Predlog SKLEP SVETA o spremembi Sklepa Sveta 2002/883/ES o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Bosni in Hercegovini

(predlozena s strani Komisije)

OBRAZLOITVENI MEMORANDUM

1. Ozadje

Svet Evropske unije se je 5. novembra 2002 odločil, da bo Bosni in Hercegovini zagotovil makrofinančno pomoč do zneska 60 milijonov evrov, sestavljeno iz posojila do visine 20 milijonov evrov in nepovratnih sredstev do visine 40 milijonov (Sklep [1] 2002/883/ES).

[1] UL L 308 z dne 9.11.2002, str. 28.

Cilj te pomoči je bil podpreti plačilno bilanco in olajsati zunanje finančne pritiske na to drzavo, kakor tudi olajsati reformna prizadevanja in izvajanje skupnih institucij in politik, skladnih z Daytonskim mirovnim sporazumom. Pomoč je bila pogojena z zadovoljivim izvajanjem programa prilagoditve in reforme BiH v okviru ,stand-by" aranzmaja MDS, ki je bil odobren avgusta 2002. Končno in pozitivno oceno sporazuma MDS je februarja 2004 odobril upravni odbor MDS. Trenutno se MDS in pristojni organi BiH dogovarjajo glede nadaljnjega sporazuma.

Po podpisu Memoranduma o soglasju (MoU) 27. decembra 2002, ki je določil pogoje za izplačilo drugega obroka, je bil februarja 2003 sprosčen prvi obrok pomoči (v obliki 15 milijonov evrov nepovratnih sredstev). Dopolnilni MoU (SMoU) je bil s pristojnimi organi podpisan julija 2003. Določil je visino drugega obroka na 20 milijonov evrov (sestavljenega iz nepovratnih sredstev v visini 10 milijonov evrov in posojila v visini 10 milijonov evrov) in določil stevilne pogoje ekonomske politike, ki morajo biti izvedeni pred izplačilom tretjega obroka. Končni in zadnji obrok v visini do 25 milijonov evrov bo sestavljen iz posojila (do 10 milijonov evrov) in iz nepovratnih sredstev (do 15 milijonov evrov).

Zaradi: (i) zamud pristojnih organov BiH pri izvajanju zahtevanih reform politik; (ii) zamud pri ratifikaciji Sporazuma o posojilu s strani parlamenta BiH (ratifikacija je trajala več kot 4 mesece); in (iii) potrebe po spremembi SMoU zaradi usklajevanja z obveznostmi nove Finančne uredbe ES, so bile zahteve drugega obroka izpolnjene sele konec leta 2003, drugi obrok je bil sprosčen konec decembra 2003 (nepovratna sredstva) in januarja 2004 (posojilo). Nadaljnje zamude pri implementaciji načrta o reformi organov oblasti so povzročile zamudo pri sprosčanju tretjega obroka, ki se vedno ni izplačan.

2. Zadnji razvoj dogodkov in izgledi

Po visoki stopnji rasti realnega BDP med obdobjem obnove (v povprečju nad 30 % med letoma 1996 in 1999) se je letna rast leta 2002 upočasnila na 5,5 % in se leta 2003 se nadaljnjo znizala na okoli 3,5 %. Vendar pa so zadnji trendi bolj ugodni. Predhodne stevilke kazejo, da se je industrijska proizvodnja v prvih petih mesecih leta 2004 povečala za 20 %. Pričakuje se, da se bo rast obnovila na okoli 5 % v letu 2004. Inflacija je prisla pod nadzor, zahvaljujoč uspesni implementaciji rezima valutnega odbora in pričakuje se, da bo leta 2004 ostala blizu 1 %. Davčna konsolidacija je v zadnjih dveh letih uspesno napredovala. Konsolidiran proračunski primanjkljaj se je po pridobitvi nepovratnih sredstvih leta 2002 in 2003 zmanjsal iz 2,2 % na blizu ničle (-0.1 % BDP) v letu 2004 (načrtovani deficit).

Zunanja neravnovesja se vedno povzročajo tezave gospodarstvu in pričakuje se, da se bo primanjkljaj na tekočem računu v letu 2004 ob velikem povprasevanju po uvoznem blagu rahlo povečal na okoli 19 % BDP, v primerjavi z okoli 18 % BDP v letu 2003. Pričakuje se, da se bodo tuje neposredne investicije (TNI), ki so se v zadnjih nekaj letih na zelo nizki stopnji spet pojavile, povečale iz ocenjenih 320 milijonov USD v letu 2003 na 420 milijonov USD v letu 2004. Kljub negotovostim, povezanih s pritokom kapitala, MDS v letu 2004 ni predvidel nobenih dodatnih potreb po drugem zunanjem financiranju poleg tistega, ki ga bo prispevala ES z sprostitvijo tretjega obroka makrofinančne pomoči. Po predpostavkah MDS v končni oceni ,stand-by" aranzmaja v februarju 2004 bo tretji obrok izplačan v letu 2004 in bo v osnovi zapolnil preostalo vrzel v makroekonomskem financiranju (po prispevkih MDS in Svetovne banke) za leto 2004.

