EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 6.6.2018 COM(2018) 457 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN RAČUNSKEMU SODIŠČU



Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU za leto 2017





Kazalo Kazalo 1 PREDGOVOR 2 POVZETEK 3 UVOD 10 ODDELEK 1 SMOTRNOST IN REZULTATI 11 Smotrnost proračuna EU 12 Proračun EU za leto 2017 13 Zbirno poročilo o napredku pri horizontalnih vprašanjih 14 1.1. Konkurenčnost za rast in delovna mesta (podrazdelek 1A) 16 1.2. Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija (razdelek 1B) 26 1.3. Trajnostna rast: naravni viri (razdelek 2) 32 1.4. Varnost in državljanstvo (razdelek 3) 42 1.5. Evropa v svetu (razdelek 4) 56 1.6. Posebni instrumenti 67 ODDELEK 2 NOTRANJA KONTROLA IN FINANČNO POSLOVODENJE 68 2.1. Ocena okvira notranje kontrole 71 2.2. Zagotovilo in pridržki poslovodstva 84 2.3. Zaščita proračuna EU: finančni popravki in izterjave 89

2.4. Zagotovilo, pridobljeno z delom Službe za notranjo revizijo 92 2.5. Povzetek sklepov o delu Odbora za spremljanje poteka revizij 94 2.6. Nadaljnje ukrepanje po razrešnici in priporočila zunanjih revizij 97 2.7. Sklepi o dosežkih pri notranji kontroli in finančnem poslovodenju 98 2.8. Organizacijsko upravljanje 99

Predgovor Medtem ko je bilo leto 2016 leto dvomov za evropski projekt, ne nazadnje zaradi odločitve Združenega kraljestva, da zapusti Unijo, je bilo leto 2017 leto novega upanja in perspektiv. Šestdeseta obletnica Rimske pogodbe je bila povod za globok razmislek o prihodnosti Evrope in priložnost za ponovno potrditev naše zavezanosti vrednotam Unije in opredelitev prednostnih nalog Unije 27 držav članic. Evropska unija se je bila sposobna osredotočiti na to, da bi bilo gospodarsko okrevanje vzdržno. Stopnji rasti za EU in euroobmočje sta v letu 2017 presegli pričakovanja in dosegli najvišjo vrednost v zadnjih desetih letih, ki znaša 2,4 %. Evropska unija se je morala spopadati tudi z vrsto izzivov, od konkurenčnosti, migracij in varnosti do solidarnosti in nekaterih naravnih nesreč. Proračun EU je za Unijo edinstveno sredstvo, ki omogoča spreminjanje ambicij v oprijemljive rezultate v praksi. Z zagotavljanjem evropske dodane vrednosti na področjih, kjer je usklajen odziv najučinkovitejši in najuspešnejši način za uresničevanje prednostnih nalog, dopolnjuje nacionalne proračune. V Letnem poročilu o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU opisujemo številne načine, kako je proračun EU prispeval k doseganju skupnih ciljev v letu 2017. Leto 2017 je bilo četrto leto izvajanja trenutnega večletnega finančnega okvira, vsi finančni programi pa so zdaj v celoti pripravljeni za izvedbo. Hkrati se je zaradi številnih nepričakovanih izzivov potrdil pomen prožnega pristopa k izvrševanju proračuna. Najpomembnejša prednostna naloga je bila še vedno spodbujanje naložb. Evropski sklad za strateške naložbe, ki je del naložbenega načrta za Evropo, je že spodbudil nove naložbe v vrednosti več kot 287 milijard EUR in pomagal ustvariti več kot 300 000 delovnih mest. Decembra sta se Evropski parlament in Svet odločila za povečanje in razširitev sklada, da bi se do leta 2020 spodbudile naložbe v vrednosti do 500 milijard EUR. Pomembni sta bili tudi solidarnost in podpora, saj je bilo na primer v okviru Solidarnostnega sklada EU po potresih v italijanskih regijah Abruci, Lacij, Marke in Umbrija v letih 2016 in 2017 izplačanih 1,2 milijarde EUR, kar je najvišja vsota, ki je bila kdaj izplačana v enkratnem obroku. Proračun EU je nadaljeval podporo celostnemu evropskemu odzivu na migracijsko krizo in upravljanju evropskih zunanjih meja. Evropska agencija za mejno in obalno stražo, ki se financira iz proračuna EU, je z razširjenim mandatom močno okrepila svojo navzočnost na zunanjih mejah EU, njen namen pa je pomoč državam članicam pri dejavnostih upravljanja meja in skupno izvajanje celovitega upravljanja meja na ravni EU. Proračun EU je Uniji omogočil tudi večjo vlogo zunaj evropskih meja v času pretresov v sosednjih državah in globalnih izzivov, kot so podnebne spremembe. Optimalno izvrševanje proračuna Unije je bilo prednostna naloga Junckerjeve Komisije od prvega dne dalje. Močno podpiramo Evropski parlament, države članice in Evropsko računsko sodišče, ki vse bolj poudarjajo način upravljanja programov in vprašanje, ali ti dosegajo rezultate na področjih, ki so resnično pomembna za evropske državljane. Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna odraža osredotočenost Evropske komisije na smotrno izvrševanje proračuna EU in na dobro finančno poslovodenje. To poročilo je del celostnega svežnja finančnih poročil Komisije in bistveni del visoko razvitega sistema finančne odgovornosti. S tem poročilom prevzemamo splošno politično odgovornost za upravljanje proračuna EU. To odgovornost jemljemo izjemno resno. Kar zadeva prihodnost, je Komisija pred kratkim vložila predloge za prihodnji večletni finančni okvir. Ti predlogi, ki temeljijo na izčrpni reviziji izdatkov sedanjih finančnih programov, kažejo, kako bo prihodnji proračun EU prispeval k ambicioznemu načrtu, ki so ga voditelji sprejeli v Bratislavi in v Rimski izjavi. Gre za predlog sodobnejšega, racionaliziranega in prožnejšega proračuna, usmerjenega v področja, na katerih združevanje virov ustvarja resnično dodano vrednost za vse evropske državljane. Bistvo teh predlogov sta smotrnost izvrševanja in dobro finančno poslovodenje. Komisija bo skupaj z državami članicami še naprej v najboljši možni meri opravljala svojo nalogo, da izkorišča potencial proračuna EU z naložbami v rast, ustvarjanjem delovnih mest in reševanjem skupnih izzivov.

Günther H. Oettinger Komisar za proračun in človeške vire



Povzetek To letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU vsebuje najnovejše informacije o rezultatih, doseženih s proračunom EU (oddelek 1), ter upravljanju in zaščiti proračuna EU (oddelek 2). Poročilo je del letnega celovitega svežnja finančnih poročil, ki vsebuje podrobne informacije o prihodkih, odhodkih, upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU v skladu z dobrimi praksami za preglednost in odgovornost. Ta sveženj je tudi glavni prispevek Komisije k postopku razrešnice za letni proračun. Oddelek 1 Letnega poročila o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna vsebuje rezultate, dosežene s proračunom EU v vseh razdelkih proračuna in na vseh področjih politike. Pojasnjuje, kako so finančni programi EU prispevali k političnim prednostnim nalogam Unije in povzema rezultate zadnjega ocenjevanja uspešnosti programov EU v obdobju 2014–2020. Leto 2017 je bilo četrto leto trenutnega večletnega finančnega okvira in tretje leto mandata sedanje Komisije. Predlog proračuna, ki ga je pripravila Komisija, odraža in podpira politične prednostne naloge, ki jih je določil predsednik Juncker, zlasti pa prispeva k ustvarjanju delovnih mest, rasti in naložbam ter opredeliti usklajen evropski odgovor na izzive pri upravljanju migracij ter boju proti terorizmu in organiziranemu kriminalu. Poleg teh dveh očitnih prednostnih nalog bo Komisija s proračunom EU in drugimi instrumenti še naprej napredovala na poti proti povezanemu enotnemu digitalnemu trgu, trdni evropski energetski uniji, vključno s podnebnimi ukrepi, socialni Uniji ter močnejši EU kot svetovni akterki in močnejši EU na področju obrambe.





Delovna mesta, rast in naložbe Evropsko gospodarstvo je v letu 2017 še naprej okrevalo. Ustvarjajo se delovna mesta, javne finance imajo veliko trdnejšo osnovo in strukturne reforme postavljajo temelje za trajnostno rast na dolgi rok. Tveganja izgube ostajajo, na primer v zvezi s svetovnim gospodarstvom in negotovostjo na globalnih finančnih trgih. Prednostna naloga za proračun EU v letu 2017 je bila graditi na vztrajnem okrevanju, predvsem z osredotočenostjo na zapolnitev evropske naložbene vrzeli. V središču teh prizadevanj je bil Evropski sklad za strateške naložbe, ki je del naložbenega načrta za Evropo. Do sredine leta 2018 je sklad uporabil že več kot 287 milijard EUR za nove naložbe na področju prometa, digitalnega sektorja, energije, zdravstvenega varstva, raziskav in inovacij po vsej EU. To je pomagalo ustvariti že več kot 300 000 delovnih mest. Te naložbe so 11 milijonom gospodinjstev omogočile dostop do hitre internetne povezave, več kot 4 milijonom gospodinjstev energijo iz obnovljivih virov in 1 milijonu državljanov boljše zdravstveno varstvo1. Po ocenah bodo projekti, ki jih financira Evropski sklad za strateške naložbe, do leta 2020 povečali bruto domači proizvod v Uniji za 0,7 % in ustvarili 700 000 novih delovnih mest2. Med Evropskim skladom za strateške naložbe in drugimi finančnimi instrumenti, ki jih podpira proračun EU, so tudi dobre sinergije, na primer jamstvena shema za posojila programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME). Do konca leta 2017 je program COSME zagotovil financiranje več kot 275 000 malim in srednjim podjetjem (od katerih je bilo 50 % zagonskih podjetij) v 25 državah, ki bi se sicer zaradi velikega tveganja borila za zagotovitev zasebnega financiranja. Evropski sklad za regionalni razvoj je s financiranjem, ki ga je zagotovil več kot 457 000 malim in srednjim podjetjem, prav tako prispeval k uspehu teh podjetjih. Po pričakovanjih bo v malih in srednjih podjetjih s podporo Evropskega sklada za regionalni razvoj neposredno ustvarjenih 156 000 delovnih mest (projekti, izbrani do konca leta 2016).



Instrument za povezovanje Evrope podpira ciljno usmerjene naložbe v infrastrukturne projekte na področju energije, prometa in digitalnih storitev. 86 % naložb v promet je dodeljenih čezmejnim projektom, ki bodo pomembno izboljšali evropsko prometno infrastrukturo in okrepili evropski enotni trg.

Instrument za povezovanje Evrope je prispeval: – k posodobitvi pomembnega železniškega odseka na severovzhodu Poljske (Białystok-Ełk), ki je del globalnega projekta Rail Baltica; – k novemu električnemu vodu od mesta Alytus (Litva) do litovsko-poljske meje, s katerim je bila odpravljena energetska osamitev baltskih držav; – k temu, da 16 držav članic uporablja jedrno storitveno platformo e-zdravje ter tako omogoča čezmejno varnost bolnikov in neprekinjeno oskrbo.



Evropski vodilni program za raziskave in inovacije Obzorje 2020 je bistven za spodbujanje inovacij in gospodarstva, ki temelji na znanju. Projekt Graphene Flagship je recimo izstopajoč primer velike dodane vrednosti EU pri programu Obzorje 2020. Zaradi edinstvene kombinacije izrednih lastnosti je grafen zanesljivo izhodišče novih revolucionarnih tehnologij na številnih področjih. Več kot 150 partnerjev v več kot 20 evropskih državah iz industrijskega sektorja in akademskih krogov skupaj razvija aplikacije na področjih, kot so mobilne tehnologije 5G, baterije, vesoljska industrija, medicinske aplikacije in avtomobilska industrija. V okviru programa EU za raziskave in inovacije je bil razvit prvi mikroprocesor za raziskovanje dejavnosti možganov v visoki ločljivosti, kar je velika spodbuda v boju proti boleznim, kot je epilepsija. Z ukrepi Marie Skłodowske-Curie je program zagotovil finančna sredstva 36 000 raziskovalcem na vseh stopnjah njihove poklicne poti, ne glede na starost ali nacionalnost, ter tako veliko prispeval k ohranjanju, razvoju in privabljanju nadarjenih raziskovalcev v Evropi. Proračun EU je leta 2017 v okviru skupne kmetijske politike močno podpiral tudi kmetijske dejavnosti. Korist te naložbe je varovanje ene od največjih dragocenosti EU, podeželske industrije, ki je kljub zmanjševanju velikosti panoge od leta 2005 ohranila pozitivno rast v višini skoraj 9 %, hkrati pa od leta 1990 zmanjšala emisije toplogrednih plinov za 24 % in omejila uporabo umetnih gnojil, kar je pozitivno vplivalo na kakovost vode. Do konca leta 2016 so programi razvoja podeželja prispevali k prestrukturiranju in posodobitvi skoraj 45 000 kmetijskih gospodarstev. V okviru te politike se je precej povečal poudarek na okolju, podnebju in širšem podeželskem okviru. Evropski odziv na migracijski izziv in boj proti terorizmu Spopadanje z begunsko krizo in migracijskim izzivom je bila leta 2017 najpomembnejša tema, s katero se je ukvarjala Komisija. Proračun EU se je na to vprašanje odzval s finančno podporo za učinkovito upravljanje meja in vključevanje beguncev. Prožnost proračuna EU za uporabo sredstev je bila v celoti izkoriščena, državam članicam pa je bila zagotovljena neprecenljiva podpora na področjih, na katerih je bistven usklajen evropski pristop.



