čb te uredbe iz 
navedenih odstavkov. 
Člen 24 
Posebna pravila o uradnem nadzoru in ukrepan ju pristojnih organov v primerih novo 
ugotovljenih tveganj v zv ezi z živili in krmo 
1. Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o 
posebnih pravilih za izvajanje uradnega nadz ora nad nekaterimi kategorijami živil ali 
krme, s katerim se preverja skladnost s pravili iz to čk od (a) do (e) člena 1(2), ter za 
ukrepanje pristojnih organov po takem ura dnem nadzoru. Navedeni delegirani akti 
obravnavajo novo ugotovljena tveganja, ki bi jih živila ali krma lahko pomenila za 
zdravje ljudi ali živali oz. v primer u gensko spremenjenih organizmov in 
fitofarmacevtskih sredstev za okolje, ali vsa taka tveganja, ki izhajajo iz novih vzorcev proizvodnje ali porabe ži vil ali krme ali jih ni mogo če učinkovito obvladati 
brez skupnih specifikacij za uradni nadzor in ukrepanj e pristojnih organov po takem 
uradnem nadzoru, ter dolo čajo pravila o: 
(a) posebnih odgovornostih in nalogah pris tojnih organov po leg odgovornosti in 
nalog, dolo čenih v členih 4, 8 in 9, členu 10(1), 
členih 11, 12 in 13, 
členu 34(1) in (2) ter členu 36; 
(b) enotnih posebnih zahtevah za izvajanje ur adnega nadzora in enotni najmanjši 
pogostnosti takega urad nega nadzora, pri čemer se poleg meril iz člena 8(1) 
upoštevajo tudi posebne nevarnosti in tv eganja v zvezi z vsako kategorijo živil 
in krme ter razli čnimi postopki obdelave te kategorije živil in krme; 
(c) primerih, v katerih morajo pristojni organi v zvezi s posamezno neskladnostjo 
sprejeti enega ali ve č ukrepov iz člena 135(2) ali dodatne ukrepe poleg ukrepov 
iz navedenega odstavka. 
2. Kadar je to nujno potrebno zaradi resnih tv eganj za zdravje ljudi ali živali ali za 
okolje, se za delegirane akte, sprejete  v skladu z odstavkom 1, uporabi postopek iz 
člena 140. 
SL 55   SL Poglavje III 
Prenos posameznih nalo g pristojnih organov 
Člen 25 
Prenos posameznih nalog uradnega nadzora s pristojnih organov 
1. Pristojni organi lahko posamezne naloge ur adnega nadzora prenesejo na enega ali 
več pooblaščenih organov ali fizi čnih oseb v skladu s pogoji iz člena 26 oziroma 
člena 27. 
2. Pristojni organi ne pren esejo pristojnosti za odlo čanje o ukrepih iz to čke (b) 
člena 135(1) ter člena 135(2) in (3). 
Prvi pododstavek se ne uporab lja za ukrepe, ki jih je treba sprejeti v skladu s 
členom 135 ali pravili iz to čke (e) člena 23(2) po izvedbi uradnega nadzora, s 
katerim se preverja sk ladnost s pravili iz to čke (j) člena 1(2). 
3. Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o 
določitvi posebnih nalog uradnega  nadzora, ki jih zaradi ohranitve neodvisnosti ali 
ključnih funkcij pristojnih organov ni mogo če prenesti. 
4. Kadar pristojni organi prenesejo posamezn e naloge uradnega nadzora za preverjanje 
skladnosti s pravili iz to čke (j) člena 1(2) na enega ali ve č pooblaščenih organov, 
vsakemu od njih dodelijo šifro in dolo čijo organe, ki so pristojni za odobritev 
pooblaščenih organov in nadzor nad njimi. 
Člen 26 
Pogoji za prenos posameznih nalog uradnega nadzora na pooblaš čene organe 
1. Prenos posameznih nalog uradnega nadzora na pooblaš čeni organ iz člena 25(1) je v 
pisni obliki in skladen z naslednjimi pogoji: 
(a) prenos vsebuje natan čen opis: 
(i) posameznih nalog uradnega  nadzora, ki jih pooblaš čeni organ lahko 
opravlja; 
(ii) pogojev, v skladu s katerimi lahko opravlja te naloge 
(b) pooblaščeni organ: 
(i) ima strokovno znanje in izkušnje, opremo in infrastrukturo, ki so 
potrebni za opravljanje posameznih nal og uradnega nadzora, prenesenih 
nanj; 
(ii) ima zadostno število ustrezno usposobljenih in izkušenih članov osebja; 
(iii) je nepristranski in ni v navzkr ižju interesov, kar zadeva posamezne 
naloge uradnega nadzora, prenesene nanj; 
(iv) dela in je akreditiran v skladu s standardom EN ISO/IEC 17020 „Zahteve 
za delovanje razli čnih organov, ki izvajajo  kontrolo“ ali drugim 
standardom, če je ustreznejši za zadevne prenesene naloge; 
(c) vzpostavljene so ureditve za zagotavljanje u činkovitega usklajevanja med 
pristojnimi organi, ki prenesejo naloge, in pooblaš čenim organom. 
SL 56   SL Člen 27 
Pogoji za prenos posameznih nalog uradnega nadzora na fizi čne osebe 
Pristojni organi lahko posamezne naloge ur adnega nadzora prenesejo na eno ali ve č fizičnih 
oseb, kadar to omogo čajo pravila iz členov od 15 do 24. Tak prenos je v pisni obliki.  
Za prenos posameznih nal og uradnega nadzora na fizi čne osebe se uporablja člen 26(1) razen 
točk (b)(ii) in (b)(iv). 
Člen 28 
Obveznosti pooblaš čenih organov in fizi čnih oseb, 
na katere se prenesejo posa mezne naloge uradnega nadzora 
Pooblaščeni organi ali fizi čne osebe, na katere se prenesejo posamezne naloge uradnega 
nadzora v skladu s členom 25(1): 
(a) rezultate uradnega nadzora, ki ga izvedejo, redno sporo čajo pristojnim organom, ki 
so nanje prenesli posamezne naloge urad nega nadzora, in vedno, kadar pristojni 
organi to zahtevajo; 
(b) takoj obvestijo pristojne organe, ki so na nje prenesli posamezne naloge uradnega 
nadzora, kadar rezultati uradnega na dzora pokažejo neskladnost ali verjetno 
neskladnost. 
Člen 29 
Obveznosti pristojnih organov, ki prenes ejo posamezne naloge uradnega nadzora 
Pristojni organi, ki prenesejo posamezn e naloge uradnega nadzora na pooblaš čene organe ali 
fizične osebe v skladu s členom 25(1): 
(a) po potrebi organizirajo revi zije ali inšpekcijske preg lede takih organov ali oseb; 
(b) takoj v celoti ali delno prekli čejo pooblastilo, kadar: 
(i) so po reviziji ali inšpekcijskem pregledu iz to čke (a) na voljo dokazi, da taki 
pooblaščeni organi ali fizi čne osebe ne opravljajo pr avilno nalog uradnega 
nadzora, prenesenih nanje; 
(ii) pooblaš čeni organ ali fizi čna oseba ne sprejme ustreznih in pravo časnih 
ukrepov za odpravo pomanjkljivosti, ugotovljenih med revizijami ali inšpekcijskimi pregledi iz to čke (a). 
Č
len 30 
Pogoji za prenos posameznih nalog, po vezanih z drugimi uradnim dejavnostmi 
1. Pristojni organi lahko prenesejo posa mezne naloge, povezane z drugimi uradnimi 
dejavnostmi, na enega ali ve č pooblaščenih organov, če so izpolnjeni naslednji 
pogoji: 
(a) tak prenos ni prepovedan v skladu s pravili iz člena 1(2); 
(b) izpolnjeni so pogoji iz člena 26(1), razen to čke (b)(iv). 
2. Pristojni organi lahko prenesejo posa mezne naloge, povezane z drugimi uradnimi 
dejavnostmi, na eno ali ve č fizičnih oseb, če so izpolnjeni naslednji pogoji: 
(a) tak prenos je dovoljen v skladu s pravili iz člena 1(2); 
SL 57   SL (b) izpolnjeni so pogoji iz člena 26(1), razen to čk (b)(ii) in (b)(iv). 
Člen 31 
Obveznosti pooblaš čenih organov in fizi čnih oseb, na katere se pr enesejo posamezne naloge, 
povezane z drugimi uradnimi dejavnostmi 
Pooblaščeni organi ali fizi čne osebe, na katere se v skladu s členom 30 prenesejo posamezne 
naloge, povezane z drugimi uradnimi dejavnostmi: 
(a) rezultate drugih uradnih dejavnosti , ki jih izvedejo, redno sporo čajo pristojnim 
organom, ki so nanje prenesli naloge, povezane z drugimi uradnimi dejavnostmi, in vedno, kadar pristojni organi to zahtevajo; 
(b) takoj obvestijo pristojne organe, ki so na nje prenesli posamezne naloge, povezane z 
drugimi uradnimi dejavnostmi, kadar r ezultati drugih uradni h dejavnosti pokažejo 
neskladnost ali verj etno neskladnost. 
Člen 32  
Obveznosti pristojnih organov, ki prenesej o posamezne naloge, povezane z drugimi 
uradnimi dejavnostmi 
Pristojni organi, ki so prenesli posamezne naloge, povezane z drugimi uradnimi dejavnostmi, 
na pooblaš čene organe ali fizi čne osebe v skladu s členom 30: 
(a) po potrebi organizirajo revi zije ali inšpekcijske preg lede takih organov ali oseb; 
(b) takoj v celoti ali delno prekli čejo pooblastilo, kadar: 
(i) so po reviziji ali inšpekcijskem pregledu iz to čke (a) na voljo dokazi, da taki 
pooblaščeni organi ali fizi čne osebe nanje prenes enih nalog, povezanih z 
drugimi uradnimi dejavnostmi, ne opravljajo pravilno; 
(ii) pooblaš čeni organi ali fizi čne osebe ne sprejmejo ustreznih in pravo časnih 
ukrepov za odpravo pomanjkljivosti, ugotovljenih med revizijami ali inšpekcijskimi pregledi iz to čke (a). 
Poglavje IV 
Vzorčenje, analize, preskusi in diagnosticiranje 
Člen 33 
Metode, ki se uporabljajo za vzor čenje, analize, preskuse  in diagnosticiranje 
1. Metode, ki se uporabljajo za vzor čenje ter za laboratorijske analize, preskuse in 
diagnosticiranje med uradnim nadzorom in drugimi uradnimi dejavnostmi, so 
skladne s pravili Unije, ki dolo čajo te metode ali merila u činkovitosti zanje. 
2. Če ni pravil Unije iz odstavka 1, uradni la boratoriji za posebne analitske, preskusne 
ali diagnosti čne potrebe uporabijo na jsodobnejše metode, pri čemer upoštevajo: 
(a) najnovejše metode, ki so na voljo in skladne z ustreznimi mednarodno 
priznanimi pravili ali protokoli, vklju čno s tistimi, ki jih je sprejel Evropski 
odbor za standardizaci jo (CEN); ali 
(b) če ni pravil ali protokolov iz to čke (a), ustrezne metode, ki so jih razvili ali jih 
priporočajo referen čni laboratoriji Evropske unije in so validirane v skladu z 
mednarodno sprejetimi znanstvenimi protokoli; ali 
SL 58   SL (c) če ni niti pravil ali protokolov iz to čke (a) niti metod iz to čke (b), metode, ki so 
skladne z ustreznimi pravili, dolo čenimi na nacionalni ravni; ali 
(d) če ni niti pravil ali protokolov iz to čke (a) niti metod iz to čke (b) niti 
nacionalnih pravil iz to čke (c), ustrezne metode, ki so jih razvili ali jih 
priporočajo nacionalni referen čni laboratoriji in so validirane v skladu z 
mednarodno sprejetimi znanstvenimi protokoli; ali 
(e) če ni niti pravil ali protokolov iz to čke (a) niti metod iz to čke (b) niti 
nacionalnih pravil iz to čke (c) niti metod iz to čke (d), ustrezne metode, ki so 
validirane v skladu z mednarodno spre jetimi znanstvenimi protokoli. 
3. V okviru presejalnega pregleda, ciljnega presejalnega pregleda in drugih uradnih 
dejavnosti se lahko uporabi katera  koli metoda iz odstavka 2, če ni pravil Unije iz 
odstavka 1. 
4. Kadar so laboratorijske analize, preskusi a li diagnosticiranje nujno potrebni, ni pa na 
voljo nobene metode iz odstavkov 1 in  2, lahko zadevni nacionalni referen čni 
laboratorij, ali če tak nacionalni referen čni laboratorij ne obsta ja, kateri koli drug 
laboratorij, dolo čen v skladu s členom 36(1), do validacije us trezne metode v skladu 
z mednarodno sprejetimi znanstvenimi protokoli uporablja druge metode, kot so navedene v odstavkih 1 in 2 tega člena. 
5. Kadar je to mogo če, so metode, ki se uporablj ajo za laboratorijsko analizo, 
opredeljene z ustreznimi merili iz Priloge III. 
6. Odvzem vzorcev, ravnanje z njimi in njihovo ozna čevanje se opravijo tako, da je 
zagotovljena njihova pravna, znanstvena in tehni čna veljavnost. 
7. Komisija lahko z izvedbenimi akti dolo či pravila o: 
(a) metodah, ki jih je treba uporabljati za vzor čenje ter za laboratorijsko analizo, 
preskuse in diagnosticiranje; 
(b) merilih u činkovitosti, analitskih, preskusnih ali diagnosti čnih parametrih, 
merilni negotovosti in postopkih za  validacijo navedenih metod; 
(c) razlagi analitskih, pr eskusnih in diagnosti čnih rezultatov. 
Navedeni izvedbeni akti se sprejm ejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 141(2). 
Člen 34 
Drugo strokovno mnenje 
1. Pristojni organi zagotovijo, da imajo izvaja lci dejavnosti, katerih živali ali blago se 
vzorčijo, analizirajo, preskušajo ali diagnosti cirajo v okviru uradnega nadzora, 
pravico zaprositi za drugo strokovno mnenje. 
Taka pravica: (a) izvajalcu dejavnosti zagotavlja, da  lahko vedno zahteva pregled dokumentov 
vzorčenja, analize, preskusa ali diagnostic iranja, ki ga oprav i drug izvedenec; 
(b) kadar je to ustrezno in tehni čno izvedljivo ter zlasti ob upoštevanju 
razširjenosti in razporeditve nevarnos ti pri živalih ali blagu, pokvarljivosti 
vzorcev ali blaga in koli čine razpoložljivega subs trata, lahko izvajalec 
dejavnosti zahteva: 
SL 59   SL (i) da se odvzame zadostno število  drugih vzorcev za drugo strokovno 
mnenje ali 
(ii) kadar ni mogo če odvzeti zadostnega števila vzorcev, kot je navedeno v 
točki (i), da se opravi neodvisna druga analiza, preskus ali 
diagnosticiranje vzorca. 
2. Prošnja izvajalca dejavnosti za drugo st rokovno mnenje v skladu z odstavkom 1 ne 
vpliva na obveznost pristojnih organov, da hitro ukrepajo, da bi se v skladu s pravili iz člena 1(2) in to uredbo odpravila ali obvlada la tveganja za zdravje ljudi, živali in 
rastlin ter dobrobit živali oz. v primer u gensko spremenjenih organizmov in 
fitofarmacevtskih sredstev za okolje. 
3. Komisija lahko z izvedbenimi akti dolo či postopke za enotno uporabo pravil iz 
odstavka 1 ter za predložitev in obravna vanje prošenj za drugo strokovno mnenje. 
Navedeni izvedbeni akti se sprejm ejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 141(2). 
Člen 35 
Vzorčenje živali in blaga, ki se prodajajo pr ek sredstev za komuniciranje na daljavo 
1. Za uradni nadzor nad živalmi in bla gom, ki se prodajajo prek sredstev za 
komuniciranje na daljavo, se  lahko uporabijo vzorci, ki jih pristojni organi naro čijo 
pri izvajalcih dejavnosti, ne da bi pri tem razkrili svojo identiteto. 
2. Pristojni organi naredijo vse potrebno za zagotovitev, da izvajalci dejavnosti, pri 
katerih naro čijo vzorce v skladu z odstavkom 1: 
(a) vedo, da se taki vzorci jemljejo v okviru uradnega nadzora in po potrebi 
analizirajo ali preskusijo za namene takega uradnega nadzora, ter 
(b) lahko uveljavijo pravico iz člena 34(1) in zaprosijo za drugo strokovno mnenje, 
kadar se vzorci iz odstavka 1 analizirajo ali preskusijo. 
Člen 36 
Določitev uradnih laboratorijev  
1. Pristojni organi dolo čijo uradne laboratorije za izva janje laboratorijskih analiz, 
preskusov in diagnosticiranj a vzorcev, odvzetih med uradnim nadzorom in drugimi 
uradnimi dejavnostmi, v državi članici, na katere ozemlju navedeni pristojni organi 
delujejo, ali v drugi državi članici. 
2. Pristojni organi lahko za uradni laboratorij dolo čijo laboratorij na ozemlju druge 
države članice, če so izpolnjeni naslednji pogoji: 
(a) vzpostavljene so ustrezne ureditve, v okvi ru katerih lahko izvajajo revizije in 
inšpekcijske preglede iz člena 38(1) ali prenesejo izvajanje takih revizij in 
inšpekcijskih pregledov na  pristojne organe države članice, v kateri se nahaja 
laboratorij;  
(b) ta laboratorij so za uradni laboratorij dolo čili že pristojni organi države članice, 
na ozemlju katere stoji. 
3. Dolo čitev je pisna in vklju čuje podroben opis: 
(a) nalog, ki jih laboratorij izvaja  kot uradni laboratorij; 
(b) pogojev, v skladu s katerimi izvaja navedene naloge; 
SL 60   SL (c) ureditev, ki so potrebne za zagotavljanje u činkovitega usklajevanja in 
sodelovanja med laboratorijem in pristojnimi organi. 
4. Pristojni organi lahko ko t uradni laboratorij dolo čijo samo laboratorij, ki: 
(a) ima strokovno znanje in izkušnje, opremo in infrastrukturo, ki so potrebni za 
opravljanje analiz, preskusov ali diagnosticiranja vzorcev; 
(b) ima zadostno število ustrezno uspos obljenih, izurjenih in izkušenih članov 
osebja; 
(c) je nepristranski in ni v na vzkrižju interesov, kar zadeva  naloge, ki jih izvaja kot 
uradni laboratorij; 
(d) lahko pravo časno zagotovi rezultate analize,  preskusa ali diagnosticiranja 
vzorcev, odvzetih med uradnim nadzorom in drugimi uradnimi dejavnostmi; 
(e) deluje v skladu s standardom EN IS O/IEC 17025 z naslovom „Splošne zahteve 
za usposobljenost preskuševalnih in ka libracijskih laboratorijev“, v skladu s 
katerim ga nacionalni akreditacijski or gan, ki deluje v skladu z Uredbo (ES) 
št. 765/2008, tudi oceni in akreditira. 
5. Obseg ocene in akreditacije uradnega laboratorija iz to čke (e) odstavka 4: 
(a) vključuje vse laboratorijske analit ske, preskusne ali diagnosti čne metode, ki jih 
mora laboratorij uporabljati za analize,  preskuse ali diagnosticiranje, kadar 
deluje kot uradni laboratorij; 
(b) lahko zajema eno ali ve č laboratorijskih analitski h, preskusnih ali diagnosti čnih 
metod ali skupin metod; 
(c) se lahko dolo či prožno, da se lahko v obseg akreditacije poleg metod, ki jih je 
uradni laboratorij uporabljal, ko je dobil akreditacijo, vklju čijo prilagojene 
različice teh metod ali nove metode na  podlagi validacije, ki jo opravi 
laboratorij sam, brez posebne ocene, ki  jo nacionalni akreditacijski organ 
opravi pred uporabo navedenih prilagojenih ali novih metod. 
Kadar noben uradni laboratorij, dolo čen v Uniji v skladu z odstavkom 1, nima 
potrebnega strokovnega znanja in izkušenj, opreme, infrastrukture in osebja za 
opravljanje novih ali posebno neobi čajnih laboratorijskih analiz, preskusov ali 
diagnosticiranja, lahko pristojni organi  zaprosijo laboratorij ali diagnosti čni center, ki 
ne izpolnjuje ene ali ve č zahtev iz odstavkov 3 in 4 tega člena, naj opravi te analize, 
preskuse ali diagnosticiranje. 
Člen 37 
Obveznosti uradnih laboratorijev 
1. Uradni laboratoriji takoj obvestijo pristojne organe, kada r rezultati anali ze, preskusa 
ali diagnosticiranja vzorcev pokažejo neskla dnost ali verjetno ne skladnost izvajalca 
dejavnosti. 
2. Uradni laboratoriji na zahtevo referen čnega laboratorija Evropske unije ali 
nacionalnega referen čnega laboratorija sodelujejo v me dlaboratorijskih primerjalnih 
preskusih, organiziranih za ana lize, preskuse ali diagnosticira nje, ki jih opravljajo kot 
uradni laboratoriji. 
SL 61   SL 3. Uradni laboratoriji dajo ja vnosti na voljo seznam metod, ki se uporabljajo  za analize, 
preskuse ali diagnosticiranje v okviru uradne ga nadzora in drugi h uradnih dejavnosti. 
Člen 38 
Revizije in inšpekcijski pr egledi uradnih laboratorijev 
1. Pristojni organi organizirajo revizije ali inšpekcijske preglede uradnih laboratorijev, 
ki so jih dolo čili v skladu s členom 36(1): 
(a) redno; 
(b) kadar menijo, da je potrebna revi zija ali inšpekcijski pregled. 
2. Pristojni organi takoj prekli čejo določitev uradnega laboratorij a v celoti ali samo v 
zvezi z nekaterimi nalogami, kadar uradni  laboratorij ne sprejme ustreznih in 
pravočasnih ukrepov, da bi izboljšal stanje, ko rezultati revizije ali inšpekcijskega 
pregleda iz odstavka 1 pokažejo kar koli od naslednjega: 
(a) uradni laboratorij ne izpolnjuje ve č pogojev iz člena 36(4) in (5); 
(b) ne izpolnjuje obveznosti iz člena 37; 
(c) ni dovolj uspešen pri medlaboratorijs kih primerjalnih preskusih iz člena 37(2). 
Člen 39 
Odstopanja od pogoja obvezne ocene in akredita cije za nekatere uradne laboratorije 
1. Z odstopanjem od to čke (e) člena 36(4) lahko pristojni organi ne glede na to, ali 
izpolnjuje pogoj iz navedene to čke, kot uradni laboratorij dolo čijo: 
(a) laboratorije: 
(i) katerih edina dejavnost je odkrivanje trih inele v mesu; 
(ii) ki za odkrivanje trihinele uporabljajo samo metode iz člena 6 Uredbe 
Komisije (ES) št. 2075/2005 o dolo čitvi posebnih predpisov za uradni 
nadzor Trihinel  v mesu50; 
(iii) ki odkrivanje trihinele opravljaj o pod nadzorom pristojnih organov ali 
uradnega laboratorija, dolo čenega v skladu s členom 36(1) ter ocenjenega 
in akreditiranega v skladu s sta ndardom EN ISO/IEC 17025 z naslovom 
„Splošne zahteve za usposobljenost preskuševalnih in kalibracijskih 
laboratorijev“ za uporabo metod iz to čke (a)(ii) tega odstavka; 
(b) laboratorije, ki izvajajo analize ali pr eskuse za preverjanje skladnosti s pravili o 
rastlinskem razmnoževalnem materialu iz to čke (h) člena 1(2); 
(c) laboratorije, ki izvajajo samo analize,  preskuse ali dia gnosticiranje  v okviru 
drugih uradnih dejavnosti, če: 
(i) uporabljajo samo laboratorijske analitske, preskusne in diagnosti čne 
metode iz člena 33(1) ter to čk (a), (b) in (c) člena 33(2); 
(ii) opravljajo analize, preskuse ali diagnosticiranje pod na dzorom pristojnih 
organov ali nacionalnih referen čnih laboratorijev v zvezi z metodami, ki 
jih uporabljajo;  
                                                 
50 UL L 338, 22.12.2005, str. 60. 
SL 62   SL (iii) redno sodelujejo v medlaboratorijs kih primerjalnih preskusih, ki jih 
organizirajo nacionalni referen čni laboratoriji v zvezi  z metodami, ki jih 
uporabljajo; 
(iv) imajo vzpostavljen sistem zagot avljanja kakovosti,  da zagotovijo to čne in 
zanesljive rezultate uporabljenih labora torijskih analitskih, preskusnih in 
diagnostičnih metod. 
2. Kadar se v zvezi z metodami, ki  jih uporabljajo laboratoriji iz to čke (c) odstavka (1), 
zahteva potrditev rezultata laboratorijske analize, pres kusa ali diagnosticiranja, 
potrditveno laboratorijsko analizo, pres kus ali diagnosticiran je opravi uradni 
laboratorij, ki izpolnjuje zahteve iz to čke (e) člena 36(4). 
3. Uradni laboratoriji, dolo čeni v skladu s to čkama (a) in (c) odstavka 1, stojijo v 
državah članicah, na ozemlju katerih imajo se dež pristojni organi, ki jih dolo čijo. 
Člen 40 
Pooblastilo za sprejetje odstopanj od pogoj a obvezne ocene in akreditacije vseh 
laboratorijskih analitskih, preskusnih in diagnosti čnih metod, ki jih uporabljajo uradni 
laboratoriji 
Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za spreje tje delegiranih aktov o tem, v 
katerih primerih in pod katerimi pogo ji lahko pristojni or gani v skladu s členom 36(1) kot 
uradne laboratorije dolo čijo laboratorije, ki ne izpolnjujejo pogojev iz to čke (e) člena 36(4) v 
zvezi z vsemi metodami, ki jih uporabljajo, če taki laborato riji izpolnjujejo naslednje pogoje: 
(a) delujejo ter so ocenjeni in  akreditirani v skla du s standardom EN ISO/IEC 17025 za 
uporabo ene ali ve č metod, podobnih drugim metodam,  ki jih uporabljajo, in 
reprezentativnih zanje; 
(b) redno in znatno uporabljajo metode, za kate re so pridobili akreditacijo iz to čke (a). 
Člen 41 
Začasna odstopanja od pogoja obvezne ocene in  akreditacije uradnih laboratorijev 
1. Z odstopanjem od to čke (a) člena 36(5) lahko pristojni organi obstoje či uradni 
laboratorij za časno dolo čijo kot uradni laboratorij v skladu s členom 36(1) za 
uporabo laboratorijske analit ske, preskusne ali diagnosti čne metode, za katero ni 
pridobil akreditacije iz to čke (e) člena 36(4): 
(a) kadar se uporaba te metode na novo zahteva s pravili Unije ali 
(b) kadar je zaradi spremembe metode, ki se uporablja, potrebna nova akreditacija 
ali razširitev obsega akreditacije, ki jo je laboratorij že pridobil; ali 
(c) kadar je uporaba metode potrebna zar adi izjemnih razmer ali nastajajo čega 
tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin ter dobrobit živali oz. v primeru 
gensko spremenjenih organizmov in fitofarmacevtskih sredstev za okolje. 
2. Za za časno dolo čitev iz odstavka 1 veljajo naslednji pogoji: 
(a) uradni laboratorij je že akreditiran v skladu s standardom EN ISO/IEC 17025 
za uporabo metode, ki je podobna metodi, ki ni vklju čena v obseg akreditacije; 
SL 63   SL (b) uradni laboratorij ima vzpostavlje n sistem zagotavljanja kakovosti, da 
zagotavlja to čne in zanesljive rezultate pr i uporabi metode, ki ni vklju čena v 
obseg veljavne akreditacije; 
(c) analize, preskusi ali diagnosticiranje po navedeni metodi se opravljajo pod 
nadzorom pristojnih orga nov ali nacionalnega referen čnega laboratorija. 
3. Za časna dolo čitev iz odstavka 1 ni daljša od enega leta in se lahko enkrat obnovi še 
za eno leto. 
4. Uradni laboratoriji, dolo čeni v skladu z odstavkom 1 tega člena, stojijo v državah 
članicah, na ozemlju katerih imajo se dež pristojni organi, ki jih dolo čijo. 
Poglavje V 
Uradni nadzor živali in bl aga, ki vstopajo v Unijo 
ODDELEK  I 
ŽIVALI IN BLAGO , ZA KATERE NE VELJA  
POSEBNI URADNI NADZOR NA MEJAH  
Člen 42 
Uradni nadzor živali in blaga, za katere ne  velja posebni uradni nadzor na mejah 
1. Pristojni organi za preverjanje skladnosti s pravili iz člena 1(2) redno izvajajo uradni 
nadzor nad živalmi in blagom, ki vstopajo v Unijo. 
Navedeni uradni nadzor nad živalmi in blagom, za katere se ne uporablja člen 45, se 
izvaja dovolj pogosto ob upoštevanju: 
(a) tveganj za zdravje ljudi, rastlin ali živali ali dobrobit živali oz. v primeru 
gensko spremenjenih organizmov in fitofa rmacevtskih sredstev za okolje, ki so 
povezana z razli čnimi vrstami živali in blaga; 
(b) pretekle skladnosti z zahtevami pravil iz člena 1(2), ki se uporabljajo za 
zadevne živali ali blago: 
(i) tretje države in obrata porekla; (ii) izvoznika; (iii) izvajalca dejavnosti, ki je odgovoren za pošiljko; 
(c) že izvedenega nadzora nad zadevnimi živalmi in blagom; 
(d) jamstev, ki jih dajo pristojni organi tret je države porekla glede skladnosti živali 
in blaga z zahtevami pravil iz člena 1(2) ali zahtevami, ki so priznane kot vsaj 
enakovredne tem zahtevam. 
2. Uradni nadzor iz odstavka 1 se izvaja  na primernih mestih na carinskem obmo čju 
Unije, vklju čno z: 
(a) vstopno to čko v Unijo; 
(b) mejno kontrolno to čko; 
(c) točko sprostitve v prosti promet v Uniji; 
(d) skladišči in prostori izvajalca dejavnosti, odgovornega za pošiljko. 
SL 64   SL 3. Pristojni organi na mejnih kontrolnih to čkah in drugih vstopnih to čkah v Unijo 
izvajajo uradni nadzor nad naslednjimi zadevami, kadar utemeljeno menijo, da bi 
njihov vstop v Unijo lahko pomen il tveganje za zdravje ljudi , rastlin ali živali ali 
dobrobit živali oz. v primeru gensko spremenjenih organizmov in fitofarmacevtskih sredstev za okolje: 
(a) prevoznimi sredstvi, tudi kadar so prazna; 
(b) embalažo. 
4. Pristojni organi lahko izva jajo tudi uradni nadzor nad blagom, danim v enega od 
carinskih postopkov iz to čk od (a) do (g) člena 4(16) Uredbe Sveta (EGS) 
št. 2913/92. 
Člen 43 
Vrste uradnega nadzora živali in blaga, 
za katere ne velja pose bni uradni nadzor na mejah 
1. Uradni nadzor iz člena 42(1): 
(a) vedno vklju čuje pregled dokumentov; 
(b) vključuje pregled identitete in fizi čni pregled glede na tveganje za zdravje 
ljudi, živali ali rastlin ali dobrobit živa li oz. v primeru gensko spremenjenih 
organizmov in fitofarmacevtskih sredstev za okolje. 
