SL    SL 
 
 
 EVROPSKA  
KOMISIJA   
Bruselj, 26.2.2015  
COM(2015) 89 final  
  
POROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU  
Odgovori držav članic na letno poročilo Evropskega računskega sodišča za leto 2013   
{SWD(2015) 18 final}   
 
 KAZALO  
Odgovori držav članic na letno poročilo Evropskega računskega sodišča za leto  2013  .... 2 
Povzetek  ................................ ................................ ................................ ................................ .... 2 
Odgovori držav članic na letno poročilo Evropskega računskega sodišča za leto  2013  .... 4 
1. OBSEG POROČILA  ................................ ................................ ................................ .............  4 
2. GLAVNE ZN AČILNOSTI POROČILA RAČUNSKEGA SODIŠČA ZA  LETO 2013  .....................  4 
3. POVZETEK ODGOVOROV DR ŽAV ČLANIC  ................................ ................................ .........  5 
3.1 Glavne količinsko opredeljive napake pri deljenem upravljanju  ................................  5 
3.2 Okrepitev odgovornosti držav članic – dobro finančno poslovodenje  ........................  8 
3.3 Okrepitev odgovornosti držav članic – proti cilju prave kulture smotrnosti  ...........  10 
4. Sklep  ................................ ................................ ................................ ................................  12 
 
 3 POROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU  
ODGOVORI DRŽAV ČLANIC  NA LETNO POROČILO EVROPSKEGA RAČUNSKEGA  SODIŠČA ZA 
LETO  2013  
POVZETEK  
V tem poročilu  je predstavljena analiza odgovorov držav članic na letno poročilo 
Evropskega računskega sodišča (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) za proračunsko 
leto 2013, hkrati pa so s tem izpolnjene obveznosti iz člena  162(5) finančne uredbe1. 
Sodišče je v letnem poroč ilu za leto 2013 navedlo, da v konsolidiranih 
računovodskih izkazih ni pomembnih napačnih navedb ter da so prihodki in 
obveznosti kot celota zakoniti in pravilni. Prav tako je Sodišče pri reviziji zaključilo, 
da so na plačila kot celoto pomembno vplivale n apake ter da so bili nadzorni in 
kontrolni sistemi na splošno delno uspešni. Rezultati revizije so pokazali, da je 
ocenjena stopnja napake na splošno znašala 4,7  %, kar je za 0,1 odstotne točke manj 
v primerjavi s prejšnjim letom, vendar je še vedno nad pr agom pomembnosti. 
Sodišče je tudi poudarilo, da je bil večji učinek popravljalnih ukrepov, ki so jih 
izvedle države članice in Komisija, pomemben pozitiven dejavnik v letu 2013. Poleg 
tega je Sodišče pri reviziji odkrilo, da so imeli organi držav članic za  velik del 
transakcij, pri katerih je prišlo do napak na področjih deljenega upravljanja, na voljo 
dovolj informacij, da bi lahko odkrili in popravili napake, preden so od Komisije 
zahtevali povračilo. Na področjih razvoja podeželja, okolja, ribištva in zd ravja ter 
regionalne politike, energetike in prometa je bila ocenjena stopnja napake najvišja, in 
sicer 6,7  % oziroma 6,9  %. 
V reviziji iz leta 2013 je Sodišče opredelilo določene kategorije količinsko 
opredeljivih napak pri deljenem upravljanju, ki so zna tno prispevale k najverjetnejši 
stopnji napake za zadevna področja. Na področju „kmetijstvo: tržna in neposredna 
podpora“ (poglavje 3) je precenjeno število upravičenih hektarov ali živali ter 
neupravičenih upravičencev/dejavnosti/izdatkov skupaj predstavl jajo 80  % 
najverjetnejše stopnje napake.  
Na področjih regionalne politike, prometa in energetike so resne napake pri javnih 
naročilih predstavljale 45  % vseh količinsko opredeljivih napak in približno 39  % 
ocenjene stopnje napake za to področje politike. Na področju zaposlovanja in 
socialnih zadev so napake, povezane s kršitvami pravil javnega naročanja, 
predstavljale 7  % vseh napak, kar kaže na to, da je tveganje neskladnosti s pravili 
javnega naročanja še vedno relevantno.  
V poglavju 3 letnega poročila j e Sodišče poročalo o sistematičnih pomanjkljivostih v 
identifikacijskem sistemu za zemljišča (v nadaljnjem besedilu: sistem LPIS), ki 
izhajajo iz nepravilnega ocenjevanja upravičenosti zemljišč v podatkovnih zbirkah 
LPIS. Zadevne države članice so bile zat o pozvane, naj zagotovijo informacije o tem, 
ali so za rešitev ponavljajočih se problemov posodobile podatkovne zbirke in sprejele 
dodatne ukrepe. Odzvale so se vse zadevne države članice in odgovorile, da lahko 
zdaj zagotovijo, da se podatkovne zbirke LPI S redno posodabljajo ter da sistem LPIS 
omogoča pravilno ocenjevanje upravičenosti zemljišč in sistematično odkriva 
prekomerne prijave.  
                                                 
1 Uredba (EU, Euratom) št.  966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25.  oktobra 2012 o finančnih 
pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) 
št. 1605/2002. UL L 298, 26.10.2012, str. 1.  
 