Nadaljeval se je proces strukturnih reform, največ napredka je bilo opaziti pri vodenju javnih financ in v finančnem sektorju. Privatizacija se je konec 2003 in v začetku 2004 pospesila in stevilni razpisi velikih podjetij so bili v prvem semestru leta 2004 uspesno zaključeni. Novembra 2003 je Komisija končala studijo izvedljivosti o začetku pogajanj za Stabilizacijsko pridruzitveni sporazum. Preden lahko Komisija Svetu predlaga začetek pogajanj, mora BiH v letu 2004 doseči znaten napredek pri 16 prednostnih nalogah, vključno s področjem gospodarskih reform, kot so javne finance, posredni davki in statistika.

BiH je februarja 2004 uspesno zaključila ,stand-by" aranzma, ki je bil odobren avgusta 2002 in je bil po sprva predvidenem zaključku novembra 2003 podaljsan za tri mesece. Pristojni organi BiH so zavezani k nadaljevanju gospodarske stabilizacije in reform in nameravajo soglasati z MDS o nadaljnjem programu, ki se bo predvidoma začel v zadnji četrtini leta 2004. Junija 2004 je prisla v Bosno in Hercegovino misija MDS, da bi s pristojnimi organi BiH razpravljala o novem aranzmaju MDS, ki bo, kot prejsnji, predvidoma v obliki petnajst mesečnega ,stand-by" aranzmaja.

V zvezi z izvajanjem makrofinančne pomoči ES je osebje Komisije junija 2004 pregledalo stanje napredka glede pogojev za sprostitev tretjega in zadnjega obroka. Ugotovilo je, da je bil v prvem semestru 2004 dosezen materialni napredek pri izpolnjevanju pogojev. Vendar pa se je pri stevilnih pogojih zahtevalo se dodaten napredek. Če bo v naslednjih nekaj mesecih pri teh pogojih dosezen nadaljnji napredek, bi se tretji obrok okvirno lahko izplačal do decembra 2004 ali v začetku 2005.

3. Drugi dejavniki, povezani z zagotavljanjem makrofinančne pomoči

Ob upostevanju priporočil iz Zaključnega računa glede izvajanja proračuna za leto 2001 in tudi iz Posebnega poročila Računskega sodisča st. 1/2002 glede makrofinančne pomoči tretjim drzavam, sluzbe Komisije upostevajo 5 genvalskih kriterijev (izjemna narava, politični predpogoji, komplementarnost, pogojenost pomoči in finančna disciplina).

Da bi izpolnile zahteve, vsebovane v novi Finančni uredbi, Sluzbe Komisije ukrepajo tudi glede drugih pogojev upravljanja proračuna in finančnega poslovanja. To se odraza v izdelavi predhodne ocene (prilozeno) te predlagane pomoči, pa tudi v sprejemu dopolnitve SMoU s pristojnimi organi v decembru 2003, sestavljene iz vrste določb glede nadzora, preprečevanja goljufij, revizije ter izterjave sredstev v primeru goljufije oz. korupcije. Pred začetkom dejanskega izvajanja preostanka pomoči nameravajo sluzbe Komisije se posebej preveriti zanesljivost finančnih tokov, upravnih postopkov ter mehanizmov notranjega in zunanjega nadzora Bosne in Hercegovine, ki so pomembni za ta tip pomoči. Za ta cilj je bila naročena ocena poslovanja s strani zunanjih svetovalcev, ki naj bi svoje ugotovitve podali do septembra 2004. Na podlagi teh ugotovitev bi se lahko pred sprostitvijo se neizplačanih sredstev zahtevalo predhodno ukrepanje.

4. Predlagana odločitev, ki spreminja pravno osnovo s tem, da odlozi datum izteka veljavnosti

Bosna in Hercegovina za podporo gospodarske stabilizacije in reformnih prizadevanj potrebuje nadaljnjo finančno podporo Skupnosti in drugih bilateralnih in multilateralnih donatorjev. Vendar pa je bil Sklep Sveta (2002/883/ES z dne 5. novembra 2002) osnovan na pričakovanju, da bosta gospodarska stabilizacija in program reform pristojnih organov BiH izvedena v letu 2002 in 2003 in bosta trajala 15 mesecev, od avgusta 2002 do novembra 2003, kot je bilo dogovorjeno v ,stand-by" aranzmaju MDS. MDS je privolil, da se izvedba podaljsa do februarja 2004, datuma zadnjega pregleda. V okviru tega zadnjega pregleda je MDS predvidel sprostitev tretjega in zadnjega obroka ES za financiranje potreb po financiranju plačilne bilance za leto 2004.

