Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 466/11)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Pouilly-Fumé / Blanc Fumé de Pouilly“

PDO-FR-A0824-AM01

Datum obvestila: 23. september 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Uradni geografski kodeks

Občine na geografskem območju in območju v neposredni bližini so bile posodobljene po uradnem geografskem kodeksu.

Obseg območja ostaja enak.

Enotni dokument je spremenjen v točkah 6 in 9.

2. Rez

V specifikaciji proizvoda je navedeno, da se trta obrezuje pred fenološko fazo, ki ustreza dvema do trem razprtim listom ali fazi 9 po Eichorn-Lorenzevi lestvici.

Sprememba omogoča jasnejši nadzor. Navedba faze, v kateri mora biti obrezovanje končano, omogoča, da so vsi gospodarski subjekti seznanjeni z natančnimi zahtevami in da se nadzor izvaja v najboljših možnih razmerah.

Enotni dokument je spremenjen v točki 5.

3. Oblikovanje v špalir

V specifikaciji proizvoda je bilo navedeno, da se oblikovanje v špalir izvede pred fenološko fazo, ki ustreza izoblikovanju grozda ali fazi 32 po Eichorn-Lorenzevi lestvici. Pojasnjen je bil način oblikovanja v špalir:

„— Vključuje najmanj dve oporni žici in eno nosilno žico za trto, obrezano v gojitveno obliko enojni guyot ali kordonsko gojitveno obliko royat, ali dve oporni žici za trto, obrezano v kotlasto ali pahljačasto gojitveno obliko.

— Oporni žici sta dvignjeni nad višino grozdov.

— Višina listja, privezanega na žice, mora biti najmanj enaka 0,6-kratni medvrstni razdalji, pri čemer se višina listja, privezanega na žice, meri med točko, ki je 0,10 metra pod žico za upogibanje, in višino rastlinja.“

Sprememba omogoča jasnejši nadzor. Gospodarski subjekti imajo vse več težav s pridobivanjem delavcev, ki bi se redno zaposlili za delo v vinogradih, zato se obračajo na ponudnike storitev, ki niso nujno strokovnjaki za vinogradništvo. Navedbe o špalirju, dodane v specifikacijo proizvoda, imajo tudi izobraževalni namen, obenem pa razjasnjujejo pričakovanja. Omogočajo tudi navedbo pridelovalnih razmer, ki omogočijo pridelavo kakovostnega grozdja, ki je jamstvo za kakovost surovine.

Enotni dokument ni spremenjen.

4. Kmetijsko-ekološke določbe

Dodano je bilo, da proizvajalec posebno pozornost namenja težavam z erozijo.

Zaradi neugodnega vremena (zlasti močnega deževja) lahko v teh vinogradih na mestoma strmih pobočjih pride do erozije ali nastanejo hudourniki. S tem dodanim besedilom se proizvajalci ozaveščajo o tem tveganju, hkrati pa se olajša nadzor v primeru neupoštevanja tega tveganja.

Dodane so bile naslednje kmetijsko-ekološke določbe:

„— Prepovedano je kakršno koli bistveno spreminjanje morfologije podtalja, orne plasti ali elementov, ki zagotavljajo celovitost in trajnost tal parcele za pridelavo kontrolirane označbe porekla, razen klasičnega globokega oranja. — Obvezna je trajna zatravitev okoli parcel (robov vinogradov in medparcelnih površin, ki niso zasajene ali se ne obdelujejo). Ta obveznost ne velja v primeru obnove robov vinogradov zlasti zaradi posledic erozije ali izjemnih vremenskih pojavov.

— Kemično zatiranje plevela na parceli je prepovedano na najmanj 25 % površine med vrstami.

— Kemično zatiranje plevela na parceli je prepovedano med fenološko fazo, ki ustreza zorenju ali fazi 36 po Eichorn-Lorenzevi lestvici, in 1. februarjem leta, ki sledi letu trgatve.“

Te spremembe omogočajo boljše upoštevanje okolja.

Specifikacija proizvoda je vključevala zatravitev robov vinogradov. Besedilo je bilo spremenjeno zaradi uskladitve specifikacij proizvodov.

Za omejitev uporabe herbicidov sta vključeni dve določbi: prepoved zatiranja plevela na vinogradniški površini, povezana z minimalno površino med vrstami, na kateri se plevel ne zatira kemično, in prepoved kemičnega zatiranja plevela jeseni ali pozimi.

Enotni dokument ni spremenjen.

5. Namakanje

Prepoved namakanja je bila črtana.

Namakanje ostaja prepovedano med 1. majem in trgatvijo.

Enotni dokument ni spremenjen.

