POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o izvajanju Uredbe (ES) št. 453/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o četrtletnih statističnih podatkih glede prostih delovnih mest v Skupnosti

(Besedilo velja za EGP)

1. Uvod

Statistični podatki o prostih delovnih mestih zagotavljajo informacije o številu delovnih mest, ki so v danem trenutku prosta. Nanašajo se na tisti del povpraševanja po delovni sili, ki presega ponudbo delovne sile, s čimer zagotavljajo ključne informacije o velikosti in strukturi neskladij na trgu dela.

Uredba (ES) št. 453/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o četrtletnih statističnih podatkih glede prostih delovnih mest v Skupnosti[1] (v nadaljnjem besedilu: uredba JVS) določa okvir za pripravo, pošiljanje in oceno četrtletnih statističnih podatkov o prostih delovnih mestih.

V skladu s členom 10 uredbe JVS mora Komisija pred 24. junijem 2010 in vsaka tri leta po tem Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo o izvajanju navedene uredbe. To poročilo bi moralo oceniti kakovost statističnih podatkov, ki jih zagotovijo države članice, in evropskih zbirnih podatkov ter opredeliti področja za morebitno izboljšanje.

To je drugo poročilo, ki ga mora Komisija predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu[2]. V njem so upoštevane izkušnje, pridobljene pri prenosih četrtletnih podatkov in dokumentaciji, ki so jo države članice predložile v svojih letnih poročilih o kakovosti.

Oddelek 2 tega poročila opredeljuje napredek, ki je bil dosežen v zadnjih treh letih v zvezi z izvajanjem uredbe JVS. Oddelek 3 zajema oceno kakovosti statističnih podatkov o prostih delovnih mestih. Oddelek 4 obravnava evropske zbirne podatke. Oddelek 5 pa navaja sklepe in predlaga načine za še učinkovitejše izpolnjevanje pričakovanj uporabnikov v prihodnosti.

2. Izvajanje

2.1 Pravni okvir

Da bi Komisija dopolnila splošni okvir, vzpostavljen z uredbo JVS, je sprejela dve izvedbeni uredbi, in sicer:

· Uredbo Komisije (ES) št. 1062/2008[3], ki opredeljuje postopke za desezoniranje, ki jih je treba uvesti od prvega četrtletja leta 2014, pa tudi strukturo, vsebino in datume pošiljanja letnih poročil o kakovosti, ki jih morajo države članice zagotoviti Komisiji, ter

· Uredbo Komisije (ES) št. 19/2009[4], v kateri je opredeljen izraz „prosto delovno mesto“ in so določeni roki za pošiljanje ter obdobja, ki morajo biti zajeta v prvem prenosu podatkov. V prilogi k temu pravnemu aktu je naveden seznam držav, ki izvajajo študije izvedljivosti, in teme teh študij.

V skladu z navedeno zakonodajo morajo vse države članice zagotoviti časovne vrste za število prostih delovnih mest in število zasedenih delovnih mest z začetkom v prvem četrtletju leta 2010 in najpozneje 70 dni po koncu tega obdobja. Države članice, katerih število zaposlenih predstavlja več kot 3 % celotne EU, pa morajo podatke poslati najpozneje 45 dni po koncu četrtletja.

Države članice morajo predložiti število prostih in zasedenih delovnih mest za vse poslovne enote in za vsa področja klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2[5].

Vendar je v uredbi JVS za mala podjetja (ki so opredeljena kot enote z manj kot desetimi zaposlenimi) in področja NACE od O do S[6] (na katerih so glavne dejavnosti javna uprava in obramba, zdravstvo in izobraževanje) določeno, da morajo tiste države članice, ki imajo težave pri predložitvi podatkov, opraviti študije izvedljivosti.

2.2 Študije izvedljivosti

Navedene študije izvedljivosti so opravile Danska, Španija, Francija, Italija, Malta in Avstrija. Vse so rezultate predložile Eurostatu, čeprav so bile sklepne ugotovitve glede možnosti za kratkoročno razširitev obsega statističnih podatkov o prostih delovnih mestih različne.

Španija in Avstrija sta po opravljenih študijah izvedljivosti nemudoma zajeli celotno gospodarstvo. Danska je začela zbirati podatke za mala podjetja, Malta pa za področja NACE od O do S. Francija zbira podatke za mala podjetja na letni podlagi in si prizadeva za razširitev obsega statističnih podatkov o prostih delovnih mestih na netržne dele področij NACE od O do S. Italija do zdaj ni zabeležila občutnega napredka.

Komisija (Eurostat) mora v skladu z uredbo JVS sprejeti ukrepe, ko so rezultati študij izvedljivosti dani na voljo. Komisija zato zdaj proučuje, kateri ukrep bi bilo ustrezno sprejeti.