Člen 6 Sklepa Sveta z dne 5. novembra 2002 določa, da se ta sklep uporablja dve leti po njegovi objavi v Uradnem listu. Sklep je bil objavljen 9. novembra 2002 in torej poteče 9 novembra 2004.

Ob upostevanju navedenega se zdi potrebno, da Skupnost spremeni Sklep Sveta 2002/883/ES, da bi se omogočila nadaljnja izvedba te pomoči in sprostitev 25 milijonov evrov tretjega in zadnjega obroka do konca 2004 oz. po moznosti v prvem semestru 2005. V skladu s proračunskimi zahtevami bi spremenjen Sklep Sveta določal spremenjen datum poteka veljavnosti Sklepa, ki bi bil 30. junij 2005.

2004/0207 (CNS)

Predlog SKLEP SVETA o spremembi Sklepa Sveta 2002/883/ES o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Bosni in Hercegovini

SVET EVROPSKE UNIJE JE -

ob upostevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 308 Pogodbe,

ob upostevanju predloga Komisije [2],

[2] UL C [...], [...], str. [...].

ob upostevanju mnenja Evropskega parlament [3],

[3] UL C [...], [...], str. [...].

ob upostevanju naslednjega:

(1) Sklep Sveta 2002/883/ES [4] z dne 5. novembra o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Bosni in Hercegovini vključuje posojilo skupnega zneska do največ 20 milijonov evrov in nepovratna sredstva skupnega zneska do največ 40 milijonov evrov.

[4] UL L 308 z dne 9.11.2002, str. 28.

(2) Zaradi zamud pri izvedbi zahtevanih političnih reform, kakor je bilo dogovorjeno med Evropsko komisijo in Bosno in Hercegovino, sta bila doslej sprosčena samo prvi obrok (15 milijonov evrov) in drugi obrok (20 milijonov evrov). Tretji in zadnji obrok v znesku do 25 milijonov evrov je se vedno neizplačan.

(3) Bosna in Hercegovina je zavezana k nadaljevanju gospodarske stabilizacije in poti reform. Po uspesnem zaključku prejsnjih ,stand-by" aranzmajev MDS februarja 2004 so potekala pogajanja o novem programu, ki ga podpira MDS.

(4) Drzava se vedno potrebuje zunanjo finančno podporo, poleg tega, kar je lahko zagotovljeno z mednarodnimi finančnimi institucijami.

(5) Obstoječi Sklep Sveta 2002/883/ES ne dovoljuje dodelitev nepovratnih sredstev po 9. novembru 2004.

(6) Pogodba za sprejem tega sklepa ne predvideva drugih pooblastil od tistih, določenih v členu 308 te pogodbe.

(7) Po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom -

SKLENIL:

Edini člen

Sklep 2002/883/ES se spremeni: Drugi pododstavek člena 6 Sklepa 2002/883/ES se zamenja z naslednjim:

,Ta sklep poteče dne 30. junija 2005."

V Bruslju, [...]

Za Svet

Predsednik

FINANČNO POROČILO

1. Naslov operacije

Makrofinančna pomoč Bosni in Hercegovini.

2. Proračunska postavka

a) Delez pomoči v nepovratnih sredstvih (v EUR)

Proračunska postavka: 01 03 02 02

>TABELPOSITION>

(1) 75 milijonov evrov, dodeljenih decembra 2002

(2) 15 milijonov evrov, dodeljenih julija 2003

b) Delez pomoči v obliki posojila

01 04 01 07 - "Garancija ES za programe izposojanja, ki jih je sklenila Skupnost za zagotavljanje pomoči drzavam zahodnega Balkana"

3. Pravna osnova

Člen 308 Pogodbe

4. Opis in upravičenost aktivnosti

a) Opis aktivnosti

Sprememba datuma veljavnosti Sklepa Sveta 2002/883/ES, ki zagotavlja nadaljnjo makrofinančno pomoč Bosni in Hercegovini, za podporo reformnih prizadevanj vlade Bosne in Hercegovine, ter za zagotavljanje uravnotezene plačilne bilance.

b) Upravičenost aktivnosti

Vzdrznost gospodarske stabilizacije in dosezkov reformnih prizadevanj drzave upravičenke je močno odvisna od zunanje finančne pomoči od uradnih virov pod izredno ugodnimi pogoji.

5. Klasifikacija odhodkov

a) Delez nepovratnih sredstev: neobvezen, diferenciran.

b) Delez posojila: obvezen

6. Narava stroskov

a) Nepovratna sredstva (100 % subvencija).

b) Potencialna aktivacija proračunske garancije za zadolzevanje Skupnosti za financiranje posojila.

7. Finančni vpliv

a) Metoda izračuna

Ocena potrebnega zneska je osnovana na trenutni presoji o preostalih potrebah drzave upravičenke po zunanjem financiranju.

