(5)Sporazum iz Cotonouja se bo prehodno uporabljal najdlje do 30. novembra 2021. Če Sporazum ne bo začel veljati 1. decembra 2021, bo sodelovanje med Unijo in članicami Organizacije afriških, karibskih in pacifiških držav padlo na raven, ki ni niti zaželena niti v interesu Unije, kar bo povzročilo motnje v odnosih med Unijo in članicami Organizacije afriških, karibskih in pacifiških držav. Da bi omejili takšne motnje, bi bilo treba Sporazum uporabljati začasno –

(3)Sporazum odraža tradicionalno tesne odnose in vedno močnejše vezi, ki se razvijajo med Evropsko unijo in članicami OAKPD, ter njihovo željo po ambiciozni in inovativni krepitvi in razširitvi njihovih odnosov. Sporazum na novo opredeljuje odnos med EU in članicami Organizacije afriških, karibskih in pacifiških držav, vključno s prednostnimi nalogami in delovnimi metodami na različnih področjih politike, na katera se Sporazum nanaša.

(2)Pogajanja o Sporazumu o partnerstvu med Evropsko unijo na eni strani ter članicami Organizacije afriških, karibskih in pacifiških držav na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) so bila uspešno zaključena 15. aprila 2021, z izjemo opredelitve pogodbenic Sporazuma.

(1)Svet je 21. junija 2018 pooblastil Komisijo in visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko za začetek in izvedbo pogajanj v imenu Unije o določbah Sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na drugi strani, ki so v pristojnosti Unije.

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 217 v povezavi s členom 218(5) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe,

o podpisu, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi Sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo na eni strani ter članicami Organizacije afriških, karibskih in pacifiških držav (OAKPD) na drugi strani

Vsi zgoraj navedeni elementi so med seboj povezani in bodo ključnega pomena za to, da se naši odnosi dvignejo na naslednjo raven. To pomeni, da morajo regionalni protokoli, njihova razlaga in izvajanje vedno spoštovati določbe in načela iz splošnega dela Sporazuma.

Poleg tega izpogajano besedilo spodbuja sodelovanje z več deležniki, saj priznava pomen mladih in različnih partnerjev, vključno z lokalnimi organi, organizacijami civilne družbe in zasebnim sektorjem pri oblikovanju boljše prihodnosti. Ključnega pomena bodo dejavno vključevanje v partnerski dialog in procese sodelovanja, pa tudi skupna prizadevanja za učinkovito izvajanje Sporazuma.

Partnerski dialog je že več let v središču odnosov med EU in državami OAKPD, novi Sporazum pa bo dodatno okrepil to pomembno razsežnost. Nanaša se na vsa področja, zajeta v Sporazumu, pa tudi na širša vprašanja skupnega interesa.

V okviru partnerstva se močno spodbuja človekov in družbeni razvoj s ciljem odpravljanja revščine in neenakosti, pri čemer nihče ne sme biti prezrt. Kot je priporočeno v pogajalskih smernicah, so bile v okviru Sporazuma sprejete močnejše zaveze za izboljšanje enakosti spolov, socialnih storitev, kot sta izobraževanje in zdravstvo, ter socialne vključenosti. Partnerji si bodo skupaj prizadevali za boljše obravnavanje različnih izzivov, s katerimi se soočajo, kot so prehranska varnost, hitra rast prebivalstva in svetovne zdravstvene krize.

Sporazum spodbuja okrepljeno sektorsko in politično sodelovanje, tudi pri zunanjepolitičnih vprašanjih skupnega interesa. Med njimi so ohranjanje miru, terorizem, nestabilne razmere, smrtna kazen (s povsem novimi določbami), pa tudi kazenski pregon ter migracije in mobilnost. Kar zadeva slednje, nove zaveze, ki odražajo celovit in uravnotežen pristop, usklajeno obravnavajo različne medsebojno povezane razsežnosti zakonitih in nedovoljenih migracij. Da bi se spodbudilo dobro upravljanje migracij in mobilnosti, Sporazum podpira okrepljeno sodelovanje med partnerji, ustreznimi agencijami in institucijami, hkrati pa izboljšuje vračanje in ponovni sprejem z večjo predvidljivostjo in izvršljivostjo. Izboljšal se bo pristop k skupnim izzivom, vključno s temeljnimi vzroki za nedovoljene migracije, trgovino z ljudmi in tihotapljenje migrantov.

Sodelovanje med EU in članicami OAKPD temelji tudi na skupnih vrednotah in univerzalnih načelih. Osnova za sodelovanje na podlagi Sporazuma je spoštovanje človekovih pravic, mednarodnega prava, demokratičnih načel in načel Ustanovne listine Združenih narodov. Ta načela so ključna za zagotovitev uspešnega izvajanja drugih skupnih prednostnih nalog, kot je zavezanost pravni državi in dobremu upravljanju, ki je bila v Sporazumu okrepljena. Enako velja za mir in varnost, saj bodo na teh področjih obravnavane nove ali nastajajoče grožnje, kot so piratstvo in trgovina z ljudmi, drogami, orožjem in drugim nedovoljenim blagom, pa tudi kibernetska kriminaliteta in grožnje kibernetski varnosti, ki so bistveni elementi celostnega pristopa h konfliktom, krizam in njihovim temeljnim vzrokom.

To je povezano z novim poudarkom na podnebnih spremembah in okoljski trajnostnosti na številnih področjih. Ob priznavanju nujnosti ukrepanja ter dejstva, da podnebne spremembe in degradacija okolja resno ogrožajo doseganje trajnostnega razvoja, so se partnerji dogovorili o obsežnih zavezah za ohranitev in zaščito planeta, njegovih ekosistemov in oceanov. V skladu s cilji Pariškega sporazuma se bo okrepil odziv na podnebne spremembe. Skupna prizadevanja bodo usmerjena v prilagajanje, blažitev in boljše spopadanje z naravnimi nesrečami. To je del globalnega, okolju prijaznega pristopa, ki spodbuja trajnostni razvoj modrega gospodarstva in podpira prehod na bolj zelena (nizkoemisijska in z viri gospodarna) gospodarstva.

Cilj Sporazuma je ustvariti nove gospodarske priložnosti za vse. Posebna pozornost je namenjena trajnostni in vključujoči rasti ter ustvarjanju delovnih mest. Za pospeševanje trajnostnega razvoja bosta ključnega pomena zlasti spodbujanje naložb in razvoj zasebnega sektorja, k temu pa bodo znatno prispevali znanost, tehnologija, raziskave, inovacije in digitalni prehod. Izboljšalo se bo tudi sodelovanje na področju gospodarskih in trgovinskih zadev, pri čemer se bodo olajšali dvostranski trgovinski in naložbeni tokovi, zmanjšale tehnične ovire za trgovino, izboljšala javna naročila in zaščitila intelektualna lastnina. Vsi obstoječi trgovinski sporazumi, kot so sporazumi o gospodarskem partnerstvu, bodo ostali v veljavi. Sodelovanje med partnerji bo prispevalo k spoštovanju visokih okoljskih, socialnih in delovnih standardov.

Partnerji bodo prispevali k doseganju ciljev trajnostnega razvoja in boju proti podnebnim spremembam, pri čemer bosta glavna okvira za usmerjanje partnerstva agenda za trajnostni razvoj do leta 2030 in Pariški sporazum.

·vključujoča in trajnostna gospodarska rast in razvoj,

To bo spodbudilo skupni pristop v zvezi z Afriko. Protokol bo pravna podlaga (pridružitveni sporazum, podoben tistemu, ki so ga sklenile EU in severnoafriške države), politične smernice pa bodo temeljile na izidu srečanj na vrhu med Afriško unijo in Evropsko unijo.

·vključujoča in trajnostna gospodarska rast in razvoj,

2. Odnose med državami posamezne regije in EU urejajo trije regionalni protokoli. Vsak protokol je prilagojen potrebam in dinamiki regij ter tako ustreza posebnim izzivom, s katerimi se soočajo. V skladu s tem bo imela vsaka regija svojo institucionalno ureditev za upravljanje zadevnega protokola. Ta vključuje srečanja Sveta ministrov v časovnih presledkih, o katerih se dogovorijo pogodbenice, Odbor veleposlanikov, možnost srečanja na ravni voditeljev držav oziroma vlad in Skupno parlamentarno skupščino:

V okviru Sporazuma veljajo, odvisno od posameznih zadev in oblike, različna pravila, in sicer na ravni partnerstva ali na regionalni ravni. Ta splošni del Sporazuma, ki se uporablja za vse države, bo upravljal Svet ministrov OAKPD-EU (ki naj bi se sestal vsaka 3 leta) ob podpori Odbora veleposlanikov, morebitnih vrhov OAKPD-EU (na podlagi skupnega dogovora) in nove Skupne parlamentarne skupščine OAKPD-EU (ki se sestaja letno in katere člani so tudi člani treh regionalnih skupnih parlamentarnih skupščin).

del V – Institucionalni okvir, v katerem so pojasnjena različna okolja in sodelujoči partnerji;

·naslov I – Človekove pravice, demokracija in upravljanje v družbah, ki se osredotočajo na ljudi in temeljijo na pravicah,

del I – Splošne določbe, v katerem so predstavljeni splošni cilji in načela;

Odnosi EU s članicami OAKPD so se poglobili, poleg tega pa so bili tudi prenovljeni, da bi ustrezali svojemu namenu, s čimer se je težišče prestavilo v vsako od treh posameznih regij. V skladu s tem Sporazum zdaj zajema naslednje:

To ustvarja skladen okvir s partnerskimi državami na vseh političnih ravneh, bodisi na nacionalni ali (pod)regionalni ravni ali na ravni partnerstva z globalno razsežnostjo. Sporazum zagovarja učinkovit multilateralizem in postavlja temelje za bolj politične in usklajene ukrepe na svetovnem prizorišču, kjer ima lahko skupina precejšen vpliv.

Bolj strateško Sporazum razširja področje uporabe in obseg sodelovanja partnerjev, njegov glavni cilj pa je oblikovanje močnejših družb. To novo partnerstvo je politični dosežek in pomeni prelomnico. Spreminja dinamiko in nadgrajuje odnose partnerjev, da bi se lahko spopadli z najbolj perečimi izzivi, s katerimi se soočajo posamezne regije. Sporazum je usklajen z regionalnimi in globalnimi okviri, pa tudi z najnovejšimi mednarodno dogovorjenimi zakoni, standardi, razvojem in, kar je najpomembneje, s potrebami ljudi.

Sporazum vzpostavlja ambiciozno in okrepljeno politično partnerstvo med EU in članicami OAKPD, katerega cilj je doseči obojestransko koristne rezultate na področju skupnih interesov. Sklenjen bo v obliki pridružitvenega sporazuma za obdobje dvajsetih let.

Svet ministrov OAKPD-EU nadzira učinkovito in dosledno izvajanje Sporazuma ter sprejema politične smernice in odločitve za uveljavitev posebnih vidikov, ki so potrebni za izvajanje določb Sporazuma (glej člen 88 dela V splošnega dela).

Izvajanje Sporazuma se bo spremljalo z rednim partnerskim dialogom (glej člen 3(1) dela I splošnega dela). Regionalni protokoli vsebujejo posebne določbe o izvajanju in spremljanju (glej člen 6 dela I Regionalnega protokola za Afriko, člen 8 dela I Regionalnega protokola za Karibe in člen 8 dela I Regionalnega protokola za Pacifik).

Eden od ciljev Sporazuma je spodbujanje in spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter demokracije, pravne države in dobrega upravljanja. To je pomemben vidik, saj se mednarodno prizorišče spreminja, sile v vzponu pa ne spoštujejo vedno teh vrednot in načel. V skladu s skupnim pristopom EU glede uporabe političnih klavzul bodo pogodbenice v primeru kršitve bistvenih elementov Sporazuma opravile strukturirana in sistematična posvetovanja. Če ne bo mogoče doseči vzajemno sprejemljive rešitve, bo lahko pogodbenica, ki je poslala obvestilo, sprejela ustrezne ukrepe.

Leta 2016 je bila objavljena ocena učinka (SWD(2016) 380 final) skupaj s sporočilom o prihodnjih odnosih EU z državami AKP (JOIN(2016) 52 final), na podlagi katere so bili sprejeti naknadno priporočilo in pogajalske smernice. Njen cilj je bil določiti obliko, potrebno za čim boljšo organizacijo in upravljanje odnosov s partnerji v Afriki, na Karibih in v Pacifiku. V oceni učinka so bile opredeljene različne možnosti in prednostna pot naprej, ki je bila na koncu izbrana in jo je mogoče povzeti na naslednji način: „Za EU je najprimernejša možnost novo partnerstvo med EU in državami AKP v obliki krovnega sporazuma, v katerem so opisane skupne vrednote, načela in interesi ter opredeljena splošna načela in načini sodelovanja na mednarodnem prizorišču, ter treh partnerstev, ki določajo prednostne naloge in ukrepe za posamezne regije v Afriki, na Karibih oziroma na Pacifiku.“

Ustrezni sklepi in rezultati so bili upoštevani in se odražajo v predlaganem Sporazumu.

Pomembno je bilo, da so EU in njeni partnerji upoštevali izkušnje, ki so jih pridobili med svojim dolgotrajnim sodelovanjem. V okviru priprav politike za novi Sporazum o partnerstvu z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami so bile pred in med pogajanji izvedene številne posebne ocene in posvetovanja, da bi pridobili stališča javnosti, deležnikov in partnerjev ter oblikovali sklepe na podlagi sodelovanja med EU in AKP v zadnjih desetletjih. Te je mogoče razvrstiti v dve kategoriji:

Ta pobuda neposredno sledi cilju Unije na področju zunanjega delovanja in prispeva k politični prednostni nalogi „EU kot močnejšega svetovnega akterja“. To je v skladu z usmeritvami globalne strategije EU, da mora EU sodelovati z drugimi in obnoviti zunanja partnerstva na odgovoren način, da bi izpolnila svoje zunanje prednostne naloge. Predlog krepi sodelovanje z zadevnimi regijami, saj omogoča bolj prilagojen pristop in podpira pristop EU „ena Afrika“. Predlagani Sporazum tudi olajšuje interakcijo med različnimi ravnmi upravljanja.

Predlog je prav tako v celoti skladen z drugimi relevantnimi politikami Unije, povezanimi z zastavljenimi prednostnimi področji, kot so energija, izobraževanje, enakost spolov, zaposlovanje, raziskave in inovacije ter trgovina.

