Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Strategija za enakost spolov

(COM(2020) 152 final)

(2020/C 364/11)

Poročevalka: Giulia BARBUCCI Soporočevalka: Indrė VAREIKYTĖ

Zaprosilo Evropska komisija, 22. 4. 2020 Pravna podlaga člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Sklep predsedstva 18. 2. 2020 Pristojnost strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo Datum sprejetja mnenja strokovne skupine 17. 6. 2020 Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 16. 7. 2020 Plenarno zasedanje št. 553 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 171/38/7

1. Sklepi in priporočila

1.1 Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) se zaveda, da ima pandemija COVID-19 posledice tudi z vidika spolov, in močno poudarja razsežnost spolov pri družbenih in gospodarskih neenakostih. To vprašanje je treba v celoti upoštevati v novi strategiji za enakost spolov, ki bi jo morala Evropska komisija izvajati skupaj z odpravljanjem posledic pandemije COVID-19, in sicer s prilagojenimi in usmerjenimi političnimi ukrepi.

1.2 EESO priporoča, da se v vseh organih in infrastrukturi načrtovanja programov in upravljanja sprejmejo strategije za upoštevanje vidika spola ter poziva Komisijo, naj države članice odločno spodbuja, da sprejmejo enak pristop. Poleg tega se zavzema za sprejetje medsektorskega pristopa k enakosti spolov, tudi pri obravnavanju različnih oblik diskriminacije.

1.3 EESO poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo uravnoteženo zastopanost spolov v svetovalnih in tehničnih organih, katerih namen je razpravljati o političnih ukrepih za ponovni zagon gospodarstva ter preprečevanje socialne in gospodarske marginalizacije zaradi COVID-19.

1.4 EESO poleg tega spodbuja države članice, naj zagotovijo, da bo vidik spola v celoti vključen v ukrepe za okrevanje po COVID-19, da bi z uporabo strateškega in strukturnega pristopa odpravili dolgotrajne neenakosti med spoloma ter spodbujali in izboljšali udeležbo žensk na vseh ravneh trga dela.

1.5 EESO poziva k večji zavezanosti enakosti spolov v prihodnjem večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027. Ta pristop je treba vključiti tudi v izvajanje evropskega stebra socialnih pravic in šest prednostnih nalog Komisije za obdobje 2019–2024 ter v priporočila evropskega semestra.

1.6 EESO podpira strategijo za enakost spolov, ki jo je pripravila Komisija, in jo poziva, naj vzpostavi mehanizem za usklajevanje, ki bo vključeval vse države članice, socialne partnerje in organizacije civilne družbe.

1.7 EESO poziva države članice k sprejetju posebnih ukrepov za izboljšanje šolskega in poklicnega svetovanja, da bi okrepili ozaveščenost glede enakosti spolov, zagotovili ustrezna sredstva in orodja ter na področju izobraževanja in zaposlovanja bolj upoštevali razlike med spoloma in zmanjšali spolno segregacijo.

1.8 EESO poziva k ukrepom za premostitev digitalne vrzeli med spoloma in popolno vključitev vidika enakosti spolov v digitalno agendo in agendo za umetno inteligenco na ravni EU in držav članic, in sicer s posebno agendo in mehanizmom spremljanja, ki upošteva vidik spola, s kazalniki in zbiranjem podatkov, razčlenjenih po spolu.

1.9 Razlika med plačami moških in žensk je še vedno ena glavnih oblik neenakosti in diskriminacije na podlagi spola, kar je kriza zaradi COVID-19 še bolj poudarila. EESO poziva Komisijo, naj hitro nadaljuje s predlogom, da se uvedejo zavezujoči ukrepi glede preglednosti plač z vidika spola. Pripravljen je prevzeti vodilno vlogo pri spodbujanju strategije za upoštevanje vidika spola in zagotovitev enake plače moških in žensk.

