[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 12.4.2011

COM(2011) 198 konč.

2011/0082 (NLE)

Predlog

UREDBA SVETA

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz premazanega finega papirja s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OZADJE PREDLOGA

Razlogi za predlog in njegovi cilji Ta predlog obravnava uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“), v postopku glede uvoza premazanega finega papirja s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. |

Splošno ozadje Ta predlog je nastal pri izvajanju osnovne uredbe in je posledica preiskave, ki je bila izvedena po vsebinskih in postopkovnih zahtevah iz osnovne uredbe. |

Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog Komisija je z Uredbo (EU) št. 1042/2010 uvedla začasne protidampinške ukrepe za uvoz premazanega finega papirja s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. |

Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Ni relevantno. |

2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UČINKA

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi |

Zainteresirane strani, na katere se nanaša postopek, so imele možnost, da med preiskavo zagovarjajo svoje interese v skladu z določbami osnovne uredbe. |

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj |

Zunanje izvedensko mnenje ni bilo potrebno. |

Ocena učinka Ta predlog je posledica izvajanja osnovne uredbe. Osnovna uredba ne določa splošne ocene učinka, vendar vsebuje izčrpen seznam pogojev, ki jih je treba oceniti. |

3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

Povzetek predlaganih ukrepov Komisija je 18. februarja 2010 začela protidampinški postopek o uvozu premazanega finega papirja s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da se je zadevni izdelek prodajal po dampinških cenah, kar je povzročilo škodo industriji Unije. V preiskavi je bilo prav tako ugotovljeno, da uvedba protidampinških ukrepov ni bila v nasprotju z interesom Unije. Na tej podlagi so bili uvedeni začasni ukrepi. Med nadaljnjo preiskavo so se potrdile glavne začasne ugotovitve. Zato se predlaga, naj Svet sprejme priloženi predlog uredbe za uvedbo dokončnih ukrepov za uvoz premazanega finega papirja s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. Uredbo je treba objaviti v Uradnem listu Evropske unije najpozneje do 17. maja 2011. |

Pravna podlaga Uredba Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“). |

Načelo subsidiarnosti Predlog je v izključni pristojnosti Unije. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. |

Načelo sorazmernosti Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov: |

oblika ukrepanja je opisana v navedeni osnovni uredbi in ne dopušča odločanja na nacionalni ravni; |

navedba o načinu zmanjšanja finančne in upravne obremenitve Unije, nacionalnih vlad, regionalnih in lokalnih organov, gospodarskih subjektov in državljanov ter o njeni sorazmernosti s ciljem predloga se ne uporablja. |

Izbira instrumentov |

Predlagani instrument: uredba Sveta. |

Druga sredstva ne bi bila primerna, ker osnovna uredba ne določa drugih možnosti. |

4. PRORAČUNSKE POSLEDICE

Predlog ne vpliva na proračun Unije. |

2011/0082 (NLE)

Predlog

UREDBA SVETA

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz premazanega finega papirja s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti[1] („osnovna uredba“), ter zlasti člena 9 in člena 14(1) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija („Komisija“),

ob upoštevanju naslednjega:

1. ZAČASNI UKREPI

2. Komisija je z Uredbo (EU) št. 1042/2010[2] („začasna uredba“) uvedla začasne protidampinške dajatve („začasni ukrepi“) na uvoz premazanega finega papirja („PFP“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“).

3. Postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 4. januarja 2010 vložilo Združenje evropskih proizvajalcev finega papirja (CEPIFINE) („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež, v tem primeru več kot 25 %, celotne proizvodnje premazanega finega papirja Unije. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu tega izdelka in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo, da se upraviči začetek postopka.

4. NADALJNJI POSTOPEK

5. Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev za uvedbo začasnih protidampinških ukrepov („začasno razkritje“), je več zainteresiranih strani predložilo pisna stališča v zvezi z začasnimi ugotovitvami. Strani, ki so to zahtevale, so imele možnost za zaslišanje.

6. Komisija je nadaljevala z zbiranjem in preverjanjem vseh informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za dokončne ugotovitve.

7. Ena skupina sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov („proizvajalec izvoznik“) je trdila, da bi morala biti zaslišana pred uvedbo začasnih ukrepov, ker je začasna uredba po mnenju navedene skupine posamezni ukrep v smislu člena 41 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah[3] („Listina“).

8. V zvezi z navedeno trditvijo je treba poudariti naslednje točke. Osnovna uredba natančno opisuje pravice strani v okviru protidampinških postopkov in v zvezi s tem člen 7 določa stopnje postopka za uvedbo začasnih ukrepov. Člen 7 osnovne uredbe med drugim določa, da se morebitni začasni ukrepi lahko uvedejo v devetih mesecih od začetka postopka. V sedanjem postopku je Komisija izvedla preiskavo v skladu z določbami člena 6 osnovne uredbe in uvedla začasne ukrepe v skladu z določbami člena 7 osnovne uredbe, pri čemer so bile zaslišane vse zainteresirane strani, ki so to želele, in so imele ustrezne priložnosti za predložitev informacij in pripomb. Čeprav načelo pravice do zaslišanja zahteva, da so izvozniki obveščeni o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se namerava uvesti začasne dajatve, v skladu s sodno prakso Sodišča kršitev navedene pravice sama po sebi ne more zmanjšati učinkovitosti uredbe, ki uvaja dokončne dajatve, kadar je bila med postopkom za sprejetje slednje uredbe odpravljena napaka, ki zmanjšuje učinkovitost postopka za sprejetje ustrezne uredbe, ki uvaja začasne dajatve[4]. V sedanjem primeru je Komisija izpolnila svojo obveznost razkritja v skladu z osnovno uredbo, pravica do pravičnega zaslišanja proizvajalca izvoznika pa se je spoštovala med postopkom sprejemanja sedanje uredbe.

9. Na začasno naravo ukrepov, sprejetih v skladu s členom 7 osnovne uredbe, med drugim kažeta obdobje največ šestih mesecev, za katero se ukrepi lahko uvedejo, ter dejstvo, da je vsaka začasna dajatev zavarovana samo z jamstvom. Komisija ni poleg tega nikoli nobeni strani preprečila predložitve zahtev po več zaslišanjih pred 9-mesečnim rokom, ki je predpisan z zakonom za uvedbo začasnih ukrepov, če so menili, da bi morali biti zaslišani v navedeni fazi.

10. Ena skupina sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov je zaprosila za dostop do podatkov edine družbe iz ZDA, ki je zagotovila informacije v skladu z določbami člena 2(7)(a) in katere podatki so bili uporabljeni za določitev normalne vrednosti. Ta stran je trdila, da se ji je sicer preprečil dostop do dokazov, na podlagi katerih so bili uvedeni začasni ukrepi, ter da je oboje kršilo pravice strani do obrambe in je bilo v nasprotju z načelom dobrega upravljanja. Ista stran je trdila, da bi razkritje zaupnih podatkov, ki se nanašajo na posamezne strani, lahko bilo na voljo zakonitim zastopnikom skupine sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov. Zakoniti zastopniki bi prevzeli odgovornost za zagotovitev zaupnosti poslovnih skrivnosti družb. Trditev je bila podprta s sklicevanjem na sistema v ZDA in Kanadi ter na sodbo Sodišča Evropske unije v zadevi G. J. Dokter in drugi proti Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit.

11. Te zahteve je bilo treba zavrniti. Zahteva strani se je nanašala na dostop do zaupnih podatkov o cenah, ki jih je zagotovila navedena družba iz ZDA. Komisija ni mogla odobriti dostopa do tako podrobnih zaupnih poslovnih informacij. Odobritev dostopa do takih podatkov bi bila v nasprotju s pravom Unije, zlasti členom 19 osnovne uredbe, ker bi pomenila nepooblaščeno razkritje omejenih in občutljivih poslovnih podatkov družbe iz ZDA. V zvezi s predlagano metodologijo o razkritju poslovnih skrivnosti družb zakonitim predstavnikom drugih zainteresiranih strani osnovna uredba v nasprotju s sistemoma v ZDA in Kanadi ne določa nobenega takega postopka. Zato je očitno zunaj uveljavljenega pravnega okvira EU za protidampinške postopke. V vsakem primeru navedena zadeva Sodišča ne podpira nobene trditve za dostop do zaupnih informacij. Sodba se nanaša tudi na nekatere omejitve, ki so neločljivo povezane z načelom pravice do obrambe.

12. Ena skupina sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov je tudi zaprosila za dostop do dokazov v zvezi z: zvitki za uporabo pri rotacijskem tiskanju, ki so jih proizvedli proizvajalci Unije, podrobnimi informacijami o pravnem statusu enega reprezentativnega proizvajalca Unije, dejavnostmi in finančnimi podatki izbranih obratov, podrobnimi podatki o proizvodnih stroških industrije Unije ter kontrolnih številkah izdelkov reprezentativnih proizvajalcev Unije. Nekatere od zahtevanih informacij so bile zunaj obsega preiskave, ker so se nanašale na izdelke, ki jih preiskava ne zadeva, ali na dejavnost proizvajalcev Unije, ki ne vključuje proizvodnje PFP. V zvezi z drugimi zahtevanimi informacijami Komisija ni mogla odobriti dostopa do njih, ker bi v skladu s členom 19 osnovne uredbe to pomenilo nepooblaščeno razkritje zaupnih poslovnih skrivnosti.

13. Isti proizvajalci izvozniki so zaprosili tudi za razkritje imen družb, ki so nasprotovale preiskavi in niso zaprosile za zaupno obravnavo. Tako razkritje bi razkrilo identiteto in položaj proizvajalcev, ki so zaprosili za zaupnost, zato ni bilo mogoče razkriti teh informacij.

14. Začasno razkritje je bilo kar se da podrobno, ne da bi se pri tem razkrile zaupne informacije, zaradi česar to razkritje ni kršilo temeljnih pravic proizvajalcev izvoznikov, njihovih pravic do obrambe ali načela dobrega upravljanja.

15. Analizi škode, opravljeni v sedanji protidampinški in vzporedni protisubvencijski preiskavi, sta identični, saj so opredelitev industrije Unije, reprezentativni proizvajalci Unije in obdobje preiskave pri obeh preiskavah isti. Zato so bile pripombe glede vidikov škode, ki so se predložile k enemu od teh postopkov, upoštevane pri obeh postopkih.

16. Obdobje preiskave

17. Opozoriti je treba, da je preiskava dampinga in škode, kakor je določeno v uvodni izjavi (13) začasne uredbe, zajemala obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2006 do konca OP („obravnavano obdobje“).

18. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

19. Zadevni izdelek

20. Po uvedbi začasnih ukrepov sta proizvajalec izvoznik in pritožnik predložila nadaljnje pripombe glede opredelitve izdelka. Nekatere od teh pripomb so bile ponovljene pripombe, ki so se že obravnavale v začasni uredbi.

