EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 25.4.2016 JOIN(2016) 10 final SKUPNO POROČILO EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

POSEBNO UPRAVNO OBMOČJE HONGKONG: LETNO POROČILO ZA LETO 2015



SKUPNO POROČILO EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU Posebno upravno območje Hongkong: letno poročilo za leto 2015 Povzetek Evropska unija (v nadaljnjem besedilu: EU) in njene države članice od izročitve Hongkonga Ljudski republiki Kitajski (v nadaljnjem besedilu: LRK) leta 1997 pozorno spremljajo politični in gospodarski razvoj na Posebnem upravnem območju (v nadaljnjem besedilu: PUO Hongkong) Hongkong v skladu z načelom „ena država, dva sistema“. Skladno z zavezo Evropskemu parlamentu iz leta 1997 se izdaja letno poročilo o napredku Hongkonga. To je osemnajsto poročilo, ki zajema razvoj v letu 2015. EU upošteva politiko „ena Kitajska“ ter podpira načelo „ena država, dva sistema“ in njegovo izvajanje. Leto 2015 je bilo za PUO Hongkong in delovanje načela „ena država, dva sistema“ politično težavno. Zakonodajni svet je 18. junija glasoval proti predlogu vlade za uvedbo splošne volilne pravice za volitve glavnega upravitelja od leta 2017. Z zavrnitvijo predloga se je končal postopek volilne reforme, ki je trajal skoraj 18 mesecev ter je vključeval razdeljene razprave, konec leta 2014 pa množične demonstracije za večjo stopnjo demokracije v volilnem sistemu, kot je bila dovoljena s sklepom Stalnega odbora Nacionalnega ljudskega kongresa iz avgusta 2014. EU obžaluje, da glavnim akterjem v postopku volilne reforme ni uspelo doseči kompromisa glede reforme. EU kot deležnica v prihodnosti Hongkonga in v skladu z ustavo s konstruktivno razpravo spodbuja organe PUO Hongkong in centralne ravni države, naj nadaljujejo volilno reformo in dosežejo dogovor o volilnem sistemu, ki bo demokratičen, pravičen, odprt in pregleden. Splošna volilna pravica bi vladi zagotovila večjo podporo javnosti ter legitimnost pri doseganju gospodarskih ciljev in reševanju socialnih izzivov Hongkonga, kot so socialno-ekonomske in medgeneracijske razlike v hongkonški družbi. Glede delovanja načela „ena država, dva sistema“ se je porajal resen dvom zaradi izginotja petih oseb konec leta 2015, od katerih sta bili dve državljana EU, povezana s hongkonško založbo in knjigarno, znano po tiskanju in prodaji gradiva, ki je kritično do centralne ravni države. Okoliščine izginotja so bile sumljive; peta oseba, ki je izginila z ozemlja PUO Hongkong, je bila očitno ugrabljena. EU meni, da je od izročitve Hongkonga LRK leta 1997 primer petih knjižnih založnikov najresnejši izziv za ustavo Hongkonga in načelo „ena država, dva sistema“. Primer zbuja resne pomisleke glede spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter uporabe kazenskega prava LRK za dejanja, ki po hongkonški zakonodaji niso kazniva. Primer ima lahko trajne posledice za hongkonško pravno državo in bi lahko vplival na položaj Hongkonga kot mednarodnega poslovnega središča. EU poziva centralno raven države, naj v celoti spoštuje ustavne ureditve za PUO Hongkong v LRK in obnovi zaupanje prebivalcev Hongkonga, pa tudi mednarodne skupnosti v ustavo in načelo „ena država, dva sistema“. Drugi vidiki načela „ena država, dva sistema“ so v Hongkongu leta 2015 še naprej dobro delovali. Pravosodje je še naprej izkazovalo svojo neodvisnost in dosledno upoštevanje predpisanega postopka. Pravna država je ostala vodilno načelo vlade, gospodarskih subjektov in prebivalstva na splošno. Protikorupcijski ukrepi so ostali strogi, kot dokazujejo dolžno postopanje pri sodnem pregonu nekdanjega glavnega upravitelja in pozitivni kazalniki dobrega upravljanja. Svoboda govora in svoboda obveščanja se na splošno spoštujeta. Vendar je mogoče opaziti negativen trend pri svobodi tiska in raznovrstnosti zaradi previdnosti in samocenzure pri poročanju o dogodkih na področju notranje in zunanje politike LRK. Pričakuje se, da se bo zaradi izginotja petih založnikov ta trend še okrepil. Akademska svoboda se še vedno v veliki meri spoštuje, vendar institucionalno avtonomijo univerz ogroža imenovanje oseb, naklonjenih sistemu, v univerzitetne svete. Gospodarski sistem, ki temelji na prostem trgu, se je še naprej uspešno izvajal, pri čemer je Hongkong ostal konkurenčno mednarodno poslovno središče in glavno svetovno vozlišče za poslovanje s celinsko Kitajsko. Pravna država, pregleden regulativni okvir, zelo nizke stopnje korupcije in kriminala ter učinkovita javna uprava in neodvisno pravosodje so prispevali k ohranjanju in spodbujanju ugodnih razmer za naložbe, ki so temelj uspeha Hongkonga. Ohranitev teh elementov je ključnega pomena za konkurenčnost Hongkonga, enako pa velja za sprejetje nove zakonodaje o avtorskih pravicah, avtomatično izmenjavo davčnih informacij in izvajanje odloka o konkurenci. Okrepiti je treba podnebne ukrepe za doseganje ciljev v zvezi z nizkoogljičnim gospodarstvom v skladu z rezultatom 21. zasedanja Konference pogodbenic Okvirne konvencije ZN o spremembi podnebja. Politični razvoj Reforma postopka volitev glavnega upravitelja, ki jo je vlada PUO Hongkong začela leta 2014, se je končala konec junija 2015. Vključevala je dve javni posvetovanji in okvirni sklep Stalnega odbora Nacionalnega ljudskega kongresa (v nadaljnjem: besedilu: NPC), zaznamovali pa so jo množični 79-dnevni ulični protesti v okviru kampanje Occupy. V skladu z okvirom, ki ga je določil Stalni odbor NPC, je vlada PUO zakonodajnemu svetu predložila predlog za volilni sistem