4.Izplačilo obrokov v skladu s sporazumom o financiranju je pogojeno z razpoložljivim financiranjem in sklepom Komisije, sprejetim v skladu s členom 24 Uredbe (EU) 2021/241, da Francija zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, opredeljene v zvezi z izvajanjem načrta za okrevanje in odpornost. S pridržkom začetka veljavnosti pravnih obveznosti iz odstavka 1 je za upravičenost do plačila mejnike in cilje treba doseči najpozneje do 31. avgusta 2026.

2.Komisija da Franciji na voljo finančni prispevek Unije v obrokih v skladu s Prilogo k temu sklepu. Znesek v višini 5 117 881 402 EUR se izplača kot predhodno financiranje in je enak 13 odstotkom finančnega prispevka. Komisija lahko predhodno financiranje in obroke izplača v eni ali več tranšah. Višina tranš je odvisna od razpoložljivosti sredstev.

1.Unija da Franciji na voljo finančni prispevek v obliki nepovratne podpore v višini 39 368 318 474 EUR. Znesek v višini 24 323 387 303 EUR se da na voljo za pravno obveznost, ki se sprejme do 31. decembra 2022. Ob upoštevanju posodobitve iz člena 11(2) Uredbe (EU) 2021/241, pri kateri se za Francijo izračuna znesek, ki je enak ali višji od navedenega zneska, se da na voljo dodaten znesek v višini 15 044 931 171 EUR za pravno prevzeto obveznost, ki se sprejme za obdobje od 1. januarja 2023 do 31. decembra 2023.

Ocena načrta za okrevanje in odpornost Francije na podlagi meril iz člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 se odobri. Reforme in naložbeni projekti v okviru načrta za okrevanje in odpornost, ureditve in časovni razpored za spremljanje in izvajanje načrta za okrevanje in odpornost, vključno z ustreznimi mejniki in cilji, zadevni kazalniki v zvezi z izpolnjevanjem predvidenih mejnikov in ciljev ter ureditve za zagotavljanje popolnega dostopa Komisije do zadevnih osnovnih podatkov so določeni v Prilogi k temu sklepu.

(55)Podpora, ki se zagotovi, se financira z izposojanjem sredstev s strani Komisije v imenu Unije na podlagi člena 5 Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053. Podpora bi se morala izplačati v obrokih, ko Francija zadovoljivo izpolni ustrezne mejnike in cilje, opredeljene v zvezi z izvajanjem načrta za okrevanje in odpornost.

(54)V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je treba izračun najvišjega finančnega prispevka za Francijo posodobiti do 30. junija 2022. Zato bi bilo treba v skladu s členom 23(1) navedene uredbe za Francijo dati na voljo znesek za pravno obveznost, ki se sprejme do 31. decembra 2022. Po potrebi bi moral Svet po posodobitvi najvišjega finančnega prispevka na predlog Komisije brez nepotrebnega odlašanja spremeniti ta sklep tako, da vanj vključi posodobljeni najvišji finančni prispevek.

(53)Ocenjeni skupni stroški načrta za okrevanje in odpornost Francije znašajo 40 950 000 000 EUR. Ker načrt za okrevanje in odpornost zadovoljivo izpolnjuje merila za oceno iz Uredbe (EU) 2021/241 in ker je znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost višji od najvišjega finančnega prispevka, ki je na voljo za Francijo, bi moral biti finančni prispevek, dodeljen za načrt za okrevanje in odpornost Francije, enak skupnemu znesku finančnega prispevka, ki je na voljo za Francijo.

(52)Potem ko je Komisija v skladu s členom 20(2) Uredbe (EU) 2021/241 pozitivno ocenila francoski načrt za okrevanje in odpornost z ugotovitvijo, da načrt zadovoljivo izpolnjuje merila za oceno iz navedene uredbe, bi bilo treba v tem sklepu določiti reforme in naložbene projekte, potrebne za izvajanje načrta, ustrezne mejnike, cilje in kazalnike ter znesek, ki ga Unija da na voljo za izvajanje načrta v obliki nepovratne finančne podpore.

(51)Postopek posvetovanja je usklajevalo ministrstvo za gospodarstvo in finance, vanj pa so bili vključeni ustrezni deležniki, vključno z organizacijami delodajalcev, sindikati, podjetji, ekonomisti, nevladnimi organizacijami in možganskimi trusti. Parlament je prispeval k pripravi načrta, z regionalnimi in lokalnimi organi pa se je posvetovalo prek posebnih odborov. Posvetovanja s socialnimi partnerji o načrtu so potekala štirikrat, in sicer prek „Conseil économique, social et environnemental“. Da bi se zagotovila odgovornost ustreznih akterjev, je nujno vključiti vse lokalne organe in zadevne deležnike, tudi socialne partnerje, v celotno izvajanje naložb in reform, vključenih v načrt.

(50)Francija sodeluje v čezmejnih projektih in projektih, ki vključujejo več držav, na treh ločenih področjih. Francija bi morala v sodelovanju z drugimi državami članicami za prispevek k razvoju vodikove tehnologije sodelovati v načrtovanem pomembnem projektu skupnega evropskega interesa s ciljem spodbujanja proizvodnje in uporabe obnovljivega ter nizkoogljičnega vodika. Drugi pomembni projekt skupnega evropskega interesa je osredotočen na računalništvo v oblaku naslednje generacije in računalništvo na robu, da bi Evropa okrepila vodilni položaj na digitalnem področju pri prihodnji obdelavi podatkov ter izboljšala evropsko ponudbo infrastrukture in storitev v oblaku. Tretji načrtovani pomembni projekt skupnega evropskega interesa na področju mikroelektronike in komunikacijskih tehnologij (vključno s 5G/6G) bi moral biti namenjen krepitvi evropskih inovativnih tehnologij na tem področju.

(49)Francija je zagotovila samooceno varnosti za naložbe v digitalne zmogljivosti in povezljivost v skladu s členom 18(4)(g) Uredbe (EU) 2021/241. Takšna ocena je vključena v načrt za naslednje tri ukrepe: načrt za ultrahitra širokopasovna omrežja („plan France très haut débit“), digitalizacijo države in ozemelj ter mobilnost in delo na daljavo na ministrstvu za notranje zadeve.

(48)Enakost spolov in enake možnosti za vse se obravnavajo z reformami in naložbami, ki podpirajo izobraževanje, poklicno usposabljanje in dostop do zaposlitve mladih, tudi otrok in mladih iz prikrajšanih okolij. Te vključujejo tudi posebne ukrepe za spodbujanje zaposlovanja invalidnih delavcev, tudi v javnih službah. Načrt vsebuje tudi reforme in naložbe za izboljšanje kakovosti življenja in oskrbe starejših. Kar zadeva enakost spolov, ključni ukrepi vključujejo preoblikovanje javne službe s kvantitativnimi cilji za ženske na vodstvenih položajih ter obveznost glede preglednosti plač za podjetja. Pričakuje se, da bodo podjetja, ki so upravičena do ukrepov v skladu z Uredbo (EU) 2021/241, prispevala h gospodarskim, socialnim in okoljskim spremembam, zlasti z obveznostjo podjetij, da objavijo indeks za merjenje napredka na področju enakosti spolov.

(47)Francoski načrt za okrevanje in odpornost je sestavljen iz devetih povezanih komponent, ki podpirajo skupne cilje za spodbujanje okrevanja francoskega gospodarstva, prispevanje k zelenemu in digitalnemu prehodu in povečanje odpornosti Francije, tako da bo zagotovljena trajnostna in vključujoča rast. Vsaka komponenta temelji na usklajenih svežnjih reform in naložb, pri čemer se ukrepi medsebojno krepijo ali dopolnjujejo. Sinergije obstajajo tudi med različnimi komponentami in noben ukrep ne nasprotuje drugemu ali ogroža njegove učinkovitosti.

(46)V skladu s členom 19(3)(k) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.11 Priloge V k navedeni uredbi načrt v veliki meri (ocena A) vključuje ukrepe za izvajanje reform in javnih naložbenih projektov, ki predstavljajo usklajeno delovanje.

(45)Nacionalni načrt za okrevanje in odpornost ustrezno opisuje sistem za izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost v Franciji. Nacionalni regulativni okvir predstavlja zanesljiv sistem notranje kontrole, pri katerem so pristojnim akterjem dodeljene jasne vloge in odgovornosti. Na centralni ravni države je minister za gospodarstvo, finance in okrevanje odgovoren za usmerjanje načrta za okrevanje v stalnem posvetovanju z generalnim sekretariatom za evropske zadeve. Načrt spremlja „Secrétariat Général France Relance“, ki je pod pristojnostjo predsednika vlade in ministra za gospodarstvo. Izvajanje je preneseno na ministrstva s „conventions de délégation de gestion“ in „chartes de gestion“. Zlasti preverjanje mejnikov in ciljev je preneseno na ministrstva, pristojna za izvajanje komponent prek „convention de délégation de gestion“. Predsednik vlade bo pred predložitvijo prvega zahtevka za plačilo podpisal okrožnico v zvezi z (i) organizacijo sistema in obveznostmi vsake strukture v smislu zagotavljanja zanesljivosti podatkov in nadzora nad njimi; (ii) postopki za zbiranje in shranjevanje podatkov o kazalnikih spremljanja. V skladu z uredbo se zberejo vse standardizirane kategorije podatkov iz člena 22(2)(d). Kar zadeva sistem notranje kontrole, se organi, odgovorni za načrt za okrevanje in odpornost, za nadzor nad nacionalnim proračunom opirajo na nacionalni sistem, ki je vzpostavljen v Franciji. „Commission interministérielle de Coordination des Contrôles” (CiCC) je imenovana za nacionalnega koordinatorja za revizijo in nadzor. CiCC je zadolžena za zaščito finančnih interesov Unije v Franciji. Z lastno pristojnostjo za nadzor zagotavlja, da se evropska sredstva uporabljajo v skladu s pravili Unije in nacionalnimi pravili. Prizadeva si tudi za preprečevanje in sankcioniranje goljufij. Za najpomembnejše ukrepe bi morale biti organizirane misije preverjanja, inšpekcijskih pregledov in revizij, da se zagotovi učinkovitost teh sistemov in preveri kakovost posredovanih podatkov. Že leta 2016 je sprejela nacionalno strategijo za boj proti goljufijam v zvezi z evropskimi sredstvi in ima v boju proti goljufijam na voljo več akterjev. Francija je vzpostavila ustrezno ureditev za preprečevanje dvojnega financiranja na podlagi Uredbe (EU) 2021/241 in drugih programov Unije.

(44)V skladu s členom 19(3)(j) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.10 Priloge V k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost, ter dodatni ukrepi iz tega sklepa ustrezni (ocena A) za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov pri uporabi sredstev, zagotovljenih v skladu z navedeno uredbo, in pričakuje se, da se bo z ureditvami učinkovito preprečilo dvojno financiranje iz navedene uredbe in drugih programov Unije. To ne posega v uporabo drugih instrumentov in orodij za spodbujanje in uveljavljanje skladnosti s pravom EU, vključno z instrumenti in orodji za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov ter za zaščito finančnih sredstev Unije v skladu z Uredbo (EU) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta.

(43)Francija je na splošno predložila razčlenitev stroškov za ukrepe s sklicevanji na prejšnje podobne projekte ali študije, izvedene za utemeljitev stroškov, in ustrezno razlago metodologije, uporabljene za določitev skupnih stroškov. Za različne ukrepe, pri katerih stroškov ni mogoče natančno vnaprej določiti, ker so projekti izbrani s konkurenčnimi postopki, kot so razpisi za zbiranje predlogov, načrt za okrevanje in odpornost na splošno vsebuje utemeljitev na podlagi preteklih izkušenj, da stroški niso nesorazmerni s cilji ukrepa. Iz presoje ocen stroškov in podporne dokumentacije je razvidno, da je večina stroškov razumnih in verjetnih. Vendar dejstvo, da včasih uporabljena metodologija ni dovolj dobro pojasnjena in da povezava med utemeljitvijo in samim stroškom ni popolnoma jasna, preprečuje oceno A za to merilo za ocenjevanje. In končno, ocenjeni skupni stroški načrta za okrevanje in odpornost so v skladu z načelom stroškovne učinkovitosti in sorazmerni s pričakovanim nacionalnim gospodarskim in socialnim učinkom.

(42)V skladu s členom 19(3)(i) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.9 Priloge V k navedeni uredbi je utemeljitev v načrtu o znesku ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost v srednji meri (ocena B) razumna in verjetna, skladna z načelom stroškovne učinkovitosti ter sorazmerna s pričakovanim nacionalnim gospodarskim in socialnim učinkom.

(40)Mehanizmi preverjanja, zbiranje podatkov in pristojnosti, ki so jih opisali francoski organi, se zdijo dovolj zanesljivi, da lahko ustrezno utemeljijo zahtevke za izplačilo, ko bodo mejniki in cilji ocenjeni kot izpolnjeni.

(39)Mejniki in cilji francoskega načrta predstavljajo ustrezen sistem za spremljanje izvajanja načrta. So dovolj jasni in celoviti, da sta mogoči sledljivost in preverjanje njihovega izvajanja.

(38)Ministrstvo za gospodarstvo, finance in okrevanje je skupaj z generalnim sekretariatom za evropske zadeve pristojno za spremljanje in izvajanje francoskega načrta za okrevanje in odpornost. Mejniki in cilji so jasni, realistični in primerni za spremljanje napredka pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost, z ustreznimi, sprejemljivimi in zanesljivimi povezanimi kazalniki, ki zajemajo vse reforme in naložbe, vključene v načrt.

(37)V skladu s členom 19(3)(h) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.8 Priloge V k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost za zagotovitev učinkovitega spremljanja in izvajanja načrta za okrevanje in odpornost, vključno s predvidenim časovnim razporedom, mejniki in cilji ter povezanimi kazalniki, ustrezne (ocena A).