1.10 EESO poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo učinkovit pristop k preprečevanju vseh oblik nasilja nad ženskami in ženskam zagotovijo zaščito. EESO se zavzema za ukrepe za podporo in sprejetje mednarodnih in evropskih pobud za izkoreninjenje nasilja nad ženskami. EESO lahko sodeluje s socialnimi partnerji in organizacijami civilne družbe, da se zagotovi hitro izvajanje takih pobud.

1.11 EESO ima ključno vlogo pri ozaveščanju, in sicer z zbiranjem in razširjanjem dobrih praks med socialnimi partnerji in organizacijami civilne družbe glede instrumentov in organizacijske infrastrukture za preprečevanje spolnega nadlegovanja doma in na delovnem mestu in zaščito pred njim.

1.12 EESO priporoča sistematičen pristop k politiki oskrbe, ki vključuje več drugih političnih razsežnosti (preglednost plač, javne storitve, infrastruktura, obdavčitev, promet, digitalna agenda in agenda za umetno inteligenco ter skladi EU). Države članice EU bi si morale še naprej prizadevati za povečanje ponudbe, cenovne dostopnosti in kakovosti mest v predšolski vzgoji in varstvu.

1.13 EESO poziva Komisijo, naj podpre države članice pri povečanju udeležbe invalidk na trgu dela – in s tem izvajanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov – pa tudi drugih skupin ranljivih žensk (kot so Rominje in priseljenke).

1.14 Enake možnosti udeležbe so bistvenega pomena za predstavniško demokracijo na vseh ravneh – evropski, nacionalni, regionalni in lokalni. EESO podpira enakopravno sodelovanje in zastopanost spolov pri odločanju ter v političnem, gospodarskem in družbenem življenju, tudi v strukturah socialnega in civilnega dialoga. Za povečanje zastopanosti in sodelovanja žensk v organih odločanja so potrebna pozitivna dejanja na podlagi zakonodajnih, proračunskih, prostovoljnih, organizacijskih in kulturnih ukrepov.

1.15 EESO ponovno poziva Svet, naj nadaljuje razpravo o direktivi o bolj uravnoteženi zastopanosti spolov v upravnih odborih družb.

1.16 EESO spodbuja medijski in oglaševalski sektor, naj podpreta bolj uravnoteženo zastopanost žensk na vodilnih položajih in prispevata k odpravi spolnih stereotipov v medijskih vsebinah, in sicer s sprejetjem kodeksov ravnanja in mehanizmov za zagotavljanje uravnotežene zastopanosti spolov v organih odločanja.

1.17 EESO poziva Evropski inštitut za enakost spolov (EIGE), naj v indeks enakosti spolov vključi tematski poudarek na enakosti spolov v medijih, da se izpostavijo neenakosti med spoloma.

2. Uvod

2.1 ( 4 ), Enakost spolov ni samo temeljna vrednota Evropske unije ( 1 ) , temveč je tudi zavezujoče navodilo za ukrepanje ( 2 ) . Komisija si je enakost žensk in moških zastavila kot vodilno načelo in hkrati enega od ciljev svojega mandata. Dokazi ( 3 ) ( 5 ) pa kažejo, da je napredek pri doseganju enakosti spolov v EU zelo počasen. To mnenje je pripravljeno v odziv na strategijo za enakost spolov za obdobje 2020–2025, ki jo je Komisija predstavila marca 2020, preden se je razširila pandemija COVID-19. EESO se zaveda, da ima pandemija COVID-19 posledice tudi z vidika spolov, kar je treba upoštevati v tej strategiji za enakost spolov. Pomembno je poudariti, da se zaradi teh izrednih razmer povečujejo neenakosti, povezane s spolom, ki so obstajale že pred krizo. Ženske so vse bolj izpostavljene nasilju, revščini, več oblikam diskriminacije in ekonomski odvisnosti, zato priporočamo, da se Komisija s prilagojenimi in usmerjenimi ukrepi hitro loti izvajanja strategije za enakost spolov skupaj z odpravljanjem posledic COVID-19 za ženske in dekleta. Strategija se nanaša na naslednja področja ukrepanja:

2.1.1 Nasilje nad ženskami je ena najhujših oblik diskriminacije na podlagi spola.

2.1.2 Komisija poziva k sistematični analizi, odločnejšim ukrepom za ovračanje stereotipov in odpravo nasilja na podlagi spola, nadlegovanja, ustrahovanja in trpinčenja ter k uvedbi ukrepov, da bodo žrtve zaščitene, krivci pa odgovarjali za svoja dejanja. Nasilje v družini se je med krizo zaradi COVID-19 povečalo, saj so bile ženske bolj izpostavljene nasilju, ki ga nad njimi doma izvajajo partnerji.

