SL Uradni list Evropske unije C 34/3

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2010/C 34/03

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006. Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„ΦΑΒΑ ΣΑΝΤΟΡΙΝΗΣ“ (FAVA SANTORINIS)

ES št.: EL-PDO-0005-0520-09.01.2006

ZGO ( ) ZOP ( X )

1. Ime:

„Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis)

2. Država članica ali tretja država:

Grčija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1 Vrsta proizvoda:

Skupina 1.6 – Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1:

Posušeni, oluščeni in zdrobljeni klični listi rastline Lathyrus clymenum L. (družina metuljnic ali stročnic) bledo rumene barve v obliki okroglih ploščic s premerom približno 2 mm in vsebnostjo vode največ 13 %. Za sestavo proizvoda je značilna posebno visoka vsebnost beljakovin in visoka vsebnost ogljikovih hidratov. Bob „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis) je zaradi njegovih fizikalno-kemičnih lastnosti izredno enostavno kuhati (čas kuhanja je zelo kratek); navsezadnje imajo kuhan bob in iz njega pripravljene jedi edinstvene organoleptične lastnosti, kot sta zračna tekstura in rahlo sladek okus.

3.3 Surovine:

—

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

—

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Proizvodni postopki, ki vplivajo na razvoj posebnih značilnosti boba „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis), so gojenje Lathyrus clymenum L. (αρακάς), zorenje (sušenje) semen, njihovo luščenje in pakiranje. Ti postopki morajo potekati na opredeljenem območju, kajti značilni dejavniki okolja, te kulture in postopka sušenja (uporaba santorinske prsti) dajejo proizvodu poseben značaj in prav sprememba teh dejavnikov predstavlja največje tveganje za spremembo lastnosti boba „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis).

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.:

Pakiranje mora potekati na opredeljenem geografskem območju, da se zagotovita kakovost in učinkovit nadzor porekla končnega proizvoda. Proizvodi morajo biti ustrezno zapakirani takoj in hitro po luščenju in ločevanju kličnih listov, da se tako dobljeni končni proizvod ne bi navzel vlage. Pakiranje zunaj Santorinija obvezno vključuje pomorski prevoz na debelo, ki predstavlja veliko tveganje, da se bodo proizvodi navzeli vlage in jih bodo škodljivci okužili s škodljivimi organizmi in boleznimi, in torej tveganje, da se bo poslabšala kakovost proizvoda.

3.7 Posebna pravila za označevanje:

—

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja:

Geografsko območje pridelave boba „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis) vključuje grške otoke Santorini, Thirasia, Palea, Nea Kameni, Aspronisi, Christiana in Askania v prefekturi Kikladi (regija na jugu Egejskega morja).

Za vse te otoke sta značilni vulkanska prst in zelo posebna mikroklima. Natančneje, podnebje v tej regiji, ki je podrobneje opisano v točki 5.1.a, je vroče in suho, z zelo veliko sonca, močnimi severnimi vetrovi (meltémi) in povprečno letno relativno vlažnostjo 71 %.

5. Povezava z geografskim območjem:

5.1 Posebnost geografskega območja:

(a) Podnebje: Spodnji podatki štejejo kot posebni podnebni dejavniki, od katerih je odvisna kakovost boba „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis). 1. relativna vlažnost ozračja, ki je vse leto povprečno 71 % 2. letna količina padavin, ki je 370 mm 3. severni vetrovi, ki pihajo vse leto 4. povprečna letna temperatura, ki je 17,5 °C 5. število sončnih dni, ki je 202 dneva na leto 6. odsotnost zmrzali.

(b) Prst: Kamnine, iz katerih so nastala vulkanska tla, ki pokrivajo skoraj cel Santorini, so terciarne usedline prsti, plovca in lave. Ta prst je globoka, se srednje ali skoraj nič ne izpira, tla so položna. Na splošno je struktura tal na otoku fina in ne vsebuje osnovnih anorganskih elementov, kot sta kalij in dušik. Prav tako vsebuje izredno malo organskih snovi. In nazadnje, vodnih virov je zelo malo ali jih sploh ni.