21. Proizvajalec izvoznik je ponovno trdil, da ni znatne razlike med osnovnimi lastnostmi PFP v ploščah in zvitkih, primernih za uporabo v tiskarskih strojih za formatni tisk (zadevni izdelek), ter v zvitkih, primernih za uporabo na strojih za rotacijski tisk, ter da zato PFP za rotacijsko tiskanje ne bi smelo biti izključeno iz obsega izdelka. Stran je tudi trdila, da ugotovitev Komisije, in sicer da ti izdelki niso zamenljivi, ni bila podprta.

22. Opozoriti je treba, da je preiskava ugotovila, da PFP, ki se uporablja pri rotacijskem tiskanju, in PFP, ki se uporablja pri formatnem tiskanju, predstavljata ločeni skupini izdelkov, ki nista zamenljivi, kot je opisano v uvodnih izjavah (18) in (20) začasne uredbe. Proizvajalec izvoznik je tudi sam priznal, da ti izdelki niso popolnoma zamenljivi.

23. Opozoriti je treba tudi, da med zadevnim obdobjem iz LRK niso bili uvoženi nobeni zvitki za uporabo na strojih za rotacijski tisk. Prav tako ni verjetno, da se bodo ti izdelki uvažali v prihodnosti, ker pridobivanje teh izdelkov s tako velike razdalje ni ekonomsko izvedljivo zaradi razlogov iz uvodne izjave (20) začasne uredbe.

24. Ista stran je nadalje trdila, da merilo, opredeljeno v uvodni izjavi (16) začasne uredbe, tj. tehnična lastnost odpornosti proti trganju, ni bilo primerno za ločevanje med PFP, primernim za uporabo pri rotacijskem tiskanju, ter PFP za uporabo pri formatnem tiskanju. Trdila je tudi, da je bila izključitev zvitkov za rotacijsko tiskanje samovoljna ter da zvitki za rotacijsko tiskanje, ki jih proizvajajo proizvajalci Unije, ne izpolnjujejo meril, določenih v uvodni izjavi (16) začasne uredbe, glede lastnosti odpornosti proti trganju.

25. Proizvajalec izvoznik je prav tako trdil, da Komisija ni izpolnila svoje dolžnosti, da objektivno prouči dokaze, ki jih je navedeni proizvajalec izvoznik predložil službam Komisije pred začasno uredbo, tj. rezultate preskusa, ki je bil opravljen v njegovem laboratoriju in ki je meril odpornost proti trganju zvitkov za rotacijsko tiskanje, ki so jih proizvedli proizvajalci Unije.

26. Rezultati preskusa, ki jih je predstavil proizvajalec izvoznik, so vsebovali povzetek rezultatov preskusa, ki ga je opravil v svojem laboratoriju. Bistveno pa je, da rezultati niso bili na voljo drugim zainteresiranim stranem, zlasti industriji Unije, za pregled in pripombe, niti ni proizvajalec izvoznik predložil tehtnega nezaupnega povzetka kljub večkratnim opozorilom.

27. Opomniti je treba, da je Komisija v začetni fazi ugotovila, da objektivnost in zanesljivost preskusa nista zadoščali, da bi na njem utemeljevali sklepne ugotovitve. Proizvajalec izvoznik tudi ni zagotovil nobenih nadaljnjih podrobnih informacij, ki bi lahko nadalje pomagale pri oceni zanesljivosti preskusa. Ker ni bila zagotovljena nobena nezaupna različica tega preskusa, se družbe, katerih zvitki za rotacijsko tiskanje so bili domnevno preskušeni, niso mogle odzvati na sklepne ugotovitve preskusa. Komisija zato ni mogla objektivno preveriti, ali so bili predloženi rezultati preskusa zanesljivi in pravilni ter bi se lahko zanesli nanje za namene preiskave. Na podlagi dejstev, ki so na voljo Komisiji, se sklepne ugotovitve iz začasne faze o objektivnosti in zanesljivosti preskusa niso mogle ponovno proučiti, ker se zaupno predložene informacije niso mogle dvojno preveriti z uporabo zanesljivih virov.

28. Po uvedbi začasnih ukrepov je proizvajalec izvoznik predstavil rezultate nadaljnjega preskusa, ki ga je v njegovem imenu opravil zunanji preskusni laboratorij, ter ponovno trdil, da je bil PFP, ki se uporablja za rotacijsko tiskanje, samovoljno izključen iz obsega preiskave. Poročila o preskusu navajajo, da je bila odpornost proti trganju izmerjena na 25 vzorcih zvitkov za rotacijsko tiskanje, ki jih je laboratoriju zagotovil proizvajalec izvoznik in jih opredelil kot vzorce papirja, ki so jih proizvedli proizvajalci Unije. V skladu s tem poročilom ni noben vzorec papirja izpolnil obeh meril iz uvodne izjave (16) začasne uredbe.

29. Ocena poročila o preskusu je pokazala: prvič, da se je poročilo zunanjega laboratorija o preskusu nanašalo predvsem na izdelke, za katere so bili ti rezultati nepomembni, saj večina preskušenih vzorcev dejansko niso bili zvitki za rotacijsko tiskanje, in drugič, da se je poročilo o preskusu nanašalo na izdelke, ki niso bili ustrezno opredeljeni, saj iz poročila o preskusu ni bilo mogoče preveriti, ali je bil preskušani papir za formatno ali rotacijsko tiskanje, saj je blagovna znamka papirja, ki je bila opisana v poročilu o preskusu, obstajala v obeh oblikah. Poleg tega ni poročilo o preskusu dalo nobenega zagotovila, da so bili predstavljeni vzorci zvitkov dejansko tisti, ki so bili preskušeni.

30. V odziv na poročilo zunanjega laboratorija o preskusu je pritožnik zagotovil rezultate preskusa, ki ga je opravil en proizvajalec Unije na istih vzorcih zvitkov za rotacijsko tiskanje, ki jih je domnevno preskusil zunanji laboratorij. Rezultati tega preskusa so bili drugačni. Pritožnik je razlike pripisal morebitnim različnim preskusnim pogojem in tako morebitnemu neupoštevanju standarda ISO 3783:2006, tj. standarda, v skladu s katerim je treba meriti odpornost proti trganju iz uvodne izjave (16) osnovne uredbe.

31. Po razkritju dokončnih ugotovitev je proizvajalec izvoznik dvomil v objektivnost Komisije, ko je zavrnila rezultate preskusa zunanjega laboratorija. Trdil je, da je neodvisni strokovnjak opravil slepi preskus v skladu z zadevnim standardom ISO. Zagotovil je pisno zapriseženo izjavo njegovega direktorja, v kateri je bil pojasnjen postopek pridobivanja vzorcev, uporabljenih v preskusu, da bi dokazal neodvisnost, pravilnost in reprezentativnost preskusa.

32. Prvič, Komisija ni nikoli dvomila v objektivnost poročila zunanjega laboratorija o preskusu in zato ni pomembno, ali je bil opravljen slepi preskus. Po drugi strani pa so bili izraženi pomisleki glede zagotovil o izboru in poreklu preskušenih vzorcev in ne o samem preskusu. Utemeljitve proizvajalca izvoznika niso odpravile teh pomislekov, saj niso bile celovite in so bile nejasne z več vidikov, vključitev izdelkov, ki niso bili zvitki za rotacijsko tiskanje, naj bi na primer nastala zaradi administrativnih napak ali zaradi napak dobaviteljev, ki so zagotovili morebiti napačne vzorce.

33. Ker vir in vzorci domnevno preskušenih izdelkov niso bili jasni in ker so si bili rezultati preskusov različnih strani nasprotujoči, se je štelo, da predloženo poročilo o preskusu zunanjega laboratorija, ki je deloval v imenu kitajskega proizvajalca izvoznika, ni prepričljivo pokazalo, da preskus odpornosti proti trganju ni bil primeren za ločevanje med PFP, primernim za uporabo pri rotacijskem tiskanju, ter PFP za uporabo pri formatnem tiskanju. Posledično poročilo o preskusu ni pokazalo, da je bil PFP za uporabo pri rotacijskem tiskanju samovoljno izključen iz obsega preiskave.

34. V zvezi s pomenom odpornosti proti trganju kot ločevalnega merila za zvitke, ki so primerni za rotacijsko tiskanje, je treba opozoriti, da se pri opredelitvi izdelka obe skupini izdelkov med seboj ločita med drugim na podlagi uporabe izdelkov, tj. ali je izdelek primeren za uporabo pri rotacijskem ali formatnem tiskanju, kot določajo zahteve tiskalnih strojev, na katerih se uporabljajo, kar med drugim izraža lastnost odpornosti proti trganju. Poleg tega je treba opozoriti, da je odpornost proti trganju samo ena od lastnosti, ki ločujejo PFP, primeren za uporabo pri rotacijskem tiskanju, ter PFP za uporabo pri formatnem tiskanju; uvodni izjavi (16) in (18) začasne uredbe določata dodatna merila, ki jim zadevni proizvajalec izvoznik ni nasprotoval. Ena stran je trdila, da vlažnost, kot je opredeljena v uvodni izjavi (18) začasne uredbe, v resnici ni osnovna lastnost za ločevanje izdelkov. Med preiskavo pa so druge strani o tem izrazile različne trditve. V vsakem primeru je bilo ugotovljeno, da sta trdota in odpornost proti trganju najpomembnejša dejavnika.

35. V odgovoru je pritožnik priznal, da morda obstajajo zvitki, ki ne izpolnjujejo v celoti vseh meril za odpornost proti trganju, določenih v začasni uredbi, vendar bi se še lahko uporabili pri rotacijskem tiskanju. Vendar je vztrajal pri svojem mnenju, da je odpornost proti trganju edini preskus, ki lahko z gotovostjo določi, da je zvitek res primeren za rotacijsko tiskanje, tj. če zvitek izpolnjuje merila za odpornost proti trganju iz uvodne izjave (16) začasne uredbe, potem je zagotovo zvitek za rotacijsko tiskanje.

36. V podporo navedenim trditvam v zvezi z odpornostjo proti trganju se je proizvajalec izvoznik skliceval na trditve, ki jih je navedel en pritožnik proizvajalec Unije v protidampinški in protisubvencijski preiskavi v ZDA, v kateri je proizvajalec Unije domnevno priznal, da se zvitkov za rotacijsko tiskanje ne more ločevati na podlagi preskusa odpornosti proti trganju ali katere koli druge meritve.

37. Pritožnik je nasprotoval tem trditvam proizvajalca izvoznika in trdil, da v nasprotju z rečenim iz postopkov v ZDA sledi, da obstaja jasna ločnica med zvitki za rotacijsko tiskanje in PFP.

