Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Sveta o zagotavljanju globalne minimalne davčne stopnje za mednarodne skupine v Uniji

(COM(2021) 823 final – 2021/0433 (CNS))

(2022/C 290/09)

Poročevalec: Krister ANDERSSON Soporočevalec: Petru Sorin DANDEA

Zaprosilo Svet Evropske unije, 10. 2. 2022 Pravna podlaga člen 115 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo Datum sprejetja mnenja strokovne skupine 3. 3. 2022 Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 23. 3. 2022 Plenarno zasedanje št. 568 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 197/1/5

1. Sklepi in priporočila

1.1 Cilj predloga Komisije je prenos vzorčnih pravil o globalni protieroziji davčne osnove (vzorčni pravili GloBE) iz stebra 2 vključujočega okvira OECD/G20 v EU. Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja dejstvo, da Komisija pri svojem delu popolnoma upošteva mednarodne razprave in sporazume, ter odločno podpira njene cilje.

1.2 EESO se strinja s Komisijo, da sta „učinkovitost in pravičnost reforme globalnega minimalnega davka […] močno odvisni od njenega izvajanja po vsem svetu“. Po njegovem mnenju je zelo pomembno, da so pogajanja uspešna in da se zaključijo pravočasno. Skupno izvajanje na globalni ravni brez čezmernega prenašanja je bistveno za učinkovitost pravil in preprečevanje izkrivljanja konkurence.

1.3 EESO se popolnoma strinja s Komisijo, da je „zagotovitev enotnega izvajanja vzorčnih pravil OECD v EU ključnega pomena“ in da je „to […] mogoče doseči le, če se zakonodaja uvede na centralni ravni in enotno prenese“.

1.4 Čeprav je bistveno, da na ravni EU že potekajo tehnične razprave in pripravljalno delo, EESO opozarja, da se OECD še vedno ukvarja z oblikovanjem podrobnejših pravil in pojasnitvijo opredelitev. Zato bi morale biti države članice na to pozorne ter upoštevati vsa priporočila in delovne rezultate tekočih pogajanj v okviru OECD.

1.5 EESO podpira vsa prizadevanja, da se pri oblikovanju novega sistema zmanjšajo stroški izpolnjevanja obveznosti za evropska podjetja in davčne organe. Polno izvajanje stebra 2 bo zapleteno in dolgotrajno ter bo zahtevalo velika prizadevanja, tako podjetij kot davčnih organov. V prihodnjih mesecih naj bi OECD predstavil pomembna pravila glede varnih pristanov, poenostavljenih upravnih postopkov itd., ki bi lahko tako podjetjem kot davčnim organom olajšala izvajanje nove davčne ureditve. Ta pravila bi bilo treba vključiti v direktivo.

1.6 EESO meni, da vzorčna pravila ne bi smela nevtralizirati posebnih davčnih določb, ki jih parlamenti v državah članicah sprejmejo kot namerne spodbude za naložbe in ukrepe na področju zaposlovanja. Pomembno je spodbujati uresničevanje bolj zelenega in digitaliziranega gospodarstva, pri čemer bi morali imeti davki ustrezno vlogo.

1.7 EESO poziva, naj se v direktivo vključi določba, ki bo omogočala uporabo direktive o reševanju sporov, vsaj med državami članicami, in sicer za spore v zvezi s stebrom 2.

1.8 Odbor se strinja, da se v primeru neizpolnjevanja obveznosti naložijo kazni, in poziva države članice, naj izvajajo temeljite davčne inšpekcije, da se zagotovi izpolnjevanje vseh določb direktive.

1.9 EESO poziva, naj se v zvezi z davčnim svežnjem pregleda seznam EU s tretjimi državami, ki niso pripravljene sodelovati.

1.10 EESO bi rad poudaril, da je pravična obdavčitev mednarodnih podjetij dolgoletna zahteva splošne javnosti, ter pričakuje hiter dogovor o stebru 2 v EU in na svetovni ravni.

