[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 29.6.2006

COM(2006) 334 končno

SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

o pregledu regulativnega okvira EU za elektronska komunikacijska omrežja in storitve {SEC(2006) 816}{SEC(2006) 817}

To sporočilo in priloženi delovni dokument služb Komisije uvajata javno posvetovanje o prihodnosti regulativnega okvira za elektronske komunikacije, ki bo trajalo do 27. oktobra 2006. Glejhttp://ec.europa.eu./information_society/policy/ecomm/tomorrow/index_en.htmPripombe na podlagi predloge, ki je na voljo na zgornjem spletnem naslovu, je treba poslati z elektronsko pošto na naslov:

infso - 2006review@ec.europa.eu

Pripombe bodo objavljene, razen če se zaupnost izrecno zahteva. Prosimo, navedite ime kontaktne osebe v vaši organizaciji za vsa vprašanja v zvezi z vašim prispevkom. Praviloma bo potrdilo o prejemu poslano z elektronsko pošto v 2 delovnih dneh. Če potrdila ne boste prejeli, se obrnite na:

Policy Development Unit (B1)DG Information Society and MediaB-1049 BruseljBelgijaTel + 32 2 296 8633

Osebni podatki, zbrani med tem posvetovanjem, se obdelajo v skladu z veljavno zakonodajo o varstvu podatkov. Glej http://ec.europa.eu./information_society/policy/ecomm/info_centre/documentation/public_consult/privacy_statement/index_en.htm.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

o pregledu regulativnega okvira EU za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (Besedilo velja za EGP)

Povzetek

To sporočilo poroča o delovanju petih direktiv regulativnega okvira za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, kakor je zahtevano s temi direktivami[1]. To sporočilo tudi začenja javno posvetovanje o prihodnosti regulativnega okvira za elektronske komunikacije, v zvezi s katerim se lahko izrazijo pripombe do 27. oktobra 2006. Pojasnjuje, kako je okvir izpolnil svoje cilje, in opredeljuje področja sprememb. Predlagane spremembe so obravnavane v priloženem delovnem dokumentu služb Komisije. V skladu z načeli boljše pravne ureditve je bila izkoriščena možnost za predlog zmanjšanja upravnih bremen in razveljavitve zastarelih ukrepov. Priložena presoja vpliva zajema večje število možnosti, upoštevanih pred oblikovanjem sklepov, ki so predstavljeni tukaj. Ob upoštevanju prejetih pripomb bo Komisija izdelala zakonodajne predloge za spremembo okvira, ki bodo z ustreznimi posebnimi presojami vplivov predstavljeni Evropskemu parlamentu in Svetu.

Ozadje

Oblikovanje enotnega evropskega informacijskega prostora z odprtim in konkurenčnim notranjim trgom je eden ključnih izzivov za Evropo[2] znotraj širše strategije za rast in delovna mesta. Celotno gospodarstvo temelji na elektronskih komunikacijah in na ravni EU jih podpira regulativni okvir, ki je začel veljati leta 2003. Cilji tega okvira so spodbujati konkurenčnost, utrditi notranji trg za elektronske komunikacije ter koristiti potrošnikom in uporabnikom. Zasnovan je tako, da upošteva združevanje, ker obravnava trge in ne tehnologij. Trgi so opredeljeni v skladu z načeli konkurenčnega prava glede na splošne vidike povpraševanja in ponudbe in so neodvisni od sprememb v osnovni tehnologiji. Okvir določa postopno odpravljanje predpisov če in kadar konkurenčnost postane učinkovita. Trgi, na katerih se pravna ureditev po mnenju Komisije lahko upraviči, in merila, uporabljena za opredelitev takšnih trgov, so navedeni v Priporočilu Komisije[3], ki se prav tako pregleduje[4]. Ta splošni pristop dovoljuje, da se okvir odziva na spreminjajočo se tehnologijo in tržne pogoje.

Ob upoštevanju posebnih značilnosti gostovanja v tujih mobilnih omrežjih v Skupnosti bo Komisija predlagala uredbo Evropskega parlamenta in Sveta za obravnavo tega posebnega vprašanja. Pregled Priporočila o upoštevnih trgih bo to upošteval.

Regulativne odločitve sprejmejo nacionalni regulativni organi (NRO), vendar mehanizem pregleda na ravni EU (imenovan „postopek člena 7“) varuje notranji trg s tem, ko prispeva k zagotavljanju skladnosti predhodnega urejanja po vsej EU. Komisija je februarja 2006 poročala o delovanju tega postopka[5].

