EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 10.5.2017 COM(2017) 228 final SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ o vmesnem pregledu izvajanja strategije za enotni digitalni trg Povezani enotni digitalni trg za vse



{SWD(2017) 155 final}



„Digitalne tehnologije in digitalne komunikacije

so se razširile na vse vidike življenja.

Prizadevati si moramo za Evropo, ki opolnomoča naše državljane in gospodarstva

in oboji danes delujejo v digitalnem okolju.“ Govor predsednika Junckerja o stanju v Uniji z dne 14. septembra 2016



1. Uvod Zaporedni valovi tehnoloških sprememb so preoblikovali človeške družbe in gospodarstva ter prinesli dolgoročne koristi v obliki gospodarske rasti in kakovosti življenja. To lahko stori tudi digitalna revolucija, ki trenutno poteka. Dve tretjini Evropejk in Evropejcev menita, da najnovejše digitalne tehnologije pozitivno vplivajo na družbo, gospodarstvo in njihovo življenje. Večina vprašanih meni, da morajo EU, organi držav članic in podjetja sprejeti ukrepe, ki bi obravnavali vprašanja, ki jih odpira digitalizacija. Ljudje in podjetja v EU imajo inherentne prednosti, ki so nujne, da bi lahko izkoristili možnosti enotnega digitalnega trga. Med njimi so močna proizvodna baza in hitro rastoča zagonska podjetja, ki lahko skupaj z na novo digitaliziranimi industrijskimi postopki in kvalificirano delovno silo spodbujajo rast v bližnji prihodnosti. Da bi EU lahko v celoti izkoristila možnosti podatkovnega gospodarstva, mora navedene prednosti uporabiti, da bi karseda povečala digitalizacijo evropskih storitvenih sektorjev, zlasti zdravstvenega sektorja in sektorja oskrbe ter energetskega, prometnega in finančnega sektorja. Te prednosti pa je mogoče v celoti izkoristiti le ob precejšnjih dodatnih naložbah v digitalne spretnosti in znanja ter infrastrukturo na ravni EU, držav članic in zasebnega sektorja. Za dokončanje enotnega digitalnega trga EU je potrebno tudi jasno in stabilno pravno okolje za spodbujanje inovacij, odpravo razdrobljenosti trga in omogočanje vsem akterjem, da izkoristijo nove tržne dinamike pod pravičnimi in uravnoteženimi pogoji. Na tem bo temeljilo zaupanje, ki je bistveno za zaupanje podjetij in potrošnikov. To je bil cilj strategije za enotni digitalni trg. Z boljšim dostopom in pravičnimi pogoji ta strategija pomeni odprti trg, na katerem lahko podjetja in ljudje zlahka poslujejo enako učinkovito drugod po Evropi kot doma. Komisija je v dveh letih po sprejetju strategije pripravila predloge za vseh 16 glavnih opredeljenih ukrepov. Ti se osredotočajo na področja, na katerih lahko EU prinese dodano vrednost, s poudarkom na evropskih digitalnih projektih, ki so preobsežni in prekompleksni, da bi jih lahko izvedla posamezna država. Ključnega pomena je, da vse strani zagotovijo, da se ukrepi sprejmejo, v celoti izvajajo in učinkovito izvršujejo v obdobju, ki je skladen s hitrim razvojem digitalnega gospodarstva. Da bi Komisija pripomogla k uresničitvi tega, bo zagotovila celo paleto instrumentov politike in možnosti financiranja, bistvenega pomena pa je tudi popolna podpora držav članic, Evropskega parlamenta, Sveta in zainteresiranih strani, saj drugače enotni digitalni trg preprosto ne bo uresničen. Odločilna vloga, ki jo ima digitalni vidik pri preobrazbi Evrope, je poudarjena tudi v Beli knjigi o prihodnosti Evrope. Digitalna tehnologija vpliva na vse vidike politike EU: kako proizvajamo in porabljamo energijo, kako potujemo z enega kraja na drugega ter kako se kapital giba po Evropi. Ljudje bodo kmalu lahko potovali po EU, ne da bi jih skrbeli stroški gostovanja v tujih mobilnih omrežjih ali izguba dostopa do glasbe, iger, filmov, športnih dogodkov in serij, ki so jih že plačali. Bistveno je, da podjetja EU izkoristijo možnosti, ki jih ponuja digitalna tehnologija, da ostanejo konkurenčna na svetovni ravni, in da lahko zagonska podjetja EU hitro rastejo, pri čemer izkoristijo rešitve računalništva v oblaku, velepodatkov, robotike in širokopasovnih povezav visokih hitrosti ter s tem ustvarjajo nova delovna mesta kot tudi prispevajo k produktivnosti in trajnosti. Zagotavljanje in uporaba rešitev e-uprave bi prav tako prinesla velike koristi za državljane, podjetja in javne uprave ter omogočila nove čezmejne priložnosti, zlasti z uporabo elektronskih podpisov. Hkrati morajo biti digitalne infrastrukture, od katerih je digitalno gospodarstvo odvisno, trpežne in odporne, z možnostjo prilagajanja na nove grožnje. Drugače bo zaupanje ljudi in podjetij spodkopano, uvajanje digitalnih tehnologij pa ovirano.

V tem vmesnem pregledu je ocenjen napredek pri vzpostavitvi enotnega digitalnega trga, prav tako je opredeljeno, na katerih področjih so potrebna nadaljnja prizadevanja in na katerih področjih so zaradi sprememb v digitalnem okolju potrebni novi ukrepi na ravni EU. Pregledu sta priložena Poročilo o digitalnem napredku Evrope za leto 2017, v katerem je opisan napredek, dosežen na ravni EU in ravni držav članic, ter delovni dokument služb Komisije, v katerem so navedeni dokazi, na katerih temelji pregled. 2. Poziv k pravočasnemu in učinkovitemu izvajanju V skupni izjavi o zakonodajnih prednostnih nalogah EU je bila poudarjena politična odgovornost institucij EU za dokončanje ključne zakonodaje v okviru enotnega digitalnega trga do konca leta 2017. Ob zamudah bi državljani uživali manjšo zaščito, ne bi mogli uporabiti boljših, hitrejših in cenejših povezav ter ne bi imeli dostopa do številnejših spletnih vsebin. „Trojne prednosti“ za potrošnike začnejo zagotavljati konkretne koristi Prvi niz predlogov Komisije začenja zagotavljati koristi po soglasju Evropskega parlamenta in Sveta. Maloprodajni stroški gostovanja bodo odpravljeni s 15. junijem 2017. Uporabniki mobilnih telefonov, ki redno potujejo po EU, bodo lahko klicali, pošiljali kratka sporočila in brskali po spletu po isti ceni, kot bi jo plačali doma. Nacionalni regulativni organi bodo pozorno spremljali razvoj na trgu, da bi zagotovili, da se nova pravila upoštevajo, potrošniki pa uživajo koristi. 34 % Evropejk in Evropejcev potuje v drugo državo članico EU vsaj enkrat na leto. Leta 2014 jih je približno polovica izjavila, da v tujini ne bi uporabljala mobilnega interneta, ker je predrag. Čezmejna prenosljivost storitev spletnih vsebin pomeni, da bodo potrošniki pri potovanju v drugih državah članicah EU od začetka leta 2018 imeli dostop do svojih spletnih naročnin za filme, športne dogodke, elektronske knjige, video igre in glasbene storitve. 