2.1.3 Zaposlenost žensk: iz podatkov, ki so na voljo, je razvidno, da razlike med spoloma v gospodarstvu – in trajno neravnovesje glede tega, kdo prevzema skrb za druge, – močno omejujejo polno socialno in ekonomsko opolnomočenje žensk, pa tudi dostop do pravičnega plačila, prihodkov in pokojnin. Nevarnost gospodarske marginalizacije je tudi posledica trdovratnih stereotipov in presečnih oblik diskriminacije. Neskladje v znanju in spretnostih na trgu dela je posledica več strukturnih dejavnikov, ki so pogosto povezani s spolom. Ti dejavniki ne omejujejo le učinka ekonomskih politik, temveč naše družbe in gospodarstva tudi prikrajšajo za vse spretnosti in talente žensk.

2.1.4 Uravnotežena zastopanost spolov pri odločanju je eden glavnih ciljev in hkrati trdovratna pomanjkljivost. Za odpravljanje kompleksnih gospodarskih in socialnih izzivov je treba povečati število žensk na vodstvenih položajih. Zakonodajni ukrepi so ena od možnosti za kratkoročno odpravljanje razlik med spoloma.

2.1.5 Upoštevanje vidika spola je strategija za doseganje enakosti spolov z vključevanjem načela enakosti spolov v vse faze oblikovanja politik. V vseh državah članicah EU je za izvajanje vključevanja načela enakosti spolov in večje upoštevanje vidika spola v političnem programu pristojna posebna infrastruktura za enakost spolov ( 6 ) . Takšni institucionalni mehanizmi bi morali imeti večji politični mandat in znanje za uporabo ustreznih orodij (analiza na podlagi dokazov, sistematično zbiranje podatkov, razčlenjenih po spolu, priprava proračuna ob upoštevanju vidika spola ( 7 ) , spremljanje in ocenjevanje ob upoštevanju spola).

2.1.6 Sredstva EU za obdobje 2021–2027 so priložnost za razširitev enakosti spolov. EESO je v že sprejetem mnenju ( 8 ) pozval Parlament in Svet, naj uvedeta nove in ustrezne kazalnike za boljše spremljanje finančnega prispevka EU za doseganje ciljev glede enakosti spolov. Namen je povečati udeležbo žensk na trgu dela (zlasti tistih iz ranljivih skupin ( 9 ) , kot so invalidke ( 10 ) in žrtve več oblik diskriminacije) in izboljšati ukrepe za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, varstvo otrok ter storitve in infrastrukturo za dolgotrajno oskrbo. Kriza zaradi COVID-19 je poudarila potrebo po financiranju ukrepov za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, naložbah v kakovostne in dostopne javne storitve oskrbe ter ohranjanju stopnje zaposlenosti in dohodkovne podpore.

2.1.7 EESO prav tako meni, da bi morala biti sredstva EU dodeljena ob večjem upoštevanju spola, da bi morala biti enakost spolov samostojen cilj, namesto da se povezuje s cilji boja proti diskriminaciji, ter da bi bilo treba vidik spola bolje vključiti v vse druge posebne cilje na podlagi multidisciplinarnega in presečnega pristopa.

