[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 28.1.2009

COM(2009) 36 konč.

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Naložbe danes za Evropo jutri

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Naložbe danes za Evropo jutri

Evropska unija vse od lanske jeseni stoji pred dvojnim izzivom. Kriza na finančnih trgih je povzročila močno upočasnitev evropskega gospodarstva. Postalo je jasno, da bodo družine, podjetja in skupnosti po vsej Evropi to občutili kot izgubo zaposlitve in dohodka ter da so torej nujno potrebni ukrepi za reševanje krize in odpravljanje njenih posledic. Istočasno pa se je Evropa bolj kot kdaj prej zavedala, da sta dolgoročna moč in vzdržnost evropskega gospodarstva odvisna od razširjanja načel konkurence na vsa področja evropske družbe, pa tudi od preoblikovanja gospodarstva, da bi se lahko uspešno spoprijemalo z zahtevami po varnosti oskrbe z energijo in nujnostjo zmanjšanja izpustov toplogrednih plinov.

Rezultat tega je bil Evropski načrt za oživitev gospodarstva[1], ki ga je Komisija predložila novembra, voditelji držav in vlad pa so ga potrdili na decembrskem zasedanju Evropskega sveta[2]. V tem načrtu je pojasnjeno, kako bi države članice in EU lahko uskladile svoje politike in dale takojšen zagon evropskemu gospodarstvu, pri čemer bi bil ta zagon skrbno usmerjen tudi v spodbujanje dolgoročnih ciljev Evrope.

Pomemben del načrta za oživitev gospodarstva je bil predlog glede povečanja porabe EU v posebnih strateških sektorjih. Dogovorjena finančna spodbuda v višini 1,5% BDP je zahtevala prispevke iz nacionalnih virov, pa tudi virov EU, vključno s proračunom EU. Poraba EU ni dosegla dogovorjenih pragov in Komisija je zato izračunala, da bi bilo 5 milijard EUR mogoče hitro usmeriti v določene cilje, kot so energija in širokopasovne povezave. S tem bi se povečalo zaupanje, da se naložbe ne bodo popolnoma prenehale, Evropa pa bi bila spet na poti k močnejšemu gospodarstvu v prihodnosti. Ta vidik iz načrta je bil na decembrskem zasedanju Evropskega sveta izbran kot vidik, ki mu je treba nameniti „posebno podporo“, pri čemer je bila priznana tudi potreba po upoštevanju ustreznega geografskega ravnovesja.

Potreba po ukrepanju je od decembra postala še jasnejša. Zlasti so sedaj so prišle v ospredje pomembnost varnosti oskrbe z energijo in pomanjkljivosti današnje Evrope na tem področju. Neposredne posledice so občutila gospodinjstva in podjetja v več državah članicah. Vendar pa so učinek plinske krize občutili vsi, saj je povzročila destabilizacijo odnosov EU z njenimi sosedami in poudarila potrebo po tem, da postane EU manj odvisna od zunanjih dobaviteljev.

V tem sporočilu so opisana področja, v katera naj bodo usmerjene naložbe. Spremljajo ga predlogi za odločitve o financiranju na zadevnih področjih. Izbrani projekti ustrezajo strateškim ciljem EU. Podpora EU bo oblikovana tako, da bo pospešila projekte in omogočila ukrepanje takoj, ko bo možno. V skladu s sklepi Evropskega sveta je zagotovljeno geografsko ravnovesje. Komisija je že predložila predlog za revizijo večletnega finančnega okvira za obdobje 2007–2013, da bi se dala na voljo dodatna sredstva v okviru razdelka 1A, pri čemer so upoštevani skupni zneski, dogovorjeni v medinstitucionalnem sporazumu[3]. Na podlagi prvih razprav s proračunskim organom Komisija zdaj predlaga prenos sredstev, ki niso potrebna v okviru praga razdelka 2 za leto 2008, v razdelek 1A, da bi se financirali energetski projekti v predlaganem znesku 3,5 milijarde EUR[4], pri čemer bi 1,5 milijarde EUR, ki je predlagana za širokopasovno infrastrukturo in nove izzive, ugotovljene v okviru pregleda stanja SKP, ostalo v okviru razdelka 2 za izvajanje na podlagi Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja.