2. Pristojni organi izvajajo fizi čne preglede iz to čke (b) odstavka 1 v ustreznih 
razmerah, ki omogo čajo pravilno izvedbo preiskav. 
3. Kadar pregledi dokumentov in identitete ter fizi čni pregledi iz odstavka 1 pokažejo, 
da živali in blago niso  skladni s pravili iz člena 1(2), se uporabljajo 
člen 64(1), (3), (4) in (5), členi 65, 66 in 67, člen 69(1) in (2) ter člen 70(1) in (2). 
4. Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za sp rejetje delegiranih aktov, v 
katerih primerih in v skla du s katerimi pogoji lahko pristojni organi od izvajalcev 
dejavnosti zahtevajo, naj napovejo prispetje nekega blaga, ki bo vstopilo v Unijo. 
Člen 44 
Odvzeti vzorci živali in blaga, za katere ne velja posebni uradni nadzor na mejah 
1. Kadar se odvzamejo vzorci živa li in blaga, pristojni organi: 
(a) obvestijo carinske organe in zadevne izvajalce dejavnosti; 
(b) odločijo, ali se živali ali blago lahko spro stijo, preden so na voljo rezultati 
analize, preskusa ali diagnosticiranja vzorcev, če je zagotovljena sledljivost 
živali ali blaga. 
2. Komisija z izvedbenimi akti: 
(a) vzpostavi potrebne mehanizme za zagotavljan je sledljivosti živali ali blaga iz 
točke (b) odstavka 1; 
(b) opredeli dokumente, ki morajo sprem ljati živali ali blago iz odstavka 1, ko 
pristojni organi odvzamejo vzorce. 
Navedeni izvedbeni akti se sprejm ejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 141(2). 
SL 65   SL ODDELEK II 
URADNI NADZOR ŽIVALI IN BLAGA  
NA MEJNIH KONTROLNIH TO ČKAH 
Člen 45 
Živali in blago, za katere velja urad ni nadzor na mejnih kontrolnih to čkah  
1. Pristojni organi za preverjanje skladnosti s pravili iz člena 1(2) na mejni kontrolni 
točki prvega vstopa v Unijo izvajajo ura dni nadzor nad vsako pošiljko, ki vsebuje 
naslednje kategorije živali in blaga, ki  vstopajo v Unijo iz tretjih držav: 
(a) živali; 
(b) proizvodi živalskega izvora, zarodni mate rial in živalski stranski proizvodi; 
(c) rastline, rastlinski proizvodi ter drugi pr edmeti in materiali, ki lahko vsebujejo 
ali širijo rastlinam škodljive organizme, s seznamov, dolo čenih v skladu s 
členom 68(1) in členom 69(1) Uredbe (EU) št. XXX/XXXX [ za Urad za 
publikacije: vstaviti številko Uredbe  o zaščitnih ukrepih proti škodljivim 
organizmom na rastlinah ]; 
(d) blago s poreklom iz nekaterih tretji h držav, za katero je Komisija z 
izvedbenimi akti iz to čke (b) odstavka 2 odlo čila, da je treba nad njim ob 
vstopu v Unijo za časno pove čati pogostnost uradnega nadzora zaradi znanega 
ali nastajajo čega tveganja ali dokazov o mogo či zelo razširjeni neskladnosti s 
pravili iz člena 1(2); 
(e) živali in blago, za katere velja ukrep v nujnih primer ih iz aktov, sprejetih v 
skladu s členom 53 Uredbe (ES) št. 178/2002, členom 249 Uredbe (EU) 
št. XXX/XXXX [ za Urad za publikacije: vs taviti številko Uredbe  o zdravju 
živali ] ali členom 27(1), členom 29(1), členom 40(2), členom 41(2), 
členom 47(1), členom 49(2) in členom 50(2) Uredbe (EU) št. XXX/XXXX [ za 
Urad za publikacije: vstaviti številko Uredbe  o zaščitnih ukrepih proti 
škodljivim organizmom na rastlinah ], in v skladu s katerim je treba ob vstopu v 
Unijo izvajati uradni nadzor nad pošiljkami takih živali ali blaga, opredeljenih z oznakami kombinirane nomenklature; 
(f) živali in blago, za vstop katerih v Unijo so dolo čeni pogoji ali ukre pi z akti, ki 
so bili sprejeti skladno s členom 125 oziroma členom 127 ali pravili iz člena 
1(2) in v skladu s katerimi je treba preveriti skladnost z navedenimi pogoji ali 
ukrepi ob vstopu živali ali blaga v Unijo. 
2. Komisija z izvedbenimi akti: 
(a) oblikuje sezname, na katerih so z ustreznimi oznakami kombinirane 
nomenklature podrobno opredeljeni  živali in blago, ki sp adajo v kategorije iz 
točk (a) in (b) odstavka 1; 
(b) oblikuje seznam, na katerem je z oznakami kombinirane nomenklature 
navedeno blago, ki spad a v kategorijo iz to čke (d) odstavka 1, in ga po potrebi 
posodablja v zvezi s tveganji iz navedene to čke. 
Navedeni izvedbeni akti se sprejm ejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 141(2). 
SL 66   SL 3. Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o 
spremembah kategorij pošiljk iz odstavka 1 zaradi vklju čitve drugih proizvodov, ki 
bi lahko pomenili tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin oz. v primeru gensko 
spremenjenih organizmov in fitofarmacevtskih sredstev za okolje. 
4. Razen če akti o vzpostavitvi ukrepov ali pogojev iz to čk (d), (e) in (f) odstavka 1 ne 
določajo druga če, se ta člen uporablja tudi za pošiljke, ki vsebujejo kategorije živali 
in blaga iz to čk (a), (b) in (c) odstavka 1, kadar niso komercialne. 
Člen 46 
Živali in blago, izvze ti iz uradnega nadzora na mejnih kontrolnih to čkah 
Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za spreje tje delegiranih aktov o pravilih, 
ki določajo, v katerih primerih in v skladu s katerimi pogoji se nasl ednje kategorije živali in 
blaga izvzamejo iz dolo čb člena 45: 
(a) blago, ki se pošilja kot kome rcialni ali tržni vzorec ali razstavni predmeti in ni 
namenjeno dajanju na trg; 
(b) živali in blago za znanstvene namene; 
(c) blago na prevoznih sredstvih v mednarodne m prometu, ki se ne raztovori in je 
namenjeno oskrbi posadke in potnikov; 
(d) blago, ki je del osebne pr tljage potnikov in je name njeno za njihovo osebno porabo; 
(e) blago v majhnih pošiljkah, ki se pošlje fizi čnim osebam in ni namenjeno dajanju na 
trg; 
(f) hišne živali, kakor so opredeljene v to čki 10 člena 4(1) Uredbe (EU) št. XXX/XXXX 
[za Urad za publikacije: vstaviti številko Uredbe o zdravju živali ]; 
(g) toplotno obdelano blago, ki ne presega koli čin, ki jih je treba dolo čiti v navedenih 
delegiranih aktih; 
(h) vse druge kategorije živali ali bl aga, nad katerimi ni treba izvajati nadzora na mejnih 
kontrolnih to čkah glede na tveganje, ki ga pomenijo. 
Člen 47 
Uradni nadzor na mejnih kontrolnih to čkah  
1. Pristojni organi izvedejo uradni nadzor na d pošiljkami, ki vsebujejo kategorije živali 
in blaga iz člena 45(1), ob prihodu pošiljke na mejno kontrolno to čko. Navedeni 
uradni nadzor vklju čuje pregled dokumentov in  identitete ter fizi čni pregled. 
2. Izvede se pregled dokumentov in identite te vseh pošiljk, ki vsebujejo kategorije 
živali in blaga iz člena 45(1). 
3. Pogostnost izvajanja fizi čnih pregledov pošiljk, ki vseb ujejo kategorije živali in 
blaga iz člena 45(1), je odvisna od tveganja, ki  ga pomeni posamezna žival, blago ali 
kategorija živali ali blaga za zdravje ljudi, živali ali rastlin ali dobrobit živali oz. v 
primeru gensko spremenjenih organizmov in fitofarmacevtskih sredstev za okolje. 
4. Fizi čne preglede za preverjanje skladnosti z zahtevami glede zdra vstvenega varstva 
in dobrobiti živali ali zahtevami glede zdravstvenega varstva rastlin, dolo čenimi v 
pravilih iz člena 1(2), izvaja osebje z ustreznimi kvalifikacijami na veterinarskem 
SL 67   SL oziroma fitosanitarnem podro čju, ki ga za ta namen dolo čijo pristojni organi, ali pa 
se ti pregledi izvajajo pod nadzorom takega osebja. 
Kadar se taki pregledi izvajajo  na živalih, jih izvaja uradni veterinar ali pa se izvajajo 
pod njegovim nadzorom. 
5. Pristojni organi na  mejnih kontrolnih to čkah sistemati čno izvajajo uradni nadzor nad 
pošiljkami živali, ki se prevažajo, in pre voznimi sredstvi, da preverijo skladnost z 
zahtevami glede dobrobiti živali, dolo čenimi v pravilih iz člena 1(2). Pristojni organi 
vzpostavijo ureditev za dajanje prednosti ži valim, ki se prevažajo, in zmanjšanje 
zamud pri takem nadzoru. 
6. Komisija lahko z izvedbenimi akti dolo či podrobnosti predložitve pošiljk kategorij 
blaga iz člena 45(1), podenote, ki lahko sestav ljajo posamezno pošiljko, in najve čje 
število takih podenot v posamezni pošiljki ob  upoštevanju potrebe po zagotavljanju 
hitre in u činkovite obravnave pošiljk ter uradnega nadzora, ki ga izvajajo pristojni 
organi. 
Navedeni izvedbeni akti se sprejm ejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 141(2). 
Člen 48 
Spričevala in dokumenti, ki spremlja jo pošiljke in deljene pošiljke 
1. Izvirna uradna spri čevala ali dokumenti ali nj ihovi elektronski nadomestki, ki morajo 
v skladu s pravili iz člena 1(2) spremljati pošiljke kategorij živali in blaga iz 
člena 45(1), se predložijo pr istojnim organom mejne kontrolne to čke, in ti jih tudi 
hranijo. 
2. Pristojni organi mejne kontrolne to čke dajo izvajalcu dejavnosti, odgovornemu za 
pošiljko, overjen papirni ali el ektronski izvod uradnih spri čeval ali dokumentov iz 
odstavka 1, ali če je pošiljka deljena, posami čno overjene papirne ali elektronske 
izvode takih spri čeval ali dokumentov. 
3. Pošiljka se ne razdeli, dokler se ne izvede  uradni nadzor in se enotni zdravstveni 
vstopni dokument iz člena 54 ne dopolni v skladu s členom 54(4) in členom 55(1). 
Člen 49 
Posebna pravila za uradni nadzor na mejnih kontrolnih to čkah 
Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za spreje tje delegiranih aktov o pravilih, 
ki določajo: 
(a) v katerih primerih in v skladu s kateri mi pogoji lahko pristo jni organi mejne 
kontrolne to čke odobrijo nadaljnji prevoz pošiljke, ki vsebuje kategorije živali in 
blaga iz člena 45(1), v kon čni namembni kraj, preden so na voljo rezultati fizi čnih 
pregledov, kadar se taki  pregledi zahtevajo; 
(b) roke in podrobnosti glede iz vajanja pregledov dokument ov in identitete ter fizi čnih 
pregledov pretovorjenih pošiljk, ki vsebujejo kategorije blaga iz člena 45(1); 
(c) v katerih primerih in v skladu s katerimi  pogoji se lahko pregled identitete in fizi čni 
pregled pretovorjenih pošiljk živali, ki pris pejo po zraku ali morju in nadaljujejo 
prevoz na istem prevoznem sredst vu, izvedeta na mejni kontrolni to čki, ki ni mejna 
kontrolna to čka prvega vstopa v Unijo; 
SL 68   SL (d) v katerih primerih in v skladu s katerimi pogoji se lahko odobri tranzit pošiljk, ki 
vsebujejo kategorije živali in blaga iz člena 45(1), ter posebni  uradni nadzor takih 
pošiljk, ki ga je treba izve sti na mejnih kontrolnih to čkah, vklju čno s primeri in 
pogoji za njihovo skladiš čenje v posebej odobrenih pros tih ali carinskih skladiš čih. 
Člen 50 
Podrobnosti pregledov dokumentov in identitete ter fizi čnih pregledov 
Komisija za zagotovitev enot nega izvajanj a pravil iz členov 47, 48 in 49 z izvedbenimi akti 
določi podrobnosti postopkov, ki ji h je treba izvajati med preg ledi dokumentov in identitete 
ter fizičnimi pregledi iz navedenih pravil in  po teh pregledih, da se zagotovi u činkovito 
izvajanje navedenega uradnega nadzora. Nave deni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s 
postopkom pregleda iz člena 141(2). 
Člen 51 
Uradni nadzor, ki se ne izvaja na mejni kontrolni to čki prvega vstopa 
1. Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o 
pravilih, ki dolo čajo, v katerih primerih in  v skladu s katerimi pogoji: 
(a) lahko pristojni organi opravijo  pregled identitete in fizi čni pregled pošiljk, ki 
vsebujejo kategorije živali in blaga iz člena 45(1), na kontrolnih to čkah, ki niso 
mejne kontrolne to čke, če navedene kontrolne to čke izpolnjujejo zahteve iz 
člena 62(3) in izvedbenih aktov, sprejetih v skladu s členom 62(4); 
(b) se lahko fizi čni pregled pošiljk, ki so opravile pregled dokumentov in identitete 
na mejni kontrolni to čki prvega vstopa, izvede na drugi mejni kontrolni to čki v 
drugi državi članici;  
(c) lahko pristojni organi na carinske orga ne ali druge javne organe prenesejo 
posamezne naloge nadzora glede: 
(i) pošiljk iz člena 63(2); 
(ii) osebne prtljage potnikov; 
(iii) naro čenega blaga, ki se  prodaja na daljavo. 
2. To čka (b) člena 54(2), to čka (a) člena 55(2), členi 57, 58, 60 in 61 ter 
člen 62(3) in (4) se upo rabljajo za kontrolne to čke iz točke (a) odstavka 1. 
Člen 52 
Pogostnost pregledov identitete in fizi čnih pregledov  
1. Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o 
pravilih, ki dolo čajo kategorije živali in blaga te r pogoje, v skladu s katerimi se z 
odstopanjem od člena 47(2) in ob upoštevanju zm anjšanega tveganja pregledi 
identitete pošiljk živali in blaga iz člena 45(1): 
(a) izvajajo manj pogosto; 
(b) omejijo na preverjanje uradne zaš čitne oznake, kadar je  ta uporabljena. 
2. Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o 
pravilih, ki dolo čajo: 
SL 69   SL (a) merila in postopke za dolo čitev in spremembo pogos tnosti izvajanja fizi čnih 
pregledov pošiljk, ki vsebujejo ka tegorije živali in blaga iz to čk (a), (b) in (c) 
člena 45(1), ter prilagoditev teh pr egledov stopnji tveganja, povezani z 
navedenimi kategorijami, ob upoštevanju: 
(i) informacij, ki jih Komisija zbira v skladu s členom 124(1); 
(ii) rezultatov nadzora, ki ga opr avijo strokovnjaki Komisije v skladu s 
členom 115(1); 
(iii) poro čil o skladnosti izvajalcev dejavnosti s pravili iz člena 1(2); 
(iv) podatkov in informacij, zbranih z informacijskim sistemom iz člena 130; 
(v) razpoložljivih znanstvenih ocen ter (vi) vseh drugih informacij o tveganju, povezanem s temi kategorijami živali 
in blaga; 
(b) pogoje, v skladu s katerimi lahko država članica pove ča pogostnost fizi čnih 
pregledov, dolo čeno v skladu s to čko (a), da se upoštevajo lokalni dejavniki 
tveganja; 
(c) postopke za zagotovitev, da so fizi čni pregledi, dolo čeni v skladu s to čko (a), 
dovolj pogosti, da se uporabljajo pravo časno in enotno. 
3. Komisija z izvedbenimi akti dolo či pravila o: 
(a) pogostnosti fizi čnih pregledov za kategorije blaga iz to čke (d) člena 45(1); 
(b) pogostnosti fizi čnih pregledov za kategorije živali in blaga iz to čk (e) in (f) 
člena 45(1), če to ni dolo čeno že v aktih iz navedenih to čk. 
Navedeni izvedbeni akti se sprejm ejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 141(2). 
Člen 53 
Odločitve o pošiljkah  
1. Pristojni organi po opravljenem uradnem nadzoru sprejmejo odlo čitev o vsaki 
pošiljki, ki vsebuje kategorije živali in blaga iz č
lena 45(1), in v njej navedejo, ali je 
pošiljka skladna s pravili iz člena 1(2) in po potrebi z ustreznim carinskim 
postopkom. 
2. Odlo čitve po fizi čnem pregledu za preverjanje skladnosti z zahtevami glede 
zdravstvenega varstva in dobrobiti živali ali zahtevami glede zd ravstvenega varstva 
rastlin sprejme osebje z ustreznimi kva lifikacijami na veterinarskem oziroma 
fitosanitarnem podro čju, ki ga za ta namen dolo čijo pristojni organi. 
Odločitve o pošiljkah živali sprejema uradni  veterinar ali pa se sprejemajo pod 
njegovim nadzorom. 
Člen 54 
Uporaba enotnega zdravstvenega vs topnega dokumenta pri izvajalc u dejavnosti in pristojnih 
organih 
1. Za vsako pošiljko, ki vsebuje kategorije živali in blaga iz člena 45(1), izvajalec 
dejavnosti, ki je odgovoren za njo, izpolni enotni zdravs tveni vstopni dokument, v 
SL 70   SL katerem zagotovi potrebne informacije za hitro in popolno identif ikacijo pošiljke in 
namembnega kraja. 
2. Enotni zdravstveni vs topni dokument uporabljajo: 
(a) izvajalci dejavnosti, odgovorni za pošiljk e, ki vsebujejo kategorije živali in 
blaga iz člena 45(1), da predložijo pr edhodno napoved prispetja navedenih 
pošiljk pristojnim organom mejne kontrolne to čke; 
(b) pristojni organi mejne kontrolne to čke, da: 
(i) evidentirajo rezultate izvedene ga uradnega nadzora in vse odlo čitve, 
sprejete na podlagi tega, vklju čno z odločitvijo o zavrnitvi pošiljke; 
(ii) prek sistema TRACES sporo čajo informacije iz to čke (i). 
3. Izvajalci dejavnosti predložijo  predhodno napoved v skladu s to čko (a) odstavka (2), 
tako da pred fizi čnim prispetjem pošiljke v Unijo izpolnijo ustrezni del enotnega 
zdravstvenega vstopnega dokumenta in ga  prek sistema TRACES predložijo 
pristojnim organom mejne kontrolne to čke. 
4. Pristojni organi mejne kontrolne to čke dopolnijo enotni zdravstveni vstopni 
dokument, takoj ko: 
(a) se v celoti izvede uradni nadz or, ki se zahteva v skladu s členom 47(1); 
(b) so na voljo rezultati fizi čnih pregledov, kadar se za htevajo taki pregledi; 
(c) se sprejme odlo čitev o pošiljki v skladu s členom 53 in vpiše v enotni 
zdravstveni vstopni dokument. 
Člen 55 
Uporaba enotnega zdravstvenega vstopne ga dokumenta pri carinskih organih 
1. Za predložitev pošiljke, ki vseb uje kategorije živali in blaga iz člena 45(1), v nadzor 
ali kontrolo carinskim organom, vklju čno z vstopom ali obravnavo v prostih conah 
ali carinskih skladiš čih, se zahteva, da izvajalec dejavnosti carinskim organom 
predloži enotni zdravstven i vstopni dokument ali njegov elektronski nadomestek, ki 
so ga pristojni organi mejne kontrolne to čke v sistemu TRACES  pravilno dopolnili. 
2. Carinski organi: 
(a) ne dovolijo vnosa pošiljke v druga čen carinski postopek, kot ga navedejo 
pristojni organi mejne kontrolne to čke; 
(b) dovolijo sprostitev pošiljke v prosti promet samo ob predložitvi pravilno 
dopolnjenega enotnega zdravstvenega vst opnega dokumenta, ki potrjuje, da je 
pošiljka skladna s pravili iz člena 1(2). 
3. Kadar se carinska deklaracija za pošiljko, ki vsebuje kategorije živali ali blaga iz 
člena 45(1), vloži brez pr edložitve enotnega zdravstv enega vstopnega dokumenta, 
carinski organi zadržijo pošiljko in takoj obvestijo pristojne organe mejne kontrolne 
točke. Pristojni organi sprejm ejo ustrezne ukrepe v skladu s členom 64(5). 
Člen 56 
Oblika, roki in posebna pravila za uporabo e notnega zdravstvenega vstopnega dokumenta 
1. Komisija z izvedbenimi akti dolo či pravila o: 
SL 71   SL (a) obliki enotnega zdravstvenega vstopnega dokumenta ter navodila za njegovo 
predložitev in uporabo; 
(b) minimalnih rokih za predhodno napoved pošiljk, ki jo predložijo izvajalci 
dejavnosti v skladu s to čko (a) člena 54(2), da se pris tojnim organom mejne 
kontrolne to čke omogo či pravočasno in učinkovito izvajanje uradnega nadzora. 
Navedeni izvedbeni akti se sprejm ejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 141(2). 
2. Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o 
pravilih, ki dolo čajo, v katerih primerih in v sk ladu s katerimi pogoji mora pošiljke, 
ki vsebujejo kategorije živali in blaga iz člena 45(1), do namembnega kraja 
spremljati enotni zdravs tveni vstopni dokument. 
Člen 57 
Določitev mejnih kontrolnih to čk 
1. Države članice dolo čijo mejne kontrolne to čke za izvajanje uradnega nadzora nad 
eno ali ve č kategorijami živali in blaga iz člena 45(1). 
2. Države članice vsaj tri mesece pred dolo čitvijo mejne kontrolne to čke o tem 
obvestijo Komisijo. To obvestilo vklju čuje vse informacije, ki jih Komisija 
potrebuje, da preveri, ali predlagana mejna kontrolna to čka izpolnjuje minimalne 
zahteve iz člena 62. 
3. Komisija v treh mesecih od prejetja obvestila iz odstavka 2 obvesti državo članico: 
(a) ali je dolo čitev predlagane mejne kontrolne to čke odvisna od uspešnega 
rezultata nadzora, ki ga opravij o strokovnjaki Komisije v skladu s členom 115 
za preverjanje skladnosti z minimalnimi zahtevami iz člena 62; 
(b) o datumu takega nadzora. 
4. Država članica zadrži dolo čitev mejne kontrolne to čke, dokler je Komisija ne obvesti 
o uspešnem rezultatu nadzora. 
Člen 58 
Seznami mejnih kontrolnih to čk 
1. Vsaka država članica na spletu objavi in posodablja sezname mejnih kontrolnih to čk 
na svojem ozemlju, ki vsebujejo nasle dnje informacije o vsaki mejni kontrolni to čki: 
(a) kontaktne podatke in delovni čas; 
(b) natančen naslov in ali je to pristaniška, letališka, železnišk a ali cestna vstopna 
točka; 
(c) kategorije živali in blaga iz člena 45(1), vklju čene v obseg dolo čitve mejne 
kontrolne to čke; 
(d) opremo in prostore, ki so na voljo za izvajanje uradnega nadzora nad vsako 
kategorijo živali in blaga, za katero je mejna kontrolna to čka določena; 
(e) količino obravnavanih živali in blaga na koledarsko leto za vsako kategorijo 
živali in blaga iz člena 45(1), za katero je mejna kontrolna to čka določena. 
2. Komisija z izvedbenimi akti dolo či obliko, kategorije,  kratice za dolo čitve in druge 
informacije, ki jih države članice uporabljajo na sezn amih mejnih kontrolnih to čk. 
SL 72   SL Navedeni izvedbeni akti se sprejm ejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 141(2). 
Člen 59 
Preklic odobritev in ponovna dolo čitev obstoje čih subjektov mejnega nadzora 
1. Odobritve mejnih kontrolnih to čk v skladu s členom 6 Direktive Sveta 97/78/ES in 
členom 6 Direktive Sveta 91/496/EGS ter dolo čitve vstopnih to čk v skladu s 
členom 5 Uredbe (ES) št. 669/2009 in členom 13(c)(4) Direktive Sveta 2000/29/ES 
se prekličejo. 
2. Države članice lahko mejne kontrolne to čke, določene vstopne to čke in vstopne 
točke iz odstavka 1 znova dolo čijo kot mejne kontrolne to čke v skladu s 
členom 57(1), če so izpolnjene minimalne zahteve iz člena 62. 
3. Člen 57(2) in (3) se za ponovno dolo čitev iz odstavka 2 ne uporablja. 
Člen 60 
Preklic dolo čitve mejnih kontrolnih to čk 
1. Če mejne kontrolne to čke ne izpolnjujejo ve č zahtev iz člena 62, države članice: 
(a) prekličejo določitev iz člena 57(1) v zvezi z vsemi ali nekaterimi kategorijami 
živali in blaga, za katere so bile mejne kontrolne to čke določene; 
(b) umaknejo te mejne kontrolne to čke s seznamov iz člena 58(1) v zvezi s tistimi 
kategorijami živali in blaga, za katere se prekli če določitev. 
2. Države članice obvestijo Komisijo in druge države članice o preklicu dolo čitve 
mejne kontrolne to čke, kakor je dolo čen v odstavku 1, in razlogih za tak preklic. 
3. Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o 
primerih, v katerih se lahko mejne kontrolne to čke, katerih dolo čitev je bila v skladu 
s točko (a) odstavka 1 samo delno preklicana, ponovno dolo čijo z odstopanjem od 
določb člena 57, in postopkih za tako ponovno dolo čitev. 
Člen 61 
Začasni preklic dolo čitve mejnih kontrolnih to čk 
1. Država članica takoj za časno prekli če določitev mejne kontrolne to čke in odredi 
ustavitev njenih dejavnosti v zvezi z vsem i ali nekaterimi kategorijami živali in 
blaga, za katere je bila mejna kontrolna to čka določena, kadar bi take dejavnosti 
lahko povzro čile tveganje za zdravje ljudi, živali ali rastlin ali dobrobit živali oz. v 
primeru gensko spremenjenih organizmov in fitofarmacevtskih sredstev za okolje. 
2. Države članice takoj obvestijo Komi sijo in druge države članice o vsakem za časnem 
preklicu dolo čitve mejne kontrolne to čke in razlogih zanj. 
3. Države članice ozna čijo začasni preklic dolo čitve mejne kontrolne to čke na seznamih 
iz člena 58(1). 
4. Države članice odpravijo za časni preklic iz ods tavka 1, takoj ko: 
(a) se pristojni organi prepri čajo, da tveganja iz odstavka 1 ni ve č; 
(b) sporočijo Komisiji in drugim državam članicam informacije, na podlagi katerih 
se začasni preklic odpravi. 
SL 73   SL 5. Komisija lahko z izvedbenimi akti dolo či postopke za izmenjavo informacij in 
sporočil iz odstavka 2 in to čke (b) odstavka 4. 
Navedeni izvedbeni akti se sprejm ejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 141(2). 
Člen 62 
Minimalne zahteve za mejne kontrolne to čke 
1. Mejne kontrolne to čke so v neposredni bližini vstopnih to čk v Unijo in na ustrezno 
opremljenem kraju, da ga carinski organi lahko dolo čijo v skladu s členom 38(1) 
Uredbe (EGS) št. 2913/92. 
2. Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o 
primerih, v katerih je lahko mejna kontrolna to čka nekoliko oddaljena od vstopne 
točke v Unijo zaradi posebnih geografskih omejitev, in pogojih, v skladu s katerimi 
je to mogo če. 
3. Mejne kontrolne to čke imajo: 
(a) dovolj ustrezno usposobljenega osebja; 
(b) primerne prostore glede na lastnosti in koli čino obravnavanih kategorij živali in 
blaga; 
(c) opremo in prostore, ki omogo čajo izvajanje uradnega nadzora nad vsako 
kategorijo živali in blaga, za katero je mejna kontrolna to čka določena; 
(d) vzpostavljene ureditve, ki po potrebi  zagotavljajo dostop do druge opreme, 
prostorov in storitev, potr ebnih za ukrepanje v skladu s členi 63, 64 in 65 v 
primeru suma, neskladnih pošiljk ali pošiljk, ki pomenijo tveganje; 
(e) načrt izrednih ukrepov, s katerim se zagotovita nemoteno izvajanje uradnega 
nadzora in u činkovito ukrepanje v skladu s členi 63, 64 in 65 v primeru 
nepredvidljivih in nepri čakovanih okoliš čin ali dogodkov; 
(f) tehnologijo in opremo, ki  sta potrebni za u činkovito delovanje sistema 
TRACES, in če je to ustrezno, drugih ra čunalniško podprtih informacijskih 
sistemov, potrebnih za obdelavo in izmenjavo podatkov in informacij; 
(g) dostop do storitev uradnih laborato rijev, ki lahko zagotovijo analitske, 
preskusne in diagnosti čne rezultate v ustreznih rokih in so opremljeni s 
primernimi informacijskimi orodji, da lahko po potrebi vnesejo rezultate 
opravljenih analiz, preskusov ali diagnosticiranja v sistem TRACES; 
(h) ustrezne ureditve za primerno obravnavo razli čnih kategorij živa li in blaga ter 
preprečevanje tveganj, ki bi jih lahko povzro čila navzkrižna kontaminacija; 
(i) ureditve za skladnost z ustrezn imi standardi biološke zaš čite, da se prepre či 
širjenje bolezni v Unijo. 
4. Komisija lahko z izvedbenimi akti podrobno opredeli zahteve iz odstavka 3, da bi se 
upoštevale posebne zna čilnosti in logisti čne potrebe, povezane z izvajanjem 
uradnega nadzora in upora bo ukrepov, sprejetih v skladu s členom 64(3) in (5) ter 
členom 65 v zvezi z razli čnimi kategorijami živali in blaga iz člena 45(1). 
Navedeni izvedbeni akti se sprejm ejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 141(2). 
SL 74   SL ODDELEK III 
UKREPANJE OB SUMU NA NESKLADNOST IN OB NESKLADNOSTI ŽIVALI IN BLAGA  
IZ TRETJIH DRŽAV  
Člen 63 
Sum na neskladnost in okrepitev uradnega nadzora 
1. Ob sumu na neskladnost pošiljk, ki vsebujejo kategorije živali in blaga iz 
člena 45(1), s pravili iz člena 1(2) pristojni organi izve dejo uradni nadzor, da ta sum 
potrdijo ali ovržejo. 
2. Nad pošiljkami živali in blaga, ki jih izvaja lci dejavnosti ne prijavijo kot pošiljke, ki 
vsebujejo kategorije živali in blaga iz člena 45(1), pristojni organi izvedejo uradni 
nadzor, kadar utemeljeno menijo, da pošiljka vsebuje take kategorije živali ali blaga. 
3. Pristojni organi pošiljke iz  odstavkov 1 in 2 uradno pridrž ijo, dokler nimajo na voljo 
rezultatov uradnega nadzor a iz navedenih odstavkov. 
Po potrebi se navedene pošiljke izoliraj o ali pošljejo v karant eno, živali pa se 
nastanijo, hranijo, oskrbujejo z vodo in zd ravijo, dokler niso na voljo rezultati 
uradnega nadzora. 