s splošno volilno pravico za največ tri kandidate, ki jih izbere komisija za imenovanje. Skupine, ki se zavzemajo za demokracijo, so zavrnile predlog, ker naj bi ponujal „lažno demokracijo“, zlasti ker bi komisija za imenovanje, katere člani so večinoma naklonjeni sistemu, skoraj zagotovo izključila možnost kandidature pandemokratičnega kandidata. Rezultati javnomnenjskih raziskav so bili različni, nikoli pa niso kazali močne naklonjenosti splošne javnosti. Poskusi vlade, da bi za predlog zbrala potrebno število članov zakonodajnega sveta, ki se zavzemajo za demokracijo, niso bili uspešni. Tako so na burnih volitvah 18. junija člani, ki se zavzemajo za demokracijo in predstavljajo manjšino, zavrnili vladni sveženj o volilni reformi. EU obžaluje, da glavnim akterjem v postopku volilne reforme ni uspelo doseči kompromisa glede reforme metode za volitve glavnega upravitelja leta 2017. EU kot deležnica v prihodnosti Hongkonga in v skladu z ustavo upa, da bo lahko Hongkong s konstruktivno razpravo nadaljeval volilno reformo in da mu bo uspelo doseči dogovor o volilnem sistemu, ki bo demokratičen, pravičen, odprt in pregleden. Splošna volilna pravica bi vladi zagotovila večjo javno podporo ter legitimnost pri prizadevanjih za doseganje gospodarskih ciljev in reševanje socialnih izzivov Hongkonga, kot so socialno-ekonomske in medgeneracijske razlike v hongkonški družbi. Politično ozračje Hongkonga je ostalo zelo razdeljeno: na eni strani so stranke, ki so naklonjene sistemu, na drugi pa stranke, ki se zavzemajo za demokracijo. Odnosi med izvršilno in zakonodajno vejo oblasti so bili leta 2015 še naprej napeti, pri čemer so opozicijski zakonodajalci organizirali kampanjo o nesodelovanju in z obstrukcijo preprečevali sprejetje vladnih pobud. Za odobritev ustanovitve novega urada za inovacije so bila potrebna tri leta, sprejetje osnutka spremembe zakona o avtorskih pravicah pa je bilo odloženo na leto 2016, nazadnje pa osnutek ni bil sprejet. Obstrukcija je resno ovirala učinkovitost odločanja zakonodajnega sveta in upravljanja Hongkonga na splošno. Za obravnavanje te težave bi bil upravičen pregled poslovnika zakonodajnega sveta. Novembrske volitve v okrajne svete niso prinesle bistvene spremembe v odločitvah volivcev. Vendar pa so prinesle nekaj novih političnih skupin, saj so volivci očitno dali prednost novim in mladim kandidatom pred tistimi, ki so bili že dolgo v okrajnih svetih. Ena od novih strank, neodemokrati, je dobila 15 od 16 sedežev, za katere se je potegovala. Volilna udeležba je dosegla rekordnih 47 %. Izvedba volitev v okrajne svete je bila strokovna in poštena. Obe strani sta podali nekaj obtožb v zvezi s kupovanjem glasov, vendar je volilna komisija odločila, da niso bile utemeljene. Odnosi med Hongkongom in celinsko Kitajsko

Po gibanju Occupy in neuspešni volilni reformi so odnosi med Hongkongom in celino na težki preizkušnji. Velik del hongkonške družbe je resno zaskrbljen zaradi postopnega razkrajanja „visoke stopnje avtonomije“ Hongkonga v Ljudski republiki Kitajski ter vedno manjšega spoštovanja vrednot in načina življenja v Hongkongu v okviru načela „ena država, dva sistema“. Sprejetje novega kitajskega zakona o nacionalni varnosti 1. julija je povzročilo zaskrbljenost, saj vsebuje posebna sklicevanja na Hongkong, s čimer povečuje tveganje, da bi se lahko uporabil za to, da bi kazniva postala dejanja, ki jih prebivalci Hongkonga storijo na ozemlju Hongkonga, četudi se po hongkonškem pravu ne kaznujejo. Glede delovanja načela „ena država, dva sistema“ so se porajali resni dvomi zaradi izginotja petih oseb konec leta 2015, od katerih sta bila dva državljana EU, povezana s hongkonško založbo in knjigarno, ki prodaja publikacije, kritične do centralne ravni države. Medtem ko so bile štiri od teh oseb nazadnje opažene na celini oziroma ena na Tajskem, je peta oseba izginila na ozemlju Hongkonga in se zdi, da je bila ugrabljena. Vse osebe so se pozneje znova pojavile na celini in izjavile, da prostovoljno sodelujejo v uradni preiskavi. Kljub večkratnim zahtevam najvišjih uradnikov PUO Hongkong ter EU in drugih članov mednarodne skupnosti, da želijo informacije in pojasnilo, organi LRK niso zagotovili verjetne razlage. Primer vključuje resno kršitev človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter zbuja veliko zaskrbljenost glede pravne države v okviru načela „ena država, dva sistema“ in načina, kako organi s celine zakonodajo LRK uporabljajo za dejanja, ki jih prebivalci Hongkonga storijo na ozemlju Hongkonga. EU poziva centralno državo, naj v celoti spoštuje ustavne ureditve za PUO Hongkong v LRK ter obnovi zaupanje prebivalcev Hongkonga in mednarodne skupnosti v ustavo in načelo „ena država, dva sistema“. Napetosti med Hongkongom in celino so se znova pojavile tudi na družbeni ravni. V severnih delih Hongkonga blizu meje s celino, kjer je vzporedno trgovanje povzročilo pomanjkanje osnovnih potrebščin ter pritisk na javno infrastrukturo in promet, je prišlo do protestov in izbruhov nasilja, usmerjenih na vzporedne trgovce in obiskovalce s celine. Skupine „lokalistov“ so se zavzemale za politične in gospodarske odločitve, ki se bolj osredotočajo na zadovoljevanje lokalnih interesov Hongkonga v nasprotju z interesi podjetij. Pravna država in pravosodje Kljub zaskrbljenosti zaradi dogodka v zvezi s petimi pogrešanimi založniki se je pravna država leta 2015 sicer spoštovala, pravosodje pa je ohranilo visoke standarde. Na indeksu svetovne konkurenčnosti za obdobje 2015–2016, ki