EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 6.3.2017 COM(2017) 114 final 2017/0048(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o evropski statistiki podjetij

ter o spremembi Uredbe (ES) št. 184/2005 in razveljavitvi desetih pravnih aktov na področju statistike podjetij (Besedilo velja za EGP) {SWD(2017) 98 final}

{SWD(2017) 99 final}



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Potrebe po statističnih informacijah o podjetjih za oblikovanje politik in druge namene so vse večje. Z evropskim statističnim sistemom (v nadaljnjem besedilu: ESS) naj bi se pravočasno zagotovili visokokakovostni statistični podatki za to področje, primerljivi po državah članicah. Statistika podjetij, ki bi se širila prek ESS, bi morala biti podlaga za odločitve o tržnem gospodarstvu, ki temelji na znanju in inovacijah, izboljšanje dostopa malih in srednjih podjetij do enotnega trga ter spodbujanje podjetništva in konkurenčnosti. Osnutek uredbe o evropski statistiki podjetij, ki spreminja Uredbo (ES) št. 184/2005 in razveljavlja 10 pravnih aktov na področju statistike podjetij (v nadaljnjem besedilu: uredba FRIBS), je del programa ustreznosti in uspešnosti predpisov REFIT Evropske komisije, ki je namenjen poenostavitvi prava Unije in znižanju nepotrebnih regulativnih stroškov ter v katerem je bila statistika podjetij opredeljena kot eno od prednostnih področij. V osnutku uredbe je predvidena integracija statističnih zahtev in pravnih aktov o statistiki podjetij tako, da se jih racionalizira in poenostavi, poleg tega pa se bo zmanjšalo breme za podjetja. Sedanji sistem za pripravo evropske statistike podjetij je razdrobljen v ločene uredbe, ki se nanašajo na različna področja. Zato zbrani podatki niso usklajeni, njihova priprava pa neučinkovita. Z uredbo FRIBS se bo zagotovil skupni pravni okvir za pripravo in izračun statistike podjetij prek ESS. Po pričakovanjih bo ta uredba zagotovila: kakovostnejše poslovne registre ESS, skupne opredelitve pojmov, ki se bodo uporabljale na vseh statističnih področjih, ki jih zajema, izmenjavo opredeljivih mikropodatkov in celovito podatkovno strukturo. To bi moralo omogočiti racionalizacijo nacionalnih postopkov priprave statistike, boljšo uporabo obstoječih podatkovnih virov in zmanjšanje statističnega bremena za respondente pri ureditvi statistike podjetij prek ESS. Poleg tega bodo z uredbo FRIBS oblikovane usklajene podatkovne strukture in skupni standardi kakovosti podatkov, kar bo omogočilo povezovanje različnih statistik podjetij, s čimer bodo zbrane informacije še dragocenejše. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Oblikovalci politik in podjetja vse bolj potrebujejo zanesljivo in visokokakovostno statistiko, da lahko sprejemajo odločitve na podlagi dokazov. Vendar se trenutno povečuje pritisk na človeške in finančne vire, ki so na voljo za pripravo statistike, zato je potreba po vse večji količini visokokakovostnih statističnih podatkov postala velik izziv za ESS. Obenem se ESS sooča z zahtevami dajalcev podatkov (respondentov, tj. podjetij) po zmanjšanju upravnega bremena. Da bi bila kos tem izzivom, je Komisija (Eurostat) nedavno sprejela več pobud, ki so namenjene učinkovitejši pripravi evropske statistike in zmanjšanju bremena za respondente s poenostavitvijo in izboljšanjem usklajevanja in sodelovanja v okviru ESS. Eden od takih primerov je sprememba Uredbe (ES) št. 223/2009 o evropski statistiki iz leta 2015, s katero je bilo pojasnjeno upravljanje ESS ter okrepljeni instrumenti za usklajevanje in sodelovanje na ravni EU in nacionalnih ravneh. Druge podobne pobude, na primer na področju socialne statistike, so vključene v program REFIT Komisije ter namenjene poenostavitvi in racionalizaciji priprave evropske statistike znotraj ciljnih področij. Statistika podjetij je eden od treh stebrov ESS v evropskem statističnem programu za obdobje 2013–2017. Vsak steber pokriva sklop primarne statistike, ki služi številnim namenom, predstavlja vnos v računovodske sisteme (npr. v nacionalne račune ali plačilne bilance) ter je osnova za kazalnike različnih potreb politike. Vizija 2020 ESS, ki jo je Odbor ESS sprejel maja 2014, je strateški odziv ESS na izzive, povezane z uradno statistiko. V njej je navedeno, da bi bilo treba omogočiti uporabo podatkov na različnih statističnih področjih, da bi se bolje analizirali nastajajoči pojavi (npr. globalizacija) in da bi bolje koristili politikam EU z velikim učinkom. Izhodni podatki bi morali temeljiti na učinkovitih in zanesljivih statističnih postopkih. Program za posodobitev evropskih statistik podjetij in trgovine (MEETS) se je uporabil kot podlaga za izvajanje Vizije 2020 ESS na področju statistike podjetij in statistike o trgovini. Začelo se je izvajati več ukrepov za vključevanje, poenostavitev, povezovanje podatkov in razvoj usklajenih metodologij. •Skladnost z drugimi politikami Unije Eden od ciljev uredbe FRIBS je zagotoviti statistiko, ustrezno svojemu namenu, ki bo v pomoč pri oblikovanju in spremljanju politik EU, ki vplivajo na podjetja. Natančneje, za spremljanje napredka k doseganju desetih prednostnih nalog, ki jih je določila Evropska komisija, zlasti povezanih z zaposlovanjem, rastjo in naložbami, enotnim digitalnim trgom, notranjim trgom in trgovinskimi sporazumi EU, je potrebna usklajena in primerljiva evropska statistika, ki jo lahko: nosilci odločanja uporabljajo za oblikovanje pobud politike, s katerimi se izpolnjujejo cilji Komisije, in spremljanje njihovega izvajanja; mediji uporabljajo za poročanje o področjih, opredeljenih v desetih prednostnih nalogah. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Pravna podlaga za evropsko statistiko je člen 338 Pogodbe o delovanju Evropske unije. V skladu s tem členom zakonodajalca EU sprejmeta ukrepe za pripravo statistike, kadar je to potrebno za izvajanje dejavnosti Unije. •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Načelo subsidiarnosti se uporablja, če predlog ni v izključni pristojnosti EU. V evropskem statističnem sistemu države članice zagotavljajo dejansko zbiranje statističnih informacij na nacionalni ravni. Za zbirko statističnih podatkov podjetij na evropski ravni sta nepogrešljivi usklajena metodologija in opredelitev skupnih rezultatov, ki jih predložijo države članice. Le Komisija lahko koordinira potrebno usklajevanje statističnih informacij med državami članicami in na podlagi podatkov, ki jih zberejo države članice, pripravi statistiko podjetij na evropski ravni. Zato lahko Evropska unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). Predlagani ukrep EU je torej popolnoma utemeljen. To se lahko v celoti doseže le z ukrepom EU.

Poleg tega je boljše spremljanje globalizacije, ki temelji na boljšem znanju o mednarodnih skupinah podjetjih, mogoče le na evropski ravni. •Sorazmernost Predlog je skladen z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov: Na usklajen način bo v državah članicah z uporabo istih načel zagotovil kakovostno evropsko statistiko podjetij, ki bo tudi primerljiva, pomembna in odzivna. Omogočil bo večjo stroškovno učinkovitost, pri tem pa se bodo upoštevale posebnosti sistemov držav članic. Standardizacija pojmov in metod, odprava podvajanja in priložnost za večjo uporabo kombinacije virov, ki niso statistične raziskave, bi morali zmanjšati finančno in upravno breme za respondente. Uredba FRIBS je v veliki meri osredotočena na rezultate, kar pomeni, da države članice same sprejemajo odločitve o vhodnih podatkih (podatkovnih virih), vendar morajo zagotoviti rezultate (statistiko), ki so skladni z dogovorjenimi opredelitvami pojmov in dogovorjenimi standardi kakovosti. Države članice se spodbuja, naj za izpolnjevanje statističnih potreb, kjer je to mogoče, uporabljajo obstoječe upravne vire ali inovativne vire, kot so masivni podatki. Nove zahteve po podatkih, uvedene z uredbo RFIBS, so bile preskušene s pilotnimi študijami, da bi se dokazala njihova izvedljivost. Trenutni zakonodajni akti EU o statistiki podjetij so bili v zadnjih letih večkrat spremenjeni. Izkazalo se je, da lahko z uredbo o skupnem okviru za zbiranje, obdelavo in širjenje statističnih podatkov o podjetjih ti postopki postanejo učinkovitejši (stroški/koristi) in uspešnejši. Zato je v skladu z načelom sorazmernosti predlagana uredba omejena na najmanj, kar je potrebno za dosego njenega cilja, in ne presega tistega, kar je nujno za ta namen. •Izbira instrumenta Predlagani instrument: uredba. Zaradi ciljev in vsebine predloga je uredba najprimernejši instrument. Izbira ustreznega instrumenta je odvisna od zakonodajnega cilja. Glede na potrebe po podatkih na evropski ravni je na področju evropske statistike trend, da se za temeljne akte raje uporabijo uredbe kot direktive. Uredba ima prednost, saj določa enak predpis po celotni Evropski uniji in državam članicam ne dopušča možnosti, da bi ga uporabile samo delno ali selektivno. Zagotavlja primerljivost podatkov v EU za visokokakovostno evropsko statistiko. Uporablja se neposredno, kar pomeni, da je ni treba prenesti v nacionalno pravo. Uporaba uredbe je v skladu z drugimi evropskimi statističnimi temeljnimi akti, sprejetimi od leta 1997. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA •Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje Ker se je ta pobuda začela pred sprejetjem smernic za boljše pravno urejanje, ni bila za njeno podporo opravljena posebna ocena (skupaj s petimi ocenjevalnimi merili) sedanjega položaja. V skladu s standardi Komisije se je upošteval Eurostatov sistem za vrednotenje obstoječe zakonodaje, vključno z vrednotenjem evropskega statističnega programa, ter je predstavljal osrednji del celotnega postopka. Poleg tega se vsako leto izvajajo raziskave, v katerih sodelujejo uporabniki, da se izboljša znanje o uporabnikih, njihovih potrebah in njihovem zadovoljstvu s storitvami, ki jih zagotavlja Eurostat. Eurostat rezultate ocene uporablja za izboljšanje priprave statističnih informacij in statističnih rezultatov. Prispevajo k različnim strateškim načrtom, kot sta delovni program in načrt upravljanja. •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi Glavne kategorije zainteresiranih strani za evropsko statistiko podjetij so uporabniki podatkov (druge službe Komisije, nacionalni statistični organi, ki spremljajo poslovni sektor, nacionalne centralne banke in Evropska centralna banka, poklicna združenja in raziskovalci), zbiralci podatkov (nacionalni statistični uradi, pa tudi drugi zbiralci podatkov, kot so nacionalne centralne banke), in dajalci podatkov (podjetja (vključno z MSP). Prvi krog posvetovanj z zainteresiranimi stranmi je zajemal infrastrukturne elemente uredbe FRIBS (kot so poslovni registri, izmenjava mikropodatkov, vprašanja kakovosti in zaupnosti), potekal pa je od julija do oktobra leta 2014. Drugi krog posvetovanj se je začel v drugi polovici leta 2015 in je bil osredotočen na spremembe zahtev po podatkih, ki bodo uvedene z uredbo FRIBS. Tretji krog posvetovanj je potekal jeseni leta 2015 in v prvem četrtletju leta 2016, v njem pa so zainteresirane strani izrazile mnenje o posodobitvi statistike o blagovni menjavi znotraj Unije (Intrastat). Vsak krog je vključeval ciljno usmerjeno posvetovanje zbiralcev podatkov (nacionalnih statističnih organov) ter javno posvetovanje dajalcev podatkov (podjetja). Prva dva kroga sta vključevala tudi javno posvetovanje z uporabniki podatkov. Rezultati javnega posvetovanja so podrobno povzeti v dveh poročilih. Glavni rezultati zadevnih posvetovanj so povzeti v nadaljevanju: Uporabniki podatkov so opozorili na težave z ustreznostjo trenutno razpoložljive statistike podjetij in zlasti na težave pri združevanju podatkov z različnih področij statistike podjetij zaradi nedoslednosti in pomanjkanja informacij o vprašanjih, kot sta storitveni sektor in globalizacija. Po njihovem mnenju bi se z eno samo usklajeno uredbo povečala doslednost statistike podjetij. Proizvajalci podatkov (nacionalni statistični uradi) so zaskrbljeni zaradi večjih stroškov proizvodnje podatkov, povezanih z izpolnjevanjem novih zahtev po podatkih zaradi uredbe FRIBS, ki pa so odziv na dolgoletne potrebe uporabnikov.