60 % mladih Evropejk in Evropejcev meni, da je čezmejna prenosljivost pomembna pri sklenitvi naročniškega razmerja. Končni del sklopa „trojnih prednosti“ bi bil zagotovljen s hitrim sprejetjem predloga za odpravo neupravičenega geografskega blokiranja. Gospodarski subjekti ne bi mogli več diskriminirati potrošnike iz drugih držav članic brez objektivno upravičenih razlogov. Le nekaj več kot tretjina poskusov čezmejnih spletnih nakupov je uspešnih (37 %). Internetna povezljivost za vse Za spodbujanje povezljivosti in nadaljnjega razvoja novih storitev od leta 2020 bodo države članice sprejele usklajene ukrepe, da bi visokokakovostni frekvenčni pas 700 MHz dale na voljo za brezžično širokopasovno uporabo. To čezmejno usklajevanje radiofrekvenčnega spektra je ključni element. Brez njega omrežja 5G in nove storitve, ki jih prinašajo (npr. povezani avtomobili, zdravstvena oskrba na daljavo, pametna mesta ali mobilno pretakanje videov), ne bodo mogli učinkovito delovati. Da bi EU popolnoma opremili z visokokakovostnimi in hitrimi telekomunikacijskimi omrežji, je bistveno, da imajo države članice še naprej usklajen pristop k politiki radiofrekvenčnega spektra. Da bi digitalna revolucija koristila vsem, Evropa potrebuje regulativni okvir za elektronske komunikacije, ki spodbuja uvajanje infrastrukture, ki deluje nemoteno povsod v EU, tudi na podeželskih območjih , obenem pa varuje učinkovito konkurenco. Precejšen del potrebnih naložb bo zagotovil zasebni sektor na podlagi boljšega regulativnega okolja. Zato je nujno hitro sprejetje predlogov za zakonik o elektronskih komunikacijah in uredbe o Organu evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC). Hitro izgradnjo širokopasovnih omrežij bodo podpirali tudi ukrepi, predlagani v Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah za boljše usklajevanje radiofrekvenčnega spektra ter spodbujanje konkurence na trgu telekomunikacij in naložb v visokozmogljiva omrežja. Prav tako je potrebno hitro izvajanje Direktive 2014/61/EU o ukrepih za znižanje stroškov za postavitev elektronskih komunikacijskih omrežij visokih hitrosti . Sedanje ocene kažejo na primanjkljaj v višini 155 milijard EUR v primerjavi s skupnimi potrebnimi naložbami v višini 500 milijard EUR za dosego ciljev glede internetne povezljivosti za leto 2025. Da bi EU dodatno spodbudila že obstoječe naložbe v izgradnjo širokopasovnih povezav visokih hitrosti, uporablja tudi evropske strukturne in investicijske sklade (približno 6 milijard EUR do leta 2020, da bi več kot 14,5 milijona gospodinjstev zagotovila dostop do širokopasovnega interneta visokih hitrosti) ter instrumente, kot sta Evropski sklad za strateške naložbe (približno 3,2 milijarde EUR za javne in zasebne naložbe) in instrument za povezovanje Evrope. Sklad za širokopasovno povezovanje Evrope bo zasebnim vlagateljem pomagal združiti prizadevanja za podporo digitalnim omrežnim infrastrukturam na nezadostno preskrbljenih območjih in bo do leta 2021 sprožil do 1,7 milijarde EUR dodatnih naložb. Ta prizadevanja bodo prejela nov zagon s hitrim sprejetjem in izvajanjem predloga o spodbujanju brezplačne internetne povezljivosti za uporabnike v lokalnih skupnostih (pobuda WiFi4EU). To bo do 8 000 lokalnim skupnostim omogočilo, da do leta 2020 izkoristijo sredstva v skupni višini 120 milijonov EUR. V zvezi s tem je treba opozoriti, da Komisija redno opravlja kliring nacionalnih shem državne pomoči za širokopasovne povezave, kar prav tako pomeni pomemben ukrep na ravni EU za spodbujanje naložb. Vse zainteresirane strani morajo sodelovati, da bi dosegle cilje glede povezljivosti EU za leto 2025 in zagotovile, da bo Evropa prevzela vodilno vlogo v svetu pri uvajanju storitev 5G z izvajanjem akcijskega načrta za 5G. Boljši spletni trg za potrošnike in podjetja Spodbujanje čezmejnega elektronskega trgovanja je eden od glavnih ciljev enotnega digitalnega trga. Vrsto predlogov, ki so trenutno v obravnavi, je treba hitro sprejeti, da bi lahko kmalu želi koristi, ki jih prinašajo. Popolnoma usklajena pravila o digitalnih pogodbah in okrepljena pravila o sodelovanju med nacionalnimi organi za varstvo potrošnikov bodo izboljšala varstvo potrošnikov in pogoje za podjetja, ki prodajajo proizvode in zagotavljajo storitve prek meja. Popolnoma harmoniziran sklop pravil o „digitalnih pogodbah“ bo zmanjšal razlike med nacionalnimi sistemi potrošniškega pogodbenega prava in odpravil enega od glavnih razlogov, zaradi katerega se podjetja odločajo za „geografsko blokiranje“. Uvajanje možnosti za elektronsko trgovanje v podjetja je odvisno tudi od cenovno dostopnih čezmejnih storitev dostave paketov in preprostejših postopkov za prijavo DDV. Ustvarjanje inovacijam naklonjenega okolja z učinkovitim izvrševanjem predpisov

Komisija je maja 2015 začela raziskavo konkurence v sektorju elektronskega trgovanja, da bi opredelila morebitne pomisleke glede konkurence, ki izhajajo iz poslovnih praks podjetij. Rezultati raziskave konkurence v sektorju bodo prispevali k usmerjanju izvrševanja konkurenčnega prava na poslovne prakse elektronskega trgovanja, ki so najbolj škodljive za konkurenco in čezmejno trgovino. Komisija je že sprožila tri preiskave domnevnih protikonkurenčnih praks na področjih potrošniške elektronike, video iger in hotelskih nastanitev. Nacionalni organi so poleg tega na področju konkurenčnega prava izvedli ukrepe izvrševanja in sodelovanja. Poleg nenehnih prizadevanj za krepitev zmogljivosti za spletno izvrševanje predpisov dobro delujoč sistem za spletno reševanje potrošniških sporov in posodobljene smernice o direktivi o nepoštenih poslovnih praksah pripomorejo zagotoviti, da se pravice potrošnikov učinkovito uveljavljajo v praksi. Spoštovanje pravic intelektualne lastnine je bistveno za spodbujanje ustvarjalnosti in inovacij ter ustvarjanje zaupanja v trg. Komisija zaključuje svoje vrednotenje sedanjega pravnega okvira za uveljavljanje vseh pravic intelektualne lastnine, vključno z avtorskimi pravicami. Uresničevanje varstva zasebnosti in osebnih podatkov na internetu Splošna uredba o varstvu podatkov je ključni instrument za zaščito posameznikovih temeljnih pravic do varstva osebnih podatkov v digitalni dobi. Podjetjem ponuja poenostavljena pravila, ustvarja nove poslovne priložnosti in spodbuja inovacije. Komisija tesno sodeluje z državami članicami, neodvisnimi nadzornimi organi za varstvo podatkov ter podjetji in civilno družbo, da bi se pripravila na uporabo navedene uredbe s 25. majem 2018. Predlog za revidirano uredbo o zasebnosti in elektronskih komunikacijah dopolnjuje splošno uredbo o varstvu podatkov in obenem zagotavlja usklajenost z ustreznimi pravili splošne uredbe o varstvu podatkov. Predlog bo še dodatno okrepil pravno varnost in varstvo zasebnosti uporabnikov na spletu, hkrati pa povečal poslovno uporabo komunikacijskih podatkov na podlagi soglasja uporabnikov. Hitro sprejetje uredbe o zasebnosti in elektronskih komunikacijah bo potrošnikom in podjetjem omogočilo, da bodo lahko v celoti izkoristili prednosti okvira za digitalno zasebnost, ko bo splošna uredba o varstvu podatkov maja 2018 začela veljati. Izboljšanje pogojev za ustvarjanje in distribucijo vsebin v digitalni dobi Predlagana revizija direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah bo ustvarila pravni okvir, ki bo prilagojen potrebam digitalne dobe. To bo zagotovilo ravnovesje med konkurenčnostjo in varstvom potrošnikov, okrepilo promocijo evropskih del in izboljšalo neodvisnost regulatorjev. 67 % ljudi v EU, ki so v zadnjih treh mesecih uporabljali internet, bere spletne novice. Več kot polovica (51 %) je uporabljala internet za igranje ali prenos iger ter predvajanje ali prenos slik, filmov ali glasbe. 