OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Kot je navedeno v sporočilu Komisije o zagotavljanju prehranske varnosti in krepitvi odpornosti prehranskih sistemov z dne 23. marca 2022 (COM(2022) 133 final), je neizzvana ruska invazija na Ukrajino še dodatno destabilizirala že tako krhke kmetijske trge. Pred invazijo je bilo opaziti znatno zvišanje cen na trgih primarnih proizvodov, zaradi česar so se na kmetijskih trgih povečali stroški energije, gnojil in živalske krme. Zdaj se stroški za kmete ter mala in srednja podjetja (MSP), ki se ukvarjajo s predelavo, trženjem ali razvojem kmetijskih proizvodov, dodatno povečujejo in vplivajo na ceno hrane, kar izpostavlja ranljivost evropskega prehranskega sistema, zlasti odvisnost od uvoza, in vzbuja zaskrbljenost glede prihodkov kmetov in proizvajalcev v agroživilski verigi.

To še povečuje pritisk na evropsko kmetijstvo po pandemiji COVID-19.

Obravnavati je treba tudi podnebne spremembe in okoljske izzive. V omenjenem sporočilu Komisija poziva k odpravi pomanjkljivosti, ki jih je razkrila razvijajoča se kriza, in sicer na načine, ki bodo spodbudili prehod na trajnostne, odporne in pravične prehranske sisteme v EU in po svetu.

Motnje v trgovini vzbujajo resno zaskrbljenost za svetovno prehransko varnost, tako zaradi kratkoročnih posledic vojne kot zaradi dolgoročne negotovosti, ki se poraja v zvezi z njo.

Stabilna preskrba s hrano v EU sicer ni ogrožena, vendar če se občutno višji stroški proizvodnje na ravni kmetij ne bodo izravnali z višjimi cenami, bi to lahko vplivalo na zanesljivost preskrbe.

Skupna kmetijska politika (SKP) predvideva vrsto ukrepov, vključno s cenovno varnostno mrežo in možnostjo sprejetja izrednih ukrepov. Komisija je v svojem sporočilu z dne 23. marca 2022 že predstavila več izrednih pobud za zaščito prehranske varnosti in okrepitev odpornosti prehranskih sistemov. Vendar so v trenutnih razmerah, ki so brez primere, potrebne dodatne pobude, saj nekatera mala podjetja in kmetje potrebujejo nujno pomoč, da lahko ohranijo svoje dejavnosti.

Komisija zato predlaga dodaten ukrep, ki se financira iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in državam članicam omogoča, da kmetom in kmetijsko-živilskim podjetjem, ki jih je prizadelo znatno povečanje vhodnih stroškov, zlasti podjetjem za proizvodnjo krme in gnojil ter energijsko intenzivnim podjetjem v predelovalni industriji, ki se soočajo z višjimi stroški plina in električne energije, zagotovijo likvidnostno podporo. Z neposrednim reševanjem izzivov, povezanih z denarnim tokom takih podjetij, bo podpora prispevala k svetovni prehranski varnosti in odpravila motnje na trgu zaradi višjih vhodnih stroškov.

Za uresničitev teh ciljev se bo podpora zagotovila v obliki enkratnega pavšalnega zneska za kmete in MSP, ki se ukvarjajo s predelavo, trženjem ali razvojem kmetijskih proizvodov. Komisija bo plačila izvršila v skladu s proračunskimi odobritvami in glede na razpoložljiva sredstva.

Da bi se zagotovila kar najučinkovitejša uporaba razpoložljivih virov v okviru obstoječih programov za razvoj podeželja, bodo morale države članice utemeljiti ciljno usmerjenost podpore najbolj prizadetim na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril. Države članice bi morale zadevni ukrep vključiti v svoje programe za razvoj podeželja tako, da bi te programe spremenile. Države članice lahko začnejo s plačili upravičencem, potem ko predložijo spremembo programa, ki uvaja nov ukrep. Predložijo jo lahko po sprejetju tega predloga in sprememb povezane sekundarne zakonodaje (izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 808/2014 in (EU) št. 809/2014).