V EU … Upravljanje migracijskih tokov v EU podpirata Sklad za azil, migracije in vključevanje ter Sklad za notranjo varnost. Med letoma 2013 in 2017 se je število oseb, ki jim je bila zagotovljena pomoč (v sistemu za sprejem in azilnem sistemu), povečalo z 18 944 na 184 122. Do decembra 2017 je bilo 26 849 oseb, ki so potrebovali mednarodno zaščito, preseljenih, 33 151 oseb pa premeščenih. Posebna podpora iz proračuna EU je bila namenjena mehanizmoma za premestitev za Italijo in Grčijo (651 milijonov EUR) in shemi preselitve (872 milijonov EUR). Leta 2017 je bil proračun EU uporabljen tudi za izvajanje pristopa žariščnih točk, pri katerem agencije EU delujejo na terenu, da bi hitro identificirale in registrirale prihajajoče begunce ter jim odvzele prstne odtise. To delo se je v Grčiji in Italiji nadaljevalo s skupno zmogljivostjo približno 5 600 mest v Grčiji3 in 1 850 v Italiji. Konec leta 2017 je bilo več kot 45 000 beguncev in migrantov še vedno v Grčiji. Od sredine leta 2016 je skoraj 40 000 oseb v Grčiji prejelo pomoč iz programa nujne podpore za vključevanje in namestitev in iz sheme gotovinske pomoči v okviru instrumenta za zagotavljanje nujne pomoči. V prvi polovici leta 2017 je instrument za zagotavljanje nujne pomoči financiral približno 1 000 mest za mladoletnike brez spremstva v namenskih zatočiščih.

Avgusta so financiranje teh zavetišč prevzeli grški organi v okviru nacionalnih programov Sklada za migracije, azil in vključevanje. Pri odzivu na trenutne migracijske izzive je pomembno tudi učinkovito upravljanje meja. Frontex, Evropska agencija za mejno in obalno stražo, je postal ključni akter pri izvrševanju zakonodaje o migracijah na evropski ravni ter sprejel nove odgovornosti in instrumente, povezane z vračanjem oseb, ki so izčrpali vse pravne možnosti, da bi legitimirali svoje bivanje v EU. Hitrost operacij vračanja, ki jih organizira agencija, je še vedno rasla; v letu 2017 je bilo vrnjenih skupno 14 271 oseb. Evropska agencija za mejno in obalno stražo je pomagala rešiti 111 000 migrantov, ki so prispeli v Italijo po osrednjesredozemski poti. Nadzor zunanjih meja je bil mogoč tudi zaradi nadaljnjega razvoja sistemov informacijske tehnologije, zlasti vizumskega informacijskega sistema in schengenskega informacijskega sistema. V skladu z vizumskim informacijskim sistemom je bilo v začetku leta 2018 55 milijonov vlog za izdajo vizumov za kratkoročno prebivanje.



V tem okviru je Sklad za notranjo varnost omogočil usposabljanje 8 134 uslužbencev organov pregona na področjih čezmejne narave (terorizem, organizirani kriminal, korupcija). Pri odzivanju na begunsko krizo so odigrali vlogo tudi veliki infrastrukturni in vesoljski projekti, financirani iz proračuna EU. Čas zaznavanja oddajnikov, ki oddajajo klice v sili, se s storitvijo iskanja in reševanja sistema Galileo drastično zmanjša s skoraj treh ur na samo deset minut, kar močno izboljšuje natančnost lokalizacije.



… in v partnerstvu z našimi sosedami Spodbujanje usklajenega in skupnega partnerstva s sosednjimi regijami in drugimi tretjimi državami je bilo ključno za spopadanje s temeljnimi vzroki pri reševanju migracijskih izzivov. Zato je Regionalni skrbniški sklad EU za odziv na krizo v Siriji, sklad „Madad“, sosednjim državam Sirije zagotavljal vse več nehumanitarne pomoči EU: finančna sredstva so v letu 2017 presegla cilj v višini 1 milijarde EUR.

Sklad „Madad“ je več kot 450 000 beguncem ter otrokom in mladostnikom gostiteljske skupnosti omogočil boljši dostop do kakovostne izobrazbe, varstva in psihosocialne podpore4. Libija je bila še vedno glavna država, iz katere so begunci prihajali v Italijo. Kot odziv na to se je hitrost izvajanja oddelka za Severno Afriko Skrbniškega sklada EU za Afriko pomembno povečala z osmimi novimi odobrenimi programi v skupni vrednosti 232,5 milijona EUR in medoddelčnim programom v vrednosti 8,6 milijona EUR. Do konca leta 2017 so bile 3 milijarde EUR, dodeljene instrumentu za begunce v Turčiji, skoraj v celoti namenjene projektom, ki zagotavljajo celovito in usklajeno obravnavo potreb beguncev in turških gostiteljskih skupnosti. Instrument za begunce v Turčiji je skoraj dvema milijonoma oseb omogočil dostop do primarnega zdravstvenega varstva in približno enemu milijonu oseb dostop do rehabilitacijskih storitev na področju duševnega zdravja5.



Proračun EU je v letu 2017 še naprej zagotavljal močno podporo za številne druge politične prednostne naloge Unije. Poleg teh prednostnih nalog je Komisija s programi EU za porabo sredstev napredovala tudi na drugih področjih, na primer na področju socialne Unije, zunanjega delovanja, trdne energetske unije, vključno s podnebnimi spremembami, povezanega enotnega digitalnega trga in obrambe. Socialne naložbe in mladi Pomembna prednostna naloga za proračun 2017 je bilo tudi področje zaposlovanja, socialnega vključevanja in izobraževanja. Pobuda za zaposlovanje mladih se osredotoča na vse večjo brezposelnost med mladimi po vsej Uniji. Ta program je zagotavljal podporo mladim, ki živijo v regijah, kjer je bila leta 2012 brezposelnost med mladimi višja kot 25 %. Za regije, v katerih je bila brezposelnost med mladimi leta 2016 višja kot 25 %, so se proračunska sredstva, dodeljena programu, v letu 2017 povečala. Po ukrepih, ki jih je financiral Evropski socialni sklad, vključno s pobudo za zaposlovanje mladih, je od leta 2014 790 000 oseb znova našlo zaposlitev, 820 000 jih je pridobilo kvalifikacije, 276 000 pa se jih je začelo izobraževati ali usposabljati.

Rezultat vseh ukrepov Evropskega socialnega sklada je bil, da je skoraj 8 milijonov oseb med letoma 2014 in 2016 prejelo pomoč pri iskanju zaposlitve, usposabljanju ali izobraževanju.



Program Erasmus+ je leta 2017 praznoval 30. obletnico. Od leta 2014 je več kot 1,8 milijona študentov sodelovalo pri mobilnosti, v projekte sodelovanja pa je bilo vključenih več kot 240 000 organizacij. V vmesni oceni je navedeno: Pripravljenost za stalno preselitev v tujino je med udeleženci programa Erasmus+ višja (udeleženci so za 31 % bolj pripravljeni za stalno preselitev v tujino, kot tisti, ki se tega programa niso udeležili), udeleženci programa pa se tudi v večji meri opredeljujejo za državljane EU (v 19 %). Prostovoljstvo, ki ga podpira program Erasmus+, je skupaj z osmimi drugimi programi in instrumenti EU prispevalo k ustvarjanju dodatnih priložnosti za mlade v okviru evropske solidarnostne enote. Eno leto po njeni ustanovitvi se je prijavilo več kot 42 000 mladih iz vseh držav članic. Do konca leta 2017, eno leto po vzpostavitvi spletnega orodja za registracijo, je bilo mladim ponujenih več kot 2 500 napotitev6. Zunanje delovanje Proračun za leto 2017 je prispeval tudi k močnejši EU kot svetovni akterki. EU je zagotovila več kot 2,2 milijarde EUR humanitarne pomoči v 80 državah7. Skupaj z državami članicami je Unija ostala največja donatorica humanitarne pomoči na svetu. Humanitarna sredstva EU so omogočila izobraževanje več kot 4,7 milijona otrokom v izrednih razmerah v več kot 50 državah8. Leta 2017 je bil dosežen dogovor o Evropskem skladu za trajnostni razvoj. Sklad je del evropskega načrta za zunanje naložbe, katerega naloga je povečanje vključenosti zasebnega sektorja v družbenoekonomski razvoj v partnerskih državah. Odziv na razpis za zbiranje predlogov za prvi dve dodelitvi naložb je bil zelo pozitiven, saj je prispelo 30 predlogov 12 partnerskih ustanov v skupni vrednosti več kot 2,5 milijarde EUR.

Podnebni ukrepi in okolje Proračun EU je bil še vedno pomembno orodje v boju proti podnebnim spremembam. Za doseganje rezultatov se blažilni ukrepi in ukrepi za prilagajanje vključujejo v vse glavne programe porabe EU, zlasti v regionalni razvoj in Kohezijski sklad, energijo, promet, raziskave in inovacije, skupno kmetijsko politiko ter razvojno politiko EU. Po ocenah je skupni prispevek proračuna k vključevanju podnebnih ukrepov (tj. poraba proračunskih sredstev za okoljske projekte) leta 2017 znašal 20,3 %. Gibanja so bila pozitivna tudi na področju energijske učinkovitosti v Uniji. EU si je za leto 2020 zastavila cilj 20-odstotnega prihranka energije (v primerjavi s predvideno porabo energije v letu 2020), kar približno ustreza zaprtju 400 elektrarn. Pričakuje se, da bo rezultat projektov, izbranih v okviru Kohezijskega sklada do leta 2016, več kot 2 000 megavatov dodatne zmogljivosti proizvodnje energije iz obnovljivih virov in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za več kot 3 milijone ton ekvivalenta CO2. Poleg tega se ocenjuje, da bo rezultat projektov, financiranih v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj, zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za 3 milijone ton ekvivalenta CO2. Enotni digitalni trg Evropski sklad za strateške naložbe je prispeval tudi k vzpostavitvi enotnega digitalnega trga in instrumenta za povezovanje Evrope. Poleg tega je bilo v podporo doseganju povezanega enotnega digitalnega trga do konca leta 2017 v okviru Kohezijskega sklada izbranih približno 5 500 projektov. S podporo iz Evropskega sklada za regionalni razvoj je do konca leta 2016 širokopasovni dostop dobil 1 milijon dodatnih gospodinjstev.

Obramba Vzpostavitev Evropskega obrambnega sklada leta 2017 pomeni začetek novega poglavja sodelovanja na področju obrambe. Sklad bo države članice podpiral pri učinkovitejši porabi sredstev za skupne obrambne zmogljivosti za povečanje varnosti evropskih državljanov ter spodbujanje konkurenčne in inovativne industrijske baze.



Notranja kontrola in finančno poslovodenje Način upravljanja proračuna EU ima poleg rezultatov, doseženih s porabo proračunskih sredstev EU, velik učinek na njegovo splošno smotrnost izvrševanja. Zato si Komisija prizadeva doseči najvišje standarde finančnega poslovodenja v smislu učinkovitosti, uspešnosti in gospodarnosti. Na navedeno se osredotoča oddelek 2 Letnega poročila o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna. Močnejši okvir notranje kontrole Komisija je leta 2017 na osnovi mednarodnih standardov in dobrih praks še okrepila svoj okvir notranje kontrole. Namen tega je preiti s sistema, ki temelji na skladnosti, na sistem, ki temelji na uspešnosti. To bo zagotovilo zanesljivo notranjo kontrolo in službam Komisije dalo prožnost, ki je potrebna, da se lahko prilagajajo svojim posebnim potrebam in okoliščinam. Čeprav je bilo leto 2017 prehodno leto, je tretjina služb že poročala o učinku, ki ga imajo nova načela na uspešnost njihovih kontrol. Na splošno so vse službe Komisije ugotovile, da so standardi in načela notranje kontrole dobro delovali in so se učinkovito izvajali. Novi okvir notranje kontrole omogoča tudi podrobnejšo oceno; nekatere službe so navedle, da je treba povečati uspešnost izvajanja posebnih načel ali standardov. Finančno poslovodenje in sistemi kontrol za proračun EU so se sčasoma bistveno izboljšali. Ta dosežek je priznalo tudi Evropsko računsko sodišče. V svojem zadnjem poročilu o zanesljivosti9 je Evropsko računsko sodišče glede zakonitosti in pravilnosti plačil iz proračuna EU prvič dalo mnenje s pridržki, in ne odklonilnega mnenja. Stopnja napake se je znižala na vseh področjih politike, s čimer se je nadaljeval trend upadanja splošne stopnje najverjetnejše napake. Za približno polovico porabe EU je bila stopnja napake nižja od 2 %, pri prihodkih pa niso bile ugotovljene bistvene napake. Komisija kljub temu še naprej izboljšuje svoje sisteme kontrol. Učinkovito upravljanje in zaščita proračuna EU Najpomembnejša prednostna naloga Komisije je zagotoviti, da se proračun EU dobro upravlja in da so vzpostavljeni vsi potrebni ukrepi za zaščito denarja davkoplačevalcev. Čeprav ima končno odgovornost za upravljanje proračuna Komisija, 68 % odhodkov izvršijo organi držav članic v okviru deljenega upravljanja, 8 % pa pooblaščeni subjekti v okviru posrednega upravljanja. Komisija ima dva glavna mehanizma za zaščito proračuna EU, tj. porabo proračunskih sredstev EU, pred neupravičenimi ali nepravilnimi odhodki: -preventivne mehanizme (npr. predhodne kontrole, prekinitve in začasne ustavitve plačil) in -popravne mehanizme (npr. naknadne kontrole; gre predvsem za finančne popravke, ki se uvedejo za države članice, lahko pa tudi za izterjave sredstev od prejemnikov plačil EU). Napake, ki se odkrijejo v določenem letu, se ustrezno popravijo v naslednjih letih. Zato je potrebna in primerna večletna analiza navedenih napak in popravkov. Pri večletnem finančnem okviru so večletni tudi programi za porabo sredstev, večina sistemov kontrol in cikli upravljanja Komisije. Ocenjuje se, da je skupni znesek, pri katerem obstaja tveganje ob plačilu, za leto 2017 znašal 1,7 % skupnih zadevnih odhodkov. Kar zadeva finančne popravke in izterjave leta 2017, so lahko službe Komisije z uporabo večletnih sistemov kontrol odkrile in popravile zneske v višini 897 milijonov EUR pred sprostitvijo sredstev in 1 949 milijonov EUR po sprostitvi sredstev. Prihodnji skupni znesek, pri katerem obstaja tveganje ob zaključku, tj. ko so izvedeni vsi popravki, naj bi po ocenah znašal 0,6 % skupnih zadevnih odhodkov. To pomeni, da večletni kontrolni mehanizmi služb Komisije na splošno zagotavljajo ustrezno obvladovanje tveganj, povezanih z zakonitostjo in pravilnostjo transakcij, ter da finančni popravki in izterjave, izvedeni v naslednjih letih, na splošno ščitijo proračun EU.