Pričakuje se, da se za posojilo ne bo zahtevalo proračunske garancije. V skladu z uredbo o skladih je bil leta 2002 oblikovan jamstveni sklad za zunanje ukrepe, v visini 9 % zneska posojila z garancijo. Zato je proračunski organ po sprejemu Sklepa Sveta 2002/883/ES odobril prenos dodeljenih proračunskih sredstev (st. 54/2002) v znesku 1,8 milijonov evrov iz rezerv (proračunska postavka 01 04 01 13) v jamstveni sklad (proračunska postavka 01 04 01 14).

b) Učinek aktivnosti na intervencijska posojila

Za nepovratna sredstva se bodo porabila posojila pod proračunsko postavko 01 03 02 02, pod pogoji, da bodo izpolnjeni stevilni pogoji politik, o katerih se bo potrebno dogovoriti s pristojnimi organi Bosne in Hercegovine.

Proračun, ki bo odrazal proračunsko garancijo za del pomoči v obliki posojila bo aktiviran samo v primeru učinkovite zahteve po proračunski garanciji.

c) Financiranje intervencije

(i) Nepovratna sredstva

Predlagana je naslednja dopolnjena tabela odobrenih proračunskih sredstev, financiranih znotraj okvira kategorije

4 sedanjega finančnega načrta (v EUR):

// 2004

Odobrene pravice za prevzem obveznosti // 0

(1)

Odobritve plačil // 15 000 000

1) 15 milijonov evrov, dodeljeni ze julija 2003

(ii) Morebitna zahteva po proračunski garanciji

Uporaba jamstvenega sklada je določena z Uredbo Sveta (ES, EURATOM) st. 2728/94 z dne 31. oktober 1994, in na zadnje spremenjena z Uredbo Sveta st. 1149/1999 z dne 25. maj 1999. V skladu z Uredbo Sveta se je dodeljevanje sredstev začelo ze leta 2002, po sprejetju Sklepa Sveta z dne 5. novembra 2002, s prenosom 1,8 milijonov evrov iz rezerv v jamstveni sklad.

V primeru, da jamstveni sklad ne bi imel dovolj sredstev, bi se zahtevalo dodatna plačila iz proračuna s prenosom:

- kateregakoli presezka, ki je preostal v rezervah za garancije, v skladu z določbami člena 18 Uredbe Sveta (ES) st. 2040/2000 z dne 26. september 2000 o proračunski disciplini

- kateregakoli zakasnelega plačila v proračun, za katerega je bila aktivirana proračunska garancija, pod pogojem da se ta plačila niso vnesla kot prihodki;

- kateregakoli presezka znotraj kategorije 4 finančnega načrta ali tistih presezkov, ki so bili tja ponovno uvrsčeni. V tem primeru bi bila aktivirana proračunska postavka 01 04 01 07 ťGarancija Evropske skupnosti za programe izposojanja, sklenjenimi z Skupnostjo, za zagotavljanje finančne pomoči drzavam zahodnega BalkanaŤ

Da bi izpolnila svoje obveznosti lahko Komisija začasno zagotovi servisiranje dolga z sredstvi iz svoje zakladnice. V tem primeru velja člen 12 (3) Uredbe Sveta (ES, EURATOM) st. 1150/2000 z dne 22. maj 2000.

8. Ukrepi za preprečevanje goljufij

Pred izvedbo te pomoči bodo sluzbe Komisije s pomočjo ustrezno pooblasčenih strokovnjakov preverile zanesljivost finančnih tokov in upravnih postopkov centralne banke in ministrstva za finance (na ravni drzave in posamične entitete) Bosne in Hercegovine. Za ta cilj je bila naročena ocena poslovanja, v kontekstu procesa ocenjevanja teh tokov in postopkov v vseh tretjih drzavah, ki so dobitnice makrofinančne pomoči, z namenom, da bi se izpolnile zahteve, vsebovane v finančni uredbi, veljavne za splosni proračun Evropskih skupnosti. Rezultate se pričakuje v septembru 2004. To bo pokrilo področja kot npr. struktura in organizacija upravljanja, sredstva poročanja, upravljanje in nadzor sredstev, postopki in zasčita informacijske tehnologije, sposobnost notranje in zunanje revizije, ter tudi neodvisnost centralne banke. Na podlagi ugotovitev ocene poslovanja se lahko pred sprostitvijo se neizplačanih sredstev zahteva predhodno ukrepanje.

Ta pregled, s katerim bodo zadevni pristojni organi vnaprej seznanjeni in čigar namen bo jasno razlozen, bo uposteval tudi dostopne zaključke nadzornih ocen MDS in drugih pomembnih poročil MDS in Svetovne banke.

Poleg tega so bili, po spremembi SMoU v decembru 2003, določeni ukrepi za preprečevanje goljufij, sestavljeni iz stevilnih določb o nadzoru, preprečevanju goljufij, revizijah ter izterjavi sredstev v primeru goljufij ali korupcije.

Ta pomoč bo potem izpostavljena se postopkom verificiranja, nadzora in revizije pod pristojnostjo Komisije, vključno z Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskim računskim sodisčem.

