EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 7.12.2022 COM(2022) 697 final 2022/0403(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne [xxxx]

o spremembi uredb (EU) št. 648/2012, (EU) št. 575/2013 in (EU) 2017/1131 v zvezi z ukrepi za zmanjšanje prekomerne izpostavljenosti do centralnih nasprotnih strank iz tretjih držav in izboljšanje učinkovitosti klirinških trgov Unije

(Besedilo velja za EGP) {SEC(2022) 697 final} - {SWD(2022) 697 final} - {SWD(2022) 698 final}



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Uredba (EU) št. 648/2012 (v nadaljnjem besedilu: uredba o infrastrukturi evropskega trga ali EMIR) ureja transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti, vključno z ukrepi za omejitev njihovih tveganj s kliringom pri centralnih nasprotnih strankah (CNS). CNS prevzamejo tveganja, s katerimi se srečujejo stranke v poslu, ter postanejo kupec za vsakega prodajalca in prodajalec za vsakega kupca. S tem povečujejo preglednost in učinkovitost trga ter zmanjšujejo tveganja na finančnih trgih, zlasti pri izvedenih finančnih instrumentih. Uredba EMIR je bila sprejeta po finančni krizi v letih 2008/2009 za spodbujanje finančne stabilnosti ter izboljšanje preglednosti in standardizacije trgov, s čimer ti postanejo varnejši. V skladu z navedeno uredbo je treba o transakcijah z izvedenimi finančnimi instrumenti poročati, da se zagotovi preglednost trga za regulatorje in nadzornike ter da se tveganja navedenih transakcij ustrezno zmanjšajo s centralnim kliringom pri CNS ali, pri dvostranskih transakcijah, z izmenjavo zavarovanja, imenovanega „kritje“. CNS in tveganja, ki jih upravljajo, so se od sprejetja uredbe EMIR močno povečali. Komisija je leta 2017 objavila dva zakonodajna predloga za spremembo uredbe EMIR, ki sta ju sozakonodajalca sprejela leta 2019. Z uredbo EMIR REFIT so bile ponovno določene nekatere zahteve iz uredbe EMIR, da se zagotovi njihova sorazmernost in hkrati finančna stabilnost. Ob upoštevanju novih vprašanj, povezanih z vse večjo koncentracijo tveganj v CNS, zlasti CNS iz tretjih držav, je bil z uredbo EMIR 2.2 spremenjen nadzorni okvir in določen postopek ocenjevanja sistemske narave CNS iz tretjih držav, ki ga izvaja Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) v sodelovanju z Evropskim odborom za sistemska tveganja (ESRB) in centralnimi bankami izdajateljicami. Uredbo EMIR dopolnjuje uredba o sanaciji in reševanju CNS, sprejeta leta 2020, ki je podlaga za ukrepanje ob malo verjetnem, vendar zelo vplivnem dogodku, ko bi se CNS iz EU znašla v hudih finančnih težavah. Z uredbo EMIR se je vzpostavil zanesljiv okvir za centralni kliring, vendar so se nekatera področja sedanjega nadzornega okvira izkazala za preveč zapletena. To omejuje zmožnost CNS iz EU, da privabijo stranke v EU in na mednarodni ravni. Postopki za nadzorno odobritev za uvedbo novih klirinških storitev in dejavnosti CNS iz EU ter spremembe njihovih modelov tveganja so v številnih primerih nepotrebno dolgi in obremenjujoči. Sedanja pravila so namenjena zagotavljanju varnosti in stabilnosti CNS iz EU, vendar bi se to lahko doseglo na več načinov, obstoječi postopki pa so se izkazali za prepočasne in včasih nesorazmerne glede na predvidene spremembe. Odobritev novega produkta ne bi smela trajati več let, spremembe modelov tveganja pa morajo biti hitre, da odražajo spreminjajoče se tržne in gospodarske razmere. Zaradi zamud pri odobritvah se povečujejo stroški in zmanjšuje privlačnost CNS iz EU ter posledično EU kot kraja za poslovanje. Cilj predloga je zmanjšati te ovire, da se spodbudi delovanje sodobnih in konkurenčnih CNS iz EU, ki lahko privabijo stranke. Uredba EMIR zagotavlja celovit in zanesljiv bonitetni okvir za CNS, na novo sprejeta uredba o sanaciji in reševanju CNS pa dodatno krepi stabilnost CNS iz EU. Cilj tega predloga je zagotoviti, da se EU pri razvoju svojega ekosistema centralnega kliringa še naprej opira na trdnost svojih pravil in nadzora. Zanesljive in varne CNS krepijo zaupanje v finančni sistem in so zelo pomembne pri podpori likvidnosti ključnih trgov. Varen, zanesljiv in odporen ekosistem kliringa je predpogoj za njegovo nadaljnjo rast. Ekosistem centralnega kliringa v EU bi moral podjetjem v EU omogočati učinkovito in varno varovanje pred tveganji ter hkrati zaščititi širšo finančno stabilnost. Tako bo centralni kliring podpiral gospodarstvo EU. Namen tega predloga je podjetjem zagotoviti boljši položaj z omogočanjem, da predvidijo likvidnostne potrebe, povezane s centralnim kliringom. Konkurenčen in učinkovit ekosistem kliringa v EU bo povečal dejavnosti centralnega kliringa, vendar je centralni kliring povezan tudi s tveganji zaradi centralizacije transakcij v nekaj CNS, ki so finančno sistemsko pomembne. Zato morajo CNS navedena tveganja ustrezno upravljati, prav tako pa jih je treba še naprej temeljito nadzorovati na nacionalni ravni in širše na ravni EU. Zato je cilj tega predloga zagotoviti zanesljiv in usklajen nadzor, ki bo temeljil na nadzornem sistemu, ki ga ima EU trenutno vzpostavljenega. Poleg tega so bili od leta 2017 večkrat izraženi pomisleki glede obstoječih tveganj za finančno stabilnost EU, ki izhajajo iz prekomerne koncentracije kliringa v nekaterih CNS iz tretjih držav, zlasti v stresnem scenariju. Čeprav so dogodki z visokim tveganjem malo verjetni, lahko pride do njih, zato mora biti EU pripravljena, da se sooči z njimi. CNS iz EU so se na splošno izkazale za odporne, vendar so izkušnje pokazale, da je ekosistem kliringa EU mogoče okrepiti v korist finančne stabilnosti. Pri tem pa odprta strateška neodvisnost pomeni tudi, da se mora EU zavarovati pred tveganji za finančno stabilnost, ki se lahko pojavijo, če so udeleženci na trgu EU preveč odvisni od subjektov iz tretjih držav, saj je to lahko vir ranljivosti. Zato je cilj tega predloga povečati sorazmernost okvira enakovrednosti v uredbi EMIR in bolje prilagoditi sodelovanje s tujimi nadzorniki, ob upoštevanju tveganj, ki jih predstavljajo CNS s sedežem v tretjih državah, ne da bi pri tem ogrozili potrebo po tem, da imajo tretje države vzpostavljena trdna pravila. Predlaga se tudi poenostavitev postopka enakovrednosti, kadar so tveganja, povezana s centralnim kliringom v tretji državi, zelo majhna. Poleg tega je namen tega predloga povečati zmogljivost centralnega kliringa v EU in s tem povečati likvidnost CNS iz EU, da se zmanjšajo tveganja za finančno stabilnost EU zaradi prekomerne izpostavljenosti do CNS iz tretjih držav. Zato morajo imeti vsi udeleženci na trgu, za katere velja obveznost kliringa, v skladu s tem predlogom aktivne račune pri CNS iz EU za kliring produktov, ki jih je ESMA opredelil kot produkte znatnega sistemskega pomena za finančno stabilnost EU. Ta predlog dopolnjuje predlog direktive, ki uvaja omejeno število sprememb Direktive 2013/36/EU (direktiva o kapitalskih zahtevah), Direktive (EU) 2019/2034 (direktiva o investicijskih podjetjih) in Direktive 2009/65/EU (direktiva o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje) v zvezi z obravnavo tveganja koncentracije do CNS in tveganja nasprotne stranke pri transakcijah z izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere se opravi centralni kliring. Te spremembe so potrebne, da se dosežejo cilji tega pregleda uredbe EMIR in zagotovi skladnost. Predloga je zato treba brati skupaj. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Ta predlog je povezan z drugimi politikami EU in tekočimi pobudami, katerih cilj je (i) spodbujati unijo kapitalskih trgov, (ii) okrepiti odprto strateško neodvisnost EU ter (iii) povečati učinkovitost in uspešnost nadzora na ravni EU, ter je z njimi skladen. Prvič, zmogljivost kliringa je pomembna razsežnost za unijo kapitalskih trgov. Namen unije kapitalskih trgov je vzpostaviti globoke in likvidne kapitalske trge EU, ki bodo služili potrebam državljanov, podjetij in finančnih institucij EU. Kriza zaradi COVID-19 je povečala nujnost, da se vzpostavi unija kapitalskih trgov, saj je tržno financiranje ključnega pomena za okrevanje evropskega gospodarstva in vrnitev k dolgoročni rasti. Varne, zanesljive in konkurenčne potrgovalne ureditve v EU, zlasti centralni kliring, so bistvene za dobro delujočo unijo kapitalskih trgov. Predlagane zakonodajne spremembe, vključno z nadaljnjo krepitvijo nadzornega okvira, bi prispevale k razvoju učinkovitejšega in varnejšega potrgovalnega okolja v EU. Drugič, konkurenčne, dobro razvite in odporne CNS iz EU so predpogoj za odprto strateško neodvisnost EU. Sporočilo Komisije o odprti strateški neodvisnosti določa, kako lahko EU okrepi svojo odprto strateško neodvisnost na makroekonomskem in finančnem področju, zlasti z nadaljnjim razvojem infrastruktur finančnih trgov EU in povečanjem njihove odpornosti. Z vzpostavitvijo močnega sistema centralnega kliringa v EU z zanesljivo zmogljivostjo se zmanjšujejo tveganja, ki izhajajo iz prekomerne odvisnosti od CNS iz tretjih držav in njihovih nadzornikov. Tretjič, nedavni dogodki na energetskih trgih, ko se je več energetskih podjetij pri uporabi trgov izvedenih finančnih instrumentov spoprijemalo z likvidnostnimi težavami, so prav tako pokazali, da je treba uredbo EMIR izboljšati, da se bodo tveganja za finančno stabilnost EU še naprej zmanjševala ob upoštevanju novih izzivov. To pomeni vzpostavitev varnega, zanesljivega in konkurenčnega ekosistema centralnega kliringa v EU, ki bo sposoben prenesti gospodarske pretrese. •Skladnost z drugimi politikami Unije To pobudo bi bilo treba obravnavati v okviru širših ciljev Komisije zagotoviti varnejše, zanesljivejše, učinkovitejše in konkurenčnejše trge EU. Njen cilj je zagotoviti, da so potrgovalne ureditve, zlasti centralni kliring, ki so bistveni element kapitalskih trgov, enako varne, zanesljive, učinkovite in konkurenčne. V celoti delujoč in povezan kapitalski trg bo gospodarstvu EU omogočil trajnostno rast in večjo konkurenčnost v skladu s strateško prednostno nalogo Komisije za gospodarstvo za ljudi, osredotočeno na ustvarjanje pravih pogojev za ustvarjanje delovnih mest, rast in naložbe. Pobuda nima neposrednih in/ali opredeljivih učinkov, ki bi povzročali znatno škodo ali vplivali na skladnost s cilji podnebne nevtralnosti ter obveznostmi iz evropskih podnebnih pravil.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Uredba EMIR določa regulativni in nadzorni okvir za CNS s sedežem v EU in CNS iz tretjih držav, ki opravljajo storitve centralnega kliringa za klirinške člane ali mesta trgovanja s sedežem v EU. Pravna podlaga uredbe EMIR je člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), saj določa skupna pravila za izvedene finančne instrumente OTC, CNS in repozitorije sklenjenih poslov, da se preprečijo različni nacionalni ukrepi ali prakse in ovire za pravilno delovanje notranjega trga ob zagotavljanju finančne stabilnosti. Glede na to, da so v tej pobudi predlagani nadaljnji ukrepi politike za zagotovitev doseganja teh ciljev, bi se s tem povezan zakonodajni predlog sprejel na isti pravni podlagi. •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Težav, opredeljenih v oceni učinka, države članice ne morejo obravnavati same, zato je potrebno ukrepanje EU. S tem predlogom se spreminja uredba EMIR, in sicer zlasti, da se poveča privlačnost CNS iz EU z olajšanjem njihove zmožnosti dajanja novih produktov na trg in zmanjšanjem stroškov usklajevanja ter okrepitvijo nadzora nad CNS iz EU na ravni EU. Ukrepanje EU bi zato zmanjšalo prekomerno odvisnost EU od CNS iz tretjih držav in s tem zmanjšalo tveganja za finančno stabilnost EU. Varen, zanesljiv, učinkovit in konkurenčen trg storitev centralnega kliringa prispeva h globljim in likvidnejšim trgom v EU ter je bistvenega pomena za dobro delujočo unijo kapitalskih trgov. Države članice in nacionalni nadzorni organi ne morejo sami reševati sistemskih tveganj visoko integriranih in medsebojno povezanih CNS, ki delujejo čezmejno zunaj dosega nacionalnih jurisdikcij. Prav tako ne morejo zmanjšati tveganj, ki izhajajo iz različnih nacionalnih nadzornih praks. Države članice tudi ne morejo same povečati privlačnosti CNS iz EU ter odpraviti neučinkovitosti okvira za sodelovanje nacionalnih nadzornikov in organov EU. Zato države članice ne morejo zadovoljivo doseči cilja uredbe EMIR glede povečanja varnosti, zanesljivosti, učinkovitosti in konkurenčnosti CNS iz EU na enotnem trgu ter zagotavljanja finančne stabilnosti, kot sta leta 2012 ob sprejetju uredbe EMIR (in leta 2019 ob sprejetju uredb EMIR REFIT in EMIR 2.2) potrdila tudi sozakonodajalca. Zato se lahko ti cilji zaradi obsega ukrepov lažje dosežejo na ravni EU v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji. •Sorazmernost Cilj predloga je zagotoviti sorazmerno, učinkovito in uspešno izpolnjevanje ciljev uredbe EMIR. Glede na naravo tega predloga obstaja ključni kompromis med učinkovitostjo ukrepov za povečanje kliringa pri CNS iz EU in vplivom na stroške za klirinške udeležence. Ta kompromis je treba upoštevati pri določanju in oblikovanju samih ukrepov, da bi bili stroški sorazmerni. V predlogu so pregledane tudi nadzorne ureditve za CNS iz EU, da se lahko obravnavajo izzivi, s katerimi se srečujejo zaradi neučinkovitih postopkov izdaje dovoljenj. Poleg tega je namen sprememb nadzorne strukture upoštevati potrebo po okrepljenem sodelovanju organov v EU zaradi vse večjega pomena CNS iz EU ter hkrati ohraniti fiskalno odgovornost organov države članice sedeža. Poleg tega se z uvedbo zahteve po aktivnem računu, vzpostavitvijo spremljanja na ravni EU glede prenosa prekomerne izpostavljenosti podjetij iz EU s sistemsko pomembnih CNS iz tretjih držav (v nadaljnjem besedilu: CNS stopnje 2) na CNS iz EU ter postopkom naknadne odobritve/postopkom z neugovarjanjem za nekatere spremembe modelov tveganja CNS in razširitev storitev, ki jih te CNS ponujajo, upoštevajo pomisleki deležnikov, tudi ESMA, in hkrati zaščitijo cilji iz uredbe EMIR. Predlog ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje teh ciljev, ob upoštevanju potrebe po spremljanju in zmanjševanju morebitnih tveganj za finančno stabilnost, ki bi jih lahko povzročilo delovanje CNS, vključno s CNS iz tretjih držav. Sorazmernost prednostnih možnosti politike je nadalje ocenjena v poglavjih 7 in 8 priložene ocene učinka. •Izbira instrumenta EMIR je uredba, zato jo je treba spremeniti s pravnim instrumentom enake narave. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z DELEŽNIKI IN OCEN UČINKA •Naknadne ocene/preverjanja primernosti obstoječe zakonodaje Službe Komisije so se obsežno posvetovale s številnimi deležniki, vključno z organi EU (ECB, Evropskim odborom za sistemska tveganja (ESRB), evropskimi nadzornimi organi), državami članicami, člani Odbora Evropskega parlamenta za ekonomske in monetarne zadeve, sektorjem finančnih storitev (bankami, pokojninskimi in investicijskimi skladi, zavarovalnicami itd.) ter nefinančnimi podjetji, da bi ocenile, ali EMIR v zadostni meri zagotavlja finančno stabilnost EU. Ta proces je pokazal, da obstajajo stalna tveganja za finančno stabilnost EU zaradi prekomerne koncentracije kliringa v nekaj CNS iz tretjih držav. Ta tveganja so še posebej pomembna v primeru stresnega scenarija. Kljub temu so službe Komisije ob upoštevanju razmeroma nedavnega začetka veljavnosti EMIR 2.2 in dejstva, da se nekatere zahteve še ne uporabljajo, menile, da ni primerno pripraviti popolnega zaporednega vrednotenja celega okvira. Namesto tega so bila na podlagi prispevkov deležnikov in notranje analize (v oddelku 3 priložene ocene učinka o opredelitvi problema sta podrobno pojasnjeni neuspešnost in neučinkovitost sedanjih pravil) vnaprej opredeljena ključna področja. •Posvetovanja z deležniki Komisija se je v celotnem postopku priprave tega predloga posvetovala z deležniki. Zlasti v okviru: ·ciljno usmerjenega posvetovanja Komisije med 8. februarjem in 22. marcem 2022. Odločeno je bilo, da mora biti posvetovanje ciljno usmerjeno, zato so bila vprašanja osredotočena na zelo specifično in precej tehnično področje. Na ciljno usmerjeno posvetovanje se je prek spletnega obrazca odzvalo 71 deležnikov, nekaj zaupnih odgovorov pa je bilo poslanih tudi po elektronski pošti; ·poziva Komisije k predložitvi dokazov med 8. februarjem in 8. marcem 2022; ·posvetovanja z deležniki prek delovne skupine o priložnostih in izzivih pri prenašanju izvedenih finančnih instrumentov iz Združenega kraljestva (UK) v EU v prvi polovici leta 2021, vključno z več informativnimi sestanki deležnikov februarja, marca in junija 2021; ·srečanja s poslanci Evropskega parlamenta 4. maja ter poznejših dvostranskih srečanj;