·V skladu z novim paktom o migracijah in azilu ter migracijsko politiko EU je v Sporazumu sprejet celovit in uravnotežen pristop, ki dosledno obravnava različne medsebojno povezane razsežnosti zakonitih in nedovoljenih migracij za spodbujanje dobro upravljanih migracij in mobilnosti.

·V skladu z evropskim zelenim dogovorom in okoljskimi politikami EU Sporazum priznava potrebo po sprejetju nujnih ukrepov na različnih ravneh, da se zagotovi trajnostnost planeta in prepreči resna grožnja, ki jo predstavljajo podnebne spremembe, degradacija okolja in netrajnostna raba naravnih virov. Partnerji si prizadevajo okrepiti globalni odziv na podnebne spremembe, izboljšati odpornost in imeti pomembno vlogo pri izvajanju Pariškega sporazuma, ki bo deloval kot splošni okvir za usmerjanje partnerstva.

·Sporazum v skladu z Evropskim soglasjem o razvoju vključuje celovite zaveze, ki temeljijo na ciljih trajnostnega razvoja iz Agende Združenih narodov do leta 2030 in bodo prispevale k njihovemu doseganju. Pristop, osredotočen na ljudi, upošteva različne, medsebojno povezane vidike trajnostnega razvoja, bodisi gospodarske, socialne, okoljske ali varnostne. Vse te pomembne razsežnosti se skupaj z drugimi medsektorskimi elementi, kot so mladi, enakost spolov, dobro upravljanje in človekove pravice, med seboj dopolnjujejo in jim je bil pripisan poseben pomen. Partnerji si bodo skupaj prizadevali za zaščito planeta, izkoreninjenje vseh oblik revščine, odpravo neenakosti in spodbujanje socialne kohezije.

·Sporazum bo v skladu z globalno strategijo za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije prispeval k oblikovanju vključujočih, miroljubnih in odpornih družb. Spodbuja celovit in celosten pristop h konfliktom in krizam, njegov cilj pa je obravnavati njihove temeljne vzroke, skupaj z novimi ali naraščajočimi varnostnimi grožnjami, kot so med drugim terorizem, njegovo financiranje in nasilni ekstremizem. Politični dialog bo ključnega pomena za nadaljnjo poglobitev ukrepov na teh področjih in širše na vseh področjih, ki jih zajema partnerstvo. S spodbujanjem tesnejšega političnega sodelovanja Sporazum ponovno potrjuje pomen sodelovanja v mednarodnih forumih, pa tudi sklepanja zavezništev na svetovni ravni za vzpostavitev učinkovitega večstranskega sistema.

Novo partnerstvo temelji na več mednarodno dogovorjenih standardih in ciljih. Agenda Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 in Pariški sporazum o podnebnih spremembah sta v središču Sporazuma in prihodnjih ukrepov partnerjev.

Pogajanja o Sporazumu so potekala v skladu s celovitimi pogajalskimi smernicami, ki jih je Svet sprejel junija 2018 na priporočilo Komisije za sklep Sveta o odobritvi začetka pogajanj o Sporazumu o partnerstvu med Evropsko unijo ter državami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav, ki temelji na predhodni oceni, oceni učinka in sporočilu. Vsi ti usmerjevalni dokumenti so upoštevali ustrezne politike in strategije EU na različnih zadevnih področjih, pa tudi politike in strategije partnerjev, vključno z Agendo Afriške unije do leta 2063, skupno strategijo Afrika-EU iz leta 2007, skupno strategijo za partnerstvo med EU in Karibi iz leta 2012 in strategijo za okrepljeno partnerstvo s pacifiškimi otoki iz leta 2006.

Komisija meni, da so bili cilji, ki jih je Svet določil v svojih pogajalskih smernicah, doseženi in da je izpogajano besedilo sprejemljivo za Unijo.

6.izvajanje celovitega in uravnoteženega pristopa k migracijam, da bi izkoristili prednosti varnih, urejenih in zakonitih migracij in mobilnosti ter zajezili nedovoljene migracije, obenem pa obravnavali njihove temeljne vzroke, ob doslednem spoštovanju mednarodnega prava in v skladu s pristojnostmi pogodbenic.

4.mobiliziranje naložb, podpiranje trgovine in spodbujanje razvoja zasebnega sektorja, da bi dosegli trajnostno in vključujočo rast ter ustvarili dostojna delovna mesta za vse;

3.spodbujanje človekovega in družbenega razvoja, zlasti za izkoreninjenje revščine in odpravo neenakosti, pri čemer je treba zagotoviti, da vsakdo uživa dostojno življenje in da nihče ni prezrt, ob namenjanju posebne pozornosti ženskam in dekletom;

2.oblikovanje miroljubnih in odpornih držav in družb, ob spopadanju s stalnimi in nastajajočimi grožnjami miru in varnosti;

1.spodbujanje, varovanje in uveljavljanje človekovih pravic, demokratičnih načel, pravne države in dobrega upravljanja, pri čemer se posebna pozornost namenja enakosti spolov;

Splošni cilj Sporazuma je vzpostaviti ambiciozno in okrepljeno politično partnerstvo, ki bo temeljilo na novi dinamiki in presegalo tradicionalno razvojno sodelovanje. V okviru Sporazuma bo vsaka regija opolnomočena. To bo EU in članicam OAKPD omogočilo, da dosežejo ambicioznejše cilje na lokalni, nacionalni, regionalni in mednarodni ravni.

Pogajanja o novem Sporazumu so se začela septembra 2018, kmalu po tem, ko je Svet pooblastil Komisijo in visoko predstavnico za začetek in izvedbo pogajanj v imenu Evropske unije o določbah Sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na drugi strani, ki so v pristojnosti Unije, ter junija 2018 sprejel pogajalske smernice. Komisija je Svet redno obveščala o pogajanjih. Ves čas pogajanj je potekalo posvetovanje s posebnim odborom, ustanovljenim s sklepom Sveta o pooblastilu za začetek pogajanj. Glavna pogajalca sta osnutek besedila Sporazuma parafirala 15. aprila 2021, z izjemo opredelitve pogodbenic Sporazuma.

Za nadgradnjo odnosov med EU in AKP, ki bodo odražali nove ambicije, ki izhajajo iz nastajajočih potreb in izzivov, je nujno potreben posodobljen sporazum. Od sprejetja Sporazuma iz Cotonouja se je svet močno spremenil in je bolj medsebojno povezan kot kdaj koli prej, prav tako pa so se spremenili tudi EU, njeni partnerji in njihove skupne želje.

Od leta 2000 je Sporazum o partnerstvu iz Cotonouja okvir, ki usmerja odnose med EU in 79 državami AKP. Temelji na političnem dialogu ter gospodarskem, trgovinskem in razvojnem sodelovanju. Sporazum, revidiran leta 2005 in 2010, je prenehal veljati konec februarja 2020. Ker pa so partnerji potrebovali več časa za pogajanja o sporazumu o partnerstvu, ki ga bo nasledil, je bila uporaba Sporazuma iz Cotonouja dvakrat prehodno podaljšana, in sicer prvič do 31. decembra 2020 in drugič do 30. novembra 2021 ali do začasne uporabe novega Sporazuma o partnerstvu (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), kar nastopi prej.

Ta predlog se nanaša na podpis in začasno uporabo novega Sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo (v nadaljnjem besedilu: EU) ter članicami Organizacije afriških, karibskih in pacifiških držav. Skupina, prej znana kot „skupina držav AKP“ (v nadaljnjem besedilu: AKP), je aprila 2020 postala Organizacija afriških, karibskih in pacifiških držav (v nadaljnjem besedilu: OAKPD), ki je mednarodna organizacija.

o podpisu, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi Sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo na eni strani ter članicami Organizacije afriških, karibskih in pacifiških držav (OAKPD) na drugi strani

EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 11.6.2021 COM(2021) 312 final PRILOGA

k predlogu



SKLEPA SVETA o podpisu, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi Sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo na eni strani ter članicami Organizacije afriških, karibskih in pacifiških držav (OAKPD) na drugi strani



















SPORAZUM O PARTNERSTVU

MED EVROPSKO UNIJO NA ENI STRANI

TER ČLANICAMI ORGANIZACIJE AFRIŠKIH, KARIBSKIH

IN PACIFIŠKIH DRŽAV NA DRUGI STRANI DEL I – SPLOŠNE DOLOČBE DEL II – STRATEŠKE PREDNOSTNE NALOGE NASLOV I – ČLOVEKOVE PRAVICE, DEMOKRACIJA IN UPRAVLJANJE V DRUŽBAH, KI SE OSREDOTOČAJO NA LJUDI IN TEMELJIJO NA PRAVICAH NASLOV II – MIR IN VARNOST NASLOV III – ČLOVEKOV IN DRUŽBENI RAZVOJ NASLOV IV – VKLJUČUJOČA TRAJNOSTNA GOSPODARSKA RAST IN RAZVOJ NASLOV V – OKOLJSKA TRAJNOSTNOST IN PODNEBNE SPREMEMBE NASLOV VI – MIGRACIJE IN MOBILNOST DEL III – GLOBALNA ZAVEZNIŠTVA IN MEDNARODNO SODELOVANJE

DEL IV – NAČINI SODELOVANJA IN IZVAJANJA DEL V – INSTITUCIONALNI OKVIR DEL VI – KONČNE DOLOČBE

REGIONALNI PROTOKOLI: REGIONALNI PROTOKOL ZA AFRIKO DEL I – OKVIR ZA SODELOVANJE DEL II – KLJUČNA PODROČJA SODELOVANJA NASLOV I – VKLJUČUJOČA TRAJNOSTNA GOSPODARSKA RAST IN RAZVOJ NASLOV II – ČLOVEKOV IN DRUŽBENI RAZVOJ NASLOV III – OKOLJE, GOSPODARJENJE Z NARAVNIMI VIRI IN PODNEBNE SPREMEMBE

NASLOV IV – MIR IN VARNOST NASLOV V – ČLOVEKOVE PRAVICE, DEMOKRACIJA IN UPRAVLJANJE NASLOV VI – MIGRACIJE IN MOBILNOST

REGIONALNI PROTOKOL ZA KARIBE: DEL I – OKVIR ZA SODELOVANJE DEL II – KLJUČNA PODROČJA SODELOVANJA NASLOV I – VKLJUČUJOČA TRAJNOSTNA GOSPODARSKA RAST IN RAZVOJ NASLOV II – OKOLJSKA TRAJNOSTNOST, PODNEBNE SPREMEMBE IN TRAJNOSTNO GOSPODARJENJE Z NARAVNIMI VIRI NASLOV III – ČLOVEKOVE PRAVICE, UPRAVLJANJE, MIR IN VARNOST NASLOV IV – ČLOVEKOV RAZVOJ, SOCIALNA KOHEZIJA IN MOBILNOST

REGIONALNI PROTOKOL ZA PACIFIK: DEL I – OKVIR ZA SODELOVANJE DEL II – KLJUČNA PODROČJA SODELOVANJA NASLOV I – OKOLJSKA TRAJNOSTNOST IN PODNEBNE SPREMEMBE

NASLOV II – VKLJUČUJOČI IN TRAJNOSTNI GOSPODARSKI RAZVOJ NASLOV III – OCEANI, MORJA IN RIBIŠTVO NASLOV IV – ČLOVEKOVE PRAVICE, DEMOKRACIJA IN UPRAVLJANJE NASLOV V – ČLOVEKOV IN DRUŽBENI RAZVOJ PRILOGE PRILOGA I: POSTOPKI VRAČANJA IN PONOVNEGA SPREJEMA

PRILOGA II: OPERACIJE EVROPSKE INVESTICIJSKE BANKE

EVROPSKA UNIJA, v nadaljnjem besedilu tudi: EU, na eni strani in REPUBLIKA ANGOLA, ANTIGVA IN BARBUDA, ZVEZA BAHAMI, BARBADOS, BELIZE, REPUBLIKA BENIN, REPUBLIKA BOCVANA, BURKINA FASO,

REPUBLIKA BURUNDI, REPUBLIKA KAMERUN, REPUBLIKA ZELENORTSKI OTOKI, SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA, REPUBLIKA ČAD,

ZVEZA KOMORI, REPUBLIKA KONGO, COOKOVI OTOKI, REPUBLIKA SLONOKOŠČENA OBALA, REPUBLIKA KUBA,

DEMOKRATIČNA REPUBLIKA KONGO, REPUBLIKA DŽIBUTI, ZVEZA DOMINIKA, DOMINIKANSKA REPUBLIKA, DRŽAVA ERITREJA, KRALJEVINA ESVATINI, FEDERATIVNA DEMOKRATIČNA REPUBLIKA ETIOPIJA, REPUBLIKA FIDŽI, GABONSKA REPUBLIKA, REPUBLIKA GAMBIJA,



REPUBLIKA GANA, GRENADA, REPUBLIKA GVINEJA, REPUBLIKA GVINEJA BISSAU, REPUBLIKA EKVATORIALNA GVINEJA, KOOPERATIVNA REPUBLIKA GVAJANA, REPUBLIKA HAITI, JAMAJKA, REPUBLIKA KENIJA, REPUBLIKA KIRIBATI,

KRALJEVINA LESOTO, REPUBLIKA LIBERIJA, REPUBLIKA MADAGASKAR, REPUBLIKA MALAVI, REPUBLIKA MALI,

REPUBLIKA MARSHALLOVI OTOKI, ISLAMSKA REPUBLIKA MAVRETANIJA, REPUBLIKA MAURITIUS, FEDERATIVNE DRŽAVE MIKRONEZIJE, REPUBLIKA MOZAMBIK,

REPUBLIKA NAMIBIJA, REPUBLIKA NAURU, REPUBLIKA NIGER, ZVEZNA REPUBLIKA NIGERIJA, NIUE, REPUBLIKA PALAU, NEODVISNA DRŽAVA PAPUA NOVA GVINEJA, RUANDSKA REPUBLIKA, SAINT KITTS IN NEVIS, SVETA LUCIJA,



SAINT VINCENT IN GRENADINE, NEODVISNA DRŽAVA SAMOA, DEMOKRATIČNA REPUBLIKA SÃO TOMÉ IN PRÍNCIPE, REPUBLIKA SENEGAL, REPUBLIKA SEJŠELI, REPUBLIKA SIERRA LEONE, SALOMONOVI OTOKI, ZVEZNA REPUBLIKA SOMALIJA, REPUBLIKA JUŽNA AFRIKA, REPUBLIKA JUŽNI SUDAN,