Komisija poziva Svet in Evropski parlament, da te predloge čim prej proučita in zagotovita potrebna sredstva iz proračuna. To bo pomemben prispevek k prizadevanjem EU, da evropsko gospodarstvo ponovno usmeri na pot k rasti in blaginji, hkrati pa bo odraz odločenosti Unije, da se spoprijema z izzivi, ki so strateškega pomena za prihodnost.

Naložbe za energijo v prihodnosti

Energija je postala eno ključnih vprašanj za Evropo. Evropska unija je decembra sprejela vrsto ključnih odločitev, ki obravnavajo energetsko prihodnost Unije. Te odločitve vključujejo podporo energetskemu sektorju, ki je sposoben zmanjšati izpuste toplogrednih plinov, in utrditev energije iz obnovljivih virov kot enega glavnih elementov evropske mešanice energetskih virov. Ob prehodu v novo leto se je Evropa spoprijemala s plinsko krizo, ki je opozorila na tveganja glede varnosti oskrbe. Poudarila je pomanjkljivosti ne le v smislu premajhne raznolikosti uvoza, temveč tudi z vidika sposobnosti EU, da znotraj svojih meja prenese energijo tja, kjer je najbolj potrebna.

Potrebne spremembe zahtevajo globoko predanost in velike naložbe. Vendar pa zaradi gospodarskega nazadovanja obstaja nevarnost, da bodo te naložbe odložene, če se takoj ne sprejmejo dodatni ukrepi. Kreditna kriza ima neposreden vpliv na hitrost, s katero Evropa uresničuje potrebne spremembe. Tveganje pri tem je izguba dinamike in tehnološke prednosti ter dejstvo, da odlašanje danes pomeni višje stroške v prihodnosti. Zato je bila v evropskem načrtu za oživitev gospodarstva še posebej poudarjena potreba po „pametnih naložbah“ kot ukrepih za spodbujanje gospodarstva, ki so usmerjeni v jasne strateške cilje.

Komisija zato predlaga sklop treh posebnih pobud, ki so usmerjene v ključne energetske cilje EU. Kot prvo predlaga podporo strateškim projektom povezav, da bi se odpravile nekatere pomanjkljivosti sedanje infrastrukture. Kot drugo predlaga naložbe v nadaljevanje razvoja vetrnih elektrarn na morju kot zanesljivega vira obnovljive energije. Kot tretje Komisija predlaga številne predstavitvene projekte zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida, s čimer bi se proizvajalcem energije, ki si prizadevajo zmanjšati izpuste, omogočilo, da še naprej uporabljajo fosilna goriva.

Te pobude bodo ponudile skrbno usmerjeno podporo za posebne projekte. V prihodnjih letih jih bodo morale podpreti politične pobude in naložbe v večjem obsegu. Vendar pa EU lahko že zdaj veliko prispeva.

Vsi projekti so bili izbrani glede na njihov širši pomen in vključujejo infrastrukturo, ki bo prispevala k varnosti oskrbe za celo EU, ter tehnološki in logistični napredek, ki bo pomenil korak naprej za evropsko energetiko kot celoto. Delovali bodo tako, da bodo spodbujali tehnološki napredek v okviru Evropskega strateškega načrta za energetsko tehnologijo, pri čemer bodo zlasti vključevali rezultate evropskih industrijskih pobud, ki obsegajo zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida ter vetrno energijo. Prav tako bodo izkoristili vsako priložnost za spodbujanje naložb, zlasti prek sodelovanja z Evropsko investicijsko banko.

Povezovanje evropske energije

V lanskoletnem strateškem pregledu energetske politike so bili določeni različni elementi učinkovite politike o varnosti oskrbe[5]. V akcijskem načrtu EU za varnost oskrbe in solidarnost pri oskrbi z energijo je bila poudarjena potreba po stabilni energetski oskrbi s strani tretjih držav partneric, učinkovitem gospodarjenju z zalogami nafte in zemeljskega plina ter mehanizmih za krizno odzivanje, energetski učinkovitosti, ki bi omejila povpraševanje, in kar najboljšem izkoriščanju domačih energetskih virov EU. Zlasti je bilo izpostavljeno, da je infrastruktura nepogrešljivi del mešanice, trg pa te infrastrukture ni bil vedno sposoben zagotoviti. Povezave imajo pozitiven učinek na vse vpletene, saj zmanjšujejo odvisnost in povečujejo konkurenčnost v korist notranjega trga kot celote.