9. Elementi analize stroskovne učinkovitosti

a) Razlogi za operacijo in posebni cilji

Ta pomoč bo podprla prehod Bosne in Hercegovine k trznem gospodarstvu s podpiranjem prizadevanj te drzave za makroekonomske reforme in z dopolnjevanjem financiranja s strani mednarodne skupnosti, ki je v tej drzavi zagotovljeno v okviru programov MDS.

b) Nadzor in ocenjevanje

Ta pomoč je makroekonomske narave in njen nadzor in vrednotenje poteka v okviru programa stabilizacije in reform, podprtega s strani MDS, ki ga izvaja drzava dobitnica pomoči. Nadzor aktivnosti s strani sluzb Komisije poteka na osnovi avtentičnega sistema indikatorjev makroekonomske in strukturne politike, o katerih so se dogovorili s pristojnimi oblastmi drzave koristnice pomoči. Znotraj tega procesa lahko sluzbe Komisije izvajajo nadzor tudi nad ključnimi področji, identificiranimi v zgoraj omenjeni operacijski presoji. Sluzbe Komisije bodo ostale v tesnem stiku z sluzbami MDS in Svetovne banke, da bi si lahko pomagale tudi z njihovimi ocenami o stabilizaciji in reformah drzave dobitnice pomoči.

Sklep Sveta 2002/883/ES predvideva tudi letno poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, ki bo vključevalo tudi oceno izvedbe te operacije.

Poleg tega je predvidena tudi neodvisna predhodna ocena te pomoči, ki jo mora izvesti Komisija ali pa ustrezno pooblasčeni predstavniki eno do dve leti po izvedi pomoči in pristojni organi drzave so zavezani, da priskrbijo vse potrebne informacije.

10. Stroski upravljanja

Ta aktivnost je po naravi izjemna in ne predvideva povečanja osebja Komisije.

Poročilo o predhodni oceni

Makrofinančna pomoč Bosni in Hercegovini

1. Analiza problema in presoja potreb

Ocenjuje se, da je rast realnega BDP v letu 2003 v Bosni in Hercegovini dosegla 3,5 %, v primerjavi s 5,5 % v prejsnjem letu in v povprečju nad 30 % med letoma 1996 in 1999. Pričakuje se, da se bo v letu 2004 rast povečala na okoli 5 %, na osnovi večjih tujih neposrednih investicij in izvoza. Konsolidiran davčni primanjkljaj, pri čemer so izključena nepovratna sredstva, je v letu 2003 dosegel 3 % BDP (4 % po nepovratnih sredstvih, rahel presezek). Ocenjuje se, da je primanjkljaj na tekočem računu za leto 2003 dosegel okoli 18 % BDP, podobno kot v letu 2002.

1.1 Gospodarski izgledi

Vendar pa so zadnji trendi bolj ugodni. Predhodne stevilke kazejo, da je industrijska proizvodnja v prvih petih mesecih leta 2004 narasla za 20 %. Pričakuje se, da bo v letu 2004 stopnja rasti nad 5 %. Sprva se je načrtovalo, da bo proračunski primanjkljaj za leto 2004 dosegel -0,1 % BDP. Vendar pa bo ta cilj sedaj tezko doseči po sibkem poslovanju s proračunskimi prihodki v prvem semestru leta 2004 zaradi precejsnjega zmanjsanja carinskih prihodkov, kar je povezano z začetkom veljavnosti sporazumov o prosti trgovini, sklenjenimi s sosednjimi drzavami.

Zunanja neravnovesja bodo se naprej povzročala tezave gospodarstvu. Pričakuje se, da bo primanjkljaj na tekočem računu v letu 2004 dosegel okoli 19 % BDP, torej bo rahlo visji kot v letu 2003 (18 % BDP) zaradi trajne rasti uvoza, kljub nadaljnji rasti izvoza v prvih mesecih tega leta. Tuje neposredne investicije (TNI) so se v zadnjih nekaj letih obnovile, a na zelo nizki stopnji. MDS je predvidel povečanje TNI iz ocenjenih 320 milijonov USD v letu 2003 na okoli 420 milijonov USD v letu 2004. Vendar pa to ne bo dovolj za financiranje primanjkljaja na tekočem računu in drzava se se vedno zanasa na podporo donatorjev, vključno z makrofinančno pomočjo ES za financiranje njenih potreb po zunanjem financiranju.