REPUBLIKA SUDAN, REPUBLIKA SURINAM, ZDRUŽENA REPUBLIKA TANZANIJA, DEMOKRATIČNA REPUBLIKA VZHODNI TIMOR, TOGOŠKA REPUBLIKA,

KRALJEVINA TONGA, REPUBLIKA TRINIDAD IN TOBAGO, TUVALU, REPUBLIKA UGANDA, REPUBLIKA VANUATU,

REPUBLIKA ZAMBIJA, REPUBLIKA ZIMBABVE, v nadaljnjem besedilu: članice Organizacije afriških, karibskih in pacifiških držav (OAKPD), na drugi strani, SO SE – OB UPOŠTEVANJU revidiranega Sporazuma iz Georgetowna o ustanovitvi Organizacije afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije na drugi strani, OB UPOŠTEVANJU močnih medsebojnih povezav ter tesnih političnih, gospodarskih in kulturnih vezi, ki jih združujejo; OB PONOVNI POTRDITVI svoje zavezanosti svetovnemu redu, ki temelji na pravilih, pri čemer je ključno načelo multilateralizem, v središču katerega so Združeni narodi;

OB POTRDITVI svoje zavezanosti trajnostnemu razvoju v skladu z agendo za trajnostni razvoj do leta 2030; OB POUDARJANJU pomena rednega dialoga o vprašanjih skupnega interesa na vseh ustreznih ravneh; OB PONOVNI POTRDITVI svoje zavezanosti utrditvi svojega partnerstva z usklajevanjem ukrepov v mednarodnih forumih na podlagi skupnih interesov, skupnih vrednot ter vzajemnega spoštovanja in zavedanja, da lahko s skupnim delovanjem vplivajo na dogajanje na svetovni ravni; OB POTRDITVI zavezanosti demokratičnim načelom in človekovim pravicam, kot so določene v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah in drugih mednarodnih instrumentih o človekovih pravicah, ter načelom pravne države in dobrega upravljanja;

OB SKLICEVANJU na svojo trdno voljo za spodbujanje miru in varnosti ter svoje mednarodne obveznosti glede neširjenja orožja za množično uničevanje ter svojo odločenost, da preprečijo in preganjajo najhujša kazniva dejanja, ki zadevajo mednarodno skupnost; OB PONOVNI POTRDITVI svoje zavezanosti spodbujanju sodelovanja več deležnikov v podporo doseganju trajnostnega razvoja, ob upoštevanju različnih vlog različnih deležnikov in zagotavljanju, da vsi delujejo v okviru pravne države; OB POUDARJANJU nujnosti reševanja svetovnih okoljskih izzivov, pomena Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah, nujne potrebe po vzpostavitvi stabilnih in trajnostnih nizkoogljičnih gospodarstev in družb, odpornih proti podnebnim spremembam, ter napredka pri doseganju skupnih okoljskih ciljev ter ciljev na področjih podnebnih sprememb in energije iz obnovljivih virov;

OB PRIZNAVANJU pomena strukturne gospodarske preobrazbe za doseganje vključujoče in trajnostne gospodarske rasti in razvoja; OB SKLICEVANJU na svojo zavezanost načelom in pravilom, ki urejajo mednarodno trgovino, zlasti tistim, o katerih se je dogovorila Svetovna trgovinska organizacija; OB SKLICEVANJU na svojo zavezanost spoštovanju delavskih pravic, ob upoštevanju načel, določenih v konvencijah Mednarodne organizacije dela; OB PRIZNAVANJU pomembne vloge znanosti, tehnologije, raziskav in inovacij pri pospeševanju prehoda na družbe, ki temeljijo na znanju, ki jih omogoča uporaba digitalnih orodij za trajnostni razvoj; OB SKLICEVANJU na svojo zavezanost spodbujanju človekovega in družbenega razvoja, izkoreninjenju revščine ter boju proti diskriminaciji in neenakosti, pri čemer nihče ne sme biti prezrt; OB PRIZNAVANJU, da demografske spremembe, skupaj z gospodarskimi, družbenimi in okoljskimi spremembami, prinašajo nove priložnosti za trajnostni razvoj, predstavljajo pa tudi izzive zanj; OB PONOVNI POTRDITVI, da sta enakost spolov ter opolnomočanje žensk in deklet bistvena za doseganje vključujočega in trajnostnega razvoja;

OB PRIZNAVANJU pomena mladih v oblikovanju prihodnosti in prispevanju k trajnostnemu razvoju;

OB PONOVNI POTRDITVI svoje zavezanosti spodbujanju partnerstva, usmerjenega v ljudi, in krepitvi medosebnih stikov, tudi s sodelovanjem in izmenjavami na področju znanosti, tehnologije, inovacij, izobraževanja in kulture; OB PONOVNI POTRDITVI svoje zavezanosti krepitvi sodelovanja in dialoga o migracijah in mobilnosti; OB PRIZNAVANJU vse večjih tveganj, ki jih povzročajo naravne nesreče, ter gospodarski in drugi zunanji šoki, vključno s pandemijami; OB POTRDITVI pripravljenosti za sodelovanje v podporo regionalnemu in celinskemu povezovanju, zlasti z namenom doseganja ciljev iz Agende Afriške unije do leta 2063 ter okvirov za povezovanje in sodelovanje karibskih in pacifiških držav; OB OPOZARJANJU na načela skladnosti politik za razvoj in učinkovitost pomoči ter načela akcijske agende iz Adis Abebe; OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000, kakor je bil spremenjen 25. junija 2005 v Luxembourgu in 22. junija 2010 v Ouagadougouju – DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

DEL I

SPLOŠNE DOLOČBE ČLEN 1 Cilji 1. Ta sporazum vzpostavlja okrepljeno politično partnerstvo med pogodbenicami, da se dosežejo vzajemno koristni rezultati glede skupnih in prepletenih interesov v skladu z njihovimi skupnimi vrednotami. 2. Ta sporazum prispeva k doseganju ciljev trajnostnega razvoja, pri čemer sta glavna okvira, ki usmerjata partnerstvo, agenda za trajnostni razvoj do leta 2030 in Pariški sporazum o podnebnih spremembah. 3. Cilji tega sporazuma so: (a) spodbujanje, varovanje in uveljavljanje človekovih pravic, demokratičnih načel, pravne države in dobrega upravljanja, pri čemer se posebna pozornost namenja enakosti spolov; (b) oblikovanje miroljubnih in odpornih držav in družb, ob spopadanju s stalnimi in nastajajočimi grožnjami miru in varnosti;

(c) spodbujanje človekovega in družbenega razvoja, zlasti za izkoreninjenje revščine in odpravo neenakosti, pri čemer je treba zagotoviti, da vsakdo uživa dostojno življenje in da nihče ni prezrt, ob namenjanju posebne pozornosti ženskam in dekletom; (d) mobiliziranje naložb, podpiranje trgovine in spodbujanje razvoja zasebnega sektorja, da bi dosegli trajnostno in vključujočo rast ter ustvarili dostojna delovna mesta za vse;

(e) boj proti podnebnim spremembam, varstvo okolja in zagotavljanje trajnostnega upravljanja naravnih virov. ter (f) izvajanje celovitega in uravnoteženega pristopa k migracijam, da bi izkoristili prednosti varnih, urejenih in zakonitih migracij in mobilnosti ter zajezili nedovoljene migracije, obenem pa obravnavali njihove temeljne vzroke, ob doslednem spoštovanju mednarodnega prava in v skladu s pristojnostmi pogodbenic; 4. Partnerski dialog in ukrepi, prilagojeni posebnostim pogodbenic, so glavna orodja za doseganje ciljev tega sporazuma. 5. Ta sporazum pogodbenicam olajšuje sprejemanje skupnih stališč na svetovnem prizorišču, s čimer krepi partnerstva za spodbujanje multilateralizma in na pravilih temelječega mednarodnega reda, da bi pospešile ukrepanje na svetovni ravni.

ČLEN 2 Načela 1. Pogodbenice uresničujejo cilje tega sporazuma v duhu deljene odgovornosti, solidarnosti, vzajemnosti, medsebojnega spoštovanja in vzajemne odgovornosti. 2. Pogodbenice ponovno potrjujejo svojo zavezanost razvoju prijateljskih odnosov med narodi, ki temeljijo na spoštovanju načela suverene enakosti med vsemi državami, in preprečevanju groženj ali uporabe sile proti ozemeljski celovitosti ali politični neodvisnosti katere koli države ali na kakršen koli drug način, ki ni v skladu z Ustanovno listino Združenih narodov. 3. Pogodbenice soglašajo, da bodo vsak regionalni protokol izvajale v skladu s širšimi načeli, dogovorjenimi v splošnem delu, ob upoštevanju posebnosti zadevnih regij. Prav tako soglašajo, da se ukrepi prilagodijo različnim potrebam najmanj razvitih držav, neobalnih držav, majhnih otoških držav v razvoju in nizko ležečih obalnih držav, ob upoštevanju različnih izzivov, s katerimi se soočajo.

4. Pogodbenice sprejemajo sklepe in izvajajo ukrepe na najustreznejši domači, regionalni ali večdržavni ravni. 5. Pogodbenice sistematično spodbujajo upoštevanje vidika spola in zagotavljajo, da je enakost spolov vključena v vse politike.

6. Pogodbenice sprejmejo celosten pristop k svojemu sodelovanju, ki vključuje politične, gospodarske, družbene, okoljske in kulturne elemente. 7. Pogodbenice okrepijo prizadevanja za nadaljnje regionalno povezovanje in sodelovanje za čim boljše obvladovanje varnostnih vprašanj, izkoriščanje gospodarskih koristi globalizacije ter obravnavanje nadnacionalnih izzivov in priložnosti, kot je ustrezno. 8. Pogodbenice spodbujajo večdeležniški pristop, ki bo najrazličnejšim akterjem, med drugim parlamentom, lokalnim organom, civilni družbi in zasebnemu sektorju, omogočal dejavno vključevanje v procese partnerskega dialoga in sodelovanja. 9. Sodelujejo lahko v formalnih in priložnostnih regionalnih telesih, da bi lahko uspešneje in učinkoviteje izpolnile cilje partnerstva. Pogodbenice se lahko dogovorijo tudi o določbah in prožnih postopkih, ki zainteresiranim pogodbenicam omogočajo bolj poglobljen dialog in sodelovanje glede specifičnih tematskih in večregijskih vprašanj. ČLEN 3 Partnerski dialog 1. Pogodbenice vzpostavijo reden, uravnotežen, celovit in konkreten partnerski dialog na vseh področjih tega sporazuma, na podlagi katerega se sprejmejo zaveze in po potrebi ukrepi na obeh straneh za uspešno izvajanje tega sporazuma.

2. Pogodbenice soglašajo, da je cilj partnerskega dialoga izmenjava informacij, spodbujanje medsebojnega razumevanja ter olajšanje določitve dogovorjenih prednostnih nalog in skupnih agend na nacionalni, regionalni in mednarodni ravni. Sodelujejo in se usklajujejo glede vprašanj skupnega interesa in novih izzivov v mednarodnem okolju.

3. Pogodbenice soglašajo, da dialog poteka prožno in s potrebnimi prilagoditvami, se izvaja v rednih časovnih presledkih v ustrezni obliki in na najustreznejši domači, regionalni ali večdržavni ravni ter v celoti izkorišča vse možne načine sodelovanja, tudi v regionalnih in mednarodnih okoljih. Soglašajo, da bodo spremljale in ocenjevale uspešnost dialoga ter po potrebi prilagodile njegov obseg. 4. Pogodbenice soglašajo, da se parlamente ter po potrebi predstavnike organizacij civilne družbe in zasebnega sektorja ustrezno obvešča, se z njimi posvetuje in jim omogoči, da prispevajo k partnerskemu dialogu. V dialog se po potrebi vključijo regionalne in celinske organizacije. ČLEN 4 Skladnost politike 1. Pogodbenice si prizadevajo za usklajene politike na nacionalni, regionalni in mednarodni ravni z namenom doseganja ciljev tega sporazuma z usmerjenim, strateškim in partnerskim pristopom.

2. Pogodbenice posamično in skupaj spodbujajo sinergije med politikami, da bi se izognile negativnim učinkom, ki bi jih lahko imele njihove politike na druge pogodbenice, ali da bi te učinke čim bolj zmanjšale. Zavezujejo se, da bodo obveščale druge pogodbenice in se po potrebi z njimi posvetovale o pobudah in ukrepih, ki bi lahko nanje pomembno vplivale. 3. Pogodbenice ponovno potrjujejo svojo zavezanost skladnosti politik za razvoj kot ključnemu elementu za doseganje ciljev trajnostnega razvoja. ČLEN 5 Akterji

1. Pogodbenice priznavajo, da imajo vlade osrednjo vlogo pri določanju in izvajanju prednostnih nalog in strategij za svoje države. Priznavajo ključno vlogo parlamentov pri oblikovanju in sprejemanju zakonodaje, dogovarjanju o proračunu in zagotavljanju odgovornosti vlad. Priznavajo vlogo in prispevek lokalnih organov pri krepitvi demokratične odgovornosti in dopolnjevanju vladnih ukrepov. 2. Pogodbenice priznavajo pomembno vlogo podregionalnih, regionalnih, celinskih in medcelinskih organizacij pri doseganju ciljev tega sporazuma, zlasti ciljev treh regionalnih protokolov.

3. Pogodbenice priznavajo pomembno vlogo in prispevek deležnikov v vseh oblikah in nacionalnih značilnostih, in sicer civilne družbe, gospodarskih in socialnih partnerjev, vključno s sindikalnimi organizacijami, ter zasebnega sektorja, ter soglašajo, da bodo spodbujale in krepile njihovo učinkovito sodelovanje z namenom spodbujanja bolj vključujočih političnih procesov z več deležniki. V ta namen pogodbenice zagotovijo, da so vsi ti deležniki, kadar je ustrezno, obveščeni in da se z njimi posvetujejo o strategijah in sektorskih politikah, da deležniki prispevajo k širšemu procesu dialoga, so deležni krepitve zmogljivosti na kritičnih področjih, so vključeni v izvajanje programov sodelovanja na področjih, ki jih zadevajo. Takšna udeležba v programih sodelovanja temelji na tem, v kolikšni meri obravnavajo potrebe prebivalstva, in na njihovih posebnih pristojnostih ter vzpostavljenih odgovornih in preglednih strukturah upravljanja. ČLEN 6 Sestava 1. Ta sporazum je sestavljen iz splošnega dela (deli I, II, III, IV, V, VI, priloge in izjave) ter treh regionalnih protokolov. 2. Določbe splošnega dela in njegovih prilog so pravno zavezujoče za vse pogodbenice tega sporazuma.