ga je pripravil Svetovni gospodarski forum, se je Hongkong po neodvisnosti pravosodja s 6,3 točke od 7 možnih uvrstil na 4. mesto na svetu. V okviru projekta Svetovne banke glede svetovnih kazalnikov upravljanja je Hongkong leta 2014 prejel 93,8 % točk za „pravno državo“; od leta 2003 se uvršča med prvih 10 % držav. Majhnemu številu protestnikov, ki so bili aretirani po kampanji Occupy leta 2014, je bilo sojeno in so bili obsojeni. Vodje kampanje, ki so bili prav tako aretirani, so bili obtoženi in izpuščeni na prostost proti varščini. Sedem policistov je bilo obtoženih zlorabe enega od demonstrantov; sojenje poteka. Tudi demonstrant, ki je bil žrtev zlorabe, je bil v dokaz načelne nepristranskosti tožilca obtožen napada in upiranja policistu. Nekatere strani so kritizirale hitrost sodnega postopka. Zato je ključnega pomena, da se sodni postopki, povezani s kampanjo Occupy, nadaljujejo, da bi se v celoti upoštevali načeli pravne države in dolžnega postopanja. Za zagotovitev, da bo sodstvo še naprej učinkovito delovalo, je treba obravnavati težave z zaposlovanjem sodnikov, pomanjkanjem podpornega osebja na sodiščih in majhnimi honorarji odvetnikov, ki zagotavljajo pravno pomoč, zlasti v kazenskih zadevah. Ohranjanje pravosodne neodvisnosti in popolnega spoštovanja pravne države je ključno za nadaljnje obravnavanje Hongkonga kot demokratičnega območja in mednarodnega poslovnega središča ter njegovo vedno pomembnejšo vlogo mednarodnega središča za arbitražo in mediacijo. Boj proti korupciji Štelo se je, da je korupcija pod nadzorom, protikorupcijski sistem pa je ostal strog in odporen, čeprav se je število pritožb v zvezi s korupcijo, vloženih pri neodvisni protikorupcijski komisiji (v nadaljnjem besedilu: ICAC), leta 2015 povečalo na rekordnih 2 800, kar je 18-odstotno povečanje v primerjavi z letom 2014. Na podlagi tega povečanja je težko oblikovati zaključek, saj je lahko povečanje posledica povečanja protikorupcijskih dejavnosti, v enaki meri pa tudi večje ozaveščenosti javnosti in pripravljenosti za vložitev pritožbe. Nekdanji glavni upravitelj Donald Tsang je bil 5. oktobra obtožen dveh primerov kršitve dolžnega ravnanja uradnih oseb, s čimer je postal do zdaj najvišji kazensko preganjani uradnik PUO. To je preskusni primer za zmožnost ICAC in pravosodja za neodvisno in nepristransko preiskavo in sojenje v odmevnih primerih korupcije, ne glede na politične pomisleke. Preiskovale so se obtožbe v zvezi z neprijavljenim finančnim interesom sedanjega glavnega upravitelja. Obtožbe so spodbudile nekatere zakonodajalce, da so podali predlog za spremembo odloka o preprečevanju podkupovanja, da bi zajemal tudi glavnega upravitelja v času njegovega mandata, vendar je zakonodajni svet na glasovanju predlog zavrnil. Ne glede na to je splošni zaključek, da se Hongkong ponaša z zelo visokimi standardi preglednosti in ukrepi za boj proti korupciji. Organi ter politični voditelji in vodje podjetij priznavajo, da bi manjša preglednost negativno vplivala na močan položaj Hongkonga kot mednarodnega poslovnega središča, tudi za podjetja na celini. Enake možnosti, pravice in svoboščine Mediji, vključno z digitalnimi mediji, so bili večinoma še naprej svobodni in so izražali različna stališča. Kljub temu se je krepil vtis, ki je bil evidentiran v letnem poročilu hongkonškega združenja novinarjev, da je v tiskanih in elektronskih medijih prihajalo do samocenzure, zlasti pri poročanju o zadevah v zvezi s celinsko Kitajsko. Poleg tega je hongkonško združenje novinarjev poudarilo, da so nekateri digitalni mediji vedno znova ostali pred vrati tiskovnih konferenc vlade z utemeljitvijo, da nimajo tiskane izdaje, ob tem pa se je krepila težnja vlade, da bi tiskovne konference nadomestilo enostransko komuniciranje. Na podlagi trendov v letu 2014 je Hongkong na indeksu svobode tiska za leto 2015 organizacije Novinarji brez meja nazadoval za devet mest in se uvrstil na 70. mesto, pri čemer sta bila navedena samocenzura in naraščajoči vpliv urada za zveze pri centralni vladi. Poročalo se je o podjetjih z močnimi vezmi s celinsko Kitajsko, ki so umikala oglase iz medijev, kritičnih do Pekinga. Po razkritju zvočnih zapisov s sej v zvezi s spornimi imenovanji (glej spodaj), ki so potekale za zaprtimi vrati, je Univerza v Hongkongu pridobila sodno odločbo za prepoved medijskih poročil s podrobnimi navedbami o zaupnih razpravah njenega upravnega sveta. Sodna odredba je vzbudila zaskrbljenost zaradi svobode medijev, saj so mediji v odziv na sodno odločbo odstopili od poročanja. Skupina Alibaba, kitajski gigant na področju elektronskega poslovanja, je decembra 2015 kupila časopis v angleškem jeziku s stoletno tradicijo South China Morning Post (v nadaljnjem besedilu: SCMP). Novinarska združenja so izrazila zaskrbljenost, da bo ogrožena uredniška neodvisnost SCMP, potem ko je skupina navedla, da si bo prizadevala za zagotavljanje nepristranskega in „poštenega“ poročanja o Kitajski. Sumljivo izginotje petih oseb, povezanih s hongkonško založbo, ki izdaja literaturo, kritično do celinskih organov, je povzročila veliko zaskrbljenost v zvezi z omejevanjem svobode izražanja. Poročalo se je, da so nekatere knjigarne po dogodku s polic umaknile kritične publikacije. Svoboda izražanja, svoboda medijev in svoboda obveščanja tvorijo temeljne vrednote Hongkonga v okviru načela „ena država, dva sistema“ in so ključni element močnega položaja Hongkonga kot svetovnega poslovnega središča. EU poziva vse deležnike, naj ohranjajo te vrednote.