6. Analitski standardi

Določeno je bilo, da serije, pripravljene za trženje v razsutem stanju, ali serije v fazi pakiranja vsebujejo največ 14,5 miliekvivalenta hlapnih kislin na liter.

Ta vsebnost je določena glede na večletno študijo vrednosti v vinih z ZOP. Omogoča jamčenje kakovosti proizvedenih vin in upoštevanje značilnih lastnosti ZOP.

V serijah, pripravljenih za trženje v razsutem stanju, ali serijah pri pakiranju vsebnost skupnega žveplovega dioksida ne presega 150 mg na liter.

Ta določba omogoča zmanjševanje uporabe sredstev za vinifikacijo ob sočasnem ohranjanju kakovosti vin.

Enotni dokument je spremenjen v točki 4.

7. Uravnavanje temperature v cisternah

Vključena je bila obveznost, da morajo biti cisterne za vinifikacijo s prostornino več kot 30 hl opremljene za napravo za uravnavanje temperature.

S to vključitvijo se potrjujejo kakovostni običaji in prakse, povezani z uravnavanjem temperature belih vin.

Enotni dokument ni spremenjen.

8. Prepovedana oprema

Zaradi zagotavljanja kakovosti je bila prepovedana naslednja oprema:

— horizontalne stiskalnice s platoji, opremljene z verigami in obroči;

— samopraznilni prekucni zabojniki za potrgano grozdje, opremljeni s centrifugalno lamelno črpalko.

Za ZOP se že uporablja najzmogljivejša in najkakovostnejša oprema. Spremenjena specifikacija proizvoda omogoča, da se zagotovi taka uporaba.

Enotni dokument ni spremenjen.

9. Zmogljivost vinske kleti

Zmogljivost vinske kleti je bila povečana z 1,4-kratnika na 1,6-kratnik količine proizvedenega vina na podlagi osnovnega donosa.

Ta določba omogoča regulacijo trga in proizvodov vinske kleti, da se omejijo tveganja za znižanje cen, zlasti pred trgatvijo.

Enotni dokument ni spremenjen.

10. Promet med odobrenimi skladišči

Črtana je bila točka 4(b) oddelka IX poglavja 1 o datumu dajanja vina v promet med odobrenimi skladišči.

Enotni dokument ni spremenjen.

11. Prijavne obveznosti

Dodani sta bili prijava opustitve pridelave in prijava odmrlih in manjkajočih trsov.

S tema prijavama se bo olajšal nadzor nad pridelovalnimi razmerami.

Končni datum za prejem prijave uporabe označbe je prestavljen s 25. novembra na 10. december.

Končni datum prejema prijave uporabe označbe je torej enak datumu prijave pridelka.

Enotni dokument ni spremenjen.

12. Glavne točke, ki jih je treba preverjati

Poglavje 3 je bilo spremenjeno zaradi uskladitve besedila glavnih točk, ki jih je treba preverjati, v specifikacijah proizvodov za območje Val de Loire.

Enotni dokument ni spremenjen.

13. Sklic na nadzorni organ

Besedilo sklica na nadzorni organ je bilo usklajeno z besedilom, ki se pojavlja v drugih specifikacijah proizvodov za označbe. Gre zgolj za redakcijsko spremembo.

Enotni dokument ni spremenjen.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Pouilly-Fumé

Blanc Fumé de Pouilly

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vin

KRATEK OPIS

Vina so mirna bela vina z naslednjimi lastnostmi: – najmanjši volumenski delež naravnega alkohola: 10,5 %; – za serije, pripravljene za trženje v razsutem stanju, ali serije pri pakiranju: – vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) največ 4 g/l; Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13 %. Vsebnost hlapnih kislin je največ 14,5 miliekvivalenta na liter; vsebnost skupnega žveplovega dioksida ne presega 150 mg na liter.

– vsebnost skupnih kislin je določena v zakonodaji Skupnosti. Vina so suha mirna bela vina bledo rumene do zlate barve. Paleta arom lahko zajem sadne note po citrusih, cvetlične note po belem cvetju, sortne note in mineralnost. Ta vina izražajo kompleksnost, prefinjenost, bogatost in svežino.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1. Posebni enološki postopek

Prepovedana je vsakršna toplotna obdelava potrganega grozdja pri temperaturi nad 40 °C, če ji sledi takojšnja ločitev tekoče in trdne faze. Uporaba lesenih trsk je prepovedana. Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13 %. Poleg zgornjih določb za enološke postopke veljajo obveznosti na ravni Skupnosti ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

2. Pridelovalna praksa

Gojitvene oblike

(a) Gostota zasaditve Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 6 000 trsov na hektar. Razdalja med vrstami te vinske trte je največ 1,30 metra, razdalja med trsi v isti vrsti pa med 0,80 metra in 1,20 metra.