Medtem se sprejmejo dodatni ukrepi za programe s stalno visokimi stopnjami napake, da se obravnavajo njihovi temeljni vzroki ter preprečijo, odkrijejo in popravijo goljufije10. Poleg tega ima Evropski urad za boj proti goljufijam pooblastila za izvajanje neodvisnih preiskav goljufij in korupcije, ki vključujejo sredstva EU, in razvoj politik EU za boj proti goljufijam.



Zagotovilo poslovodstva Vseh 50 odredbodajalcev na podlagi prenosa pooblastil je v svojih letnih poročilih o dejavnostih za leto 2017 izjavilo, da imajo razumno zagotovilo, da (i) informacije v njihovih poročilih predstavljajo resnično in pošteno sliko, (ii) da so bili viri, dodeljeni za dejavnosti, uporabljeni za predvideni namen in v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja ter (iii) da vzpostavljeni kontrolni postopki zagotavljajo potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti povezanih transakcij. Zaradi zagotavljanja preglednosti so v letnih poročilih o dejavnostih izraženi pridržki za programe, za katere se stopnja preostalih napak ob poročanju (še) ni znižala na manj kot 2 %. 30 odredbodajalcev na podlagi prenosa pooblastil je dalo zagotovilo brez pridržka, za 20 izjav pa je bilo izraženih skupno 38 pridržkov za leto 2017 (leta 2016 jih je bilo 37). Zadevni odredbodajalci na podlagi prenosa pooblastil so v vseh primerih pripravili ukrepe, ki jih je treba sprejeti, da bi odpravili osnovne pomanjkljivosti in ublažili posledična tveganja. Finančni vpliv pridržkov na zagotovilo poslovodstva se je zmanjšal na 1 053 milijonov EUR pri odhodkih (1 621 milijonov EUR leta 2016) in 431 milijonov EUR pri prihodkih (517 milijonov EUR leta 2016). Pretekla generacija programov za obdobje 2007–2013, ki se postopoma končujejo, obsega polovico pridržkov, vendar le majhen del skupnega zneska, pri katerem obstaja tveganje. Eno od področij večje preglednosti so tudi skrbniški skladi EU. Ker so čedalje pomembnejši, službe, odgovorne za skrbniške sklade, zdaj zagotavljajo, da se skladi v celoti zajamejo pri poročanju o upravljanju. To vključuje: (i) odgovornost za prispevke iz proračuna EU in Evropskega razvojnega sklada, vplačane v skrbniške sklade, in (ii) upravljanje transakcij iz skrbniških skladov (tj. vključno s sredstvi drugih donatorjev).

Učinkoviti, uspešni in stroškovno učinkoviti sistemi notranje kontrole V skladu z visokimi standardi finančnega poslovodenja morajo biti vzpostavljeni stroškovno učinkoviti ukrepi za zagotovitev učinkovite zaščite proračuna EU. Zato se sprejmejo ukrepi za razvoj sinergij in izvajajo prizadevanja za povečanje učinkovitosti, na primer s poenostavitvijo pravil in postopkov, izboljšanjem in povezovanjem finančnih informacijskih sistemov ter nadaljnjim združevanjem strokovnega znanja s področja financ. S tem se nazadnje zagotovijo manjše upravno breme, sorazmerni stroški kontrol upravičencev, nižje stopnje napak, boljša kakovost podatkov ter krajši časi plačila. Povprečni čas plačila služb Komisije se je z leti nenehno skrajševal in zdaj znaša manj kot 30 dni. Skupni povprečni neto čas plačila za leto 2017 je 20,4 dneva. Službe Komisije čedalje pogosteje sprejemajo tudi ukrepe, s katerimi zagotavljajo, da njihovi sistemi kontrol še naprej temeljijo na razlikovanju tveganj (tj. strožji in/ali pogostejši nadzor na bolj tveganih področjih in manj strog in/ali pogost nadzor na področjih z nizkim tveganjem) in so stroškovno učinkoviti. Do konca leta 2017 so redni pregledi, ki so jih vse službe izvedle za proučitev svojih sistemov kontrol, pokazali, da so ti sistemi stroškovno učinkoviti. Poleg tega morajo službe za naslednjo generacijo programov porabe sredstev utemeljiti (v oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga, priloženi zakonodajnemu predlogu), zakaj se šteje, da so predlagani načini upravljanja, mehanizmi za financiranje izvajanja in načini plačevanja najprimernejše rešitve – ne samo v smislu ciljev politike/programa, ampak tudi v smislu usklajevanja treh ciljev notranje kontrole, tj. hitra plačila, nizka stopnja napak in nizki stroški kontrole.



Uvod Proračun EU je ključen za izvajanje evropskih politik in prednostnih nalog. Naložbe iz proračuna EU prinašajo rezultate same po sebi in omogočajo dodatne naložbe iz virov javnega in zasebnega sektorja. Vzajemno z drugimi instrumenti politik na evropski in nacionalni ravni se lotevajo številnih izzivov in priložnosti, s katerimi se danes srečuje Unija. V nasprotju z državnimi proračuni je proračun EU osredotočen predvsem na naložbe. Njegovi progami so po svoji naravi večletni in zagotavljajo stabilen in predvidljiv okvir, ki je idealen za spodbujanje strateških naložb na srednji do dolgi rok. Proračun EU se osredotoča na področja, kjer lahko združevanje virov pri spopadanju s skupnimi izzivi prinese rezultate za vse Evropejce, ki jih posamezne države članice ne bi mogle doseči tako uspešno ali učinkovito. Gre za različna področja, kot so čezmejna infrastruktura, upravljanje zunanjih meja, obsežni vesoljski projekti in vseevropske raziskave. Na vseh teh področjih ima proračun edinstveno vlogo pri doseganju rezultatov za vse Evropejce. To je bistvo „evropske dodane vrednosti“. Uporablja se tudi za skupne politike, kot sta skupna kmetijska politika in kohezijska politika.

Pri upravljanju proračuna ima osrednjo vlogo Komisija, ki programe upravlja neposredno (npr. na področju raziskav ali mobilnosti mladih) ali skupaj z državami članicami (na primer v kohezijski politiki). Komisija je odgovorna za zagotavljanje odgovornega upravljanja proračuna EU v skladu z veljavnimi pravili, da se zaščiti denar davkoplačevalcev. To zagotavlja z izvajanjem zanesljivega sistema upravljanja in notranje kontrole. Upravljanje proračuna EU je podvrženo zunanjemu nadzoru, ki g izvaja Evropsko računsko sodišče. Podrobnejše evidence o finančnem poslovodenju v zadnjih letih so omogočile večjo osredotočenost na smotrnost izvrševanja proračuna: se proračun EU uporablja na najboljši možen način, da bi dosegel oprijemljive rezultate za vse Evropejce? Komisija tega ne more zagotoviti sama – gre za skupno odgovornost z državami članicami, regijami, nevladnimi organizacijami, projektnimi sponzorji in vsemi, ki sodelujejo pri izvrševanju proračuna EU. Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU za leto 2017 združuje vidik upravljanja in smotrnosti izvrševanja v enotno, celostno poročilo. Vsebuje pregled zadnjih informacij o smotrnosti izvrševanja proračuna ter podrobno poroča o vprašanjih, ki se pojavljajo v zvezi z upravljanjem in zaščito proračuna EU. To poročilo je glavni prispevek Komisije k letnemu „postopku razrešnice“, s katerim Evropski parlament in Svet podrobno proučita izvrševanje proračuna EU. Oddelek 1 poročila ob navajanju primerov opisuje, kako proračun EU podpira politične prednostne naloge EU, in vsebuje najnovejše dostopne podatke o rezultatih, doseženih do konca leta 2017. Poročanje temelji na informacijah iz poročil o programih, ki so del predloga proračuna za leto 2019, letnih poročil o dejavnostih za leto 2017, ki so jih pripravile službe Komisije, ter drugih virov, kot so poročila o izvajanju programov EU. Dragocen vir dodatnih informacij o smotrnosti izvrševanja proračuna so bile za letošnje poročilo vmesne ocene. V oddelku 2 je predstavljen razvoj na področju notranje kontrole, finančnega poslovodenja in zaščite proračuna EU v letu 2017. Temelji na letnih poročilih o dejavnostih vsake od služb Komisije, v katerih so podrobno opisani okolje notranje kontrole in povezane težave. Če so bile med letom ugotovljene težave, je v poročilu opisano, kako so se službe Komisije spopadle s temi izzivi. V tem oddelku so povzete informacije o doseganju: -ciljev notranje kontrole (obvladovanje tveganj glede zakonitosti in pravilnosti, stroškovna učinkovitost kontrol in strategije na področju boja proti goljufijam); -zaščite proračuna EU in -zagotovila poslovodstva za kolegij komisarjev. To zagotovilo temelji na ugotovitvah poslovodstva Komisije na podlagi statističnih in drugih kazalnikov o rezultatih kontrol in popravkih. Te ugotovitve so bile tudi navzkrižno preverjene z mnenji neodvisnih strani, vključno s Službo Komisije za notranjo revizijo in Evropskim računskim sodiščem, in ugotovitvami na podlagi dela Odbora za spremljanje poteka revizij. Zagotovilo poslovodstva, ki ga predložijo vse službe, in zagotovilo, pridobljeno z notranjim revizijskim delom, sta osnova za splošni sklep v tem poročilu. Ta sklep Komisiji omogoča, da s sprejetjem poročila prevzame skupno politično odgovornost za upravljanje proračuna EU za leto 2017. Poročilo vključuje tudi prejšnje sporočilo o zaščiti proračuna EU10 in bo tako kot lani del širšega celovitega svežnja finančnih poročil o proračunu EU, ki vključuje tudi zaključni račun.



Oddelek 1

Smotrnost in rezultati Leto 2017 je bilo za Unijo na številnih področjih dejavno leto, pozitivni rezultati pri ustvarjanju delovnih mest pa so bili zaradi okrevanja gospodarstva vidni po vsej Uniji. To je Uniji omogočilo vse večjo osredotočenost na učinkovito uresničevanje političnih prednostnih nalog na področjih, kot so socialna politika, enotni digitalni trg ter izpopolnitev ekonomske in monetarne unije. Nadaljevala so se prizadevanja za razvoj celostnega pristopa k notranjim in zunanjim vidikom migracije ter varovanju zunanjih meja Unije. Uvedene so bile nove pobude za povečanje varnostnih in obrambnih zmogljivosti Unije. To je tudi leto razmisleka o prihodnosti Unije po odločitvi Združenega kraljestva, da Unijo zapusti. Bela knjiga o prihodnosti Unije, ki jo je pripravila Komisija, je sprožila vseevropsko razpravo o tem, katere naj bi bile prednostne naloge prihodnje Evrope 27 držav članic. V Razmisleku o prihodnosti financ EU, ki je sledil, se je Komisija posvetila temu izzivu in podala ključne elemente za razpravo. S proračunskega vidika je bilo leto 2017 četrto leto izvajanja trenutnega večletnega finančnega okvira. Večina finančnih programov je po nekaterih začetnih zamudah zdaj v celoti pripravljenih za izvedbo, rezultati pa so vidni v praksi. Pri nadaljnjem izvajanju Evropskega sklada za strateške naložbe so bile v ospredju še vedno naložbe za premostitev evropske naložbene vrzeli. Proračunska sredstva so se uporabljala tudi za podporo razvoja celostnega evropskega odziva na notranje in zunanje vidike migracij ter za odziv na vse večje in raznoliko ogrožanje varnosti. V vmesni fazi izvajanja sedanjih programov so bile v letu 2017 končane številne vmesne ocene, ki celostno analizirajo dodano vrednost EU, ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost programov. Na začetku tega oddelka je kratek povzetek okvirov smotrnosti izvrševanja za finančne programe EU. Nato so predstavljane najnovejše informacije o rezultatih, doseženih s proračunom EU do konca leta 2017. Vrsta podatkov v poročilu je odvisna od stopnje zrelosti programov, obsegajo pa vse od vhodnih podatkov do rezultatov porabe na začetku tega obdobja. Končne ocene učinkov programov še niso na voljo, zato bo dokončno poročanje mogoče šele v poznejši fazi. Struktura oddelka je skladna z razdelki veljavnega večletnega finančnega okvira. Vključeni so glavni programi znotraj vsakega razdelka. Poročilo opisuje tudi, kako ti programi prispevajo k ciljem strategije Evropa 2020 in prednostnim nalogam Junckerjeve Komisije. Povzema tudi dokaze o rezultatih, doseženih s finančnimi programi, in tudi na področjih, na katerih je uspešnost zaostajala za pričakovanji ali na katerih so bile z ocenami in revizijami ugotovljene pomanjkljivosti v zasnovi programov.