 4 Države članice so bile vprašane, ali bi lahko zatrdile, da je njihov kontrolni sistem 
odpravil ponavljajoče se pomanjkl jivosti, ki jih je Sodišče ugotovilo glede kmetijsko -
okoljskih zavez, neupravičenih upravičencev, neupoštevanje pravil javnega 
naročanja in neupravičene podpore za predčasno upokojitev. Zadevne države članice 
so navedle, da so odpravile vse ali skoraj vse ugotovljene ponavljajoče se 
pomanjkljivosti.  
Kar zadeva vprašanje o kršitvah pravil javnega naročanja, je skoraj polovica vseh 
držav članic navedla, da so ugotovile sistemske težave v zvezi z javnim naročanjem 
in glede tega sprejele preventivne ukrepe.  
V poročilu so preučeni odgovori na vprašanja o odgovornosti  države članice s 
poudarkom na izjavah o upravljanju in nacionalnih izjavah, upravnih preverjanjih ter 
vlogi in pomenu ocene Sodišča.  
76 % držav članic je navedlo, da bi obvezne izjave  o upravljanju lahko pozitivno 
vplivale na preprečevanje, odkrivanje in popravljanje napak držav članic. Velik delež 
držav članic (86  %) meni, da so rezultati ocene Sodišča koristni in da prispevajo k 
njihovem lastnem prepričanju o zakoniti in pravilni porabi sredstev EU . Glede 
uporabnosti nacionalnih izjav se je malo več kot polovica vseh držav članic odzvala 
pozitivno.  
Nazadnje, Sodišče je v poročilu za leto 2013 ugotovilo, da je bilo programsko 
obdobje 2007 –2013 na splošno bolj osredotočeno na potrebo po porabi sredste v EU 
v skladu s pravili in ne toliko na smotrnost. V letošnjem vprašalniku so bile države 
članice vprašane, kako so zagotovile, da je smotrnost  ključni element pri porabi 
sredstev EU, in katere ukrepe so sprejele za spremljanje smotrnosti programov in 
projektov. Velika večina držav članic je na ti dve vprašanji izčrpno odgovorila. 
Veliko držav članic z uporabo meril, kazalnikov in ocen zagotavlja, da je smotrnost 
ključni element. Za spremljanje smotrnosti države članice najpogosteje uporabljajo 
poročila o n apredku, nadzorne ukrepe, ocenjevanje in spremljanje kazalnikov.  
 
 5 POROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU  
ODGOVORI DRŽAV ČLANIC  NA LETNO POROČILO EVROPSKEGA RAČUNSKEGA  SODIŠČA ZA 
LETO  2013  
 
1. Obseg poročila  
Člen  162(5) finančne uredbe določa, da Komisija takoj, ko Sodišče pošlje letno 
poročilo, obvesti zadevne države članice o vsebini tega poročila, ki se nanaša na 
upravljanje sredstev, za katera so odgovorne. Države članice bi morale odgovoriti v 
60 dneh, Komisija pa do 28.  februarja naslednjega leta pošlje povzetek odgovorov 
Sodišču, Evropskemu parlamentu in Svetu.  
Po objavi letnega poročila Sodišča za proračunsko leto  2013 je Komisija ustrezno 
obvestila države članice o vsebini poročila. Te informacije je predstavila v obliki 
dopisa in treh pril og, ki jih izpolni vsaka država članica, priložila pa je tudi smernice 
o pripravi in predložitvi odgovorov na vprašalnike. V Prilogi  I je bil vprašalnik o 
odstavkih, ki se nanašajo na posamezne države članice, v Prilogi  II vprašalnik o 
ugotovitvah revizije , ki se nanašajo na posamezne države članice, v Prilogi  III pa 
vprašalnik o ugotovitvah glede deljenega upravljanja iz izjave o zanesljivosti za 
leto 2013.  
V letošnjem poročilu so bile opredeljene tri glavne teme, in sicer: 1) glavne 
količinsko opredeljive  napake pri deljenem upravljanju, 2) okrepitev odgovornosti 
držav članic – dobro finančno poslovodenje in 3) okrepitev odgovornosti držav 
članic – proti cilju prave kulture smotrnosti. Poleg tega poročilo spremlja delovni 
dokument služb Komisije, v katerem  so povzeti odgovori držav članic iz prilog I in 
III. 
 