Nedavna kriza pri oskrbi evropskih gospodinjstev in podjetij s plinom je močno opozorila na pomen infrastrukture. Ob odsotnosti alternativnih rešitev v času pomanjkanja je ranljivost evropske oskrbe z energijo vse preveč očitna. Čeprav so si nekatere države članice prizadevale pokriti pomanjkanje v drugih, se je pogosto izkazalo, da ni povezav, ki bi tako pomoč omogočile. Kriza je torej razkrila resne pomanjkljivosti v povezavi. Te pomanjkljivosti v infrastrukturi pa tudi dolgoročno vplivajo na evropsko konkurenčnost, saj zmanjšujejo dostop do najcenejše uvožene energije, evropska podjetja in odjemalci pa imajo manj možnosti, da bi poiskali vire energije z najboljšim razmerjem med ceno in kakovostjo znotraj Evrope. Posledica tega bo stalna upočasnitev rasti evropskega gospodarstva.

Istočasno pa sedanja gospodarska in finančna kriza ovira izvedbo projektov energetske infrastrukture. Energetska podjetja so zaradi kreditne krize enako ranljiva kot vsa druga, zato obstaja resna nevarnost, da bodo projekti velikega strateškega pomena začasno ustavljeni, razen če se ne zagotovijo javne naložbe, ki bi posojilodajalcem zajamčile, da se bodo naložbe v te projekte resnično obrestovale.

Komisija zato predlaga uporabo 1,5−2 milijarde EUR finančne spodbude, kot je določena v načrtu za oživitev gospodarstva, za financiranje potrebnih sredstev za ključne strateške povezave. V strateškem pregledu energetske politike so že bile opredeljene številne strateške prednostne naloge na področju energetike, da bi se odpravile pomanjkljivosti in izkoristile priložnosti, pri čemer so bili izpostavljeni baltska povezava, južni plinski koridor, utekočinjen zemeljski plin (UZP), Sredozemlje ter srednja in jugovzhodna Evropa ter priobalno omrežje v Severnem morju. Projekti bi morali obravnavati tudi posebne potrebe majhnih otokov, ki so odrezani od osrednjih energetskih omrežij EU.

Komisija je kot vodilo pri izbiri projektov uporabila strateški pregled energetske politike, da bi se neposredno obravnavali cilji glede varnosti in povečanja raznolikosti oskrbe z energijo. Projekti so geografsko razpršeni po vsej Uniji. Njihove koristi se bodo občutile ne le v državah članicah, v katerih se izvajajo, temveč tudi po vsej Uniji, in sicer z vidika njihovega strateškega pomena za varnost oskrbe z energijo kot celote ter tudi z vidika priložnosti za oddajo ponudb na javne razpise ter dobavljanje ključnih tehnologij. Dali bodo takojšnjo spodbudo gospodarstvu in tudi utrdili evropsko gospodarstvo v prihodnosti.

Predlog bi podprl približno 20 projektov, ki zajemajo zemeljski plin in električno energijo, pod pogojem, da upravičenci izpolnjujejo ključna merila, ki zagotavljajo učinkovito izvedbo projektov. To vključuje določbo, ki obravnava eno posebnih pomanjkljivosti, izpostavljenih v plinski krizi, in sicer težavo pri omogočanju pretoka zemeljskega plina od zahoda proti vzhodu[6]. Bistvenega pomena je, da so ti projekti dosegli določeno stopnjo zrelosti, ki omogoča hiter začetek dela, pa tudi, da države članice sprejmejo odgovornost za pospešitev potrebnih postopkov in izdajanja dovoljenj.

Naslednja generacija vetrnih elektrarn na morju

Zaradi cilja deleža energije iz obnovljivih virov, o katerem se je decembra dogovorila EU, je posebna pozornost namenjena zagotovitvi potrebnih tehnologij. Kakor je poudarjeno v Evropskem strateškem načrtu za energetsko tehnologijo, bo vetrna energija ključnega pomena za dosego tega cilja. Vetrna industrija namerava do leta 2020 zagotoviti 12–14 % električne energije v EU, pri čemer bi več kot četrtino te energije proizvedle vetrne elektrarne na morju. Ta težnja se bo nadaljevala, vetrne elektrarne na morju pa bodo deležne največje rasti v tem sektorju. Ker veliko projektov v čezmejnih obalnih in pomorskih conah pogosto zahteva čezmejno infrastrukturo in ker je pridobivanje energije s pomočjo vetrnih elektrarn na morju tehnološko ter logistično zapleteno, ima EU posebno vlogo pri spodbujanju naložb, ki bi jih sicer zapostavili.