·srečanja s strokovnjaki iz držav članic 30. marca 2022, 16. junija 2022 in 8. novembra 2022; ·srečanj Odbora za finančne storitve 2. februarja in 16. marca 2022; ·sestankov Ekonomsko-finančnega odbora 18. februarja in 29. marca 2022; ·dvostranskih srečanj z deležniki ter zaupnih informacij, prejetih od najrazličnejših deležnikov. Glavna sporočila tega posvetovalnega procesa so bila: ·delo, ki se je začelo leta 2021, je pokazalo, da bo za izboljšanje privlačnosti kliringa, spodbujanje razvoja infrastruktur EU in krepitev nadzornih ureditev v EU potreben čas; ·opredeljeni so bili različni ukrepi, ki bi lahko pripomogli k večji privlačnosti CNS in klirinških dejavnosti v EU ter zagotovili, da se njihova tveganja ustrezno upravljajo in nadzorujejo; ·ti opredeljeni ukrepi niso le v pristojnosti Komisije in sozakonodajalcev, ampak bi lahko zahtevali tudi ukrepanje ECB, nacionalnih centralnih bank, ESA, nacionalnih nadzornih organov, CNS in bank; ·iz posvetovanja izhaja, da imajo udeleženci na trgu na splošno raje tržno usmerjen pristop k regulativnim ukrepom, da se zmanjšajo stroški in da udeleženci na trgu EU ostanejo mednarodno konkurenčni; kljub temu so bili regulativni ukrepi do določene mere podprti, zlasti ko so omogočali hitrejši postopek odobritve novih produktov in storitev CNS; ·ukrepi, ki so se zdeli koristni za povečanje privlačnosti CNS iz EU, so bili: vzdrževanje aktivnega računa pri CNS iz EU, ukrepi za olajšanje razširitve storitev CNS iz EU, razširitev obsega klirinških udeležencev, sprememba pravil o obračunavanju varovanja pred tveganjem ter izboljšanje pogojev financiranja in upravljanja likvidnosti za CNS iz EU. V predlogu so upoštevane te povratne informacije deležnikov ter povratne informacije, prejete na srečanjih s številnimi deležniki ter organi in institucijami EU. Uvaja ciljno usmerjene spremembe uredbe EMIR, katerih namen je: ·izboljšati privlačnost CNS iz EU s poenostavitvijo postopkov za uvajanje produktov ter spreminjanje modelov in parametrov ter z uvedbo postopka z neugovarjanjem/naknadne odobritve/pregleda za nekatere spremembe. To bo CNS iz EU omogočilo hitrejše uvajanje novih produktov in spreminjanje modelov ter hkrati zagotovilo, da se upoštevajo s tveganji povezani pomisleki, brez ogrožanja finančne stabilnosti, zaradi česar bodo CNS iz EU konkurenčnejše; ·spodbujati centralni kliring v EU za zaščito finančne stabilnosti z zahtevo, da imajo klirinški člani in stranke neposredno ali posredno aktiven račun pri CNS iz EU; spodbujanje strank h kliringu bo pomagalo zmanjšati izpostavljenost do CNS stopnje 2 iz tretjih držav in s tem prekomerno odvisnost od njih, kar pomeni tveganje za finančno stabilnost EU; ·izboljšati ocenjevanje in obvladovanje čezmejnega tveganja z zagotavljanjem, da imajo organi v EU ustrezna pooblastila in informacije za spremljanje tveganj v zvezi s CNS iz EU in tretjih držav, vključno s krepitvijo njihovega sodelovanja pri nadzoru v EU. •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Komisija se je pri pripravi tega predloga oprla na naslednje zunanje strokovno znanje in podatke: ·poročilo ESMA na podlagi člena 25(2c) uredbe EMIR, predloženo Komisiji decembra 2021; v poročilu so se upoštevali tudi odgovori na ankete in zbiranja podatkov, ki jih je ESMA izvedel med CNS in klirinškimi udeleženci; ·odziv ESRB na posvetovanje ESMA na podlagi člena 25(2c) uredbe EMIR, izdan decembra 2021; ·statistični podatki Banke za mednarodne poravnave; ·CEPS, 2021, Setting EU CCP policy – much more than meets the eye (Določanje politike EU za centralne nasprotne stranke – veliko več, kot se zdi na prvi pogled) in

·podatkovna zbirka ClarusFT. Ta prispevek je bil dopolnjen s kvantitativnimi in kvalitativnimi mnenji udeležencev na finančnih trgih, ki so bila včasih zaupna. •Ocena učinka Komisija je izvedla oceno učinka ustreznih nadomestnih možnosti politike. Možnosti politike so bile opredeljene na podlagi naslednjih štirih dejavnikov: (i) zapleteni, dolgotrajni in obremenjujoči postopki, (ii) omejeno sodelovanje v CNS iz EU in koncentracija v prvotnih CNS, (iii) medsebojna povezanost finančnega sistema EU in (iv) neučinkovit okvir za sodelovanje pri nadzoru. Možnosti politike so bile ocenjene glede na specifične cilje izboljšanja privlačnosti CNS iz EU, spodbujanja kliringa pri CNS iz EU ter izboljšanja ocenjevanja in upravljanja čezmejnih tveganj. Odbor za regulativni nadzor je 14. septembra 2022 za oceno učinka izdal pozitivno mnenje s pripombami, v katerem so navedena naslednja glavna priporočila za izboljšave: ·pojasniti, kaj bi bil uspeh in kako ga bo mogoče učinkovito spremljati; ·bolj izčrpno predstaviti vrsto obravnavanih možnosti; ·predstaviti namen in predvideno zasnovo ključnih ukrepov, ki jih je treba obravnavati z izvedbenimi predpisi, ter pojasniti merila in parametre, ki bodo okvir za njihov razvoj. Zahtevana pojasnila so bila dodana v ustrezne oddelke ocene učinka. Na podlagi ocene in primerjave vseh možnosti politike so bile v oceni učinka opredeljene naslednje prednostne možnosti politike: ·ukrepi za izboljšanje privlačnosti CNS iz EU: kot prednostna možnost je bila opredeljena kombinacija ukrepov za poenostavitev postopkov uvajanja produktov in spreminjanja modelov ter uvedba postopka naknadne odobritve/postopka z neugovarjanjem za nekatere spremembe. S temi ukrepi bi se poenostavili sedanji postopki in hkrati ohranila finančna stabilnost. Poenostavitev postopkov uvajanja produktov in spreminjanja modelov ter uvedba postopka naknadne odobritve/postopka z neugovarjanjem/pregleda za nekatere spremembe sta bili ocenjeni tudi kot ločeni možnosti. Ker pa bi vsaka od njiju le delno izpolnila cilje, se zdi, da je kombinacija obeh možnosti najprimernejša za izpolnitev začrtanih ciljev; ·ukrepi za spodbujanje centralnega kliringa v EU za zaščito finančne stabilnosti: kot najprimernejša za doseganje ciljev je bila ocenjena kombinacija različnih možnosti, ki bi vključevala naslednje vidike: (i) zahteva, da imajo klirinški člani in stranke aktiven račun pri CNS iz EU, (ii) zagotavljanje skladnosti z novimi zahtevami glede klirinških dejavnosti, (iii) izdaja sporočila za spodbujanje javnih subjektov, ki prostovoljno opravljajo kliring prek CNS, da to storijo v EU, in (iv) spodbujanje centralnega kliringa. Kombinacija teh možnosti bi omogočila obravnavanje prekomerne odvisnosti od CNS stopnje 2, povečanje centralnega kliringa v EU in odpravo ovir za centralni kliring. Nekateri od teh ukrepov lahko vključujejo drugostopenjske akte, ki določajo posebne vidike. Možnosti politike so bile ocenjene tudi ločeno, vendar je bila kombinacija možnosti ocenjena kot najučinkovitejša za doseganje ciljev; ·ukrepi za izboljšanje ocenjevanja in upravljanja čezmejnih tveganj: ciljno usmerjene spremembe sedanjega nadzornega okvira so se bile ocenjene kot najustreznejše in sorazmerne, saj dosegajo pravo ravnovesje med doseganjem naslednjih posameznih ciljev: (i) krepitev okvira za zanesljivo upoštevanje čezmejnih tveganj, (ii) krepitev finančne stabilnosti EU ter (iii) izboljšanje privlačnosti CNS iz EU, ob priznavanju, da se odločitve o reševanju, ki vplivajo na CNS, klirinške člane in stranke, sprejemajo na nacionalni ravni in da so države članice še naprej odgovorne za finančno podporo CNS, ki so pridobile dovoljenje v njihovi jurisdikciji. ·Celoten sveženj možnosti bo pozitivno vplival na potrgovalno okolje v EU, saj bo izboljšal privlačnost CNS iz EU, spodbujal centralni kliring v EU, izboljšal ocenjevanje in upravljanje čezmejnega tveganja ter tako prispeval h konkurenčnosti finančnih trgov EU in finančni stabilnosti EU. •Primernost in poenostavitev ureditve Cilj pobude je povečati privlačnost CNS iz EU, zmanjšati prekomerno odvisnost udeležencev na trgu EU od CNS iz tretjih držav, zaščititi finančno stabilnost EU in okrepiti odprto strateško neodvisnost EU. Kot taka sama po sebi ni namenjena zmanjšanju stroškov. Vendar bo prednostna možnost politike za povečanje privlačnosti CNS iz EU privedla do poenostavitve postopkov za CNS iz EU, zmanjšanja upravnih bremen in povečanja učinkovitosti njihovega delovanja, kar bo pomenilo tudi zmanjšanje stroškov. Približni obseg teh prihrankov je bil ocenjen na podlagi sodelovanja z deležniki in več predpostavk, ki so bile potrebne za ekstrapolacijo učinkov na celotno EU. Ta prihranek stroškov je upravne narave in se v okviru pristopa „za enega sprejetega se eden odpravi“ šteje kot tisti, ki se odpravi, v razponu od približno 5 do 15 milijonov EUR (skupaj za EU). To bo verjetno skoncentrirano v nekaj CNS iz EU (saj lahko v določenem letu le nekaj CNS iz EU na trg uvede nove produkte) in bo verjetno ugodno vplivalo na njihovo privlačnost. Kar zadeva morebitne dodatne stroške, pomembne za načelo „za enega sprejetega se eden odpravi“, tj. zelo omejene zahteve glede predložitve dokumentacije v zvezi z odprtjem računa pri CNS, so upravni stroški zanemarljivi (za več podrobnosti glej Prilogo 3 k priloženi oceni učinka). Kar zadeva zahtevo glede aktivnega računa, ima po ocenah služb Komisije na podlagi zaupnih informacij približno 60 % strank iz EU klirinških članov iz EU že odprt račun za kliring obrestnih zamenjav pri CNS iz EU, približno 85 % pa ga ima za posle kreditne zamenjave. Zato za te stranke odprtje računa pri CNS iz EU za tovrstne produkte ne bi pomenilo dodatnih stroškov. Poleg tega so lahko morebitni stroški odvisni od tega, v kateri CNS sodelujejo: po zaupnih informacijah, ki so jih prejele službe Komisije, so na primer v nekaterih CNS iz EU stroški računa sami po sebi pod določenimi pogoji enaki nič. Zahteva glede aktivnega računa bo podrobneje opredeljena v regulativnem tehničnem standardu, ki ga bo pripravil ESMA in bo predmet javnega posvetovanja ter analize stroškov in koristi. •Temeljne pravice EU je zavezana visokim standardom varstva temeljnih pravic in je podpisnica številnih konvencij o človekovih pravicah. V zvezi s tem ta predlog spoštuje te pravice, zlasti ekonomske pravice, kot so navedene v glavnih konvencijah Združenih narodov o človekovih pravicah, Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, ki je sestavni del Pogodb EU, ter Evropski konvenciji o človekovih pravicah.

