Pravna podlaga in področje uporabe poročila

V skladu s členom 511 Uredbe (EU) št. 575/2013 (uredba o kapitalskih zahtevah ali CRR), kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2019/876 (v nadaljnjem besedilu: CRR II), mora Komisija do 31. decembra 2020 Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo o ustreznosti:

(a)uvedbe dodatnega pribitka na količnik finančnega vzvoda za druge sistemsko pomembne institucije (v nadaljnjem besedilu: DSPI)

ter

(b)opredelitve in izračuna mere skupne izpostavljenosti iz člena 429(4) CRR, vključno z obravnavo rezerv centralnih bank.

Komisija v tem poročilu upošteva mednarodni razvoj in mednarodno dogovorjene standarde, po potrebi mu priloži tudi zakonodajni predlog.

Pribitek na količnik finančnega vzvoda za druge sistemsko pomembne institucije

Zahteva po blažilniku količnika finančnega vzvoda za globalno sistemsko pomembne institucije (v nadaljnjem besedilu: GSPI) je bila uvedena v zakonodajo EU v skladu s sporazumom Baselskega odbora za bančni nadzor (BCBS) iz decembra 2017. Podobna zahteva po blažilniku količnika finančnega vzvoda vse do danes ne obstaja za približno 160 institucij EU, ki so trenutno opredeljene kot DSPI.

Potreba po oceni ustreznosti uvedbe blažilnika količnika finančnega vzvoda za DSPI izhaja iz dejstva, da je CRR II uvedla zahtevo po blažilniku količnika finančnega vzvoda za institucije, opredeljene kot globalne sistemsko pomembne institucije (GSPI). V EU je trenutno osem GSPI. Za te institucije je zahteva po blažilniku določena na 50 % njihove stopnje blažilnika za GSPI, ki temelji na tveganju, ter se uporablja poleg prihodnje minimalne zahteve za količnik finančnega vzvoda (zahteva iz prvega stebra) in dodatne kapitalske zahteve za obravnavanje tveganja prevelikega finančnega vzvoda (zahteva iz drugega stebra).

V CRR II je predvideno, da se bodo blažilniki količnika finančnega vzvoda za GSPI uporabljali od 1. januarja 2022. Vendar je bil z Uredbo (EU) 2020/873 datum začetka uporabe blažilnika količnika finančnega vzvoda za GSPI preložen za eno leto na 1. januar 2023, da se institucijam omogoči dodatna zmogljivost, da se nemudoma in učinkovito odzovejo na učinek COVID-19. To je bilo v skladu s spremenjenim časovnim okvirom za izvajanje, o katerem se je dogovorila skupina guvernerjev centralnih bank in glavnih nadzornikov, tj. nadzorni organ Baselskega odbora za bančni nadzor.

V CRR sta predvidena dva možna datuma, na katera lahko Komisija uvede zahteve po blažilniku količnika finančnega vzvoda za DSPI. Poleg zgoraj navedenega poročila, ki naj bi bilo pripravljeno do konca leta 2020, se lahko taka zahteva za DSPI preuči v okviru celovitega pregleda svežnja makrobonitetnih instrumentov v bančništvu za leto 2022, kot je določeno v členu 513 CRR. Ta pregled je treba opraviti do 30. junija 2022. Glede na preložitev datuma začetka uporabe blažilnika količnika finančnega vzvoda za GSPI Komisija meni, da bi bilo treba uvedbo dodatne zahteve po blažilniku za DSPI oceniti v poročilu Komisije, ki se zahteva v skladu s členom 513 CRR. Komisija bo morala v tej oceni upoštevati dejstvo, da so DSPI raznolika skupina institucij, pri čemer so nekatere po velikosti in dejavnosti podobne GSPI, druge pa so precej manjše in bolj osredotočene na domači trg. Zaradi te raznolikosti znotraj skupine DSPI je treba skrbno oceniti ustreznost razširitve zahteve po blažilniku količnika finančnega vzvoda za GSPI na to skupino.

Razširitev uporabe blažilnika količnika finančnega vzvoda ima dejansko lahko širše posledice, ki jih je treba obravnavati v okviru drugih morebitnih sprememb makrobonitetnega okvira za bančni sektor, ki bodo morda potrebne, zlasti v luči izkušenj, pridobljenih med sedanjo krizo. Zato je ustrezneje obravnavati razširitev zahteve po blažilniku količnika finančnega vzvoda na DSPI v okviru celovitega pregleda svežnja makrobonitetnih instrumentov v bančništvu za leto 2022.

Opredelitev in izračun mere skupne izpostavljenosti

CRR II je spremenila izračun količnika finančnega vzvoda, da bi evropski okvir uskladila s spremenjenim mednarodnim standardom, kot je bil vključen v sveženj regulativne reforme po krizi Basel III iz leta 2017. Te spremembe so bile med drugim uvedene, da bi na mednarodni ravni zagotovili enake konkurenčne pogoje za institucije, ki imajo sedež v EU, vendar poslujejo zunaj Unije.

Od sprejetja CRR II je Baselski odbor za bančni nadzor dodatno spremenil en specifičen vidik svojega okvira za količnik finančnega vzvoda. Za lažje opravljanje storitev kliringa za stranke je bila junija 2019 za namene količnika finančnega vzvoda spremenjena obravnava izvedenih finančnih instrumentov, pri katerih se izvede kliring za stranke. V skladu s spremenjenimi pravili je obravnava teh izvedenih finančnih instrumentov navadno usklajena z obravnavo, predvideno znotraj standardiziranega pristopa za kreditno tveganje nasprotne stranke v okviru, ki temelji na tveganju. Sprememba omogoča institucijam, da izravnajo nadomestitvene stroške in potencialno prihodnjo izpostavljenost izvedenih finančnih instrumentov, pri katerih se izvede kliring za stranke, z ločenim začetnim kritjem v obliki denarnih ali nedenarnih sredstev ter gibljivim kritjem v obliki denarnih ali nedenarnih sredstev, prejetih od stranke.

Udeleženci na trgu so prejšnjo obravnavo izvedenih finančnih instrumentov, za katere se izvede kliring za stranke, povezali s povečano koncentracijo pri zagotavljanju klirinških storitev. Zato se šteje, da je sprememba nujna, saj odpravlja odvračilni dejavnik, ki je institucije odvračal od ponujanja storitev kliringa za stranke, in sicer z znižanjem njihovih spremenljivih stroškov, ne da bi to bistveno vplivalo na njihovo splošno odpornost. Sprememba bi morala olajšati zagotavljanje klirinških storitev, kar je v skladu s ciljem reform, sprejetih po svetovni finančni krizi, da bi se ustvarile spodbude za centralni kliring izvedenih finančnih instrumentov, s katerim se trguje zunaj organiziranega trga.