(36)Trajni učinek načrta je mogoče okrepiti tudi s sinergijami med načrtom in drugimi programi, ki se financirajo iz skladov kohezijske politike, zlasti z vsebinskim obravnavanjem globoko zakoreninjenih teritorialnih izzivov in spodbujanjem uravnoteženega razvoja.

(35)Izvajanje naložb in reform, ki jih Francija načrtuje v svojem načrtu za okrevanje in odpornost, bi moralo imeti trajen učinek na gospodarsko, socialno in institucionalno odpornost države. Naložbe v tehnologijo, inovacije, kot so zelene tehnologije, digitalne tehnologije, zdravje, in v znanja in spretnosti ter digitalni prehod, predvidene v načrtu, bi morale vplivati na produktivnost in s tem na potencialno rast francoskega gospodarstva. Ukrepi za povečanje zaposljivosti, zlasti mladih, bi morali dolgoročno pozitivno vplivati tudi na potencialno rast. Politika zaposlovanja mladih v načrtu je inovativna in bo verjetno imela trajen učinek zaradi pričakovanih učinkov na zaposlovanje in socialno vključenost. Odpornost, učinkovitost in dostopnost zdravstvenega sektorja bi bilo treba okrepiti z izvajanjem nacionalne strategije za reformo zdravstvenega sistema, posodobitvijo infrastrukture in digitalizacijo zdravstva. Pričakuje se, da se bo izboljšala razpoložljivost nekaterih zdravstvenih storitev v manj pokritih regijah, kot so podeželska območja in najbolj oddaljene regije. Okoljski prehod podpira več posebnih reform, vključno z zakonom o podnebju in odpornosti ter zakonom o mobilnosti. Reforma raziskav in s tem povezane naložbe bi morale Franciji omogočiti določen napredek pri doseganju cilja 3 % BDP za raziskave in razvoj s postopnim povečevanjem javne porabe za raziskave in razvoj ter krepitvijo sodelovanja med javnim in zasebnim sektorjem. Naložbe v podporo preoblikovanju visokošolskih ustanov bi morale imeti velike učinke prelivanja, ki bi morali koristiti gospodarstvu in družbi (na splošno bi morali imeti spodbujanje prehoda teh institucij k odličnosti, večja razpršenost virov in njihova vloga v inovacijski verigi trajen učinek). In končno, posebni ukrepi, predstavljeni v načrtu, bi morali prispevati k cilju dolgoročne vzdržnosti javnih financ.

(34)V skladu s členom 19(3)(g) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.7 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri (ocena A) trajen učinek na Francijo.

(33)Poleg tega načrt vključuje medsektorski pristop k digitalnemu prehodu države. Načrt vključuje digitalne naložbe, ki zajemajo raziskave, inovacije, uvajanje novih tehnologij, digitalizacijo države in ozemelj, kibernetsko varnost, elektronsko identiteto in e-zdravje. Naložbe v kibernetsko varnost bi morale okrepiti javne storitve, motnje pri zagotavljanju katerih bi močno vplivale na državljane. Znatne naložbe v e-zdravje bi morale podpreti nacionalno infrastrukturo za digitalne zdravstvene storitve in vodenje projektov. Načrt podpira tudi številne ukrepe za uvedbo ključnih digitalnih zmogljivosti, zlasti prek „Programme d’Investissements d’Avenir“. Ciljna področja so kibernetska varnost, 5G, kvantne tehnologije, računalništvo v oblaku in digitalno izobraževanje ter kulturni in ustvarjalni sektorji. V načrtu za okrevanje in odpornost je podrobno opisano sodelovanje države pri dveh načrtovanih digitalnih pomembnih projektih skupnega evropskega interesa: enem o oblaku naslednje generacije in računalništvu na robu ter drugem o mikroelektroniki in komunikacijskih tehnologijah, ki naj bi bila oba podprta na podlagi Uredbe (EU) 2021/241 prek „Programme d’Investissements d’Avenir“.

(32)Naložbe v digitalni prehod iz načrta za okrevanje in odpornost prispevajo k reševanju izzivov Francije, na primer z izboljšanjem povezljivosti, spodbujanjem digitalizacije podjetij in izboljšanjem digitalne izobraženosti ter spretnosti in znanj. Predvidene naložbe na področju digitalne povezljivosti, kot je načrt za ultrahitra širokopasovna omrežja, bi morale imeti trajen učinek, saj bodo odpravile strukturne pomanjkljivosti in prispevale k izboljšanju tehnološke odpornosti, hkrati pa povečale kohezijo na celotnem ozemlju, vključno s podeželskimi območji. Načrt za okrevanje in odpornost temelji na obstoječih pobudah, kot je „France Num“, da bi do leta 2024 povečali digitalizacijo 200 000 malih in srednjih podjetij, hkrati pa zaposlenim zagotovili potrebno podporo za obvladovanje njihovega prehoda na digitalne tehnologije. Načrt vključuje tudi naložbe v podporo izobraževanju in zaposlovanju, vključno s posebnimi ukrepi za razvoj digitalnih znanj in spretnosti, kot je dodatna dodelitev za individualne izobraževalne račune za usposabljanje za „delovna mesta prihodnosti“, ki je namenjena usposabljanju 25 000 ljudi v digitalnih poklicih. Te naložbe bodo podpirale izvajanje celovite strategije za digitalizacijo izobraževanja, zlasti osnovnošolskega in srednješolskega izobraževanja. Zlasti ukrepi za izboljšanje digitalnih spretnosti in znanj so ključni za reševanje strukturnih vprašanj Francije, povezanih z nenehnim pomanjkanjem digitalnih spretnosti in znanj pri francoskem prebivalstvu, ki je bilo leta 2019 pod povprečjem Unije, in prispevajo k doseganju cilja digitalnega desetletja, tj. da ima do leta 2030 80 % državljanov Unije osnovne digitalne spretnosti in znanja ter 20 000 000 strokovnjakov za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo.

(31)V skladu s členom 19(3)(f) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.6 Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki v veliki meri (ocena A) prispevajo k digitalnemu prehodu ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Za ukrepe, ki podpirajo digitalne cilje, je namenjen znesek, ki predstavlja 21,3 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt, izračunano po metodologiji iz Priloge VII k Uredbi (EU) 2021/241.

(30)Reforme in naložbe bi morale znatno prispevati k napredku pri doseganju ciljev Francije na področju razogljičenja in podnebja, kot so določeni v francoskem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu ter v „Stratégie Nationale Bas Carbone“ katerih revizija za leto 2020 določa časovni načrt za dosego ogljične nevtralnosti do leta 2050. Francoski načrt za okrevanje in odpornost je osredotočen predvsem na ukrepe za energijsko učinkovitost, zlasti v gradbeništvu in industriji, ter na zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Kar zadeva energijo iz obnovljivih virov, se pričakuje, da bo poudarek na proizvodnji obnovljivega in nizkoogljičnega vodika ter drugih ukrepih elektrifikacije, npr. v prometnem sektorju, privedel do povečane porabe električne energije iz obnovljivih virov, ker naj bi se dodatno povpraševanje po električni energiji zadovoljilo z dodatno proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov. Poleg tega lahko olajšanje upravnih zahtev za naložbe v obnovljive vire energije iz zakona ASAP („Accélération et simplification de l’action publique“ – pospeševanje in poenostavitev postopkov javnega ukrepanja) spodbudi razvoj dodatnih zmogljivosti za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov. Zato bo francoski načrt po pričakovanjih prispeval k energetskim in podnebnim ciljem Unije za leto 2030 in cilju podnebne nevtralnosti Unije do leta 2050.

(29)Načrt vključuje strukturne in dolgotrajne naložbe v energijsko prenovo javnih in zasebnih stavb, infrastrukturo in vozila za čisto mobilnost ter razogljičenje industrijskih procesov, s čimer je Francija na poti k znatnemu in trajnostnemu zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in s tem k podnebnemu prehodu. Načrt vključuje tudi znatne naložbe v neopredmetena osnovna sredstva na področju raziskav in razvoja ter inovacij, zlasti pri zelenih tehnologijah v okviru četrtega „Programme d’Investissements d’Avenir“, ki bi moral spodbujati uporabo obnovljivih virov energije in vodika z nizkimi emisijami ogljika kot načina za podporo razogljičenju gospodarstva in podporo letalski industriji pri prehodu na nizkoogljično industrijo. Kar zadeva okoljski prehod, bi moral načrt neposredno prispevati k ohranjanju biotske raznovrstnosti z naložbami v zavarovana območja, ukrepi ekološke obnove, izboljšanjem gospodarjenja z gozdovi in razširitvijo gozdnih površin. K zelenemu prehodu bi morale prispevati tudi druge naložbe (v krožno gospodarstvo in zlasti na področju plastičnih materialov, v boj proti izgubi naravnih lastnosti prsti, v gospodarjenje z vodnimi viri in odpadki ter v kmetijski prehod). In končno, zakon o podnebju in odpornosti, izvedbeni odloki o krožnem gospodarstvu in „zeleno oblikovanje proračuna“ javne porabe bi morali zagotoviti trajen učinek francoskega načrta za okrevanje in odpornost na zeleni prehod, vključno z biotsko raznovrstnostjo in varstvom okolja.

(28)V skladu s členom 19(3)(e) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.5 Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki v veliki meri (ocena A) prispevajo k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo, ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Za ukrepe, ki podpirajo podnebne cilje, je namenjen znesek, ki predstavlja 46,0 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt, izračunano po metodologiji iz Priloge VI k Uredbi (EU) 2021/241. V skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2021/241 je načrt za okrevanje in odpornost skladen z informacijami iz nacionalnega energetskega in podnebnega načrta za obdobje 2021–2030.

(26)Francoski načrt za okrevanje in odpornost vključuje sistematično oceno vsakega ukrepa glede na „načelo, da se ne škoduje bistveno“. Na podlagi predloženih informacij je mogoče oceniti, da so ukrepi skladni z načelom, na primer zaradi utemeljitve načinov izvajanja obstoječega zakonodajnega okvira Unije in francoskega zakonodajnega okvira, s katerimi se preprečuje kakršna koli znatna škoda.

(25)V skladu s členom 19(3)(d) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.4 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost zagotovil, da noben ukrep (ocena A) za izvajanje reform in naložbenih projektov, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 (načelo, da se ne škoduje bistveno).

(24)Več reform naj bi dodatno okrepilo socialno odpornost in kohezijo. Cilj reform zdravstvenega sistema je povečati privlačnost poklicnih poti zdravstvenega osebja in olajšati organizacijo lokalne zdravstvene oskrbe. Pričakuje se, da bo prenovljena strategija, ki jo je sprejel javni zavod za zaposlovanje, bolje pomagala iskalcem zaposlitve, tudi z novo diagnostično metodologijo in metodologijo usmerjanja. Poleg tega bi morala reforma zavarovanja za primer brezposelnosti spodbuditi podjetja, da ponudijo več pogodb za nedoločen čas kot pogodb za krajši, določen čas. Druge reforme urejajo odnose med državo in lokalnimi območji, kar omogoča prožnejše načine prenašanja pristojnosti z države na lokalna območja z racionaliziranim postopkom odločanja za krepitev institucionalne odpornosti in teritorialne kohezije. Poleg tega se pričakuje, da bo horizontalna reforma javne uprave z revidiranimi postopki zaposlovanja in okrepitvijo načela enakega obravnavanja in enakih možnosti še dodatno prispevala k socialni koheziji.

(23)Načrt za okrevanje in odpornost predvideva znatne naložbe za reševanje socialnih izzivov ter izboljšanje socialne kohezije in vključevanja nekaterih ranljivih skupin (prikrajšanih mladih, invalidov in starejših). Za spodbujanje izobraževanja in vključevanja mladih na trg dela naložbe vključujejo podporo vajeništvu, ciljno usmerjene subvencije za zaposlovanje, programe za preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja, ustvarjanje dodatnih mest v internatih ter v terciarnem in poklicnem izobraževalnem sistemu, večja državna poroštva za študentska posojila in začasno povečanje sredstev javnega zavoda za zaposlovanje. Naložbe v digitalizacijo izobraževalnega gradiva in opreme bi morale šolam omogočiti učenje na daljavo, s čimer se bo povečala institucionalna odpornost. Naložbe v zdravje bi morale dodatno izboljšati socialno in teritorialno kohezijo. Načrt vključuje naložbe v posodobitev in digitalizacijo zdravstvenega sistema z ukrepi, kot je uvedba elektronske zdravstvene dokumentacije, ki naj bi izboljšali učinkovitost in dostopnost oskrbe, ter v prenovo domov za ostarele, da se omogoči višja kakovost oskrbe. Socialno kohezijo podpirata tudi prenova socialnih stanovanj, ki bi morala prispevati k omejevanju energetske revščine, ter digitalizacija uprave, ki naj bi izboljšala javne storitve.

(22)Načrt vključuje tudi več reform, ki obravnavajo strukturne izzive, s katerimi se sooča Francija, in ki naj bi prispevale k večji gospodarski, socialni in institucionalni odpornosti. Pričakuje se, da bo reforma okvira za upravljanje javnih financ okrepila proračunske obveznosti, izboljšala kakovost javne porabe ter prispevala k stabilizaciji in na koncu zmanjšanju javnega dolga. Reforma sistema denarnih nadomestil za brezposelnost bi morala okrepiti spodbude za zaposlovanje in delodajalcem zagotoviti večjo pravno stabilnost, hkrati pa povečati pokritost. Načrt vključuje tudi reforme, ki naj bi zmanjšale upravno in regulativno breme, izboljšale privlačnost raziskovalnih karier ter povečale javno financiranje raziskav in razvoja.