5.2 Posebnost proizvoda:

Temeljna posebnost boba „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis) je, da se za njegovo pridelavo uporablja rastlinska vrsta Lathyrus clymenum L. iz družine metuljnic ali stročnic. Ta rastlina se goji samo na opredeljenem območju, edini namen te kulture pa je pridelava boba „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis).

Prav drugačno poreklo daje proizvodu posebne lastnosti, po katerih se loči od podobnih proizvodov. Njegove glavne značilnosti so:

Fizikalne lastnosti: bob „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis) so kosi razcepljenih kličnih listov iz semen; so bledo rumeni in v obliki okroglih ploščic s premerom približno 2 mm. Maksimalna vsebnost vode je 13 %, odstotek zdrobljenih kličnih listov je od 1 % do 5 %, odvisno od proizvodnega procesa.

Kemične lastnosti: „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis) ima zaradi stanja prsti, podnebnih pogojev in sorte rastline zelo visoko vsebnost ogljikovih hidratov (63 %) in beljakovin (20 %).

Treba je tudi poudariti, da imajo iz boba „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis) pripravljene jedi posebne organoleptične lastnosti, po katerih se to živilo razlikuje od drugih podobnih živil in ki prispevajo k njegovemu slovesu. Najbolj posebne lastnosti so:

Zračna tekstura: zaradi majhnosti in homogenosti kličnih listov ter visoke vsebnosti ogljikovih hidratov.

Obstojnost proizvoda: zaradi visoke stopnje posušenosti in dezinfekcije semen boba „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis).

Lahko kuhanje: zaradi majhnosti in homogenosti kličnih listov ter visoke koncentracije ogljikovih hidratov je proizvod hitro kuhan in potrebuje zelo malo vode.

Okus: prisotnost sladkorja v rastlinskem tkivu pojasni, zakaj ima proizvod na koncu rahlo sladek okus v nasprotju z drugimi podobnimi proizvodi, za katere je značilen rahlo grenek okus.

5.3 Vzročna zveza med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (za ZOP) ali posebno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda (za ZGO):

Vse posebnosti boba „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis), kot se kažejo v njegovih fizikalnih in kemičnih lastnostih ter organoleptičnih lastnostih iz njega pripravljenih jedi, so rezultat povezanih značilnosti okolja, lokalnega znanja in enkratnih genetskih virov.

Vse te posebnosti so znane že od antike, tj. odkar se goji Lathyrus clymenum L. (družina metuljnic ali stročnic), kar pojasni sloves boba „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis) v primerjavi z drugimi podobnimi proizvodi.

