4.Izplačilo obrokov v skladu s sporazumom o financiranju je pogojeno z razpoložljivim financiranjem in sklepom Komisije, sprejetim v skladu s členom 24 Uredbe (EU) 2021/241, da Češka zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, opredeljene v zvezi z izvajanjem načrta za okrevanje in odpornost. S pridržkom začetka veljavnosti pravnih obveznosti iz odstavka 1 je za upravičenost do plačila mejnike in cilje treba doseči najpozneje do 31. avgusta 2026.

2.Komisija da Češki na voljo finančni prispevek Unije v obrokih v skladu s Prilogo k temu sklepu. Znesek v višini 914 640 681 EUR se izplača kot predhodno financiranje in je enak 13 odstotkom finančnega prispevka. Komisija lahko predhodno financiranje in obroke izplača v eni ali več tranšah. Višina tranš je odvisna od razpoložljivosti sredstev.

1.Unija da Češki na voljo finančni prispevek v obliki nepovratne podpore v višini 7 035 697 549 EUR. Znesek v višini 3 537 379 398 EUR se da na voljo za pravno obveznost, ki se sprejme do 31. decembra 2022. Ob upoštevanju posodobitve iz člena 11(2) Uredbe (EU) 2021/241, pri kateri se za Češko izračuna znesek, ki je enak ali višji od navedenega zneska, se da na voljo dodaten znesek v višini 3 498 318 151 EUR za pravno obveznost, ki se sprejme med 1. januarjem 2023 in 31. decembrom 2023.

Ocena načrta za okrevanje in odpornost Češke na podlagi meril iz člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 se odobri. Reforme in naložbeni projekti v okviru načrta za okrevanje in odpornost, ureditve in časovni razpored za spremljanje in izvajanje načrta za okrevanje in odpornost, vključno z ustreznimi mejniki in cilji, zadevni kazalniki v zvezi z izpolnjevanjem predvidenih mejnikov in ciljev ter ureditve za zagotavljanje popolnega dostopa Komisije do zadevnih osnovnih podatkov so določeni v Prilogi k temu sklepu.

(49)Podpora, ki se zagotovi, se financira z izposojanjem sredstev s strani Komisije v imenu Unije na podlagi člena 5 Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053. Podpora bi se morala izplačati v obrokih, potem ko bo Češka zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, ki so opredeljeni v zvezi z izvajanjem načrta za okrevanje in odpornost.

(48)V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je treba izračun najvišjega finančnega prispevka za Češko posodobiti do 30. junija 2022. Zato bi bilo treba v skladu s členom 23(1) navedene uredbe za Češko dati na voljo znesek za pravno obveznost, ki se sprejme do 31. decembra 2022. Po potrebi bi moral Svet po posodobitvi najvišjega finančnega prispevka na predlog Komisije brez nepotrebnega odlašanja spremeniti ta sklep tako, da vanj vključi posodobljeni najvišji finančni prispevek.

(47)Ocenjeni skupni stroški načrta za okrevanje in odpornost Češke znašajo 179 142 931 000 CZK, kar je 7 035 697 549 EUR glede na referenčni menjalni tečaj ECB med EUR in CZK z dne 1. junija 2021. Ker načrt za okrevanje in odpornost zadovoljivo izpolnjuje merila za oceno iz Uredbe (EU) 2021/241 in ker je znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost nižji od najvišjega finančnega prispevka, ki je na voljo za Češko, bi moral biti finančni prispevek, dodeljen za načrt za okrevanje in odpornost Češke, enak znesku ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost.

(46)Potem ko je Komisija pozitivno ocenila češki načrt za okrevanje in odpornost z ugotovitvijo, da načrt zadovoljivo izpolnjuje merila za oceno iz Uredbe (EU) 2021/241, bi bilo treba v skladu s členom 20(2) navedene uredbe v tem sklepu določiti reforme in naložbene projekte, potrebne za izvajanje načrta, ustrezne mejnike, cilje in kazalnike ter znesek, ki ga Unija da na voljo v obliki nepovratne finančne podpore.

(45)Češki organi so pred predložitvijo načrta izvedli postopek posvetovanja v skladu z nacionalnim pravnim okvirom, predvsem v okviru tristranskega foruma s predstavniki socialnih partnerjev. O načrtu so opravili tudi standardno medresorsko posvetovanje in parlamentarno razpravo. Za zagotovitev, da bodo ustrezni akterji prevzeli odgovornost, je ključnega pomena, da v celotnem obdobju izvajanja naložb in reform iz načrta sodelujejo vsi zadevni lokalni organi in deležniki, vključno s socialnimi partnerji.

(44)V načrtu je predlaganih več projektov s čezmejno razsežnostjo, predvsem v zvezi z digitalnim prehodom. Podpira raziskave in razvoj v podjetjih ter evropska in nacionalna vozlišča za digitalne inovacije, da se spodbudi digitalna preobrazba malih in srednjih podjetij, pa tudi vzpostavitev evropskega centra za preizkušanje in eksperimentiranje. Načrt predvideva več naložb, ki so del čezmejnih pobud ali mrež, vključno z novim evropskim centrom odličnosti za umetno inteligenco, potencialnim pomembnim projektom skupnega evropskega interesa za mikroelektroniko in povezljivost s posebnim poudarkom na mikroprocesorjih, vzpostavitvijo in krepitvijo zmogljivosti prenosa znanja za digitalne tehnologije ter evropsko infrastrukturo za storitve blokovne verige. Načrt podpira tudi izgradnjo kvantne komunikacijske infrastrukture, sodelovanje Češke v omrežjih 5G in vzpostavitev ekosistemov 5G v vseh državah članicah.

(43)V načrt je vključena samoocena varnosti za naložbe v digitalne zmogljivosti in povezljivost v skladu s členom 18(4)(g) Uredbe (EU) 2021/241. Načrt predvideva naložbe v digitalno infrastrukturo, kot so visokozmogljiva omrežja hitrosti in omrežja 5G, infrastruktura IKT, vključno z oblakom za e-upravo, razvoj kibernetske varnosti in kvantna komunikacijska infrastruktura.

(42)Češki načrt za okrevanje in odpornost vključuje vrsto ukrepov, za katere se pričakuje, da bodo obravnavali izzive v državi na področju enakosti spolov in enakih možnosti za vse. Glede enakosti spolov je načrt zasnovan s ciljem, da bi povečal udeležbo žensk z mladimi otroki na trgu dela z znatnimi naložbami v predšolske ustanove za otroke, mlajše od treh let. Načrt vključuje tudi zakonodajno reformo za boljše usmerjanje aktivnih politik trga dela na najranljivejše skupine. Del načrta, ki obravnava neenakosti v izobraževanju, vključuje okrepljeno podporo za šole z visokim deležem otrok iz socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij, usposabljanje in mentorstvo za učitelje, ki se ukvarjajo s heterogenimi skupinami učencev, ter dodatno tutorstvo za otroke, pri katerih obstaja tveganje, da bodo neuspešni zaradi dolgega zaprtja šol. Načrt predvideva tudi naložbe v digitalno opremo šol, da se prikrajšanim učencem in študentom zagotovi dostop do učenja. Vendar v načrtu ni izrecno navedeno, kako naj bi ukrepi po pričakovanjih obravnavali izzive, s katerimi se sooča romska skupnost. Položaj in potrebe invalidov so obravnavani v več delih načrta, tudi v zvezi z novim gradbenim zakonikom, prenovo in boljšo dostopnostjo stavb, digitalizacijo, e-zdravjem in socialno oskrbo. Obravnavani so tudi izzivi, s katerimi se soočajo starejši, zlasti z izboljšanjem kakovosti in dostopnosti dolgotrajne oskrbe, socialnega varstva in zdravstva. Načrtovane so posebne naložbe v energijsko učinkovitost za gospodinjstva iz prikrajšanih družbenih skupin.

(41)Češki načrt za okrevanje in odpornost predstavlja celovit sveženj ukrepov z močnim poudarkom na naložbah. Načrt temelji na šestih prednostnih nalogah: digitalna preobrazba, trajnostna prometna infrastruktura, izobraževanje in trg dela, institucije in podpora podjetjem, raziskave in inovacije ter zdravje in odpornost prebivalstva. Te prednostne naloge se izvajajo s 26 komponentami. Obstajajo sinergije med več komponentami. Načrt zagotavlja, da so reforme in naložbe na splošno uravnotežene. Vendar pri nekaterih komponentah naložb ne spremljajo ustrezne reforme. Jasna je potreba po vzpostavitvi sistematične komplementarnosti s financiranjem v okviru kohezijske politike, nekaj primerov pa je predstavljenih pri komponentah. Razmejitvene črte so dovolj razvite, vendar bi morale biti odvisne tudi od dokončnega oblikovanja partnerskega sporazuma in programov kohezijske politike.

(40)V skladu s členom 19(3)(k) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.11 Priloge V k navedeni uredbi načrt v srednji meri (ocena B) vključuje ukrepe za izvajanje reform in javnih naložbenih projektov, ki predstavljajo usklajeno delovanje.

(39)Trden protikorupcijski okvir je nepogrešljiv za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje nepravilnosti, kot so goljufije, korupcija ali nasprotje interesov pri uporabi sredstev v skladu z Uredbo (EU) 2021/241. Za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje goljufij, korupcije in nasprotij interesov je treba v okviru izvajanja načrta okrepiti zakonodajni okvir za boljše preprečevanje korupcije.

(38)Češka je navedla, da poteka razprava o informacijskem sistemu za upravljanje mejnikov in ciljev ter poročanje o njih, da bi izpolnila posebne zahteve glede upravljanja in poročanja, opisane v načrtu za okrevanje in odpornost. Mejnik bi moral zagotoviti, da se sistem repozitorijev za spremljanje izvajanja Mehanizma vzpostavi in začne delovati do prvega zahtevka za izplačilo. Sistem bi moral vključevati najmanj naslednje funkcije: (a) zagotavljanje zbiranja podatkov in spremljanje doseganja mejnikov in ciljev ter (b) zbiranje, shranjevanje in zagotavljanje dostopa do podatkov, ki so zahtevani v členu 22(2)(d)(i) do (iii) Uredbe (EU) 2021/241 v skladu s členom 22(2)(e) navedene uredbe.

(37)Čeprav je opis sistema notranje kontrole in drugih ureditev za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje nasprotij interesov sprejemljiv, mora revizijski organ zaradi resnih pomanjkljivosti v češkem sistemu upravljanja in nadzora za preprečevanje nasprotij interesov, kot so bile potrjene z nedavno revizijo drugih programov EU, izvesti posebno revizijo uspešnosti sistema notranje kontrole. Poročilo mora vsebovati revizijsko mnenje brez pridržka o uspešnosti sistema notranje kontrole za preprečevanje nasprotij interesov na ravni načrta za okrevanje in odpornost, zlasti da so (i) zbiranje, shranjevanje in obdelava podatkov v zvezi z vsemi končnimi prejemniki, vključno z vsemi dejanskimi lastniki, kot so opredeljeni v členu 3(6) Direktive (EU) 2015/849, (ii) sistem notranje kontrole za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje nasprotij interesov v skladu s členom 61 finančne uredbe in (iii) nacionalni postopki nadzora za preprečevanje nasprotij interesov za vse dejanske lastnike uspešni. V skladu s členom 20(5)(e) Uredbe (EU) 2021/241 bi morala Češka izvajati te ukrepe, če želi delovati skladno s členom 22 navedene uredbe, in potrditi izvajanje s prvim zahtevkom za plačilo. V poročilu bi morale biti opisane ugotovljene slabosti in pomanjkljivosti ter sprejeti popravljalni ukrepi.

(36)Določeni so dodatni mejniki, ki zahtevajo (i) pregled skladnosti nacionalnih postopkov za zagotovitev, da je uporaba dejanskega lastništva v okviru sistema notranje kontrole instrumenta v celoti usklajena z opredelitvijo „dejanskih lastnikov“ iz člena 3(6) Direktive 2015/849, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2018/843, (ii) da usklajevalni organ izda smernice o preprečevanju in obvladovanju nasprotij interesov v skladu s finančno uredbo in veljavnim nacionalnim pravom za lastnike komponent in druge subjekte, ki izvajajo reforme in naložbe v okviru načrta za okrevanje in odpornost; to bi moralo dodatno okrepiti ukrepe za zaščito proračuna EU pred goljufijami in nepravilnostmi, (iii) da revizijski organ sprejme revizijsko strategijo, ki zagotavlja neodvisno in učinkovito revizijo izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, ter (iv) da svet za upravljanje nacionalnega načrta za okrevanje in odpornost odobri in izvaja postopke za sistem zbiranja, shranjevanja in obdelave podatkov v zvezi z vsemi končnimi prejemniki, vključno z vsemi dejanskimi lastniki, kot so opredeljeni v členu 3 Direktive (EU) 2015/849. Vsi ti mejniki morajo biti izpolnjeni, preden je Komisiji predložen prvi zahtevek za plačilo.

(35)Sistem notranje kontrole, opisan v načrtu za okrevanje in odpornost, kot ga dopolnjujejo dodatni ukrepu kot mejniki iz tega sklepa, temelji na zanesljivih postopkih in strukturah ter jasno opredeljuje akterje ter njihove vloge in obveznosti za izvajanje nalog notranje kontrole. Sistem notranje kontrole sestavljata naslednji ravni: (i) preverjanja upravljanja, ki jih izvajajo lastniki komponent in usklajevalni organ na ravni ministrstva za industrijo in trgovino; in (ii) revizije, ki jih izvaja nacionalni revizijski organ v okviru ministrstva za finance. Na splošno je opis sistema notranje kontrole in drugih ustreznih ureditev v načrtu za okrevanje in odpornost, vključno z zbiranjem in dajanjem na voljo podatkov o končnih prejemnikih, sprejemljiv za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotja interesov pri uporabi sredstev v okviru Uredbe (EU) 2021/241 ter za preprečevanje dvojnega financiranja iz navedene uredbe in drugih programov Unije.