1.2 Strukturne reforme v okviru ,stand-by" aranzmaja MDS in priporočila studije izvedljivosti ES

V prejsnjem ,stand-by" aranzmaju, ki se je začel avgusta 2002, so bili predvideni stevilni koraki za pospesevanje zasebnega sektorja: vstop na trg in poenostavljen postopek izstopa, podprto tudi s posojilom Svetovne banke za poslovno okolje; privatizacija velikih strateskih podjetij, predlaganih za prodajo; privatizacija in/ali prestrukturiranje preostalih bank v drzavni lasti; in ukrepi za liberalizacijo trgovine. Na vseh teh področjih reform je bil dosezen znaten napredek in program je bil pozitivno zaključen februarja 2004. V svojem Poročilu o Bosni in Hercegovini februarja 2004, v skladu s 4. členom svojega Statuta, je MDS identificiral stevilne izzive, ki bodo pomemben sestavni del naslednjega ,stand-by" aranzmaja: prestrukturiranje gospodarstva, ki se mora pospesiti predvsem z izboljsanjem upravljanja podjetij v drzavni lasti, nadaljnja privatizacija in ustvarjanje okolja, bolj naklonjenega podjetnistvu; obravnavanje togosti trga dela; ter velike izboljsave v davčnem sistemu, vključno z odmikom od potrosnje k investiranju in poslovanju, s pripravo vpeljave DDV-ja ter izboljsanjem davčnega usklajevanja.

Poleg tega je studija izvedljivosti Komisije iz leta 2003 identificirala stevilne prednostne naloge, ki jih morajo obravnavati pristojni organi drzave pred začetkom pogajanj glede Stabilizacijsko-pridruzitvenega sporazuma. Medtem ko stevilne od teh prednostnih nalog ciljajo na obravnavanje političnih tem, mnoge od njih vsebujejo tudi nadaljnji znaten napredek pri strukturnih reformah: bolj učinkovita javna uprava; carinska reforma in reforma obdavčevanja; proračunska zakonodaja in izvajanje proračuna; zanesljiva statistika; dosledna trgovinska politika; integriran energetski trg in razvoj gospodarskega prostora BiH. V Evropskem partnerstvu za Bosno in Hercegovino, sprejetem 14. junija 2003 je Svet identificiral ključne kratkoročne in srednjeročne prednostne naloge za BiH, osnovane na analizi studije izvedljivosti in, kar se tiče gospodarske politike, zelo skladne tudi s prednostnimi nalogami MDS.

2. Cilji in pokazatelji delovanja makrofinančne pomoči

2.1 Cilji

Ta pomoč bo podprla prehod Bosne in Hercegovine k trznemu gospodarstvu s podporo prizadevanj te drzave za makroekonomske reforme in z dopolnjevanjem financiranja s strani mednarodne skupnosti, ki je tej drzavi zagotovljeno v okviru programov, ki jih podpira MDS (zadnji program, podprt s ,stand-by"aranzmajem je bil uspesno zaključen februarja 2004 in naslednji aranzma naj bi se sprejel v tretji četrtini leta 2004). V okviru tega in ob upostevanju zgoraj navedenih izzivov in potreb so cilji predlagane makrofinančne pomoči:

* Prispevati k pokrivanju preostalih potreb po zunanjem financiranju v plačilni bilanci za 2004;

* Olajsati in spodbuditi prizadevanja pristojnih organov BiH za izvajanje reform (tudi znotraj okvira stabilizacijsko in pridruzitvenega procesa).

Cilji makroekonomskih in strukturnih reform so bili podrobno opisani v Dopolnilnem memorandumu o soglasju (SMoU), sprejetim julija 2003:

* Reforma javnih financ in javne uprave

* Reforma finančnega sektorja

* Razvoj zasebnega sektorja in poslovnega okolja

* Statistika

2.2 Pokazatelji

Kvantitativni kazalci, vključeni v programe MDS, predstavljajo prvo kategorijo pokazateljev makroekonomske narave. Pokazatelji uspesnosti so bili določeni v zgoraj omenjenem Dopolnilnem memorandumu o soglasju, v soglasju s pristojnimi organi Bosne in Hercegovine.

3. Alternativni mehanizmi dostave in ocena tveganja

3.1 Mehanizmi dostave

Makrofinančno pomoč se zagotavlja v obliki posojila, nepovratnih sredstev ali pa v obliki kombinacije obeh. Glede na relativno nizko raven razvitosti (BDP Bosne in Hercegovine na prebivalca znasa okoli 1400 evrov in drzava je upravičena do izredno ugodnih pogojev Mednarodne razvojne agencije (IDA)) se je zdelo primerno, da se v Sklepu Sveta iz leta 2002 znaten del te pomoči zagotovi v obliki nepovratnih sredstev (v znesku 40 milijonov evrov) in preostanek (20 milijonov evrov) v obliki posojila. Pri se neizplačanem znesku (25 milijonov evrov) je delez nepovratnih sredstev 15 milijonov evrov, delez posojila pa znasa 10 milijonov evrov.

Makrofinančna pomoč je nevezana in nenamenska makrofinančna podpora, ki drzavi pomaga pri izpolnjevanju potreb po zunanjem financiranju, tudi s pomočjo okrepitve rezerv in podporo proračuna. Projektna podpora ne bi mogla enako izpolniti teh potreb, saj na primer ne bi mogla biti uporabljena za servisiranje zunanjega dolga drzave ali za okrepitev svojih rezervnih pozicij. Poleg tega pogojenost gospodarske politike, povezane s to pomočjo, okrepi proces stabilizacije in reform, kot so pokazale ze izkusnje s podobnimi projekti, tudi tistimi v Bosni in Hercegovini.