38. Prvič, opozoriti je treba, da so bile izjave, na katere se je skliceval proizvajalec izvoznik, izrečene v preiskavah v okviru drugih področij pristojnosti in drugih strani, ne teh, ki so v sedanjem postopku, ter zato niso veljavne. Drugič, organi ZDA v navedenih preiskavah so ugotovili, da obstaja jasna ločnica med PFP za uporabo pri formatnem tiskanju ter zvitki, primernimi za uporabo pri rotacijskem tiskanju. Zvitki za rezalnike so se šteli za polizdelke, medtem ko se zvitki, primerni za rotacijsko tiskanje, niso šteli za zadevni izdelek. Organi ZDA niso izrecno opredelili zvitkov za rotacijsko tiskanje v svoji opredelitvi obsega izdelka. Zato merilo odpornosti proti trganju ni bilo pomembno za opredelitev obsega izdelka v navedenih preiskavah.

39. Na podlagi navedenih pripomb se je tehnična lastnost „odpornost proti trganju“ potrdila kot zanesljiva lastnost pri opisu PFP, primernem za uporabo pri rotacijskem tiskanju.

40. Predloženi predlogi pa so tudi razkrili, da obstajajo zvitki za rotacijsko tiskanje, ki se lahko uporabljajo pri rotacijskem tiskanju, čeprav v celoti ne ustrezajo vsem merilom odpornosti proti trganju. Zato se je zdelo nujno še natančneje opredeliti zvitke, ki so primerni za rotacijsko tiskanje.

41. Da se zagotovi nadaljnje merilo za ločevanje zvitkov za rotacijsko tiskanje, ki v celoti ne ustrezajo vsem merilom odpornosti proti trganju, je pritožnik predlagal, da se mora zvitek, ki ne naredi preskusa odpornosti proti trganju v celoti, vendar katerega notranje jedro je manjše od 80 mm, šteti kot zvitek za rotacijsko tiskanje.

42. Kitajska vlada in proizvajalec izvoznik sta trdila, da dodatek notranjega jedra kot novega elementa v opredelitev izdelka pomeni popravek opredelitve zvitkov za rotacijsko tiskanje in tako tudi zadevnega izdelka. Prav tako sta trdila, da notranje jedro ni primerno merilo, ker obstajajo zvitki za rotacijsko tiskanje, katerih notranje jedro je večje od 80 mm, ter zvitki za rezalnike, katerih notranje jedro je manjše od 80 mm.

43. Komisija si je prizadevala še natančneje opredeliti zvitke, ki so primerni za rotacijsko tiskanje, ter zagotoviti nadaljnje pojasnilo za jasnejše ločevanje med zadevnim izdelkom in drugimi izdelki, tudi zato da se čim bolj zmanjša možnost izogibanja ukrepom. Vendar so predloženi dokazi o primernosti notranjega jedra kot alternativnega merila za opredelitev dokazali, da bi to merilo morebiti povzročilo izključitev zadevnega izdelka, tj. zvitkov za rezalnike z notranjim jedrom manjšim od 80 mm, iz ukrepov. Zato se je to merilo za opredelitev zvitkov, ki so primerni za rotacijsko tiskanje, opustilo.

44. Navedeno ne posega v zanesljivost metode, po kateri so bili zvitki, primerni za uporabo pri rotacijskem tiskanju, izključeni iz obsega preiskave, kot je trdila kitajska skupina proizvajalcev izvoznikov.

45. V zvezi z izključitvijo večplastnega papirja iz obsega izdelka preiskave niso bile predložene druge pripombe.

46. Na podlagi navedenega se zato uvodne izjave (14) do (26) začasne uredbe potrdijo.

47. Podobni izdelek

48. Ker v zvezi s sklepnimi ugotovitvami iz uvodne izjave (27) začasne uredbe niso bile predložene pripombe, se začasne ugotovitve v zvezi s podobnim izdelkom potrdijo.

49. VZORČENJE

50. Ker ni bilo pripomb v zvezi z vzorčenjem, se uvodne izjave (28) do (30) začasne uredbe potrdijo.

51. Štirje proizvajalci iz uvodne izjave (29) začasne uredbe, ki so se šteli kot reprezentativni za industrijo Unije, kot je opredeljena v uvodni izjavi (77) začasne uredbe, se v nadaljnjem besedilu imenujejo „reprezentativni proizvajalci Unije“.

52. DAMPING

53. Samo ena kitajska sodelujoča skupina (tj. APP) je predložila pripombe glede škode po uvedbi začasnih ukrepov.

54. Tržnogospodarska obravnava (TGO)

55. V zvezi z merilom 1 je APP trdil, da so se argumenti Komisije opirali samo na domnevno nemožnost preverjanja plačila. Zato je trdil, da so bile metode, ki jih je uporabila stran, v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi

56. To je bilo treba zavrniti. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je preiskava razkrila, da ni bilo mogoče ugotoviti obstoja plačil v zvezi s prenosom delnic družb in stroški glavnih vhodnih surovin. V zvezi z uporabljenimi računovodskimi metodami je treba opozoriti, da uporabljene metode niso bile v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi (pobotanje in razkritja povezanih strani).

57. V zvezi z meriloma 1 in 2 je APP navedel, da je Komisija površno zavrnila mnenje ugledne družbe za računovodsko svetovanje kot nepomembno. Taka zavrnitev bi pomenila nesprejemljivo zavrnitev izjave neodvisne priče, s čimer bi se kršila pravica APP do pravičnega postopka. APP je trdil, da so njegovi računovodski svetovalci odkrili pomanjkljivosti analize Komisije o računovodskih postopkih in načelih, medtem ko naj bi bile po mnenju navedenih svetovalcev nekatere točke, ki jih je odkrila Komisija, nebistvene.

58. Trditve APP niso bile podprte z nobenimi dokazi in jih je bilo treba zavrniti. V zvezi s tem je treba opozoriti, da se zdi, da računovodski svetovalci iz prejšnje uvodne izjave ne nasprotujejo dejanskim podatkom, ugotovljenim v tej preiskavi, vendar so raje poskušali predstaviti analizo nekaterih osnovnih računovodskih načel, zlasti načela previdnosti, obračunskega načela, načela poštenega prikazovanja in načela pomembnosti. Opozoriti je treba, da navedeni računovodski svetovalci niso bili prisotni med preverjanjem na kraju samem, ki ga je opravila Komisija v LRK in kjer je videla iz prve roke, kakšne so dejanske prakse APP, pomembne za oceno TGO. Komisija je strani pisno podrobno pojasnila ugotovljene pomanjkljivosti in njihovo povezanost z računovodskimi načeli mednarodnih računovodskih standardov. Razlaga teh načel, ki jo je zagotovila računovodska družba, ni bila zadosti utemeljena ali podprta z dokazi ter se ni mogla skladati z dejansko ugotovljenimi dejstvi. Dokazi iz spisa so pravzaprav potrdili, da se navedena računovodska načela niso spoštovala.

59. APP je navedel, da so bile kršene njegove temeljne pravice. Trdil je, da je Komisija strani naložila pretirano dokazno breme pri preiskavi TGO.

60. To je bilo treba zavrniti. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je Komisija v celoti obvestila APP o vrsti zahtevanih informacij za TGO ter se je v vsaki fazi postopka prizadevala preveriti vse informacije, ki ji jih je stran zagotovila. Dejstvo, da informacije, ki jih je zagotovila stran, ne potrjujejo, da njene računovodske metode upoštevajo mednarodne računovodske standarde, ne pomeni, da je dokazno breme pretirano. TGO je izjema navadnega režima za družbe, ki imajo sedež v državah brez tržnega gospodarstva, in od strani se v takih primerih zahteva samo, da dokažejo upoštevanje pravil iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, pri čemer neizpolnjevanje enega merila zadostuje, da se upraviči zavrnitev odobritve TGO. V tem konkretnem postopku je bilo v preiskavi ugotovljeno, da APP ni mogel dokazati, da je upošteval zahteve merila 2.

61. APP je tudi trdil, da je pri oceni TGO primanjkovalo objektivnosti. Navedel je, da je na odločitev TGO verjetno vplivalo dejstvo, da Komisija pozna učinek zavrnitve TGO na stopnjo dampinga skupine.

62. Poleg tega te trditve niso utemeljene in jih je zato bilo treba zavrniti. Ni nobenega znaka, da je na odločitev TGO vplivalo dejstvo, da Komisija pozna učinek zavrnitve TGO na stopnjo dampinga skupine. Analiza TGO je tehnična analiza izpolnjevanja petih jasnih meril iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe in analiza TGO, ki jo je predstavila Komisija, je bila opravljena na podlagi meril TGO in brez upoštevanja učinka izida navedene analize na morebitno stopnjo dampinga skupine. V zvezi s tem je treba opozoriti, da časovna razporeditev različnih delov preverjanja na kraju samem in različni urniki (obrazci zahtevka za TGO, protidampinški vprašalniki, podatki o primerljivi državi, izvozna prodaja prek povezanih strani Unije) skupaj z obdobji, v katerih so strani vložile odgovore in posledične spremembe njihovih podatkov, kažejo, da Komisija v času razkritja TOG ni mogla ugotoviti nobenega učinka odločitve TOG na morebitni damping strani. Končno je APP do pozne faze odlašal predložitev novih informacij in nadomestitev informacij, ki so že v spisu, zato ni mogoče zagovarjati trditve, da bi Komisija lahko izračunala stopnjo dampinga na podlagi informacij, ki jih ni imela.

63. APP je tudi trdil, da Komisiji ne bi bilo treba v celoti preveriti odgovorov strani, da bi si ustvarila podrobno sliko podatkov iz odgovorov strani na protidampinški vprašalnik, ter da obstaja sum, da je Komisija imela vse potrebne podatke za izračun stopnje dampinga.

64. To trditev je bilo treba zavrniti. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je Komisija v skladu z določbami člena 16 osnovne uredbe preverila vse informacije, ki so ji jih predložile zainteresirane strani, da je lahko prišla do reprezentativne ugotovitve. Ugotovitve preiskave so temeljile na preverjenih dejstvih iz štirimesečnega obdobja in ne zgolj na domnevah ali drugih nepreverjenih izjavah ali trditvah.

65. APP je navedel, da bi bilo treba merila TGO razumeti glede na njihov cilj, ki je zagotoviti, da so cene posledica normalnih tržnih sil. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je namen meril TGO jasno določen v členu 2(7) osnovne uredbe ter da je Komisija pri analizi zahtevka za TGO v primeru APP uporabila ta jasno določena pravila.

66. APP je tudi trdil, da je imela ocena TGO pomanjkljivosti, ker so pri preverjanju odgovora na protidampinški vprašalnik nastali „zanesljivi“ proizvodni stroški, medtem ko je bilo v oceni TGO ugotovljeno, da plačil za vložke ni mogoče določiti.