31 % posluša spletne radijske postaje. EU poleg tega potrebuje sodobna pravila o avtorskih pravicah, da bi lahko potrošnikom in ustvarjalcem zagotovila, da lahko čim bolj izkoristijo digitalno okolje. Cilj predloga Komisije je zagotoviti lažji čezmejni dostop do spletnih vsebin, več možnosti za uporabo avtorsko zaščitenega dela na področju izobraževanja, raziskav in varstva kulturne dediščine ter bolje delujoč in pravičen trg za spletne vsebine. Od sprejetja strategije za enotni digitalni trg maja 2015 je Komisija pripravila predloge za vse ključne ukrepe strategije, in sicer je skupaj predložila 35 predlogov. Do zdaj sta sozakonodajalca sprejela enega. Komisija poziva Evropski parlament in Svet, naj hitro odobrita predloge na podlagi strategije za enotni digitalni trg, ter vse strani, naj zagotovijo, da so predlagani ukrepi hitro sprejeti in se izvajajo, da bi ljudem in podjetjem v EU omogočili, da lahko v celoti izkoristijo prednosti delujočega enotnega digitalnega trga. 3. Zagotavljanje pravičnega, odprtega in varnega digitalnega okolja Digitalni svet je po svoji opredelitvi hitro spreminjajoče se okolje, v katerem je treba politiko prilagajati spreminjajočim se razmeram. Ko nove tehnologije začnejo prevladovati na različnih področjih življenja, lahko prinesejo velike koristi za gospodarstvo in naše vsakdanje življenje. Vendar je nujno, da temeljijo na nizu pravil, ki pri potrošnikih in podjetjih vzbujajo zaupanje. To pomeni razširitev strategije za enotni digitalni trg, da bi upoštevali nove trende in izzive, npr. v zvezi s spletnimi platformami, podatkovnim gospodarstvom in kibernetsko varnostjo. 3.1 Spodbujanje spletnih platform kot odgovornih akterjev v pravičnem internetnem ekosistemu Spletne platforme spodbujajo inovacije in rast v digitalnem gospodarstvu. Imajo pomembno vlogo pri razvoju spletnega okolja in ustvarjajo nove tržne priložnosti, zlasti za mala in srednja podjetja. Obenem so platforme postale ključni varuhi interneta, saj posredujejo dostop do informacij, vsebine in spletnega trgovanja. Spletne platforme organizirajo internetni ekosistem, kar je temeljito preoblikovalo svetovni splet in prineslo nove priložnosti, pa tudi izzive. 82 % predstavnikov malih in srednjih podjetij, ki so sodelovali pri nedavni raziskavi Eurobarometer o spletnih platformah, v glavnem uporablja iskalnike za promocijo proizvodov in/ali storitev na spletu. 66 % je navedlo, da njihov položaj v rezultatih iskanja pomembno vpliva na njihovo prodajo . Skoraj polovica (42 %) vprašanih iz malih in srednjih podjetij uporablja spletne tržnice za prodajo svojih proizvodov in storitev. Poleg tega 90 % ljudi, ki so sodelovali pri raziskavi Komisije za ugotavljanje dejstev o trgovinskih praksah med platformami in podjetji, uporablja spletne platforme družbenih medijev za poslovne namene. Večina (53 %) sodelujočih pri raziskavi Eurobarometer iz leta 2016 je izjavila, da spremlja razprave na družbenih medijih, npr. z branjem spletnih člankov ali prek spletnih socialnih omrežij ali blogov. Velika večina ljudi (75 %), ki spremljajo ali sodelujejo v razpravah, je slišala, prebrala, videla ali sama izkusila, da so bili novinarji, blogerji ali ljudje, ki so dejavni v družbenih medijih, tarča zlorab, sovražnega govora ali groženj . Komisija je v sporočilu o spletnih platformah iz maja 2016 opredelila dve posebna vidika, ki ju je treba nadalje proučiti: zagotavljanje poštenega in inovacijam naklonjenega poslovnega okolja kot tudi zagotavljanje, da je nezakonita spletna vsebina na podlagi ustreznih mehanizmov zavor in ravnotežja hitro in učinkovito odstranjena s spletnih platform. Zagotavljanje poštenega in inovacijam naklonjenega gospodarstva platform

Komisija je izvedla raziskavo za ugotavljanje dejstev o trgovinskih praksah med platformami in podjetji. Predhodni rezultati kažejo, da nekatere spletne platforme uporabljajo trgovinske prakse, ki lahko škodujejo njihovim poklicnim uporabnikom, npr. odstranjevanje (črtanje s seznama) proizvodov ali storitev brez ustreznega obvestila oziroma brez dejanske možnosti izpodbijanja odločitve platforme. Zelo razširjena je skrb, da lahko nekatere platforme dajejo prednost lastnim proizvodom ali storitvam ali kako drugače diskriminirajo med različnimi dobavitelji in prodajalci kot tudi omejujejo dostop do osebnih in neosebnih podatkov ter njihovo uporabo, tudi podatkov, ki so nastali neposredno zaradi dejavnosti podjetja na platformah. Kot ključni vprašanji sta bili opredeljeni tudi premajhna preglednost, npr. pri razvrstitvi ali rezultatih iskanja, in premajhna jasnost glede nekatere veljavne zakonodaje ali politik. Znaten del sporov med poklicnimi uporabniki in spletnimi platformami ostaja nerešen, kar lahko pomeni znatne negativne posledice za zadevna podjetja. Novi dokazi kot ključni problem v poslovnih odnosih med platformami in podjetji izpostavljajo splošno pomanjkanje dostopnega sodnega varstva, ki bi poslovnim uporabnikom omogočal hitro in učinkovito reševanje težav, ko bi se te pojavile. Pri razmišljanju o tem, kako obravnavati navedene možne pomisleke, želi Komisija oblikovati politiko, ki bi predvsem zagotavljala pošteno, predvidljivo, trajnostno in posledično zanesljivo poslovno okolje v digitalnem gospodarstvu. Boj proti nezakonitim spletnim vsebinam Za boj proti širjenju nezakonitih vsebin na spletu je potrebno odločno ukrepanje vseh zainteresiranih strani. Obenem je treba varovati temeljne pravice, npr. svobodo govora, in spodbujati inovacije. Komisija se je zavezala, da bo ohranjala uravnoteženo in predvidljivo ureditev odgovornosti za spletne platforme in ubrala sektorski, problemsko usmerjen pristop k boju proti nezakonitim spletnim vsebinam. Da bi Komisija dodatno okrepila zaupanje v spletno okolje, se je zavezala, da bo proučila, ali so potrebni formalni vseevropski mehanizmi za označevanje in odstranjevanje nezakonitih spletnih vsebin („prijava in ukrepanje“) in ali so potrebne smernice o pravilih glede odgovornosti in podpora platformam, ki proaktivno uvajajo prostovoljne ukrepe za boj proti nezakonitim vsebinam. Na podlagi nedavnega napredka in uspešnega dela pri več dialogih s platformami v okviru enotnega digitalnega trga Komisija meni, da obstajajo možnosti za boljše usklajevanje tekočih pobud za nadaljnjo skladnost in usklajeno spremljanje, da bi okrepili učinek dialogov. Razprava o postopkovnih vidikih in načelih odstranjevanja nezakonite vsebine bo del prihodnjega skupnega sodelovanja Komisije s platformami. To bo zadevalo vprašanja, kot so minimalne postopkovne zahteve za postopke prijave in ukrepanja spletnih posrednikov, povezane npr. s kakovostnimi merili za prijave, postopki nasprotnih prijav, obveznostmi poročanja, mehanizmi posvetovanja s tretjimi stranmi, reševanjem sporov in sodelovanjem z javnimi organi ter ukrepi proti večkratnim kršiteljem in nepoštenimi prijavami, ki niso podane v dobri veri. To mora potekati brez poseganja in v sinergiji z obstoječimi dialogi in delom, ki že poteka na drugih področjih, npr. v okviru evropske agende o varnosti. Nadaljnje delo na tem področju bi lahko zadevalo tudi spodbujanje najboljših praks sektorja, npr. glede uradnih programov označevanja. Komisija bo: ·pripravila ukrepe za reševanje vprašanj nepravičnih pogodbenih klavzul in trgovinskih praks, ugotovljenih v razmerjih med platformami in podjetji, tudi s proučevanjem možnosti reševanja sporov, meril poštenih praks in preglednosti. Ti ukrepi imajo lahko na podlagi ocene učinka ter strukturiranega dialoga z državami članicami in zainteresiranimi stranmi obliko zakonodajnega instrumenta. To delo bo dokončano do konca leta 2017. Komisija bo še naprej uporabljala svoja pooblastila za izvrševanje predpisov glede konkurence, kadar je to primerno; ·zagotavljala boljše usklajevanje dialogov s platformami v okviru enotnega digitalnega trga s poudarkom na mehanizmih in tehničnih rešitvah za odstranjevanje nezakonite vsebine, da bi okrepili njihovo učinkovitost ob popolnem spoštovanju temeljnih pravic. Po potrebi bi moral biti cilj prizadevanj Komisije okrepiti navedene mehanizme s smernicami o skladnih postopkovnih vidikih, npr. o prijavi in odstranjevanju nezakonitih vsebin, obenem pa zagotoviti preglednost in potrebne mehanizme zavor in ravnotežja za varstvo temeljnih pravic in preprečevanje nepotrebnega odstranjevanja zakonitih vsebin. Komisija bo zagotovila tudi smernice o pravilih glede odgovornosti in podpori platformam pri prostovoljnih ukrepih, ki jih platforme sprejmejo, ko si proaktivno prizadevajo za odstranjevanje nezakonitih vsebin in pri tem ravnajo v dobri veri. To delo bi moralo prve konkretne rezultate obroditi do konca leta 2017. 