2. Glavne značilnosti poročila Računskega sodišča za leto 2013  
Sodišče je v letnem poročilu za leto 2013 navedlo, da v konsolidiranih 
računovodskih izkazih ni pomembnih napačnih navedb ter da so prihod ki in 
obveznosti kot celota zakoniti in pravilni. Prav tako je Sodišče pri reviziji zaključilo, 
da so na plačila kot celoto pomembno vplivale napake ter da so bili nadzorni in 
kontrolni sistemi na splošno delno uspešni2. Rezultati revizije so pokazali, da je 
ocenjena stopnja napake na splošno znašala 4,7  %, kar je za 0,1 odstotne točke manj 
v primerjavi s prejšnjim letom, vendar je še vedno nad pragom pomembnosti. 
Sodišče je poudarilo, da je bil večji učinek popravljalnih ukrepov, ki so jih 
uporabljaje drža ve članice in Komisija, pomemben dejavnik v letu 2013. Glede na 
poročilo Sodišča bi bila ocenjena stopnja napake za 1,6 odstotne točke višja3, če se ti 
ukrepi ne bi uporabili za vzorčene transakcije.  
Na področjih razvoja podeželja, okolja, ribištva in zdra vja ter regionalne politike, 
energetike in prometa je bila ocenjena stopnja napake najvišja, in sicer 6,7  % 
oziroma 6,9  %. Poleg tega je Sodišče pri reviziji odkrilo, da so imeli organi držav 
članic za velik del transakcij, pri katerih je prišlo do napak n a področjih deljenega 
upravljanja, na voljo dovolj informacij, da bi lahko odkrili in popravili napake, 
preden so od Komisije zahtevali povračilo4.  
                                                 
2 Letno poročilo Evropskega računskega sodišča za leto 2013, str. 23.  
3 Letno poročilo Evropskega računskega sodišča za leto 2013, str. 23.  
4 Letno poročilo Evropskega računskega sodišča za leto 2013, str.  83, str.  111 in str.  153. 
 
 6 Spodnji grafikon predstavlja razčlenitev prispevka ocenjene stopnje napake po 
področjih5. 
 
 
 
Glede vrste napak je Sodišče v poročilu navedlo, da so napake v zvezi z upravičenostjo 
znatno prispevale k ocenjeni skupni stopnji napake. Resne napake pri javnem naročanju in 
nepravilne prijave s strani kmetov so prav tako predstavljale velik delež napak. Spodnji 
grafikon predstavlja razčlenitev prispevka vrste napake k skupni ocenjeni stopnji napake.  
 
 
3. Povzetek odgovorov držav članic  
3.1 GLAVNE KOLIČINSKO OPR EDELJIVE NAPAKE PRI DELJENEM UPRAVLJANJU  
V reviziji iz leta 2013 je Sodišče opredelilo določene kategorij e količinsko 
opredeljivih napak pri deljenem upravljanju, ki so znatno prispevale k najverjetnejši 
                                                 
5 Letno poročilo  Evropskega računskega sodišča za leto 2013, str. 26.  
23%
15%
44%7%2%7%2%
Poglavje 3 –Kmetijstvo: tržna in neposredna podpora
Poglavje 4 –Razvoj podeželja, okolje, ribištvo in zdravje
Poglavje 5 –Regionalna politika, promet in energetika
Poglavje 6 –Zaposlovanje in socialne zadeve
Poglavje 7 –Zunanji odnosi, pomoč in širitev
Poglavje 8 –Raziskave in druge notranje politike
Poglavje 9 –Upravni in znjimi povezani odhodki

