[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 7.11.2008

COM(2008) 708 konč.

POROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

o finančnih instrumentih večletnega programa za podjetja in podjetništvo ter zlasti za mala in srednja podjetja (2001–2006) Končno poročilo na dan 31. decembra 2006 (vključno s ključnimi rezultati na dan 31. decembra 2007) (v skladu s členom 5(1) Odločbe Sveta 2000/819/ES, kakor je bila spremenjena z Odločbo št. 593/2004/ES in Sklepom št. 1776/2005/ES Evropskega parlamenta in Sveta)

{SEC(2008)2750}

KAZALO

1. Splošni uvod 3

2. Pregled 4

2.1. Izvrševanje proračuna 4

2.2. Geografsko izvajanje 6

3. Garancijska shema za mala in srednja podjetja 6

3.1. Proračunsko stanje 6

3.1.1. Pregled 6

3.1.2. Poraba 7

3.1.3. Učinek finančnega vzvoda 7

3.1.4. Izboljšan dostop do finančnih sredstev za MSP 8

3.1.5. Državna pomoč 8

3.1.6. Neto zahtevana plačila in pokritja izgub 8

3.2. Finančni posredniki 9

3.3. Upravičena MSP 9

4. Program za zagon podjetij s sredstvi ETF 11

4.1. Proračunsko stanje 11

4.2. Finančni posredniki 12

4.3. Upravičena mala in srednja podjetja 12

5. Ukrep za zagotavljanje semenskega kapitala 13

5.1. Proračunsko stanje 13

5.1.1. Pregled 13

5.1.2. Obveznosti in plačila 13

5.2. Finančni posredniki 14

6. program „Skupna evropska vlaganja“ 14

7. Splošni sklepi 14

1. SPLOšNI UVOD

To je končno letno poročilo (končno poročilo) o doseženem napredku pri izvajanju finančnih instrumentov na podlagi programa MAP, večletnega programa za podjetja in podjetništvo ter zlasti za mala in srednja podjetja – MSP [1].

Pripravljeno je v skladu s členom 5(1) Odločbe Sveta 2000/819/ES, kakor je bila spremenjena z Odločbo št. 593/2004/ES in Sklepom št. 1776/2005/ES Evropskega parlamenta in Sveta, ki določa, da Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži letno poročilo o izvajanju finančnih instrumentov in podobno končno poročilo za zadnje leto.

MAP je bil prvotno pripravljen za obdobje 2001–2005. Vendar je bil septembra 2005 zaradi zagotavljanja neprekinjenosti delovanja do začetka naslednjega programa v okviru novih finančnih perspektiv podaljšan za eno leto, do konca leta 2006.

Cilj finančnih instrumentov MAP je izboljšanje finančnega okolja za podjetja, zlasti za MSP. MAP temelji na rezultatih, doseženih v okviru pobude za rast in zaposlovanje [2] iz leta 1998.

V tem poročilu so zajeti štirje finančni instrumenti Skupnosti („ukrepi“), ki so se izvajali na podlagi MAP, tj.

- garancijska shema za MSP;

- shema za zagon podjetij Evropskega sklada za tehnologijo (program za zagon podjetij s sredstvi ETF);

- ukrep za zagotavljanje semenskega kapitala,

- program Skupna evropska vlaganja ( Joint European Venture – JEV).

Ponuja pregled napredka, doseženega na dan 31. decembra 2006, in je sestavljeno iz posameznih poglavij za vsak finančni instrument (poglavja 3, 4, 5 in 6).

Opisi zgoraj navedenih finančnih instrumentov in posebni sklepi glede vsakega od njih so navedeni v oddelkih III in IV delovnega dokumenta služb Komisije, ki spremlja to poročilo (SEC(2008)XXX).

Prve tri zgoraj navedene finančne instrumente upravlja Evropski investicijski sklad (EIS) v imenu in pod nadzorom Evropske komisije (EK).[3] V državah članicah so bili izbrani ustrezni finančni posredniki (FP). Program JEV je bil vključen v Odločbo Sveta 2000/819/ES o MAP, vendar brez posebnih proračunskih sredstev v okviru MAP. Program JEV je upravljala Evropska komisija z uporabo proračunskih sredstev predhodne pobude za rast in zaposlovanje. Odobritev projektov, ki uporabljajo proračunska sredstva v okviru MAP, se je dejansko začela sredi leta 2002. Projekti, predloženi pred tem datumom, so bili odobreni na podlagi pobude za rast in zaposlovanje.

Upoštevajte: obdobje zavezanosti za MAP se je končalo 31. decembra 2006. Vendar se je za večino finančnih posrednikov znotraj garancijske sheme za MSP obdobje razpoložljivosti za vključitev zagotovljenih posojil končalo 30. junija 2007 ali 31. decembra 2007. Obdobje podpisa znotraj programa za zagon podjetij s sredstvi ETF, v katerem bi lahko Evropski investicijski sklad prevzel obveznosti do skladov tveganega kapitala, se je končalo šele 30. junija 2007. Ta podaljšana obdobja razpoložljivosti pomenijo, da so se sheme nadaljevale po zadnjih obveznostih leta 2006, kar omogoča nemoten prehod na Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost (Competitiveness and Innovation Framework Programme - CIP), ki je naslednik programa MAP. Za prikaz podaljšanih obdobij razpoložljivosti so podatki o nekaterih ključnih rezultatih ob koncu leta 2007 vključeni v dodatno preglednico ob koncu zadevnega poglavja tega poročila. |

2. PREGLED

2.1. Izvrševanje proračuna

Finančni instrumenti prispevajo predvsem k četrtemu cilju MAP, to je „ izboljšanju finančnega okolja za podjetja, zlasti za MSP “[4]. Njihov namen je obravnavanje priznanih vrzeli na trgu in/ali tržnih nepravilnosti. Pripomorejo k „ zmanjšanju tveganja za finančne posrednike, kar posledično olajša dostop MSP do finančnih sredstev, in doseganju velikega učinka finančnega vzvoda “[5].

