o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014 o načinih in postopkih za dajanje tradicionalnih lastnih sredstev ter lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND na razpolago ter ukrepih za zagotavljanje denarnih sredstev

Ta sprememba tudi zagotavlja, da Sklep 2014/337/EU (ECB/2014/23) Evropske centralne banke z dne 5. junija 2014, v katerem je določena negativna obrestna mera, ki pomeni plačilno obveznost imetnika vloge zadevni nacionalni centralni banki, vključno s pravico te nacionalne centralne banke, da ustrezno bremeni zadevni depozitni račun države, ali podobni sklepi drugih centralnih bank EU ne vplivajo negativno na proračun EU, kadar je treba lastna sredstva EU hraniti v skladu s členom 9 Uredbe št. 609/2014. Obveznost nadomestila bi morala zagotoviti, da se stroški negativnih obresti, ki so bili že obračunani v zvezi z računi za lastna sredstva po tej odločitvi ECB, ne krijejo iz proračuna EU, tj. da jih ne krijejo vse države članice. V zvezi s tem je treba opozoriti, da Komisija do zdaj ni zahtevala, naj države članice v primeru pozitivne obrestne mere za vloge ECB te obračunajo v zvezi z računi za lastna sredstva.

Glede na določbe člena 14(1) Uredbe št. 609/2014, ki omejujejo možnost Komisije za črpanje sredstev na obseg, ki je potreben za izvrševanje proračuna, bi bili vsi stroški za te račune enaki zmanjšanju razpoložljivih sredstev za proračun EU. V tem smislu je prav tako treba preprečiti negativne obresti, saj imajo enako negativen učinek kot stroški. Zaračunavanje stroškov ali negativnih obresti za nekatere od teh računov Komisije bi povzročilo tudi neenako obravnavanje držav članic, saj morajo v skladu z načeli solidarnosti in skupnega financiranja proračuna EU druge države članice nadomestiti to izgubo s sredstvi iz naslova BND. Zato se predlaga, da bi morala zadevna država članica v proračun EU povrniti vse stroške ali negativne obresti v zvezi z računom za lastna sredstva, ki ga je odprla v imenu Komisije v skladu s členom 9 Uredbe št. 609/2014.

b) Zagotovitev, da so računi za lastna sredstva brezplačni in brez negativnih obresti

V skladu s členom 9 Uredbe št. 609/2014 morajo države članice voditi račun za lastna sredstva v imenu Komisije pri njihovih ministrstvih za finance ali imenovati organ v ta namen. V praksi so vse države članice, ki se niso odločile za ministrstvo za finance, imenovale nacionalno centralno banko. Člen 9 bi moral odražati to prakso, in sicer z določitvijo, da se lahko imenuje le centralne banke. Poleg tega bo to preprečilo izpostavljanje proračuna EU potencialnim finančnim tveganjem, povezanim s tem, da Komisija hrani lastna sredstva na računih, odprtih pri poslovnih bankah, čemur se je treba izogniti zaradi omejitev, ki jih ta uredba določa glede možnosti Komisije za črpanje sredstev iz računov za lastna sredstva. Da se zagotovi doslednost, se ta sprememba vključi tudi v člen 6 Uredbe št. 609/2014, ki ureja vknjižbo in poročanje ter v člen 15, ki ureja izvrševanje plačilnih nalogov.

Poleg tega so predlagane še nekatere druge razjasnitve in izboljšave sedanje ureditve, ki so večinoma tehnične narave. Te odražajo najnovejše izkušnje, pridobljene v zvezi z računi za lastna sredstva, upravljanjem zakladniških sredstev Komisije v prvi polovici leta, ocenjevanjem podatkov o BND s strani Komisije (Eurostata), vplivom kazenskih preiskav na določitev in dajanje na razpolago tradicionalnih lastnih sredstev ter poročanjem o neizterljivih zneskih tradicionalnih lastnih sredstev.

–Uredba št. 609/2014, ki je prenovljena Uredba št. 1150/2000, temelji na členu 322(2) PDEU ter obravnava pravila o dajanju na razpolago lastnih sredstev in ukrepe za zagotavljanje denarnih sredstev. Vsebuje praktične ureditve glede določitve tradicionalnih lastnih sredstev, hranjenja dokazil, upravnega sodelovanja, stopnje za lastna sredstva iz naslova BND, ki se uporablja, računov za lastna sredstva, časovnega razporeda za dajanje teh sredstev na razpolago in za popravke ter določbe o upravljanju denarnih sredstev in o neizterljivih zneskih.