3. Določbe regionalnih protokolov so pravno zavezujoče za EU in pogodbenice iz Afrike, Karibov oziroma Pacifika. Nobena določba regionalnih protokolov niti njihova razlaga ali izvajanje ne morejo vplivati na določbe iz splošnega dela Sporazuma in sklepe Sveta ministrov OAKPD-EU niti od njih odstopati. ČLEN 7

Medsektorske teme 1. Pogodbenice soglašajo, da se sistematično upoštevajo naslednje medsektorske teme kot podlaga ukrepom na vseh področjih sodelovanja: človekove pravice, demokracija, enakost spolov, mir in varnost, varstvo okolja, boj proti podnebnim spremembam, kultura in mladi. 2. Pogodbenice sodelujejo pri podpiranju krepitve zmogljivosti za učinkovito reševanje izzivov in doseganje ciljev iz tega sporazuma. Njihov namen je krepitev institucij, spodbujanje izmenjave dobrih praks ter olajšanje prenosa in izmenjave znanja. 3. Pogodbenice krepijo odpornost držav, skupnosti in posameznikov, zlasti ranljivega prebivalstva, ob soočanju z izzivi, povezanimi z okoljem in podnebnimi spremembami, gospodarskimi šoki, konflikti in političnimi krizami ter epidemijami in pandemijami.

DEL II STRATEŠKE PREDNOSTNE NALOGE NASLOV I ČLOVEKOVE PRAVICE, DEMOKRACIJA IN UPRAVLJANJE V DRUŽBAH, KI SE OSREDOTOČAJO NA LJUDI IN TEMELJIJO NA PRAVICAH

ČLEN 8 Pogodbenice ponovno potrjujejo svojo odločenost varovati, spodbujati in uresničevati človekove pravice, temeljne svoboščine in demokratična načela ter krepiti pravno državo in dobro upravljanje v skladu z Ustanovno listino Združenih narodov, Splošno deklaracijo o človekovih pravicah in mednarodnim pravom, zlasti mednarodnim pravom na področju človekovih pravic in po potrebi mednarodnim humanitarnim pravom. Pogodbenice spodbujajo politike, ki so osredotočene na ljudi in temeljijo na pravicah ter zajemajo vse človekove pravice in zagotavljajo enak dostop do priložnosti za vse člane družbe, ter so usmerjene v trajnostni razvoj, osredotočen na človeka. Pogodbenice priznavajo, da je spoštovanje demokracije, človekovih pravic, temeljnih svoboščin, pravne države in dobrega upravljanja sestavni del trajnostnega razvoja.

ČLEN 9 Človekove pravice, demokracija in pravna država 1. Pogodbenice ob priznavanju, da so človekove pravice univerzalne, nedeljive, soodvisne in medsebojno povezane, spodbujajo, varujejo in uresničujejo vse človekove pravice, tako državljanske, politične, gospodarske in socialne kot kulturne. Varujejo in zagotavljajo polno in enakopravno uživanje vseh temeljnih svoboščin, kot so svoboda mnenja in izražanja, svoboda zbiranja in združevanja, svoboda mišljenja, veroizpovedi ali prepričanja. 2. Pogodbenice se zavezujejo, da bodo spodbujale univerzalno spoštovanje in upoštevanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin za vse, brez diskriminacije na podlagi spola, etničnega ali socialnega porekla, vere ali prepričanja, političnega ali drugega mnenja, invalidnosti, starosti ali druge okoliščine. Zavezujejo se boju proti vsem oblikam rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije in s tem povezane nestrpnosti ter vsem oblikam nasilja in diskriminacije, vključno z vsemi oblikami sovraštva. Zavezujejo se priznavanju in spodbujanju pravic domorodnih ljudstev, kot so določene v Splošni deklaraciji o pravicah domorodnih ljudstev. 3. Pogodbenice vzpostavijo partnerski dialog na dvostranski ravni o smrtni kazni. Kadar je smrtna kazen predvidena v nacionalni zakonodaji in se še vedno uporablja, pogodbenice spoštujejo predpisani postopek in mednarodno dogovorjene minimalne standarde.

4. Pogodbenice ponovno potrjujejo, da splošno priznana demokratična načela, ki podpirajo organizacijo države, zagotavljajo legitimnost njene oblasti, zakonitost njenih dejanj, ki se izražajo v ustavnem, zakonodajnem in upravnem sistemu, ter obstoj participativnih mehanizmov. Ohranjajo in krepijo uporabo teh načel z zagotavljanjem vključujočih, preglednih in verodostojnih volitev z ustreznim spoštovanjem suverenosti ter omogočanjem in podpiranjem postopkov participativnega odločanja. Pogodbenice spodbujajo spoštovanje dobrih volilnih praks in medsebojno sodelovanje, vključno z opazovanjem volitev v EU in članicah OAKPD, če je primerno. 5. Pogodbenice dejavno podpirajo utrjevanje pravne države na nacionalni, regionalni in mednarodni ravni, pri čemer priznavajo njen ključni pomen za varstvo človekovih pravic in učinkovito delovanje demokratičnih institucij. To vključuje zagotavljanje neodvisnega, nepristranskega in dobro delujočega pravosodnega sistema, enakost pred zakonom, pravico do poštenega sojenja in dolžnega pravnega postopanja ter dostop do učinkovitih mehanizmov pravnih sredstev. 6. Pogodbenice priznavajo pravico do razvoja, ki temelji na nedeljivosti, soodvisnosti, univerzalnosti in neodtujljivosti vseh človekovih pravic, na podlagi katerih imajo vsi ljudje in vsa ljudstva pravico sodelovati pri gospodarskem, družbenem, kulturnem in političnem razvoju, v katerem se lahko v celoti uresničujejo vse človekove pravice in temeljne svoboščine, ter prispevati k njemu in biti deležni njegovih koristi. Podpirajo ukrepe za krepitev pravice do razvoja in med drugim zagotavljajo enake možnosti za vse, dostop in upravičenost do osnovnih sredstev in bistvenih storitev, kot so izobraževanje, zdravstvene storitve, hrana, stanovanja, zaposlovanje in pravična porazdelitev dohodka.



7. Pogodbenice soglašajo, da je spoštovanje človekovih pravic, demokratičnih načel in pravne države temelj njihove notranje in mednarodne politike ter bistveni element Sporazuma. ČLEN 10 Enakost spolov 1. Pogodbenice ponovno potrjujejo svojo trdno zavezanost doseganju enakosti spolov ter polnemu uveljavljanju vseh človekovih pravic s strani vseh ljudi in opolnomočanju vseh kot gonila trajnostnega razvoja. Načelo enakosti spolov zapišejo v svoje nacionalne ustave ali drugo ustrezno zakonodajo. 2. Pogodbenice priznavajo, da neenakost spolov ženske prikrajša za osnovne človekove pravice in priložnosti. Sprejmejo in okrepijo izvršljivo zakonodajo, pravne okvire ter preudarne politike, programe in mehanizme, s katerimi zagotovijo enak dostop, enake možnosti, enak nadzor ter polno in enako udeležbo deklet in žensk na vseh področjih življenja, pod enakimi pogoji kot veljajo za fante in moške.

3. Pogodbenice se osredotočajo zlasti na izboljšanje dostopa žensk in, če je ustrezno, deklet do vseh sredstev, ki jih v življenju potrebujejo za uresničitev svojega polnega potenciala in polno uveljavljanje svojih človekovih pravic in temeljnih svoboščin, na primer v smislu kakovostnega izobraževanja, zdravja, zaposlitvenih možnosti, dostopa do ekonomskih virov in nadzora nad njimi, političnega odločanja, struktur upravljanja in zasebnih podjetij, s posebnim poudarkom na ženskah v ranljivem položaju. Spodbujajo polno in uspešno udeležbo žensk v vodstvu na vseh ravneh odločanja v političnem, gospodarskem in javnem življenju ter enake možnosti zanje. 4. Pogodbenice se zavezujejo, da bodo preprečevale, poskušale odpraviti in preganjale vse oblike spolnega nasilja in nasilja zaradi spola ter diskriminacije na javnem in zasebnem področju, vključno s trgovino z ljudmi ter spolnim izkoriščanjem in zlorabo. Sprejmejo vse potrebne ukrepe za odpravo globoko zakoreninjene spolne pristranskosti in odpravijo vse škodljive prakse, kot so otroške, zgodnje in prisilne poroke ter pohabljanje in obrezovanje ženskih spolnih organov. ČLEN 11 Vključujoče in pluralistične družbe

1. Pogodbenice se zavezujejo, da bodo vsem članom družbe zagotovile enake možnosti na vseh področjih življenja. Preprečujejo, prepovedujejo in izkoreninjajo diskriminatorne prakse ter sprejmejo učinkovite ukrepe za zagotovitev polnega in enakega uživanja vseh človekovih pravic.

2. Pogodbenice varujejo in spodbujajo svobodo izražanja, svobodo mnenja, svobodo zbiranja ter neodvisnost in pluralnost medijev kot stebrov demokracije, pri čemer se zavedajo, da to niso le človekove pravice, temveč predpogoji za demokracijo, razvoj in dialog. 3. Pogodbenice spodbujajo vključujoče in pluralistične družbe, vključno z večstrankarsko demokracijo. Spodbujajo ključno vlogo učinkovitih, preglednih in odgovornih nacionalnih in lokalnih skupščin ter političnih strank. Spodbujajo tudi dejavno in dejansko udeležbo vseh deležnikov in državljanov, vključno z ženskami in mladimi, v odzivnih, vključujočih, participativnih in reprezentativnih političnih procesih ter pri odločanju na vseh ravneh. 4. Pogodbenice ohranjajo in širijo prostor, ki omogoča dejavno, organizirano, pregledno civilno družbo, pri čemer priznavajo njeno vlogo pri spodbujanju in spremljanju demokracije, človekovih pravic, temeljnih svoboščin, socialne pravičnosti in vključevanja ter vlogo zagovornice imetnikov pravic in pravne države, s čimer krepijo notranjo preglednost in odgovornost. 5. Pogodbenice si ob priznavanju, da internet ponuja platformo za izmenjavo znanja in idej, prizadevajo v celoti izkoristiti potencial digitalnih rešitev za spodbujanje enakega dostopa javnosti do informacij na vseh ravneh in participativnega odločanja ter krepitev digitalnih kompetenc; hkrati obravnavajo tveganja zlorab ter spodbujajo odprt odnos do raznolikosti in njeno spoštovanje.

ČLEN 12 Dobro upravljanje 1. Pogodbenice ponovno potrjujejo, da dobro upravljanje temelji na preglednih, odgovornih in participativnih vladah ter ustreznih nadzornih mehanizmih. Pogodbenice soglašajo, da je dobro upravljanje ključnega pomena za spoštovanje vseh človekovih pravic, demokratičnih načel in pravne države. Zavezujejo se k univerzalnemu dostopu do javnih storitev brez kakršne koli diskriminacije. Poleg tega se zavezujejo k preglednosti in odgovornosti kot sestavnima elementoma dobrega upravljanja in vzpostavljanja institucij. 2. Pogodbenice se zavezujejo k preglednemu in odgovornemu upravljanju človeških, naravnih, gospodarskih in finančnih virov za namene pravične delitve koristi in trajnostnega razvoja.

3. Pogodbenice se zavezujejo, da bodo ustvarile ugodno okolje, v katerem bosta preglednost in odgovornost uspevali v javni upravi, vključno s krepitvijo integritete in neodvisnosti institucij upravljanja. Pogodbenice razvijajo in izvajajo zanesljive sisteme upravljanja javnih financ, skladne s temeljnimi načeli učinkovitosti, preglednosti in odgovornosti, da bi zaščitile javne finance in izboljšale zagotavljanje javnih storitev z odpravljanjem upravnih ozkih grl in bojem proti regulativnim pomanjkljivostim.

4. Pogodbenice zagotovijo preglednost in odgovornost glede javnega financiranja, tudi glede finančne pomoči, in zagotavljanja javnih storitev. Izboljšajo pobiranje prihodkov ter se borijo proti davčnim utajam in izogibanju davkom ter nezakonitim finančnim tokovom. Soglašajo, da bodo sodelovale v boju proti pranju denarja in financiranju terorizma ter vzpostavile pravočasen partnerski dialog na dvostranski in mednarodni ravni o zadevah, povezanih s preprečevanjem pranja denarja in financiranjem terorizma. 5. Pogodbenice se borijo proti korupciji na vseh ravneh in v vseh njenih oblikah, pri čemer razvijajo in izvajajo ali ohranjajo učinkovite in usklajene protikorupcijske politike, ki odražajo načela pravne države, ustreznega upravljanja javnih zadev in javne lastnine, integritete, preglednosti in odgovornosti. Sprejmejo zakonodajne in druge ukrepe za preprečevanje in pregon podkupovanja in poneverbe, odtujitve ali drugačnega preusmerjanja sredstev s strani javnih uslužbencev v njihovo neposredno ali posredno korist ter za izterjavo in vračilo sredstev, pridobljenih s korupcijo. 6. Pogodbenice priznavajo načela dobrega upravljanja na davčnem področju, vključno s svetovnimi standardi glede preglednosti in izmenjave informacij, pravično obdavčitvijo ter standardi za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, ter se zavezujejo, da jih bodo izvajale. Spodbujajo dobro upravljanje v davčnih zadevah, izboljšajo mednarodno sodelovanje na davčnem področju in olajšajo pobiranje davčnih prihodkov. Sodelujejo, da bi povečale zmogljivosti za spoštovanje teh načel in standardov ter izkoristile prednosti uspešnega finančnega sektorja, ki temelji na pravilih. Soglašajo, da bodo pravočasno vzpostavile partnerski dialog o davčnih zadevah na dvostranski in mednarodni ravni.

7. Pogodbenice soglašajo, da dobro upravljanje podpira njihove notranje in mednarodne politike ter je temeljni element tega sporazuma. Prav tako soglašajo, da hudi primeri korupcije, vključno s podkupovanjem, ki vodi k taki korupciji, predstavljajo kršitev tega elementa. ČLEN 13 Javna uprava Pogodbenice se ob priznavanju pomena, ki ga imajo dobro financirani, učinkoviti in uspešni sistemi in procesi javne uprave z močnimi človeškimi viri, zavezujejo, da bodo spodbujale sodelovanje na tem področju. Prav tako soglašajo, da bodo sodelovale pri modernizaciji svojih javnih uprav in razvoju odgovorne, učinkovite, pregledne in strokovne javne uprave. V zvezi s tem si med drugim prizadevajo za izboljšanje organizacijske učinkovitosti, povečanje učinkovitosti institucij pri zagotavljanju storitev, pospešitev uporabe e-uprave in digitalnih storitev ter digitalizacijo javnih registrov in krepitev procesov decentralizacije v skladu s svojimi zadevnimi strategijami gospodarskega in družbenega razvoja.

