Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 56/14)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1)

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Quarts de Chaume“

Referenčna številka: PDO-FR-A0829-AM01

Datum obvestila: 14. november 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Geografsko območje

Geografsko območje je spremenjeno tako: „Vse faze proizvodnje potekajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje občine Rochefort-sur-Loire departmaja Maine-et-Loire.

Kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje, so na voljo za vpogled na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité).“

Redakcijska sprememba: na novem seznamu upravnih enot so upoštevane združitve ali druge spremembe pri upravnem določanju namembnosti zemljišč, do katerih je prišlo od homologacije specifikacije proizvoda. Seznam je zaradi večje pravne varnosti naveden glede na veljavno različico uradnega geografskega kodeksa, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE. Obseg geografskega območja ostaja povsem enak.

Nazadnje je zaradi boljšega obveščanja javnosti navedeno, da so kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje, na voljo za vpogled na spletišču inštituta INAO.

Posledično je spremenjena točka 6 enotnega dokumenta o geografskem območju.

2. Območje v neposredni bližini

V točki 3 oddelka IV poglavja 1 je seznam občin nadomeščen z naslednjim:

Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon in Thouarcé), Brissac Loire Aubance (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Brissac-Quincé in Vauchrétien), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Chanzeaux), Denée, Doué-en-Anjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Brigné in Les Verchers-sur-Layon), Mauges-sur-Loire (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Montjean-sur-Loire in La Pommeraye), Mozé-sur-Louet, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Chavagnes in Notre-Dame-d’Allençon) ter Val-du-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay).

Tako se lahko upoštevajo različne združitve občin, do katerih je prišlo od zadnje različice specifikacije proizvoda. Obseg območja v neposredni bližini ostaja popolnoma enak.

Posledično je spremenjena točka 9 enotnega dokumenta o dodatnih pogojih.

3. Kmetijsko-okoljska določba

V točki 2 oddelka VI poglavja 1 je dodano: „V medvrstnih prostorih je obvezen samorasel ali zasajen rastlinski pokrov, ki se uravnava; če tega rastlinskega pokrova ni, izvajalec obdela tla zaradi uravnavanja samoraslega rastlinja ali utemelji uporabo sredstev za biotično zatiranje, ki so jih odobrili javni organi za vinogradništvo. Če se na parceli uporabljajo herbicidi za biotično zatiranje, je uporaba drugih herbicidov prepovedana.“

Ta sprememba je v skladu s sedanjim razvojem praks izvajalcev v korist agroekologije na celotnem anžujskem vinorodnem območju. Kaže na to, da se pri tehničnih načrtih vse bolj upoštevajo okoljska vprašanja. S spodbujanjem prisotnosti rastlinskega pokrova, mehanskim odstranjevanjem plevela ali celo uporabo sredstev za biotično zatiranje se zmanjšuje uporaba kemičnih herbicidov. Tako zmanjšanje herbicidov omogoča boljše varovanje vinogradniških tal in ohranjanje njihovih naravnih funkcij (rodovitnosti, biotske raznovrstnosti, biološkega čiščenja), kar prispeva h kakovosti in pristnosti vin ter utrjuje pomen rastišča.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

4. Določitev datuma začetka trgatve

V točki 1 oddelka VII poglavja 1 specifikacije proizvoda je črtan stavek: „Datum začetka trgatve se določi v skladu z določbami člena D. 645-6 zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.“

Danes ni več treba določati datuma začetka trgatve, saj imajo izvajalci zdaj na voljo širok nabor orodij, s katerimi lahko natančno ocenijo zrelost grozdja. Vsak izvajalec ima več posameznih in skupnih naprav in opreme, s katerimi lahko natančno določi najustreznejši datum za začetek trgatve na posamezni parceli glede na cilje proizvodnje.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5. Zmogljivost vinske kleti

V točki 1(d) oddelka IX poglavja 1 je stavek: „Vrelna zmogljivost za pridelavo vina pri posameznem izvajalcu je enaka najmanj 1,4-kratnemu povprečnemu donosu vinogradniškega gospodarstva v zadnjih petih letih,“ nadomeščen s stavkom: „Vrelna zmogljivost za pridelavo vina pri posameznem izvajalcu je enaka najmanj 1,4-kratni povprečni količini pridelanega vina v zadnjih petih letih.“

Specifikacija proizvoda se ne nanaša na prostorninsko zmogljivost (izraženo v hl ali m3), temveč na donos, tj. količino pridelka, deljeno s površino pridelave (izraženo na primer v hl/ha). S predlagano spremembo je mogoče popraviti to neskladnost pri količinah, pri čemer se v osnovi nič ne spremeni (najmanjša zmogljivost je še vedno določena na 1,4-kratno povprečno količino pridelanega vina na vinogradniško gospodarstvo v prejšnjih vinskih letih).