V proračunskem smislu so finančni instrumenti najpomembnejše področje delovanja na podlagi MAP. Drugi področji sta razvoj politik in mreža evropskega informacijskega centra (EIC). Okvirni proračun v višini 450 milijonov EUR za obdobje 2001–2005 je bil sprva predlagan za celotni program MAP. Okvirni proračun za obdobje 2001–2006 je znašal 653 milijonov EUR za celoten MAP, pri čemer so se upoštevali podaljšanje MAP za eno leto, odločitve proračunskih organov za povečanja in prenosi z drugih proračunskih vrstic. Konec leta 2006 so skupna sredstva, dodeljena za finančne instrumente MAP, znašala 519 milijonov EUR. Poleg predvidenih proračunskih sredstev to vključuje tudi 9,9 milijona EUR obresti in drugih prihodkov.

Od skupnih sredstev, dodeljenih finančnim instrumentom MAP, se v zvezi z ukrepom za zagotavljanje semenskega kapitala ni porabilo samo 5 milijonov[6] EUR. Skupno je bilo za projekte namenjenih 466,5 milijona EUR.

Evropska komisija po 31. decembru 2006 ni sprejela novih obveznosti. Po tem datumu bodo vsi novi projekti predloženi na podlagi programa CIP, ki je nadomestil MAP. Od leta 2007 se bodo vsi saldi na skrbniškem računu MAP prenesli v skupni proračun EU. Neporabljena proračunska sredstva se bodo sprostila.

Preglednica A: Finančni instrumenti MAP – proračunski pregled – na dan 31. decembra 2006

(v mio EUR) | Garancijska shema za MSP | Program za zagon podjetij s sredstvi ETF | Ukrep za zagotavljanje semenskega kapitala | Skupaj |

Predvidena proračunska sredstva | 289,0 | 214,5 | 5,6 | 509,1 |

Prihodki | 4,0 | 5,9 | 0,0 | 9,9 |

Skupna sredstva | 293,0 | 220,4 | 5,6 | 519,0 |

Neto obveznosti[7] EK | 265,2[8] | 201,1 | 0,2 | 466,5 |

Rezerva za stroške upravljanja EIS in druge upravičene izdatke | 27,8 | 19,3 | 0,4[9] | 47,5 |

Skupna poraba | 293,0 | 220,4 | 0,6[10] | 514,0 |

Vir: Evropska komisija, EIS; izvleček podatkov: 21. junija 2007

Skupni obseg posojil, ki se nanašajo na dodeljeni znesek, je bil zelo velik. Na primer, za približno 262 milijonov EUR dodeljenih zneskov, odobrenih na podlagi garancijske sheme za MSP, so bila pokrita posojila v višini skoraj 17 500 milijonov EUR (podrobnosti o tem „učinku finančnega vzvoda“ so v poglavju 3.2.3)[11].

2.2. Geografsko izvajanje

V celoti je imelo koristi od finančnih instrumentov MAP 29 držav, tj. vse sedanje države članice EU ter Turčija in Norveška. Od 31 upravičenih držav samo dve (Islandija in Lihtenštajn) nista uporabili finančnih instrumentov MAP.

V skladu s pogodbami o skrbništvu in upravljanju med Evropskim investicijskim skladom in Komisijo se je Evropski investicijski sklad zavezal, da si bo „prizadeval doseči uravnoteženo geografsko porazdelitev treh finančnih instrumentov MAP“.

Različne potrebe, tržne razmere in makroekonomske okoliščine v več sodelujočih državah so imeli vpliv na absorpcijsko sposobnost in prevzem različnih finančnih instrumentov. Kot nadomestilo se je uporabil prožen pristop, na primer premiki med različnimi finančnimi instrumenti v različnih državah. Komisija meni, da je bila ob upoštevanju vseh finančnih instrumentov na splošno dosežena ustrezna geografska porazdelitev .

Trije zemljevidi v oddelku II delovnega dokumenta služb Komisije, ki spremlja to poročilo (SEC(2008)XXX), prikazujejo geografsko porazdelitev neto obveznosti EK za vse finančne instrumente skupaj.

3. GARANCIJSKA SHEMA ZA MALA IN SREDNJA PODJETJA

3.1. Proračunsko stanje

3.1.1. Pregled

Leta 2006 se je povpraševanje po garancijski shemi za MSP nadaljevalo na predhodno povišani ravni, zlasti v oddelkih garancij za posojila in garancij za mikroposojila. Večina pogodb se je zato podaljšala zaradi upoštevanja potreb finančnih posrednikov.