 
 7 stopnji napake za zadevna področja. Na področju „kmetijstvo: tržna in neposredna 
podpora“ je precenjeno število upravičenih hektarov ali živali ter neupravič enih 
upravičencev/dejavnosti/izdatkov skupaj predstavljajo 80  % najverjetnejše stopnje 
napake.  
Na področju regionalne politike, prometa in energetike so resne napake pri javnih 
naročilih predstavljale 45  % vseh količinsko opredeljivih napak in  približno 39  % 
ocenjene stopnje napake za to skupino politik6. Na področju zaposlovanja in 
socialnih zadev so napake, povezane s kršitvami pravil javnega naročanja, 
predstavljale 7  % vseh napak, kar kaže na to, da je tveganje neskladnosti s pravili 
javneg a naročanja še vedno relevantno7. 
V poglavju 3 letnega poročila je Sodišče poročalo o sistematičnih pomanjkljivostih v 
identifikacijskem sistemu za zemljišča (v nadaljnjem besedilu: sistem LPIS), ki 
izhajajo iz nepravilnega ocenjevanja upravičenosti zemlji šč v podatkovnih zbirkah 
LPIS8. Zadevne države članice so bile zato pozvane, naj zagotovijo informacije o 
tem, ali so za rešitev ponavljajočih se problemov posodobile podatkovne zbirke in 
sprejele ukrepe. Odzvale so se vse zadevne države članice in odgovor ile, da lahko 
zdaj zagotovijo, da se podatkovne zbirke LPIS redno posodabljajo ter da sistem LPIS 
omogoča pravilno ocenjevanje upravičenosti zemljišč in sistematično odkriva 
prekomerne prijave.  
Poljska je poročala, da od leta 2009 „dosledno in postopno izv aja reorganizacijo 
metode za posodabljanje podatkov LPIS ter da je glavna sprememba uvedba 
proizvodnega sistema posodobitev spletne referenčne podatkovne zbirke, ki ga 
strokovnjaki ARiMR9 upravljajo s temu namenjenim orodjem GIS IT10.“ Poleg tega 
so poljski  organi poudarili, da „glede nepravilnosti v zvezi s sistemom LPIS, ki jo je 
Računsko sodišče ugotovilo leta 2013, ne drži, da je nepravilnost sistemska“ in da je 
leta 201211 Sodišče del zemljišča, ki je bilo poplavljeno leta 2013, nepravilno 
priznalo kot n eupravičeno do plačila.  
Irska je navedla, da je pregled podatkovne zbirke LPIS stalen proces12, medtem ko je 
Francija navedla, da je bil akcijski načrt, ki ga je odobrila Komisija in deluje od leta 
2015, pripravljen z namenom posodobitve sistema LPIS13. Romu nija je omenila, da 
bi bilo treba za izboljšanje razmer financirati nove ortografske posnetke ter tudi 
zagotoviti novo osebje in usposabljanje.  
Nazadnje je Nemčija poudarila, da je bila ugotovljena prevelika prijava v njenem 
primeru edinstvena in „ni imela  nobenega finančnega vpliva“, hkrati pa si je vedno 
prizadevala, da sistem LPIS ustrezno in redno posodablja14. 
Na področju razvoja podeželja je Sodišče ugotovilo resne primere nespoštovanja 
upravičenosti za naložbene projekte, zaradi česar nekatere vrste i zdatkov ne morejo 
biti upravičene do pomoči.  
Države članice so bile vprašane, ali bi lahko zatrdile, da je njihov kontrolni sistem 
odpravil ponavljajoče se pomanjkljivosti, ki jih je Sodišče ugotovilo glede kmetijsko -
                                                 
6 Letno poročilo Evropskega računskega sodišča za leto 2013, str. 148.  
7 Letno poročilo Evropskega računskega sodišča za leto 2013, str. 177.  
8 Letno poročilo Evropskega računskega sodišča za leto 2013,  okvir 3.1 in okvir 3.4.  
9 Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa (ARiMR).  
10 Delovni dokument služb Komisije, str.  143.  
11 Delovni dokument služb Komisije, str.  143. 
12 Delovni dokument služb Komisije, str.  118. 
13 Delovni dokument služb Komisije,  Priloga 1 in Priloga III, str. 33 in str. 106.  
14 Delovni dokument služb Komisije, str.  108. 
 
 8 okoljskih zavez, neupravičenih upravič encev, neupoštevanja pravil javnega 
naročanja in neupravičene podpore za predčasno upokojitev.  
Zadevne države članice so navedle, da so odpravile vse ali skoraj vse ugotovljene 
ponavljajoče se pomanjkljivosti. V spodnjih grafikonih je pregled prejetih 
odgovorov:  
  
 
  
Grčija je izpostavila dve področji, ki jih je znatno izboljšala. Gre za spremembo 
kmetijsko -okoljskih plačil, ki je vključevala preoblikovanje sistema kazni za 
nekatere ukrepe, in spremembo nacionalne zakonodaje na področju javnih naročil15. 
Poljski organi so navedli, da se v zvezi z neupravičeno podporo za predčasno 
upokojitev ne strinjajo s Sodiščem in Komisijo, da je „pri izvajanju ukrepa 
‚strukturnih pokojnin‘ prišlo do goljufije ali druge nezakonite dejavnosti, škodljive 
finanč nim interesom Unije“. Posledično so organi predložili pojasnila in sprejeli 
popravne ukrepe. Komisija je zahtevala vračilo neupravičeno izplačanih zneskov.  
Kar zadeva vprašanje o kršitvah pravil javnega naročanja, je skoraj polovica vseh 
držav članic naved la, da so ugotovile sistemske težave v zvezi z javnim naročanjem 
in glede tega sprejele preventivne ukrepe.  
Škotska (Združeno kraljestvo) je navedla: „Čeprav smo dejavno spodbujali 
skladnosti s pravili javnega naročanja, moramo organ upravljanja in upravič ence še 
bolj obveščati o pomenu skladnosti s pravili javnega naročanja in učinku, ki ga 
neupoštevanje pravil lahko ima.“  
Slovenija je poročala o izboljšanju na treh področjih, in sicer o 1) projektni skupini, 
ustanovljeni novembra 2014 in zadolženi izključ no za obravnavanje vprašanj, ki se 
nanašajo na področje javnega naročanja, 2) analizi javnih naročil in 3) upravni 
usposobljenosti (dodatna delovna mesta in usposabljanje na področju javnega 
naročanja), pri čemer se bodo ukrepi v zvezi z upravno usposoblje nostjo izvajali še 
naprej izvajali v okviru tehnične pomoči16. 
Druge države članice so sprejele nekatere ukrepe, s katerimi želijo omejiti in 
preprečiti kršitve pravil javnega naročanja. Romunija je vzpostavila zakonodajne 
                                                 