3. Splošne ugotovitve o strategiji za enakost spolov za obdobje 2020–2025 in predlogi za izvajanje

3.1 EESO podpira pristop Komisije, da se ponovnih prizadevanj za upoštevanje vidika spola loti s strategijo za doseganje enakosti spolov, in predlaga, da se upošteva tudi vpliv, ki ga ima pandemija COVID-19 posebej na ženske. Dvojni pristop – pozitivni ukrepi in vključevanje vidika spolov – mora biti v celoti vključen v upravljanje mehanizmov za financiranje programov. Ta pristop je treba vključiti tudi v izvajanje evropskega stebra socialnih pravic in šest prednostnih nalog Komisije za obdobje 2019–2024 ( 11 ) ter v priporočila evropskega semestra.

3.2 Obstoječa institucionalna infrastruktura za enakost spolov na ravni EU (GD JUST, Evropski inštitut za enakost spolov (EIGE), Evropski parlament in institucije EU ter posvetovalna organa ( 12 ) in projektna skupino za enakost ( 13 ) , ki jo s podatki podpirata Eurofound in Eurostat) bi morala biti bolje vključena v proces upravljanja politik EU. Preseči je treba konkretne meje samega vprašanja enakosti spolov – ta institucionalna infrastruktura bi morala biti sestavni del mehanizma politike za obravnavo trenutnih glavnih dosjejev (kot so med drugim digitalna agenda, program znanj in spretnosti, evropski zeleni dogovor in evropski cilji mladih ( 14 ) ).

3.3 EESO se strinja, da je za zagotavljanje enakosti spolov treba uporabiti multidisciplinaren in presečen pristop politike, usmerjen v družbene in gospodarske dejavnike, ki povzročajo neenakost spolov, in vlagati v dejavnike, ki krepijo enakost spolov. EESO ( 15 ) poziva k strateškemu pristopu k spremljanju vključevanja vidika enakosti spolov v vse tematske cilje, določene v novem regulativnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027.

3.4 Odbor opozarja na dejstvo, da se je gospodarska rast v EU zaradi virusa COVID-19 že upočasnila. Pomembno je, da se učinki makroekonomskih politik glede spola v celoti ocenijo in upoštevajo pri izvajanju strategije, da bi se izognili nadaljnjemu poglabljanju obstoječih neenakosti med spoloma ( 16 )

4. Posebne ugotovitve

4.1 EESO poziva Evropsko komisijo, naj obravnava obstoječi usklajevalni mehanizem za enakost spolov, da se omogoči spremljanje izvajanja strategije in poročanje o dosežkih z vidika enakosti spolov. Usklajevalni mehanizem bi lahko obravnaval tudi vprašanja, povezana s spolom, v okviru izvajanja evropskega stebra socialnih pravic in v priporočilih evropskega semestra.

4.2 EESO je že pozval Evropsko komisijo, naj državam EU priporoči, naj določijo nacionalne cilje in kazalnike za spremljanje položaja z letnim pregledom kazalnikov.

4.3 Odprava nasilja na podlagi spola

4.3.1 Še vedno so ženske pogosteje tiste, ki poročajo o izpostavljenosti sovražnemu vedenju v družbi in nasilju doma in v delovnem okolju ( 17 ) . EESO ima lahko ključno vlogo pri večanju seznanjenosti s tem vprašanjem za preprečevanje vseh oblik nasilja nad ženskami. Socialni partnerji in organizacije civilne družbe lahko z ozaveščanjem ter zbiranjem in izmenjavo primerov dobre prakse podprejo preprečevanje nasilja nad ženskami in promocijo kulture, ki upošteva različnost spolov.

4.3.2 Evropski okvirni sporazum s socialnimi partnerji o nadlegovanju in nasilju na delovnem mestu iz leta 2007 je instrument, s katerim se zagotavlja, da na delovnem mestu ni nadlegovanja in nasilja. Uporablja se povsod v Evropi in na vseh delovnih mestih, ne glede na velikost podjetja.

4.3.3 Podpreti in sprejeti je treba mednarodne in evropske pobude za izkoreninjenje nasilja nad ženskami. EESO lahko zagotovi trdno podporo glede konvencije Mednarodne organizacije dela o nasilju in spolnem nadlegovanju na delovnem mestu. Konvencijo MOD št. 190 o nasilju in nadlegovanju iz leta 2019 bi morale ratificirati in uveljavljati vse vlade na mednarodni in evropski ravni ter Evropska unija. EESO pozdravlja tudi pobudo Komisije, da v letu 2021 predlaga ukrepe za doseganje ciljev Istanbulske konvencije.