(21)Simulacije, ki so jih opravile službe Komisije, kažejo, da bi lahko načrt do leta 2024 povečal BDP Francije za 0,6 % do 1,0 %. Načrt za okrevanje in odpornost vključuje znatno število naložb, ki bi morale okrepiti potencial Francije za rast ter njeno gospodarsko, socialno in institucionalno odpornost. Pričakuje se, da bodo naložbe, predvidene v načrtu, spodbudile konkurenčnost in produktivnost. To so zlasti naložbe v raziskave in razvoj, ključne zelene tehnologije, kot so vodik, materiali na biološki osnovi in razogljičenje industrije, ključne digitalne tehnologije, kot so kvantno računalništvo, računalništvo v oblaku in kibernetska varnost, ter naložbe, usmerjene v ključne sektorje, kot je aeronavtika. Ukrepi, ki povečujejo pokritost s hitrimi širokopasovnimi omrežji na podeželju in v najbolj oddaljenih regijah, krepijo enakost MSP, povečujejo vire raziskovalnih organizacij in visokošolskih ustanov, izboljšujejo javno-zasebno sodelovanje na področju raziskav in razvoja ter izboljšujejo digitalno izobraženost ter spretnosti in znanja, naj bi dodatno okrepili potencial Francije za rast in spodbudili ustvarjanje delovnih mest.

(20)V skladu s členom 19(3)(c) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.3 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost velik vpliv (ocena A) na krepitev potenciala rasti, ustvarjanje delovnih mest ter gospodarsko, socialno in institucionalno odpornost države članice, s tem pa prispeval k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, vključno s spodbujanjem politik za otroke in mlade, ter na ublažitev gospodarskih in socialnih posledic krize zaradi COVID-19 ter s tem okrepil ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in konvergenco v Franciji, z naložbami v manj razvitih regijah (kot so najbolj oddaljene regije), in v Uniji.

(19)Zaradi obravnavanja navedenih izzivov se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost prispeval tudi k odpravljanju neravnotežij, s katerimi se sooča Francija, zlasti v zvezi z visokim javnim dolgom, šibko konkurenčnostjo in nizko rastjo produktivnosti, ki imajo čezmejni pomen.

(17)Pričakuje se, da bodo reforme javnih financ pomagale izboljšati kakovost in učinkovitost javnofinančnih odhodkov ter na srednji rok sčasoma stabilizirale in zmanjšale francoski javni dolg. Z reformo upravljanja javnih financ bi se moralo zlasti vzpostaviti večletno izdatkovno pravilo za javnofinančne odhodke in okrepiti pooblastila nacionalnega fiskalnega sveta. Izvajanje tega novega okvira upravljanja in večletna usmeritev za javne finance, ki bo zagotovila stabilizacijo in nato zmanjšanje deleža dolga, bosta določena v novih zakonih o načrtovanju javnih financ. Druga reforma uvaja redno ocenjevanje kakovosti javne porabe in ukrepov, sprejetih za njeno izboljšanje.

(16)Velik del naložb v francoski načrt za okrevanje in odpornost je usmerjen v zeleni in digitalni prehod, zdravje ter raziskave in razvoj, da bi okrepili konkurenčnost francoskih podjetij. Šibka rast produktivnosti, ki je bila zabeležena pred krizo, bi morala biti obravnavana z načrtovanim vlaganjem v človeški kapital z več ukrepi, namenjenimi podpiranju znanj in spretnosti, zlasti digitalnih, digitalizaciji podjetij in vlaganju v inovacije.

(15)Načrt vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo in prispevajo k učinkovitemu obravnavanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opisanih v priporočilih za posamezne države, ki jih je Svet naslovil na Francijo v ciklih evropskega semestra 2019 in 2020, zlasti na področjih (i) javnih financ (vzdržnost javnega dolga, prihranki pri odhodkih in večja učinkovitost), (ii) podpore podjetjem (dostop do financiranja, konkurenčnost, zmanjšanje upravnega bremena ter spodbujanje raziskovalnega in razvojnega ekosistema), (iii) politik trga dela (spoprijemanje z brezposelnostjo, obravnavanje vključevanja na trg dela ter neskladja v znanju in spretnostih, zagotavljanje izobraževanja za ranljive skupine), (iv) odpornosti zdravstvenega sistema (modernizacija in koordinacija oskrbe, e-zdravje, preventiva), (v) zelenega prehoda (dolgoročno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, zmanjšanje emisij v prometnem sektorju in povečanje energijske učinkovitosti) ter (vi) digitalnega prehoda (izboljšanje povezljivosti in digitalnih spretnosti in znanj prebivalstva ter spodbujanje digitalizacije podjetij). Po uspešnem zaključku sklopa reform in naložb iz načrta se pričakuje, da bodo temeljni izzivi in ozka grla v veliki meri obravnavani.

(14)Za priporočila v zvezi s takojšnjim odzivom fiskalne politike na pandemijo se lahko šteje, da ne spadajo na področje uporabe francoskega načrta za okrevanje in odpornost, ne glede na dejstvo, da se je Francija na splošno ustrezno in zadostno odzvala na takojšnjo potrebo po podpori gospodarstvu s fiskalnimi sredstvi v letih 2020 in 2021 v skladu z določbami splošne odstopne klavzule. Poleg tega priporočilo o zadostnem napredku pri doseganju srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2020 ni več relevantno, in sicer ker se je ustrezno proračunsko obdobje izteklo in ker je bila marca 2020 v okviru krize zaradi pandemije aktivirana splošna odstopna klavzula iz Pakta za stabilnost in rast.

(13)V skladu s členom 19(3)(b) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.2 Priloge V k navedeni uredbi naj bi načrt za okrevanje in odpornost prispeval k učinkovitemu obravnavanju vseh ali pomembnega dela izzivov (ocena A), opredeljenih v zadevnih priporočilih za posamezno državo, vključno z njihovimi fiskalnimi vidiki, in priporočilih na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, naslovljenih na državo članico, ali izzivov, opredeljenih v drugih ustreznih dokumentih, ki jih je Komisija uradno sprejela v okviru evropskega semestra.

(12)Tretjina načrta prispeva k zdravstveni, ekonomski, socialni in institucionalni odpornosti, s čimer krepi ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo ter konvergenco v Franciji in Uniji. Okrepitev zdravstvenega sistema je v načrtu dobro obravnavana, in sicer z naložbami v infrastrukturo in digitalizacijo. Izvedene naj bi bile pomembne fiskalne reforme, s katerimi se bo izboljšala učinkovitost okvira fiskalnega upravljanja in postalo ocenjevanje kakovosti javne porabe redna praksa, kar bo prispevalo k cilju stabilizacije in zmanjšanja deleža dolga. Ocena vpliva državnega proračuna na okolje („zeleni proračun“) bi morala zagotoviti, da bo javna poraba usmerjena v vključujočo in zeleno rast. Politike za naslednjo generacijo so zajete v več ukrepih, ki neposredno vplivajo na mlade, kot so podpiranje uspešnega izobraževanja, tudi za najbolj prikrajšane otroke, spodbujanje vajeništva, poklicnega izobraževanja in zaposlovanja mladih ter izboljšanje poklicne poti mladih in možnosti za njihov dohodek. To spremlja ukrep za digitalizacijo izobraževanja.

(11)Načrt obsežno obravnava tretji steber pametne, trajnostne in vključujoče rasti, h kateremu neposredno prispeva tretjina komponent. Ekonomsko kohezijo, produktivnost in konkurenčnost neposredno obravnava več komponent načrta. Načrt vsebuje več ukrepov, ki prispevajo k spodbujanju inovacij v ključnih tehnologijah, kot so kibernetska varnost, kvantne tehnologije in računalništvo v oblaku, da bi izboljšali konkurenčnost francoskega gospodarstva in povečali uporabo digitalnih rešitev za izobraževanje, kulturo in okolju prijaznejše gospodarstvo. Reforme bi morale nadalje poenostaviti upravne korake za podjetja. Socialno in teritorialno kohezijo obravnavata dve komponenti. Načrt zagotavlja podporo za prometno infrastrukturo in zdravstveno infrastrukturo po vsej državi, tudi na podeželju, v manj razvitih regijah in na najbolj oddaljenih ozemljih. Načrt vsebuje ukrepe za ohranjanje delovnih mest, s poudarkom na mladih in invalidih, ter reformo nacionalnega zavoda za zaposlovanje in zavarovanja za primer brezposelnosti.

(10)Načrt predvideva velik poudarek na podnebnem prehodu, pri čemer približno polovica njegovih komponent prispeva k zelenemu prehodu. Ustrezni ukrepi vključujejo povečanje energijske učinkovitosti stavb, podporo čistejšemu prometu in inovacije za čistejše vire energije. Načrt obravnava digitalne izzive na več področjih z izboljšanjem infrastrukture, digitalizacijo javnih storitev ter MSP. Za povečanje odpornosti sistemov izobraževanja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja načrt vključuje več ukrepov za olajšanje dostopnosti digitalnih orodij za vse prebivalstvo, zlasti s posodobitvijo programov izobraževanja in usposabljanja. Tudi zdravstveni sektor bi moral imeti koristi od velikih naložb za olajšanje digitalnega prehoda.

(9)Načrt vključuje ukrepe, ki prispevajo k vsem šestim stebrom, pri čemer precejšnje število komponent načrta obravnava več stebrov. Tak pristop prispeva k zagotavljanju, da se vsak steber obravnava celovito in usklajeno. Poleg tega se glede na posebne izzive Francije poseben poudarek na pametni, trajnostni in vključujoči rasti ter teža posameznih stebrov štejejo za ustrezno uravnotežene.

(8)V skladu s členom 19(3)(a) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.1 Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri (ocena A) predstavlja celovit in ustrezno uravnotežen odziv na gospodarske in socialne razmere ter s tem ustrezno prispeva k vsem šestim stebrom iz člena 3 navedene uredbe ob upoštevanju specifičnih izzivov, s katerimi se sooča zadevna država članica, in dodeljenih finančnih sredstev zadevne države članice.

(7)Izvajanje načrtov držav članic za okrevanje in odpornost bo pomenilo usklajena prizadevanja za naložbe in reforme po vsej Uniji. Z usklajenim in hkratnim izvajanjem teh reform in naložb ter izvajanjem čezmejnih projektov se bodo te reforme in naložbe medsebojno krepile in ustvarile pozitivne učinke prelivanja po vsej Uniji. Zato bo približno tretjina učinka mehanizma na rast in ustvarjanje delovnih mest v državah članicah posledica prelivanja iz drugih držav članic.

(6)Načrti za okrevanje in odpornost bi morali slediti splošnim ciljem mehanizma za okrevanje in odpornost, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/241, in Instrumenta Evropske unije za okrevanje, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (EU) 2020/2094, da bi podprli okrevanje po krizi zaradi COVID-19. Morali bi spodbujati ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo s prispevanjem k šestim stebrom iz člena 3 Uredbe (EU) 2021/241.

(5)Francija je 28. aprila 2021 Komisiji uradno predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Načrt je bil predložen po postopku posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe, mladinskimi organizacijami in drugimi ustreznimi deležniki, izvedenem v skladu z nacionalnim pravnim okvirom. Nacionalna odgovornost za načrte za okrevanje in odpornost je podlaga za njihovo uspešno izvajanje in trajni učinek na nacionalni ravni ter verodostojnost na evropski ravni. Komisija je na podlagi člena 19 navedene uredbe ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost, pri čemer je upoštevala smernice za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi.

(4)[V priporočilu Sveta o ekonomski politiki euroobmočja je bilo državam članicam euroobmočja priporočeno, naj ukrepajo, tudi prek načrtov za okrevanje in odpornost, da bi med drugim zagotovile naravnanost politike, ki podpira okrevanje, ter nadalje povečale konvergenco, odpornost ter trajnostno in vključujočo rast. V priporočilu Sveta je bila navedena tudi okrepitev nacionalnih institucionalnih okvirov, zagotovitev makrofinančne stabilnosti ter dokončanje ekonomske in monetarne unije in okrepitev mednarodne vloge eura.] [Če priporočilo Sveta ne bo sprejeto do sprejetja tega izvedbenega sklepa Sveta, se ta uvodna izjava izbriše].

(3)Komisija je 2. junija 2021 objavila poglobljeni pregled za Francijo v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta. Na podlagi opravljene analize je Komisija ugotovila, da v Franciji obstajajo makroekonomska neravnotežja, ki so zlasti povezana z visokim javnim dolgom, šibko konkurenčnostjo in nizko rastjo produktivnosti ter imajo čezmejni pomen.

(2)Svet je 9. julija 2019 in 20. julija 2020 v okviru evropskega semestra na Francijo naslovil priporočila. Svet je zlasti priporočil izboljšanje vzdržnosti javnih financ, podporo gospodarstvu med krizo in okrevanjem, ki bo sledilo, ter izboljšanje odpornosti zdravstvenega sistema. Francija je prejela tudi priporočila o vključevanju na trg dela, da bi zagotovila enake možnosti s posebnim poudarkom na ranljivih skupinah, odpravila pomanjkanje znanj in spretnosti ter njihovo neusklajenost s povpraševanjem ter podprla zaposlovanje med krizo. Svet je Franciji priporočil tudi, naj zagotovi učinkovito izvajanje ukrepov za podporo likvidnosti podjetij, zlasti malih in srednjih podjetij, da prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe v podporo gospodarskemu okrevanju. Franciji je bilo priporočeno tudi, naj vlaga v ključne sektorje, kot sta zeleni in digitalni prehod. Zlasti za zeleni prehod je bilo Franciji priporočeno, naj vlaga v trajnostni promet, obnovljive vire energije, energetske povezave in infrastrukturo ter čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije. Svet je Franciji priporočil še, naj vlaga v raziskave in inovacije ter hkrati poveča učinkovitost javnih podpornih shem. In končno, Franciji je bilo priporočeno, naj izboljša svoje poslovno okolje s poenostavitvijo davčnega sistema, zmanjšanjem upravnih bremen, spodbujanjem rasti podjetij in odpravo ovir za konkurenco na področju storitev. Po oceni napredka pri izvajanju teh priporočil za posamezne države v času predložitve načrta za okrevanje in odpornost Komisija ugotavlja, da je bilo priporočilo o spodbujanju rasti podjetij (priporočilo za posamezno državo št. 4.3 iz leta 2019) v celoti izvedeno. Znaten napredek je bil dosežen v zvezi s priporočili o poenostavitvi davčnega sistema, zlasti o zmanjšanju davkov na proizvodnjo (priporočilo za posamezno državo št. 4.1 iz leta 2019 in priporočilo za posamezno državo št. 4.3 iz leta 2020), o sprejetju vseh potrebnih ukrepov za učinkovit odziv na pandemijo, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo (priporočilo za posamezno državo št. 1.1 iz leta 2020), o ublažitvi zaposlitvenih in socialnih učinkov krize (priporočilo za posamezno državo št. 2.1 iz leta 2020) ter o zagotovitvi učinkovitega izvajanja ukrepov za podporo likvidnosti podjetij, zlasti malih in srednjih podjetij (priporočilo za posamezno državo št. 3.1 iz leta 2020).