15 Delovni dokument služb Komisije, str.  112. 
16 Delovni dokument služb Komisije, str.  173. 
16%
17%
67%Pravila javnega naročanja
NE
brez odgovora
DA
100%Izračun podpore za predčasno upokojitev
DA
11%
89%Kmetijsko -okoljske zaveze
brez odgovora
DA
6%
27%
67%Upravičenost upravičencev
NE
brez odgovora
DA
 
 9 ukrepe in ukrepe, ki temeljijo na sistemih, Češka pa je sprejela nacionalne 
preventivne in popravljalne ukrepe. Hrvaška je sprejela številne preventivne ukrepe, 
vključno z delavnicami in programom usposabljanja, na koncu katerega so sodelujoči 
po 50 srečanjih dobili spričevalo s področja j avnih naročil, veljavno za obdobje treh 
let17. Portugalska in Madžarska sta uvedli akcijske načrte za izboljšanje javnega 
naročanja, medtem ko je bil v Estoniji upravljavski in kontrolni sistem v zvezi z 
javnimi naročili „znatno okrepljen“ v zadnjih nekaj l etih18. 
Nekatere države članice pa so potrdile, da so imele zelo malo sistemskih težav v 
zvezi z javnimi naročili. Španija je zatrdila:  
„Čeprav v zvezi z javnim naročanjem prihaja do več vprašanj, se ta razlikujejo od 
organa do organa in običajno vplivajo n a posamezne pogodbe... Poleg tega se 
ugotovljene težave pri javnih naročilih ne štejejo za sistemske, v vseh primerih, v 
katerih so bile ugotovljene nepravilnosti pri javnih naročilih, pa so bili zadevni 
izdatki umaknjeni, tako da ne bo posledic za proraču n EU.“19 
Finska je ugotovila, da „se upoštevanje pravil javnega naročanja natančneje spremlja 
za pomoč, ki je sofinancirana iz sredstev EU, kot za nacionalne programe pomoči20.“ 
Nazadnje je Nemčija navedla, da ni „ugotovila nobene sistemske težave v smislu 
Evropskega socialnega sklada (ESS) v povezavi z javnimi naročili“, vendar je kljub 
temu v nekaterih primerih sprejela „previdnostne ukrepe“21. 
Odgovori držav članic na vprašanja, povezana z glavnimi količinsko opredeljivimi 
napakami, poudarjajo dejstvo, da s o sprejele številne preventivne in popravne 
ukrepe. Poleg tega se zdi, da so zavezane k reševanju sistemskih pomanjkljivosti, 
zaradi česar se število količinsko opredeljivih napak zmanjšuje.  
3.2 OKREPITEV ODGOVORNOST I DRŽAV ČLANIC – DOBRO FINANČNO POSLO VOD ENJE  
V poročilu za leto 2013 je Sodišče v zvezi z deljenim upravljanjem v številnih 
primerih ugotovilo, da so imeli nacionalni organi dovolj informacij, da bi lahko 
preprečili, odkrili in popravili napake, preden so izdatke prijavili Komisiji22. Sodišče 
je poudarilo dejstvo, da EU sicer porabi proračunska sredstva, vendar še vedno 
obstaja veliko možnosti za nadaljnje izboljšanje porabe teh sredstev. Sredstva bi bilo 
treba porabiti v skladu s pravili, hkrati pa izpolniti pričakovane rezultate23. V tem 
pododde lku poročila so preučeni odgovori na vprašanja o odgovornosti države 
članice, s poudarkom na izjavah o upravljanju in nacionalnih izjavah, upravnih 
preverjanjih ter vlogi in pomenu ocene Sodišča.  
76 % držav članic je navedlo, da bi obvezne izjave o upravlj anju lahko pozitivno 
vplivale na preprečevanje, odkrivanje in popravljanje napak s strani držav članic. 
Madžarska je potrdila, da uporablja izjave o upravljanju ter da je treba izjave poslati 
ministru, pristojnemu za državni proračun24. 
Škotska (Združeno kr aljestvo) in Latvija sta odgovorili, da bi izjave o upravljanju 
imele pozitiven učinek in bi povečale odgovornost držav članic.  
                                                 
17 Delovni dokument služb Komisije, str.  90. 
18 Delovni dokumen t služb Komisije, str.  103.  
19 Delovni dokument služb Komisije, str.  177.  
20 Delovni dokument služb Komisije, str.  104. 
21 Delovni dokument služb Komisije, str.  110.  
22 Letno poročilo Evropskega računskega sodišča za leto 2013, str.  83, str.  111 in str.  153. 
23 Govor predsednika Caldeire „Predstavitev letnih poročil za leto  2013 Odboru Evropskega parlamenta za  
proračunski nadzor“.  
24 Delovni dokument služb Komisije, str.  117. 
 