Ob zgoraj opisanih „gospodarskih“ regulativnih ukrepih je cilj okvira varovanje potrošnika z določitvijo pravnih obveznosti na področjih zasebnosti in varstva podatkov, univerzalne storitve in pravic uporabnika. Okvir ne obravnava vsebinskih storitev, za katere na ravni EU veljajo druga pravila, ampak pooblašča NRO, da se spopadejo z nekonkurenčnimi trgi, kadar so vsebinske storitve povezane z elektronskim komunikacijskimi storitvami.

Presoja regulativnega okvira – uresničitev ciljev

Razvoj trga

Elektronske komunikacije so za EU zgodba o uspehu, ki se nadaljuje. Ker so bili leta 1998 trgi popolnoma odprti za konkurenco, so imeli uporabniki in potrošniki koristi zaradi večje izbire, nižjih cen ter inovativnih izdelkov in storitev. Mobilne storitve so dosegle visoke ravni gostote; širokopasovne komunikacije se hitro uveljavljajo. Splošna rast na področju prihodkov v sektorju se nadaljuje in presega rast gospodarstva EU. Leta 2005 je bil sektor IKT v skladu z 11. poročilom Komisije o izvajanju regulativnega okvira, v katerem je več podatkov o tem razvoju[6], ocenjen na 614 milijard EUR. Tudi v makroekonomskem pogledu IKT prispeva k rasti produktivnosti in povečani konkurenčnosti evropskega gospodarstva kot celote in je torej dejavnik rasti in ustvarjanja delovnih mest.

Posvetovanje interesnih skupin

Odzivi na poziv Komisije za predložitev prispevkov („Call for input“) [7], so bili na splošno pozitivni o vplivu regulativnega okvira, čeprav se je nekaterim zdelo, da je še prezgodaj za dokončne ugotovitve. Potrošniki in industrijske skupine so podprli pristop regulativnega okvira, čeprav so bili kritični glede njegovega izvajanja. Več interesnih skupin je menilo, da je okvir prinesel večjo regulativno stabilnost, čeprav bi bilo treba posodobiti nekatere vidike. Veliko jih je zahtevalo poenostavitev postopkov pregleda trga in je na splošno dobro sprejelo nove institucionalne ureditve za usklajevanje spektra[8].

Novi ponudniki, kabelski operaterji, ponudniki internetnih storitev ter proizvajalci programske in strojne opreme so opozorili, da je regulativni okvir dovoljeval razvoj konkurenčnosti in inovacij v vsej Evropi, pospeševal investicije in gostoto širokopasovnih povezav. Vendar je večina prvotnih telekomunikacijskih družb menila, da je predhodno urejanje oviralo nove investicije in ga je treba odpraviti do leta 2015.

Inovacije, investicije in konkurenčnost

Razpoložljivi dokazi kažejo, da so bile evropske investicije v ta sektor v preteklih letih tako visoke, kot so bile v drugih svetovnih regijah, če ne višje (45 milijard EUR v letu 2005)[9]. Oboji, novi ponudniki in prvotne telekomunikacijske družbe, kot odgovor na konkurenco investirajo v razširitev in posodobitev fiksne in brezžične omrežne infrastrukture, da bi zagotovili inovativne storitve. Glede na njihov promet vlagajo novi ponudniki več kot prvotne telekomunikacijske družbe. Investicije lahko uspevajo v različnih regulativnih okoljih, vendar konkurenčnost ostaja glavna gonilna sila. Glede na študijo, ki jo je naročila Komisija, so države, ki so uveljavile regulativni okvir EU učinkovito in na način, naklonjen konkurenci, pritegnile večino investicij[10].

Povezava med investicijami v širokopasovne povezave in konkurenčnostjo v infrastrukturi je postala jasna. V državah z močno konkurenco med prvotnimi telekomunikacijskimi družbami in kabelskimi operaterji je gostota širokopasovnih povezav največja[11].

V tem sektorju so investicije, potrebne za modernizacijo omrežja, bistvene, vendar so operativni prihranki zaradi racionalizacije in uporabe sodobne tehnologije prav tako precejšnji[12]. Nekateri so zahtevali regulativno popustljivost, da bi spodbudili investicije v nove omrežne infrastrukture, vendar je malo dokazov o tem, da bi regulativni „premor“ v odsotnosti drugih dejavnikov, kot je konkurenčnost, spodbudil nova vlaganja.