4. Kadar pristojni organi iz vajalca dejavnosti utemeljeno sumijo goljufivega ravnanja 
ali na podlagi uradnega nadzora do mnevajo, da gre za resno ali ponavljajo čo se 
kršitev pravil iz člena 1(2), po potrebi pol eg izvedbe ukrepov iz člena 64(3) okrepijo 
uradni nadzor nad pošiljkami z istim poreklom oziroma namembnostjo. 
5. Pristojni organi Komisiji in državam članicam prek sistema TRACES sporo čijo 
svojo odlo čitev o izvajanju okrepljenega uradnega nadzora iz odstavka 4 in navedejo 
domnevno goljufivo ravnanje ali ponavljajo čo se kršitev. 
6. Komisija z izvedbenimi akti dolo či postopke, v skladu s kate rimi pristojni organi 
usklajeno izvajajo okrepljen ura dni nadzor iz odstavkov 4 in 5. 
Navedeni izvedbeni akti se sprejm ejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 141(2). 
Člen 64 
Ukrepi, ki jih je treba sprejeti v zvezi z neskladnimi pošiljkami, 
ki vstopajo v Unijo iz tretjih držav 
1. Pristojni organi uradno pridrž ijo vsako pošiljko živali ali bl aga, ki vstopa v Unijo iz 
tretjih držav in ni skladna s pravili iz člena 1(2), ter zavrnejo njen vstop v Unijo. 
Po potrebi se vsaka taka pošiljka izolira ali pošlje v karanteno, živa li iz te pošiljke pa 
se nastanijo in zdravijo v ustreznih ra zmerah, dokler se ne sprejme nadaljnja 
odločitev. 
2. Komisija z izvedbenimi akti dolo či podrobnosti glede osamitve in karantene iz 
drugega pododstavka odstavka 1. 
Navedeni izvedbeni akti se sprejm ejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 141(2). 
3. Če je to mogo če, pristojni organi zaslišijo izvaja lca dejavnosti, ki je odgovoren za 
pošiljko, nato pa takoj odredijo, naj ta: 
(a) uniči pošiljko, po potrebi v skladu s pravili iz člena 1(2); ali 
SL 75   SL (b) znova odpremi pošiljko iz Unije v skladu s členom 70(1) in (2) ali 
(c) da pošiljko v posebno obdelavo v skladu s členom 69(1) in (2) ali sprejme 
kateri koli drug ukrep, potreben za za gotovitev skladnosti  s pravili iz člena 
1(2), ter po potrebi dolo či pošiljko za namene, za ka tere prvotno ni bila 
predvidena. 
4. Pristojni organi o vsaki odlo čitvi o zavrnitvi vstopa pošiljke iz odstavka 1 ter vsaki 
odredbi, izdani v skladu z odstavkoma 3 in 5 ter členom 65, takoj obvestijo: 
(a) Komisijo; 
(b) pristojne organe drugih držav članic; 
(c) carinske organe; 
(d) pristojne organe tretje države porekla; 
(e) izvajalca dejavnosti, ki je odgovoren za pošiljko. 
Navedeno obvestilo se pošlje prek ra čunalniškega sistema za upravljanje informacij 
iz člena 130(1). 
5. Če se pošiljka, ki vsebuje kate gorije živali ali blaga iz člena 45(1), ne predloži v 
uradni nadzor iz navedenega člena ali se ne predloži  v skladu z zahtevami iz 
člena 48(1) in (3) ter člena 54(1), (2) in (3) ali pravili, sprejetimi skladno s 
členom 46, členom 47(6), členom 49, členom 51(1) ter členom 56, pristojni organi 
odredijo, naj se zadrži ali odpokli če in takoj uradno pridrži. 
Za take pošiljke se uporablja jo odstavki 1, 3 in 4 tega člena. 
Člen 65 
Ukrepi, ki jih je treba sprejeti v zvezi z živalmi ali blagom, ki  vstopajo v Unijo iz tretjih držav 
in pomenijo tveganje 
Kadar uradni nadzor pokaže, da pošiljka živali  ali blaga pomeni tveganje za zdravje ljudi, 
živali ali rastlin ali dobrobit živali oz. v primeru gensko spremenjenih organizmov in 
fitofarmacevtskih sredstev za okolje, se taka pošiljk a izolira ali pošlje v karanteno, živali iz 
nje pa se nastanijo in zdravijo v ustr eznih razmerah do sprejetja nadaljnje odlo čitve. 
Pristojni organi zadevno pošiljko uradno pridržijo in takoj: (a) odredijo, naj izvajalec dejavnosti uni č
i pošiljko, po potrebi v skladu s pravili iz člena 
1(2), ter sprejme vse ukrepe, ki so potrebn i, da se zagotovi varovanje zdravja ljudi, 
živali ali rastlin, dobrobit ži vali ali varstvo okolja; ali  
(b) dajo pošiljko v posebno obdelavo v skladu s členom 69(1) in (2). 
Člen 66 
Nadaljnje ukrepanje po odlo čitvah, sprejetih v zvezi z neskladn imi pošiljkami, ki vstopajo v 
Unijo iz tretjih držav 
1. Pristojni organi: 
(a) razveljavijo uradna spri čevala in druge dokumente, ki spremljajo pošiljke, v 
zvezi s katerimi se izvajajo ukrepi v skladu s členom 64(3) in (5) ter 
členom 65; 
SL 76   SL (b) sodelujejo v skladu z naslovom IV, da sprejmejo morebitne dodatne ukrepe, ki 
so potrebni za zagotovitev, da v Unijo ni mogo če znova vnesti pošiljk, katerih 
vstop je bil zavrnjen v skladu s členom 64(1). 
2. Pristojni organi v državi članici, v kateri je bil izvede n uradni nadzor, nadzorujejo 
uporabo ukrepov, odrejenih v skladu s členom 64(3) in (5) ter členom 65, za 
zagotovitev, da pošiljka ne škoduje zdravju lj udi, živali ali rastlin, dobrobiti živali ali 
okolju, medtem ko se ti ukrepi upor abljajo ali dokler se ne za čnejo uporabljati. 
Po potrebi se taka uporaba ukrepov oprav i pod nadzorom pristojnih organov druge 
države članice. 
Člen 67 
Neizvedba ukrepov, ki jih pristojni organi odredijo izvajalcu dejavnosti 
1. Izvajalec dejavnosti takoj izvede vse ukrepe, ki jih pristojni organi  odredijo v skladu 
s členom 64(3) in (5) ter členom 65, najpozneje pa v 60 dneh od dne, ko pristojni 
organi obvestijo izvajalc a dejavnosti o svoji odlo čitvi v skladu s členom 64(4). 
2. Če izvajalec dejavnosti ne ukrepa, pristojni organi po izteku 60-dnevnega roka 
odredijo: 
(a) uničenje pošiljke ali kateri koli drug ustrezen ukrep; 
(b) v primerih iz člena 65 uni čenje pošiljke v ustreznih prostorih čim bližje mejni 
kontrolni to čki ter sprejetje vseh ukrepov, ki so potrebni, da se zagotovi 
varovanje zdravja ljudi, živali ali ras tlin, dobrobit živali a li varstvo okolja.  
3. Pristojni organi lahko obdobje iz odstavkov 1 in 2 tega člena podaljšajo za toliko 
časa, kolikor traja pridobitev rezult atov drugega strokovnega mnenja iz člena 34, če 
to ne škoduje zdravju ljudi, živali ali rast lin ali dobrobiti živali  oz. v primeru gensko 
spremenjenih organizmov in fitofarmacevtskih sredstev okolju.  
Člen 68 
Skladnost uporabe členov 64 in 65 
Komisija z izvedbenimi akti dolo či pravila, s katerimi se na vseh mejnih kontrolnih to čkah iz 
člena 57(1) in kontrolnih to čkah iz to čke (a) člena 51(1) zagotovi skladnost odlo čitev, 
ukrepov in odredb, ki jih pristojn i organi sprejmejo v skladu s členoma 64 in 65, v obliki 
navodil, ki jih morajo pristojni organi upošte vati pri odzivanju na splošne ali ponavljajo če se 
primere neskladnosti ali tveganja. 
Navedeni izvedbeni akti se sprejm ejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 141(2). 
Člen 69 
Posebna obdelava pošiljk 
1. Posebna obdelava pošiljk iz to čke (c) člena 64(3) in to čke (b) člena 65 lahko po 
potrebi vklju čuje: 
(a) obdelavo ali predelavo, po potrebi vklju čno z dekontaminacijo, pri čemer je 
razredčitev izklju čena, da je pošiljka skladna z zahtevami pravil iz člena 1(2) 
ali zahtevami tretje države ponovne odpreme; 
SL 77   SL (b) vse druge na čine obdelave, primerne za varno pr ehrano živali ali ljudi ali za 
druge namene kot za prehrano živali ali ljudi. 
2. Posebna obdelava iz odstavka 1: 
(a) se opravi u činkovito in zagotavlja, da se odpra vijo vsa tveganja za zdravje 
ljudi, živali ali rastlin ali dobrobit živa li oz. v primeru gensko spremenjenih 
organizmov in fitofarmacevtskih sredstev za okolje; 
(b) se dokumentira in izvaja pod na dzorom pristojnih organov; 
(c) izpolnjuje zahteve, dolo čene v pravilih iz člena 1(2). 
3. Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o 
zahtevah in pogojih, v skladu s katerimi se izvaja posebna obdelava iz odstavka 1. 
Če ni pravil, sprejetih z delegiranimi akti, se taka posebna obdela va izvaja v skladu z 
nacionalnimi pravili. 
Člen 70 
Ponovna odprema pošiljk 
1. Pristojni organi omogo čijo ponovno odpremo pošiljk, če so izpolnjeni naslednji 
pogoji: 
(a) namembni kraj je dogovorjen z izva jalcem dejavnosti, ki je odgovoren za 
pošiljko; 
(b) izvajalec dejavnosti, ki je odgovoren za pošiljko, je najprej obvestil pristojne 
organe tretje države porekla ali namembne tretje države, če sta razli čni, o 
razlogih in okoliš činah zavrnitve vstopa zadevn e pošiljke živali ali blaga v 
Unijo; 
(c) pristojni organi namembne tretje države, kadar ta ni tretja država porekla, so 
obvestili pristojne organe države članice, da so pripravljeni sprejeti pošiljko; 
(d) če so v pošiljkah živali, je ponovna odprema skladna z zahtevami glede 
dobrobiti živali. 
2. Pogoja iz to čk (b) in (c) odstavka 1 se ne upor abljata za pošiljke, ki vsebujejo 
kategorije blaga iz to čke (c) člena 45(1). 
3. Komisija z izvedbenimi akti opredeli postopke za izmenjavo informacij in obvestila 
iz odstavka 1. 
Navedeni izvedbeni akti se sprejm ejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 141(2). 
Člen 71 
Odobritev predizvoznega nadzora, ki  ga izvajajo tretje države 
1. Komisija lahko z izvedbenimi akti odobri pos ebni predizvozni nadzor pošiljk živali 
in blaga, ki ga izvaja tre tja država pred izvozom v Unijo, za preverjanje, da izvožene 
pošiljke izpolnjujejo zahteve pravil iz člena 1(2). Odobritev se uporablja samo za 
pošiljke s poreklom iz zadevne tretje države in lahko zadeva eno ali ve č kategorij 
živali ali blaga. 
Navedeni izvedbeni akti se sprejm ejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 141(2). 
2. V odobritvi iz odstavka 1 so opredeljeni: 
SL 78   SL (a) največja pogostnost uradnega nadzora, ki ga morajo pristojni organi držav 
članic izvajati ob vstopu pošiljk v Unij o, kadar ni utemeljenega suma na 
neskladnost s pravili iz člena 1(2) ali goljufivega ravnanja; 
(b) uradna spri čevala, ki morajo spremlja ti pošiljke ob vstopu v Unijo; 
(c) vzorec takih spri čeval; 
(d) pristojni organi tretje države, ki so odgovorni za izvajanje predizvoznega 
nadzora; 
(e) po potrebi vsi pooblaš čeni organi, na katere lahko navedeni pristojni organi 
prenesejo nekatere naloge. Tak prenos se lahko odobri le, če izpolnjuje merila 
iz členov od 25 do 32 ali enakovredne pogoje. 
3. Odobritev iz odstavka 1 se lahko tretji državi podeli le, če razpoložljivi dokazi, in 
kadar je to ustrezno, nadzor Komisije, opravljen v skladu s členom 119, pokažejo, da 
sistem uradnega nadzora v navede ni tretji državi lahko zagotavlja, da: 
(a) pošiljke živali ali blaga, ki se izvozijo v Unijo, izpolnjujejo zahteve pravil iz 
člena 1(2) ali enakovredne zahteve; 
(b) je nadzor, ki se izvede v tretji državi pred odpremo v Unijo, dovolj u činkovit, 
da nadomesti ali zmanjša pogostnost preg ledov dokumentov in identitete ter 
fizičnih pregledov, dolo čenih v pravilih iz člena 1(2). 
4. Pristojni organi ali pooblaš čeni organi, opredeljeni v odobritvi: 
(a) so odgovorni za stike z Unijo; 
(b) zagotovijo, da uradna spri čevala iz to čke (b) odstavka 2 spremljajo vsako 
nadzorovano pošiljko. 
5. Komisija z izvedbenimi akti dolo či podrobna pravila in merila za odobritev 
predizvoznega nadzora, ki ga izvajajo  tretje države v skladu z odstavkom 1. 
Navedeni izvedbeni akti se sprejm ejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 141(2). 
Člen 72 
Neskladnost z odobritvijo in preklic  odobritve predizvoznega nadzora, 
ki ga izvajajo tretje države 
1. Kadar se pri uradnem nadzoru pošiljk s kategorijami živali in blaga, v zvezi s 
katerimi je odobren posebni pr edizvozni nadzor v skladu s členom 71(1), ugotovijo 
resne in ponavljajo če se neskladnosti s pravili iz člena 1(2), države članice takoj: 
(a) obvestijo Komisijo in druge države članice ter zadevne izvajalce dejavnosti 
prek sistema TRACES, poleg tega  pa zaprosijo za upravno pomo č v skladu s 
postopki iz naslova IV; 
(b) uvedejo uradni nadzor nad pove čanim številom pošiljk iz zadevne tretje 
države, in kadar je to potrebno za pravil en analitski pregled stanja, zadržijo 
ustrezno število vzorcev v primernih razmerah za skladiš čenje. 
2. Komisija lahko z izvedbenimi akti prekli če odobritev iz člena 71(1), kadar se po 
uradnem nadzoru iz odstavka 1 izkaže, da zahteve člena 71(3) in (4) niso ve č 
izpolnjene. 
Navedeni izvedbeni akti se sprejm ejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 141(2). 
SL 79   SL Člen 73 
Sodelovanje organov v zvezi s pošiljkami, ki  vstopajo v Unijo iz tretjih držav 
1. Pristojni organi, carinski or gani in drugi organi držav članic tesno sodelujejo za 
zagotovitev, da se uradni nadzor nad pošiljk ami živali in blaga, ki vstopajo v Unijo, 
izvaja v skladu z zahtevami te uredbe. 
Za ta namen pristojni organi, ca rinski organi in  drugi organi: 
(a) zagotovijo vzajemni dostop do informacij,  ki so pomembne za organizacijo in 
opravljanje njihovih dejavnosti v zvezi z živalmi in blagom, ki vstopajo v 
Unijo; 
(b) zagotovijo pravo časno izmenjavo takih info rmacij, tudi elektronsko. 
2. Komisija z izvedbenimi akti sprejme enotna  pravila o ureditvi sodelovanja, ki jo 
morajo vzpostaviti pristojni organi, carinski organi in drugi organi  iz odstavka 1, da 
zagotovijo: 
(a) pristojnim organom dostop do informacij, ki jih potrebujejo za hitro in popolno 
identifikacijo pošiljk živali in blaga, ki  vstopajo v Unijo in nad katerimi se v 
skladu s členom 45(1) izvaja uradni nadzor na mejni kontrolni to čki; 
(b) vzajemno posodabljanje informacij, ki jih  pristojni organi, carinski organi in 
drugi organi zbirajo o poš iljkah živali in blaga,  ki vstopajo v Unijo, z 
izmenjavo informacij ali usklajevanjem zadevnih naborov podatkov; 
(c) hitro sporo čanje odločitev, ki jih taki organi sprejmejo na podlagi informacij iz 
točk (a) in (b). 
Navedeni izvedbeni akti se sprejm ejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 141(2). 
Člen 74 
Sodelovanje organov v zvezi s pošiljkami, za katere ne velja posebni nadzor na mejah  
1. Za pošiljke živali in blaga, ki niso pošiljk e, za katere velja nadzor ob vstopu v Unijo 
v skladu s členom 45(1), in za katere je bila vložena carinska deklaracija za 
sprostitev v prosti promet v skladu s členom 4(17) in členi od 59 do 83 Uredbe 
(EGS) št. 2913/92, se uporab ljajo odstavki 2, 3 in 4. 
2. Carinski organi zadržijo sprostitev v prosti promet, če utemeljeno menijo, da bi lahko 
pošiljka pomenila tveganje za zdravje ljudi, živali ali rastlin ali dobrobit živali oz. v 
primeru gensko spremenjenih organizmov in fitofarmacevtskih sredstev za okolje, in o takem zadržanju takoj obve stijo pristojne organe.  
3. Pošiljka, katere sprostitev v prosti promet je zadržana v skladu z odstavkom 2, se v 
prosti promet sprosti, če pristojni organi v treh del ovnih dneh od zadržanja sprostitve 
ne zaprosijo carinskih organov, naj zadr žanje podaljšajo, ali jih obvestijo, da ni 
tveganja.  
4. Kadar pristojni organi menijo, da obstaja tveganje za zdravje ljudi, živali ali rastlin 
ali dobrobit živali oz. v primeru ge nsko spremenjenih organizmov in 
fitofarmacevtskih sredstev za okolje:  
(a) dajo carinskim organom navodila, naj ne sprostijo pošiljke v prosti promet in 
naj na trgovinskem ra čunu, ki spremlja pošiljko, in  vseh drugih ustreznih 
spremnih dokumentih navedejo naslednjo izjavo: 
SL 80   SL „Proizvod predstavlja tveganje – sprost itev v prosti promet ni dovoljena – 
Uredba (EU) št. XXX/XXXX [ za Urad za publikacije: vstaviti številko te 
uredbe ]“; 
(b) brez soglasja pristojnih organov ni d ovoljen noben drug carinski postopek;  
(c) se uporabljajo člen 64(1), (3), (4) in (5), členi 65, 66 in 67, člen 69(1) in (2) ter 
člen 70(1) in (2). 
5. Kadar carinski organi utemeljeno menijo, da  bi lahko pošiljke živali in blaga, ki niso 
pošiljke, za katere velja nadzor ob vstopu v Unijo v skladu s členom 45(1), in za 
katere ni bila vložena carinska deklarac ija za sprostitev v prosti promet, pomenile 
tveganje za zdravje ljudi, živali ali rastlin  ali dobrobit živali oz. v primeru gensko 
spremenjenih organizmov in fitofarmacev tskih sredstev za okolje, pošljejo vse 
ustrezne informacije carinskim organom v kon čnih namembnih državah članicah. 
Člen 75 
Pravila za posebni uradni nadzor in  ukrepanje po izvajanju takega nadzora 
1. Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v 
zvezi s pravili za izvajanje posebnega uradnega nadzora in sprejetje ukrepov v primerih neskladnosti zaradi upoštevanja posebnosti naslednjih kategorij živali in 
blaga ali na činov njihovega prevoza ali sredst ev, s katerimi se prevažajo: 
(a) pošiljk svežih ribiških proizvodov, ki jih  neposredno iztovori ribiško plovilo 
pod zastavo tretje države v pristaniš čih, ki jih države članice dolo čijo v skladu 
s členom 5(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 
o vzpostavitvi sistema Skupnosti za prepre čevanje nezakonitega, 
neprijavljenega in neregu liranega ribolova, za odvra čanje od njega ter za 
njegovo odpravljanje in o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 601/2004 ter o razv eljavitvi uredb (ES) št. 1093/94 in 
(ES) št. 1447/1999
51; 
(b) pošiljk neodrte dlakaste divjadi; 
(c) pošiljk kategorij blaga iz to čke (b) člena 45(1), ki se skladiš čijo v posebej 
odobrenih prostih ali carinskih skladiš čih ali ne in se dostavijo na plovila, ki 
zapuščajo Unijo, ter so namenjene oskrbi la dje ali oskrbi posadke in potnikov; 
(d) lesene embalaže; 
(e) krme in živil, ki se prevažajo z živalmi za njihovo prehrano; 
(f) živali in blaga, ki se naro čijo s prodajo na daljavo in dostavijo iz tretje države 
na naslov v Uniji, ter potrebnih zahtev glede priglasitve, da se omogo či 
ustrezno izvajanje uradnega nadzora; 
(g) rastlinskih proizvodov, ki bi lahko zaradi svojega nadaljnjega namembnega 
kraja povzro čili tveganje širjenja kužnih ali nalezljivih bolezni živali; 
(h) pošiljk s kategorijami živali in blaga iz to čk (a), (b) in (c) člena 45(1), ki 
izvirajo iz Unije in se va njo vrnejo, ker je tretja dr žava zavrnila njihov vstop; 
(i) blaga v razsutem stanju, ki vstopa v Unijo iz tretje države, ne  glede na to, ali v 
celoti izvira iz te tretje države; 
                                                 
51 UL L 286, 29.10.2008, str. 1. 
SL 81   SL (j) pošiljk blaga iz člena 45(1), ki prihajajo z ozemlja Hrvaške in so v tranzitu 
prek ozemlja Bosne in Hercegovine pri Neumu („neumski koridor“) pred 
ponovnim vstopom na ozemlje Hrvaške na vstopnih to čkah Klek ali Zaton 
Doli; 
(k) živali in blaga, izvzetih iz dolo čb člena 45 v skladu s členom 46. 
2. Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v 
zvezi s pogoji za spremljanje prevoza in prispetja pošiljk nekaterih živali in blaga od vstopne mejne kontrolne to čke do obrata v namembnem kr aju v Uniji ali izstopne 
mejne kontrolne to čke. 
3. Komisija lahko z izvedbenimi akti dolo či pravila o: 
(a) vzorcev uradnih spri čeval in pravil za izdajo takih spri čeval; 
(b) obliki dokumentov, ki morajo spremlja ti kategorije živa li ali blaga iz 
odstavka 1. 
Navedeni izvedbeni akti se sprejm ejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 141(2). 
Poglavje VI 
Financiranje uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti 
Člen 76 
Splošna pravila 
1. Države članice zagotovijo, da so na voljo ustrezna finan čna sredstva za osebje in 
druga sredstva, ki jih pristojni organi potre bujejo za izvajanje uradnega nadzora in 
drugih uradnih dejavnosti. 
2. Poleg pristojbin, ki se pobirajo v skladu s členom 77, lahko države članice pobirajo 
tudi pristojbine za krit je stroškov, ki nastanejo zaradi ur adnega nadzora, ki ni uradni 
nadzor iz člena 77(1) in (2). 
3. To poglavje se uporablja tudi v primeru prenosa posameznih nalog uradnega nadzora 
v skladu s členom 25. 
4. Države članice se posvetujejo z zadevnimi iz vajalci dejavnosti o metodah za izra čun 
pristojbin iz člena 77. 
Člen 77 
Obvezne pristojbine 
1. Za zagotovitev, da imajo pristojni organi  na voljo ustrezna sredstva za izvajanje 
uradnega nadzora, pristojni organi pobira jo pristojbine za pokrit je stroškov, ki jih 
imajo v zvezi z: 
(a) izvajanjem uradnega nadzora, s ka terim preverjajo, da pravila iz člena 1(2) 
izpolnjujejo naslednji izvajalci dejavnosti: 
(i) nosilci živilske dejavnosti , kakor so opredeljeni v členu 3(3) Uredbe (ES) 
št. 178/2002 in ki so registrirani, al i odobreni, ali regist rirani in odobreni 
v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 852/2004; 
(ii) nosilci dejavnosti poslovanja s krmo, kakor so opredeljeni v členu 3(6) 
Uredbe (ES) št. 178/2002 in ki so registrirani ali odobreni v skladu s 
SL 82   SL členoma 9 in 10 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) 
št. 183/2005 o zahtevah glede higiene krme52; 
(iii) izvajalci poslovne dejavnosti, kakor so opredeljeni v to čki 7 člena 2 
Uredbe (EU) št. XXX/XXXX [ za Urad za publikacije: vstaviti številko 
Uredbe  o zaščitnih ukrepih proti škodlji vim organizmom na rastlinah ]; 
(iv) izvajalci poslovne dejavnos ti, kakor so opredeljeni v to čki 6 člena 3 
Uredbe (EU) št. XXX/XXXX [ za Urad za publikacije: vstaviti številko 
Uredbe o pridelavi rastlinske ga razmnoževalnega materiala in 
omogočanju njegove dostopnosti na trgu ]; 
(b) izvajanjem uradnega nadz ora za izdajo uradnih spri čeval ali nadzorovanje 
izdaje uradnih potrdil skladnosti; 
(c) izvajanjem uradnega nadzora za prev erjanje, da so izpolnjeni pogoji: 
(i) za pridobitev in ohranitev odobritve iz člena 6 Uredbe (ES) št. 852/2004 
ali členov 9 in 10 Uredbe (ES) št. 183/2005; 
(ii) za pridobitev in ohranitev dovoljenja iz členov 84, 92 in 93 Uredbe (EU) 
št. XXX/XXXX [ za Urad za publikacije: vs taviti številko Uredbe  o 
zaščitnih ukrepih proti škodlji vim organizmom na rastlinah ]; 
(iii) za pridobitev in ohranitev dovoljenja iz člena 25 Uredbe (EU) 
št. XXX/XXXX [ za Urad za publikacije: vsta viti številko Uredbe o 
pridelavi rastlinskega razmnoževalnega materiala in omogo čanju 
njegove dostopnosti na trgu ]; 
(d) uradnim nadzorom, ki ga pristojni orga ni izvajajo na mejnih kontrolnih to čkah 
ali kontrolnih to čkah iz točke (a) člena 51(1). 
2. Za namene odstavka 1 uradni nadzor iz to čke (a) navedenega odstavka vklju čuje 
uradni nadzor, s katerim se preverja skla dnost z ukrepi, ki jih Komisija sprejme v 
skladu s členom 137 te uredbe, členom 53 Uredbe (ES) št. 178/2002, členom 27(1), 
členom 29(1), členom 40(2), členom 41(2), členom 47(1), členom 49(2) 
in členom 50(2) Uredbe (EU) št. XXX/XXXX [ za Urad za publikacije: vstaviti 
številko Uredbe  o zaščitnih ukrepih proti škodlji vim organizmom na rastlinah ], 
členoma 41 in 144 Uredbe (EU) št. XXX/XXXX [ za Urad za publikacije: vstaviti 
številko Uredbe o pridelavi rastlinsk ega razmnoževalnega materiala in omogo čanju 
njegove dostopnosti na trgu ] ter delom VI Uredbe  (EU) št. XXX/XXXX [ za Urad za 
publikacije: vstaviti številko Uredbe o zdravju živali ], razen če se v skladu s sklepom 
o določitvi ukrepov zahteva druga če. 
3. Za namene odstavka 1: 
(a) uradni nadzor iz to čke (a) navedenega odstavka ne vklju čuje uradnega nadzora, 
ki se izvaja za preverjanje skladnosti z za časnimi omejitvami, zahtevami ali 
drugimi ukrepi za obvladovanje bolezni, ki  jih pristojni organi sprejmejo v 
skladu s členom 55(1), členi 56, 61, 62, 64 in 65, členom 68(1) ter členom 69, 
in pravili, sprejetimi v skladu s členom 55(2), členoma 63 in 67 ter 
členom 68(2) Uredbe (EU) št. XXX/XXXX [ za Urad za publikacije: vstaviti 
številko Uredbe o zdravju živali ] in členom 16 Uredbe (EU) št. XXX/XXXX 
                                                 
52 UL L 35, 8.2.2005, str. 1. 
SL 83   SL [za Urad za publikacije: vstaviti številko Uredbe  o zaščitnih ukrepih proti 
škodljivim organizmom na rastlinah ]; 
(b) uradni nadzor iz to čk (a) in (b) navedenega odstavka ne vklju čuje uradnega 
nadzora, ki se izvaja za preverjanje skladnosti s pravili iz člena 1(2)(j) in (k). 
Člen 78 
Stroški 
1. Pristojni organi pobirajo  pristojbine v skladu s členom 77, da si povrnejo naslednje 
stroške: 
(a) plače osebja, vklju čno s podpornim osebjem, ki sodelu je pri izvajanju uradnega 
nadzora, stroške njihovega socialnega  in pokojninskega  zavarovanja ter 
zavarovanja; 
(b) stroške objektov, naprav in opreme, vklju čno s stroški vzdrževanja in 
zavarovanja; 
(c) stroške potrošnega materiala, storitev in orodij; 
(d) stroške usposabljanja osebja iz to čke (a), razen usposablja nja, potrebnega za 
pridobitev ustreznih kvalifikacij za za poslitev pri pristojnih organih; 
(e) potne stroške osebja iz to čke (a) in s tem povezane dnevnice; 
(f) stroške vzor čenja ter laboratorijske analize,  preskušanja in diagnosticiranja. 
2. Če pristojni organi, ki pobira jo pristojbine v skladu s členom 77, opravljajo tudi 
druge dejavnosti, se pri izra čunu pristojbin upošteva sa mo tisti del stroškovnih 
elementov iz odstavka 1 tega člena, ki izhaja iz uradnega nadzora iz člena 77(1). 
Člen 79 
Izračun pristojbin 
1. Pristojbine, ki se pobirajo v skladu s členom 77, se: 
(a) določijo pavšalno na podlagi celotnih stroš kov uradnega nadzora, ki jih imajo 
pristojni organi v nekem obdobju, in uporab ljajo za vse izvajalce dejavnosti ne 
glede na to, ali se v referen čnem obdobju izvede uradni nadzor nad vsakim 
izvajalcem dejavnosti, ki se mu zara čuna pristojbina; pri dolo čitvi ravni 
pristojbin, ki se bodo zara čunale za vsak sektor, dejavnost in kategorijo 
izvajalcev dejavnosti, pris tojni organi upoštevajo u činek, ki ga imajo vrsta in 
obseg zadevne dejavnosti ter ustrezni de javniki tveganja na razporeditev 
celotnih stroškov tega uradnega nadzora; ali 
(b) izračunajo na podlagi dejanskih stroš kov vsakega posameznega uradnega 
nadzora in uporabljajo za izvajalce deja vnosti, nad katerimi se izvede tak 
uradni nadzor; taka pristojbina ne presega dejanskih stroškov izvedenega 
uradnega nadzora in se lahko delno ali v celoti izra čuna glede na čas, ki ga 
osebje pristojnih organov porabi za izvajanje uradnega nadzora. 
2. Potni stroški iz to čke (e) člena 78(1) se pri izra čunu pristojbin iz člena 77(1) 
upoštevajo tako, da ni razlikovanja med iz vajalci dejavnosti na podlagi razdalje od 
njihovih prostorov do kraja, v katerem so pristojni organi. 
SL 84   SL 3. Kadar se pristojbine izra čunajo v skladu s to čko (a) odstavka 1, pristojbine, ki jih 
pristojni organi pobirajo v skladu s členom 77, ne presežejo celotnih stroškov, ki 
nastanejo zaradi uradnega nadz ora, izvedenega v obdobju iz to čke (a) odstavka 1. 