2. Ozadje in predlog Komisije

2.1 Cilj predloga direktive Komisije o globalni minimalni davčni stopnji za mednarodne skupine v Uniji je prenos vzorčnih pravil OECD za domače izvajanje globalne minimalne obdavčitve (vključujoč okvir OECD –vzorčna pravila) v EU, in sicer z enotnimi pravili in izvajanjem ( 1 )

2.2 Stoletje stara nacionalna in mednarodna pravila o obdavčitvi niso več primerna za nekatere nove poslovne modele, ki se uporabljajo danes. Številna podjetja v številnih državah niso fizično prisotna in v teh jurisdikcijah ne plačujejo davka od dohodka pravnih oseb v enakem obsegu kot podjetja, ki so fizično prisotna ( 2 )

2.3 Zaradi finančne krize v letih 2008 in 2009 so bili javni proračuni pod pritiskom. Vsi ti dejavniki so prispevali k procesu na ravni OECD, katerega namen je obravnavati erozijo davčne osnove in preusmerjanje dobička.

2.4 Člani vključujočega okvira G20/OECD so se po projektu OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička iz leta 2015 dogovorili o rešitvi za težavo v zvezi s tem, kako obravnavati vse večje davčne izzive, ki jih povzroča digitalizacija gospodarstva.

2.5 Dogovorjeni sveženj zajema dva stebra, v katerih so podjetja iz vseh sektorjev. Steber 2 se nanaša na skupine, katerih skupni promet znaša vsaj 750 milijonov EUR. Steber 1 vključuje delno prerazporeditev pravic do obdavčitve presežnega dobička tržnim jurisdikcijam, steber 2 pa uvaja minimalno dejansko obdavčitev v višini 15 % ( 3 ) . Vzorčna pravila OECD sestavlja 70 strani zelo zapletenih in tehničnih pravil, vključno z 10 stranmi opredelitev, katerih cilj je omogočiti „skupni pristop“ h globalni minimalni obdavčitvi.

2.6 Steber 2 sestavljajo dve pravili, ki naj bi bili uvedeni v nacionalno domačo davčno zakonodajo – (i) pravilo o vključitvi dohodkov (IIR) in (ii) njegov varovalni mehanizem, pravilo o prenizko obdavčenih plačilih (UTPR), ki sta skupaj znani kot pravili o globalni protieroziji davčne osnove (pravili GLoBE), – ter pravilo o obdavčitvi (SSTR), ki temelji na Pogodbi.

2.7 Predlog določa, da krovni matični subjekt v jurisdikciji, kjer je rezident, za celo skupino plača povrhnji davek, tj. primanjkljaj. Davčne prihodke bo torej pobirala ta jurisdikcija, kar pomeni, da so obdavčitev in davčni prihodki v drugi jurisdikciji. Državam ni treba dvigniti davčne stopnje na minimalno raven.

2.8 Če se krovni matični subjekt nahaja v državi, ki ni sprejela kvalificiranega pravila o vključitvi dohodkov, se uporabi pravilo o prenizko obdavčenih plačilih, ki določa, da jurisdikcije, v katerih je to mednarodno podjetje dejavno, uvedejo ustrezno prilagoditev v skladu z vzorčnimi pravili; davčna obveznost podjetij skupine se popravi tako, da se pobere skupni povrhnji davek.

2.9 Dodelitev skupnega povrhnjega davka jurisdikciji temelji na njenem deležu vseh zaposlenih in opredmetenih sredstev skupine v jurisdikcijah, ki so sprejele določbe pravila o prenizko obdavčenih plačilih.

2.10 Izračun povrhnjega davka za posamezno jurisdikcijo vključuje vsebinsko izključitev, ki na koncu omogoča obdavčitev določenega zneska dohodkov pod minimalno dejansko stopnjo. Izključeni dohodek se sprva določi v višini 10 % lokalnih stroškov za plače in 8 % vrednosti opredmetenih sredstev, ki se uporabljajo lokalno, nato pa se v obdobju desetih let zmanjša na 5 % obeh osnov.

2.11 Pri vzorčnih pravilih OECD se kot osnova za izračun dejanske davčne stopnje uporabljajo finančni računi z zapletenimi prilagoditvami. Ta pravila jurisdikciji tudi omogočajo, da uvede izračun domačega minimalnega povrhnjega davka. V tem primeru se povrhnji davek dodeli tej jurisdikciji, ki ta davek tudi pobere, zato se nobeni davčni prihodki ne prenesejo iz te jurisdikcije v drugo jurisdikcijo.