4.3.4 Kibernetsko ustrahovanje ( 18 ) je ena od ovir, s katerimi se spopadajo ženske, ki sodelujejo v spletnih dejavnostih in družbenih omrežjih. EESO je pozval Evropsko komisijo, naj okrepi prejšnjo projektno skupino za ženske na digitalnem področju in nadaljnje ukrepe na podlagi pobude „Digital4her“ ( 19 ) . Evropska komisija mora te prostovoljne ukrepe uskladiti z zakonodajnimi okviri o nasilju nad ženskami.

4.3.5 EESO je večkrat pozval Komisijo, naj posodobi priporočilo o ukrepih za učinkovito preprečevanje nezakonitih spletnih vsebin in kodeks ravnanja za preprečevanje nezakonitega sovražnega govora na spletu, o katerem se je Evropska komisija dogovorila z vodilnimi podjetji na področju IT, in sicer tako, da se v opredelitev nezakonitega sovražnega govora dodata spletno nadlegovanje in trpinčenje žensk ( 20 )

4.3.6 EESO predlaga, da se na ravni EU ustanovi sklad za pravno pomoč v nujnih primerih in tako zagotovi podpora organizacijam civilne družbe, ki na sodiščih izpodbijajo predpise, ki posegajo v pravice žensk ( 21 )

4.4 Odpravljanje razlik med spoloma

4.4.1 Izobrazba: razlike med spoloma glede izobrazbe so še vedno prisotne in povzročajo spolno segregacijo na trgu dela, razlike glede zaposlenosti in prihodkov ter neskladje v znanju in spretnostih razlike med spoloma glede izobrazbe so še vedno prisotne in povzročajo spolno segregacijo na trgu dela, razlike glede zaposlenosti in prihodkov ter neskladje v znanju in spretnostih ( 22 ) ( 23 ) . Posebni ukrepi bi morali obravnavati sistem šolskega svetovanja ( 24 ) . Izobraževanje ima pomembno vlogo pri odpravljanju stereotipov in predsodkov, in sicer že od osnovne šole dalje.

4.4.2 Tehnologije ter znanja in spretnosti na digitalnem področju in področju umetne inteligence morajo biti dostopni vsem, ne glede na spol, starost ali socialno-ekonomsko ozadje. Povečati je treba število žensk in deklet na področjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT), odpraviti digitalno vrzel, ki povzroča njihovo slabo zastopanost, in zagotoviti več vzornic v digitalnih vlogah, da bi odpravili stereotipe, zlasti glede na posledice sedanjih izrednih razmer zaradi COVID-19.

4.4.3 Spodbujanje povečanja števila žensk in deklet med razvijalci na področju IKT lahko pripomore k premagovanju pristranskosti z vidika spola, ki je del zasnove določene tehnologije. Zato je nujno zagotoviti univerzalen dostop do izpopolnjevanja na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, informacijske in komunikacijske tehnologije ter umetne inteligence, pa tudi delovnopravno varstvo za ženske, ki jim grozi, da bodo zaradi nizke usposobljenosti na področju IKT izgubile zaposlitev.

4.4.4 Posebno pozornost in ukrepe bi bilo treba nameniti vidiku spola v izobraževanju na finančnem področju.

4.4.5 Zaposlovanje: razlike med spoloma pri zaposlovanju so privedle do dolgoročnih razlik v dohodkih, dostopu do posojil, plačah in pokojninah, prav tako pa povečujejo tveganje revščine, socialne izključenosti in brezdomstva. Ne glede na zakonodajo o enakem obravnavanju pri zaposlovanju, ki jo uvaja EU, je razlika med plačami moških in žensk še vedno ena glavnih in pogostih oblik neenakosti in diskriminacije na podlagi spola.

