[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 26.8.2008

COM(2008) 525 konč.

POROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

Razmere v kmetijstvu v Evropski uniji – Poročilo za leto 2006

{SEC(2008) 2382}

POROČILO KOMISIJESVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

Razmere v kmetijstvu v Evropski uniji – Poročilo za leto 2006

UVOD

1. „Razmere v kmetijstvu v Evropski uniji — Poročilo za leto 2006“ je bilo zaključeno v letu 2007 in objavljeno v povezavi s Splošnim poročilom o dejavnostih Evropske unije.

1. GOSPODARSKI POLOžAJ IN PRIHODKI KMETIJ

2. Donos kmetij je bil v letu 2006 nižji kot v letu 2005. V sektorju rastlinske pridelave se je donos zmanjšal za 4 %, v živalskem sektorju pa za 1 %.

3. Tako v sektorju rastlinske pridelave kot v živalskem sektorju so kmetje svoje pridelke prodajali po nižjih cenah. V povprečju so se cene realno znižale za 2 %.

4. Število kmetov se je še naprej zmanjševalo (2 % manj v letu 2006 v primerjavi z letom 2005).

5. Prihodki kmetov so se v povprečju povečali za 3 %, čeprav so obstajale velike razlike med posameznimi državami članicami, saj so se prihodki v nekaterih med njimi znatno povečali, v drugih pa znatno zmanjšali.

6. EU je bila tudi v letu 2006 splošna neto izvoznica kmetijskih proizvodov.

2. RAZVOJ POLITIK IN ZAKONODAJNE POBUDE V LETU 2006

Reforma SKP

7. Reforma SKP se je nadaljevala v letu 2006. Komisija je maja objavila dokument o posvetovanju o reformi sektorja sadja in zelenjave. Junija je pozvala k celoviti reformi vinskega sektorja. Septembra je Komisija predložila predlog za reformo sektorja banan (ki ga je Svet sprejel decembra).

8. Začela so se pripravljalna dela v zvezi s številnimi klavzulami o pregledu iz reform iz let 2003 in 2004, ki jih pokriva izraz „pregled zdravstvenega stanja“.

9. Komisija je v letu 2006 nadaljevala s svojim programom za poenostavitev SKP ter je predstavila akcijski načrt (ki vsebuje 24 predlogov zakonodajnih sprememb) in sprejela predlog o enotni ureditvi skupnega trga.

Politika kakovosti

10. Svet je marca sprejel uredbo o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila. Sprejel je tudi uredbo o zajamčenih tradicionalnih posebnostih kmetijskih proizvodov in živil.

Ekološka pridelava

11. Decembra je Svet dosegel soglasje glede „splošnega pristopa“ k predlogu uredbe Sveta o ekološki pridelavi in označevanju. Nova uredba je temelj akcijskega načrta Skupnosti za ekološko pridelano hrano in kmetijstvo ter predstavlja velik korak k nadaljnjemu razvoju ekološke pridelave v EU.

Državne pomoči

12. Komisija je prejela 319 priglasitev osnutkov ukrepov državne pomoči v kmetijskem in živilsko-predelovalnem sektorju. Začela je proučevati 27 ukrepov državne pomoči, ki niso bili predhodno priglašeni v skladu s členom 88(3) Pogodbe ES.

Pomoč najbolj ogroženim

13. Evropska unija je v letu 2006 nadaljevala z razdeljevanjem živilskih proizvodov iz intervencijskih zalog najbolj ogroženim.

Najbolj oddaljene regije – reforma programa POSEI

14. V začetku leta se je s sprejetjem uredbe Sveta o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije zaključila reforma programa POSEI.

3. KMETIJSKI TRGI

Rastlinski proizvodi

15. Svetovna proizvodnja žit je bila v tržnem letu 2006/2007 manjša kot v predhodnem letu – 1 567 milijonov ton – v primerjavi z letino prejšnjega leta, ki je znašala 1 602 milijonov ton.

16. Tudi letina v EU je bila manjša – za 6 %. Do tega je prišlo, ker so kmetje zasejali manjše površine z žiti in je bil zato tudi pridelek manjši.

Živalski proizvodi

17. Kmetje v EU so pridelali manj mleka v letu 2006 kot v predhodnem letu (zmanjšanje za 1 %). Vzrok za to je bilo manjše število pridelovalcev mleka. Preostali pridelovalci mleka so povečali povprečno velikost črede in mlečnost na kravo, vendar to ni v zadostni meri nadomestilo manjšega števila pridelovalcev mleka. Prvič v zgodovini so nekatere države članice pridelale manj mleka, kot je dovoljeno v okviru sistema proizvodnih kvot.

18. Na področju govejega in telečjega mesa je bilo zabeleženo rahlo povečanje proizvodnje v višini 0,4 %. To je bilo predvsem posledica večjega števila zaklanih krav v Združenem kraljestvu po vrnitvi goveda, starejšega od trideset mesecev, na komercialni trg.

19. V letu 2006 so kmetje pridelali 7,9 milijona ton govejega in telečjega mesa, medtem ko so državljani EU porabili 8,2 milijona ton.