2.12 OECD je že obljubila, da bo v prvem četrtletju leta 2022 pripravila komentar o vzorčnih pravilih, v katerem bo pojasnila razlago pravil, ter pripravila nadaljnje smernice/pojasnila o varnih pristanih in upravnih navodilih. Pričakovati je mogoče nadaljnja pojasnila.

2.13 Skupna globalna razlaga pravil in izvajanje, ki je vsebinsko in časovno enotno, sta bistvena za preprečevanje izkrivljanja ter zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev in evropske konkurenčnosti ( 4 )

2.14 Predlog Komisije, ki temelji na sporočilu Komisije Obdavčitev podjetij za 21. stoletje, vsebuje le vzorčni pravili o globalni protieroziji davčne osnove (vzorčni pravili GLoBE) iz stebra 2 vključujočega okvira OECD/G20. Steber 1 ni tako dobro razvit kot steber 2. Ta del svežnja bi se prav tako lahko uredil z direktivo EU ( 5 )

2.15 Področje uporabe direktive je opredeljeno z navedbo subjektov v sestavi, ki se nahajajo v Uniji in so del mednarodnih skupin podjetij ali velikih domačih skupin, katerih konsolidirani skupni prihodki so v vsaj dveh od štirih predhodnih let presegali 750 milijonov EUR.

2.16 Direktiva določa, da v primerih, kadar se krovni matični subjekt nahaja zunaj EU v jurisdikciji, ki ne uporablja kvalificiranega pravila o vključitvi dohodkov, za vse subjekte v njegovi sestavi velja pravilo o prenizko obdavčenih plačilih, če se nahajajo v jurisdikcijah, v katerih je bil vzpostavljen ustrezen okvir, ki temelji na tem pravilu. V tem primeru za subjekte v mednarodni skupini podjetij, ki se nahajajo v državi članici, velja povrhnji davek v državi članici, ki se določi na podlagi formule, ki temelji na dveh dejavnikih in se izračuna glede na nizko obdavčeni dohodek subjektov v mednarodni skupini podjetij.

2.17 Direktiva vsebuje pravila za določitev kvalificiranih dohodkov, tj. prilagojenih dohodkov, ki se upoštevajo pri izračunu dejanske davčne stopnje. Za izračun tega dohodka je treba uporabiti finančni računovodski neto dohodek ali izgubo subjekta v sestavi za poslovno leto. Za razliko med finančnim in davčnim računovodenjem se izvedejo opredeljene prilagoditve, ki so zelo zapletene. Glavne prilagoditve so povezane z zahtevami glede tega, kdaj je treba sporočiti dohodke/stroške, vendar na primer posebne ureditve za nizko obdavčitev intelektualne lastnine niso priznane, pospešena amortizacija osnovnih sredstev pa je.

2.18 Opisana so pravila za izračun prilagojenih zajetih davkov subjekta v sestavi za poslovno leto. Pri dodeljevanju zajetih davkov je glavno načelo to, da se dodelijo jurisdikciji, v kateri je bil ustvarjen dobiček, ki je osnova za te davke. Direktiva za upoštevanje tega načela določa tudi posebna pravila v zvezi s čezmejnimi davki ali v primeru stalne poslovne enote, transparentnega subjekta, nadzorovane tuje družbe oziroma hibridnega subjekta ali v zvezi z davki na dividende.

2.19 V direktivi je dejanska stopnja določena kot razmerje med prilagojenimi zajetimi davki subjektov v sestavi skupine in prilagojenim dohodkom, ki so ga ti subjekti v poslovnem letu ustvarili v določeni jurisdikciji. Direktiva v skladu z globalnim sporazumom in za zagotovitev prenosa določa minimalno dejansko davčno stopnjo za namene vzorčnih pravil GLoBE v višini 15 %.