67. To razlago ugotovitev je treba zavrniti kot napačno. Opozoriti je treba, da osnovna uredba izrecno pogojuje odobritev TGO in s tem zanesljivost in uporabo podatkov o ceni in stroških proizvajalca izvoznika za določitev normalne vrednosti s tem, da družba uspešno dokaže, da izpolnjuje zahteve iz člena 2(7)(c). Če bi sprejeli navedeno trditev APP, bi enostavno „obšli“ ugotovitve ocene TGO in določbe člena 2(7)(c) z uporabo drugih vrst informacij, zbranih za druge namene. To ni v skladu z določbami osnovne uredbe.

68. Opozoriti je treba, da je bilo v primeru APP ugotovljeno, da dva od štirih povezanih proizvajalcev izvoznikov proizvajata samo večplastni karton. Ob upoštevanju dejstva, da je večplastni karton izključen iz obsega izdelka, kot potrjujeta uvodni izjavi (40) in (41), se sklene, da ugotovitve TGO v zvezi z dvema povezanima proizvajalcema izvoznikoma, ki proizvajata samo večplastni karton v okviru skupine APP, niso odločilne za ta postopek.

69. Ker v zvezi s TGO ni drugih pripomb, se uvodne izjave (31) do (51) začasne uredbe potrdijo.

70. Individualna obravnava (IO)

71. Ker ni bilo drugih pripomb glede IO, se uvodne izjave od (52) do (55) začasne uredbe potrdijo.

72. Normalna vrednost

73. Primerljiva država

74. Nobena stran ni nasprotovala izbiri Združenih držav Amerike (ZDA) za primerljivo državo za dokončno ugotovitev.

75. Ker ni bilo pripomb glede izbire primerljive države, se uvodne izjave (56) do (63) začasne uredbe potrdijo.

76. Določitev normalne vrednosti

77. Opozoriti je treba, da je bila normalna vrednost izračunana na podlagi podatkov, ki sta jih predložila edini sodelujoči proizvajalec iz primerljive države (tj. Združenih držav Amerike). Zato je bila normalna vrednost določena na podlagi cen, ki jih je dosegel en proizvajalec iz ZDA z domačo prodajo podobnega izdelka, proizvedenega v ZDA. Med OP je ta proizvajalec na trgu ZDA proizvedel in prodal veliko večino vrst podobnega izdelka.

78. APP je navedel, da Komisija ni zagotovila potrebnih informacij v zvezi z normalno vrednostjo v primerljivi državi, kot so primerljivost izdelkov, reprezentativnost, stroškovna struktura, mehanizmi in prilagoditve za pošteno primerjavo.

79. Te trditve je bilo treba zavrniti. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je Komisija, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (9), strani zagotovila vse pomembne informacije v zvezi s podatki, ki so bili uporabljeni za izračun normalne vrednosti in ki ji jih je lahko sporočila, ne da bi kršila določbe člena 19 osnovne uredbe, tj. hkrati je zagotovila, da se morebitne zaupne informacije, ki jih je zagotovil edini proizvajalec iz ZDA, tudi tako obravnavajo in se ne razkrijejo drugim stranem. Informacije, ki so bile zagotovljene kitajski strani, so bile tehtne in so strani omogočile, da razume metodologijo, uporabljeno v skladu z določbami člena 2 osnovne uredbe.

80. Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave od (64) do (67) začasne uredbe potrdijo.

81. Izvozna cena

82. APP je trdil, da izvoza ene od njenih družb, ki sodelujejo pri preiskavi, ne bi smeli zanemariti pri izračunu stopnje dampinga, čeprav ni šlo za enake proizvode. Trdil je tudi, da obseg izvoza te družbe ni bil majhen ampak znaten.

83. V zvezi s temi trditvami je treba opozoriti, da so se prodajne vrednosti zadevnih transakcij upoštevale pri določitvi izvoznih cen, vendar za te transakcije ni bilo mogoče določiti normalne vrednosti, ker v primerljivi državi ni bilo primerljivih vrst izdelka in zato primerjava ni bila mogoča. V zvezi z obsegom izvoza te konkretne družbe je treba opozoriti, da je pomenil le manjši del skupnega izvoza APP in so se njihove ravni cen zdele v skladu s skupnimi ravnmi cen izvoza APP. Nazadnje je treba poudariti, da je bila velika večina izvoznih transakcij uporabljena za ugotavljanje, ali je bil izvoz dampinški, tj. izvoz, ki se popolnoma ujema z normalno vrednostjo, določeno v primerljivi državi. Trditve APP v zvezi z izvozno ceno je bilo torej treba zavrniti, ker ne morejo postaviti pod vprašaj ugotovitve škodljivega dampinga, saj je podlaga za izračun jasno reprezentativna. S tako ugotovitvijo je neločljivo povezano dejstvo, da enaka normalna vrednost v primerljivi državi ne obstaja nujno za vsako izvozno transakcijo.

84. APP je tudi navedel, da bi navedeni izvoz moral biti uporabljen pri izračunu stopnje dampinga, ker ima preiskovalni organ možnost prepoznavanja podobnih vrst izdelka, uporabljenih pri izračunu normalne vrednosti, prilagoditi izvozno ceno normalni vrednosti ali konstruirati normalno vrednost za primerjavo z navedenim izvozom.

85. Te trditve je bilo treba zavrniti, ker v primerljivi državi ni bilo takih vrst izdelka, ki bi bile dovolj podobne izvoženim izdelkom, da bi lahko izenačili razlike s prilagoditvijo razlik v fizikalnih lastnostih. Prav tako ni bilo mogoče konstruirati normalne vrednosti za take vrste izdelka. V drugih transakcijah normalne vrednosti tudi ni bilo mogoče prepoznati podobnih vrst izdelka, niti ni bilo na voljo nobene podlage za prilagoditve ali drugačno konstruiranje normalne vrednosti z uporabo prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov ter predvidenega dobička.

86. APP je zahteval pojasnila v zvezi z razumno stopnjo dobička, ki je bila uporabljena za konstruiranje izvozne cene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe.

87. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je Komisija znova obravnavala to točko po novem razvoju dogodkov. Opozoriti je treba, da je bila, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (71) osnovne uredbe, uporabljena razumna stopnja dobička, ki je bistveno nižja od ciljnega dobička industrije Unije. Komisija je pregledala razpoložljive podatke in zmanjšala stopnjo dobička, uporabljeno za konstruiranje izvozne cene, na stopnjo, ki je enaka tehtani povprečni stopnji, ki jih je sporočila vrsta nepovezanih uvoznikov zadevnega izdelka v Uniji, tj. 4,5 %.

88. Ker ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave (68) do (71) začasne uredbe, kakor so bile zgoraj spremenjene, potrdijo.

89. Primerjava

90. APP je trdil, da ne more razumeti podlage za izračun nekaterih popravkov glede normalne vrednosti (tj. vrste prilagoditev in njihovega učinka na normalno vrednost) ter izvozne cene (tj. uporabljene metodologije in opravljenih izračunov, s katerimi se je doseglo več stopenj).

91. V zvezi s prilagoditvami normalne vrednosti je Komisija, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (9) in (66), strani zagotovila vse ustrezne podatke, ki ji jih je lahko zagotovila ob upoštevanju določb o zaupnosti iz osnovne uredbe. Poleg tega je Komisija preverila pri sodelujoči strani iz primerljive države, ali se za izboljšanje preglednosti lahko razkrijejo nadaljnje informacije v zvezi s prilagoditvami. S soglasjem proizvajalca iz primerljive države so se strani po začasnem razkritju res zagotovile podrobnejše informacije, ki natančneje pojasnjujejo prilagoditve normalne vrednosti.

92. V zvezi s prilagoditvami izvozne cene je treba opozoriti, da se bile informacije razkrite APP v celoti. Po zahtevku APP so bile strani nato po začasnem razkritju zagotovljena pojasnila, ki natančneje pojasnjujejo prilagoditve izvozne cene.

93. Ker ni bilo drugih pripomb, se uvodni izjavi (72) in (73) začasne uredbe potrdita.

94. Stopnja dampinga

95. V zvezi s stopnjo dampinga niso bile predložene nobene zadevne pripombe. Ker ni bilo drugih pripomb, se uvodna izjava (74) začasne uredbe potrdi.

96. Ob upoštevanju popravljene stopnje dobička, ki je bila uporabljena za konstruiranje izvozne cene za APP, ter na podlagi metodologije iz uvodnih izjav (31) do (73) začasne uredbe so dokončne stopnje dampinga, izražene kot delež cene CIF meja Unije, brez plačane dajatve, naslednje:

Proizvajalec izvoznik | Stopnja dampinga |

Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, LRK | 43,5 % |

Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province, LRK | 43,5 % |

Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong Province, LRK | 63 % |

Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong Province, LRK | 63 % |

97. Na podlagi dejstev iz uvodne izjave (76) začasne uredbe je bila dokončna stopnja dampinga na ravni države za LRK določena z uporabo dokončne stopnje dampinga, ki je bila določena za sodelujoče družbe z najvišjo individualno stopnjo dajatve, tj. 63 %. Ker ni bilo drugih pripomb, se uvodna izjava (76) začasne uredbe potrdi.

98. PROIZVAJALCI UNIJE

99. Kitajska vlada je pripomnila, da je bil en reprezentativni proizvajalec domnevno povezan s kitajsko družbo in bi zato moral biti izključen iz opredelitve industrije Unije. Vendar je preiskava razkrila, da izdelki, ki jih je proizvedla navedena kitajska družba, niso zadevni izdelek. Zato nima ta povezava nobenega učinka na analizo škode niti na vključitev tega proizvajalca Unije v opredelitev industrije Unije.

100. Ker ni bilo nadaljnjih pripomb v zvezi s proizvodnjo Unije, se uvodne izjave (77) do (79) začasne uredbe potrdijo.

101. ŠKODA

102. Potrošnja Unije

103. Ker v zvezi s potrošnjo Unije ni bilo nobenih pripomb, se potrdijo uvodne izjave (80) do (82) začasne uredbe.

104. Uvoz iz LRK v Unijo

105. Ker v zvezi z ravnijo uvoza v Unijo iz LRK ni bilo pripomb, se uvodni izjavi (83) in (84) začasne uredbe potrdita.

106. Nelojalno nižanje prodajnih cen

107. Da se zagotovi skladen pristop pri izračunu dampinga, nelojalnega nižanja prodajnih cen in nelojalnega nižanja ciljnih cen ter zaradi razlogov iz uvodnih izjav (68) do (71), se je izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen popravil tako, da se je izključil izvoz družbe iz skupine enega sodelujočega proizvajalca izvoznika.