4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlog ne bo vplival na proračun Unije. Ta zakonodajna pobuda ne bo vplivala na odhodke ESMA ali drugih organov Evropske unije. V oceni učinka so bili opredeljeni le zmerni dodatni stroški ESMA, hkrati pa predlagani ukrepi izboljšujejo učinkovitost, zaradi česar se bodo zmanjšali stroški. Poleg tega je v nekaterih določbah pojasnjena in ponovno določena vloga ESMA, ne vključujejo pa novih nalog, zato je treba navedene določbe šteti za proračunsko nevtralne. Opredeljeni stroški so povezani z vzpostavitvijo in delovanjem nove centralne podatkovne zbirke, tj. informacijskega orodja za predložitev dokumentov o nadzoru. ESMA bi lahko imel višje stroške, povezane z razvojem ali izbiro takega novega informacijskega orodja in njegovim upravljanjem, vendar bo to informacijsko orodje tudi izboljšalo učinkovitost in ESMA bo imel od tega koristi. Ta učinkovitost je povezana z bistveno manj ročnega dela pri usklajevanju in izmenjavi dokumentov, spremljanju rokov in vprašanj ter usklajevanju s pristojnimi nacionalnimi organi, kolegijem in nadzornim odborom za CNS. Te koristi bodo verjetno odtehtale nastale stroške. Poleg tega se lahko zaradi začetnih dodatnih zahtev glede dokumentacije, povezane s spremembo orodij in postopkov ter okrepljenim sodelovanjem, stroški sprva zvišajo, vendar se bodo ti sčasoma verjetno znižali ali ostali nespremenjeni. ESMA bo moral zlasti pripraviti osnutke regulativnih/izvedbenih tehničnih standardov o obliki in vsebini dokumentov, ki jih morajo CNS predložiti nadzornim organom ob predložitvi vloge, o standardih za poročanje o klirinških dejavnostih in izpostavljenosti do CNS iz tretjih držav ter o specifikaciji zahteve, da morajo imeti klirinški člani in stranke aktiven račun pri CNS iz Unije, pa tudi nekaj poročil, vključno z letnim poročilom o rezultatih dejavnosti spremljanja in čezmejnih dejavnostih ter polletnim poročilom o klirinških dejavnostih nefinančnih nasprotnih strank. ESMA lahko pri izvajanju teh dejavnosti gradi na že obstoječih notranjih procesih in postopkih, po potrebi pa lahko te postopke pretvori v regulativne/izvedbene tehnične standarde. Pri opredelitvi zahteve glede aktivnega računa za nekatere že opredeljene instrumente in njihovega stalnega spremljanja lahko upošteva delo, ki ga je opravil na podlagi člena 25(2c) uredbe EMIR pri ocenjevanju, katere klirinške storitve CNS stopnje 2 so znatnega sistemskega pomena za Unijo ali eno ali več njenih držav članic, in bi zato lahko bilo potrebnih le nekaj zelo omejenih dodatnih sredstev. Druga kategorija, ki jo je treba upoštevati pri analizi stroškov, je prilagoditev postopkov in orodij novemu okviru sodelovanja pri nadzoru. Sodelovanje v skupnih nadzorniških skupinah in vzpostavitev skupnega mehanizma spremljanja na ravni EU sta nova elementa v nadzornem okviru. Vendar sta zlasti orodji za izboljšanje sodelovanja med organi in vključujeta naloge, ki jih organi v vseh bistvenih delih že izvajajo, razen spremljanja izvajanja zahtev, določenih za aktivne račune pri CNS iz EU, kot so pristojbine za dostop, ki jih CNS zaračunavajo strankam za aktivne račune. Zaradi teh novih struktur bo verjetno potrebna določena reorganizacija virov in morda bodo potrebni dodatni sestanki, vendar zaradi njih ne bodo nastale bistvene proračunske posledice. Poleg tega ponovno določeni nadzorni postopek prinaša tudi koristi, zlasti jasnejše odgovornosti, preprečevanje nepotrebnega podvajanja dela in manj dela zaradi uvedbe postopkov z neugovarjanjem, ki ESMA in pristojnim nacionalnim organom omogočajo, da se osredotočijo na bistvene vidike nadzora v zvezi z razširitvijo centralnih klirinških storitev in spremembami modelov tveganja CNS. Predlagana sprememba, ki pojasnjuje, da lahko ESMA prekliče priznanje CNS iz tretjih držav, ki mu ne želijo plačevati pristojbin, bo pozitivna z vidika stroškov. Zaradi tega se bo ESMA izognil neplačanemu delu, ki bi ga v nasprotnem primeru moral opraviti. Poleg tega so uvedene dodatne določbe, v katerih je pojasnjena in ponovno določena vloga ESMA, zato jih je treba šteti za proračunsko nevtralne. ESMA mora na primer že zdaj izdajati mnenja, preden pristojni nacionalni organi sprejmejo določene odločitve, vendar je vsebina navedenih mnenj ponovno določena, da se zagotovi višja stopnja učinkovitosti nadzornega postopka, ESMA pa ima uradno možnost izdati mnenje o letnem pregledu in oceni CNS ter o odvzemu njihovega dovoljenja in zahtevah po kritju. Poleg tega naj bi ESMA prevzel jasno vlogo pri usklajevanju in pripravi priporočil v izrednih razmerah. To so naloge, ki so v vseh bistvenih pogledih povezane z njihovim že obstoječim tekočim delom, določbe pa pojasnjujejo in s tem krepijo položaj ESMA ter jasno določajo odgovornosti. Čeprav so uvedene manjše spremembe vloge drugih organov Evropske unije, kot sta Evropska komisija ali Evropska centralna banka, te spremembe ne bodo imele proračunskih posledic. 5.DRUGI ELEMENTI •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja Namen ukrepov je povečati privlačnost CNS iz EU in okrepiti nadzor nad čezmejnimi tveganji v EU. Zato se proučuje več sprememb uredbe EMIR, v nekaterih primerih pa tudi spremembe drugih zakonodajnih aktov EU. Predlog zagotavlja, da lahko ustrezni organi EU dostopajo do ustreznih informacij, hkrati pa ne povzroča nepotrebnih stroškov. Predlog vključuje določbo, da je treba opraviti oceno uredbe EMIR v celoti, s poudarkom na njeni uspešnosti in učinkovitosti pri doseganju prvotnih ciljev (tj. izboljšanje učinkovitosti in varnosti klirinških trgov EU ter ohranjanje finančne stabilnosti). V oceni bi bilo treba upoštevati vse vidike uredbe EMIR, zlasti pa izboljšano privlačnost CNS iz EU. Načeloma bi se morala ta ocena izvesti vsaj pet let po začetku veljavnosti uredbe, cilj pa bi bil zbrati prispevke vseh zadevnih deležnikov. •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga 1.Transakcije znotraj skupine Uredba EMIR določa okvir, s katerim so transakcije znotraj skupine (domače in čezmejne) izvzete iz obveznosti kliringa iz člena 4 in zahtev po kritju iz člena 11 navedene uredbe. Da bi se zagotovili večja pravna varnost in predvidljivost v zvezi z okvirom za odločitve znotraj skupine, se potreba po odločitvi o enakovrednosti nadomesti s seznamom jurisdikcij, za katere ni mogoče odobriti izjeme. Člen 3 bi zato bilo treba spremeniti tako, da se potreba po odločitvi o enakovrednosti nadomesti s seznamom tretjih držav, za katere se izjema ne bi smela odobriti, člen13 pa bi bilo treba črtati. Te tretje države bi morale biti tiste, ki so v skladu s členom 9 Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta uvrščene na seznam tretjih držav z visokim tveganjem, ki imajo v svojih ureditvah za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma strateške pomanjkljivosti, in tiste, ki so uvrščene na seznam Unije iz Priloge I o jurisdikcijah, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene. Komisija je pooblaščena tudi za sprejemanje delegiranih aktov, s katerimi opredeli tretje države, katerih subjekti ne smejo biti upravičeni do navedenih izjem, čeprav niso opredeljeni na navedenih seznamih, saj to, da je subjekt iz tretje države opredeljen na navedenih seznamih, ni nujno edini dejavnik, ki lahko vpliva na tveganje, vključno s tveganjem nasprotne stranke ali pravnim tveganjem, povezanim s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih. 2.Obveznost kliringa Člen 4 se spremeni tako, da se uvede izjema od obveznosti kliringa, kadar finančna nasprotna stranka iz EU ali nefinančna nasprotna stranka, za katero velja obveznost kliringa v skladu z uredbo EMIR, sklene transakcijo s pokojninsko shemo s sedežem v tretji državi, ki je po svoji nacionalni zakonodaji izvzeta iz obveznosti kliringa. 3.Obveznost kliringa za finančne nasprotne stranke