(34)V skladu s členom 19(3)(j) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.10 Priloge V k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost, kolikor jih dopolnjujejo dodatni ukrepi kot mejniki iz tega sklepa, ustrezni (ocena A) za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov pri uporabi sredstev, zagotovljenih v skladu z navedeno uredbo, in pričakuje se, da se bo z ureditvami učinkovito preprečilo dvojno financiranje iz navedene uredbe in drugih programov Unije. To ne posega v uporabo drugih instrumentov in orodij za spodbujanje in zagotavljanje skladnosti s pravom EU, tudi za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov ter zaščito proračuna Unije v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta.

(33)Češka je za večino stroškov ukrepov iz načrta predložila ocene, ki temeljijo na ustrezni utemeljitvi, dokazih in metodologiji. Informacije in dokazila o izračunu stroškov so bili predloženi v srednji meri. V mnogih primerih so stroški predstavljeni v primerjavi s preteklimi projekti ali podatki o javnih razpisih za podobne naložbe, izvedene na Češkem ali v drugih državah članicah. Kjer to ni bilo mogoče, so ocene stroškov večinoma zagotovljene s pristopi od spodaj navzgor na podlagi tržnih cen velikih stroškovnih dejavnikov. Pri več manjših ukrepih so podrobna pojasnila ocen stroškov ali dokazila omejena. V skladu s temi informacijami ni podatkov o tem, da bi bile okrnjene splošna razumnost, verjetnost in dodatnost ocenjenih stroškov. Poleg tega je ocenjeni skupni strošek načrta za okrevanje in odpornost v skladu z načelom stroškovne učinkovitosti in je sorazmeren s pričakovanim nacionalnim gospodarskim in socialnim učinkom.

(32)V skladu s členom 19(3)(i) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.9 Priloge V k navedeni uredbi je utemeljitev v načrtu o znesku ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost v srednji meri (ocena B) razumna in verjetna, je skladna z načelom stroškovne učinkovitosti ter sorazmerna s pričakovanim nacionalnim gospodarskim in socialnim učinkom.

(30)Nacionalna ureditev za izvajanje načrta za okrevanje in odpornost je določena v resoluciji vlade št. 467 z dne 17. maja 2021. Svet za upravljanje nacionalnega načrta za okrevanje in odpornost je najvišji odločevalski in odobritveni organ, odgovoren za splošno usklajevanje in spremljanje načrta za okrevanje in odpornost. Ministrstvo za industrijo in trgovino, ki je pristojni organ za načrt za okrevanje in odpornost ter njegovo izvajanje, je pristojno za usklajevanje in spremljanje načrta za okrevanje in odpornost in poročanje o njem ter je glavna kontaktna točka za Komisijo. Ta organ bi moral pripraviti zahtevke za plačila za Komisijo, ko lastniki komponent izjavijo, da so zadevni mejniki doseženi, revizijski organ ministrstva za finance pa opravi revizijo sistema, ki vključuje vsebinsko preverjanje podatkov o navedenih mejnikih in ciljih. Ministrstvo za industrijo in trgovino je po nedavni reviziji drugih programov EU prejelo revizijsko mnenje s pridržkom, ker niso vzpostavljeni učinkoviti ukrepi za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje primerov nasprotij interesov. Določijo se namenski mejniki za zagotovitev, da bodo te pomanjkljivosti odpravljene pred prvim zahtevkom za plačilo.

(29)V skladu s členom 19(3)(h) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.8 Priloge V k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost, kolikor jih dopolnjujejo dodatni ukrepi, navedeni v tem sklepu kot mejniki, za zagotovitev učinkovitega spremljanja in izvajanja načrta za okrevanje in odpornost, vključno s predvidenim časovnim razporedom, mejniki in cilji ter povezanimi kazalniki, minimalne (ocena B).

(28)Znatne naložbe naj bi po pričakovanjih prinesle trajne spremembe v češkem gospodarstvu. Naložbe v trajnostne načine prevoza, kot so železnice, in v energijsko učinkovito obnovo stanovanjskega fonda in javnih stavb bi morale zmanjšati onesnaževanje zraka in prispevati k zelenemu prehodu ter teritorialni koheziji. Naložbe v inovativna zagonska, mala, srednja in velika podjetja v okviru različnih shem financiranja, skupaj s krepitvijo inovacijskega ekosistema in javno-zasebnega sodelovanja ter naložbami v zelo visokozmogljiva omrežja, naj bi spodbudile inovacije in konkurenčnost čeških podjetij ter hkrati prispevale k zelenemu in digitalnemu prehodu. Načrtovane naložbe za digitalni prehod češkega pravosodnega sistema imajo dober potencial za okrepitev njegove učinkovitosti in odpornosti ter izboljšanje dostopa do pravnega varstva. Reforme zdravstvenega varstva so podprte z naložbami v specializirano oskrbo, e-zdravje, presejalne programe in celovito rehabilitacijo ter odlične raziskave na izbranih zdravstvenih področjih, kar bi lahko izboljšalo rezultate na področju zdravja. Naložbe v izobraževanje, usposabljanje in socialno varstvo prispevajo k socialni koheziji in blažitvi morebitnih posledic spreminjajočih se trendov na trgu dela in demografije. Dopolnjujejo jih dodatne naložbe v pripravo projektov, usposabljanje, ozaveščanje, metodološko in analitično podporo na osrednji, regionalni in lokalni ravni, da bi spodbudili zeleni in digitalni prehod ter čim bolj povečali učinek in črpanje dodatnih sredstev, vključno s sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost. Trajni učinek načrta je mogoče okrepiti tudi s sinergijami med načrtom in drugimi programi, ki se financirajo iz skladov kohezijske politike, zlasti z vsebinskim obravnavanjem globoko zakoreninjenih ozemeljskih izzivov in spodbujanjem uravnoteženega razvoja.

(27)Načrt Češke za okrevanje in odpornost predstavlja sveženj reform in naložb s poudarkom na slednjih, ki bi lahko imele trajen učinek na Češko. Načrt uvaja ukrepe, katerih cilj je vpeljati strukturne spremembe na področjih javne uprave, prometa, prihrankov in virov energije v gospodinjstvih, znanj in spretnosti ter izobraževanja, boja proti korupciji, raziskav in inovacij ter dostopa do zdravstvenega in dolgotrajne oskrbe. V načrtu je predstavljen ambiciozen program za digitalizacijo podjetij in podporo pri okrevanju za krepitev inovacijskega ekosistema, kar naj bi spodbudilo trajnostno rast in povečalo konkurenčnost Češke.

(26)V skladu s členom 19(3)(g) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.7 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri (ocena A) trajen učinek na Češko.

(25)Reforme naj bi zagotovile, da bodo spremembe zaradi digitalne preobrazbe ostale trajnostne in učinkovite. V skladu s češkim načrtom bi se morala razširiti ponudba storitev e-uprave in e-zdravja, kar bo po pričakovanjih povečalo učinkovitost javne uprave in izboljšalo poslovno okolje. Uvesti bi bilo treba spremembe in digitalizacijo postopka za pridobitev gradbenega dovoljenja, da se pospeši in poenostavi relevantne postopke. Reforma učnih načrtov v osnovnošolskem in srednješolskem izobraževanju bi morala podpirati razvoj digitalne pismenosti učencev na Češkem. Načrt uvaja tudi izboljšan model upravljanja za učinkovit nadzor digitalne preobrazbe in digitalnih inovacij ter podporo tehnološkim zagonskim podjetjem. Zato se pričakuje, da bo načrt obravnaval pomembne vidike digitalne preobrazbe in digitalnega ekosistema kot celote ter na ta način izboljšal konkurenčnost češkega gospodarstva.

(24)V načrtu so predlagani ambiciozni ukrepi za digitalno preobrazbo češkega gospodarstva s celovitim pristopom, kar prispeva k razvoju nacionalne ravni evropskega digitalnega ekosistema. Predlagani ukrepi združujejo naložbe v zelo visokozmogljiva omrežja in omrežja 5G, tehnološke predstavitvene projekte, izgradnjo kvantne komunikacijske infrastrukture, pomoč podjetjem pri izkoriščanju priložnosti zaradi digitalnih inovacij in olajšanje prenosa znanja s pomočjo vozlišč za digitalne inovacije ter centrov za testiranje in preskušanje. Da bi se odzvali na spreminjajoče se potrebe na trgu dela, načrt za okrevanje in odpornost spodbuja tudi digitalne spretnosti in znanja s programi za izpopolnjevanje in preusposabljanje ter digitalno reformo izobraževanja. Ukrepi za posredovanje digitalnih spretnosti in znanj učiteljem in učencem so združeni z zagotavljanjem opreme IT in povezljivosti šolam in učencem ob upoštevanju regionalnih in socialnih razlik.

(23)V skladu s členom 19(3)(f) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.6 Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki v veliki meri (ocena A) prispevajo k digitalnemu prehodu ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Za ukrepe, ki podpirajo digitalne cilje, je namenjen znesek, ki predstavlja 22,1 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt, izračunanih po metodologiji iz Priloge VII k Uredbi (EU) 2021/241.

(22)Pričakuje se, da bodo reforme in naložbe, povezane z varstvom narave in gospodarjenjem z vodami, do določene mere pomagale reševati izzive, s katerimi se sooča Češka pri prilagajanju podnebnim spremembam ter varstvu vodnih virov, narave in biotske raznovrstnosti.

(21)Pričakuje se, da bodo naložbe v obnovljive vire energije, posodobitev distribucijskih omrežij za daljinsko ogrevanje, zamenjava kotlov na premog ter izboljšanje energijske učinkovitosti stanovanjskih in javnih stavb pripomogle k temu, da bo Češka dosegla svoje cilje glede razogljičenja do leta 2030, in podprle prehod na krožno gospodarstvo. Za naložbe v plin in biomaso veljajo posebni pogoji, usmerjati pa bi jih morala trajnostna merila za obnovljive vire energije, ki jih bo sprejela Češka. Naložbe v trajnostni promet bi morale izboljšati železniško infrastrukturo in infrastrukturo za čisto mobilnost, vključno z elektromobilnostjo. To naj bi po pričakovanjih spodbudilo celoten ekosistem mobilnosti, ki je ključnega pomena za češko gospodarstvo.

(20)V skladu s členom 19(3)(e) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.5 Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki v veliki meri (ocena A) prispevajo k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo, ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Za ukrepe, ki podpirajo podnebne cilje, je namenjen znesek, ki predstavlja 41,6 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt, izračunanih po metodologiji iz Priloge VI k Uredbi (EU) 2021/241. V skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2021/241 je načrt za okrevanje in odpornost skladen z informacijami iz nacionalnega energetskega in podnebnega načrta za obdobje 2021–2030.

(19)V skladu s členom 19(3)(d) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.4 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost zagotovil, da noben ukrep(ocena A) za izvajanje reform in naložbenih projektov, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (načelo, da se ne škoduje bistveno). Češka je izvedla oceno skladnosti ukrepov, vključenih v načrt, z načelom, da se ne škoduje bistveno. Morebitne škodljive okoljske učinke vseh zadevnih ukrepov bi bilo treba obravnavati z ustreznimi zagotovili, tudi v okviru ustreznih mejnikov in ciljev, da se zagotovi izpolnjevanje veljavnih okoljskih meril. Po potrebi bi bilo treba določiti mejnike, da se zagotovi izvajanje blažilnih ukrepov za preprečitev znatne škode. To velja za ukrepe, ki podpirajo posodobitev distribucijskih omrežij za daljinsko ogrevanje, zamenjavo kotlov na premog s plinskimi kondenzacijskimi kotli in kotli na biomaso v stanovanjskih in javnih stavbah ter protipoplavno zaščito.

(18)Naložbe v omrežja javnega prevoza in digitalno infrastrukturo za povezljivost so zlasti pomembne za strukturno prikrajšane regije in zaposlene z nizkimi dohodki na mestnih območjih. Pričakovati je, da bodo ukrepi podpirali tudi razogljičenje daljinskega ogrevanja in prihranke energije v gospodinjstvih. Poleg tega bi morali zmanjšati energijsko revščino in stroške zelenih naložb z naložbami za zamenjavo ogrevalnih sistemov na premog, ki onesnažujejo, s toplotnimi črpalkami in kotli na biomaso v stanovanjskih stavbah družin z nizkimi dohodki. Prav tako bi bilo treba podpreti socialne potrebe ranljivih oseb z lažjim dostopom do presejalnih zdravstvenih programov, večjimi zmogljivostmi na področju socialnega varstva in naložbami v socialnovarstveno infrastrukturo.

(17)Načrt za okrevanje in odpornost prispeva k reševanju več družbenih izzivov, pomembnih za Češko, in podpira izvajanje evropskega stebra socialnih pravic. Pričakuje se, da bodo ukrepi podpirali socialno kohezijo in reševali vrsto izzivov na tem področju. Zagotavljanje zelo visokozmogljivih omrežij na podeželskih območjih naj bi ublažilo razkorak med mesti in podeželjem pri dostopu do povezljivosti. Okrepljena podpora šolam z večjim deležem učencev iz socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij in oprema IT za prikrajšane učence in študente naj bi prispevali k odpravljanju neenakosti v izobraževanju. Povečanje zmogljivosti v predšolski vzgoji in usposabljanju bi moralo okrepiti enake možnosti in spodbuditi udeležbo žensk na trgu dela. Drugi pomembni ukrepi, ki obravnavajo potrebe otrok, vključujejo reforme učnih načrtov za krepitev digitalnih spretnosti in znanj učencev in uporabe digitalnih virov.