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

6. Dajanje vina v promet

Črtana je točka 5(b) oddelka IX poglavja 1, ki se nanaša na datum dajanja vina v promet med odobrenimi skladišči.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

7. Prehodni ukrep

V oddelku XI poglavja 1 je dodano: „Določbe o obveznosti, da je v medvrstnih prostorih prisoten samorasel ali zasajen rastlinski pokrov, ki se uravnava, ali obveznosti, da izvajalec, če tega rastlinskega pokrova ni, obdela tla ali uporabi sredstva za biotično zatiranje za zagotovitev uravnavanja samoraslega rastlinja, se ne uporabljajo za parcele z vinogradi, ki so na datum homologacije te specifikacije proizvoda že zasajeni in v katerih je razdalja med vrstami največ 1,70 metra.“

Prehodni ukrep omogoča, da se ukrepi ne uporabijo za že zasajene vinograde, katerih sedanji način obdelovanja ni prilagojen kmetijsko-okoljskim določbam. Ohranjanje trajne zatravljenosti ali obdelovanje tal v zelo gosto zasajenih vinogradih z medvrstno razdaljo največ 1,70 metra lahko dejansko pomeni tehnične težave (mehanizacija, material, orodja). Pri nizkih vinskih trtah se z zatravljenostjo povečuje tudi tveganje spomladanskih zmrzali. Poleg tega prisotnost rastlinskega pokrova pomeni še toliko ostrejši boj za oskrbo vinogradov z vodo, kolikor gostejši je nasad. Nasprotno pa bodo morali biti vinogradi, zasajeni po homologaciji specifikacije proizvoda, ob poznavanju dejstev v skladu z uvedenimi kmetijsko-okoljskimi določbami, ne glede na gostoto zasaditve in medvrstno razdaljo.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

8. Vodenje registra

V točki 3 oddelka II poglavja 2 je beseda „potencialni“ nadomeščena z besedo „naravni“.

Zaradi uskladitve oblikovanja besedila v vseh specifikacijah proizvodov z območja Anjou Saumur sta izraza „delež potencialnega“ ali „stopnja“ nadomeščena z izrazom „volumenski delež naravnega alkohola“. Te spremembe izboljšujejo berljivost teh specifikacij proizvodov. Namen uskladitve določb o vodenju registrov je poenostaviti pripravo načrta inšpekcijskih pregledov in nadzor nad temi registri.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

9. Glavne točke, ki jih je treba preverjati

Poglavje 3 je bilo spremenjeno zaradi uskladitve besedila glavnih točk, ki jih je treba preverjati, v specifikacijah proizvodov z območja Anjou Saumur.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Quarts de Chaume

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vin

Ta vina so mirna bela vina, pridelana iz prezrelega grozdja, katerih glavne analitske lastnosti so naslednje:

vina imajo najmanj 18-odstotni volumenski delež naravnega alkohola;

vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) v vinih po vrenju znaša najmanj 85 gramov na liter;

vsebnosti skupnega žveplovega dioksida in skupnih kislin sta določeni v zakonodaji Unije.

To so bela vina, pridelana iz ene same sorte – chenin B. So močna in nežna hkrati ter zelo aromatično večplastna, za njihov okus pa je značilno ravnotežje med sladkostjo in živahnostjo, ki ga zelo pogosto poudarja grenka nota. Imajo izjemno sposobnost staranja.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 25 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Osnovni enološki postopki

Posebni enološki postopek

Uporaba sprejemnega korita na vijak, stiskalnice s črpalko ali kontinuirane stiskalnice je prepovedana.

Prepovedani so vsi postopki obogatitve. Prepovedana je vsakršna toplotna obdelava obranega grozdja pri temperaturi pod –5 °C. Uporaba lesenih trsk je prepovedana.