Regulativni okvir kaže, da za trge, ki nastajajo na novo, ne bi smela veljati neprimerna pravna ureditev[13]. Komisija meni, da so nastajajoči trgi tisti, ki so tako novi in zelo gibljivi, da je prezgodaj odločati o tem, ali ustrezajo trem merilom za predhodno urejanje, opredeljenim v njenem Priporočilu[14]. Ko pa trgi postanejo bolj zreli, če izpolnjujejo ta merila, ponuja okvir regulatorjem precej fleksibilnosti pri nagrajevanju inovativnih in tveganih investicij[15]. Dejansko okvir izrecno priznava potrebo, da regulatorji omogočijo ustrezno povračilo stroškov za obstoječa sredstva ter pravilno nagradijo inovacije in nove tvegane naložbe, tako da NRO pozovejo, naj „upoštevajo … začetno vlaganje imetnika naprave, pri čemer se upoštevajo tveganja v zvezi z vlaganjem“[16].

Povzetek

Pri načinu upravljanja spektra so možne znatne izboljšave. Komisija zlasti meni, da bi bolj učinkovito upravljanje spektra sprostilo ves njegov potencial, kar bi prispevalo k ponudbi inovativnih, raznolikih in dostopnih storitev evropskim državljanom in krepilo konkurenčnost evropske industrije IKT. Komisija sicer meni, da načela in prilagodljiva orodja v regulativnem okviru, kadar so uporabljena v celoti in učinkovito, ponujajo najbolj učinkovito sredstvo za spodbujanje investicij in tržnega razvoja. Vendar lahko Komisija in NRO še vedno zagotovijo smernice o tem, kako naj se ti predpisi uporabljajo, da se poveča predvidljivost za interesne skupine.

Razvoj tehnologij in trga

Izziv tega pregleda je zagotovilo, da bo okvir v naslednjem desetletju še naprej zadovoljeval potrebe sektorja.

V tem obdobju se pričakuje, da bodo glavni tehnološki trendi prehod na vsa omrežja „internetnega protokola (IP)“, naraščajoča uporaba brezžičnih komunikacij in brezžičnih platform dostopa (npr. 3G, WIFI, WIMAX in satelita), razporejanje vlaken v omrežju za lokalni dostop in prehod k digitalni TV. Pričakujejo se lahko daljnosežni vplivi na sedanje omrežne zgradbe, storitve in potrošniške izdelke. Akterji na trgu se soočajo z novimi konkurenti in iščejo nove poslovne modele zaradi neizbežnih sprememb na današnjem trgu elektronskih komunikacij.

Posledica tega bodo nove in inovativne storitve za uporabnike, pri čemer bodo sedanje storitve, kot je trojni paket „triple play“ (glas, internet in TV), predhodniki bolj visoko razvitih paketov storitev v prihodnosti. Meje med izdelki in storitvami na področju elektronskih komunikacij bodo še naprej zabrisane; pojavile se bodo nove oblike mobilnih in prenosnih pripomočkov z interaktivnimi značilnostmi in značilnostmi radiofuzijskega oddajanja. Zasebnost in varnost bosta za uporabnike še naprej bistveni.

Do zdaj se je okvir izkazal kot sposoben obravnave novih tehnologij, kot je prenos govora preko IP-protokola (VoIP), z zmožnostjo prilagoditve nadaljnjemu tehnološkemu in tržnemu razvoju. Da bi se izognili neustrezni pravni ureditvi, je treba določbe, ki urejajo upravljanje radijskih virov in ki so pomembne za inovativne brezžične izdelke in storitve ter jih uporablja tudi mnogo drugih sektorjev, spremeniti.

Splošno predlagane spremembe

Sedanji regulativni okvir je prinesel precej koristi, vendar je treba zato, da bi ostal učinkovit v prihodnjem desetletju, več pozornosti posvetiti številnim področjem. Dve glavni področji sprememb sta:

- uporaba pristopa politike Komisije k upravljanju spektra v elektronskih komunikacijah, kot je določeno v sporočilu iz septembra 2005[17];

- zmanjšanje upravnih bremen, povezanih s pregledi trgov, ki so lahko predmet predhodnega urejanja.