Dajalci podatkov so zaskrbljeni zaradi povečanja bremena zaradi dodatnih potreb po podatkih. S ciljnimi posvetovanji so bili zagotovljeni dokazi, da bi posodobitev statističnih podatkov o trgovanju znotraj EU več kot odtehtala to povečanje. •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj O projektu FRIBS so potekale razprave na številnih srečanjih z nacionalnimi strokovnjaki, ki niso zajemala le statistike podjetij, temveč tudi makroekonomsko statistiko, statistiko o nacionalnih računih in plačilnobilančno statistiko. Poročila o napredku projekta so bila redno predstavljena tudi Odboru za evropski statistični sistem (v nadaljnjem besedilu: ESSC), ki je bil ustanovljen z Uredbo (ES) št. 223/2009. Zgoraj opisana posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, pri katerih so sodelovali tudi uporabniki in dajalci podatkov, so bila dodaten vir uporabljenih zunanjih dokazov. •Ocena učinka Temu predlogu je priloženo poročilo o oceni učinka, v katerem so opredeljene težave, predvidene različne možnosti politike za njihovo obravnavo in ocenjeni učinki možnosti politike. Odbor za regulativni nadzor je junija 2016 podal pozitivno mnenje o oceni učinka ( http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/ia_carried_out/cia_2016_en.htm#estat ). V oceni učinka sta bili opredeljeni dve težavi: (1) manjša ustreznost in odzivnost evropske statistike podjetij, (2) razdrobljenost zakonodaje o statistiki podjetij. Za obravnavo teh težav so se preučile naslednje možnosti: možnost A – osnovni scenarij – brez spremembe politike EU; možnost B – izvajanje zakonodajnih ukrepov, omejenih na nekatera področja statistike podjetij, vključno z alternativnimi možnostmi za posodobitev Intrastata; možnost C – posodobitev statistike podjetij z enotnim okvirom (uredba FRIBS) z uporabo kombinacije ukrepov, vključno z alternativnimi možnostmi za posodobitev Intrastata. Ob upoštevanju ocene učinka se možnost A ne zdi sprejemljiva, saj bi bili oblikovalci politik in uporabniki podatkov vse bolj nezadovoljni s podatki, ki bi se širili, ter bi uporabili druge podatkovne vire. Možnost B v določeni meri obravnava posodobitev sedanjega sistema evropske statistike podjetij, zlasti v zvezi z nadgradnjo priprave podatkov in izhodnih podatkov za politiko in druge uporabnike. To velja tudi za posodobitev sistema Intrastat, s katero bi se moralo zmanjšati breme za dajalce podatkov. Vendar ta možnost ne reši številnih trenutnih pomanjkljivosti. Ohranitev desetih ločenih zakonodajnih aktov o statistiki podjetij bi pomenila, da bi bilo v prihodnje potrebnih več prizadevanj za zmanjšanje neskladnosti ter ohranitev usklajenosti podatkov in kazalnikov, pripravljenih za uporabnike politike, poleg tega pa ustvarja veliko delovno obremenitev za upravljanje in posodabljanje teh zakonodajnih aktov. Ukrepi za izboljšanje, predlagani v okviru te možnosti, dejansko ne ustvarjajo večje prožnosti in odzivnosti na spreminjajočo se politiko in druge potrebe uporabnikov. Možnost C je najnaprednejša možnost, ki je najbolj usmerjena v prihodnost, saj posodablja sistem evropske statistike podjetij, da bo primeren za prihodnost. Evropska statistika podjetij bo vključena v enoten pravni okvir uredbe FRIBS, s čimer se bo posredno zagotovila mnogo večja usklajenost statistike podjetij (npr. v smislu časovnega načrta sprememb, uskladitve opredelitev pojmov itd.). Tako se bo lahko bolje izkoristil celotni ESS in se hkrati čim bolj povečala dodana vrednost EU. Meje med raznimi statističnimi področji se bodo zmanjšale ali celo popolnoma izginile. Ta uskladitev bo omogočila, da se bodo potrebe politike izpolnile bistveno bolje, saj se bodo lahko širili bolj poenostavljeni kazalniki in kombinacije kazalnikov. Prav tako se bo povečala prožnost sistema, kar pri drugih dveh možnostih ni mogoče. Nove potrebe politike se lahko izpolnijo s krajšimi zamudami ter vključijo v delujoč in dobro zasnovan sistem. Poleg tega so v nasprotju z možnostjo B stroški prilagoditev statistike, ki se širi, in temeljnega pravnega okvira pri najprimernejši možnosti C najmanjši, saj bodo vsi potrebni popravki lažje uvedeni naenkrat. Najpomembneje je, da možnost C prinaša največ možnosti za zmanjšanje bremena za podjetja. Zaradi vseh teh prednosti je bilo sklenjeno, da je možnost C najprimernejša. Najbolje ustreza ciljem programa REFIT, saj poenostavlja in zmanjšuje nepotrebno upravno breme ter poenostavlja različne in neusklajene pravne dokumente, ki zdaj urejajo statistiko podjetij, v en usklajen pravni okvir. Čeprav je odbor za regulativni nadzor izrazil pozitivno mnenje, je navedel tri glavna priporočila za izboljšanje poročila o oceni učinka. Ta priporočila so: 1) Nabor možnosti, ki so bile sprva predstavljene in analizirane, ni popoln, saj se posvetovanje o morebitnih podmožnostih v zvezi s posodobitvijo statističnih podatkov o trgovanju znotraj EU nadaljuje, in sicer tudi po prvi predložitvi poročila o oceni učinka odboru za regulativni nadzor v pregled. Eurostat je posodobil seznam predlaganih možnosti politike, ki odraža sklepe Odbora ESSC glede posodobitve trgovine znotraj Unije.

2) Zahteva se okrepitev analize morebitnih proračunskih posledic v posameznih državah članicah ter opredelitev, ali se bodo nekatere soočale z večjimi težavami pri izvajanju kot druge ter ali so za navedene države članice načrtovani ukrepi za ublažitev. Eurostat je vključil dodatna pojasnila o državah, na katere bodo spremembe najbolj vplivale. Poleg tega so bili navedeni številni primeri, povezani z načrtovanimi poenostavitvami za manjše države ter možnostmi, ki jih nudi uredba FRIBS za poenostavitev in posodobitev, kar ustvarja možnosti za prihodnje znižanje stroškov. Pojasnjeno je bilo tudi, da je bilo predvideno financiranje (v okviru omejitev razpoložljivega proračuna) ukrepov za razvoj novih zbirk podatkov. 3) Zahteva se okrepitev analize učinkov upravnega bremena za dajalce podatkov in njena večja prilagoditev MSP, pri čemer naj se navedejo vsi ukrepi, ki se bodo sprejeli za zaščito MSP pred večjimi bremeni. Eurostat je pojasnil učinke upravnega bremena na dajalce podatkov. Nekatere dodatne zahteve po podatkih, povezane z dolgotrajno posebno potrebo uporabnikov, da se omogoči spremljanje ukrepov politike v zvezi z MSP, bi dejansko povečale breme za MSP. Navedeni so bili številni primeri za ponazoritev, da so na številnih področjih statistike podjetij vzpostavljeni posebni ukrepi, ki zagotavljajo, da so MSP zaščitena pred prevelikim bremenom, zbiralci podatkov pa bi si morali posebej prizadevati za minimalizacijo bremena, ki ga za MSP pomenijo nove zahteve po podatkih. Po potrditvi poročila o oceni učinka, je bila na podlagi mnenja Odbora za monetarno, finančno in plačilno-bilančno statistiko iz septembra 2016 sprejeta odločitev, da se statistika tujih neposrednih naložbah odstrani iz področja uporabe uredbe FRIBS, ker je statistika tujih neposrednih naložb manj jasno povezana s statistiko podjetij kot pa statistika mednarodne trgovine s storitvami, ki je trenutno vključena v uredbo o plačilni bilanci. Zahteve glede neposrednih tujih naložb bodo zato še naprej zajete v slednji uredbi.Vendar to ne spremeni ugotovitev iz poročila o oceni učinka. •Ustreznost in poenostavitev ureditve Predlog je v skladu s cilji poenostavitve programa REFIT, zlasti ker poenostavlja deset uredb v enoten regulativni okvir in zmanjšuje breme za podjetja, zlasti MSP. Tudi stroški izvajanja so bili v celoti upoštevani in preverjeni. Čeprav se države članice spodbuja, naj uporabljajo čim več upravnih in inovativnih virov, ki niso statistične raziskave, vključno z novimi metodami ali inovativnimi pristopi, odzivanje na nove potrebe uporabnikov povečuje breme za respondente. Vendar to dodatno breme več kot odtehtajo poenostavitve, zlasti na področju statističnih podatkov o trgovanju znotraj EU. Na splošno naj bi uredba FRIBS zmanjšala upravno breme podjetij za vsaj 13,5 % letno. Nekatere dodatne zahteve po podatkih, ki so zajete v uredbo FRIBS, bi lahko povečale breme za MSP, zlasti v zvezi z razširitvijo statistike podjetij na storitvene dejavnosti, ki prej niso bile zajete. Vendar je to deloma posledica odzivanja na dolgotrajne posebne potrebe uporabnikov, da se omogoči spremljanje evropskih in nacionalnih ukrepov politike v zvezi z MSP, za kar trenutno ni dovolj informacij, saj nekatere storitvene dejavnosti, ki jih opravljajo tudi MSP, še niso zajete. Za omejitev dodatnega bremena se zbiralce podatkov poziva, naj za odziv na to zahtevo po podatkih v čim večjem obsegu uporabljajo obstoječe upravne podatke (npr. davčnih organov) in manj statističnih raziskav, zlasti za MSP. Poenostavitve na področju statističnih podatkov o trgovanju znotraj EU, predvidene v uredbi FRIBS, bi lahko zmanjšale breme za MSP. Vendar bodo vedno obstajala posamezna MSP, ki morda ne bodo uživala ugodnosti zmanjšanja bremena, temveč se bo breme zanje še povečalo. Čeprav naj bi po pričakovanjih obstajala nekakšna povezava med velikostjo podjetja in njegovim obsegom trgovine, imajo lahko mala podjetja velik obseg trgovine, velika podjetja pa majhen obseg trgovine ali pa ga sploh nimajo. Predlog je usklajen z mnenjem platforme REFIT o statistiki o naložbah v varstvo okolja, ki vsebuje priporočilo večine članov vladne skupine in nekaterih članov skupine zainteresiranih strani, naj Komisija nadaljuje ocenjevanje prekrivajočih se zahtev za poročanje v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 250/2009 (na področju strukturne statistike podjetij) in Uredbe (EU) št. 691/2011 o okoljsko-ekonomskih računih ter nadomesti uredbo o strukturni statistiki podjetij z novo okvirno uredbo za vključitev statistike podjetij (uredba FRIBS). Mnenje platforme potrjuje ugotovitve Komisije, da gre za dvojno poročanje. Za obravnavo navedenega predlog uredbe FRIBS ne vključuje vidikov računov izdatkov za varstvo okolja, ki bodo tako zajeti le v uredbi o okoljsko-ekonomskih računih (Uredba (EU) št. 691/2011). S tem se bodo preprečila prekrivanja/dvojno poročanje. Predlog je skladen tudi z „digitalnim pregledom“, saj spodbuja interoperabilnost in ponovno uporabnost z uporabo istih tehničnih specifikacij za sklope podatkov ter istih standardov za prenos podatkov in metapodatkov ter izmenjavo in širjenje informacij med Eurostatom in državami članicami. •Temeljne pravice Predlog nima posledic za varstvo temeljnih pravic. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Finančne posledice predloga niso časovno omejene in imajo triletno obdobje uvajanja med letoma 2019 in 2021. V oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga so bila upoštevana samo leta veljavnega večletnega finančnega okvira. Nadaljnje financiranje bo odvisno od doseženih sporazumov za naslednji večletni finančni okvir in od nadaljevanja posebnih programov, iz katerih je predvideno financiranje. Za leti 2019 in 2020 bodo finančna sredstva odobrena iz obstoječih proračunskih dodelitev za programe, vključno z 19,5 milijona EUR zaradi podaljšanja evropskega statističnega programa na leti 2019 in 2020, zato dodatna finančna sredstva niso potrebna. Skupne odobritve za leti 2019 in 2020 naj bi po ocenah znašale 46,453 milijona EUR. Podrobne proračunske posledice so navedene v oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga. 5.DRUGI ELEMENTI •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja Predlagano uredbo naj bi Evropski parlament in Svet sprejela leta 2017 ali 2018, Komisija pa naj bi kmalu zatem sprejela izvedbene ukrepe. Prvi podatki v skladu z novo uredbo naj bi bili poslani leta 2019.