Vina zorijo vsaj do 1. julija leta, ki sledi letu trgatve.

Poleg zgoraj navedenih določb je treba pri vinih v zvezi z enološkimi postopki upoštevati obveznosti, določene na ravni Unije ter v zakoniku o kmetijstvu in morskem ribištvu.

Gostota zasaditve

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 5 000 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2 metrov, razdalja med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjša od 1 metra.

Rez in špalirna oblika vinske trte

Pridelovalna praksa

Trsi se obrezujejo najpozneje 30. aprila v mešani rezi z največ 12 očesi na trs. V fenofazi, ko ima trta 11 ali 12 listov, je število enoletnih rodnih mladik na trs največ deset.

Višina listja, pritrjenega na žice, je najmanj enaka 0,6-kratni medvrstni razdalji, pri čemer je višina listja, pritrjenega na žice, izmerjena od spodnje meje listja, ki je določena pri najmanj 0,40 metra od tal, do zgornje meje poganjkov, ki je določena pri najmanj 0,20 metra nad najvišjo žico špalirne oblike.

Pridelovalna praksa

Namakanje je prepovedano.

Trgatev

Pridelovalna praksa

Vina so pridelana iz prezrelega grozdja.

Grozdje se obira ročno z večkratnim odbiranjem.

Prevoz obranega grozdja

Pridelovalna praksa

Uporaba samopraznilnih prekucnih prikolic s polžem in samopraznilnih prekucnih prikolic z rotacijsko krilno črpalko je prepovedana.

Grozdje je lahko v posodah, uporabljenih za prevoz obranega grozdja, naloženo največ 1 meter visoko.

(b) Največji donosi

25 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Vse faze proizvodnje potekajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje občine Rochefort-sur-Loire departmaja Maine-et-Loire.

7. Glavne sorte vinske trte

Chenin

8. Opis povezave

1. Informacije o geografskem območju

(a) Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Na geografskem območju, ki leži v osrčju pokrajine Anjou, se nad reko Layon v smeri vzhod-zahod razteza strm grič. Geografsko območje v celoti leži na ozemlju občine Rochefort-sur-Loire. Natančno razmejene parcele za pridelavo grozdja obsegajo približno štirideset hektarjev ob vznožju tega strmega griča, obrnjenih proti jugu. Razmejeno območje parcel na nadmorski višini od 25 do 75 metrov se razprostira po zadnjih rebrih griča v osrčju okljuka reke Layon, nad katero se pne.

Te razmejene parcele ležijo večinoma na skrilastem podtalju iz brioverija, ki je posebnost pokrajine, saj je ta geološka plast, ki je sicer značilna za levi breg reke Layon, na desnem bregu prisotna le mestoma. Na zgornjem delu razmejenega območja parcel se lokalno pojavljajo puding konglomerati, tj. konglomerati z zelo zaobljenimi prodniki rečnega izvora. Na zelo erodiranih tleh je velikokrat vidna matična podlaga, vinska trta pa je najpogosteje zasajena na zelo plitvih glinastih tleh. Ta zelo plitva tla imajo zelo omejeno razpoložljivost vodne zaloge, zaradi strmega pobočja pa so dobro odcedna.

Za podnebje geografskega območja je za razliko od geografskega območja kontrolirane označbe porekla „Coteaux du Layon“ značilno oceansko podnebje, ki vključuje druge vplive. Geografsko območje, na katero ugodno vpliva učinek fena in ki je zaradi višjega reliefa masiva Mauges na zahodu zaščiteno pred oceansko vlago, je ozemlje s povprečno letno količino padavin približno 600 milimetrov, v masivu Mauges pa 800 milimetrov. V dolinici Bézigon, ki jo je oblikoval okljuk reke Layon, je pogosta jutranja megla, ki jeseni skriva vinske trte do konca dopoldneva. Ta naravni okvir, ki je dobro zaščiten pred vetrovi s severa, vzhoda in zahoda, dobiva veliko sončne svetlobe, zaradi česar se lahko prodnata tla spomladi segrejejo. Prisotnost črnik, razraslih vzdolž celega griča, mimoz in drugih mandljevcev je najlepši izraz blagega anžujskega podnebja („douceur angevine“).