3.2 Razvoj evropskega podatkovnega gospodarstva Podatkovno gospodarstvo lahko pripomore k rasti evropskih podjetij, posodobitvi javnih služb in opolnomočenju državljanov. Zato morajo biti podatki nenehno dostopni in imeti možnost prostega pretoka na enotnem trgu, kar mora spremljati potrebna visokozmogljiva računalniška zmogljivosti za analizo podatkov. Ob predpostavki, da se za podatkovno gospodarstvo pravočasno vzpostavi ustrezen okvir politike in zakonodajni okvir, se bo vrednost podatkovnega gospodarstva do leta 2020 povečala na 739 milijard EUR, kar pomeni 4 % skupnega bruto domačega proizvoda EU (kar je več kot podvojitev sedanje vrednosti), število podatkovnih strokovnjakov pa se bo s 6 milijonov leta 2016 povečalo na več kot 10 milijonov leta 2020 po ocenah scenarija visoke rasti. Zakonodaja EU prepoveduje omejitve prostega pretoka osebnih podatkov znotraj Evropske unije zaradi varstva osebnih podatkov. Druge vrste omejitev pa niso zajete s splošno uredbo o varstvu podatkov. Poleg tega neosebni podatki ne spadajo na področje uporabe obstoječih pravil. Primeri neosebnih podatkov vključujejo davčne evidence, npr. račune, računovodske dokumente ali dokumente, potrebne za registracijo podjetja. Drugi primeri vključujejo podatke o preciznem kmetovanju (ki pripomorejo k spremljanju in optimizaciji uporabe pesticidov, hranil in vode) ali na podlagi senzorjev, ki sporočajo podatke, ki jih beležijo, npr. temperaturo ali parametre vetra pri vetrnih turbinah ali podatke o vzdrževanju industrijskih robotov, ko jim zmanjka barve. Da bi zagotovili učinkovit in zanesljiv čezmejni prosti pretok neosebnih podatkov, bi morali države članice in sektor upoštevati načelo prostega pretoka podatkov znotraj EU. Zahteve glede lokacije podatkov, ki zajemajo shranjevanje in obdelavo podatkov znotraj posebnih ozemelj, bi bile utemeljene le v omejenih primerih, npr. za namene nacionalne varnosti. Da bi Komisija spodbujala skupne pristope, je izvedla javno posvetovanje in podrobno izmenjavo z državami članicami o okviru EU za sodelovanje na področju prostega pretoka podatkov na enotnem digitalnem trgu. Ta okvir bi lahko poleg načela prostega pretoka podatkov znotraj EU obravnaval legitimne interese držav članic glede varnega shranjevanja, obenem pa zagotavljal čezmejno razpoložljivost podatkov za regulativne namene (npr. namene davčnega nadzora) in ščitil gospodarske in druge koristi, ki izhajajo iz prostega pretoka neosebnih podatkov. Komisija proučuje nadaljnje dopolnilne ukrepe, ki zajemajo pogodbe o storitvah v oblaku za poslovne uporabnike in zamenjavo ponudnikov storitev v oblaku v skladu z evropsko pobudo za računalništvo v oblaku . Poleg tega lahko Komisija začne postopke za ugotavljanje kršitev, če ugotovi, da se veljavna pravila o prostem pretoku storitev ne izvajajo ustrezno. Poleg tega bo Komisija pozorno spremljala, kako države članice uporabljajo določbe o specifikacijah v splošni uredbi o varstvu podatkov, npr. glede genetskih, biometričnih in zdravstvenih podatkov, da bi zagotovila, da prosti pretok osebnih podatkov znotraj Unije ni neustrezno omejen. Medtem ko obstajajo usklajena pravila o varstvu osebnih podatkov, sta dostop do in ponovna uporaba neosebnih podatkov v okviru poslovnih odnosov med podjetji obravnavana pogodbeno na podlagi posameznega primera. Komisija na podlagi javnega posvetovanja, ki je sledilo sporočilu o oblikovanju evropskega podatkovnega gospodarstva, ocenjuje, ali odsotnost jasnega okvira za dostop do neosebnih podatkov zavira inovacije in rast, zlasti za mala in srednja podjetja, in ali so potrebne pobude za spodbujanje pravičnega in uravnoteženega dostopa do podatkov in njihove uporabe. Komisija bo pri delu na področju dostopa do podatkov in njihove uporabe razmislila, kako bi lahko sprostili dodatne javne in javno financirane podatke, saj so ti pomemben vir podatkov za inovativne storitve in znanstvene raziskave. Komisija bo poleg tega proučila dostop – pod jasno določenimi pogoji – podatkov v zasebni lasti za javne uprave pri opravljanju nalog javnega interesa. Vzpostavitev interneta stvari prinaša veliko novih izzivov glede varnosti povezanih sistemov, proizvodov in storitev ter odgovornosti podjetij. Zaradi nedelujočih senzorjev, ranljive programske opreme ali nestabilne povezljivosti bo morda težko določiti, kdo je tehnično in pravno odgovoren za kakršno koli nastalo škodo. Komisija bo proučila morebitno potrebo po prilagoditvi veljavnega pravnega okvira, da bi se upošteval nov tehnološki razvoj (tudi na področju robotike, umetne inteligence in tiskanja v tehniki 3D), zlasti z vidika odgovornosti v civilnem pravu ter ob upoštevanju rezultatov tekočega vrednotenja direktive o odgovornosti za proizvode z napako in direktive o strojih. Predvidljivost dostopa do tehnologije, zavarovane s patentom in odobrene v standardih (standardni patent), je ključna za vzpostavitev interneta stvari, v okviru katerega bo širok nabor sektorjev izvajal standarde o mobilni povezljivosti. Komisija ocenjuje učinkovite načine, s katerimi bi lahko zagotovila uravnotežen okvir za licenciranje te intelektualne lastnine, ki bi spoštoval interese tako razvijalcev kot tudi uporabnikov tehnologije. Komisija bo: ·do jeseni leta 2017 glede na oceno učinka pripravila zakonodajni predlog okvira EU za sodelovanje na področju prostega pretoka podatkov, ki upošteva načelo prostega pretoka podatkov znotraj EU, načelo prenosljivosti neosebnih podatkov, tudi pri prenosu poslovnih storitev, kot so storitve v oblaku, ter načelo dostopnosti nekaterih podatkov za namene regulativnega nadzora, tudi kadar se podatki shranjujejo v drugi državi članici;