Člen 4a se spremeni, zato bi bilo treba pri izračunu pozicije glede na prage iz člena 4a uredbe EMIR v navedeni izračun vključiti samo tiste pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, za katere se ne opravlja kliring pri CNS, ki ima dovoljenje v skladu s členom 14 ali je priznana v skladu s členom 25 navedene uredbe. 4.Aktivni račun Vstavi se nov člen 7a, da se obravnavajo tveganja, povezana s preveliko izpostavljenostjo klirinških članov in strank iz EU do CNS iz tretjih držav, ki opravljajo klirinške storitve, za katere je ESMA ugotovil, da so znatnega sistemskega pomena, ter tako zagotovita celovitost in stabilnost finančnega sistema EU. Finančne in nefinančne nasprotne stranke, za katere velja obveznost kliringa, morajo v skladu s tem členom imeti neposredno ali posredno aktivne račune pri CNS s sedežem v EU, pri CNS iz EU opravljati kliring vsaj določenega deleža storitev, ki so opredeljene kot storitve znatnega sistemskega pomena, in o tem poročati. Ta zahteva bi morala privesti do zmanjšanja prekomerne izpostavljenosti pri klirinških storitvah znatnega sistemskega pomena, ki jih ponujajo zadevne CNS stopnje 2, kolikor je to potrebno za zaščito finančne stabilnosti. ESMA v sodelovanju z EBA, EIOPA in ESRB ter po posvetovanju z ESCB določi podrobnosti o določitvi dejavnosti, ki jih je treba voditi na teh aktivnih računih, in zahteve glede poročanja o transakcijah, za katere se opravi kliring na teh aktivnih računih. Na Komisijo se prenese pooblastilo, da kadar ESMA opravi oceno na podlagi člena 25(2c), Komisija sprejme delegirani akt za spremembo seznama kategorij pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, za katere velja zahteva glede aktivnega računa, tako da doda ali odstrani kategorije s tega seznama. 5.Informacije o klirinških storitvah Vstavi se nov člen 7b, v skladu s katerim morajo klirinški člani in stranke, ki opravljajo klirinške storitve, svoje stranke obvestiti o možnosti kliringa zadevne pogodbe pri CNS iz EU. S členom 7b se uvaja tudi obveznost klirinških članov iz EU in strank iz EU, da svojemu pristojnemu organu poročajo o obsegu kliringa, opravljenega pri CNS iz tretjih držav. ESMA mora pripraviti osnutke regulativnih in izvedbenih tehničnih standardov glede zahtevanih informacij, da se zagotovi, da so informacije, ki jih je treba predložiti, opredeljene in zagotovljene usklajeno. 6.Obveznost poročanja Člen 9 se spremeni tako, da se odpravi izvzetje iz zahtev za poročanje za transakcije med nasprotnimi strankami znotraj skupine, kadar je vsaj ena od nasprotnih strank nefinančna nasprotna stranka, da se zagotovi preglednost transakcij znotraj skupine. 7.Obveznost kliringa za nefinančne nasprotne stranke Člen 10 se spremeni tako, da mora ESMA pregledati in po potrebi pojasniti regulativne tehnične standarde v zvezi z merili za določitev, katere pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC so objektivno merljive kot pogodbe, ki zmanjšujejo tveganja, tako imenovano izjemo glede varovanja pred tveganji in določitev pragov, da se ustrezno in natančno odražajo tveganja in značilnosti izvedenih finančnih instrumentov, ter preučiti, ali so razredi izvedenih finančnih instrumentov OTC, in sicer obrestni, devizni, kreditni in lastniški izvedeni finančni instrumenti, še vedno ustrezni. Vključena je spodbuda organu ESMA, naj med drugim prouči in zagotovi več podrobnosti za izvedene finančne instrumente na blago. Člen 10 se prav tako spremeni tako, da se pri izračunu pozicij glede na prage v navedeni izračun vključijo samo tiste pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, za katere se ne opravlja kliring pri CNS, ki ima dovoljenje v skladu s členom 14 ali je priznana v skladu s členom 25. 8.Tehnike zmanjševanja tveganja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez kliringa pri CNS Člen 11 se spremeni tako, da se nefinančnim nasprotnim strankam, za katere prvič velja obveznost izmenjave zavarovanja s premoženjem za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, za katere ni bil opravljen kliring pri CNS, zagotovi štirimesečno izvedbeno obdobje za pogajanja in testiranje dogovorov o izmenjavi zavarovanja s premoženjem. EBA lahko v sodelovanju z drugimi evropskimi nadzornimi organi izda smernice ali priporočila za zagotovitev enotne uporabe postopkov obvladovanja tveganj. 9.Izdaja dovoljenja CNS ter razširitev dejavnosti in storitev Člena 14 in 15 se spremenita tako, da se pojasni, da bi morale imeti CNS, ki imajo dovoljenje, poleg dovoljenja za opravljanje klirinških storitev in dejavnosti v zvezi z nefinančnimi instrumenti možnost pridobiti tudi dovoljenje za opravljanje klirinških storitev in dejavnosti v zvezi s finančnimi instrumenti. 10.Izdaja dovoljenja CNS, razširitev dejavnosti in storitev ter postopek za izdajo in zavrnitev dovoljenja Členi 14, 15 in 17 se spremenijo tako, da se zagotovi, da so ustrezni postopki, ki jih imajo CNS na voljo za razširitev ponudbe produktov, krajši, manj zapleteni in bolj gotovi glede izida za CNS iz EU. Pristojni organi morajo hitro potrditi prejem vloge in oceniti, ali je CNS predložila dokumente, potrebne za izdajo dovoljenja ali razširitev. Za zagotovitev, da CNS iz EU skupaj z vlogami predložijo vse zahtevane dokumente, mora ESMA pripraviti osnutke regulativnih in izvedbenih tehničnih standardov, ki določajo take dokumente, njihovo obliko in vsebino. Poleg tega bi morala CNS vse dokumente predložiti v centralno podatkovno zbirko, kjer bi jih bilo treba takoj deliti s pristojnim organom CNS, ESMA in kolegijem. Poleg tega bi morali pristojni organ CNS, ESMA in kolegij v vnaprej določenem ocenjevalnem obdobju medsebojno sodelovati in postavljati vprašanja CNS, da se zagotovi prožen in sodelovalen postopek. 11.Postopek z neugovarjanjem in postopek naknadne odobritve za odobritev prošnje za razširitev dejavnosti ali storitev Uvede se nov člen 17a, ki CNS omogoča, da namesto rednega postopka za izdajo dovoljenja za dodatne storitve ali dejavnosti, ki jih namerava ponujati CNS in ki ne povečujejo tveganja za CNS, opravi postopek z neugovarjanjem. Člen 17a določa, katere dodatne storitve in dejavnosti se štejejo za nebistvene in jih mora zato pristojni organ CNS odobriti s takim postopkom z neugovarjanjem ter jih lahko CNS začne ponujati, preden pristojni organ CNS sprejme odločitev. Poleg teh primerov lahko CNS zaprosi svoj pristojni organ za uporabo postopka z neugovarjanjem tudi, če meni, da predlagana dodatna storitev ali dejavnost ne bi povečala njenih tveganj.

12.Postopek za pridobitev mnenja ESMA in kolegija Vstavi se nov člen 17b za pojasnitev področja uporabe in postopka, ki ga je treba upoštevati, kadar pristojni organ pred sprejetjem nadzorne odločitve, za katero CNS ne predloži vloge, na primer glede skladnosti CNS z zahtevami glede vodenja evidenc ali navzkrižja interesov, zaprosi za mnenje ESMA in kolegija. 13.Kolegij in mnenje kolegija Člena 18 in 19 se spremenita s ciljem nadaljnjega spodbujanja stalnega sodelovanja pri nadzoru nad CNS. Zato se od kolegija zahteva, da izda mnenje tudi, kadar pristojni organ razmišlja o odvzemu dovoljenja CNS ter kadar pristojni organ opravlja letni pregled in oceno navedene CNS. ESMA bi moral upravljati kolegij in mu predsedovati za vsako CNS iz EU ter imeti glasovalno pravico. 14.Odvzem dovoljenja Člen 20 se spremeni tako, da se zahteva, da se mora pristojni organ posvetovati z ESMA in člani kolegija, preden pristojni organ CNS sprejme odločitev o odvzemu ali omejitvi obsega dovoljenja za določeno storitev ali dejavnost, razen kadar je odločitev nujna. 15.Letni pregled Člen 21 se spremeni tako, da se navede, da bi bilo treba pri letnem pregledu upoštevati storitve ali dejavnosti, ki jih CNS zagotavlja, ali spremembe modela, ki jih CNS uporablja na podlagi postopka z neugovarjanjem. Določena je tudi pogostost priprave poročila na podlagi pregleda (poročilo je treba predložiti vsaj enkrat letno na določen datum). Poleg tega je določeno, da ESMA in kolegij v zvezi s poročilom predložita mnenji. 16.Sodelovanje pristojnih organov in ESMA pri nadzoru nad CNS, ki imajo dovoljenje, ter postopek za izdajo in zavrnitev dovoljenja Člena 17 in 23a se spremenita tako, da lahko ESMA pristojnemu organu CNS izda mnenje tudi v zvezi z letnim pregledom in oceno CNS, zahtevami po kritju in odvzemom dovoljenja. ESMA mora pri izdaji takega mnenja oceniti, ali CNS izpolnjuje ustrezne zahteve iz uredbe EMIR, pri čemer se mora osredotočiti zlasti na opredeljena čezmejna tveganja ali tveganja za finančno stabilnost EU. Poleg tega bi moral objaviti dejstvo, da pristojni organ ne upošteva ali ne namerava upoštevati njegovega mnenja ali mnenja kolegija ali kakršnih koli pogojev ali priporočil v njem. Objavi lahko tudi razloge za neskladnost, ki jih navede pristojni organ. Člen 23a se spremeni tako, da se podrobneje opredeli vloga ESMA pri krepitvi usklajevanja v izrednih razmerah in ocenjevanju tveganj, zlasti na čezmejni ravni. 17.Skupne nadzorniške skupine, postopki z neugovarjanjem za odobritev prošnje za razširitev dejavnosti ali storitev ter pregled in ocena Vstavi se nov člen 23b, da se poveča sodelovanje organov, vključenih v nadzor nad CNS iz EU, ki imajo dovoljenje, z ustanovitvijo skupnih nadzorniških skupin. Naloge skupnih nadzorniških skupin so med drugim: (i) zagotavljanje mnenja pristojnemu organu CNS v okviru postopka z neugovarjanjem za podaljšanje obstoječega dovoljenja CNS, (ii) pomoč pri določanju pogostosti in izčrpnosti pregleda in ocene CNS ter (iii) sodelovanje pri inšpekcijskih pregledih na kraju samem. 18.Mehanizem skupnega spremljanja Vstavi se nov člen 23c za vzpostavitev medsektorskega mehanizma spremljanja, ki bo združeval organe Unije, vključene v nadzor nad CNS iz EU, klirinškimi člani in strankami. ESMA mora v sodelovanju z drugimi organi, ki sodelujejo v mehanizmu skupnega spremljanja, Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predložiti letno poročilo o rezultatih dejavnosti spremljanja, ki je nato podlaga za sprejemanje prihodnjih odločitev politike. Izda lahko tudi smernice ali priporočila, če meni, da pristojni organi ne zagotavljajo skladnosti klirinških članov in strank z zahtevo glede aktivnega računa, ali če ugotovi, da obstaja tveganje za finančno stabilnost EU. 19.Izredne razmere Člen 24 se spremeni tako, da se dodatno okrepi vloga ESMA v izrednih razmerah, saj mu omogoča, da na lastno pobudo ali na zahtevo skliče seje nadzornega odbora za CNS, po možnosti v razširjeni sestavi, z namenom učinkovitega usklajevanja odzivov pristojnih organov. ESMA je tudi pooblaščen, da od udeležencev na trgu z enostavnim zahtevkom zahteva informacije za izvajanje svoje usklajevalne funkcije v teh primerih. Lahko izdaja tudi priporočila, namenjena pristojnim organom CNS. 20.Nadzorni odbor za CNS Člen 24a se spremeni tako, da ESMA lahko evidentira in opredeli prednostne naloge na področju nadzora ter prouči čezmejna tveganja, vključno z medsebojnimi povezavami, prepletenostjo in tveganji koncentracije. Poleg tega se člen 24a spremeni tako, da lahko centralne banke izdajateljice sodelujejo na vseh sejah nadzornega odbora za CNS v zvezi s CNS iz EU, ter da so po potrebi povabljeni ustrezni organi za stranke in organi EU.

21.Priznanje CNS iz tretje države Člen 25 se spremeni tako, da se pojasni, da kadar ESMA pregleda priznanje CNS iz tretje države, se od navedene CNS ne bi smelo zahtevati, naj predloži novo vlogo, ampak mora ESMA zagotoviti vse informacije, potrebne za tak pregled. Člen 25 se spremeni tako, da se uvede možnost, da Komisija, kadar je to v interesu Unije, uporabi sorazmeren pristop in opusti zahtevo, da mora imeti tretja država učinkovit enakovreden sistem za priznavanje CNS iz tretjih držav, kadar sprejema odločitve o enakovrednosti za navedeno tretjo državo. Da se zagotovi sorazmernost dogovorov o sodelovanju, bi jih moral ESMA prilagoditi različnim jurisdikcijam glede na CNS s sedežem v zadevni jurisdikciji. Za CNS stopnje 2 bi morali dogovori o sodelovanju vključevati širši obseg informacij, ki se izmenjujejo med ESMA in ustreznimi organi tretjih držav, in to pogosteje. Člen 25 se dodatno spremeni, tako da dogovori o sodelovanju vključujejo pravico ESMA, da je obveščen tudi, kadar mora CNS stopnje 2 izboljšati svojo pripravljenost na finančne težave, na primer s pripravo načrta sanacije, ali kadar organ v taki tretji državi pripravi načrte reševanja. ESMA je treba obvestiti tudi o vidikih, ki so pomembni za finančno stabilnost EU v zvezi z nastajajočo krizo. 22.Stalno izpolnjevanje pogojev za priznanje Člen 25b se spremeni tako, da se pojasni, da morajo CNS stopnje 2 ESMA redno zagotavljati informacije. 23.Preklic priznanja in javno obvestilo Člena 25p in 25r se spremenita tako, da se pojasni, da lahko ESMA prekliče priznanje, če CNS iz tretje države krši katero koli zahtevo iz uredbe EMIR, in izda javno obvestilo, če niso plačane pristojbine ali če CNS ni sprejela popravnega ukrepa, ki ga je zahteval ESMA. 24.Obveščanje pristojnih organov Člen 31 o obveščanju o spremembah v upravljanju CNS se spremeni tako, da se pojasni postopek v zvezi z izmenjavo informacij ter izdajo mnenj ESMA in kolegija. 25.Mnenja ESMA in kolegija Členi 32, 35, 41 in 54 se spremenijo tako, da se pojasnijo zahteve za mnenja ESMA in kolegija. 26.Zahteve za sodelovanje in splošne določbe o organizacijskih zahtevah Člena 26 in 37 se spremenita tako, da se pojasni, da CNS ne bi smele biti klirinške članice drugih CNS niti ne bi smele sprejeti drugih CNS ali klirinških hiš kot klirinških članov ali posrednih klirinških članov. 27.Zahteve za sodelovanje Člen 37 se spremeni tako, da določa, da mora CNS, ki je kot klirinške člane vključila ali namerava vključiti nefinančne nasprotne stranke, zagotoviti, da so izpolnjene nekatere dodatne zahteve glede zahtev po kritju in jamstvenih skladov. Nefinančnim nasprotnim strankam ne bi smelo biti dovoljeno ponujati klirinških storitev za stranke, pri CNS pa bi lahko vodile račune le za sredstva in pozicije, ki jih imajo za svoj račun. Pristojni organ CNS bi moral ESMA in kolegiju redno poročati o ustreznosti sprejemanja nefinančnih nasprotnih strank kot klirinških članov. ESMA je pooblaščen, da pripravi osnutek regulativnega tehničnega standarda o elementih, ki jih je treba upoštevati pri določanju meril za dostop, in lahko po ad hoc medsebojnem strokovnem pregledu izda mnenje o ustreznosti takih ureditev. 28.Preglednost Člen 38 se spremeni tako, da se strankam in posrednim strankam zagotovi boljša preglednost in predvidljivost pozivov k doplačilu kritja. Klirinški člani in stranke, ki opravljajo klirinške storitve, bi morali svojim strankam zagotoviti preglednost. 29.Zahteve po kritju