Te informacije se uporabljajo pri izvajanju sklepov o sedanjih finančnih programih, pa tudi kot informacije zakonodajalcem, ki pripravljajo predloge za prihodnji večletni finančni okvir, ki jih je Komisija predložila v preteklih tednih. To poročilo je zato močno povezano s pregledom porabe, priloženim najnovejšim predlogom Unije za prihodnji večletni finančni okvir.11 Komisija si je pri oblikovanju predlogov zares prizadevala za uporabo spoznanj iz sedanjih in preteklih finančnih okvirov, da bi oblikovala uspešne programe, ki bodo ustvarili pozitivne rezultate za evropsko gospodarstvo in družbo na zadevnih področjih.

Smotrnost proračuna EU Okvir smotrnosti izvrševanja za obdobje 2014–2020 Zanesljiv okvir smotrnosti izvrševanja za proračun EU je temeljni pogoj za programe EU, ki so usmerjeni v rezultate in dobro upravljani. Za večletni finančni okvir 2014–2020 so bili okviri smotrnosti izvrševanja kot nov obvezni element vključeni v pravno podlago vseh finančnih programov. To je omogočilo večjo osredotočenost proračuna na rezultate. Zaradi teh okvirov je treba opredeliti jasne in merljive cilje in kazalnike ter potrebne ureditve za spremljanje, poročanje in vrednotenje. Čeprav so mogoče izboljšave, Komisija meni, da kazalniki skupaj z drugimi viri informacij o uspešnosti, kot so ocene, zagotavljajo trdno podlago za spremljanje napredka pri uresničevanju ciljev programa. V pomoč so tudi pri predvidevanju in reševanju težav pri izvajanju programa, ko se pojavijo. V prvih letih izvajanja programa informacije o uspešnosti v bistvu temeljijo na vložkih, tj. finančnih sredstvih, dodeljenih posameznemu programu, in kjer je to mogoče, realizacijah. Tovrstne informacije so dober začetni pokazatelj porabe proračunskih sredstev EU in njihovega prispevka k prednostnim nalogam politike. Ko se program izvaja, so na voljo informacije o rezultatih in učinku porabe. Vendar lahko mine nekaj časa, preden je mogoče oceniti končni učinek na evropsko gospodarstvo in družbo. To leto je četrto leto izvajanja in pri številnih programih se začenja poročanje o neposrednih rezultatih, vendar imajo nekateri programi dolg cikel izvajanja, kazalniki o dosežkih pa še niso v celoti na voljo in jih poročila o programih še ne vsebujejo, kar zlasti velja za programe z deljenim upravljanjem. Pri izboljševanju uspešnosti programov ter učinkovitosti in uspešnosti operacij, sistemov upravljanja ter postopkov organov in institucij, ki upravljajo finančna sredstva EU, so v pomoč tudi revizije Evropskega računskega sodišča. Devetnajst nedavnih poročil na primer potrjuje, da je treba poenostaviti pravila in okrepiti ali racionalizirati okvir smotrnosti izvrševanja. Spoznanja iz revizij in praktičnih izkušenj pri izvajanju ter ugotovitve srednjeročnih ocen so bili upoštevani v celovitem pregledu porabe, priloženem najnovejšim predlogom Komisije za prihodnji večletni finančni okvir, in spremnih sektorskih programih. Pomemben del teh predlogov sta poenostavitev in racionalizacija izvedbenih pravil in okvirov smotrnosti izvrševanja. Poročanje o smotrnosti izvrševanja V letnem poročilu za leto 2016 se je Evropsko računsko sodišče pri proračunu EU osredotočilo predvsem na kakovost poročanja o smotrnosti izvrševanja. Številna od teh poročil pripravi Komisija. Analiza je pokazala, da so kljub pomembnemu izboljšanju kakovosti poročanja o smotrnosti izvrševanja na številnih področjih mogoče nadaljnje izboljšave, na primer: ·Kakovost podatkov: v poročilih o smotrnosti izvrševanja se Komisija opira na kazalnike smotrnosti izvrševanja, navedene v pravni podlagi programov, o katerih se na letni ravni poroča v poročilih o programih. Podatki so iz številnih virov. Sodišče in Služba za notranjo revizijo sta priporočila razkritje teh virov skupaj z oceno kakovosti zbranih podatkov. Službe Komisije priznavajo pomembnost kakovosti podatkov in so letos pri pripravi letnih poročil o dejavnostih za leto 2017 posebno pozornost namenile kakovosti podatkov o smotrnosti izvrševanja. Jasno so navedeni viri podatkov in morebitni pomisleki glede kakovosti podatkov. V nekaterih primerih so službe Komisije ustavile poročanje o nekaterih kazalnikih, če razpoložljivi podatki po njihovem mnenju niso bili dovolj natančni ali pomembni. ·Uravnoteženo poročanje: v letnem poročilu za leto 2016 je Sodišče v zvezi z letnim poročilom o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna za leto 2015 priporočilo, naj si Komisija še naprej prizadeva, da bodo poročila o smotrnosti dajala uravnoteženo sliko ter vključevala dosežke programov in tudi izzive. Komisija si prizadeva za pripravo uravnoteženih poročil in je na primer v to poročilo obširno vključila spoznanja iz vmesnih ocen finančnih programov. ·Povezave med okviri smotrnosti izvrševanja: Sodišče je Komisiji priporočilo, naj se bolj sistematično sklicuje na poročila o smotrnosti izvrševanja in tako jasneje poudari povezave med poročili ter med okvirom smotrnosti izvrševanja za proračun EU (npr. poročila o programih) in okvirom za službe Komisije ter njihovo medsebojno dopolnjevanje. ·Berljivost: kot je priporočilo Sodišče, je Komisija izboljševala vizualno predstavitev poročil z uporabo vizualnih pripomočkov, grafov, diagramov, grafikonov ali besedilnih polj, kjer je to primerno za predstavitev podatkov o smotrnosti izvrševanja in ključnih sporočil o smotrnosti izvrševanja. Deljena odgovornost za rezultate Približno tri četrtine proračuna EU se izvaja v okviru deljenega upravljanja z državami članicami. Čeprav ima Komisija končno finančno odgovornost za upravljanje proračuna EU, si odgovornost za rezultate, dosežene s proračunom EU, deli s številnimi akterji na evropski, nacionalni in regionalni ravni. Vsi imajo vlogo pri zagotavljanju, da se vsak euro iz proračuna EU učinkovito in uspešno porabi za predvideni namen. Proračun EU za leto 2017

Diagram: proračun EU za leto 2017 po razdelkih. Vsi zneski so v milijardah EUR. Proračun EU, vključno s spremembami, je leta 2017 znašal 159,8 milijarde EUR. Približno polovica zneska, 75,4 milijarde EUR, je bila namenjena pametni in vključujoči rasti. Podpora evropskemu sektorju je skupno znašala 58,6 milijarde EUR. 4,3 milijarde EUR je bilo porabljenih za utrjevanje zunanjih meja Unije ter spopadanje z begunsko krizo in nedovoljenimi migracijami. 10,7 milijarde EUR je bilo namenjenih ukrepom zunaj Unije, 9,4 milijarde EUR pa je bilo porabljenih za administracijo institucij EU. Leta 2017 je bilo sprejetih šest sprememb proračuna. Razen standardnih prilagoditev na strani prihodkov sta bila dva predloga spremembe proračuna sprejeta za uporabo Solidarnostnega sklada Evropske unije, prilagoditve pa so bile potrebne zaradi sprejetja vmesnega pregleda. Zunaj večletnega finančnega okvira in nad njegovimi zgornjimi mejami so posebni instrumenti: rezerva za nujno pomoč , Solidarnostni sklad Evropske unije , instrument prilagodljivosti in Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji .



Zbirno poročilo o napredku pri horizontalnih vprašanjih Proračun EU in strategija Evropa 2020 Sedanji dolgoročni proračun je oblikovan tako, da prispeva k uresničevanju strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Cilji so skupna odgovornost Unije in držav članic, za njihovo uresničitev pa je potrebna kombinacija več orodij politike, vključno s proračunom EU in nacionalnimi proračuni. Komisija krovne cilje strategije Evropa 2020 spremlja z devetimi kazalniki. Informacije o napredku se redno posodabljajo in objavljajo na spletišču Eurostata12. Preglednica spodaj vsebuje najnovejše razpoložljive podatke o teh kazalnikih. Države članice dosegajo napredek pri uresničevanju ciljev, ki so jih pred osmimi leti določile v strategiji Evropa 2020. EU se približuje svojim ciljem na področju izobraževanja, energije, podnebja in zaposlovanja. 14 držav članic je že doseglo svoje nacionalne cilje glede znižanja stopnje zgodnjega opuščanja šolanja in povečanja deleža prebivalstva s terciarno izobrazbo, 11 držav članic pa je doseglo svoje cilje glede energije iz obnovljivih virov. Doseganje cilja EU, ki je 75-odstotna stopnja zaposlenosti, je na dobri poti, če se bo sedanji trend nadaljeval, pri čemer je sedem držav članic svoje nacionalne cilje že doseglo. To je izreden dosežek glede na hude posledice, ki jih je imela kriza za zaposlovanje. Število oseb, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, je bilo leta 2012 najvišje, od takrat pa se je zmanjšalo približno na raven pred krizo. Zato ni verjetno, da bo cilj leta 2020 dosežen. Prav tako je daleč od uresničitve cilj, da se v raziskave in razvoj vložijo 3 % bruto domačega proizvoda, zato bo za njegovo uresničitev potreben velik trud13. Prispevek k strategiji Evropa 2020 se ne bi smel ocenjevati znotraj omejitev posameznega programa, temveč ga je treba obravnavati kakor skupni prispevek proračuna EU kot celote. Po ocenah je 59 % proračunskih obveznosti EU v letu 2017 povezanih s strategijo Evropa 2020. Cilj strategije Evropa 2020

za EU Podatki za leto 2010 Najnovejši razpoložljivi podatki Leta 2020 na podlagi nedavnih trendov 1. Zvišanje stopnje zaposlenosti prebivalstva med 20. in 64. letom starosti na vsaj 75 % 68,6 % 72,3 % (3. četrtletje leta 2017) Cilj bo verjetno dosežen. 2. Povečanje skupnih javnih in zasebnih naložb v raziskave in razvoj na 3 % BDP 1,93 % 2,03 % (2016) Cilj verjetno ne bo dosežen. 3a. Zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za vsaj 20 % v primerjavi z letom 1990 Zmanjšanje za 14 % Zmanjšanje za 23 % (2016) Cilj bo verjetno dosežen. 3b. Povečanje deleža energije iz obnovljivih virov v končni porabi energije na 20 % 12,5 % 17,04 (2016) Cilj bo verjetno dosežen. 3c. Približevanje cilju glede povečanja energijske učinkovitosti za 20 % 5,7 % (za porabo primarne energije) 16,0 % (2016) (za porabo primarne energije) Cilj bo verjetno dosežen. 4a. Zmanjšanje osipa v šolah na manj kot 10 % 13,9 % 10,6 % (2017)* Cilj bo verjetno dosežen. 4b. Povečanje deleža prebivalstva med 30. in 34. letom starosti, ki je končalo terciarno izobraževanje, na vsaj 40 % 33,8 % 39,9 % (2017)* Cilj bo verjetno dosežen. 5. Zmanjšanje tveganje izpostavljenosti revščini in socialni izključenosti za vsaj 20 milijonov oseb Povečanje za 0,5 milijona (v primerjavi z izhodiščnim letom 2008) Povečanje za 1 milijon (v primerjavi z izhodiščnim letom 2008) Cilj verjetno ne bo dosežen. Preglednica: napredek pri uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020. Viri: http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2018/SL/COM-2018-120-F1-SL-MAIN-PART-1.PDF in posodobljeni podatki* Eurostata: http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=t2020_40&plugin=1 ; http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=t2020_41&plugin=1



Vključevanje podnebnih ukrepov in biotske raznovrstnosti Proračun EU je tudi pomembno orodje za doseganje medsektorskih ciljev politik, kot so podnebni ukrepi in biotska raznovrstnost. EU je sklenila, da bo v odziv na izzive in potrebe po naložbah, povezane s podnebnimi spremembami, vsaj 20 % svojega proračuna za obdobje 2014–2020 namenila ukrepom, povezanim s podnebnimi spremembami, kar v celotnem obdobju znaša skoraj 200 milijard EUR. Za doseganje tega rezultata se blažilni ukrepi in ukrepi za prilagajanje vključujejo v vse glavne programe porabe EU, zlasti v regionalni razvoj in Kohezijski sklad, energijo, promet, raziskave in inovacije, skupno kmetijsko politiko ter razvojno politiko EU. Od predloga proračuna za leto 2014 se ocene odhodkov, povezanih s podnebjem, spremljajo enkrat na leto s podnebnimi označevalci EU, prirejenimi iz „označevalcev Rio“, ki spremljajo razvojno pomoč OECD. Leta 2017 so ti odhodki znašali več kot 31 milijard EUR ali 20,3 % celotnega proračuna. Skupni kumulativni znesek za vključevanje podnebnih ukrepov do leta 2017 je tako več kot 100 milijard EUR. Na podlagi postopka spremljanja odhodkov, povezanih z biotsko raznovrstnostjo, je bilo napovedano, da bo 9,3 % proračuna za leto 2016 in 8,1 % proračuna za leto 2017 dodeljenih za omejitev in obrnitev trenda izgube biotske raznovrstnosti v EU, kar bi pomembno prispevalo k ciljem strategije Evropa 2020.