(16)Načrt obravnava te slabosti in ranljivosti, zlasti z usmerjanjem finančne in nefinančne podpore v mala, srednja in velika podjetja in projekte, kar jim bo omogočilo sodelovanje pri zelenem in digitalnem prehodu, naložbami v promet, ukrepi za izboljšanje raziskovalnega in inovacijskega ekosistema, spodbujanjem sodelovanja med znanostjo in podjetji ter financiranjem digitalizacije in raziskav ter inovacij v strateških sektorjih v skladu s strategijo za pametno specializacijo ter zagotavljanjem financiranja zagonskim podjetjem v začetni fazi. Ukrepi, ki obravnavajo prilagodljivost delovne sile, vključujejo revizijo učnih načrtov ter ukrepe za izpopolnjevanje in preusposabljanje, nizka udeležba žensk z majhnimi otroki na trgu dela pa se rešuje s povečanjem zmogljivosti ustanov za otroško varstvo. Načrt predvideva ukrepe za spodbujanje uporabe storitev e-uprave, poenostavitev postopkov za izdajo gradbenih dovoljenj in izboljšanje preprečevanja korupcije z zakonodajnimi ukrepi, kar naj bi prispevalo k izboljšanju poslovnega okolja za zasebne vlagatelje.

(15)Simulacije, ki so jih opravile službe Komisije, kažejo, da bi lahko po načrtu BDP Češke do leta 2026 narasel za od 0,8 % do 1,2 %. Pričakuje se, da bo načrt za okrevanje in odpornost prispeval h gospodarski rasti in ustvarjanju delovnih mest na Češkem. Načrt dosledno obravnava več ugotovljenih slabosti v gospodarstvu, zlasti izpostavljenost industrije tveganjem zaradi avtomatizacije in zelenega prehoda, nizke ravni financiranja raziskav in razvoja za inovativna podjetja v začetni fazi, neskladij v znanju in spretnostih, nizke udeležbe žensk in nizko usposobljenih oseb na trgu dela ter neučinkovitosti v javni upravi.

(14)V skladu s členom 19(3)(c) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.3 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost velik vpliv (ocena A) na krepitev potenciala rasti, ustvarjanje delovnih mest ter gospodarsko, socialno in institucionalno odpornost države članice, s tem pa prispeval k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, vključno s spodbujanjem politik za otroke in mlade, ter na ublažitev gospodarskih in socialnih posledic krize zaradi COVID-19 ter s tem okrepil ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in konvergenco v Uniji.

(13)Vendar pa načrt ne obravnava dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Glede na srednje- do dolgoročno naravo tega izziva nujnost reševanja tega vprašanja v sedanjih gospodarskih razmerah ni tako očitna kot pri drugih priporočilih. Vendar se bo Češka morala še naprej soočati s srednje visokimi tveganji za dolgoročno fiskalno vzdržnost javnih financ, predvsem zaradi stroškov staranja prebivalstva. Izboljšanje dolgoročne fiskalne vzdržnosti pokojninskega in zdravstvenega sistema tako ostaja pomemben izziv, ki ga bo treba obravnavati v prihodnjih letih. Poleg tega načrt pri obravnavanju priporočil le do določene mere upošteva regionalne razlike.

(12)Za priporočila Sveta v zvezi s takojšnjim odzivom fiskalne politike na pandemijo se lahko šteje, da ne spadajo na področje uporabe načrta Češke za okrevanje in odpornost, ne glede na dejstvo, da se je Češka v letih 2020 in 2021 na splošno ustrezno in zadostno odzvala na takojšnjo potrebo gospodarstva po podpori s fiskalnimi sredstvi v skladu z določbami splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast.

(11)Te naložbe naj bi bile podprte z reformo postopka za izdajo gradbenega dovoljenja, vključno z digitalizacijo postopka, ki bo znatno skrajšala njegovo trajanje. Pričakuje se, da bodo ukrepi za e-upravo in boj proti korupciji dodatno izboljšali poslovno okolje. Potencial rasti in konkurenčnost češkega gospodarstva bi bilo treba podpreti tudi z naložbami v raziskave in razvoj, ki bi morale biti usmerjene v javno-zasebno sodelovanje, dostop do financiranja in nefinančno podporo inovativnim podjetjem, zlasti malim in srednjim podjetjem ter izboljšanje inovacijskega ekosistema, ter bi se morale osredotočati tudi na industrijska, okoljska, prometna, kulturna, digitalna in zdravstvena področja. Priporočila Sveta v zvezi s trgom dela, spretnostmi in znanji ter izobraževanjem naj bi se po pričakovanjih obravnavala obravnavana v okviru sistemov za preusposabljanje, s priložnostmi za vseživljenjsko učenje v podjetjih, novimi ustanovami za otroško varstvo, digitalnimi spretnostmi in znanji za učitelje, posodobljenimi učnimi načrti, ki spodbujajo digitalne spretnosti in znanja ter pismenost, računalniško opremo za šole ter ukrepi, osredotočenimi na neenakosti v izobraževanju. Priporočila v zvezi z zdravstvom naj bi bila obravnavana z okrepljenim preprečevanjem raka in rehabilitacijo po njem, razvojem portala e-zdravja, ki bo spodbujal prakse celostne oskrbe, in podporo izobraževanju v zdravstvu. Dodatni dopolnilni ukrepi vključujejo ukrepe za izboljšanje dolgotrajne oskrbe.

(10)Načrt vključuje sklop reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in prispevajo k učinkoviti obravnavi vseh ali znatnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v priporočilih za posamezne države, ki jih je Svet naslovil na Češko v evropskem semestru leta 2019 in 2020, zlasti na področju zdravstvenega varstva, znanj in spretnosti, izobraževanja, zelenega in digitalnega prehoda, prometa, podpore podjetjem ter raziskav in razvoja. Načrt prispeva k reševanju strukturnih izzivov, opredeljenih v priporočilih za posamezno državo, saj vključuje več naložb in reform, ki naj bi spodbudile napredek v češkem gospodarstvu in družbi. Močno se osredotoča na naložbe v navedena področja, zlasti v energijo, digitalno infrastrukturo in trajnostni promet. Na področju energije Češka načrtuje posodobitev distribucijskih omrežij za daljinsko ogrevanje, povečanje obnovljivih virov energije, izboljšanje energijske učinkovitosti v stanovanjskih in javnih stavbah ter zamenjavo kotlov na premog v gospodinjstvih. Projekti digitalne in prometne infrastrukture so osredotočeni na zelo visokozmogljiva digitalna in železniška omrežja, ki naj bi prispevala k postavitvi sodobnih in zelenih temeljev za prihodnjo rast produktivnosti.

(9)V skladu s členom 19(3)(b) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.2 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost prispeval k učinkovitemu obravnavanju vseh ali pomembnega dela izzivov (ocena A), opredeljenih v specifičnih priporočilih za zadevno državo članico, vključno z njihovimi fiskalnimi vidiki, ali izzivov, opredeljenih v drugih ustreznih dokumentih, ki jih je Komisija uradno sprejela v okviru evropskega semestra.

(8)V načrtu so predvideni ukrepi, usmerjeni v prihodnost, za lažjo digitalno preobrazbo in zeleni prehod češkega gospodarstva. Ukrepi vključujejo razširitev e-uprave, vključno z odprtimi podatki in storitvami e-zdravja, naložbe v digitalizacijo pravosodnega sistema v državi, širitev zelo visokozmogljivih omrežij in omrežij 5G, digitalne inovacije, digitalne spretnosti in znanja ter digitalizacijo industrije. Cilj načrta je povečati delež trajnostnih načinov prevoza, prihraniti energijo in zmanjšati emisije toplogrednih plinov, hkrati pa prispevati k ciljem v zvezi z blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje, ohranjanju in obnovi narave ter izvajanju rešitev krožnega gospodarstva. Ukrepi obravnavajo posebne socialno-ekonomske izzive, s katerimi se sooča Češka, saj podpirajo inovacijski ekosistem ter razvoj znanj in spretnosti v izobraževanju in usposabljanju, pri tem pa upoštevajo tudi socialne razlike.

(7)Češki načrt za okrevanje in odpornost predvideva celovit in uravnotežen odziv na krizo, ki jo je povzročila pandemija. Načrt vključuje ukrepe, ki prispevajo k vsem šestim stebrom, kot so opredeljeni v členu 3 Uredbe (EU) 2021/241. Načrt se izrecno sklicuje na šest stebrov, navaja, kako so obravnavani z različnimi ukrepi, ter vsebuje komponente, ki prispevajo k vsaj enemu ali več stebrom. Načrt sestavlja sveženj naložb in reform, osredotočenih na ključna področja, kot so digitalizacija, zeleni prehod, izobraževanje, dostop do financiranja, kultura, raziskave in inovacije ter zdravstveno varstvo.

(6)V skladu s členom 19(3)(a) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.1 Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri (ocena A) predstavlja celovit in ustrezno uravnotežen odziv na gospodarske in socialne razmere ter s tem ustrezno prispeva k vsem šestim stebrom iz člena 3 navedene uredbe ob upoštevanju specifičnih izzivov, s katerimi se sooča zadevna država članica, in dodeljenih finančnih sredstev zadevne države članice.

(5)Izvajanje načrtov držav članic za okrevanje in odpornost bo pomenilo usklajena prizadevanja za naložbe in reforme po vsej Uniji. Z usklajenim hkratnim izvajanjem reform in naložb ter izvajanjem čezmejnih projektov se bodo te reforme in naložbe vzajemno krepile in ustvarile pozitivne učinke prelivanja po vsej Uniji. Približno tretjina učinka instrumenta na rast in ustvarjanje delovnih mest v državah članicah bo tako posledica prelivanja iz drugih držav članic.

(4)Načrti za okrevanje in odpornost bi morali slediti splošnim ciljem mehanizma za okrevanje in odpornost, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/241, in instrumenta EU za okrevanje, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (EU) 2020/2094, da bi podprli okrevanje po krizi zaradi COVID-19. Spodbujati bi morali ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo Unije s prispevanjem k šestim stebrom iz člena 3 Uredbe (EU) 2021/241.

(3)Češka je 1. junija 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Načrt je bil predložen po postopku posvetovanja, izvedenem v skladu z nacionalnim pravnim okvirom. V posvetovanje so bili vključeni socialni partnerji, lokalni in regionalni organi ter drugi ustrezni deležniki. Nacionalna odgovornosti za načrte za okrevanje in odpornost je podlaga za njihovo uspešno izvajanje in trajen učinek na nacionalni ravni ter verodostojnost na ravni Unije. Komisija je v skladu s členom 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi.

(2)Svet je 9. julija 2019 in 20. julija 2020 v okviru evropskega semestra na Češko naslovil priporočila. Priporočil je zlasti, naj sprejme ukrepe, s katerimi se bo podprlo okrevanje gospodarstva, hkrati pa ohranjala dolgoročna vzdržnost javnih financ in krepile naložbe; zagotovi odpornost zdravstvenega sistema in izboljša razpoložljivost zdravstvenih delavcev, primarnega zdravstvenega varstva in integracije oskrbe ter razširjenosti storitev e-zdravja; podpira zaposlovanje z aktivnimi politikami zaposlovanja, zagotavljanjem spretnosti in znanj, tudi digitalnih, ter dostopa do digitalnega učenja; podpira mala in srednja podjetja tako, da bolj izkorišča finančne instrumente za zagotavljanje likvidnostne podpore, zmanjša upravno breme in izboljša e-upravo; da prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe v podporo gospodarskemu okrevanju; usmeri naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na visoko zmogljive digitalne infrastrukture in tehnologije, čisto in učinkovito proizvodnjo in uporabo energije ter trajnostno prometno infrastrukturo, tudi v premogovniških regijah; odpravi ovire za razvoj v celoti delujočega inovacijskega ekosistema; zagotovi dostop do financiranja za inovativna podjetja in izboljša sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem pri raziskavah in razvoju. Komisija je po oceni napredka pri izvajanju teh priporočil za posamezno državo ob predložitvi načrta za okrevanje in odpornost ugotovila, da je bil dosežen znaten napredek v zvezi s priporočilom o sprejetju vseh potrebnih ukrepov za učinkovit odziv na pandemijo, ohranjanje gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo.

(1)Izbruh COVID-19 negativno vpliva na gospodarstvo Češke. V letu 2019 je bruto domači proizvod na prebivalca (BDP na prebivalca) Češke znašal 68 % povprečja EU. V skladu z vmesno poletno napovedjo Komisije iz leta 2021 se je realni BDP Češke v letu 2020 zmanjšal za 5,6 %, v obdobju 2020–2021 pa naj bi se skupno zmanjšal za 1,9 %. Že dlje prisotni vidiki, ki vplivajo na srednjeročno gospodarsko uspešnost, vključujejo ohranjanje rasti produktivnosti, za kar so potrebne trajne strukturne reforme na področju izobraževanja, inovacijskega ekosistema in upravljanja ter ciljno usmerjene naložbe v infrastrukturo, raziskave in razvoj. Češka še ni povsem pripravljena na zeleni in digitalni prehod. Glede na izpostavljenost obsežnega predelovalnega sektorja na Češkem, vključno z avtomobilsko proizvodnjo, bodo tehnološke spremembe, kot je avtomatizacija proizvodnih procesov, verjetno pomembno vplivale na češko gospodarstvo. Poleg tega pokojninski in zdravstveni sistem predstavljata tveganje za dolgoročno vzdržnost javnih financ in gospodarstva.