Akademska svoboda in neodvisno upravljanje visokošolskih ustanov sta bila v letu 2015 predmet večje polemike. Sprožila jo je odločitev upravnega sveta Univerze v Hongkongu o zavrnitvi kandidata za prorektorja zaradi njegovih povezav z opozicijskimi skupinami. Odločitev se je štela za politično vmešavanje na izrecni ukaz vlade PUO in je sprožila proteste proti težnji vlade PUO, da v univerzitetne svete imenuje osebe, ki so naklonjene sistemu. Ta praksa ogroža neodvisno upravljanje univerz in bi lahko dolgoročno škodila akademski svobodi v Hongkongu. Polemika je sprožila pozive k odstavitvi glavnega upravitelja kot rektorja vseh univerz v Hongkongu po uradni dolžnosti. Hongkong še vedno nima celovite zakonodaje o prepovedi diskriminacije. Komisija za enake možnosti je v odziv na javno posvetovanje o tem, kako odpraviti to pomanjkljivost, prejela 100 000 predložitev. Pripravila bo poročilo s priporočili o spodbujanju enakih možnosti za lezbijke, geje ter biseksualne, transspolne in interseksualne osebe (v nadaljnjem besedilu: LGBTI) v okviru zakonodaje in s praktičnimi ukrepi. Izvaja se pregled hongkonške zakonodaje na področju istospolne zakonske zveze in zakonske zveze med transspolnima osebama. Vedno znova se pojavljala diskriminacija na podlagi spolne usmerjenosti. Tuji delavci v gospodinjstvu, ki jih je približno 300 000, so se še naprej spopadali z neustreznim varstvom delavcev in neustrezno socialno zaščito. Skrb vzbujata zlasti veljavna zakona v zvezi s tujimi delavci v gospodinjstvu, in sicer zahteva, da tuji delavci v gospodinjstvu živijo na domu delodajalca, in pravilo „dveh tednov“, v skladu s katerim morajo najti delo v dveh tednih po izteku pogodbe ali pa jih čaka deportacija. Odbor Združenih narodov proti mučenju je decembra 2015 pozval vlado, naj odpravi pravilo „dveh tednov“ in omogoči ureditev, v skladu s katero tujim delavcem v gospodinjstvu ne bi bilo treba živeti na doma delodajalca. Organizacije civilne družbe zahtevajo bolj vključujočo ureditev, ki bi zajemala zakonsko določbo o dnevnem delovnem času in/ali nadurah.Vlada Hongkonga je uvedla nekatere predpise, vključno z minimalno dovoljeno plačo (ki se je leta 2015 zvišala), enim prostim dnevom v tednu in omejitvijo pristojbine za posredovano zaposlitev, vendar je uveljavljanje teh predpisov še vedno odprto vprašanje. Trgovina z ljudmi še vzbuja zaskrbljenost, zlasti zaradi neobstoja enotnega zakonodajnega in političnega okvira. Vlada PUO je ustanovila delovno skupino za obravnavanje tega vprašanja ter sodeluje z EU in drugimi člani mednarodne skupnosti. Gospodarski razvoj Hongkong se je leta 2015 še vedno uvrščal visoko v številnih svetovnih raziskavah o gospodarstvu. Po podatkih UNCTAD je zasedal drugo mesto na področju svetovnih tokov neposrednih tujih naložb (v nadaljnjem besedilu: NTN); leta 2014 je prijavil prilive NTN v višini 103 milijard USD, kar pomeni 39-odstotno letno povečanje. Hongkong je bil uvrščen na drugo mesto, takoj za celinsko Kitajsko ter pred ZDA, Združenim kraljestvom in Singapurjem. Na drugo mesto je bil uvrščen tudi pri odlivih (143 milijard USD), za ZDA ter pred celinsko Kitajsko, Japonsko in Nemčijo. Ohranil je tudi peto mesto v poročilu Svetovne banke o poslovanju iz leta 2016, ki ga je zasedal tudi leta 2015. Gospodarstvo Hongkonga se je leta 2015 realno zmerno povečalo za 2,4 %. Rast je bila večinoma posledica prožnega domačega povpraševanja, ki se je ohranjalo s polno zaposlenostjo in povečanjem prihodkov. Stopnja brezposelnosti je med letom ostala 3,3-odstotna ali pa je bila še nižja. Inflacija cen življenjskih potrebščin je leta 2015 ostala 3-odstotna. Skupni izvoz blaga in storitev je bil manj uspešen zaradi upočasnitve kitajske gospodarske rasti in počasne rasti na nekaterih glavnih izvoznih trgih, vključno z EU. Sektor turizma ni bil pretirano uspešen. Trend naraščanja števila obiskovalcev se je v drugi polovici leta 2015 obrnil, saj se je število kitajskih obiskovalcev (ki predstavljajo več kot tri četrtine vseh obiskovalcev) zmanjšalo za 3 %. To je bilo prvo zmanjšanje števila od poenostavitve vizumskih pravil za obiskovalce s celine leta 2003 in je negativno vplivalo na maloprodajni sektor. Maloprodaja luksuznih izdelkov, kot so nakit, ure in dragocena darila, se je leta 2015 izrazito zmanjšala. Skromna uspešnost turizma in maloprodaje je bila tudi posledica močnega hongkonškega dolarja in zatrtja korupcije s strani Pekinga. Kitajski državni svet je aprila odobril odločitev o omejitvi potovanj prebivalcev Shenzhena v Hongkong na enkrat tedenskoShenz, s čimer je poskušal omiliti naraščajoče nezadovoljstvo v Hongkongu zaradi pogostih nakupovalnih izletov prebivalcev celinske Kitajske in ustvariti ovire za vzporedne trgovce, ki poskušajo