ČLEN 14

Statistika 1. Pogodbenice ob priznavanju, da je statistika ključnega pomena za doseganje trajnostnega razvoja, razvijajo in krepijo svoje statistične sisteme, vključno z zbiranjem, obdelavo, nadzorom kakovosti in razširjanjem statističnih podatkov, da bi prispevale k dolgoročnemu cilju kakovostnih, mednarodno primerljivih, dostopnih, pravočasnih in zanesljivih razčlenjenih podatkov, saj so ti ključni za sprejemanje informiranih odločitev v podporo svojim zadevnim prednostnim nalogam na področju socialnega in gospodarskega razvoja ter za podporo in spremljanje napredka. 2. Pogodbenice se zavezujejo povečanju statistične pismenosti in spodbujanju uporabe podatkov za sprejemanje odločitev s sodelovanjem z uporabniki v vladi in zunaj nje ter prek uporabe novih tehnologij in virov podatkov. Sodelujejo pri uporabi tehnologije za zbiranje in varstvo podatkov ter spodbujajo razširjanje primerljivih statističnih podatkov na nacionalni in regionalni ravni. 3. Pogodbenice zagotovijo strokovno neodvisnost svojih statističnih uradov.

ČLEN 15 Osebni podatki 1. Pogodbenice priznavajo skupni interes za varstvo pravice vsakega posameznika do zasebnosti pri obdelavi osebnih podatkov ter pomen ohranjanja trdnih ureditev varstva podatkov in zagotavljanja njihovega učinkovitega izvrševanja. Med drugim zagotovijo, da se osebni podatki obdelujejo pošteno in pregledno ter da se zbirajo za izrecne, določene in zakonite namene in se ne obdelujejo na način, ki ni združljiv s temi nameni. V tem členu „obdelava“ pomeni vsako dejanje ali niz dejanj, ki se izvaja v zvezi z osebnimi podatki ali nizi osebnih podatkov z avtomatiziranimi sredstvi ali brez njih, kot je zbiranje, beleženje, urejanje, strukturiranje, shranjevanje, prilagajanje ali spreminjanje, priklic, vpogled, uporaba, razkritje s posredovanjem, razširjanjem ali drugačnim omogočanjem dostopa, prilagajanje ali kombiniranje, omejevanje, izbris ali uničenje. 2. Pogodbenice zagotovijo visoko raven varstva osebnih podatkov vsakega posameznika v skladu z obstoječimi večstranskimi standardi ter mednarodnimi pravnimi instrumenti in praksami. V ta namen vzpostavijo ustrezne pravne in regulativne ureditve in politike ter ustrezne upravne zmogljivosti za njihovo izvajanje, vključno z neodvisnimi nadzornimi organi.



NASLOV II MIR IN VARNOST ČLEN 16 Pogodbenice potrjujejo, da so mir, stabilnost in varnost, vključno s človekovo varnostjo in odpornostjo, ključni za trajnostni razvoj in blaginjo. Brez miru in varnosti ni mogoče doseči trajnostnega razvoja, brez vključujočega razvoja pa ni mogoče doseči trajnega miru in varnosti. Pogodbenice si prizadevajo za celovit in integriran pristop h konfliktom in krizam, vključno z nestabilnimi razmerami, bojem proti širjenju orožja za množično uničevanje ter obravnavanjem vseh hudih kaznivih dejanj, ki zadevajo mednarodno skupnost. Pogodbenice obravnavajo nove ali naraščajoče varnostne grožnje, vključno s terorizmom in njegovim financiranjem, nasilnim ekstremizmom, organiziranim kriminalom, širjenjem orožja za množično uničevanje, piratstvom in trgovino z ljudmi, drogami, orožjem in drugim nezakonitim blagom ter kibernetsko kriminaliteto in grožnjami kibernetski varnosti.

ČLEN 17 Spori in krize 1. Pogodbenice uporabljajo celosten pristop h konfliktom in krizam, vključno s preprečevanjem, mediacijo, reševanjem in prizadevanji za spravo ter kriznim upravljanjem, ohranjanjem miru in podporo miru. Z ukrepi, specifičnimi za razmere, podpirajo tranzicijsko pravičnost, s čimer se spodbujajo resnica, pravičnost, povračilo in jamstvo, da se konflikt ne ponovi. Prispevajo k vzpostavljanju institucij in oblikovanju države ter varnosti ljudi, pri čemer posebno pozornost namenjajo nestabilnim razmeram. 2. Pogodbenice sodelujejo pri celovitem preprečevanju in obravnavanju temeljnih vzrokov konfliktov in nestabilnosti. Posebno pozornost namenjajo učinkovitemu upravljanju naravnih virov, zlasti v zvezi s surovinami, da bi te trajnostno koristile celotni družbi, in zagotovijo, da nezakonito izkoriščanje in trgovina ne prispevata k povzročanju in vzdrževanju konfliktov. 3. Pogodbenice priznavajo pomen vzajemno spoštljivega dialoga in posvetovanja kot sredstva za reševanje sporov, ki vključuje lokalne organe in skupnosti ter organizacije civilne družbe. V tem okviru tesno sodelujejo s celinskimi in regionalnimi organizacijami.



4. Pogodbenice vse ustrezne ukrepe sprejmejo usklajeno, da preprečijo stopnjevanje nasilja, omejijo njegovo ozemeljsko širjenje in olajšajo mirno reševanje sporov. Posebno pozornost namenjajo zagotavljanju, da se finančna sredstva uporabljajo v skladu z načeli in cilji tega sporazuma, in preprečevanju preusmeritve sredstev za namene vojskovanja. Pogodbenice sprejmejo tudi ukrepe za preprečevanje dejavnosti plačancev, reševanje problema otrok vojakov in si prizadevajo za določitev odgovornih omejitev za vojaške izdatke. 5. Po rešitvi konflikta pogodbenice sprejmejo vse primerne ukrepe za stabilizacijo razmer v prehodnem obdobju za lajšanje ponovne vzpostavitve nenasilnih, stabilnih in demokratičnih razmer. To lahko vključuje podporo razoroževanju in demobilizaciji ter vrnitev in trajnostno reintegracijo nekdanjih borcev v družbo. Pogodbenice poskrbijo za vzpostavitev potrebnih povezav med izrednimi ukrepi, rehabilitacijo in dolgoročnimi razvojnimi cilji. 6. Pogodbenice spodbujajo učinkovito udeležbo vseh državljanov, tudi žensk in mladih pri vzpostavljanju miru, preprečevanju konfliktov, mediaciji, reševanju konfliktov in humanitarnem odzivu ter kriznem upravljanju, ohranjanju in podpori miru. Pogodbenice menijo, da je pomembno obravnavati položaj žensk in deklet, ki so v konfliktih žrtve nasilja zaradi spola, ter obravnavati poseben problem kriminala in nasilja nad ranljivimi osebami in invalidi.

ČLEN 18 Neširjenje orožja za množično uničevanje 1. Pogodbenice priznavajo, da je širjenje orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev, tako med državnimi kakor nedržavnimi subjekti, ena od najresnejših groženj za mednarodno stabilnost in varnost. Zato pogodbenice soglašajo, da bodo sodelovale in prispevale k boju proti širjenju orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev, ob celovitem upoštevanju in izvajanju zavez na domači ravni, ki so jih sprejele v okviru mednarodnih sporazumov o razorožitvi in neširjenju, kot tudi drugih zadevnih mednarodnih obveznosti. Pogodbenice soglašajo, da ta določba predstavlja bistveni element tega sporazuma. 2. Pogodbenice poleg tega soglašajo, da bodo sodelovale v preprečevanju širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev na naslednje načine: prvič, s sprejetjem ukrepov za podpis, ratifikacijo ali pristop, kot je primerno, k vsem ustreznim mednarodnim instrumentom ter njihovim doslednim izvajanjem in upoštevanjem; drugič, z vzpostavitvijo in vzdrževanjem učinkovitega sistema za nadzor izvoza, s pomočjo katerega se bo nadzoroval izvoz in tranzit blaga, povezanega z orožjem za množično uničevanje, vključno z nadzorom končne uporabe orožja za množično uničevanje v zvezi s tehnologijami z dvojno rabo, in del katerega so tudi učinkovite sankcije za kršitve nadzora izvoza; in tretjič s sodelovanjem v večstranskih forumih in ureditvah za nadzor izvoza. 3. Pogodbenice soglašajo, da bodo vzpostavile reden partnerski dialog, ki bo dopolnjeval in utrjeval njihovo sodelovanje pri preprečevanju širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev.

4. Pogodbenice ob upoštevanju, da lahko kemična, biološka, radiološka in jedrska tveganja zelo škodljivo vplivajo na družbe, in ob priznavanju, da lahko izhajajo iz kriminalnih dejavnosti, vključno z nedovoljenim širjenjem orožja, trgovino, terorizmom, nesrečami ali naravnimi nevarnostmi, kot so pandemije, sodelujejo, da bi okrepile institucionalno zmogljivost za zmanjševanje teh tveganj.

ČLEN 19 Huda kazniva dejanja, ki zadevajo mednarodno skupnost 1. Pogodbenice soglašajo, da bodo sodelovale pri preprečevanju genocida, kaznivih dejanj zoper človečnost in vojnih zločinov z uporabo ustreznih dvostranskih in večstranskih okvirov v skladu z načelom odgovornosti za zaščito. 2. Pogodbenice ob ponovni potrditvi, da najhujša kazniva dejanja, ki zadevajo mednarodno skupnost kot celoto, ne smejo ostati nekaznovana, zagotavljajo pošteno in učinkovito preiskovanje in pregon teh kaznivih dejanj s sprejetjem ustreznih ukrepov na nacionalni, regionalni in mednarodni ravni. 3. Pogodbenice menijo, da ustanovitev in učinkovito delovanje Mednarodnega kazenskega sodišča predstavlja pomemben razvoj za mir in pravico v mednarodni skupnosti. Ponovno poudarjajo svojo zavezanost celovitemu sodelovanju z nacionalnimi, regionalnimi in mednarodnimi mehanizmi kazenskega pravosodja, vključno z Mednarodnim kazenskim sodiščem, v skladu z načelom dopolnjevanja. Spodbujajo se, naj ratificirajo in izvajajo Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča in z njim povezane instrumente ter dodatno okrepijo učinkovitost Mednarodnega kazenskega sodišča. Na vseh ravneh si prizadevajo za okrepitev mehanizmov kazenskega pravosodja.

ČLEN 20 Terorizem in nasilni ekstremizem 1. Pogodbenice ponovno odločno obsojajo vsa teroristična dejanja, nasilni ekstremizem in radikalizacijo ter se zavezujejo, da se bodo proti tem dejanjem borile z mednarodnim sodelovanjem v skladu z Ustanovno listino Združenih narodov in mednarodnim pravom, ustreznimi konvencijami in instrumenti. Pogodbenice ob priznavanju, da je boj proti terorizmu v vseh oblikah in pojavih skupna prednostna naloga, sodelujejo na vseh ravneh za preprečevanje terorizma, nasilnega ekstremizma in radikalizacije ter boj proti njim. Pogodbenice se ob priznavanju pomena boja proti vsem dejavnikom, ki prispevajo k vsem oblikam nasilnega ekstremizma, vključno z versko nestrpnostjo, sovražnim govorom, ksenofobijo, rasizmom in drugimi oblikami nestrpnosti, zavezujejo, da bodo nasprotovale nasilnemu ekstremizmu ter spodbujale versko strpnost in medverski dialog. 2. Pogodbenice soglašajo, da je bistveno, da se boj proti terorizmu izvaja ob polnem spoštovanju pravne države in ob polnem spoštovanju mednarodnega prava, vključno z mednarodnim pravom na področju človekovih pravic, mednarodnim pravom o beguncih in mednarodnim humanitarnim pravom, načeli Ustanovne listine Združenih narodov, ustreznimi resolucijami in izjavami Varnostnega sveta Združenih narodov ter ustreznimi mednarodnimi instrumenti, povezanimi z bojem proti terorizmu. 3. Pogodbenice sodelujejo pri varovanju kritične infrastrukture, obravnavanju s terorizmom povezanih izzivov, ki vplivajo na meje, ter krepitvi varnosti civilnega letalstva.



ČLEN 21 Organizirani kriminal 1. Pogodbenice ob priznavanju negativnih političnih, gospodarskih, kulturnih in družbenih posledic dejavnosti organiziranega kriminala krepijo sodelovanje za učinkovitejše preprečevanje teh dejavnosti in boj proti njim. Pri obravnavanju temeljnih vzrokov in zagotavljanju alternativ za kriminal sodelujejo v okviru celostnega pristopa. V zvezi s tem obravnavajo povezave med organiziranim kriminalom in trgovino z ljudmi ter tihotapljenjem migrantov, nedovoljeno trgovino z orožjem, nevarnimi snovmi, narkotiki in njihovimi predhodnimi sestavinami, prostoživečimi živalmi, lesom ter kulturnimi dobrinami in drugimi nezakonitimi gospodarskimi in finančnimi dejavnostmi. 2. Pogodbenice se zavezujejo, da bodo okrepile prizadevanja za preprečevanje trgovine z ljudmi, boj proti njej in njeno izkoreninjenje ter podprli pripravo in izvajanje ustreznih zakonodajnih in institucionalnih okvirov in strategij, s posebnim poudarkom na osebah v ranljivem položaju, vključno z ženskami, otroki in mladoletniki brez spremstva, in njihovih posebnih potrebah. Pogodbenice tudi v prihodnje spoštujejo standarde Konvencije ZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu in Protokola za preprečevanje, zatiranje in kaznovanje trgovine z ljudmi. 3. Pogodbenice okrepijo prizadevanja za izterjavo in vračilo ukradenega premoženja ter boj proti vsem oblikam organiziranega kriminala. V zvezi s tem okrepijo pravne in upravne okvire za boj proti pranju denarja in nezakonitim finančnim tokovom, vključno z davčnimi goljufijami in goljufijami pri javnih naročilih, ter aktivno in pasivno korupcijo v zasebnem in javnem sektorju, ki lahko šibijo uporabo domačih virov.