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost in zlasti člena 20 Uredbe,

EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 19.7.2021 COM(2021) 431 final PRILOGA

k predlogu izvedbenega sklepa Sveta o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Češko {SWD(2021) 211 final}



PRILOGA A. KOMPONENTA 1.1: Digitalne storitve za državljane in podjetja Ta komponenta češkega načrta podpira reševanje izziva začetnega zagotavljanja digitalnih javnih storitev s povečanjem števila digitalnih javnih storitev, prijaznih do uporabnika, ki se zagotavljajo državljanom in podjetjem, ter zagotavljanjem doslednega in visokokakovostnega upravljanja podatkov v javni upravi. Glede na rezultate indeksa digitalnega gospodarstva in družbe (DESI 2020) Češka predstavlja podpovprečno raven zagotavljanja digitalnih javnih storitev državljanom in podjetjem. Cilj te komponente je ustvariti k uporabnikom usmerjene portale (državljani, pravosodje, podjetniki, zdravstveno varstvo) ter spodbujati lažjo izmenjavo in upravljanje podatkov znotraj uprave, da bi se uskladili z načelom „samo enkrat“. Izvajanje reform v okviru te komponente zagotavlja pogoje za dobro upravljanje zbirk podatkov in za nadzorovan dostop do podatkov. Prav tako olajšujejo zagotavljanje rešitev e-zdravja, vključno z razvojem portala e-zdravja, večjo medsebojno povezljivostjo in interoperabilnostjo izvajalcev zdravstvenega varstva ter centralnimi evidencami, telemedicino in sekundarno uporabo zdravstvenih podatkov. Naložbe so namenjene izvajanju 22 projektov za izboljšanje storitev e-uprave, ki se zagotavljajo končnim uporabnikom, in petih projektov, ki povečujejo dostop do odprtih podatkov v javni upravi. Ta komponenta bo tudi povečala digitalizacijo pravosodnega sistema, tako da bodo sodišča opremljena z avdiovizualnimi napravami za snemanje in pripravo podatkov ter z vzpostavitvijo pravosodnega portala, ki bo zadevnim stranem zagotavljal enostaven dostop in digitalne storitve. Komponenta podpira obravnavanje priporočila za posamezno državo št. 3 za leto 2019, v skladu s katerim Češka ekonomsko politiko v zvezi z naložbami osredotoči na digitalno infrastrukturo, priporočilo za posamezno državo št. 1 za leto 2020, v skladu s katerim Češka okrepi uvedbo e-zdravstvenih storitev, in priporočilo za posamezno državo št. 3 za leto 2020, v skladu s katerim Češka podpira mala in srednja podjetja z zmanjšanjem upravnega bremena in usmerja naložbe v digitalni prehod. Pričakuje se, da noben ukrep v tej komponenti ne bo znatno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepov in blažitvenih korakov, določenih v načrtu v skladu s tehničnimi smernicami DNSH (2021/C58/01). A.1 Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo Reforma 1: Pogoji za upravljanje kakovostne zbirke podatkov in zagotavljanje nadzorovanega dostopa do podatkov Z reformo se vzpostavi celovit zakonodajni, standardizacijski in organizacijski okvir za visokokakovostno upravljanje in upravljanje podatkov javne uprave. Reforma bo privedla do vzpostavitve orodja za souporabo podatkov („upravljani dostop“), ki bo drugim delom javne uprave in kvalificiranim tretjim subjektom omogočil dostop do nejavnih vladnih podatkov v skladu z načeli FAIR („findability“ (podatke je mogoče najti), „accessibility“ (do njih je mogoče dostopati), „interoperability“ (so interoperabilni) in „reusability“ (jih je mogoče vnovič uporabiti)). Reforma v češko zakonodajo vključuje načela dobrega upravljanja podatkov. Izvedba tega ukrepa bo dokončana do 31. decembra 2025. Reforma 2: Storitve e-zdravja S to reformo se bo povečala digitalizacija zdravstvenega sektorja z izvajanjem naslednjih dejavnosti: ·opredelitev standardov interoperabilnosti v skladu z evropskim okvirom interoperabilnosti za e-zdravje in opredelitev pravil, ki urejajo telemedicino; ·oblikovanje kataloga storitev, vključno z naslednjimi novimi storitvami e-zdravja: (i) katalog standardov; (ii) katalog digitalnih storitev; (iii) referenčni register zdravstvenih delavcev; (iv) referenčni register pacientov; (v) storitve identifikacije/avtentikacije za paciente in zdravstvene delavce; (vi) povzetek o pacientih; (vii) storitve e-naročil; ·razširitev funkcij nacionalnega portala zdravstvenih informacij, da se vključijo dodatne funkcije za javnost, paciente, ponudnike zdravstvenih storitev in druge pooblaščene subjekte;

·povezovanje najpomembnejših ponudnikov zdravstvenih storitev s storitvami e-zdravja v skladu s pravili o interoperabilnosti in polno delovanje portala e-zdravja z večjo funkcionalnostjo in katalogom storitev; ·krepitev kibernetske varnosti izvajalcev zdravstvenega varstva v smislu zakona št. 372/2011 v Pragi in kibernetske varnosti vladnih organov v okviru ministrstva za zdravje. Reforma bo dokončana do 31. decembra 2025. Naložba 1: Digitalne storitve za končne uporabnike Z naložbo se izvajajo medsebojno povezani projekti, da se poveča število storitev e-uprave, ki so na voljo prek portalov državljanov in podjetnikov, ter število vnaprej izpolnjenih obrazcev na podlagi informacij, shranjenih v informacijskem sistemu javne uprave. Naložba bo olajšala in poenostavila dostop državljanov in podjetij do digitalnih javnih storitev prek enotne platforme združenih portalov in do povezovanja informacijskih sistemov, vključno s sistemi, ki podpirajo sanitarne ukrepe v zvezi s pandemijo COVID-19. Posledično bo končnim uporabnikom prek ene same prijavne površine na voljo večje število digitalnih storitev, povečalo pa se bo tudi število predhodno izpolnjenih obrazcev in elektronska predložitev javni upravi. Naložba bo dokončana do 31. marca 2026. Naložba 2: Razvoj odprtih podatkov in sklada za javne podatke Naložba vključuje en program s štirimi medsebojno povezanimi projekti, namenjenimi spodbujanju objavljanja novih odprtih in javnih podatkovnih nizov. Ti projekti vključujejo objavo šifrantov, ki se uporabljajo v javni upravi v javnih podatkovnih zbirkah, razvoj nacionalnega kataloga odprtih podatkov, izboljšanje orodij za dostop do statističnih informacij in oblikovanje sodobnega metainformacijskega sistema za organe državnega statističnega urada. Ta naložba se izvede do 31. decembra 2024. Naložba 3: Digitalne storitve za pravosodje Cilj naložbe je povečati preglednost nacionalnega pravosodnega sistema z vzpostavitvijo portala e-pravosodje, ki bo izpolnjeval zahteve glede kibernetske varnosti ter končnim uporabnikom zagotavljal spletne storitve in dostop do informacij. Ta portal je povezan z državljanskim portalom. Poleg tega se bosta preglednost in učinkovitost še povečali z digitalizacijo zapisnikov sodnih obravnav in z opremljanjem sodnih sob za zaslišanje z avdiovizualnimi snemalniki podatkov. Ta naložba se izvede do 31. decembra 2023. A.2 Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore Zap. št. Povezani ukrep (reforma ali naložba) Mejnik/cilj Ime Kvalitativni kazalniki

(Za mejnike) Kvantitativni kazalniki

(Za cilje) Okvirni časovni razpored za dokončanje Opis in jasna opredelitev vsakega mejnika in cilja Enota merjenja Izhodiščna raven Ciljna raven Četrtletje Leto 1 Reforma 1: Pogoji za upravljanje kakovostne zbirke podatkov in zagotavljanje nadzorovanega dostopa do podatkov mejnik Dokončanje revizije podatkov na ravni centralne vlade in sprejetje konceptualnega dokumenta „Strategija nadzorovanega dostopa do podatkov za zagotovitev pogojev za kakovostno upravljanje zbiranja podatkov javne uprave“ s strani vlade, ki je podlaga za novo zakonodajo o upravljanju podatkov Zaključek revizije podatkov v organih centralne ravni države (skupaj 32 institucij) in sprejetje strateškega konceptualnega dokumenta s strani vlade. Q4 2023 Revizija podatkov in s tem povezana strategija sta podlaga za pripravo zakonodajnih sprememb za vključitev dobrega upravljanja podatkov v javni upravi v skladu z načeli FAIR in predvidenim evropskim zakonom o upravljanju podatkov. 2 Reforma 1: Pogoji za upravljanje kakovostne zbirke podatkov in zagotavljanje nadzorovanega dostopa do podatkov cilj Uvedba novih metodologij upravljanja podatkov v javni upravi Število organov javne uprave 0 32 Q4 2025 Standarde za dobro upravljanje podatkov v skladu z načelom FAIR, ki jih je treba razviti za uporabo v javni upravi, ki jih sprejmejo in izvajajo organi. 3 Reforma 2: E-zdravje mejnik Opredelitev standardov interoperabilnosti v skladu z evropskim okvirom interoperabilnosti za e-zdravje in opredelitev pravil, ki urejajo telemedicino Sprejetje standardov in pravil s strani Ministrstva za zdravje Q1 2022 Ukrep določa standarde, pravila in zahteve, ki urejajo interoperabilnost izvajalcev zdravstvenega varstva, in je podlaga za prilagoditev zdravstvenih sistemov. Določijo se pravila, ki urejajo storitve telemedicine, da se opredelijo pogoji za zagotavljanje takih storitev. 4 Reforma 2: E-zdravje cilj Število novih storitev telemedicine, ki so bile uvedene in na voljo pacientom število 0 5 Q4 2025 Nove storitve telemedicine so se razvile in dane na voljo pacientom, potem ko je ministrstvo za zdravje odobrilo izvajanje projekta. 5 Reforma 2: E-zdravje cilj Dokončanje projektov, ki vodijo k izvajanju novih digitalnih zdravstvenih storitev. število 1 8 Q4 2025 Zaključeni projekti vključujejo pametno karanteno 2.0; Spodbujanje digitalnih zdravstvenih storitev; Rešitve portala e-zdravje in sekundarna uporaba zdravstvenih podatkov. Ti projekti vodijo k uvedbi naslednjih storitev:

(1) katalog standardov, (2) katalog digitalnih storitev, (3) referenčni register zdravstvenih delavcev, (4) referenčni register pacientov, (5) storitve identifikacije/avtentikacije za bolnike in zdravstvene delavce, (6) storitev povzetkov o pacientih, (7) e-naročanje 6 Reforma 2: E-zdravje cilj Povezava ponudnikov zdravstvenih storitev/zdravstvenih ustanov s storitvami e-zdravja v skladu s pravili o interoperabilnosti in polno delovanje portala e-zdravja z večjo funkcionalnostjo in katalogom storitev 0 15 Q4 2025 Rezultat ukrepa bi moral biti povezovanje izvajalcev zdravstvenega varstva v interoperabilnem sistemu s portalom e-zdravje, ki ga bodo ponudniki lahko uporabljali za vnos informacij in komunikacij med drugim z državljani, ponudniki zdravstvenih storitev in zdravstvenimi zavarovalnicami. 7 Naložba 1: Digitalne storitve za končne uporabnike mejnik Polno delovanje enotnega digitalnega portala Začetek delovanja enotnega digitalnega portala, ki zagotavlja storitve državljanom in podjetjem Q4 2022 Enotna platforma za državljane in podjetja, ki omogoča vsaj: predložitev prve prijave za sprejem v javni visokošolski zavod Zahtevek za določitev zakonodaje, ki se uporablja, v skladu z naslovom II Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti; Zahtevek za pridobitev pokojninskih prejemkov in prejemkov pred upokojitvijo iz obveznih sistemov; Vloga za financiranje visokošolskega izobraževanja, na primer v obliki štipendije in posojila javnega organa ali institucije. 8 Naložba 1: Digitalne storitve za končne uporabnike mejnik Povezava sistema zdravstvenega opozarjanja z regionalnimi higienskimi postajami in projekt pametne karantene, ki sta bila razvita za boj proti okužbi s COVID-19 pri prebivalstvu in dokončanje razvoja treh informacijskih sistemov Uspešna povezava obstoječih sistemov in razvoj novih sistemov Q4 2023 Dokončana povezava z vročico, regionalno higiensko postajo in pametno karanteno za zmanjšanje upravne zapletenosti in izboljšanje sistemov, razvitih med pandemijo COVID-19, ter razvoj in izboljšanje nadaljnjih 3 informacijskih sistemov: DOP - podatkovna zbirka obveznosti obveščanja: Global Distribution System in tourism (Globalni distribucijski sistem v turizmu); Razširitev upravljanja državnih materialnih rezerv (SSHR). 9 Naložba 1: Digitalne storitve za končne uporabnike mejnik Polno delovanje 4 informacijskih sistemov Začetek delovanja štirih razvitih informacijskih sistemov, ki zagotavljajo storitve končnim uporabnikom Q4 2024 Dokončani bodo naslednji projekti: Razvoj digitalnega registra; Enotni kontrolni portal (JePEK); SIS_2 Orodja za centralno obdelavo statističnih podatkov; E-turizem 10 Naložba 1: Digitalne storitve za končne uporabnike cilj Dokončanje projektov s seznama, zaradi česar se je povečalo število izpolnjenih obrazcev, ki jih fizične in pravne osebe pošljejo državnim organom na digitalni način (prek portalov ali digitalnih poštnih predalov) število 26 839 874 53 679 748 Q1 2026 Ukrepi vodijo k 100-odstotnemu povečanju števila elektronsko izpolnjenih obrazcev, predloženih prek portalov in podatkovnih poštnih predalov, med 1. januarjem 2025 in 31. decembrom 2025 glede na referenčno osnovo iz leta 2019. To se doseže z dokončanjem naslednjih osnovnih projektov: Izvajanje zakonodajnih sprememb v informacijskem sistemu za katastre nepremičnin (ISKN); Nove digitalne storitve za majhne organizacije; Digitalne storitve v okviru integriranega informacijskega sistema Češke uprave za socialno varnost (IIS ČSSZ); Sistem pregleda naložb; Vzpostavitev novega sistema davčnih informacij za NDIS; Podjetniški portal; Portal javne uprave 2.0 (državljanski portal); SIS1_enotna točka zbiranja - enotni vmesnik za zagotavljanje podatkov; Storitve tehničnega in patentnega informacijskega sistema; Elektronska predložitev oddelku za okolje; Razvoj predložitev češki upravi za socialno varnost in povezava z digitalnimi storitvami za javno upravo; Nadaljnji razvoj češke uprave za socialno varnost - Informacijski in komunikacijski vmesnik - rešitev enotnega portala za delo in socialne zadeve ter njena povezava digitalne storitve z javno upravo; Razvoj novih spletnih predstavitev za ministrstvo za kmetijstvo. 11 Naložba 2: Razvoj odprtih in javnih podatkov mejnik Razširitev nacionalnega kataloga odprtih podatkov z naprednimi funkcijami V celoti delujoč nacionalni katalog odprtih podatkov z naprednimi funkcijami in storitvami, vključno z dokončanjem navedenih projektov. Q4 2022 Nacionalni katalog odprtih podatkov na enem mestu registrira in objavi odprte in javne podatke in informacije celotne javne uprave. Ima napredne funkcije za iskanje, povečanje katalogiziranih podatkov in storitev, vključno z objavo šifrantov v javnem podatkovnem skladu; Nova orodja za dostop do statističnih podatkov in metasistema za državne statistične službe. 12 Naložba 2: Razvoj odprtih in javnih podatkov cilj Povečanje števila pripravljavcev odprtih podatkov v javni upravi, ki objavljajo odprte podatke v nacionalnem katalogu odprtih podatkov Število novih javnih subjektov 23 100 Q4 2024 Naložbe povzročijo povečanje za 77 novih subjektov, ki objavljajo odprte podatke v javni upravi. 13 Naložba 3: Digitalne storitve za pravosodje mejnik Uvedba nove tehnološke platforme pravosodnega portala, ki državljanom omogoča dostop do digitalnih storitev in je povezana z osrednjim portalom za državljane. Posodobitev in polno delovanje portala za pravosodje z razširjenimi funkcijami Q4 2023 Z ukrepom se vzpostavi nov pravosodni portal, povezan s portalom državljanov. Funkcije in zasnova se opredelijo na podlagi ocene potreb in anket med uporabniki. Preoblikovanje portala justice.cz se izvaja v 8 svežnjih tematsko podobnih spomeniških območij. Vsak sveženj bo sestavljen iz faze ankete, usmerjene v uporabnika, in faze zasnove vsebine. 14 Naložba 3: Digitalne storitve za pravosodje cilj Oprema sodnih dvoran z avdiovizualnimi snemalniki podatkov Število sodnih dvoran 370 1100 Q4 2023 Ukrep nabavlja avdiovizualno opremo za sodne dvorane, da se omogoči digitalno snemanje obravnav in postopkov za večjo preglednost. B. KOMPONENTA 1.2: Digitalni sistemi javne uprave Namen te komponente češkega načrta za okrevanje in odpornost je obravnavati izziv pospešitve digitalne preobrazbe v češki javni upravi ter spodbujanja sodelovanja in izmenjave med javnimi institucijami. Njegov cilj je zagotoviti razvoj medsebojno povezanih podatkovnih zbirk informacijskih sistemov javne uprave, ki podpirajo in omogočajo komponento 1.1, ki podpira razširitev storitev e-uprave, ki se zagotavljajo končnim uporabnikom. Komponenta razvije osnovne registre, vključno z zdravstvenimi registri, ter poveže podatkovne zbirke javne uprave in ustrezne informacijske sisteme, da se zmanjša zapletenost postopkov za podjetja in državljane ter zagotovi varna souporaba podatkov v javni upravi. Cilj izvajanja reform v okviru te komponente je zagotoviti standardiziran in skladen pristop k razvoju informacijskih sistemov na dnevnem redu v javni upravi. Prek strokovnih centrov zagotavljajo strokovno znanje in svetovalne storitve. Razvijejo in konsolidirajo tudi razdrobljene zdravstvene registre, da se pripravijo na zagotavljanje skupnih storitev in izmenjavo informacij. Naložbe se osredotočajo na razvoj in povezovanje osrednjih registrov, spodbujanje medsebojne povezanosti in posodobitve informacijskih sistemov za agendo, povezano s staranjem prebivalstva, na naložbe v opremo in infrastrukturo za storitve e-pravosodja ter na izboljšanje kibernetske varnosti javne uprave.

Komponenta podpira obravnavanje priporočila za posamezno državo št. 3 za leto 2019, v skladu s katerim Češka ekonomsko politiko v zvezi z naložbami osredotoči na digitalno infrastrukturo, priporočilo za posamezno državo št. 1 za leto 2020, v skladu s katerim Češka okrepi uvedbo e-zdravstvenih storitev, in priporočilo za posamezno državo št. 3 za leto 2020, v skladu s katerim Češka podpira mala in srednja podjetja z zmanjšanjem upravnega bremena in osredotoča naložbe na digitalni prehod. Pričakuje se, da noben ukrep v tej komponenti ne bo znatno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepov in blažitvenih korakov, določenih v načrtu v skladu s tehničnimi smernicami DNSH (2021/C58/01). B.1 Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo Reforma 1: Centri kompetenc za podporo e-upravi, kibernetski varnosti in e-zdravju Z reformo se vzpostavijo strokovni centri za e-upravo, ki zagotavljajo smernice, strokovno znanje, svetovalne storitve in skupne standarde v javni upravi, da se zagotovi usklajeno izvajanje ukrepov za digitalizacijo in posodobitev informacijskih sistemov, predvidenih v komponentah 1.1 in 1.2. To se izvaja prek treh strokovnih centrov (kibernetska varnost; eZdravje-; strokovni centri e-uprave), ki so zasidrani v javni upravi in zagotavljajo podporo javnim organom na področjih analize, arhitekture sistema, uporabniških izkušenj in zasnove uporabniških vmesnikov, kibernetske varnosti ali rešitev portala ter vodenja projektov. Reforma bo izvedena do 31. decembra 2025. Reforma 2: Razvoj sistemov, ki podpirajo digitalizacijo zdravstva Reforma pospeši in olajša vzpostavitev skladne infrastrukture e-zdravja, vključno s stabilizacijo in standardizacijo zbirke podatkov o zdravstvenem varstvu. Ukrep je razdeljen na več medsebojno povezanih projektov za izvajanje referenčnih registrov izvajalcev zdravstvenih storitev, zdravstvenih delavcev in pacientov, ki so povezani z referenčnimi registri e-uprave; Zdravstveni registri higienske službe in zdravstveni registri onkoloških, srčno-žilnih in drugih bolezni; Projekt izgradnje informacijskega sistema za podporo upravljanju higienske službe na Češkem; Razširitev obstoječe funkcionalnosti e-recepta vključuje recepte za narkotična zdravila in psihotropne snovi ter uvedbo storitve elektronskih bonov, izgradnjo infrastrukture, ki podpira sistem oskrbe bolnikov z redkimi boleznimi. Ukrep vključuje tudi zagotavljanje programov usposabljanja za razširitev uporabe e-zdravja in digitalnih storitev v zdravstvenem sektorju, namenjenih predvsem zdravstvenemu osebju. Reforma bo izvedena do 31. decembra 2025. Naložba 1: Razvoj in izboljšanje individualnih informacijskih sistemov Naložba zajema projekte, namenjene posodobitvi, izboljšanju in povezovanju preteklih informacijskih sistemov, ki omogočajo zagotavljanje novih in izboljšanih storitev za državljane in podjetja na področjih politike zaposlovanja, socialne varnosti, zdravstvene ocene, statistike, potnih listov in vizumov ter storitev, kot je predvideno v komponenti 1.1. Ti projekti bodo privedli do izboljšanja vseh desetih informacijskih sistemov. Naložba se izvede do 31. decembra 2025. Naložba 2: Razvoj osnovnih registrov in zmogljivosti za e-upravo Naložba ustvari in nadgradi osrednje registre na Češkem, zlasti register posameznikov, register prebivalstva, register pravic in obveznosti, register ozemeljske identifikacije, naslove in nepremičnine, informacijski sistem ORG, ter vključuje razvoj skupnega informacijskega sistema storitev, ki podatke iz različnih informacijskih sistemov povezuje z medsebojno povezanim naborom podatkov. To se doseže z dvajsetimi medsebojno povezanimi projekti. Poleg registrov nove zmogljivosti vključujejo tudi nov podatkovni center in razvoj oblaka e-uprave za računalniške storitve in razvoj tehnološke infrastrukture javne uprave. Ta naložba se izvede do 31. marca 2026. Naložba 3: Kibernetska varnost Cilj naložbe je povečati kibernetsko varnost infrastrukture in informacijskih sistemov IKT v javni upravi ter zdravstvenem sektorju v skladu z aktom o kibernetski varnosti v skladu z nacionalno strategijo za kibernetsko varnost. Ukrep vključuje projekte, ki vodijo k i) posodobitvi in razširitvi zmogljivosti policijskih sil na Češkem za odkrivanje in prepoznavanje incidentov na področju varnosti in IKT ter odzivanju nanje ter ii) večji kibernetski varnosti vsaj desetih informacijskih sistemov. Naložba bo dokončana do 31. decembra 2025.

Naložba 4: Ustvarjanje pogojev za digitalno pravičnost Namen naložbe je posodobiti delovno okolje pravosodnega sistema in omogočiti nadaljevanje dela v času omejenih fizičnih stikov, s čimer bi se povečala odpornost nacionalnega pravosodnega sistema. Naložba je sestavljena iz treh medsebojno povezanih projektov, ki vključujejo i) analizo uporabe podatkov in evidentiranje potreb po digitalizaciji v pravosodnem sektorju, skupaj z uvedbo podatkovnega skladišča in večjo zmogljivostjo shranjevanja, ii) povečanje zmogljivosti infrastrukture, ki omogoča dostop na daljavo, in iii) povečanje števila opremljenih prostorov za videokonference za sodstvo. Naložba se izvede do 31. decembra 2024. B.2 Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore Zap. št. Povezani ukrep (reforma ali naložba) Mejnik/cilj Ime Kvalitativni kazalniki