108. Na podlagi spremenjene podatkovne zbirke, uporabljene za izračun, ter zaradi manjšega popravka izračuna se je stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen iz uvodne izjave (87) nekoliko popravila. Dampinški uvoz je v OP nelojalno znižal prodajne cene proizvajalcev Unije v povprečju za 7,6 %.

109. Gospodarski položaj industrije Unije in reprezentativnih proizvajalcev Unije

110. Uvodne opombe

111. En proizvajalec izvoznik je trdil, da bi analiza škode morala biti opravljena na ravni ustrezno opredeljene industrije Unije, ki bi morala biti omejena na proizvajalce Unije, ki podpirajo pritožbo in sodelujejo pri preiskavi. Proizvajalec izvoznik trdi, da bi sklepne ugotovitve v zvezi z znatno škodo bile drugačne, če bi bili nekateri kazalniki, kot so tržni delež, določeni na ravni take „ustrezno opredeljene“ industrije Unije. Kitajska vlada je pripomnila, da v okviru analize škode niso bili analizirani vsi kazalniki škode na skladen in celovit način za pritožnike in industrijo Unije kot celote.

112. Prvič, treba je opozoriti, da so izjave teh strani, kot se zdi, nastale na podlagi kazalnikov, ki so bili izračunani na podlagi drugih podatkovnih zbirk in informacij od teh, ki so bile ugotovljene med preiskavo ter so predstavljene v nadaljevanju in v osnovni uredbi. Te sklepne ugotovitve so posledično glede na dejstva napačne in zato nepomembne.

113. Drugič, Komisija ima prakso, da oceni makroekonomske dejavnike, s čimer se lahko preveri škoda na ravni celotne industrije Unije, kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi (89) začasne uredbe. V sedanji preiskavi je bila industrija Unije opredeljena na ravni proizvajalcev Unije, ki predstavljajo celotno proizvodnjo Unije (uvodna izjava (77) začasne uredbe), ne glede na to ali so proizvajalci podpirali pritožbo ali sodelovali s preiskavo. Glede na to široko opredelitev se zavrne trditev proizvajalcev izvoznikov, da industrija Unije ni bila „ustrezno“ opredeljena.

114. Mikroekonomski dejavniki so analizirani na ravni reprezentativnih proizvajalcev Unije, ne glede na to ali ti podpirajo pritožbo ali ne. Reprezentativni proizvajalci so pokrivali 58 % proizvodnje Unije. Noben drug proizvajalec Unije ni trdil, da so sklepne ugotovitve Komisije o mikroekonomskih dejavnikih nezanesljive ali neutemeljene. Zato ni razloga, da bi postavili pod vprašaj ugotovitve, dognane na podlagi informacij, ki so jih zagotovili samo reprezentativni proizvajalci Unije.

115. Predložene so bile dodatne pripombe glede stopnje sodelovanja enega od reprezentativnih proizvajalcev Unije.

116. Po teh trditvah je en reprezentativni proizvajalec Unije sodeloval samo delno, ker je bil domnevno povezan z nekim drugim proizvajalcem, ki ni sodeloval v preiskavi. Družbi sta bili domnevno povezani zaradi prehodnih sporazumov, ki so bili sklenjeni v času, ko je sodelujoči proizvajalec Unije pridobil področni odsek PFP drugega proizvajalca. Zaradi teh prehodnih sporazumov sodelujoči proizvajalec Unije domnevno nadzoruje nekatere obrate, ki so ostali v lasti delno pridobljenega proizvajalca. Proizvajalec izvoznik se je v podporo svoji trditvi skliceval na Odločbo Komisije[5], v kateri se je v času pridobitve obravnavalo, ali velja transakcija kot pridobitev v smislu Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 o nadzoru koncentracij podjetij.

117. Ta trditev je bila obravnavana že v uvodni izjavi (91) začasne uredbe. Opozoriti je treba, da navedeni prehodni sporazumi niso pokazali take povezave med družbama, ki bi presegala normalne poslovne odnose med kupcem in prodajalcem. Namen pogojev prehodnih sporazumov je zlasti urejati prodajo premazanega papirja v prehodnem obdobju in v skladu s temi pogoji ima proizvajalec Unije samo funkcije, ki so primerljive s funkcijami prodajnega zastopnika v prehodnem obdobju. Poleg tega je v konsolidiranih revidiranih računovodskih izkazih ter v odgovoru na vprašalnik sporočil prihodke od provizij, ko je deloval kot zastopnik zadevnih obratov; zato proizvajalec Unije ni izkazoval lastništva in tako tudi ne nobenih stroškov za te obrate.

118. V skladu z navedeno odločbo Komisije je transakcija med družbama veljala za pridobitev dela poslovne dejavnosti druge družbe, ki jo je opravil proizvajalec Unije, ne pa za prevzem družbe. Odločba ne trdi, da bi se družbi morali šteti za en subjekt po pridobitvi; med družbama zlasti ni nobene skupne družbe. Prav tako je treba opozoriti, da je geografsko obseg uporabe navedene odločbe Evropski gospodarski prostor in ne Evropska unija. Opozoriti je treba tudi, da Komisija v Odločbi ni analizirala povezave med zadevnima družbama v smislu člena 143 IPCCC[6].

119. V zvezi s tem zato ni razloga za ponovno obravnavo začasnih sklepnih ugotovitev, tj. da družbi nista povezani v smislu člena 143 IPCCC in da je zadevni proizvajalec Unije v celoti sodeloval v preiskavi.

120. Proizvajalec izvoznik je tudi trdil, da bi vsaka povezana družba proizvajalcev Unije morala ločeno izpolniti vprašalnik, ker so ločeni pravni subjekti. Kitajska skupina proizvajalcev izvoznikov je trdila, da je bila diskriminirana, ker je morala zagotoviti ločeni zahtevek za TGO za vsak subjekt znotraj skupine.

121. Treba je opozoriti, da je v primeru zahtevkov za TGO dokazno breme na skupini družb, ki mora dokazati, da vse družbe v skupini izpolnjujejo merila TGO, ker velja odločitev, ali se TGO odobri ali ne, posebej za skupino. Namen vprašalnikov za proizvajalce Unije je ugotoviti, ali obstaja znatna škoda za (celotno) industrijo Unije v OP. Trditev o diskriminaciji zanemarja jasno razliko med cilji preiskave škode in cilji določitve TGO.

122. V primeru zadevnega proizvajalca Unije pa je bilo sklenjeno, da bo en izpolnjen vprašalnik zadoščal za tehten odgovor in analizo vidikov škode. Odgovor je zlasti zagotovil podrobno razčlembo informacij na ravni posameznih obratov za proizvodnjo papirja in vsi potrebni podatki v zvezi z vsemi povezanimi proizvajalci/prodajalci podobnega izdelka so se lahko preverili med preveritvenimi obiski.

123. V nadaljnjem stališču je proizvajalec izvoznik tudi trdil, da ista družba ni v celoti sodelovala, ker je vložila izpolnjen vprašalnik v imenu neobstoječega subjekta, ter da revidirani računovodski izkazi družbe ne izražajo podatkov, ki jih je zagotovila v izpolnjenem vprašalniku. V zvezi s tem so pomembne tudi sklepne ugotovitve iz prejšnje uvodne izjave.

124. Zato ostajajo sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav (88) do (91) nespremenjene.

125. Podatki, ki se nanašajo na industrijo Unije (makroekonomski kazalniki)

126. Kitajska vlada je trdila, da so makroekonomski podatki, uporabljeni za analizo, nepopolni in netočni ter se zato ne morejo uporabiti kot trden dokaz znatne škode.

127. Preverjanje na kraju samem pri združenju pritožnika je potrdilo, da so podatki, ki so bili uporabljeni za določitev makroekonomskih kazalnikov, prejeti neposredno od proizvajalcev Unije, ki predstavljajo okoli 98 % celotne proizvodnje Unije, in so dovolj podrobni, da se lahko razločijo informacije o zadevnem izdelku. Uporabljena predvidevanja in/ali ocene so nastala na razumni in utemeljeni osnovi, tj. zvitki za rezalnike se niso upoštevali, ker je bil njihov obseg nedvomno zanemarljiv v primerjavi s celotnim obsegom prodaje reprezentativnih proizvajalcev Unije. Zato je bilo to trditev treba zavrniti.

128. Ena skupina kitajskih proizvajalcev izvoznikov je trdila, da bi tržni delež proizvajalcev Unije moral vključevati tudi uvoz blaga iz Švice, ker izvira iz obrata, katerega lastnik je en reprezentativni proizvajalec Unije.

129. Geografsko je obseg uporabe protidampinških preiskav Evropska unija. Zato je bilo treba to trditev zavrniti.

130. Prav tako je bila izražena trditev, da se je tržni delež pritožnika izredno povečal v obravnavanem obdobju.

131. Tržni delež je makrokazalnik, ki se analizira na ravni celotne industrije Unije in ne na ravni pritožnikov. Izjava v zvezi s tržnim deležem pritožnika je sicer glede na dejstva napačna.

132. Ker glede tega ni bilo nadaljnjih pripomb, se ugotovitve iz uvodnih izjav (92) do (98) začasne uredbe potrdijo.

133. Podatki, ki se nanašajo na reprezentativne proizvajalce Unije (mikroekonomski kazalniki)

134. Ena stran je pripomnila, da je analiza škode pomanjkljiva, ker informacije o obratih za proizvodnjo papirja, ki jih je pridobil proizvajalec Unije iz uvodne izjave (93), niso bile vključene v analizo mikroekonomskih kazalnikov za leta 2006–2008.

135. Na podlagi argumentov strani so se mikroekonomski kazalniki prilagodili, da bi prikazali popolnoma primerljivo gibanje v zadevnih letih, in sicer tako da so se izključile informacije o pridobljenih obratih za vsa leta preiskave.

136. Po spremenjenem obsegu podatkov, uporabljenih za analizo gospodarskega položaja reprezentativnih proizvajalcev Unije, kot je pojasnjeno v prejšnji uvodni izjavi, se makroekonomski kazalniki dokončno določijo, kot sledi.

137. Povprečne cene reprezentativnih proizvajalcev Unije na enoto

138. Kljub nekoliko spremenjenim podatkom se osnovna gibanja in ugotovitve iz uvodne izjave (99) začasne uredbe, po katerih so cene premazanega finega papirja ostale stabilne v zadnjih letih, potrdijo.