prečkati mejo. Finančni sektor kot eden najpomembnejših hongkonških gospodarskih stebrov je še naprej cvetel. Hongkong je leta 2015 znova osvojil položaj vodilnega svetovnega trga za začetne javne ponudbe (v nadaljnjem besedilu: ZJP), pri čemer je zbral skupaj 260 milijard HKD; več kot 90 % vseh zbranih sredstev ZJP so predstavljala podjetja s celine, preostanek pa so zbrala podjetja s sedežem v Hongkongu. Čeprav je centralna država uvedla nekaj spornih ukrepov, da bi obvladala nestanovitnost svojih borznih trgov v mesecih po juniju 2015, se je hongkonška borza izkazala za najvarnejši in najučinkovitejši trg za trgovanje s kitajskimi delnicami. Poleg tega je Hongkongu leta 2015 uspelo postati največje eksteritorialno središče za poslovanje v renminbijih, kar zadeva vloge v renminbijih in trgovanje. Hongkonški regulativni organi in finančni sektor so bili še vedno prepričani, da bo Hongkong ohranil vodilno vlogo pri poslovanju v renminbijih in da se bo lahko spopadel z izzivom povečevanja konkurence drugih mednarodnih finančnih središč. Na strani upravljanja je Baselski odbor za finančni nadzor v prvi oceni Hongkonga navedel, da okvir mesta za tveganju prilagojeni kapital in likvidnostno kritje izpolnjuje zahteve sporazuma Basel III, pri čemer je bil Hongkong pozitivno ocenjen glede izpolnjevanja zahtev pri 12 od 13 elementov ocene. Glede enega od elementov, ki zahteva, da banke vsake tri mesece razkrijejo podatke o kapitalu in likvidnosti, je Odbor navedel, da je monetarni organ Hongkonga (v nadaljnjem besedilu: HKMA) „večinoma izpolnjeval zahteve“. Za zmanjšanje tveganj za bančni sektor je HKMA 27. februarja uvedel nov sveženj nadzornih ukrepov za hipoteke na nepremičnine. Kljub medlim odzivom trga, zlasti proti koncu leta 2015, je glavni upravitelj navedel, da bo vlada ohranila ukrepe za umiritev trga, ki se izvajajo od leta 2012, in da bo še naprej povečevala ponudbo zemljišč, da bi ublažila pomanjkanje stanovanj. V pričakovanju zvišanja obrestne mere pri centralni banki ZDA se je višanje splošnih cen stanovanjskih nepremičnin v tretjem četrtletju upočasnilo in se v zadnjem četrtletju leta 2015 spremenilo v znižanje. Z uvajanjem novih političnih pobud je bil Hongkong še naprej preskusni poligon za kitajsko reformo kapitalskega trga. Mejnik je bilo vzajemno priznavanje sheme skladov med Hongkongom in Kitajsko. Komisija za vrednostne papirje in terminske posle Hongkonga in Kitajska nadzorna komisija za vrednostne papirje sta 22. maja podpisali memorandum o regulativnem sodelovanju pri vzajemnem priznavanju skladov med celino in Hongkongom. Ta memorandum omogoča celini in Hongkongu, da razdeljujeta upravičene sklade na trgih drug drugega s poenostavljenim postopkom preverjanja. V okviru te sheme bi bilo lahko na hongkonški trg uvedenih približno 850 kitajskih skladov in približno 100 hongkonških skladov na kitajske trge za prodajo proizvodov v vrednosti do 300 milijard renminbijev na drugi strani. Ta prelomni dogodek je še dodatno odprl kitajske kapitalske trge in okrepil položaj Hongkonga kot vozlišča za upravljanje sredstev v Aziji. Kljub krajši zamudi sta bili prvi dve seriji od trinajstih skladov celine in treh hongkonških skladov decembra odobreni za javno ponudbo, tj. pet mesecev po uradni uvedbi sheme. Shema „Shanghai-Hong Kong Stock Connect“ (sodelovanje med šanghajsko in hongkonško borzo), ki je bila uvedena novembra 2014, je prvo leto delovala v obdobju izjemne nestanovitnosti trga. Pilotna shema je pomenila pomembno prelomnico pri odpiranju kitajskih kapitalskih trgov in se je uporabljala kot vzorec za borzne povezave med Kitajsko in drugimi mednarodnimi finančnimi središči. Shema zagotavlja vlagateljem iz celinske Kitajske večji dostop do mednarodnih trgov, mednarodnim vlagateljem pa omogoča, da A-delnice kitajskih podjetij kupujejo prek Hongkonga. Obseg trgovanja v okviru sheme borznega sodelovanja je v prvem letu delovanja sheme ostal manjši od pričakovanega, vendar deloma zaradi nestanovitnosti borznega trga na Kitajskem poleti 2015. Začetek delovanja podobne sheme sodelovanja med šenžensko in hongkonško borzo („Shenzhen-Hong Kong Stock Connect“), ki je bil prvotno predviden za leto 2015, je bil odložen. Čeprav Hongkong uživa koristi, ki so rezervirane za pobudnike, je hkrati izpostavljen neločljivo povezanim tveganjem kitajskih kapitalskih trgov, kar zadeva nestanovitnost trgov in nadzor nad upravljanjem. Izziv za hongkonške organe je obvladovati ta tveganja ob hkratnem izkoriščanju svojega privilegiranega položaja. Poleg tega se je Hongkong zaradi kitajske postopne liberalizacije kapitalskih trgov in posodobitve njenega regulativnega okvira pripravljen spopasti z naraščajočo konkurenco šanghajskih in šenženskih trgov. Strateška razsežnost