Člen 80 
Znižanje pristojbin za dosle dno skladne izvajalce dejavnosti 
Kadar se pristojbine dolo čijo v skladu s to čko (a) člena 79(1), se stopnja pristojbine, ki se bo 
uporabljala za posameznega izvajalca dejavnosti, dolo či ob upoštevanju poro čila o skladnosti 
izvajalca dejavnosti s pravili iz člena 1(2), ugotovljeni z ur adnim nadzorom, tako da so 
pristojbine, ki se upor abljajo za dosledno skladne izvajalce dejavnosti, ni žje od pristojbin, ki 
se uporabljajo za druge izvajalce dejavnosti. 
Člen 81 
Uporaba pristojbin 
1. Izvajalci dejavnosti prejmejo potrdilo o pla čilu pristojbin iz člena 77(1). 
2. Pristojbine, ki se  pobirajo v skladu s to čko (d) člena 77(1), pla ča izvajalec dejavnosti, 
ki je odgovoren za pošiljko, ali njegov zastopnik. 
Člen 82 
Vračilo pristojbin in izvz etje za mikropodjetja 
1. Pristojbine iz člena 77 se ne vra čajo niti neposredno niti posredno, razen če so bile 
pobrane neupravi čeno. 
2. Podjetja, v katerih je zaposlenih manj kot deset oseb, njihov letni promet ali bilanca 
stanja pa ne presega 2 milijonov EUR, se izvzamejo iz pla čila pristojbin iz člena 77. 
3. Stroški iz členov 77, 78 in 79 ne vklju čujejo stroškov, ki nastan ejo zaradi izvajanja 
uradnega nadzora nad podjetji iz odstavka 2. 
Člen 83 
Preglednost 
1. Pristojni organi zagotovijo najvišjo raven preglednosti: 
(a) metod in podatkov, uporabljenih za dolo čitev pristojbin iz člena 77(1); 
(b) uporabe sredstev, zbranih s takimi pristojbinami; 
(c) ureditev, vzpostavljenih za zagotavljanje u činkovite in gospodarne uporabe 
sredstev, zbranih s takimi pristojbinami. 
2. Vsak pristojni organ da javnosti za vsako referen čno obdobje na voljo naslednje 
informacije: 
(a) stroške pristojnega organa, za katere je treba pla čati pristojbino v skladu s 
členom 77(1), z raz členitvijo takih stroškov po posameznih dejavnostih iz 
člena 77(1) in stroškovnih elementih iz člena 78(1); 
(b) znesek pristojbin iz člena 77(1), ki se uporabi za vsako kategorijo izvajalcev 
dejavnosti in vsako kategorijo uradnega nadzora; 
SL 85   SL (c) metodo, ki se uporablja za dolo čitev pristojbin iz člena 77(1), vklju čno s 
podatki in ocenami, ki  se uporabijo za dolo čitev pavšalnih pristojbin iz 
točke (a) člena 79(1); 
(d) kadar se uporablja to čka (a) člena 79(1), metodo, ki se uporablja za 
prilagoditev ravni pristojbin v skladu s členom 80; 
(e) skupni znesek pristojb in za izvzetje iz člena 82(2). 
Člen 84 
Stroški, ki izhajajo iz  dodatnega uradnega nadzora 
in izvršilnih ukrepov 
Pristojni organi zara čunajo pristojbine za kr itje dodatnih stroškov, ki jih imajo zaradi: 
(a) dodatnega uradnega nadzora: 
(i) ki je postal potreben po ugotovitvi neskladnosti med izvajanjem uradnega 
nadzora v skladu s to uredbo; 
(ii) ki se izvede za oceno obsega in u činka neskladnosti ali za preverjanje, ali je 
neskladnost odpravljena; 
(b) uradnega nadzora, ki se oprav i na zahtevo izvajalca dejavnosti; 
(c) popravnih ukrepov, ki jih sprejmejo pristojn i organi ali tretja oseba na zahtevo 
pristojnih organov, kadar izvajalec dejavnos ti ni izvedel popravnih ukrepov, ki so jih 
pristojni organi odredili v skladu s členom 135 za odpravo neskladnosti; 
(d) uradnega nadzora, ki ga izvedejo pristo jni organi, in ukrepov, ki jih sprejmejo v 
skladu s členi od 64 do 67 ter členoma 69 in 70, ter popravnih ukrepov, ki jih 
sprejme tretja oseba na zah tevo pristojnih organov, ka dar izvajalec dejavnosti ni 
izvedel popravnih ukrepov, ki so jih od redili pristojni organi v skladu s 
členom 64(3) in (5) ter členoma 65 in 67.   
Poglavje VII 
Uradno potrjevanje 
Člen 85 
Splošne zahteve v zvezi z uradnim potrjevanjem 
1. V skladu s pravili iz člena 1(2) se ob koncu urad nega potrjevanja izda: 
(a) uradno spri čevalo ali 
(b) uradno potrdilo. 
2. Kadar pristojni organi prenesejo posamezne naloge v zvezi z izdajo uradnih spri čeval 
ali uradnih potrdil ali v zvezi z uradnim nadzorom iz člena 90(1), je tak prenos 
skladen z dolo čbami členov od 25 do 32. 
Člen 86 
Uradna spri čevala 
1. Kadar se v skladu s pravili iz člena 1(2) zahteva iz daja uradnega spri čevala, se 
uporabljajo členi 87, 88 in 89. 
SL 86   SL 2. Členi 87, 88 in 89 se uporab ljajo tudi za uradna spri čevala, ki so potrebna za izvoz 
pošiljk živali in blaga v tretje države. 
Člen 87 
Podpis in izdaja uradnih spri čeval 
1. Uradna spri čevala izdajajo pristojni organi. 
2. Pristojni organi dolo čijo pristojne uradnike za izdajo spri čeval, ki so pooblaš čeni za 
podpisovanje uradnih spri čeval. Pristojni uradniki za izdajo spri čeval: 
(a) niso v navzkrižju interesov v zvezi s predmetom potrjevanja in delujejo 
nepristransko; 
(b) so deležni ustreznega uspos abljanja v zvezi s pravili, katerih upoštevanje 
potrjuje uradno spri čevalo, in dolo čbami tega poglavja. 
3. Uradna spri čevala podpiše pristojni uradnik za izdajo spri čeval, izdajo pa se na 
podlagi: 
(a) neposredne seznanjenosti pristojn ega uradnika za izdajo spri čeval z dejstvi in 
podatki, pomembnimi za potrjevanje in pridobljenimi: 
(i) med uradnim nadzorom ali (ii) s pridobitvijo dr ugega uradnega spri čevala, ki so ga izdali pristojni 
organi; 
(b) dejstev in podatkov, ki so pomembni za potrjevanje in jih je ugotovila druga 
oseba, ki je pooblaš čena za ta namen in deluje pod nadzorom pristojnih 
organov, če lahko pristojni uradnik za izdajo spri čeval preveri to čnost takih 
dejstev in podatkov; 
(c) dejstev in podatkov, ki so pomembni za pot rjevanje in se pr idobijo iz sistemov 
notranjega nadzora izvajalcev dejavnosti ter dopolnijo in potrdijo z rezultati 
rednega uradnega nadzora, kadar se  pristojni uradnik za izdajo spri čeval tako 
prepriča, da so izpolnjeni pogoji za izdajo uradnega spri čevala. 
4. Uradna spri čevala podpiše pristojni uradnik za izdajo spri čeval, izdajo pa se samo na 
podlagi to čke (a) odstavka 3, kadar se to zahteva v skladu s pravili iz č
lena 1(2). 
Člen 88 
Jamstva o zanesljivosti uradnih spri čeval  
1. Uradna spri čevala: 
(a) nimajo podpisa pristojnega uradnika za izdajo spri čeval, če so prazna ali 
nepopolna; 
(b) so sestavljena v enem od uradnih j ezikov institucij Unije, ki ga razume 
pristojni uradnik za izdajo spri čeval, po potrebi pa tudi v enem od uradnih 
jezikov namembne države članice; 
(c) so verodostojna in to čna; 
(d) omogočajo identifikacijo osebe,  ki jih je podpisala; 
(e) omogočajo preverjanje povezave med spri čevalom in pošiljko, partijo ali 
posamezno živaljo ali blagom, na katerega se spri čevalo nanaša. 
SL 87   SL 2. Pristojni organi sprejmejo vs e potrebne ukrepe, da se prepre či in kaznuje izdaja 
napačnih ali zavajajo čih uradnih spri čeval ali zloraba uradnih spri čeval. Taki ukrepi 
po potrebi vklju čujejo: 
(a) začasno prepoved opravljanja nalog pris tojnega uradnika za izdajo spri čeval; 
(b) preklic dovoljenja za podpisovanje uradnih spri čeval; 
(c) vse druge potrebne ukrepe, da se prepre či ponovitev prekrška iz prvega stavka 
tega odstavka. 
Člen 89 
Izvedbena pooblastila za uradna spri čevala  
Komisija lahko z izvedbenimi akti dolo či pravila za enotno uporabo členov 87 in 88 glede: 
(a) vzorcev uradnih spri čeval in pravil za izdajo takih spri čeval; 
(b) mehanizmov ter pravne in tehni čne ureditve, s katerimi se zagotovi izdaja to čnih in 
zanesljivih uradnih spri čeval ter prepre či tveganje goljufije; 
(c) ustreznih postopkov za preklic uradnih spri čeval in izdajo nadomestnih spri čeval; 
(d) pravil za izdajo overjenih izvodov uradnih spri čeval; 
(e) oblike dokumentov, ki morajo spremljati živa li in blago po opravljenem uradnem 
nadzoru; 
(f) pravil za izdajanje elektronskih spri čeval in uporabo elektronskih podpisov. 
Navedeni izvedbeni akti se sprejm ejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 141(2). 
Člen 90 
Uradna potrdila  
1. Kadar se v skladu s pravili iz člena 1(2) zahteva, da iz vajalci dejavnosti izdajo 
uradna potrdila pod uradnim na dzorom pristojnih organov a li da jih izdajo pristojni 
organi sami, se uporabljajo odstavki 2, 3 in 4 tega člena. 
2. Uradna potrdila: 
(a) so verodostojna in to čna; 
(b) so sestavljena v enem od ura dnih jezikov institucij Unije; 
(c) omogočajo preverjanje povezave med ura dnim potrdilom in zadevno pošiljko 
ali serijo, kadar se nanašajo na pošiljko ali serijo. 
3. Pristojni organi zagotovijo, da je osebje , ki z uradnim nadzorom nadzoruje postopek 
potrjevanja, ali kadar pristojn i organi sami izdajajo ur adna potrdila, osebje, ki 
sodeluje pri izdaji teh uradnih potrdil: 
(a) nepristransko in ni v navzkrižju intere sov v zvezi s predmetom uradnih potrdil; 
(b) ustrezno usposobljeno v zvezi s: 
(i) pravili, katerih upoštevanj e potrjujejo ur adna potrdila; 
(ii) pravili iz te uredbe. 
4. Pristojni organi redno izvajajo ur adni nadzor za preverjanje, da: 
SL 88   SL (a) izvajalci dejavnosti, ki izdajajo po trdila, izpolnjujejo pogoje, dolo čene v 
pravilih iz člena 1(2); 
(b) se potrdila izdajajo na podlagi ustreznih, pravilnih in prever ljivih dejstev in 
podatkov. 
SL 89   SL Naslov III 
Referenčni laboratoriji in centri 
Člen 91 
Določitev referen čnih laboratorijev Evropske unije 
1. Komisija lahko z izvedbenimi akti dolo či referenčne laboratorije Evropske unije na 
področjih, ki jih urejajo pravila iz člena 1(2), kadar je u činkovitost uradnega nadzora 
odvisna tudi od kakovosti, enotnosti in zanesljivosti: 
(a) analitskih, preskus nih ali diagnosti čnih metod, ki jih u porabljajo uradni 
laboratoriji, dolo čeni v skladu s členom 36(1); 
(b) rezultatov analiz, preskusov in diagnostic iranja, ki jih opravijo navedeni uradni 
laboratoriji. 
2. Dolo čitve iz odstavka 1 se: 
(a) opravijo z javnim razpisom; 
(b) redno pregledujejo. 
3. Referen čni laboratoriji Evropske unije: 
(a) delujejo v skladu s standardom EN  ISO/IEC 17025 „Splošne zahteve za 
usposobljenost preskuševalnih in kalib racijskih laboratorijev“, v skladu s 
katerim jih nacionalni akreditacijski or gan, ki deluje v skladu z Uredbo (ES) 
št. 765/2008, tudi oceni in akreditira; 
(b) so nepristranski in niso v navzkrižju interesov, kar zadeva naloge, ki jih 
izvajajo kot referen čni laboratoriji Evropske unije; 
(c) imajo ustrezno kvalificirano in  usposobljeno osebje za  analitske, preskusne in 
diagnostične metode, ki se uporabljajo na njihovem podro čju pristojnosti, in 
ustrezno podporno osebje; 
(d) imajo infrastrukturo, opremo in proizvode , ki jih potrebujejo za opravljanje 
dodeljenih nalog, ali dostop do njih; 
(e) zagotavljajo, da njihovo os ebje dobro pozna mednarodne standarde in prakse 
ter pri delu upošteva najnovejše razi skovalne dosežke na nacionalni ravni, 
ravni Unije in mednarodni ravni; 
(f) so opremljeni za opravljanje nalog v izjemnih razmerah; 
(g) kadar je to ustrezno, so  opremljeni v skladu z zadevnimi standardi biološke 
varnosti. 
Člen 92 
Odgovornosti in naloge referen čnih laboratorijev Evropske unije 
1. Referen čni laboratoriji Evropske unije prispevajo k izboljševanju in usklajevanju 
analitskih, preskusnih ali diagnosti čnih metod, ki jih uporablja jo uradni laboratoriji, 
določeni v skladu s členom 36(1), ter analitskih, preskusnih in diagnosti čnih 
podatkov, ki jih ti la boratoriji ustvarijo. 
SL 90   SL 2. Referen čni laboratoriji Evropske unije so v skladu z letnimi ali ve čletnimi delovnimi 
programi, ki jih odobri Komisija , odgovorni za naslednje naloge: 
(a) zagotavljanje podrobnosti o laboratorij skih analitskih, preskusnih ali 
diagnostičnih metodah, vklju čno z referen čnimi metodami, nacionalnim 
referenčnim laboratorijem; 
(b) usklajevanje uporabe metod iz to čke (a) v nacionalnih referen čnih laboratorijih 
in po potrebi tudi v drugih uradnih la boratorijih, zlasti z organiziranjem 
rednega medlaboratorijskega primerja lnega preskušanja in zagotavljanjem 
ustreznega spremljanja izvajanja takega primerjalnega preskušanja v skladu z mednarodno sprejetimi protokoli, kadar so na voljo; 
(c) usklajevanje prakti čnih ureditev, ki so po trebne za uporabo novih 
laboratorijskih analitskih, preskusnih ali diagnosti čnih metod, in obveš čanje 
nacionalnih referen čnih laboratorijev o napredku na tem podro čju; 
(d) izvajanje programov usposabljanja za osebje iz nacionalnih referen čnih 
laboratorijev in po potrebi iz drugih ura dnih laboratorijev ter za strokovnjake iz 
tretjih držav; 
(e) zagotavljanje znanstvene in tehni čne pomoči Komisiji v okviru svojih nalog; 
(f) zagotavljanje informacij nacionalnim referen čnim laboratorijem o pomembnih 
raziskovalnih dejavnostih v Uniji ter na nacionalni in mednarodni ravni; 
(g) sodelovanje v okviru svojih nalog z laboratoriji v tretjih državah, Evropsko 
agencijo za varnost hrane, Evropsko agencijo za zdravila ter Evropskim centrom za prepre čevanje in obvla dovanje bolezni; 
(h) dejavno pomo č pri diagnosticiranju izbruhov bolezn i, ki se prenašajo z živili, 
zoonoz, bolezni živali ali organizmov, škodljivih za rastline, v državah članicah s potrditvenim diagnosticir anjem, ugotavljanjem lastnosti in 
taksonomskimi ali epizootskimi študijami izolatov patogenov ali vzorcev škodljivih organizmov; 
(i) usklajevanje ali izvajanj e preskusov za preverjanje kakovosti reagentov, ki se 
uporabljajo za diagnosticiranje bolezn i živali, zoonoz al i bolezni, ki se 
prenašajo z živili; 
(j) kadar je to ustrezno za njihovo podro čje pristojnosti, vzpostavitev in 
vzdrževanje: 
(i) referen čnih zbirk organizmov, škodljivih  za rastline, ali referen čnih 
sevov patogenov; 
(ii) referen čnih zbirk materialov, namenjenih za stik z živili, ki se 
uporabljajo za umerjanje analitske opr eme, in zagotavljanje vzorcev teh 
materialov nacionalnim referen čnim laboratorijem; 
(iii) posodobljenih seznamov razpoložljivih referen čnih snovi in reagentov ter 
proizvajalcev in dobaviteljev takih snovi in reagentov. 
3. Referen čni laboratoriji Evropske unije objavijo seznam nacionalnih referen čnih 
laboratorijev, ki jih države članice dolo čijo v skladu s členom 98(1). 
SL 91   SL Člen 93 
Določitev referen čnih centrov Evropske unije za ra stlinski razmnoževalni material 
1. Komisija lahko z izvedbenimi akti dolo či referenčne centre Evropske unije, ki 
podpirajo dejavnosti Komisije, držav članic in Evropske agencije za rastlinske sorte 
(EPVA) v zvezi z uporabo pravil iz to čke (h) člena 1(2). 
2. Dolo čitve iz odstavka 1 se: 
(a) opravijo z javnim razpisom; 
(b) redno pregledujejo. 
3. Referen čni centri Evropske unije za rast linski razmnoževalni material: 
(a) imajo visoko raven znanstvenega in tehni čnega znanja na podro čju 
pregledovanja, vzor čenja in preskušanja rastlinskega razmnoževalnega 
materiala; 
(b) imajo ustrezno kvalificirano in usposobljeno osebje na podro čjih iz točke (a) 
ter ustrezno podporno osebje; 
(c) imajo infrastrukturo, opremo in proizvode , ki jih potrebujejo za opravljanje 
dodeljenih nalog, ali dostop do njih; 
(d) zagotavljajo, da njihovo os ebje dobro pozna mednarodne standarde in prakse 
na podro čjih iz točke (a) ter da pri delu upošt eva najnovejše raziskovalne 
dosežke na teh podro čjih na nacionalni ravni, ravn i Unije in mednarodni ravni. 
Člen 94 
Odgovornosti in naloge referen čnih centrov Evropske unije za  rastlinski razmnoževalni 
material 
Referenčni centri Evropske unije, dolo čeni v skladu s členom 93(1), so v skladu z letnimi ali 
večletnimi delovnimi programi, ki jih odobr i Komisija, odgovorni za naslednje naloge: 
(a) zagotavljanje znanstvenega in tehni čnega znanja Komisiji v okviru svojih nalog, kar 
zadeva; 
(i) terenske preglede, vzor čenje in preskušanje za potrjevanje rastlinskega 
razmnoževalnega materiala; 
(ii) preskuse po potrjevanju rastlin skega razmnoževalnega materiala; 
(iii) preskuse standardnih klju čnih kategorij rastlinske ga razmnoževalnega 
materiala; 
(b) organiziranje primerjalnih preskusov in terenskih poskusov v zvezi z rastlinskim 
razmnoževalnim materialom; 
(c) izvajanje programov usposabljanja za osebje  pristojnih organov in strokovnjake iz 
tretjih držav; 
(d) prispevanje k razvoju preskus nih protokolov za rastlinski ra zmnoževalni material, ki 
se uporabljajo za potrjevanje in po pot rjevanju, ter kazalnikov uspešnosti za 
potrjevanje rastlinskega r azmnoževalnega materiala; 
(e) razširjanje ugotovitev raziskav in tehni čnih inovacij na podro čjih, ki spadajo med 
njihove naloge. 
SL 92   SL Člen 95 
Določitev referen čnih centrov Evropske unije za dobrobit živali 
1. Komisija lahko z izvedbenimi akti dolo či referenčne centre Evropske unije, ki 
podpirajo dejavnosti Komisije in držav članic v zvezi z uporabo pravil iz to čke (f) 
člena 1(2). 
2. Dolo čitve iz odstavka 1 se: 
(a) opravijo z javnim razpisom; 
(b) redno pregledujejo. 
3. Referen čni centri Evropske un ije za dobrobit živali: 
(a) imajo visoko raven znanstvenega in tehni čnega znanja na podro čju odnosov 
med ljudmi in živalmi ter vedenja, fizi ologije, zdravja in prehrane živali, 
povezanih z dobrobitjo živali, in vidikov dobrobiti živali, povezanih z uporabo živali v komercialne in znanstvene namene; 
(b) imajo ustrezno kvalificirano in usposobljeno osebje na podro čjih iz točke (a) 
ter glede eti čnih vprašanj, povezanih z živalmi, in ustrezno podporno osebje; 
(c) imajo infrastrukturo, opremo in proizvode , ki jih potrebujejo za opravljanje 
dodeljenih nalog, ali dostop do njih; 
(d) zagotavljajo, da njihovo os ebje dobro pozna mednarodne standarde in prakse 
na podro čjih iz točke (a) ter da pri delu upošt eva najnovejše raziskovalne 
dosežke na teh podro čjih na nacionalni ravni, ravn i Unije in mednarodni ravni. 
Člen 96 
Odgovornosti in naloge referen čnih centrov Evropske uni je za dobrobit živali 
Referenčni centri Evropske unije, dolo čeni v skladu s členom 95(1), so v skladu z letnimi ali 
večletnimi delovnimi programi, ki jih odobr i Komisija, odgovorni za naslednje naloge: 
(a) zagotavljanje znanstvenega in  strokovnega znanja v okvir u svojih nalog nacionalnim 
znanstvenim podpornim mrežam ali organom iz člena 20 Uredbe (ES) št. 1099/2009; 
(b) zagotavljanje znanstvenega in strokovnega  znanja za razvoj in uporabo kazalnikov 
dobrobiti živali iz to čke (f) člena 18(3); 
(c) razvoj ali usklajevanje razvoja metod za ocenjevanje stopnje dobrobiti živali in 
metod za njegovo izboljšanje; 
(d) opravljanje znanstvenih in tehni čnih študij o dobrobiti živali, ki se uporabljajo v 
komercialne ali znanstvene namene; 
(e) izvajanje programov usposabljanja za os ebje nacionalnih znanstvenih podpornih 
mrež ali organov iz to čke (a) ali osebje pristojnih organov in strokovnjake iz tretjih 
držav; 
(f) razširjanje ugotovite v raziskav in tehni čnih inovacij ter sodel ovanje z raziskovalnimi 
ustanovami Unije na podro čjih, ki spadajo med njihove naloge. 
Člen 97 
Obveznosti Komisije 
1. Komisija objavi in po potrebi posodablja seznam: 
SL 93   SL (a) referenčnih laboratorijev Ev ropske unije iz člena 91; 
(b) referenčnih centrov Evropske unije za rastlinski razmnoževalni material iz 
člena 93; 
(c) referenčnih centrov Evropske unije  za dobrobit živali iz člena 95. 
2. Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o 
določitvi zahtev, odgovornosti in nalog za referen čne laboratorije Evropske unije, 
referenčne centre Evropske unije za rastlinski  razmnoževalni material in referen čne 
centre Evropske unije za dobrobit živali, in to poleg zahtev, odgovornosti in nalog iz člena 91(3), člena 92, člena 93(3), člena 95(3) in člena 96. 
3. Komisija opravlja nadzor nad referen čnimi laboratoriji Evropske unije in 
referenčnimi centri Evropske unije za preverjanje skladnosti z zahtevami člena 91(3), 
člena 92, člena 93(3), člena 95(3) in člena 96. 
4. Če Komisija pri nadzoru iz odstavka 3 ugotovi neskladje z zahtevami iz člena 91(3), 
člena 92, člena 93(3), člena 95(3) in člena 96, po prejetju pripomb referen čnega 
laboratorija Evropske  unije ali referen čnega centra Evropske unije: 
(a) prekliče določitev zadevnega laboratorija ali centra ali 
(b) sprejme druge ustrezne ukrepe. 
Člen 98 
Določitev nacionalnih referen čnih laboratorijev 
1. Države članice dolo čijo enega ali ve č nacionalnih referen čnih laboratorijev za vsak 
referenčni laboratorij Evropske unije, dolo čen v skladu s členom 91(1). 
Država članica lahko dolo či laboratorij na ozemlju druge države članice ali tretje 
države, ki je pogodbenica Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA). 
Laboratorij se lahko dolo či kot nacionalni referen čni laboratorij za ve č kot eno 
državo članico. 
2. Zahteve iz to čke (e) člena 36(4), člena 36(5), člena 38 in člena 41(1), to čk (a) in (b) 
člena 41(2) in člena 41(3) se uporabljaj o za nacionalne referen čne laboratorije. 
3. Nacionalni referen čni laboratoriji: 
(a) so nepristranski in niso v navzkrižju interesov, kar zadeva naloge, ki jih 
izvajajo kot nacionalni referen čni laboratoriji; 
(b) imajo ustrezno kvalificirano in usposobljeno osebje na podro čju analitskih, 
preskusnih in diagnosti čnih metod, ki se uporabljajo na njihovem podro čju 
pristojnosti, in us trezno podporno osebje; 
(c) imajo infrastrukturo, opremo in proizvode , ki jih potrebujejo za opravljanje 
dodeljenih nalog, ali dostop do njih; 
(d) zagotavljajo, da njihovo os ebje dobro pozna mednarodne standarde in prakse 
ter pri delu upošteva najnovejše razi skovalne dosežke na nacionalni ravni, 
ravni Unije in mednarodni ravni; 
(e) so opremljeni za opravljanje nalog v izjemnih razmerah; 
(f) kadar je to ustrezno, so opremljeni  v skladu s standardi biološke zaš čite. 
SL 94   SL 4. Države članice: 
(a) sporočijo Komisiji, ustreznemu referen čnemu laboratoriju Evropske unije in 
drugim državam članicam ime in naslov vseh nacionalnih referen čnih 
laboratorijev ter 
(b) dajo te informacije na voljo javnosti; 
(c) po potrebi posodabljajo te informacije. 
5. Države članice, ki imajo na en referen čni laboratorij Evropske unije ve č kot en 
nacionalni referen čni laboratorij, zagotovijo, da ti labor atoriji tesno sodelujejo, da se 
zagotovi u činkovito usklajevanje med njimi, z drugimi nacionalnimi laboratoriji in 
referenčnim laboratorijem Evropske unije. 
6. Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o 
določitvi zahtev za nacionalne referen čne laboratorije, in to poleg zahtev iz 
odstavkov 2 in 3. 
Člen 99 
Odgovornosti in naloge nacionalnih referen čnih laboratorijev 
1. Nacionalni referen čni laboratoriji na svojem podro čju pristojnosti: 
(a) sodelujejo z referen čnimi laboratoriji Evropske unije ter pri programih 
usposabljanja in medlaborat orijskih primerjalnih pres kusih, ki jih organizirajo 
ti laboratoriji; 
(b) usklajujejo dejavnosti ur adnih laboratorijev, dolo čenih v skladu s 
členom 36(1), za usklajevanje in izboljš evanje laboratorijskih analitskih, 
preskusnih in diagnosti čnih metod ter njihove uporabe; 
(c) po potrebi organizirajo me dlaboratorijske primerjalne preskuse med uradnimi 
laboratoriji, zagotovijo ustrezno spremljanje po takih preskusih ter pristojne organe obvestijo o rezultatih takih preskusov in njihovem spremljanju; 
(d) zagotavljajo razširjanje informacij, ki jih dobijo od referen čnega laboratorija 
Evropske unije, pristojnim organom in uradnim laboratorijem; 
(e) v okviru svojih nalog zagotavljajo pristojnim organom strokovno in tehni čno 
pomoč za izvajanje usklajenih na črtov nadzora, sprejetih v skladu s 
členom 111; 
(f) kadar je to ustrezno, vzpostavijo in vzdržujejo posodobljene sezname 
razpoložljivih referen čnih snovi in reagentov ter njihovih proizvajalcev in 
dobaviteljev. 
2. Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o 
določitvi odgovornosti in nal og za nacionalne referen čne laboratorije, in to poleg 
odgovornosti in nalog iz odstavka 1. 
SL 95   SL Naslov IV 
Upravna pomo č in sodelovanje 
Člen 100 
Splošna pravila 
1. Pristojni organi v zadevnih državah članicah drug drugemu zagotavljajo upravno 
pomoč v skladu s členi od 102 do 105, da se zagotovi pravilna uporaba pravil iz 
člena 1(2) v primer ih, ki zadevajo ve č kot eno državo članico. 
2. Upravna pomo č po potrebi vklju čuje sodelovanje pris tojnih organov države članice 
pri uradnem nadzoru na kraju samem, ki ga  izvedejo pristojni organi druge države 
članice. 
3. Dolo čbe tega naslova ne vplivaj o na nacionalna pravila: 
(a) ki se uporabljajo glede dostopa do  dokumentov, ki so predmet sodnega 
postopka ali so z njim povezani; 
(b) ki so namenjena zaš čiti poslovnih interesov fizi čnih ali pravnih oseb. 
4. Vsa komunikacija med pristojnimi organi v skladu s členi od 102 do 105 je pisna. 
5. Komisija za racionalizacijo in  poenostavitev izmenjave sporo čil z izvedbenimi akti 
določi standardno obliko za: 
(a) prošnje za pomo č iz člena 102(1); 
(b) sporočanje splošnih in ponavljajo čih se obvestil in odgovorov. 
Navedeni izvedbeni akti se sprejm ejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 141(2). 
Člen 101 
Organi za zvezo 
1. Vsaka država članica dolo či enega ali ve č organov za zvezo, ki so odgovorni za 
izmenjavo sporo čil med pristojnimi organi v skladu s členi od 102 do 105. 
2. Dolo čitev organov za zvezo ne onemogo ča neposrednih stikov, izmenjave informacij 
ali sodelovanja med osebjem pristojnih organov v razli čnih državah članicah. 
3. Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o 
določitvi minimalnih zahtev, ki jih morajo  izpolnjevati organi za zvezo, dolo čeni v 
skladu z odstavkom 1. 
4. Države članice sporo čijo Komisiji in drugim državam članicam podatke o svojih 
organih za zvezo, dolo čenih v skladu z odstavkom 1, in vse poznejše spremembe teh 
podatkov. 
5. Komisija na svojem spletiš ču objavi in posodablja seznam organov za zveze, ki ji ga 
sporočijo države članice v skladu z odstavkom 4. 
6. Organ za zveze posreduje vse prošnje za pomo č v skladu s členom 102(1) ter 
obvestila in sporo čila v skladu s členi 103, 104 in 105 organu za zveze v državi 
članici, na katero je naslovljena prošnja ali obvestilo. 
7. Komisija z izvedbenimi akti dolo či specifikacije za tehni čna orodja in postopke za 
komunikacijo med organi za zvezo, dolo čenimi v skladu z odstavkom 1. 
SL 96   SL Navedeni izvedbeni akti se sprejm ejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 141(2). 