(1)Izbruh COVID-19 negativno vpliva na gospodarstvo Francije. V letu 2019 je bruto domači proizvod na prebivalca (BDP na prebivalca) Francije znašal 115 % povprečja EU. V skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2021 se je realni BDP Francije v letu 2020 zmanjšal za 8,1 %, v letih 2020 in 2021 pa naj bi se skupno zmanjšal za 2,9 %. Dolgoročnejši vidiki z učinkom na srednjeročno gospodarsko uspešnost vključujejo predvsem visok delež javnega dolga, šibko konkurenčnost v razmerah nizke rasti produktivnosti, visoke regulativne omejitve na področju storitev in visoka upravna bremena ter nizko raven in učinkovitost naložb v raziskave in razvoj.

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost in zlasti člena 20 Uredbe,

EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 23.6.2021 COM(2021) 351 final PRILOGA

k predlogu izvedbenega sklepa Sveta o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Francijo {SWD(2021) 173 final}



PRILOGA ODDELEK 1: REFORME IN NALOŽBE V OKVIRU NAČRTA ZA OKREVANJE IN ODPORNOST 1.Opis reform in naložb A. KOMPONENTA 1: Prenova stavb V skladu s svojim nacionalnim energetskim in podnebnim načrtom in da bi se poraba energije do leta 2030 zmanjšala za 20 % (v primerjavi z letom 2012, kar je nacionalni cilj, določen za leto 2030), mora Francija do leta 2030 letno vložiti dodatnih 15–25 milijard EUR v prenovo stavb, in sicer s povečanjem stopnje in intenzivnosti prenove. Ta del francoskega načrta za oživitev gospodarstva in odpornost zadeva naložbe in reforme, katerih cilj je izboljšanje energijske učinkovitosti vseh vrst stavb: javne in zasebne stavbe, vključno z zasebnimi in socialnimi stanovanji ter stavbami, ki pripadajo podjetjem. Reforme, ki podpirajo naložbe, vključujejo (i) dopolnitev reforme stanovanjske politike, ki se je začela z zakonom ELAN , sprejetim leta 2018, da bi se povečala učinkovitost javnih odhodkov z revizijo treh obstoječih shem (APL, Pinel in PTZ ), ter (ii) sprejetjem revidirane uredbe o toplotni izolaciji novih stavb (RE2020). Naložbe v okviru te komponente so ključne za doseganje cilja energijske učinkovitosti, saj stavbni fond predstavlja približno 25 % emisij toplogrednih plinov v Franciji in 45 % porabe končne energije. Te naložbe in reforme prispevajo k priporočilom za posamezne države, naslovljenim na Francijo v zadnjih dveh letih, o potrebi po „usmerjanju naložbene politike v [...] energijsko učinkovitost“ (priporočilo št. 3 iz leta 2019) in k „osredotočanju naložb na zeleni [...] prehod, zlasti na [...] čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije“ (priporočilo št. 3 iz leta 2020). Pričakuje se, da noben ukrep v tej komponenti ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepov in ukrepov za ublažitev, določenih v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami DNSH (2021/C58/01). A.1 Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo Reforma 1 (C1.R1): Stanovanjska politika Ukrep vključuje dva ločena cilja, ki se izvajata v dveh korakih. Revizija načinov izračuna za APL („aides personnelles au logement“): znesek pomoči se od 1. januarja 2021 izračuna na podlagi trenutnih dohodkov upravičenega gospodinjstva in ne na podlagi dohodka predzadnjega leta. Takšna revizija bo omogočila, da se bo sistem hitreje prilagajal razlikam v dohodkih upravičencev, da bi se izboljšala socialna pravičnost. Poleg tega se znesek pomoči preračuna vsako četrtletje, kar omogoča postopno upoštevanje nedavnih sprememb dohodka. Shema Pinel je shema odbitka davka od dohodka za lastnike, ki vlagajo v nova ali sanirana stanovanja z namenom najema. Leta 2023 bi bilo treba sprejeti odločitev, da se shema Pinel zaključi do konca leta 2024 – shema Pinel bi se pozneje nadomestila z novimi določbami za spodbujanje nastanitev srednjega razreda, ki jih financirajo institucionalni vlagatelji, da bi se izboljšal njen učinek na ponudbo stanovanj, kjer so potrebe največje, na primer z zmanjšanjem spodbud za nove gradnje na območjih, kjer stanovanjski trg ni pod pritiskom. To se bo dopolnilo s spremembami načina zagotavljanja tako imenovanih posojil z ničelno obrestno mero („PTZ“), zlasti se bo upravičenost prosilcev ocenila na podlagi trenutnih prihodkov, da se omejijo sedanji nepričakovani učinki.

Reforma 2 (C1.R2): Revidirana uredba o toplotni izolaciji RE2020 Revidirana uredba o toplotni izolaciji novih stavb bo 1. januarja 2022 nadomestila obstoječo ureditev o toplotni izolaciji stavb, ki je začela veljati leta 2012. Glavni cilji revizije toplotnih pravil za nove stavbe so: ·Izboljšanje preudarnosti na področju energije in razogljičenje porabljene energije: Uvedba strožjih pragov za (i) bioklimatsko potrebo po stanovanjih (s čimer se najvišji prag zniža za 30 % v primerjavi s sedanjo uredbo RT 2012), (ii) poraba neobnovljive primarne energije in (iii) toplogredni plini iz porabe energije (4 kg CO2/m²/leto za enodružinsko hišo ter 14 kg CO2/m²/leto za skupne stanovanjske objekte do leta 2024 in 6,5 kg po letu 2024). ·Zmanjšanje ogljičnega učinka novih stavb: pri ogljičnem učinku se upošteva celoten življenjski cikel stavbe, od faze izgradnje do rušenja stavbe, ki predstavlja od 60 do 90 % ogljikovega dioksida v stavbah v 50 letih. Ti premisleki vodijo k večji uporabi ogljično nevtralnejših gradbenih materialov, kot so les in gradbeni materiali na biološki osnovi (tj. tisti, ki shranjujejo ogljik in ga med proizvodnjo zelo malo sproščajo). ·Prilagajanje novih stavb podnebnim spremembam: nova uredba RE2020 (i) upošteva hlajenje zgradb pri izračunu potreb stavbe po energiji, (ii) zagotavlja poletni indikator udobja, ki se izračuna med načrtovanjem stavbe, in (iii) določa najvišji prag 1 250 DH (stopnja-ura) in najnižji prag 350 DH, od katerega se pri izračunu energetske učinkovitosti uporabljajo kazni. Naložba 1 (C1.I1): Energetska prenova zasebnih stanovanj, vključno z energetskimi siti Francoski načrt za okrevanje in odpornost bo financiral shemo nepovratnih sredstev, imenovano „MaPrimeRenov“ (MPR), ki bodo dodeljena lastnikom, da bi prispevala k financiranju izolacije, ogrevanja, prezračevanja ali energetskih pregledov enodružinskih hiš ali stanovanj v večstanovanjskih objektih. Vse MPR, financirane z načrtom, bodo lastnikom za upravičene projekte prenove sporočene pred koncem leta 2022. Da bi zagotovili standarde kakovosti podprtih del, obnovitvena dela izvajajo podjetja z oznako RGE („priznani kot poroki za okolje“). Znesek premije je odvisen od upravičenega materiala, opreme in izvedenih del do največ 20 000 EUR za obdobje največ 5 let. Od oktobra 2020 je MPR na voljo vsem lastnikom, ne glede na njihov dohodek. Vendar se intenzivnost pomoči razlikuje glede na dohodek gospodinjstva (za skromna gospodinjstva lahko pomoč znaša do 90 % ocenjenega zneska del). Poleg tega lahko MPR koristi lastnikom, ki oddajo v najem stanovanje/hišo najemniku. Nepovratna sredstva lahko podpirajo tudi dela, ki se izvajajo na skupnih območjih večstanovanjskega objekta, prek „MPR copropriétés“: to je enkratna pomoč, izplačana sindikatu etažnih lastnikov za financiranje celotnih obnovitvenih del z minimalnim povečanjem energije v višini 35 %. Do te MPR so upravičeni vsi večstanovanjski objekti, ki jih sestavlja najmanj 75 % stanovanj (tj. ne podjetij), z zgornjo mejo 3 750 EUR na stanovanje. Bonus se lahko dodeli za večstanovanjske objekte z oznakami F ali G (do 500 EUR na stanovanje) ter za večstanovanjske objekte, opredeljene kot „v slabem stanju“ ali ki se nahajajo na urbanih območjih, ki se obnavljajo (do 3 000 EUR na stanovanje). Višina pomoči se razlikuje glede na prihranke energije, dosežene z obnovitvenimi deli. Da bi podprli energetsko najbolj intenzivne domove, da bi izpolnili cilje iz energetskega in podnebnega zakona, sprejetega leta 2019, bo dodatni dodatek k MPR koristil lastnikom, ki izvajajo obnovitvena dela, da bi njihovi domovi izgubili status energetskih sit (oznaki F in G). Drug bonus bo razdeljen lastnikom, ki izvajajo prenovo, ki omogoča, da hiša doseže najučinkovitejše oznake (A ali B). Ti dodatki dosežejo 1 500 EUR za najrevnejša gospodinjstva, 1 000 EUR za gospodinjstva s srednjimi dohodki in 500 EUR za najbogatejša gospodinjstva. Poleg tega ukrep za spodbujanje učinkovitejše energetske prenove (tj. poleg „kozmetične“ prenove) zagotavlja oblikovanje globalne pomoči za obnovo, če se doseže vsaj 55 % prihranka energije: sredstva znašajo med 3 500 EUR in 7 000 EUR za gospodinjstva s srednjim ali visokim dohodkom. Na splošno je cilj del za energetsko prenovo, ki se izvajajo v zasebnih stanovanjih, v povprečju doseči vsaj 30-odstotni prihranek energije. Naložba 2 (C1.I2): Energetska prenova in večja sanacija socialnih stanovanj Ta ukrep vključuje podporo organizacijam za socialna stanovanja („pisarne HLM – Habitation à Loyer modéré“ so pisarne, pristojne za stanovanja z nizkimi dohodki), in lokalne oblasti, ki upravljajo socialna stanovanja, da bi podprle temeljito prenovo stavb. Cilj je doseči najvišje standarde, kot je oznaka za prenovo BBC , in postopno odpraviti energetska sita. Nepovratna sredstva se dodelijo, če obstoječe sheme (kot sta écoPLS in CEE ), ki se lahko kombinirajo s to novo pomočjo, ne zadostujejo za financiranje obnove. Ukrep uvaja tudi industrijske rešitve za energetsko prenovo v socialnih stanovanjskih stavbah, da se doseže ničelna ali pozitivna neto energetska bilanca. Prve dejavnosti naj bi se začele v drugem četrtletju leta 2021, finančna sredstva pa se dodelijo državnim službam na regionalni in lokalni ravni na podlagi raziskave, v kateri so opredeljene potrebe. Projekti se izberejo z razpisom za projekte, objavljenim leta 2020, ali s subvencijami, ki jih upravljajo decentralizirane državne službe ali lokalni organi. Obveznosti za operacije naj bi bile prevzete v letih 2021 in 2022, končane pa naj bi bile do konca leta 2024. Naložba 3 (C1.I3): Obnova toplotne izolacije javnih stavb