(Za mejnike) Kvantitativni kazalniki

(Za cilje) Okvirni časovni razpored za dokončanje Opis vsakega mejnika in cilja Enota merjenja Izhodiščna raven Ciljna raven Četrtletje Leto 15 Naložba 1: Razvoj informacijskih sistemov mejnik Uspešna vzpostavitev in delovanje univerzalne kontaktne točke, ki strankam omogoča komuniciranje z javno upravo na enem mestu. Delujeta dva ključna sistema češke javne uprave, in sicer sistem CzechPOINT 2.0 (v zvezi z državljani in uradniki) in osrednji prostor za preverjanje verodostojnosti javne uprave, t. i. CAAIS (za uradnike). Q4 2022 S tem mejnikom se izvaja sistem CzechPOINT 2.0, ki javnosti zagotavlja vrsto storitev, ki prejemajo pomoč, izvlečke iz informacijskih sistemov javne uprave in možnost predložitve izpolnjenih obrazcev državni upravi ali komuniciranja z njo. Mejnik vključuje tudi informacijski sistem za centralno avtentikacijo (imenovan CAAIS). Šteje se, da je mejnik dosežen, ko se oba dela izvedeta in sta na voljo končnim uporabnikom. 16 Naložba 1: Razvoj informacijskih sistemov mejnik Uspešna nadgradnja in delovanje sistema e-potnega lista (ePasy) in vizumskega sistema EVC2 Nadgrajeni sistem ePasy je povezan z osnovnimi registri, EVC2 je uvedel funkcijo kratkoročnega in dolgoročnega vizuma v skladu s sistemom vstopa/izstopa (SVI), oba sistema pa sta na voljo končnim uporabnikom. Q4 2022 S povezovanjem ePasy z osnovnimi registri in vizumskim sistemom EVC2 se je v skladu s sistemom vstopa/izstopa vzpostavila funkcija kratkoročnega in dolgoročnega vizuma. 17 Naložba 1: Razvoj informacijskih sistemov mejnik Uspešno delovanje integriranega sistema tujcev, ki zmanjšuje upravno breme tujcev in javnih uslužbencev Novi integrirani sistem za tujce deluje in zagotavlja storitve za končne uporabnike Q4 2024 Mejnik ukrepa vzpostavi nov integriran sistem za tujce (ICAS), ki bo tujcem, registriranim na Češkem, omogočil upravljanje zadev v zvezi s prebivanjem dedičev prek novih digitalnih storitev za stranke javne uprave v zadevnem oddelku. 18 Naložba 1: Razvoj informacijskih sistemov cilj Sklepanje pogodb za izvedbo navedenih projektov informacijskega sistema, ki so podlaga za razvoj informacijskih sistemov za javno upravo število 0 8 Q2 2024 Cilj se doseže s sklepanjem pogodb za naslednje projekte: 1. Centralizacija sistema za samozaposlene osebe 2. EESSI, Electronic Exchange of Social Security Information, elektronska izmenjava informacij o socialni varnosti 3. Informacijski sistem za nepovratna sredstva 4. Služba za zdravstvene preglede 5. Optimizacija zbirke podatkov za upravljanje socialne varnosti 6. Sistem podružnic za storitve e-vloge 7. Osrednja točka za avtentikacijo za češki statistični urad in vključitev statističnih registrov v povezano zbirko podatkov 8. Informacijski sistem za muzejske zbirke 19 Naložba 1: Razvoj informacijskih sistemov cilj Uspešno delovanje novih ali nadgrajenih informacijskih sistemov javne uprave, kar vključuje dokončanje projektov, za katere so bile sklenjene pogodbe v okviru cilja 16 število 0 8 Q4 2025 V okviru tega ukrepa se v cilj upošteva število novih ali posodobljenih informacijskih sistemov in projektov, izvedenih v okviru te naložbe. Vsi ti sistemi, novi ali posodobljeni informacijski sistemi in projekti, ki se izvajajo kot del naložbe, so operativni in izboljšujejo komunikacijo v javni upravi ter izboljšujejo kakovost storitev za stranke v javni upravi. Posodobljeni informacijski sistemi in zaključeni projekti vključujejo: 1. Centralizacija sistema za samozaposlene osebe 2. EESSI, Electronic Exchange of Social Security Information, elektronska izmenjava informacij o socialni varnosti 3. Informacijski sistem za nepovratna sredstva 4. Služba za zdravstvene preglede 5. Optimizacija zbirke podatkov za upravljanje socialne varnosti 6. Sistem podružnic za storitve e-vloge 7. Osrednja točka za avtentikacijo za češki statistični urad in vključitev statističnih registrov v povezano zbirko podatkov 8. Informacijski sistem za muzejske zbirke 20 Naložba 2: Razvoj osnovnih registrov in zmogljivosti za e-upravo mejnik Dokončanje popolnoma delujočega podatkovnega centra, opredeljenega s programsko opremo, vključno s podatkovnimi vsebniki. Uspešno testiranje in prevzem novega podatkovnega centra s strani Ministrstva za delo in socialne zadeve Q4 2022 Šteje se, da je bil mejnik dosežen, ko bo novi podatkovni center v celoti operativen in dan na voljo končnim uporabnikom. 21 Naložba 2: Razvoj osnovnih registrov in zmogljivosti za e-upravo mejnik Dokončanje navedenih projektov za povečanje prenosne zmogljivosti osrednje točke storitev ter posodobitev in optimizacijo komunikacijske in informacijske infrastrukture ter informacijskih sistemov. Šteje se, da je bil mejnik dosežen, ko se posodobi osrednja točka storitev, povečata njena zmogljivost in varnost ter so naročniki/izvajalci zaključili projekte za izboljšanje ključnih registrov komunikacijskih in informacijskih sistemov. Q4 2023 Ukrep pomeni razvoj osnovnih registrov in tehnološke infrastrukture javne uprave, vključno s povečanjem njene prenosne zmogljivosti ter izvajanjem novih storitev za stranke in storitev z visoko zmogljivostjo prenosa. Šteje se, da je mejnik dosežen, ko se zaključijo naslednji projekti: 1. Razvoj zmogljivosti in varnosti osrednje točke storitev 2. Posodobitev in optimizacija komunikacijske in informacijske infrastrukture za označevanje z več protokoli (MPLS) 3. Nacionalni certifikacijski organ za izdajanje potrdil subjektom javne uprave 4. Povečanje zmogljivosti podatkovnih centrov in proizvodov za shranjevanje podatkov 5. Zamenjave strojne in programske opreme za centralne registre 6. Nadgradnja in izboljšanje glavnih registrov, vključno z: Register posameznikov, register prebivalstva, register pravic in obveznosti, register ozemeljske identifikacije, naslovi in nepremičnine, informacijski sistem ORG 7. S tem povezan razvoj in izboljšanje integriranega sistema osrednjih registrov in informacijskega sistema za skupne storitve 8. Izboljšanje nacionalne identitete in avtentikacijske točke 9. Razvoj konsolidiranega vmesnika za osrednje registre 22 Naložba 2: Razvoj osnovnih registrov in zmogljivosti za e-upravo mejnik Zagotavljanje storitev računalništva v oblaku javnim organom oblak e-uprave postane na voljo končnim uporabnikom in lahko zagotavlja storitve računalništva v oblaku javni upravi. Q2 2026 V okviru projekta se vzpostavijo komunikacijska infrastruktura in aplikacije IKT ter programske aplikacije za razširjeno podatkovno središče Zeleneč na Češkem ter informacijski sistemi računalništva v oblaku v oblaku in portal e-uprave v oblaku, da se organom javne uprave omogočijo podatkovne storitve za storitve računalništva v oblaku v oblaku (IaaS, SaaS). Šteje se, da je bil mejnik dosežen, ko se lahko izvajajo storitve računalništva v oblaku. 23 Naložba 3: Kibernetska varnost mejnik Posodobitev sistema za upravljanje varnostnih informacij in dogodkov v Češki republiki ter razširitev njegove uporabe za kibernetsko varnost na nadaljnjih pet drugih informacijskih sistemov, ki se izberejo na podlagi študije tveganja in izvedljivosti Začetek delovanja popolnoma delujočega in posodobljenega sistema za upravljanje varnostnih informacij in dogodkov ter dodatnih petih informacijskih služb, izbranih na podlagi študije tveganja in izvedljivosti. Q4 2022 Naložba bo povečala razpoložljivost infrastrukture za nadzor varnosti pri upravljanju varnostnih informacij in dogodkov, ki omogoča beleženje in ocenjevanje varnostnih incidentov, ter povečala zmogljivosti in zmogljivosti policije in ministrstva za notranje zadeve na Češkem, da odkrijeta varnostne incidente in incidente v IKT ter se nanje odzoveta tudi na daljavo, kadar je dostop do pisarniške infrastrukture omejen. 24 Naložba 3: Kibernetska varnost cilj Zaključek projektov za povečanje števila informacijskih sistemov, katerih kibernetska varnost je bila okrepljena v skladu z zakonom št. 181/2014 zb. o kibernetski varnosti število 0 10 Q4 2025 Ukrep poveča kibernetsko varnost izbranih informacijskih sistemov v skladu z zahtevami zakona št. 181/2014 zb. o kibernetski varnosti. Šteje se, da je bil mejnik dosežen, ko nacionalni urad za kibernetsko varnost (NÚKIB) in organi, ki so lastniki zadevnih sistemov, odobrijo izvedbo projektov, potem ko so nacionalni urad za kibernetsko varnost (NÚKIB) uspešno in dokumentirano preskusili in preverili skladnost vsaj 10 izbranih informacijskih sistemov z zahtevami kibernetske varnosti. 25 Reforma 1: Centri kompetenc za podporo e-upravi, kibernetski varnosti in e-zdravju mejnik Polno delovanje treh kompetenčnih centrov, ki zagotavljajo svetovalne storitve organom, ki izvajajo spremembe informacijskih sistemov in ekosistema e-uprave, predvidene v okviru reform in naložb komponente 1.1 in B komponente 1.2 načrta za oživitev gospodarstva Strokovni centri se štejejo za popolnoma delujoče, takoj ko javni organi predložijo in strokovni centri odobrijo uradne prošnje za svetovalne storitve. Q4 2022 Trije strokovni centri za e-upravo, kibernetsko varnost in e-zdravje zagotavljajo svetovalne in svetovalne storitve organom pri izvajanju projektov v okviru komponent 1.1 in 1.2 reform ter naložb komponente 1.1 in B komponente 1.2 načrta za oživitev gospodarstva. 26 Reforma 1: Centri kompetenc za podporo e-upravi, kibernetski varnosti in e-zdravju cilj Posvetovanja in zagotovljena pomoč o temah, povezanih z ukrepi v okviru komponent 1.1 in 1.2 reform ter naložb komponente 1.1 in B komponente 1.2 načrta sanacije v obsegu vsaj petih delovnih dni, ki se zagotovi posebnim organom javne uprave Število opravljenih posvetovanj v obsegu najmanj 5 delovnih dni na osebo 0 50 Q4 2025 Ukrep organom javne uprave zagotavlja strokovno znanje za izvajanje naložb in reform v okviru komponent 1.1 in 1.2. V cilj se upoštevajo samo posvetovanja, ki zahtevajo najmanj pet delovnih dni na osebo. 27 Reforma 2: Razvoj sistemov, ki podpirajo e-zdravje mejnik Razširitev skupnega evidentiranja drog (eRecept) na narkotike in psihotropne snovi ter na elektronske kupone za medicinske pripomočke Razširjene so funkcije e-receptov z recepti za narkotike in psihotropne snovi ter predpisovanjem bonov za medicinske pripomočke. Q4 2023 Obstoječe funkcije e-recepta se razširijo s tem ukrepom, ki omogoča predpisovanje narkotikov in psihotropnih snovi ter bonov za nakup medicinskih pripomočkov. 28 Reforma 2: Razvoj sistemov, ki podpirajo e-zdravje mejnik Dokončanje projektov za utrditev in razvoj elektronske zdravstvene infrastrukture za vzpostavitev medsebojno povezanih podatkovnih zbirk in izboljšanje digitalnih zdravstvenih storitev Konsolidirane nove storitve, dosežene s projekti, uporabljajo končni uporabniki, registri pa so povezani Q4 2025 Projekti, vključeni v ta ukrep, konsolidirajo departmajski sistem zdravstvenih registrov, vključno z informacijskimi sistemi regionalnih higienskih postaj, higienskimi registri, nacionalnim zdravstvenim informacijskim sistemom in integrirano izobraževalno platformo. Ustrezni registri zdravstvenega varstva so povezani s storitvami e-uprave. Doseganje mejnika se preveri z uspešnim preskušanjem, ki ga izvede in dokumentira nosilec projekta, in z odobritvijo izvajanja projekta s strani javnega naročnika po uspešni pilotni fazi. Projekti vključujejo: 1. Optimizacija zdravstvenega sistema za bolnike z redkimi boleznimi 2. Razvoj registrov higiene z izboljšanjem obstoječih registrov sanitarnih storitev in informacijskih sistemov, povezanih z obvladovanjem pandemičnih razmer 3. Razvoj integriranega informacijskega sistema v podporo upravljanju sanitarnih storitev v štirinajstih regijah Češke 4. Razvoj infrastrukture referenčnih registrov za e-zdravje, ki jih vzpostavijo izvajalci zdravstvenih storitev, zdravstveni delavci in pacienti, ter podpornih sistemov 5. Posodobitev in izboljšanje zmogljivosti nacionalnega zdravstvenega informacijskega sistema 6. Program usposabljanja za zdravstvene delavce za uporabo sistemov e-zdravja 29 Naložba 4: Ustvarjanje pogojev za digitalno pravičnost mejnik Analiza upravljanja podatkov in uporabe podatkov v pravosodnem sektorju ter uvedba podatkovnega skladišča Analizo odobri ministrstvo za pravosodje, nameščeno pa je tudi podatkovno skladišče. Q2 2022 Mejnik vključuje analizo potreb pravosodnega sektorja in ministrstva za pravosodje glede uporabe podatkov in upravljanja podatkov, ki bo podlaga za pripravo prihodnjih projektov za digitalizacijo sektorja, vključevala pa bo tudi uvedbo podatkovnega skladišča za ministrstvo za pravosodje. 30 Naložba 4: Ustvarjanje pogojev za digitalno pravičnost cilj Povečanje števila sob za konference v pravosodnem sistemu, ki so na novo opremljene in povezane za omogočanje videokonferenc. Število konferenčnih dvoran 170 470 Q4 2022 Z ukrepom se bo povečalo število konferenčnih dvoran, opremljenih z videokonferenčnimi orodji. 31 Naložba 4: Ustvarjanje pogojev za digitalno pravičnost cilj Povečanje zmogljivosti shranjevanja podatkov Petabajti 2 4 Q4 2024 Z ukrepom se bo povečala zmogljivost ministrstva za pravosodje za shranjevanje podatkov, s čimer se bo okrepila infrastruktura za digitalno delovno mesto in delo na daljavo. C. KOMPONENTA 1.3: Visoko zmogljiva digitalna omrežja Ta komponenta češkega načrta za okrevanje in odpornost podpira reševanje izziva uvedbe zelo visokozmogljivih omrežij (VHCN), da bi državljanom, podjetjem, javnim upravam in institucijam, zlasti na podeželju, omogočili čim boljši dostop do spletnih storitev prek internetne povezljivosti. Cilj komponente je tudi ustvarjanje pogojev, ki podpirajo razvoj omrežij in storitev 5G. Komponenta prispeva k obravnavi priporočila za posamezno državo, v skladu s katerim Češka ekonomsko politiko v zvezi z naložbami osredotoči na digitalno infrastrukturo (priporočilo za posamezno državo št. 3 za leto 2019), in priporočila za posamezno državo , v skladu s katerim Češka naložbe osredotoči na digitalni prehod, zlasti na visoko zmogljivo digitalno infrastrukturo in tehnologije (priporočilo za posamezno državo št. 3 za leto 2020). Pričakuje se, da noben ukrep v tej komponenti ne bo znatno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepov in blažitvenih korakov, določenih v načrtu v skladu s tehničnimi smernicami DNSH (2021/C58/01). Za vse naložbe v infrastrukturo se vsaj 70 % gradbenih odpadkov in odpadkov pri rušenju objektov ponovno uporabi ali reciklira v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo „načela, da se ne škoduje bistveno“ (2021/C58/01). C.1 Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo Reforma 1: Izboljšanje okolja za uvedbo elektronskih komunikacijskih omrežij Cilj te reforme je izboljšati zmogljivosti za zbiranje informacij o aktivni in pasivni infrastrukturi elektronskih komunikacij. Reforma je usklajena s cilji sektorske uredbe EU, katere cilj je znižanje stroškov postavitve omrežja, vključno z Direktivo 2014/61/EU o ukrepih za znižanje stroškov za postavitev komunikacijskih omrežij visokih hitrosti, ter cilji Direktive 2018/1972 (Evropski zakonik o elektronskih komunikacijah). Reforma med drugim vključuje: ●Izvajanje ukrepov, vključno z začetkom veljavnosti potrebnih zakonodajnih sprememb in dokončanjem tehničnih specifikacij, namenjenih vzpostavitvi podatkovnih zbirk načrtovanih projektov. ●Dokončanje digitalnih tehničnih zemljevidov (DTM) objektov, ki omogočajo dostop do natančnih informacij o lokaciji in tehnični infrastrukturi v lasti javnih in zasebnih subjektov. Cilj ukrepa je digitalizacija najmanj 161 000 hektarov osnovnih prostorskih razmer in 55 000 km prometnih in tehničnih infrastrukturnih omrežij. ●Dokončanje meritev kakovosti omrežja za vseh 76 okrožij Češke in glavnega mesta, da se zagotovijo boljše informacije o kakovosti 5G in fiksnega omrežja ter skrajša čas preverjanja pokritosti omrežja. Meritve so v skladu s parametri kakovosti storitev, opredelitvami in merilnimi metodami iz Priloge X k Direktivi (EU) 2018/1972 ter upoštevajo smernice BEREC-a, ki podrobno opredeljujejo parametre kakovosti storitev. Zaradi razpoložljivosti informacij o obstoječi fizični infrastrukturi in javno financiranih gradbenih delih je souporaba fizične infrastrukture učinkovitejša za izgradnjo visokohitrostnih elektronskih komunikacijskih omrežij. Ukrep bo dokončan do 31. decembra 2025.