4.4.6 Pri tem bi lahko imela vodilno vlogo kolektivna pogajanja. Vsi ukrepi bi morali biti namenjeni odpravljanju razlik med spoloma, da bi izboljšali dostop do socialne zaščite, kakovost dela in trdnost trga dela.

4.4.7 EESO pozdravlja pobudo Komisije, da se uvedejo zavezujoči ukrepi glede preglednosti plač z vidika spola, ki bi jih bilo treba uvesti čim prej. Prevzel bi lahko vodilno vlogo pri spodbujanju strategije za upoštevanje vidika spola in enako plačo moških in žensk. Ženske predstavljajo 70 % vseh zaposlenih v sektorju zdravstvenega in socialnega varstva v 104 državah (SZO) in 58,6 % zaposlenih v storitvenem sektorju po vsem svetu (ILO), kar pomeni, da je zaradi pandemije njihovo zdravje ogroženo. Zaradi prevladujoče segregacije žensk v slabo plačanih sektorjih in na negotovih delovnih mestih so te najbolj izpostavljene tveganju izgube delovnega mesta in zdravstvenih težav.

4.4.8 Delovna mesta in naloge, ki se opravljajo v sektorjih oskrbe, čiščenja, trgovine in zdravstva, veliko prispevajo k družbi in gospodarstvu, kot je bilo poudarjeno tudi v času krize zaradi COVID-19. Ta delovna mesta v sektorjih, ki tradicionalno zaposlujejo veliko žensk, so pogosto premalo plačana in podcenjena, zanje pa so značilni negotovi delovni pogoji. Zato je bistveno, da ti poklici pridobijo večje družbeno priznanje in ustrezno ekonomsko vrednost, kar bi prispevalo k zmanjšanju razlik v plači in drugih razlik med spoloma ter krepitvi ekonomske in socialne vrednosti, ki jo imajo ta delovna mesta.

4.4.9 Povečanje naložb v digitalizacijo javnega sektorja omogoča večjo in boljšo udeležbo žensk in moških na trgu dela ter lahko pomaga tistim, ki morajo skrbeti za druge ali potrebujejo pomoč pri premagovanju ovir, povezanih z birokracijo in dostopom do javnih storitev ( 25 )

4.4.10 Med podjetniki v EU je še vedno zelo malo žensk. Olajšanje dostopa do naložbenega kapitala za podjetnice in spodbujanje uravnotežene zastopanosti spolov na položajih odločanja v finančnih institucijah, kjer se sprejemajo odločitve o naložbah ( 26 ) , pomenita podporo tako za podjetništvo žensk kot enakost spolov.

4.4.11 Oskrba ter usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja: ženske še vedno prevzemajo večji delež neplačanega dela, ne glede na to, ali skrbijo za otroke, starejše ali gospodinjska opravila ženske še vedno prevzemajo večji delež neplačanega dela, ne glede na to, ali skrbijo za otroke, starejše ali gospodinjska opravila ( 27 ) . Ukrepi za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, bodisi v obliki zakonodaje bodisi v okviru kolektivnih pogajanj, lahko bolje uskladijo potrebe žensk in moških ter delavcev, ki so tudi oskrbovalci. Pandemija je prinesla dodatno breme neplačane oskrbe, zlasti v času, ko so šole, vrtci, jasli in delovna mesta zaprti zaradi karantene.

4.4.12 EESO poziva k izvajanju direktive o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja, zlasti kar zadeva plačani dopust, da bi ženskam in moškim zagotovili pravico do oskrbe. EESO poleg tega spodbuja države članice, naj si še naprej prizadevajo, da bi končno dosegli cilj, da je v uradnih oblikah varstva 33 % otrok, mlajših od treh let. Poleg tega bi bilo treba dodati cilj glede varstva otrok po pouku, da bi starši lahko delali s polnim delovnim časom, če to želijo. Komisija bi morala sodelovati z državami članicami, da bi zagotovila, da so cilji v celoti doseženi.

4.4.13 EESO poziva države članice, naj uporabijo sredstva EU za povečanje ponudbe, cenovne dostopnosti in kakovosti storitev in infrastrukture za predšolsko vzgojo in varstvo.

