Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/007 AT/Steiermark in Niederösterreich, Avstrija) /* KOM/2011/0340 končno */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM Točka 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju[1] omogoča uporabo sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) na podlagi mehanizma prilagodljivosti do letne zgornje meje 500 milijonov EUR poleg ustreznih razdelkov finančnega okvira. Pravila, ki se uporabljajo za prispevke iz ESPG, so določena v Uredbi (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji[2]. Avstrija je vlogo EGF/2010/007 AT/Steiermark in Niederösterreich za finančni prispevek iz ESPG vložila 9. marca 2010 po odpuščanju presežnih delavcev v 54 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 24 NACE Revizija 2 („Proizvodnja kovin“)[3], v regijah Steiermark (Štajerska, AT22) in Niederösterreich (Spodnja Avstrija, AT12) po ravni NUTS II v Avstriji. Komisija je vlogo temeljito preučila in v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006 sklenila, da so izpolnjeni pogoji za finančni prispevek na podlagi navedene uredbe. POVZETEK VLOGE IN ANALIZA Ključni podatki: || Referenčna št. ESPG || EGF/2010/007 Država članica || Avstrija Člen 2 || (b) Zadevna podjetja || 54 Regiji po ravni NUTS II || Štajerska (AT22) Spodnja Avstrija (AT12) NACE Revizija 2 oddelek || 24 („Proizvodnja kovin“) Referenčno obdobje || 1. 4. 2009–31. 12. 2009 Datum začetka izvajanja prilagojenih storitev || 1. 4. 2009 Začetek uporabe || 9. 3. 2010 Odpuščeni presežni delavci v referenčnem obdobju || 1 180 Odpuščeni presežni delavci, za katere je predvidena pomoč || 356 Izdatki za prilagojene storitve (v EUR) || 12 266 158 Izdatki za izvajanje ESPG[4] (v EUR) || 479 855 Izdatki za izvajanje ESPG (v %) || 3,8 Celotni proračun (v EUR) || 12 746 013 Prispevek ESPG (65 %) (v EUR) || 8 284 908 1. Vloga je bila vložena pri Komisiji 9. marca 2010, do 22. februarja 2011 pa je bila dopolnjena z dodatnimi informacijami. 2. Vloga izpolnjuje pogoje za uporabo sredstev ESPG iz člena 2(b) Uredbe (ES) št. 1927/2006 in je bila vložena v roku 10 tednov, kot je določeno v členu 5 navedene uredbe. Povezava med odpuščenimi presežnimi delavci in velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije ali svetovne finančne in gospodarske krize 3. Da bi Avstrija dokazala povezavo med presežnimi delavci ter svetovno finančno in gospodarsko krizo, trdi, da je svetovno zmanjšanje povpraševanja po kovinah zaradi krize imelo posebno težak učinek na avstrijski izvoz kovin (železnih in neželeznih) in s tem na proizvodnjo kovin in zaposlovanje. Na podlagi v vlogi navedenih podatkov Eurostata in Statistik Austria je skoraj 80 % avstrijske proizvodnje kovin izvožene, kovine pa štejejo za skoraj 9 % celotnega obsega avstrijskega izvoza, kar je delež, ki je višji od povprečja EU-27 (6,1 %). 4. Pred krizo je bil avstrijski kovinski sektor dinamičen in je dosegal čisti trgovinski presežek zaradi močnih izvoznih dejavnosti, zlasti v skupini izdelkov iz železa in jekla (železnatih). Te ugodne razmere so zelo prispevale k uspešni zajezitvi sil, povezanih z globalizacijo, kot je na primer povečan uvoz kovin iz tretji držav. Tedanja rast sektorja je bila nenadoma ustavljena v zadnjem četrtletju leta 2008, kar je privedlo do 38,6 % zmanjšanja izvoza kovin v obdobju od januarja do julija 2009 v primerjavi s prejšnjim letom. Zmanjšanje izvoznih dejavnosti je bilo manj poudarjeno pri drugem avstrijskem blagu (-24 % za celotni obseg izvoza). Avstrija ob navajanju Eurostatovih preglednic „input-output“ prav tako poudarja visoko stopnjo medsebojne odvisnosti podjetij v kovinskem sektorju in nekaterih industrij, ki jih je kriza najbolj prizadela, kot so gradbeništvo, strojništvo in avtomobilska industrija. 