Vendar pa se zdi, da je za zdaj razvoj projektov pridobivanja vetrne energije na morju ogrožen zaradi pomanjkanja razpoložljivih sredstev. Obstaja nevarnost, da bodo projekti, ki bi se že lahko začeli, odloženi, nekateri proizvajalci pa so bili že primorani zmanjšati število delovnih mest. Komisija zato predlaga, da se projektom v tem sektorju nameni okoli 0,5 milijarde EUR. Projekti so bili izbrani na osnovi dodane vrednosti, ki jo EU lahko prispeva projektom, ki so že na razumni stopnji razvoja. Ti projekti zlasti spodbujajo regionalno sodelovanje za izboljšanje konkurenčnosti ter naložbe v napredno tehnologijo za razvoj nove generacije vetrnih turbin, infrastrukture in logistike, ki spodbujajo hitro uporabo tehnologije.

Čista energija za prihodnost

Zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida je bilo opredeljeno kot ena ključnih tehnologij za prihodnost. Ta tehnologija bi omogočila trajnostno proizvodnjo energije iz fosilnih goriv, kar je bistveni element svetovnih prizadevanj za zmanjšanje izpustov toplogrednih plinov za polovico do leta 2050. To bi Evropi omogočilo, da v celoti izkoristi domačo oskrbo premoga, nafte in zemeljskega plina. Poleg tega bi razvoj te tehnologije evropski industriji zagotovil pomembno tržno priložnost za tehnologijo svetovnega pomena. Vendar pa je zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida zapletena tehnologija in morda bo potrebnih še veliko let, da bo dosegla komercialno upravičenost.

Evropski svet je priznal potencial, ki ga ima tehnologija zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida, s tem da je za cilj določil izvajanje do 12 predstavitvenih projektov do leta 2015. Zaradi kreditne krize je ta cilj postal še bolj ambiciozen. Evropski svet je decembra lani odločil, da bo zagotovil sredstva za financiranje zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida z deležem prihodka od licitiranja pravic v evropskem sistemu za trgovanje z emisijami. Vendar pa ta sredstva ne bodo na voljo takoj in ne bodo zadostovala za izvedbo želenega števila predstavitvenih projektov. V sedanjih gospodarskih razmerah bodo cilji Evropskega sveta zaradi previdnosti vlagateljev morda ogroženi.

Komisija zato predlaga pospešitev dejavnosti v zvezi s temi ključnimi predstavitvenimi in infrastrukturnimi projekti. Podporo bo prejelo pet projektov, pri čemer je za zagotovitev začetka izvajanja vsakega od njih potrebna naložba 250 milijonov EUR. Ti projekti bodo pomenili mešanico tehnologij, geoloških pogojev in držav članic. Vsi so že v visoki fazi pripravljenosti, da bi se zagotovili čimprejšnji pozitivni učinki naložbe. Glavni cilj predstavitvenih projektov je tudi ta, da bodo rezultati dani na voljo drugim akterjem, zato bodo obveznosti v zvezi s tem jasno opredeljene.

Naložbe v prihodnost podeželskih skupnosti

Podeželske skupnosti so lahko med najbolj ranljivimi zaradi gospodarskega nazadovanja. V težkih časih je tveganje izključenosti večje in ko gospodarstvo znova začne rasti, se pozitivni učinki občutijo počasneje.

Eno najpomembnejših orodij v sodobnem gospodarstvu so širokopasovne povezave. V današnji Evropi te povezave omogočajo nove zaposlitve, učenje novih veščin, določitev novih trgov in zmanjšanje stroškov. Enako pomembne so za šole, knjižnice in vladne urade kot tudi za podjetja. Postale so bistveno orodje za dobro delovanje sodobnega gospodarstva. Vendar pa obstajajo tudi vrzeli, in sicer so to skupnosti, v katerih trg ni zagotovil pokritja zaradi razpršenosti prebivalstva in visokih stroškov. Prav tako je na veliko območjih potrebna nadgraditev zgodnje širokopasovne tehnologije, da bi se zagotovila hitrost internetnih povezav, ki jo danes lahko pričakujemo. Zato je bil v Evropskem načrtu za oživitev gospodarstva zastavljen cilj razviti širokopasovna omrežja, da bi se do leta 2010 dosegla 100-odstotna pokritost s hitrimi internetnimi povezavami. Prav tako je bila v načrtu poudarjena potreba po nadgradnji delovanja večine obstoječih omrežij ter hkratnih prizadevanjih za spodbujanje konkurenčnih naložb v optična omrežja in sprostitev radijskega spektra za brezžične širokopasovne povezave.