Na dan 31. decembra 2006 so proračunska sredstva, predvidena v okviru garancijske sheme za MSP, znašala 293 milijonov EUR, kar predstavlja 56 % skupnega proračuna, predvidenega za finančne instrumente MAP. To vključuje kumulirane obresti v višini 4 milijonov EUR konec leta 2006[12]. Skupni proračun pokriva celotne stroške sheme, vključno z izgubami garancij, provizijo za upravljanje Evropskemu investicijskemu skladu in drugimi upravičenimi stroški. Znesek proračunskih sredstev, dodeljen finančnim posrednikom, je v celotnem obdobju programa znašal 265,2 milijona EUR , kar vključuje projekte, ki jih je Komisija odobrila, vendar jih morajo Evropski investicijski sklad in finančni posredniki še podpisati. Glej tudi:

- preglednico A (v oddelku 2.1): Finančni instrumenti MAP – Garancijska shema za MSP

Dodatne informacije so v oddelku I delovnega dokumenta služb Komisije, ki spremlja to poročilo (SEC(2008)XXX):

- slika 1: Kumulativno spreminjanje dejavnosti EIS (na leto)

- slika 2: Obveznosti do finančnih posrednikov (na leto)

3.1.2. Poraba

Poraba pomeni razmerje med dejanskim obsegom garancij Evropskega investicijskega sklada in najvišjimi zneski garancij Evropskega investicijskega sklada. 31. decembra 2006 so bila sredstva v celoti porabljena[13]. Obdobje razpoložljivosti se je za večino finančnih posrednikov končalo 30. junija 2007 ali 31. decembra 2007, pri čemer je cilj omogočiti nemoten prehod na CIP, ki je naslednik programa MAP. CIP pokriva obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.

Ta podaljšana obdobja razpoložljivosti pomenijo, da se bo shema nadaljevala po zadnjih proračunskih obveznostih Skupnosti v letu 2006. Poleg tega roki zapadlosti večine garancij, ki jih je v okviru sheme izdal Evropski investicijski sklad, trajajo do 10 let. To pomeni, da bodo plačila v zvezi z zapadlimi obveznostmi izvedena v desetih letih po koncu zadnjega obdobja razpoložljivosti (v nobenem primeru pa ne po izteku veljavnosti MAP dne 31. decembra 2016) ter da se bodo v tem času nadaljevali poročanje, spremljanje in nadzor različnih sodelujočih akterjev.

Obstajalo je veliko povpraševanje po garancijah za posojila (skoraj 80 % vseh obveznosti do finančnih posrednikov) in do neke mere po garancijah za mikroposojila (okoli 14 %). Garancije za lastniški kapital so se uporabljale v omejenem obsegu (6 %), saj je ciljna populacija v smislu obstoječih garancijskih shem za lastniški kapital nekoliko omejena.

3.1.3. Učinek finančnega vzvoda

Garancijske sheme MAP so imele na splošno zelo velik učinek finančnega vzvoda (tukaj so opredeljene kot predvideni obseg posojil s podporo/dodeljeni proračun za garancijsko shemo za MSP). Razloga za to sta dva:

- proračun EU pokriva najvišjo izpostavljenost tveganju na ravni portfelja, ki se pokriva na podlagi pričakovanih izgub, neto pričakovanih pokritij in premij za tveganje, ki jih prejmejo finančni posredniki. Ta znesek pokritja omogoča spodbujanje bistveno večjega zneska posojil za MSP;

- obstaja veriga akterjev z organizirano delitvijo tveganja, kar povečuje učinek finančnega vzvoda.

Garancije za posojila, na primer, imajo velik finančni vzvod, saj se institucijam, ki nato zagotavljajo garancije drugim akterjem, kot so posredniki ali banke, pogosto preskrbijo v obliki posrednih osebnih garancij. Zaradi delitve tveganja med temi različnimi akterji je finančni vzvod v smislu obsega posojil s podporo zelo visok pri garancijah za posojila MSP. Za mikroposojila so okoliščine ponavadi drugačne, ker je večina garancij Evropskega investicijskega sklada neposrednih garancij za posrednike, ki običajno zagotavljajo posojila neposredno končnim upravičencem (MSP). Poleg tega je pri mikroposojilih poudarek na MSP z visokim tveganjem, kar povzroča višje stopnje pokritja. Finančni vzvod je zato običajno manjši kot pri garancijah za posojila.

Konec leta 2006 je bil učinek finančnega vzvoda približno 67 proti 1 za vse garancije skupaj.

Na splošno se lahko končni finančni vzvod še poveča, saj izkušnje kažejo, da znesek, dodeljen za pokrivanje izgub znotraj dejavnosti garancij, ni vedno v celoti porabljen, niti kadar je ciljni obseg posojil dosežen. S sprostitvijo obveznosti neporabljenih zneskov kritja se lahko zato poveča učinek finančnega vzvoda.

Podrobne informacije o učinku finančnega vzvoda so v oddelku I delovnega dokumenta služb Komisije, ki spremlja to poročilo (SEC(2008)XXX):

- preglednica 1: Učinek finančnega vzvoda (usmerjanje)

3.1.4. Izboljšan dostop do finančnih sredstev za MSP

Izboljšan dostop do finančnih sredstev za MSP, ki je bil ustvarjen z garancijsko shemo za MSP, je bil ocenjen na podlagi zneskov, ki jih je posredoval Evropski investicijski sklad, in z uporabo nekaterih premislekov/predpostavk, kot je navedeno v preglednici 1 oddelka I delovnega dokumenta služb Komisije, ki spremlja to poročilo (SEC(2008)XXX):

- Ocena izboljšanega dostopa do finančnih sredstev za mala in srednja podjetja

Na podlagi teh predpostavk se lahko predvideva, da je garancijska shema za MSP pripomogla k dodatnemu obsegu posojil v višini več kot 13 milijard EUR.