Ob tem sporočilo opredeljuje druge spremembe, cilj katerih je:

- utrditev enotnega trga,

- okrepitev interesov potrošnikov in uporabnikov,

- izboljšanje varnosti in

- odprava zastarelih določb.

To sporočilo in priložen delovni dokument služb opredeljujeta analizo Komisije in trenutne zamisli za spremembe. Te bodo prilagojene v okviru javnega posvetovanja, zlasti zamisli, ki obravnavajo načine za krepitev učinkovite konkurence med prehodom od monopola k popolni konkurenci.

Posledica mnogo predlogov je, da Evropski parlament in Svet opredelita regulativne cilje, pri čemer se Komisiji prepusti sprejetje podrobnih tehničnih ukrepov za dosego teh ciljev. Zaradi tega se predhodno urejanje odziva na spremembe v sektorju, pri čemer upošteva cilje in načela, ki jih opredeli zakonodajalec.

Izboljšan pristop k upravljanju spektra za elektronske komunikacije

Elektronske komunikacijske storitve delijo spekter z drugimi sektorji (letalskim, pomorskim, vesoljskim, varnostnim, obrambnim, sektorjem za opazovanje tal itd.). To zahteva uravnoteženje interesov teh spektrov in upoštevanje evropskih razsežnosti.

Hiter tehnološki razvoj in zbliževanje sta izpostavila pomen spektra kot dragocenega vira, vendar je upravljanje spektra znotraj EU zaostajalo za takšnim razvojem. Ocenjuje se, da skupna vrednost elektronskih komunikacijskih storitev, ki so odvisne od uporabe radijskega spektra, v EU presega 200 milijard EUR, kar ustreza med 2 % in 2,5 % letnega evropskega BDP[18]. Povečanje družbenega in gospodarskega potenciala uporabe radijskega spektra je bistveno za dosego ciljev politike i2010 EU in za podporo obnovljene strategije za rast in delovna mesta. Poleg tega bodo izboljšave v sedanjem sistemu upravljanja spektra na ravni EU operaterjem dovoljevale, da bolj učinkovito izkoristijo notranji trg.

Potreben je nov sistem upravljanja spektra, ki dovoljuje soobstoj različnih modelov licenciranja spektra (tradicionalne upravne, nelicencirane in tržno osnovane pristope), da se spodbudi gospodarska in tehnična učinkovitost pri uporabi tega dragocenega vira. V skladu s predpisi EU se lahko večja prožnost pri upravljanju spektra doseže s krepitvijo uporabe splošnih odobritev, kadar koli je mogoče. Kadar to ni mogoče, se imetnikov pravic do uporabe spektra ne bi smelo neupravičeno omejevati, ampak bi morali zanje veljati določeni zaščitni ukrepi, da bi lahko svobodno izvajali vse vrste elektronskih komunikacijskih storitev („nevtralnost storitev“), pri čemer bi lahko uporabljali vso tehnologijo in standarde pod skupnimi pogoji („tehnološka nevtralnost“).

Po merilih, ki temeljijo na gospodarski učinkovitosti, se izbrani pasovi, sprejeti na ravni EU s postopkom odbora, dajo v uporabo v skladu s splošnimi odobritvami ali pa postanejo predmet sekundarnega trgovanja v vsej EU. Pogoji skupne odobritve za uporabo radijskega spektra bi bili s tem postopkom v ustreznih primerih tudi sprejeti (glej 5.3.3).

Upravni model bo ostal pomemben zlasti v primerih, ko sta vprašanji pravne varnosti in upravljanja motenj na splošno prednostni nalogi, in v primerih, ko so ogroženi cilji javnega interesa.

Racionalizacija pregledov trga

Februarja 2006 je Komisija poročala o svojih izkušnjah s „postopkom člena 7“[19] in sklenila, da postopek predstavlja pomemben korak na poti k oblikovanju notranjega trga za elektronske komunikacije. To sporočilo, ki sledi omenjenemu poročilu, predlaga zmanjšanje upravnih bremen postopka pregleda trgov s poenostavitvijo zahtev po priglasitvi za nekatere osnutke nacionalnih ukrepov, če se do takrat takšne spremembe v celoti izvedejo in bodo NRO imeli veliko več izkušenj s postopkom.