Člen 41 se spremeni tako, da se zagotovi, da CNS redno spreminjajo stopnjo svojih kritij in pri tem upoštevajo morebitne prociklične učinke takih sprememb, ki odražajo trenutne tržne razmere, ter upoštevajo morebitni vpliv svojih pobiranj in plačil kritij čez dan na likvidnostni položaj svojih udeležencev. 30.Kontrole likvidnostnega tveganja Člen 44 se spremeni tako, da bolje odraža subjekte, katerih neplačilo bi lahko bistveno vplivalo na likvidnostni položaj CNS, tako da se od CNS zahteva, naj upošteva likvidnostno tveganje, ki nastane zaradi neplačila vsaj dveh subjektov, vključno s klirinškimi člani in ponudniki likvidnosti. 31.Zahteve glede zavarovanja s premoženjem Člen 46 se spremeni tako, da se bančne garancije in javna jamstva štejejo za primerna visoko likvidna zavarovanja s premoženjem, če so brezpogojno na voljo na zahtevo v obdobju unovčenja in če jih CNS upošteva pri izračunu svoje skupne izpostavljenosti do banke. Poleg tega bi morala CNS pri spreminjanju stopnje odbitkov, ki jih uporablja za sredstva, ki jih sprejme kot zavarovanje s premoženjem, upoštevati morebitne prociklične učinke. 32.Pregled modelov, testiranje izjemnih situacij in testiranje za nazaj Člen 49 se spremeni tako, da se zagotovi, da so ustrezni postopki, ki jih imajo CNS na voljo za uporabo sprememb modelov, krajši, manj zapleteni in bolj gotovi glede izida. Pristojni organi morajo hitro potrditi prejem vloge za spremembo modela in oceniti, ali je CNS predložila zahtevane dokumente. Za zagotovitev, da CNS iz EU skupaj z vlogami predložijo vse zahtevane dokumente, mora ESMA pripraviti osnutke regulativnih in izvedbenih tehničnih standardov, ki določajo take dokumente, njihovo obliko in vsebino. Poleg tega bi morala CNS vse dokumente predložiti v centralno podatkovno zbirko, kjer bi jih bilo treba takoj deliti s pristojnim organom CNS, ESMA in kolegijem. S členom 49 se uvaja tudi možnost, da se za potrditev sprememb modela, ki se ne štejejo za bistvene, namesto rednega postopka uporabi postopek z neugovarjanjem, in določa, katere spremembe se štejejo za bistvene. Kadar CNS meni, da sprememba ni bistvena, lahko začne uporabljati spremembo modela, preden pristojni organ CNS sprejme odločitev. 33.Spremembe poročil in pregled Člen 85 se spremeni tako, da Komisija do [pet let po začetku veljavnosti te uredbe] predloži poročilo o oceni uporabe te uredbe. Komisija mora navedeno poročilo skupaj z morebitnimi ustreznimi predlogi predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu. Poleg tega je odpravljena sedanja zahteva po predložitvi poročila do 2. januarja 2023. ESMA mora do [tri leta po začetku veljavnosti te uredbe] predložiti poročilo o svojem osebju in sredstvih. 34.Spremembe uredbe o kapitalskih zahtevah Člen 382(4) uredbe o kapitalskih zahtevah se spremeni tako, da se ustrezne določbe uredbe o kapitalskih zahtevah uskladijo s spremembami iz tega predloga. S spremembo se prilagaja obseg kapitalske zahteve za tveganje prilagoditve kreditnega vrednotenja, zlasti s pojasnitvijo, katere transakcije znotraj skupine se lahko izključijo iz te zahteve. 35.Spremembe uredbe o skladih denarnega trga Člen 17 uredbe o skladih denarnega trga se spremeni v določbah o naložbeni politiki v zvezi z omejitvami tveganja nasprotne stranke. Iz omejitev tveganja nasprotne stranke iz člena 17(4) in člena 17(6), točka (c), uredbe o skladih denarnega trga so izključeni posli z izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere se opravi centralni kliring. Poleg tega je v členu 2 dodana opredelitev CNS, in sicer v novi točki 24.



2022/0403 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne [xxxx]

o spremembi uredb (EU) št. 648/2012, (EU) št. 575/2013 in (EU) 2017/1131 v zvezi z ukrepi za zmanjšanje prekomerne izpostavljenosti do centralnih nasprotnih strank iz tretjih držav in izboljšanje učinkovitosti klirinških trgov Unije

(Besedilo velja za EGP) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta prispeva k zmanjšanju sistemskega tveganja s povečanjem preglednosti prostega trga izvedenih finančnih instrumentov (OTC) ter z zmanjšanjem kreditnega in operativnega tveganja nasprotne stranke, povezanega z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC. (2)Potrgovalne infrastrukture so temeljni vidik unije kapitalskih trgov in so odgovorne za številne postopke po trgovanju, vključno s kliringom. Učinkovit in konkurenčen klirinški sistem v Uniji je bistvenega pomena za delovanje kapitalskih trgov Unije in je temelj finančne stabilnosti Unije. Zato je treba določiti nadaljnja pravila za izboljšanje učinkovitosti klirinških storitev v Uniji na splošno in zlasti centralnih nasprotnih strank (CNS) z racionalizacijo postopkov, zlasti za zagotavljanje dodatnih storitev ali dejavnosti in za spremembo modelov tveganja CNS, s povečanjem likvidnosti, spodbujanjem kliringa pri CNS iz Unije, posodobitvijo okvira, v katerem delujejo CNS, ter zagotavljanjem potrebne prožnosti CNS in drugim finančnim udeležencem, da lahko konkurirajo na enotnem trgu. (3)Da bi CNS privabile stranke, morajo biti varne in odporne. Uredba (EU) št. 648/2012 določa ukrepe za povečanje preglednosti trgov izvedenih finančnih instrumentov in zmanjšanje tveganj s kliringom in izmenjavo kritij. V zvezi s tem imajo CNS pomembno vlogo pri zmanjševanju finančnih tveganj. Zato bi bilo treba določiti pravila za nadaljnjo krepitev stabilnosti CNS iz Unije, zlasti s spremembo nekaterih vidikov regulativnega okvira. Poleg tega je treba ob priznavanju vloge CNS iz Unije pri ohranjanju finančne stabilnosti Unije dodatno okrepiti njihov nadzor, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti njihovi vlogi v širšem finančnem sistemu in dejstvu, da opravljajo čezmejne storitve. (4)Centralni kliring je globalni posel, udeleženci na trgu Unije pa so dejavni na mednarodni ravni. Vendar so bili od sprejetja predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1095/2010 o ustanovitvi evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 v zvezi s postopki in organi, ki sodelujejo pri izdaji dovoljenja CNS, in zahtevami za priznanje CNS iz tretjih držav leta 2017 večkrat izraženi pomisleki, tudi s strani Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (ESMA), glede stalnih tveganj za finančno stabilnost Unije, ki izhajajo iz prevelike koncentracije kliringa v nekaterih CNS iz tretjih držav, zlasti zaradi morebitnih tveganj, ki se lahko pojavijo v stresnem scenariju. Kratkoročno je Komisija sprejela vrsto sklepov o enakovrednosti za ohranitev dostopa do CNS iz Združenega kraljestva, da bi zmanjšala tveganje za učinke izrazitega naglega padca, povezane z izstopom Združenega kraljestva iz Unije, zaradi nenadne prekinitve dostopa udeležencev na trgu Unije do CNS iz Združenega kraljestva. Vendar je Komisija pozvala udeležence na trgu v Uniji, naj srednjeročno zmanjšajo svojo prekomerno izpostavljenost do sistemskih CNS iz tretjih držav. Komisija je ta poziv ponovila v svojem sporočilu „Evropski gospodarski in finančni sistem: spodbujanje odprtosti, moči in odpornosti“ januarja 2021. Tveganja in učinki prekomerne izpostavljenosti do sistemskih CNS iz tretjih držav so bili obravnavani v poročilu, ki ga je ESMA objavil decembra 2021 po opravljeni oceni v skladu s členom 25(2c) Uredbe (EU) št. 648/2012. V navedenem poročilu je bilo ugotovljeno, da so nekatere storitve, ki jih opravljajo navedene sistemsko pomembne CNS iz Združenega kraljestva, tako znatnega sistemskega pomena, da sedanja ureditev iz Uredbe (EU) št. 648/2012 ne zadostuje za obvladovanje tveganj za finančno stabilnost Unije. Da bi se zmanjšala morebitna tveganja za finančno stabilnost Unije zaradi nadaljnje prekomerne odvisnosti od sistemskih CNS iz tretjih držav, pa tudi da bi se povečala sorazmernost ukrepov za tiste CNS iz tretjih držav, ki pomenijo manjše tveganje za finančno stabilnost Unije, je treba okvir, uveden z Uredbo (EU) 2019/2099, dodatno prilagoditi tveganjem, ki jih pomenijo različne CNS iz tretjih držav. (5)S členom 4(2) in členom 11(5) do (10) Uredbe (EU) št. 648/2012 so transakcije znotraj skupine izvzete iz obveznosti kliringa in zahtev po kritju. Da bi se zagotovili večja pravna varnost in predvidljivost v zvezi z okvirom za transakcije znotraj skupine, bi bilo treba odločitve o enakovrednosti iz člena 13 navedene uredbe nadomestiti s preprostejšim okvirom. Člen 3 navedene uredbe bi zato bilo treba spremeniti tako, da se potreba po odločitvi o enakovrednosti nadomesti s seznamom tretjih držav, za katere se izjema ne bi smela odobriti. Člen 13 navedene uredbe bi bilo zato treba črtati. Ker se člen 382 Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta nanaša na posle znotraj skupine, kot je določeno v členu 3 Uredbe (EU) št. 648/2012, bi bilo treba ustrezno spremeniti tudi navedeni člen 382. (6)Ker za subjekte s sedežem v državah, ki so uvrščene na seznam tretjih držav z visokim tveganjem, ki imajo strateške pomanjkljivosti v svoji ureditvi za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma, kot je navedeno v členu 9 Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta, ali v tretjih državah, ki so navedene v Prilogi I k sklepom Sveta o posodobljenem seznamu EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene, velja manj strogo regulativno okolje, lahko njihovo delovanje poveča tveganje za finančno stabilnost Unije, tudi zaradi povečanega kreditnega tveganja nasprotne stranke in pravnega tveganja. Zato taki subjekti ne bi smeli biti upravičeni do obravnave v okviru transakcij znotraj skupine. (7)Strateške pomanjkljivosti v ureditvi za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ali pomanjkanje sodelovanja za davčne namene niso nujno edini dejavniki, ki lahko vplivajo na tveganje, vključno s kreditnim tveganjem nasprotne stranke in pravnim tveganjem, povezano s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih. Vlogo imajo tudi drugi dejavniki, kot je nadzorni okvir. Zato bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov, s katerimi bi opredelila tretje države, katerih subjekti ne smejo biti upravičeni do navedenih izjem, čeprav niso opredeljeni na navedenih seznamih. Glede na to, da imajo transakcije znotraj skupine koristi od manjših regulativnih zahtev, bi morali regulatorji in nadzorniki skrbno spremljati in ocenjevati tveganja, povezana s transakcijami, ki vključujejo subjekte iz tretjih držav. (8)Da bi se zagotovili enaki konkurenčni pogoji za kreditne institucije iz Unije in tretjih držav, ki ponujajo klirinške storitve pokojninskim shemam, bi bilo treba uvesti izjemo od obveznosti kliringa iz člena 4, točka (iv), Uredbe (EU) št. 648/2012, kadar finančna nasprotna stranka iz Unije ali nefinančna nasprotna stranka, za katero velja obveznost kliringa, sklene transakcijo s pokojninsko shemo s sedežem v tretji državi, ki je v skladu z nacionalno zakonodajo navedene tretje države izvzeta iz obveznosti kliringa. (9)Uredba (EU) št. 648/2012 spodbuja uporabo centralnega kliringa kot glavne tehnike zmanjševanja tveganja za izvedene finančne instrumente OTC. Tveganja, povezana s pogodbo o izvedenih finančnih instrumentih OTC, se zato najbolje zmanjšajo, če za pogodbo o izvedenih finančnih instrumentih kliring opravi CNS, ki ima dovoljenje v skladu s členom 14 ali je priznana v skladu s členom 25 navedene uredbe. Iz tega sledi, da bi bilo treba v izračun pozicije, ki se primerja s pragovi, določenimi na podlagi člena 10(4), točka (b), Uredbe (EU) št. 648/2012, vključiti samo tiste pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, za katere ni opravljen kliring pri CNS, ki ima dovoljenje na podlagi člena 14 ali je priznana v skladu s členom 25 navedene uredbe. (10)Obravnavati je treba tveganja za finančno stabilnost, povezana s prekomerno izpostavljenostjo klirinških članov Unije in strank do sistemsko pomembnih CNS iz tretjih držav (CNS stopnje 2), ki opravljajo klirinške storitve, ki jih je ESMA v skladu s členom 25(2c) Uredbe (EU) št. 648/2012 opredelil kot klirinške storitve znatnega sistemskega pomena. ESMA je decembra 2021 sklenil, da je opravljanje nekaterih klirinških storitev, ki jih opravljata dve CNS stopnje 2, in sicer za obrestne izvedene finančne instrumente, denominirane v eurih in poljskih zlotih, posle kreditne zamenjave, denominirane v eurih, in kratkoročne obrestne izvedene finančne instrumente, denominirane v eurih, znatnega sistemskega pomena za Unijo ali eno ali več njenih držav članic. Kot je navedel v svojem poročilu o oceni iz decembra 2021, bi lahko spremembe primernega zavarovanja s premoženjem, kritij ali odbitkov navedenih CNS stopnje 2 negativno vplivale na trge državnih obveznic ene ali več držav članic in širše na finančno stabilnost Unije, če bi se navedene CNS znašle v finančnih težavah. Poleg tega lahko motnje na trgih, pomembnih za izvajanje denarne politike, ovirajo transmisijski mehanizem, ki je ključen za centralne banke izdajateljice. Zato je primerno, da se od vseh finančnih in nefinančnih nasprotnih strank, za katere velja obveznost kliringa, zahteva, da imajo neposredno ali posredno račune z minimalno stopnjo dejavnosti pri CNS s sedežem v Uniji. Zaradi te zahteve bi se moralo opravljanje navedenih klirinških storitev s strani navedenih CNS stopnje 2 zmanjšati na raven, pri kateri takšen kliring ni več znatnega sistemskega pomena. (11)Zagotoviti je treba, da se lahko določitev ravni klirinških dejavnosti, ki jih je treba voditi na računih pri CNS iz Unije, prilagodi spreminjajočim se okoliščinam. ESMA ima pomembno vlogo pri ocenjevanju znatnega sistemskega pomena CNS iz tretjih držav in njihovih klirinških storitev. Zato bi moral ESMA v sodelovanju z Evropskim bančnim organom (EBA), Evropskim organom za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) in ESRB ter po posvetovanju z Evropskim sistemom centralnih bank (ESCB) pripraviti osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih bi bile določene podrobnosti o ravni klirinških storitev znatnega sistemskega pomena, ki jih morajo finančne in nefinančne nasprotne stranke, za katere velja obveznost kliringa, voditi na aktivnih računih pri CNS iz Unije. Taka določitev ne bi smela presegati tistega, kar je potrebno in sorazmerno za zmanjšanje kliringa v okviru opredeljenih klirinških storitev pri zadevnih CNS stopnje 2. V zvezi s tem bi moral ESMA proučiti stroške, tveganja in breme, ki jih taka določitev pomeni za finančne in nefinančne nasprotne stranke, učinek na njihovo konkurenčnost in tveganje, da se navedeni stroški prenesejo na nefinančna podjetja. Poleg tega bi moral zagotoviti tudi, da zaradi predvidenega zmanjšanja obsega kliringa navedenih instrumentov, za katere je bilo opredeljeno, da so znatnega sistemskega pomena, ti ne bodo več veljali za instrumente znatnega sistemskega pomena, ko bo ESMA pregledal priznanje zadevnih CNS v skladu s členom 25(5) navedene uredbe, pri čemer bi bilo treba tak pregled opraviti vsaj vsakih pet let. Poleg tega bi bilo treba predvideti ustrezna obdobja postopnega uvajanja za postopno izvajanje zahteve, da se določena raven klirinške dejavnosti vodi na računih pri CNS iz Unije. (12)Za zagotovitev, da so stranke seznanjene s svojimi možnostmi in da lahko sprejmejo utemeljene odločitve o tem, kje bodo opravile kliring svojih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, bi morali klirinški člani in stranke, ki opravljajo klirinške storitve pri CNS iz Unije in pri priznanih CNS iz tretjih držav, svoje stranke obvestiti o možnosti kliringa pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih pri CNS iz Unije, da se zmanjša kliring tistih storitev, ki so opredeljene kot znatnega sistemskega pomena, pri CNS stopnje 2 in zagotovi finančna stabilnost Unije. (13)Za zagotovitev, da imajo pristojni organi potrebne informacije o dejavnostih kliringa, ki jih izvajajo klirinški člani ali stranke pri priznanih CNS, bi bilo treba za take klirinške člane ali stranke uvesti obveznost poročanja. Informacije, ki jih je treba poročati, bi morale razlikovati med transakcijami z vrednostnimi papirji, transakcijami z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na reguliranem trgu, in transakcijami z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC).