Diagram: vključevanje podnebnih ukrepov (2014–2017). Vsi zneski v diagramu so v milijonih EUR. Dejanski znesek za obdobje 2014–2017 je 109 milijard EUR; v proračunu za celotno obdobje 2014–2020 predviden znesek 200 milijard EUR. Proračun EU in cilji trajnostnega razvoja Agenda 2030 za trajnostni razvoj ter njenih 17 ciljev trajnostnega razvoja in 169 podciljev, ki so jih Združeni narodi (ZN) sprejeli septembra 2015, so dali nov zagon globalnim prizadevanjem za uresničitev trajnostnega razvoja. EU je pomembno sodelovala pri oblikovanju Agende 2030 z javnimi posvetovanji, dialogom s partnerji in poglobljenimi raziskavami. Odločena je, da bo dejavno prispevala h kar največjemu napredku pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja, kot je povzela v Sporočilu (COM(2016) 739) „Novi ukrepi za trajnostno prihodnost Evrope“. Cilji trajnostnega razvoja so trdno zasidrani v evropske pogodbe in vključeni v vse programe, sektorske politike in pobude. EU z instrumenti politike in regulativnimi instrumenti nadaljuje svoja prizadevanja za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja in ima ključno vlogo pri podpiranju, usklajevanju in dopolnjevanju politik držav članic, prek proračuna EU tudi v finančnem smislu. V poročilih o programih za leto 2018 so poudarjene zlasti najnovejše in najpomembnejše pobude, ki prispevajo k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja, čeprav pogosto posredno in nemerljivo. Ti elementi so navedeni informativno; ne gre za uradno poročanje o prispevku iz proračuna EU k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja. Ker so cilji trajnostnega razvoja med seboj povezani, lahko številni ukrepi EU prispevajo k uresničevanju več ciljev trajnostnega razvoja.



1.1.Konkurenčnost za rast in delovna mesta (podrazdelek 1A)14 Za programe za konkurenčnost za rast in delovna mesta je bilo leta 2017 dodeljenih 21,3 milijarde EUR (obveznosti v podrazdelku 1A), kar je 13 % vseh letnih proračunskih odhodkov. Podrazdelek 1A sestavlja 23 različnih programov za porabo sredstev. Glavni programi v sklopu razdelka „Konkurenčnost za rast in delovna mesta“ so: okvirni program za raziskave in inovacije Obzorje 2020, programi za velike infrastrukturne projekte (Galileo, mednarodni termonuklearni poskusni reaktor, Copernicus in skupna evropska geostacionarna navigacijska storitev – EGNOS), program Erasmus+ za financiranje na področju izobraževanja, usposabljanja, mladih in športnih aktivnosti, instrument za povezovanje Evrope za razvoj vseevropskih omrežij v prometnem, energetskem in digitalnem sektorju ter Evropski sklad za strateške naložbe, del naložbenega načrta za Evropo. Diagram: glavni programi, ki so se leta 2017 financirali v okviru podrazdelka 1A. Kategorija „Drugi programi“ zajema tudi program Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) ter programa Customs in Fiscalis. Vsi zneski so v milijonih EUR. Podpora prednostnih nalog Evropske komisije Programi v sklopu tega podrazdelka prispevajo zlasti k prednostnim nalogam Junckerjeve Komisije za „delovna mesta, rast in naložbe“, „enotni digitalni trg“, „energetsko unijo in podnebje“ ter „bolj poglobljeno in pravičnejšo ekonomsko in monetarno unijo“. Prispevajo tudi k prednostnima nalogama strategije Evropa 2020 za „pametno in trajnostno rast“ in „vključujočo rast“, zlasti z učinki programov Obzorje 2020 in Erasmus+ na ustvarjanje delovnih mest in zaposljivost. Programi iz tega podrazdelka prispevajo tudi k strategiji Evropa 2020 s spodbujanjem raziskav in inovacij, izboljševanjem ravni spretnosti in znanja ter (vseživljenjskim) izobraževanjem, spodbujanjem podjetništva, olajševanjem uporabe pametnih omrežij in digitalnega gospodarstva, gradnjo medsebojno povezanih vseevropskih omrežij, naložbami v vseevropske infrastrukture ter spodbujanjem večje energijske učinkovitosti in učinkovitejše rabe virov.





Evropski sklad za strateške naložbe Slika: pregled EFSI. Vir: podatki skupine EIB na dan 15. maja 2018, vir: http://www.eib.org/efsi/ Skupni cilj naložbenega načrta za Evropo, ki se je začel izvajati leta 2014, je bil sprožiti naložbe v Evropi ter posledično obnoviti konkurenčnost EU in spodbuditi rast in zaposlovanje. Načrt je usmerjen v Evropski sklad za strateške naložbe, ki združuje jamstvo EU z viri Evropske investicijske banke, Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe, ki je edina vstopna točka za svetovalne storitve in tehnično pomoč, in Evropski portal naložbenih projektov, ki povezuje nosilce projektov z vlagatelji. Evropski sklad za strateške naložbe naj bi mobiliziral skupne naložbe v realni sektor v vrednosti 315 milijard EUR. Decembra 2017 je vrednost naložb, mobiliziranih s projekti, ki jih je odobril Evropski sklad za strateške naložbe, znašala 81 % prvotnega cilja. Od ustanovitve sklada je vrednost skupnih naložb odobrenih projektov znašala 287 milijard EUR, pri čemer so bile naložbe porazdeljene na dva dela: 186,2 milijarde EUR naložb je bilo namenjenih za infrastrukturo in inovacije, 101,2 milijarde EUR naložb pa za mala in srednja podjetja. Od teh naložb, ki so pomagale ustvariti več kot 300 000 delovnih mest, pričakuje koristi več kot 445 000 manjših podjetij15. Konec leta 2017 je EU sprejela uradno16 odločitev, da podaljša trajanje in poveča vrednost sklada na 500 milijard EUR, ta znesek pa naj bi se do leta 2020 uporabil za nadaljnje spodbujanje naložb in zagotavljanje stabilnosti nosilcev projektov. Podpora iz Evropskega sklada za strateške nalože je osredotočena na sektorje, ki so ključni za evropsko gospodarstvo in med katerimi so: -strateška infrastruktura, vključno z digitalnim sektorjem, prometom in energijo; -izobraževanje, raziskave, razvoj in inovacije; -energija iz obnovljivih virov in učinkovita raba virov; -podpora za mala in srednja podjetja.



Te naložbe so na primer 11 milijonom gospodinjstev omogočile dostop do hitre internetne povezave, več kot 4 milijonom gospodinjstev energijo iz obnovljivih virov in 1 milijonu državljanov boljše zdravstveno varstvo17. Komisija dejavno povečuje prepoznavnost projektov. Konec leta 2017 je bilo 239 projektov iz 27 držav članic objavljenih na Evropskem portalu naložbenih projektov, ki je bil vzpostavljen18 leta 2016.

Med projekti so: -razvoj polja vetrnic na kopnem na Švedskem; -raziskave novih načinov zdravljenja Alzheimerjeve bolezni in arterijskih bolezni v Španiji; -podpora proizvodnji izdelkov za večkratno uporabo, ki so alternativa plastičnim vrečkam za enkratno uporabo in jih je mogoče kompostirati, v Češki republiki;

-razširitev in izboljšanje dostopa do brezžičnega prostranega omrežja v Italiji; -gradnja socialnih stanovanj na Poljskem. Evropski sklad za strateške naložbe naj bi do leta 2020 povečal bruto domači proizvod v Uniji za 0,7 % in ustvaril 700 000 novih delovnih mest19. Predhodne ugotovitve ocenjevanja, ki poteka, poudarjajo, da kljub boljšim naložbam in lažjemu dostopu do financiranja za mala in srednja podjetja potrebe po financiranju ostajajo in so še vedno precejšnje. Iz te ocene je jasno razviden spodbudni učinek sklada. Zaradi zadržanosti dela zasebnih vlagateljev je bil pri nekaterih projektih z veliko družbeno koristjo dosežen majhen multiplikator. Izboljšati bi bilo mogoče tudi sinergije med Evropskim skladom za strateške naložbe in drugimi finančnimi instrumenti, ki jih podpira proračun EU, na primer s finančnimi instrumenti programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME). Dosedanje izkušnje z Evropskim skladom za strateške naložbe so pokazale tudi, da je mogoče povečati prispevek k reševanju socialnih vprašanj; samo 4 % odobrenih in podpisanih projektov se je nanašalo na socialno infrastrukturo20. Zato je bil kot del evropskega stebra socialnih pravic sprejet dogovor o združitvi prispevkov iz Evropskega sklada za strateške naložbe ter programa za zaposlovanje in socialne inovacije. Obzorje 2020 Namen programa Obzorje 2020 je krepitev znanstvene baze, spodbujanje vodilnega položaja industrije in zmožnosti za inovacije v zasebnem sektorju ter prispevek raziskav in inovacij k spopadanju z družbenimi izzivi (kot so prehranska varnost in podnebni ukrepi). Podpira prednostne naloge politike EU, ki jih utrjuje okvir ciljev za trajnostni razvoj. Leta 2017 je program Obzorje 2020 zagotovil 8,5 milijarde EUR finančnih sredstev, ki so mobilizirala dodatne neposredne naložbe, tako da so skupna sredstva znašala 10,6 milijarde EUR. Financiranih je bilo približno 5 000 projektov, pomoč pa je segala od nepovratnih sredstev vrhunskim raziskovalcem in najsodobnejši znanosti do podpore inovativnim malim in srednjim podjetjem za ustvarjanje novih izdelkov in ponudbo novih storitev21. Do danes je program Obzorje 2020 z ukrepi Marie Skłodowske-Curie zagotovil finančna sredstva 36 000 raziskovalcem na vseh stopnjah njihove poklicne poti, ne glede na starost ali nacionalnost. To je veliko pripomoglo k ohranjanju, razvoju in privabljanju nadarjenih raziskovalcev v Evropo. Leto 2017 sta zaznamovali 20. obletnica ukrepov Marie Skłodowske-Curie in 150. obletnica rojstva dvakratne poljsko-francoske dobitnice Nobelove nagrade Marie Skłodowske-Curie, po kateri se ukrepi imenujejo, ki sta bili povod za številne dogodke po vsej Evropi in zunaj nje. Dva od treh raziskovalcev, ki so leta 2017 prejeli Nobelovo nagrado za kemijo za optimizacijo elektronskih mikroskopov, sta se udeležila ukrepov Marie Skłodowske-Curie in drugih raziskovalnih projektov, ki jih je financirala EU, 14 doktorandov, ki so prejeli finančna sredstva v okviru ukrepov Marie Skłodowske-Curie, pa je sodelovalo pri zgodovinskem odkritju gravitacijskih valov, ki je vodilo do Nobelove nagrade za fiziko 2017.



Slika: ključni podatki o projektu Graphene Flagship, vir: https://graphene-flagship.eu/SiteCollectionDocuments/EC_leaflet.pdf. Projekt Graphene Flagship je zgovoren primer velike dodane vrednosti EU v programu Obzorje 2020. Ta desetletna pobuda za raziskave je ena največjih takih pobud, ki je bila kdaj financirana v Evropi. Več kot 150 partnerjev iz industrijskega sektorja in akademskih krogov v več kot 20 evropskih državah skupaj razvija aplikacije na področjih, kot so mobilne tehnologije 5G, baterije, vesoljska industrija, medicinske aplikacije in avtomobilska tehnologija. Med najnovejšimi dosežki je prvi mikroprocesor, izdelan iz materiala, podobnega grafenu, ki ima zelo dobre možnosti za uporabo v vsakdanjih predmetih in aplikacijah za raziskovanje dejavnosti možganov v visoki ločljivosti, ki bi lahko pomagale bolje razumeti bolezni, kot je epilepsija.