3.1.5. Državna pomoč

Posebna pozornost je posvečena zagotavljanju, da so programi garancij ali posojil finančnih posrednikov v skladu s pravili o državni pomoči. Vsak finančni posrednik je pogodbeno zavezan podpisati izjavo glede veljavnega sistema državne pomoči, ustrezna pravila o državni pomoči pa so posebej navedena v sporazumih med Evropskim investicijskim skladom in finančnimi posredniki.

3.1.6. Neto zahtevana plačila in pokritja izgub

Nekaj več kot 40 milijonov EUR je bilo izplačanih do 31. decembra 2006, kar ustreza deležu neto izgub Evropskega investicijskega sklada za zapadla posojila[14]. Kumulativni znesek plačil je na tej ravni izvajanja v primerjavi s kumulativnim obsegom obveznosti Evropskega investicijskega sklada še vedno zelo majhen. Vendar se bo obdobje sheme končalo šele 31. decembra 2016, glede na trajanje garancij EU za posojila pa se bo večina izgub verjetno pokazala v prihodnosti.

Povzetek neto zahtevanih plačil in pokritij izgub je na voljo v oddelku I delovnega dokumenta služb Komisije, ki spremlja to poročilo (SEC(2008)XXX):

preglednica 2: Prejete zahteve in pokritja

Od leta 2007 se bodo mogoči zmanjšani zneski pokritij sprostili ali vrnili v skupni proračun EU.

3.2. Finančni posredniki

31. decembra 2006 je bilo podpisanih 51 pogodb s 46 finančnimi posredniki, ki pokrivajo 26 od 27 držav članic (tj. vse razen Luksemburga[15]) ter Turčijo in Norveško. Pregled po oddelkih in državah je na voljo v oddelku I delovnega dokumenta služb Komisije, ki spremlja to poročilo (SEC(2008)XXX):

- preglednica 3: Finančni posredniki

3.3. Upravičena MSP

Odobritev projektov na podlagi MAP se je začela maja 2002. Število končnih upravičencev se je postopoma povečevalo in je konec leta zajemalo skoraj 194 000 MSP[16] (od tega skoraj 163 000 v oddelku garancij za posojila). To je primerljivo s skoraj 111 100 upravičenimi MSP konec leta 2005.

Pregled upravičenih MSP po državah je podan v oddelkih I in II delovnega dokumenta služb Komisije, ki spremlja to poročilo (SEC(2008)XXX):

- preglednica 4: Upravičena MSP – razčlenitev po državah

- zemljevid 3: Upravičena MSP na državo (vključno s podatki iz Programa za zagon podjetij ETF)

Informacije o zaposlenosti so na voljo od datuma dodelitve posojila[17]. Do konca leta 2006 je bilo skoraj 990 000 oseb zaposlenih v podjetjih, ki so prejemala garancije na podlagi sheme za MSP[18]. Za primerjavo, leta 2005 je bilo približno 620 000 oseb navedenih kot zaposlenih na dan odobritve posojila, leta 2004 pa je bilo kot zaposlenih navedenih približno 328 000 oseb. Razlog za povečanje skupnega števila zaposlenih je predvsem večje število upravičenih MSP.

Končni upravičenci, ki imajo do deset zaposlenih, pomenijo več kot 91 % (177 625) skupnega števila MSP, ki imajo koristi od garancijske sheme za MSP.[19]

Zanimivo je primerjati porazdelitev MSP glede na velikost na podlagi sheme in porazdelitev takih podjetij v EU na splošno. Glede na najnovejšo dostopno statistiko je 91,4 % MSP v EU mikropodjetij (0–9 zaposlenih), 7,3 % je malih podjetij (10–49), 1,1 % pa srednjih podjetij (50–249)[20]. To jasno kaže, da je garancijska shema za MSP močno osredotočena na zelo majhna podjetja in podjetja v fazi ustanavljanja .

V oddelku I delovnega dokumenta služb Komisije, ki spremlja to poročilo (SEC(2008)XXX), je na voljo razčlenitev glede na velikost razreda:

- preglednica 5: Upravičena MSP – razčlenitev po državah in velikosti razreda

V oddelku I delovnega dokumenta služb Komisije, ki spremlja to poročilo (SEC(2008)XXX), je podana tudi razčlenitev po sektorjih glede na klasifikacijo NACE za celotno shemo in po oddelkih garancij.