4. Pogodbenice spodbujajo varnost državljanov s posebnim poudarkom na krepitvi institucij in pravne države ter varstvu človekovih pravic, prav tako pa spodbujajo reforme pravosodnega in varnostnega sektorja. Spodbujajo tudi multidisciplinarne programe, namenjene obravnavanju ranljivih skupin in podpori žrtvam nasilja, vključno z nasiljem z uporabo strelnega orožja, ter mediaciji in drugim rešitvam na ravni skupnosti na področju preprečevanja in sprave. ČLEN 22 Pomorska varnost 1. Pogodbenice soglašajo, da bodo okrepile pomorsko varnost, zlasti z obravnavanjem različnih oblik kaznivih dejanj na morju in nezakonite trgovine, bojem proti piratstvu in oboroženim ropom na morju, zaščito kritične pomorske infrastrukture ter spodbujanjem svobode plovbe in pravne države na morju v skladu s Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS).

2. Pogodbenice soglašajo, da bodo okrepile prizadevanja na področju izvrševanja pomorskega prava za obravnavanje pomorskih groženj v državah, ki jih je kriminal na morju najbolj prizadel. Soglašajo, da bodo okrepile preiskovalne postopke in postopke pregona kot način boja proti kaznivim dejanjem, storjenim na morju. Soglašajo tudi, da bodo spodbujale izvajanje modelov pregona piratstva v nacionalni jurisdikciji kot regionalni kazenskopravni odziv in mehanizem za odvračanje od kaznivih dejanj, kot so piratstvo, oboroženi ropi, onesnaževanje morja in voda, tihotapljenje migrantov, trgovina s prepovedanimi drogami in orožjem ter prevoz jedrskih odpadkov. Pogodbenice soglašajo, da bodo spodbujale regionalne pobude na področju pomorske varnosti, boja proti piratstvu in varstva pred onesnaževanjem morja.

ČLEN 23 Osebno in lahko orožje ter drugo konvencionalno orožje 1. Pogodbenice priznavajo, da širjenje nedovoljenega osebnega in lahkega orožja resno ogroža mednarodni mir in varnost. 2. Pogodbenice soglašajo, da bodo okrepile boj proti nedovoljeni trgovini, prekomernemu kopičenju in nenadzorovanemu širjenju osebnega in lahkega orožja ter drugega konvencionalnega orožja in pripadajočega streliva, tudi zaradi neustrezno zavarovanih in neustrezno upravljanih zalog in rezerv, v skladu z Akcijskim programom Združenih narodov za preprečevanje, zatiranje in izkoreninjenje vseh oblik nezakonite trgovine z osebnim in lahkim orožjem. Pogodbenice soglašajo, da bodo spodbujale sledenje mrežam za trgovino z ljudmi, ki temelji na obveščevalnih podatkih, da bi se učinkoviteje spopadale s tveganjem, ki ga velik odtok državnih zalog še naprej predstavlja za regionalno stabilnost. Prizadevajo si za krepitev nacionalnih zmogljivosti pristojnih enot kazenskega pregona in kontaktnih točk za zbiranje, zaseg, sledenje in analizo podatkov o nedovoljenem strelnem orožju in s tem povezanih podatkov o kazenskem pravosodju, za boljše razumevanje in spremljanje tokov nedovoljene trgovine ter za podporo izmenjavi informacij in mednarodnemu sodelovanju.

3. Pogodbenice priznavajo pomen uvedbe nadzora nad mednarodno trgovino s konvencionalnim orožjem, vključno z njegovim uvozom in izvozom, v skladu z obstoječimi mednarodnimi standardi, med drugim s Pogodbo o trgovini z orožjem in ustreznimi resolucijami Združenih narodov. Prizadevajo si za odgovorno izvajanje tega nadzora in tako prispevajo k mednarodnemu in regionalnemu miru, varnosti in stabilnosti ter zmanjševanju trpljenja ljudi, pa tudi preprečevanju preusmerjanja konvencionalnega orožja nepooblaščenim akterjem. Pogodbenice priznavajo tudi pomen notranjega urejanja zakonite nabave in posedovanja strelnega orožja ter nadzora nad njima, da bi zmanjšale oboroženo nasilje. 4. Pogodbenice sodelujejo z namenom odstranjevanja min in eksplozivnih ostankov vojne, vključno z improviziranimi eksplozivnimi napravami. ČLEN 24 Prepovedane droge

1. Pogodbenice si prizadevajo zagotoviti celovit, uravnotežen, integriran in z dokazi podprt pristop k preprečevanju in obravnavanju nedovoljene trgovine s prepovedanimi drogami in novimi psihoaktivnimi snovmi ter spodbujanje zmanjševanja povpraševanja po drogah. V ta namen obravnavajo dejavnike tveganja, ki vplivajo na posameznike, skupnosti in družbo, ki lahko vključujejo pomanjkanje storitev, infrastrukturne potrebe, nasilje, povezano z drogami, izključenost, marginalizacijo in družbeni razpad, da bi prispevale k spodbujanju miroljubnih in vključujočih družb.

2. Pogodbenice soglašajo, da so politike in ukrepi na področju drog, vključno z vključevanjem civilne družbe, znanstvene skupnosti in akademskih krogov, namenjeni krepitvi struktur za preprečevanje in učinkovito obravnavanje prepovedanih drog, s čimer se občutno zmanjšajo ponudba prepovedanih drog, trgovina z njimi in povpraševanje po njih. 3. Pogodbenice si prizadevajo zmanjšati škodljive posledice uporabe drog za posameznike in družbo kot celoto ter učinkovito zmanjšati preusmerjanje in nedovoljeno trgovino z zajetimi in nezajetimi predhodnimi sestavinami, vključno z „dizajnerskimi“ predhodnimi sestavinami. 4. Pogodbenice tesno sodelujejo med seboj in z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, da bi ohranile usklajena prizadevanja in ukrepe proti nedovoljeni trgovini s prepovedanimi drogami. ČLEN 25 Kibernetska varnost in kibernetska kriminaliteta 1. Pogodbenice priznavajo pomen odprtega, varnega in stabilnega, dostopnega in mirnega okolja informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), ki temelji na normah, pravilih in načelih odgovornega ravnanja države in uporabe veljavnega mednarodnega prava. V ta namen se pogodbenice zavezujejo, da bodo okrepile sodelovanje za spodbujanje kibernetske varnosti, preprečevanje visokotehnoloških kibernetskih in elektronskih kaznivih dejanj ter zlorab v družbenih medijih in boj proti njim ter izboljšale varnost omrežij z izmenjavo dobrih praks, ki povečujejo kibernetsko odpornost, vključno z zaščito kritične infrastrukture.

2. Pogodbenice priznavajo potrebo po preprečevanju in zatiranju kibernetske kriminalitete, vključno s spolnim izkoriščanjem in zlorabo otrok na spletu, in sicer s sodelovanjem in izmenjavo dobrih praks v boju proti kibernetski kriminaliteti na podlagi obstoječih mednarodnih norm in standardov, vključno s tistimi iz Budimpeške konvencije o kibernetski kriminaliteti in Konvencije Afriške unije o kibernetski varnosti in varstvu osebnih podatkov. ČLEN 26

Sodelovanje na področju kazenskega pregona 1. Pogodbenice olajšujejo sodelovanje med regionalnimi in mednarodnimi organi, uradi in službami za kazenski pregon, da bi razbile in odpravile skupno problematiko mednarodnega kriminala in terorističnih groženj. To sodelovanje prispeva k preprečevanju kriminala in med drugim obsega izmenjavo stališč o zakonodajnih okvirih, upravno in tehnično pomoč, namenjeno krepitvi institucionalnih in operativnih zmogljivosti organov kazenskega pregona, ter izmenjavo informacij in ukrepov, povezanih s preiskavami. 2. Pogodbenice si ob priznavanju pomena varnih meja prizadevajo za obvladovanje obstoječih in prihodnjih izzivov, ki vplivajo na meje, pri čemer si prizadevajo za pristop integriranega upravljanja meja. Spodbujajo zakonite medsektorske odzive, katerih cilj so preprečevanje, odkrivanje in po potrebi zatiranje čezmejnega kriminala in drugih tveganj.

NASLOV III ČLOVEKOV IN DRUŽBENI RAZVOJ ČLEN 27 Pogodbenice ponovno potrjujejo svojo odločenost, da si bodo skupaj prizadevale za trajnostni razvoj in izkoreninjenje vseh oblik revščine, odpravljale neenakosti in spodbujale socialno kohezijo. Prav tako soglašajo, da bodo sodelovale pri zagotavljanju, da ima vsakdo na voljo potrebna sredstva za dostojno življenje z ustreznim življenjskim standardom, tudi prek ustreznih sistemov socialne zaščite in socialnih storitev. Posebno pozornost namenjajo ženskam in dekletom, mladim, otrokom ter najbolj ranljivim in prikrajšanim osebam v skladu z načeloma, da nihče ne sme biti prezrt in da je treba najprej poskrbeti za najbolj prikrajšane osebe. Soglašajo tudi, da bodo sodelovale pri reševanju izzivov in priložnosti, ki jih prinaša hitra rast prebivalstva.

POGLAVJE 1

DOSTOP DO SOCIALNIH STORITEV ČLEN 28 Izobraževanje 1. Pogodbenice podpirajo vključujoče vseživljenjsko učenje in pravično kakovostno izobraževanje na vseh ravneh. Prizadevajo si, da bi vsem dekletom in fantom zagotovile brezplačno, pravično in kakovostno primarno in sekundarno izobraževanje ter dostop do kakovostnega razvoja v zgodnjem otroštvu, varstva in predprimarne vzgoje in izobraževanja, ob ustreznem upoštevanju razlik med spoloma. Prizadevajo si za zagotovitev enakega dostopa vseh žensk in moških do cenovno dostopnega in kakovostnega tehniškega, poklicnega in terciarnega izobraževanja, vključno z univerzitetno izobrazbo. Posebno pozornost namenjajo naložbam v naravoslovje, tehnologijo, inženirstvo in matematiko ter spodbujanju digitalnega izobraževanja in izobraževanja na področju umetnosti za vse. 2. Pogodbenice okrepijo prizadevanja za zagotovitev, da ima vsakdo znanje, spretnosti in sposobnosti, da uživa boljšo kakovost življenja, da je polno vključen v družbo, prispeva k družbeni in gospodarski blaginji svojih skupnosti ter da dejavno in pravično sodeluje v demokratičnem in kulturnem življenju.

3. Pogodbenice spodbujajo varne šole in dobro delujoče izobraževalne sisteme z ustreznimi viri za načrtovanje, upravljanje in zagotavljanje učinkovitosti izobraževanja in usposabljanja, tudi s spletnimi in drugimi nekonvencionalnimi sredstvi. Sodelujejo pri vzpostavitvi in krepitvi sistemov zagotavljanja kakovosti in vzajemnega priznavanja kvalifikacij. Olajšujejo mobilnost študentov, osebja in akademikov med afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami ter med njimi in Evropsko unijo. ČLEN 29 Zdravje 1. Pogodbenice priznavajo, da je zdravje osrednjega pomena za življenje ljudi in ključni kazalnik trajnostnega razvoja. Ponovno potrjujejo svojo zavezanost varovanju in spodbujanju najvišjega dosegljivega standarda telesnega in duševnega zdravja za vse.

2. Pogodbenice okrepijo nacionalne zdravstvene sisteme s trajnostnimi mehanizmi in viri financiranja v zdravstvu, operativno infrastrukturo, usposobljeno delovno silo v zdravstvu, tudi kar zadeva zaposlovanje in zadržanje na delovnem mestu, ter ustreznimi tehnologijami, kot so digitalna orodja, v podporo razvoju mobilnega zdravja. 3. Pogodbenice spodbujajo splošno zdravstveno varstvo, pravičen in univerzalni dostop do celovitih in kakovostnih zdravstvenih storitev ter dostop do varnih, učinkovitih, kakovostnih in cenovno dostopnih osnovnih zdravil in cepiv.

4. Pogodbenice sodelujejo pri preprečevanju in obravnavanju nalezljivih bolezni in drugih večjih čezmejnih nevarnosti za zdravje, kot je pridobljena antimikrobična odpornost, ter pri zmanjšanju bremena nenalezljivih bolezni z boljšim preprečevanjem in obvladovanjem. Sodelujejo pri reševanju svetovnih zdravstvenih kriz in preprečevanju njihovega stopnjevanja, med drugim s podpiranjem sistemov zgodnjega opozarjanja za hitro izmenjavo informacij, pripravljenost in zgodnje ukrepanje na področju humanitarne pomoči, ki rešuje življenja, ter z razvojem skladnih in večsektorskih načrtov za povečanje zmogljivosti zdravstvenih sistemov. Podpirajo raziskave in razvoj ter uvajanje cepiv, diagnostike in zdravil. 5. Pogodbenice podpirajo univerzalni dostop do izdelkov in zdravstvenih storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja, vključno z načrtovanjem družine, obveščanjem in izobraževanjem, ter vključevanje reproduktivnega zdravja v nacionalne strategije in programe. ČLEN 30 Prehranska varnost in boljša hranilnost 1. Pogodbenice priznavajo, da doseganje prehranske varnosti in boljše hranilnosti predstavlja velik svetovni izziv v boju proti revščini in naraščajoči neenakosti, zato soglašajo, da bodo obravnavale strukturne vzroke zanju, vključno s konflikti, krizami, degradacijo naravnih virov in podnebnimi spremembami.

2. Pogodbenice spodbujajo odporne načine preživljanja, varen dostop do zemljišč, vode in drugih virov, vključujočo in trajnostno rast kmetijske proizvodnje in produktivnosti ter učinkovite vrednostne verige. 3. Pogodbenice spodbujajo ukrepe za prilagajanje podnebnim spremembam in variabilnost v celotni vrednostni verigi proizvodnje hrane. 4. Pogodbenice si prizadevajo vsem zagotoviti dostop do cenovno dosegljive, varne, zadostne in hranljive hrane, povečati zmogljivosti za raznoliko proizvodnjo hrane ter razviti politike prehranske varnosti in hranilnosti ter mehanizme socialne zaščite za prehransko varnost in boljšo prehrano, ki krepijo odpornost najranljivejših, zlasti v državah, ki se soočajo s ponavljajočimi se krizami.

