SL Uradni list Evropske unije C 310/25

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

(2008/C 310/10)

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

POVZETEK

UREDBA (ES) št. 510/2006

„BRNĚNSKÉ PIVO“ ali „STAROBRNĚNSKÉ PIVO“

ES št.: CZ-PGI-0005-0373-14.10.2004

ZOP ( ) ZGO ( X )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda v informativne namene.

1. Pristojna služba v državi članici:

Naziv: Úřad průmyslového vlastnictví Naslov: Antonína Čermáka 2a CZ-160 68 Praha 6-Bubeneč Tel.: (420) 220 38 31 11 Faks: (420) 221 32 47 18 E-mail: posta@upv.cz

2. Vlagatelj:

Naziv: Starobrno, a. s. Naslov: Hlinky 160/12 CZ-661 47 Brno Tel.: (420) 543 51 61 11 Faks: (420) 543 21 10 35 E-mail: starobrno@starobrno.cz Sestava: Proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( )

Ta vloga odstopa od člena 5(1) Uredbe (ES) št. 510/2006, ker na območju obstaja samo en proizvajalec. Zahteve iz člena 2 Uredbe Komisije (ES) št. 1898/2006 so izpolnjene.

3. Vrsta proizvoda:

Skupina 2.1 – Pivo

4. Specifikacija:

(Povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1 Naziv:

„Brněnské pivo“ ali „Starobrněnské pivo“

4.2 Opis:

Proizvajajo se naslednje osnovne vrste piva „Brněnské pivo“ ali „Starobrněnské pivo“:

brezalkoholno, svetlo točeno, temno točeno in ležak.

Surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji:

Slad – uporablja se slad, proizveden iz dvorednega jarega ječmena. Lastnosti slada morajo ustrezati naslednjim vrednostim: Ekstrakt v suhem sladu (masni odstotek) min. 80,0 Kolbachov indeks (%) 39,0 ±3 Moč diastaze (enote WK) min. 220 Stopnja dejanske fermentacije (%) max. 82 Krhkost (%) min. 75,0

Voda – uporablja se pitna voda iz mestnega vodovoda. Hmelj – uporabljata se sorti „Žatecký poloraný červeňák“ in „Magnum“ v obliki granulata in ekstrakta; ti sorti se uporabljata že dolgo zaradi njunih preizkušenih koristi in vpliva na senzorične lastnosti končnega proizvoda – piva. Uporabljeni sorti hmelja dajeta Brněnskému/Starobrněnskému pivu značilni grenki priokus.

Značilnosti posameznih vrst:

Brezalkoholno pivo

pivo z minimalno vsebnostjo alkohola (do 0,6 %), z večjo ostrino, blede barve, s šibkim vonjem po pivini.

Svetlo točeno pivo

masna gostota 10 %, srednje fermentirano pivo zlate barve, srednje grenko, s srednjo ostrino,

„řezané“ srednje temno točeno pivo – masna gostota 10 %, srednje fermentirano pivo srednje temne barve, značilnega rahlo karamelnega okusa, s srednjo ostrino in polnega okusa.

Temno točeno pivo

masna gostota 10 %, manj fermentirano pivo značilne temnorjave barve, z izrazitim karamelnim okusom in vonjem, s srednjo ostrino in polnega okusa.

Ležak

masna gostota 11–12 %,

srednje fermentirano pivo zlate barve, s šibko do izrazito aromo hmelja, zmerno močno do srednje grenko, z večjo ostrino, polnim okusom in gosto peno.

4.3 Geografsko območje:

Okraj Brno-venkov

4.4 Dokazilo o poreklu:

Proizvajalec vodi evidenco dobaviteljev vseh surovin, kupcev končnih proizvodov in sistema nadzora med proizvodnim postopkom. Proizvodni postopek in specifikacijo nadzoruje inšpektorat Državne inšpekcije za kmetijstvo in prehrano s sedežem v Brnu. V skladu z zakonodajo morajo biti na vsakem proizvodu navedeni podatki o proizvajalcu.