Obnovitvena dela v javnih stavbah morajo biti v skladu z odlokom, sprejetim na podlagi člena 175 zakona ELAN , ki določa zmanjšanje porabe energije za 40 % do leta 2030 (v primerjavi z letom 2010) za terciarne stavbe. Za javne stavbe, ki pripadajo državi, sta bili organizirani dve vrsti razpisov za projekte: ·Ena v zvezi z visokošolskimi in raziskovalnimi zgradbami in univerzami, ki ga je začelo in nadzira ministrstvo za visoko šolstvo, raziskave in inovacije; ·Druga za vse druge stavbe v lasti države ali njenih upravljavcev, ki so bile uvedene in pod nadzorom predvsem DIE (Direction de l’Immobilier de l’Etat). Prva dva razpisa za projekte sta bila objavljena jeseni 2020, decembra 2020 pa je bilo izbranih več kot 4 000 projektov. Za stavbe, ki pripadajo lokalnim in regionalnim oblastem, so vzpostavljeni posebni mehanizmi: ·za stavbe, ki so v lasti ali upravljanju regionalnih organov (predvsem srednjih šol), dodeli „kreditne delegacije“ država, regije pa so odgovorne za izbiro projektov; ·za stavbe, ki pripadajo medregionalnim organom (predvsem šole in osnovne šole), nepovratna sredstva za naložbe dodeli država. Projekti so izbrani na podlagi dveh glavnih meril: zrelost (in hitro izvajanje) ter energetska učinkovitost in vpliv na porabo energije s ciljem, da se v povprečju doseže vsaj 30 % prihranka energije. Za vse javne stavbe je cilj, da se vse pogodbe priglasijo do konca leta 2021 in zaključijo do konca leta 2024. Naložba 4 (C1.I4): Energetska prenova zelo malih podjetij ter malih in srednjih podjetij (MSP) Ta naložba je del načrta, ki ga je vlada začela junija 2020 za spremljanje zelo malih in srednjih podjetij pri ekološkem prehodu. Za podporo toplotni prenovi njihovih stavb sta v okviru te naložbe vzpostavljena dva podporna mehanizma: Glavna shema podpore je davčna olajšava v višini 30 % stroškov upravičenih ukrepov (kot so izolacija streh, podstrešij, zidov; skupni sončni grelnik vode in toplotne črpalke ), ki je omejena na 25 000 EUR na podjetje. Ta shema je odprta za stroške, nastale med 1. oktobrom 2020 in 31. decembrom 2021. Davčna olajšava se obračuna od davka na dohodek ali davka od dohodkov pravnih oseb, ki ga mora plačati davčni zavezanec za koledarsko leto, v katerem so nastali upravičeni odhodki (tj. 2020 ali 2021). Z drugim programom podpore se financirajo spremljevalni ukrepi za podporo obrtnikom, malim trgovcem in samozaposlenim pri njihovih obnovitvenih delih. Sredstva se porabijo prek obrtnih zbornic (CMA) in gospodarskih zbornic (CCI) v štirih korakih: ·Ozaveščenost: cilj tega koraka je seznaniti poslovne voditelje z izzivi energetske prenove stavb v okviru ekološkega prehoda; ta ukrep vključuje nacionalno komunikacijsko kampanjo in lokalne ukrepe v sodelovanju z lokalnimi organi in strokovnimi organizacijami. ·Diagnoza: energetski pregled izvede svetovalec organa CMA ali zbornice, da se pripravi akcijski načrt za začetek obnovitvenih del na podlagi ekološke zrelosti vsakega podjetja. ·Izvajanje: strokovnjak pomaga pri izvajanju akcijskega načrta s tehnično in finančno pomočjo (kot je priprava velikih prijav). ·Promocija: ukrepi, ki jih sprejmejo podjetja na področju prenove stavb, se promovirajo različnim ciljnim skupinam, kot so potrošniki, podjetja in lokalni organi. A.2 Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore Zaporedna številka Ukrep Mejnik/cilj Ime Kvalitativni kazalniki (za mejnike) Kvantitativni kazalniki (za cilje) Okvirni časovni razpored za dokončanje Opis vsakega mejnika in cilja Enota merjenja Izhodiščna raven Ciljna raven Četrtletje Leto 1–1 C1.R1 Stanovanjska politika mejnik Reforma APL („aides personnelles au logement“) Začetek veljavnosti Q1 2021 Začetek veljavnosti zakonodajnih sprememb za pregled načinov izračuna APL, da se upoštevajo trenutni dohodki gospodinjstev. 1–2 C1.R1 Stanovanjska politika mejnik Reforma shem Pinel/PTZ Začetek veljavnosti Q1 2023 Začetek veljavnosti zakonodajnih sprememb sheme davčnih olajšav Pinel za izboljšanje njene učinkovitosti zaradi povečanja ponudbe stanovanj na območjih, kjer je trg pod pritiskom, ter sprejetje in začetek veljavnosti zakonodajnih sprememb sheme PTZ. 1–3 C1.R2 Revidirana uredba o toplotni izolaciji RE2020 mejnik Revizija uredbe o toplotni izolaciji (RE2020) Začetek veljavnosti Q1 2022 Začetek veljavnosti zakonodajnih sprememb, vključenih v novo strategijo RE2020, za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov pri novih gradnjah, izboljšanje energetske učinkovitosti novih stavb in prilagoditev novih stavb podnebnim spremembam. 1–4 C1.I1 Energetska prenova zasebnih stavb cilj Število potrjenih MPR število 0 400 000 Q4 2021 Število gospodinjstev, ki jim je bila dodeljena MPR. 1–5 C1.I1 Energetska prenova zasebnih stavb cilj Število potrjenih MPR število 400 000 700 000 Q4 2022 Število gospodinjstev, ki jim je bila dodeljena MPR. 1–6 C1.I2 Energetska prenova socialnih stanovanj cilj Število stanovanj v kategoriji socialnih stanovanj, ki prejmejo nepovratna sredstva za obnovo število 0 20 000 Q4 2021 Število stanovanj v kategoriji socialnih stanovanj, ki prejmejo nepovratna sredstva za obnovo, s ciljem, da se v povprečju doseže vsaj 30-odstotni prihranek energije. 1–7 C1.I2 Energetska prenova socialnih stanovanj cilj Število stanovanj v kategoriji socialnih stanovanj, ki prejmejo nepovratna sredstva za obnovo število 20 000 40 000 Q4 2022 Število stanovanj v kategoriji socialnih stanovanj, ki prejmejo nepovratna sredstva za obnovo, s ciljem, da se v povprečju doseže vsaj 30-odstotni prihranek energije. 1–8 C1.I3 Energetska obnova javnih stavb cilj Število projektov prenove javnih mest, ki pripadajo državi in za katere je bila priglašena pogodba o prenovitvi Število projektov 0 2900 Q4 2021 Število projektov prenove javnih mest, ki pripadajo državi in za katere je bila priglašena vsaj ena pogodba za obnovitvena dela, s ciljem, da se v povprečju doseže vsaj 30 % prihranka energije. 1–9 C1.I3 Energetska obnova javnih stavb cilj Število javnih stavb, ki pripadajo lokalnim in regionalnim oblastem in za katere je država ali regionalni svet za energetska prenovitvena dela priglasil subvencijo Število subvencioniranih stavb 0 1954 Q2 2022 Število javnih stavb, ki pripadajo lokalnim in regionalnim organom (lokalne in regionalne oblasti, vključno z občinami in skupinami občin), za katere je država ali regionalni svet za energetska prenovitvena dela priglasil subvencijo, s ciljem, da se v povprečju doseže vsaj 30 % prihranka energije. 1–10 C1.I3 Energetska obnova javnih stavb cilj Število m² nadstropij javnih mest, ki pripadajo državi, kjer so bila dokončana energetska prenovitvena dela Število kvadratnih metrov (v milijonih) 0 20 Q4 2023 Število m² nadstropij javnih mest, ki pripadajo državi, kjer je bila energetska prenova končana, s ciljem, da se v povprečju doseže vsaj 30 % prihranka energije. 1–11 C1.I3 Energetska obnova javnih stavb cilj Število m² nadstropij javnih mest, ki pripadajo državi, kjer so bila dokončana energetska prenovitvena dela Število kvadratnih metrov (v milijonih) 20 28,75 Q4 2024 Število m² nadstropij javnih mest, ki pripadajo državi, kjer je bila energetska prenova končana, s ciljem, da se v povprečju doseže vsaj 30 % prihranka energije. 1–12 C1.I3 Obnova toplotne izolacije javnih stavb cilj Število šol, visokih šol ali srednjih šol, kjer so bila dokončana energetska prenovitvena dela število 0 681 Q4 2024 Število šol, visokih šol ali srednjih šol, kjer so bila dokončana energetska prenovitvena dela, s ciljem, da se v povprečju doseže vsaj 30-odstotni prihranek energije. 1–13 C1.I4 Energetska prenova mikropodjetij ter malih in srednjih podjetij cilj Število podjetij, ki so upravičena do davčnih olajšav in shem podpore število 0 5000 Q4 2023 Število podjetij, ki so upravičena do davčne olajšave za energetsko prenovo stavb mikropodjetij in MSP za terciarno uporabo in/ali podporo trgovinskih in obrtnih zbornic (CMA) ter gospodarskih in industrijskih zbornic (CCI).

B. KOMPONENTA 2: Ekologija in biotska raznovrstnost Francija se sooča s precejšnjimi potrebami po naložbah, da bi v prihodnjih letih izpolnila cilje trajnostnega razvoja, zlasti v zvezi z biotsko raznovrstnostjo, kakovostjo vode in krožnim gospodarstvom. Pravni okvir je na splošno vzpostavljen za prehod na bolj zeleno in odpornejše gospodarstvo, vendar ga mora Francija izvajati, zlasti s podpiranjem naložb, ki povečujejo biotsko raznovrstnost, zmanjšujejo onesnaževanje in umetnost tal ter izboljšujejo recikliranje in ponovno uporabo materialov in virov. V zvezi s tem so načrtovane naložbe v okviru te komponente 2 francoskega načrta za oživitev in odpornost namenjene zmanjšanju ekološkega vpliva sedanjih načinov proizvodnje in potrošnje z ohranjanjem biotske raznovrstnosti, razogljičenjem procesov industrijske proizvodnje, razvojem krožnega gospodarstva in pospeševanjem kmetijskega prehoda. Takšne naložbe podpirajo reformni zakon o podnebju in odpornosti na podlagi konvencije o podnebju, katerega cilj je prispevati k cilju zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030. Poleg tega bodo odloki o izvajanju zakona o krožnem gospodarstvu, sprejeti leta 2020, začeli veljati leta 2022. Ta komponenta je v glavnem povezana s priporočilom (priporočilo št. 3, 2020) o usmerjanju naložb v zeleni prehod in v manjši meri s priporočilom (priporočilo št. 3, 2019) o energijski učinkovitosti. Ta komponenta prispeva k ohranjanju okolja in prilagajanju podnebnim spremembam ter tako krepi ekološko, socialno in gospodarsko odpornost. Pričakuje se, da noben ukrep v tej komponenti ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepov in ukrepov za ublažitev, določenih v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami DNSH (2021/C58/01). B.1 Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo Reforma 1 (C2.R1): Zakon o podnebju in odpornosti Zakon o podnebju in odpornosti bo objavljen na začetku leta 2022. Nekateri ukrepi, ki se neposredno uporabljajo, bodo začeli veljati takoj po objavi, medtem ko se pričakuje, da bodo drugi ukrepi začeli veljati pozneje, in sicer v roku, ki ga je določil zakonodajalec. Na podlagi predlogov iz Konvencije o podnebju državljanov zakon določa podnebne in okoljske ukrepe, ki bodo prispevali k cilju zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030. Pričakuje se, da bo zakon prispeval k doseganju med polovico in dvema tretjinama cilja zmanjšanja emisij med letoma 2019 in 2030, in sicer zaradi skupnega zmanjšanja emisij za od 56 do 74 milijonov ton ekvivalenta CO2. Zakon zajema naslednjih šest elementov, ki zajemajo celoten obseg gospodarstva: ·„Poraba“: zakon vključuje ukrepe za spremembo vzorcev porabe z obveščanjem in uvedbo ogljično manj intenzivnih proizvodov in storitev ter za zagotavljanje spodbud za zmanjšanje prekomerne porabe z oglaševanjem. ·„Proizvodnja in delo“: zakon vključuje ukrepe za podporo prehoda industrijskih modelov in modelov proizvodnje energije na nizkoogljične rešitve, krepitev varstva ekosistemov z boljšim nadzorom industrijskih dejavnosti in predvidevanje sprememb v načinu dela. ·„Premikanje“: zakon vključuje ukrepe za zmanjšanje emisij iz vseh prevoznih sredstev s spodbudami in finančno podporo zadevnim sektorjem ter z opredelitvijo stabilnega regulativnega okvira. ·„Življenje“: zakon vključuje ukrepe za spremembo načina urbanističnega načrtovanja in spremembo življenjskega sloga v mestih. Vsebuje ukrepe za pospešitev obnove toplotnih sit ter ukrepe za prepolovitev stopnje umetne obdelave tal. ·„Hranjenje“: zakon vključuje ukrepe za podporo ekologizaciji kmetijstva ter razvoju novih prehranjevalnih navad in kmetijskih praks, da bi se zmanjšal njegov vpliv na emisije toplogrednih plinov. ·„Krepitev pravnega varstva okolja“: zakon vključuje ukrepe za odločnejše in učinkovitejše preprečevanje in kaznovanje škode, povzročene okolju. Leta 2025 začne veljati izvedbeni odlok za vzpostavitev območij z nizkimi emisijami v strnjenih naseljih z več kot 150 000 prebivalci s prepovedjo dostopa do vozil z nalepkami Crit’Air 3, 4 in 5 , s čimer se bo izboljšala kakovost zraka v mestih in prispevalo k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov. Reforma 2 (C2.R2): Zakon o krožnem gospodarstvu