- Slika 3: Upravičena MSP – razčlenitev po sektorjih

Skupna naložba, ki jo je podpirala garancijska shema za MSP, je znašala več kot 23 milijard EUR ob koncu leta 2006, z daleč največjim deležem v oddelku garancij za posojila. Za primerjavo, obseg ob koncu leta 2005 je bil približno 16 milijard EUR. Pregled je na voljo v oddelku I delovnega dokumenta služb Komisije, ki spremlja to poročilo (SEC(2008)XXX):

- preglednica 6: Obseg naložb po oddelkih

Posodobitev za leto 2007 (podatki za leto 2006 so vključeni za primerjavo)

Kumulativni zneski na dan | Število upravičenih MSP | Število zaposlenih oseb pri upravičenih MSP | Predvideni obseg podprtih posojil v mio EUR | Predvideni obseg naložb v mio EUR | Neto zahtevane garancije v mio EUR |

31. 12. 2006 | 193 790 | 989 773 | 17 449,3 | 23 383,6 | 40 |

31. 12. 2007 | 233 345 | 1 169 389 | 17 937,6 | 27 916,1 | 70,5 |

4. PROGRAM ZA ZAGON PODJETIJ S SREDSTVI ETF

4.1. Proračunsko stanje

Znatno povečanje je bilo doseženo leta 2006 zlasti zaradi obnove trga tveganega kapitala od leta 2005. Glede na sporočilo, ki ga je objavilo „Evropsko združenje zasebnega lastniškega in tveganega kapitala“, „ je bilo leto 2006 prelomno leto za sektor evropskega zasebnega kapitala, […] kar kaže na okrepljeno zbiranje sredstev in naložbeno dejavnost “[21].

Predvsem zaradi izboljšanih tržnih razmer je bila v letu 2006 rast naložb, ki jih je odobrila Komisija, največja v celotnem programskem obdobju. Dejansko so naložbe, odobrene v letu 2006, presegale skupno število odobrenih naložb od leta 2002.

Proračunska sredstva, dodeljena na podlagi garancijske sheme za zagon podjetij s sredstvi ETF, so 31. decembra 2006 znašala več kot 220 milijonov EUR , kar je skoraj 43 % proračunskih sredstev za finančne instrumente MAP. Vsa sredstva, ki so bila na voljo v programu za zagon podjetij s sredstvi ETF, so bila porabljena do konca leta 2006.

Skupni proračun pokriva celotne stroške sheme, vključno z naložbami v sklade tveganega kapitala, provizijami za upravljanje Evropskemu investicijskemu skladu in drugimi upravičenimi stroški. Od tega skupnega zneska je bilo 201,1 milijona EUR dodeljenih skladom tveganega kapitala, vključno z obema projektoma, ki ju je Komisija že odobrila, in tistimi projekti, ki jih je bilo treba podpisati v letu 2007[22].

Prihodki, prejeti iz skladov tveganega kapitala (povračila in dividende), leta 2006 znašali približno 1,4 milijona EUR, kar znaša skoraj 1,6 milijona EUR kumuliranih prihodkov, prejetih iz skladov tveganega kapitala znotraj programa MAP do konca leta 2006, v primerjavi s samo približno 154 000 EUR do konca leta 2005. Razlog za ta relativno majhen znesek iztržkov v primerjavi z zneskom izplačila v sklade tveganega kapitala (skoraj 30 milijonov EUR) je, da večina skladov še ni vstopila v obdobje odsvojitev, zato je bilo izstopov le malo. Vendar se pričakuje, da se bo znesek prihodkov znatno povečal v naslednjih letih, ko bodo skladi tveganega kapitala vstopili v obdobje odsvojitve. V primeru programa za zagon podjetij s sredstvi ETF na podlagi pobude za rast in zaposlovanje (1998–2000) je bilo od skupnega zneska izplačil v sklade tveganega kapitala v višini 94 milijonov EUR 46 milijonov EUR že povrnjenih ob koncu leta 2006.

Poleg tega so prihodki, prejeti iz skladov tveganega kapitala, kumulirane obresti in drugi prihodki znašali 4,3 milijona EUR, kar je skupno pomenilo prihodke v višini 5,9 milijona EUR konec leta 2006 . Glej tudi:

- preglednico A (v oddelku 2.1): Finančni instrumenti MAP – program za zagon podjetij s sredstvi ETF

Dodatne informacije so na voljo v oddelku I delovnega dokumenta služb Komisije, ki spremlja to poročilo (SEC(2008)XXX):

- slika 4: Kumulativni razvoj dejavnosti Evropskega investicijskega sklada (na leto), vključno s skupnimi izplačili v sklade tveganega kapitala, ki znašajo skoraj 38 milijonov EUR.

4.2. Finančni posredniki

Leta 2006 je bilo odobrenih 12 novih naložb v sklade tveganega kapitala (ena od teh je bila pozneje preklicana). V celoti je bilo v 10 državah odobrenih 21 naložb v sklade tveganega kapitala na podlagi programa za zagon podjetij s sredstvi ETF.

Skladi tveganega kapitala, v katere je vlagal Evropski investicijski sklad, so usmerjeni predvsem v naložbe v zgodnji fazi v visokotehnološke sektorje, kot so informacijske in komunikacijske tehnologije, mikroelektronika, internet, zdravstveno varstvo in znanosti o življenju/biotehnologija. To je v skladu z naložbeno politiko programa za zagon podjetij s sredstvi ETF.