3.2 Ocena tveganja

Obstaja tveganje, da bi bila makrofinančna pomoč, ki ni namenjena za določene stroske (v nasprotju z na primer projektnim financiranjem), porabljena na goljufiv način. Splosno gledano je to tveganje povezano z dejavniki, kot so neodvisnost centralne banke, kvaliteta upravnih sistemov in postopkov, nadzor in obdelava take pomoči, zasčita informacijske tehnologije ter sposobnost notranje in zunanje revizije. Čeprav zagotavljanje pomoči v obliki projektne podpore lahko izgleda kot alternativa, le-ta ne izpolnjuje potreb po neafektiranem financiranju (ki ni rezervirano za določene projekte) programov MDS in vsebuje tudi druga tveganja goljufij.

Da bi se ublazilo tveganje goljufij, so bili sprejeti stevilni ukrepi. Decembra 2003 je bila sprejeta dopolnitev k SMoU, sestavljena iz stevilnih določb o pregledu, preprečevanju goljufij, revizijah ter o izterjavi sredstev v primeru goljufije ali korupcije. Poleg tega je makrofinančna pomoč izplačana samo na jasno identificirane račune centralne banke oz. vlade. Sluzbe Komisije pred sprostitvijo neizplačanega tretjega obroka te pomoči s pomočjo ustrezno pooblasčenih strokovnjakov preverjajo zanesljivost finančnih tokov, upravnih postopkov in tudi mehanizmov notranjega in zunanjega nadzora Bosne in Hercegovine, pomembnih za ta tip pomoči (glej Finančno poročilo, oddelek 8). Za ta namen je bila naročena ocena zanesljivosti finančnih tokov in upravnih procedur te drzave, rezultati naj bi bili znani do septembra 2004.

Ta pomoč bo potem izpostavljena se postopkom verificiranja, nadzora in revizije pod pristojnostjo Komisije, vključno z Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskim računskim sodisčem.

4. Dodana vrednost vključevanja Skupnosti

Avgusta 2002 je upravni odbor MDS odobril 15-mesečni ,stand-by" aranzma, ki pokriva obdobje od avgusta 2002 do novembra 2003. Glavne prednostne naloge programa so bile nadaljevanje davčne konsolidacije, ohranjanje močnih mednarodnih rezerv in inflacije na nizki stopnji (ob strogem upostevanju aranzmaja valutnega odbora), ter nadaljevanje strukturnih reform. Pristojni organi Bosne in Hercegovine so tekom programa, ki je bil uspesno zaključen ob zadnjem pregledu upravnega odbora MDS februarja 2004, dosegli velik napredek. Ob zadnjem pregledu je MDS pričakoval, da bo celoten neizplačan znesek makrofinančne pomoči ES sprosčen v letu 2004. Obstaja tveganje, da potek plačilne bilance, ki ga je predvidel MDS, brez dopolnilne makrofinančne podpore ES v letu 2004 ne bo dosezen. To bi lahko vplivalo na stopnjo deviznih rezerv BiH, kar je v kontekstu aranzmaja valutnega odbora, ki ureja monetarni rezim in sistem menjalnega tečaja Bosne in Hercegovine, odločilno, in lahko do neke mere ogrozi prizadevanja vlade BiH, da bi izvajala politiko stabilizacije in reform.

Ta pomoč bi tudi spodbudila in podprla prizadevanja, ki so posebnega pomena za ES. To vključuje pogoje, vključene v programe MDS/Svetovne banke, pa tudi prednostne naloge, določene v okviru studije izvedljivosti, kot npr. reforma davčne uprave za posredne davke, izboljsanje upravljanja z javnimi financami in statističnega sistema, kar so skupni pogoji politike zgoraj omenjenega Dopolnilnega memoranduma o soglasju in studije izvedljivosti.

Makrofinančna pomoč dopolnjuje tudi program pomoči Skupnosti za rekonstrukcijo, razvoj in stabilizacijo (CARDS), ki je od leta 2001 glavni finančni instrument sodelovanja ES za drzave zahodnega Balkana, in se posebej za Bosno in Hercegovino. Znesek letnega programa pomoči ES CARDS je v letu 2003 znasal 63 milijonov evrov in 65 milijonov evrov v letu 2004. Glavne prednostne naloge v Bosni in Hercegovini so: ekonomski in socialni razvoj, demokratična stabilizacija, večja učinkovitost javne uprave, okoljski in naravni viri ter pravosodje in notranje zadeve.