Reforma 2: Podpora razvoju ekosistema 5G Cilj tega ukrepa je oblikovanje strateškega okvira za spodbujanje souporabe infrastrukture za omrežja 5G, zlasti na poslovno manj zanimivih območjih, kar bo omogočilo zmanjšanje porabe energije, radijskih emisij ter stroškov izgradnje in obratovanja omrežja. Ukrep podpira dokončanje 25 študij, katerih cilj je: ●Pregled nacionalnega načrta za radijski spekter in vrednotenje obstoječih postopkov za dodeljevanje pravic do spektra in strateških načrtov za dodelitev, da bi harmonizirane frekvenčne pasove čim prej izkoristili za komercialno uporabo v skladu z merili, določenimi v skupni zbirki orodij Unije za povezljivost . ●Analiza izvedljivosti, da se operaterjem omogoči plačevanje pristojbin za dodelitev radiofrekvenčnega spektra v obrokih, da se omogočijo naložbe v infrastrukturo 5G. ●Opredelitev in oblikovanje izzivov, ki izhajajo iz kibernetske varnosti, izgradnja elektronskih komunikacijskih omrežij v občinah in mestih ter razvoj mest. Na podlagi teh študij bo zveza 5G pripravila predloge o možnostih za nadaljnji razvoj ekosistema 5G. Ti predlogi so podlaga za smernice o souporabi pasivne in aktivne elektronske komunikacijske infrastrukture za lažjo postavitev omrežij 5G v skladu s skupno zbirko orodij Unije za povezljivost in ob upoštevanju Direktive 2014/61/EU o ukrepih za znižanje stroškov za izgradnjo visokohitrostnih elektronskih komunikacijskih omrežij, poročila RSPG21-016 FINAL o souporabi spektra in Zakona št. 143/2001 o varstvu konkurence. Ukrep predvideva tudi zaključek pilotnega projekta za 5G/26 GHz, katerega cilj je razvoj smernic in algoritmov za postopke usklajevanja radiofrekvenčnega spektra 5G in souporabo spektra z drugimi storitvami v pasu 26 GHz. Reforma bo dokončana do 31. decembra 2025.



Naložba 1: Vzpostavitev visoko zmogljive povezljivosti Cilj tega ukrepa je podpreti izgradnjo zelo visokozmogljivih povezljivostnih omrežij (VHCN) s posebnim poudarkom na podeželskih območjih, kjer tržne rešitve niso dobičkonosne in ni komercialne spodbude za uvedbo takih omrežij. Ta področja pomoči se določijo v skladu z veljavnimi pravili o državni pomoči in so predmet javnega posvetovanja. Za ta ukrep se objavi vsaj en javni razpis za izgradnjo zelo visokozmogljive povezljivosti, katerega rezultati se objavijo do 31. decembra 2024. Z izvajanjem izbranih projektov se število naslovnih točk, povezanih z omrežjem VHCN, kot je opredeljeno v smernicah BEREC o zelo visokozmogljivih omrežjih (povezljivost vsaj 1 Gb/s), poveča za vsaj 23 000 enot. Naložba bo dokončana do 31. marca 2026. Naložba 2: Za koridorje 5G in spodbujanje razvoja 5G Cilj tega ukrepa je povečati pokritost prometnih koridorjev z omrežjem 5G z naložbami v opremo ter raziskavami in razvojem. Za dosego tega cilja se izvedejo naslednji ukrepi: ●Povečanje pokritosti železniških koridorjev z izboljšanim signalom 5G. Na podlagi kartiranja pokritosti s 4G, ki jo izvede češki urad za telekomunikacije, se do 30. septembra 2021 predlagajo področja posredovanja, s čimer se zagotovi, da jih telekomunikacijski operaterji na trgu v treh letih ne bi zajeli. Zajeti so naslednji železniški koridorji: Praga - Česká Třebová - Ostrava, Praga - Ústí nad Labem, Praga - Plzeň, Praga - České Budějovice in Česká Třebová - Brno. ●Opremljanje najmanj 350 železniških vagonov s povratniki ali pasivnimi stenami za signale 5G. Izvajalci se izberejo na podlagi javnega razpisa, ki temelji na študiji o obsegu in izvedljivosti projekta. ●Vzpostavitev in preskušanje sodelovalnega inteligentnega prometnega sistema za železniške koridorje (C-ITS) v omrežjih 5G. Četrtletna poročila o preskusih in pridobljenih izkušnjah se dajo na voljo drugim prevoznikom, ki opravljajo prevoze v zgoraj navedenih železniških koridorjih. Naložba bo dokončana do 31. decembra 2025. Naložba 3: Podpora razvoju mobilne infrastrukture 5G na podeželskih naložbeno intenzivnih belih lisah

Cilj tega ukrepa je povečati pokritost omrežja 5G na „belih lisah“, tj. območjih, ki nikoli niso bila pokrita z mobilnim signalom, višjim od 3G, in za katera se lahko domneva, da jih osnovna omrežja 5G v prihodnosti ne bodo pokrila zaradi nizke pričakovane donosnosti naložbe. Ta opredelitev upošteva veljavna pravila o državni pomoči in nacionalni načrt za razvoj VHCN. Ta območja se določijo na podlagi ocene belih osnovnih enot poravnave, ki jo izvede češki urad za telekomunikacije, in so predmet javnega posvetovanja. Za dosego tega cilja se objavijo javni razpisi za izgradnjo in operacionalizacijo baznih oddajniških postaj (BTS) za signale 5G. Intervencijska področja predlaga Ministrstvo za industrijo in trgovino do 30. septembra 2021, pri čemer zagotovi, da tržni telekomunikacijski operaterji v naslednjih treh letih ne bodo pokrivali predlaganih področij posredovanja. Rezultati javnih razpisov se objavijo do 31. decembra 2024. Z izvajanjem izbranih projektov se število zavezujočih tehničnih standardov poveča za 120. Naložba bo dokončana do 31. marca 2026. Naložba 4: Znanstvenoraziskovalne dejavnosti, povezane z razvojem omrežij in storitev 5G Ta ukrep je namenjen podpori javnim in zasebnim subjektom na področju raziskav, razvoja in inovacij, povezanih z omrežji in storitvami 5G. Za dosego tega cilja se objavi javni razpis za znanstvenoraziskovalne projekte v zvezi s tehnološkim razvojem omrežij 5G in aplikacij za ekosistem 5G. Projekti se osredotočajo na uporabo aplikacij 5G v industriji in storitvah, zlasti na izkoriščanje novih tehnologij v proizvodnih procesih avtomobilske industrije in drugih ključnih sektorjev, ob upoštevanju načel krožnega gospodarstva z nabavo sekundarnih surovin. Podpora je namenjena tudi projektom, ki spodbujajo razvoj in razširjanje avtomatizacije, robotizacije, umetne inteligence in virtualne ali razširjene resničnosti. Med možnimi upravičenci so podjetja ali javne raziskovalne organizacije. Do 31. decembra 2024 se izbere vsaj 20 projektov. Med naslednjo izvedbeno fazo se zaključi vsaj 20 izbranih projektov. Naložba bo dokončana do 31. decembra 2025. C.2 Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore Zap. št. Povezani ukrep (reforma ali naložba) Mejnik/cilj Ime Kvalitativni kazalniki