Preglednica 5: Cene proizvajalcev Unije

Cene proizvajalcev Unije | 2006 | 2007 | 2008 | 2009/OP |

Povprečna cena (EUR/tono) | 692 | 717 | 691 | 699 |

Indeks | 100 | 104 | 100 | 101 |

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki

139. Zaloge

140. Zaloge so predstavljale približno 10 % obsega proizvodnje v OP. Reprezentativni proizvajalci Unije so v obravnavanem obdobju povečali obseg zalog za 10 %, zlasti med letoma 2006 in 2007 ter pozneje med letom 2008 in OP. To se je ujemalo zlasti z nenadnim povečanjem nizkocenovnega dampinškega uvoza iz LRK.

Preglednica 6: Zaloge

Zaloge | 2006 | 2007 | 2008 | 2009/OP |

Zaloge (v tonah) | 278 265 | 298 547 | 296 387 | 306 588 |

Indeks | 100 | 107 | 107 | 110 |

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki

141. Zaposlenost, plače in produktivnost

Preglednica 7: Zaposlenost

Zaposlenost | 2006 | 2007 | 2008 | 2009/OP |

Zaposlenost – ekvivalent polnega delovnega časa (EPDČ) | 7 756 | 7 487 | 7 207 | 6 197 |

Indeks | 100 | 97 | 93 | 80 |

Stroški dela (EUR/EPDČ) | 54 053 | 54 948 | 57 026 | 58 485 |

Indeks | 100 | 102 | 105 | 108 |

Produktivnost (enota/EPDČ) | 453 | 478 | 486 | 484 |

Indeks | 100 | 106 | 107 | 107 |

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki

142. Zaradi zapiranja obratov in konsolidacije reprezentativnih proizvajalcev Unije se je število zaposlenih med obravnavanim obdobjem znatno zmanjšalo, to je za 20 % (skoraj 1 600 delovnih mest). Učinkovitost se je povečala z dvigovanjem in vzdrževanjem visoke produktivnosti na zaposlenega celo v času znatnih odpuščanj. Stroški dela so se enakomerno poviševali in se v obravnavanem obdobju v celoti povišali za 8 %.

143. Sklepne ugotovitve, predstavljene v uvodni izjavi (102) začasne uredbe, tako dodatno potrjujejo nekoliko spremenjeni podatki.

144. Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb

Preglednica 8: Dobičkonosnost

2006 | 2007 | 2008 | 2009/OP |

Dobičkonosnost | –1,08 % | –0,20 % | –2,49 % | 2,88 % |

Sprememba (100 = 2006) | +0,88 % | –1,41 % | +3,95 % |

Denarni tok (v tisoč EUR) | 260 047 | 211 036 | 172 570 | 336 753 |

Indeks | 100 | 81 | 66 | 129 |

Naložbe (v tisoč EUR) | 151 900 | 151 027 | 127 845 | 87 875 |

Indeks | 100 | 99 | 84 | 58 |

Donosnost naložb | –0,73 % | –0,54 % | –2,73 % | 0,39 % |

Sprememba (100 = 2006) | +0,19 % | –2,00 % | +1,12 % |

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki

145. Stopnja dobičkonosnosti v obravnavanem obdobju je bila popravljena, da natančneje izraža raven dobičkonosnosti. Vendar ta sprememba ne vpliva na osnovno gibanje dobičkonosnosti. Reprezentativni proizvajalci Unije so imeli v obdobju 2006–2008 izgubo, finančno stanje pa je postalo pozitivno šele leta 2009, ko so se svetovne cene papirne kaše, glavne surovine, izjemoma znatno znižale zaradi upada gospodarske rasti. Znižanje cene papirne kaše (–19 %) je pomenilo nenormalno velik padec, ki je neposredno prispeval k izboljšanju finančnega stanja v OP. Treba je opozoriti, da so se po OP cene papirne kaše vrnile na raven pred OP.

146. Ob upoštevanju manjših sprememb podatkov se ugotovitve v zvezi z denarnim tokom, naložbami in donosnostjo naložb, predstavljene v uvodnih izjavah (104) in (105) začasne uredbe, potrdijo.

147. Ena stran je trdila, da povečanja dobičkonosnosti ne bi smeli razumeti kot izjeme, ki je nastala zaradi izjemnega znižanja stroškov surovin, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (107) začasne uredbe. Padec stroškov je bil koristen za: vse lokalne in kitajske proizvajalce, ne samo za pritožnike, zato uspeh dobičkonosnosti ni nastal izključno zaradi padca stroškov, ampak je bil bolj posledica spremenjenega ravnanja pritožnikov pri določanju cen.

148. Poleg tega je proizvajalec izvoznik trdil, da dobičkonosnost ni odvisna od cene papirne kaše, ampak prej od cen PFP. Vendar je bilo ugotovljeno, da so ob močnem padcu cen papirne kaše leta 2009 cene PFP ostale stabilne, dobiček pa se je posledično povečal. Ker so torej cene ostale stabilne, ne moremo iskati povezav med cenami in dobičkonosnostjo v tem konkretnem obdobju.

149. Stopnja dobičkonosnosti je kazalnik, ki se analizira na ravni reprezentativnih proizvajalcev Unije in ne na ravni pritožnikov, kot je to trdila stran. Analiza zbranih informacij je pokazala neposredno povezavo med izjemnim znižanjem cen papirne kaše, glavnimi surovinami in povečano dobičkonosnostjo, pri čemer so stabilne cene končnih izdelkov dejansko prispevale k izboljšanju dobičkonosnosti. Čeprav so se s tem verjetno srečali tudi drugi proizvajalci na trgu, se veljavnost sklepne ugotovitve, da je to začasno povečanje dobičkonosnosti rezultat izjemnega znižanja cen surovin v OP, s tem ne izgubi.

150. Zmožnost zbiranja kapitala

151. Ugotovitve v zvezi z zmožnostjo reprezentativnih proizvajalcev, da zberejo kapital, iz uvodne izjave (106) začasne uredbe, se potrdijo.

152. Sklep o škodi

153. En proizvajalec izvoznik in kitajska vlada sta trdila, da ni trdnega dokaza, da so pritožniki proizvajalci Unije utrpeli znatno škodo. Pritožniki so nasprotno zabeležili stabilne gospodarske rezultate na splošno in povečano dobičkonosnost v OP.

154. Prvič, stanje industrije Unije je analizirano na ravni reprezentativnih proizvajalcev Unije in ne na ravni pritožnikov, kot sta to trdili strani.

155. Drugič, kot je bilo že navedeno v uvodnih izjavah (89) in (107), se zdi, da so sklepne ugotovitve nastale na podlagi kazalnikov, ki so bili izračunani na podlagi drugih podatkovnih zbirk in informacij od teh, ki so bile ugotovljene med preiskavo ter so predstavljene zgoraj in v začasni uredbi. Te sklepne ugotovitve so posledično glede na dejstva napačne. Poleg tega analiza strani ni bila dosledna glede uporabe dveh različnih podatkovnih zbirk za makro- in mikrokazalnike.

156. Trdila sta tudi, da bi morali povečanje dobičkonosnosti tudi razumeti kot rezultat prizadevanj industrije za prestrukturiranje, vključno z zmanjšanjem proizvodnje in zaposlenosti ter povečanjem produktivnosti. V tem primeru slednjih dejavnikov ne moremo šteti za edine kazalnike škode, vendar je treba vse kazalnike škode obravnavati skupaj.

157. Člen 3(5) osnovne uredbe navaja gospodarske dejavnike in pokazatelje, ki se morajo oceniti pri preiskavi učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije. Člen 3(5) izrecno navaja, da seznam dejavnikov ni izčrpen niti nima eden ali več navedenih dejavnikov nujno odločilnega pomena. Kazalniki morajo sicer biti ocenjeni ločeno, vendar je treba sklepne ugotovitve oblikovati na podlagi analize vseh dejavnikov.

158. Trditve strani, kot so predstavljene zgoraj, na splošno ne vplivajo na sklepno ugotovitev, ki je nastala v začasni fazi in se torej potrdi, tj. da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

159. Strani sta se tudi večkrat izrekli glede morebitne grožnje dodatne znatne škode, in sicer zaradi izjemne krepitve zmogljivosti kitajskih proizvajalcev s pomočjo državnih politik in subvencij. Obseg preiskave je bil obstoj znatne škode in ne grožnja dodatne znatne škode. Zato te pripombe niso mogle vplivati na ugotovitve in jih je bilo treba zavrniti.

160. Na podlagi tega se začasne ugotovitve iz uvodnih izjav (107) do (111) začasne uredbe potrdijo.

161. VZROČNOST

162. Komisija je prejela več pripomb k začasnim ugotovitvam v zvezi z vzročno zvezo med dampingom in škodo.

163. Učinek dampinškega uvoza

164. Začasnim ugotovitvam v zvezi z učinkom dampinškega uvoza je nasprotovalo več strani. Glavni predloženi argument je bil, da kitajski uvoz ni imel znatnega učinka glede na obseg in cene. Izrečena je bila tudi trditev, da ni bilo nenadnega povečanja kitajskega uvoza, ampak se je ta z leti postopoma večal, zato je bil njegov učinek precej omejen in se ga ne bi smelo pretirano poudarjati pri določanju škode. Trdilo se je tudi, da kitajske cene niso imele nobenega učinka na razmeroma stabilne cene industrije Unije, čeprav so bile nižje od cen Unije. En proizvajalec izvoznik je dvomil v ugotovitev Komisije, da bodo kitajske cene povzročile zajezitev cen. Poudaril je, da cene industrije Unije leta 2009, ko so se kitajske cene še bolj znižale, niso zabeležile samo povečanja, ampak so industriji Unije dejansko omogočile dobiček.

165. Ocena kitajskega uvoza je bila podrobno analizirana v uvodnih izjavah (84) in (114) začasne uredbe. Ugotovljeno je bilo, da se je uvoz v obravnavanem obdobju skoraj potrojil, zlasti v letih od 2006 do 2007 (+118 %) in v letih od 2008 do OP (+81 %). Povečanja obsega zato ne moremo šteti za zanemarljivega.

166. Kar se tiče cen, je kitajski uvoz nelojalno znižal prodajne cene reprezentativnih proizvajalcev Unije za 7,6 %, kar velja za znatno za trg z izrazito preglednostjo cen. Kot je prikazano v uvodni izjavi (112), so bile cene reprezentativnih proizvajalcev Unije res stabilne v obravnavanem obdobju, z izjemnim povečanjem leta 2007, tj. leta, ko kitajski izvoz ni zabeležil rasti. Leta 2009 so proizvajalci Unije lahko ohranili stabilnost svojih cen, vendar so morali sprejeti izgubo dodatnega tržnega deleža, njihova dobičkonosnost pa je bila posledica spleta teh stabilnih cen in nižjih stroškov surovin.