2.20 Za zmanjšanje stroškov izpolnjevanja obveznosti se v primerih z majhnim tveganjem za minimalne zneske uporabi izključitev po načelu de minimis . Gre za primere, ko dobiček subjektov v sestavi mednarodne skupine podjetij v določeni jurisdikciji ne presega 1 milijona EUR, prihodki pa so nižji od 10 milijonov EUR.

2.21 Za združitve, prevzeme, skupne podvige in mednarodne skupine z več matičnimi podjetji veljajo posebna pravila. Direktiva določa uporabo praga konsolidiranih prihodkov za člane skupine, ki so vključeni v združitev ali razdružitev. Kadar mednarodna skupina podjetij, za katero veljajo ta pravila, prevzame ali proda subjekt v sestavi, bi bilo treba tak subjekt obravnavati kot del obeh skupin v zadevnem letu in nekoliko prilagoditi vrednosti atributov, ki se uporabijo za izvajanje vzorčnih pravil GLoBE (kot so zajeti davki, upravičene plače, upravičena opredmetena sredstva ali odložene terjatve za davek GloBE).

2.22 Direktiva vsebuje pravila o režimih davčne nevtralnosti in sistemih davčne distribucije. Da bi se izognili nepredvidenim izidom, kot je nesorazmerna obveznost za plačilo povrhnjega davka na podlagi pravila o prenizko obdavčenih plačilih v mednarodni skupini podjetij, direktiva določa posebna pravila za izračun dohodkov krovnega matičnega subjekta, kadar je tak subjekt pretočen ali zanj velja režim odbitnih dividend ( 6 )

2.23 Direktiva zavezuje subjekt v sestavi mednarodne skupine podjetij, ki se nahaja v državi članici, da vloži informativno napoved za odmero povrhnjega davka, razen če napoved vloži mednarodna skupina podjetij v drugi jurisdikciji, s katero ima ta država članica sklenjen kvalificirani sporazum med pristojnimi organi, ki omogoča avtomatično izmenjavo letnih informativnih davčnih napovedi. Zahtevano davčno napoved je treba vložiti 15 mesecev po izteku poslovnega leta, na katerega se nanaša.

3. Splošne ugotovitve

3.1 EESO podpira predlog direktive Komisije, katerega cilj je prenos stebra 2 v pravni sistem EU in na notranji trg. Močno podpira in ceni dejstvo, da Komisija pri svojem delu upošteva mednarodne razprave in dogovore. Poleg tega ugotavlja, da na podjetja pod nekaterimi pragovi sporazum ne vpliva, vendar so pravila splošna in bodo – kot ocenjujejo v OECD – veljala za več sto družb. Vsaka poslovna skupina, ki spada na področje uporabe tega predloga, ima lahko številne stalne poslovne enote in odvisna podjetja.

3.2 EESO ugotavlja, da se od vseh držav, ki so sodelovale v pogajanjih o vključujočem okviru, le štiri države niso strinjale s svežnjem, 137 pa jih je globalni sporazum podpisalo. Direktiva EU o minimalni obdavčitvi lahko zagotovi nadaljnje zaščitne ukrepe proti škodljivim praksam erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička. EESO podpira in je vedno podpiral cilje projekta za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička z namenom zagotavljanja vzdržnih javnih financ v EU.

3.3 EESO se strinja s Komisijo, da sta „učinkovitost in pravičnost reforme globalnega minimalnega davka […] močno odvisni od njenega izvajanja po vsem svetu“. Meni, da je zelo pomembno, da so pogajanja uspešna in da se zaključijo pravočasno. Skupno izvajanje na svetovni ravni je bistveno za učinkovitost pravil in preprečevanje izkrivljanja konkurence.

3.4 EESO meni, da bi morali steber 1 in steber 2 vključujočega okvira OECD/G20 obravnavati kot celovit in med seboj tesno povezan sveženj. Dosledno izvajanje obeh stebrov je bistvenega pomena. EESO spodbuja države članice in Komisijo, naj okrepijo svoja pogajalska prizadevanja v okviru OECD, da bi se steber 1 čim prej začel izvajati na svetovni ravni.