(b) Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

To vinorodno območje je dobilo ime po starodavnem običaju. Leta 1028 je Fulk III. opatiji Ronceray v mestu Angers zapustil nepremičnino v občini Rochefort-sur-Loire. Menihi iz te opatije, ki so se zavedali koristi tega zemljišča, so znali izkoristiti to priložnost. Fevdalna gospoda z gradu la Guerche, najemniki zakupne posesti Chaume (tènement de Chaume), so tako v 15. stoletju menihom plačevali z „najboljšimi četrtinami pridelka z zadnje strani griča, obrnjenega proti jugu.“ Ker so to območje mnogo stoletij upravljali menihi iz opatije Ronceray, so se ohranili številni dokumenti z omembami vin, ki se pridelujejo na zakupni posesti Chaume, kot je razvidno s poziva z dne 23. septembra 1674 za določitev datuma začetka trgatve. V 17. in 18. stoletju so bila ta vina zelo iskana med nizozemskimi trgovci, ki so se v vinogradih ob bregovih reke Layon z njimi posebej radi oskrbovali.

Po francoski revoluciji so si lahko bivališča na geografskem območju kupili tudi posvetni ljudje. Vinogradi so bili preoblikovani in razdeljeni med nekaj lastnikov. Ti lastniki so si prizadevali doseči kakovost vin. Na začetku 20. stoletja je gospod Mignot, vinogradnik z vinogradniškega posestva „Château de Bellerive“, večkrat javno razkril škodljive posledice dolge rezi za sorto chenin B.

Proizvajalci so tudi zelo hitro doumeli, kakšne so koristi trgatve te sorte ob visoki stopnji zrelosti in z uporabo posebnih tehnik. Grof Odart je leta 1845 v svojem delu „Traité des cépages“ (Razprava o sortah vinske trte) navedel: „K temu je treba dodati tudi pogoj, da se trgatev opravi šele ob prezrelosti, na primer taki, ki jo doseže ob vseh svetih, ko od dežja zmehčana kožica postane zgubana kot rozina.“ Doseganje prezrelosti je torej sestavni del cilja trgatve. Leta 1816 je Jullien v delu „Topographie de tous les vignobles connus“ (Topografija vseh znanih vinogradov) pojasnil: „V dobrih vinogradih se trgatev opravi večkrat; prvi dve trgatvi sta namenjeni le pridelavi vina iz najzrelejšega grozdja, ki se pošilja v tujino; grozdje tretje trgatve pa je za domačo porabo ...“.

Z odlokom o priznanju kontrolirane označbe porekla „Quarts de Chaume“ z dne 10. avgusta 1954 sta izraženi zgodovina tega območja ter skrb za kakovost in pristnost, ki je spodbujala proizvajalce skozi več generacij.

2. Informacije o kakovosti in značilnostih proizvoda

Vina s kontrolirano označbo porekla „Quarts de Chaume“ so bela vina, pridelana iz ene same sorte – chenin B. So močna in nežna hkrati ter zelo aromatično večplastna, za njihov okus pa je značilno ravnotežje med sladkostjo in živahnostjo, ki ga zelo pogosto poudarja grenka nota. Imajo izjemno sposobnost staranja.

3. Medsebojni vzročni vplivi

To območje ima zaradi južnega oceanskega podnebja, povezanega s posebej ugodnim topografskim položajem, z izvirno izpostavljeno lego ob vznožju griča ter s plitvimi in prodnatimi tlemi, ki so ostalina erozije briverijskih skrilavcev, vse prednosti za pridelavo najboljših vin. Avtohtona sorta chenin B je našla na območju z označbo „Quarts de Chaume“ eno svojih najljubših leg. Tam razvija ves svoj potencial, ki se tako izraža z močjo in posebno eleganco. Proizvajalci zelo skrbno negujejo vinsko trto, ki se goji za proizvodnjo majhnih donosov.

Izvirnost območja izhaja iz njegove lege v osrčju okljuka reke Layon. Zaradi jesenske megle v zgodnjih jutranjih urah se na jagodni kožici popolnoma zrelega grozdja nabirajo drobne kapljice, ki ustvarijo ugodne pogoje za razvoj sive plesni (Botrytis cinerea). Na zlatih grozdih se pod vplivom toplote sončnih žarkov razvije gliva, ki povzroča „plemenito plesen“, s čimer se tako spodbudita zgoščevanje sladkorja v grozdnih jagodah in razvoj aromatične večplastnosti. V nekaterih letih trgatve, ko je pozno jeseni bolj suho, se zgoščevanje sladkorja včasih doseže s sušenjem, pri čemer gre za enostavno mehansko delovanje vetra in toplote, ki posuši grozdje. Grozdje se nato na isti parceli trga ročno z večkratnim odbiranjem, pri čemer je vsebnost sladkorja najmanj 298 gramov na liter.