167. Kitajski proizvajalec izvoznik je trdil, da uvoz PFP iz Kitajske nima učinka na cene industrije Unije, ker ni primerljiv s PFP, ki ga proizvedejo in prodajo reprezentativni proizvajalci Unije, saj se je pri ugotavljanju nelojalnega nižanja prodajnih cen in neškodljive stopnje cen primerjalo samo 10 % prodaje reprezentativnih proizvajalcev Unije. Opozoriti je treba, da se to ugotavljanje izvede na podlagi popolnoma primerljivih izdelkov, ki se neposredno ujemajo v vseh lastnostih, da se zagotovi poštena primerjava. Vendar sta na splošno PFP, ki ga proizvedejo kitajski proizvajalci, in PFP, ki ga proizvedejo proizvajalci Unije, primerljiva izdelka, kot je ugotovljeno v uvodni izjavi (42), in si zato neposredno konkurirata na trgu Unije.

168. Poleg tega je trdil, da je ugotovitev, v skladu s katero je trg PFP blagovna borza, za katero je značilna visoka raven preglednosti, napačna, ker proizvajalci Unije prodajo okoli polovico svojih izdelkov neposredno končnim uporabnikom. V nasprotju s to trditvijo so reprezentativni proizvajalci Unije prodali večino svojih izdelkov prek trgovcev, in sicer neposredno ali posredno (t. i. prodaja po naročilu, pri kateri se izdelki neposredno dostavijo stranki, naročanje in izstavljanje računov pa poteka prek trgovca). Trgovci imajo dejansko ključno vlogo pri skladiščenju izdelkov in zagotavljanju preglednosti cen na trgu.

169. Na podlagi tega se začasne ugotovitve iz uvodnih izjav (113) do (117) začasne uredbe potrdijo.

170. Učinek drugih dejavnikov

171. Razvoj povpraševanja na trgu Unije in gospodarska kriza

172. En proizvajalec izvoznik in kitajska vlada sta trdila, da se je proizvodnja Unije zmanjšala zaradi svetovne finančne krize in močnega zmanjšanja potrošnje na trgu Unije, kot je razvidno iz negativnih gibanj domače prodaje, izkoriščenosti zmogljivosti, zaposlenosti in obsega zalog proizvajalcev Unije, ter se tega ne sme pripisovati kitajskemu uvozu.

173. V podporo svoji trditvi je kitajska vlada navedla program za konkurenčnost in zaposlenost, ki ga je predstavila industrija papirja in papirne kaše junija 2009 („program“). Ta dokument zajema vse panoge industrije papirja in papirne kaše ter ima splošno politično usmeritev. Na podlagi informacij, vključenih v ta dokument, ni mogoče priti do ločenih sklepnih ugotovitev glede proizvodnje in prodaje zadevnega izdelka. Zato ni mogoče ugotoviti, ali se izjave ali ugotovitve iz programa dejansko lahko uporabijo neposredno za zadevni izdelek. Ta argument je bilo treba zavrniti, ker preiskava poleg tega ni odkrila močne povezave med finančno krizo in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

174. Cene surovin

175. Predloženi niso bili nobeni novi argumenti za ponovno obravnavo sklepnih ugotovitev iz uvodnih izjav (120) do (122) začasne uredbe in uvodne izjave (118) te uredbe.

176. Izvozna uspešnost reprezentativnih proizvajalcev Unije

177. Popravek mikroekonomskega kazalnika, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (110), je vplival na analizo izvozne uspešnosti reprezentativnih proizvajalcev Unije tako, da se je njihov izvoz v obravnavanem obdobju zmanjšal za 16 %. Izvoz teh družb za nepovezane strani je predstavljal 26 % njihove celotne prodaje.

178. V nasprotju s trditvijo enega proizvajalca izvoznika se je razvoj izvoza zadevnega izdelka reprezentativnih proizvajalcev Unije obravnaval v uvodnih izjavah (123) do (124) začasne uredbe. Navedeni popravek ne vpliva na te sklepne ugotovitve iz začasne faze.

179. Predloženi argumenti in dokazi v zvezi z učinkom izvozne uspešnosti na industrijo Unije torej niso povzročili spremembe sklepnih ugotovitev iz začasne faze.

180. Uvoz iz drugih tretjih držav

181. Predloženi argumenti v zvezi z učinkom uvoza iz drugih tretjih držav so bili že obravnavani v uvodnih izjavah (125) do (127) začasne uredbe.

182. Strukturna presežna zmogljivost

183. Izražena je bila trditev, da je škoda, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije, nastala zaradi strukturne presežne zmogljivosti. Ta dejavnik je bil obravnavan že v uvodni izjavi (128) začasne uredbe.

184. Glavni argument, predložen v zvezi s tem, je, da so se prizadevanja za prestrukturiranje industrije Unije zaključile leta 2009 s konsolidacijo dveh večjih proizvajalcev, kar je takoj povzročilo izboljšanje položaja industrije Unije. Kot je opisano v uvodni izjavi (93) začasne uredbe, so prizadevanja za prestrukturiranje potekala od leta 2000 do OP. Pozitiven učinek navedene konsolidacije bi se moral izraziti v izboljšani uporabi zmogljivosti in vsaj v stabilnem obsegu prodaje, vendar sta se oba kazalnika poslabšala v OP. Po drugi strani pa je bilo ugotovljeno, da je bilo povečanje dobičkonosnosti industrije Unije v OP predvsem neposredna posledica izjemnega enkratnega padca cen papirne kaše. Zato se ohranijo sklepne ugotovitve iz uvodne izjave (128) začasne uredbe, da je dampinški uvoz spodkopal prizadevanja za prestrukturiranje industrije.

185. Sklep o vzročni zvezi

186. Na podlagi navedenega se ohranijo začasne ugotovitve iz uvodnih izjav (129) do (132) začasne uredbe, da je dampinški uvoz iz LRK povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. Prav tako so se potrdile začasne ugotovitve o učinkih drugih znanih dejavnikov, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije: ti dejavniki niso taki, da bi pretrgali ugotovljeno vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz LRK in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

187. INTERES UNIJE

188. Industrija Unije

189. V zvezi z interesom proizvajalcev Unije, uvoznikov in trgovcev niso bile predložene dodatne pripombe ali informacije. Zato se potrdijo začasne ugotovitve iz uvodnih izjav (134) do (138) začasne uredbe o interesu teh skupin.

190. Uvozniki in trgovci

191. V zvezi z interesom uvoznikov in trgovcev niso bile predložene dodatne pripombe ali informacije. Zato se potrdijo začasne ugotovitve iz uvodnih izjav (139) do (143) začasne uredbe o interesu teh skupin.

192. Uporabniki

193. Po objavi začasnih ukrepov so se oglasili trije dodatni tiskarji in založniki. Trdili so, da bodo imeli ukrepi negativne učinke na industrije na koncu proizvodne verige, ker bi zvišanja cen lahko povzročila premestitev tiskarske industrije, to pa bi privedlo do povečanega uvoza tiskovine na koncu proizvodne verige. To trditev je podpiralo dejstvo, da se je uvoz tiskovine iz Kitajske zelo hitro povečal v zadnjih letih in je očitno dosegel znatni tržni delež celotne potrošnje tiskovine v Evropi.

194. Prav tako so trdili, da bodo ukrepi povzročili pomanjkanje ponudbe na trgu in daljše dobavne roke za uporabnike.

195. Večina teh trditev se ni nanašala na posamezne družbe in so bile podobne trditvam, ki so bile izrečene že v začasni fazi preiskave in so se obravnavale v uvodnih izjavah (146) in (150) začasne uredbe. Opozoriti je treba, da je bilo sodelovanje tiskarjev omejeno, in na podlagi prejetih omejenih količinskih informacij je bilo ugotovljeno, da so tiskarji res občutljivi na zvišanja cen zaradi ravni njihove dobičkonosnosti in deleža PFP v njihovih stroških. Vendar večina tiskarjev v OP ni neposredno kupovala kitajskega papirja ali pa so bili ti nakupi zelo omejeni in količina kitajskega papirja, ki ga tiskarji uporabljajo, je na splošno majhna, zato bi bil neposredni učinek dajatve zanemarljiv. Večina tiskarjev je tudi trdila, da bi delež dobave neposredno iz tretjih držav ostal omejen, ker potrebujejo kratke dobavne roke.

196. Glede trditev v zvezi s tiskovino na koncu proizvodne verige iz Kitajske je treba opozoriti, da uvozna statistika o tiskovini zajema širok obseg izdelkov, ki vključujejo končno tiskovino, ki ni natisnjena na premazanem finem papirju. Na podlagi razpoložljivih informacij ni bilo mogoče oceniti, kateri del izdelkov, uvožen iz Kitajske, je natisnjen na zadevnem izdelku in kateri je natisnjen na drugih vrstah papirja. Vendar je iz predloženih informacij razvidno, da tiskovina s poreklom iz Kitajske večinoma zajema nekatere posebne kategorije knjig, otroške knjige, koledarje, embalaže in voščilnice. Izdelki, ki so „občutljivi s časovnega vidika“, na primer tedenske revije/mesečniki in drug časopisni papir, so manj verjetno uvoženi iz Kitajske zaradi časa, ki je potreben za prevoz. Medtem ko je tiskanje nekaterih tiskanih izdelkov bolj podvrženo premestitvi, obstajajo po drugi strani vrste izdelkov, za katere sta geografska bližina in storitev odločilnega pomena in zato nanje tuja konkurenca ne bi vplivala. Čeprav je papir pomemben stroškovni dejavnik tiskarske industrije, je to poleg tega delovno intenzivna industrija, zato imajo lahko stroški dela pomembnejšo vlogo pri premestitvenih gibanjih. Ni torej mogoče izključiti, da se bo uvoz tiskanih izdelkov, ki so tiskani na PFP, povečal, vendar ni mogoče z natančnostjo oceniti ravni povečanja niti v kolikšni meri bo to vplivalo na konkurenčnost tiskarskih proizvajalcev, posledično pa tudi ne kakšen neposreden učinek bi zvišanje cen lahko imelo na tiskarsko industrijo Unije na koncu proizvodne verige.

197. Iz predloženih informacij je tudi razvidno, da tiskarska industrija trpi zaradi strukturne presežne zmogljivosti, kar povzroča nenehno prestrukturiranje sektorja. Ena od gonilnih sil prestrukturiranja pa je bila tudi konsolidacija proizvajalcev papirja znotraj vrednostne verige. Težave tiskarske industrije pri zvišanju cen veljajo predvsem za posledico te strukturne presežne zmogljivosti tiskarske industrije.

198. Zainteresirane strani, ki zatrjujejo morebitno pomanjkanje ponudbe, niso količinsko opredelile ali ocenile morebitnega pomanjkanja. Zdi se, da stopnja izkoriščenosti zmogljivosti proizvajalcev Unije, ki je bila v OP v višini 83 %, vsekakor ne potrjuje trditev, kar pomeni, da je proste zmogljivosti okoli en milijon ton. Na podlagi teh podatkov je malo verjetno, da bi prišlo do pomanjkanja.