Člen 102 
Prošnja za pomo č 
1. Kadar pristojni organi v državi članici menijo, da za izvajanje uradnega nadzora ali 
učinkovito spremljanje po takem nadzoru na njihovem ozemlju potrebujejo podatke 
ali informacije pristojnih organov druge države članice, pošljejo utemeljeno prošnjo 
za upravno pomo č pristojnim organom zadevne države članice. Zaprošeni pristojni 
organi: 
(a) takoj potrdijo prejem prošnje; 
(b) v desetih dneh od prejema prošnje sporo čijo, koliko časa bodo potrebovali, da 
se na prošnjo odzovejo z ustreznimi informacijami; 
(c) izvedejo uradni nadzor ali preiskav e, potrebne, da pristojnim organom 
prosilcem takoj zagotovijo vse informacije in dokumente, ki jih potrebujejo, da 
lahko sprejmejo odlo čitve ob upoštevanju vseh pomembnih informacij in 
preverijo skladnost s pravili Unije v okviru svoje pristojnosti. 
2. Dokumenti se lahko pošljejo v izvi rniku ali pa se naredijo kopije. 
3. Po dogovoru med pristojnimi organi prosilci  in zaprošenimi pristojnimi organi je 
med uradnim nadzorom in preiskavami iz to čke (c) odstavka (1),  ki jih izvajajo 
zaprošeni pristojni organi, lahko navzo če osebje, ki ga dolo čijo pristojni organi 
prosilci. 
V takih primerih osebje pr istojnih organov prosilcev: 
(a) lahko vedno predloži pis no pooblastilo, v katerem sta navedena njihovo 
celotno ime in njihov uradni položaj; 
(b) ima prek posrednika in izklju čno zaradi upravne preiskave, ki se opravlja, 
dostop do istih prostorov in dokumentov kot osebje zaprošenih pristojnih organov; 
(c) ne sme na lastno pobudo izvajati pooblas til za preiskave, prenesenih na 
uradnike zaprošenih pristojnih organov. 
Člen 103 
Pomoč brez prošnje 
1. Kadar pristojni organi v državi članici odkrijejo neskladnost,  ki ima lahko posledice 
za drugo državo članico, o takih informacijah takoj obvestijo pristojne organe 
zadevne druge države članice brez predhodne prošnje. 
2. Pristojni organi, obveš čeni v skladu z odstavkom 1: 
(a) 
takoj potrdijo prejem obvestila; 
(b) v desetih dneh od prejema obvestila sporo čijo: 
(i) katere preiskave nameravajo izvesti ali (ii) razloge, zaradi katerih menijo, da preiskava ni potrebna; 
SL 97   SL (c) kadar menijo, da so potrebne preiskave iz to čke (b), zadevo preiš čejo in 
pristojne organe, ki so poslali obvest ilo, takoj obvestijo o rezultatih in po 
potrebi o sprejetih ukrepih. 
Člen 104 
Pomoč v primeru neskladnosti  
1. Kadar pristojni organi med izvajanjem ur adnega nadzora nad živalmi ali blagom s 
poreklom iz druge države članice odkrijejo njihovo neskladnost s pravili iz 
člena 1(2), tako da pomenijo tveganje za zd ravje ljudi, živali ali rastlin ali dobrobit 
živali oz. v primeru gensko spremenjenih organizmov in fitofarmacevtskih sredstev 
za okolje, ali resno kršitev navedenih pravil,  takoj obvestijo pristo jne organe države 
članice odpreme in vseh drugih zadevnih držav članic, da jim omogo čijo začetek 
ustreznih preiskav. 
2. Obveš čeni pristojni organi takoj: 
(a) potrdijo prejem obvestila; 
(b) sporočijo, katere preiskave nameravajo izvesti; 
(c) raziščejo zadevo, sprejmejo vse potrebne ukr epe in obvestijo pristojne organe, 
ki so poslali obvestilo, o zna čilnostih opravljenih preiskav  in uradnega nadzora, 
sprejetih odlo čitvah in razlogih zanje. 
3. Če pristojni organi, ki so poslali obvestilo, ut emeljeno menijo, da pr eiskave, ki so jih 
obveščeni pristojni organi opravili, ali ukrepi, ki so jih sprejeli, niso ustrezni za 
odpravo ugotovljene nesk ladnosti, zaprosijo obveš čene pristojne organe, naj 
dopolnijo opravljeni uradni nadzor al i sprejete ukrepe. V takih primerih: 
(a) si pristojni organi iz obeh držav članic prizadevajo najti  dogovor o pristopu za 
ustrezno odpravo neskladnosti, vklju čno s skupnim izvajanjem uradnega 
nadzora in preiskav v skladu s členom 102(3); 
(b) takoj obvestijo Komisijo, če se ne morejo dogovoriti o ustreznih ukrepih. 
4. Kadar se pri izvajanju uradnega nadzora nad živalmi in blagom s poreklom iz druge 
države članice ugotovi ponavljajo ča se neskladnost s pravili iz člena 1(2), pristojni 
organi namembne države članice takoj obvestijo Komisijo in pristojne organe drugih 
držav članic. 
Člen 105 
Pomoč tretjih držav  
1. Kadar pristojni organi prejmejo iz tret je države informacije o neskladnosti ali 
tveganju za zdravje ljudi, živali ali rast lin ali dobrobit živali oz. v primeru gensko 
spremenjenih organizmov in fitofarm acevtskih sredstev za okolje, takoj: 
(a) obvestijo pristojne organe  drugih zadevnih držav članic o takih informacijah; 
(b) sporočijo take informacije Komisiji, kada r so pomembne ali bi lahko bile 
pomembne na ravni Unije. 
2. Informacije, ki se pridobijo pri uradnem nadzoru in preiskavah, opravljenih v skladu 
s to uredbo, se lahko sporo čijo tretji državi iz odstavka 1, če: 
(a) pristojni organi, ki so zagotovili te  informacije, soglašajo s takim sporo čanjem; 
SL 98   SL (b) se je tretja država zavezal a, bo zagotovila potrebno pomo č pri zbiranju 
dokazov o praksah, ki so neskladne ali se  zdijo neskladne s pravili Unije ali 
pomenijo tveganje za ljudi, živali, rastline ali okolje; 
(c) se upoštevajo ustrezna pravila Unije in nacionalna pravila, ki  se uporabljajo za 
sporočanje osebnih podatkov tretjim državam. 
Člen 106 
Usklajena pomo č in spremljanje izvajanja s strani Komisije 
1. Komisija takoj uskladi ukrepe in dejavnosti, ki  jih pristojni organi izvajajo v skladu s 
tem naslovom, kadar: 
(a) ima na voljo informacije o dejavnostih, ki so neskladne ali se  zdijo neskladne s 
pravili iz člena 1(2) in imajo ali bi lahko imele posledice v ve č kot eni državi 
članici; ali 
(b) ima na voljo informacije, da bi la hko enake ali podobne de javnosti, ki so 
neskladne ali se zdijo neskladne s pravili iz člena 1(2), potekale v ve č kot eni 
državi članici; in 
(c) se pristojni organi v zadevnih državah članicah ne morejo dogovoriti o 
ustreznih ukrepih za odpravo neskladnosti s pravili iz člena 1(2). 
2. V primerih iz odstavka 1 lahko Komisija: 
(a) v sodelovanju z zadevno državo članico pošlje inšpekci jsko skupino, da opravi 
uradni nadzor na kraju samem; 
(b) z izvedbenimi akti zahteva, naj pristojni organi v državi članici odpreme in po 
potrebi v zadevnih drugih državah članicah ustrezno okrepij o uradni nadzor ter 
ji poročajo o ukrepih, ki jih sprejmejo; 
(c) sprejme druge ustrezne ukrepe v skladu s pravili iz člena 1(2). 
3. Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, s 
katerimi dolo či pravila za hitro izmenjavo info rmacij v primerih iz odstavka 1. 
SL 99   SL Naslov V 
Načrtovanje in poro čanje 
Člen 107 
Večletni nacionalni na črti nadzora in enotni organ za te na črte 
1. Države članice zagotovijo, da uradni nadzor, ki ga ureja ta uredba, pristojni organi 
izvajajo na podlagi ve čletnega nacionalnega na črta nadzora, ki se usklajeno pripravi 
in izvaja na celotnem njihovem ozemlju. 
2. Države članice dolo čijo enotni organ, ki je odgovoren za: 
(a) usklajevanje priprave na črta iz odstavka 1 med vsemi pristojnimi organi, 
odgovornimi za uradni nadzor; 
(b) zagotavljanje, da je tak na črt usklajen in se dosledno uporablja. 
Člen 108 
Vsebina ve čletnih nacionalnih na črtov nadzora 
1. Ve čletni nacionalni na črti nadzora se priprav ijo tako, da zagotavljajo: 
(a) da je uradni nadzor na črtovan na vseh podro čjih, ki jih urejajo pravila iz člena 
1(2), in v skladu z merili, dolo čenimi v členu 8 in pravilih iz 
členov od 15 do 24; 
(b) učinkovito prednostno razvrstitev uradnega nadzora in u činkovito dodeljevanje 
sredstev za nadzor. 
2. Ve čletni nacionalni na črti nadzora vsebujejo splošne informacije o zgradbi in 
organizaciji sistemov uradnega  nadzora v zadevni državi članici ter vsaj informacije 
o: 
(a) strateških ciljih ve čletnega nacionalnega na črta nadzora ter na činih, kako se ti 
cilji upoštevajo v prednostni razvrstitvi uradnega nadzora in dodeljevanju sredstev; 
(b) kategorizaciji tveganj v zv ezi z uradnim nadzorom; 
(c) dolo
čitvi pristojnih organov in njihovih na log na osrednji, re gionalni in lokalni 
ravni ter o sredstvih, ki so jim na voljo; 
(d) kadar je to ustrezno, o prenosu nalog na pooblaš čene organe; 
(e) splošni organizaciji in upravljanju uradnega nadzora na nacionalni, regionalni 
in lokalni ravni, vklju čno z uradnim nadzorom v posameznih obratih; 
(f) nadzornih sistemih, ki se uporabljajo za razli čne sektorje, in usklajevanju med 
različnimi službami pristojnih organov, odgovornih za uradni nadzor v teh 
sektorjih; 
(g) vzpostavljenih postopkih in ureditvah, ki  zagotavljajo izpolnjevanje obveznosti 
pristojnih organov iz člena 4(1); 
(h) usposabljanju osebja pristojnih organov; 
(i) določenih postopkih iz člena 11(1); 
SL 100   SL (j) organizaciji in delovanju na črtov izrednih ukrepov v skladu s pravili iz 
člena 1(2); 
(k) organizaciji sodelovanja in medsebojne pomo či med pristojnimi organi držav 
članic. 
Člen 109 
Priprava in izvajanje ve čletnih načrtov nadzora  
1. Države članice zagotovijo, da se ve čletni nacionalni na črt nadzora iz člena 107(1) da 
na voljo javnosti, razen tistih delov na črta, katerih razkritj e bi lahko škodilo 
učinkovitosti uradnega nadzora. 
2. Ve čletni nacionalni na črt nadzora se posodobi, kada r ga je treba prilagoditi 
spremembam pravil iz člena 1(2), in redno pregledu je, da se upoštevajo vsaj 
naslednji dejavniki: 
(a) pojav novih bolezni, organizmov, škodljivih za rastline, ali drugih tveganj za 
zdravje ljudi, živali ali rastlin al i dobrobit živali oz. v primeru gensko 
spremenjenih organizmov in fitofarmacevtskih sredstev za okolje; 
(b) znatne spremembe strukture, upravljanj a ali delovanja pristojnih organov v 
državi članici; 
(c) rezultati uradnega nadzora držav članic; 
(d) rezultati nadzora Komisije, opravljenega v državi članici v skladu s 
členom 115(1); 
(e) delegirani akti, ki jih Komisija sprejme v skladu s členom 110; 
(f) znanstvene ugotovitve; 
(g) rezultati uradnega nadzora, ki ga pristo jni organi tretje države opravijo v državi 
članici. 
3. Države članice Komisiji na zahtevo predložijo posodobljeno razli čico svojega 
večletnega nacionalnega na črta nadzora. 
Člen 110 
Pooblastilo za ve čletne nacionalne na črte nadzora 
Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o 
večletnih nacionalnih na črtih nadzora iz člena 107(1). 
Navedeni delegirani akti dolo čajo pravila o: 
(a) merilih za kategorizacijo tveganj dejavnosti izvajalcev dejavnosti; 
(b) prednostnih nalogah za uradni nadzor na podlagi meril iz člena 8 in pravil iz 
členov od 15 do 24; 
(c) postopkih za čim učinkovitejši uradni nadzor; 
(d) glavnih kazalnikih u činkovitosti, ki jih morajo pris tojni organi uporabljati za 
ocenjevanje ve čletnega nacionalnega na črta nadzora in njegovega izvajanja. 
SL 101   SL Člen 111 
Usklajeni na črti nadzora ter zbiranje informacij in podatkov 
Za ciljno usmerjeno ocenjevanj e stanja uporabe pravil iz člena 1(2) na ravni Unije ali 
ugotavljanje razširjenosti nekaterih ne varnosti v Uniji se Komisiji v skladu s členom 139 
podeli pooblastilo za sprejetj e delegiranih aktov o: 
(a) organizaciji in izvajanju časovno omejenih usklajenih na črtov nadzora na enem od 
področij, ki jih urejajo pravila iz člena 1(2); 
(b) priložnostnem organiziranju zbiranja  podatkov in informacij glede uporabe 
posamezne zbirke pravil iz člena 1(2) ali razširjenos ti nekaterih nevarnosti. 
Člen 112 
Letna poro čila držav članic 
1. Vsaka država članica Komisiji vsako leto do 30. junija predloži poro čilo, v katerem 
navede: 
(a) spremembe ve čletnega nacionalnega na črta nadzora zaradi upoštevanja 
dejavnikov iz člena 109(2); 
(b) rezultate uradnega nadzora, opravlj enega v preteklem letu v skladu z ve čletnim 
nacionalnim na črtom nadzora; 
(c) vrsto in število primerov neskladnosti s pravili iz člena 1(2), ki so jih v 
preteklem letu ugotovi li pristojni organi; 
(d) sprejete ukrepe za zagotovitev u činkovitega delovanja ve čletnega nacionalnega 
načrta nadzora, vklju čno z izvršilnimi ukrepi in  rezultati takih ukrepov. 
2. Da Komisija zagotovi enotno obliko letnih poro čil iz odstavka 1, z izvedbenimi akti 
sprejme in po potrebi posodobi standardne vzor čne obrazce za predložitev informacij 
in podatkov iz odstavka 1. 
Kadar je to mogo če, navedeni izvedbeni akti dopuš čajo uporabo standardnih 
vzorčnih obrazcev, ki jih Komisija sp rejme za predložitev drugih poro čil o uradnem 
nadzoru, ki jih morajo pristojni organi pr edložiti Komisiji v skladu s pravili iz 
člena 1(2). 
Navedeni izvedbeni akti se sprejm ejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 141(2). 
Člen 113 
Letna poro čila Komisije 
1. Komisija da javnosti na voljo letno poro čilo o izvajanju uradnega nadzora v državah 
članicah, sestavljeno ob upoštevanju: 
(a) letnih poro čil, ki jih države članice predložijo v skladu s členom 112; 
(b) rezultatov nadzora Komisije, opravljenega v skladu s členom 115(1); 
(c) drugih pomembnih informacij. 
2. Letno poro čilo iz odstavka 1 lahko po potrebi vklju čuje priporo čila o mogo čih 
izboljšavah sistemov uradnega nadzora v državah članicah in posebnem uradnem 
nadzoru na nekaterih podro čjih. 
SL 102   SL Člen 114 
Načrti izrednih ukrepov za živila in krmo  
1. Države članice za uporabo splošnega na črta za obvladovanje kriznih razmer iz 
člena 55(1) Uredbe (ES) št. 178/2002 pripravijo na črte izrednih ukrepov za živila in 
krmo ter v njih dolo čijo ukrepe, ki jih je treba sprejeti  takoj, ko se ugo tovi, da živilo 
ali krma pomeni resno tveganje za zdravje ljudi ali živali bodisi neposredno bodisi 
prek okolja. 
2. V na črtih izrednih ukrepov za živila in krmo  iz odstavka 1 so podrobno opredeljeni: 
(a) pristojni organi, ki bodo sodelovali; 
(b) pristojnosti in odgovornosti organov iz to čke (a); 
(c) poti in postopki za izmenjavo informacij med pristojnimi organi in po potrebi 
drugimi zadevnimi osebami. 
3. Države članice redno pregledujejo svoje na črte izrednih ukrepov za živila in krmo 
zaradi upoštevanja sprememb v organizaci ji pristojnih or ganov in izkušenj, 
pridobljenih z izvajanjem na črta in simulacijskih vaj. 
4. Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o: 
(a) tako podrobnih pravilih za izdelavo na črtov izrednih ukrepov iz odstavka 1, kot 
je to potrebno za zagot ovitev dosledne in u činkovite uporabe splošnega na črta 
za obvladovanje kriznih razmer iz člena 55(1) Uredbe (ES) št. 178/2002; 
(b) vlogi vseh zainteresiranih strani pr i izdelavi in del ovanju navedenih na črtov 
izrednih ukrepov. 
SL 103   SL Naslov VI 
Dejavnosti Unije 
Poglavje I 
Nadzor s strani Komisije 
Člen 115 
Nadzor, ki ga Komisija izvaja v državah članicah  
1. Strokovnjaki Komisije v vsaki državi članici izvajajo nadzor za: 
(a) preverjanje uporabe pravil iz člena 1(2) in pravil, dolo čenih v teh uredbi; 
(b) preverjanje delovanja naci onalnih nadzornih sistemov in pristojnih organov, ki 
jih upravljajo; 
(c) preiskovanje in zbiranje  informacij v zvezi z: 
(i) uradnim nadzorom in praksami izvajanja; (ii) pomembnimi ali ponavljajo čimi se težavami pri uporabi ali izvrševanju 
pravil iz člena 1(2); 
(iii) izjemnimi razmerami, nastajajo čimi težavami ali novim razvojem 
dogodkov v državah članicah. 
2. Nadzor iz odstavka 1 se organizira v sodelovanju s pristo jnimi organi držav članic in 
se redno izvaja. 
3. Nadzor iz odstavka 1 lahko vklju čuje preverjanje na kr aju samem. Strokovnjaki 
Komisije lahko spremljajo osebje pristo jnih organov, ki izvaja uradni nadzor. 
4. Strokovnjakom Komisije lahko pomagajo strokovnjaki iz držav članic. Nacionalni 
strokovnjaki, ki spremljajo strokovnjake Ko misije, imajo enake pravice dostopa kot 
strokovnjaki Komisije. 
Člen 116 
Poročila Komisije o nadzoru, ki ga njeni strokovnjaki izvajajo v državah članicah 
1. Komisija: 
(a) pripravi osnutek poro čila o ugotovitvah nadzora, opravljenega v skladu s 
členom 115(1); 
(b) pošlje državi članici, v kateri je bil opravlj en zadevni nadzor, izvod osnutka 
poročila iz točke (a), da lahko pred loži svoje pripombe; 
(c) upošteva pripombe države članice iz to čke (b) pri pripravi kon čnega poro čila o 
ugotovitvah nadzora, ki so ga op ravili njeni str okovnjaki v državi članici v 
skladu s č
lenom 115(1); 
(d) da končno poročilo iz točke (c) in pripombe države članice iz to čke (b) na voljo 
javnosti. 
2. Kadar je to ustrezno, lahko Komisija v kon čnih poročilih iz odstavka 1 priporo či, naj 
država članica sprejme popravne ali prepre čevalne ukrepe za odpravo posameznih ali 
SL 104   SL sistemskih nepravilnosti, ki so jih njeni strokovnjaki odkrili pri nadzoru, opravljenem 
v skladu s členom 115(1). 
Člen 117 
Program nadzora, ki ga Komisija izvaja v državah članicah 
1. Komisija z izvedbenimi akti: 
(a) pripravi letni ali ve čletni program nadzora za nadz or, ki ga izvajajo njeni 
strokovnjaki v državah članicah, kot je dolo čeno v členu 115(1); 
(b) pred koncem vsakega leta sporo či državam članicam letni program nadzora ali 
posodobitev ve čletnega programa nadzora za naslednje leto. 
2. Komisija lahko z izvedbenimi akti spre meni program nadzora zaradi upoštevanja 
razvoja na podro čjih, ki jih urejajo pravila iz člena 1(2). Take spremembe se 
sporočijo državam članicam. 
Člen 118 
Obveznosti držav članic v zvezi z nadzorom, ki ga izvaja Komisija 
Države članice: 
(a) sprejmejo ustrezne nadaljnje ukrepe za odpr avo vseh posameznih ali sistemskih 
nepravilnosti, odkritih z nadzorom, ki ga  opravijo strokovnjaki Komisije v skladu s 
členom 115(1); 
(b) zagotovijo vso potrebno pomo č, dokumentacijo in drugo tehni čno podporo, ki jo 
zahtevajo strokovnjaki Komisije, da lahko u činkovito opravijo nadzor; 
(c) zagotovijo, da imajo strokovnjaki Komisije  dostop do vseh prostorov ali delov 
prostorov, živali in blag a ter informacij, pomembnih za  opravljanje njihovih nalog, 
vključno z računalniškimi sistemi. 
Člen 119 
Nadzor, ki ga Komisija izvaja v tretjih državah  
1. Strokovnjaki Komisije lahko v tretjih državah izvajajo nadzor za: 
(a) preverjanje skladnosti ali enakovrednosti zakonodaje in  sistemov tretje države, 
vključno z uradnim potrjevanjem in izdajo uradnih spri čeval, uradnih nalepk, 
uradnih oznak in drugih uradnih potrdil, z zahtevami pravil iz člena 1(2); 
(b) preverjanje zmogljivosti nadzornega sist ema tretje države za zagotovitev, da so 
pošiljke živali in blaga, ki se izvozijo v Unijo, skladne z ustreznimi zahtevami 
pravil iz člena 1(2) ali zahtevami, ki so pr iznane kot vsaj enakovredne tem 
zahtevam; 
(c) zbiranje informacij in podatkov za razjasnitev razlogov za ponavljajo če se ali 
nastajajoče težave v zvezi z izvozom živali in blaga iz tretje države. 
2. Nadzor iz odstavka 1 zadeva zlasti: 
(a) zakonodajo tretje države; 
SL 105   SL (b) organizacijo pris tojnih organov tr etje države, njih ova pooblastila in 
neodvisnost, nadzor nad njimi in pristojnost, ki jo imajo za u činkovito 
izvrševanje veljavne zakonodaje; 
(c) usposabljanje osebja za oprav ljanje uradnega nadzora; 
(d) sredstva, vklju čno z analitskimi, preskusnimi in diagnosti čnimi zmogljivostmi, 
ki so na voljo pristojnim organom; 
(e) obstoj in delovanje dolo čenih nadzornih postopkov in nadzornih sistemov na 
podlagi prednostnih nalog; 
(f) kadar je to primerno, stanje glede zdravj a živali, zoonoz in zdravja rastlin ter 
postopke za obveš čanje Komisije in ustreznih  mednarodnih organov o izbruhih 
bolezni živali in škodljivih  organizmov na rastlinah; 
(g) obseg in delovanje uradnega nadzora, izvedenega nad živalmi, rastlinami in 
njihovimi proizvodi, ki pr ihajajo iz tretjih držav; 
(h) zagotovila, ki jih tretja država lahko da glede skla dnosti ali enakovrednosti z 
zahtevami pravil iz člena 1(2). 
3. Za pove čanje učinkovitosti nadzora iz odstavka 1 lahko Komisija pred njegovo 
izvedbo zahteva, naj zadevna tretja država zagotovi: 
(a) informacije iz člena 124(1); 
(b) kadar je to primerno, zapise o ur adnem nadzoru, ki ga izvaja. 
4. Komisija lahko imenuje strokovnjake iz držav članic, da pomagajo njenim 
strokovnjakom pri nadz oru iz odstavka 1. 
Člen 120 
Pogostnost nadzora, ki ga Komisija  izvaja v tretjih državah 
Pogostnost nadzora, ki ga Komisija  izvaja v tretjih državah, se dolo či na podlagi: 
(a) ocene tveganja živali in blaga, ki  se iz teh držav izvažajo v Unijo; 
(b) pravil iz člena 1(2); 
(c) količine in zna čilnosti živali in blaga, ki  vstopajo v Unijo iz zadevne tretje države; 
(d) rezultatov nadzora, ki so ga strokovnjaki Ko misije ali drugi inšpekcijski organi že 
opravili; 
(e) rezultatov uradnega nadzora ži vali in blaga, ki vstopajo v Unijo iz tretje države, in 
drugega uradnega nadzora, ki so ga opravili pristojni organi držav članic; 
(f) informacij, ki so jih predložili Evropska agencija za varnost hrane ali podobni organi; 
(g) informacij, ki so jih predložile mednarodno priznane organizacije, kot so: 
(i) Svetovna zdravs tvena organizacija; 
(ii) Komisija za Codex Alimentarius; (iii) Mednarodna organiz acija za zdravje živali; 
(iv) Evropska in sredozemska organizacija za varstvo rastlin; 
(v) sekretariat Mednarodne konvencije o varstvu rastlin; 
SL 106   SL (vi) Organizacija za gospodars ko sodelovanje in razvoj; 
(vii) Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo; 
(viii) sekretariat Kartagensk ega protokola o biološki varnos ti h Konvenciji o biološki 
raznovrstnosti; 
(h) dokazil o pojavljanju bolezni ali drugih okoliš činah, zaradi katerih bi lahko živali in 
blago, ki vstopajo v Unijo iz tretje dr žave, pomenili tveganje za zdravje ali okolje; 
(i) potreb po preiskavi ali odzivu na izjemn e razmere v posameznih tretjih državah. 
Člen 121 
Poročila Komisije o nadzoru, ki ga njeni strokovnjaki izvajajo v tretjih državah 
Komisija poro ča o ugotovitvah vsakega nadzora, opravljenega v skladu s členoma 119 in 120. 
Kadar je to primerno, njeno poro čilo vsebuje priporo čila. 
Komisija da svoja poro čila na voljo javnosti. 
Člen 122 
Program nadzora, ki ga Komisija izvaja v tretjih državah 
Komisija svoj program nadzora v tret jih državah vnaprej predloži državam članicam in poro ča 
o rezultatih. Komisija lahko zadevni program  spremeni zaradi upoštevanja razvoja na 
področjih, ki jih urejajo pravila iz člena 1(2). Take spremembe se sporo čijo državam 
članicam. 
Člen 123 
Nadzor, ki ga tretje države izvajajo v državah članicah  
1. Države članice obvestijo Komisijo o: 
(a) načrtovanem nadzoru, ki ga bodo na njihove m ozemlju opravili pristojni organi 
tretjih držav; 
(b) načrtovanem razporedu in obsegu takega nadzora. 
2. Strokovnjaki Komisije lahko sodelujejo pr i nadzoru iz odstavka 1 na zahtevo: 
(a) pristojnih organov držav članic, v katerih se izvaja ta nadzor; ali 
(b) pristojnih organov tretje držav e, ki izvajajo ta nadzor. 
Pri organizaciji sodelovanja strokovnjakov Komisije ter kon čnega razporeda in 
obsega nadzora iz odstavka 1 Komisija in pristojni organi držav članic, v katerih se ta 
nadzor izvaja, tesno sodelujejo. 
3. Sodelovanje strokovnjakov Komisije pri nadzoru iz odstavka 1 je namenjeno 
predvsem: 
(a) svetovanju glede pravil iz člena 1(2); 
(b) zagotavljanju informacij in podatkov, ki so  na voljo na ravn i Unije in so lahko 
uporabni za nadzor, ki ga opravljajo pristojni organi tretje države; 
(c) zagotavljanju enotnosti glede nadzora, ki ga opravljajo pristojni organi tretjih 
držav. 
SL 107   SL Poglavje II 
Pogoji za vstop živali in blaga v Unijo 
Člen 124 
Informacije o nadzornih sistemih tretjih držav 
1. Komisija od tretjih držav, ki nameravajo izvažati živali in bla go v Unijo, zahteva, da 
ji zagotovijo naslednje to čne in najnovejše informacije o splošni organizaciji in 
upravljanju sanitarnih in fitosanitarnih  nadzornih sistemov na svojem ozemlju: 
(a) o vseh sanitarnih ali fitosanitarnih pr edpisih, sprejetih ali predlaganih na 
njihovem ozemlju; 
(b) o postopkih ocene tveganja in dejavnikih, ki se upoštevajo pri oceni tveganja in 
določitvi ustrezne ravni sanitarnega ali fitosanitarnega varstva; 
(c) o vseh nadzornih in inšpekcijskih post opkih in mehanizmih, po potrebi tudi v 
zvezi z živalmi in blagom, ki prihajajo iz drugih tretjih držav; 
(d) o mehanizmih uradnega potrjevanja; 
(e) kadar je to ustrezno, o vseh ukrepih, sprejetih po priporo čilih iz drugega 
odstavka člena 121; 
(f) kadar je to primerno, o rezultatih izvede nega uradnega nadzora nad živalmi in 
blagom, namenjenimi izvozu v Unijo; 
(g) kadar je to primerno, informacije o spremembah strukture in delovanja 
nadzornih sistemov, prilagojenih zar adi izpolnjevanja sanitarnih ali 
fitosanitarnih zahtev ali priporo čil iz drugega odstavka člena 121. 
2. Zahteva za zagotovitev informacij iz ods tavka 1 je sorazmerna glede na zna čilnosti 
živali in blaga, ki se bo do izvozili v Unijo, ter posebne razmere in strukturo tretje 
države. 
Člen 125 
Določitev dodatnih pogojev za vsto p živali in blaga v Unijo 
1. Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o 
pogojih, ki jih morajo izpolnjevati živali in bl ago, ki vstopajo v Un ijo iz tretjih držav, 
kadar so ti pogoji potrebni za zagotovitev, da so  živali in blago skladni z ustreznimi 
zahtevami pravil iz člena 1(2), razen to čk (d), (e), (g) in (h) člena 1(2) ter člena 6 
Uredbe (ES) št. 853/2004, ali z zahtevami, ki so priznane kot vsaj enakovredne. 
2. Pogoji iz odstavka 1 se nanašajo na živali  in blago, ki so opredeljeni z oznakami 
kombinirane nomenklature, vklju čujejo pa lahko: 
(a) zahtevo, da lahko nekatere živali in blago vstopajo v Unijo samo iz tretje 
države ali regije tretje države, navedene  na seznamu, ki ga Komisija sestavi za 
ta namen; 
(b) zahtevo, da se pošiljke neka terih živali in blaga iz tretjih držav pridobijo ali 
pripravijo v obratih, skladnih z ustreznimi zahtevami iz odstavka 1 ali zahtevami, ki so priznane kot vsaj en akovredne, in iz takih obratov tudi 
odpremijo; 
SL 108   SL (c) zahtevo, da pošiljke nekaterih živali in blaga spremlja uradno spri čevalo, 
uradno potrdilo ali drugo dokazilo, da so pošiljke skladne z ustreznimi zahtevami iz odstavka 1 ali zahtevami, ki so priznane kot vsaj enakovredne; 
(d) obveznost, da se dokazila iz to čke (c) zagotovijo v dolo čeni obliki; 
(e) vse morebitne druge zahteve, ki so potrebne, da se v zvezi z nekaterimi živalmi 
in blagom zagotovijo enakovredne ravni varstva zdravja oz. v primeru gensko 
spremenjenih organizmov in fitofarmacevtskih sredstev varstva okolja, kot jih zagotavljajo zahteve iz odstavka 1. 
