SL Uradni list Evropske unije C 13/1

MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 8. januarja 2010

o treh predlogih uredb Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega bančnega organa, Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropskega organa za vrednostne papirje in trge

(CON/2010/5)

2010/C 13/01

Uvod in pravna podlaga

Evropska centralna banka (ECB) je dne 6. oktobra 2009 prejela zahtevo Sveta Evropske unije za mnenje o: (1) predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega bančnega organa (1) (v nadaljevanju: predlagana uredba o EBA); (2) predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (2) (v nadaljevanju: predlagana uredba o EIOPA); in (3) predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (3) (v nadaljevanju: predlagana uredba o ESMA).

Pristojnost ECB, da poda mnenje o vsaki izmed treh predlaganih uredb (v nadaljevanju: predlagane uredbe), izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, saj predlagane uredbe vsebujejo določbe, ki vplivajo na prispevek Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) k nemotenemu vodenju politik glede bonitetnega nadzora kreditnih institucij in stabilnosti finančnega sistema, kot je navedeno v členu 127(5) Pogodbe. Ker vsa besedila zadevajo ustanovitev treh novih evropskih nadzornih organov, ki bodo sestavljali evropski sistem finančnih nadzornih organov (European System of Financial Supervision – ESFS), je ECB zaradi poenostavitve sprejela eno mnenje o predlaganih uredbah.

Pripombe, vsebovane v tem mnenju, je treba brati v povezavi z Mnenjem ECB CON/2009/88 z dne 26. oktobra 2009 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o makrobonitetnem nadzoru finančnega sistema v Skupnosti in o ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja ter o predlogu Odločbe Sveta o prenosu posebnih nalog v zvezi z delovanjem Evropskega odbora za sistemska tveganja na Evropsko centralno banko (v nadaljevanju: predlagana uredba o ESRB oziroma predlagana odločba o ESRB); ta dva predloga sestavljata sveženj predpisov, ki ga je Komisija sprejela 23. septembra 2009 z namenom reformiranja evropskega finančnega nadzora (4).

Poleg tega te pripombe ne posegajo v prihodnje mnenje ECB o spremembah zakonodaje Skupnosti za finančni sektor, ki jih je Komisija predlagala kot potrebno dopolnitev zgoraj navedenega svežnja predpisov (v nadaljevanju: predlagana zbirna direktiva), (5) in v morebitna druga mnenja ECB o katerih koli drugih zakonodajnih predlogih, sprejetih v okviru tega svežnja.

Vprašanja, ki so zajeta v tem mnenju, so omejena na vprašanja, povezana z ustanovitvijo in delovanjem evropskih nadzornih organov, ki so neposrednega pomena za ECB/ESCB in ESRB.

V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB.

Splošne pripombe

Predlagani institucionalni okvir Evropske unije za nadzor

1. Predlagane uredbe so del celovite prenove institucionalnega okvira EU za nadzor, ki vključuje okrepitev mikrobonitetnega nadzora prek ustanovitve evropskih nadzornih organov in določitev ESRB kot novega neodvisnega telesa, ki bo odgovoren za varovanje finančne stabilnosti s tem, da bo opravljal makrobonitetni nadzor na evropski ravni, s prenosom posebnih nalog na ECB na podlagi člena 127(6) Pogodbe. ECB v splošnem pozdravlja predlagani institucionalni okvir. ECB v tej zvezi ugotavlja, da se je Ekonomsko-finančni svet dne 2. decembra 2009 sporazumel o splošnem pristopu k predlaganemu okviru (6).

Evropski nadzorni organi in približevanje predpisov v finančnem sektorju

2. Evropski svet je dne 18. in 19. junija 2009 pozval k vzpostavitvi enotnega evropskega pravilnika, veljavnega za vse finančne institucije na enotnem trgu (7). Predlagane uredbe odražajo potrebo po uvedbi učinkovitega instrumenta za določitev usklajenih tehničnih standardov na področju finančnih storitev, da se zagotovijo, tudi prek enotnega pravilnika, enaki konkurenčni pogoji ter ustrezna zaščita deponentov, vlagateljev in potrošnikov po Evropi (8). ECB glede na svojo dolgoletno podporo razvoju pravilnika EU na področju finančnih storitev pozdravlja ta pristop. Poleg tega so evropski nadzorni organi kot telesa z visoko specializiranimi strokovnjaki primerni, da v procesu usklajevanja v finančnem sektorju pomagajo s svojim prispevanjem k doseganju visoke kakovosti skupnih regulativnih in nadzornih praks, zlasti s pripravo mnenj za institucije EU ter oblikovanjem smernic, priporočil in osnutkov tehničnih standardov (9).