2.3 Napredek glede na zadnje poročilo

Od prvega poročila Evropskemu parlamentu in Svetu iz leta 2010 so države članice dodatno razvile zbiranje in prenos statističnih podatkov o prostih delovnih mestih. Komisija je zato nekaterim od njih dodelila finančno podporo, kot je določeno v členu 8(1) uredbe JVS.

Zadnji sklop nepovratnih sredstev je bil izveden leta 2012. Nepovratna sredstva so upravičencem pomagala pri pripravi novih anket o statističnih podatkih o prostih delovnih mestih ali izboljšanju obstoječega zbiranja podatkov, na primer z ukrepi za zmanjšanje obremenitve zaradi poročanja.

Od leta 2010 vse države članice zagotavljajo statistične podatke o prostih delovnih mestih. Vendar so nekatere države zaradi težav, ki so jih morda imele na začetku zbiranja podatkov, v skladu s posebnimi določbami uredbe JVS izključile mala podjetja ali enega ali več področij NACE od O do S. Podatke za celotno gospodarstvo zdaj zagotavlja 22 držav članic. Pri preostalih državah (Danska, Grčija, Francija, Italija in Malta) še vedno obstajajo vrzeli glede obsega podatkov v zvezi z malimi poslovnimi enotami ali področji NACE od O in/ali P do S.

Eurostat od leta 2010 objavlja stopnjo nezasedenih delovnih mest, tj. delež prostih delovnih mest v vseh (zasedenih in prostih) delovnih mestih, približno 80 dni po referenčnem četrtletju (T+80). Leta 2011 se je pravočasnost poročanja znatno izboljšala, saj je Eurostat začel zbirati hitre ocene za stopnjo nezasedenih delovnih mest za Evropsko unijo in euroobmočje. Ta hitra ocena četrtletne stopnje nezasedenih delovnih mest za celotno gospodarstvo je na voljo na Eurostatovi spletni strani približno 50 dni po koncu četrtletja (T+50).

Hrvaška je leta 2012, torej še pred svojim pristopom 1. julija 2013, povečala svoj obseg zbiranja statističnih podatkov o prostih delovnih mestih, tako da je zajel mala podjetja.

Države članice in Eurostat sta za izmenjavo dobrih praks skupaj organizirala vrsto delavnic, ki so obravnavale vprašanja kakovosti in razširjanja, pa tudi metodološka vprašanja, vključno z izračunom koeficientov variacije za prosta delovna mesta. Zadnja delavnica je potekala marca 2013 v Luksemburgu.

3. Kakovost

Kakovost se oceni na podlagi petih glavnih razsežnosti, ki so opredeljene v smernicah „ESS Standard for Quality Reports“ (Standard ESS za poročila o kakovosti)[7], in sicer ustreznost, natančnost, pravočasnost, doslednost/primerljivost in dostopnost/jasnost.

3.1 Ustreznost

Zbiranje statističnih podatkov o prostih delovnih mestih je zelo pomembno, saj zagotavlja edini usklajeni vir za merjenje presežnega povpraševanja po delovni sili.

Službe Komisije (Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje) in Evropska centralna banka uporabljajo četrtletne podatke o prostih delovnih mestih za spremljanje kratkoročnih sprememb poslovnega cikla in trga dela. Statistični podatki o prostih delovnih mestih so eden od glavnih evropskih ekonomskih kazalnikov[8], ki so izbrani kot orodja za spremljanje medletnih makroekonomskih razvojev.

Statistični podatki o prostih delovnih mestih se uporabljajo tudi za strukturne analize na podlagi kazalcev v okviru strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast[9]. Dva kazalca na podlagi statističnih podatkov o prostih delovnih mestih sta bila vključena v skupni ocenjevalni okvir, ki je kazalnik za spremljanje napredka v zvezi z zaposlovanjem v okviru strategije Evropa 2020.

Ustreznost statističnih podatkov o prostih delovnih mestih bi se dodatno povečala, če bi se odpravile obstoječe vrzeli glede obsega podatkov, ki so posledica neobveznega zagotavljanja statističnih podatkov o področjih NACE od O do S in malih podjetjih.

3.2 Natančnost

Izračun koeficientov variacije za prosta delovna mesta je zlasti zahtevno zaradi zelo nesimetrične razdelitve prostih delovnih mest, pri čemer je večina odzivov največkrat 0. Po poročilih o kakovosti za referenčno leto 2011 so se koeficienti variacije za ocene držav članic gibali med enim in sedmimi odstotki za število prostih delovnih mest, pri čemer je bila izjema v tem intervalu le Bolgarija.