3.5 EESO se strinja s Komisijo, da so potrebni ukrepi na ravni EU in da je „zagotovitev enotnega izvajanja vzorčnih pravil OECD v EU ključnega pomena“. Prav tako se strinja, da je „to […] mogoče doseči le, če se zakonodaja uvede na centralni ravni in enotno prenese“ ( 7 ) . EESO poudarja, da mora direktiva spoštovati temeljne svoboščine ter obveznosti in pristojnosti iz Pogodbe.

3.6 Dejstvo, da so vse države članice sodelovale pri posvetovanjih v okviru OECD/vključujočega okvira ali so se pozneje strinjale z njihovim rezultatom, lajša postopek v EU. EESO bi rad poudaril, da je pravična obdavčitev mednarodnih podjetij dolgoletna zahteva splošne javnosti, ter pričakuje hiter dogovor o stebru 2 v EU in na svetovni ravni.

3.7 Čeprav je bistveno, da na ravni EU že potekajo tehnične razprave in pripravljalno delo, EESO opozarja, da se OECD še vedno ukvarja z oblikovanjem podrobnejših pravil in pojasnitvijo opredelitev. Zato bi morale biti države članice na to pozorne ter upoštevati vsa priporočila in delovne rezultate tekočih pogajanj v okviru OECD, saj bi se bilo treba izogniti postopku spreminjanja ali prenovitve direktive. Prav tako mora EU natančno preučiti časovni načrt izvajanja s strani jurisdikcij tretjih držav.

3.8 EESO podpira odločitev Komisije, da bo gradila na obsežnem pripravljalnem delu na mednarodni ravni, pri čemer je oceno učinka OECD uporabila za oblikovanje predloga, ki je trenutno v obravnavi, da ne bi dela podvajala z novo oceno učinka. Vendar bi EESO pozdravil pripravo ocene učinka za dele direktive, s katerimi se zagotavlja usklajenost s pravom EU, in poziva, naj se taka analiza izvede ter javno objavi.

3.9 EESO se zaveda in razume, da je treba izpolnjevati zahteve zakonodaje EU. Najlažja metoda, ki pa ni nujno edina, je razširitev pravila o vključitvi dohodkov na povsem domače primere.

3.10 EESO se strinja s Komisijo, da je zaželeno vključiti omejeno število davčnih zavezancev in da je prag v višini 750 milijonov EUR skladen „z vzorčnimi pravili OECD ter zahtevami prava EU“ ( 8 ) , tako da se spoštuje načelo sorazmernosti. EESO ugotavlja, da je prag v skladu s pravili poročanja po državah in direktivo proti izogibanju davkom.

3.11 EESO se strinja s Komisijo, da minimalna davčna stopnja v višini 15 %, dogovorjena znotraj vključujočega okvira OECD/G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, „odraža ravnovesje med stopnjami davka od dohodkov pravnih oseb po vsem svetu“ ( 9 ) . Pomembno je spoštovati dogovor vlad, prenesti pravila in zagotoviti, da so podjetja, ki so zajeta v področje uporabe, dolžna plačati povrhnji davek. EESO v skladu s sporazumom OECD podpira tudi vključitev vsebinske izključitve, ki se nanaša na stroške za plače in opredmetena sredstva, ter se strinja z oceno Komisije, da „ni verjetno, da bi se prakse erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička razvijale“, če bi se opravljale dejanske gospodarske dejavnosti ( 10 )

3.12 EESO podpira vsa mogoča prizadevanja, da se pri oblikovanju novega sistema zmanjšajo stroški izpolnjevanja obveznosti za evropska podjetja in davčne organe. Polno izvajanje stebra 2 bo zapleteno ter bo zahtevalo veliko časa in truda. Davčni organi bodo morali razviti sisteme in rutine za izračun in pobiranje novih davčnih obveznosti. Poleg tega bo treba zagotoviti tudi primerno in usposobljeno osebje za hitro izvajanje, pa tudi sredstva za druge mednarodne davčne pristojnosti, kot so vnaprejšnji cenovni sporazumi in mehanizmi za reševanje sporov. EESO spodbuja davčne organe, naj začnejo ali nadaljujejo to pripravljalno delo, da bo mogoče uresničiti časovni okvir izvajanja (januar 2023).