5. Pogodbenice okrepijo usklajena, pospešena in medsektorska prizadevanja za odpravo lakote, obravnavanje vseh oblik podhranjenosti in zagotovitev, da se lakota v vseh okoliščinah prepreči. ČLEN 31 Voda, sanitarne storitve in stanovanja 1. Pogodbenice spodbujajo univerzalni dostop do ustrezne in varne pitne vode, tudi s trajnostnim in celostnim gospodarjenjem z vodnimi viri in sistemi ter z učinkovitejšo rabo in recikliranjem vode.

2. Pogodbenice si prizadevajo zagotoviti ustrezen in pravičen dostop do sanitarnih storitev, vključno z ravnanjem z odpadki in spodbujanjem higiene za vse, pri čemer se posebna pozornost nameni potrebam žensk in deklet ter oseb v ranljivem položaju. 3. Pogodbenice priznavajo, da imajo ustrezna, varna in cenovno dostopna stanovanja preobrazbeni učinek na ranljive in marginalizirane skupnosti ter da pomembno vplivajo na zdravje ljudi in socialno-ekonomski razvoj njihovih skupnosti. Pogodbenice si prizadevajo za zagotovitev dostopa do ustreznih, varnih in cenovno dostopnih stanovanj za vse z razvojem politik, strategij, predpisov za načrtovanje in gradnjo ter za izboljšanje razmer v barakarskih naseljih. 4. Pogodbenice spodbujajo dostop do cenovno dosegljive, zanesljive, trajnostne in sodobne energije za vse ter do uveljavljenih energetskih sistemov, ki med drugim podpirajo vodni, sanitarni in stanovanjski sektor.

POGLAVJE 2 NEENAKOST IN SOCIALNA KOHEZIJA

ČLEN 32 Socialna kohezija in zaščita 1. Pogodbenice si prizadevajo okrepiti socialno kohezijo s postopnim doseganjem večje enakosti in socialne vključenosti ter z zagotavljanjem, da človekov in družbeni razvoj poteka vzporedno z gospodarskim razvojem, pri čemer nihče ne sme biti prezrt. Posebno pozornost namenjajo osebam, ki so v slabšem, ranljivem in marginaliziranem položaju, vključno s starejšimi in sirotami, v skladu z načeloma solidarnosti in nediskriminacije. Zlasti spodbujajo: (a) gospodarske politike, usmerjene v bolj vključujočo družbo, ki omogočajo boljšo porazdelitev prihodkov in ustvarjene vrednosti; (b) pravične in zdrave davčne ter plačne politike, ki omogočajo pravičnejšo porazdelitev bogastva, zagotavljajo primerne ravni socialnih odhodkov in zmanjšujejo obseg neformalne ekonomije; (c) učinkovite socialne politike in pravičen dostop do socialnih storitev, socialne pomoči in varnosti ter pravnega varstva; ter

(d) politike zaposlovanja, namenjene doseganju polne in produktivne zaposlenosti ter dostojnega dela za vse, tudi za mlade in invalide, ter doseganju enakega plačila za enako delo. 2. Pogodbenice spodbujajo razvoj in izvajanje politik in sistemov socialne zaščite in varnosti, da bi izkoreninile revščino in okrepile socialno kohezijo. Priznavajo preobrazbeno vlogo politik in sistemov socialne zaščite v družbah, podpiranje enakosti, spodbujanje socialne vključenosti in dialoga s socialnimi partnerji ter krepitev vključujoče in pravične gospodarske rasti. Zavezujejo se k izgradnji postopno univerzalnih nacionalnih sistemov socialne zaščite, vključno s sprejetjem najnižjih ravni minimalne socialne zaščite. 3. Pogodbenice se zavzemajo za pravice oseb z invalidnostmi, da bi zagotovile, da bodo te osebe ob upoštevanju njihovih specifičnih potreb v polni meri vključene v družbo in enako udeležene na trgu dela. Sprejmejo konkretne ukrepe za podpis, ratifikacijo in dosledno izvajanje Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov.

ČLEN 33 Dostojno delo 1. Pogodbenice ponovno potrjujejo svojo zavezanost doseganju polne in produktivne zaposlenosti ter dostojnega dela za vse ženske in moške, tudi za mlade in invalide. V ta namen spodbujajo agendo za dostojno delo, kot je določena v Deklaraciji Mednarodne organizacije dela (MOD) iz leta 2008 o socialni pravičnosti za pravično globalizacijo.

2. Pogodbenice znova potrjujejo svoje obveznosti kot članice MOD ter svoje zaveze iz Deklaracije MOD o temeljnih načelih in pravicah pri delu in njene dopolnitve. Ponovno potrjujejo svojo zavezanost socialnemu dialogu ter spodbujanju in učinkovitemu izvajanju mednarodno priznanih temeljnih delovnih standardov, kot so opredeljeni v ustreznih konvencijah in protokolih MOD o svobodi združevanja in pravici do kolektivnih pogajanj, odpravi prisilnega dela ter odpravi sodobnega suženjstva in trgovine z ljudmi, odpravi dela otrok s poudarkom na najhujših oblikah, minimalni starosti pri delu, enakem plačilu in nediskriminaciji pri zaposlovanju. Stalno si prizadevajo za ratifikacijo teh konvencij in protokolov ali pristop k njim, kot je ustrezno, če tega še niso storile. 3. Pogodbenice spodbujajo varno in varovano delovno okolje za vse delavce. Sprejmejo in izvajajo ukrepe in politike v zvezi z varnostjo in zdravjem pri delu, tako v formalnem kot neformalnem gospodarstvu, ter si prizadevajo za vzpostavitev in vzdrževanje učinkovitega sistema delovne inšpekcije v skladu z mednarodnimi delovnimi standardi, kot jih je opredelila MOD.

POGLAVJE 3 PREBIVALSTVO IN RAZVOJ ČLEN 34 Demografija

1. Pogodbenice si ob upoštevanju dejstva, da lahko demografska rast in demografske spremembe znatno vplivajo na razvojne dosežke in gospodarski razvoj, skupaj prizadevajo za integriran pristop, s katerim bi čim bolj zajezile izzive in čim bolj povečale koristi demografske dividende. V ta namen si prizadevajo za vzpostavitev, podporo, vzdrževanje in ohranjanje strukturnih reform in preobrazb v gospodarskih in socialnih sistemih, da se ustvarijo dostojne možnosti za izobraževanje, zaposlovanje in preživljanje razvijajočega se mladega prebivalstva. 2. Pogodbenice podpirajo procese vključujočega dialoga o politikah ter v vse politike vključujejo demografske trende in projekcije, da bi okrepile in spodbujale polno in dejavno udeležbo otrok in mladih v družbi ter opolnomočile starejše, zaščitile njihove potrebe in omogočile njihovo dejavno sodelovanje.

3. Pogodbenice z učinkovitim upravljanjem mest in urbanističnim načrtovanjem krepijo urbanizacijo, ki je vključujoča in trajnostna, da bi čim bolj zmanjšale škodljive vplive na okolje in obravnavale morebitne druge negativne socialne in gospodarske posledice hitre rasti prebivalstva na mestnih območjih. Prizadevajo si za učinkovito obravnavanje izzivov in priložnosti, ki jih prinaša hitra urbanizacija, tudi prek nacionalnih mestnih politik, vključujočega celostnega urbanističnega načrtovanja, zagotavljanja občinskih storitev, vključno z ravnanjem z odpadki, ter financiranja razvoja mest in infrastrukture, da bi ustvarile odporna mesta, prijetna za življenje. ČLEN 35 Mladi 1. Pogodbenice soglašajo, da bodo spodbujale dejavno udeležbo mladih v družbi, tudi pri razvoju, izvajanju in spremljanju politik, ki jih zadevajo. To vključuje: (a) podporo pri pridobivanju znanj, spretnosti in sposobnosti za polno sodelovanje v družbi, vključno z znanji in spretnostmi, ki ustrezajo potrebam trga dela, in sicer z izobraževanjem, poklicnim in tehniškim usposabljanjem ter dostopom do digitalnih tehnologij; (b) ustvarjanje dostojnih zaposlitvenih možnosti, tudi s podporo podjetništvu mladih; ter

(c) spodbujanje opolnomočanja mladih in odgovornega državljanstva z odpiranjem prostora za dejavno udeležbo mladih v političnem in kulturnem življenju ter pri vzpostavljanju in ohranjanju miru, tudi z namenom preprečevanja radikalizacije in nasilnega ekstremizma.

2. Pogodbenice soglašajo, da je zagotavljanje varnega in spodbudnega okolja za otroke bistven element pri spodbujanju zdravega mladega prebivalstva, ki lahko v celoti izkoristi svoj potencial, vključno s telesno, psihološko, socialno in ekonomsko razsežnostjo. Prizadevajo si zagotoviti, da se pravice in potrebe deklet in fantov priznavajo in uresničujejo od rojstva in zgodnjega otroštva do mladostništva ter med prehodom v odraslost. Prizadevajo si za izboljšanje zaščite otrok in njihovega sodelovanja pri odločitvah, ki jih zadevajo. ČLEN 36 Enakost spolov ter opolnomočanje žensk in deklet 1. Pogodbenice priznavajo, da sta enakost spolov in gospodarsko opolnomočanje žensk bistvena za doseganje pravičnega trajnostnega razvoja in vključujoče rasti. Izvedejo reforme, vključno z oblikovanjem in konsolidacijo pravnih okvirov, da bi ženskam zagotovile enake pravice do ekonomskih in finančnih virov ter dostop do zemljišč in naravnih virov, dedovanja in drugih oblik premoženja ter lastništva in nadzora nad njimi. Sprejmejo ukrepe za povečanje polne in učinkovite udeležbe žensk v političnem življenju.

Pogodbenice poleg enakega dostopa do zaposlitve in dostojnih delovnih pogojev spodbujajo priznavanje neplačane oskrbe in dela v gospodinjstvu z zagotavljanjem javnih storitev, infrastrukture in politik socialne zaščite ter spodbujanjem deljene odgovornosti v gospodinjstvu in družini na splošno. 2. Pogodbenice se zavezujejo celovitemu in učinkovitemu izvajanju Pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje ter akcijskega programa Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju, pa tudi sklepnih dokumentov konferenc o njunem pregledu, in se v zvezi s tem zavezujejo k delovanju na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic. 3. Pogodbenice priznavajo, da je skrb za menstrualno zdravje pomembna za zdravje žensk in deklet, pa tudi za njihovo dostojanstvo, mobilnost in dobro počutje, zato soglašajo, da bodo spodbujale ustrezne in primerne podporne ukrepe.

POGLAVJE 4 KULTURA

ČLEN 37 Kultura in trajnostni razvoj 1. Pogodbenice ponovno potrjujejo, da je kultura ključni element trajnostnega razvoja in sestavni del njegove družbene, gospodarske in okoljske razsežnosti. Zavezujejo se vključevanju kulturnega vidika v svoje razvojne politike in strategije ob upoštevanju kulturnih posebnosti ter sistemov znanja lokalnih in domorodnih skupnosti. 2. Pogodbenice krepijo prispevek kulturnih akterjev k trajnostnemu razvoju z njihovim sodelovanjem v okrepljenem dialogu, strokovnih mrežah in partnerstvih z več deležniki. ČLEN 38 Kulturna raznolikost in medsebojno razumevanje 1. Pogodbenice priznavajo, da imajo vsi ljudje pravico do svobodnega sodelovanja v kulturnem življenju skupnosti v skladu s Splošno deklaracijo človekovih pravic ter se zavezujejo k varovanju in ohranjanju kulturnih pravic in svobode umetniškega izražanja.

2. Pogodbenice soglašajo, da bodo spodbujale vizijo človekovega in družbenega razvoja, ki vključuje dialog med kulturami in priznavanje kulturne raznolikosti kot skupne dediščine človeštva. Zavezujejo se krepitvi medsebojnega razumevanja in poznavanja kultur drugih pogodbenic ob ustreznem spoštovanju raznolikosti, univerzalnih vrednot in človekovih pravic s spodbujanjem kulturne razsežnosti v izobraževanju ter kulturnih izmenjav in skupnih pobud, usmerjenih v spodbujanje medkulturnega dialoga. 3. Pogodbenice priznavajo vlogo kulture pri ohranjanju miru in nacionalne kohezije. Potrjujejo, da so spoštovanje raznolikosti kultur, strpnost, dialog in sodelovanje v ozračju medsebojnega zaupanja in razumevanja ključnega pomena za vzpostavitev in ohranjanje miru in varnosti ter v procesih sprave, pa tudi za obnovo kolektivnega spomina in družbenih vezi med skupnostmi. Krepijo vlogo kulture v izboljšanju odpornosti ter doseganju trajnostnega okrevanja in obnove po krizi, zlasti pri razvoju mest.

ČLEN 39 Kulturna dediščina in ustvarjalni sektorji 1. Pogodbenice spodbujajo priznavanje dediščine kot povezovalnega dejavnika, ki lahko odraža različne identitete in zapuščine, hkrati pa spodbuja ustvarjanje skupnih vrednot. Prizadevajo si za varovanje, ohranjanje, zaščito in razvoj materialne in nematerialne kulturne dediščine v skladu z mednarodnimi standardi in konvencijami kot nosilci socialne kohezije, ustvarjalnosti in inovacij.

2. Pogodbenice soglašajo, da so kulturni in ustvarjalni sektorji, vključno s sodobno umetnostjo, osrednjega pomena za vključujočo gospodarsko rast, diverzifikacijo in ustvarjanje zaposlitvenih možnosti. V ta namen podpirajo kulturno podjetništvo ter dolgoročni razvoj kulturnih in ustvarjalnih sektorjev. 3. Pogodbenice v skladu z obstoječim mednarodnim pravom sprejmejo ukrepe za preprečevanje nezakonitega uvoza, izvoza in prenosa lastništva kulturnih dobrin ter boj proti njim. Spodbujajo ohranjanje, krepitev zmogljivosti in sodelovanje med strokovnjaki na področju kulturne dediščine, izvornimi skupnostmi in kulturnimi ustanovami ter si prizadevajo za mednarodno sodelovanje in stalen dialog, namenjen podpiranju dostopa do kulturne dediščine. NASLOV IV VKLJUČUJOČA TRAJNOSTNA GOSPODARSKA RAST IN RAZVOJ ČLEN 40 1. Pogodbenice priznavajo pomen krepitve svojih gospodarskih odnosov v skupnem interesu in v obojestransko korist, da bi dosegle strukturno gospodarsko preobrazbo prek vključujoče in trajnostne gospodarske rasti in razvoja v skladu s cilji trajnostnega razvoja, pri čemer se upoštevajo njihove stopnje razvoja. Prizadevajo si za celostne strategije, ki vključujejo gospodarsko, družbeno in okoljsko razsežnost trajnostnega razvoja. Sprejmejo ustrezne ukrepe za ustvarjanje dostojnih delovnih mest za vse in podpirajo prehod na gospodarstva z nizkimi emisijami, gospodarna z viri. Podpirajo socialno-ekonomsko opolnomočanje marginaliziranih skupin, žensk in mladih.