Predlagani zakonodajni instrument bo v celoti ocenjen glede na pet ocenjevalnih meril iz smernic za boljše pravno urejanje, da se med drugim oceni, kako uspešen in učinkovit je v smislu doseganja ciljev, ter odloči, ali so potrebni novi ukrepi ali spremembe. V zvezi s tem se bo spremljal seznam ključnih kazalnikov uspešnosti za statistiko podjetij. Pomembno je sklicevanje na obstoječa nameščena orodja za spremljanje in ocenjevanje, ki veljajo za celotno pripravo statistike Eurostata in že omogočajo dobro analizo razvoja učinkovitosti in uspešnosti nove statistične pobude ter kakovosti pripravljenih podatkov. Sestavljata jih sistematično vmesno in končno ocenjevanje evropskega statističnega programa, skupaj s petimi ocenjevalnimi merili iz smernic za boljše pravno urejanje. Statistika podjetij je sestavni del teh mehanizmov poročanja, spremljanja ključnih kazalnikov uspešnosti iz načrta upravljanja Eurostata ter rednih raziskav o zadovoljstvu uporabnikov. Vsa statistična področja se spremljajo tudi s poročili o kakovosti, ki jih redno pripravljajo države članice, analizira pa jih Eurostat znotraj okvira za zagotavljanje kakovosti statistike. Poleg tega se bodo spremljali stroškovni elementi. Potreben bo izboljšan in usklajen okvir za poročanje o stroških za celotni ESS, v katerem bodo opredeljene faze priprave statistike. Delo v zvezi s tem poteka, dokončano pa naj bi bilo pravočasno, da se omogoči spremljanje stroškov, povezanih z uredbo FRIBS po začetku njene veljavnosti. •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Predlagana uredba ima 23 členov in tri priloge. Poglavje I vključuje člene od 1 do 3, ki vsebujejo splošne določbe. Člen 1 določa predmet urejanja te uredbe. V členu 2 so opredeljeni glavni pojmi, ki se uporabljajo v uredbi. Člen 3 podrobneje določa področje uporabe statistike podjetij in evropske mreže statističnih poslovnih registrov. Poglavje II vključuje člena 5 in 6 ter se nanaša na podatkovne vire, ki se uporabljajo za statistiko podjetij in statistične poslovne registre. Predlog omogoča in spodbuja uporabo novih oblik zbiranja podatkov in alternativnih podatkovnih virov, vključno z upravnimi podatki in drugimi viri, kot je ocena, pridobljena z modeliranjem, ali uporaba masivnih podatkov. Vloga slednjih je podrobneje opredeljena v členu 4. Poglavje III se nanaša na statistiko podjetij. Statistika podjetij zajema področja in vsebine iz člena 6, za katere je v členu 7 Komisija pooblaščena za sprejemanje izvedbenih ukrepov o zahtevanih tehničnih specifikacijah sklopov podatkov. Področja, vsebine in podvsebine, ki so zajete, so navedene v Prilogi I. Priloga II določa periodičnost poročanja o vsebinah. Komisija bo lahko z delegiranimi akti podrobno opredelila področja in značilnosti dinamičnih vsebin „uporaba IKT in e-trgovanje“, „inovacije“ in „globalne vrednostne verige“. Tudi podvsebine, navedene v Prilogi I, se lahko spremenijo z delegiranim aktom v okviru omejitev, določenih z zaščitnimi klavzulami. Poglavje IV vključuje tri člene, povezane s poslovnimi registri. S členom 8 je ustanovljena evropska mreža statističnih poslovnih registrov. Člen 9 določa zahteve za evropsko mrežo statističnih poslovnih registrov. V Prilogi III so podrobneje določeni elementi evropske mreže statističnih poslovnih registrov (značilnosti registrov, edinstveni identifikator, referenčno obdobje in periodičnost). Značilnosti registrov se lahko podrobneje opredelijo z izvedbenimi akti. Člen 10 vključuje določbe o izmenjavi zaupnih podatkov in dostopu do njih za namen evropske mreže statističnih poslovnih registrov. Komisija je pooblaščena za sprejetje izvedbenih ukrepov o izmenjavi zaupnih podatkov za namen evropske mreže statističnih poslovnih registrov. Poglavje V vključuje pet členov o izmenjavi zaupnih podatkov za namen statistike o blagovni menjavi znotraj Unije. Člen 11 določa načelo izmenjave podatkov in metapodatkov za to statistiko. Člen 12 določa, katere statistične informacije se izmenjujejo, člen 13 pa statistične podatkovne elemente. Določbe člena 14 urejajo varstvo izmenjanih zaupnih podatkov, člen 15 pa ureja dostop do izmenjanih zaupnih podatkov v znanstvene namene. Poglavje VI združuje tri člene o kakovosti, prenosu in širjenju podatkov, in sicer o sporočanju kakovosti podatkov in metapodatkov (člen 16), prenosu podatkov in metapodatkov (člen 17) ter zaupnosti širjenja statistike o mednarodni blagovni menjavi (člen 18). V poglavju VII predloga so zajeti drugi pomembni vidiki posodobitve evropske statistike podjetij: priprava pilotnih študij za ocenjevanje ustreznosti in izvedljivosti novih oblik zbiranja podatkov in izboljševanja sklopov podatkov (člen 19); določbe o dodelitvi finančne podpore državam članicam pod določenimi pogoji (člen 20). Zadnje poglavje Uredbe vsebuje določbe o izvajanju prenosa pooblastila (člen 21) v skladu z Medinstitucionalnim sporazumom o boljši pripravi zakonodaje iz aprila 2016, določbe o postopku v odboru (člen 22) in določbe o sodelovanju z drugimi odbori (člen 23) ter določbe o odstopanjih, ki bi omogočile več časa za prilagoditev novim zahtevam v nekaterih državah članicah (člen 24). To poglavje vsebuje tudi spremembo ene uredbe (člen 25), ki je podrobneje opredeljena v Prilogi IV, poleg tega pa razveljavlja deset obstoječih pravnih aktov, ki bodo nadomeščeni s predlagano okvirno uredbo (člen 26). 2017/0048 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o evropski statistiki podjetij

ter o spremembi Uredbe (ES) št. 184/2005 in razveljavitvi desetih pravnih aktov na področju statistike podjetij

(Besedilo velja za EGP) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 338(1) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Razvoj, priprava in širjenje statističnih informacij o gospodarski dejavnosti podjetij v državah članicah so doslej temeljili na številnih posameznih pravnih aktih. Navedeni pravni akti zajemajo kratkoročno in strukturno statistiko podjetij ter statistiko o proizvodnji, mednarodni blagovni menjavi in trgovini s storitvami (znotraj Unije in zunaj nje), tujih povezanih podjetjih, raziskavah in razvoju, inovacijah, uporabi IKT in e-trgovanju. Poleg tega Uredba (ES) št. 177/2008 Evropskega parlamenta in Sveta vzpostavlja skupni okvir za poslovne registre v statistične namene v Uniji. (2)Ta struktura, ki temelji na posameznih pravnih aktih, ne zagotavlja potrebne usklajenosti posameznih statističnih področij in ne spodbuja celostnega pristopa k razvoju, pripravi in širjenju statistike podjetij. Vzpostaviti bi bilo treba skupni pravni okvir, da se zagotovi usklajenost evropske statistike podjetij in olajša povezovanje zadevnih statističnih postopkov. (3)Bolje povezani statistični postopki, ki temeljijo na skupnih metodoloških načelih, opredelitvah pojmov in merilih kakovosti, bi morali zagotoviti usklajeno statistiko o strukturi, gospodarskih dejavnostih, poslih in uspešnosti poslovnega sektorja v Uniji, ki bo dovolj pomembna in podrobna, da se izpolnijo potrebe uporabnikov. (4)Za evropsko statistiko podjetij so pomembne mednarodne smernice, kot sta priročnik Frascati za statistiko o raziskavah in razvoju ter priročnik iz Osla o inovacijskih podatkih in mednarodnih sporazumih, ki so ju sprejeli Združeni narodi, OECD, Mednarodni denarni sklad ter druge mednarodne in nadnacionalne organizacije. Take smernice bi se morale čim bolj upoštevati pri razvoju, pripravi in širjenju statističnih podatkov Unije, upoštevati pa bi jih morala tudi evropska mreža statističnih poslovnih registrov, da se zagotovi primerljivost statistike Unije s statistiko, ki jo uredijo glavni mednarodni partnerji Unije. Vendar bi bilo treba pri zbiranju evropske statistike podjetij o vsebinah „raziskave in razvoj“ ter „inovacije“ dosledno upoštevati standarde, sporazume in smernice Unije. (5)Upravno breme za mala in srednja podjetja bi bilo treba čim bolj omejiti, pri tem pa čim bolj upoštevati druge podatkovne vire, ki niso statistične raziskave. Za zmanjšanje bremena za podjetja bi bilo treba omogočiti, da se določijo različne zahteve po podatkih glede na velikost in pomembnost podjetij držav članic. (6)V Viziji 2020 evropskega statističnega sistema (ESS) je navedeno, da bi se morali podatki uporabljati na različnih statističnih področjih, kar bi omogočilo boljšo analizo nastajajočih pojavov (npr. globalizacije) in bolj koristilo politikam Unije z velikim učinkom. Izhodni podatki bi morali temeljiti na učinkovitih in zanesljivih statističnih postopkih ESS. Širše področje uporabe skupnega pravnega okvira za statistiko podjetij bi moralo omogočiti povezovanje medsebojno odvisnih procesov priprave podatkov, ki bi črpali iz različnih virov. (7)Program za posodobitev evropskih statistik podjetij in trgovine (MEETS), sprejet s Sklepom št. 1297/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta, ki se je izvajal med letoma 2009 in 2013, je bil namenjen za pomoč pri prilagoditvi statistik podjetij in trgovine novim potrebam po podatkih in prilagoditvi sistema za pripravo poslovnih statistik. Sklepi in priporočila o prednostnih nalogah in novih sklopih kazalnikov, poenostavitvi okvira za statistiko podjetij, učinkovitejši pripravi statistike podjetij in statistike o trgovini ter posodobitvi Intrastata, sprejeti na podlagi programa, bi se morali prenesti v pravno zavezujoče določbe. (8)Potreben je prožnejši pristop v okviru evropske statistike podjetij, da se omogočijo prilagoditve metodološkemu razvoju in pravočasen odziv na nastajajoče in ustrezno utemeljene potrebe uporabnikov po podatkih, ki so posledica spreminjajočega se ekonomskega okolja ter večje globalizacije in zapletenosti poslovnega okolja. Take prihodnje prilagoditve bi morale biti podprte z ustrezno analizo stroškov in koristi, posledične nove zahteve po podatkih pa državam članicam ali respondentom ne bi smele nalagati znatnega dodatnega bremena ali stroškov. (9)Vlogo nacionalnih statističnih poslovnih registrov in registra EuroGroups bi bilo treba okrepiti, saj bi morala biti osnovna infrastruktura za zbiranje in pripravo evropske statistike podjetij. Nacionalni statistični poslovni registri bi se morali uporabljati kot vir informacij za statistično analizo populacije in demografije podjetij, za opredelitev populacije, vključene v raziskavo, in za vzpostavitev povezave do upravnih podatkovnih virov. (10)Da se zagotovi vloga nacionalnih statističnih poslovnih registrov in registra EuroGroups, bi bilo treba za vse zadevne enote določiti in izvajati enotni identifikator. (11)Ustrezen opis podjetij v registru EuroGroups s pravočasnimi in zanesljivimi podatki bi bilo treba doseči z uporabo usklajenih meril in rednim posodabljanjem informacij o kontrolnih povezavah med pravnimi enotami, ki so del skupine podjetij . (12)Za izboljšanje učinkovitosti postopkov priprave statistike ESS in zmanjšanje statističnega bremena za respondente bi morali imeti nacionalni statistični organi pravico do takojšnjega in brezplačnega dostopa do vseh nacionalnih upravnih evidenc in njihove uporabe ter vključitve teh administrativnih evidenc v statistiko, kolikor je to potrebno za razvoj, pripravo in širjenje evropske statistike podjetij, v skladu z določbami člena 17a Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta.