Leta 2017 je skupina, ki jo je financiral Evropski raziskovalni svet, odkrila varnostni ranljivosti v računalniških procesorjih, poimenovani Meltdown in Spectre, kar odpira nove možnosti za večjo varnost v zasnovi sodobnih računalniških sistemov. Program Obzorje 2020 je prispeval tudi k razvoju in namestitvi integriranih opazovalnih sistemov v Sredozemskem morju – mednarodnemu konzorciju ODYSSEA je namenil 8,4 milijona EUR za vključitev omrežij opazovalnih in napovedovalnih sistemov v sredozemskem bazenu. Vključuje 28 partnerjev iz 14 držav, večinoma iz okolice sredozemskega bazena. Program Obzorje 2020 je podprl tudi projekt e-trajekt za razvoj in predstavitev najzmogljivejšega električnega avtomobila in potniškega trajekta s srednjim dosegom na svetu. Projekt odgovarja na nujno potrebo po zmanjšanju izpustov CO2 in onesnaženosti zraka zaradi prevoza po vodi. Uporablja 56 ton naprednih visokoučinkovitih baterij iz litijevega titanata z zmožnostjo hitrega polnjenja, ki omogočajo 7 voženj na dan ter prevoz 31 vozil in skoraj 200 potnikov po 40 km dolgi progi med celinsko Dansko in otokom Aero. E-trajekt vsako leto porabi 50 % manj energije in zmanjša onesnaženost za 2 000 ton CO2. Nedavna vmesna ocena programa Obzorje 2020, končana leta 2017,22 je pokazala, da program prinaša pomembne dodatne koristi v primerjavi z nacionalnimi in regionalnimi mehanizmi podpore za raziskave in inovacije v smislu obsega, hitrosti in razpona ter povečuje konkurenčno prednost udeležencev, hkrati pa na splošno povečuje globalno privlačnost EU kot prostora za izvajanje raziskav in inovacij. Program Obzorje 2020 ustvarja konkurenčnost na področju raziskav in inovacij v EU z izvajanjem nadnacionalnih razpisov za zbiranje predlogov in prepoznavanjem najobetavnejših projektov na področju raziskav in inovacij. V oceni je bilo ugotovljeno tudi, da so ukrepi za poenostavitev, uvedeni v program Obzorje 2020 (na primer enotna stopnja povračil, pavšalna stopnja za posredne stroške ali portal za udeležence), zmanjšali stroške udeležbe in skrajšali čas do dodelitve finančnih sredstev. Čas do dodelitve finančnih sredstev je zdaj v povprečju 192 dni, torej se je v primerjavi s predhodnim sedmim okvirnim programom skrajšal za več kot 100 dni. V primerjavi s prejšnjim programom so se okrepila prizadevanja za povečanje sinergij med programom Obzorje 2020 in drugimi programi, zlasti evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi ter Evropskim skladom za strateške naložbe. Med primeri večjih sinergij je pečat odličnosti, tj. podelitev evropskega znaka visoke kakovosti predlogom, ki dosežejo oceno nad pragom kakovosti, vendar se ne financirajo, zato da bi se zanje lahko poiskali alternativni zasebni ali javni viri financiranja. Nagrada pomaga zainteresiranim organom za financiranje, ki želijo investirati v obetavne predloge (vključno z nacionalnimi in regionalnimi organi v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov), da lažje prepoznajo take projekte. Vendar bi lahko pečat odličnosti izkoristil večjo usklajenost med obstoječimi pravili in povečal možnosti financiranja za zadevne projekte. Rezultati vmesne ocene so pokazali tudi številna področja, ki jih je treba izboljšati, zlasti potrebo po večji prožnosti za prilagajanje nastajajočim prednostnim nalogam in potrebo po sistemih spremljanja, ki bodo primernejši za merjenje napredka. Poleg tega je iz vmesne ocene razvidna potreba po večjem učinku in boljšem doseganju državljanov. To je pomembno za izboljšanje obveščanja o prispevku raziskav in inovacij k reševanju družbenih in tehnoloških izzivov ter izbiranje pristopa v prihodnosti, ki bo bolj osredotočen na učinke in usmerjen v poslanstvo. Erasmus+ Diagram: število udeležencev programa Erasmus po državah članicah, vir: https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/leaders-working-lunch-mobility_sl.pdf Leta 2017 je program Erasmus praznoval 30. obletnico. Namen programa je čezmejno sodelovanje med državami z izmenjavami na univerzah, da se poveča mednarodni študij. Začel se je kot skromen program za mobilnost visokošolskih študentov leta 1987 s samo 3 200 študenti v prvem letu, a se je do danes razvil v enega najuspešnejših programov EU z znanim imenom, ki odraža pozitivno podobo Unije tudi daleč izven njenih meja. Trideset let po njegovi ustanovitvi na področju visokošolskega izobraževanja se je program Erasmus+ razširil v druge sektorje, kot so šole, poklicno izobraževanje in usposabljanje, izobraževanje odraslih, mladi in šport. Leta 2017 je kampanja „Od Erasmus do Erasmus+“ zaznamovala 30. obletnico programa Erasmus+ po vsej EU in zunaj nje, v okviru katere je potekalo več kot 1 900 dogodkov, ki se jih je udeležilo več kot 750 000 oseb v 44 državah, da bi proslavili in razpravljali o učinkih dejavnosti, ki jih podpira Erasmus, ter o njegovi prihodnosti. Državljani ta program dosledno ocenjujejo kot enega od treh najbolj pozitivnih rezultatov evropske integracije.

Junija 2017 je zaživela nova mobilna aplikacija Erasmus+ za pomoč študentom, tudi tistim, ki se udeležujejo izmenjav iz tretjih držav zunaj Evrope ali v take države, vajencem in osebam, ki sodelujejo pri izmenjavah mladih, da se lahko bolje pripravijo na mobilnost. Omogoča jim preprosto spremljanje napredka pri različnih korakih pred bivanjem v tujini, med njim in po njem. Od uvedbe je bila aplikacija prenesena že več 27 000-krat. Nedavna vmesna ocena programa Erasmus+ (2018)23 je pokazala, da je program na dobri poti do uspeha, saj se dejavnosti mobilnosti udeležuje precej več kot 1,8 milijona posameznikov, v projekte sodelovanja pa se je do zdaj vključilo več kot 240 000 organizacij. Po poročanjih so upravičenci programa več kot 90-odstotno zadovoljni z njim. Program spodbuja pripravljenost za delo ali študij v tujini in učenje tujega jezika, pozitivno državljansko vedenje in občutek evropske pripadnosti (+19 % v primerjavi s tistimi, ki se programa niso udeležili). Erasmus+ pozitivno učinkuje na pridobivanje spretnosti in kompetenc ter tako povečuje zaposljivost in podjetnost ter skrajšuje prehod iz izobraževanja v zaposlitev (prehod je za 13 % hitrejši kot pri posameznikih, ki se niso udeležili programa Erasmus+ ali predhodnih programov). Glede na dosežene rezultate je ocena poudarila nesporno evropsko dodano vrednost programa Erasmus+. Ta izhaja iz številčnosti in obsežnosti financiranih aktivnosti ter iz pravičnega dostopa do učne mobilnosti, vključevanja primerov dobre prakse, globlje integracije EU in jasne mednarodne razsežnosti. Drugi programi financiranja primerljivih ukrepov na nacionalni ravni ostajajo precej manjši z vidika številčnosti in obsega. Ni verjetno, da bi financiranje programa Erasmus+ lahko nadomestili. V oceni je bilo navedeno tudi, da obstajajo možnosti za uvedbo bolj ciljno usmerjenih ukrepov za povečanje ustreznosti dejavnosti Jean Monnet, skladnosti na področju športa in dodane vrednosti programa v sektorju izobraževanja odraslih. Ugotovljeno je bilo, da je prispevek v sektorju izobraževanja odraslih zelo razdrobljen zaradi razlik v sektorju; za doseganje pomembnih rezultatov na področju športa sredstva ne bi smela biti preveč razdrobljena. V zvezi z dejavnostmi Jean Monnet bi bilo treba ozavestiti najmlajšo generacijo (zlasti učence) in izboljšati njeno razumevanje evropske integracije. Evropska solidarnostna enota daje mladim od 18. do 30. leta starosti možnost, da se udeležijo številnih solidarnostnih dejavnosti po vsej EU; njen cilj je, da bi se do konca leta 2020 dejavnosti udeležilo 100 000 mladih. Poleg prostovoljstva, pripravništev in zaposlitev naj bi evropska solidarnostna enota udeležencem v prihodnosti omogočila, da pripravijo lastne solidarnostne projekte ali se prijavijo kot skupina prostovoljcev. Prostovoljstvo, ki ga podpira program Erasmus+, je skupaj z osmimi drugimi programi in instrumenti EU prispevalo k ustvarjanju dodatnih priložnosti za mlade v okviru evropske solidarnostne enote. Eno leto po njeni ustanovitvi se je prijavilo več kot 42 000 mladih iz vseh držav članic. Do konca leta 2017, eno leto po vzpostavitvi spletnega orodja za registracijo, je bilo mladim ponujenih več kot 2 500 napotitev24. Avgusta 2017 je 16 prostovoljcev evropske solidarnostne enote prispelo v Norcio v Italiji, eno od mest, ki jih je med avgustom 2016 in januarjem 2017 močno prizadelo več hudih potresov. Ti prostovoljci nenehno pomagajo pri odpravi škode in ponovni vzpostavitvi socialnih služb v lokalni skupnosti. Skupno bo v projektih v italijanskih regijah, ki so jih prizadeli potresi, do leta 2020 sodelovalo 230 prostovoljcev.



Program za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) Program za konkurenčnost ter mala in srednja podjetja je raznolik program, ki obsega številne ukrepe za podporo malim in srednjim podjetjem v obliki nepovratnih sredstev in finančnih instrumentov. Program ima štiri specifične cilje: dostop do financiranja za mala in srednja podjetja, dostop do trga, spodbujanje ugodnega poslovnega okolja in konkurenčnosti ter spodbujanje podjetništva. Finančni instrumenti, ki se izvajajo v okviru programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja, so vzbudila zanimanje finančnih posrednikov v EU in državah, ki niso članice EU, a sodelujejo v programu, predvsem za jamstveno shemo za posojila. Konec leta 2017 je Evropski investicijski sklad podpisal 87 sporazumov za jamstva za posojila v skupni višini 859 milijonov EUR, od katerih je 72 sporazumov podprl Evropski sklad za strateške naložbe. Sistem financiranja programa ima velik spodbudni učinek, ki 1 euro proračuna EU pomnoži v 30 eurov finančnih sredstev za mala in srednja podjetja. Podpisovanje sporazumov za kapitalsko shemo za rast je trajalo dlje, ker so zaradi lastniškega kapitala potrebni kompleksnejše skrbno preverjanje in bolj zapleteni postopki zbiranja sredstev. Konec leta 2017 je Evropski investicijski sklad v okviru kapitalske sheme za rast investiral v 12 skladov, ki so v mala in srednja podjetja v fazi njihove širitve in rasti vložili približno 157 milijonov EUR. Dve tretjini (365 milijonov EUR) cilja programa za dostop do trga sta namenjeni evropski podjetniški mreži, največji mreži središč za storitve za podjetja. Ta zagotavljajo različno podporo za internacionalizacijo in podporo za upravljanje inovacij ter svetovanje in partnerske storitve za mala in srednja podjetja, ki želijo izvažati iz svoje države znotraj enotnega trga EU in zunaj Evrope. Storitve segajo od informacij o zadevah EU, obiskov podjetij in kampanj za ozaveščanje do specializiranih svetovalnih storitev, podjetniških potovanj ter dogodkov za navezovanje stikov in tehnoloških posredniških dogodkov. Podatki o upravičencih za leto 2017 zaradi dvoletnega trajanja nepovratnih sredstev še niso na voljo, vendar bo po pričakovanjih v letu 2017 število upravičencev podobno kot leta 2016, ko je podporo prejelo približno 254 000 malih in srednjih podjetij. Približno 3 000 zaposlenih pri mreži je bilo dejavnih na lokalnih dogodkih in 70 000 malim in srednjim podjetjem zagotovilo specializirane storitve svetovanja o dostopu do financiranja, pravicah intelektualne lastnine, poslovanju, tehnologiji in storitvah učinkovite rabe virov. Na dogodkih za navezovanje stikov je sodelovalo približno 25 000 podjetij. Od prenove leta 2015 je evropska podjetniška mreža s storitvami mreženja sklenila 8 620 partnerskih sporazumov med malimi in srednjimi podjetji. Leta 2017 je mreža razširila svetovalne storitve s posebnimi svetovalci za širitev, ki mladim inovativnim malim in srednjim podjetjem pomagajo razviti dejavnosti zunaj domače države. Rok za podatke za obdobje delovanja 2017–2018 je marec 2019. Program Erasmus za mlade podjetnike je leta 2017 že dosegel 5 800 izmenjav med novimi in izkušenimi podjetniki od svojega začetka. Trenutno ga izvaja mreža 175 lokalnih posredniških organizacij v 33 državah (od 38 sodelujočih držav). Predhodni rezultati vmesne ocene25 programa za konkurenčnost ter mala in srednja podjetja kažejo, da se je splošni koncept programa izkazal za uspešnega pri obravnavi potreb podjetnikov na evropskem trgu. Novi podjetniki, ki so se udeležili programa med letoma 2014 in 2016, so do danes ustanovili 241 novih podjetij in ustvarili več kot 1 000 novih delovnih mest. Podjetniki gostitelji so prav tako potrdili pozitivne učinke programa, saj je bilo v njihovih podjetjih ustvarjenih več kot 1 000 novih delovnih mest. 58 % izkušenih podjetnikov, ki sodelujejo v programu COSME, je povečalo promet, 41 % pa tudi število delovnih mest. Predhodne ugotovitve vmesne ocene kažejo, da program za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) omogoča ekonomijo obsega na področjih, kot je podpora malim in srednjim podjetjem v tujini ali podpora za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine, s povezovanjem nacionalnih prizadevanj in vzpostavljanjem storitev, ki bi jim manjkala kritična masa, če bi se zagotavljale na nacionalni ravni. Ugotovitve kažejo tudi, da program prinaša dodano vrednost EU, na primer z evropsko podjetniško mrežo, ki podpira evropska podjetja, da razširijo svoj trg zunaj EU. Vendar je 20 % proračuna porazdeljenih na veliko razmeroma majhnih ukrepov. Brez razpravljanja o uporabnosti prožnih pilotnih ukrepov, ki so že po naravi majhni, ta razdrobljenost negativno vpliva na potencial stroškovne učinkovitosti teh ukrepov in lahko ovira strateško usmeritev in usklajevanje programa.

Instrument za povezovanje Evrope Instrument za povezovanje Evrope je ključni instrument financiranja EU, ki podpira naložbe v infrastrukturo za razvoj visokozmogljivih, trajnostnih in učinkovito povezanih vseevropskih omrežij na področju prometa, energije in digitalnih storitev. Program se osredotoča na projekte EU, katerih namen je financiranje čezmejnih odsekov in odpravljanje ozkih grl v prometu, odprava energetske osamitve in povečanje zanesljivosti oskrbe z energijo ter zagotavljanje rešitev za infrastrukture digitalnih storitev za celotno EU, ki lahko koristijo vsem Evropejcem. Razširitev jedrnega omrežja in koridorjev v sosednje države izboljšuje povezljivost in prispeva k temu, da EU postaja močnejša svetovna akterka. Na podlagi analize, ki poteka za tretjo različico delovnih načrtov koridorjev jedrnega omrežja, bi lahko naložbe, potrebne za razvoj devetih koridorjev jedrnega omrežja do leta 2030, v tem obdobju ustvarile približno 4 500 milijard EUR skupnega BDP. To bi pomenilo 1,8 % dodatnega BDP v letu 2030 v primerjavi z letom 2015. Število delovnih mest, ustvarjenih zaradi izvajanja devetih koridorjev jedrnega omrežja, bi lahko doseglo približno 13 milijonov26. Glavni odseki so bili končani leta 2017, na primer železniški povezavi med Berlinom in Münchnom ter med Parizom in Bordeauxem, ki sta zdaj odprti za javnost. Oba projekta sta trajala več let, preden sta bila končana, in sta bistvena odseka koridorjev jedrnega omrežja.