Cilj zakona, ki je bil sprejet 10. februarja 2020 za boj proti odpadkom in spodbujanje krožnega gospodarstva, je spremeniti model, ki opredeljuje nov gospodarski okvir, ki olajšuje vrednotenje in ne odstranjevanje odpadkov, ter ustvariti pogoje za zbiranje skoraj 100 % odpadkov, ki jih je mogoče reciklirati. Reforma zadeva sprejetje izvedbenih aktov (odlokov), ki izhajajo iz zakona 2020, ki začne veljati leta 2022: ·Odlok o vzpostavitvi sheme razširjene odgovornosti proizvajalca za gradbene odpadke in odpadke iz javnih del; ·Odlok o določitvi najnižjih stopenj vključitve recikliranih surovin v določene proizvode pred izdajo dovoljenja za dajanje na trg, da se poveča recikliranje in dosežejo cilji, določeni z zakonom (člen 61); ·Odlok o deležu ponovno uporabljene embalaže, ki se vsako leto da v promet, da se poveča delež ponovno uporabljene embalaže na trgu v primerjavi z embalažo za enkratno uporabo in tako omeji količina odpadkov (člen 67 zakona). Naložba 1 (C2.I1): Razogljičenje industrije Cilj te naložbe je prispevati k razogljičenju industrijskega sektorja, ki v Franciji ustvari približno 21 % emisij toplogrednih plinov. Mehanizem za okrevanje in odpornost se bo uporabljal za zmanjšanje porabe energije v industrijskih podjetjih (vključno z energetsko intenzivnimi industrijami) in/ali za naložbe, namenjene zmanjšanju emisij toplogrednih plinov. Sredstva se bodo dodelila na dva načina: ·Nepovratna sredstva se bodo zagotovila po razpisih za projekte, ki jih izvaja ADEME (Agencija za ekološki prehod), za večje projekte, pri katerih naložba presega 3 000 000 EUR. Ti projekti bodo zajemali naložbe v energijsko učinkovitost ali naložbe za izboljšanje industrijskih procesov za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Med tema dvema vrstama projektov ni vnaprej določenih sredstev, saj se bo izbira opravila v skladu z različnimi merili, vključno z uspešnostjo v smislu emisij toplogrednih plinov v primerjavi z zahtevano podporo. ·Te razpise za projekte dopolnjuje podpora na enem mestu, ki jo dodeljuje javna agencija ASP (Agence de Services et de Paiement) za manjše in bolj standardizirane projekte za izboljšanje energijske učinkovitosti (z zneskom naložb, manjšim od 3 000 000 EUR), ki temelji na seznamu upravičene opreme, opredeljene z odlokom. Mandat za prihodnje razpise za projekte bo zahteval, da naložbe v naprave sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS) omogočajo zmanjšanje emisij CO2 pod referenčno vrednost iz direktive o ETS na način, ki zagotavlja, da je ukrep skladen z načelom „da se ne škoduje bistveno“ iz Uredbe (EU) 2021/241. Naložba 2 (C2.I2): Zgoščevanje mest: trajnostna gradnja Cilj tega ukrepa je pomagati občinam povečati gostoto stanovanj na območjih, ki jih je prizadelo pomanjkanje stanovanj. Podpora gosto naseljenim dejavnostim bo prispevala k omejevanju širjenja mestnih območij ter ohranjanju biotske raznovrstnosti in kmetijskih zemljišč. Poleg tega se bo za te dejavnosti uporabljala nova uredba o toplotni izolaciji RE2020 (glej reformo 2 te komponente), katere cilj je zmanjšati ogljični učinek novih stavb in povečati njihovo energetsko učinkovitost. Pavšalna pomoč se bo dodelila občinskim organom, če bo izpolnjenih več pogojev: (i) skladnost z obveznostmi, ki jih nalaga „Zakon o solidarnosti in obnovi mest“ iz leta 2000, v skladu s katerim morajo socialna stanovanja predstavljati 20 % stanovanjskega fonda; (ii) gradbeni program mora vključevati vsaj dve stanovanji, ki presegata določene pragove gostote in sta predmet predhodnega urbanističnega dovoljenja. Pragovi gostote, izraženi v kvadratnih metrih tlorisnih površin, zgrajenih na kvadratni meter površine, izhajajo iz navzkrižne analize, ki združuje merila prebivalstva (velikost in gostota v občini ali skupini občin) in tipologijo stanovanjskega fonda (kot so pozidana gostota, nezasedena površina, delež socialnih stanovanj in sekundarnih bivališč ter povprečna velikost gospodinjstva). Naložba 3 (C2.I3): Zgoščevanje mest: degradirana območja Cilj tega ukrepa je sanirati in reciklirati degradirana in zapuščena območja, ki predstavljajo pomemben vir zemljišč, da bi prispevali k usmeritvi „neto ničelne izgube naravnih lastnosti prsti“ do leta 2050, ki jo je določila francoska vlada, da bi nadzorovala širjenje mest in podprla ponovno oživitev mest ter posledično omejila uporabo naravnih območij.

Upravičenci sklada za degradirana območja morajo biti lastniki parcele: to so lahko občine, lokalne javne ustanove, ki jih določijo lokalni organi, javni subjekti države, javna lokalna podjetja, kot so SEM („sociétés d’économie mixte“), socialni najemodajalci ali zasebna podjetja s soglasjem pristojnega organa za urbanistično načrtovanje. Projekte izbere država z regionalnimi javnimi razpisi s pomočjo tehničnih služb (na nacionalni in regionalni ravni). Ko država in upravičenec izbereta sporazum o donaciji, bosta podpisala sporazum o donaciji. Sklad za degradirana območja lahko podpira dve kategoriji projektov: ·Recikliranje degradiranih območij: industrijska (brez dejavnosti sanacije onesnaženosti), komercialna, administrativna degradirana območja, stara degradirana oporišča v okviru obnove mest ali preseljevanja proizvodnih dejavnosti; ·Recikliranje urbaniziranih zemljišč: prekvalifikacija starih stanovanjskih in poslovnih blokov, oživitev ali preoblikovanje ekonomskih con na vhodu v mesta, sanacija ali diverzifikacija stanovanjskih območij, obnova trgovin. Poleg tega se bodo dodelila sredstva za razvoj orodij za znanje o zemljiščih, da se podprejo lokalne oblasti pri popisu odpadkov in operativnem izvajanju postopkov recikliranja. Naložba 4 (C2.I4): Biotska raznovrstnost Cilj tega ukrepa je podpreti lokalne organe, združenja in druge organe upravljanja naravnih območij pri vlaganju v projekte za varstvo in obnovo biotske raznovrstnosti, kjer so ekosistemi ogroženi. V okviru francoskega načrta za okrevanje in odpornost se bosta financirali dve vrsti ukrepov: ·Ekološko obnovo bodo podpirale štiri vrste naložb: oŠest agencij za vode bo izvajalo projekte za ohranjanje vodnih virov, obnavljanje biotske raznovrstnosti in ekološko kontinuiteto vodnih okolij ter ohranjanje ekosistemov; sredstva se bodo dodelila na podlagi razpisov za projekte ali po načelu „vse na enem mestu“ v okviru, ki ga bo potrdil upravni odbor agencije, in v skladu s sporazumom, podpisanim z ministrstvom za ekološki prehod. oEkološka kontinuiteta za ribe (ribji prehodi) na jezovih Rhinau in Marckolsheim na reki Ren. Ta naložba je inženirski in infrastrukturni projekt, ki se bo izvajal v partnerstvu z EDF („Electricité de France“, francoskim proizvajalcem električne energije), lokalnimi organi, nacionalnimi strokovnjaki, vodno agencijo Ren-Meuse in francoskim uradom za biotsko raznovrstnost. Gre za projekt sodelovanja z državami, ki mejijo na reko Ren. oFrancoski urad za biotsko raznovrstnost (OFB) bo upravljal več vrst projektov: atlas biotske raznovrstnosti na občinski ravni, ukrepi za ohranjanje in obnovo biotske raznovrstnosti, ki jih izvajajo „voditelji projektov“, izbrani na podlagi javnih razpisov. oDržava bo izvajala poskusne ukrepe za ekološko obnovo v celinski Franciji in DOM („Départements d’Outre Mer“). Projekti se bodo izbrali na podlagi razpisov za projekte ali po načelu „vse na enem mestu“ v okviru, ki ga bo določilo ministrstvo za ekološki prehod. ·Podpora zavarovanim območjem: oDržava bo poskusno izvajala ukrepe za zavarovana območja v celinski Franciji in v DOM. Projekti se bodo izbrali na podlagi razpisov za projekte ali po načelu „vse na enem mestu“ v okviru, ki ga bo določilo ministrstvo za ekološki prehod. oFrancoski urad za biotsko raznovrstnost (OFB) bo podpiral zavarovana območja v naravnih morskih parkih. o11 nacionalnih parkov v Franciji bo vlagalo v ohranjanje naravne, kulturne in krajinske dediščine, razvoj znanja o biotski raznovrstnosti ter izobraževanje o okolju in trajnostnem razvoju. V letih 2021 in 2022 se bodo projekti na področju ekološke obnove in zavarovanih območij opredelili z javnimi razpisi, ki jih bodo organizirali upravljavci (kot so agencije za oskrbo z vodo, OFC itd.), prve obveznosti pa se bodo začele izvajati pred 31. decembrom 2021. Vsaj 700 projektov v okviru te komponente se bo zaključilo do 31. decembra 2023.

Naložba 5 (C2.I5): preprečevanje potresnih tveganj v DOM (Antili) Cilj tega ukrepa je izvesti obnovitvena dela na prednostnih javnih stavbah na Antilih (npr. Martiniku in Gvadelupu), ki so odporna proti potresom, ob upoštevanju odpornosti na ciklone. Ciljane so tri vrste javnih stavb: ·stavbe, prefekture in podprefekture za krizno upravljanje; ·prednostne bolnišnice; ·šole, srednje šole in visoke šole. Država izbere stavbe po vložitvi vloge do 31. decembra 2020. Pravna obveznost se bo zaključila do 31. decembra 2021, dela za vsaj 15 stavb pa se bodo začela do 31. decembra 2023. Naložba 6 (C2.I6): varna vodovodna omrežja Cilj tega ukrepa je doseči prenovo in sanacijo 450 kilometrov omrežij v Franciji, vključno z DOM, do 31. decembra 2022. S tem ukrepom se bodo financirali naslednji trije podukrepi (prva dva se bosta izvedla v celinski Franciji, zadnji pa se nanaša samo na DOM): ·Agencije za oskrbo z vodo bodo podpirale naložbe v posodobitev omrežij za čisto vodo in sanitarne oskrbe. Prav tako bodo vlagale v posodobitev čistilnih naprav za odpadne vode in odklop odvajanja deževnice iz omrežij. ·Naložbe v higienizacijo več kot 35 000 ton blata iz čistilnih naprav, da se omogoči razprševanje. ·Prednostne naložbe za posodobitev vodovodnega in sanitarnega omrežja v okviru akcijskega načrta DOM za vodo. Za prva dva podukrepa bo projekte izbralo šest agencij za vode, in sicer prek namenskih razpisov za projekte ali po načelu „vse na enem mestu“ v okviru, ki ga bo potrdil upravni odbor agencije. Agencije bodo odgovorne tudi za operativno izvajanje projektov. Lokalni organi, ki se soočajo z nezmožnostjo razprševanja blata iz čistilnih naprav, se morajo obrniti na agencijo, od katere so odvisni, da bi prejeli pomoč in finančno podporo. V DOM se bodo sredstva razdelila med državne direktorate za okolje, prostorsko načrtovanje in stanovanjska vprašanja (zlasti za predhodne študije in tehnično pomoč na Gvadelupu in Martiniku) ter francoski urad za biotsko raznovrstnost, ki je pristojen za financiranje akcijskega načrta DOM za vodo. Projekti se bodo izbrali v skladu s tem načrtom. Naložba 7 (C2.I7): posodobitev centrov za sortiranje Sortiranje in recikliranje odpadkov je ključni cilj zakona o energetskem prehodu in zeleni rasti, sprejetega leta 2015, katerega cilj je zmanjšanje količine odpadkov na odlagališčih za 50 % do leta 2025. Ta ukrep obravnava izzive sortiranja in recikliranja vseh vrst odpadkov, zlasti gospodinjskih in bolnišničnih odpadkov. Pomoč za naložbe se bo dodelila za: •Podpora recikliranju odpadkov s pomočjo za naložbe lokalnim organom ali kateri koli instituciji, odprti za javnost, za posodobitev (javnih in zasebnih) centrov za sortiranje in postavitev objektov za selektivno sortiranje na javnih območjih;

•Nakup opreme za pospešitev sortiranja pri viru, zbiranja in valorizacije bioloških odpadkov in gospodinjskih odpadkov (npr. v obnovljiv bioplin ali kakovostno gnojilo), pri čemer se bo zagotovilo, da to ne spodbuja obratov za mehansko-biološko obdelavo; •Izboljšanje ravnanja z odpadki, ki predstavljajo tveganje okužbe, v bolnišnicah zaradi „trivializatorjev“. Ta ukrep se bo izvajal prek razpisov za projekte ali finančnega okna, ki ga bo vzpostavila ADEME (Agencija za ekološki prehod). Cilj je do leta 2026 posodobiti 32 centrov za sortiranje. Druge naložbe v biološke odpadke/odpadke iz gospodinjstev in obdelavo bolnišničnih odpadkov še niso količinsko opredeljene. Obveznosti za naložbe se bodo prevzele v letih 2021 in 2022 ter zaključile do konca leta 2024. Naložba 8 (C2.I8): Recikliranje in ponovna uporaba Ta ukrep ima naslednje tri cilje: (i) podpirati zmanjšanje uporabe plastike (zlasti za enkratno uporabo), (ii) spodbujati uporabo reciklirane plastike ter (iii) pospešiti razvoj popravila in ponovne uporabe (plastike) v skladu z zakonom o preprečevanju nastajanja odpadkov za krožno gospodarstvo, sprejetim leta 2020. Podpirali se bosta dve vrsti intervencij: ·Podpora za ponovno uporabo ali popravilo plastičnih ali neplastičnih proizvodov in dejavnosti za zmanjšanje plastične embalaže: orazvoj in posodobitev obratov za recikliranje („recikliranje“); opodpora podjetjem za nadomestitev plastične embalaže (vključno s sektorjem embaliranja); oindustrializacija rešitev za embalažo, ki jo je mogoče ponovno uporabiti in reciklirati; opridobivanje alternativnih rešitev za uporabo plastike (zlasti za enkratno uporabo) ali prilagoditev njihovi uporabi (pralna oprema, prilagoditev proizvodnih orodij), na primer v skupni pripravi in dostavi hrane; oeksperimentiranje s pilotnimi projekti z alternativnimi rešitvami za plastiko za enkratno uporabo. ·Podpora za recikliranje plastike: oštudije in preskusi izvedljivosti za pripravo, recikliranje ali vgradnjo reciklirane plastike, zlasti za podjetja, ki jih še ne vključujejo; onaložbe v prilagoditev opreme podjetij za pripravo, recikliranje ali vključitev več reciklirane plastike v postopek; opomoč za dobavo recikliranih polimernih materialov z neposrednim financiranjem predelovalnih podjetij za plastiko, da se podpre povpraševanje. Pomoč bo upravljala Agencija za ekološki prehod (ADEME) prek „sklada za krožno gospodarstvo“ in „sklada za razogljičenje industrije“ za ukrepe, povezane s podporo za vključitev reciklirane plastike v poslovne procese, podprti projekti pa se bodo izbrali z razpisi za projekte ali ustreznim finančnim okvirom ADEME. Ukrep bo omogočil, da se skupaj prepreči proizvodnja 275 000 ton plastike. Obveznosti za te naložbe se bodo prevzele do 31. decembra 2022 in zaključile do 31. decembra 2024.