Na anžujskem vinorodnem območju so se sčasoma pojavila območja, kjer redno proizvajajo izjemna vina, kot je območje z označbo „Quarts de Chaume“. Nahajajo se v osrčju posebnih leg, kjer so topografske, talne in podnebne razmere optimalne. Proizvajalci tem vinom, ki so že več stoletij opredeljena in poimenovana, namenjajo največjo skrb, tako v fazi, ko je grozdje še na trti, kot tudi, ko je vino že v vinski kleti. Na teh območjih se leto za letom pridelujejo izvirna vina, ki se že več stoletij uvrščajo na vrh razvrstitve anžujskih vin z izrazom „cru“. Od 15. stoletja je bil pridelek zakupne posesti Chaume še posebno zaželen. Ta sloves je bil sprva lokalen, kar je razvidno iz tega, kako so zanj skrbeli menihi iz opatije Ronceray, župnik iz župnije Rochefort pa je v 90. letih 17. stoletja brez zadržkov natančno zahteval, kar mu je bilo dolgovano: „zvrhan vinski sod vina iz vasi Chaulme, katerega so mi grajski gospod guerški odšteli od devetnajstih, ki so jih bili pobrali v le-tej vasi.“

To splošno priznanje in sloves sta se razširila z reko Layon, ki ponuja plovno in trgovsko pot. Zaradi njene plovnosti so lahko ob koncu 18. stoletja po njej pripluli Nizozemci in se oskrbeli s temi vini, ki so tako dobro prenašala prevoz po morju. V 19. stoletju v več delih opevajo vina z označbo „Quarts de Chaume“. Britanski geograf William Guthrie (1708–1770) je v prevodu svojega dela „A New Geographical, Historical, and Commercial Grammar“, ki je izšlo leta 1802, v razvrstitvi govoril o „zvrsti iz vinograda Quarts de chaume“. Maisonneuve v svoji knjigi „L’Anjou, ses vignes et ses vins“ (Vinske trte in vina pokrajine Anjou), ki je izšla leta 1925, vina z označbo „Quarts de Chaume“ omenja kot „bisere reke Layon“.

Vino običajno zori več mesecev, zaradi česar postane zelo primerno za shranjevanje in se okrepi aromatična večplastnost, ki se zazna pri pokušanju. Z izrazom „grand cru“, s katerim je zdaj povezano, so izpričani običaji, usvojeno znanje in veščine ter skozi več generacij pridobljen in trdno utrjen zgodovinski sloves.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

zakonodaja EU.

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju,

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za proizvodnjo, obdelavo in donegovanje vina, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin departmaja Maine-et-Loire: Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon in Thouarcé), Brissac Loire Aubance (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Brissac-Quincé in Vauchrétien), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Chanzeaux), Denée, Doué-en-Anjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Brigné in Les Verchers-sur-Layon), Mauges-sur-Loire (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Montjean-sur-Loire in La Pommeraye), Mozé-sur-Louet, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Chavagnes in Notre-Dame-d’Allençon) ter Val-du-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay).

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

Vse neobvezne navedbe, katerih uporabo lahko v skladu z določbami Unije urejajo države članice, so na etiketah napisane s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Ime kontrolirane označbe porekla se lahko dopolni s tradicionalnim izrazom „grand cru“ v skladu s pravili, določenimi v specifikaciji proizvoda.

Ime kontrolirane označbe porekla se lahko dopolni z geografskim imenom „Val de Loire“ v skladu s pravili, določenimi v specifikaciji proizvoda za uporabo tega geografskega imena. Velikost črk za navedbo geografskega imena „Val de Loire“ niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če:

— gre za kraj, zaveden v katastru,

— in je ta naveden na prijavi pridelka.

Velikost črk za navedbo imena kraja, zavedenega v katastru, niti po višini niti po širini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-abcfe31e-d643-4d13-8a1e-40bac856b9f5

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.