Posebne pripombe

Razmerje med evropskimi nadzornimi organi in ESRB

3. ECB močno podpira učinkovite institucionalne ureditve sodelovanja med evropskimi nadzornimi organi in ESRB. To terja učinkovite postopke za izmenjavo informacij, da bi se zagotovila nemotena medsebojna povezava nadzora na makrobonitetni in na mikrobonitetni ravni ter pravočasen dostop ESRB do vseh pomembnih informacij, ki jih potrebuje pri opravljanju svojih dolžnosti, vključno z mikrobonitetnimi informacijami, pomembnimi za makrobonitetno analizo (10). ECB v tej zvezi ugotavlja, da bo ena izmed glavnih nalog evropskih nadzornih organov sodelovanje z ESRB, zlasti posredovanje informacij, ki jih slednji potrebuje za opravljanje svojih nalog (11). Čeprav ECB pozdravlja dejstvo, da predlagane uredbe predvidevajo tesno vključenost ESRB v novi mikrobonitetni institucionalni okvir, pa v tem okviru predlaga spremembo, s katero bi se zagotovila odprava vseh ovir za nemoten pretok informacij med ESRB in ESFS (v tej zvezi glej predlagano spremembo 7). Ta predlagana pravila o izmenjavi zaupnih informacij na podlagi predlaganih uredb bodo dopolnjevala druga upoštevna pravila EU o teh zadevah, vključno s predlagano uredbo o ESRB.

Razmerje med evropskimi nadzornimi organi in ESCB

4. V skladu s členom 127(5) Pogodbe so ECB in nacionalne centralne banke (NCB) iz ESCB, ob upoštevanju njihovih pristojnosti in tehničnih strokovnih znanj, tesno vključene v obstoječo finančno arhitekturo EU. Predlagane uredbe bi morale, kar zadeva evropske nadzorne organe in novo ustanovljene odbore, zagotoviti tudi ustrezno institucionalno vključenost in sodelovanje ECB in, kjer je to primerno, NCB iz ESCB.

5. Še natančneje, vključenost ESCB v plačilnih, klirinških in poravnalnih sistemih odraža nalogo, ki mu jo dodeljuje člen 127(2) Pogodbe, da podpira „nemoteno delovanje plačilnih sistemov“. Varne in učinkovite potrgovalne infrastrukture za trge vrednostnih papirjev so odločilna sestavina finančnega sistema, vsaka motnja v sistemih za obračun in poravnavo vrednostnih papirjev pa ima lahko resne sistemske posledice za nemoteno delovanje plačilnih sistemov in za finančno stabilnost. Z vidika nalog centralnih bank glede pregleda nad delovanjem plačilnih, klirinških in poravnalnih sistemov se zahteva učinkovito sodelovanje med centralnimi bankami v njihovi vlogi preglednikov nad delovanjem in nadzornimi organi (12).

6. Nedavni dogodki so potrdili, da so lahko centralne banke v kriznih razmerah znatno vključene kot ponudniki likvidnosti bančnemu sistemu. Tako je zlasti v primeru, kadar kriza nastane zaradi dogodka, ki je povezan s pogoji likvidnosti na denarnih trgih ali z delovanjem plačilnih sistemov ali sistemov za poravnavo vrednostnih papirjev (13). Glede na navedeno je lahko dostop centralne banke do nadzornih informacij o finančnih institucijah pomemben za izvajanje makrobonitetnega spremljanja, za pregled nad delovanjem plačilnih, klirinških in poravnalnih sistemov ter za varovanje finančne stabilnosti na splošno (14). Čeprav v okviru zakonodaje EU za finančni sektor že obstajajo možnosti za izmenjavo informacij med pristojnimi organi in centralnimi bankami (15), bi bilo treba tako iz vsebinskih razlogov kot iz razloga doslednosti zagotoviti, da predlagane uredbe predvidijo enakovredne ureditve za izmenjavo informacij med evropskimi nadzornimi organi in ESCB pri opravljanju njihovih nalog.

Evropski nadzorni organi in spoštovanje prepovedi denarnega financiranja

7. Kadar je NCB pristojen organ za nadzor nad kreditnimi oziroma finančnimi institucijami po nacionalnem pravu, opravljanje te naloge s strani NCB ne more pomeniti prepovedanega denarnega financiranja po členu 123 Pogodbe. Kolikor financiranje vsakega evropskega nadzornega organa sestavljajo zlasti obvezni prispevki nacionalnih organov, pristojnih za nadzor nad kreditnimi oziroma finančnimi institucijami (16), ni v nasprotju s prepovedjo denarnega financiranja, če NCB prispeva k prihodkom evropskega nadzornega organa, ki bi v takih okoliščinah vključevali samo s strani NCB zagotovljeno financiranje opravljanja njenih lastnih nadzornih nalog.