·spomladi 2018 na podlagi vrednotenja obstoječe zakonodaje in glede na oceno učinka pripravila pobudo o dostopnosti in ponovni uporabi javnih in javno financiranih podatkov ter nadalje proučila vprašanje podatkov v zasebni lasti, ki so v javnem interesu; ·nadalje proučila, ali je treba opredeliti načela za določitev, kdo je odgovoren v primeru škode, ki jo povzročijo podatkovno intenzivni proizvodi; ·še naprej ocenjevala potrebo po ukrepanju pri porajajočih se pomislekih v zvezi s podatki, opredeljenih v sporočilu o podatkih iz januarja 2017, npr. pravicah dostopa do podatkov. 3.3 Spodbujanje zanesljivega kibernetskega ekosistema: skupno reševanje izzivov kibernetske varnosti Družba preusmerja svojo pozornost s posameznih povezanih naprav (računalnikov, pametnih telefonov ali nosljive tehnologije) na vsenavzočo povezljivost (gospodinjske naprave, industrijsko blago itd.). Po ocenah bo do leta 2020 le v EU z internetom povezanih 6 milijard gospodinjskih naprav (televizije, hladilniki, pralni stroji itd.). Povezano gospodarstvo in družba sta bolj ranljiva za kibernetske grožnje in napade ter potrebujeta boljšo obrambo. Večja odvisnost od omrežij pomeni, da je naše povezano okolje varno le toliko, kolikor je varen njegov najšibkejši člen, in kakršen koli vdor lahko povzroči precejšnjo škodo. Vsakršno ranljivost, npr. nezavarovano povezavo ali izdelek, je mogoče izkoristiti s posledicami, ki segajo od nevšečnosti in izgub manjše vrednosti do obsežnih vdorov v občutljive osebne podatke, terorizma in rušenja demokratičnih procesov. Kibernetski napadi so vse pogostejši in pri spopadanju z njimi se pojavlja težava, da je kljub njihovi pogosti čezmejnosti kazenski pregon izključno v nacionalni pristojnosti. Od začetka leta 2016 se vsak dan zgodi več kot 4 000 napadov izsiljevalskega programja, kar je 300 % več kot v primerjavi z letom 2015. Ti napadi škodujejo podjetjem vseh velikosti in spodkopavajo zaupanje v digitalno gospodarstvo pa tudi zaupanje v naše demokratične institucije. Obsežni kibernetski napadi bi lahko ovirali storitve po vsej EU, zato bi jih lahko uporabili storilci hibridnih napadov. Zato sta potrebna učinkovit odziv in krizno upravljanje na ravni EU, in sicer na podlagi posebnih kibernetskih politik in širših instrumentov za evropsko solidarnost in medsebojno pomoč. Evropa je sprejela pomembne ukrepe za zagotovitev kibernetske varnosti in okrepitev zaupanja v digitalne tehnologije. Strategija Evropske unije za kibernetsko varnost je bila sprejeta leta 2013. Prvi zakonodajni akt Unije o kibernetski varnosti (direktiva o varnosti omrežij in informacijskih sistemov) je bil sprejet julija 2016. Z njim so bile vzpostavljene potrebne strukture za strateško in operativno sodelovanje med državami članicami ter odpornejša omrežja in informacijske sisteme znotraj EU. Ker se je narava groženj po letu 2013 bistveno spremenila, je treba strategijo EU za kibernetsko varnost ponovno pregledati. Trenutno poteka vrednotenje, da bi ocenili njeno učinkovitost in opredelili vrzeli v ukrepanju na ravni EU. Vrednotenje bo vključeno v celovit in v prihodnost usmerjen pregled, s katerim želimo ugotoviti, kako lahko EU doprinese dodano vrednost v smislu preprečevanja in odpornosti, odzivanja, odvračanja, kriznega upravljanja in vloge EU na svetovni ravni pri spodbujanju kibernetske varnosti. Na podlagi nedavnega javnega posvetovanja in tekočega vrednotenja uspešnosti je potreben tudi pregled mandata in nalog Agencije Evropske unije za varnost omrežij in informacij (ENISA), zlasti ob upoštevanju njene nove vloge v skladu z direktivo o varnosti omrežij in informacij. Povezani proizvodi in sistemi morajo biti varni od trenutka, ko so dani na trg. Uvajanje velepodatkov in aplikacij računalništva v oblaku mora prav tako biti kibernetsko varno in skladno z zakonodajo EU o varstvu podatkov. Nastanek evropskega varnostnega okvira IKT, ki določa pravila, kako organizirati varnostno certificiranje IKT v EU, bi ohranil zaupanje v internet in odpravljal trenutno razdrobljenost trga kibernetske varnosti. Poleg tega je treba ohraniti in razvijati bistvene industrijske zmogljivosti za kibernetsko varnost v EU. Na podlagi javno-zasebnega partnerstva za kibernetsko varnost, ki je nastalo leta 2016 in bo do leta 2020 sprožilo do 1,8 milijarde EUR naložb, bo opravljen nadaljnji razmislek o tem, kako bi lahko Unija in njene države članice skupaj vložile več virov za okrepitev odpornosti kibernetske varnosti, spodbudile raziskave in zagotovile trpežno industrijo kibernetske varnosti v več sektorjih (npr. sektorju energije, prevoza, financ, zdravja), ki se spopadajo s skupnimi izzivi kibernetske varnosti. Komisija bo do septembra 2017: ·skupaj z visoko predstavnico/podpredsednikom pregledala strategijo Evropske unije za kibernetsko varnost iz leta 2013 za obvladovanje tveganj, s katerimi se soočamo danes, prispevala k boljši varnosti v Uniji in državah članicah ter povečala zaupanje posameznikov in podjetij v digitalno gospodarstvo in družbo. To bo temeljilo na oceni dosežkov strategije EU za kibernetsko varnost iz leta 2013; ·pregledu mandata agencije ENISA, da se opredeli njena vloga v spremenjenem ekosistemu kibernetske varnosti, vključno z uskladitvijo z zahtevami direktive o kibernetski varnosti, in sicer na podlagi nedavnega javnega posvetovanja in rezultatov tekočega vrednotenja; ·razvoju ukrepov na področju standardov kibernetske varnosti, certificiranja in označevanja za večjo kibernetsko varnost sistemov, ki temeljijo na IKT, vključno s povezanimi predmeti. 4. Upravljanje digitalne preobrazbe naše družbe in gospodarstva V okviru strategije za enotni digitalni trg je v teku več ukrepov politike, za katere je treba okrepiti prizadevanja, da bi izkoristili priložnosti in obravnavali izzive digitalizacije. Digitalne tehnologije so s svojim povečevanjem produktivnosti podjetij za gospodarstvo EU posebnega pomena. V Evropi lahko ohranijo delovna mesta, ki bi se sicer preselila tja, kjer so stroški nižji. Podpora hitro rastočih zagonskih podjetij in podjetij, ki širijo dejavnost, prinaša koristi z vidika inovacij in zaposlovanja, saj ta podjetja običajno ustvarjajo nova delovna mesta. Digitalna preobrazba tradicionalnim industrijam pomaga pri proizvodnji novega blaga na način, ki bolje gospodari z viri in javnim organom omogoča, da storitve izvajajo bolje, hitreje in ceneje. Tako so nastali popolnoma novi gospodarski sektorji, kot je na primer gospodarstvo aplikacij. Vendar pa lahko ta digitalna preobrazba sproži tudi gospodarske in družbene izzive ali motnje. V zvezi s tem moramo zagotoviti, da imajo posamezniki in podjetja korist od teh tehnologij in novih storitev ter si še posebej prizadevati, da ne obidejo nekaterih ljudi ali regij. EU mora pomagati zagotoviti prave kombinacije ukrepov politike za upravljanje procesa digitalne preobrazbe. 4.1 Digitalna znanja in spretnosti ter priložnosti za vse

Kot to velja za tehnološki napredek v preteklosti, bo imela tudi digitalizacija posledice za trg dela: nekatera delovna mesta bodo nadomeščena, nekatera ustvarjena, mnoga se bodo preoblikovala. Čeprav je trenutno nemogoče oceniti dejanske učinke, je očitno, da je treba digitalno preobrazbo ublažiti in pospremiti z javnimi politikami. V zadnjih 10 letih sta bila ustvarjena dva milijona delovnih mest za strokovnjake za IKT v EU, vendar so 4 od 10 podjetij v Evropi, ki so leta 2015 potrebovala strokovnjake za IKT, poročala o težavah pri zapolnjevanju prostih delovnih mest. Že 90 % vseh delovnih mest zahteva vsaj neko raven digitalnih znanj in spretnosti, taka znanja in spretnosti so tudi vse pomembnejša za vse, ki se želijo družbeno in državljansko udejstvovati. V Evropi se digitalna znanja in spretnosti izboljšujejo, vendar je napredek počasen in obstajajo precejšnje razlike. Leta 2016 44 % prebivalstva in 37 % delovne sile v EU ni imelo zadostnih digitalnih znanj in spretnosti. Zaskrbljujoče je, da skoraj polovica evropskih podjetij še vedno ne izvaja strategij za prekvalifikacijo svoje delovne sile. Delavci potrebujejo nova znanja in spretnosti, da bi jih lahko unovčili ob