3.13 EESO poziva, naj se za spore v zvezi s stebrom 2 uporablja direktiva o reševanju sporov, vsaj med državami članicami. Ta nova pravila o reševanju davčnih sporov veljajo od 1. julija 2019. Določena so v Direktivi Sveta (EU) 2017/1852 ( 11 ) in pomembno izboljšujejo reševanje davčnih sporov, saj podjetjem in državljanom omogočajo hitrejše in učinkovitejše reševanje sporov, povezanih z razlaganjem in izvajanjem davčnih sporazumov.

3.14 EESO v skladu s sporazumom OECD podpira izključitev po načelu de minimis , ki omogoča izključitev subjekta mednarodne skupine podjetij, kadar njegov dobiček ne presega 1 milijona EUR, prihodki pa znašajo manj kot 10 milijonov EUR. Zgornjo mejo bo sčasoma morda treba spremeniti.

3.15 EESO meni, da je pomembno, da se predvidena pravila o varnih pristanih predstavijo dovolj zgodaj, da jih bo mogoče prenesti v končno direktivo. To je bistveno, da se prepreči nepotrebno upravno breme za davkoplačevalce in davčne uprave.

3.16 EESO se strinja z namero, da bi morala direktiva Komisiji omogočiti oceno meril enakovrednosti glede pravila o vključitvi dohodkov ter tudi vpis jurisdikcij tretjih držav, ki izpolnjujejo merila enakovrednosti, na seznam, ki bi se spreminjal z delegiranim aktom.

3.17 EESO je seznanjen z napovedjo francoskega predsedstva Sveta Evropske unije, da se razprave po možnosti zaključijo pred prihodnjimi francoskimi volitvami aprila 2022. EU bi morala svoje trgovske partnerje spodbujati, naj bodo enako ambiciozni.

4. Posebne ugotovitve

4.1 Pomembno je, da vzorčni pravili ne bosta nevtralizirali posebnih davčnih določb, ki jih parlamenti v državah članicah sprejmejo kot namerne spodbude za naložbe in ukrepe na področju zaposlovanja. Dolgoletnih pravil, ki na primer omogočajo pospešeno amortizacijo osnovnih sredstev, spodbude za dejavnosti na področju raziskav in razvoja ali novejše pobude za spodbujanje razvoja bolj zelenega in digitaliziranega gospodarstva, ne bi smeli spodkopati. To velja za pobude za okrevanje gospodarstva po pandemiji, pa tudi za prihodnji tehnološki razvoj, ki ga je treba spodbujati.

4.2 Izvajanje vzorčnih pravil GLoBE v EU bo vplivalo na sedanje določbe direktive proti izogibanju davkom in konkretneje na pravila o nadzorovanih tujih družbah, ki bi lahko medsebojno vplivala na pravilo o vključitvi dohodkov, ki je osnovno pravilo iz stebra 2. Komisija v sporočilu o obdavčitvi podjetij za 21. stoletje ( 12 ) navaja, da so vlade sprejele mozaik ukrepov proti izogibanju davkom in davčnim utajam, s temi ukrepi pa je to področje postalo še bolj zapleteno ( 13 ) . Tudi če ni nujno spremeniti direktive proti izogibanju davkom ( 14 ) , pa bi bilo koristno pregledati učinkovitost in upravno obremenitev kombinacije pravil, tako za davčne uprave kot za podjetja.

4.3 EESO se strinja s stališčem Komisije, da bi prenos vzorčnih pravil GLoBE v EU lahko utrl pot dogovoru o prenovitvi direktive o obrestih in licenčninah, ki je trenutno v obravnavi.

4.4 EESO poziva k skrbnemu spremljanju učinkovitosti pravil in upravnih stroškov. Države članice bi se morale izogibati prekomerni uporabi davčnih stališč, če škodijo določbam globalnega sporazuma.

4.5 EESO se strinja, da se v primeru neizpolnjevanja obveznosti naložijo kazni, in poziva države članice, naj izvajajo temeljite davčne inšpekcije, da se zagotovi izpolnjevanje vseh določb direktive.

4.6 EESO poziva, naj se zaradi izvajanja dogovorjenega davčnega svežnja OECD pregleda seznam EU s tretjimi državami, ki niso pripravljene sodelovati.