5. V delovnem dokumentu služb Evropske komisije, ki je bil objavljen aprila 2009 in oktobra 2009[5] je navedeno, da je kriza izredno močno prizadela vse največje države proizvajalke jekla EU. Med letom in vse do prvega četrtletja 2009 se je proizvodnja surovega jekla v EU-27 zmanjšala za 43,8 %, medtem ko se je svetovna proizvodnja jekla v istem obdobju zmanjšala za 22,8 %. Mnoga evropska jeklarska podjetja so zmanjšala število dni proizvodnje ali so začasno ustavila zmogljivosti, po podatkih Evropskega združenja železarske in jeklarske industrije (EUROFER) pa so velika jeklarska združenja napovedala skoraj 32 800 presežnih delavcev. Vse to priča o resnem negativnem učinku krize na evropski kovinski sektor. Prikaz števila odpuščenih presežnih delavcev in skladnost z merili iz člena 2(b) 6. Avstrija je to vlogo vložila na podlagi merila za pomoč iz člena 2(b) Uredbe (ES) št. 1927/2006, ki zahteva, da je v podjetjih, ki delujejo v istem oddelku NACE Revizija 2 v eni regiji ali dveh sosednjih regijah po ravni NUTS II v državi članici, v devetih mesecih vsaj 500 presežnih delavcev. 7. V vlogi je navedenih 1 180 odpuščenih presežnih delavcev v 54 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 24 NACE Revizija 2 („Proizvodnja kovin“) v sosednjih regijah po ravni NUTS II Štajerska (AT22) in Spodnja Avstrija (AT12), v devetmesečnem referenčnem obdobju od 1. aprila 2009 do 31. decembra 2009. Število odpuščenih presežnih delavcev je bilo izračunano v skladu z drugo alineo drugega odstavka člena 2 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Razlaga nepredvidene narave teh odpuščanj presežnih delavcev 8. Avstrijski organi trdijo, da se globalne krize z njenimi posledicami za kovinski sektor ni dalo predvideti. Pri tem navajajo radikalne popravke navzdol napovedi mednarodnih in nacionalnih organov glede realne rasti BDP od konca leta 2007, kot so Evropska komisija, OECD ter avstrijska raziskovalna inštituta WIFO (Österreichisches Institut für Wirtschaftsforschung) in IHS (Institut für höhere Studien). Glede na to, da sta nacionalna inštituta jeseni 2008 predvidela rahlo rast v višini 0,9 % in 1,2 %, sta morala septembra 2009 svoji napovedi za leto 2009 popraviti navzdol na -3,4 % in -3,8 %. Čeprav za kovinsko industrijo na splošno veljajo ciklična nihanja, hitrost in obseg zmanjšanja rasti, ki ga je povzročila kriza, nista bila predvidljiva in sta sektor presenetila. 9. Poleg tega so rezultati raziskave Avstrijskega inštituta za ekonomske raziskave WIFO pokazali strm padec zaupanja med štajerskimi in spodnjeavstrijskimi podjetji v prvih mesecih 2009: v primerjavi s povprečjem 21 % v letih do leta 2008, je velik delež (83 %) vprašanih podjetij obseg svojih izvoznih naročil do julija 2009 ocenilo za nezadosten. Opredelitev podjetij, ki odpuščajo, in delavcev, za katere je predvidena pomoč 10. V vlogi je navedenih skupaj 1 180 odpuščenih presežnih delavcev v 54 podjetjih v devetmesečnem referenčnem obdobju, od tega je pomoč predvidena za 356 delavcev (30,2 %). Vseh 356 delavcev se je prijavilo v kovinarsko ustanovo Voest-Alpine (Voest-Alpine-Stahlstiftung), delavsko ustanovo podjetniške vrste (Unternehmensstiftung), kakor je opredeljena v zvezni direktivi AMF/18-2010[6]. Od preostalih delavcev, ki se niso prijavili v ustanovo, jih je okrog 76,2 % našlo zaposlitev, okrog 17,8 % se jih je udeležilo usposabljanja AMS zunaj ustanove, okrog 6 % pa se jih je upokojilo ali so načrtovali upokojitev. Podjetja in število odpuščanj Alufix-Folienverarbeitungsgesellschaft m.b.H. || 6 || Icon Anlagenbau GmbH || 3 Augusta Metalltechnik GmbH || 11 || IPA Produktions- & Vertriebsgesellschaft m.b.H. || 9 Becker & Co Ges.m.b.H. & Co KG || 1 || Isoplus Fernwärmetechnik Gesellschaft m.b.H. || 32 Benda-Lutz Werke GmbH || 11 || Johann Nemetz & Co Gesellschaft m.b.H. || 13 Biedermann || 1 || Karl Fink Ges.m.b.H. || 30 Böhler Bleche GmbH & Co KG || 47 || Kunstguss Wagner Gesellschaft m.b.H. || 1 Böhler Edelstahl GmbH & Co KG || 37 || Martin Miller GmbH || 9 Böhler Schweisstechnik Austria || 10 || Metallguss Katz GmbH || 3 Böhler-Uddeholm Precision Strip GmbH & Co KG || 133 || Neuman Aluminium Strangpresswerk GmbH || 99 Böhler-Ybbstal Profil GmbH || 45 || O. St. Feinguss- Gesellschaft m.b.H. || 12 Breitenfeld Edelstahl AG Stahlwerk und Schmiede || 32 || Schlieper Gesellschaft m.b.H. || 20 Buntmetall Amstetten Gesellschaft m.b.H. || 10 || Schoeller-Bleckmann Edelstahlrohr GmbH || 24 Dynacast Österreich Gesellschaft m.b.H. || 14 || Sonderstahlwerk Breitenfeld GmbH || 1 EGM-Industrieguss GmbH || 5 || Stahl Judenburg Gesellschaft m.b.H. || 16 ELSA Edelmetall-Legier-und Scheideanstalt Gesellschaft