EU že uporablja instrumente, ki so ji na voljo na področju razvoja podeželja, za spodbujanje rasti podeželskih gospodarstev in povečanje splošnega zdravja podeželskega prebivalstva. S pregledom stanja SKP je bila ugotovljena vrsta novih izzivov, ki so posebnega pomena za evropsko kmetijstvo. Hitrejše spoprijemanje s temi izzivi bi kmetijskim skupnostim omogočilo, da prej začnejo dejavnosti za njihovo reševanje in so bolje pripravljene na izboljšane gospodarske razmere. Ti ukrepi bi sledili načrtu za oživitev gospodarstva, v katerem je posebna pozornost namenjena pospeševanju izvajanja strukturnih ukrepov EU, da bi bile naložbe v težkih časih že zgodaj na voljo.

Komisija zato predlaga, da se obstoječi instrument za razvoj podeželja uporabi za doseganje dvojne spodbude podeželskemu gospodarstvu. Najprej bi bilo treba nameniti 1 milijardo EUR porabi za razvoj podeželja, in sicer za razvoj širokopasovne infrastrukture na podeželskih območjih. Kot drugo bi bilo treba 0,5 milijarde EUR nameniti za pospeševanje dejavnosti, s katerimi se bodo obravnavali izzivi, ugotovljeni s pregledom stanja SKP.

Naložbo, ki bo na voljo v vsaki od držav članic, bo določila Komisija v skladu z načeli, predvidenimi v členu 69(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005. Komisija namerava vrednost teh naložb določiti na podlagi sedanjega razdelitvenega ključa.

Zagotavljanje internetnih povezav za podeželske skupnosti

Spodbujanje širokopasovnih povezav že vpliva na razvoj podeželja v EU. S strateškimi smernicami za razvoj podeželja za programsko obdobje 2007–2013[7] je posebna pozornost namenjena pomenu informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) za podeželska podjetja ter družbeno-gospodarski razvoj podeželskih območij. Razširjanje in uporaba IKT imata pomembno vlogo pri oživljanju podeželskih območij, saj s spodbujanjem gospodarskih dejavnosti pomagata povečati raznolikost gospodarske in družbene dejavnosti, pri čemer omogočata nove spletne storitve ter podpirata vključevanje vseh v informacijsko družbo (e-vključevanje). Prav tako lahko izboljšata sorazmerno nizko stopnjo uporabe IKT v kmetijskem in živilskem sektorju ter prispevata k rasti na področjih, kot je podeželski turizem.

Poleg tega vrzeli v pokritosti s širokopasovnimi povezavami med mestnimi in podeželskimi območji ter zaostajanje v uporabi interneta povzročajo resnično nevarnost za gospodarsko in socialno izključenost. Posledice tega so lahko stagnacija gospodarstev na podeželju, brezposelnost in odseljevanje.

To tveganje je v času gospodarskega nazadovanja še večje. Bolj kot so območja oddaljena, izolirana in redko poseljena, bolj jih prizadeneta pomanjkanje širokopasovnih povezav in internetnega dostopa. Območja, ki so zelo oddaljena od ciljev, določenih za širokopasovne povezave, imajo manjšo možnost, da bodo z ravnjo prihodka lahko ohranjala svoje naložbe.

Financiranje bi bilo lahko usmerjeno na tri ključna področja:

- vzpostavitev nove širokopasovne infrastrukture, vključno s povezovalnimi zmogljivostmi za prenos signala (npr. s fiksnimi, prizemnimi brezžičnimi ali satelitskimi sistemi ali kombinacijami teh tehnologij);

- nadgradnja obstoječe širokopasovne infrastrukture (npr. izboljšana zanesljivost, hitrost, zmogljivost, doseg, boljša kakovost storitev ipd.);

- gradnja pasivne širokopasovne infrastrukture (npr. napeljava kanalov ter drugih omrežnih elementov, kot so temni optični kabli), tudi v sinergiji z drugimi infrastrukturami (energetsko, transportno, vodno in kanalizacijsko omrežje ipd.).