3. Kadar je to nujno potrebno zaradi tveganj, ki jih pomenijo živali in blago, ki vstopajo 
v Unijo iz tretjih držav, za zdravje ljudi , živali ali okolje oz. v primeru gensko 
spremenjenih organizmov in fitofarmacevtski h sredstev za okolje, se za delegirane 
akte, sprejete v skladu z odstavkom 1, uporabi postopek iz člena 140. 
4. Komisija lahko z izvedbenimi akti dolo či pravila o obliki in vrsti uradnih spri čeval, 
uradnih potrdil ali dokazil, ki se zahtevajo v skladu s pravili iz to čke (c) odstavka 2. 
Navedeni izvedbeni akti se sprejm ejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 141(2). 
Člen 126 
Vključitev na seznam tretjih držav iz člena 125(2)(a) 
1. Tretja država ali regija tret je države se na seznam iz to čke (a) člena 125(2) vklju či v 
skladu z odstavkoma 2 in 3 tega člena. 
2. Komisija z izvedbenimi akti odobri zah tevo, ki ji jo s tem namenom posreduje 
zadevna tretja država s prilo ženimi ustreznimi dokazili in jamstvi, da so zadevne 
živali in blago iz zadevne tretje države skladni z ustreznimi zahtevami iz člena 
125(1) ali enakovrednimi zahtevami. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo in posodabljajo v skladu s postopkom pregleda iz člena 141(2). 
3. Komisija pri odlo čanju o zahtevi iz odstavka  2 po potrebi upošteva: 
(a) zakonodajo tretje države v zadevnem sektorju; 
(b) sestavo in organizacijo pr istojnih organov tretje dr žave in njenih nadzornih 
služb, pooblastil, ki jih imajo, ter jams tev, ki se lahko zagotovijo glede uporabe 
in izvrševanja zakonodaje tretje države, ki  se uporablja za zadevni sektor, in 
zanesljivost postopkov ura dnega potrjevanja; 
(c) izvajanje ustreznega uradnega nadzora in  drugih dejavnosti, s katerimi pristojni 
organi tretje države ocenijo prisotnost  nevarnosti za zdravj e ljudi, živali ali 
rastlin ali dobrobit živali oz. v primer u gensko spremenjenih organizmov in 
fitofarmacevtskih sredstev za okolje; 
(d) 
rednost in sprotnost inform acij, ki jih zagotovi tret ja država o prisotnosti 
nevarnosti za zdravje ljudi, živali ali rastlin ali dobrobit živali oz. v primeru 
gensko spremenjenih organizmov in fitofarmacevtskih sredstev za okolje; 
(e) jamstva, ki jih da tretja država, da: 
(i) so pogoji, ki se uporabljajo za obrate, iz katerih se živali ali blago 
izvozijo v Unijo, skladni z zahtevami, ki so enakovredne zahtevam iz člena 125(1); 
(ii) se sestavi in posodablja seznam obratov iz to čke (i); 
SL 109   SL (iii) se seznam obratov iz to čke (i) in njegove posodobljene razli čice takoj 
sporočijo Komisiji; 
(iv) pristojni organi tr etje države redno in u činkovito izvajajo nadzor nad 
obrati iz to čke (i); 
(f) vse druge informacije ali podatke o spos obnosti tretje države za zagotavljanje, 
da v Unijo vstopijo samo živali ali blago, v zvezi s ka terimi se zagotavlja enaka 
ali enakovredna raven varstva kot z ustreznimi zahtevami iz člena 125(1). 
Člen 127 
Določitev posebnih ukrepov 
za vstop nekaterih živali in blaga v Unijo 
1. Kadar so v primerih, ki niso primeri iz člena 53 Uredbe (ES) št. 178/2002, člena 249 
Uredbe (EU) št. XXX/XXXX [ za Urad za publikacije: vstaviti številko Uredbe o 
zdravju živali ] in člena 27(1), člena 29(1), člena 40(2), člena 41(2), člena 47(1), 
člena 49(2) in člena 50(2) Uredbe (EU) št. XXX/XXXX [ za Urad za publikacije: 
vstaviti številko Uredbe  o zaščitnih ukrepih proti škod ljivim organizmom na 
rastlinah ], na voljo dokazi, da bi lahko vstop v Unijo nekaterih živali ali blaga s 
poreklom iz tretje države, regije tretje  države ali skupine tretjih držav pomenil 
tveganje za zdravje ljudi, živali ali rastlin oz. v prim eru gensko spremenjenih 
organizmov in fitofarmacevtskih sredstev za okolje, ali kadar so na voljo dokazi o 
mogoči zelo razširjeni nesk ladnosti s pravili iz člena 1(2), Komisija z izvedbenimi 
akti sprejme potrebne ukrepe za obvladov anje takega tveg anja ali odpravo 
ugotovljene neskladnosti. Navedeni izve dbeni akti se sprejmejo v skladu s 
postopkom pregleda iz člena 141(2). 
2. Pogoji iz odstavka 1 se nanašajo na živali  in blago, ki so opredeljeni z oznakami 
kombinirane nomenklature, vklju čujejo pa lahko: 
(a) prepoved vstopa v Unijo za živali in bla go iz odstavka 1, ki izvirajo ali so 
odpremljeni iz zadevnih tretjih držav ali regij tretjih držav; 
(b) zahtevo, da se pred odpremo opravi posebna  obdelava ali nadzor  živali in blaga 
iz odstavka 1, ki izvirajo ali so odpremlje ni iz nekaterih tret jih držav ali regij 
tretjih držav; 
(c) zahtevo, da je ob vstopu v Unijo potrebna posebna obdelava ali nadzor živali in 
blaga iz odstavka 1, ki izvirajo ali so odpremljeni iz nekaterih tretjih držav ali 
regij tretjih držav; 
(d) zahtevo, da pošiljke živali in blaga iz odsta vka 1, ki izvirajo ali so odpremljene 
iz nekaterih tretjih držav ali regi j tretjih držav, spremlja uradno spri čevalo, 
uradno potrdilo ali drugo dokazilo, da je pošiljka skladna z zahtevami pravil iz 
člena 1(2) ali zahtevami, ki so priznane kot vsaj enakovredne; 
(e) zahtevo, naj se dokazila iz to čke (d) zagotovijo v posebni obliki; 
(f) druge potrebne ukrepe za obvladovanje tveganja. 
3. Pri sprejemanju ukrepov iz odstavka 2 se upoštevajo: 
(a) informacije, zbrane v skladu s členom 124; 
(b) vse druge informacije, ki so jih zagotovile zadevne tretje države; 
SL 110   SL (c) po potrebi rezultati nadzora Komisije iz člena 119(1). 
4. V ustrezno utemeljenih nujnih primerih, pove zanih z zdravjem ljudi in živali oz. v 
primeru gensko spremenjenih organizmov in fitofarmacevtskih sredstev varstvom okolja, Komisija v skladu s postopkom iz člena 141(3) sprejme izvedbene akte, ki se 
začnejo uporabljati takoj. 
Člen 128 
Enakovrednost 
1. Na podro čjih, ki jih urejajo pravila iz člena 1(2), razen to čk (d), (e), (g) in (h) 
člena 1(2), lahko Komisija z izvedbenimi akti prizna, da so ukrepi, ki se uporabljajo 
v tretji državi ali regijah tretje države, enakovredni zahtevam navedenih pravil, in 
sicer na podlagi: 
(a) temeljite prou čitve informacij in podatkov, ki jih  je tretja država zagotovila v 
skladu s členom 124(1); 
(b) kadar je to ustrezno, zadovoljivega rezult ata nadzora, opravljenega v skladu s 
členom 119(1); 
Navedeni izvedbeni akti se sprejm ejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 141(2). 
2. Izvedbeni akti iz odstavka 1 dolo čajo podrobnosti glede vstopa živali in blaga v 
Unijo iz zadevne tretje države ali njenih regij in lahko vklju čujejo: 
(a) značilnosti in vsebino uradnih spri čeval ali potrdil, ki morajo spremljati živali 
ali blago; 
(b) posebne zahteve, ki se uporabljajo za vs top živali ali blaga v Unijo, in uradni 
nadzor, ki ga je treba opraviti ob vstopu v Unijo; 
(c) po potrebi postopke za oblikovanje in spreminjanje seznamov regij ali obratov 
v zadevni tretji državi, iz katerih je  dovoljen vstop živali in blaga v Unijo. 
3. Komisija z izvedbenimi akti takoj prekli če izvedbene akte iz odstavka 1, če ni več 
izpolnjen kateri od pogojev za priznavanje enakovrednosti. 
Navedeni izvedbeni akti se sprejm ejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 141(2). 
Poglavje III 
Usposabljanje osebja pristojnih organov 
Člen 129 
Usposabljanje in izmenjava osebja pristojnih organov 
1. Komisija lahko organizira dejavnosti usposab ljanja za osebje pristojnih organov in 
po potrebi osebje drugih organov držav članic, ki sodelujejo pri preiskavah 
morebitnih kršitev dolo čb te uredbe in pravil iz člena 1(2). 
Komisija lahko te dejavnosti organi zira v sodelovanju z državami članicami. 
2. Dejavnosti usposabljanja iz odstavka 1 pris pevajo k razvoju uskl ajenega pristopa k 
uradnemu nadzoru in drugim uradnim dejavnostim v državah članicah. Po potrebi 
vključujejo usposabljanje glede: 
(a) te uredbe in pravil iz člena 1(2); 
SL 111   SL (b) nadzornih metod in tehnik, pomembnih za uradni nadzor in druge uradne 
dejavnosti pristojnih organov; 
(c) metodah in tehnikah proizvodnje, predelave in trženja. 
3. Dejavnosti usposabljanja iz odstavka 1 se lahko udeležijo pristo jni organi tretjih 
držav in se lahko organizirajo zunaj Unije.  
4. Pristojni organi zagotovijo, da se znanje, pridobljeno v okviru dejavnosti 
usposabljanja iz odstavka 1, po potrebi razš irja in ustrezno upor ablja pri dejavnostih 
usposabljanja osebja iz člena 4(2) in (3).  
Dejavnosti usposabljanja, namenjene r azširjanju takega znanja, se vklju čijo v 
programe usposabljanja iz člena 4(2).  
5. Komisija lahko v sodelovanju z državami članicami organizira programe za 
izmenjavo osebja pristojnih organov, ki iz vajajo uradni nadzor ali druge uradne 
dejavnosti, med dvema ali ve č državami članicami. 
Taka izmenjava lahko poteka tako, da se os ebje pristojnih or ganov iz ene države 
članice za časno dodeli drugi državi članici, ali z izmenjavo takega osebja med 
zadevnimi pristojnimi organi.  
6. Komisija z izvedbenimi akti dolo či pravila za organizacijo  dejavnosti usposabljanja 
iz odstavka 1 in programov iz odstavka 5. 
Navedeni izvedbeni akti se sprejm ejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 141(2). 
Poglavje IV 
Informacijski sistem 
Člen 130 
Informacijski sistem za uradni nadzor (IMSOC) 
1. Komisija vzpostavi in upravlja ra čunalniško podprt informacijski sistem, ki omogo ča 
povezano delovanje mehanizmov in orodij, s katerimi se upravljajo in obdelujejo 
podatki, informacije in dokumenti v zvezi z uradnim nadzorom („sistem IMSOC“). 
2. Sistem IMSOC: 
(a) v celoti vklju čuje sistem TRACES, vzpostavljen z Odlo čbo 2003/24/ES, ter 
zagotavlja potrebne posodobitve tega sistema; 
(b) v celoti vklju čuje sedanje ra čunalniško podprte sisteme,  ki jih upravlja 
Komisija in se uporabljajo za hitr o izmenjavo podatkov, informacij in 
dokumentov v zvezi s tveganji za zdravje ljudi, zdravje in dobrobit živali ter 
zdravje rastlin in so vzpostavljeni s členom 50 Uredbe (ES) št. 178/2002, 
členom 20 Uredbe (EU) št. XXX/XXXX [ za Urad za publikacije: vstaviti 
številko Uredbe o zdravju živali ] in členom 97 Uredbe (EU) št. XXX/XXXX 
[za Urad za publikacije: vstaviti številko Uredbe  o zaščitnih ukrepih proti 
škodljivim organizmom na rastlinah ], ter zagotavlja potrebne posodobitve takih 
sistemov; 
(c) zagotavlja ustrezne povezav e med sistemom TRACES in sistemi iz to čke (b), 
da se po potrebi omogo čita učinkovita izmenjava in posodabljanje podatkov 
med navedenimi sistemi ter med sistemom TRACES in navedenimi sistemi. 
SL 112   SL Člen 131 
Splošne funkcije sistema IMSOC 
Sistem IMSOC: 
(a) omogoča računalniško obdelavo in izmenjavo informacij, podatkov in dokumentov, 
ki so potrebni za izvajanje uradnega nadz ora ali izhajajo iz izvajanja uradnega 
nadzora, evidentiranja izvaja nja ali rezultatov uradnega nadzora, v vseh primerih, v 
katerih pravila iz člena 1(2) in delegirani akti iz členov od 15 do 24 dolo čajo 
izmenjavo takih informacij, podatkov in dokumentov med pristo jnimi organi, med 
pristojnimi organi in Komisijo, ter kadar je  to primerno, z drugimi organi in izvajalci 
dejavnosti; 
(b) zagotavlja mehanizem za izmenjavo poda tkov in informacij v skladu z dolo čbami 
naslova IV; 
(c) zagotavlja orodje za zbiranje in upravljanje poro čil o uradnem nadzoru, ki jih države 
članice predložijo Komisiji; 
(d) omogoča pripravo, obdelavo in pošiljanje, tudi v elektronski obliki, dnevnika vožnje 
iz člena 5(4) Uredbe (ES) št. 1/2005, zapisov, pridobljenih z navigacijskim sistemom 
iz člena 6(9) Uredbe (ES) št. 1/2005, ter uradnih spri čeval in enotnega zdravstvenega 
vstopnega dokumenta iz člena 54 te uredbe. 
Člen 132 
Uporaba sistema IMSOC v zvezi z živalmi in bla gom, za katere velja poseben uradni nadzor 
1. V zvezi z živalmi ali blagom, za katerih pr emike po Uniji ali dajanje na trg veljajo 
posebne zahteve ali postopki, dolo čeni v skladu s pravili iz člena 1(2), sistem 
IMSOC pristojnim organom v kraju odpr eme in drugim pristojnim organom, 
odgovornim za izvajanje uradnega nadzora nad temi živalmi in blagom, omogo ča, da 
si v realnem času izmenjujejo podatke, informacije in dokumente v zvezi z živalmi 
ali blagom, ki se premikajo iz ene države članice v drugo, in o izvedenem uradnem 
nadzoru. 
Prvi pododstavek se ne uporablja za bl ago, za katero veljajo pravila iz člena 
1(2)(g) in (h). 
Vendar pa se Komisiji v skladu s členom 139 podeli pooblas tilo za sprejetje 
delegiranih aktov v zvezi s tem, kdaj in v kakšnem obsegu se prvi pododstavek 
uporablja za blago iz drugega pododstavka. 
2. V zvezi z izvoženimi živalmi in blagom, za katere se uporabljajo pravila Unije v 
zvezi z izdajo izvoznega spri čevala, sistem IMSOC omogo ča pristojnim organom v 
kraju odpreme in drugim pristojnim or ganom, odgovornim za izvajanje uradnega 
nadzora, da si v realnem času izmenjujejo podatke, info rmacije in dokumente v zvezi 
s takimi živalmi in blagom ter rezultate na dzora, izvedenega nad takimi živalmi in 
blagom. 
3. V zvezi z živalmi ali blagom, za katere velja uradni nadzor  iz oddelkov I in II 
poglavja V naslova II, sistem IMOSC: 
(a) pristojnim organom na  mejnih kontrolnih to čkah in drugim pristojnim 
organom, odgovornim za izvajanje uradnega nadzora nad zadevnimi živalmi ali 
blagom, omogo ča, da si v realnem času izmenjujejo podatke, informacije in 
SL 113   SL dokumente v zvezi z zadevnimi živalmi in blagom ter o nadzoru, izvedenem 
nad njimi; 
(b) pristojnim organom na mejnih kontrolnih to čkah omogo ča souporabo in 
izmenjavo ustreznih podatkov, informacij in dokumentov s carinskimi organi 
in drugimi organi, odgovornimi za izvajanj e nadzora nad živalmi ali blagom, ki 
vstopajo v Unijo iz tretjih držav, ter izvajalci dejavnosti, udeleženimi v 
vstopnih postopkih, v skladu s pravili, sprejetimi skladno s členom 14(4) in 
členom 73(2) ter drugimi zadevnimi pravili Unije; 
(c) zagotavlja podporo za postopke iz to čke (a) člena 52(2) in iz člena 63(6) ter 
njihovo izvajanje. 
Člen 133 
Pooblastilo za sprejetje prav il za delovanje sistema IMSOC 
Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v zvezi z 
določitvijo: 
(a) tehničnih specifikacij in posebnih pravil za delovanje sistema IMSOC in njegovih 
delov; 
(b) izrednih ukrepov, ki jih je treba uporabiti,  kadar katera od funkcij sistema IMSOC ni 
na voljo; 
(c) primerov, v katerih se lahko zadevni m tretjim državam in mednarodnim 
organizacijam odobri delni dostop do f unkcij sistema IMSOC, pogojev, v skladu s 
katerimi je to mogo če, ter podrobnosti tega dostopa; 
(d) primerov, v katerih se lahko ob časnim uporabnikom odobrijo izjeme glede uporabe 
sistema TRACES, in pogojev, v skladu s katerimi je to mogo če; 
(e) pravil glede elektronskega sistema, v okviru  katerega pristojni organi sprejemajo 
elektronska spri čevala, ki jih izdajo pristojni organi tretjih držav. 
SL 114   SL Naslov VII 
Izvršilno ukrepanje 
Poglavje I 
Ukrepanje pristojnih organov in kazni 
Člen 134 
Splošne obveznosti pristojnih organ ov glede izvršilnega ukrepanja 
1. Kadar pristojni organi delujejo v skladu s tem poglavjem, dajo prednost ukrepom, ki 
jih je treba sprejeti za odpra vo ali obvladovanje tveganj za  zdravje ljudi, živali in 
rastlin ter dobrobit živali oz. v primer u gensko spremenjenih organizmov in 
fitofarmacevtskih sredstev za okolje. 
2. Pristojni organi ob sumu neskladnosti izve dejo preiskavo, da zadevni sum potrdijo 
ali ovržejo. 
3. Kadar je to potrebno za namene pr eiskave iz odstavka 2, preiskava vklju čuje: 
(a) izvajanje okrepljenega uradnega nadzor a nad živalmi, blagom in izvajalci 
dejavnosti v ustreznem obdobju; 
(b) po potrebi uradno pridržanje živali in blaga ter nedovoljenih snovi ali 
proizvodov. 
Člen 135 
Preiskave in ukrepi ob ugotovljeni neskladnosti 
1. Kadar se ugotovi neskla dnost, pristojni organi: 
(a) opravijo vse potrebne dodatne preiskave, da ugotovijo izvor in obseg 
neskladnosti ter dolo čijo odgovornosti izvajalca dejavnosti; 
(b) sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovi tev, da izvajalec dejavnosti odpravi 
neskladnost in prepre či njeno ponovitev. 
Pri odločanju o ustreznih ukrepih pristojni organi upoštevajo zna čilnosti neskladnosti 
in poročilo o neskladnostih izvajalca dejavnosti. 
2. Kadar delujejo v skladu z odstavkom  1, pristojni or gani po potrebi: 
(a) odredijo ali izvedejo zdravljenje živali; 
(b) odredijo raztovarjanje, pret ovarjanje na drugo prevoz no sredstvo, zadržanje in 
oskrbo živali, karanteno, odlog zakola živali; 
(c) odredijo obdelavo blaga, spremem bo nalepk ali zagotovitev popravkov 
informacij potrošnikom; 
(d) omejijo ali prepovejo dajanje na trg, pr emikanje, vstop v Unijo ali izvoz živali 
in blaga, prepovejo njihovo vrnitev v državo članico odpreme ali odredijo 
njihovo vrnitev v državo članico odpreme; 
(e) odredijo, da izvajalec dejavnosti pove ča pogostnost notranjega nadzora; 
SL 115   SL (f) odredijo pogostejši ali sistemati čen uradni nadzor nad nekaterimi dejavnostmi 
zadevnega izvajalca dejavnosti;  
(g) odredijo odpoklic, umik, odstranitev in uni čenje blaga ter po potrebi odobrijo 
uporabo blaga za druge namene, kot so bili prvotno predvideni; 
(h) odredijo ustrezno obdobje osamitve ali zaprtja celotne dejavnosti ali dela 
dejavnosti zadevnega izvajalca dejavnos ti ali njegovih obratov, kmetijskih 
gospodarstev ali drugih prostorov; 
(i) odredijo ustrezno obdobje prekinitve vseh dejavnos ti ali dela poslovne 
dejavnosti zadevnega izvajalca dejavnosti in po potrebi spletnih strani, ki jih 
upravlja ali uporablja; 
(j) odredijo za časni preklic ali preklic odobritve  zadevnega obrata, tovarne, 
kmetijskega gospodarstva ali prevoznega sredstva ali dovoljenja za prevoznika; 
(k) odredijo zakol ali usmrtitev živali, če je to najustreznejši ukrep za varovanje 
zdravja ljudi ter zdravja in dobrobiti živali; 
(l) sprejmejo kakršne koli druge ukrepe, ki so po mnenju pristojnih organov 
ustrezni za zagotavljanje skladnosti s pravili iz člena 1(2). 
3. Pristojni organi zadevnemu izvaja lcu dejavnosti ali njegovemu zastopniku 
zagotovijo: 
(a) pisno obvestilo o svoji odlo čitvi glede dejavnosti ali ukrepa, ki ga je treba 
sprejeti v skladu z odstavkoma 1 in 2, ter razloge za to odlo čitev ter 
(b) informacije o pravici do pritožbe zoper takšne odlo čitve, o postopku, ki se 
uporablja, in o rokih. 
4. Vse izdatke na podlagi tega člena nosijo odgovorni izvajalci dejavnosti. 
Člen 136 
Kazni 
1. Države članice dolo čijo pravila o kazn ih, ki se uporabljajo za kršitve dolo čb te 
uredbe, in sprejmejo potrebne ukrepe, s kate rimi zagotovijo, da se kazni uporabljajo. 
Določene kazni morajo biti u činkovite, sorazmerne in odvra čilne. Države članice o 
navedenih dolo čbah obvestijo Komisijo do datuma iz drugega pododstavka 
člena 162(1) in jo nemudoma obvestijo o vseh  poznejših spremembah, ki vplivajo na 
zadevne dolo čbe. 
2. Države članice zagotovijo, da so finan čne kazni, ki se uporabljajo za namerne kršitve 
določb te uredbe in pravil iz člena 1(2), vsaj primerljive z ekonomsko koristjo, ki jo 
je kršitelj hotel pr idobiti s kršitvijo. 
3. Države članice zagotovijo zlasti, da se dolo čijo kazni v naslednjih primerih: 
(a) kadar izvajalci dejavnosti ne sodelujejo  pri uradnem nadzoru ali drugih uradnih 
dejavnostih; 
(b) napačno ali zavajajo če uradno potrjevanje; 
(c) goljufiva izdelava ali uporaba uradnih spri čeval, uradnih nale pk, uradnih oznak 
in drugih uradnih potrdil. 
SL 116   SL Poglavje II 
Izvršilni ukrepi Unije 
Člen 137 
Resna napaka v nadzornem sistemu države članice  
1. Kadar ima Komisija dokaz o resni napaki v nadzornem sistemu države članice, ki bi 
lahko pomenila zelo razširjeno tveganje za zd ravje ljudi, živali ali rastlin ali dobrobit 
živali oz. v primeru gensko spremenjenih organizmov in fitofarmacevtskih sredstev 
za okolje, ali bi lahko povzro čila zelo razširjeno kršitev pravil iz člena 1(2), z 
izvedbenimi akti sprejme enega ali ve č naslednjih ukrepov, ki  se uporabljajo, dokler 
napaka v nadzornem sistemu ni odpravljena: 
(a) prepoved dajanja na trg ali prevoza, pr emikanja ali drugega ravnanja v zvezi z 
nekaterimi živalmi ali blagom, na katere vpliva napaka v uradnem nadzornem sistemu; 
(b) posebne pogoje za dejavnosti,  živali ali blago iz to čke (a); 
(c) začasni preklic opravljanja uradnega nadzora na mejnih kontrolnih to čkah ali 
drugih kontrolnih to čkah, na katere vpliva napaka v uradnem nadzornem 
sistemu, ali preklic takih mejnih kontrolnih to čk ali drugih kontrolnih to čk; 
(d) druge ustrezne za časne ukrepe, potrebne za obv ladovanje zadevnega tveganja 
do odprave napake v nadzornem sistemu. 
Navedeni izvedbeni akti se sprejm ejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 141(2). 
2. Ukrepi iz odstavka 1 se sprejmejo le, če zadevna država članica ne popravi stanja na 
zahtevo in v roku, ki ga je dolo čila Komisija. 
3. V ustrezno utemeljenih nujnih primerih, pove zanih z zdravjem ljudi in živali oz. v 
primeru gensko spremenjenih organizmov in fitofarmacevtskih sredstev varstvom okolja, Komisija v skladu s postopkom iz člena 141(3) sprejme izvedbene akte, ki se 
začnejo uporabljati takoj. 
SL 117   SL Naslov VIII 
Splošne dolo čbe 
Poglavje I 
Postopkovne dolo čbe 
Člen 138 
Sprememba prilog in sklicevanja na evropske standarde 
1. Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o 
spremembah prilog II in III k tej uredbi zaradi upoštevanja sprememb pravil iz člena 1(2) ter tehni čnega in znanstvenega napredka. 
2. Da se zagotovi posodabljanje sklicev anja na evropske standarde iz to čke (b)(iv) 
člena 26(1), to čke (e) člena 36(4) in to čke (a) člena 91(3), se Komisiji podeli 
pooblastilo za sprejetje delegiranih ak tov o spremembi tega sklicevanja, če CEN 
spremeni zadevne standarde. 
Člen 139 
Izvajanje pooblastila 
1. Pooblastilo za sprejetje dele giranih aktov se Komisiji podeli v skladu s pogoji iz tega 
člena. 
2. Pooblastilo iz členov 4(3), 15(2), 16, 17, 18(3), 19, 20, 21, 22, 23(1), 24(1), 25(3), 
26(2), 40, 43(4), 45(3), 46, 49, 51(1) , 52(1) in (2), 56(2), 60(3 ), 62(2), 69(3), 75(1) in 
(2), 97(2), 98(6), 99(2 ), 101(3), 106(3), 110, 111, 114( 4) in 125(1), tretjega 
pododstavka člena 132(1), členov 133, 138(1) in (2), 143( 2), 144(3), 151(3), 153(3) 
ter 159(3) se podeli za nedolo čen čas od začetka veljavnosti te uredbe. 
3. Evropski parlament ali Svet lahko pooblastilo iz členov 4(3), 15(2), 16, 17, 18(3), 19, 
20, 21, 22, 23(1), 24(1), 25(3), 26(2), 40, 43(4) , 45(3), 46, 49, 51(1), 52(1) in (2), 
56(2), 60(3), 62(2), 69(3), 75(1) in (2), 97(2), 98(6), 99(2), 101(3), 106(3), 110, 111, 
114(4) in 125(1), tretjega pododstavka člena 132(1), členov 133, 138(1) in (2), 
143(2), 144(3), 151(3), 153(3) ter159(3) kadar koli prekli če. Pooblastilo preneha 
veljati s sklepom o prekli cu pooblastila. Sklep za čne veljati dan po objavi v Uradnem 
listu Evropske unije  ali na poznejši datum, ki je dolo čen v njem. Na veljavnost že 
veljavnih delegiranih aktov ne vpliva. 
4. Komisija takoj po sprejetju  delegiranega akta o tem hkrati uradno obvesti Evropski 
parlament in Svet. 
5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členi 4(3), 15(2), 16, 17, 18(3), 19, 20, 21, 22, 
23(1), 24(1), 25(3), 26(2), 40, 43(4), 45(3), 46,  49, 51(1), 52(1) in (2), 56(2), 60(3), 
62(2), 69(3), 75(1) in (2), 97(2), 98(6),  99(2), 101(3), 106(3),  110, 111, 114(4) in 
125(1), tretjim pododstavkom 
člena 132(1), členi 133, 138(1) in (2), 143(2), 144(3), 
151(3), 153(3) ter 159(3), za čne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet v 
dveh mesecih od dne, ko sta bila o tem uradno obveš čena, ne nasprotujeta ali če pred 
iztekom tega roka obvestita Komisijo, da mu  ne bosta nasprotovala. Navedeni rok se 
na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. 
SL 118   SL Člen 140 
Nujni postopek 
1. Delegirani akti, sprejeti v skladu s tem členom, za čnejo veljati nemudoma in se 
uporabljajo, dokler ni izraženo nasprot ovanje v skladu z odstavkom 2. V uradnem 
obvestilu Evropskemu parlamentu in Svetu o delegiranem aktu se navedejo razlogi 
za uporabo nujnega postopka. 
2. Evropski parlament ali Svet lahko dele giranemu aktu nasprotujeta v skladu s 
postopkom iz člena 139(5). V takem primeru Ko misija akt razveljavi takoj po 
prejetju uradnega obvestila Evrops kega parlamenta ali Sveta o odlo čitvi o ugovoru. 
Člen 141 
Odbor 
1. Komisiji pomaga Stalni odbor za rastline, živali, hrano in krmo, ustanovljen s 
členom 58(1) Uredbe (ES) št. 178/2002. Na vedeni odbor je odbor v smislu Uredbe 
(EU) št. 182/2011. 
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. 
Kadar je treba mnenje odbora pridobiti s pisnim postopkom, se pisni postopek 
zaključi brez izida, če v roku za predložitev mnenja tako odlo či predsednik odbora 
ali če to zahteva navadna ve čina članov odbora. 
3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 8 Uredbe (EU) št. 182/2011 v 
povezavi s členom 5 navedene uredbe. 
Poglavje II 
Prehodne in kon čne določbe 
Člen 142 
Razveljavitve 
1. Uredba (ES) št. 882/2004, direktivi 89/608/EGS in 96/93/ES ter Odlo čba 
92/438/EGS se razveljavijo z dnem [ za Urad za publikacije: vstaviti datum za četka 
veljavnosti te uredbe + 1 leto ]. 
Vendar pa se členi od 14 do 17 in od 26 do 29 Uredbe (ES) št. 882/2004 uporabljajo 
še naprej do [ za Urad za publikacije : vstaviti datum za četka veljavnosti te uredbe + 3 
leta]. 
2. Uredba (ES) št. 854/2004 ter direktiv e 89/662/EGS, 90/425/EGS, 91/496/EGS, 
96/23/ES in 97/78/ES se razveljavijo z dnem [ za Urad za publikacije: vstaviti datum 
začetka veljavnosti te uredbe + 3 leta ]. 
3. Sklicevanja na razveljavljene  akte se upoštevajo kot sklicevanja na to uredbo in se 
berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge IV. 
Člen 143 
Prehodni ukrepi, povezani z razveljavitv ijo direktiv 91/496/EGS in 97/78/ES 
1. Ustrezne dolo čbe direktiv 91/496/EGS in 97/78/ES, ki urejajo zadeve iz člena 45(2), 
člena 46, to čk (b), (c) in (d) člena 49, člena 51(1)(a), člena 52(1) in (2) ter 
SL 119   SL člena 56(1)(a) te uredbe, se uporabljajo še naprej do datuma, ki se dolo či z 
delegiranim aktom, sprejetim v skladu z odstavkom 2. 
2. Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v 
zvezi z datumom, na katerega se dolo čbe iz odstavka 1 prenehajo uporabljati. 
Zadevnega dne se za čnejo uporabljati ustrezna pravila, ki se dolo čijo v skladu z 
delegiranimi ali izvedbenimi akti iz člena 45(2), člena 46, to čk (b), (c) in (d) 
člena 49, člena 51(1)(a), člena 52(1) in (2) ter člena 56(1)(a) te uredbe. 
Člen 144 
Prehodni ukrepi, povezani z razve ljavitvijo Direktive 96/23/ES 
1. Pristojni organi še naprej izvajajo ura dni nadzor, potreben za ugot avljanje prisotnosti 
snovi in skupin ostankov, navedenih v Pr ilogi I k Direktivi 96/23/ES, v skladu s 
prilogami II, III in IV k tej direktivi do datuma, ki se dolo či z delegiranim aktom, 
sprejetim v skladu z odstavkom 3. 
2. Člen 29(1) in (2) Direktive 96/23/ES se upor ablja še naprej do datuma, ki se dolo či z 
delegiranim aktom, sprejetim v skladu z odstavkom 3. 
3. Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v 
zvezi z datumom, na katerega pristojni or gani prenehajo izvaja ti uradni nadzor v 
skladu z dolo čbami iz odstavka 1 in na katerega se preneha uporabljati 
člen 29(1) in (2) Direktive 96/23/ES. Zadevnega dne se za čnejo uporabljati ustrezna 
pravila, ki se dolo čijo v skladu z delegiranimi ali izvedbenimi akti iz 
členov 16 in 111 te uredbe. 
Člen 145 
Spremembe Direktive 98/58/ES 
Direktiva 98/58/ES se spremeni: 
(a) člen 2 se spremeni: 
(i) točka 3 se črta; 
(ii) doda se drugi pododstavek: 
„Uporablja se tudi opredelitev pojma ,pristojni organi‘ iz to čke 5 člena 2 
Uredbe (EU) št. XXX/XXXX [ za Urad za publikacije: vstaviti številko te 
uredbe ].“; 
(b) člen 6 se spremeni: 
(i) odstavek 1 se črta; 
(ii) odstavek 2 se nadomesti z naslednjim: 
„2. Države članice Komisiji vsako leto do 30. junija predložijo letno poro čilo 
za preteklo leto o inšpekcijskih pregle dih, ki jih je oprav il njihov pristojni 
organ za preverjanje skladnosti z zahtevami te direktive. Poro čilu se 
priložita analiza najres nejših ugotovitev o neskladnostih in nacionalni 
akcijski na črt za prepre čevanje ali zmanjševanje njihovega pojavljanja v 
prihodnjih letih. Komisija zag otovi povzetke navedenih poro čil državam 
članicam.“; 
(c) točka (a) odstavka 3 se črta;  
SL 120   SL (d) člen 7 se črta. 
Člen 146 
Spremembe Direktive 1999/74/ES 
Direktiva 1999/74/ES se spremeni: 
(a) člen 8 se spremeni: 
(i) odstavek 1 se črta;  
(ii) odstavek 2 se nadomesti z naslednjim: 
„Države članice Komisiji vsako leto do 30. junija predložijo letno poro čilo za 
preteklo leto o inšpekcijskih pregledih, ki jih je opravil njihov pristojni organ 
za preverjanje skladnosti z zahtevami te direktive. Poro čilu se priložita analiza 
najresnejših ugotovitev o nesklad nostih in nacionalni akcijski na črt za 
preprečevanje ali zmanjševanje njihovega  pojavljanja v prihodnjih letih. 
Komisija zagotovi povzetke navedenih poro čil državam članicam.“; 
(iii) točka (a) odstavka 3 se črta; 
(b) člen 9 se črta. 
Člen 147 
Spremembe Uredbe Sveta (ES) št. 999/2001 
Uredba (ES) št. 999/2001 se spremeni: (a) člena 19 in 21 se črtata; 
(b) poglavji A in B Priloge X se črtata. 
Člen 148 
Spremembe Uredbe (ES) št. 1829/2003 
Uredba (ES) št. 1829/2003 se spremeni: 
(a) člen 32 se spremeni: 
(i) prvi in drugi pododstavek se črtata; 
(ii) tretji pododstavek se nadomesti z naslednjim: 
„Vlagatelji vlog za odo britev gensko spremenjenega živila in krme prispevajo 
h kritju stroškov nalog referen čnega laboratorija Evropske  unije in nacionalnih 
referenčnih laboratorijev, dolo čenih v skladu s členom 91(1) in členom 98(1) 
Uredbe (EU) št. XXX/XXXX [ za Urad za publikacije: vstaviti številko te 
uredbe ] za zadevno obmo čje.“; 
(iii) v petem pododstavku se črta besedilo „in Priloge“; 
(iv) v šestem pododstavku se črta besedilo „in prilagajanju Priloge“; 
(b) Priloga se črta. 
SL 121   SL Člen 149 
Spremembe Uredbe (ES) št. 1831/2003 
Uredba (ES) št. 1831/2003 se spremeni: 
(a) v členu 7 se odstavek 3(f) nadomesti z naslednjim: 
„pisno izjavo, da je vložnik poslal tri vzorce krmnega dodatka neposredno 
referenčnemu laboratoriju Evropske unije iz člena 21;“; 
(b) člen 21 se spremeni: 
(i) prvi, tretji in četrti odstavek se črtajo; 
(ii) drugi odstavek se nadomesti z naslednjim: 
„Vložniki za dovoljenja dodatkov prispe vajo h kritju stroškov nalog 
referenčnega laboratorija Evropske un ije in nacionalnih referen čnih 
laboratorijev, dolo čenih v skladu s členom 91(1) in členom 98(1) Uredbe (EU) 
št. XXX/XXXX [ za Urad za publikacije: vstaviti številko te uredbe ] za 
zadevno obmo čje.“; 
(c) Priloga II se črta. 
Člen 150 
Spremembe Uredbe (ES) št. 1/2005 
Uredba (ES) št. 1/2005 se spremeni: (a) člen 2 se spremeni: 
(i) točke (d), (f), (i) in (p) se črtajo; 
(ii) doda se drugi pododstavek: 
„Uporabljajo se tudi opredelitve pojmov ‚pristojni organi‘, ‚mejna kontrolna 
točka‘, ‚uradni veteri nar‘ in ‚izstopna to čka‘ iz točk 5, 29, 32 in 36 člena 2 
Uredbe (EU) št. XXX/XXXX [ za Urad za publikacije: vstaviti številko te 
uredbe ]*. 
_________________ * UL L …, …, str. …“; 
(b) členi 14, 15, 16 in 21, člen 22(2) ter členi 23, 24 in 26 se črtajo; 
(c) člen 27 se spremeni: 
(i) odstavek 1 se črta; 
(ii) odstavek 2 se nadomesti z naslednjim: 
„2. Države 
članice Komisiji vsako leto do 30. junija predložijo letno poro čilo 
za preteklo leto o inšpekcijskih pregle dih, ki jih je oprav il njihov pristojni 
organ za preverjanje skladnosti z zahtevami te uredbe. Poro čilu se 
priložita analiza ve čjih odkritih pomanjkljivosti in akcijski na črt za 
njihovo odpravljanje.“; 
(d) člen 28 se črta. 
SL 122   SL Člen 151 
Spremembe Uredbe (ES) št. 396/2005 in  z njimi povezani prehodni ukrepi 
1. Uredba (ES) št. 396/2005 se spremeni: 
(a) člena 26 in 27, člen 28(1) in (2) ter člen 30 se črtajo; 
(b) uvodni stavek člena 31(1) se nadomesti z naslednjim: 
„1. Države članice Komisiji, agenciji in drugim državam članicam do 
30. junija vsako leto predložijo nasle dnje informacije, ki se nanašajo na 
prejšnje koledarsko leto:“. 
2. Člen 26, člen 27(1) in člen 30 Uredbe (ES) št. 396/2005 se uporabljajo še naprej do 
datuma, ki se dolo či z delegiranim aktom, sprejetim v skladu z odstavkom 3. 
3. Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v 
zvezi z datumom, na katerega se člen 26, člen 27(1) in člen 30, navedeni v 
odstavku 2, prenehajo uporablj ati. Zadevnega dne se za čnejo uporabljati ustrezna 
pravila, ki se dolo čijo v skladu z delegiranimi akti iz člena 16 te uredbe. 
Člen 152 
Spremembe Direktive 2007/43/ES 
Direktiva 2007/43/ES se spremeni: 
(a) člen 2 se spremeni: 
(i) v odstavku 1 se črtata točki (c) in (d);  
(ii) doda se naslednji odstavek 3: 
„3. Uporabljata se tudi opredelitvi pojmov ‚pristoj ni organi‘ in ‚uradni 
veterinar‘ iz to čk 5 in 32 člena 2 Uredbe (EU) št. XXX/XXXX [ za Urad 
za publikacije: vstaviti številko te uredbe ]*. 
_________________ * UL L …, …, str. …“; 
(b) člen 7 se spremeni: 
(i) odstavek 1 se črta; 
(ii) odstavek 2 se nadomesti z naslednjim: 
„Države članice Komisiji vsako leto do 30. junija predložijo letno poro čilo za 
preteklo leto o pregledih, ki jih je op ravil njihov pristojni organ za preverjanje 
skladnosti z zahtevami te direktive. Poro čilu se priložita analiza najresnejših 
ugotovitev o neskladnostih in  nacionalni akcijski na črt za prepre čevanje ali 
zmanjševanje njihovega pojavljanja v prihodnjih letih. Komisija zagotovi povzetke navedenih poro čil državam članicam.“; 
Člen 153 
Spremembe Uredbe (ES) št. 834/2007 in  z njimi povezani prehodni ukrepi 
1. Uredba (ES) št. 834/2007 se spremeni: 
(a) člen 2 se spremeni: 
SL 123   SL (i) točka (n) se nadomesti z naslednjim: 
„(n) ‚pristojni organi‘ so pristojn i organi, kakor so  opredeljeni v to čki 5 
člena 2 Uredbe (EU) št. XXX/XXXX [ za Urad za publikacije: 
vstaviti številko te uredbe ]*; 
_________________ * UL L …, …, str. …“; 
(ii) točka (o) se črta; 
(iii) točka (p) se nadomesti z naslednjim: 
„(p) ‚izvajalec nadzora‘ pomeni pooblaš čeni organ, kakor je opredeljen 
v točki 38 člena 2 Uredbe (E U) št. XXX/XXXX [ za Urad za 
publikacije: vstaviti številko te uredbe ];“; 
(b) v točki (a) člena 24(1) se besedilo „iz člena 27(10)“ nadomesti z besedilom „iz 
člena 3(3) in člena 25(4) Uredbe (EU) št. XXX/XXXX [ za Urad za 
publikacije: vstaviti številko te uredbe ]“; 
(c) člen 27 se spremeni: 
(i) odstavek 1 se nadomesti z naslednjim: 
„Uradni nadzor za preverjanje skladnos ti s to uredbo se izvaja v skladu z 
Uredbo (ES) št. 882/2004.“; 
(ii) odstavki od 2 do 14 se črtajo; 
(d) v členu 29(1) se besedilo „iz člena 27(4)“ nadomesti z besedilom „iz člena 3(3) 
in člena 25(4) Uredbe (EU) št. XXX/XXXX [ za Urad za publikacije: vstaviti 
številko te uredbe ]“; 
(e) v členu 30 se črta odstavek 2.  
2. Člen 27 in člen 30(2) Uredbe (ES) št. 834/2007 se  uporabljata še naprej do datuma, 
ki se dolo či z delegiranim aktom, sprejetim v skladu z odstavkom 3. 
3. Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v 
zvezi z datumom, na katerega se dolo čbe iz odstavka 2 prenehajo uporabljati. 
Zadevnega dne se za č
nejo uporabljati ustrezna prav ila, ki jih je treba dolo čiti v 
skladu z delegiranimi akti iz člena 23(2) te uredbe. 
Člen 154 
Spremembe Direktive 2008/119/ES 
Direktiva 2008/119/ES se spremeni: 
(a) člen 2 se spremeni: 
(i) točka 2 se črta; 
(ii) doda se drugi pododstavek: 
„Uporablja se tudi opredelitev pojma ‚pristojni organi‘ iz to čke 5 člena 2 
Uredbe (EU) št. XXX/XXXX [ za Urad za publikacije: vstaviti številko te 
uredbe ]*. 
_________________ 
SL 124   SL * UL L …, …, str. …“; 
(b) člen 7 se spremeni: 
(i) odstavka 1 in 2 se črtata; 
(ii) odstavek 3 se nadomesti z naslednjim: 
„3. Države članice Komisiji vsako leto do 30. junija predložijo letno poro čilo 
za preteklo leto o inšpekcijskih pregle dih, ki jih je oprav il njihov pristojni 
organ za preverjanje skladnosti z zahtevami te direktive. Poro čilu se 
priložita analiza najres nejših ugotovitev o neskladnostih in nacionalni 
akcijski na črt za prepre čevanje ali zmanjševanje njihovega pojavljanja v 
prihodnjih letih. Komisija zag otovi povzetke navedenih poro čil državam 
članicam.“; 
(c) člen 9 se črta. 
Člen 155 
Spremembe Direktive 2008/120/ES 
Direktiva 2008/120/ES se spremeni: 
(a) člen 2 se spremeni: 
(i) točka 10 se črta; 
(ii) doda se drugi pododstavek: 
„Uporablja se tudi opredelitev pojma ‚pristojni organi‘ iz to čke 5 člena 2 
Uredbe (EU) št. XXX/XXXX [ za Urad za publikacije: vstaviti številko te 
uredbe ]*. 
_________________ * UL L …, …, str. …“; 
(b) člen 8 se spremeni: 
(i) odstavka 1 in 2 se črtata; 
(ii) odstavek 3 se nadomesti z naslednjim: 
„Države članice Komisiji vsako leto do 30. junija predložijo letno poro čilo za 
preteklo leto o inšpekcijskih pregledih, ki jih je opravil njihov pristojni organ 
za preverjanje skladnosti z zahtevami te direktive. Poro čilu se priložita analiza 
najresnejših ugotovitev o nesklad nostih in nacionalni akcijski na črt za 
preprečevanje ali zmanjševanje njihovega  pojavljanja v prihodnjih letih. 
Komisija zagotovi povzetke navedenih poro čil državam članicam.“; 
(c) člen 10 se 
črta. 
Člen 156 
Spremembe Uredbe (ES) št. 1099/2009 
Uredba (ES) št. 1099/2009 se spremeni: 
(a) člen 2 se spremeni: 
(i) točka (q) se črta; 
SL 125   SL (ii) doda se drugi pododstavek: 
„Poleg opredelitev iz prvega pododstavka  se uporablja tudi opredelitev pojma 
‚pristojni organi‘ iz to čke 5 člena 2 Uredbe (E U) št. XXX/XXXX [ za Urad za 
publikacije: vstaviti številko te uredbe ]*. 
_________________ * UL L …, …, str. …“; 
(b) člen 22 se črta. 
Člen 157 
Spremembe Uredbe (ES) št. 1069/2009 
Uredba (ES) št. 1069/2009 se spremeni: 
(a) člen 3 se spremeni: 
(i) točki 10 in 15 se črtata; 
(ii) doda se drugi pododstavek: 
„Uporabljata se tudi opre delitvi pojmov ,pristojni or gani‘ in ,tranzit‘ iz to čk 5 
in 50 člena 2 Uredbe (EU) št. XXX/XXXX [ za Urad za publikacije: vstaviti 
številko te uredbe ]*. 
_________________ * UL L …, …, str. …“; 
(b) členi 45, 49 in 50 se črtajo. 
Člen 158 
Spremembe Uredbe (ES) št. 1107/2009 
Člen 68 Uredbe (ES) št. 1107/2009 se spremeni: 
(a) prvi odstavek se nadomesti z naslednjim: 
„Države članice vsako leto do 30. junija prip ravijo in predložijo Komisiji poro čilo o 
obsegu in rezultatih uradnega nadzora, op ravljenega za prever janje skladnosti s to 
uredbo.“; 
(b) drugi in tretji odstavek se črtata. 
Člen 159 
Spremembe Direktive 2009/128/ES in z njimi povezani prehodni ukrepi 
1. Direktiva 2009/128/ES se spremeni: 
(a) v členu 8 se črtajo odstavek 1, drugi pododstavek odstavka 2 ter odstavki 3, 4, 
6 in 7; 
(b) Priloga II se črta. 
2. Odstavek 1, drugi pododstavek ods tavka 2 ter odstavki 3, 4 in 6 člena 8 ter Priloga II 
k Direktivi 2009/128/ES se uporabljajo še naprej do datuma, ki se dolo či z 
delegiranim aktom, sprejetim v skladu z odstavkom 3. 
SL 126   SL 3. Komisiji se v skladu s členom 139 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v 
zvezi z datumom, na katerega se dolo čbe iz odstavka 2 prenehajo uporabljati. 
Zadevnega dne se za čnejo uporabljati ustrezna pravila, ki se dolo čijo v skladu z 
delegiranimi akti iz člena 22 te uredbe. 
Člen 160 
Spremembe Uredbe (ES) št. 1151/2012 
Uredba (EU) št. 1151/2012 se spremeni: 
(a) člen 36 se spremeni: 
(i) naslov se nadomesti z naslednj im: „Vsebina uradnega nadzora“; 
(ii) odstavka 1 in 2 se črtata; 
(iii) v odstavku 3 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim: 
„3. Uradni nadzor, ki se opravlja  v skladu z Uredbo (EU) št. XXX/XXXX 
[za Urad za publikacije: vstaviti številko te uredbe ]*, zajema: 
_________________ * UL L …, …, str. …“;  
(b) člen 37 se spremeni: 
(i) v odstavku 1 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:  
„1. V zvezi z zaš čitenimi ozna čbami porekla, zaš čitenimi geografskimi 
označbami in zajam čenimi tradicionalnimi posebnostmi, ki ozna čujejo 
proizvode s poreklom iz Unije, prev erjanje skladnosti s specifikacijo 
proizvoda pred dajanjem pr oizvoda na trg izvedejo: 
(a) pristojni organi, dolo čeni v skladu s členom 3 Uredbe (EU) 
št. XXX/XXXX [ za Urad za publikacije: vstaviti številko te 
uredbe ]; ali 
(b) pooblaščeni organi v smislu to čke 38 člena 2 Uredbe (EU) 
št. XXX/XXXX [ za Urad za publikacije: vstaviti številko te 
uredbe ].“; 
(ii) v odstavku 3 se črta prvi pododstavek; 
(iii) v odstavku 4 se besedilo „iz odstavkov 1 in 2“ nadomesti z besedilom „iz 
odstavka 2“; 
(c) člena 38 in 39 se črtata. 
Člen 161 
Spremembe Uredbe (EU) št. [....]/2013  
Uredba (EU) št. [.…]/2013 [ za Urad za publikacije: vsta viti številko Uredbe o dolo čbah za 
upravljanje odhodkov v zvezi s preh ransko verigo, zdravjem in dobrobitjo živali ter v zvezi z 
zdravjem rastlin in rastlinskim razmnoževalnim materialom ] se spremeni: 
(a) člen 29 se spremeni: 
(i) naslov se nadomesti z naslednjim: 
SL 127   SL „Referenčni laboratoriji in centri Evropske unije“; 
(ii) odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:  
„1. Za kritje stroškov, ki jih imajo zaradi izvajanja delovnih programov, ki 
jih je odobrila Komisija, se lahko dodelijo nepovratna sredstva: 
(a) referenčnim laboratorijem Evropske unije iz člena 91 Uredbe (EU) 
št. XXX/XXXX [ za Urad za publikacije: vstaviti številko te 
uredbe ]*; 
(b) referenčnim centrom Evropske unije za rastlinski razmnoževalni 
material iz člena 93 navedene uredbe; 
(c) referenčnim centrom Evropske uni je za dobrobit  živali iz člena 95 
navedene uredbe. 
_________________ * UL L …, …, str. …“; 
(iii) v odstavku 2 se to čka (a) nadomesti z naslednjim: 
„(a) stroški osebja, ne glede na nj egov status, ki se  ukvarja neposredno z 
dejavnostmi laboratorijev ali centrov, ki jih ti izvajajo kot referen čni 
laboratoriji oziroma centri Unije;“; 
(b) doda se naslednji člen 29a: 
„Člen 29a 
Akreditacija nacionalnih referen čnih laboratorijev za zdravje rastlin 
1. Nacionalnim referen čnim laboratorijem iz člena 98 Uredbe (EU) 
št. XXX/XXXX [ za Urad za publikacije: vstaviti številko te uredbe ] se lahko 
dodelijo nepovratna sredst va za stroške, ki jih imajo s pridobivanjem 
akreditacije v skladu s standardom EN ISO/IEC 17025 za uporabo laboratorijskih analitskih, preskusnih in diagnosti čnih metod za preverjanje 
skladnosti s pravili o zaš čitnih ukrepih proti škodljivim organizmom na 
rastlinah. 
2. Nepovratna sredstva se lahko dode lijo enemu nacionalnemu referen čnemu 
laboratoriju v vsaki državi članici za vsak referen čni laboratorij Evropske unije 
za zdravje rastlin najve č tri leta po dolo čitvi zadevnega referen čnega 
laboratorija Evropske unije.“. 
Člen 162 
Začetek veljavnosti in uporaba 
1. Ta uredba za čne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije . 
Če v odstavkih od 2 do 5 ni dolo čeno druga če, se uporablja od [ za Urad za 
publikacije: vstaviti datum za četka veljavnosti te uredbe + 1 leto ]. 
2. Na podro čju, ki ga zajemajo pravila iz to čke (g) člena 1(2), se ta uredba uporablja od 
[za Urad za publikacije: vstaviti datum za četka uporabe Uredbe o zaš čitnih ukrepih 
proti škodljivim organizmom na rastlinah ], z naslednjimi izjemami: 
(a) členi 91 in 92 ter 97, 98 in 99 se uporabljajo v skladu z odstavkom 1; 
SL 128   SL (b) člen 33(1), (2), (3) in (4), to čka (e) člena 36(4) ter člen 36(5) se uporabljajo od 
[za Urad za publikacije: vstaviti datum za četka veljavnosti te uredbe + 5 let ]. 
3. Na podro čju, ki ga zajemajo pravila iz to čke (h) člena 1(2), se ta uredba uporablja od 
[za Urad za publikacije: vstaviti datum za četka uporabe Uredbe o pridelavi 
rastlinskega razmnoževalnega materiala in omogo čanju njegove dostopnosti na trgu], 
z naslednjimi izjemami: 
(a) členi 93, 94 in 97 se uporablja jo v skladu z odstavkom 1; 
(b) člen 33(1), (2), (3) in (4) se uporablja od [ za Urad za publikacije: vstaviti 
datum začetka veljavnosti te uredbe + 5 let ]. 
4. Člen 15(1), člen 18(1), členi od 45 do 62 in členi od 76 do 84, to čka (b) člena 150, 
točka (b)(i) člena 152, to čka (b)(i) člena 154, to čka (b)(i) člena 155 in to čka (b) 
člena 156 se uporabljajo od [ za Urad za publikacije : vstaviti datum za četka 
veljavnosti te uredbe + 3 leta ]. 
5. Člen 161 se uporablja od [ za Urad za publikacije: vstaviti datum za četka veljavnosti 
te uredbe ]. 
Ta uredba je v celoti zavezujo ča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. 
V Bruslju, 
Za Evropski parlament Za Svet 
Predsednik Predsednik 
SL 129   SL PRILOGA I  
OZEMLJA IZ TO ČKE 45 ČLENA 2  
1. Ozemlje Kraljevine Belgije 
2. Ozemlje Republike Bolgarije 3. Ozemlje Češke republike 
4. Ozemlje Kraljevine Nizozemske razen Ferskih otokov in Grenlandije 5. Ozemlje Zvezne republike Nem čije 
6. Ozemlje Republike Estonije 7. Ozemlje Irske 8. Ozemlje Helenske republike 9. Ozemlje Kraljevine Španije razen Ceute in Melille 10. Ozemlje Francoske republike 11. Ozemlje Italijanske republike 12. Ozemlje Republike Ciper 13. Ozemlje Republike Latvije 14. Ozemlje Republike Litve 15. Ozemlje Velikega vojvodstva Luksemburg 16. Ozemlje Madžarske 
17. Ozemlje Republike Malte 
18. Ozemlje Kraljevine Nizozemske v Evropi 19. Ozemlje Republike Avstrije 20. Ozemlje Republike Poljske 21. Ozemlje Portugalske republike 22. Ozemlje Romunije 23. Ozemlje Republike Slovenije 24. Ozemlje Slovaške republike 25. Ozemlje Republike Finske 26. Ozemlje Kraljevine Švedske 27. Ozemlje Združenega kraljestva Ve lika Britanija in Severna Irska 
Za namen uradnega nadzora, ki ga pristojni orga ni izvajajo za preverjanje skladnosti s pravili 
iz točke (g) člena 1(2), in drugih uradnih dejavnosti, ki se  izvajajo v zvezi s to čko (g) 
člena 1(2), se sklicevanja na tretje države bere jo kot sklicevanja na tretje države in ozemlja, 
navedene v Prilogi I k Ur edbi (EU) št. XXX/XXXX [ za Urad za publikacije: vstaviti številko 
Uredbe  o zaščitnih ukrepih proti škodlji vim organizmom na rastlinah ], sklicevanja na ozemlje 
Unije pa se berejo kot sklicevanja na ozem lje Unije brez ozemelj, navedenih v navedeni 
prilogi. 
SL 130   SL PRILOGA II  
USPOSABLJANJE OSEBJA PRISTOJNIH ORGANOV  
POGLAVJE I: VSEBINA ZA USPOSABLJANJE OSEBJA , KI OPRAVLJA URADNI NADZOR IN DRUGE 
URADNE DEJAVNOSTI  
1. Razli čne metode in tehnike nadzora, kot so  inšpekcijski pregled, preverjanje, 
presejalni pregled, ciljni presejalni pregled, vzor čenje ter laboratorijska analiza, 
diagnosticiranje in preskušanje 
2. Nadzorni postopki 3. Pravila iz člena 1(2) 
4. Ocena neskladnosti s pravili iz člena 1(2) 
5. Nevarnosti pri proizvodnji, predelavi in distribuciji živali in blaga 6. Razli čne faze proizvodnje, predelave in distribucije ter mogo ča tveganja za zdravje 
ljudi, in kadar je to ustrezno, zdravje ži vali in rastlin, dobrobit živali, okolje ter 
istovetnost in kakovost rastlinske ga razmnoževalnega materiala 
7. Ovrednotenje uporabe postopkov HACCP in dobrih kmetijskih praks  8. Sistemi upravljanja, kot so programi za gotavljanja kakovosti, ki jih upravljajo 
izvajalci dejavnosti, ter ocena teh sistemov, če so pomembni za zahteve pravil iz 
člena 1(2) 
9. Sistemi uradnega potrjevanja 
10. Ukrepi za izredne razmere, vklju čno s komunikacijo med državami članicami in 
Komisijo 
11. Sodni postopki in posle dice uradnega nadzora 
12. Pregled pisnega gradiva, dokumen tacije in drugih spisov, vklju čno z gradivom, 
dokumentacijo in spisi, povezanimi z medlaboratorijskim primerjalnim 
preskušanjem, akreditacijo in oceno tveg anja, ki so lahko pomembni za oceno 
skladnosti s pravili iz člena 1(2); to lahko vklju čuje finančne in komercialne vidike  
13. Nadzorni postopki in zahteve za vstop živali in blaga, ki prihajajo iz tretjih držav, v 
Unijo 
14. Katero koli drugo podro čje, ki je potrebno za zagotov itev, da se uradni nadzor 
opravlja v skladu s to uredbo 
P
OGLAVJE II: VSEBINSKA PODRO ČJA ZA NADZORNE POSTOPKE  
1. Organizacija pristojnih orga nov in razmerje med osrednjimi pristojnimi organi in 
organi, na katere so bile prenesene nal oge opravljanja uradnega nadzora ali druge 
uradne dejavnosti 
2. Razmerje med pristojnimi organi in pooblaš čenimi organi ali fizi čnimi osebami, na 
katere so bile prenesene naloge, povezan e z uradnim nadzorom, ali druge uradne 
dejavnosti 
3. Izjava o ciljih, ki naj bi jih dosegli 4. Naloge, odgovornosti in dolžnosti osebja 
SL 131   SL 5. Postopki vzor čenja, nadzorne metode in tehnike, vklju čno z laboratorijsko analizo, 
preskušanjem in diagno sticiranjem, razlaga rezultatov in posledi čni sklepi  
6. Programi presejalnih pregledov in  ciljnih presejalnih pregledov 
7. Medsebojna pomo č, če je za uradni nadzor potrebno ukrepanje ve č kot ene države 
članice 
8. Ukrepi, ki jih je treba sprejeti po uradnem nadzoru 
9. Sodelovanje z drugimi službami in  oddelki, ki imajo lahko s tem povezane 
odgovornosti, ali z izvajalci dejavnosti 
10. Preverjanje primernosti metod vzor čenja ter laboratorijskih analitskih, preskusnih in 
diagnostičnih metod 
11. Kakršna koli druga dejavnost ali in formacije, ki so potrebne za u činkovito delovanje 
uradnega nadzora 
SL 132   SL PRILOGA III  
OPREDELITEV ANALITSKIH METOD  
1. Za analitske metode in rezultate meritev morajo biti zna čilna naslednja merila: 
(a) točnost (pravilnost in natan čnost); 
(b) uporabnost (matri čno in koncentracijsko obmo čje); 
(c) meja zaznavnosti; 
(d) meja dolo čljivosti; 
(e) natančnost; 
(f) ponovljivost; 
(g) obnovljivost; 
(h) izkoristek; 
(i) selektivnost; 
(j) občutljivost; 
(k) linearnost; 
(l) merilna negotovost; 
(m) druga merila, ki se la hko izberejo po potrebi. 
2. Vrednosti natan čnosti iz 1(e) se bodisi pri dobijo pri medlaboratorijskem 
primerjalnem preskušanju, ki se opravi v skladu z mednarodno priznanim 
protokolom o medlaboratorijskem prim erjalnem preskušanju (npr. ISO 5725 
„Točnost [pravilnost in natan čnost] merilnih metod in rezultatov“), bodisi temeljijo 
na preskusih skladnosti z merili, kadar so dolo čena merila za analitske metode. 
Vrednosti ponovljivosti in obnovljivosti so izražene v mednarodno priznani obliki 
(npr. 95-odstotna stopnja natan čnosti, kot je opredeljeno v ISO 5725 „To čnost 
[pravilnost in natan čnost] merilnih metod in rezultatov“). Rezultati 
medlaboratorijskega primerjalnega preskušan ja se objavijo ali so prosto na voljo. 
3. Analitskim metodam, ki se enotno uporabljajo za razli čne skupine proizvodov, je 
treba dati prednost pred metodami, ki se  uporabljajo samo za posamezne proizvode. 
4. Kadar se analitske metode lahko validiraj o v samo enem laboratoriju, jih je treba 
validirati v skladu z mednarodno sprejetimi znanstvenimi protokoli ali smernicami 
ali pa morajo temeljiti na preskusih skladnosti  z merili, kadar so za analitske metode 
določena merila. 