Ta pristop je skladen s programom boljše pravne ureditve Komisije, da bi dosegli enake cilje politike na enostavnejši način. Regulatorji bi morali še vedno opravljati preglede trga ter izvajati nacionalna in evropska posvetovanja, vendar za nekatere analize trga in priglasitve sedanja raven natančnosti ne bi bila več zahtevana. V številnih vnaprej opredeljenih kategorijah problemov bo uveden poenostavljen priglasitveni postopek. Tako se bodo Komisija in NRO osredotočili na primere, kjer se lahko pojavijo precejšnji problemi.

Kratkoročno se predlaga izdaja revidirane različice postopkovnega priporočila, da bi z letom 2007 začeli poenostavljene priglasitvene postopke, dolgoročno pa sprememba okvira, da bi omogočili združenje vseh elementov postopka v eni sami uredbi.

Utrditev notranjega trga

Da bi pritegnili naložbe in izkoristili ugodnosti notranjega trga, mora Evropa zagotoviti skladen regulativni pristop v 25 državah članicah. Poenoten enotni trg ponuja dobaviteljem EU obsežno domačo bazo za razvoj inovativnih izdelkov, kar je posebno pomembno za področja, kot je brezžična komunikacija, kjer šteje ekonomija obsega. Čeprav je bil dosežen napredek, notranji evropski trg za elektronske komunikacije in radijske naprave[20] še ni realnost in so predlagani dodatni ukrepi.

Pravna sredstva v skladu s „postopkom člena 7“

„Postopek člena 7“ je povečal skladnost pri opredelitvah trga in presoji „pomembne tržne moči“ NRO. Vendar je Komisija ugotovila potrebo po večji skladnosti pri uporabi pravnih sredstev[21] .

Mnogo pripomb Komisije o osnutkih ukrepov NRO se je nanašalo na primernost predlaganih ukrepov. Komisija je izrazila zaskrbljenost zlasti glede ukrepov, ki so rešili le del opredeljenega problema v zvezi s konkurenco[22], ki so se zdeli neustrezni[23], ali pa so bili njihovi dejanski rezultati prepozni[24]. Za zagotovitev ugodnosti notranjega trga se predlaga razširitev pristojnosti Komisije pri pravici veta, da se zajamejo predlagani ukrepi.

Pritožbe

Največja težava pri izvajanju okvira je sodna praksa rednega odpravljanja regulativnih odločitev kljub določbam člena 4 okvirne direktive. Sodišča se pri obravnavah začasnih ukrepov močno razlikujejo. Predlaga se, naj nekatera nacionalna sodišča obravnavajo problem rednega odpravljanja regulativnih odločitev med pritožbenim rokom z določitvijo meril na ravni EU za dovolitev odpravljanja regulativnih odločitev.

Skupni pristop k odobritvi storitev z vseevropsko razsežnostjo ali razsežnostjo notranjega trga

Države članice so odgovorne za odobritev elektronskih komunikacijskih storitev in omrežij. Pogoji, ki veljajo za podjetja – vključno s pravico uporabe za klicne številke in radijske frekvence –, se med državami članicami razlikujejo, zaradi česar je težko uvesti storitve z vseevropsko razsežnostjo ali razsežnostjo notranjega trga.

Za takšne storitve se predlaga postopek Skupnosti, da bi dosegli sporazum na ravni EU o pogojih skupne uporabe kot tudi o skupnih pristopih k odobritvi za omogočanje usklajenega razvoja storitev. Ta sistem odobritev bi dopolnil sedanji sistem in bi bil uporabljen v posebnih primerih (npr. satelitske komunikacijske storitve). Direktiva o odobritvi bo spremenjena, da se Komisiji omogoči, da sprejme odločbe s pomočjo odbora, medtem ko bodo spremljanje in uveljavljanje skladnosti s pogoji odobritve za takšne storitve še naprej obravnavale države članice na nacionalnih ravneh. Ko bo izdajanje odobritev usklajeno s pomočjo tega skupnega mehanizma, bo dodeljena odobritev v eni državi članici zadostovala za vseevropski razvoj storitev.

Druge predlagane spremembe

Cilj drugih sprememb, oblikovanih za utrditev notranjega trga, je: zagotoviti uporabnikom dostop do storitev informacijske družbe, ki jih opravljajo v drugih državah članicah (npr. brezplačne telefonske številke); okrepiti zmožnost NRO, da sankcionirajo kršitev regulativnih obveznosti; razširiti področje tehničnih izvedbenih ukrepov, ki jih lahko sprejme Komisija, npr. na področjih, kot je številčenje; uvesti mehanizem, da bo Komisija lahko odobrila ukrepe, ki so jih sprejeli NRO v skladu s členom 5(1) Direktive o dostopu in medsebojni povezavi; zahtevati, da se obveznosti prenosa „must carry“ pregledajo do določenega datuma, in zagotoviti postopek za olajšanje sporazuma na ravni EU o skupnih zahtevah za omrežja in storitve.