Med projekti, izbranimi za financiranje v okviru instrumenta za povezovanje Evrope v letu 2017, so: v prometnem sektorju: posodobitev več kot 100 km dolgega železniškega odseka Białystok–Ełk na severovzhodu Poljske, ki je del posodobitve projekta Rail Baltica, posodobitev sistemov za upravljanje zračnega prometa v vseh državah članicah EU, celotna dograditev avtocestnega predora Karavanke, ki povezuje Slovenijo in Avstrijo, razvoj omrežja za hitro polnjenje električnih vozil na Švedskem, Danskem, v Nemčiji, Franciji, Združenem kraljestvu in Italiji; v energetskem sektorju: električni vod Litpol Link. Ta projekt je prvič povezal omrežja baltskih držav z omrežji Zahodne Evrope (povezava med Litvo in Poljsko) in tako odpravil energetsko osamitev baltskih držav; v digitalnem sektorju 16 držav članic uporablja jedrno storitveno platformo e-zdravje ter tako omogoča čezmejno varnost bolnikov in neprekinjeno oskrbo. Prvi razpis za mešano financiranje je bil izveden leta 2017 v okviru instrumenta za povezovanje Evrope na področju prometa, namenjen pa je kombiniranju nepovratnih sredstev instrumenta za povezovanje Evrope s finančnimi sredstvi Evropske investicijske banke in Evropskega sklada za strateške naložbe ter nacionalnih spodbujevalnih bank ali vlagateljev iz zasebnega sektorja. Cilj je podpora ekonomsko izvedljivih projektov, ki uporabljajo zasebno financiranje, z zagotavljanjem nepovratnih sredstev EU za premostitev vrzeli v financiranju.

V prvi fazi razpisa za mešano financiranje v letu 2017 je bil največji del finančnih sredstev namenjen razvoju evropskega železniškega omrežja (719,5 milijona EUR), razogljičenju in posodobitvi cestnega prometa (99,6 milijona EUR) ter razvoju pomorskih pristanišč (78,9 milijona EUR) in celinskih plovnih poti (44,7 milijona EUR). Med projekti v okviru razpisa za mešano financiranje v letu 2017 so pobude, kot je povečanje hitrosti čezmejnega železniškega prometa skozi predor Fehmarnbelt med Dansko in Nemčijo, razširitev in posodobitev železniške proge Divača–Koper v Sloveniji, da se povečajo njena zmogljivost, varnost in zanesljivost, prilagoditev najpomembnejše belgijske celinske plovne poti, Albertovega kanala, za večji tovorni promet in povečanje zmogljivosti pristanišča Gdansk na Poljskem. Na področju inovacij in alternativnih goriv je bilo izbranih več projektov, ki zajemajo več držav članic in katerih cilj je uvedba ultrahitrih polnilnih mest za električna vozila. Vmesna ocena27 instrumenta za povezovanje Evrope je pokazala, da so potrebe po razvoju infrastrukture še naprej velike in da nedelovanje trga še traja, zlasti pri velikih čezmejnih projektih, pri katerih stroški nastajajo na lokalni ali nacionalni ravni, koristi pa se dosegajo na evropski ravni, ali pri projektih z več državami članicami, pri katerih je porazdelitev stroškov in koristi asimetrična. Program je zato še vedno ustrezen in večinoma uspešen, čeprav številni dolgoročni projekti še niso končani. Na področju prometa je 86 % trenutno dodeljenih sredstev namenjenih čezmejni prometni infrastrukturi, zlasti razvoju jedrnega omrežja in devetim koridorjem, ki morajo biti končani do leta 2030. V energetskem sektorju instrument za povezovanje Evrope prispeva h krepitvi medsebojne povezljivosti, pri čemer se stremi k odpravi energetske osamitve in dokončanju notranjega energetskega trga. Ugotovljeno je bilo, da program v digitalnem sektorju prispeva k uvajanju infrastrukture za digitalne storitve, ki upravam, državljanom in podjetjem omogoča, da so deležni ugodnosti čezmejnih spletnih storitev. Vendar je za popoln izkoristek njegovih možnosti še vedno potrebno ozaveščanje. Instrument za povezovanje Evrope še naprej uporablja in razvija inovativne finančne instrumente, vendar je bilo v oceni poudarjeno, da je bilo njihovo uvajanje zaradi novih možnosti, ki jih je ponudil Evropski sklad za strateške naložbe, delno omejeno. Vesolje Gospodarstvo in družba EU sta vse bolj odvisna od aplikacij in storitev v vesolju, katerih morebitne motnje bi bile verjetno zelo drage v smislu prihodkov za gospodarstvo, in kar je še pomembnejše, v smislu varnosti prebivalstva28. Copernicus je program EU za opazovanje in spremljanje Zemlje ter je kot tak eden največjih sistemov za pridobivanje podatkov na svetu, ki zagotavlja pomembno dodano vrednost, predvsem v primerjavi s tem, kar bi bilo mogoče doseči na nacionalni ravni. Program Copernicus temelji na sistemu satelitov in senzorjev (zemeljske postaje, senzorji v zraku, senzorji na morju) ter zagotavlja zanesljive in najnovejše informacije s storitvami, ki se nanašajo na šest tematskih področij: kopno, morje, atmosfera, podnebne spremembe, obvladovanje izrednih razmer in varnost. Te informacije podpirajo številne politike in programe EU, od varstva okolja do regionalnega in lokalnega načrtovanja, kmetijstva, trajnostnega razvoja in varovanja mej. Galileo in skupna evropska geostacionarna navigacijska storitev sta programa satelitske navigacije EU. Skupaj zagotavljata signale za ugotavljanje položaja in časa, ki se uporabljajo na ključnih gospodarskih področjih, kot so mobilna omrežja, vgrajeni navigacijski sistemi in večja natančnost za pristajajoče zrakoplove.

Storitev programa Copernicus za ukrepanje v izrednih razmerah je bila leta 2017 uporabljena več kot 80-krat za pomoč članom civilne zaščite in humanitarnih organizacij pri dejavnostih ob izrednih dogodkih. Med nesrečami, pri katerih je bila uporabljena, so bili neurja in poplave v Evropi, gozdni požari v Španiji, na Portugalskem in v Grčiji, orkan Ophelia na Irskem, močan veter na Poljskem, med mednarodnimi nesrečami pa potresi v Mehiki in Iraku ter orkana Harvey in Irma v ZDA in na Karibih. V orbiti je 22 satelitov Galileo, od katerih jih je 18 operativnih, štirje, ki so bili izstreljeni decembra 2017, pa so v preizkusni fazi. Leta 2017 se je povečala sprejemljivost trga za pametne telefone, ki omogočajo uporabo signalov sistema Galileo – prodanih je bilo približno 75 milijonov takih telefonov. Naprave, ki jih proizvajajo Apple, Samsung in Sony, imajo na primer vgrajene sistemske nabore, ki omogočajo uporabo signalov sistema Galileo. Vmesna ocena, končana leta 201729, je pokazala, da se program Copernicus izvaja po načrtih in dosega cilje, čeprav ne vseh v enakem obsegu. Podatki, ki jih zagotavlja, so kakovostni in zanesljivi, kar je poleg sprejete politike brezplačnih podatkov ena od prednosti programa. Kljub temu je ocena pokazala tudi potrebo po izboljšanju distribucije podatkov in dostopa do njih ter okrepitvi združevanja podatkov iz vesolja z drugimi viri podatkov, drugimi področji politike in gospodarskimi sektorji, da bi se povečala uporaba. Kot je pokazala vmesna ocena30, Galileo in skupna evropska geostacionarna navigacijska storitev dobro napredujeta pri uresničevanju ciljev. Konec leta 2016 je več kot 250 letališč v 20 državah uporabljalo postopke pristajalnega prileta skupne evropske geostacionarne navigacijske storitve31. Od leta 2018 bodo vsi novi modeli avtomobilov, ki se bodo prodajali v Evropski uniji, pri izračunu položaja klicev v sili ob nesrečah uporabljali evropsko geostacionarno navigacijsko storitev in program Galileo32. V oceni je bilo ugotovljenih tudi nekaj primerov neučinkovitosti, povezanih s strukturo upravljanja. Eden od primerov je slaba odzivnost postopka odločanja zaradi številnih vpletenih akterjev pa tudi zaradi različne strukture upravljanja med ureditvijo uvedbe, uporabe in delovanja med sistemom za globalno satelitsko navigacijo in Evropsko vesoljsko agencijo. Kot vir neučinkovitosti je bilo opredeljeno tudi upravljanje varnosti: uvedba začetnih storitev in prehod s faze uvedbe na fazo uporabe sta prinesla izzive, ki se jih je treba pravilno lotiti, da se ohrani in izboljša ustrezna raven varnosti. Ti projekti so bili pomembni tudi v begunski krizi. Copernicus, program EU za opazovanje Zemlje, je na primer zagotovil posnetke, ki so bili v pomoč pri spremljanju pristanišč in plaž, za katere je bilo ugotovljeno, da so se uporabljali kot točke odhoda plovil z migranti v letih 2015 in 2016. Čas zaznavanja oddajnikov klicev v sili se pri storitvi iskanja in reševanja sistema Galileo drastično zmanjša s skoraj treh ur na samo deset minut, kar močno izboljšuje natančnost lokalizacije. Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER) Cilj mednarodnega termonuklearnega poskusnega reaktorja (ITER) je dokazati, da je fuzija mogoč in trajnosten vir energije, ter zgraditi in upravljati poskusni fuzijski reaktor, ki je pomemben korak pri dokazovanju, da je fuzija trajnosten vir energije. Fuzija bi lahko zaradi pomembnih prednosti, kot je razpoložljivost velikih zalog goriva in neobstoj emisij CO2, veliko prispevala k dolgoročni strategiji EU za varno, učinkovito in stabilno razogljičenje energijskega sistema. Je edinstven dolgoročen znanstveni projekt, za katerega je bil dogovor o sodelovanju sklenjen na mednarodni ravni med sedmimi partnericam (EU, Združene države, Rusija, Japonska, Kitajska, Južna Koreja in Indija). Namen poskusnega reaktorja, ki se gradi, je dokazati izvedljivost fuzije kot trajnostnega vira energije. Ker projekt vključuje gradnjo več kot 10 milijonov sestavnih delov, je bilo sklenjenih že na stotine pogodb z evropsko industrijo in raziskovalnimi ustanovami. Decembra 2017 je bilo končanih 50 % vseh gradbenih del, potrebnih za prvo operativno fazo projekta ITER33. ITER potrebuje magnete, da zagotovijo stabilnost plazme, zato je bil leta 2017 predstavljen34 najnaprednejši superprevodni magnet v zgodovini, ki se gradi v Evropi. Magnet je visok 14 metrov, širok 9 metrov in tehta 110 ton. To je prva od 18 tuljav za toroidno polje, ki jih bo uporabljal ITER. Tuljave bodo ustvarile močno magnetno kletko, ki bo ujela fuzijsko gorivo, ki bo po pričakovanjih doseglo 150 milijonov stopinj Celzija. Tuljave za toroidno polje, ki jih bo uporabljal ITER, bodo ustvarile magnetno polje, ki bo približno milijonkrat močnejše kot magnetno polje Zemlje. Evropa jih bo proizvedla devet in eno rezervno; drugih devet bo proizvedenih na Japonskem. Pri proizvodnji teh magnetov bo sodelovalo najmanj 600 oseb iz 26 podjetij. Razviti so bili prototipi, ki za evropska podjetja pomenijo prednost v smislu inovacij in konkurenčnosti ter jim ponujajo priložnosti za razvoj znanja, tehničnega znanja in izkušenj ter morebitnih tehnologij in izdelkov. Do 30. septembra 2017 je bilo podpisano 601 operativno javno naročilo in 322 svežnjev nepovratnih sredstev v skupni vrednosti 3,97 milijarde EUR (vrednost iz leta 2008). Evropa si prizadeva tudi za gradnjo dela magnetnega ohišja, v katerem bo potekala fuzijska reakcija (vakuumska posoda). V Evropi je bila prav tako zgrajena edinstvena preizkusna naprava, namenjena pa bo preizkušanju grelnih sistemov, potrebnih pri projektu ITER35.

1.2.Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija (podrazdelek 1B)36 Za programe v podrazdelku 1B je bilo za leto 2017 dodeljenih 54 milijard EUR, kar je 34 % skupnega proračuna EU za leto 2017. Podrazdelek 1B sestavlja 6 različnih programov za porabo sredstev. Zajema Evropski sklad za regionalni razvoj, Kohezijski sklad, Evropski socialni sklad37 vključno s pobudo za zaposlovanje mladih (posebna dodatna sredstva) in Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim. Vsi ti programi se izvajajo z deljenim upravljanjem.