Naložba 9 (C2.I9): načrt rastlinskih beljakovin Ta ukrep je del splošnega načrta za rastlinske beljakovine, katerega cilj je zmanjšati odvisnost kmetijstva od vložkov, kot so živalska krma in dušikova gnojila. Zagotavlja podporo za naložbe kmetijskim gospodarstvom in strukturam nižje v prodajni verigi, zlasti za krepitev in spodbujanje novih kmetijskih dobavnih verig, namenjenih rastlinskim beljakovinam. Ukrep bo zagotavljal podporo za naložbe za: ·opremo na poljedelskih kmetijah, bogatih z beljakovinami; ·prestrukturiranje dobavne verige rastlinskih beljakovin, vključno z naložbami v podjetja za zbiranje in predelavo rastlinskih beljakovin (kot so silosi, skladiščne enote, naprave za stiskanje semen, sušilniki za alfalfo in optični sortirniki). Januarja 2021 je FranceAgriMer, javni organ, pristojen za kmetijstvo in ribištvo, objavil prve razpise za zbiranje projektov. Zadnje finančne obveznosti se bodo prevzele do 31. decembra 2022 za najmanj 1 200 projektov. Naložba 10 (C2.I10): Gozdovi Francoski lesni sektor omogoča izravnavo približno 20 % francoskih emisij CO2 s skladiščenjem ogljika v gozdovih, lesnih proizvodih ter nadomeščanjem fosilnih goriv in energetsko intenzivnejših materialov. Podnebne spremembe pa vplivajo na gozdne sestoje v Franciji, ki so postali degradirani ali ranljivi za škodljivce, suše in požare. Da bi ohranili številne okoljske storitve, ki jih zagotavljajo gozdovi, zagotovili njihovo raznolikost in trajnost ter zagotovili oskrbo francoske industrije, ki temelji na gozdarstvu, je namen tega ukrepa mobilizirati sredstva za javne in zasebne lastnike gozdov, da bodo lahko uvedli dinamično trajnostno gospodarjenje z gozdovi. Zajete so tri vrste intervencij: ·izboljšanje gozdnih sestojev slabe gospodarske in okoljske kakovosti; ·obnova gozdov, ki so jih močno prizadeli ali uničili lubadarji, v vzhodni Franciji (predvsem v regijah Grand-Est in Bourgogne-Franche-Comté); ·prilagoditev gozdnih sestojev, ki so občutljivi na vplive podnebnih sprememb. Cilj ukrepa je zajeti vsaj 30 000 ha do konca prvega četrtletja 2023. Od 19. februarja 2021 se lahko vložijo zahtevki za pomoč. Plačila se bodo izvedla do 31. decembra 2024. B.2 Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore



Zaporedna številka Ukrep Mejnik / cilj Ime Kvalitativni kazalniki za mejnike Kvantitativni kazalnik za cilj Čas Opis vsakega mejnika in cilja Enota Izhodiščna raven Ciljna raven Četrtletje Leto 2–1 C2.R1 Zakon o podnebju in odpornosti mejnik Zakon o podnebju in odpornosti Objava zakona in začetek veljavnosti določb, ki se neposredno uporabljajo Q2 2022 Objava zakona in začetek veljavnosti tistih določb zakona, ki se neposredno uporabljajo za prenos več priporočil iz konvencije državljanov o podnebju na naslednjih šestih področjih: uživanje, proizvodnja in vzorčenje; delo, gibanje, življenje, hranjenje in krepitev sodnega varstva okolja. 2–2 C2.R1 Zakon o podnebju in odpornosti mejnik Zakon o podnebju in odpornosti – izvedbeni akt Začetek veljavnosti Q4 2025 Začetek veljavnosti odloka o vzpostavitvi območij z nizkimi emisijami toplogrednih plinov v mestih z več kot 150 000 prebivalci. 2–3 C2.R2 Zakon o krožnem gospodarstvu mejnik Odloki o izvajanju zakona o boju proti odpadkom in krožnem gospodarstvu Začetek veljavnosti Q1 2022 Začetek veljavnosti naslednjih odlokov in odločb: Sklep o ustanovitvi industrije gradbenih odpadkov in gradbenih materialov z dne 1. januarja 2022 Odlok o najnižji stopnji vključitve recikliranih surovin (61. člen Zakona AGEC) Odlok o deležu ponovno uporabljene embalaže za dajanje v promet (67. člen zakona AGEC) 2–4 C2.I1 Razogljičenje industrije cilj Preprečene emisije toplogrednih plinov MtCO2eq (milijoni ton ekvivalenta CO2 ) 0 3,5 Q2 2021 Preprečene emisije toplogrednih plinov skozi celotno življenjsko dobo projekta, izračunane v primerjavi s stanjem „pred naložbo“ in ki jih je upravljavec opredelil v odzivu na javni razpis, s ciljem, da naložbe v naprave ETS omogočajo zmanjšanje emisij CO2 pod referenčno vrednost iz direktive o ETS. 2–5 C2.I1 Razogljičenje industrije cilj Preprečene emisije toplogrednih plinov MtCO2eq (milijoni ton ekvivalenta CO2) 3,5 5 Q4 2022 Preprečene emisije toplogrednih plinov skozi celotno življenjsko dobo projekta, izračunane v primerjavi s stanjem „pred naložbo“ in ki jih je upravljavec opredelil v odzivu na javni razpis, s ciljem, da naložbe v naprave ETS omogočajo zmanjšanje emisij CO2 pod referenčno vrednost iz direktive o ETS. 2–6 C2.I2 Zgoščevanje mest: trajnostna gradnja cilj Število občin, ki so upravičene do pomoči število 0 1200 Q4 2021 Število občin, ki prejemajo pomoč za trajnostno gradnjo na mestnih območjih, ki so obremenjena. 2–7 C2.I3 Zgoščevanje mest: degradirana območja cilj Število projektov, za katere so bila podpisana nepovratna sredstva za recikliranje odpadnih zemljišč ali urbaniziranih območij število 0 90 Q1 2022 Število projektov, za katere je bil podpisan sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev, bodisi za postopek recikliranja na odpadnem zemljišču bodisi za postopek recikliranja urbaniziranega zemljišča. 2–8 C2.I3 Zgoščevanje mest: degradirano območje cilj Število projektov, za katere so bila podpisana nepovratna sredstva za recikliranje odpadnih zemljišč ali urbaniziranih območij število 90 200 Q1 2023 Število projektov, za katere je bil podpisan sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev, bodisi za postopek recikliranja na odpadnem zemljišču bodisi za postopek recikliranja urbaniziranega zemljišča. 2–9 C2.I4 Biotska raznovrstnost cilj Število podprtih projektov na področju ekološke obnove in zavarovanih območij število 0 700 Q4 2022 Število projektov, povezanih z ekološko obnovo in ohranjanjem biotske raznovrstnosti na zavarovanih območjih. 2–10 C2.I5 Preprečevanje potresnih tveganj v DOM cilj Število zadevnih stavb – potresna tveganja v DOM število 0 15 Q4 2023 Število javnih stavb (kot so stavbe za krizno upravljanje ali prefekture in podprefekture ali prednostne bolnišnice ali šole, visoke šole in visoke šole) v DOM, v katerih so se začela protipotresna dela. 2–11 C2.I6 varna vodovodna omrežja cilj Število podprtih linearnih km omrežij pitne vode in sanitarnih omrežij Km 0 450 Q4 2022 Število kilometrov omrežij za pitno vodo ali sanitarnih omrežij, za katera so se začela obnovitvena dela. 2–12 C2.I7 Posodobitev centrov za sortiranje cilj Število podpisanih pogodb za posodobitev centrov za sortiranje število 0 32 Q4 2022 Število podpisanih pogodb za posodobitev centrov za sortiranje. 2–13 C2.I7 Posodobitev centrov za sortiranje mejnik Naložbe v sortiranje in zbiranje odpadkov ter ravnanje z medicinskimi odpadki Posredovanje seznama upravičencev Q4 2022 Dokončanje razpisa za zbiranje predlogov in programov podpore ter izbor prejemnikov za naslednje sheme: ·podpirati naložbe v sortiranje in zbiranje odpadkov zunaj doma; ·podpirati sortiranje, zbiranje in predelavo bioloških odpadkov; ·podpora naložbam v opremo za razkuževanje kužnih medicinskih odpadkov. 2–14 C2.I7 Posodobitev centrov za sortiranje cilj Število posodobljenih centrov za sortiranje število 0 32 Q4 2025 Število obstoječih javnih in zasebnih centrov za sortiranje, ki so dokončali posodobitvena dela. 2–15 C2.I8 Recikliranje in ponovna uporaba cilj Količina plastičnih materialov, ki je bila preprečena V tonah 0 275 000 Q4 2025 Kumulativna dejanska količina plastičnih materialov, preprečena z recikliranjem ali vključevanjem v industrijske procese. 2–16 C2.I9 načrt rastlinskih beljakovin cilj Število projektov, ki se bodo financirali iz „beljakovinskega načrta“ za naložbe v proizvodnjo beljakovinskih rastlin število 0 1200 Q1 2022 Število projektov, ki bodo prejeli sredstva iz „beljakovinskega načrta“ za naložbe v proizvodnjo beljakovinskih rastlin po izboru z javnimi razpisi. 2–17 C2.I10 Gozdovi cilj Površina gozdov, za katero je bila dodeljena donacija za izboljšanje, prilagoditev, obnovo ali rekonstitucijo gozda Hektar 0 30 000 Q1 2023 Površina gozdov, za katero je bila dodeljena donacija za izboljšanje, prilagoditev, obnovo ali rekonstitucijo gozda.

C. KOMPONENTA 3: Infrastruktura in zelena mobilnost Prometni sektor je eden glavnih onesnaževalcev s CO2 v Franciji, saj je leta 2017 predstavljal 38 % vseh emisij. V cestnem prometu nastane 96 % teh emisij, od tega jih več kot polovica izvira iz zasebnih vozil. Prometna infrastruktura ima ključno vlogo pri učinkovitem izvajanju zelenega prehoda. Z njihovim vzdrževanjem in razvojem se uporabnikom lahko dajo na voljo ekološke alternative praksam, ki povzročajo emisije ogljika. Ukrepi v okviru te komponente francoskega načrta za okrevanje in odpornost so osredotočeni na razvoj javnega prevoza (metro, tramvaj, avtobus) ter obnovo in izboljšanje nacionalnega železniškega omrežja za potniški in tovorni promet. Ta komponenta vključuje tudi ukrepe za prenovo voznega parka uprave z električnimi ali hibridnimi vozili, izboljšanje trajnosti pristanišč in olajšanje prehoda na zeleno gospodarstvo na podeželskih območjih. Komponenta zajema tudi dve reformi, povezani z mobilnostjo in zelenim oblikovanjem proračuna, da se poveča preglednost vpliva nacionalnega proračuna na okolje. Te naložbe in reforme prispevajo k obravnavi priporočil za posamezne države, naslovljenih na Francijo v zadnjih dveh letih, o potrebi po „usmerjeni naložbeni politiki na [...] energijo iz obnovljivih virov, energijsko učinkovitost in medsebojne povezave s preostalo Unijo“ (priporočilo št. 3 iz leta 2019) ter k zagotavljanju učinkovitega izvajanja ukrepov za podporo likvidnosti podjetij, zlasti za mala in srednja podjetja. [...] Osredotoči naložbe na zeleni [...] prehod, zlasti na trajnostni promet, čisto in učinkovito proizvodnjo in uporabo energije, energetske infrastrukture ter raziskave in inovacije.“ (priporočilo za posamezno državo št. 3 iz leta 2020). Pričakuje se, da noben ukrep v tej komponenti ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepov in ukrepov za ublažitev, določenih v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami DNSH (2021/C58/01). C.1 Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo Reforma 1 (C3.R1): Zakon o mobilnosti („Loi d’Orientation des Mobilités“) Cilj zakona o mobilnosti je korenito preoblikovanje prometa in mobilnosti s ciljem izboljšati vsakodnevne storitve, zadovoljiti potrebe celotnega prebivalstva in pospešiti razogljičenje sektorja. Zakon vsebuje celovit sveženj instrumentov politike o upravljanju, predpisih in naložbenih načrtih. V časovnem okviru mehanizma za okrevanje in odpornost se bodo izvajali številni sekundarni zakoni, povezani z zakonodajo o mobilnosti. Prvič, leta 2020 je začel veljati odlok, v katerem so določeni pogoji, pod katerimi lahko potovanja vključujejo dodelitev finančnih sredstev voznikom, ki so ponudili souporabo avtomobila v odsotnosti potnikov. Drugič, uredbe se bodo spremenile leta 2021, da se omogoči prenos upravljanja lokalnega železniškega omrežja na regije. Tretjič, vlada bo pregledala in posodobila finančno in operativno načrtovanje državnih naložb v prometno infrastrukturo do 31. decembra 2023, kot je predvideno v zakonu. Reforma 2 (C3.R2): okolju prijazna priprava proračuna Namen objave zelenega proračuna je vzpostaviti standardiziran in celovit okvir za obveščanje parlamenta in civilne družbe o vplivu državnega proračuna na okolje. Francija je skupaj s svojim zakonom o proračunu za leto 2021 objavila metodologijo zelenega proračuna, v skladu s katero so vsi odhodki državnega proračuna razvrščeni glede na učinek na vsakega od šestih ciljev, opredeljenih v Uredbi (EU) 2020/852 (v nadaljnjem besedilu: uredba o taksonomiji): blažitev podnebnih sprememb, prilagajanje podnebnim spremembam, trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov, prehod na krožno gospodarstvo, preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja in varstvo in ohranjanje biotske raznovrstnosti in ekosistemov. Prihodki so razvrščeni kot okoljski davek v skladu z opredelitvijo Eurostata „davka, katerega osnova je fizična enota (ali približek fizične enote) nečesa, ki ima poseben in dokazano negativen vpliv na okolje.“ Za proračun za leto 2022 se bo objavil nov zeleni proračun. Opiral se bo na že uveljavljene prakse in jih izboljšal z izvajanjem nove metodologije za upoštevanje odhodkov iz poslovanja. Naložba 1 (C3.I1): podpora železniškemu sektorju Da bi do leta 2050 dosegli cilj ogljične nevtralnosti, namerava Francija povečati uporabo železnice kot alternative cestnemu prometu. Cilj ukrepa je izboljšanje in posodobitev železniškega omrežja. Prvi del naložbe bo izvedla agencija, odgovorna za naložbe v prometno infrastrukturo (AFITF). Vlada je to javno agencijo pooblastila za naložbe v vnaprej izbrane projekte prometne infrastrukture. Z ukrepom se bo financirala obnova lokalnih železniških prog, ki se bo izvedla v sodelovanju z državo in regijami. Prispeval bo tudi k prenovi tovornih prog in vgrajenih logističnih platform. Naložbe bodo večinoma izvedene v letih 2021 in 2022.