(Za mejnike) Kvantitativni kazalniki

(Za cilje) Okvirni časovni razpored za dokončanje Opis in jasna opredelitev vsakega mejnika in cilja Enota merjenja Izhodiščna raven Ciljna raven Četrtletje Leto 32 Reforma 1: Izboljšanje okolja za postavitev elektronskih komunikacijskih omrežij mejnik Začetek veljavnosti ukrepov, ki jih je pripravilo Ministrstvo za industrijo in trgovino, katerih cilj je vzpostavitev zbirke podatkov o načrtih naložbenih projektov in povečanje števila meritev kakovosti omrežja Določba v aktih, ki navaja začetek veljavnosti Q2 2023 Potrebne zakonodajne prilagoditve začnejo veljati, tehnične specifikacije pa se dokončajo, tako za vzpostavitev zbirk podatkov o namerah naložbenega projekta v smislu odstavka 11 in 2 zakona št. 194/2017 zb. kot za povečanje števila meritev kakovosti elektronskih komunikacijskih omrežij. Nacionalni regulativni organ izvede razpisne postopke in pridobi potrebno opremo. Kakovost in uporabnost zagotovljenih informacij sta v skladu z zavezujočimi tehničnimi parametri. 33 Reforma 1: Izboljšanje okolja za postavitev elektronskih komunikacijskih omrežij cilj Dokončanje digitalnih tehničnih kart (DTM) objektov za osnovne prostorske razmere Hektari 0 161 000 Q4 2025 Objekti digitalne tehnične karte (DTM) se dopolnijo, kar omogoča dostop do natančnih informacij o lokaciji osnovnih prostorskih situacijskih objektov, ki so v lasti javnih in zasebnih organov. 161 000 ha osnovnih prostorskih situacijskih objektov se digitalizira. Nastali predmeti DTM so javno dostopni. 34 Reforma 1: Izboljšanje okolja za postavitev elektronskih komunikacijskih omrežij cilj Dokončanje digitalnih tehničnih kart (DTM) objektov za prometna in tehnična infrastrukturna omrežja Km 0 55 000 Q4 2025 Dokončajo se digitalne tehnične karte (DTM), ki omogočajo dostop do natančnih informacij o lokaciji in tehničnih specifikacijah fizičnih infrastrukturnih omrežij, ki so v lasti javnih in zasebnih organov. 55 000 km prometnih in tehničnih infrastrukturnih omrežij se digitalizira. Nastali predmeti DTM so javno dostopni. 35 Reforma 1: Izboljšanje okolja za postavitev elektronskih komunikacijskih omrežij cilj Zaključek meritev kakovosti elektronskih komunikacij število 0 77 Q4 2025 Merjenje kakovosti omrežja se izvede za vseh 76 okrožij Češke in glavnega mesta. 36 Reforma 2: Podpora razvoju ekosistema 5G cilj Objava študij za izboljšanje vzpostavitve omrežij 5G s strani Ministrstva za industrijo in trgovino število 0 25 Q4 2024 Cilji študij so naslednji: ·Pregled nacionalnega načrta za radijski spekter in ocena obstoječih postopkov za dodeljevanje in dodelitev pravic do spektra, da bi harmonizirane pasove čim prej izkoristili za komercialno uporabo. ·Analiza izvedljivosti, da se operaterjem omogoči plačevanje pristojbin za dodelitev radiofrekvenčnega spektra v obrokih, da se omogočijo naložbe v infrastrukturo 5G. ·Opredelitev izzivov, ki izhajajo iz kibernetske varnosti. ·Izgradnja elektronskih komunikacijskih omrežij v občinah in mestih ter razvoj mest. Študije se osredotočajo zlasti na naslednja vprašanja: ·uporabnost funkcij in standardov 5G v posameznih sektorjih ter predlogov za njihovo tehnično izvajanje in regulativne ukrepe, ·koncept in uporaba digitalnega dvojčka omrežne infrastrukture 5G, ·uporaba satelitskih komunikacij za sobivanje in sodelovanje prizemnih in satelitskih omrežij 5G in omrežij 5G, ·uporaba FeMBMS (dodatna multimedijska multimedijska večpredstavnostna storitev) v omrežjih 5G za televizijsko radiodifuzijo in avdiovizualne medijske storitve, vključno s strategijo za prihodnjo uporabo frekvenčnega pasu 600 MHz za televizijsko radiodifuzijo, ·uporaba FRMCS (prihodnji železniški mobilni komunikacijski sistemi) za železnice z namenskimi kanali v pasovih 900 MHz in 1900 MHz, ·uporaba kvantne tehnologije za povečanje varnosti omrežij in storitev 5G, ·možnost souporabe spektra, uporabnega za omrežja 5G, ·uporaba frekvenčnega pasu 26 GHz za omrežje 5G, ·uporaba sodobnih informacijskih sistemov, vključno z izmenjavo programske opreme prek odprtih virov ali drugih oblik izmenjave, kot so strežniki v oblaku, v omrežjih 5G, ·uporaba sistema rezanja 5G za javna in zasebna omrežja 5G, ·povezovanje komunikacij z internetom stvari z omrežji 5G, ·uporaba omrežij 5G za fiksni brezžični dostop, ·vpliv odprtega RAN (radijskega dostopovnega omrežja) in odprtega osrednjega dostopa na varnost omrežij 5G, ·komunikacijske platforme za letenje (droni, brezpilotni zrakoplovi, baloni) in njihov vpliv na ureditev elektronskih komunikacij, ·pametna radijska okolja z uporabo spletnih meritev elektromagnetnega sevanja in inteligentnih odsevnih površin, ·razvoj omrežij 6G v pasovih nad 100 GHz. 37 Reforma 2: Podpora razvoju ekosistema 5G mejnik Objava smernic za vzpostavitev omrežij 5G s strani Ministrstva za industrijo in trgovino Objava smernic s strani Ministrstva za industrijo in trgovino Q4 2025 Objavijo se smernice o souporabi pasivne in aktivne infrastrukture za lažjo postavitev omrežij 5G, ki ustreza skupni zbirki orodij Unije za povezljivost in upošteva Direktivo 2014/61/EU o ukrepih za znižanje stroškov za izgradnjo visokohitrostnih elektronskih komunikacijskih omrežij, poročilo RSPG21-016 FINAL o souporabi spektra in Zakon št. 143/2001 o varstvu konkurence. Smernice temeljijo na študijah, objavljenih v okviru istega ukrepa. Ukrep zlasti predvideva razvoj smernic in algoritmov za postopke za usklajevanje radiofrekvenčnega spektra 5G in souporabo spektra z drugimi storitvami znotraj pasu 26 GHz. 38 Naložba 1: Vzpostavitev visoko zmogljivih povezav mejnik Ministrstvo za industrijo in trgovino dodeli vse odločbe o dodelitvi nepovratnih sredstev za povezovalne točke z zelo visokozmogljivim omrežjem (VHCN) Obvestilo o dodelitvi vseh odločb o dodelitvi nepovratnih sredstev za povezovalne točke z zelo visokozmogljivim omrežjem (VHCN) s strani Ministrstva za industrijo in trgovino Q4 2024 Obvestilo o dodelitvi vseh odločb o dodelitvi nepovratnih sredstev za povezovalne točke z zelo visokozmogljivim omrežjem (VHCN) s strani Ministrstva za industrijo in trgovino. Javni razpisi vključujejo opredelitev upravičenih izdatkov, modele ocenjevanja in merila za izbiro in ocenjevanje projektov, pravila za vlagatelje in upravičence ter smernice za veleprodajne ponudbe. 39 Naložba 1: Vzpostavitev visoko zmogljivih povezav cilj Dokončanje naslovnih točk, povezanih z zelo visokozmogljivim omrežjem (VHCN) število 0 23 000 Q1 2026 Zgradi se infrastruktura za povečanje števila naslovnih točk, povezanih z zelo visokozmogljivim omrežjem (VHCN), s čimer se poveča število povezanih točk za naslove za 23 000. Zelo visokozmogljivo omrežje je v skladu s smernicami BEREC o zelo visokozmogljivih omrežjih. 40 Naložba 2: Za koridorje 5G in spodbujanje razvoja 5G cilj Dokončanje izboljšane pokritosti s signali 5G z izbranimi železniškimi koridorji Km 0 210 Q4 2025 Z ukrepom se izboljša kakovost pokritosti z omrežjem 5G (poleg že uvedenih meril pokritosti, pridobljenih na dražbah spektra) na razdalji najmanj 210 km v naslednjih železniških koridorjih: Praga - Česká Třebová - Ostrava, Praga - Ústí nad Labem, Praga - Plzeň, Praga - České Budějovice in Česká Třebová - Brno. 41 Naložba 2: Za koridorje 5G in spodbujanje razvoja 5G cilj Dokončanje opremljanja železniških vagonov s ponavljalniki za pasivne stene mobilnega signala število 0 350 Q4 2025 Tekoči vagoni so opremljeni z delujočimi ponavljalniki 5G ali pasivnimi stenami za zagotavljanje kakovosti mobilnih podatkovnih storitev. 42 Naložba 2: Za koridorje 5G in spodbujanje razvoja 5G mejnik Namestitev in preskušanje uvedbe inteligentnih prometnih sistemov (C-ITS). Dokončanje namestitve in preskušanja sistema C-ITS Q4 2025 Podpora aplikacijam 5G v koridorjih vključuje izgradnjo in preskušanje inteligentnega prometnega sistema za železniške koridorje (C-ITS). Ministrstvo za industrijo in trgovino skupaj z Ministrstvom za promet objavi poročilo o rezultatih tega projekta. 43 Naložba 3: Podpora razvoju mobilne infrastrukture 5G na podeželskih, naložbah intenzivnih belih območjih mejnik Dodelitev vseh odločb o dodelitvi nepovratnih sredstev za povezovanje občin z visoko zmogljivostjo Obvestilo ministrstva za industrijo in trgovino o dodelitvi vseh odločb o dodelitvi nepovratnih sredstev za povezovalne občine z visoko zmogljivostjo Q4 2024 Obvestilo ministrstva za industrijo in trgovino o dodelitvi vseh odločb o dodelitvi nepovratnih sredstev za povezovalne občine z visoko zmogljivostjo. Javni razpisi vključujejo opredelitev upravičenih izdatkov, modele ocenjevanja in merila za izbiro in ocenjevanje projektov, pravila za vlagatelje in upravičence ter smernice za veleprodajne ponudbe. Merila za izbor so med drugim v skladu s smernicami BEREC o zelo visokozmogljivih omrežjih. Občine se nahajajo izključno na območjih, ki nikoli niso bila pokrita z mobilnim signalom, višjim od 3G, in za katera se lahko domneva, da jih osnovna omrežja 5G v prihodnosti ne bodo pokrila zaradi nizke pričakovane donosnosti naložbe. Ta območja se opredelijo v skladu z veljavnimi pravili o državni pomoči in nacionalnim načrtom za razvoj zelo visokozmogljivega omrežja. 44 Naložba 3: Podpora razvoju mobilne infrastrukture 5G na podeželskih, naložbah intenzivnih belih območjih cilj Dokončanje baznih postaj za signale 5G število 0 120 Q1 2026 Infrastruktura, vključno s 120 baznimi postajami, je zgrajena in obratovalna tako, da z signali 5G napove občine v naložbah intenzivnih podeželskih območij, opredeljenih v naložbi 3. 45 Naložba 4: Znanstvenoraziskovalne dejavnosti, povezane z razvojem omrežij in storitev 5G mejnik Dodelitev vseh sklepov o dodelitvi nepovratnih sredstev za znanstvenoraziskovalne projekte, povezane z omrežji 5G Obvestilo o dodelitvi vseh odločb o dodelitvi nepovratnih sredstev za znanstvenoraziskovalne projekte, povezane z omrežji 5G, s strani Ministrstva za industrijo in trgovino Q4 2024 Obvestilo o dodelitvi vseh odločb o dodelitvi nepovratnih sredstev za znanstvenoraziskovalne projekte, povezane z omrežji 5G, s strani Ministrstva za industrijo in trgovino. Projekti se osredotočajo na uporabo aplikacij 5G v industriji in storitvah, zlasti na izkoriščanje novih tehnologij v proizvodnih procesih avtomobilske industrije in drugih ključnih sektorjev, ob upoštevanju načel krožnega gospodarstva z nabavo sekundarnih surovin. Podpora je namenjena tudi projektom, ki spodbujajo razvoj in razširjanje avtomatizacije, robotizacije, umetne inteligence in virtualne ali razširjene resničnosti. Med možnimi upravičenci so podjetja ali javne raziskovalne organizacije. 46 Naložba 4: Znanstvenoraziskovalne dejavnosti, povezane z razvojem omrežij in storitev 5G cilj Zaključek znanstvenoraziskovalnih projektov v zvezi z omrežji 5G Število podprtih projektov 0 20 Q4 2025 Dokonča se vsaj 20 od predhodno izbranih znanstvenoraziskovalnih projektov o morebitnem nadaljnjem razvoju omrežij in storitev 5G. Pridobljene študije objavi Ministrstvo za industrijo in trgovino. D. KOMPONENTA 1.4: Digitalno gospodarstvo in družba, inovativni zagoni in nova tehnologija Ta komponenta češkega načrta za okrevanje in odpornost prispeva k reševanju izziva olajšanja digitalizacije in uvajanja novih tehnologij v podjetjih, vključno z MSP. Njegov namen je tudi ustanovitev organa za usklajevanje projektov, osredotočenih na digitalno preobrazbo gospodarstva, podpiranje razvoja in uporabe izbranih strateških tehnologij, vključno z umetno inteligenco, ter izboljšanje inovacijskega ekosistema, zlasti za zagonska podjetja, vključno z okrepljenimi povezavami med akademskim svetom in podjetji. Načrtovane naložbe naj bi spodbudile dostop do financiranja za inovativna zagonska podjetja in MSP, med drugim s finančno tehnologijo in rešitvami za financiranje v zgodnji fazi, pa tudi z dostopom do usposabljanja in preizkuševalnih zmogljivosti, da bi prispevale k uvajanju novih digitalnih tehnologij. Komponenta ima sinergije s komponentama 1.3 [visoko zmogljiva digitalna omrežja] in 1.5 [digitalna preobrazba podjetij] češkega načrta, ki prispevata k obravnavanju dostopa do visokozmogljivih omrežij in digitalizacije podjetij. Komponenta podpira obravnavanje priporočila za posamezno državo št. 3 za leto 2019, v skladu s katerim Češka ekonomsko politiko v zvezi z naložbami osredotoči na digitalno infrastrukturo in odstrani ovire, ki ovirajo razvoj popolnoma delujočega inovacijskega ekosistema, ter priporočilo za posamezno državo št. 3 za leto 2020, v skladu s katerim Češka podpira mala in srednja podjetja z večjo uporabo finančnih instrumentov za zagotavljanje likvidnostne podpore, osredotočanje naložb na digitalni prehod, zlasti v visokozmogljivo digitalno infrastrukturo in tehnologijo, ter zagotavljanje dostopa do financiranja za inovativna podjetja in izboljšanje javno-zasebnega sodelovanja na področju raziskav in razvoja. Pričakuje se, da noben ukrep v tej komponenti ne bo znatno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepov in blažitvenih korakov, določenih v načrtu v skladu s tehničnimi smernicami DNSH (2021/C58/01). Zlasti morajo biti rezultati postopka raziskav in inovacij tehnološko nevtralni na ravni njihove uporabe (tj. se uporabljajo v vseh razpoložljivih tehnologijah, vključno s tehnologijami z majhnim vplivom), ukrep pa predhodno izključuje raziskave in inovacije, namenjene elementom „rjavih raziskav in inovacij“ (tj. premog, lignit, nafta/zemeljsko olje, zemeljski plin, ki ni zajet v Prilogi III tehničnih smernic o uporabi načela, da se ne škoduje bistveno, modri in sivi vodikovi elementi, sežigalnice in sežigalnice). D.1 Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo Reforma 1: Institucionalna reforma sistema upravljanja digitalne preobrazbe, vključno s strategijo RIS 3 Cilj institucionalne reforme je poenostaviti organizacijsko strukturo, ki nadzira digitalno preobrazbo. Novoustanovljeni odbor za digitalno preobrazbo tesno sodeluje z nacionalnimi inovacijskimi organi za pametno specializacijo, ki opredeljujejo in razširjajo ključne tehnologije in ustrezna področja raziskav in inovacij. Zagotavlja povezljivost in usklajevanje med akterji v celotnem digitalnem ekosistemu ter vključuje zastopanje zasebnih in javnih deležnikov. V podporo temu delu naroči analitične študije in naroča strokovne podporne storitve ter med podjetji in državljani ozavešča o priložnostih za uporabo novih digitalnih tehnologij. Nadaljnje izboljšanje digitalnega in inovacijskega ekosistema (vključno z zagonskimi podjetji, odcepljenimi podjetji in strateškimi tehnologijami) vključuje ustanovitev usklajevalnega organa v okviru Odbora za digitalno preobrazbo, ki bo odgovoren za izvajanje podpornih programov za podjetja v okviru te komponente v skladu s standardom EU za zagonska podjetja in bo predvidoma naročil pravne analize in predloge, ocene učinka ter zagotovil priporočila in nasvete o izvajanju reforme in z njo povezanih naložb. Reforma bo privedla do vzpostavitve sodelovanja med javnim in zasebnim sektorjem ter do podpore trem poskusnim sovlagateljskim skladom, programom za podjetništvo in podporo podjetjem, dejavnostim za povečanje internacionalizacije zagonskih podjetij in regulativnih peskovnikov, ki preizkušajo inovativne rešitve v praksi, kot je predlagano v okviru te komponente.

Reforma se izvede do 31. decembra 2025. Reforma 2: Skupna skupina za podporo in certificiranje strateških tehnologij in Odbor za strateške tehnologije Cilj reforme je vzpostaviti akreditirane organe za upravljanje kakovosti in certificiranje proizvodov ter zagotoviti mrežo akreditiranih laboratorijev z zadostnimi zmogljivostmi za preskušanje in certificiranje, kar bo izboljšalo kakovost proizvodov ter olajšalo upravljanje proizvodnih procesov in konkurenčnost čeških podjetij. To bo povečalo potrebno zmogljivost in znižalo stroške institucij, ki izdajajo dovoljenja, s čimer bo postalo certificiranje dostopnejše, zlasti v strateških sektorjih, kot so letalska in vesoljska industrija ter industrija medicinskih pripomočkov. Reforma podpira dejavnosti, kot so naknadno opremljanje laboratorijev, olajševanje akreditacijskih postopkov in nakup opreme s poudarkom na: Napredni materiali in tehnologije (kompoziti, dodajalna proizvodnja, laserske aplikacije); Zelene tehnologije (hibridni/električni pogon, razogljičenje, zmanjšanje hrupa, bio