 10 Pri vprašanju uporabnosti nacionalnih izjav se je malo več kot polovica vseh držav 
članic odzvala pozitivno. Danska in Združeno  kraljestvo, ki sodelujeta v 
medinstitucionalni delovni skupini v zvezi z nacionalnimi izjavami, sta izrazila 
podporo nacionalnim izjavam. Danska je pripomnila:  
„Eden od sklepov je bil, da je namen nacionalnih izjav zagotoviti večjo politično 
odgovornost p ri zagotavljanju popravljanja napak v nacionalnih izplačilih sredstev 
EU. Na Danskem menimo, da je ta pomemben vidik treba razširiti, priporočila pa so 
dobro izhodišče za države, ki za to še nimajo vzpostavljenega modela. Na Danskem 
odgovornost nosi politi čna raven, saj odbor za javne finance vsako leto predloži 
poročilo o porabi sredstev EU na Danskem... Danski model tako zagotavlja 
odgovornost glede porabe sredstev EU na nacionalni politični ravni.“25 
Združeno kraljestvo je navedlo, da podpira priporočila delovne skupine, in dodalo:  
„Pozdravljamo ustrezno prožnost priporočil, da se upoštevajo nacionalne okoliščine 
in postopki, kar pomeni, da države članice same pri pripravi takega prostovoljnega 
dokumenta ravnajo po lastnem preudarku, pozdravljamo pa tudi dejstvo, da ta 
priporočila poudarjajo pomen dobrega poročanja za izboljšanje upravljanja sredstev 
EU.“26 
Kritike izjav o upravljanju pa so se osredotočale na dejstvo, da te nimajo nobene 
dodane vrednosti, saj za to zadostujejo obstoječi sistemi, morda pa ce lo prinašajo 
večje upravno breme27. 
Države članice, ki niso naklonjene nacionalnim izjavam (npr. Latvija in Estonija), so 
se sklicevale na morebitna prekrivanja z drugimi letnimi poročili in dodatno 
birokracijo28. Poleg tega so se v decentraliziranih (Franci ja) in zveznih državah 
(Nemčija) nacionalne izjave štele za neučinkovite.  
Velik delež držav članic (86  %) meni, da so rezultati ocene Sodišča koristni in da 
prispevajo k njihovem lastnem zagotovilu o zakoniti in pravilni porabi sredstev EU. 
Slovaška je nav edla:  
„Ocene Računskega sodišča lahko ustrezno spodbudijo revizijo nacionalnih pravil, ki 
jih uporabljajo posamezni subjekti, ki zagotavljajo prispevke iz sredstev EU. Pri 
rezultatih ocene glede sistemskih ali horizontalnih vprašanj gre za neposreden in 
dragocen vir za izvedbo potrebnih prilagoditev in popravljanih ukrepov na nacionalni 
ravni.“29 
Hrvaška je tudi navedla, da „se rezultati ocene Sodišča upoštevajo ter da prispevajo k 
izboljšanju obstoječe zakonodaje in predpisanih postopkov za porabo sredstev EU30.“ 
Glede izboljšanja upravnih preverjanj se je 72  % držav članic odzvalo pozitivno. 
Češka in Španija31 sta navedli, da sta pripravili akcijske načrte z namenom 
izboljšanja upravnih preverjanj, Španija pa navaja tudi, da „so zaradi uporabe teh 
načrtov sto pnje napake, navedene v letnih poročilih o nadzoru revizijskega organa, 
znatno upadle.“  
                                                 
25 Delovni dokument služb Komisije, str.  102. 
26 Delovni dokument služb Komisije, str.  181. 
27 Delovni dokument služb Komisije – Nemčija, Irska, Belgija, str.  82, str. 111, str. 119.  
28 Delovni dokument služb Komisije – Latvija in Estonija, str.  123, str.  103. 
29 Delovni dokument služb Komisije, str.  169. 
30 Delovni dokument služb Komisije, str . 90. 
31 Delovni dokument služb Komisije, str.  93, str.  177. 
 