gospodarskega povezovanja s Kitajsko je leta 2015 postala še pomembnejša. Hongkong se uveljavlja kot platforma za pomoč Kitajski pri izvajanju njene strategije „prodora v svet“. Poleg tega dejavno preučuje svojo vlogo v nacionalni strategiji „en pas, ena cesta“ („One Belt, One Road“ – OBOR), ki jo je leta 2013 predstavil kitajski predsednik Xi Jinping. Vizija hongkonške vlade je, da PUO postane finančno vozlišče in vozlišče upravljanja sredstev ter da mesto postane središče reševanja sporov in arbitraže za Azijsko banko za naložbe v infrastrukturo (v nadaljnjem besedilu: AIIB). Hongkonški poslovni sektor je bil pozvan, naj izkoristi priložnost pobude „OBOR“, za katero se pričakuje, da bo dolgoročno ključno gonilo rasti. Hongkong je izrazil namero, da se bo pravočasno priključil AIIB kot nesamostojni član. 27. novembra 2015 je bil podpisan nov sporazum o trgovini s storitvami v okviru Sporazuma o tesnejšem gospodarskem sodelovanju (CEPA) med vlado Hongkonga in kitajskim ministrstvom za trgovino. Ko bo 1. junija 2016 sporazum o trgovini s storitvami začel veljati, bo Kitajska trg v celoti ali delno odprla hongkonškemu storitvenemu sektorju v 153 od 160 sektorjev trgovine s storitvami STO. S tem dogovorom bo do konca 12. petletnega načrta dosežena osnovna liberalizacija trgovine s storitvami, kot se je Kitajska zavezala leta 2011. Hongkong je tudi v ugodnem položaju za izkoriščanje kitajskih najbolj preferencialnih ukrepov liberalizacije na podlagi določbe sporazuma o „najugodnejšem obravnavanju“. Okvirni sporazum CEPA je bil podpisan leta 2003, nato pa je bilo med letoma 2004 in 2013 podpisanih še deset dopolnil. Decembra 2014 je bil v skladu z okvirom CEPA za osnovno liberalizacijo trgovine s storitvami podpisan guangdonški sporazum med Hongkongom in provinco Guangdong. Na zunanjepolitičnem področju se je leta 2015 začel peti krog pogajanj o prostotrgovinskem sporazumu med Hongkongom in državami ASEAN, ki so se začela julija 2014. Hongkong je poleg sporazuma CEPA s Kitajsko podpisal še tri druge prostotrgovinske sporazume s trgovinskimi partnerji, in sicer z Novo Zelandijo, Evropskim združenjem za prosto trgovino in Čilom. Leta 2015 je začel posvetovanje o prostotrgovinskem sporazumu z Macaom.

Konkurenčnost je ostala med prednostnimi nalogami javnega in zasebnega sektorja. Vlada in vodje podjetij so razpravljali o možnostih za povečanje konkurenčnosti Hongkonga, pri čemer je bila „inovativnost“ ena od glavnih rednih tem. Urad za inovacije in tehnologijo, ki je bil ustanovljen novembra 2015, naj bi upravljal pobude za inovacije. Leta 2015 je bilo sprejetih več regulativnih ukrepov za zagotovitev konkurenčnega okolja za poslovanje in uskladitev regulativnih standardov Hongkonga z mednarodnimi praksami. Zakonodajni svet je 10. julija sprejel predlog zakona za ustanovitev neodvisnega zavarovalniškega organa, tj. neodvisnega regulativnega organa za zavarovalništvo, ki bi nadomestil urad komisarja za zavarovanja. Novi organ ima širša pooblastila za varstvo potrošnikov in neposredni nadzor nad zavarovalniškimi posredniki. To je v skladu z mednarodnimi praksami, v skladu s katerimi bi morali biti finančni regulatorji finančno in operativno neodvisni od vlade, in pomeni pomemben korak naprej. Vlada Hongkonga je na podlagi standarda OECD, sprejetega julija 2014, pripravila predloge za uporabo zahtev za avtomatično izmenjavo podatkov o finančnih računih za Hongkong s pomočjo zakonodaje. Cilj Hongkonga je predstavitev predloga zakona s spremembami v zakonodajnem svetu v začetku leta 2016, da bi se izmenjava informacij začela do konca leta 2018. Vendar pa Hongkong še ni potrdil pripravljenosti za zavezanost celoviti večstranski konvenciji OECD/Sveta Evrope o medsebojni upravni pomoči pri davčnih zadevah, zaradi česar ne spoštuje povezanega večstranskega sporazuma pristojnih organov o skupnih standardih poročanja (v nadaljnjem besedilu: CRS – MCAA), katerega pogodbenice so vse države članice EU. CRS – MCAA, za katerega velja precej preprost postopek dvostranskega aktiviranja, zagotavlja ustrezno pravno podlago za dejansko in učinkovito izvajanje sodelovanja v skladu s standardom OECD za avtomatično izmenjavo informacij o finančnih računih med vsemi njegovimi partnerji brez dolgotrajnih dvostranskih pogajanj. Vlada je dokončala vso izvedbeno zakonodajo za odlok Hongkonga o konkurenci, sprejet leta 2012; odlok o konkurenci je tako začel veljati 14. decembra 2015. Prejšnji ukrepi so vključevali ustanovitev komisije za konkurenco in sodišča za konkurenco leta 2013. Odlok Hongkonga o konkurenci izhaja iz konkurenčnega prava EU. Vendar nadzor nad združitvami in prevzemi ni del sedanjega pravnega okvira. Hongkong si prizadeva za posodobitev svoje zakonodaje o avtorskih