–Na novo uvedena Uredba št. 608/2014 o določitvi izvedbenih ukrepov temelji na členu 311(4) PDEU (uvedenim z Lizbonsko pogodbo) ter trenutno vsebuje pravila glede izračuna letne razlike in njenega vnosa v proračun ter ukrepov v zvezi s kontrolo in nadzorom.

Sklep o lastnih sredstvih je ključni pravni akt, ki določa glavne elemente tega sistema, kot so seznam lastnih sredstev ter zgornje meje odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil (ter s tem obseg proračuna Unije). Izvedbeni ukrepi za sistem lastnih sredstev izhajajo iz dveh členov Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU):

Svet in Komisija sta se dogovorila o skupni izjavi, priloženi k zapisniku Sveta z dne 26. maja 2014, ko je bil sprejet zakonodajni sveženj o lastnih sredstvih, ki obsega Sklep 2014/335/EU o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (sklep o lastnih sredstvih), Uredbo št. 608/2014 o določitvi izvedbenih ukrepov ter Uredbo št. 609/2014 o načinih in postopkih za dajanje tradicionalnih lastnih sredstev ter lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND na razpolago ter ukrepih za zagotavljanje denarnih sredstev.

c) Dodatna obrazložitev

Zaradi pravne varnosti bi bilo treba pojasniti, da se računi Komisije za lastna sredstva iz člena 9 lahko bremenijo samo po navodilih Komisije, če je neto znesek dolgovanih lastnih sredstev na določen dan negativen (tj. če bo država članica prejela sredstva). Vse vknjižbe na ta račun se opravijo v skladu z zgornjim načelom. To je izrecno pojasnilo že obstoječih zahtev.

(2) Zgodnejše knjiženje mesečnih dvanajstin lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND (člen 10(3) Uredbe št. 609/2014)

V skladu s členom 10(3) Uredbe št. 609/2014 in odvisno od stanja kratkoročnih likvidnih sredstev Unije, se lahko države članice pozove, da zaradi posebnih potreb plačil Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) v prvem četrtletju en ali dva meseca prej knjižijo mesečne dvanajstine lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND.

V zadnjih letih se je Komisija zaradi visokih mesečnih plačil za Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) ter evropske strukturne in investicijske sklade (skladi ESI) v prvih mesecih leta vedno znova soočala s težavami pri pravočasnem izvajanju vseh plačil zaradi začasnega pomanjkanja zakladniških sredstev v višini do 6 milijard EUR v prvi polovici leta. Zato bi moralo biti mogoče v prvih šestih mesecih leta po potrebi prej knjižiti še eno dvanajstino in to tudi za plačilo izdatkov evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladov ESI). Ta omejena dodatna prožnost bi Komisiji pomagala pri izpolnjevanju regulativnih zahtev za plačila.

(3) Racionalizacija letnih popravkov lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND (člen 10(4) do (7) Uredbe št. 609/2014)

V skladu s členom 10 Uredbe št. 1150/2000 se popravek lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND opravi vsako leto na prvi delovni dan decembra.

Ti popravki se iz leta v leto spreminjajo in so lahko pozitivni (dodatna plačila, ki se zahtevajo od držav članic) ali negativni (zneski, ki se povrnejo državam članicam). V izjemnih okoliščinah so lahko zneski teh popravkov zelo visoki. Za države članice lahko obveznost, da dajo na voljo tako visoke zneske, pomeni veliko finančno breme, ki lahko močno obremeni proračun, zlasti proti koncu leta. Podobno lahko obveznost Komisije, da povrne visoke zneske, če je skupni znesek popravkov negativen, pripelje do težavnega položaja zakladnice v tem obdobju leta.

Kot dokazujejo podatki, prejeti septembra/oktobra 2014, so lahko popravki lastnih sredstev iz naslova BND izjemno visoki zaradi pomembnih sprememb podatkov o BND s strani držav članic za pretekla leta.

Zato je Svet na predlog Komisije 18. decembra 2014 sprejel Uredbo št. 1377/2014 o spremembi Uredbe št. 1150/2000, ki državam članicam omogoča, da retroaktivno od 30. novembra 2014 v izjemnih okoliščinah dajo na razpolago popravke do prvega delovnega dne septembra naslednjega leta.