Drugi del naložbe se bo uporabil za dokapitalizacijo francoske nacionalne železniške družbe SNCF. Sredstva se bodo prenesla neposredno na SNCF Réseau, upravljavca omrežja, ki je del skupine SNCF. Pri izvajanju ukrepa bo treba opisati, kako se zagotavlja skladnost z zahtevami po preglednosti in pravili o državni pomoči, s posebnim poudarkom na ločenem računovodstvu, da se prepreči navzkrižno subvencioniranje gospodarskih in negospodarskih dejavnosti SNCF Réseau. Naložbe, izvedene med letoma 2021 in 2023, bodo razdeljene na tri ukrepe. Prvi ukrep je namenjen prenovi nacionalnega železniškega omrežja z velikimi naložbami, ki bi nadomestile tire, prečke in tirne grede. Poleg tega se bo vlagalo v zamenjavo kretnic, voznih vodov in signalizacije. Drugi ukrep je namenjen izboljšanju varnosti in zanesljivosti omrežja. Financiral bo raziskave in razvoj ter izdelke in opremo za nadomestitev sredstva za uničevanje plevela, ki vsebuje glifosat, z alternativnimi proizvodi, ki so manj škodljivi za okolje. Poleg tega se bo z ukrepom financirala obnova predorov. Tretji ukrep bo financiral popolno prenovo lokalnih železniških prog (kot so proge, tiri, tirne grede in železniške naprave). Naložba 2 (C3.I2): Podpora povpraševanju po čistih vozilih (avtomobilski načrt) Namen teh naložb je podpreti povpraševanje po čistih vozilih, predvsem iz gospodinjstev. Ukrep vključuje „ekološki bonus“ za lahka vozila v podporo nakupu električnega, vodikovega ali priključnega hibridnega vozila z emisijami CO2, ki so manjše ali enake 50 g/km. Znesek bonusa bo odvisen od vrste vozila (električni, priključni hibrid, vodik), vrste upravičenca (gospodinjstvo ali podjetje) in cene vozila (višji bonus za cenejša vozila). Raven bonusa se bo od julija 2021 postopoma zniževala, saj se konkurenčnost teh vozil v primerjavi z njihovimi termalnimi alternativami povečuje. Ukrep vključuje tudi isto vrsto bonusa za težka vozila: januarja 2021 se uvede dodatek za nakup v višini 50 000 EUR za tovornjake in 30 000 EUR za električne avtobuse ali avtobuse na vodikov pogon. Naložba 3 (C3.I3): Dnevna mobilnost: razvoj javnega prevoza Cilj ukrepa je financiranje razvoja železniške infrastrukture za vsakodnevno mobilnost v mestnih območjih, da bi se povečala njihova privlačnost. Ukrep bo osredotočen na regijo Ile de France okoli Pariza, da bi rešili ponavljajoče se težave prezasedenosti. Prispeval bo tudi k oblikovanju novih mestnih prog podzemne železnice v velikih mestih v regijah. Upravičeni projekti večinoma temeljijo na električni vleki, ki bo prispevala k razogljičenju prometa. Ukrep bo podpiral različne faze postopka, od potrebnih predhodnih študij do dejanskih del. Z ukrepom se bo zlasti sofinanciralo izboljšanje mestnih železniških prog (RER E, B in D), uvedbo tramvajskih prog (T3, T1) in avtobuse za prevoz na visoki ravni (TZ 2 in 3). V regijah bo ukrep podpiral vzpostavitev nove linije podzemne železnice v Toulousu. Naložba bo potekala med letoma 2021 in 2026. Naložba 4 (C3.I4): pospešitev dela na prometni infrastrukturi Namen ukrepa je posodobiti obstoječo prometno infrastrukturo, da bi jo prilagodili novim prevoznim sredstvom, lokalnim potrebam in zelenemu prehodu. Omogočal bo združevanje skupnega prevoza in električnih vozil kot alternative zasebnim avtomobilom. Prav tako bo povečal digitalizacijo in vključevanje novih tehnologij za delovanje in nadzor rečne infrastrukture, da bo postala verodostojna alternativa cestnemu tovornemu prometu. Ukrep se bo izvajal predvsem prek francoske agencije za financiranje prometne infrastrukture (AFITF), javne agencije, ki jo je vlada pooblastila za naložbe v vnaprej izbrane projekte prometne infrastrukture. Naložbe se bodo nanašale na več projektov. Financirale bodo postavitev novih električnih polnilnih postaj na nacionalnih cestah in cestah za visoke hitrosti. Prednost bosta imela javni prevoz in skupni prevoz z izgradnjo rezerviranih pasov in namestitvijo naprav za nadzor nad njimi, pa tudi vzpostavljanje območij z nizkimi emisijami. Predvidena je tudi prenova rečnih omrežij, zlasti zapornic in jezov, skupaj s posodobitvijo digitalnega sistema upravljanja pomorskih zadev in omrežja CROSS (regionalnih operativnih centrov za spremljanje in reševanje). Naložba 5 (C3.I5): ekologizacija državnega ladjevja Cilj ukrepa je obnoviti vozni park treh uprav: policija in žandarmerija (Ministrstvo za notranje zadeve), generalni direktorat za carino (ministrstvo za finance) in uprava za izvrševanje kazenskih sankcij (ministrstvo za pravosodje). Združeni vozni park teh treh organov predstavlja večino državnih vozil, hkrati pa so zanj značilni starost, veliko število prevoženih kilometrov in nizka stopnja obnavljanja. Zeleni načrt za vozni park za leti 2021 in 2022 daje prednost nakupu čistih vozil (električnih ali priključnih hibridov). Naložba bo skupaj pomagala pri nakupu 3 833 čistih vozil za Ministrstvo za notranje zadeve, 570 za carino in 530 za pravosodno upravo. Ukrep bo podpiral tudi nakup polnilnih postaj.

Naložba 6 (C3.I6): ekologizacija pristanišč Pristanišča so ključna sredstva francoskega gospodarstva. Ukrep bo omogočal nadaljnje naložbe v skladu z zahtevami podnebnega prehoda s podpiranjem alternativnih goriv in čistejših plovil. Ukrep je razdeljen na dva podukrepa. Do leta 2023 bo financiral namestitev devetih novih električnih povezav za zagotavljanje alternativnega goriva na dokih za ladje za križarjenje, ki uporabljajo omrežje Havre-Rouen-Pariz, potniške ladje in kontejnerske ladje, ki uporabljajo doke v Marseillu, ter kontejnerske ladje, ki uporabljajo doke v pristanišču Martinik. Poleg tega bo financiral nova plovila z manjšimi emisijami za ladjevje oddelka, pristojnega za pomorske zadeve, ministrstva za ekologijo. Naložba 7 (C3.I7): krepitev odpornosti elektroenergetskih omrežij in energetski prehod na podeželskih območjih Cilj tega ukrepa je povečati odpornost elektroenergetskih omrežij s poudarkom na podeželskih območjih. Ukrep bo povečal kakovost distribucijskega sistema za električno energijo v regijah, v katerih se večinoma razvijajo obnovljivi viri energije, električna mobilnost pa je ključni izziv. Upravičenci ukrepa so organi, ki organizirajo javno distribucijo električne energije. Naložba bo povečala proračunsko vrstico finančnega zakona (loi de finances), namenjeno elektrifikaciji podeželja. Z ukrepom se bodo do leta 2023 financirali različni podprogrami. Prvi podprogram za „energetski prehod“ in „razvoj inovativnih rešitev“ bo financiral energetski prehod na podeželskih območjih s spodbujanjem vključevanja obnovljivih virov energije v omrežje, gradnjo skladiščnih objektov in infrastrukturo za električno polnjenje. Prav tako bo pospešil uvajanje pametnih števcev. Z drugim podprogramom „podnebne nesreče“ se bodo financirala popravila delov električnega omrežja, poškodovanih v skrajnih vremenskih razmerah. Preostala naložba se bo dodelila za obnovo starih električnih kablov in naprav ter za povečanje varnosti omrežja, ki je trenutno na podeželskih območjih slabo. C.2 Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore Zaporedna številka Povezani ukrep (reforma ali naložba) Mejnik / cilj Ime Kvalitativni kazalniki za mejnike Kvantitativni kazalnik za cilj Čas Opis vsakega mejnika in cilja Enota Izhodiščna raven Ciljna raven Četrtletje Leto 3–1 C3.R1 Zakon o mobilnosti mejnik Člen 35(2) zakona št. 2019-1428 z dne 24. decembra 2019 o mobilnosti Začetek veljavnosti Q3 2020 Začetek veljavnosti izvedbenega odloka zakona o mobilnosti, ki ureja pogoje, pod katerimi lahko vožnja vključuje dodelitev finančnih sredstev voznikom, ki so ponudili souporabo avtomobila v odsotnosti potnikov (člen 35(2) zakona o mobilnosti). 3–2 C3.R1 Zakon o mobilnosti mejnik Člen 172 zakona št. 2019-1428 z dne 24. decembra 2019 o mobilnosti Začetek veljavnosti Q2 2021 Začetek veljavnosti ukrepov za prilagoditev pravil za zagotovitev prenosa upravljanja v regije železniškega omrežja lokalnega interesa v skladu s členom 172 zakona št. 2019-1428 z dne 24. decembra 2019 o mobilnosti. 3–3 C3.R1 Zakon o mobilnosti mejnik Člen 3 zakona št. 2019-1428 z dne 24. decembra 2019 Določitev posodobitve Q4 2023 Posodobitev revidirane zakonodaje, ki posodablja finančno in operativno načrtovanje državnih naložb v promet, kot je določeno v zakonu št. 2019-1428 z dne 24. decembra 2019 o mobilnosti v skladu s členom 3 navedenega zakona, pred 30. junijem 2023. 3–4 C3.R2 Zeleni proračun mejnik Zeleni proračun z zakonom o financiranju Objava s strani vlade Q4 2021 Objava zelenega proračuna skupaj z osnutkom proračunskega zakona za leto 2022, vključno z izboljšano metodologijo za upoštevanje odhodkov iz poslovanja. 3–5 C3.I1 Podpora železnicam mejnik Sklenitev sporazumov o financiranju Sprejetje v odboru AFITF Q3 2021 Sprejetje sporazumov o financiranju s strani odbora AFITF. 3–6 C3.I1 Podpora železnicam cilj Stikala število 0 272 Q1 2022 Število novih nameščenih stikal (skupaj). 3–7 C3.I1 Podpora železnicam cilj Vozni vodi Km 0 182 Q1 2022 Kilometrov novih nameščenih voznih vodov (skupaj). 3–8 C3.I1 Podpora železnicam cilj Obnovljene železniške proge Km 0 863 Q4 2022 Kilometrov obnovljenih železniških prog (skupaj). 3–9 C3.I1 Podpora železnicam cilj Predori Števci 0 3305 Q4 2022 Metri ojačanih predorov (skupaj). 3–10 C3.I1 Podpora železnicam mejnik Okoljska obravnava železnic Informacije, ki jih mora zagotoviti SNCF Réseau Q4 2022 Nadomestitev uporabe glifosata z okolju prijaznejšo alternativo. 3–11 C3.I1 Podpora železnicam cilj Lokalne železniške proge Km 0 500 Q4 2023 Kilometrov obnovljenih majhnih lokalnih prog (skupaj). 3–12 C3.I1 Podpora železnicam cilj Obnovljene proge za tovorni promet Km 0 150 Q4 2023 Kilometrov obnovljenih prog za tovorni promet (skupaj). 3–13 C3.I1 Podpora železnicam cilj Lokalne železniške proge Km 500 827 Q4 2025 Kilometrov obnovljenih majhnih lokalnih prog (skupaj). 3–14 C3.I1 Podpora železnicam cilj Obnovljene proge za tovorni promet Km 150 330 Q4 2025 Kilometrov obnovljenih prog za tovorni promet (skupaj). 3–15 C3.I2 Podpora za nakup čistih vozil cilj Ekološki dodatki število 0 85 000 Q1 2021 Število okoljskih bonusov, dodeljenih za lahka vozila od junija 2020. 3–16 C3.I2 Podpora za nakup čistih vozil cilj Ekološki dodatki število 0 127 000 Q1 2022 Število okoljskih bonus