(b) Pravila rezi Vinske trte se obrezujejo pred fenološko fazo, ki ustreza dvema do trem razprtim listom ali fazi 9 po Eichorn-Lorenzevi lestvici, z naslednjimi tehnikami: – z rezjo enojni guyot z največ desetimi očesi na trs, pri čemer je največ osem očes na šparonu in največ dve očesi na enem ali dveh reznikih; – s kratko rezjo (kordonska oblika royat) z največ 14 očesi na trs, eno- ali dvoramnim kordonom in največ dvema očesoma na reznik. Obdobje vzgoje kordonske oblike je omejeno na štiri leta. V tem obdobju je dovoljena rez enojni ali dvojni guyot z največ osmimi očesi na vsakem šparonu. Pomladitev vinogradniške parcele s kordonsko gojitveno obliko royat ne sme presegati 20 % obstoječih trsov na leto.

5.2. Največji donosi

1. 75 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija in obdelava vin potekajo na ozemlju naslednjih občin departmaja Nièvre: Garchy, Mesves-sur-Loire, Pouilly-sur-Loire, Saint-Andelain, Saint-Laurent-l’Abbaye, Saint-Martin-sur-Nohain in Tracy-sur-Loire (seznam je sestavljen na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2020).

7. Sorte vinske trte

Sauvignon B – sauvignon blanc

8. Opis povezave

8.1.

(a) Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi Geografsko območje, ki se razteza na približno 20 kilometrih vzdolž desnega brega reke Loare, leži ob jugovzhodnem delu Pariške kotline. Območje, katerega najvišji vrh je na 270 metrih ali več kot 100 metrov nad dolino, ponuja zelo raznoliko pokrajino z globokimi razvejenimi dolinicami, večinoma obrnjenimi v smeri severovzhod/jugozahod, ki se odpirajo proti spodnji dolini reke Loare. Vinogradi ležijo v sedmih občinah okoli griča Saint-Andelain, ki je najvišja točka geografskega območja. Razprostirajo se na različnih geoloških podlagah, parcele, ki so bile razmejene in izbrane za pridelavo grozdja, pa so del te raznolikosti. Prevladujejo zlasti: – kimmeridgijski laporji ali t. i. bela tla, ki jih je mogoče najti v osrednjem delu geografskega območja, v občinah Pouilly-sur-Loire in Saint-Andelain: to so najbolj razširjena vinogradniška tla; – oxfordijski apnenci, ki so dali tla z veliko kamenja, lokalno imenovana caillottes: zelo razširjena so na severovzhodnem delu geografskega območja; – sileks, bolj ali manj glineni ostanki, ki so nastali po močni erozivni fazi v kredi in so prisotni predvsem na ozemlju občine Saint-Andelain; – silikatna tla, bolj ali manj glinena, ki so prisotna predvsem na zahodnem delu geografskega območja, v občini Tracy-sur-Loire. Geografsko območje ima oslabljeno oceansko podnebje. Povprečna letna količina padavin je 600 mm, Loara pa ima glavno vlogo pri uravnavanju toplote, saj iz navpičnih dolin odnaša hladni zrak.

(b) Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi Sledi začetkov vinogradništva je mogoče najti že v 5. stoletju z obstojem galsko-romanskega posestva Pauliacum (posestvo Paulus). Leta 680 je škof Vigile svoje posestvo Pouilly in vinograde v oporoki zapustil opatiji Notre-Dame-d’Auxerre. Tudi rimska cesta, ostanek in priča iz tega obdobja, ki prečka geografsko območje, kaže na zelo staro trgovinsko dejavnost. Vinogradi so takrat po zaslugi meniških redov, zlasti benediktincev iz Charité-sur-Loire, doživeli pravi razcvet. O tem obdobju širitve priča parcela na enem od gričev, ki se dvigajo nad Loaro, velika približno 4 hektare in imenovana Loge aux Moines. Od 16. stoletja so se vina prevažala s čolni po Loari, z odprtjem kanala Briare leta 1642, ki Loaro povezuje s Seno, pa se je trgovina usmerila v Pariz. Vina „Pouilly“ so nato po prodaji na tržnicah v Rouenu prispela v Anglijo. Vinogradniške bratovščine Saint-Vincenta so bile ustanovljene konec 17. stoletja. V 18. stoletju se je vino „Pouilly“ pošiljalo v Montargis, Fontainebleau, Pariz in Versailles. Vinogradi, ki merijo 2 000 hektarov, so bili zasajeni z različnimi sortami vinske trte: melon B, meslier saint-françois B, sauvignon B, chasselas B. Drugo polovico 19. stoletja je zaznamovala prekinitev velikega dela proizvodnje vina za pridelavo namiznega grozdja (chasselas B), ki se je do krize leta 1890, ki jo je povzročil napad trtne uši, po železnici prevažalo na slabo založeni pariški trg. Na začetku 20. stoletja je sorta sauvignon B, lokalno znana kot blanc fumé, tj. dimasta belina, ker se grozdna zrna z zrelostjo prekrijejo s sivim poprhom, hitro postala glavna sorta vinske trte na vinogradniškem območju. Leta 1923 je bila s sodbo potrjena uporaba imena „Pouilly-Fumé“ za vina, pridelana iz sorte sauvignon B. Proizvajalci so se nato organizirali in leta 1948 ustanovili zadružno klet Pouilly, nato pa še bratovščino „Baillis“, katere cilj je bil povečati prepoznavnost vin „Pouilly“. Od takrat se velik del proizvodnje trži na domačem trgu in izvaža v več kot 90 držav. Leta 2009 je proizvodnja znašala približno 59 000 hektolitrov na 1 220 hektarih vinske trte, ki jih večinoma upravljajo družinska podjetja.