5. Analitske metode, sprejete v skladu s to uredbo, je treba urediti po standardni 
ureditvi za analitske me tode, ki jo priporo ča ISO. 
SL 133   SL PRILOGA IV  
KORELACIJSKA TABELA IZ ČLENA 142(3)  
1. Uredba (ES) št. 882/2004 
Uredba (ES) št. 882/2004 Ta uredba 
Člen 1(1), prvi pododstavek Člen 1(1) 
Člen 1(1), drugi pododstavek Člen 1(2) 
Člen 1(2) Člen 1(4) 
Člen 1(3) – 
Člen 1(4) – 
Člen 2 Člen 2 
Člen 3(1) Člen 8(1) 
Člen 3(2) Člen 8(4) 
Člen 3(3) Člen 9 
Člen 3(4) Člen 8(6) 
Člen 3(5) Člen 8(6) 
Člen 3(6) Člen 8(7) 
Člen 3(7) – 
Člen 4(1) Člen 3(1) 
Člen 4(2) Člen 4(1)(a), (c), (d), (e), (f), (g) in (i) 
Člen 4(3) Člen 3(2) 
Člen 4(4) Člen 4(1)(b) 
Člen 4(5) Člen 4(4) 
Člen 4(6) Člen 5(1) 
Člen 4(7) Člen 5(3) 
Člen 5(1), prvi pododstavek Člen 25(1) 
Člen 5(1), drugi pododstavek Člen 25(3) 
Člen 5(1), tretji pododstavek Člen 25(2), prvi pododstavek 
Člen 5(2)(a), (b), (c) in (f) Člen 26(1) 
Člen 5(2)(d) – 
Člen 5(2)(e) Člen 28 
Člen 5(3) Člen 29 
Člen 5(4) – 
Člen 6 Člen 4(2) in (3) 
Člen 7(1), prvi pododstavek Člen 10(1), prvi pododstavek 
Člen 7(1), drugi pododstavek, to čka (a) Člen 10(1), drugi pododstavek  
Člen 7(1), drugi pododstavek, to čka (b) – 
Člen 7(2), prvi stavek Člen 7(1) 
Člen 7(2), drugi stavek – 
SL 134   SL Člen 7(2), tretji stavek – 
Člen 7(3) Člen 7(2) in (3) 
Člen 8(1) Člen 11(1)  
Člen 8(2) Člen 4(1)(h) 
Člen 8(3)(a) Člen 11(2) 
Člen 8(3)(b) Člen 11(3)  
Člen 8(4) – 
Člen 9(1) Člen 12(1), prvi pododstavek 
Člen 9(2) Člen 12(1), drugi pododstavek 
Člen 9(3) Člen 11(2) 
Člen 10 Člen 13 
Člen 11(1) Člen 33(1) in (2) 
Člen 11(2) – 
Člen 11(3) Člen 33(5) 
Člen 11(4) Člen 33(7) 
Člen 11(5) Člen 34(1), prvi pododstavek, in 34(2) 
Člen 11(6) Člen 34(1)(b)(i) 
Člen 11(7) Člen 33(6) 
Člen 12(1) Člen 36(1) 
Člen 12(2) Člen 36(4)(e) 
Člen 12(3) Člen 36(5)(c) 
Člen 12(4) Člen 38(2) 
Člen 13 Člen 114 
Člen 14(1) – 
Člen 14(2) Člen 43(3) 
Člen 14(3) – 
Člen 15(1) Člen 42(1), prvi stavek 
Člen 15(2) Člen 42(2) in (4)  
Člen 15(3) Člen 42(2) in (4) 
Člen 15(4) – 
Člen 15(5) Člen 45(1)(d) in (2)(b) in ter člen 52(3), prvi 
stavek 
Člen 16(1) Člen 43(1) 
Člen 16(2) Člen 42(1), drugi stavek 
Člen 16(3), prvi stavek Člen 43(2) 
Člen 16(3), drugi stavek Člen 33(6) 
Člen 17(1), prva alinea Člen 57(1) 
Člen 17(1), druga alinea Člen 54(1), (2)(a), (3) in člen 56(1) 
SL 135   SL Člen 17(2) – 
Člen 18 Člen 63(1), (2) in (3) 
Člen 19(1) Člen 64(1) in (3) 
Člen 19(2)(a) Člen 65 
Člen 19(2)(b) Člen 64(5) 
Člen 19(3) Člen 64(4) 
Člen 19(4) Člen 6 
Člen 20 Člen 69 
Člen 21(1) Člen 70(1) 
Člen 21(2) Člen 67 
Člen 21(3) Člen 64(1) 
Člen 21(4) Člen 64(4) 
Člen 22 Člen 84(d)  
Člen 23(1) Člen 71(1) 
Člen 23(2) Člen 71(2) in 72 
Člen 23(3) Člen 71(3) 
Člen 23(4) Člen 71(2) 
Člen 23(5) Člen 71(4)(a) 
Člen 23(6) Člen 71(2)(c) in (4)(b) 
Člen 23(7) Člen 72 
Člen 23(8) Člen 72 
Člen 24(1) Člen 73(1) 
Člen 24(2) Člen 55 
Člen 24(3) Člen 44 
Člen 24(4) Člen 74 
Člen 25(1) – 
Člen 25(2)(a) – 
Člen 25(2)(b) Člen 75(1)(c) 
Člen 25(2)(c) Člen 75(1)(f) 
Člen 25(2)(d) Člen 46(c) in (d) ter člen 75(1)(e) in (k) 
Člen 25(2)(e) – 
Člen 25(2)(f) Člen 68 
Člen 25(2)(g) Člen 75(1)(h) 
Člen 25(2)(h) Člen 44(2)(b) 
Člen 26 Člen 76(1) 
Člen 27(1) Člen 76(2) 
Člen 27(2) Člen 77 
Člen 27(3) – 
SL 136   SL Člen 27(4) Člen 79(1) 
Člen 27(5) – 
Člen 27(6) – 
Člen 27(7) – 
Člen 27(8) Člen 81(2) 
Člen 27(9) Člen 82(1) 
Člen 27(10) – 
Člen 27(11) Člen 81(1) 
Člen 27(12), prvi stavek Člen 83 
Člen 27(12), drugi stavek – 
Člen 28 Člen 84 
Člen 29 – 
Člen 30(1), to čka (a) Člen 86 
Člen 30(1), to čka (b) Člen 89, to čka (a) 
Člen 30(1), to čka (c) Člen 87(2) 
Člen 30(1), to čka (d) Člen 89, to čki (b) in (f) 
Člen 30(1), to čka (e) Člen 89, to čka (c) 
Člen 30(1), to čka (f) Člen 89, to čka (d) 
Člen 30(1), to čka (g) Člen 89, to čka (e) 
Člen 30(2)(a) Člen 88(1)(e) 
Člen 30(2)(b) Člen 88(1)(c) 
Člen 30(3) – 
Člen 31 – 
Člen 32(1)(a) Člen 92(2)(a) 
Člen 32(1)(b) Člen 92(2)(b) 
Člen 32(1)(c) Člen 92(2)(c) 
Člen 32(1)(d) Člen 92(2)(d) 
Člen 32(1)(e) Člen 92(2)(e) 
Člen 32(1)(f) Člen 92(2)(g) 
Člen 32(2)(a) Člen 92(2)(a), (b) in (c) 
Člen 32(2)(b) Člen 92(2)(h) 
Člen 32(2)(c) Člen 92(2)(d) 
Člen 32(2)(d) Člen 92(2)(g) 
Člen 32(2)(e) Člen 92(2)(d) 
Člen 32(3) Člen 91(3)(a) 
Člen 32(4)(a) Člen 91(3)(c) 
Člen 32(4)(b) Člen 91(3)(d) 
Člen 32(4)(c) Člen 91(3)(d) 
SL 137   SL Člen 32(4)(d) Člen 7 
Člen 32(4)(e) Člen 91(3)(e) 
Člen 32(4)(f) Člen 92(2)(j)(iii) 
Člen 32(4)(g) Člen 91(3)(e) 
Člen 32(4)(h) Člen 91(3)(f) 
Člen 32(5) Člen 97(1) 
Člen 32(6) Člen 97(2) 
Člen 32(7) – 
Člen 32(8), prvi stavek Člen 97(3) 
Člen 32(8), drugi stavek Člen 97(4) 
Člen 32(9) – 
Člen 33(1) Člen 98(1) 
Člen 33(2) Člen 99(1) 
Člen 33(3) Člen 98(2) 
Člen 33(4) Člen 98(4) 
Člen 33(5) Člen 98(5) 
Člen 33(6) Člen 99(2) 
Člen 33(7) – 
Člen 34(1) Člen 100(1) 
Člen 34(2) Člen 100(1) in (2) 
Člen 34(3) Člen 100(3) 
Člen 35(1) Člen 101(1) 
Člen 35(2) Člen 101(4) 
Člen 35(3) Člen 101(2) 
Člen 35(4) – 
Člen 36(1) Člen 102(1)(c) 
Člen 36(2), prvi stavek – 
Člen 36(2), drugi stavek Člen 102(2) 
Člen 36(3), prvi pododstavek Člen 102(3), prvi stavek 
Člen 36(3), drugi pododstavek – 
Člen 36(3), tretji pododstavek, prvi stavek Člen 102(3)(c) 
Člen 36(3), tretji pododstavek, drugi stavek Člen 102(3)(b) 
Člen 36(4) Člen 102(3)(a) 
Člen 37(1) Člen 103(1) 
Člen 37(2) Člen 103(2) 
Člen 38(1) Člen 104(1) 
Člen 38(2) Člen 104(2)(c) 
Člen 38(3) Člen 104(3) 
SL 138   SL Člen 39(1) Člen 105(1) 
Člen 39(2) Člen 105(2) 
Člen 40(1) Člen 106(1) 
Člen 40(2) – 
Člen 40(3) Člen 106(2) 
Člen 40(4) – 
Člen 41 Člen 107(1) 
Člen 42(1)(a) – 
Člen 42(1)(b) Člen 109(2) 
Člen 42(1)(c) Člen 109(3) 
Člen 42(2) Člen 108(2) 
Člen 42(3) Člen 109(2) 
Člen 43(1), prvi stavek Člen 110, prvi pododstavek 
Člen 43(1), drugi stavek Člen 110, drugi pododstavek 
Člen 43(1)(a) – 
Člen 43(1)(b) Člen 110(a) in (b) 
Člen 43(1)(c) Člen 110(b) in (c) 
Člen 43(1)(d) do (j) – 
Člen 43(1)(k) Člen 110(d) 
Člen 43(2) – 
Člen 44(1) Člen 112(1) 
Člen 44(2) – 
Člen 44(3) Člen 112(1) 
Člen 44(4), prvi pododstavek, prvi stavek Člen 113(1) 
Člen 44(4), prvi pododsta vek, drugi stavek Člen 113(2) 
Člen 44(5) – 
Člen 44(6) Člen 113(1) 
Člen 45(1)  Člen 115(1)(2) in (4) 
Člen 45(2) – 
Člen 45(3) Člen 116 
Člen 45(4) Člen 117 
Člen 45(5) Člen 118 
Člen 45(6) – 
Člen 46(1), prvi stavek Člen 119(1) 
Člen 46(1), drugi stavek Člen 119(4) 
Člen 46(1), tretji stavek Člen 119(2) 
Člen 46(2) Člen 119(3) 
Člen 46(3) Člen 120 
SL 139   SL Člen 46(4) – 
Člen 46(5) – 
Člen 46(6) Člen 121 
Člen 46(7) Člen 122 
Člen 47(1) Člen 124(1)(a) do (e) 
Člen 47(2) Člen 124(2) 
Člen 47(3) Člen 124(1)(f) in (g) 
Člen 47(4) – 
Člen 47(5) – 
Člen 48(1) Člen 125(1) 
Člen 48(2) Člen 125(2) 
Člen 48(3) Člen 126(1) in (2) 
Člen 48(4) Člen 126(3) 
Člen 48(5), prvi stavek Člen 126(3)(f) 
Člen 48(5), drugi in tretji stavek – 
Člen 49 Člen 128 
Člen 50 – 
Člen 51(1) Člen 129(1) in (2) 
Člen 51(2) Člen 129(3) 
Člen 51(3) – 
Člen 52 Člen 123 
Člen 53 Člen 111 
Člen 54(1) Člen 135(1) 
Člen 54(2) Člen 135(2) 
Člen 54(3) Člen 135(3) 
Člen 54(4) Člen 103(1) 
Člen 54(5) Člen 84(1)(a) in (c) ter člen 135(4) 
Člen 55(1) Člen 136(1) 
Člen 55(2) Člen 136(1) 
Člen 56(1) Člen 137(1) 
Člen 56(2)(a) – 
Člen 56(2)(b) Člen 137(2) 
Členi od 57 do 61 – 
Člen 62 Člen 141 
Člen 63(1) – 
Člen 63(2) Člen 23 
Člen 64, prvi pododstavek Člen 138(1) 
Člen 64, to čka 1 Člen 138(1) 
SL 140   SL Člen 64, to čka 2 Člen 138(2) 
Člen 65 – 
Člen 66 – 
Člen 67  
Priloga I Priloga I 
Priloga II Priloga II 
Priloga III Priloga III 
Priloga IV – 
Priloga V – 
Priloga VI Člen 78 in člen 79(2) 
Priloga VII – 
Priloga VIII – 
2. Direktiva 96/23/ES 
Direktiva 96/23/ES Ta uredba 
Člen 1 – 
Člen 2(a) Člen 16 
Člen 2(b) – 
Člen 2(c) Člen 16 
Člen 2(d) Člen 2(5) 
Člen 2(e) Člen 16 
Člen 2(f) Člen 36(1) 
Člen 2(g) – 
Člen 2(h) Člen 16 
Člen 2(i) – 
Člen 3 Člen 8(1) in (2), člen 16, člen 107(1) ter člen 
111 
Člen 4(1) Člen 3(1) 
Člen 4(2) Člen 3(2)(a), člen 107(2) in člen 112 
Člen 4(3) – 
Člen 5 
 Člen 109(2) in (3), člen 112(1)(a) ter 
člen 108(2) 
Člen 6 Člen 16(a) in (b) 
Člen 7 Člen 108(2) 
Člen 8(1) – 
Člen 8(2) – 
Člen 8(3), (4) in (5) Členi 10, 112 in 113 
Člen 9(A) – 
SL 141   SL Člen 9(B) – 
Člen 10 Člen 14 
Člen 11(1) in (2) Člen 8(2) in člen 9 
Člen 11(3) Člen 16(c), člena 134 in 135 
Člen 12, prvi odstavek Člen 8(4) 
Člen 12, drugi odstavek Člen 14 
Člen 13 Člen 16(c), člena 134 in 135 
Člen 14(1) Člena 98 in 99 
Člen 14(2) Člen 91 
Člen 15(1), prvi pododstavek Člen 16(a) in (b) 
Člen 15(1), drugi pododstavek Člen 33(7) 
Člen 15(1), tretji pododstavek – 
Člen 15(2), prvi pododstavek Člen 33(7) 
Člen 15(2), drugi pododstavek Člen 34(3) 
Člen 15(3), prvi, drugi in tretji pododstavek Člen 16(c) in člen 135 
Člen 15(3), četrti pododstavek Naslov II, poglavje V, oddelek III 
Člen 16(1) Člen 103(1), člen 106(1) in člen 135 
Člen 16(2) in (3) Člen 16(c) in člen 135 
Člen 17 Člen 16(c) in člen 135 
Člen 18  Člen 16(c) in člen 135 
Člen 19 Člen 135(4) 
Člen 20(1) Naslov IV 
Člen 20(2), prvi pododstavek Člen 104(1) in (2) 
Člen 20(2), drugi pododstavek Člen 104(3) 
Člen 20(2), tretji in četrti pododstavek Člen 106(1)(d) 
Člen 20(2), peti in šesti pododstavek Člen 106(2) 
Člen 21 Členi 115, 116 in 118 
Člen 22 Člen 134 
Člen 23 Člen 16(c) in člen 135 
Člen 24(1) in (2) Člen 15(2)(d), člen 16(c) ter člena 134 in 
135 
Člen 24(3) Člen 15(2)(d), člen 16(c) in člen 135 
Člen 25 Člen 16(c) in člen 135(2) 
Člen 26 Člen 6 
Člen 27 Člen 136 
Člen 28 Člen 136 
Člen 29(1) in (2) Členi 124, 125, 126 in 128 
Člen 29(3) Naslov II, poglavje V, oddelek II 
SL 142   SL Člen 29(4) Člen 112(1) 
Člen 30(1) in (2) Naslov II, poglavje V, oddelek III 
Člen 30(3) Člen 128(3) 
Člen 31 Naslov II, poglavje VI  
Člen 33 Člen 141 
Člen 34 Člen 16(a) in (b) 
Člen 35 – 
Člen 36 – 
Člen 37 – 
Člen 38 – 
Člen 39 – 
Priloga I Člen 16(a) in (b) 
Priloga II Člen 16(a) in (b) 
Priloga III Člen 16(a) in (b) 
Priloga IV Člen 16(a) in (b) 
3. Direktivi 89/662/EGS in 90/425/EGS 
Direktiva 89/662/EGS Ta uredba 
Člen 1 – 
Člen 2(1), (2) in (3) – 
Člen 2(4) Člen 2(5) 
Člen 2(5) Člen 2(32) 
Člen 3(1), prvi in  drugi pododstavek – 
Člen 3(1), tretji pododstavek Člen 8(1) 
Člen 3(1), četrti pododstavek Člen 134(2) in (3) ter člen 135 
Člen 3(2) – 
Člen 3(3)  – 
Člen 4(1), prvi stavek Člen 8(1) ter členi 9, 134 in 135 
Člen 4(1), prva alinea Člen 8(6)(a) 
Člen 4(1), druga alinea – 
Člen 4(2) Člen 136 
Člen 5(1)(a), prvi pododstavek Člen 8 
Člen 5(1)(a), drugi pododstavek Člen 134(2) in (3) 
Člen 5(1)(b) – 
Člen 5(2) – 
Člen 5(3)(a), (b) in (d) – 
Člen 5(3)(c) Člen 8(7) 
SL 143   SL Člen 5(4) in (5) – 
Člen 6(1) Člen 47 
Člen 6(2) – 
Člen 7(1) Naslov IV in člen 135 
Člen 7(2) – 
Člen 8(1) Naslov IV 
Člen 8(2) Člen 6 in člen 135(3) 
Člen 8(3) Člen 135(4) 
Člen 9 – 
Člen 10 Člen 3(1) 
Člen 11 Členi 9, 13 in 14 
Člen 12 – 
Člen 13 – 
Člen 14 – 
Člen 15 – 
Člen 16(1) Člen 112(1) 
Člen 16(2) – 
Člen 16(3) Člen 112(2) 
Člen 17 Člen 141 
Člen 18 Člen 141 
Člen 19 – 
Člen 20 – 
Člen 22 – 
Člen 23 – 
Priloga A – 
Priloga B – 
 
Direktiva 90/425/EGS Ta uredba 
Člen 1 – 
Člen 2(1) do (5) – 
Člen 2(6) Člen 2(5) 
Člen 2(7) Člen 2(32) 
Člen 3(1) in (2) – 
Člen 3(3) Člen 8, člen 134(2) in (3) ter člen 135 
Člen 3(4) – 
Člen 4(1) Člen 8 
SL 144   SL Člen 4(2) – 
Člen 4(3) Člen 136 
Člen 5(1)(a), prvi pododstavek Člen 8 
Člen 5(1)(a), drugi pododstavek Člen 134(2) in (3) 
Člen 5(1)(b)(i), prvi pododstavek – 
Člen 5(1)(b)(i), drugi pododstavek Člen 8 
Člen 5(1)(b)(ii), (iii) in (iv) – 
Člen 5(2)(a), prvi pododstavek Člen 8(7) 
Člen 5(2)(a), drugi in tretji pododstavek – 
Člen 5(2)(b) – 
Člen 5(3) – 
Člen 6 – 
Člen 7(1) Člen 47 
Člen 7(2) – 
Člen 8(1) Naslov IV in člen 135 
Člen 8(2) – 
Člen 9(1) Naslov IV 
Člen 9(2) Člen 6 in člen 135(3) 
Člen 9(3) Člen 135(4) 
Člen 9(4) – 
Člen 10 – 
Člen 11 Člen 3(1) 
Člen 12 – 
Člen 13 Členi 9, 13 in 14 
Člen 14 – 
Člen 15 – 
Člen 16 – 
Člen 17 Člen 141 
Člen 18 Člen 141 
Člen 19 Člen 141 
Člen 20 Členi 130, 131, 132 in 133 
Člen 21 – 
Člen 22(1) Člen 112(1) 
Člen 22(2) – 
Člen 22(3) Člen 112(2) 
Člen 23 – 
Člen 24 – 
SL 145   SL Člen 26 – 
Člen 27 – 
Priloga A – 
Priloga B – 
Priloga C – 
4. Direktivi 97/78/ES in 91/496/EGS 
Direktiva 97/78/ES Ta uredba 
Člen 1 – 
Člen 2 Člen 2 
Člen 2(2)(a) Člen 2(17) 
Člen 2(2)(b) Člen 2(46)  
Člen 2(2)(c) Člen 2(47) 
Člen 2(2)(d) Člen 2(48) 
Člen 2(2)(e) – 
Člen 2(2)(f) Člen 2(27) 
Člen 2(2)(g) Člen 2(29) 
Člen 2(2)(h) – 
Člen 2(2)(i) – 
Člen 2(2)(j) – 
Člen 2(2)(k) Člen 2(5) 
Člen 3(1) in (2) Člen 45(1) 
Člen 3(3) Člen 14 ter člen 54(1), (2)(a) in (3) 
Člen 3(4) Člen 55 
Člen 3(5) Člen 45(2) in (3) ter člen 56 
Člen 4(1) Člen 47(4) 
Člen 4(2) –  
Člen 4(3) in (4) Člen 47(1), (2) in (3) ter člen 50 
Člen 4(5) Člen 50 
Člen 5(1) Člen 54(2)(b) in (4) 
Člen 5(2) Člen 56(2) 
Člen 5(3) Člen 48(2) in (3) 
Člen 5(4) Člen 56 
Člen 6(1)(a), prvi odstavek Člen 62(1) 
Člen 6(1)(a), drugi odstavek Člen 62(2) 
Člen 6(1)(b) – 
Člen 6(2) Člena 57 in 60 
SL 146   SL Člen 6(3) Člen 61 
Člen 6(4) Člen 58(1) in člen 61(3) 
Člen 6(5) – 
Člen 6(6) Člen 58(2), člen 60(3), člen 61(5) ter 
člen 62(2) in (4) 
Člen 7(1) Člen 48(1) 
Člen 7(2) Člen 47(1), (2) in (3) ter člen 50 
Člen 7(3) Člen 55 
Člen 7(4) Člen 48(2), člen 53 in člen 54(4) 
Člen 7(5)  – 
Člen 7(6) Člena 50 in 56 
Člen 8(1) – 
Člen 8(2) Člen 75(1)(b) 
Člen 8(3),(4), (5), (6) in (7) Člen 75(2) 
Člen 9 Člen 49(b) in (c) 
Člen 10(1), (2), (4) Člen 52(2) 
Člen 10(3) – 
Člen 11 Člen 49(d) 
Člen 12 Člen 46(h) in člen 75(1)(k) 
Člen 13 Člen 75(1)(c) 
Člen 14 –  
Člen 15 Člen 75(1)(h) 
Člen 16(1)(a) Člen 46(d) 
Člen 16(1)(b) Člen 46(e) 
Člen 16(1)(c) Člen 46(c) 
Člen 16(1)(d) Člen 46(g) 
Člen 16(1)(e) Člen 46(a) 
Člen 16(1)(f) Člen 46(b) 
Člen 16(2) – 
Člen 16(3) – 
Člen 16(4) Člen 75(1)(c) in (f) 
Člen 17(1) Člen 64(5) 
Člen 17(2) Člen 64(1), (2) in (3) 
Člen 17(2)(a) Člen 64(3)b ter člena 67 in 70 
Člen 17(2)(a), prva alinea – 
Člen 17(2)(a), druga alinea Člen 66(1)(a) 
Člen 17(2)(b) Člen 67 
SL 147   SL Člen 17(3) Člen 63(4), (5) in (6) 
Člen 17(4) – 
Člen 17(5) Člen 64(3), člen 67 in člen 84(1)(d) 
Člen 17(6) – 
Člen 17(7) Člen 63(6), člen 68 in člen 70(3) 
Člen 18 Člen 62(2) 
Člen 19(1) Člen 75(1)(g) 
Člen 19(2) Člen 75(1)(a) 
Člen 19(3) Člen 62(3)(a) in 62(4) 
Člen 20(1) Člen 63 
Člen 20(2) – 
Člen 22(1) – 
Člen 22(2) Člen 65 
Člen 22(3) – 
Člen 22(4) – 
Člen 22(5) – 
Člen 22(6) – 
Člen 22(7) – 
Člen 24 Člen 63(4), (5) in (6) 
Člen 24(3) Člena 71 in 128 
Člen 25(1) Členi od 100 do 106 
Člen 25(2) Člen 6 
Člen 25(3) – 
Člen 26 Člen 129(5) in (6) 
Člen 27 Člen 4(2) in (3) ter člen 129(1) in (6) 
Člen 28 – 
Člen 29 – 
Člen 30 – 
Člen 31 – 
Člen 32 – 
Člen 33 – 
Člen 34 – 
Člen 35 – 
Člen 36 – 
Priloga I Priloga I 
Priloga II Člen 62 
Priloga III Člen 50 
SL 148   SL  
Direktiva 91/496/EGS Ta uredba 
Člen 1 – 
Člen 2(1) – 
Člen 2(2)(a) Člen 2(46) 
Člen 2(2)(b) Člen 2(47) 
Člen 2(2)(c) Člen 2(48) 
Člen 2(2)(d) – 
Člen 2(2)(e) Člen 2(27) 
Člen 2(2)(f) Člen 2(29) 
Člen 3(1)(a) Člen 54(1) in (2)(a) ter člen 56(1)(b) 
Člen 3(1)(b) Člen 45(1) in člen 64(2) 
Člen 3(1)(c)(i) Člen 54(2)(b) in (4) ter člen 55 
Člen 3(1)(c)(ii) Člen 77(1)(d) 
Člen 3(1)(d) Člen 55 
Člen 3(2) – 
Člen 4(1) Člen 47(1) in (2) ter člen 50 
Člen 4(2) Člen 47(1), (3) in (4) ter člen 50 
Člen 4(3) Člen 49c 
Člen 4(4) Člen 77(1)(d) 
Člen 4(5) Člen 4(2) in (3), člen 49(c) ter člen 50 
Člen 5 Člen 53, člen 54(2)(b) in (4), člen 55, 
člen 56(1)(a) ter člen 64(1) 
Člen 6(1) – 
Člen 6(2)(a) Člen 62(1) in (2) 
Člen 6(2)(b) Člen 62(1) 
Člen 6(2)(c) Člen 57 
Člen 6(2)(d) Člen 62(3)(a) in (4) 
Člen 6(3) Člen 58 
Člen 6(3)(a) Člen 58(1)(b) 
Člen 6(3)(b) Člen 58(1)(c) 
Člen 6(3)(c) Člen 57(2) in člen 62(3) 
Člen 6(3)(d) Člen 58(1)(d) 
Člen 6(3)(e) Člen 57(2) in člen 62(3) 
Člen 6(3)(f) Člen 57(2) in člen 62(3) 
Člen 6(3)(g) Člen 58(1)(e) 
Člen 6(4) Člen 57 in člen 58(1) 
SL 149   SL Člen 6(5) Člen 58(2) 
Člen 7(1), prva alinea Člen 48(2) 
Člen 7(1), druga alinea Člen 54(2)(b) in (4) ter člen 56 
Člen 7(1), tretja alinea Člen 48(1) 
Člen 7(2) Člen 56 
Člen 7(3) – 
Člen 8 Člen 51(1)(b) 
Člen 9 Člen 49(d) 
Člen 10 Člen 64(2) 
Člen 11(1) Člen 63 
Člen 11(2) – 
Člen 12 (1) Členi 64, 66 in 67 
Člen 12(2) Člen 64(3), člen 67 in člen 84(1)(d) 
Člen 12(3) Člen 68, člen 69(3) in člen 70(3) 
Člen 12(4) – 
Člen 12(5) – 
Člen 13 Člen 62(2) 
Člen 14 – 
Člen 15 Člen 77(1)(d) 
Člen 16 Člen 52 
Člen 17 Člen 6 
Člen 17a – 
Člen 18(1) – 
Člen 18(2) Člen 65 
Člen 18(3) – 
Člen 18(4) – 
Člen 18(5) – 
Člen 18(6) – 
Člen 18(7) – 
Člen 18(8) – 
Člen 19 Člena 115 in 116 
Člen 20 Členi od 100 do 106 
Člen 21 Člen 129(5) in (6) 
Člen 22 – 
Člen 23 – 
Člen 24 – 
Člen 25 – 
SL 150   SL Člen 26 – 
Člen 27 – 
Člen 28 –  
Člen 29 – 
Člen 30 – 
Člen 31 – 
Priloga A Člen 62 
Priloga B Člen 64(2) 
5. Direktiva 96/93/ES 
Direktiva 96/93/ES Ta uredba 
Člen 1 – 
Člen 2(1) Člen 2(22) 
Člen 2(2) Člen 2 
Člen 3(1) Člen 87(2)(b) 
Člen 3(2) Člen 87(3)(a) in (b) 
Člen 3(3) Člen 88(1)(a) 
Člen 3(4) Člen 87(3)(b) 
Člen 3(5) Člen 89 
Člen 4(1) Člen 87(2)(a) in člen 88(2)  
Člen 4(2) Člen 88(1)(b) 
Člen 4(3) Člen 88(1)(d) 
Člen 5 Člen 88(2) 
Člen 6 Člen 128 
Člen 7 Člen 141 
Člen 8 – 
Člen 9 – 
Člen 10 – 
6. Direktiva 89/608/EGS 
Direktiva 89/608/EGS Ta uredba 
Člen 1 – 
Člen 2 – 
Člen 3 Naslov IV 
Člen 4 Naslov IV 
Člen 5 Naslov IV 
Člen 6 Naslov IV 
SL 151   SL Člen 7 Naslov IV 
Člen 8 Naslov IV 
Člen 9 Naslov IV 
Člen 10 Člen 7 in naslov IV 
Člen 11 – 
Člen 12 Naslov IV 
Člen 13 – 
Člen 14 – 
Člen 15 Člen 7 in naslov IV 
Člen 16  – 
Člen 17 – 
Člen 18 – 
Člen 19 – 
Člen 20 – 
7. Odlo čba 92/438/EGS 
Odločba 92/438/EGS Ta uredba 
Člen 1 Členi od 130 do 133 
Člen 2 – 
Člen 3 Členi od 130 do 133 
Člen 4 Členi od 130 do 133 
Člen 5 Členi od 130 do 133 
Člen 6 Člen 62(3)(f) 
Člen 7 – 
Člen 8 – 
Člen 9 – 
Člen 10 – 
Člen 11 – 
Člen 12 – 
Člen 13 – 
Člen 14 – 
Člen 15 – 
Priloga I Členi od 130 do 133 
Priloga II Členi od 130 do 133 
SL 152   SL Priloga III Členi od 130 do 133