(14)Z uredbo (EU) 2019/834 Evropskega parlamenta in Sveta je bila spremenjena Uredba (EU) št. 648/2012, da bi se med drugim uvedlo izvzetje iz zahtev glede poročanja za transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC med nasprotnimi strankami znotraj skupine, kadar je vsaj ena od nasprotnih strank nefinančna nasprotna stranka. Navedena izjema je bila uvedena, ker transakcije znotraj skupine, ki vključujejo nefinančne nasprotne stranke, predstavljajo razmeroma majhen delež vseh transakcij z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC in se uporabljajo predvsem za notranje varovanje pred tveganji znotraj skupin. Zato navedene transakcije ne prispevajo bistveno k sistemskemu tveganju in medsebojni povezanosti s preostalim finančnim sistemom. Vendar je izvzetje navedenih transakcij iz zahtev glede poročanja omejilo zmožnost ESMA, ESRB in drugih organov, da jasno opredelijo in ocenijo tveganja, ki jih prevzemajo nefinančne nasprotne stranke. Da bi se zagotovila večja preglednost transakcij znotraj skupine, bi bilo treba glede na njihovo morebitno medsebojno povezanost s preostalim finančnim sistemom in ob upoštevanju nedavnega razvoja dogodkov na trgu, zlasti pritiskov na energetskih trgih zaradi neizzvane in neupravičene agresije Rusije nad Ukrajino, to izjemo odpraviti. (15)Za zagotovitev, da so pristojni organi vedno seznanjeni z izpostavljenostmi na ravni subjekta in skupine ter da lahko spremljajo te izpostavljenosti, bi morali pristojni organi vzpostaviti učinkovite postopke sodelovanja za izračun pozicij v pogodbah, za katere se ne opravlja kliring pri CNS, ki ima dovoljenje ali je priznana, ter za aktivno vrednotenje in ocenjevanje ravni izpostavljenosti v pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih OTC na ravni subjekta in skupine. (16)Zagotoviti je treba, da bo Delegirana uredba Komisije (EU) št. 149/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z merili za določitev, katere pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC so objektivno merljive kot pogodbe, ki zmanjšujejo tveganja, še naprej ustrezna glede na razvoj dogodkov na trgu. Zagotoviti je treba tudi, da pragi kliringa, določeni v navedeni delegirani uredbi Komisije, v zvezi z vrednostmi teh pragov ustrezno in natančno odražajo različna tveganja in značilnosti izvedenih finančnih instrumentov, razen obrestnih, deviznih, kreditnih in lastniških izvedenih finančnih instrumentov. ESMA bi moral zato tudi pregledati in po potrebi pojasniti navedeno delegirano uredbo Komisije ter predlagati njeno spremembo. ESMA se spodbuja, naj prouči in med drugim zagotovi več podrobnosti za izvedene finančne instrumente na blago. Navedene podrobnosti bi se lahko zagotovile z ločitvijo pragov kliringa po sektorjih in vrstah, na primer z razlikovanjem med blagom, povezanim s kmetijstvom, energijo ali kovinami, ali z razlikovanjem navedenega blaga na podlagi drugih značilnosti, kot so okoljska, družbena in upravljavska merila, okoljsko trajnostne naložbe ali značilnosti, povezane s kriptosredstvi. Med pregledom si bi moral ESMA prizadevati za posvetovanje z ustreznimi deležniki, ki imajo posebno znanje o določenem blagu. (17)Nefinančne nasprotne stranke, ki morajo izmenjati zavarovanje s premoženjem za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, za katere ni bil opravljen kliring pri CNS, bi morale imeti dovolj časa za pogajanja in testiranje ureditev za izmenjavo takega zavarovanja. (18)Za zagotovitev enotne uporabe postopkov obvladovanja tveganja, ki zahtevajo pravočasno, natančno in ustrezno ločeno izmenjavo zavarovanja s premoženjem v zvezi s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki jih sklenejo finančne in nefinančne nasprotne stranke, morajo evropski nadzorni organi sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev take enotne uporabe. (19)Za zagotovitev doslednega in konvergentnega pristopa med pristojnimi organi po vsej Uniji bi morale imeti CNS, ki imajo dovoljenje, ali pravne osebe, ki želijo v skladu s členom 14 Uredbe (EU) št. 648/2012 pridobiti dovoljenje za opravljanje klirinških storitev in dejavnosti v zvezi s finančnimi instrumenti, tudi možnost pridobiti dovoljenje za opravljanje klirinških storitev in drugih dejavnosti v zvezi z nefinančnimi instrumenti. Uredba (EU) št. 648/2012 se uporablja za CNS kot subjekte in ne za posamezne storitve, kot je določeno v členu 1(2) navedene uredbe. Kadar CNS poleg kliringa finančnih instrumentov opravlja tudi kliring nefinančnih instrumentov, bi moral biti pristojni organ CNS sposoben zagotoviti, da CNS izpolnjuje vse zahteve iz Uredbe (EU) št. 648/2012 za vse storitve, ki jih ponuja. (20)CNS iz Unije se spoprijemajo z izzivi pri širjenju ponudbe produktov in imajo težave pri uvajanju novih produktov na trg. Navedene izzive in težave je mogoče pojasniti z nekaterimi določbami Uredbe (EU) št. 648/2012, zaradi katerih so nekateri postopki izdaje dovoljenj predolgi in prezapleteni, njihovega izida pa ni mogoče napovedati. Postopek izdaje dovoljenja CNS iz Unije ali podaljšanja njihovega dovoljenja bi bilo zato treba poenostaviti ter hkrati zagotoviti ustrezno sodelovanje ESMA in kolegija iz člena 18 Uredbe (EU) št. 648/2012. Prvič, da bi se preprečile znatne in potencialno nedoločeno dolge zamude, ko pristojni organi ocenjujejo popolnost vloge za izdajo dovoljenja, bi moral pristojni organ hitro potrditi prejem navedene vloge in hitro preveriti, ali je CNS predložila dokumente, potrebne za oceno. Za zagotovitev, da CNS iz Unije skupaj z vlogami predložijo vse zahtevane dokumente, bi moral ESMA pripraviti osnutke regulativnih in izvedbenih tehničnih standardov, ki bi določali, katere dokumente bi bilo treba predložiti, katere informacije bi morali navedeni dokumenti vsebovati in v kakšni obliki bi jih bilo treba predložiti. Drugič, za zagotovitev učinkovitega in sočasnega ocenjevanja vlog bi morale imeti CNS možnost predložiti vse dokumente prek centralne podatkovne zbirke, kjer bi jih bilo treba takoj deliti s pristojnim organom CNS, ESMA in kolegijem. Tretjič, pristojni organ CNS, ESMA in kolegij bi morali v ocenjevalnem obdobju sodelovati s CNS in ji zastaviti vsa vprašanja, da se zagotovi hiter, prožen in sodelovalen postopek za celovit pregled. Da bi se preprečili podvajanje in nepotrebne zamude, bi se morala vsa vprašanja in naknadna pojasnila hkrati posredovati tudi pristojnemu organu CNS, ESMA in kolegiju. (21)Trenutno obstaja negotovost glede tega, kdaj je dodatna storitev ali dejavnost vključena v obstoječe dovoljenje CNS. To negotovost je treba obravnavati in zagotoviti sorazmernost, kadar predlagana dodatna storitev ali dejavnost ne povečuje tveganj za CNS. Zato je treba določiti, da za vloge v navedenih primerih ni treba opraviti celotnega postopka ocenjevanja. Določiti bi bilo torej treba, katere dodatne klirinške storitve in dejavnosti so nebistvene in tako ne povečujejo tveganj za CNS iz Unije, zato bi jih moral pristojni organ CNS odobriti s postopkom z neugovarjanjem. Navedeni postopek z neugovarjanjem bi bilo treba uporabiti, kadar namerava CNS opravljati kliring enega ali več finančnih instrumentov, ki spadajo v iste razrede finančnih instrumentov, za katere je pridobila dovoljenje za kliring, če se s takimi finančnimi instrumenti trguje na mestu trgovanja, za katerega CNS že opravlja klirinške storitve ali dejavnosti, predlagana dodatna klirinška storitev ali dejavnost pa ne vključuje plačila v novi valuti. Navedeni postopek z neugovarjanjem bi bilo treba uporabiti tudi, kadar CNS doda novo valuto Unije v razred finančnih instrumentov, ki jih dovoljenje CNS že vključuje, ali kadar CNS doda eno ali več dodatnih zapadlosti v razred finančnih instrumentov, ki jih dovoljenje CNS že vključuje, če se razpon zapadlosti bistveno ne podaljša. Poleg tega bi morala imeti CNS tudi možnost, da od svojega pristojnega organa zahteva uporabo postopka z neugovarjanjem, če meni, da predlagana dodatna storitev ali dejavnost ne bi povečala njenih tveganj, zlasti če je nova klirinška storitev ali dejavnost podobna storitvam, za opravljanje katerih CNS že ima dovoljenje. Za postopek z neugovarjanjem ne bi smelo biti potrebno ločeno mnenje ESMA in kolegija, saj bi bila taka zahteva nesorazmerna. Namesto tega bi morala imeti ESMA in kolegij možnost, da prek skupne nadzorniške skupine, ustanovljene za zadevno CNS, zagotovita mnenji pristojnemu organu CNS. (22)Za spodbujanje stalnega sodelovanja pri nadzoru nad CNS bi moral kolegij izdati mnenje, kadar pristojni organ proučuje možnost odvzema dovoljenja CNS ter kadar pristojni organ opravlja letni pregled in oceno navedene CNS. (23)Za zagotovitev doslednega delovanja vseh kolegijev in nadaljnjo krepitev nadzorne konvergence bi moral ESMA upravljati kolegij in mu predsedovati za vsako CNS iz Unije ter imeti glasovalno pravico v navedenem kolegiju. (24)ESMA bi moral biti sposoben učinkoviteje prispevati k zagotavljanju, da so CNS iz Unije varne, zanesljive in konkurenčne pri opravljanju svojih storitev po vsej Uniji. Zato bi moral ESMA poleg nadzornih pristojnosti, ki so trenutno določene v Uredbi (EU) št. 648/2012, pristojnemu organu CNS izdati tudi mnenje o letnem pregledu in oceni CNS, odvzemu njenega dovoljenja in zahtevah po kritju. ESMA bi moral pri izdaji mnenja oceniti, ali CNS izpolnjuje veljavne zahteve, pri čemer bi se moral osredotočiti zlasti na ugotovljena čezmejna tveganja ali tveganja za finančno stabilnost Unije. Prav tako je treba dodatno okrepiti konvergenco nadzora in zagotoviti, da so vsi deležniki obveščeni o oceni dejavnosti CNS, ki sta jo pripravila ESMA in kolegij. ESMA bi moral zato ob upoštevanju potrebe po varovanju zaupnih informacij razkriti dejstvo, da pristojni organ ne upošteva ali ne namerava upoštevati njegovega mnenja ali mnenja kolegija ter katerih koli pogojev ali priporočil v njem. ESMA bi moral imeti možnost, da se v vsakem primeru posebej odloči za objavo razlogov, ki jih pristojni organ navede za neupoštevanje mnenja ESMA ali mnenja kolegija ali katerih koli pogojev ali priporočil v njem. (25)Zagotoviti je treba, da CNS stalno izpolnjuje zahteve iz Uredbe (EU) št. 648/2012, tudi po postopku z neugovarjanjem za odobritev opravljanja dodatnih klirinških storitev ali dejavnosti ali po postopku z neugovarjanjem za potrditev spremembe modela, v katerih ESMA in kolegij ne izdata ločenega mnenja. Pri pregledu, ki ga vsaj enkrat letno opravi pristojni organ CNS, bi bilo zato treba upoštevati zlasti take nove klirinške storitve ali dejavnosti in morebitne spremembe modela. Za zagotovitev konvergence nadzora ter varnosti, zanesljivosti in konkurenčnosti CNS iz Unije pri opravljanju storitev po vsej Uniji bi morala ESMA in kolegij predložiti mnenje o poročilu pristojnega organa, navedeno poročilo pa bi bilo treba predložiti vsako leto. (26)ESMA bi moral imeti sredstva za opredelitev morebitnih tveganj za finančno stabilnost Unije. Zato bi moral v sodelovanju z EBA, EIOPA in ECB v okviru nalog, ki zadevajo bonitetni nadzor kreditnih institucij v okviru enotnega nadzornega mehanizma in so nanj prenesene v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 1024/2013, opredeliti medsebojne povezave in odvisnosti med različnimi CNS in pravnimi osebami, vključno s skupnimi klirinškimi člani, strankami in posrednimi strankami, skupnimi izvajalci bistvenih storitev, skupnimi bistvenimi ponudniki likvidnosti, dogovori o uporabi zavarovanj prvega posojila za drugo posojilo, klavzulami o navzkrižni kršitvi obveznosti in navzkrižnimi poboti med CNS, sporazumi o navzkrižnem jamstvu in prenosi tveganj ter dogovori o hkratnih prodajnih in nakupnih transakcijah. (27)Centralne banke, ki izdajajo valute Unije za finančne instrumente, za katere kliring opravijo CNS z dovoljenjem, ki so zaprosile za članstvo v nadzornem odboru za CNS, so članice navedenega odbora brez glasovalne pravice. Na njegovih sejah v zvezi s CNS iz Unije sodelujejo le v okviru razprav o ocenah odpornosti navedenih CNS v zvezi z neugodnim razvojem dogodkov na trgu in relevantnem razvojem dogodkov v celotni Uniji. Centralne banke izdajateljice so v nasprotju z njihovo vključenostjo v nadzor nad CNS iz tretjih držav premalo vključene v zadeve v zvezi z nadzorom nad CNS iz Unije, ki so neposredno pomembne za izvajanje monetarne politike in nemoteno delovanje plačilnih sistemov, kar povzroča nezadostno upoštevanje čezmejnih tveganj. Zato je primerno, da se lahko navedene centralne banke izdajateljice kot članice brez glasovalne pravice udeležijo vseh sej nadzornega odbora za CNS, ko se ta sestane v zvezi s CNS iz Unije. (28)Zagotoviti je treba hitro izmenjavo informacij, izmenjavo znanja in učinkovito sodelovanje med organi, vključenimi v nadzor nad CNS z dovoljenjem, zlasti kadar je potrebna hitra odločitev pristojnega organa CNS. Zato je primerno ustanoviti skupno nadzorniško skupino za vsako CNS iz Unije, ki bo pomagala navedenim nadzornim organom, vključno z zagotavljanjem mnenja pristojnemu organu CNS v okviru postopka z neugovarjanjem za razširitev obstoječega dovoljenja CNS, pomočjo pri določanju pogostosti in izčrpnosti pregleda in ocene CNS ter sodelovanjem pri inšpekcijskih pregledih na kraju samem. Glede na to, da je pristojni organ CNS na koncu še vedno odgovoren za končne nadzorne odločitve, bi morale skupne nadzorniške skupine delovati pod okriljem pristojnega organa CNS, za katerega je skupina ustanovljena, sestavljati pa bi jih morali člani osebja pristojnega organa CNS, ESMA in nekateri člani kolegija. Tudi drugi člani kolegija bi morali imeti možnost zaprositi za sodelovanje, zahtevo pa utemeljiti z oceno učinka, ki bi ga finančne težave CNS lahko imele na finančno stabilnost njihove države članice. (29)Da bi ustrezni organi Unije pridobili celovit pregled nad razvojem dogodkov na trgu, ki so pomembni za kliring v Uniji, spremljali izvajanje nekaterih zahtev iz Uredbe (EU) št. 648/2012, povezanih s kliringom, ter skupaj razpravljali o morebitnih tveganjih, ki izhajajo iz medsebojne povezanosti različnih finančnih subjektov, in drugih vprašanjih, povezanih s finančno stabilnostjo, je treba vzpostaviti medsektorski mehanizem spremljanja, ki bo združeval ustrezne organe Unije, vključene v nadzor nad CNS v EU, klirinškimi člani in strankami. Tak mehanizem skupnega spremljanja bi moral upravljati in mu predsedovati ESMA kot organ Unije, ki je vključen v nadzor nad CNS iz Unije in nadzoruje sistemsko pomembne CNS iz tretjih držav. Drugi udeleženci bi morali biti predstavniki Komisije, EBA, EIOPA, ESRB, ECB in ECB v okviru nalog, ki zadevajo bonitetni nadzor kreditnih institucij v okviru enotnega nadzornega mehanizma in so nanjo prenesene v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 1024/2013. (30)ESMA bi moral v sodelovanju z drugimi organi, ki sodelujejo v mehanizmu skupnega spremljanja, Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predložiti letno poročilo o rezultatih njihovih dejavnosti, da bi se na njegovi podlagi sprejemale prihodnje odločitve politike. V skladu s členom 17 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta lahko ESMA začne postopek za ugotavljanje kršitev prava Unije, če na podlagi informacij, prejetih v okviru mehanizma skupnega spremljanja, in po razpravah v okviru navedenega mehanizma meni, da pristojni organi ne zagotavljajo skladnosti klirinških članov in strank z zahtevo po kliringu vsaj določenega deleža opredeljenih pogodb na računih pri CNS iz Unije, ali če ESMA opredeli tveganje za finančno stabilnost Unije zaradi domnevne kršitve ali neuporabe prava Unije. Pred uvedbo takega postopka za ugotavljanje kršitev prava Unije lahko ESMA izda smernice in priporočila v skladu s členom 16 navedene uredbe. Kadar ESMA na podlagi informacij, prejetih v okviru mehanizma skupnega spremljanja, in po razpravah v okviru navedenega mehanizma meni, da skladnost z zahtevo po kliringu vsaj določenega deleža opredeljenih pogodb na računih pri CNS iz Unije ne zagotavlja učinkovitega zmanjšanja prekomerne izpostavljenosti klirinških članov Unije in strank do CNS stopnje 2, bi moral pregledati in predlagati spremembo zadevne delegirane uredbe Komisije, ki podrobneje določa navedeno zahtevo, ter po potrebi predlagati določitev ustreznega obdobja za prilagoditev. (31)Pretresi na trgu leta 2020 zaradi pandemije COVID-19 in visoke cene na energetskih veleprodajnih trgih leta 2022 po neizzvani in neupravičeni agresiji Rusije nad Ukrajino so pokazali, da sta sodelovanje pristojnih organov in izmenjava informacij med njimi bistvena pri obvladovanju povezanih tveganj ob pojavu dogodkov s čezmejnimi vplivi, vendar ESMA še vedno nima potrebnih orodij za zagotovitev takega usklajevanja in konvergentnega pristopa na ravni Unije. ESMA bi zato moral imeti možnost, da na lastno pobudo ali na zahtevo skliče seje nadzornega odbora za CNS, po možnosti v razširjeni sestavi, da bi učinkovito uskladil odzive pristojnih organov v izrednih razmerah. ESMA bi moral imeti tudi možnost, da od udeležencev na trgu z enostavnim zahtevkom zahteva informacije, ki jih potrebuje za opravljanje svoje usklajevalne funkcije v teh primerih in za izdajo priporočil pristojnemu organu. (32)Da bi se zmanjšalo breme za CNS in ESMA, bi bilo treba pojasniti, da kadar ESMA v skladu s členom 25(5), prvi pododstavek, točka (b), pregleda priznanje CNS iz tretje države, navedeni CNS iz tretje države ni treba predložiti nove vloge za priznanje. Vendar mora ta ESMA zagotoviti vse informacije, potrebne za tak pregled. Zato pregled priznanja CNS iz tretje države, ki ga opravi ESMA, ne bi smel pomeniti novega priznanja navedene CNS. (33)Komisija bi morala imeti možnost, da pri sprejemanju sklepa o enakovrednosti opusti zahtevo, da mora imeti tretja država učinkovit enakovreden sistem za priznavanje CNS iz tretjih držav. Komisija bi lahko pri presoji, kdaj bi bil tak pristop sorazmeren, upoštevala najrazličnejše dejavnike, vključno s skladnostjo z načeli za infrastrukture finančnih trgov, ki sta jih objavila Odbor za plačila in tržno infrastrukturo ter Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev, velikostjo CNS iz tretje države s sedežem v navedeni jurisdikciji in, če je znano, pričakovano dejavnostjo klirinških članov in mest trgovanja s sedežem v Uniji pri teh CNS iz tretjih držav.