Seznam skladov tveganega kapitala, v katere je vlagal Evropski investicijski sklad, je na voljo v oddelku I delovnega dokumenta služb Komisije, ki spremlja to poročilo (SEC(2008)XXX), prikazuje pa njihovo geografsko ustanovitev in usmerjenost sektorja:

- preglednica 7: Skladi tveganega kapitala (VC) s pogodbenimi sporazumi z Evropskim investicijskim skladom

4.3. Upravičena mala in srednja podjetja

Do decembra 2006 so skladi tveganega kapitala na podlagi sheme vlagali v 73 podjetij s portfeljem (konec leta 2005: 35). Večina skladov tveganega kapitala je še vedno v zgodnji fazi zadevnih naložbenih obdobij, tako da bi bili podatki o povezani zaposlenosti še vedno samo začasni in ne bistveni znotraj finančnih instrumentov MAP.

Posodobitev za leto 2007 (podatki za leto 2006 so vključeni za primerjavo)

Kumulativni podatki na dan | Število upravičenih MSP | Obveznosti do skladov tveganega kapitala v mio EUR | Znesek izplačila v sklade tveganega kapitala v mio EUR |

31. 12. 2006 | 73 | 201,1 | 29,6 |

31. 12. 2007 | 123 | 200,5 | 62,3 |

Leto | Iztržki (povračila in dividende) v mio EUR | Obresti in drugi prihodki v mio EUR | Skupni prihodki v mio EUR | Kumulirani prihodki v mio EUR |

2006 | 1,4* | 2,1 | 3,5 | (na dan 31. 12.) 5,9 |

2007 | 2,0 | 3,5 | 5,5** | (na dan 31. 12.) 11,4 |

* V skladu s pravno podlago bodo po koncu obdobja vnovičnega vlaganja „kakršni koli saldi na skrbniškem računu, razen predvidenih sredstev in še ne porabljenih/naloženih sredstev ter sredstev na podlagi utemeljenih zahtev za pokritje upravičenih stroškov in izdatkov, kot so stroški upravljanja EIS, vrnjeni v skupni proračun Evropske unije“.

** To so prihodki, ustvarjeni po koncu obdobja obveznosti. V skladu s pravno podlago se prenesejo v splošni proračun EU. Uporablja se menjalni tečaj za prihodke v britanskih funtih (GBP) in švedskih kronah (SEK) na dan 31. decembra 2007.

5. UKREP ZA ZAGOTAVLJANJE SEMENSKEGA KAPITALA

5.1. Proračunsko stanje

5.1.1. Pregled

Proračunska sredstva, ki so bila na voljo na podlagi ukrepa semenskega kapitala, so 31. decembra 2006 znašala 5,6 milijona EUR, dodeljena pa so bila že leta 2001. Skupni proračun pokriva celotne stroške ukrepa, vključno s subvencijami, izplačanimi upravičencem, provizijami za upravljanje Evropskemu investicijskemu skladu in drugimi upravičenimi stroški.

V letu 2006 ni bilo odobrenih nobenih novih projektov. Namesto tega so bili ob koncu leta 2006[23] štirje projekti preklicani. Zaradi tega preklica so se neto obveznosti EK na podlagi ukrepa za zagotavljanje zagonskega kapitala znižale na 200 000 EUR, neporabljeni proračun pa se je povečal na približno 5 milijonov EUR. Ta neporabljeni znesek je bil sproščen leta 2007 in je bil vrnjen v splošni proračun EU.

Glej tudi:

- preglednica A (v oddelku 2.1): Finančni instrumenti MAP – ukrep za zagotavljanje semenskega kapitala

5.1.2. Obveznosti in plačila

Kumulativni razvoj skupnega zneska subvencij v sklade tveganega kapitala je znašal 200 000 EUR na dan 31. decembra 2006. To je v skladu s časovnim razporedom in pogoji, določenimi v pogodbi o dodelitvi subvencije, ki predvideva izplačilo subvencij v dveh obrokih. Prvi obrok se izplača ne prej kot 18 mesecev po podpisu pogodbe drugi (in zadnji) obrok pa ne prej kot 36 mesecev po podpisu pogodbe.

Pregled je podan v oddelku I delovnega dokumenta služb Komisije, ki spremlja to poročilo (SEC(2008)XXX):

- slika 5: Kumulativni razvoj dejavnosti EIS (na leto)

5.2. Finančni posredniki

Skladi tveganega kapitala, odobreni v okviru ukrepa semenskega kapitala, imajo sklenjene pogodbene sporazume z Evropskim investicijskim skladom na podlagi programa za zagon podjetij s sredstvi ETF. 31. decembra 2006 sta bili podpisani dve pogodbi z dvema skladoma tveganega kapitala. Več informacij je v oddelku I delovnega dokumenta služb Komisije, ki spremlja to poročilo (SEC(2008)XXX):

- preglednica 8: Skladi tveganega kapitala (VC) s pogodbenimi sporazumi, sklenjenimi z Evropskim investicijskim skladom

6. PROGRAM „SKUPNA EVROPSKA VLAGANJA“

Cilj programa Skupnih evropskih vlaganj je bil podpirati oblikovanje nadnacionalnih partnerstev, ki jih ustanovita vsaj dve MSP iz različnih držav Evropskega gospodarskega prostora.

V oceni pobude za rast in zaposlitev je bilo sklenjeno, da je trg slabo sprejel program Skupnih evropskih vlaganj, učinek ustvarjanja delovnih mest je bil omejen, upravni stroški pa so bili zelo visoki. V dveh naslednjih ocenah[24] je bilo sklenjeno, da je treba program končati. Komisija je zato 8. decembra 2003 sprejela predlog odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o opustitvi JEV[25]. To odločbo[26] sta Evropski parlament in Svet sprejela 21. julija 2004. Program Skupnih evropskih vlaganj se je za nove vloge zaključil 29. decembra 2004.