4.5 Metoda pridobivanja:

Pri proizvodnji piva „Brněnské“ ali „Starobrněnské pivo“ se uporablja klasični tehnološki postopek, ki izhaja iz pivovarske tradicije v Starem Brnu, tj. drozganje z dvojno dekokcijo za pripravo pivine in dvostopenjska fermentacija piva. Slad se najprej zmelje in nato zmeša s toplo vodo, da se dobi tako imenovana drozga. Po mirovanju se del drozge preloži v drugo posodo – kotel za drozganje, kjer poteka drozganje prve dekokcije. Postopoma se dosežejo temperature, pri katerih se začne škrob v sladu pretvarjati v sladkor, s čimer se iz slada v raztopino izloča ekstrakt. Po končanem drozganju se celotna količina prekuha in znova prilije k drozgi. Po mirovanju se del drozge zopet prelije v kotel za drozganje – sledi druga dekokcija in ponovitev celotnega postopka, vključno s prekuhavanjem drozge. Nato se prekuhana drozga zopet prelije k prvemu delu drozge. Za izločanje ekstrakta slada v raztopino se uporabljajo encimi, pridobljeni iz slada. Po končanem drozganju se celotna količina sladice pretoči v tretjo posodo – filtracijsko kad. Netopni delci sladnih tropin tvorijo filtracijsko plast, skozi katero se preceja ekstrakt slada – sladica. Filtracijska plast se po precejanju sladice spira z vodo, da bi bil izkoristek ekstrakta čim boljši. Odcejeni filtracijski sloj se odstrani kot pivovarski odpad – tropine. Sladica se pretoči v drugo posodo – kotel za pivino, kjer se med kuhanjem dodaja hmelj, s čimer nastaja pivina. Vroča pivina se loči od usedline, ki je nastala med kuhanjem hmelja zaradi izločanja beljakovin iz slada in taninov iz hmelja, nato pa se čista pivina ohladi, prezrači in fermentira s pivovarskimi kvasovkami. Uporablja se kultura kvasovk Sacharomyces uvarum – carlsbergensis, ki je bila vzgojena v 19. stoletju za uporabo pri proizvodnji piva spodnjega vretja. Glavna fermentacija poteka v cilindrično-koničnih fermentorjih, tako pridobljeno mlado pivo se ohladi, odstranijo se kvasovke in pivo se pretoči v posode za ležak, ki so lahko cilindrično-konične cisterne (za točena piva) ali cisterne za ležak v kleteh za ležak (za ležake). Pivo nato zori v posodah za ležak. Trajanje zorenja se razlikuje glede na vrsto piva, ki se proizvaja. Po zorenju in pred pretakanjem se pivo filtrira. Kot filtracijsko sredstvo se uporablja kremenčev pesek. Filtrirano pivo se pred pretakanjem skladišči v posodah pod pritiskom glede na vrsto piva. Pretakanje piva v steklenice ali sode poteka v naslednjem zaporedju: cisterna pod pritiskom – hitra pasterizacija piva – stekleničenje na tekočem traku. Pivo se skladišči v pomitih, biološko čistih ustreznih posodah (steklenicah ali sodih); sodi se poleg tega pred uporabo sterilizirajo s paro. Polnjenje v ustrezne posode poteka v atmosferi ogljikovega dioksida, pridobljenega s prvo fermentacijo.

4.6 Povezava:

Leta 1323 je kraljica Eliška Rejčka v Starem Brnu ustanovila cistercijanski samostan, ki je leta 1325 s pomočjo samostana iz Velehrada zgradil pivovarno. Brnska pivovarna je doživela vrsto sprememb in posodobitev, v današnjem času pa se pivo vari po starih receptih in v povezavi z zgodovinsko tradicijo v prostorih moderne pivovarne, ki stoji približno na istem mestu kot stara samostanska pivovarna cistercijanskih menihov.

Pivo vrst „Brněnské“ in „Starobrněnské pivo“ se že zelo dolgo proizvaja po zgoraj opisani metodi na opredeljenem geografskem območju. Edinstveni proizvodni postopek izhaja iz večstoletne pivovarske tradicije na opredeljenem območju.

O kakovosti piva vrst „Brněnské/Starobrněnské pivo“ pričajo tudi izsledki javne raziskave iz januarja 2006.

V edinem uradnem ocenjevanju kakovosti piv (PIVEX), za katerega jamči Češka zveza za pivovarstvo in slad, so proizvodi družbe Starobrno a.s. v letih 1992, 1996 in 2002 prejeli ugledno oceno „Zlati pokal Pivex“.

Proizvodi pivovarne Starobrno so prav tako prejeli več nagrad Cena českých sládků v anketah revije Pivní kurýr: leta 2002 za pivo Baron Trenck in leta 2003 za pivo Medium.

4.7 Nadzorni organ:

Naziv: Státní zemědělská a potravinářská inspekce, Inspektorát v Brně Naslov: Běhounská 10 CZ-601 26 Brno Tel.: (420) 542 42 67 02 Faks: (420) 542 42 67 17 E-mail: epodatelna@szpi.gov.cz

4.8 Označevanje:

—

(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.