(13)Uredba (ES) št. 223/2009 določa referenčni okvir za evropsko statistiko. Določa zlasti skladnost z načeli strokovne neodvisnosti, nepristranskosti, objektivnosti, zanesljivosti, statistične zaupnosti in stroškovne učinkovitosti. (14)Nacionalnim statističnim organom, ki pripravljajo statistiko podjetij in vzdržujejo evropsko mrežo statističnih poslovnih registrov bi bilo treba omogočiti izmenjavo in dostop do mikropodatkov za namene razvoja, priprave in širjenja nacionalne ali evropske statistike podjetij ali za povečanje kakovosti evropske statistike podjetij. Izmenjavo mikropodatkov bi bilo zato treba omejiti na ustrezno utemeljene primere. (15)Vzpostavitev dodatnega podatkovnega vira na podlagi izmenjave mikropodatkov o izvozu blaga znotraj Unije skupaj z možnostjo uporabe inovativnih metodologij povečuje prožnost držav članic pri pripravi statistike o blagovni menjavi znotraj Unije, kar državam članicam omogoča, da zmanjšajo breme poročanja podjetij. Namen izmenjave je učinkovit razvoj, priprava in širjenje statistike o evropski mednarodni blagovni menjavi ali izboljšanje njihove kakovosti. (16)Za pogajanje, izvajanje in pregled trgovinskih sporazumov in sporazumov o naložbah med Unijo in tretjimi državami ali večstranskih trgovinskih sporazumov in sporazumov o naložbah bi morala imeti Komisija na voljo potrebne statistične informacije o trgovinskih tokovih držav članic z državami nečlanicami. (17)Ohraniti bi bilo treba tesno povezavo med sistemom zbiranja statističnih informacij in davčnimi formalnostmi, povezanimi z davkom na dodano vrednost, ki obstajajo v okviru blagovne menjave med državami članicami. Ta povezava omogoča, zlasti za namen statistike o blagovni menjavi znotraj Unije, da se opredelijo izvozniki in uvozniki ter preveri kakovost zbranih informacij. (18)Za čezmejni pretok blaga, zlasti iz držav, ki niso članice EU, se izvaja carinski nadzor, kot je določen z Uredbo (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta. Carinski organi hranijo informacije ali vodijo evidence o takih gibanjih oziroma imajo dostop do njih. Informacije ali evidence, ki so povezane s carinskimi deklaracijami ali temeljijo na njih, bi se morale uporabiti za pripravo statistike o blagovni menjavi v Uniji. (19)Za pripravo statistike o mednarodni blagovni menjavi in izboljšanje njene kakovosti bi bilo treba nacionalnim statističnim organom v državah članicah omogočiti izmenjavo podatkov o uvozu in izvozu blaga, pri katerem so udeleženi carinski organi več kot ene države članice. (20)Za opravljanje svojih nalog, ki izhajajo iz Pogodb, zlasti v zvezi z delovanjem notranjega trga, bi morala imeti Komisija popolne, posodobljene in zanesljive informacije o proizvodnji blaga in storitvah v Uniji ter mednarodnih trgovinskih tokovih. Podjetja potrebujejo take informacije potrebujejo tudi za spremljanje svojih trgov in mednarodne razsežnosti. (21)Zagotoviti je treba statistiko podjetij, ki je strukturirana po sektorju dejavnosti, s katero bi se merila produktivnost podjetij v Uniji. Zlasti se veča povpraševanje po statistiki o storitvenem sektorju, ki je najbolj dinamičen sektor sodobnih gospodarstev, zlasti v smislu njegovega potenciala za rast in ustvarjanje delovnih mest ter ob upoštevanju odnosa s predelovalno industrijo. Statistika o trgovini s storitvami je bistvena za spremljanje delovanja notranjega trga storitev in ocenjevanje učinka ovir na trgovino s storitvami. (22)Za spremljanje napredka pri doseganju ciljev, določenih v strategiji Evropa 2020, na ravni držav članic in Unije je v okviru gospodarstva Unije potrebna usklajena statistika o raziskavah in razvoju, inovacijah, informacijski družbi, ki zajema tržne in netržne dejavnosti, ter celotnem poslovnem okolju, zlasti o demografiji podjetij in zaposlovanju, povezanem s tržnimi dejavnosti. Take informacije nosilcem odločitev omogočajo, da sprejemajo informirane politične odločitve za razvoj gospodarstva na podlagi znanja in inovacij, izboljšanje dostopa malih in srednjih podjetij do enotnega trga, razvoj podjetništva ter izboljšanje konkurenčnosti. (23)Za usklajevanje ekonomskih politik v Uniji in euroobmočju ter zagotavljanje informacij gospodarskim subjektom znotraj enotnega trga so potrebni primerljivi podatki o razvoju na trgu dela, vključno s statistiko o stroških dela, dobičkih ter številu zasedenih in prostih delovnih mest. Poleg tega je vseživljenjsko učenje ključen element razvoja in spodbujanja kvalificirane, usposobljene in prilagojene delovne sile, posebno pozornost pa bi bilo treba nameniti poklicnemu usposabljanju v podjetjih, ki ključno prispeva k vseživljenjskemu učenju. Taki podatki se večinoma zbirajo od podjetij, v prihodnje pa bi morali biti določeni z zakonodajo in bolje povezani z drugo statistiko podjetij. Za ocenjevanje srednjeročnega razvoja gospodarstev Unije so potrebni podatki o ravni in sestavi stroškov dela ter strukturi in porazdelitvi dobičkov. Za kratkoročno spremljanje gospodarstev Unije so potrebni podatki o razvoju stroškov dela in prostih delovnih mestih, med drugim tudi za namene monetarne politike. Za spremljanje izvajanja strategije Unije za okrepljeno sodelovanje na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja so potrebni podatki o naložbah podjetij v nadaljevalno poklicno usposabljanje ter značilnostih in obsegu takega usposabljanja ter informacije o strategijah podjetij za poklicno usposabljanje. (24)Statistika o dejavnostih, povezanih z inovacijami, raziskavami in razvojem, je potrebna za razvoj in spremljanje politik, ki so namenjene okrepitvi konkurenčnosti držav članic ter povečanju njihovega srednjeročnega in dolgoročnega potenciala za pametno rast in zaposlovanje. Tudi širjenje digitalnega gospodarstva ter večja uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologij sta pomembna dejavnika za spodbujanje konkurenčnosti in rasti v Uniji, statistični podatki pa so potrebni za podporo povezanih strategij in politik. (25)Statistika podjetij je prav tako potrebna za pripravo nacionalnih in regionalnih računov v skladu z Uredbo (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta. (26)Komisija (Eurostat) in Evropska centralna banka sta v tesnem sodelovanju opredelili statistiko o mednarodni trgovini s storitvami, ki je potrebna za pripravo plačilne bilance Unije in euroobmočja. (27)Zanesljiva in pravočasna statistika je potrebna za poročanje o gospodarskem razvoju v vsaki državi članici v okviru ekonomske politike Unije. Evropska centralna banka potrebuje hitro kratkoročno statistiko za ocenjevanje gospodarskega razvoja v državah članicah v okviru enotne monetarne politike. (28)Zahteve po podatkih bi morale čim bolj upoštevati ukrepe za poenostavitev, s katerimi se v skladu z načelom sorazmernosti olajša breme za podjetja držav članic, ki so razmeroma majhna, pri čemer je treba upoštevati tudi načelo zagotavljanja statistike podjetij o celotnem gospodarstvu. (29)Mednarodni standardi, kot je pobuda za izmenjavo statističnih podatkov in metapodatkov (Statistical Data and Metadata Exchange – SDMX), ter statistični ali tehnični standardi, razviti v okviru ESS, kot so standardi za metapodatke in potrjevanje, bi se morali v ustreznem obsegu uporabljati tudi za evropsko statistiko podjetij. Odbor za evropski statistični sistem (ESSC) je v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 223/2009 odobril standard ESS za poročila o kakovosti. Ti standardi bi morali prispevati k usklajevanju zagotavljanja kakovosti in poročanja v skladu s to uredbo. (30)Za upoštevanje gospodarskega in tehničnega razvoja bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejetje aktov o podvsebinah, določenih v prilogah I in II, in stopnji zajetja za izvoz blaga znotraj Unije. Komisija bi morala biti pooblaščena tudi za dopolnitev vsebin s temami in značilnostmi za dinamično statistiko podjetij o IKT, inovacijah in globalnih vrednostnih verigah, točne informacije pa zagotovijo davčni in carinski organi. Zlasti je pomembno, da Komisija v okviru pripravljalnih del opravi ustrezna posvetovanja, vključno s strokovnjaki, ter da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Zlasti morata Evropski parlament in Svet zaradi zagotovitve enake udeležbe v pripravi delegiranih aktov vse dokumente prejeti istočasno kot strokovnjaki držav članic, njuni strokovnjaki pa morajo imeti sistematičen dostop do srečanj strokovnih skupin Komisije, ki obravnavajo pripravo delegiranih aktov. (31)Da se zagotovijo enotni pogoji je na Komisijo treba prenesti izvedbena pooblastila za tehnično izvajanje nekaterih elementov zahtev, vključno za poslovne registre, določitev enotne oblike ter enotnih ukrepov za varnost in zaupnost ter enotnega postopka za izmenjavo zaupnih podatkov za namene evropske mreže statističnih poslovnih registrov, prenos podatkov in metapodatkov, pripravo poročil o kakovosti podatkov in metapodatkih ter za odobritev odstopanj. Z enakim namenom bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za metode ter ukrepe v zvezi z obliko, varnostjo in zaupnostjo ter postopek za izmenjavo zaupnih podatkov za namen statistike o blagovni menjavi znotraj Unije, specifikacije ustreznih metapodatkov, časovni načrt, načine zbiranja podatkov in priprave statistike o izvozu blaga znotraj Unije, ki se zagotovijo državi članici uvoza, načine uporabe stopnje zajetja vsega izvoza blaga znotraj Unije, statistične podatkovne elemente za mikropodatke, zbrane z raziskovanjem blagovne menjave znotraj Unije, ki se zagotovijo državi članici uvoza, in povezane poenostavitve. Ta pooblastila bi morala izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta. (32)Komisija bi morala po potrebi opraviti analizo stroškov in koristi ter zagotoviti, da noben predlagani ukrep ne bo nalagal znatnega dodatnega bremena državam članicam ali respondentom, pri čemer upošteva pričakovane koristi za uporabnike.

(33)Komisija lahko odobri odstopanja od uporabe te uredbe ali delegiranih in izvedbenih aktov, sprejetih v njenem okviru, če bi bile zaradi take uporabe potrebne velike prilagoditve nacionalnega statističnega sistema države članice v smislu organizacije dodatnih statističnih raziskav ali izvedbe velikih prilagoditev sistema priprave statistike, da bi se upoštevali novi podatkovni viri ali omogočila kombinacija različnih virov. (34)Ker je ta uredba namenjena vzpostavitvi skupnega okvira za evropsko statistiko podjetij, ki ga države članice same ne morajo učinkovito doseči , temveč se lahko zaradi usklajevanja in primerljivosti bolje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. (35)Ukrepe iz Uredbe (ES) št. 184/2005 Evropskega parlamenta in Sveta bi bilo treba spremeniti, kar zadeva sklicevanja na mednarodno trgovino s storitvami. (36)Ukrepi, določeni v tej uredbi, bi morali nadomestiti ukrepe iz Uredbe Sveta (EGS) št. 3924/91, Uredbe Sveta (ES) št. 1165/98, Odločbe (ES) št. 1608/2003 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe (ES) št. 48/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe (ES) št. 638/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe (ES) 808/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe (ES) št. 716/2007 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe (ES) št. 177/2008 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe (ES) št. 295/2008 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (ES) No 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta. Te akte bi bilo zato treba razveljaviti. (37)Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov. (38)Opravljeno je bilo posvetovanje z Odborom za evropski statistični sistem – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: POGLAVJE I SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1 Predmet urejanja Ta uredba določa skupni pravni okvir za: (a)razvoj, pripravo in širjenje evropske statistike o strukturi, gospodarskih dejavnostih in uspešnosti podjetij kot tudi o mednarodnih poslih ter raziskovalnih in razvojnih dejavnostih gospodarstva Unije (v nadaljnjem besedilu: evropska statistika podjetij); (b)evropsko mrežo nacionalnih statističnih poslovnih registrov in register EuroGroups. Člen 2 Opredelitve pojmov 1.V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (a)„statistična enota“ pomeni statistične enote, kot so opredeljene v prilogi k Uredbi Sveta (EGS) št. 696/93; (b)„poročevalska enota“ pomeni enoto, ki zagotavlja podatke; (c)„področje“ pomeni eno ali več sklopov podatkov, organiziranih tako, da zajamejo določene vsebine;