 11 Luksemburg je navedel izboljšane ukrepe, ki vključujejo delovne skupine z 
upravičenci, pripravo smernic in 100 -odstotni nadzor vseh dokazil organa 
upravljanja, preden s e Komisiji predložijo zahtevki za plačilo32. 
Latvija je navedla, da organ upravljanja redno pripravlja certifikat za organ za 
potrjevanje in da je vzpostavljeni sistem preverjanj zanesljiv. Zato je bilo mogoče 
zavrniti izjavi o izdatkih dveh upravičencev in  o obeh primerih obvestiti nacionalni 
urad za goljufije33. 
Druge države članice so navedle, da so vzpostavljeni sistemi preverjanj v dobrem 
stanju, kot dokazuje nizka stopnja napak, zato ni bilo potrebe po izboljšavah. To je 
veljalo za Nizozemsko in Avstrij o34. 
Odgovori držav članic v zvezi z odgovornostjo prikazujejo večjo ozaveščenost o 
potrebi po odgovornosti, kar se kaže v ukrepih, ki so bili sprejeti za izboljšanje 
upravnih preverjanj. Kljub temu pa še vedno obstajajo pomisleki glede dodane 
vrednosti in pretiranega upravnega bremena pri izjavah o upravljanju in nacionalnih 
izjavah.  
 
3.3 OKREPITEV ODGOVORNOST I DRŽAV ČLANIC – PROTI CILJU PRAVE KU LTURE 
SMOTRNOSTI  
Sodišče je v poročilu za leto 2013 ugotovilo, da je bilo programsko obdobje 2007 –
2013 na splošno  bolj osredotočeno na potrebo po porabi sredstev EU v skladu s 
pravili in ne toliko na smotrnost35. 
 
V letošnjem vprašalniku so bile države članice vprašane, kako so zagotovile, da je 
smotrnost ključni element pri porabi sredstev EU, in katere ukrepe so spr ejele za 
spremljanje smotrnosti programov in projektov. Velika večina držav članic je na ti 
dve vprašanji izčrpno odgovorila.  
 
Veliko držav članic z uporabo meril , kazalnikov  in ocen  zagotavlja, da je smotrnost 
ključni element. Nizozemska je poročala, da s e v okviru ESRR pri izbiri projektov 
uporabljajo ocenjevalna merila. Ta vključujejo: „prispevanje k operativnim 
programom, stopnjo inovacij, kakovost poslovnega vidika in/ali poslovnega načrta, 
kakovost projekta in trajnost. V ta namen so pripravljeni tudi  skupni kontrolni 
seznami.“36 
 
Poljska je navedla, da je v okviru programa za razvoj podeželja 2007 –2013 uporabila 
„ponderirana merila“  in da „uporaba meril za izbor zagotavlja, da so za financiranje 
izbrani tisti projekti, ki bodo najverjetneje pri spevali k doseganju ciljev in rezultatov 
iz programa za razvoj podeželja“.  Za obdobje 2014 –2020 bodo projekti izbrani na 
podlagi „meril za izbor“.  
Romunija (AM POSCCE) je ocenjevanje združila z izbirno metodo in točkovnim 
sistemom, s čimer je financiranj e zagotovila najuspešnejšim projektom37. Belgija 
(Valonija) je ustanovila projektno skupino z neodvisnimi strokovnjaki iz akademske 
                                                 
32 Delovni dokument služb Komisije, str.  131. 
33 Delovni dokument služb Komisije, str.  121. 
34 Delovni dokument služb Komisije, str.  78, str. 136.  
35 Letno poročilo Evropskega računskega sodišča za le to 2013, str. 257.  
36 Delovni dokument služb Komisije, str.  136. 
37 Delovni dokument služb Komisije, str.  152. 
 
 12 sfere in industrije, da ocenijo kakovost predlaganih projektov. Smotrnost teh 
projektov je analizirana tudi s cilji SMART38. 
 
Kazalnike uporablja več držav članic. Češka je določila usklajena 
osnovna/horizontalna pravila, ki veljajo za vse operativne programe, in nacionalni 
seznam kazalnikov, ki zajema kazalnike za vse programe za spremljanje njihovega 
napredka. Španija se sklicu je na Uredbo (EU) št.  1306/2013, ki uvaja kazalnike za 
vrednotenje in spremljanje Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja 
(EKSRP) ter sredstva Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS).  
 
Luksemburg je predložil jasen opis, kako zagotavlja,  da je smotrnost ključnega 
pomena. Poudarja, da organ upravljanja spremlja operativni program na podlagi 
jasnih kazalnikov, ki se redno posodabljajo. Ti kazalniki so navedeni v poslovnem 
poročilu. Poleg tega je obrazec za projekte zasnovan tako, da je mogo če že v zgodnji 
fazi predložitve preveriti, ali je verjetno, da bo projekt izpolnil cilje operativnega 
programa ESS.  
 
Za spremljanje države članice najpogosteje uporabljajo poročila o napredku, 
nadzorne ukrepe, ocenjevanje  in spremljanje kazalnikov .  
 