pravicah, ki zaostaja za mednarodnimi standardi in vsebuje vrzeli, ki ovirajo boj proti spletnemu piratstvu. Posodobitev veljavne zakonodaje je še toliko pomembnejša, če želi Hongkong postati vozlišče za intelektualno lastnino. Predlog (o spremembi) zakona o avtorskih pravicah je bil zakonodajnemu svetu predložen junija 2014, da bi bil zakonodajni postopek končan do konca leta 2015. Vendar so javni protesti zaradi domnevnega vpliva na svobodo govora in svobodo obveščanja skupaj z obstrukcijo v zakonodajnem svetu preprečili sprejetje predloga zakona. Hongkong izvaja izjemno velike infrastrukturne projekte, da bi zadovoljil povpraševanje v prihodnosti. Dokončanje nekaterih od teh projektov, vključno z odsekom hitre železniške povezave Hongkong–Guangzhou in mostom Hongkong–Zhuhai–Macao, bo imelo zamudo in bo prekoračilo proračun, kar je povzročilo burne politične razprave v zakonodajnem svetu. Tudi izgradnja tretje vzletno-pristajalne steze na hongkonškem mednarodnem letališču je vzbudila zaskrbljenost javnosti v zvezi z upravljanjem zračnega prostora in vplivom na okolje. Tretjo vzletno-pristajalno stezo bo financiral letališki organ in bo vključevala uvedbo pristojbine za odhajajoče potnike. Vlada Hongkonga je posodobila prag revščine. Revnih je 1 324 800, stopnja revščine pa znaša 19,6 %. Zmanjševanje revščine bo zaradi hitrega staranja prebivalstva vedno večji izziv. Ob koncu leta je finančni sekretar naznanil, da bo 1. januarja 2016 ustanovljen prihodnji sklad (z začetnim ustanovitvenim kapitalom v višini 219,7 milijarde HKD) za podpiranje naraščajoče porabe v prihodnosti. To bo shema dolgoročnega varčevanja, dvigi pred letom 2025 pa bodo dovoljeni samo v nujnih primerih. Na okoljskem področju je bil objavljen načrt varčevanja z energijo iz leta 2015. V njem je določen cilj zmanjšanja energetske intenzivnosti za 40 % do leta 2025, pri čemer se osredotoča zlasti na stavbni sektor. Ambicioznejši cilji glede emisij za energetski sektor so določeni tudi v petem tehničnem memorandumu za dodeljevanje pravic do emisije toplogrednih plinov. Še en pozitivni dogodek na okoljskem področju je uredba o nadzoru nad onesnaževanjem zraka (čezoceanska plovila) (gorivo za plovila v pristanišču), ki zahteva uporabo okolju prijaznejših ladijskih goriv za čezoceanska plovila. Odprte so bile vloge za sklad hongkonške vlade za recikliranje v višini 1 milijarde HKD, pri čemer je bilo določeno, da bodo prva nepovratna sredstva prosilcem dodeljena marca 2016. Sklad je bil napovedan leta 2014, zakonodajni svet pa ga je odobril julija 2015. Namenjen je povečanju količine odpadkov za recikliranje in izboljšanju njihove kakovosti ter zmanjšanju pritiska na hongkonška odlagališča. Kar zadeva podnebne spremembe, je bilo med pripravami na ključna pogajanja v Parizu (21. zasedanje Konference pogodbenic Okvirne konvencije ZN o spremembi podnebja) novembra objavljeno hongkonško poročilo o podnebnih spremembah iz leta 2015. V njem je poudarjeno, da so podnebne spremembe velik izziv, ki pa ponuja tudi priložnost za izboljšanje življenjskih razmer v Hongkongu. Dvostranski odnosi in sodelovanje med EU in Hongkongom v letu 2015 Dvostranski odnosi med EU in Hongkongom so leta 2015 še naprej cveteli. Tako kot v preteklih letih je bila EU za celinsko Kitajsko drugi največji trgovinski partner Hongkonga, medtem ko je bil Hongkong 15. največji trgovinski partner EU pri blagovni menjavi (pred veliko večjimi partnerji iz tretjih držav, kot so Indonezija, Malezija, Južna Afrika, Tajska in Vietnam, ter med prvimi dvajsetimi trgovinskimi partnerji v trgovini s storitvami. Dvostranska blagovna menjava med EU in Hongkongom se je leta 2015 povečala in je znašala 50 milijard EUR, pri čemer je presežek v trgovinski bilanci EU znašal 21 milijard EUR. Dvostranska trgovina s storitvami je leta 2014 (najnovejši razpoložljivi podatki) znašala 21,5 milijarde EUR, pri čemer je imela EU majhen primanjkljaj v višini 0,1 milijarde EUR. EU je še vedno največji vir tujih podjetij s sedežem v Hongkongu, in sicer jih je skupaj 2 029. Podjetja iz EU so ključni akterji pri finančnih in poslovnih storitvah ter delujejo v zelo različnih sektorjih, vključno s trgovanjem, logistiko, gradbeništvom in maloprodajo. Tudi naložbeni tokovi med EU in Hongkongom so zelo pozitivni. EU ostaja tretji največji vir neposrednih tujih naložb v Hongkongu, takoj za Britanskimi Deviškimi otoki in celinsko Kitajsko. Hongkong spada med dvajset največjih vlagateljev v EU. Odlivi NTN iz EU v Hongkong so leta 2014 (najnovejši razpoložljivi podatki) znašali 5,8 milijarde EUR, prilivi NTN iz Hongkonga v EU pa so dosegli 2,1 milijarde EUR. Hongkong je bil leta 2014 uvrščen na 13. mesto na seznamu neto prilivov NTN, na seznamu vhodnih NTN v EU-28 