5. Izkusnje iz preteklosti

V preteklosti se je makrofinančna pomoč Bosni in Hercegovini ter drugim drzavam izkazala kot koristna pri podpiranju programov stabilizacije in reform, podprtimi tudi z aranzmaji MDS in postalo je jasno, da je potrebna ustrezna artikulacija med pogojenostjo pomoči ES in pomoči MDS, da bi se lahko zagotovilo dopolnjevanje in medsebojna podpora in se izognilo prevelikemu krizanju pogojevanja.

Čeprav je bila makrofinančna pomoč sprva zagotovljena večinoma v obliki posojil, sedaj makrofinančna pomoč pogosto kombinira posojila in nepovratna sredstva, ob upostevanju nivoja dohodka drzave in sposobnosti povračila.

V okviru priporočil iz Zaključnega računa glede izvajanja proračuna za leto 2001 in tudi iz Posebnega poročila Računskega sodisča st. 1/2002 glede makrofinančne pomoči tretjim drzavam, sluzbe Komisije upostevajo 5 genvalskih kriterijev (izjemna narava, politični predpogoji, komplementarnost, pogojenost pomoči in finančna disciplina).

6. Načrtovanje prihodnjega nadzora in ocenjevanja

Ta pomoč je makroekonomske narave in nadzor in vrednotenje pomoči poteka v okviru programa stabilizacije in reform, podprtega s strani MDS, ki ga Bosna in Hercegovina izvaja in ki naj bi se nadaljeval v obliki 15-mesečnega ťstand-byŤ aranzmaja z načrtovanim začetkom v oktobru 2004.

6.1 Nadzor

Sistem nadzora je zagotovljen s pripravo poročil in podatkov s strani pristojnih organov, kot je določeno v Memorandumu o soglasju in z organiziranjem revizijskih misij v zadevni drzavi. Čeprav se to pomoč upravlja s centra, se lahko, kjer je to primerno, sestavi delegacije za poročanje iz samega kraja.

Nadzor s strani sluzb Komisije poteka na osnovi avtentičnega sistema pokazateljev makroekonomske in strukturne politike, o katerih so se dogovorili s pristojnimi oblastmi drzave koristnice pomoči. Znotraj tega procesa lahko sluzbe Komisije izvajajo nadzor tudi nad ključnimi področji, identificiranimi v zgoraj omenjeni oceni operacije. Sluzbe Komisije bodo ostale v tesnem stiku z sluzbami MDS in Svetovne banke, da bi si lahko pomagale tudi z njihovimi ocenami o stabilizaciji in reformah drzave dobitnice pomoči.

Sklep Sveta 2002/883/ES (člen 5) predvideva tudi letno poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, ki bo vključevalo tudi oceno izvedbe te operacije.

6.2 Ocenjevanje

V okviru večletnega programa ocenjevanja generalnega direktorata ECFIN sta na leto načrtovana dva ali tri naknadna ocenjevanja makrofinančnih pomoči. Znotraj tega bodo v letih 2005/2006 ustrezno pooblasčeni predstavniki Komisije izvedli neodvisno ocenjevanje pomoči. Finančna sredstva za to ocenjevanje bodo pridobljena iz proračunskih postavk ustrezne makrofinančne pomoči.

7. Doseganje stroskovne učinkovitosti

Komisija predlaga, da Skupnost podaljsa razpolozljivost 25 milijonov evrov neizplačanega zneska iz Sklepa Sveta iz leta 2002 tudi po poteku veljavnosti 9. novembra 2004, in sicer kot dopolnitev financiranja MDS, Svetovne banke in drugih donatorjev, v obliki nepovratnih sredstev (15 milijonov evrov) in preostalo v obliki posojila (10 milijonov evrov).

Glede na zunanje pritiske na Bosno in Hercegovino je rok zapadlosti posojila 15 let s podaljsanim plačilnim rokom desetih let, kar je primerljivo s pogoji za posojila, ki so del makrofinančne pomoči drugim drzavam zahodnega Balkana. Sprejetje te pomoči ne bi zahtevalo dodatnega dodeljevanja sredstev iz jamstvenega sklada, glede na trenutne predpise o zagotavljanju sredstev, ki predvidevajo takojsnjo dodelitev sredstev po sprejetju sklepa Sveta o zagotavljanju pomoči. V skladu s tem je bilo, kot je nakazano ze v finančnem poročilu, v letu 2002 zagotovljenih 1,8 milijonov evrov, kar ustreza celotnemu delezu posojila (20 milijonov evrov) iz Sklepa Sveta 2002/883/ES.

To dejanje je po naravi izjemno in ne bo zahtevalo povečanja stevila osebja Komisije.

Posojilo in nepovratna sredstva te pomoči bodo dostopna Bosni in Hercegovini v enem, preostalem obroku, kot je bilo to predvideno v zgoraj omenjenem SMoU iz julija 2003, in sicer na osnovi zadovoljivega izpolnjevanja makroekonomskega programa Bosne in Hercegovine ter gospodarske politike in finančnih pogojev, povezanih s to pomočjo.