8.2.

Vina so suha mirna bela vina bledo rumene do zlate barve.

Paleta arom lahko zajem sadne note po citrusih, cvetlične note po belem cvetju, sortne note in mineralnost. Ta vina izražajo kompleksnost, prefinjenost, bogatost in svežino. Zaradi prepleta oslabljenega oceanskega podnebja, lege v zavetju pred zahodnimi vetrovi in bližine Loare, ki ima odločilno vlogo pri uravnavanju toplote, ima to geografsko območje odlične podnebne razmere za gojenje sorte sauvignon B.

Take blage temperature med rastnim ciklom vinske trte omogočajo, da grozdje pravilno dozori, medtem ko se zaradi menjavanja vročih dni in svežih noči ves čas obdobja zorenja grozdja ohranja svežina in razvijajo arome vin.

Ta regija, ki se je skozi stoletja korenito spremenila, je vseskozi ohranjala svoje vinogradniške tradicije. Lege, ki omogočajo pridelavo zelo kakovostnega grozdja in na katerih je vinska trta v zadnjih stoletjih močno prevladovala nad drugimi kulturami, so še vedno namenjene vinogradništvu.

To rabo potrjuje razmejeno območje parcel, ki vključuje le parcele s plitvimi tlemi, pogosto na strmih pobočjih. Te lege zahtevajo optimalno vzgojo rastline in upravljanje njenega pridelovalnega potenciala, kar se kaže v veliki gostoti zasaditve, gojitveni obliki vinske trte in strogih pravilih rezi. To upravljanje odraža starodavno znanje in izkušnje človeške skupnosti, ki je predana svojim vinogradniškim tradicijam in pokrajini, o čemer priča ohranitev bratovščin, ki so se ustanavljale od 17. stoletja.

To znanje in izkušnje se kažejo tudi v sposobnosti proizvajalca, da na podlagi izkušenj več generacij razkriva izvirnost in bogastvo naravnega okolja: močna vina s citrusnimi notami na belih tleh, elegantna z notami po belem cvetju na caillottes, sveža z mineralnim in svežim zatonom na sileksu.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo in obdelavo vina, po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2020 zajema ozemlje naslednjih občin:

— departma Cher: Bannay, Bué, Crézancy-en-Sancerre, Jalognes, Menetou-Râtel, Ménétréol-sous-Sancerre, Montigny, Neuvy-deux-Clochers, Saint-Satur, Sainte-Gemme-en-Sancerrois, Sancerre, Sury-en-Vaux, Thauvenay, Veaugues, Verdigny in Vinon,

— departma Loiret: Beaulieu-sur-Loire, Bonny-sur-Loire, Briare, Gien, Ousson-sur-Loire, Saint-Brisson-sur-Loire in Thou,

— departma Nièvre: Alligny-Cosne, Bulcy, Cosne-Cours-sur-Loire, La Celle-sur-Loire, Myennes, Neuvy-sur-Loire, Pougny, Saint-Loup in Saint-Père.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Vse neobvezne navedbe so na etiketah izpisane s črkami, katerih velikost po višini, širini in debelini ne presega dvakratne velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Velikost črk za navedbo dopolnilnega geografskega imena „Val de Loire“ niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Pri označevanju vin z označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če:

— gre za kraj, zaveden v katastru,

— je ta naveden na prijavi pridelka.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c8e782e2-9df9-46eb-b243-3eff89c512ec

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.