m.b.H. || 1 || Stahl- und Walzwerk Marienhuette Ges. m.b.H. || 5 Enzesfeld-Caro Metallwerke Aktiengesellschaft || 21 || Teich Aktiengesellschaft || 10 FM Flanschenwerk Ges.m.b.H. || 3 || Ternitz Druckguss Gesellschaft m.b.H. || 1 Franz Steininger Gesellschaft m.b.H. || 4 || TIP Formenbau GmbH || 3 Georg Fischer Eisenguss GmbH || 6 || VAEE Eisenbahnsysteme GmbH || 11 Georg Fischer Fittings GmbH || 15 || Voestalpine Austria Draht GmbH || 29 Georg Fischer GmbH & Co KG || 4 || Voestalpine Giesserei Traisen GmbH || 32 Georg Fischer Kokillenguss GmbH || 59 || Voestalpine Krems GmbH || 56 Georg Fischer Moessner GmbH Nfg & Co KG || 10 || Voestalpine Schienen GmbH || 2 GF Druckguss GmbH || 14 || Voestalpine Stahl Donawitz GmbH & Co KG || 14 GLS Tanks International GmbH || 28 || Voestalpine Tubulars GmbH & Co KG || 166 G-MAG Europe GmbH || 12 || Welser Profile AG || 14 Hammerschied Ernstbrunner Eisengiesserei GmbH & Co KG || 4 || Wuppermann Austria Gesellschaft m.b.H || 21 Skupaj število podjetij: 54 || Skupaj število odpuščanj: 1 180 || 11. Razčlenitev za 356 delavcev, za katere je predvidena pomoč: Kategorija || Število || Odstotek Moški || 343 || 96,3 Ženske || 13 || 3,7 Državljani EU || 354 || 99,4 Državljani držav, ki niso članice EU || 2 || 0,6 Stari od 15 do 24 let || 96 || 27,0 Stari od 25 do 54 let || 246 || 69,1 Stari od 55 do 64 let || 14 || 3,9 Starejši od 64 let || 0 || 0,0 12. V zgoraj navedene kategorije je vključenih 11 delavcev (ali 3,1 %) z dolgotrajnimi zdravstvenimi težavami ali invalidnostjo. 13. Razčlenitev po poklicnih kategorijah: Kategorija || Število || Odstotek Menedžerji || 2 || 0,6 Tehniki || 31 || 8,7 Uradniki za pisarniško poslovanje || 22 || 6,2 Poklici za neindustrijski način dela || 75 || 21,1 Upravljavci strojev in naprav, industrijski izdelovalci in sestavljavci || 42 || 11,8 Poklici za preprosta dela || 184 || 51,7 14. Avstrija je v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1927/2006 potrdila, da je uporabila politiko enakosti žensk in moških ter politiko nerazlikovanja ter da ju bo v različnih fazah izvajanja ESPG in še zlasti pri dostopu do njega še naprej uporabljala. Opis zadevnega območja ter njegovih organov in zainteresiranih strani 15. Območji, ki ju zadevajo odpuščanja presežnih delavcev sta dežela Štajerska (AT22) in dežela Spodnja Avstrija (AT12), dve od devetih avstrijskih zveznih dežel. Obe deželi spadata med avstrijske industrijske regije, skupaj z Zgornjo Avstrijo in Predarlsko (Voralrberg). Spodnja Avstrija je največja avstrijska zvezna dežela, ki se razteza okrog Dunaja, avstrijske prestolnice, ki ima sama deželni status. Meji na Češko in Slovaško, njena deželna prestolnica pa je Sankt Pölten. Štajerska meji na Slovenijo in njena deželna prestolnica Gradec je drugo največje avstrijsko mesto za Dunajem. 16. Avstrijski organi so pojasnili, da obe deželi še naprej trpita strukturne slabosti z regionalnim bruto domačim proizvodom (regionalni BDP), ki je nižji od nacionalnega povprečja (podatki za leto 2006). Stopnja brezposelnosti na Štajerskem je na splošno višja od nacionalnega povprečja, zlasti v okolici Gradca ter v zahodnih in vzhodnih delih dežele, medtem ko je brezposelnost na Spodnjem Štajerskem skoraj na enaki ravni kot za Avstrijo v celoti. Dolgotrajna brezposelnost (daljša od enega leta) je v obeh deželah nad nacionalnim povprečjem in v obeh so občutne razlike v prihodku znotraj njunih regij, kar odraža raznolikost njunih območij v geografskem smislu, značaju in gospodarski strukturi. Razlogi za razmeroma neugodne razmere so pozni učinki strukturnih kriz konec osemdesetih let prejšnjega stoletja na Štajerskem, ki so privedli do shem predčasnega upokojevanja in nizke ravni zaposlenosti žensk, zlasti na podeželju. Spodnja Avstrija se sooča s strukturnimi spremembami in z izzivom uskladitve kvalifikacij z zaposlitvami. 