(34)Da bi se zagotovila sorazmernost dogovorov o sodelovanju med ESMA in ustreznimi pristojnimi organi tretjih držav, bi morali taki dogovori odražati posebne značilnosti obsega storitev, ki jih v Uniji opravljajo ali jih nameravajo opravljati CNS, ki imajo dovoljenje v navedeni tretji državi, in ali navedene storitve pomenijo posebno tveganje za Unijo ali za eno ali več njenih držav članic. Dogovori o sodelovanju bi zato morali odražati stopnjo tveganja, ki ga lahko CNS s sedežem v tretji državi pomenijo za finančno stabilnost Unije ali ene ali več njenih držav članic. (35)ESMA bi moral zato svoje dogovore o sodelovanju prilagoditi različnim jurisdikcijam tretjih držav glede na CNS s sedežem v zadevni jurisdikciji. Natančneje, CNS stopnje 1 pokrivajo najrazličnejše profile CNS, zato bi moral ESMA zagotoviti, da je dogovor o sodelovanju sorazmeren s CNS s sedežem v vsaki jurisdikciji tretje države. ESMA bi moral med drugim upoštevati likvidnost zadevnih trgov, stopnjo, do katere so klirinške dejavnosti CNS denominirane v eurih ali drugih valutah Unije, in obseg, v katerem subjekti Unije uporabljajo storitve takih CNS. Glede na to, da velika večina CNS stopnje 1 opravlja klirinške storitve v omejenem obsegu za klirinške člane in mesta trgovanja s sedežem v Uniji, bi morali biti obseg ocene ESMA in informacije, ki jih je treba zahtevati, prav tako omejeni v vseh navedenih jurisdikcijah. Da bi se omejile zahteve po informacijah za CNS stopnje 1, bi moral ESMA načeloma letno zahtevati vnaprej določen obseg informacij. Če so tveganja CNS stopnje 1 ali jurisdikcije potencialno večja, bi bilo utemeljeno določiti več (vsaj četrtletnih) zahtev ter širši obseg zahtevanih informacij. Vendar se ne bi smelo zahtevati, da se prilagodijo dogovori o sodelovanju, ki veljajo ob začetku veljavnosti te uredbe, razen če to zahtevajo ustrezni organi tretjih držav. (36)Kadar je priznanje zagotovljeno v skladu s členom 25(2b) Uredbe (EU) št. 648/2012, bi morali ob upoštevanju, da so navedene CNS sistemskega pomena za Unijo ali eno ali več njenih držav članic, dogovori o sodelovanju med ESMA in ustreznimi organi tretjih držav vključevati pogostejšo izmenjavo širšega obsega informacij. V navedenem primeru bi morali dogovori o sodelovanju vključevati tudi postopke, s katerimi se zagotovi, da je taka CNS stopnje 2 podvržena nadzoru v skladu s členom 25 navedene uredbe. ESMA bi moral zagotoviti, da lahko pridobi vse informacije, potrebne za izpolnjevanje svojih dolžnosti iz navedene uredbe, vključno z informacijami, potrebnimi za zagotovitev skladnosti s členom 25(2b) navedene uredbe, in zagotoviti izmenjavo informacij, kadar se CNS delno ali v celoti prizna primerljiva skladnost. Da bi ESMA lahko izvajal popoln in učinkovit nadzor nad CNS stopnje 2, bi bilo treba pojasniti, da morajo navedene CNS organu ESMA redno zagotavljati informacije. (37)Za zagotovitev, da je ESMA obveščen tudi o tem, kako je CNS stopnje 2 pripravljena na finančne težave, kako jih lahko ublaži in okreva, bi moral dogovor o sodelovanju vključevati pravico, da je ESMA obveščen, kadar CNS stopnje 2 pripravi načrt sanacije ali kadar organ tretje države pripravi načrte reševanja. ESMA bi moral biti obveščen tudi o vidikih, pomembnih za finančno stabilnost Unije ali ene ali več njenih držav članic, in o tem, kako bi lahko izvajanje takega načrta sanacije ali načrta reševanja bistveno vplivalo na posamezne klirinške člane ter na znane stranke in posredne stranke. V dogovorih o sodelovanju bi moralo biti tudi navedeno, da je treba ESMA obvestiti, kadar namerava CNS stopnje 2 aktivirati svoj načrt sanacije ali kadar organi tretje države ugotovijo, da obstajajo znaki nastajajočih kriznih razmer, ki bi lahko vplivale na delovanje CNS, njenih klirinških članov, strank in posrednih strank. (38)Za zmanjšanje morebitnih tveganj za finančno stabilnost Unije ali ene ali več njenih držav članic CNS in klirinškim hišam ne bi smelo biti dovoljeno, da so klirinški člani drugih CNS, prav tako pa CNS ne bi smele imeti možnosti, da sprejmejo druge CNS kot klirinške člane ali posredne klirinške člane. (39)Nedavni dogodki na blagovnih trgih, ki so bili posledica neizzvane in neupravičene agresije Rusije nad Ukrajino, kažejo na dejstvo, da nefinančne nasprotne stranke nimajo enakega dostopa do likvidnosti kot finančne nasprotne stranke. Zato nefinančnim nasprotnim strankam ne bi smelo biti dovoljeno ponujati klirinških storitev za stranke, pri CNS pa bi jim moralo biti dovoljeno voditi le račune za sredstva in pozicije, ki jih imajo za svoj račun. Kadar CNS ima ali namerava sprejeti nefinančne nasprotne stranke kot klirinške člane, bi morala navedena CNS zagotoviti, da lahko nefinančne nasprotne stranke izpolnijo zahteve po kritju in prispevke v jamstveni sklad, tudi v izjemnih razmerah. Glede na to, da za nefinančne nasprotne stranke ne veljajo enake bonitetne zahteve in likvidnostni zaščitni ukrepi kot za finančne nasprotne stranke, bi morali pristojni organi za CNS, ki jih sprejme kot klirinške člane, spremljati njihov neposredni dostop do CNS. Pristojni organ CNS bi moral ESMA in kolegiju redno poročati o ustreznosti sprejemanja nefinančnih nasprotnih strank kot klirinških članov. ESMA bi lahko izdal mnenje o ustreznosti takih ureditev po ad hoc medsebojnem strokovnem pregledu. (40)Za zagotovitev boljše prepoznavnosti in predvidljivosti pozivov k doplačilu kritja za stranke in posredne stranke, da bodo lahko tako dodatno razvile svoje strategije upravljanja likvidnosti, bi morali klirinški člani in stranke, ki opravljajo klirinške storitve, svojim strankam zagotoviti preglednost. Klirinški člani so zaradi tesnejšega odnosa s CNS ter strokovnih izkušenj s centralnim kliringom in upravljanjem likvidnosti v najboljšem položaju, da strankam jasno in pregledno sporočijo, kako delujejo modeli CNS, tudi ob izjemnih dogodkih, in kakšne posledice imajo lahko taki dogodki za kritja, ki jih morajo dati stranke, vključno z vsemi dodatnimi kritji, ki jih lahko zahtevajo klirinški člani sami. Boljše razumevanje modelov kritja CNS lahko izboljša sposobnost strank, da razumno predvidijo pozive k doplačilu kritja in se pripravijo na zahteve po zavarovanju s premoženjem, zlasti ob izjemnih dogodkih. (41)Za zagotovitev, da modeli kritja odražajo trenutne tržne razmere, bi morale CNS stalno in ne le redno spreminjati stopnjo svojih kritij, ob upoštevanju vseh morebitnih procikličnih učinkov takih sprememb. CNS bi morale pri terjanju in pobiranju kritij čez dan dodatno upoštevati morebitni vpliv svojih pobiranj in plačil kritij čez dan na likvidnostni položaj svojih udeležencev. (42)Za zagotovitev natančne opredelitve likvidnostnega tveganja bi bilo treba razširiti subjekte, katerih neplačilo bi morala CNS upoštevati pri določanju takega tveganja, tako da ne bi zajemali le neplačila klirinških članov, ampak tudi ponudnikov likvidnosti, izvajalcev storitev poravnave ali katerih koli drugih izvajalcev storitev. (43)Da se olajša dostop do kliringa tistim subjektom, ki nimajo dovolj visoko likvidnih sredstev, zlasti energetskim podjetjem, bi bilo treba pod pogoji, ki jih določi ESMA, in da se zagotovi, da CNS navedene pogoje upošteva pri izračunu skupne izpostavljenosti do banke, ki je tudi klirinški član, jamstva poslovnih bank in javnih bank šteti za primerno zavarovanje s premoženjem. Poleg tega je treba zaradi nizkega profila kreditnega tveganja izrecno določiti, da so kot zavarovanje s premoženjem primerna tudi javna poroštva. Nazadnje, CNS bi morala pri spreminjanju stopnje odbitkov, ki jih uporablja za sredstva, ki jih sprejme kot zavarovanje s premoženjem, upoštevati morebitne prociklične učinke takih sprememb. (44)Da bi se olajšala zmožnost CNS, da se nemudoma odzovejo na razvoj dogodkov na trgu, zaradi katerega bodo morda potrebne spremembe njihovih modelov tveganja, bi bilo treba poenostaviti postopek potrditve sprememb takih modelov. Če je sprememba nebistvena, bi bilo treba uporabiti postopek potrditve z neugovarjanjem. Za zagotovitev nadzorne konvergence bi bilo treba v Uredbi (EU) št. 648/2012 določiti spremembe, ki se štejejo za bistvene. To bi moralo veljati, kadar bi bili izpolnjeni določeni pogoji, ki se nanašajo na različne vidike finančnega položaja CNS in splošne ravni tveganja. (45)Uredbo (EU) št. 648/2012 bi bilo treba pregledati najpozneje pet let po začetku veljavnosti te uredbe. To bi moralo omogočiti čas za uporabo sprememb, uvedenih s to uredbo. Uredbo (EU) št. 648/2012 bi bilo treba pregledati v celoti, pri čemer bi moral biti pregled osredotočen na uspešnost in učinkovitost navedene uredbe pri doseganju njenih ciljev, izboljšanju učinkovitosti in varnosti klirinških trgov Unije ter ohranjanju finančne stabilnosti Unije. Pri pregledu bi bilo treba upoštevati tudi privlačnost CNS iz Unije, vpliv te uredbe na spodbujanje kliringa v Uniji ter koliko je okrepljeno ocenjevanje in upravljanje čezmejnih tveganj koristilo Uniji. (46)Da bi se zagotovila skladnost Uredbe (EU) 2017/1131 Evropskega parlamenta in Sveta z Uredbo (EU) št. 648/2012 ter ohranila celovitost in stabilnost notranjega trga, je treba v Uredbi (EU) 2017/1131 določiti sklop enotnih pravil za obravnavo tveganja nasprotne stranke pri poslih z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki jih izvajajo skladi denarnega trga, kadar kliring teh poslov opravi CNS, ki ima dovoljenje ali je priznana na podlagi Uredbe (EU) št. 648/2012. Ker ureditve centralnega kliringa zmanjšujejo tveganje nasprotne stranke, ki je neločljivo povezano s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih, je treba pri določanju veljavnih omejitev tveganja nasprotne stranke upoštevati, ali je centralni kliring izvedenega finančnega instrumenta opravila CNS, ki ima dovoljenje ali je priznana v skladu z navedeno uredbo. Prav tako je treba za regulativne namene in namene usklajevanja odpraviti omejitve tveganja nasprotne stranke le, kadar nasprotne stranke za opravljanje klirinških storitev za klirinške člane in njihove stranke uporabljajo CNS, ki imajo dovoljenje ali so priznane v skladu z navedeno uredbo. (47)Za zagotovitev dosledne harmonizacije pravil in nadzornih praks v zvezi z vlogami za dovoljenje, razširitev dovoljenja in potrjevanje modelov, zahtevo glede aktivnega računa in zahtevami glede udeležbe CNS, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov, ki jih pripravi ESMA, v zvezi z naslednjim: dokumenti, ki jih morajo CNS predložiti ob vložitvi vloge za dovoljenje, razširitev dovoljenja in potrditev sprememb modela; deležem dejavnosti v zadevnih pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih, ki bi se morale opravljati prek aktivnih računov pri CNS iz Unije, in metodologijo izračuna navedenega deleža; obsegom in podrobnostmi poročanja klirinških članov Unije in strank pristojnim organom o svojih dejavnostih kliringa pri CNS iz tretjih držav, da se ob zagotavljanju mehanizmov, ki sprožijo pregled vrednosti pragov kliringa po znatnih nihanjih cen v osnovnem razredu izvedenih finančnih instrumentov OTC, pregleda tudi obseg izjeme za varovanje pred tveganjem in prage za uporabo obveznosti kliringa; ter elementi, ki jih je treba upoštevati pri določanju meril za sprejem v CNS. Komisija bi morala navedene regulativne tehnične standarde sprejeti z delegiranimi akti na podlagi člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010. (48)Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe bi morala biti Komisija pooblaščena tudi za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov, ki jih pripravi ESMA, v zvezi z obliko zahtevanih dokumentov za vloge in obliko poročanja klirinških članov Unije in strank pristojnim organom o svojih klirinških dejavnostih pri CNS iz tretjih držav. Komisija bi morala navedene izvedbene tehnične standarde sprejeti z izvedbenimi akti na podlagi člena 291 PDEU in v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010. (49)Za zagotovitev, da je seznam tretjih držav, katerih subjekti ne smejo biti upravičeni do navedenih izjem, čeprav niso opredeljeni na navedenih seznamih, ustrezen za cilje iz Uredbe (EU) št. 648/2012, za zagotovitev dosledne uskladitve obveznosti kliringa nekaterih transakcij na računu pri CNS, ki ima dovoljenje, kadar ESMA opravi oceno v skladu s členom 25(2c), in za zagotovitev, da seznam nebistvenih sprememb za uporabo postopka z neugovarjanjem ostane ustrezen, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU, da se prilagodijo transakcije, za katere velja zadevna obveznost, in spremeni seznam nebistvenih sprememb. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, tudi na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. (50)Ker ciljev te uredbe, in sicer povečanja varnosti in učinkovitosti CNS iz Unije z izboljšanjem njihove privlačnosti, spodbujanjem kliringa v Uniji in krepitvijo upoštevanja čezmejnih tveganj, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njihovega obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. (51) Uredbe (EU) št. 648/2012, (EU) št. 575/2013 in (EU) 2017/1131 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1