(d)„vsebina“ in „podvsebina“ pomenita vsebino informacij, ki se zberejo o statističnih enotah. Podvsebine zajemajo podrobnejše podatke kot vsebine. Vsebina vključuje več podvsebin; (e)„spremenljivka“ pomeni značilnost opazovane enote, ki lahko prevzame več kot en sklop vrednosti; (f)„značilnost“ pomeni abstrakcijo lastnosti predmeta ali sklopa predmetov; (g)„tržna dejavnost“ in „netržna dejavnost“ pomeni dejavnosti, kot so opredeljene v Uredbi (EU) št. 549/2013; (h)„tržni proizvajalec“ in „netržni proizvajalci“ pomeni proizvajalce, kot so opredeljeni v Uredbi (EU) št. 549/2013; (i)„nacionalni statistični organi“ pomeni nacionalne statistične urade, ki so jih imenovale države članice, in druge nacionalne organe, odgovorne za razvoj, pripravo in širjenje evropske statistike iz člena 5(1) in (2) Uredbe (ES) št. 223/2009; (j)„avtoritativni vir“ pomeni edinega ponudnika evidenc podatkov, ki vsebujejo podatke iz nacionalnega statističnega poslovnega registra in podatke iz registra EuroGroups, v skladu s standardi kakovosti iz člena 16; (k)„mikropodatki“ pomeni posamezne ugotovitve ali mere značilnosti prepoznavnih poročevalskih enot ali statističnih enot; (l)„uporaba za statistične namene“ pomeni izključno uporabo za razvoj in pripravo statističnih rezultatov in analiz, kot je opredeljena v členu 3(8) Uredbe (ES) št. 223/2009; (m)„zaupni podatki“ pomeni podatke, kot so opredeljeni v členu 3(7) Uredbe (ES) št. 223/2009; (n)„davčni organ“ pomeni nacionalni organ v državi članici, ki je odgovoren za izvajanje Direktive Sveta 2006/112/ES; (o)„carinski organi“ pomeni carinske organe iz člena 5(1) Uredbe (EU) št. 952/2013. 2.Za namene členov od 11 do 15 se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (a)„država članica izvoza“ pomeni državo članico na statističnem ozemlju, katere blago se izvaža v namembni kraj države članice uvoza; (b)„država članica uvoza“ pomeni državo članico na statističnem ozemlju, katere blago se uvaža iz države članice izvoza; (c)„blago“ pomeni vse premično premoženje, vključno z električno energijo in zemeljskim plinom. Člen 3 Področje uporabe 1.Evropska statistika podjetij zajema: (a)strukturo, gospodarske dejavnosti in uspešnost statističnih enot, njihove dejavnosti, povezane z raziskavami, razvojem in inovacijami, uporabo IKT in e-trgovanja ter globalne vrednostne verige;

(b)proizvodnjo končnih izdelkov in storitev ter mednarodno blagovno menjavo in mednarodno trgovino s storitvami. 2.Evropska mreža statističnih poslovnih registrov zajema nacionalne poslovne registre in register EuroGroups, kot tudi izmenjave med njimi. (a)Nacionalni statistični poslovni registri zajemajo: (i) vsa podjetja, ki opravljajo gospodarske dejavnosti in prispevajo k bruto domačemu proizvodu (BDP), in njihove lokalne enote; (ii)pravne enote, iz katerih so sestavljena navedena podjetja; (iii)enote enovrstne dejavnosti (EED) ali oznako NACE, kot je določena v Uredbi (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta, ter velikost vsake EED, ki sestavljajo navedena podjetja, pri čemer so podatki omejeni na podjetja, ki imajo zaradi svoje velikosti precejšen vpliv na zbirne (nacionalne) podatke; (iv)skupine podjetij. (b)Register EuroGroups zajema: (i)vsa podjetja, ki opravljajo gospodarske dejavnosti in prispevajo k bruto domačemu proizvodu (BDP) ter so del mednarodne skupine podjetij; (ii)pravne enote, iz katerih so sestavljena navedena podjetja; (iii)mednarodne skupine podjetij. (c)Gospodinjstva ne spadajo na področje uporabe evropske mreže statističnih poslovnih registrov, če so blago in storitve, ki jih proizvajajo oziroma opravljajo, namenjeni za lastno porabo ali vključujejo oddajanje nepremičnine v lasti v najem. (d)Lokalne enote tujih podjetij, ki niso ločene pravne osebe (podružnice) in so klasificirane kot neprave družbe v skladu z Uredbo (EU) št. 549/2013, se za namene nacionalnih statističnih poslovnih registrov in registra EuroGroups štejejo za podjetja. (e)Skupine podjetij se opredelijo s povezavami glede nadzora med njihovimi pravnimi enotami v skladu z Uredbo (ES) št. 549/2013. (f)Pri sklicevanju na nacionalne statistične poslovne registre in register EuroGroups se ta uredba uporablja le za enote, ki v celoti ali delno opravljajo gospodarsko dejavnost. Za namene evropske mreže statističnih poslovnih registrov se vsaka dejavnost, ki vključuje ponujanje blaga in storitev na danem trgu, šteje za gospodarsko dejavnost. Za dejavnost se lahko šteje tudi posedovanje sredstev in/ali obveznosti. Poleg tega se netržne storitve, ki prispevajo k BDP, in posredne ali neposredne udeležbe v aktivnih pravnih enotah za namene evropske mreže statističnih poslovnih registrov štejejo za gospodarsko dejavnost. Gospodarsko neaktivne pravne enote so del podjetja samo v povezavi z gospodarsko aktivnimi pravnimi enotami. (g)Statistične enote znotraj evropske mreže statističnih poslovnih registrov so opredeljene v skladu s Prilogo k Uredbi Sveta (EGS) št. 696/93 ob upoštevanju omejitev iz tega člena. POGLAVJE II PODATKOVNI VIRI Člen 4 Podatkovni viri in metode

1.Države članice pripravijo statistiko iz členov 6 in 7 ter nacionalne statistične poslovne registre iz člena 9, pri čemer uporabijo vse relevantne podatkovne vire in se izogibajo prekomerni obremenitvi respondentov ter ustrezno upoštevajo stroškovno učinkovitost nacionalnih statističnih organov. Nacionalni statistični organi lahko za pripravo statistike in nacionalnih statističnih poslovnih registrov, ki se zahtevajo s to uredbo, uporabijo naslednje podatkovne vire: (a)statistične raziskave: poročevalske enote morajo na zahtevo držav članic zagotoviti pravočasne, točne in popolne informacije, ki so potrebne za pripravo statistike in nacionalnih statističnih poslovnih registrov, ki se zahtevajo s to uredbo; (b)upravne evidence, vključno z informacijami davčnih in carinskih organov; (c)izmenjane mikropodatke; (d)druge ustrezne vire informacij, ki izpolnjujejo merila kakovosti iz člena 16, vključno s kombinacijami obstoječih podatkovnih virov. 2.Če potrebne statistike ni mogoče pripraviti s podatkovnimi viri iz odstavka 1, ki izpolnjujejo merila kakovosti iz člena 16, lahko države članice za pripravo navedene statistike uporabijo znanstveno podprte in dobro dokumentirane statistične ocene in metode imputacije. Člen 5 Dostop do administrativnih evidenc in sporočanje informacij 1.V skladu z načeli iz člena 17a Uredbe (ES) št. 223/2009 imajo nacionalni statistični organi in Komisija (Eurostat) pravico do takojšnjega in brezplačnega dostopa do vseh administrativnih evidenc in njihove uporabe ter povezovanja teh evidenc z drugimi podatkovnimi viri, da izpolnijo statistične zahteve iz te uredbe ter posodobijo nacionalne statistične poslovne registre in register EuroGroups. Dostop nacionalnih statističnih organov in Komisije (Eurostat) je omejen na administrativne evidence znotraj njihovih zadevnih sistemov javne uprave. 2.Brez poseganja v odstavek 1 davčni organ v vsaki državi članici zagotovi nacionalnemu statističnemu organu informacije o izvozu in uvozu blaga. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 21, s katerimi določi točne informacije, ki jih zagotovijo davčni organi. 3.Brez poseganja v odstavek 1 carinski organ v vsaki državi članici zagotovi nacionalnemu statističnemu organu informacije o izvozu in uvozu blaga. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 21, s katerimi določi točne informacije, ki jih zagotovijo carinski organi. 4.Za pripravo statistike o mednarodni blagovni menjavi in izboljšanje njene kakovosti si lahko nacionalni statistični organi zadevnih držav članic izmenjajo podatke, ki jih prejmejo od svojih carinskih organov v zvezi z izvozom ali uvozom blaga, zlasti če so pri izvozu ali uvozu udeleženi carinski organi več kot ene države članice. 5.Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih aktov v skladu s postopkom pregleda iz člena 22(2), v katerih se določijo načini izmenjave podatkov v skladu s tem členom. POGLAVJE III STATISTIKA PODJETIJ Člen 6 Zahteve po podatkih 1.Evropska statistika podjetij zajema naslednja področja:

(a)kratkoročno statistiko podjetij, (b)nacionalno statistiko podjetij, (c)regionalno statistiko podjetij, (d)statistiko o mednarodnih dejavnostih. 2.Področja zajemajo eno ali več od naslednjih vsebin, kot so podrobneje opredeljene v Prilogi I: (a)populacija podjetij, (b)globalne vrednostne verige, (c)uporaba IKT in e-trgovanje, (d)inovacije, (e)mednarodna blagovna menjava, (f)mednarodna trgovina s storitvami, (g)naložbe, (h)vložki dela, (i)rezultati in uspešnost, (j)dovoljenja, (k)cene, (l)nabava, (m)vložki za raziskave in razvoj. 3.Periodičnost vsake vsebine je določena v Prilogi II. 4.Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 21, s katerimi se spremenijo podvsebine, določene v Prilogi I, ter določijo področja in značilnosti, ki jih zajemajo podvsebine inovacije, uporaba IKT in e-trgovanje ter globalne vrednostne verige.

5.Komisija pri izvajanju pooblastila za sprejetje delegiranih aktov zagotovi, da so izpolnjeni naslednji trije pogoji: (a) delegirani akti so namenjeni nevtralnosti ali zmanjšanju stroškov in bremena ter v nobenem primeru ne nalagajo znatnih dodatnih stroškov ali bremena za države članice ali respondente; (b)z obstoječim delegiranim aktom se v petih zaporednih letih dodajo ali nadomestijo z drugo podvsebino največ ena podvsebina za področje „kratkoročna statistika podjetij“, pet podvsebin za področje „nacionalna statistika podjetij“, dve podvsebini za področje „regionalna statistika podjetij“ in dve podvsebini za področje „statistika o mednarodnih dejavnostih“. Omejitev največjega števila sprememb ne velja za spremembe, ki izhajajo iz sporazumov, pogodb in konvencij ter drugih mednarodnih institucij, katerih članica je Unija, in spremembe, ki so posledica sprememb računovodskih okvirov za nacionalne in regionalne račune v skladu z Uredbo (EU) št. 549/2013 ali plačilnobilančne statistike v skladu z Uredbo (ES) št. 184/2005. Število značilnosti za podvsebine dinamične statistike podjetij se v dveh zaporednih referenčnih obdobjih ne poveča znatno in ne preseže števila značilnosti iz prvega leta izvajanja te uredbe; (c) delegirani akti se sprejmejo vsaj 15 mesecev pred koncem referenčnega obdobja podatkov, razen za vsebini „inovacije“ ter „uporaba IKT in e-trgovanje“, za kateri se delegirani akti sprejmejo vsaj šest oziroma 12 mesecev pred koncem referenčnega obdobja podatkov. Člen 7 Tehnične specifikacije zahtev po podatkih 1.Za podvsebine iz Priloge I države članice zberejo podatke, pomembne za vsako podvsebino. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih aktov, v katerih se podrobneje opredelijo naslednji podatkovni elementi, ki se pošljejo v skladu s to uredbo, njihove tehnične opredelitve pojmov in poenostavitve: (a)spremenljivke (razen za podvsebini inovacije ter uporaba IKT in e-trgovanje ter globalne vrednostne verige); (b)statistične enote; (c)merske enote; (d)referenčno obdobje; (e)statistična populacija (vključno z zahtevami za tržne/netržne dejavnosti ali proizvajalce); (f)klasifikacije (vključno z izdelkom, državami in ozemlji ter naravo seznamov poslov) in razčlenitve; (g)prostovoljno pošiljanje posameznih evidenc podatkov; (h)uporaba približkov in zahteve glede kakovosti; (i)rok za pošiljanje podatkov; (j)prvo referenčno obdobje; (k)uteževanje in sprememba referenčnega leta za področje „kratkoročna statistika podjetij“; (l)tehnične specifikacije za vsebino „mednarodna blagovna menjava“. 2.Pri izvajanju pooblastil iz odstavka 1 v zvezi s poenostavitvami Komisija v skladu z načelom sorazmernosti upošteva velikost in pomembnost podjetij, da se zmanjša breme za podjetja. Poleg tega Komisija zagotovi, da se ohranijo vhodni podatki, potrebni za pripravo računovodskih okvirov za nacionalne in regionalne račune v skladu z Uredbo (EU) št. 549/2013 in plačilnobilančne statistike v skladu z Uredbo (ES) št. 184/2005. Izvedbeni akti, razen tistih, ki urejajo prvo izvajanje te uredbe, se za vsebine iz Priloge I sprejmejo vsaj 15 mesecev pred koncem referenčnega obdobja podatkov. Za vsebini „inovacije“ ter „uporaba IKT in e-trgovanje“ se izvedbeni akti sprejmejo vsaj šest oziroma 12 mesecev pred koncem referenčnega obdobja podatkov.