Okrepitev pravic potrošnikov in uporabnikov

Osrednji cilj regulativnega okvira je zagotoviti precejšnje ugodnosti za potrošnika. Doseže se predvsem z odvisnostjo od povečane konkurenčnosti pri zagotavljanju izbire, inovativnimi storitvami in ustvarjanjem dodane vrednosti za potrošnike. To dopolnjujejo posebni ukrepi za varstvo potrošnika, vključno z obveznostmi univerzalne storitve, da ščiti potrebe uporabnika.

Tako odzivi na poziv za predložitev prispevkov („Call for input“) o pregledu, kakor tudi prispevki, prejeti ob posvetovanju Komisije o obsegu univerzalne storitve[25], kažejo na potrebo po temeljitem razmisleku o vlogi in konceptu univerzalne storitve v 21. stoletju ter zastavljajo vprašanje o ravnotežju med specifičnimi in horizontalnimi pravili sektorja za varstvo potrošnikov ter izvedljivostjo enakega pristopa za vse k univerzalni storitvi v Uniji 25 držav članic. Zaradi tega namerava Komisija leta 2007 objaviti Zeleno knjigo o univerzalni storitvi, da bi sprožila obširno razpravo.

Ne glede na izide te razprave je mnogo določb Direktive o univerzalni storitvi povezanih s tradicionalnimi telefonskimi storitvami in jih je treba posodobiti. Druge predlagane spremembe bodo izboljšale kakovost tarifnih informacij, ki so na voljo potrošnikom, omogočile tretjim strankam, da sprožijo sodne postopke proti pošiljateljem neželenih elektronskih sporočil, zagotovile, da bodo podatki o mestu kličočega na voljo storitvam v nuji in olajšale dostop do storitev v nuji za uporabnike invalide.

Izboljšanje varnosti

Varnost je v i2010 opredeljena kot eden od štirih izzivov za oblikovanje enotnega evropskega informacijskega prostora. Sodobna omrežja in storitve elektronskih komunikacij postajajo bistvena za vsakdanje življenje, v podjetjih in doma. Razpoložljivost komunikacijskih storitev lahko ogrožajo tehnične, organizacijske ali človeške napake. Usmerjenost k IP-tehnologiji pomeni tudi, da so omrežja na splošno bolj odprta in ranljiva kot v preteklosti. Naraščanje obsega neželene elektronske pošte, virusov, vohunske programske opreme in drugih oblik škodljive programske opreme, ki spodkopava zaupanje uporabnikov v elektronske komunikacije, je deloma posledica te odprtosti, deloma pa pomanjkanja primernih varnostnih ukrepov. V Sporočilu o strategiji za varno informacijsko družbo (COM(2006) 251) je poudarjena potreba po zagotoviti ustreznega ravnotežja med tehnološkim razvojem, samoregulacijo in boljšimi regulativnimi ukrepi. V okviru tega pregleda so predlagani posebni regulativni ukrepi.

.

Da bi povečali zaupanje podjetij in individualnih uporabnikov v elektronske komunikacije, so predlagani številni ukrepi: 1) nalaganje posebnih zahtev ponudnikom elektronskih komunikacij, da priglasijo določene kršitve varnosti in redno obveščajo uporabnike; 2) pooblaščanje pristojnih nacionalnih organov, da zahtevajo posebne varnostne ukrepe, ki izvajajo priporočila ali odločbe Komisije, in 3) posodabljanje določb o celovitosti omrežja.

Boljša pravna ureditev: odprava zastarelih določb

Predlaga se odprava določb o minimalnem naboru zakupljenih vodov v Direktivi o univerzalni storitvi, saj obstajajo druge določbe, ki omogočajo NRO, da rešijo probleme na tem področju. Uredba o razvezanem dostopu do krajevne zanke[26] se mora prav tako razveljaviti, ker je, po tem ko so NRO dokončali analizo trgov z razvezano krajevno zanko, postala nepotrebna.