Spremembe Uredbe (EU) št. 648/2012 Uredba (EU) št. 648/2012 se spremeni: (1)člen 3 se nadomesti z naslednjim: „Člen 3 Transakcije znotraj skupine 1.Transakcija znotraj skupine v zvezi z nefinančno nasprotno stranko je pogodba o izvedenih finančnih instrumentih OTC, sklenjena z drugo nasprotno stranko, ki je del iste skupine, pri čemer sta obe nasprotni stranki v celoti vključeni v isto konsolidirano poročilo in se zanje uporabljajo ustrezni centralizirani postopki za ovrednotenje, merjenje in kontrolo tveganj ter ima ta nasprotna stranka sedež v Uniji ali v tretji državi, pod pogojem, da navedena tretja država ni na seznamu v skladu z odstavkoma 4 in 5. 2.Transakcija znotraj skupine v zvezi s finančno nasprotno stranko je: (a)pogodba o izvedenih finančnih instrumentih OTC, sklenjena z drugo nasprotno stranko, ki je del iste skupine, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji: (a)finančna nasprotna stranka ima sedež v Uniji ali v tretji državi, pod pogojem, da navedena tretja država ni na seznamu v skladu z odstavkoma 4 in 5; (b)druga nasprotna stranka je finančna nasprotna stranka, finančni holding, finančna institucija ali podjetje za pomožne storitve, za katero se uporabljajo ustrezne zahteve skrbnega in varnega poslovanja; (c)obe nasprotni stranki sta v celoti vključeni v isto konsolidirano poročilo; (d)za obe nasprotni stranki se uporabljajo ustrezni centralizirani postopki za ovrednotenje, merjenje in kontrolo tveganj; (b)pogodba o izvedenih finančnih instrumentih OTC, sklenjena z drugo nasprotno stranko, pri čemer sta obe nasprotni stranki del iste institucionalne sheme za zaščito vlog iz člena 113(7) Uredbe (EU) št. 575/2013, če so izpolnjeni pogoji iz točke (a)(ii) tega odstavka; (c)pogodba o izvedenih finančnih instrumentih OTC, sklenjena med kreditnimi institucijami, povezanimi z istim centralnim organom, ali med takšno kreditno institucijo in centralnim organom iz člena 10(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; (d)pogodba o izvedenih finančnih instrumentih OTC, sklenjena z nefinančno nasprotno stranko, ki je del iste skupine, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja: (a)obe nasprotni stranki pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih sta v celoti vključeni v isto konsolidirano poročilo, zanju pa se uporabljajo ustrezni centralizirani postopki za