4.4.14 Pomembno je izvajati Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov, da bi povečali udeležbo invalidk na trgu dela.

4.4.15 Zaradi staranja prebivalstva bi se bilo treba pri oblikovanju ukrepov za usklajevanje potreb ter poklicnega in zasebnega življenja bolj osredotočiti na skrb za starejše.

4.4.16 Potreben je sistematičen pristop k politiki oskrbe, ki vključuje več drugih političnih razsežnosti (infrastruktura, obdavčitev, promet, digitalna agenda, zdravje in spretnosti, umetna inteligenca in skladi EU) in kjer lahko imajo vodilno vlogo socialni dialog, socialni partnerji in organizacije civilne družbe.

4.5 Doseganje enakosti spolov pri odločanju

4.5.1 Enake možnosti udeležbe so bistvenega pomena za predstavniško demokracijo na vseh ravneh – evropski, nacionalni, regionalni in lokalni. EESO podpira enakopravno sodelovanje in zastopanost spolov pri odločanju ter v političnem, gospodarskem in družbenem življenju, tudi v strukturah socialnega in civilnega dialoga. Za povečanje zastopanosti in sodelovanja žensk v organih odločanja so potrebna pozitivna dejanja na podlagi zakonodajnih, proračunskih, prostovoljnih, organizacijskih in kulturnih ukrepov.

4.5.2 Razlike med spoloma na trgu dela povzročajo tudi neravnovesje med spoloma pri odločanju. Moški prevladujejo nad ženskami na vodstvenih položajih; razmerje v EU je dva proti eni. Žensk je premalo med vodstvenimi delavci v skoraj vseh gospodarskih sektorjih. Po spolu najbolj uravnoteženo vodstvo je v javnem sektorju ( 28 )

4.5.3 Zakonodaja lahko pomaga, vendar je malo verjetno, da bo že sama zakonodaja vplivala na kulturo in organizacijske mehanizme. Uravnoteženo zastopanost spolov pri odločanju v političnem, gospodarskem in socialnem življenju je mogoče doseči tudi s pristopom upoštevanja vidika spola, katerega namen je zagotoviti večjo ozaveščenost glede vidika spola in pozitivne pogoje za povečanje udeležbe žensk na ravni odločanja.

4.5.4 EESO poziva Svet, naj nadaljuje razpravo o direktivi o bolj uravnoteženi zastopanosti spolov v upravnih odborih družb ( 29 ) . Poziva tudi podjetja, naj prevzamejo vodilno vlogo in bistveno povečajo udeležbo žensk na najvišjih položajih odločanja.

4.5.5 Odbor priporoča ( 30 ) , naj se upoštevajo učinkovite strategije in orodja (npr. pravni, proračunski in prostovoljni ukrepi, kvote po spolu) za doseganje uravnotežene zastopanosti spolov na voljenih in imenovanih položajih v glavnih političnih strukturah, ter predlaga, da Komisija še naprej podpira države članice pri ukrepanju na tem področju. Odbor znova poziva Svet ( 31 ) , naj pregleda svoje smernice za imenovanje članov EESO, pri tem pa upošteva gospodarski, socialni in demografski razvoj v Uniji.

4.6 Upoštevanje vidika spola

4.6.1 Upoštevanje vidika spola je najboljši pristop za seznanjanje z vprašanji spola pri vseh akterjih in na vseh ravneh, vendar je treba izboljšati njegovo operativno razsežnost in način izvajanja.

4.6.2 EESO poziva k večji zavezanosti enakosti spolov v programskem obdobju 2021–2027. Zagotoviti je treba učinkovito izvajanje in ocenjevanje pogojev, ki omogočajo enakost spolov, da se zagotovi ustreznost in skladnost programov, projektov in skladov.

4.6.3 EESO podpira strategijo za enakost spolov, ki jo je pripravila Komisija, in jo poziva, naj obravnava obstoječe mehanizme usklajevanja (svetovalni odbor za enake možnosti žensk in moških, skupino na visoki ravni za vključevanje načela enakosti spolov in projektno skupino za enakost), da bi spremljala pravilno izvajanje strategije, poročala o dosežkih ter olajšala izmenjavo pristopov in izkušenj na ravni EU.