(a) Kakovost ali značilnosti: kot je navedeno zgoraj, posebne značilnosti boba „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis) izhajajo iz skupnega vpliva treh dejavnikov. Učinki vsakega od teh dejavnikov so na kratko opisani v nadaljevanju: Genetski material: že od antike se rastlinska vrsta za pridelavo boba „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis) (Lathyrus clymenum L. iz družine metuljnic ali stročnic) goji izključno na Santoriniju in bližnjih otočkih. Stanje prsti in podnebne razmere, ki prevladujejo na teh otokih, namreč otežujejo ali celo onemogočajo gojenje katere koli druge vrste, ki se uporablja za pridelavo boba. Plod, ki se ga dobi po mlačvi, se hrani ločeno in je namenjen za setev prihodnje leto. Ta praksa je edina razlaga za to, da se je gojenje te rastline, ki je posebna lokalna sorta metuljnic in se uporablja samo za proizvodnjo slovitega boba „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis), ohranilo 3 500 let. Lathyrus clymenum L. daje bobu „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis) fizikalne lastnosti, saj so te povezane s posebno fenotipsko obliko glavnih taksonomskih značilnosti, kot sta velikost in barva kličnih listov. Posebna kemična sestava kličnih listov je tudi genetsko nadzorovana lastnost. Znanje: to lokalno znanje se nanaša tako na izključno gojenje Lathyrus clymenum L. kot na obdelavo semen, katere posledica je nizka vsebnost vode in nizek odstotek zdrobljenih kličnih listov. Natančneje, obdobja setve, pobiranja pridelka in mlačve so odločilne prakse, ki so omogočile prilagoditev kulture lokalnemu okolju; sicer pa je izbira razmnoževalnega materiala za kulture naslednjega leta posebna praksa, ki pojasni, kako se je ohranilo gojenje te rastline. Razvilo se je posebno znanje za zorenje plodov. To vključuje dva pomembna dejavnika, ki povezujeta bob „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis) z lokalnim okoljem. Gre za uporabo santorinske prsti in podzemnih skladišč za shranjevanje in skladiščenje plodov. Ta postopek ščiti plodove pred napadi mrčesa in prispeva k nastanku želene trdnosti, ki jim daje odpornost za nadaljnjo obdelavo, ne da bi se drobili. Okolje: vpliv okolja zadeva kulturo Lathyrus clymenum L., nastanek kvantitativnih značilnosti, kot je kemična sestava kličnih listov, in obstoj enkratnih proizvodnih dejavnikov, kot je santorinska prst. Posebne okoljske razmere, ki so prispevale k izbiri in prilagoditvi kulture Lathyrus clymenum L., so moč vetra, skromni razpoložljivi vodni viri in revna prst. Lathyrus clymenum L. je plezalka in to jo ščiti pred močnimi vetrovi; poleg tega je kserofilna rastlina, tako da lahko preživi v skoraj puščavskih razmerah; in nazadnje, ker lahko zadrži dušik iz ozračja, lahko nadomesti odsotnost temeljnih hranilnih snovi. Najočitnejši znak prilagoditve te kulture okolju na otoku Santorini je, da je preživela izbruh ognjenika. In nazadnje, pomanjkanje vodnih virov pojasni visoko vsebnost sladkorja v rastlini, ki ji omogoča večjo absorpcijo vode z osmozo.

(b) Sloves: dokazana prisotnost boba „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis) na opredeljenem območju sega v XVI. stoletje pr. n. št., kot dokazujejo arheološke najdbe, pripisane poznemu eneolitiku, z izkopavanja zahodne zgradbe v Akrotiriju. Ostanki zalog pridelka so bili namreč opredeljeni kot semena Lathyrus clymenum L. Poleg tega se izraz bob v pisni obliki prvič pojavi v VI. ali V. stoletju pr. n. št. v odlomku izgubljene Ajshilove tragedije, v kateri pomeni jed revnih ljudi. Prvo ugotovljeno povezavo med izrazom bob in zelo znano jedjo je v II. stoletju n. št. vzpostavil Dioscorides, ki se na ta izraz sklicuje kot na latinsko ime za grško besedo κουκιά (Vicia faba L.), najpogosteje uporabljeno metuljnico za pridelavo boba. V VI. stoletju n. št. Ciril Scythopolis omenja uporabo πισαρίων, tj. nizke zelenjadnice, ki jo na Santoriniju imenujejo αρακάς, za pridelavo boba, s čimer prvič v literarnem besedilu vzpostavi povezavo med starogrškim izrazom αρακίσκο in pridelavo boba. Bob kot tradicionalni santorinski pridelek je v popisu za leto 1850 naveden kot četrti glavni proizvod; leta 1914 Gennadios omeni zlasti odlično kakovost boba „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis) in prepozna αρακάς kot rastlino za njegovo pridelavo. Ta zveza je navedena v številnih virih iz XX. stoletja, vendar šele leta 1943 Rechinger navede povezavo med lokalno kulturo in Lathyrus clymenum L. V XXI. stoletju pa je vzpostavljena povezava med tradicionalnim lokalnim imenom αρακάς in Lathyrus clymenum L. Za pripravo tega spisa so bili vzorci te rastline namreč predloženi laboratoriju za sistematično botaniko na agronomski univerzi v Atenah, ki je prepoznal Lathyrus clymenum L. Zato je očitno, da se bob „Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis) v tej regiji neprekinjeno goji že več kot 3 600 let.

Sklic na objavo specifikacije

http://www.minagric.gr/greek/data/Fava%20Santorinis%20-%20specifications.pdf