uvajanju novih tehnologij. Za to bodo potrebne obsežne naložbe. Junija 2016 so bila z novim programom znanj in spretnosti za Evropo digitalna znanja in spretnosti opredeljena kot del bistvenega nabora znanj in spretnosti za prihodnost, to pa je bilo še podkrepljeno v evropskem stebru socialnih pravic. Ta vključuje ukrepe za izboljšanje osnovnih znanj in spretnosti odraslih, vključno z digitalnimi znanji in spretnostmi s sprejetjem priporočila Sveta iz decembra 2016, ki določa nacionalne akcijske načrte do srede leta 2018. Koalicija za digitalno pismenost in delovna mesta dejavno vključuje podjetja, socialne partnerje in javne organe za izboljšanje digitalnih znanj in spretnosti ter lahko pomaga optimizirati uporabo sredstev EU za dvig ravni znanj in spretnosti ter zaposljivosti. Tako ustvarjena partnerstva lahko prav tako Komisiji pomagajo v letu 2018 začeti izvajati in udejanjati njeno pilotno shemo za digitalne priložnosti, katere cilj bo diplomantom s čezmejnimi pripravništvi omogočiti izkušnje iz prve roke na področju digitalnosti. Vendar je kljub velikemu številu reform po vsej EU Komisija zaskrbljena in opaža jasno potrebo po večjem ukrepanju in napredku na področju znanj in spretnosti na nacionalni ravni. Čeprav se naše gospodarstvo in družba hitro razvijata, je bil razvoj načina poučevanja in usposabljanja naših državljanov počasen. Ob zdajšnjem tempu se vrzel med tistimi znanji in spretnostmi, ki jih ljudje imajo, in tistimi, ki jih potrebujejo, poglablja. Države članice morajo ukrepati, Komisija pa jim je pripravljena pomagati s podporo v obliki politik, raziskav in praktičnih orodij za posodobitev njihovih sistemov izobraževanja in usposabljanja. Hitro izvajanje programa in pobud za znanja in spretnosti s strani držav članic mora biti prednostna naloga, ki spremlja digitalno preobrazbo. Komisija: ·države članice poziva k hitremu izvajanju novega programa znanj in spretnosti, zlasti Priporočila Sveta o poteh izpopolnjevanja: nove možnosti za odrasle, in njihovih nacionalnih zavez v okviru koalicije za digitalno pismenost in delovna mesta; ·bo v letu 2018 začela izvajati shemo „Digitalna priložnost“ za čezmejna pripravništva na digitalnem področju. 4.2 Zagonska podjetja ter digitalizacija industrije in storitvenih sektorjev Glede na tempo tehnoloških sprememb bodo podjetja, ki jim prehod ne bo uspel, zaostala. Postopek krepitve digitalnih znanj in spretnosti mora spremljati uvajanje digitalnih tehnologij v podjetjih različnih velikosti in sektorjev. To je priložnost, zlasti za zagonska podjetja in MSP, da ustvarijo nove proizvode in storitve po nižji ceni in z manj viri, EU pa oblikuje politike, s katerimi podjetjem to pomaga čim bolje izkoristiti. Da bi evropskim podjetjem pomagala izkoristiti vse prednosti digitalne tehnologije, je Komisija aprila 2016 sprejela celovito strategijo za digitalizacijo evropske industrije, ki vsebuje ukrepe za spodbujanje nacionalnih pobud za digitalizacijo industrije k sodelovanju in izmenjavi znanj. V ta namen se je ob dnevu digitalnosti 23. marca 2017 v Rimu začela izvajati evropska platforma nacionalnih pobud. V naslednjih treh letih program Obzorje 2020 predvideva dodatna sredstva v višini 300 milijonov EUR za dejavnosti v zvezi z vozlišči za digitalne inovacije, ki so bistvena za podpiranje lokalnih zagonskih podjetij in inovacij. Prav tako se načrtujejo stalne naložbe v višini skoraj 3,2 milijarde EUR v ključne tehnologije, vključno z nanoelektroniko, fotoniko, robotiko, 5G, visokozmogljivim računalništvom, velepodatki, računalništvom v oblaku in umetno inteligenco ter njihovim vključevanjem v vrednostne verige s pilotnimi linijami in preizkuševališči. Od teh naložb jih je 300 milijonov EUR posebej načrtovanih za razvoj digitalnih industrijskih platform naslednje generacije, zlasti z novimi modeli referenčne arhitekture, ki vodijo k pametnim tovarnam in storitvam. Ključni dejavnik uspeha za digitalizacijo industrije EU je v dejavnem vključevanju kritične mase naložb z dodatnimi zasebnimi in nacionalnimi javnimi naložbami, tako da se sprostijo skupne evropske naložbe na področju raziskav in inovacij, zlasti prek javno-zasebnih partnerstev za povečanje vpliva sredstev EU na vse gospodarske sektorje. To skupne evropske raziskave in inovacije približa 5,5 milijardam EUR, ki jih bodo dodatno dopolnile zasebne in nacionalne javne naložbe, zlasti prek javno-zasebnih partnerstev, za večji vpliv na vse gospodarske sektorje. Sektor energije doživlja korenito preobrazbo. Predlogi v svežnju „Čista energija za vse Evropejce“ bodo utrdili obstoječe določbe za prosti dostop odjemalcev do podatkov o njihovi porabi. Med drugim se lahko uporabijo za ugotavljanje in obravnavanje energijske revščine ali izboljšanje energijske učinkovitosti stavb. Predlagani ukrepi bodo prav tako izboljšali dostop do podatkov merjenja, kar je pomembno za odjemalce, da lahko izkoristijo optimizacijo svoje porabe, ter za energetska podjetja in ponudnike storitev, da za posebne kategorije odjemalcev oblikujejo ponudbe po meri. Poleg tega digitalne tehnologije prispevajo k učinkovitejši rabi virov v življenjskem ciklu izdelka, kar je v ospredju načrta EU za krožno gospodarstvo. Popolna vključitev digitalnih tehnologij (avtomatizacije in robotizacije) v proizvodne procese lahko izboljša recikliranje in razgradnjo proizvodov ter razvoj avtomatiziranih visokokakovostnih sistemov sortiranja in predelave. Na področju prometa lahko premik v smeri kooperativne, povezane in avtomatizirane mobilnosti zmanjša število prometnih nesreč, onesnaževanje in zastoje ter izboljša upravljanje prometa in zmogljivosti ter energijsko učinkovitost vozil. Prav tako krepi konkurenčnost prometa in digitalnih industrij ter pomaga pri vključevanju različnih vrst prevoza v en sistem mobilnosti, ukrojen po meri njegovih uporabnikov, bodisi za logistiko tovora ali ljudi, vključno s tistimi, ki potrebujejo posebno pomoč. V zvezi s tem so ključni standardi za zagotavljanje interoperabilnosti med prometno infrastrukturo, podatki, aplikacijami, storitvami in omrežji. S pismom o nameri, podpisanim marca, je 27 držav članic EU skupaj s Švico in Norveško izrazilo svojo pripravljenost, da sodelujejo pri čezmejnih preskusih varnosti v cestnem prometu, dostopa do podatkov, kakovosti podatkov in odgovornosti zanje, povezljivosti in digitalnih tehnologij. Uveljavitev močno avtomatiziranih in povezanih vozil je seveda eden največjih izzivov za evropsko avtomobilsko industrijo, da ohrani konkurenčnost na mednarodni ravni. Komisija pripravlja tudi celovit sveženj ukrepov za mobilnost, načrtovan v dveh fazah, v drugi polovici leta 2017. Novi pristopi v finančnem sektorju, ki so jih omogočile digitalne tehnologije („FinTech“), lahko izboljšajo dostop podjetij do financiranja, okrepijo konkurenčnost, prinesejo koristi za potrošnike in spodbudijo rast zagonskih podjetij. V pomoč pri pripravi ukrepov na ravni EU je bilo v okviru unije kapitalskih trgov začeto javno posvetovanje. Blokovna veriga (blockchain) je prav tako ena od prelomnih tehnologij, ki ima lahko zelo velik potencialni učinek v finančnem sektorju in tudi številnih drugih. V načrtu je evropsko opazovališče za tehnologije blokovnih verig za načrtovanje, evidentiranje in spremljanje razvoja ter nabiranje strokovnega znanja in spodbujanja primerov uporabe.