Revizije ocen so zlasti pomembne za uporabnike in bistveno pripomorejo k natančnosti. Okoliščini pri obeh izdajah stopnje nezasedenih delovnih mest sta različni. Običajno so v razširjenih podatkih pri dnevih T+80 na voljo informacije iz vseh držav članic. Zato ocene, objavljene za euroobmočje in EU-27 (ocene T+80), zajemajo vse prejete podatke. Revidirajo se le, kadar države članice podatke predložijo po izteku roka za objavo. Dejansko od tretjega četrtletja leta 2010 ni bilo nobenih revizij ocen za stopnjo nezasedenih delovnih mest za euroobmočje ali EU-27.

Hitre ocene zbirne stopnje nezasedenih delovnih mest za euroobmočje in EU-27, ki se objavijo pri dneh T+50, se lahko revidirajo, ko so objavljene ocene T+80. Do zdaj so bile opravljene le omejene revizije. V šestih četrtletjih (od tretjega četrtletja leta 2011 do četrtega četrtletja leta 2012), v katerih je bila do zdaj objavljena hitra ocena, je bila ocena za euroobmočje revidirana dvakrat (v prvem četrtletju leta 2012 za 0,1 odstotne točke z 1,6 % na 1,7 % in v četrtem četrtletju leta 2012 za –0,2 odstotne točke z 1,8 % na 1,6 %), medtem ko je bila ocena EU-27 revidirana enkrat (v četrtem četrtletju za –0,2 odstotne točke z 1,6 % na 1,4 %).

Nekatere države članice so zlasti na začetku svojih časovnih vrst opravile bistvene revizije tako števila prostih mest kot števila zasedenih mest. Vendar to ni imelo večjega vpliva na evropske zbirne podatke, saj je zadevalo predvsem manjše države članice.

3.3 Pravočasnost

Države članice so večinoma izpolnile svoje pravne obveznosti v smislu pravočasnega prenosa statističnih podatkov o prostih delovnih mestih. Vendar je v Grčiji prišlo do strukturne zamude. Za to državo je bil z njenim soglasjem sprejet časovni načrt za razrešitev problema glede poznega prenosa podatkov.

Pravočasnost se je od zadnjega poročila izboljšala, zlasti z uvedbo hitrih ocen za euroobmočje in EU leta 2011, ki se objavljajo 50 dni po koncu četrtletja, kar je precej pred prvotnim ciljem T+75 dni, zastavljenim v skladu z okvirom glavnih evropskih ekonomskih kazalnikov. Druga ocena, ki zajema vse države članice, je bila objavljena približno 80 dni po referenčnem četrtletju.

3.4 Skladnost in primerljivost

Skladnosti prostih delovnih mest ni mogoče preveriti neposredno, saj na evropski ravni ni nobenega drugega usklajenega vira, ki bi meril presežno povpraševanje na trgu dela. Število prostih delovnih mest, ki se sporočijo zavodom za zaposlovanje, je v večini držav znano, vendar uporaba teh številk za preverjanje skladnosti statističnih podatkov o prostih delovnih mestih povzroča težave, saj je njihovo zajetje veliko premajhno in temeljijo na nacionalnih opredelitvah.

Število zasedenih delovnih mest, tj. spremenljivko, ki je del imenovalca za stopnjo nezasedenih delovnih mest, bi bilo treba primerjati z informacijami iz drugih virov, zlasti s številom zaposlenih oseb iz ankete o delovni sili. Eurostat se je strinjal z državami članicami, da je treba ustrezno razširiti obseg poročanja o kakovosti. Pri primerjavah in naknadnih ocenah razlik je treba upoštevati, da so med viri konceptualne razlike in razlike, povezane z anketami.

Pri primerljivosti je pomemben referenčni datum, za katerega so zbrani statistični podatki o prostih delovnih mestih v danem četrtletju. V skladu s členom 2 Uredbe Komisije (ES) št. 19/2009 se priporoča, da se informacije zbirajo stalno ali na več datumov v četrtletju. Zaenkrat le dvanajst držav članic in Hrvaška[10] zbira statistične podatke o prostih delovnih mestih na več datumov v četrtletju. Priporoča se, da začnejo to izvajati tudi ostale države članice, da se zagotovi popolna reprezentativnost ocene za celotno četrtletje.

Glavni izziv v zvezi s primerljivostjo je prizadevanje, da bi vse države članice v svojih anketah o prostih delovnih mestih zajele celotno gospodarstvo, kar pomeni, da bi vključile mala podjetja in področja NACE od O do S. Kot je navedeno v oddelkih 2.2 in 2.3 tega poročila, pet držav članic še vedno ne dosega navedenega cilja.

3.5 Dostopnost in jasnost

Statistični podatki o prostih delovnih mestih so na voljo prek Eurostatovih običajnih poti razširjanja, tj. prek spletne zbirke podatkov Eurobase in posebne strani Statistics Explained (vodnik po statističnih podatkih) na Eurostatovem spletnem mestu[11]. Slednja objavlja ažurne informacije o stopnji nezasedenih delovnih mest za evropske zbirne podatke in posamezne države, vključno z grafi časovnih sprememb.