Do konca leta 2006 je bilo skupno prejetih 323 vlog, podpisanih je bilo 230 sporazumov, 19,8 milijona EUR pa je bilo dodeljenih za projekte, od katerih se jih devet še vedno izvaja. Dodatne podrobnosti so navedene v oddelku V delovnega dokumenta služb Komisije, ki spremlja to poročilo (SEC(2008)XXX).

7. SPLOšNI SKLEPI

Finančni instrumenti MAP so bili v proračunskem smislu najpomembnejši element programa MAP. Skupna proračunska sredstva, dodeljena ob koncu programa finančnim instrumentom, so znašala skoraj 520 milijonov EUR, od katerih ni bilo porabljenih samo 5 milijonov EUR, dodeljenih ukrepu za zagotavljanje semenskega kapitala.

Skupno je bilo od sredine leta 2002 do konca leta 2006 odobrenih[27] 74 dejavnosti za skupaj 467 milijonov EUR. Skoraj 194 000 MSP je imelo koristi od finančnih instrumentov MAP, kar pomeni približno 1 % vseh MSP v EU.

Dosežena je bila široka geografska pokritost, saj je bilo pokritih 29 (vse države članice EU ter Turčija in Norveška) od 31 upravičenih držav[28].

Trg je zelo uspešno prevzel garancijsko shemo za MSP. Oddelka garancij za posojila in mikroposojila sta bila posebno uspešna in sta udeleženim finančnim posrednikom omogočila povečanje obsega in prevzem večjega tveganja. Garancijska shema za MSP je natančno sledila tržnim potrebam in je bila že od začetka namenjena enostavni in hitri prilagoditvi posebnim tržnim razmeram vsake države.

Skupni obseg, ki ga je podpirala garancijska shema za MSP, je bil zelo velik. Za približno 262 milijonov EUR podpisanih zneskov pokritja so bila pokrita posojila v znesku skoraj 17 500 milijonov EUR.

Za strukturnimi skladi, ki imajo bistveno večja proračunska sredstva in drugačno usmerjenost, je garancijska shema za MSP drugi najpomembnejši program EU v smislu števila končnih upravičenih MSP.

Izvajanje programa za zagon podjetij s sredstvi ETF se je na začetku programskega obdobja soočalo z nekaj težavami zaradi stanja oteženega zbiranja sredstev, ki je prevladovalo na trgu tveganega kapitala EU. Izboljšan gospodarski položaj v letih 2005 in 2006 je omogočil bistveno povečanje povpraševanja po shemi.

Ukrep za zagotavljanje semenskega kapitala je bil manj uspešen kot predvideno zaradi omejitev v smislu meril o izpolnjevanju pogojev in težkih razmer na trgu za zagonski kapital.

Ocena shem finančnih pomoči ES za MSP[29] je pokazala, da so finančni instrumenti MAP učinkoviti in smotrni. Njihovo upravljanje, ki ga je izvajal Evropski investicijski sklad, se je štelo za najboljšo prakso za njihovo približevanje trgu. Po mnenju ocenjevalcev imajo instrumenti pospeševalno vlogo pri povečevanju ponudbe financiranja za MSP v vsej EU, vključno s tistimi državami, kjer so nacionalni finančni instrumenti manj razviti.

Nedavna zunanja ocena MAP[30] potrjuje sklepe ocene shem finančnih pomoči. Na podlagi ocene je bilo sklenjeno, da sta garancijska shema za MSP in program za zagon podjetij s sredstvi ETF kot instrumenta javne politike za podpiranje dostopa MSP do finančnih sredstev pomembno prispevala k izboljšanju finančnega okolja za podjetja. Ocenjevalci menijo, da se finančni instrumenti učinkovito izvajajo prek „verige“, ki jo sestavljajo GD za podjetništvo, GD za gospodarske in finančne zadeve in Evropski investicijski sklad. Poročilo potrjuje, da pristop „ena velikost za vse“ ni ustrezen: tako tvegani kapital kot (tudi) garancijski instrumenti se lahko prilagodijo različnim in spreminjajočim se tržnim razmeram.

Naknadna ocena programa MAP se bo izvedla skupaj z vmesno oceno posebnega programa „Konkurenčnost in inovativnost“, ki je del prihodnjega programa CIP. Ta ocena bo predvidoma končana decembra 2008, v njej pa bodo analizirani rezultati in učinki programa MAP.

Na splošno je mogoče skleniti, da so finančni instrumenti na podlagi programa MAP pomagali obravnavati nekatere vrzeli in nepravilnosti na kapitalskih trgih za novo ustanovljena podjetja ter MSP. Na splošno so finančni instrumenti MAP dosegli cilj izboljšanja finančnega okolja za evropska podjetja, zlasti za MSP.

Finančni instrumenti so se izvajali ustrezno in učinkovito prek močnega učinka finančnega vzvoda. Znatno so povečali znesek dodatnega denarja ter podpirali veliko MSP.

Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost (CIP) (2007–2013) , program, ki nasledi MAP, je skladen odziv na cilje strategije za rast in delovna mesta. Pravna podlaga za CIP je začela veljati 29. novembra 2006[31]. Pregledni opis CIP je na voljo v oddelku V delovnega dokumenta služb Komisije, ki spremlja to poročilo (SEC(2008)XXX).