17. Glavne zainteresirane strani so štajerski in spodnjeavstrijski zavodi za zaposlovanje (regionale Geschäftsstellen des Arbeitsmarktservice/AMS), Strokovno združenje strojne in kovinske industrije Avstrijske gospodarske zbornice (Fachverband der maschinen- und metallverarbeitenden Industrie der Wirtschaftskammer Österreich), Združenje rudarske in jeklarske industrije Avstrijske gospodarske zbornice (Fachverband der Bergwerke und eisenerzeugenden Industrie der Wirtschaftskammer Österreich), sindikat kovinske, tekstilne in živilsko-predelovalne industrije (Gewerkschaft Metall-Textil-Nahrung) in sindikat zaposlenih v zasebnem sektorju, tiskarstvu, novinarstvu in papirni industriji (Gewerkschaft der Privatangestellten, Druck, Journalismus, Papier), oba člana Avstrijske zveze sindikatov (Österreichische Gewerkschaftsbund/ÖGB). Pričakovani vpliv odpuščanja presežnih delavcev na stopnjo zaposlenosti na lokalni, regionalni ali državni ravni 18. V vlogi navedeni podatki ilustrirajo pomen kovinske industrije v obeh deželah za razmere na področju zaposlovanja: leta 2008 je sektor predstavljal 2,1 % zaposlitev na Štajerskem (najvišji delež v Avstriji – v primerjavi z 1 % za celo državo), na Spodjem Avstrijskem pa je bil ta delež 1,5 % (tretji najvišji delež v Avstriji). 19. Avstrijski organi so z navajanjem podatkov urada Statistik Austria in avstrijskih raziskovalnih inštitutov pojasnili, da se je splošna brezposelnost leta 2009 nenadoma povečala: na Štajerskem +39,9 % in na Spodnjem Avstrijskem +31,3 % v primerjavi z nižjim porastom +29,3 % za Avstrijo kot celoto (drugo četrtletje 2009). Padec povpraševanja po kovinah je imel močan negativni učinek na štajerski in spodnjevstrijski trga dela, saj so bile izgube delovnih mest v njunih kovinarskih podjetjih višje kot kjer koli v Avstriji. Poleg tega se je povečalo število delavcev v programih krajšega delovnega časa (Kurzarbeit): novembra 2009 je imela Spodnja Avstrija najvišje število delavcev v tem programu med vsemi avstrijskimi deželami, Štajerska pa tretje najvišje. 20. Skoraj 60 % odpuščanj, ki jih zajema ta vloga, se je zgodilo v Spodnji Avstriji (704 delavci v 33 podjetjih), več kot 40 % odpuščanj (476 delavcev v 21 podjetjih) pa na Štajerskem. Štajerski je že bila odobrena podpora iz ESPG v prejšnjem primeru: EGF/2009/009 AT/Steiermark (avtomobilska industrija) s 744 odpuščenimi presežnimi delavci v devetmesečnem obdobju. Usklajeni sveženj prilagojenih storitev, ki jih je treba financirati, in razčlenitev predvidenih stroškov, vključno z dopolnjevanjem z ukrepi, financiranimi iz strukturnih skladov 21. Predlagane so naslednje vrste ukrepov, ki se vse med seboj dopolnjujejo in sestavljajo usklajeni sveženj prilagojenih storitev, katerega cilj je ponovna vključitev 365 delavcev, za katere je predvidena pomoč, na trg dela. Te ukrepe bodo delavci prejeli v okviru kovinarske ustanove Voest-Alpine (Voest-Alpine-Stahlstiftung), delavske ustanove podjetniške vrste, ki je bila v letih 1987–1988 ustanovljena za ublažitev negativnih posledic prestrukturiranja v jeklarskem sektorju. Leta 2010 je v ustanovo včlanjenih več kot 80 podjetij, tj. podjetij, dejavnih v kovinskem sektorju. Približno dve tretjini včlanjenih podjetij pripada združenju Voest-Alpine, preostalo tretjino pa sestavljajo podjetja, ki niso del združenja[7]. Zaradi krize se je število udeležencev programov ustanove, tj. brezposelnih delavcev v programih usposabljanja, izobraževanja in ponovnega vključevanja na trg dela, podvojilo (marca 2010 v primerjavi s prejšnjim letom). 356 oseb, na katere se nanaša ta vloga, so nekdanji delavci podjetij, ki so del združenja Voest-Alpine in so se prijavili v delavsko ustanovo med 1. aprilom 2009 in 31. decembrom 2009. 22. Ukrepe za 356 delavcev, za katere je predvidena pomoč in so prijavljeni v ustanovi, odobrijo in nadzorujejo zavodi za zaposlovanje (AMS, Arbeitsmarktservice) Štajerske in Spodnje Avstrije. Oceni se pomen vsakega ukrepa za trg dela ter zagotovi usklajenost s pravili ustanove (Stiftungsordnung) in drugimi veljavnimi sklopi predpisov. Spremlja se napredek posameznih delavcev za zagotavljanje izvajanja načrtov, ki so bili odobreni v začetnih fazah programa. V skladu s členom 18 zakona o zavarovanju za primer brezposelnosti (Arbeitslosenversicherungsgesetz, ALVG) in glede na prejšnji režim dela vsake osebe morajo delavci v programih sodelovati s polno časovno obveznostjo. – Predhodno posvetovanje: Predhodnega posvetovanja se udeleži vseh 356 odpuščenih delavcev, ki so se prijavili v delavsko ustanovo. Vključuje razvoj poklicnih možnosti in