4.7 EESO bi rad poudaril, da je pravična obdavčitev mednarodnih podjetij dolgoletna zahteva splošne javnosti, ter pričakuje hiter dogovor o stebru 2 v EU in na svetovni ravni.

V Bruslju, 23. marca 2022 Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Christa SCHWENG

(1) Predlog direktive Sveta o zagotavljanju globalne minimalne davčne stopnje za mednarodne skupine v Uniji (COM(2021) 823 final).

(2) V kolikšni meri nekatera t. i. „digitalna“ podjetja plačujejo davek od dohodka pravnih oseb in države, v katerih jih plačujejo, je med drugim analiziral Matthias Bauer v študiji Digital Companies and Their Fair Share of Taxes: Myths and Misconceptions (Digitalna podjetja in njihova pravična obdavčitev: miti in zmote), ECIPE, februar 2018, https://ecipe.org/publications/digital-companies-and-their-fair-share-of-taxes/?chapter=all.

(3) OECD/G20 Base Erosion and Profit Shifting Project – Tax Challenges Arising from the Digitalisation of the Economy – Global Anti-Base Erosion Model Rules (Pillar Two) – Inclusive Framework on BEPS (Projekt OECD/G20 o preprečevanju erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička – Davčni izzivi, ki jih prinaša digitalizacija gospodarstva – Globalna vzorčna pravila za preprečevanje erozije davčne osnove (steber 2) – Vključujoč okvir o preprečevanju erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička), https://www.oecd.org/tax/beps/tax-challenges-arising-from-the-digitalisation-of-the-economy-global-anti-base-erosion-model-rules-pillar-two.pdf. Za pregled glej tudi Jefferson VanderWolk, Squire Patton Boggs: Global Minimum Taxation for Large Multinationals (Globalna minimalna obdavčitev velikih mednarodnih družb), https://www.linkedin.com/feed/update/urn:li:activity:6884197871441207296/.

(4) ZDA imajo lastno ureditev globalne minimalne obdavčitve, t. i. globalne neopredmetene prihodke z nizko davčno stopnjo – GILTI (global intangible low tax income), vendar sedanja zakonodaja po mnenju Komisije ni skladna z določbo glede pravila o vključitvi dohodkov. ZDA so v procesu preoblikovanja GILTI, da bo združljiv s stebrom 2. OECD bo z ZDA in člani vključujočega okvira razpravljal o pogojih za enakovrednost reformiranega GILTI s stebrom 2. Dokler ti pogoji ne bodo dogovorjeni, utegnejo biti evropska podjetja v slabšem konkurenčnem položaju, tudi če bi izvajanje pravila o prenizki obdavčitvi plač prineslo nekaj zaščite.

(5) „Da bi zagotovili dosledno izvajanje stebra 1 v vseh državah članicah EU, tudi v tistih, ki niso članice OECD in ne sodelujejo v vključujočem okviru, bo Komisija predlagala direktivo za izvajanje stebra 1 v EU.“ COM(2021) 251 final, str. 9.

(6) V zvezi z investicijskimi subjekti obstajajo posebna pravila za določitev dejanske davčne stopnje in povrhnjega davka, opcija, da se jih obravnava kot davčno transparentne subjekte, in opcija o uporabi metode obdavčljive distribucije.

Kar zadeva sisteme davčne distribucije, direktiva določa, da se na podlagi letne odločitve vložniškega subjekta glede subjektov v sestavi, za katere velja upravičeni sistem davčne distribucije, davek na predpostavljeno distribucijo vključi v izračun prilagojenih zajetih davkov zadevnih subjektov v sestavi.

(7) COM(2021) 823 final, str. 3.

(8) COM(2021) 823 final, str. 3.

(9) COM(2021) 823 final, str. 16.

(10) COM(2021) 823 final, str. 16.

(11) UL C 173, 31.5.2017, str. 29.

(12) COM(2021) 251 final.

(13) Glej mnenje EESO o obdavčitvi podjetij za 21. stoletje (mnenje še ni objavljeno).

(14) COM(2021) 823 final, str. 2.