V vseh industrijskih in storitvenih sektorjih imajo standardi IKT, zlasti odprti standardi, z zagotavljanjem interoperabilnosti, nižanjem tržnih ovir in spodbujanjem inovacij pomembno vlogo pri digitalizaciji. Spodbujanje teh standardov po vsem svetu pomaga pri zagotavljanju evropskega vpliva v globaliziranem gospodarstvu, ki sega onkraj enotnega trga. Komisija: ·poziva države članice, naj v celoti izvajajo strategijo za digitalizacijo evropske industrije in ocenijo dosežene rezultate v začetku leta 2018; ·bo spomladi 2017 predstavila celovit sveženj o mobilnosti z ustreznim upoštevanjem digitalnih vidikov; še naprej bo dejavno sodelovala z državami članicami in zainteresiranimi stranmi pri izvajanju ukrepov, predvidenih v pismu o nameri, ki so ga države članice podpisale 23. marca 2017. 4.3 Digitalne inovacije za posodabljanje javnih storitev Posodabljanje javne uprave Digitalne tehnologije javnim organom omogočajo hitrejše, natančnejše in učinkovitejše opravljanje storitev. Veliko držav članic že ima pomembne programe posodabljanja, ki so državljanom prinesli obsežne prednosti. Na ravni EU se z akcijskim načrtom za e-upravo za obdobje 2016–2020 skuša pospešiti in razširiti področje uporabe za digitalizacijo, tako da se poveča učinkovitost javnih uprav ter olajša prosto gibanje podjetij in državljanov. Prihranek lahko prinesejo poenostavljeni upravni postopki za posameznike in družbe, kot je načelo „privzeto digitalno“ in načelo „samo enkrat“. Na primer, podjetjem, ki sodelujejo v postopkih e-javnega naročanja, bi bilo treba predložiti le en dokument. Načelo „samo enkrat“ na ravni EU bi lahko ustvarilo neto prihranke v skupni višini približno 5 milijard EUR letno. Predlog enotnega digitalnega portala, ki je bil sprejet 2. maja 2017, bo posameznikom in podjetjem pomagal pri zmanjšanju upravnih bremen, s katerimi se soočajo pri čezmejni selitvi in/ali opravljanju poslov na enotnem trgu. Ponujal bo enostaven dostop do relevantnih informacijskih storitev in storitev pomoči ter uporabnikom omogočal, da dokončajo določene ključne upravne postopke prek spleta, in zagotavljal nediskriminatoren dostop do nacionalnih spletnih postopkov za uporabnike iz drugih držav. Določil bo tudi prvi korak k izvajanju načela „samo enkrat“ v čezmejnih okoliščinah. Načrtovana pobuda o digitalnih rešitvah v celotnem življenjskem ciklu podjetja bo podjetjem omogočila izpolnjevanje upravnih zahtev (registracijo, arhiviranje in posodabljanjem dokumentov podjetja) prek spleta ali čezmejno s čimer bodo v postopku vzpostavljanja in vodenja podjetja izkoriščene prednosti digitalizacije. Evropska študentska e-izkaznica v programu izmenjav Erasmus+ bo študentom omogočala dostop do univerzitetnih študentskih storitev po vsej EU, s pomočjo njihovih nacionalnih sredstev elektronske identifikacije. Javni sektor lahko poveča interoperabilnost svojih čezmejnih storitev z upoštevanjem nedavno posodobljenega priporočila evropskega okvira interoperabilnosti ter izmenjavo svojih podatkov in storitev v skladu z direktivo INSPIRE. Uporaba standardov IKT, na katere se sklicuje evropski katalog, bi povečala trg za digitalne proizvode in storitve. Glede na dinamično naravo akcijskega načrta ga bo Komisija nenehno posodabljala, da bi okrepila preobrazbo javnih uprav in državljanom zagotovila enostaven, zanesljiv in nemoten dostop do javnih storitev, ki jih želijo in pričakujejo, kadar koli in kjer koli bi jih potrebovali. Komisija akcijskemu načrtu dodaja sklop novih ukrepov, da bi povečala njegov učinek. Komisija bo: ·akcijskemu načrtu za e-upravo dodala dodatne ukrepe in pozvala države članice, da upoštevajo načelo „samo enkrat“ v skladu z zakonodajo o varstvu osebnih podatkov; ·predlagala spremembe okvira prava družb za olajšanje digitalnih rešitev v vseh fazah življenjskega cikla podjetja. Digitalna preobrazba zdravstvenega varstva in oskrbe Digitalne tehnologije lahko pomagajo izboljšati zdravje ljudi in rešujejo sistemske izzive v zdravstvenih sistemih. Ponudijo lahko stroškovno učinkovita orodja za podporo prehoda od zdravstvene oskrbe, temelječe na bolnišnični oskrbi, na model, ki je usmerjen na pacienta in integriran, izboljšajo dostop do oskrbe ter prispevajo k trajnosti in odpornosti sistemov zdravstvenega varstva. Bistveno je, da se ti instrumenti razvijajo ob polnem spoštovanju pravil o varstvu podatkov.

Komisija sodeluje z državami članicami, da bi zagotovila, da lahko državljani elektronsko prenesejo svoje osnovne zdravstvene podatke pri zdravljenju v drugi državi članici in uporabljajo e-recepte za svoja predpisana zdravila. To bi moralo začeti delovati do leta 2020 v večini držav članic. Vendar je treba storiti več, da bi lahko vsi državljani pri uživanju zdravstvenega varstva v tujini ob popolni zasebnosti in z zaupanjem dostopali do svojih popolnih zdravstvenih kartotek in jih prenašali. Visokozmogljivo računalništvo lahko z napredno podatkovno infrastrukturo in podatkovno analitiko sprosti potencial velepodatkov za zdravstvo. Evropske referenčne mreže so letos zelo uspešno pokazale, kaj lahko Evropa doseže, če združuje strokovno medicinsko znanje in podatke za hitrejše postavljanje diagnoz ter zdravljenje redkih in kompleksnih bolezni. Nadaljnje ukrepanje EU na tem področju lahko prinese visoko dodano vrednost in kritično maso. Zdravstveni podatki, ustvarjeni v EU in obdelani z izrecnim soglasjem pacientov ali ob drugih pravnih podlagah, ki jih dovoljuje splošna uredba o varstvu podatkov ter za katere veljajo ustrezni zaščitni ukrepi, lahko na povsem nov način omogočijo napredek pri raziskavah. Omogočijo lahko tudi zgodnje odkrivanje izbruhov nalezljivih bolezni in pospešijo razvoj zdravil in zdravstvenih pripomočkov ter spodbujajo inovativne rešitve na področju zdravstvenega varstva, kot so telemedicina in mobilne aplikacije na področju zdravja. Dve novi uredbi o medicinskih pripomočkih sta bili sprejeti aprila 2017 in se bosta začeli postopoma uporabljati v naslednjih petih letih. Določata vzpostavitev v nove celovite vseevropske podatkovne baze o medicinskih pripomočkih (Eudamed), katere uporaba velepodatkov bo služila razvoju inovativnih digitalnih diagnostičnih in terapevtskih rešitev ter zgodnjemu odkrivanju vprašanj glede varnosti. Komisija bo leta 2017 sprejela sporočilo o potrebi in možnostih nadaljnjih ukrepov na področju digitalnega zdravja in oskrbe v skladu z zakonodajo o varstvu osebnih podatkov, pravicah pacientov in elektronski identifikaciji, zlasti glede: ·varnega dostopa državljanov do elektronskih zdravstvenih kartotek in možnosti njihove izmenjave prek meja ter uporabe e-receptov; ·podpore podatkovne infrastrukture za napredek pri raziskovanju, preprečevanju bolezni in personaliziranem zdravstvu ter oskrbi na ključnih področjih, vključno z redkimi, nalezljivimi in kompleksnimi boleznimi; ·olajševanja povratnih informacij in stika med pacienti in izvajalci zdravstvenega varstva, da se podprejo preventiva in vloga državljanov ter kakovost in oskrba, pri katerih je pacient v središču, s poudarkom na kroničnih boleznih in boljšem razumevanju rezultatov sistemov zdravstvenega varstva. 4.4. Krepitev naložb v digitalne tehnologije in infrastrukture Uspešen enotni digitalni trg potrebuje odlično infrastrukturo. EU je že vključila naložbe v višini 50 milijard EUR javnih in zasebnih sredstev za digitalizacijo industrije od ciljnih 5,5 milijarde EUR naložb EU za raziskave in inovacije v obdobju 2016–2020. EU je dala na voljo tudi 21,4 milijarde EUR iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov za digitalne in širokopasovne povezave za čas, ko bodo vzpostavljene nacionalne in regionalne strategije za digitalno rast ter strategije za širokopasovne povezave, s čimer se krepi povezava med cilji politike in cilji financiranja na vseh ravneh. Več kot dve tretjini vprašanih (69 %) meni, da bi jih hitrejša in zanesljivejša internetna povezava spodbudila k večji uporabi novih digitalnih tehnologij. Vendar je potrebnih veliko več naložb v digitalnost, zlasti na področjih, kjer potrebe po naložbah daleč presegajo zmožnosti posamezne države članice. Obstaja potencial za večjo učinkovitost pri združevanju in dopolnjevanju programov financiranja EU z drugimi viri javnega in zasebnega financiranja, vključno v okviru Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI). Aprila 2017 so naložbe v povezavi z EFSI v digitalni sektor znašale približno 17,8 milijarde EUR, vključno z javnim in zasebnim financiranjem (10 % skupnega zneska mobiliziranih naložb na navedeni dan). Razvoj evropskega oblaka za odprto znanost, visokozmogljivega računalništva in evropske podatkovne infrastrukture Uvajanje vrhunskega evropskega računalništva v oblaku za znanstvenike, javni sektor in podjetja, kot je napovedano v sporočilu o evropski pobudi za računalništvo v oblaku, bo izboljšalo zmožnost podjetij, zlasti MSP in netehnološke industrije, da so inovativna in ustvarjajo digitalizirane proizvode z višjo vrednostjo. Do leta 2020 bo evropski oblak za odprto znanost ponudil virtualno okolje, v katerem se lahko shranjujejo, izmenjujejo in ponovno uporabljajo podatki čezmejno in iz različnih panog. Zagotovil bo tudi povezave z drugimi pobudami, kot je storitev dostopa do podatkov in informacij (DIAS) za podatke programa Copernicus za opazovanje Zemlje. Visokozmogljivo računalništvo je ključno za digitalizacijo industrije in podatkovno gospodarstvo. Omogoča prehod na proizvode in storitve z višjo vrednostjo. Določeni evropski sektorji, kot so proizvodnja, energetika, sektor nafte in plina ali prevoza, so uspešno uvedli aplikacije, ki jih podpira visokozmogljivo računalništvo. Vendar Evropa na splošno drsi z najvišjih mest lestvic zmogljivosti visokozmogljivega računalništva, saj so jo prehitele Kitajska, ZDA in Japonska. Brez vrhunskih zmogljivosti visokozmogljivega računalništva Evropa ne bo izpolnila svojega cilja, da postane dinamično podatkovno gospodarstvo. Evropa ne more sprejeti tveganja, da bi se podatki, ki jih proizvedeta raziskovanje in industrija v EU, obdelovali drugje zaradi pomanjkanja zmogljivosti visokozmogljivega računalništva. To bi povečalo našo odvisnost od zmogljivosti v tretjih državah in inovativnost spodbudilo k odhodu iz Evrope. Za razvoj, pridobitev in obratovanje vrhunskih naprav so potrebne znatne naložbe, ki presegajo vire katere koli posamezne evropske države. Zato morajo Evropska komisija in države članice združeno uskladiti svoja prizadevanja in si deliti vire, da bi zagotovile uspeh tega evropskega paradnega projekta. Evropski parlament in Svet sta izrazila močno politično podporo ponovnemu vodilnemu položaju EU, tako da bi ta imela svoje zmogljivosti visokozmogljivega računalništva med prvimi tremi do leta 2022–2023 in vzpostavila močno industrijo za visokozmogljivo računalništvo. Visokozmogljivo računalništvo se je odlično izkazalo z donosnostjo naložb v Evropi: nedavna študija je pokazala, da je vsak evro, vložen v visokozmogljivo računalništvo, v povprečju prinesel 867 EUR višjih prihodkov in 69 EUR dobička. 97 % podjetij, ki so uvedla visokozmogljivo računalništvo, je dejalo, da brez njega ne morejo več biti konkurenčna. Ob dnevu digitalnosti 23. marca 2017 je v Rimu sedem držav članic podpisalo izjavo v podporo naslednji generaciji računalniških in podatkovnih infrastruktur. Nadgradnja evropske zmogljivosti računalniške in podatkovne infrastrukture na raven zmogljivosti eksa zahteva dodatne vire v višini 5 milijard EUR. Vendar so obstoječi instrumenti financiranja pri uporabi za obsežne projektno usmerjene pobude omejeni. Zato bo Komisija preučila, kako oblikovati okvir za podporo razvoja vseevropske infrastrukture za visokozmogljivo računalništvo in podatkovne infrastrukture. Združevanje različnih virov financiranja EU z nacionalnim in zasebnim financiranjem bi bil najboljši način za spodbujanje naložb.

