OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska (v nadaljnjem besedilu: Združeno kraljestvo) je 1. februarja 2020 izstopilo iz Evropske unije (EU) in Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom); EU in Euratom sta v nadaljnjem besedilu skupaj poimenovana Unija. Sporazum o izstopu, ki sta ga sklenila Unija in Združeno kraljestvo in je začel veljati istega dne, je zagotovil urejen izstop Združenega kraljestva ter pravno varnost na pomembnih področjih, vključno s pravicami državljanov, finančno poravnavo in izognitvijo trdi meji na irskem otoku.

V skladu s Sporazumom o izstopu je bilo dogovorjeno prehodno obdobje, ki naj bi trajalo do 31. decembra 2020 in zagotavljalo pogoje običajnega poslovanja, na primer za državljane, potrošnike, podjetja, vlagatelje, študente in raziskovalce v EU in Združenem kraljestvu. EU in Združeno kraljestvo sta s pogajanji dosegla dogovor o novem okviru odnosov na podlagi skupne politične izjave.

Ne glede na vrsto prihodnjega sporazuma bo dejstvo, da Združeno kraljestvo po koncu prehodnega obdobja ne bo več sodelovalo v politikah Unije, ustvarilo ovire za blagovno in storitveno menjavo ter za čezmejno mobilnost in izmenjave, ki prej niso obstajale. Ovire bodo nastale v obe smeri, torej iz Združenega kraljestva v Unijo in iz Unije v Združeno kraljestvo,

Na podlagi desetletja trajajočega tesnega partnerstva znotraj EU obstaja pomembna gospodarska, trgovinska in družbena soodvisnost med Združenim kraljestvom na eni strani in državami članicami EU na drugi. Zato se bodo kljub ukrepom za pripravljenost, ki so jih uvedle Komisija in države članice, ob koncu prehodnega obdobja številni gospodarski sektorji in podjetja, zlasti podjetja z veliko izpostavljenostjo Združenemu kraljestvu, soočali s težavami zaradi izgube lažjega dostopa do njegovega trga ali pa bodo nanje kako drugače vplivali bolj zapleteni trgovinski in gospodarski odnosi. To bi lahko povzročilo izgubo delovnih mest. Glede na to se lahko države članice odločijo, da negativni vpliv zmanjšajo z uvedbo posebnih shem podpore za pomoč prizadetim regijam in podjetjem pri obvladovanju sprememb ali z uvedbo ukrepov za pomoč pri ohranjanju ravni zaposlenosti. Sektor ribištva je zaradi omejitve ribolovnih dejavnosti med najbolj prizadetimi.

Posledice čutijo tudi javne uprave držav članic, saj so morale vzpostaviti dodatno infrastrukturo in objekte ter zaposliti dodatno osebje. Na področju carin in posrednega obdavčenja so na primer nekatere nacionalne uprave izvedle znatne naložbe v infrastrukturo in človeške vire, zlasti v državah članicah, ki so glavne vstopne in izstopne točke za trgovino med Evropsko unijo in Združenim kraljestvom. Na področju sanitarnega in fitosanitarnega nadzora so morale države članice vzpostaviti nove mejne kontrolne točke oziroma razširiti tiste, ki so že obstajale na vstopnih točkah za uvoz iz Združenega kraljestva v EU. Države članice bodo morda morale okrepiti nadzorne ukrepe na morju in v pristaniščih za dodatno spremljanje in kontrole. Uprave držav članic so morale prilagoditi pravila za izdajanje certifikatov in dovoljenj za proizvode, zahteve glede sedeža, etiketiranja in označevanja ter predvideti in posodobiti posebne ukrepe za ozaveščanje o posledicah izstopa za državljane in podjetja.

Od referenduma v Združenem kraljestvu leta 2016 so se države članice in EU aktivno pripravljale na izstop tako v političnem kot gospodarskem smislu. Uvajale so ukrepe za pripravljenost, pri čemer so upoštevale možne učinke izstopa Združenega kraljestva iz Unije na vse prizadete zainteresirane strani. Komisija je večkrat pozvala vse zadevne akterje, naj sprejmejo potrebne ukrepe, da bi se izognili možnemu vplivu ali ga zmanjšali. Kljub že sprejetim ali načrtovanim ukrepom je izstop Združenega kraljestva iz Unije za vse države članice situacija brez primere, ki zahteva specifično, ciljno usmerjeno in hitro ukrepanje. Upravičeno je mogoče domnevati, da bo izstop zaradi posebno tesnih gospodarskih in trgovinskih odnosov, ki so se razvili z državami članicami v 47 letih članstva Združenega kraljestva v EU, bolj vplival na nekatere države članice, regije in sektorje, ki bodo po pričakovanjih utrpeli gospodarske in finančne izgube, ki jih še ni mogoče količinsko opredeliti. Ti dodatni ukrepi bodo verjetno znatno vplivali na javno porabo, zlasti kratkoročno ter v najbolj prizadetih državah članicah in regijah, zato bo nujno potrebno dodatno javno financiranje za izravnavo teh posledic, še posebej v prvih letih po izstopu.

Zato je v sklepih Evropskega sveta, sprejetih na njegovem izrednem zasedanju med 17. in 21. julijem 2020, predvidena vzpostavitev nove posebne rezerve za prilagoditev na brexit (v nadaljnjem besedilu: rezerva) v okviru posebnih instrumentov zunaj zgornjih meja proračuna EU iz večletnega finančnega okvira, „da bi se zoperstavili nepredvidenim in negativnim posledicam v državah članicah in sektorjih, ki bodo najbolj prizadeti“. Evropski svet je pozval Komisijo, naj predstavi predlog.

Rezerva, ki se vzpostavlja s to uredbo, bo zagotovila podporo državam članicam, regijam in sektorjem, zlasti tistim, ki jih bodo negativne posledice izstopa Združenega kraljestva iz Unije najbolj prizadele, kar bo ublažilo njegov vpliv na ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo. Rezerva bo zagotovila finančne prispevke za kritje vseh ali dela dodatnih javnofinančnih odhodkov držav članic, zlasti tistih, ki imajo najtesnejše trgovinske in gospodarske odnose z Združenim kraljestvom, za ukrepe, ki so neposredno povezani z izstopom. Rezerva dopolnjuje druga obstoječa orodja, ki so na voljo v okviru instrumenta Next Generation EU in naslednjega dolgoročnega proračuna EU.