3.Izvedbeni akti iz odstavka 1 se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22(2). POGLAVJE IV POSLOVNI REGISTRI Člen 8 Evropska mreža statističnih poslovnih registrov 1.Komisija (Eurostat) za statistične namene na ravni Unije vzpostavi register EuroGroups mednarodnih skupin podjetij. 2.Države članice na nacionalni ravni vzpostavijo enega ali več usklajenih nacionalnih statističnih poslovnih registrov, ki se uporabljajo kot osnova za pripravo in usklajevanje raziskovanj ter vir informacij za statistično analizo populacije in demografije podjetij, za uporabo upravnih podatkov ter za odkrivanje in oblikovanje statističnih enot. 3.Države članice in Komisija (Eurostat) si za namene evropske mreže statističnih poslovnih registrov izmenjujejo podatke, kot je določeno v členu 10. 4.Nacionalni statistični poslovni registri in register EuroGroups so avtoritativni vir za izpeljavo visokokakovostnih, doslednih in usklajenih populacij registrov v skladu s členom 16 te uredbe za pripravo evropske statistike. Nacionalni statistični poslovni registri so avtoritativni vir za nacionalne populacije registrov. Register EuroGroups je avtoritativni vir za populacijo registrov evropskega statističnega sistema za statistiko podjetij, za kar je potrebno usklajevanje čezmejnih informacij. Člen 9 Zahteve za evropsko mrežo statističnih poslovnih registrov 1.Za statistične in pravne enote, ki jih zajema evropska mreža statističnih poslovnih registrov v skladu s členom 8, so značilni naslednji elementi, ki so podrobneje opredeljeni v Prilogi III: (a)register podvsebin in edinstveni identifikator, (b)referenčno obdobje in periodičnost. 2.Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 21, ki spreminjajo register podvsebin iz Priloge III glede na zadevni tehnični in gospodarski razvoj ter nove potrebe uporabnikov. 3.Komisija pri izvajanju pooblastila za spremembo Priloge III zagotovi, da sta izpolnjena naslednja pogoja: (a)delegirani akt državam članicam ali respondentu ne nalaga večjih dodatnih stroškov ali bremena; (b)z delegiranim aktom se v petih zaporednih letih doda ali nadomesti največ ena podvsebina. 4.Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih aktov v skladu s postopkom pregleda iz člena 22(2), v katerih se podrobneje opredelijo opisne podrobnosti vsake podvsebine registra.

Člen 10 Izmenjava in dostop do zaupnih podatkov za namen evropske mreže statističnih poslovnih registrov 1.Države članice si zaupne podatke izmenjujejo na naslednja načina: (a)Zaupne podatke mednarodnih skupin podjetij in enot, ki so del teh skupin, si v skladu s členom 9(4) izključno za statistične namene izmenjuje osebje nacionalnih statističnih organov različnih držav članic, ki pomaga pri pripravi registra EuroGroups, če je izmenjava namenjena zagotovitvi kakovosti informacij o mednarodnih skupinah podjetij v Uniji. Take izmenjave lahko potekajo tudi za zmanjšanje bremena poročanja. (b)Če je izmenjava namenjena zagotovitvi kakovosti informacij o mednarodnih skupinah podjetij v Uniji, so nacionalne centralne banke lahko stranke pri izmenjavi zaupnih podatkov izključno za statistične namene. 2.Komisija (Eurostat) in države članice si zaupne podatke izmenjujejo na naslednje načine: (a)Nacionalni statistični organi Komisiji (Eurostatu) pošljejo podatke o mednarodnih skupinah podjetij in enotah, ki so del teh skupin, v skladu s členom 9(4), da izključno za statistične namene zagotovijo informacije o mednarodnih skupinah podjetij v Uniji. (b)Za zagotovitev dosledne evidence podatkov Komisija (Eurostat) izključno za statistične namene pošlje ustreznim nacionalnim statističnim organom vsake države članice podatke o mednarodnih skupinah podjetij, vključno s podatki o enotah, ki so del teh skupin, če se vsaj ena pravna enota skupine nahaja na ozemlju navedene države članice. (c)Za zagotovitev učinkovitosti in visoke kakovosti priprave registra EuroGroups pošlje Komisija (Eurostat), izključno za statistične namene, osebju, ki prispeva k pripravi registra EuroGroups v nacionalnih statističnih organih, podatke o vseh mednarodnih skupinah podjetij, ki so evidentirane v registru EuroGroups, vključno z enotami, ki pripadajo tem skupinam. 3.Komisija (Eurostat) in države članice si za identifikacijo pravnih enot zaupne podatke izmenjujejo na naslednja načina: (a)Nacionalni statistični organi Komisiji (Eurostatu) pošljejo podatke o registriranih pravnih enotah v skladu s členom 9(4) izključno za namen edinstvene identifikacije pravnih enot v Uniji. (b)Za zagotovitev učinkovitosti in visoke kakovosti priprave registra EuroGroups pošlje Komisija (Eurostat) nacionalnim statističnim organom vsake države članice podatke o pravnih enotah v skladu s členom 9(4) izključno za namen identifikacije pravnih enot v Uniji. 4.Komisija (Eurostat) in centralne banke si zaupne podatke izmenjujejo na naslednji način: Komisija (Eurostat) in nacionalne centralne banke ter Komisija (Eurostat) in Evropska centralna banka si lahko izmenjujejo zaupne podatke izključno za statistične namene, če je izmenjava namenjena zagotovitvi kakovosti informacij o mednarodnih skupinah podjetij v Uniji ter jo izrecno odobri ustrezni nacionalni statistični organ. 5.Za zagotovitev, da se podatki, izmenjani v skladu s tem členom, uporabljajo izključno za statistične namene, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih aktov v skladu s postopkom pregleda iz člena 22(2), v katerih se določijo oblika ter ukrepi v zvezi z varnostjo in zaupnostjo takih podatkov ter postopek za izmenjavo podatkov. 6.Če Komisija (Eurostat), nacionalni statistični organi, nacionalne centralne banke in Evropska centralna banka v skladu s tem členom prejmejo zaupne podatke o enotah na nacionalnem ozemlju ali zunaj njega, navedene informacije obravnavajo zaupno v skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009. Nacionalni statistični organi in Komisija (Eurostat) si zaupne podatke pošiljajo v obsegu, kolikor je to pošiljanje potrebno za pripravo evropske statistike. Vsako nadaljnje pošiljanje morajo izrecno odobriti nacionalni organi, ki so te podatke zbrali. POGLAVJE V IZMENJAVA ZAUPNIH PODATKOV ZA NAMEN STATISTIKE O BLAGOVNI MENJAVI ZNOTRAJ UNIJE Člen 11

Izmenjava zaupnih podatkov 1.Izmenjava zaupnih podatkov med državami članicami o izvozu blaga znotraj Unije poteka, izključno za statistične namene, med nacionalnimi statističnimi organi, ki prispevajo k razvoju, pripravi in širjenju statistike o blagovni menjavi znotraj Unije. Tehnične specifikacije za zahteve po podatkih, kot so določene v členu 7(1) in (2), se uporabljajo tudi za izmenjavo zaupnih podatkov v skladu s tem poglavjem. 2.Nacionalni statistični organ države članice izvoza zagotovi nacionalnemu statističnemu organu države članice uvoza statistične informacije o svojem izvozu blaga znotraj Unije v navedeno državo članico, kot je določeno v členu 12. 3.Nacionalni statistični organ države članice izvoza zagotovi nacionalnemu statističnemu organu države članice uvoza metapodatke, pomembne za uporabo izmenjanih podatkov pri pripravi statistike. 4.Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih aktov v skladu s postopkom pregleda iz člena 22(2), v katerih se opredeli, katere informacije se štejejo za pomembne metapodatke, kot so navedeni v odstavku 3, ter časovni načrt za zagotovitev teh informacij in statističnih informacij iz odstavka 2. 5.Država članica uvoza lahko na zahtevo nacionalnega statističnega organa države članice izvoza zagotovi nacionalnemu statističnemu organu države članice izvoza mikropodatke, ki jih je zbrala o uvozu blaga znotraj Unije, uvoženem iz navedene države članice izvoza. Člen 12 Statistične informacije, ki se izmenjujejo 1. Statistične informacije iz člena 11(2) sestavljajo: (a)mikropodatki, zbrani s statističnimi raziskavami; (b)podatki, zbrani o posameznem blagu ali gibanjih z uporabo drugih podatkovnih virov, ki niso statistične raziskave, in (c)podatki, zbrani z uporabo podrobnosti iz carinskih deklaracij. 2.Statistične informacije iz člena 11(2) zajemajo vsaj 95 % vrednosti vsega izvoza blaga znotraj Unije posamezne države članice v vse ostale države članice skupaj. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 21, ki spreminjajo to uredbo, tako da se zmanjša stopnja zajetja glede na tehnični in gospodarski razvoj, pri čemer se ohrani statistika, ki izpolnjuje veljavne standarde kakovosti. 3.Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih aktov v skladu s postopkom pregleda iz člena 22(2), v katerih se opredelijo načini zbiranja oziroma priprave informacij iz odstavka 1 oziroma dodatno opredelijo načini uporabe stopnje zajetja iz odstavka 2. Člen 13 Statistični podatkovni elementi

1.Mikropodatki iz točke (a) člena 12(1) vključujejo naslednje statistične podatkovne elemente: (a)posamično identifikacijsko številko, dodeljeno partnerskemu upravljavcu v državi članici uvoza v skladu s členom 214 Direktive 2006/112/ES;