199. Sklepna ugotovitev o interesu Unije

200. Glede na navedeno se potrdijo začasne ugotovitve v zvezi z interesom Unije, in sicer da ni utemeljenih razlogov proti uvedbi dokončnih ukrepov za uvoz PFP s poreklom iz LRK.

201. DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

202. Stopnja odprave škode

203. Ena skupina kitajskih proizvajalcev izvoznikov je zaprosila za dodatne podrobnosti o metodi, uporabljeni za izračun ciljnega dobička v višini 8 %, ki je bil uporabljen za izračun neškodljive cene. Sklicevala se je na pritožbo, v kateri je bil predlagani ciljni dobiček nižji.

204. Pritožnik je po drugi strani zahteval, da bi se ciljni dobiček moral določiti v višini najmanj 10 %, pri čemer je svoje argumente utemeljil na pričakovani stopnji dobička, ki jo neodvisne bonitetne agencije uporabljajo pri svoji metodologiji za klasifikacijo, ter na dobičkonosnosti proizvajalca, dejavnega v drugem segmentu proizvodnje papirja, na katerega ne vpliva kitajski uvoz.

205. Treba je pojasniti, da je bil v pritožbi predlagani ciljni dobiček proučen na podlagi izpolnjenih vprašalnikov in preveritvenih obiskov pri reprezentativnih proizvajalcih Unije. Natančneje so se upoštevali stroški naložbe v stroje. Izkazalo se je, da ciljni dobiček, ki je bil določen na podlagi slednjega, izraža potrebne velike vnaprejšnje naložbe ter tveganje, ki je povezano s to kapitalsko intenzivno industrijo v odsotnosti dampinškega in/ali subvencioniranega uvoza. Zato se cilji dobiček v višini 8 % šteje za raven, ki bi jo industrija lahko dosegla v odsotnosti dampinškega uvoza. Da se zagotovi skladen pristop pri izračunu dampinga, nelojalnega nižanja prodajnih cen in nelojalnega nižanja ciljnih cen ter zaradi razlogov iz uvodnih izjav (68) do (71), se je izračun stopnje odprave škode popravil tako, da se je izključil izvoz družbe iz skupine enega sodelujočega proizvajalca izvoznika, kot je navedeno v uvodni izjavi (86).

206. Pri vseh drugih vidikih se uvodne izjave (153) do (161) začasne uredbe potrdijo.

207. Dokončni ukrepi

208. Glede na sklepne ugotovitve v zvezi z dampingom, škodo, vzročnostjo in interesom Unije in v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe je treba uvesti dokončno protidampinško dajatev na uvoz premazanega finega papirja s poreklom iz LRK na ravni najnižjih ugotovljenih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve. V tem primeru se dajatev določi na ugotovljeni stopnji škode.

209. Opozoriti je treba, da je bila vzporedno s protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom premazanega finega papirja s poreklom iz LRK izvedena protisubvencijska preiskava. V skladu s členom 14(1) osnovne uredbe in drugim pododstavkom člena 24(1) Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti[7], („osnovna protisubvencijska uredba“) za noben izdelek ne smejo hkrati veljati protidampinške in izravnalne dajatve za obravnavanje enih in istih razmer, ki izhajajo iz dampinga ali iz izvoznega subvencioniranja, zato se je zdelo nujno določiti, ali zneski subvencij in stopnje dampinga izhajajo iz istih razmer in v kakem obsegu.

210. Kar zadeva subvencijske sheme, ki so pomenile izvozne subvencije v smislu člena 4(4)(a) osnovne protisubvencijske uredbe, je delni razlog (tj. 0,05 %) za dokončno stopnjo dampinga, ki je bila določena za dva kitajska proizvajalca izvoznika, obstoj izvoznih subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Glede na druge subvencijske sheme se ob uporabi pravila nižje dajatve v tem primeru in zneska subvencioniranja, ki je bil ugotovljen v vzporedno opravljeni protisubvencijski preiskavi, ni zdelo nujno nadalje proučevati, ali in do kakšne meje se iste subvencije kompenzirajo dvakrat, kadar se protidampinške in izravnalne dajatve uvedejo hkrati na isti uvoženi izdelek.

211. V zvezi z dokončnimi stopnjami dampinga in ravnmi subvencij na ravni države je treba opozoriti, da so bile določene z uporabo dokončne stopnje dampinga in dokončne stopnje subvencije, ki sta bili določeni za sodelujoče družbe z najvišjimi individualnimi stopnjami dajatve, tj. 63 % za dokončno stopnjo dampinga in 16 % za dokončne stopnje subvencije.

212. Opozoriti je treba, da se v antidampinških in antisubvencijskih preiskavah uporablja ista stopnja odprave škode. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je stopnja odprave škode nižja od dokončne stopnje dampinga, vendar višja od dokončne stopnje subvencije. Zato se zdi primerno uvesti dokončno izravnalno dajatev v višini ugotovljenih dokončnih stopenj subvencije in nato uvesti dokončno protidampinško dajatev do višine ustrezne stopnje odprave škode.

213. Na podlagi navedenega, ob upoštevanju ugotovitev iz Uredbe o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz premazanega finega papirja s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (Izvedbena Uredba Sveta (EU) št. ***/2011)[8] ter glede na zadnji stavek odstavka 1 člena 14 osnovne uredbe, da se dajatev ne bo uvedla do mere, potrebne za upoštevanje pravila iz navedenega stavka, sta stopnja dokončne protidampinške dajatve za LRK in stopnja, po kateri se bodo take dajatve uvajale, določeni, kot sledi:

Družba | Skupna stopnja subvencije | Pri čemer je izvozna subvencija | Stopnja dampinga | Stopnja škode | Dokončna stopnja izravnalne dajatve | Dokončna stopnja protidampinške dajatve | Dokončna stopnja protidampinške dajatve, ki se bo uvedla |

Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, LRK; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province, LRK | 12 % | 0,05 % | 43,5 % | 20 % | 12 % | 20 % | 8 % |

Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong Province, LRK; Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong Province, LRK | 4,3 % | 0 % | 63 % | 39,1 % | 4,3 % | 39,1 % | 35,1 % |

vse druge družbe | 12 % | 0,05 % | 63 % | 39,1 % | 11,9 % | 39,1 % | 27,1 % |

214. DOKONČNO POBIRANJE ZAČASNIH DAJATEV

215. Glede na višino ugotovljene stopnje dampinga, glede na stopnjo škode, povzročene industriji Unije, in ob upoštevanju, da v vzporedni protisubvencijski preiskavi niso bili uvedeni začasni ukrepi, se šteje, da je treba zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo, dokončno pobrati v višini zneska uvedene začasne dajatve.

216. En proizvajalec izvoznik je trdil, da bi bilo dokončno pobiranje začasne dajatve na stopnjah iz člena 1(2) Uredbe (EU) št. 1042/2010 v nasprotju z drugim stavkom odstavka 3 člena 10 osnovne uredbe. Vendar kot je pojasnjeno v tej uredbi in zlasti v odstavku 2 člena 1 Uredbe, je dokončna dajatev, uvedena s to uredbo, pravzaprav višja od začasne dajatve, ki je bila uvedena. V teh okoliščinah je treba dokončno pobrati začasno dajatev na stopnjah iz člena 1(2) Uredbe (EU) št. 1042/ 2010 –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na premazan fini papir, ki je papir ali karton, premazan z ene ali z obeh strani (razen kraft papir ali kraft karton), v listih ali zvitkih, ter z maso 70 g/m2 ali več, vendar ne več kot 400 g/ m2, in belino nad 84 (izmerjeno v skladu z ISO 2470-1), ki je trenutno uvrščen v oznake KN ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 in ex 4810 99 90 (oznake TARIC 4810 13 20 20, 4810 13 80 20, 4810 14 20 20, 4810 14 80 20, 4810 19 10 20, 4810 19 90 20, 4810 22 10 20, 4810 22 90 20, 4810 29 30 20, 4810 29 80 20, 4810 99 10 20, 4810 99 30 20 in 4810 99 90 20) ter je s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

Dokončna protidampinška dajatev ne zajema zvitkov, primernih za uporabo na strojih za rotacijski tisk. Zvitki, primerni za uporabo na strojih za rotacijski tisk, so opredeljeni kot zvitki, katerih rezultat preskusa po preskusnem standardu ISO 3783:2006 za določanje odpornosti proti trganju z metodo pospešene hitrosti ob uporabi preskusne naprave IGT (električni model) je manj kot 30 N/m pri meritvi v prečni smeri papirja ter manj kot 50 N/m pri meritvi v smeri stroja. Dokončna protidampinška dajatev se tudi ne nanaša na večplastni papir in večplastni karton.

2. Stopnja dokončne protidampinške dajatve je naslednja:

Družba | Stopnja protidampinške dajatve |

Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, LRK; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province, LRK | 20 % |

Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong Province, LRK; Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong Province, LRK | 39,1 % |

vse druge družbe | 39,1 % |

3. Protidampinška dajatev iz člena 1(2) se ne bo pobrala v višini 12 % pri Gold East Paper (Jiangsu) Co. in Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., 4 % pri Shangdong Chenming Paper Holdings Limited in Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd ter 12 % pri vseh drugih družbah, če se ustrezni znesek pobere v skladu z Uredbo XXX/2011 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve.

4. Glede na člen 1(2) in (3) je stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo družbe, navedene v nadaljevanju, naslednja:

Družba | Stopnja protidampinške dajatve | Dodatna oznaka TARIC |

Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, LRK; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province, LRK | 8 % | B001 |

Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong Province, LRK; Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong Province, LRK | 35,1 % | B013 |

vse druge družbe | 27,1 % | B999 |

5. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

Člen 2

Zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo v skladu z Uredbo (EU) št. 1042/2010 o začasni protidampinški dajatvi na uvoz premazanega finega papirja s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, se dokončno poberejo na stopnji začasne dajatve, ki jo uvaja člen 1 Uredbe (EU) št. 1042/2010.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

[2] UL L 299, 17.11.2010, str. 7.

[3] UL C 364, 18.12.2000, str. 1.

[4] Sodba z dne 3. maja 2001, združeni zadevi C-76/98 P in C-77/98 P, Ajinomoto, Recueil 2001, str. 3233, odstavek 67.

[5] Odločba Komisije z dne 31. oktobra 2008 o združljivosti koncentracije s skupnim trgom (zadeva št. COMP/M.5283 – SAPPI/M-REAL) v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 139/2004 (UL C 324, 19.12.2008, str. 8).

[6] Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti, UL L 253, 11.10.1993, str. 1.

[7] UL L 188, 18.7.2009, str. 93.

[8] OL L ***, ***, str. ***.