Diagram: glavni programi, ki so se leta 2017 financirali v okviru podrazdelka 1B.Kategorija „Drugi programi“ vključuje prispevek za instrument za povezovanje Evrope, Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim, najbolj oddaljene in redko poseljene regije, tehnično pomoč in pilotne projekte ter pripravljalne ukrepe. Vsi zneski so v milijonih EUR. . Podpora prednostnih nalog Evropske komisije Ukrepi kohezijske politike prispevajo k uresničevanju več prednostnih nalog Junckerjeve Komisije, zlasti prednostne naloge „delovna mesta, rast in naložbe“. Kohezijska politika je najpomembnejši naložbeni instrument EU za uresničitev ciljev strategije Evropa 2020, s katerimi se podpirajo rast in ustvarjanje delovnih mest na ravni EU ter strukturne reforme na nacionalni ravni. Postala je ključni del ekonomskega upravljanja Evrope in bistveno prispeva k vsem elementom tvornega trikotnika – naložbam, strukturnim reformam in odgovornim javnim financam. Predhodne pogojenosti so spodbudile ugodne zakonodajne in strukturne razmere za dobre naložbe s pozitivnimi učinki prelivanja zunaj samega področja pristojnosti kohezijske politike. Politika je čedalje pomembnejše sredstvo za spopadanje z učinki gospodarske krize na kratek rok in povečevanje notranjega razvojnega potenciala regij na srednji rok. Poleg makroekonomskih pogojenosti politike, ki so dodatna spodbuda za dobre ekonomske politike, predpis, ki ureja kohezijsko politiko, predvideva ponovno načrtovanje programov po presoji Komisije, če se nova priporočila za posamezno državo glede naložb izvajajo na letni ravni. Kohezijska politika prispeva k naložbenemu načrtu za Evropo in dopolnjuje Evropski sklad za strateške naložbe, in sicer na več načinov: s spodbujanjem javnih in zasebnih naložb, podpiranjem strukturnih reform in izboljševanjem dostopa do financiranja. Finančna sredstva se strateško investirajo v raziskave in inovacije ter v podporo malih podjetij in digitalne tehnologije, kar prispeva k ciljem EU za pametno rast. Kohezijska politika prispeva tudi k enotnemu digitalnemu trgu ter energetski uniji in podnebju. Z največjim proračunom EU, ki je bil kdaj namenjen naložbam v energijo, okolje, podnebje in trajnostni promet, pomembno prispeva k prehodu Evrope na nizkoogljično gospodarstvo. Kohezijska politika prispeva tudi k razvoju notranjega trga in številnih ukrepov, povezanih z odzivom na begunsko krizo, migracijsko politiko in številna socialna vprašanja, kot sta blaženje učinkov revščine in socialne izključenosti oseb, ki se znajdejo v položaju resne prikrajšanosti, in podpiranje zaposlovanja (mladih). Cilj Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada je okrepitev ekonomske in socialne kohezije v EU z zmanjševanjem razlik med njenimi regijami in podpiranjem popolne integracije manj razvitih regij na notranjem trgu EU. Evropski socialni sklad je glavni instrument EU za podpiranje delovnih mest, pomoč ljudem pri iskanju boljše zaposlitve, zagotavljanje pravičnejših zaposlitvenih priložnosti za vse ter podpiranje izpopolnjevanja in prekvalifikacije. Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim podpira ukrepe držav EU za zagotavljanje pomoči najbolj ogroženim, vključno s hrano, obleko in ukrepi za socialno vključevanje za pomoč ljudem pri premagovanju revščine. Kohezijska politika je glavna naložbena politika EU in je usmerjena v podporo vsem regijam in mestom v EU za ustvarjanje delovnih mest, konkurenčnost podjetij, gospodarsko rast, trajnostni razvoj in kakovostnejše življenje državljanov. Regulativni okvir kohezijske politike za obdobje 2014–2020 je bil sprejet šest mesecev pozneje kot večletni finančni okvir za obdobje 2007–2013. Pozno sprejetje pravnih aktov in nove zahteve, katerih namen je večja uspešnost politike in kakovosti uresničevanja (npr. predhodne pogojenosti, imenovanje organov, pristojnih za programe), so se začeli programi za obdobje 2014–2020. Kljub temu se pri pregledu prvih let programov za obdobje 2014–2020 kažejo začetni rezultati. Čeprav so se programi začeli počasneje kot v obdobju 2007–2013, je stopnja izbire projektov v sedanjem programskem obdobju zdaj dohitela stopnjo prejšnjega programskega obdobja. Do januarja 2018 je bilo za podporo iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, Kohezijskega sklada, Evropskega socialnega sklada in pobude za zaposlovanje mladih izbranih 673 800 projektov iz vse Evrope v višini 260 milijard EUR ali 54 % skupnih finančnih sredstev, ki so na voljo za to obdobje. Stopnja izbire projektov v letih 2014–2016 je primerljiva z začetnimi leti obdobja 2007–2013,38 zato je mogoče upravičeno pričakovati, da bodo stopnje izvajanja od zdaj naprej približno podobne stopnjam v prejšnjem obdobju. Do konca leta 2017 je bilo končanih 99 % akcijskih načrtov za predhodne pogojenosti, ki vplivajo na Evropski socialni sklad, Kohezijski sklad in Evropski sklad za regionalni razvoj. Te pogojenosti so bile namenjene spodbujanju držav članic pri izvajanju strukturnih sprememb in reform politike, vključno s tistimi, ki so povezane z ustreznimi priporočili za posamezne države39. Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad Diagram: napredek Evropskega sklada za regionalni razvoj pri izvajanju (skupni stroški) – upoštevano je obdobje do 31. 12. 2017. Vir: https://cohesiondata.ec.europa.eu/funds/erdf Stopnje izbire projektov so se močno povišale in ob koncu leta 2017 dosegle 53 % za Evropski sklad za regionalni razvoj, kar pomeni naložbe v vrednosti 147 milijard EUR, ki pokrivajo 160 000 projektov (v primerjavi z 72 milijardami EUR do konca leta 2016), in 64,3 % za Kohezijski sklad, kar pomeni naložbe v vrednosti 48 milijard EUR, ki pokrivajo 8 600 projektov (v primerjavi z 19,6 milijarde EUR do konca leta 2016). To je pozitivno v primerjavi z enakim časovnim okvirom v obdobju 2007–2013. Podatki ob koncu leta 2017 kažejo na enotnejši napredek v večini držav članic in na večini področij. Glede na specifično dolgoročno naravo naložb sklada je stopnja finančnega izvajanja (plačil EU) v prvih letih programskega obdobja nizka, kar je bila tudi v letih 2014–2016, povišala pa se je v zadnjih letih programskega obdobja. To zlasti velja za velike projekte, ki so po svoji naravi velike naložbe v infrastrukturo in imajo zato značilno dolg življenjski cikel in zagonsko fazo (načrtovanje, oblikovanje programov, pooblastila) brez večjega finančnega izvajanja. Stopnja plačil programom je konec leta 2017 znašala 13 % za Evropski sklad za regionalni razvoj in 18 % za Kohezijski sklad.

Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad podpirata razvoj enotnega trga, kar ima tudi učinke prelivanja z manj razvitih regij na preostalo Evropo, zlasti zaradi večje povezljivosti in trgovinskih tokov. Po ocenah bo povprečni neto pozitivni učinek programov iz obdobja 2007–2013 na nekohezijske države do leta 2023 dosegel 0,12 % bruto domačega proizvoda.40 Glede na dosežke programov, o katerih so poročale države članice do konca leta 2016, je bilo pri projektih v okviru Kohezijskega sklada in Evropskega sklada za regionalni razvoj že uresničeno naslednje: -podpora 84 579 podjetjem, od katerih jih je več kot 36 000 prejelo podporo v obliki finančnih instrumentov; -več kot 593 milijonov EUR financiranih zasebnih naložb, ki ustrezajo javni podpori podjetjem (nepovratna sredstva in druge oblike); -10 300 ustvarjenih delovnih mest in 636 novozaposlenih raziskovalcev; -41 800 gospodinjstev z boljšo klasifikacijo porabe energije in zmanjšanje porabe primarne energije v javnih stavbah za 14,9 milijona kWh/leto; -2,7 milijona osebam so bile zagotovljene boljše zdravstvene storitve, 156 000 dodatnim osebam boljša oskrba z vodo in 73 000 osebam boljše čiščenje odpadne vode; -54 km novih cest vseevropskega prometnega omrežja (TENT-T), 217 km obnovljenih ali posodobljenih cest in 92 km obnovljenih ali posodobljenih železniških prog. Najnovejši podatki41 kažejo, da so strukturni skladi v letih 2015–2017 tvorili več kot 40-odstotni delež javnih naložb v številnih državah članicah. Diagram: finančna sredstva kohezijske politike kot ocenjeni delež javnih naložb, 2015–2017. Vir: Eurostat, GD za regionalno in mestno politiko, http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/reports/cohesion7/7cr.pdf. Zlasti v zvezi z delovnimi mesti, rastjo in naložbami je cilj projektov, izbranih do konca leta 2016, ustvariti 155 600 neposrednih delovnih mest, ki bodo posledica podpore malim in srednjim podjetjem. Do konca leta 2017 so projekti, izbrani za financiranje iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, zagotovili podporo več kot 450 000 malim in srednjim podjetjem. Pri teh projektih: -se bo več kot 200 000 navedenim podjetjem podpora zagotovila z nasveti in svetovanjem (kar ustreza 45 % končnega cilja); -je bilo izbranih več kot 70 000 zagonskih podjetij, ki se jim bo zagotovila podpora (46 % cilja); od končanih projektov ima koristi že več kot 16 800 podjetij; -bo več kot 9,5 milijarde EUR zasebnih naložb financiranih s projekti, izbranimi do konca leta 2016, ki ustrezajo javni podpori podjetjem (nepovratna sredstva in druge oblike), od katerih je bilo uresničenih 0,6 milijarde EUR. Podpora je bila do konca leta 2017 dodeljena tudi približno 30 700 raziskovalnim in inovacijskim projektom, kar zagotavlja visoko raven naložb na to področje in pozitivno vpliva na bruto domačo potrošnjo EU za raziskave in razvoj. Podpora iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada je bila dodeljena tudi številnim ukrepom na področju izobraževanja (več kot 16 500 naložb v infrastrukturo) in socialnega vključevanja, kar je prispevalo k doseganju povezanih krovnih ciljev. Prispevek programov iz obdobja 2014–2020 k enotnemu digitalnemu trgu prav tako postaja pomembnejši.Do konca leta 2017 je bilo izbranih približno 5 500 projektov za podporo doseganju povezanega enotnega digitalnega trga, kar ustreza skupnim naložbam v vrednosti 9,1 milijarde EUR (kombinacija sredstev Evropskega sklada za regionalni razvoj in nacionalnega sofinanciranja). Pričakuje se, da bodo pomembne rezultate na področju energijske učinkovitosti in obnovljivih virov energije dosegli tudi projekti, izbrani do konca leta 2016, in sicer več kot 2 000 MW dodatne zmogljivosti proizvodnje energije iz obnovljivih virov in zmanjšanje toplogrednih plinov za več kot 3 milijone ton ekvivalenta CO2, kar bo prispevalo k ciljem na področju podnebnih sprememb.

Po ocenah bo imelo do konca leta 2016 širokopasovni dostop dodaten 1 milijon gospodinjstev, kar bo pomagalo ustvarjati prave razmere za uspešnost digitalnih omrežij in storitev, ki potrošnikom in podjetjem omogočajo boljši dostop do digitalnega blaga in storitev po vsej Evropi, zlasti na podeželju. Kohezijska politika je dejavno prispevala tudi k prizadevanjem Komisije za učinkovito vključevanje migrantov, in sicer z naložbami v socialno dejavnost, zdravstvo, izobraževanje, stanovanja, otroško varstvo in infrastrukturo, ki jih je omogočilo več kot 3 500 izbranih projektov, ki se že izvajajo na področju socialnega vključevanja. Za večjo pomembnost in osredotočenost naložb v podporo migrantom in beguncem je bila predlagana vključitev nove prednostne naložbe v uredbo o Evropskem skladu za regionalni razvoj.



Pričakuje se, da bodo dokazi o učinku in rezultatih programskega obdobja 2014–2020 na podlagi ocen iz držav članic prispeli v začetku leta 2018, saj so do zdaj na voljo večinoma samo podatki o napredku programov. Leta 2018 bodo projekti v zrelejši fazi in ocenjeni bodo prvi rezultati. Komisija je začela tudi oceno glavnih projektov, ki sta jih od leta 2000 do leta 2013 podpirala Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad. V letu 2018 bo Komisija izvedla tudi vmesni pregled pobude za skupno pomoč pri pripravi projektov v evropskih regijah (JASPERS). Evropski socialni sklad in pobuda za zaposlovanje mladih Evropski socialni sklad je glavni finančni instrument EU za podporo strukturnim reformam na področju zaposlovanja, izobraževanja in usposabljanja ter je neposredno povezan s prednostnimi nalogami in krovnimi cilji strategije Evropa 2020 v zvezi z zaposlovanjem, izobraževanjem in revščino. Prispeva k spodbujanju ekonomske in socialne kohezije in socialnega vključevanja v EU ter služi kot instrument finančne solidarnosti in gospodarskega povezovanja. Veliko je dokazov o dodani vrednosti EU pri politikah, ki jih podpira Evropski socialni sklad in ki se ne bi izvajale ali bi se uresničevale v precej manjšem obsegu, če ne bi bilo naložb EU. Poleg tega države članice z evropskim financiranjem vlagajo na področja in v ciljne skupine (ali si prizadevajo za reforme), za katere si sicer ne bi prizadevale – tudi če bi bila na voljo nacionalna finančna sredstva. Evropski socialni sklad je zato pomemben instrument, ki podpira reformna prizadevanja številnih držav članic na področjih, ki so skupaj s priporočili v okviru evropskega semestra ključna za evropsko gospodarstvo: reforme politik trga dela, zaposlovanje mladih, posodobitev poklicnega izobraževanja in usposabljanja, sistemi socialnega varstva in upravne reforme. Leto 2017 je zaznamovalo zelo pospešeno izvajanje vseh operativnih programov kljub velikim razlikam med državami članicami in programi. Strateško poročilo za leto 201742 poudarja, da evropski strukturni in investicijski skladi zagotavljajo stabilen, dolgoročen naložbeni okvir za države članice in njihove regije. V letu 2017 je bilo za programe Evropskega sklada za obdobje 2014–2020 plačanih 11,0 milijarde EUR (vključno s predhodnim financiranjem), do konca leta 2017 pa je stopnja črpanja sredstev (vmesna plačila v primerjavi s sredstvi, dodeljenimi za obdobje 2014–2020) dosegla 8,25 %. Kljub nizki stopnji potrjenih odhodkov je povprečna stopnja izbire projektov presegla 42 %, kar kaže, da se v praksi že nekaj časa izvajajo, to pa omogoča velik prispevek strukturnih skladov k ciljem strategije Evropa 2020 na teh področjih. Izvajanje pobude za zaposlovanje mladih se je leta 2017 pospešilo. Do konca leta 2017 so skupni upravičeni stroški projektov, izbranih za