2. Pogodbenice podpirajo razvoj zasebnega sektorja ter privabljajo in ohranjajo domače in tuje naložbe, vključno z naložbami iz svoje diaspore. Spodbujajo trgovino in sodelujejo na področju znanosti, tehnologije, inovacij in raziskav, da bi vzpostavile močna, konkurenčna in diverzificirana gospodarstva, poglobile regionalno povezovanje in spodbujale vključevanje gospodarstev članic OAKPD v regionalne in svetovne vrednostne verige. Prizadevajo si za boljšo makroekonomsko in finančno stabilnost, da bi povečale naložbe in okrepile trajnostno gospodarsko rast. Soglašajo, da bodo okrepile proizvodne in regulativne zmogljivosti, okrepile podjetništvo ter spodbujale proizvodnjo in industrializacijo, pri čemer se bodo osredotočale na inovacije in dodano vrednost v proizvodnem in storitvenem sektorju. Pogodbenice sodelujejo pri krepitvi zmogljivosti za olajšanje strukturne gospodarske preobrazbe in krepitev trajnostne trgovine. 3. Pogodbenice spodbujajo javno-zasebni dialog, osredotočen na vprašanja, ki pozitivno vplivajo na njihova prizadevanja za gospodarsko preobrazbo in trajnostno gospodarsko rast, ter sodelujejo z vsemi zadevnimi deležniki in zagotavljajo spoštovanje in varstvo človekovih pravic ter temeljnih delovnih standardov.

POGLAVJE 1 NALOŽBE ČLEN 41 Mobilizacija trajnostnih in odgovornih naložb 1. Pogodbenice se zavezujejo, da bodo mobilizirale trajnostne in odgovorne naložbe z namenom krepitve vključujoče in trajnostne gospodarske rasti in razvoja. V ta namen vzpostavijo spodbudno okolje za naložbe, ki privablja domače in tuje naložbe, vključno z naložbami iz svoje diaspore, ter ohranja pravico do urejanja s preglednimi, predvidljivimi in učinkovitimi regulativnimi, upravnimi in političnimi okviri. 2. Pogodbenice soglašajo, da bodo podpirale potrebne gospodarske in institucionalne reforme in politike, ki temeljijo na splošni razvojni strategiji države ter so skladne in sinergijske na nacionalni, regionalni in mednarodni ravni, da bi ustvarile spodbudno okolje za trajnostne naložbe in olajšale razvoj dinamičnega, uspešnega in konkurenčnega zasebnega sektorja.

3. Pogodbenice sodelujejo pri vzpostavljanju zanesljivih finančnih sistemov za mobilizacijo naložb v trajnostne projekte. Sprejmejo ukrepe za podporo naložbam s povečanjem dostopa do financiranja prek tehnične pomoči, nepovratnih sredstev, jamstev in inovativnih finančnih instrumentov za zmanjšanje tveganja, povečanje zaupanja vlagateljev ter spodbujanje zasebnih in javnih virov financiranja. Pri tem upoštevajo tudi potrebo po odpravljanju nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin, hkrati pa zagotovijo dodatnost naložb, ki brez teh podpornih ukrepov ne bi bile izvedene. Posebno pozornost namenijo prednostnim sektorjem iz člena 44(6).

4. Pogodbenice soglašajo, da bodo izboljšale regulativno okolje ter kakovost, razpoložljivost in dostopnost finančnih in nefinančnih storitev, da bi podprle razvoj mikro, malih in srednjih podjetij v okviru mobilizacije domačih naložb. 5. Pogodbenice razumejo in priznavajo pomen odgovornih naložb zadevnih akterjev kot sredstva za doseganje dolgoročne trajnostne gospodarske, družbene in okoljske vrednosti. V podporo temu cilju zato spodbujajo prakse družbene odgovornosti gospodarskih družb in odgovorno poslovno ravnanje, vključno z mednarodno priznanimi smernicami za izvajanje, standardi in veljavnimi instrumenti, ki vlagatelje, vlade in druge akterje usmerjajo pri izvajanju družbene odgovornosti gospodarskih družb in odgovornega poslovnega ravnanja kot dopolnilo k nacionalni zakonodaji in drugi veljavni zakonodaji.

ČLEN 42 Olajševanje in zaščita naložb 1. Pogodbenice soglašajo, da bodo spodbujale naložbe z zakonodajo, predpisi in politikami, namenjenimi zmanjšanju regulativnih in upravnih ovir, povečanju preglednosti in preprečevanju škodljive konkurence za naložbe. Soglašajo, da se takšni ukrepi oblikujejo na pregleden način in dajo na voljo javnosti, da se spodbudi javno-zasebni dialog in zagotovi možnost za sodelovanje vseh deležnikov. 2. Pogodbenice sodelujejo pri spodbujanju učinkovite uporabe digitalnih orodij za spodbujanje naložb. 3. Pogodbenice v skladu s svojimi strategijami soglašajo, da je pomembno zagotoviti pravno varnost in ustrezno zaščito izvedenih naložb, katerih obravnava je nediskriminatorna in vključuje učinkovite mehanizme za preprečevanje in reševanje sporov. V zvezi s tem ponovno potrjujejo pomen sklenitve mednarodnih sporazumov o naložbah, ki v celoti ohranjajo njihovo suvereno pravico do reguliranja naložb za legitimne namene javne politike. 4. Pogodbenice okrepijo zmogljivost ustreznih javnih in zasebnih institucij za učinkovito spodbujanje in olajševanje naložb ter preprečevanje in reševanje sporov, povezanih z naložbami.

POGLAVJE 2

GOSPODARSKA RAST, DIVERZIFIKACIJA IN INDUSTRIALIZACIJA ČLEN 43 Vključujoča in trajnostna rast 1. Pogodbenice soglašajo glede pomena gospodarske preobrazbe, razvoja zasebnega sektorja in industrijskega napredka za vključujočo in trajnostno rast. Spodbujajo polno in produktivno zaposlenost ter dostojno delo za vse z večjo konkurenčnostjo, diverzifikacijo, digitalizacijo, inovacijami, dostopom do financiranja, dodajanjem vrednosti v proizvodnem in storitvenem sektorju ter povezavami med sektorji in panogami. Posebno pozornost namenjajo lokalnim mikro, malim in srednjim podjetjem ter formalizaciji neformalnih gospodarskih dejavnosti. 2. Pogodbenice spodbujajo prehod na nizkoemisijsko in z viri gospodarno gospodarstvo. Podpirajo pristope trajnostne potrošnje in proizvodnje, okolju prijazno ravnanje z odpadki in kemikalijami ter ukrepe za zmanjšanje vseh oblik onesnaževanja. Pogodbenice soglašajo, da je dobro vodena urbanizacija ključni element za spodbujanje trajnostnega gospodarskega razvoja. Zato sodelujejo pri učinkovitem obravnavanju izzivov in priložnosti, ki jih prinaša hitra urbanizacija, ter podpirajo razvoj mest in infrastrukture in učinkovite povezave med podeželjem in mesti.

3. Pogodbenice soglašajo, da bodo sodelovale na področju zaposlovanja in socialnih zadev, zlasti da bi podprle ekonomsko in socialno vključevanje ter opolnomočanje žensk, mladih ter najrevnejših in najranljivejših. Poleg tega soglašajo, da bodo zagotovile spoštovanje delovnih in socialnih standardov, določenih v konvencijah in protokolih Mednarodne organizacije dela, ter dostop do pravnega varstva po ustreznem postopku, vključno z ustreznimi in učinkovitimi pravnimi sredstvi. ČLEN 44 Gospodarska preobrazba in industrializacija 1. Pogodbenice krepijo sodelovanje na področju gospodarske preobrazbe, vključno z industrializacijo. Spodbujajo prehod z odvisnosti od primarnih proizvodov na diverzificirana gospodarstva ter podpirajo bogatenje naravnih virov, dodajanje vrednosti in vključevanje v regionalne in globalne vrednostne verige. Soglašajo, da ima storitveni sektor pomembno vlogo pri gospodarski preobrazbi in industrializaciji.

2. Pogodbenice sodelujejo pri podpiranju razvoja proizvodnih zmogljivosti, boljše produktivnosti, diverzifikacije in konkurenčnosti. Prizadevajo si za premagovanje omejitev na strani ponudbe, med drugim s spodbujanjem tehnoloških inovacij in izboljšav ter njihovega razširjanja, izboljšanjem poslovnega in naložbenega okolja, okrepljenimi regulativnimi zmogljivostmi, makroekonomsko stabilnostjo ter razvojem učinkovitih kapitalskih trgov in zanesljivih finančnih sistemov za boljši dostop do financiranja, zlasti za zasebni sektor. V ta namen potrjujejo pomen digitalizacije gospodarstva pri pospeševanju razvoja proizvodnih zmogljivosti. Poudarek je na sektorjih in industrijah z visoko dodano vrednostjo in velikim potencialom za ustvarjanje dostojnih delovnih mest.

3. Pogodbenice se zavezujejo, da bodo izboljšale makroekonomsko in finančno stabilnost z izvajanjem preudarnih in preglednih fiskalnih in monetarnih politik ter spodbujale gospodarske in strukturne reforme, da bi ustvarile ugodno okolje za večje naložbe in spodbudile razvoj zasebnega sektorja. Pogodbenice nadalje priznavajo pomen neodvisnosti centralnih bank pri določanju njihovih ciljev politike in vodenju monetarnih politik. Soglašajo tudi, da bodo vzdrževale dialog in si izmenjevale informacije v okviru svojih organov, kot je ustrezno, da bi izboljšale razumevanje temeljnih značilnosti gospodarstev posameznih pogodbenic. 4. Pogodbenice prav tako okrepijo sodelovanje na področju tehniškega in poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter raziskav in inovacij ter te ukrepe učinkoviteje povežejo s priložnostmi in potrebami po znanju in spretnostih na trgu dela. Sodelujejo, da bi izkoristile izmenjavo izkušenj, vključno z razvojem proizvodnih zmogljivosti prek razvoja znanj in spretnosti ter spodbujanja prenosa tehnologije, hkrati pa podpirajo povezave med podjetji iz članic OAKPD in EU s poudarkom na mikro, malih in srednjih podjetjih. 5. Pogodbenice ponovno potrjujejo pomembno vlogo infrastrukture pri odpravljanju omejitev na strani ponudbe ter pri razvoju konkurenčnih regionalnih in podregionalnih vrednostnih verig s spodbujanjem učinkovitega pretoka blaga, storitev in kapitala. Sodelujejo pri razvoju učinkovite in trajnostne infrastrukture, vključno z letalskim, kopenskim in morskim prometom, energetsko in vodno infrastrukturo ter digitalno povezljivostjo, pri čemer ustrezno upoštevajo različne potrebe najmanj razvitih, neobalnih in otoških gospodarstev. V skladu s tem sodelujejo pri mobilizaciji javnih in zasebnih sredstev, tudi prek naložb za razvoj infrastrukture.

6. Pogodbenice z zavezo, da si bodo prizadevale za skupno gospodarsko rast, soglašajo, da bodo med drugim sodelovale na naslednjih področjih, ki se obravnavajo kot prednostni sektorji: kmetijstvo in kmetijsko gospodarstvo, živinoreja in usnjarstvo, modro gospodarstvo, ribištvo, rudarstvo in ekstraktivna panoga, kulturne in ustvarjalne panoge, trajnostni turizem, trajnostna energija, informacijske in komunikacijske tehnologije ter promet. Pogodbenice poudarjajo pomembno vlogo teh sektorjev pri doseganju dodane vrednosti, ustvarjanju dostojnih delovnih mest, krepitvi proizvodnih zmogljivosti in splošnih prizadevanjih za gospodarsko preobrazbo. V skladu s tem sodelujejo pri opredelitvi dejavnikov spodbujanja rasti za vsak sektor, mobilizaciji naložb in obravnavanju omejitev, ki ogrožajo vzpostavitev vertikalnih povezav. 7. Pogodbenice spodbujajo dialog, pospešujejo prenos znanj in spretnosti ter tehnologije, si prizadevajo za izboljšanje vrednostnih verig, krepijo sodelovanje za medsebojno bogatenje izkušenj in razširjanje dobrih praks v kmetijskem sektorju. Sodelujejo tudi pri podpiranju mehanizmov in okvirov za povečanje trajnostne in kakovostne kmetijske proizvodnje.

ČLEN 45 Razvoj zasebnega sektorja 1. Pogodbenice si ob priznavanju pomena razvoja zasebnega sektorja za gospodarsko preobrazbo in ustvarjanje delovnih mest prizadevajo spodbujati podjetništvo ter razvijati in izboljševati konkurenčnost podjetij. Posebno pozornost namenjajo mikro, malim in srednjim podjetjem, vključno z zagonskimi podjetji, zlasti s spodbujanjem omogočanja pravnih, upravnih in institucionalnih okvirov, da se uspešno vključijo v trajnostne dobavne in vrednostne verige. Pozornost namenjajo tudi neformalnemu sektorju in nadgrajevanju neformalnih gospodarskih dejavnosti v formalne ter spodbujanju vključevanja ciljev, povezanih s trajnostnostjo, v poslovne modele. Pogodbenice poleg tega soglašajo, da bodo podpirale razvoj podjetništva med ženskami in mladimi v okviru njihovega gospodarskega opolnomočanja in spodbujanja vključujočega razvoja. Potrjujejo pomen izgradnje regionalnih in nacionalnih zmogljivosti za izboljšanje konkurenčnosti srednje- in visokotehnološke proizvodnje.

2. Pogodbenice spodbujajo dialog in sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem, tudi prek poslovnih forumov zasebnega sektorja. Krepijo sodelovanje za medsebojno bogatenje izkušenj in razširjanje najboljših praks, ki podpirajo podjetništvo, spodbujajo dialog in stike med podjetji ter pospešujejo prenos znanj in spretnosti ter tehnologije. 3. Pogodbenice soglašajo, da je treba oblikovati strategije za razvoj boljših politik finančnega vključevanja in ustrezne zakonodaje, izboljšati dostop do financiranja ter finan