Države članice v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 19/2009 zagotavljajo letna poročila o kakovosti, na podlagi katerih lahko Eurostat posodobi metapodatke za uporabnike.

Torej se dostopnost in jasnost podatkov o stopnji nezasedenih delovnih mest lahko obravnavata kot dobri.

4. Evropski zbirni podatki

Trenutno se v okviru evropskih zbirnih podatkov razširjajo le podatki o stopnji nezasedenosti delovnih mest, ne pa absolutno število prostih delovnih mest. Vzrok za navedeno je, da obstoječe vrzeli pri zajetju malih podjetij in področij NACE od O do S neposredno vplivajo na število prostih delovnih mest, ne pa nujno tudi na splošno stopnjo.

Vendar v skladu s študijami kakovosti, opravljenimi v nekaterih državah, ki zajemajo celotno gospodarstvo, na primer primerjanje prostih delovnih mest v malih podjetjih s tistimi z drugih področij gospodarstva, ta predpostavka ne drži popolnoma. Zato se lahko stopnji nezasedenih delovnih mest za EU in euroobmočje pripisuje premajhen pomen.

Vendar se lahko kakovost evropskih zbirnih podatkov kljub temu označi za zadovoljivo. Hitre ocene se prav tako lahko štejejo za zanesljive, pri čemer se opravljajo le manjše revizije, kadar so približno en mesec po objavi hitre ocene objavljeni končni podatki.

5. Sklepne ugotovitve

V zadnjih treh letih je bil dosežen velik napredek v zvezi z izvajanjem zakonodaje o statističnih podatkih o prostih delovnih mestih in pripravo zanesljivih statističnih podatkov na področju prostih delovnih mest.

Državni podatki so se posredovali pravočasno in evropski zbirni podatki so bili objavljeni v skladu z načrti. Pravočasnost se je še dodatno izboljšala leta 2011, ko je Eurostat začel objavljati hitre ocene. Za objavljene evropske zbirne podatke za hitre in končne ocene so bile opravljene le manjše revizije.

Poleg tega so nekatere države, ki so v preteklosti gospodarstvo zajemale v manjši meri, nedavno povečale obseg svojih raziskav o statističnih podatkih o prostih delovnih mestih.

Kljub temu je nepopolno zajemanje še vedno glavni vzrok, da se statistični podatki o prostih delovnih mestih ne uporabljajo v večjem obsegu. Izredno pomembno je, da vse države članice v svojih četrtletnih ocenah v celoti zajamejo javni sektor in mala podjetja. Komisija bo proučila načine za izboljšanje položaja v zvezi s tem, vključno z možnostjo novih zakonodajnih spodbud za zagotovitev potrebnih izboljšav.

[1] UL L 145, 4.6.2008, str. 234.

[2] Glej prejšnje poročilo COM(2010) 421.

[3] Uredba Komisije (ES) št. 1062/2008 z dne 28. oktobra 2008 o izvajanju Uredbe (ES) št. 453/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o četrtletnih statističnih podatkih glede prostih delovnih mest v Skupnosti, v zvezi s postopki za desezoniranje in poročili o kakovosti (UL L 285, 29.10.2008, str. 3).

[4] Uredba Komisije (ES) št. 19/2009 z dne 13. januarja 2009 o izvajanju Uredbe (ES) št. 453/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o četrtletnih statističnih podatkih glede prostih delovnih mest v Skupnosti, v zvezi z opredelitvijo prostega delovnega mesta, referenčnih datumov za zbiranje podatkov, specifikacij prenosa podatkov in študij izvedljivosti (UL L 9, 14.1.2009, str. 3).

[5] Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).

[6] Zajema: dejavnost javne uprave in obrambe, dejavnost obvezne socialne varnosti (področje O), izobraževanje (področje P), zdravstvo in socialno varstvo (področje Q), kulturne, razvedrilne in rekreacijske dejavnosti (področje R) ter druge dejavnosti, kot so dejavnost članskih organizacij, popravila računalnikov in izdelkov za široko rabo ter druge dejavnosti (področje S).

[7] Glej „ESS Standard for Quality Reports“ (na voljo le v angleščini) na:

http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/ver-1/quality/documents/ESQR_FINAL.pdf.

[8] Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o statistiki za euroobmočje „Towards improved methodologies for eurozone statistics and indicators“ (Na poti k boljšim metodologijam za statistiko in kazalnike na euroobmočju), COM(2002) 661.

[9] Sporočilo Komisije EVROPA 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast, COM(2010) 2020.

[10] Med pripravo tega poročila Hrvaška še ni bila država članica.

[11] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explained/index.php/Job_vacancy_statistics.