pa na 12. mesto. Odlivi in prilivi so se leta 2014 v primerjavi z letom 2013 močno zmanjšali. Ob koncu leta 2014 so neposredne tuje naložbe EU v Hongkong znašale 106 milijard EUR, neposredne tuje naložbe Hongkonga v EU pa so v istem obdobju znašale 71 milijard EUR. Hongkong kot platforma za celinsko Kitajsko gospodarskim subjektom EU zagotavlja zelo pomembne priložnosti. S precejšnjim številom podjetij EU, ki so v okviru Sporazuma o tesnejšem gospodarskem sodelovanju (CEPA) med Hongkongom in celinsko Kitajsko registrirana kot „dobavitelji storitev za Hongkong“, je EU glavni vir tujih podjetij, ki uporabljajo CEPA. Ob upoštevanju potenciala CEPA sta se EU in Hongkong dogovorila, da bosta preučila možnosti za povečanje priložnosti za podjetja in vlagatelje iz EU. Deveti strukturirani dialog med EU in Hongkongom je potekal 26. novembra 2015. Strani sta razpravljali o zelo različnih temah in opredelili področja za nadaljnje sodelovanje, ki so zlasti trgovanje z intelektualno lastnino in zaščita intelektualne lastnine, finančne storitve, varstvo okolja in podnebni ukrepi, izmenjave mladih ter raziskave in inovacije. Dogovorili sta se, da bosta povečali naložbe in okrepili trgovinske odnose ter preučili možnosti za začetek naložbenih pogajanj. Izmenjali sta mnenja o regulativnih zadevah, vključno z varnostjo hrane in javnim naročanjem, ter se dogovorili, da si bosta še naprej prizadevali za boljše medsebojno razumevanje skrbi in prednostnih nalog ter za boljši dostop do trga. Leta 2015 je bilo v Hongkongu veliko obiskov iz institucij EU na visoki ravni. Evropski komisar lord Jonathan Hill (finančna stabilnost, finančne storitve in unija kapitalskih trgov) je Hongkong obiskal novembra. Sestal se je s finančnim sekretarjem Johnom Tsangom, številnimi drugimi hongkonškimi uradniki in evropsko poslovno skupnostjo. Leta 2015 so Hongkong obiskali tudi vodje treh organov, ki tvorijo evropski sistem finančnega nadzora (Evropski bančni organ, Evropski organ za vrednostne papirje in trge ter Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine). Novembra sta ga obiskala tudi posebni predstavnik EU za človekove pravice Stavros Lambrinidis in generalni direktor Evropskega mehanizma za stabilnost Klaus Regling. Predsednik Evropskega raziskovalnega sveta Jean-Pierre Bourguingon je bil v Hongkongu decembra. Med letom so bili tam tudi številni generalni direktorji Evropske komisije in drugi visoki uradniki. Glavna sekretarka vlade PUO Hongkong Carrie Lam je maja obiskala Bruselj in se sestala z dvema evropskima komisarjema. Finančni sekretar John Tsang je novembra obiskal več držav EU. Tudi sekretar za šolstvo Eddie Ng Hak-kim, sekretar za finančne storitve in zakladništvo profesor KC Chan ter sekretar za trgovino in gospodarski razvoj Gregory So so leta 2015 obiskali Bruselj in se sestali z zadevnimi sekretarji EU. Na carinskem področju sta EU in Hongkong leta 2015 sodelovanje dvignila na novo raven. Aprila sta podpisala akcijski načrt za nadaljnji razvoj carinskega sodelovanja za boj proti mednarodni trgovini z blagom, ki krši pravice intelektualne lastnine, vzdolž celotne dobavne verige, med drugim z izmenjavo statističnih podatkov in podatkov o pridržanjih. Šestmesečni pilotni projekt v okviru akcijskega načrta se je začel oktobra, da bi se preskusile izmenjave in analizirali navedeni podatki ter vzpostavljeni mehanizmi delovanja. Osredotoča se na zračni promet, pri čemer sodeluje pet letališč EU (londonsko letališče Heathrow, pariško letališče Roissy CDG, milansko letališče Malpensa, amsterdamsko letališče Schipol in letališče Bierset v Liègu). Aprila sta se strani tudi dogovorili, da si bosta še naprej prizadevali za vzpostavitev vzajemnega priznavanja pooblaščenih gospodarskih subjektov med EU in Hongkongom. EU in Hongkong sta nadaljevala sodelovanje tudi v okviru pilotnega projekta inteligentnih in varnih trgovinskih poti (Smart and Secure Trade Lanes), ki se mu je Hongkong pridružil leta 2013 ter katerega cilj je olajšati in zaščititi trgovinske poti med Evropo in Azijo. Na področju raziskav in inovacij je bilo leto 2015 izjemno pomembno za odnose med EU in Hongkongom. Novembra sta svet Hongkonga za nepovratna sredstva za raziskave in Evropska komisija dosegla prelomni dogovor o vzpostavitvi programa sodelovanja na področju raziskav in inovacij, ki bo omogočal sofinanciranje hongkonških raziskovalcev v okviru okvirnega programa EU Obzorje 2020. Program sodelovanja bo z začetnim letnim proračunom v višini 9 milijonov HKD za hongkonške raziskovalce okrepil odnose med raziskovalnimi skupnostmi EU in Hongkonga na področjih, ki so v skupnem interesu, namen pa je doseganje vrhunskih znanstvenih in tehničnih rezultatov, ki vodijo do novih in inovativnih tehnologij.