[1] Odločba Sveta 2000/819/ES (UL L 333, 29.12.2000, str. 84), sprejeta 20. decembra 2000, kakor je bila spremenjena z Odločbo št. 593/2004/ES z dne 21. julija 2004 (UL L 268, 16.8.2004, str. 4) in Sklepom št. 1776/2005/ES z dne 28. septembra 2005 (UL L 289, 3.11.2005, str. 14) Evropskega parlamenta in Sveta.

[2] UL L 155, 29.5.1998, str. 43.

[3] Komisija je 10. decembra 2001 sprejela Sklep C(2001) 3973 o izvajanju finančnih instrumentov MAP. Na podlagi tega je Komisija 18. decembra 2001 z EIS podpisala pogodbe o skrbništvu in upravljanju za financiranje naložb v programu za zagon podjetij s sredstvi ETF, garancijsko shemo za MSP in ukrep za zagotavljanje semenskega kapitala. Te pogodbe so bile revidirane 22. decembra 2005, da se upošteva podaljšanje MAP.

[4] Kakor je določeno v Odločbi Sveta 2000/819/ES, člen 2.1(d).

[5] V skladu z izjavo v: Zunanja ocena večletnega programa za podjetja in podjetništvo in zlasti za MSP, končno ocenjevalno poročilo, Bruselj 2004, str. 52.

[6] Ta neporabljeni znesek je bil sproščen leta 2007.

[7] Ustreza projektom, ki jih je odobrila Komisija in niso bili preklicani.

[8] Vključuje zneske pokritja v višini 261,6 EUR milijonov (glej preglednico 1 v oddelku I delovnega dokumenta služb Komisije, ki spremlja to poročilo (SEC(2008)XXX)).

[9] Izračun rezerve je temeljil na celotnem znesku predvidenih proračunskih sredstev. Leta 2007 je nastopila sprostitev, s katero se je rezerva povečala za 0,145 milijona EUR. Samo 15 600 EUR je bilo porabljenih do konca leta 2007.

[10] Neporabljeni znesek v višini 5 milijonov EUR je bil sproščen leta 2007.

[11] Na podlagi prejšnjih izkušenj največjega zneska (znesek pokritja) ni treba porabiti v celoti. V takem primeru je gospodarnost instrumenta še boljša.

[12] V skladu s točko II.G Priloge II Odločbe Sveta 2000/819/ES, „nastale obresti skrbniškega računa se dodajo sredstvom ukrepa“.

[13] Vključno s tistimi projekti, ki so bili odobreni in za katere je bil predviden podpis na začetku leta 2007.

[14] Neto izgube: zahteve za garancijo brez pokritij.

[15] Luksemburg je sklenil sporazum na podlagi programa za zagon podjetij s sredstvi ETF.

[16] Številka prikazuje skupno število finančnih upravičencev, ki so prejeli posojila/garancije iz skladov na podlagi garancijske sheme za MSP.

[17] Nekatere analize na podlagi vzorca kažejo, da bo zaposlenost ob koncu leta za približno 20 % višja.

[18] Na voljo ni podatkov o učinku zagotovljenih posojil na zaposlenost.

[19] Po definiciji imajo vsa podjetja, ki imajo koristi od garancij za mikroposojila (30 552), 10 zaposlenih ali manj.

[20] Vir: Eurostat. Samo 0,2 % je velikih podjetij. Glej: Eurostat: Evropska podjetja – Dejstva in podatki – izdaja 2006, str. 22; v zvezi z nefinančnimi sektorji gospodarstva je bilo v EU-27 leta 2004 registriranih 18,8 milijona podjetij, od katerih jih je bilo približno 18,76 milijona MSP (manj kot 250 zaposlenih).

[21] EVCA [idr.]: Evropski zasebni kapital: Velik uspeh iz leta 2006 spodbuja večje dodeljevanje, Sporočilo za medije, Bruselj, 13. marca 2007.

[22] Obveznost za projekte, ki jih je treba še podpisati, znaša 44,03 milijona EUR.

[23] En projekt ni ustrezal merilom za izpolnjevanje pogojev. Trije projekti so bili umaknjeni.

[24] „Strateška ocena shem finančnih pomoči ES za MSP“, poročilo Deloitte & Touche za Evropsko komisijo, 2003; „Končna ocena večletnega programa za podjetja in podjetništvo (2001–2005)“, Infyde, 2004.

[25] COM(2003) 758 konč.

[26] Odločba št. 593/2004/ES.

[27] In ne preklicanih.

[28] Zajeta nista bila Islandija in Lihtenštajn.

[29] „Strateška ocena shem finančnih pomoči ES za MSP“, poročilo Deloitte & Touche za Evropsko komisijo (GD Proračun), december 2003.

[30] Ocenjevalno poročilo je bilo objavljeno kot delovni dokument služb Komisije SEC(2004) 1460 z dne 15. novembra 2004 v angleškem in francoskem jeziku ter je na voljo na spletnih straneh revije Enterprise Europe:http://europa.eu.int/comm/enterprise/enterprise_policy/mult_entr_programme/programme_2001_2005.htm.

[31] Sklep št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013), UL L 310/15, 9.11.2006.