ciljev. – Poklicno svetovanje: Vseh 356 odpuščenih delavcev, ki so se prijavili v delavsko ustanovo, se ga je udeležilo. Trajanje je omejeno na šest tednov z možnostjo podaljšanja na največ dvanajst tednov v posebnih primerih. O načrtu posamezne poklicne poti in alternativnem načrtu se dogovorijo in ga podpišejo delavec ter predstavnika kovinarske ustanove in pristojnega regionalnega zavoda za zaposlovanje. To je podlaga za delavčeve nadaljnje dejavnosti v okviru delavske ustanove. – Individual training: Načrtovani so tečaji usposabljanja za 174 delavcev. Ti tečaji zajemajo klasično nadgradnjo znanj in spretnosti na delavčevih prejšnjih področjih (tj. usposabljanje za preddelavca, varilca ali drugi tehnični tečaji) in začetno poklicno usposabljanje, ki je priprava za spremembo poklicne poti, in sicer na področjih, kot so sociala, zdravje in storitve (predlagano za približno polovico od 174 delavcev). Nižje kvalificirani delavci so lahko deležni poklicnega usposabljanja za dosego formalnih kvalifikacij (približno četrtina udeležencev). Del poklicnega usposabljanja ne bo treba sofinancirati iz ESPG, ker je v avstrijskem izobraževalnem sistem na voljo brezplačno. V primerih, kadar odobreni program usposabljanja traja dlje od obdobja izvajanja ESPG, bo dodatno financiranje zagotovila ustanova[8]. – Praksa v podjetju za obdobje do treh mesecev na podjetje in podjetniško usposabljanje za tiste, ki želijo ustanoviti lastno podjetje, sta prav tako navedena v katalogu usposabljanj. Tisti, ki bodo opravili usposabljanje za podjetnike v okviru ustanove, bodo imeli pozneje možnost vključitve v program za ustanovitev podjetja v okviru zavoda za zaposlovanje, ki je financiran zunaj ESPG. Da se delavec lahko vključi v posebni program zavoda za zaposlovanje, se mora najprej zaključiti njegovo sodelovanje v delavski ustanovi. – Stalno posvetovanje in dejavno iskanje zaposlitve: Ustanova daje na voljo ustrezno infrastrukturo ter zagotavlja svetovanje in pomoč 356 delavcem pri njihovih prizadevanjih, da bi našli novo zaposlitev. To vključuje dejavnosti, kot so razgovori z mentorjem, usposabljanje o načinih prijave za službo in manjše delovne skupine za krepitev sposobnosti mreženja. Dejavno iskanje zaposlitve se lahko začne takoj po fazi poklicnega svetovanja ali po koncu individualnega usposabljanja. Običajno trajanje tega ukrepa je omejeno na 14 tednov, lahko pa se podaljša do 22 tednov v posebnih primerih (za udeležence nad 50 let ali osebe z zmanjšano delovno sposobnostjo). Med fazo dejavnega iskanja zaposlitve morajo udeleženci sprejeti razumne ponudbe za zaposlitev zavoda za zaposlovanje. – Nadomestilo za usposabljanje in iskanje zaposlitve[9]: To nadomestilo je izplačano vsem 356 delavcem samo za čas njihove udeležbe v ukrepih usposabljanja in dejavnega ponovnega vključevanja na trg dela v okviru delavske ustanove. Osnovno nadomestilo je med 150 in 450 EUR na osebo in na mesec (14 mesecev/leto), z dodatkom 75 EUR/40 EUR za osebe z otroki ali brez, ki so edine zaposlene v družini (12 mesecev/leto). To nadomestilo skupaj z dnevnicami ne sme presegati delavčeve osnove za izračun nadomestila za primer brezposelnosti. Izplačevanje nadomestila za primer brezposelnosti je ustavljeno v obdobju izplačevanja teh nadomestil za usposabljanje. – Dnevnice v času trajanja ukrepov usposabljanja in iskanja zaposlitve[10]: To nadomestilo je odobreno 353 odpuščenim delavcem samo za čas njihove udeležbe v ukrepih usposabljanja in dejavnega ponovnega vključevanja na trg dela v okviru delavske ustanove. Vsakemu odpuščenemu delavcu omogoča, da v ukrepih resno sodeluje s polno časovno obveznostjo. Organi ocenjujejo, da bo 60 oseb sodelovalo v ukrepih usposabljanja in ponovnega vključevanja na trg dela 6,1 meseca, 138 oseb 15 mesecev, 51 oseb 30 mesecev in 104 osebe 33,2 meseca. Stroški na delavca/mesec znašajo 1 031 EUR. To nadomestilo skupaj z nadomestilom za usposabljanje in iskanje zaposlitve ne sme presegati delavčeve osnove za izračun nadomestila za primer brezposelnosti. Izplačevanje nadomestila za primer brezposelnosti je ustavljeno v obdobju izplačevanja teh dnevnic. – Dodatni stroški v času usposabljanja: Ti so dodeljeni samo 174 udeležencem programov ustanove, ki sodelujejo v ukrepih usposabljanja, za kritje potnih stroškov in stroškov učnega gradiva. 