Drugi kandidati za odpravo so določbe o evropskem telefonskem številskem prostoru (ETNS) v Direktivi o univerzalni storitvi in različni drugi zastareli členi, razloženi v priloženem delovnem dokumentu.

Sklep NA UGOTOVITEV

Sedanji regulativni okvir je prinesel številne koristi, vendar je treba, da bi ostal učinkovit v prihodnjem desetletju, pozornost posvetiti številnim področjem. Dva glavna predloga bi morala izvesti pristop politike Komisije k upravljanju spektra in zmanjšati vire, povezane s pregledi ustreznih trgov z racionalizacijo postopkov. Druge predlagane spremembe bi okrepile notranji trg, povečale interes potrošnikov, izboljšale varnost in na splošno posodobile okvir.

Delovni dokument služb Komisije bolj podrobno opisuje te predloge. Ocena teh sprememb kot tudi drugih možnosti, ki so bile upoštevane, se nahaja v priloženem dokumentu o presoji vpliva.

[1] Direktive 2002/19/ES, 2002/20/ES, 2002/21/ES, 2002/22/ES (UL L 108, 24.4.2002, str. 7) in 2002/58/ES (UL L 201, 31.7.2002, str. 37). Glej tudi Prilogo I presoje vpliva.

[2] COM(2005) 24, 2.2.2005.

[3] Priporočilo Komisije o upoštevnih trgih proizvodov in storitev v sektorju elektronskih komunikacij, ki so lahko predmet predhodnega urejanja, C(2003) 497.

[4] Delovni dokument služb Komisije o priporočilu o upoštevnih trgih.

[5] COM(2006) 28, 6.2.2005.

[6] COM(2006) 68, 20.2.2006.

[7] Odzivi so na voljo na spletni strani:http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/info_centre/documentation/public_consult/review/index_en.htm.

[8] Odločba o radijskem spektru 676/2002/ES dovoljuje tehnično usklajevanje pogojev uporabe spektra (preko Odbora za radijski spekter); strateški nasvet o politiki radijskega spektra preko Skupine za politiko radijskega spektra.

[9] Glej opombo 6.

[10] London Economics ob sodelovanju s PricewaterhouseCoopers, študija za GD za informacijsko družbo in medije Evropske komisije o „presoji regulativnega okvira za elektronske komunikacije – Rast in investicije v sektorju elektronskih komunikacij v EU“ (se objavi).

[11] Glej priloženi delovni dokument služb Komisije, oddelek 2.

[12] Glej opombo 11.

[13] Uvodna izjava 27 Okvirne direktive.

[14] 3 merila so: a) za trg veljajo visoke in stalne ovire za vstop; b) za trg je značilno, da se njegova struktura čez čas ne nagiba k učinkoviti konkurenci; c) zgolj uporaba konkurenčnega prava ne zadostuje za ustrezen odziv na tržno nepopolnost (odsotnost predhodnega urejanja). Glej delovni dokument služb Komisije o Priporočilu o upoštevnih trgih.

[15] Člen 12(2) Direktive o dostopu .

[16] Glej opombo 15.

[17] COM(2005) 411, 6.9.2005.

[18] Glej študijo Analysys et al. „Conditions and options in introducing secondary trading of radio spectrum in the European Community“ (2004), str. 12.

[19] Glej opombo 5.

[20] Direktiva 1999/5/ES (UL L 91 7.4.1999, str. 10) o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi usklajuje zahteve za opremo, vendar ne usklajuje razporejanja spektra.

[21] Glej opombo 5.

[22] Kot v primeru, ko so bile cene zaključevanja klicev v mobilnih telefonskih omrežjih urejene samo za klice, ki izvirajo iz mobilnih omrežij ali tujine, ne pa za klice, ki izvirajo iz fiksnih omrežij.

[23] npr. ko uravnavanje cen ni temeljilo na najprimernejšem stroškovnem modelu ali ko je bila izbira stroškovnega modela in pravil stroškovnega računovodstva prepuščena zadevnim podjetjem.

[24] npr. ko so bile stroškovno naravnane cene zaključevanja klicev v mobilnih telefonskih omrežjih, ki so temeljile na stroškovnem modelu LRIC, prepuščene zasebnim pogajanjem najprej med operaterji, preden je posredoval regulativni organ v okviru reševanja sporov.

[25] COM(2005) 203, 24.5.2005.

[26] UL L 336, 30.12.2000, str. 4.