Malta jasno opisuje ukrepe, ki jih uporablja za spremljanje. Ti zajemajo: 1) redno 
posodabljanje podatkovne zbirke strukturnih skladov s strani upravičencev, 2) 
poročila o napredku projekta, ki se organu upravljanja predložijo dvakrat letno, 3) 
fizične pre glede na kraju samem ter 4) srečanja z vsemi zadevnimi stranmi za 
pregled napredka projektov39. 
 
Nizozemska, Avstrija, Latvija in Slovenija kot ključno sredstvo za spremljanje 
smotrnosti uporabljajo poročila o napredku ali letna poročila in preglede40. 
 
Dans ka (danska agencija za kmetijstvo in ribištvo) uporablja celovite nadzorne 
ukrepe, ki jih je vzpostavila v zvezi z izplačevanjem sredstev EU za sheme, ki so 
vezane na območje, in sheme, ki niso vezane na območje. Ti nadzorni ukrepi 
zajemajo upravni in fizi čni nadzor41. 
 
Bolgarija (OPRD) je vzpostavila nadzorne ukrepe in navaja, da splošne določbe v 
sporazumih za dodelitev finančne podpore vključujejo naslednje zahteve: 1) 
upravičenec izvede in dokumentira tri inšpekcijske preglede dejanskega stanja 
naložb, 2 ) upravičenec javnemu naročniku poroča o rezultatih teh pregledov in 3) 
upravičenec v skladu s tem sporazumom ne sme prenesti lastništva nad objektom, 
zgrajenim s pomočjo naložbe.  
 
Češka navaja, da je treba spremljati vsaj en projektni kazalnik, projekti b rez 
kazalnikov pa niso sprejemljivi.  
 
Na splošno so države članice potrdile svojo zavezanost smotrnosti. Pridobljene 
izkušnje in dobre prakse iz prejšnjega programskega obdobja so že upoštevane v tem 
novem programskem obdobju. Češka navaja, da bo za obdobj e 2014 –2020 uvedla 
„nov vidik“, ki bo zahtevala podrobnejši opis projekta in jasno odražala verjetne 
                                                 
38 Delovni dokument služb Komisije, str.  80. 
39 Delovni dokument služb Komisije, str.  133–134. 
40 Delovni dokument služb Komisije, str.  77, str.  120, str.  136, str.  171. 
41 Delovni dokument služb Komisije, str.  98. 
 
 13 predvidene rezultate, medtem ko bo Estonija „posebno pozornost“ namenila 
kazalnikom smotrnosti za novo programsko obdobje.  
 
4. SKLEP  
V svojem poročilu za i zjavo o zanesljivosti 2013 Sodišče ostaja kritično do velikega 
števila količinsko opredeljivih napak pri deljenem upravljanju. Kot v letu 2012 je 
Sodišče ponovno poudarilo dejstvo, da so imeli organi držav članic za velik del 
transakcij, pri katerih je pri šlo do napak, dovolj informacij, da bi lahko odkrili in 
popravili te napake, preden so od Komisije zahtevali povračilo. Poleg tega je Sodišče 
poudarilo, da je treba več pozornosti nameniti doseganju čim boljših rezultatov z 
omejenimi sredstvi. Sodišče prip oroča večji poudarek na smotrnosti.  
Države članice so v odgovorih na tri vprašalnike predložile dokaze o svojih 
nadaljnjih ukrepih za zmanjšanje števila napak pri deljenem upravljanju. Več držav 
članic je v sodelovanju s Komisijo pripravilo akcijske načrt e na področjih kmetijstva 
in kohezije. Glede javnih naročil mnoge države članice priznavajo sistemske težave, 
vendar tudi poudarjajo, da so uvedle številne preventivne in popravljane ukrepe.  
Države članice so na splošno sprejele koncept večje odgovornosti . Za izjave o 
upravljanju na splošno velja, da imajo pozitiven učinek, medtem ko se nacionalne 
izjave štejejo za koristne, čeprav so manj priljubljene.  
Nazadnje, zavezanost k smotrnosti na ravni držav članic je mogoče ponazoriti z 
zaključno pripombo Danske : 
„Danska meni, da je za zadovoljivo izvrševanje proračuna EU ključno dosegati 
rezultate. Zato je pomembno, da se vzpostavi okvir za sistem, ki je usmerjen v 
rezultate ter se bolj osredotoča na rezultate in učinke projektov EU. Na Danskem 
prav tako menimo,  da je pomembno zagotoviti preglednost glede dodane vrednosti 
EU, ki jo sredstva ustvarjajo. Danska si želi razprav o doseganju rezultatov za 
krepitev povezave med rezultati ocenjevanj ter proračunsko in pravno ureditvijo 
različnih področij42.“ 
 
                                                 
42 Delovni dokument služb Komisije, str.  182.