23. Izdatki za izvajanje ESPG, vključeni v vlogo v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 1927/2006, zajemajo pripravo, širjenje informacij in obveščanje javnosti ter nadzor in upravljanje kovinarske ustanove Voest-Alpine. Vsi partnerji, ki so vključeni v ukrepe, so zavezani k obveščanju o podpori ESPG. Stroški upravljanja ustanove bodo izračunani sorazmerno s številom dejansko spremljanih ljudi in ne bodo presegali 954 EUR na osebo. 24. Prilagojene storitve, ki so jih predstavili avstrijski organi, so aktivni ukrepi na trgu dela v okviru upravičenih ukrepov iz člena 3 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Avstrijski organi skupne stroške teh storitev ocenjujejo na 12 266 158 EUR, izdatke za izvajanje ESPG pa na 479 855 EUR (kar je 3,80 % celotnega zneska). Skupni zaprošeni prispevek iz ESPG je 8 284 908 EUR (65 % skupnih stroškov). Ukrepi || Predvideno število delavcev, ki bodo prejeli pomoč || Predvideni strošek na delavca, ki bo prejel pomoč (v EUR) || Skupni stroški (ESPG in nacionalno sofinanciranje) (v EUR) Prilagojene storitve (prvi odstavek člena 3 Uredbe (ES) št. 1927/2006) Predhodno posvetovanje (Erstberatung) || 356 || 49 || 17 444 Poklicno svetovanje (Berufsorientierung) || 356 || 1 022 || 363 832 Individualno usposabljanje, vključno s prakso in podjetniškim usposabljanjem (Individuelle Qualifizierung) || 174 || 3 052 || 531 048 Stalno posvetovanje in dejavno iskanje zaposlitve (laufende Beratung und aktive Jobsuche) || 356 || 1 056 || 375 936 Nadomestilo za usposabljanje in iskanje zaposlitve (Zuschussleistung/Stipendium bei aktiver Beratung, Jobsuche oder Ausbildung) || 356 || 9 307 || 3 313 292 Dnevnice v času trajanja ukrepov usposabljanja in iskanja zaposlitve – 6,1 meseca (Schulungsarbeitslosengeld) || 60 || 6 308 || 378 480 Dnevnice v času trajanja ukrepov usposabljanja in iskanja zaposlitve – 15 mesecev (Schulungsarbeitslosengeld) || 138 || 15 456 || 2 132 928 Dnevnice v času trajanja ukrepov usposabljanja in iskanja zaposlitve – 30 mesecev (Schulungsarbeitslosengeld) || 51 || 30 886 || 1 575 186 Dnevnice v času trajanja ukrepov usposabljanja in iskanja zaposlitve – 33,2 meseca (Schulungsarbeitslosengeld) || 104 || 34 240 || 3 560 960 Dodatni stroški v času usposabljanja (Ausbildungsnebenkosten) || 174 || 98 || 17 052 Vmesni seštevek prilagojenih storitev || || 12 266 158 Izdatki za izvajanje ESPG (tretji odstavek člena 3 Uredbe (ES) št. 1927/2006) Priprava || || 57 500 Upravljanje kovinarske ustanove Voest-Alpine (ustanova za iskanje zaposlitve) || || 339 355 Širjenje informacij in obveščanje javnosti || || 18 000 Nadzor || || 65 000 Vmesni seštevek izdatkov za izvajanje ESPG || || 479 855 Skupni predvideni stroški || || 12 746 013 Prispevek iz ESPG (65 % skupnih stroškov) || || 8 284 908 25. Avstrija je potrdila, da navedeni ukrepi dopolnjujejo ukrepe, financirane iz strukturnih skladov, dvojno financiranje pa je izključeno. Avstrijski operativni program ESS se v okviru cilja 2 osredotoča na dolgotrajno brezposelne, cilj ESPG pa je delavcem pomagati takoj po odpuščanju. Zato med skladi ni prekrivanja. Datum začetka ali predvidenega začetka izvajanja prilagojenih storitev za zadevne delavce 26. Avstrija je prilagojene storitve za zadevne delavce, vključene v usklajeni sveženj, predlagan za sofinanciranje iz ESPG, začela izvajati 1. aprila 2009, kar je datum, na katerega so se prvi delavci prijavili v delavski ustanovi. Zato je ta datum začetek obdobja upravičenosti za katero koli pomoč, ki bi se lahko dodelila iz ESPG. Postopki za posvetovanje s socialnimi partnerji 27. Avstrijski organi so pojasnili, da se je dialog s socialnimi partnerji o načinu ublažitve učinkov izgube zaposlitve za zadevne delavcev začel, ko so podjetja avstrijske organe obvestila o načrtovanih odpuščanjih v skladu z avstrijskim sistemom zgodnjega obveščanja (Frühwarnsystem) (člen 45a zakona o pospeševanju trga dela (Arbeitsmarkt-förderungsgesetz, AMFG). 