4.7 Spol v medijih

4.7.1 Vpliv medijev na enakost spolov je že dolgo podcenjen, čeprav ima ključno vlogo pri oblikovanju družbe. Medijski sektor mora prevzeti vodilno vlogo pri zagotavljanju, da ima oglaševanje pozitiven in ne negativen vpliv v smislu predstavljanja in spodbujanja enakosti spolov v družbi.

4.7.3 Pomembno je priznati vpliv spolnih stereotipov v medijskih vsebinah. EESO poziva, da se v naslednji indeks enakosti spolov EIGE vključi nov tematski poudarek: Mediji in oglaševanje.

V Bruslju, 16. julija 2020 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Luca JAHIER

(1) Člen 2 PEU.

(2) Člen 8 PDEU: „V vseh svojih dejavnostih si Unija prizadeva odpraviti neenakosti in spodbujati enakost med moškimi in ženskami.“

(3) Gender Equality Index 2019 in brief: Still far from the finish line, EIGE, 2019.

(4) New vision for Gender Equality, Evropska komisija, 2019.

(5) Gender equality at work, Eurofound, 2020.

(6) Beijing +25 policy brief: Area H – Institutional mechanisms for the advancement of women: reduced efforts from Member States, EIGE, 2019.

(7) https://eige.europa.eu/gender-mainstreaming/toolkits/gender-budgeting.

(8) UL C 110, 22.3.2019, str. 26, točka 1.8.

(9) UL C 110, 22.3.2019, str. 26, točka 1.6.

(10) The European Pillar of Social Rights as an Opportunity for Gender Equality in the EU, EIGE, 2017, str. 6.

(11) https://ec.europa.eu/info/priorities_sl

(12) Člen 300 PDEU.

(13) Komisija je ustanovila projektno skupino za enakost, ki jo sestavljajo predstavniki vseh služb Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje, da bi zagotovila konkretno upoštevanje načela enakosti spolov na operativni in tehnični ravni poleg ključnih ukrepov iz strategije za enakost spolov, https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sl/qanda_20_357.

(14) https://youthforeurope.eu/european-youth-goals-2019-2027/

(15) UL C 240, 16.7.2019, str. 3.

(16) Glej opombo 15.

(17) Eurofound (2020), Gender equality at work, serija Evropska raziskava o delovnih razmerah 2015, Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg.

(18) Gender equality and youth: opportunities and risks of digitalisation – Main report, EIGE, 2017.

(19) UL C 440, 6.12.2018, str. 37.

(20) Glej opombo 15.

(21) Glej opombo 15.

(22) Vir: Eurostat; Early leavers from education and training (šifra:SDG_04_10); Adult participation in learning (šifra: sdg_04_60); Tertiary educational attainment (šifra: sdg_04_20).

(23) 2020 European Skills Index, Cedefop, 2020.

(24) Briefing Note, Not just new jobs: digital innovation supports careers, Cedefop, 2019.

(25) UL C 440, 6.12.2018, str. 37, točka 1.12.

(26) Eurofound (2019), Female entrepreneurship: Public and private funding, Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg.

(27) The European Pillar of Social Rights as an Opportunity for Gender Equality in the EU, EIGE, 2017, str. 8.

(28) Eurofound (2018), Women in management: Underrepresented and overstretched?, Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg.

(29) Glej opombo 15.

(30) UL C 240, 16.7.2019, str. 1.

(31) Glej opombo 30.

(32) Indeks enakosti spolov, EIGE, 2019.

(33) Zbirka statističnih podatkov po spolu, EIGE, 2020.

(34) https://eige.europa.eu/gender-mainstreaming/good-practices/denmark/kvinfo-expert-database

(35) http://www.womeninnews.org/ckfinder/userfiles/files/Gender%20Balance%20Guidebook_FINAL_RGB%20(1).pdf