Uredba št. 1150/2000, kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 1377/2014, bo razveljavljena z začetkom veljavnosti Uredbe št. 609/2014, tj. na isti dan kot bo začel veljati Sklep 2014/335/EU o lastnih sredstvih, ko bodo ta sklep odobrile vse države članice v skladu s svojimi ustavnimi pravili. Zato bi morala ta sprememba obravnavati tudi vprašanje popravkov DDV in BND.

Čeprav predlagana sprememba ohranja metodo izračuna, pa spreminja časovni razpored za sporočanje in rok za dajanje na razpolago popravkov. Poleg tega obravnava problem velikih negativnih popravkov.

Države članice morajo Komisiji v letu n predložiti podatke o DDV in BND za leto n–1 in prejšnja leta v skladu s členom 7(1) Uredbe št. 1553/89 in členom 2(2) Uredbe št. 1287/2003. Komisija bo na tej podlagi izračunala popravke, natančni končni zneski pa bodo uradno sporočeni državam članicam januarja leta n+1.

Obenem bi Komisija zagotovila izračun za prerazporeditev skupnega zneska popravkov med državami članicami v skladu z njihovim deležem v BND vseh držav članic („ključ BND“) za proračun za leto n+1. Tako v ta namen ne bodo več potrebne spremembe proračuna, saj bodo popravki prerazporejeni samodejno in nemudoma. To pomeni veliko poenostavitev sedanjega sistema.

Razlika med posameznim zneskom popravkov DDV in BND za določeno državo članico in rezultatom prerazporeditve za zadevno državo članico se vknjiži na račune za lastna sredstva iz člena 9 na prvi delovni dan meseca junija leta n+1. Ker bi bile v skladu s predlaganim postopkom države članice obveščene dovolj zgodaj, ne bi smela biti več potrebna posebna pravila za izjemno visoke zneske. Novi časovni razpored popravkov DDV in BND ne bo več sovpadal s popravkom zaradi nesodelovanja v skladu s členom 11 Uredbe št. 609/2014 za države članice, ki ne sodelujejo pri financiranju določenega ukrepa ali politike Unije. Za popravek zaradi nesodelovanja, ki ima omejene finančne posledice, se ohrani sedanji rok, tj. prvi delovni dan decembra.

Nacionalna računovodska pravila EU so določena v Evropskem sistemu računov (ESR 2010). Ta pravila uporabljajo za evidentiranje gospodarskih tokov načelo upoštevanja nastanka poslovnega dogodka – „ko je ekonomska vrednost ustvarjena, se preoblikuje ali preneha, ali ko terjatve in obveznosti nastanejo, se preoblikujejo ali prenehajo“. V skladu z ESR 2010 se prispevki držav članic v proračun iz naslovov DDV in BND knjižijo kot splošni javnofinančni odhodki, in sicer kot dodatni tekoči transfer v okviru namenske kategorije D.76, z vplivom na javnofinančni primanjkljaj. Prispevki, ki se vrnejo državam članicam EU, se pobotajo s temi tekočimi transferji. Evidentiranje vpliva popravkov lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND na javnofinančne odhodke bi bilo treba opraviti takrat, ko so ti zneski nepreklicno določeni in torej zapadejo v plačilo. Ob upoštevanju, da se za nepreklicno določitev zneskov in rok za njihovo plačilo predlaga leto n+1, je to leto, ki bi moralo biti relevantno za statistično evidentiranje popravkov, kot tudi v smislu Pakta za stabilnost in rast.

(4) Odlog zastaranja podatkov o BND v četrtem letu po danem proračunskem letu (člen 10(7) Uredbe št. 609/2014)

Države članice morajo sedaj Komisiji predložiti podatke o skupnem BND in njegovih sestavnih delih do 22. septembra vsako leto (člen 2(2) Uredbe št. 1287/2003), medtem ko se lahko spremembe BND upoštevajo samo do 30. septembra četrtega leta po danem proračunskem letu. Zato je za oceno morebitnih sprememb, ki se v zvezi z letom n prenesejo v leto n+4, na voljo zelo kratko obdobje. Za zagotovitev, da lahko Odbor za BND še vedno preveri in potrdi podatke o BND za leto n, bi bilo treba zastaralni rok iz člena 10(7) Uredbe št. 609/2014 podaljšati s 30. septembra na 30. november leta n+4.

V skladu s tem bi bilo treba podaljšati s 30. septembra na 30. november leta n+4 tudi minimalni rok iz člena 3 Uredbe št. 609/2014 za hranjenje dokazil v zvezi s statističnimi postopki in osnovami iz člena 3 Uredbe št. 1287/2003.

(5) Racionalizacija strukture člena 10 Uredbe št. 609/2014