28. Kar zadeva vlogo kovinarske ustanove Voest-Alpine, je bil sporazum socialnih partnerjev načeloma dosežen v poznih osemdesetih letih prejšnjega stoletja, ko je bila delavska ustanova ustanovljena. Do avgusta 2009 so svojo privolitev za to za to posebno vlogo za podporo iz ESPG dali naslednji socialni partnerji: Strokovno združenje strojne in kovinske industrije Avstrijske gospodarske zbornice (Fachverband der maschinen- und metallverarbeitenden Industrie der Wirtschaftskammer Österreich), Združenje rudarske in jeklarske industrije Avstrijske gospodarske zbornice (Fachverband der Bergwerke und eisenerzeugenden Industrie der Wirtschaftskammer Österreich), sindikat kovinske, tekstilne in živilsko-predelovalne industrije (Gewerkschaft Metall-Textil-Nahrung) in sindikat zaposlenih v zasebnem sektorju, tiskarstvu, novinarstvu in papirni industriji (Gewerkschaft der Privatangestellten, Druck, Journalismus, Papier), oba člana Avstrijske zveze sindikatov (Österreichische Gewerkschaftsbund/ÖGB). 29. Avstrija je dodatno pojasnila, da je avstrijsko sodelovanje socialnih partnerjev prostovoljna ureditev predvsem neformalne narave, ki ni zakonsko urejena[11]. Samo če se podjetja odločijo sodelovati v posebnih ukrepih politike zaposlovanja, za njih veljajo zadevna pravila zavodov za zaposlovanje (AMS). Odpuščanja, ki jih zajema ta vloga, temeljijo na sporazumih med delodajalcem in svetom delavcev (Betriebsvereinbarungen) in ne na kolektivnih pogodbah, ki so bile dosežene za cel kovinski sektor. Informacije o ukrepih, ki so obvezni v skladu z nacionalno zakonodajo ali kolektivnimi pogodbami 30. Glede meril iz člena 6 Uredbe (ES) št. 1927/2006, so avstrijski organi v vlogi in dodatnih informacijah: · potrdili, da finančni prispevek iz ESPG ne nadomešča ukrepov, za katere so v skladu z nacionalno zakonodajo ali kolektivnimi pogodbami odgovorna podjetja, · dokazali, da predvideni ukrepi pomenijo pomoč za posamezne delavce in se ne uporabljajo za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev, · potrdili, da navedeni upravičeni ukrepi niso bili financirani iz drugih finančnih instrumentov EU. Sistemi upravljanja in nadzora 31. Avstrija je Komisijo obvestila, da bo kovinarska ustanova Voest-Alpine zagotovila 35 % nacionalnega sofinanciranja. Sama delavska ustanova je financirana iz solidarnostnih prispevkov, ki jih plačujejo delodajalci in zaposleni trenutno včlanjenih podjetij. Ti prispevki se spreminjajo in jih socialni partnerji redno pregledujejo. 32. Avstrija je potrdila, da bo finančni prispevek upravljal isti organ, ki upravlja ESS: enota VI/INT/9 v okviru Zveznega ministrstva za delo, socialne zadeve in varstvo potrošnikov (Bundesministerium für Arbeit, Soziales und Konsumentenschutz, BMASK) bo delovala kot organ upravljanja in izvajalec plačil. Organ finančnega nadzora za ESPG ni isti kot za ESS: enota VI/S/5a v okviru BMASK bo zagotavljala to funkcijo za ESPG. Usklajeni sveženj prilagojenih storitev izvaja kovinarska ustanova Voest-Alpine, ki jo nadzoruje zavod za zaposlovanje (AMS). Poleg tega BMASK pomaga izvajalec tehnične pomoči, ki bo deloval tudi kot nadzor na prvi stopnji. Vsi glavni dogovori in obveznosti so določeni v pisnih sporazumih. Financiranje 33. Na podlagi vloge Avstrije je predlagani prispevek iz ESPG za usklajeni sveženj prilagojenih storitev 8 284 908 EUR, kar je 65 % skupnih stroškov. Dodelitev sredstev iz Sklada, ki jo predlaga Komisija, temelji na informacijah, ki jih je predložila Avstrija. 34. Ob upoštevanju največjega možnega zneska finančnega prispevka iz ESPG v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 1927/2006 in možnosti za prerazporeditev odobrenih sredstev Komisija predlaga uporabo sredstev ESPG v celotnem navedenem znesku, ki se dodeli v okviru razdelka 1a finančnega okvira. 35. Po dodelitvi predlaganega zneska finančne pomoči bo za dodelitve v zadnjih štirih mesecih leta ostalo na voljo več kot 25 % največjega letnega zneska, namenjenega ESPG, v skladu s členom 12(6) Uredbe (ES) št. 1927/2006. 36. S tem predlogom za uporabo sredstev ESPG Komisija začenja poenostavljeni postopek tristranskih pogovorov v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, da bi se doseglo soglasje obeh vej proračunskega organa glede potrebe po uporabi sredstev ESPG in glede potrebnega zneska. Komisija poziva prvo od obeh vej proračunskega organa, ki bo na ustrezni politični ravni dosegla soglasje o osnutku predloga za uporabo sredstev, naj o svojih namerah obvesti drugo vejo in Komisijo. V primeru nestrinjanja ene od obeh vej proračunskega organa bo sklican uraden tristranski sestanek. 