Financiranje bi lahko potekalo v okviru ukrepa št. 321 „Osnovne storitve za gospodarstvo in podeželsko prebivalstvo“. Naložba bi dopolnila dejavnosti, ki se na podlagi kohezijske politike že izvajajo za razvoj širokopasovnih povezav, in bi nadgradila tekoče dejavnosti na več podeželskih območij.

Komisija bo v prihodnjih tednih določila dodatne podrobnosti v zvezi z možnostmi za spodbujanje širokopasovnih povezav na podeželju[8]. To pobudo bo spremljala tudi nova strategija EU o širokopasovnih povezavah, ki bo zagotavljala okvir za ukrepanje na področju razvoja širokopasovnih povezav po vsej Evropski uniji. Namen strategije bo utrditi usklajevanje med nacionalnimi in regionalnimi organi, podpirati „združevanje“ infrastrukture, da bi jo bilo mogoče kar najučinkoviteje uporabljati, ter izmenjavati najboljše prakse[9]. Z dobrim usklajevanjem se je mogoče z ustrezno kombinacijo podeželskega razvoja, politike IKT / širokopasovnih povezav in strukturnih skladov izogniti podvajanju in zagotoviti finančno spodbudo, ki je potrebna za resnične rezultate.

Take pobude morajo biti skladne s pravili o državnih pomočeh iz Pogodbe. Pravila o državnih pomočeh spodbujajo dobro pripravljene državne posege, ki bodo najbolje odpravili pomanjkanje ali omejenost razpoložljivih širokopasovnih povezav na teh območjih. Zagotavljajo, da so državni posegi utemeljeni in sorazmerni.

Spopadanje s prihodnjimi izzivi

S pregledom stanja izvajanja reforme skupne kmetijske politike iz leta 2003 je bila ugotovljena vrsta bistvenih novih izzivov za evropsko kmetijstvo, kot so podnebne spremembe, energija iz obnovljivih virov, gospodarjenje z vodami, biotska raznovrstnost ter prestrukturiranje sektorja mleka in mlečnih izdelkov. Kmetijski ministri so se novembra 2008 strinjali, da bodo te izzive obravnavali z dodatnimi sredstvi v okviru svojih programov za razvoj podeželja v skladu s pravili Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja. Vendar pa je ta dodatna podpora predvidena šele od januarja 2010 in za nekatere države članice šele od leta 2013 naprej[10].

Pospešitev teh dejavnosti bi omogočila naložbe in začetek dela na teh ključnih strateških prednostnih nalogah. Za EU-12 bi bilo še posebej koristno, če bi se to delo začelo leta 2009.

*****

Naložba, pojasnjena v tem sporočilu, bo pomembno prispevala k reševanju gospodarske krize in bo Evropo v prihodnosti okrepila ter jo naredila bolj konkurenco. Komisija poziva Evropski parlament in Svet, da čim prej razmislita o predlogih in jih tudi kar najhitreje sprejmeta.

[1] COM(2008) 800.

[2] Sklepi zasedanja Evropskega sveta z dne 11. in 12. decembra, Bruselj.

[3] COM(2008) 859, 10.12.2008.

[4] 1,5 milijarde EUR v letu 2009 in 2 milijardi EUR v letu 2010.

[5] COM(2008) 781, 13.11.2008.

[6] Da bi se na primer preprečil nedavni primer, ko zemeljskega plina ni bilo mogoče transportirati iz Avstrije na Slovaško, ter prispevalo k povezavi med Bolgarijo in Romunijo.

[7] Sklep Sveta 2006/144/ES z dne 20. februarja 2006 o strateških smernicah Skupnosti za razvoj podeželja.

[8] V Sporočilu „ Boljši dostop evropskih podeželskih območij do sodobne IKT “.

[9] Portal evropskih širokopasovnih povezav www.broadband-europe.eu deluje tudi kot orodje za izmenjavo najboljših praks in objavo javnih razpisov za zbiranje ponudb na evropski ravni ter lahko zagotovi finančno spodbudo za kar najboljšo uporabo razpoložljivih proračunskih sredstev.

[10] Taka podpora sploh ni predvidena za Romunijo in Bolgarijo.