(b)referenčno obdobje; (c)tok; (d)osnovni proizvod; (e)partnersko državo članico; (f)državo porekla; (g)vrednost blaga; (h)količino blaga; (i)vrsto posla. Mikropodatki iz točke (a) člena 12(1) lahko vsebujejo informacije o načinu prevoza, če država članica izvoza te informacije zbira. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih aktov v skladu s postopkom pregleda iz člena 22(2), v katerih se opredelijo statistični podatkovni elementi iz točk od (a) do (i) ter določi seznam statističnih podatkovnih elementov, ki so relevantni za posamezno blago ali gibanje, ter podatki, ki se zberejo z uporabo podrobnosti iz carinskih deklaracij iz točk (b) in (c) člena 12(1). 2.Države članice lahko pod določenimi pogoji, ki izpolnjujejo zahteve glede kakovosti, poenostavijo informacije, ki jih je treba predložiti za manjše posamezne posle, če takšna poenostavitev ne škodi kakovosti statistike. V posebnih primerih lahko države članice zberejo manjši sklop statističnih podatkovnih elementov iz odstavka 1 ali zberejo informacije, povezane z nekaterimi od teh podatkovnih elementov, na manj podrobni ravni. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih aktov v skladu s postopkom pregleda iz člena 22(2), v katerih se opredelijo načini izvajanja teh poenostavitev in najvišja vrednost izvoza znotraj Unije, za katero se lahko izkoristi ta poenostavitev. Člen 14 Varstvo izmenjanih zaupnih podatkov 1.Uporabljata se naslednji pravili o zaupnosti: (a)Nacionalni statistični organ države članice izvoza predloži nacionalnemu statističnemu organu države članice uvoza evidenco mikropodatkov v zvezi z izvoznikom, kateremu je nacionalni statistični organ države članice izvoza odobril zahtevek za statistično zaupnost v skladu s členom 18, pri čemer evidenca vsebuje pravilno vrednost in vse statistične podatkovne elemente iz člena 13(1) ter oznako, da za to evidenco mikropodatkov velja zaupnost. (b)Nacionalni statistični organ države članice uvoza lahko uporabi evidence mikropodatkov o izvozu, za katere velja zaupnost, za pripravo statističnih rezultatov o uvozu znotraj Unije. Če nacionalni statistični organ države članice uvoza uporablja evidence mikropodatkov o izvozu, za katere velja zaupnost, poskrbi, da pri širjenju statističnih rezultatov o uvozu znotraj Unije spoštuje statistično zaupnost, ki jo je odobril nacionalni statistični organ države članice izvoza. 2.Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih aktov v skladu s postopkom pregleda iz člena 22(2) za zagotovitev varstva zaupnih podatkov, izmenjanih v skladu s tem poglavjem, v katerih se opredelijo ukrepi v zvezi z obliko, varnostjo in zaupnostjo takih podatkov, vključno z načini uporabe pravil iz odstavka 1, ter postopek za izmenjavo podatkov. 3.Države članice in Komisija sprejmejo ustrezne ukrepe za preprečitev in kaznovanje vseh kršitev statistične zaupnosti izmenjanih podatkov. Te kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Člen 15 Dostop do izmenjanih zaupnih podatkov za znanstvene namene Dostop do izmenjanih zaupnih podatkov se lahko v skladu s členom 23 Uredbe (ES) št. 223/2009 dodeli raziskovalcem, ki izvajajo statistične analize za znanstvene namene. Potrebna je odobritev nacionalnega statističnega organa države članice izvoza, ki je predložil podatke. POGLAVJE VI KAKOVOST, POŠILJANJE IN ŠIRJENJE Člen 16 Kakovost 1.Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev kakovosti poslane evropske statistike podjetij in nacionalnih statističnih poslovnih registrov ter registra EuroGroups. 2.Za namene te uredbe se uporabljajo merila kakovosti iz člena 12(1) Uredbe (ES) št. 223/2009. 3.Komisija (Eurostat) oceni kakovost poslanih podatkov in metapodatkov. 4.Za ta namen države članice pošljejo: (a) letna poročila o kakovosti in metapodatkih za poslane podatke. V primeru večletne statistike je periodičnost poročil enaka periodičnosti statistike; (b) letna poročila o kakovosti in metapodatkih, povezana z nacionalnimi statističnimi poslovnimi registri. 5.Komisija (Eurostat) državam članicam pošlje letna poročila o metapodatkih in kakovosti, povezana z registrom EuroGroups. 6.Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih aktov, v katerih se opredelijo načini, vsebina in roki za pošiljanje poročil o metapodatkih in kakovosti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22(2). 7.Države članice v najkrajšem možnem času obvestijo Komisijo (Eurostat) o vseh pomembnih informacijah ali spremembah v zvezi z izvajanjem te uredbe, ki bi vplivale na kakovost poslanih podatkov. Države članice obvestijo Komisijo (Eurostat) o velikih metodoloških ali drugih spremembah, ki vplivajo na kakovost nacionalnih statističnih poslovnih registrov. Informacije pošljejo v najkrajšem možnem času in najpozneje šest mesecev po začetku veljavnosti take spremembe. 8.Države članice Komisiji (Eurostatu) na njeno zahtevo posredujejo vse potrebne informacije za oceno kakovosti statističnih informacij. Člen 17 Pošiljanje podatkov in metapodatkov 1.Države članice Komisiji (Eurostatu) zagotovijo podatke in metapodatke, ki se zahtevajo s to uredbo, v skladu s standardi izmenjave podatkov in metapodatkov. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih aktov v skladu s postopkom pregleda iz člena 22(2), v katerih se določijo taki standardi ter postopek za pošiljanje podatkov in metapodatkov. Kadar so poslani podatki zaupni, se pravilna vrednost pošlje z oznako, ki kaže, da zanjo velja zaupnost in je ni mogoče širiti.

2.Države članice izvajajo statistične analize nacionalnih statističnih poslovnih registrov in pošiljajo informacije Komisiji (Eurostatu), pri čemer upoštevajo obliko in postopek, ki sta opredeljena v izvedbenih aktih, sprejetih v skladu s postopkom pregleda iz člena 22(2). 3.Države članice Komisiji (Eurostatu) na njeno zahtevo pošljejo vse pomembne informacije o izvajanju te uredbe v državah članicah. Člen 18 Zaupnost širjenja statističnih podatkov o mednarodni blagovni menjavi Nacionalni statistični organi se na zahtevo uvoznika ali izvoznika odločijo, ali bodo širili statistične rezultate, ki omogočajo identifikacijo zadevnega uvoznika ali izvoznika, oziroma ali jih bodo v skladu s členom 20(3)(a) Uredbe (ES) št. 223/2009 spremenili tako, da ne bodo posegali v statistično zaupnost. POGLAVJE VII PILOTNE ŠTUDIJE IN FINANCIRANJE Člen 19 Pilotne študije 1.Če Komisija (Eurostat) ugotovi, da so potrebne bistvene nove zahteve po podatkih ali izboljšave sklopov podatkov, ki jih zajema ta uredba, lahko začne pilotne študije, ki jih pred kakršnim koli zbiranjem novih podatkov prostovoljno izvedejo države članice. 2.Take pilotne študije se izvedejo za oceno ustreznosti in izvedljivosti pridobivanja podatkov, pri čemer se upoštevajo koristi razpoložljivosti podatkov v zvezi s stroški zbiranja in bremenom za podjetja. 3.Prve pilotne študije, ki se bodo začele izvajati, zajemajo načine opravljanja mednarodne trgovine s storitvami in mednarodno trgovino s storitvami po značilnostih podjetja. Člen 20 Financiranje 1.Unija lahko nacionalnim statističnim uradom in drugim nacionalnim organom s seznama, pripravljenega v skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 223/2009, dodeli finančno podporo za stroške: (a)razvoja ali izvajanja zahtev po podatkih na področju statistike podjetij; (b)razvoja metodologij, namenjenih povečanju kakovosti ali znižanju stroškov ter upravnega bremena zbiranja in priprave statistike podjetij ter izboljšanju evropske mreže statističnih poslovnih registrov. 2.Finančni prispevek Unije se zagotovi v skladu s členom 7 Uredbe (EU) št. 99/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter členom 6 Uredbe (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta. 3.Ta finančni prispevek Unije ne presega 95 % upravičenih stroškov. POGLAVJE VIII

KONČNE DOLOČBE Člen 21 Izvajanje prenosa pooblastila 1.Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov se prenese na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu. 2.Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov iz členov 5, 6, 9 in 12 se prenese na Komisijo za nedoločen čas. 3.Pooblastilo iz členov 5, 6, 9 in 12 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne veljati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. 4.Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo posamezne države članice v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. 5.Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet. 6.Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 5, 6, 9 in 12, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v dveh mesecih od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. Člen 22 Odbor 1.Komisiji pomaga Odbor za evropski statistični sistem, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 223/2009. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. 2.Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Člen 23 Sodelovanje z drugimi odbori Komisija v skladu s Sklepom Sveta 2006/856/ES Odbor za monetarno, finančno in plačilno-bilančno statistiko, ustanovljen z navedenim sklepom, zaprosi za mnenje o vseh zadevah, ki so v njegovi pristojnosti. Člen 24 Odstopanja 1.Če so za uporabo te uredbe potrebne velike prilagoditve nacionalnega statističnega sistema države članice, lahko Komisija z izvedbenimi akti odobri odstopanje od njene uporabe za največ tri leta, če to odstopanje ne ovira primerljivosti podatkov držav članic ali izračuna potrebnih pravočasnih in reprezentativnih evropskih zbirnih podatkov. 2.Komisija sprejme navedene izvedbene akte v skladu s postopkom pregleda iz člena 22(2).

Člen 25 Sprememba Uredbe (ES) št. 184/2005 Uredba (ES) št. 184/2005 se spremeni: (a)Člen 1 se nadomesti z naslednjim: „Člen 1 Predmet urejanja Ta uredba vzpostavlja skupni okvir za sistematično izdelavo statistike Skupnosti o plačilni bilanci in neposrednih tujih naložbah.“; (b)v členu 2 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: „1. Države članice predložijo Komisiji (Eurostatu) podatke o plačilni bilanci in neposrednih tujih naložbah, kakor to določa Priloga I. Podatki so opredeljeni v Prilogi II.“; (c)v členu 5(1) se črta točka (c); (d)v členu 12 se točka (a) nadomesti z naslednjim: „(a) oceni kakovost podatkov o plačilni bilanci in neposrednih tujih naložbah;“; (e)tabela 3 (Mednarodna trgovina s storitvami) v Prilogi I se spremeni v skladu s Prilogo IV k tej uredbi. Člen 26 Razveljavitev 1.Uredba (EGS) št. 3924/91 in uredbe (ES) št. 48/2004,(ES) št. 716/2007, (ES) št. 177/2008 in (ES) št. 295/2008 ter Odločba št. 1608/2003/ES se razveljavijo z učinkom od 1. januarja 2019. 2.Uredba (ES) št. 1165/1998 se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2024. 3.Uredba (ES) št. 808/2004 se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2020. 4.Uredbi (ES) št. 638/2004 in (ES) št. 471/2009 se razveljavita z učinkom od 1. januarja 2020.

5.Sklicevanja na razveljavljene pravne akte se štejejo za sklicevanja na to uredbo. Člen 27 Začetek veljavnosti in uporaba 1.Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. 2.Uporablja se od 1. januarja 2019. 3.Vendar se členi od 11 do 15 uporabljajo od 1. januarja 2020. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1Naslov predloga/pobude 1.2Zadevna področja v strukturi ABM/ABB 1.3Vrsta predloga/pobude 1.4Cilji 1.5Utemeljitev predloga/pobude 1.6Trajanje ukrepa in finančnih posledic 1.7Načrtovani načini upravljanja 2UKREPI UPRAVLJANJA

2.1Pravila o spremljanju in poročanju 2.2Upravljavski in kontrolni sistem 2.3Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti 3OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice 3.2Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1Povzetek ocenjenih posledic za odhodke 3.2.2Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje 3.2.3Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.4Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom 3.2.5Udeležba tretjih oseb pri financiranju 3.3Ocenjene posledice za prihodke OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1.Naslov predloga/pobude UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o evropski statistiki podjetij 1.2.Zadevna področja v strukturi ABM/ABB 2902 – Evropski statistični program 0904 – Obzorje 2020 1.3.Vrsta predloga/pobude

◻ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep. ◻Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep na podlagi pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa. ◻ Predlog/pobuda se nanaša na podaljšanje obstoječega ukrepa. ☒ Predlog/pobuda se nanaša na obstoječi ukrep, preusmerjen v nov ukrep. 1.4.Cilji 1.4.1.Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo Za spremljanje ciljev, ki jih je Komisija zastavila z desetimi Junckerjevimi prednostnimi nalogami na ravni države članice in Unije, je potrebna usklajena in primerljiva evropska statistika. Cilj celostnega pristopa uredbe FRIBS je zagotoviti visokokakovostno statistiko podjetij za spremljanje ciljev politike, ki so določeni s temi prednostnimi nalogami, zlasti na področjih „zaposlovanje, rast in naložbe“, „enotni digitalni trg“, „notranji trg“ in „sporazum o prosti trgovini EU in ZDA“. Ti statistični vhodni podatki bi se morali proizvesti čim učinkoviteje z uporabo sodobnih metod zbiranja in priprave statističnih podatkov. 1.4.2.Posamezni cilji in zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB Posamezni cilj št. 1 Delovni program Komisije za leto 2016: pobuda REFIT št. 26 – statistični sveženj Zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB 2902 – Evropski statistični program 0904 – Obzorje 2020

Pričakovani rezultati in posledice Navedite, kakšne posledice naj bi imel(-a) predlog/pobuda za upravičence/ciljne skupine. Pobuda je namenjena izboljšanju prožnosti in odzivnosti evropske statistike podjetij na spreminjajoče se potrebe uporabnikov ter izboljšanju njene usklajenosti in kakovosti. Pobuda podpira glavne prednostne naloge Komisije, saj zagotavlja bolj usklajene in relevantne podatke za spremljanje na primer rasti, ustvarjanja delovnih mest, konkurenčnosti, raziskav in inovacij, enotnega digitalnega trga, učinka globalizacije in delovanja notranjega trga. Omogočiti bi morala tudi stroškovno učinkovitejšo in sodobnejšo pripravo podatkov ter zagotoviti sredstva za znatno zmanjšanje upravnega bremena za dajalce podatkov (podjetja). Kar zadeva učinkovitost, predlog sprva vključuje večje stroške izvajanja za zbiralce podatkov zaradi revizij procesov priprave podatkov in novih zahtev po podatkih. Vendar bi morala večja učinkovitost na ravni sistema dolgoročno odtehtati te dodatne kratkoročne stroške izvajanja. 1.4.3.Kazalniki rezultatov in posledic Navedite, s katerimi kazalniki se bo spremljalo izvajanje predloga/pobude. Ključni kazalnik uspešnosti omogoča redno spremljanje izvajanja tega predloga za vsak operativni cilj, opredeljen v poročilu o oceni učinka.