37. Komisija ločeno pripravi zahtevek za prerazporeditev za vnos posebnih odobritev za prevzem obveznosti v proračun za leto 2011 v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006. Vir odobritev plačil 38. Po tem, ko sta obe veji proračunskega organa sprejeli sklepa za skupni znesek 777 390 EUR in ob upoštevanju treh primerov, o katerih trenutno razpravlja proračunski organ v skupnem znesku 30 023 247 EUR, ostaja na voljo pod proračunsko postavko 04.0501 ESPG znesek 16 808 313 EUR. Razpoložljivi znesek bo uporabljen za kritje zneska 8 284 908 EUR, potrebnega za to vlogo. Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/007 AT/Steiermark in Niederösterreich, Avstrija) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju[12] in zlasti točke 28 Sporazuma, ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji[13] in zlasti člena 12(3) Uredbe, ob upoštevanju predloga Komisije[14], ob upoštevanju naslednjega: (1) Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, odpuščenim zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela. (2) Področje uporabe ESPG je bilo za vloge, vložene po 1. maju 2009, razširjeno, da bi vključili pomoč za delavce, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. (3) Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR. (4) Avstrija je vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v 54 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 24 NACE Revizija 2 („Proizvodnja kovin“), v sosednjih regijah Steiermark (Štajerska, AT22) in Niederösterreich (Spodnja Avstrija, AT12) po ravni NUTS II v Avstriji, vložila 9. marca 2010, do 27. januarja 2011 pa jo je dopolnila z dodatnimi informacijami. Navedena vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga zagotovitev sredstev v višini 8 284 908 EUR. (5) Zato je treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je vložila Avstrija – SPREJELA NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) uporabi vsota 8 284 908 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil. Člen 2 Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. V [Bruslju/Strasbourgu], Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik [1] UL C 139, 14.6.2006, str. 1. [2] UL L 406, 30.12.2006, str. 1. [3] Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1). [4] V skladu s tretjim odstavkom člena 3 Uredbe (ES) št. 1927/2006. [5] Impact of the economic crisis on key industrial sectors of the EU – the case of the manufacturing and construction industries (Učinek gospodarske krize na glavne industrijske sektorje EU – primer proizvodne in gradbene industrije): http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/_getdocument.cfm?doc_id=4040 (4/2009) in http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/_getdocument.cfm?doc_id=5509 (10/2009). [6] Avstrijske delavske ustanove so aktiven instrument politike trga dela v Avstriji, namenjene izboljšanju položaja iskalcev zaposlitve na trgu dela. Temeljijo na členu 18 zakona o zavarovanju za primer brezposelnosti (Arbeitslosenversicherungsgesetz) in izvajanju direktiv službe za trg dela (AMS). Zadnja direktiva AMS je na voljo na: http://www.ams.at/_docs/001_ast_RILI.pdf. [7] http://www.voestalpine.com/group/static/sites/default/downloads/en/share/share/Annual_Report_2009-10.pdf. [8] V skladu s členom 18 zakona o zavarovanju v primeru brezposelnosti (Arbeitslosenversicherungsgesetz, ALVG) je udeležba delavca v ustanovi omejena na 156 tednov (tri leta) z možnostjo podaljšanja na 209 tednov (štiri leta) v posebnih primerih (starejši od 50 let ali osebe na daljših programih za dosego kvalifikacij). [9] Na podlagi člena 18 zakona o nadomestilu v primeru brezposelnosti (Arbeitslosenversicherungsgesetz, ALVG). [10] Na podlagi člena 18 zakona o nadomestilu v primeru brezposelnosti (Arbeitslosenversicherungsgesetz, ALVG). [11] Spletna stran ÖGB http://www.sozialpartner.at/sozialpartner/Sozialpartnerschaft_mission_en.pdf. [12] UL C 139, 14.6.2006, str. 1. [13] UL L 406, 30.12.2006, str. 1. [14] UL C […], […], str. […].