20. Kar zadeva zunanjo trgovino, je EU izvozila približno 239 000 ton govejega mesa predvsem v Rusijo, Švico, Hrvaško in Angolo. Po drugi strani pa je EU uvozila približno 510 000 ton govejega mesa. Več kot 90 % uvoženega mesa je prišlo iz Brazilije, Argentine in Urugvaja.

21. Splošne razmere na trgu ovčjega in kozjega mesa v EU je v letu 2006 zaznamovala manjša velikost črede. Zabeležen je bil izbruh bolezni modrikastega jezika – v severnejših območjih kot kdaj koli prej na ozemlju Francije, Nemčije in držav Beneluksa.

22. Glede prašičjega mesa so bile v letu 2006 cene razmeroma pozitivne, so se pa ob koncu poletja precej povišali stroški krme.

23. Na področju perutnine sta se proizvodnja in poraba v prvi polovici leta 2006 zmanjšali zaradi poročanja medijev o izbruhu aviarne influence. Vendar se je pozneje med letom izboljšala tako proizvodnja kot tudi poraba.

4. IZVAJANJE REFORME IZ LETA 2003

24. V letu 2005 je deset držav članic za neposredna plačila začelo uporabljati shemo enotnega plačila. Leta 2006 se jim je pridružilo pet novih držav članic.

25. Francija, Španija, Nizozemska in Grčija so izbrale zgodovinski model, Finska pa se je odločila za regionalni model.

5. RAZVOJ PODEžELJA

26. V obdobju 2000–2006 je obstajalo 68 programov za razvoj podeželja, 69 regionalnih programov v okviru cilja 1 in 20 regionalnih programov v okviru cilja 2. Programi v okviru cilja 1 in cilja 2 so vključevali številne ukrepe za razvoj podeželja.

27. V istem obdobju je obstajalo precejšnje število projektov Leader + (okrog 28 000). Veliko lokalnih akcijskih skupin je bilo udeleženih v nadnacionalnem sodelovanju.

28. Odhodki za razvoj podeželja so v letu 2006 znašali 9 199,2 milijona EUR. Od tega je Jamstveni oddelek EKUJS zagotovil 5 610,2 milijona EUR (za programe za razvoj podeželja in programe v okviru cilja 2). Usmerjevalni oddelek EKUJS pa je zagotovil 3 589 milijonov (za programe v okviru cilja 1).

29. Kar zadeva obdobje 1994–1999, se je zaključilo 45 programov. Konec leta 2006 se je 39 programov še izvajalo (od 402 programov iz marca 2003).

6. OKOLJE IN GOZDOVI

30. Komisija je septembra izdala sporočilo z naslovom „Razvoj kmetijsko-okoljskih kazalcev za spremljanje vključevanja okoljskih vidikov v skupno kmetijsko politiko“. V tem sporočilu so bili pregledani napredek, dosežen v zvezi z razvojem kmetijsko-okoljskih kazalcev, in ukrepi za prihodnost.

31. Nadaljevalo se je izvajanje „Akcijskega načrta biotske raznovrstnosti za kmetijstvo“. Komisija je predstavila sporočilo z naslovom „Zaustavitev izgube biotske raznovrstnosti do leta 2010 in pozneje – Ohranjanje storitev ekosistemov za blaginjo ljudi“.

32. Glede genetsko spremenjenih rastlin je Komisija marca sprejela poročilo Svetu in Evropskemu parlamentu o izkušnjah držav članic pri izvajanju ukrepov za obravnavanje soobstoja.

Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o Akcijskem načrtu za gozdarstvo je bilo sprejeto junija. Sklepe Sveta v zvezi s tem načrtom je oktobra sprejel Svet za kmetijstvo in ribištvo.

7. FINANCIRANJE SKP V LETU 2006

33. Odhodki za SKP se financirajo v okviru finančnih perspektiv, ki so bile sprejete na vrhu v Berlinu leta 1999 in prilagojene na vrhu v Kopenhagnu konec leta 2002, da bi upoštevale finančne učinke širitve Unije. Zato so se v proračunskem letu 2006 uporabljale nove zgornje meje za EU-25.

8. ŠIRITEV

34. V zvezi z Bolgarijo in Romunijo se je izvajalo okrepljeno spremljanje stanja. S Turčijo in Hrvaško so potekali dvostranski pregledi kmetijske zakonodaje.

9. MEDNARODNI ODNOSI

35. Na področju mednarodnih odnosov v kmetijstvu je bila prva polovica leta zelo aktivna. Komisija je zelo aktivno sodelovala pri pogajanjih za nadaljnjo liberalizacijo svetovne trgovine – vključno s trgovino s kmetijskimi proizvodi –, ki so se sklepala pod okriljem Svetovne trgovinske organizacije. Vendar pogajanja (poznana kot Razvojna agenda iz Dohe) niso bila zelo uspešna.

36. V drugi polovici leta je EU nadaljevala s stiki s svojimi glavnimi trgovinskimi partnerji, da bi se obnovila pogajanja v začetku leta 2007.