Glavni vir informacij za izračun ključnih kazalnikov uspešnosti so nacionalna poročila o metapodatkih in kakovosti ter letne raziskave o zadovoljstvu uporabnikov, ki jih izvaja Eurostat, in poročila Eurostata o spremljanju elektronskega širjenja. 1.5.Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1.Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno Kratkoročno bodo vključene obstoječe uredbe na področju evropske statistike podjetij, dolgotrajne potrebe uporabnikov po dodatnih informacijah o podjetjih pa bodo izpolnjene. Zmanjšalo se bo breme za dajalce podatkov. Dolgoročno bi se morali s pobudo izboljšati učinkovitost zbiranja podatkov in priprave statistike podjetij ter s tem znižati stroški za zbiralce podatkov. Poleg tega se bo povečala pomembnost podatkov, saj se bo zagotovil pravočasnejši odziv na nove nastajajoče pomembne potrebe uporabnikov. 1.5.2.Dodana vrednost ukrepanja EU Statistike, ki je usklajena in primerljiva po državah članicah ter ki se pripravi kot odziv na potrebe EU, ni mogoče pripraviti le na nacionalni ravni. Za pripravo statistike EU je treba izvajati usklajeno metodologijo in opredeliti skupne rezultate, njihove značilnosti pa morajo zagotoviti posamezne države članice, kar se lahko v celoti doseže le z ukrepom EU. 1.5.3.Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti Uredba je najprimernejša vrsta ukrepa EU za zagotovitev skladnega zagotavljanja nacionalnih podatkov. Soobstoj desetih ločenih uredb na področju statistike podjetij je povzročil nedoslednosti v uporabljenih pojmih in opredelitvah pojmov. 1.5.4.Skladnost in možnosti sinergij z drugimi ustreznimi instrumenti Ker je ta uredba okvirna uredba, bo z začetkom veljavnosti poenostavila trenutnih deset pravnih podlag za evropsko statistiko podjetij. Priročnik o evropski statistiki podjetij bo vseboval metodološke smernice. 1.6.Trajanje ukrepa in finančnih posledic ◻ Časovno omejen(-a) predlog/pobuda: –◻ trajanje predloga/pobude od [D. MMMM] LLLL do [D. MMMM] LLLL, –◻ finančne posledice med letoma LLLL in LLLL. ☒ Časovno neomejen(-a) predlog/pobuda: –izvajanje z obdobjem uvajanja med letoma 2019 in 2021, –ki mu sledi izvajanje predloga/pobude v celoti. 1.7.Načrtovani načini upravljanja ☒ Neposredno upravljanje – Komisija:

–☒ z lastnimi službami, vključno z zaposlenimi v delegacijah Unije, –◻ prek izvajalskih agencij. ◻ Deljeno upravljanje z državami članicami. ◻ Posredno upravljanje s poverjanjem nalog izvrševanja proračuna: –◻ tretjim državam ali organom, ki jih te imenujejo, –◻ mednarodnim organizacijam in njihovim agencijam (navedite), –◻ EIB in Evropskemu investicijskemu skladu, –◻ organom iz členov 208 in 209 finančne uredbe, –◻ subjektom javnega prava, –◻ subjektom zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor ti subjekti zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, –◻ subjektom zasebnega prava države članice, ki so pooblaščeni za izvajanje javno-zasebnih partnerstev in ki zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, –◻ osebam, pooblaščenim za izvajanje določenih ukrepov SZVP v skladu z naslovom V PEU in opredeljenim v zadevnem temeljnem aktu. –Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje obrazložiti v oddelku „opombe“. Opombe […] […] 2.UKREPI UPRAVLJANJA 2.1.Pravila o spremljanju in poročanju Navedite pogostost in pogoje. Za vsako zbiranje statističnih podatkov je vzpostavljeno redno podrobno poročanje o kakovosti izvajanja v skladu s posebnimi pravili Eurostata. Poročanje se bo v skladu z novim predlogom nadaljevalo in se dodatno izboljšalo.

Prejemniki nepovratnih sredstev morajo predložiti zbrane podatke in ustrezno poročilo o kakovosti. 2.2.Upravljavski in kontrolni sistem 2.2.1.Ugotovljena tveganja Ker je predvideno neposredno upravljanje, so glavna tveganja povezana z upravljanjem javnih naročil in nepovratnih sredstev. 2.2.2.Podatki o vzpostavljenem sistemu notranje kontrole Eurostat je določil nadzorno strategijo za obdobje 2013–2017, ki bo spremljala izvrševanje odhodkov. Ukrepi in instrumenti v tej strategiji se v celoti uporabljajo za predlagano uredbo. Zmanjšanje zapletenosti, uporaba stroškovno učinkovitih postopkov spremljanja ter izvajanje predhodnih in naknadnih kontrol na podlagi tveganj bodo usmerjeni v zmanjševanje verjetnosti goljufij in prispevanje k njihovemu preprečevanju. V nadzorno strategijo so vključeni posebni ukrepi za ozaveščanje in ustrezno usposabljanje v zvezi s preprečevanjem goljufij. 2.2.3.Ocena stroškov in koristi kontrol ter ocena pričakovane stopnje tveganja napak Eurostat izvaja nadzorno strategijo, katere cilj je na splošno omejiti tveganje neskladnosti v okviru merila pomembnosti pod 2 % v skladu s cilji na področju notranje kontrole in obvladovanja tveganj iz njegovega strateškega načrta za obdobje 2016–2020. 100 % finančnih transakcij (in torej 100 % proračuna) bo v skladu s finančno uredbo predmet obvezne predhodne kontrole. Poleg tega se bodo na podlagi letnih analiz tveganja izvajale kontrole osnovne dokumentacije na podlagi poglobljene analize. Stroški teh pregledov lahko znašajo 4 %–6 % celotnega proračuna, ki ga upravlja Eurostat. 2.3.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe. Eurostat je 30. oktobra 2013 sprejel strategijo za boj proti goljufijam za obdobje 2014–2017 v skladu s strategijo Komisije za boj proti goljufijam (CAFS) z dne 24. junija 2011. Eurostatova strategija za boj proti goljufijam določa tri operativne cilje: i.) okrepiti obstoječe elemente boja proti goljufijam; ii.) elemente boja proti goljufijam bolje vključiti v Eurostatove ocene/obvladovanje tveganja ter revizije, načrtovanje, poročanje in spremljanje; iii.) okrepiti zmogljivosti Eurostata za boj proti goljufijam in ozaveščanje v okviru kulture Komisije za preprečevanje goljufij. Strategiji za boj proti goljufijam je priložen akcijski načrt za boj proti goljufijam. V obdobju njene uporabe se izvajanje strategije za boj proti goljufijam spremlja dvakrat letno, poročilo pa se pošlje vodstvu. Eurostat bo leta 2017 ocenil učinek strategije in jo ustrezno posodobil. Eurostat je leta 2016 – kot mejnik v oceni strategije – pregledal svoj akcijski načrt za boj proti goljufijam. Tako pregled Eurostatove strategije kot pregled akcijskega načrta se izvedeta po posodobljeni metodologiji in smernicah, ki jih je OLAF izdal februarja 2016. Kar zadeva nepovratna sredstva, so vsi morebitni prejemniki nepovratnih sredstev javni organi (nacionalni statistični uradi in drugi nacionalni organi, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 223/2009). Poleg tega se nepovratna sredstva dodelijo brez razpisov za zbiranje predlogov. Ob upoštevanju teh specifičnih postopkov za dodelitev nepovratnih sredstev se izvajajo kontrole, ki vključujejo predhodno in naknadno analizo upravljanja nepovratnih sredstev. Z uporabo stroškov na enoto in pavšalnih zneskov v skladu s členom 124(1) finančne uredbe se znatno zmanjša tveganje napake pri upravljanju nepovratnih sredstev, kar omogoča bistveno poenostavitev uprave. 3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1.Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice Obstoječe proračunske vrstice Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic. Razdelek večletnega finančnega okvira Proračunska vrstica Vrsta

odhodkov Prispevek Številka

[…][poimenovanje……………..……………] dif./nedif.. držav Efte držav kandidatk tretjih držav po členu 21(2)(b) finančne uredbe 1a 29.020100 – ESP18_20 – Evropski statistični program (ESP) za obdobje 2018–2020 dif. DA NE NE NE 1a 09.040201 – Vodilni položaj v informacijski in komunikacijski tehnologiji (Leadership in information and communication technology, pov. prog.: OBZORJE 2020 – okvirni program za raziskave in inovacije (Obzorje 2020)) dif. DA NE NE NE

3.2.Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1.Povzetek ocenjenih posledic za odhodke v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega

okvira Številka 1a. Konkurenčnost za rast in delovna mesta GD: ESTAT Leto

2019 Leto

2020 SKUPAJ • Odobritve za poslovanje Številka proračunske vrstice 29.020100 obveznosti (1) 10,285 9,185 19,470 plačila (2) 1,029 4,518 5,547 Številka proračunske vrstice obveznosti (1a) plačila (2a) Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov Številka proračunske vrstice (3) Odobritve za

GD ESTAT SKUPAJ obveznosti =1+1a+3 10,285 9,185 19,470 plačila =2+2a +3 1,029 4,518 5,547





GD CNECT Leto

2019 Leto

2020 SKUPAJ • Odobritve za poslovanje Številka proračunske vrstice 09.040201 obveznosti (1) 1,000 1,000 2,000 plačila (2) 0,100 0,450 0,550 Številka proračunske vrstice obveznosti (1a) plačila (2a) Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov Številka proračunske vrstice (3) Odobritve za

GD CNECT SKUPAJ obveznosti =1+1a+3 1,000 1,000 2,000 plačila =2+2a +3 0,100 0,450 0,550 Če ima predlog/pobuda posledice za več razdelkov: • Odobritve za poslovanje SKUPAJ obveznosti (4) 11,285 10,185 21,470 plačila (5) 1,129 4,968 6,097 • Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ (6) Odobritve iz

RAZDELKOV od 1 do 4

večletnega finančnega okvira SKUPAJ

(referenčni znesek) obveznosti =4+6 11,285 10,185 21,470 plačila =5+6 1,129 4,968 6,097







Razdelek večletnega finančnega

okvira 5 „Upravni odhodki“ v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

2019 Leto

2020 SKUPAJ GD ESTAT • Človeški viri 11,850 11,883 23,733 • Drugi upravni odhodki 0,625 0,625 1,250 GD ESTAT SKUPAJ 12,475 12,508 24,983 Odobritve iz

RAZDELKA 5

večletnega finančnega okvira SKUPAJ (obveznosti skupaj = plačila skupaj) 12,475 12,508 24,983 v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

2019 Leto

2020 SKUPAJ Odobritve iz

RAZDELKOV od 1 do 5

večletnega finančnega okvira SKUPAJ obveznosti 23,760 22,693 46,453 plačila 13,604 17,476 31,080

3.2.2.Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje –◻ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za poslovanje. –☒ Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Cilji in realizacije ⇩ Leto

2019 Leto

2020 SKUPAJ REALIZACIJE Vrsta povprečni stroški število stroški število stroški število realizacij skupaj stroški realizacij skupaj SPECIFIČNI CILJ št. 1… – realizacija register Eurogroups 0,750 0,750 1,500 – realizacija preskušanje registra EuroGroups 0,250 0,250 0,500 – realizacija izvajanje zbiranja podatkov 3,435 3,935 7,370 – realizacija metodološke in pilotne študije 6,850 5,250 12,100 Seštevek za posamezni cilj št. 1 11,285 10,185 21,470 POSAMEZNI CILJ št. 2 … – realizacija Seštevek za posamezni cilj št. 2 STROŠKI SKUPAJ 11,285 10,185 21,470 3.2.3.Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.3.1.Povzetek –◻ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za upravne zadeve. –☒ Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

2019 Leto

2020 SKUPAJ RAZDELEK 5

večletnega finančnega okvira SKUPAJ Človeški viri 11,850 11,883 23,733 Drugi upravni odhodki 0,625 0,625 1,250 Seštevek za RAZDELEK 5

večletnega finančnega okvira SKUPAJ 12,475 12,508 24,983 Odobritve zunaj RAZDELKA 5večletnega finančnega okvira SKUPAJ Človeški viri Drugi

upravni odhodki Seštevek

za odobritve zunaj RAZDELKA 5

večletnega finančnega okvira SKUPAJ SKUPAJ 12,475 12,508 24,983 Potrebe po odobritvah za človeške vire in druge upravne odhodke se krijejo z odobritvami GD, ki so že dodeljene upravljanju ukrepa in/ali so bile prerazporejene znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. 3.2.3.2.Ocenjene potrebe po človeških virih –◻ Za predlog/pobudo niso potrebni človeški viri.