Predlagane spremembe besedila

Kadar ECB priporoča spremembe predlaganih uredb, so konkretni predlogi za spremembe besedila (ki temeljijo na besedilu predlagane uredbe o EBA (17)) s pripadajočimi pojasnili navedeni v prilogi.

V Frankfurtu na Majni, 8. januarja 2010 Predsednik ECB Jean-Claude TRICHET

(1) COM(2009) 0501 konč.

(2) COM(2009) 0502 konč.

(3) COM(2009) 0503 konč.

(4) Po začetku veljavnosti Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) dne 1. decembra 2009 je nova pravna podlaga za predlagane uredbe in predlagano uredbo o ESRB člen 114 PDEU (prejšnji člen 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (PES)). Nova pravna podlaga za predlagano odločbo o ESRB je člen 127(6) PDEU (prejšnji člen 105(6) PES), kar nakazuje, da bo predlagana odločba o ESRB preoblikovana v uredbo.

(5) Svet je dne 25. novembra 2009 formalno zaprosil ECB za mnenje o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 1998/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES in 2009/65/ES glede pristojnosti Evropskega bančnega organa, Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropskega organa za vrednostne papirje in trge, COM(2009) 576 konč.

(6) Glej predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega bančnega organa (EBA) – kompromis Predsedstva, o katerem se je dogovoril Ekonomsko-finančni svet (2009/0142(COD) – 16748/1/09 REV1), predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA), kompromis Predsedstva (2009/0143(COD) – 16749/1/09 REV1) in predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (ESMA), kompromis Predsedstva (2009/0144(COD) – 16751/1/09 REV1).

(7) Glej sklepe Predsedstva Evropskega sveta z dne 18. in 19. junija 2009, str. 8, in sklepe Ekonomsko-finančnega sveta z dne 9. junija 2009, dostopne na naslovu http://www.europa.eu

(8) Glej uvodno izjavo 14 predlagane uredbe o EBA, uvodno izjavo 14 predlagane uredbe o ESMA in uvodno izjavo 13 predlagane uredbe o EIOPA.

(9) Glej člen 6(1)(a) predlaganih uredb.

(10) V tej zvezi glej poročilo de Larosièrjeve skupine strokovnjakov na visoki ravni o finančnem nadzoru v EU iz februarja 2009, Sporočilo Komisije z dne 27. maja 2009 o evropskem finančnem nadzoru (COM(2009) 252 konč.), sklepe Ekonomsko-finančnega sveta z dne 9. junija 2009 in predlagane uredbe (odstavka 6.2.2 in 6.3 obrazložitvenega memoranduma k predlagani uredbi o EBA ter ustrezni odstavki v obrazložitvenih memorandumih k drugima predlaganima uredbama).

(11) Glej, na primer, člen 6(1)(d) predlaganih uredb.

(12) Glej Eurosystem Oversight Report 2009, november 2009, dostopno na naslovu http://www.ecb.europa.eu

(13) V tej zvezi glej Memorandum of Understanding on cooperation between the financial supervisory authorities, central banks and finance ministries of the EU on cross-border financial stability, junij 2008, dostopno na naslovu http://www.ecb.europa.eu

(14) V tej zvezi glej odstavke 2.1 do 2.4 Mnenja ECB CON/2006/15 z dne 9. marca 2006 na zahtevo poljskega ministra za finance o predlogu zakona o nadzoru finančnih institucij. Glej tudi odstavke 13 do 15 Mnenja ECB CON/2009/17 z dne 5. marca 2009 na zahtevo Sveta Evropske unije o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES glede bank, pridruženih centralnim institucijam, nekaterih postavk lastnih sredstev, velikih izpostavljenosti, nadzornih režimov in kriznega upravljanja.

(15) Glej, na primer, člen 12 Direktive 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu, ki spreminja direktive Sveta 73/239/EGS, 79/267/EGS, 92/49/EGS, 92/96/EGS, 93/6/EGS in 93/22/EGS ter direktivi 98/78/ES in 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 35, 11.2.2003, str. 1), člen 58(5) Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS (UL L 145, 30.4.2004, str. 1), člen 49 Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (preoblikovano) (UL L 177, 30.6.2006, str. 1) ter člen 70 Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (prenovitev) (UL L 335, 17.12.2009, str. 1).

(16) Glej člen 48(1)(a) predlaganih uredb.

(17) Razen zadnjih treh sprememb, saj se spremembi 11 in 12 nanašata na predlagano uredbo o ESMA, sprememba 13 pa se nanaša na predlagani uredbi o ESMA in EIOPA. Spremembi 9 in 10 se nanašata samo na predlagano uredbo o EBA.