Dolgoročno kvantno računalništvo obeta rešitev računalniških vprašanj, ki jim današnji superračunalniki niso kos. Zato Komisija tudi krepi prizadevanja za polno izkoriščenje potenciala kvantnih tehnologij. Komisija namerava: ·na podlagi tekočih posvetovanj z zainteresiranimi stranmi do konca leta 2017 predstaviti časovni načrt izvajanja evropskega oblaka za odprto znanost in zagotoviti potrebno finančno podporo na podlagi delovnega programa Obzorje 2020 za obdobje 2018–2020; ·do konca leta 2017 predlagati pravni instrument, ki določa okvir javnega naročanja za integrirano superračunalništvo na ravni eksa in podatkovno infrastrukturo; ·vzpostaviti zmogljivosti za umetno inteligenco. Umetna inteligenca lahko naši družbi prinese velike koristi in bo ključno gonilo za prihodnjo gospodarsko rast in rast produktivnosti. Opremljanje naprav in storitev z neko obliko inteligentnega ravnanja jih lahko naredi odzivnejše in bolj avtonomne. Nedavna približna ocena kaže, da bo trg za robote in umetno inteligenco porasel na 142 milijard EUR do leta 202. Skupni ekonomski vpliv avtomatizacije znanja, dela, robotov in avtonomnih vozil bo po ocenah znašal med 6,5 in 12 bilijonov EUR letno do leta 2025, vključno z večjo produktivnostjo in koristmi na področjih, kot sta zdravstvena oskrba in varnost. Z uporabo umetne inteligence se lahko v različnih tehnoloških okoliščinah na primer zmanjša število smrtnih žrtev na cestah, pametneje uporablja vire, kot sta energija in voda, zmanjša uporaba pesticidov na kmetijah in izboljša konkurenčnost proizvodnega sektorja. V zdravstvu roboti med drugim že pomagajo z boljšo natančnostjo pri operacijah. Pomoč nudijo tudi v nevarnih situacijah, npr. pri reševalnih operacijah po potresih ali jedrskih nesrečah. Evropska unija mora nadgrajevati svoje znanstvene in industrijske prednosti ter inovativna zagonska podjetja, da bi imela vodilno vlogo pri razvoju tehnologij, platform in aplikacij umetne inteligence. V zvezi s tem Evropska unija financira projekte, katerih cilj je zagotoviti, da ljudje lahko delajo in se sporazumevajo z roboti na najvarnejši in najboljši možni način, Komisija pa bo še naprej spremljala možnosti in izzive, ki jih prinašajo rešitve z umetno inteligenco. 5. Enotni digitalni trg: glavni adut Evrope v svetovnem digitalnem gospodarstvu in družbi Močna Evropska unija temelji na popolnoma integriranem notranjem trgu in odprtem svetovnem gospodarskem sistemu. To v digitalnem svetu vključuje prost pretok informacij in globalne vrednostne verige, ki jih olajšuje brezplačen, odprt in varen internet. Prehod na enotni digitalni trg EU, ki temelji na podpori za pošteno konkurenco ter korenini v naših temeljnih vrednotah in temeljnih pravicah in svoboščinah, lahko Evropi pomaga pri obravnavanju številnih svetovnih gospodarskih izzivov, ki so pred njo. Približno 40 % svetovnega prebivalstva je zdaj povezanega z internetom; leta 1995 so bili le 4 %. Med letoma 2008 in 2012 se je svetovna čezmejna trgovina s podatki povečala za 49 %, trgovina z blagom ali storitvami pa je zrasla le za 2,4 %. Regulativni model Evrope, od uredbe o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije do pravil o nevtralnosti omrežja in telekomunikacijskega okvira, je močna referenčna točka za mnoge zunaj Evrope, ki vidijo potrebo po stabilnem in predvidljivem pravnem okviru za obravnavanje kompleksnosti digitalnega gospodarstva in družbe. Zasebnost ni blago, s katerim bi se smelo trgovati. Nasprotno, spoštovanje zasebnosti in zagotavljanje varstva osebnih podatkov je pogoj za stabilne, varne in konkurenčne trgovinske tokove. Komisija želi olajšati čezmejni pretok podatkov ob hkratnem zagotavljanju visoke ravni varstva, tako na področju sodelovanja organov izvrševanja kot v trgovskem sektorju. V trgovinskem sektorju obstaja zelo velik potencial za trgovino s podatki, tudi v povezavi s trgovanjem z blagom in storitvami, če partnerji izpolnjujejo standarde EU glede varstva podatkov. Komisija bo prednostno obravnavala razprave o mogočih sklepih o ustreznosti s ključnimi trgovinskimi partnerji v vzhodni in jugovzhodni Aziji – začenši z Japonsko in Korejo v letu 2017, vendar bo razmislila tudi o drugih strateških partnerjih, kot so Indija, države Latinske Amerike, zlasti države Mercosurja, in države evropskega sosedstva. Komisija je 20. marca 2017 začela dialog z Japonsko o morebitni ugotovitvi ustreznosti. Komisija bo preučila tudi druga možna orodja za čezmejne prenose podatkov, na primer z uporabo standardnih pogodbenih pogojev v skladu z novim okvirom EU za varstvo podatkov, ki se lahko prilagodi posebnim vrstam poslovnih operacij ali operacij obdelave, s čimer se zagotavlja visoka raven prožnosti. Dialogi EU s partnerji po vsem svetu, podpora modelov z več zainteresiranimi stranmi in dejavno sodelovanje v mednarodnih omrežjih bodo pomagali ohraniti podporo za odprti internet, podprli dosledno uveljavljanje pravic intelektualne lastnine in utrdili vodilno vlogo EU pri spodbujanju skupnih standardov, potrebnih za uvajanje tehnologije 5G in interneta stvari. Komisija si bo še naprej prizadevala za dostop do trgov v tretjih državah in hkrati preučevala načine za zaščito strateških interesov in temeljnih vrednot EU. Gospodarska diplomacija ima lahko pri teh prizadevanjih pomembno vlogo. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti tudi temu, kako obravnavati primere, v katerih vlagajo strateške naložbe v evropska podjetja akterji, ki imajo koristi od javnih subvencij in imajo sedež v državah, ki same omejujejo naložbe evropskih podjetij. Ta vprašanja je treba skrbno analizirati in ustrezno ukrepati.