SPOROČILO KOMISIJE

Posodobitev podatkov, ki se uporabljajo za izračun pavšalnih zneskov in periodičnih denarnih kazni, ki jih bo Komisija predlagala Sodišču Evropske unije v postopkih za ugotavljanje kršitev

(2022/C 74/02)

I. Uvod

V skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU) lahko Sodišče, kadar Komisija proti državi članici sproži postopek pred Sodiščem Evropske unije zaradi neizpolnitve neke obveznosti iz Pogodb, naloži finančne sankcije v dveh primerih:

(a) če država članica ni sprejela potrebnih ukrepov za izvršitev predhodne sodbe Sodišča, s katero je bila ugotovljena kršitev prava EU (člen 260(2) PDEU);

(b) če država članica ni izpolnila svoje obveznosti glede uradnega obveščanja o ukrepih za prenos direktive, sprejete v skladu z zakonodajnim postopkom (člen 260(3) PDEU) (1).

V obeh primerih je lahko sankcija, ki jo naloži Sodišče, sestavljena iz pavšalnega zneska za kaznovanje nadaljevanja kršitve (2) in dnevne denarne kazni, da se zadevno državo članico spodbudi, da čim prej po razglasitvi sodbe odpravi kršitev (3). Komisija predlaga zneske finančnih sankcij Sodišču, ki sprejme končno odločitev.

Splošni pristop Komisije pri izračunu predlaganih sankcij je ustaljen. Od leta 1997 (4) naprej, kot je navedeno v zaporednih sporočilih (5), uporablja pristop, ki odraža tako zmogljivost za plačilo zadevne države članice kot tudi njeno institucionalno težo. To stori z uporabo tako imenovanega faktorja „n“ (6). Komisija pri izračunu predlaganih sankcij poleg faktorja „n“ upošteva tudi druge faktorje, kot sta resnost kršitve in njeno trajanje.

Izračun faktorja „n“ temelji na bruto domačem proizvodu (BDP) držav članic in številu sedežev za predstavnike v Evropskem parlamentu, dodeljenih vsaki državi članici. Metoda za njegov izračun je bila večkrat posodobljena (7), nazadnje 13. aprila 2021 (8), ko jo je Komisija prilagodila zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije.

V sporočilu iz leta 2010 (9) o posodobitvi podatkov, ki se uporabljajo za ta izračun, je Komisija določila, da je treba faktor „n“ in druge makroekonomske podatke prilagoditi vsako leto (10), da se upoštevata inflacija in gibanje BDP.

Letošnja posodobitev (11) temelji na gibanju inflacije in BDP posameznih držav članic. Ustrezni statistični podatki o stopnji inflacije in BDP, ki se uporabljajo, so bili ugotovljeni dve leti pred posodobitvijo („pravilo t–2“), tj. leta 2020, saj sta dve leti minimalno obdobje, ki je potrebno za zbiranje sorazmerno stabilnih makroekonomskih podatkov. Stopnja inflacije za referenčno leto je 1,6 %.

Pomemben dejavnik, ki vpliva na letošnjo posodobitev, je pandemija COVID-19. Pandemija je dejansko močno vplivala na BDP držav članic v letu 2020, saj se je ta na ravni EU-27 zmanjšal za 4,4 %, učinki na ravni držav pa so bili različni, kar vpliva na faktorje „n“.

II. Elementi posodobitve

Seznam ekonomskih meril, ki jih je treba posodobiti, je naslednji:

— enotna pavšalna osnova denarne kazni (12), ki trenutno znaša 2 683 EUR (13) in jo je treba prilagoditi glede na inflacijo,

— enotna pavšalna osnova pavšalnega zneska (14), ki trenutno znaša 895 EUR (15) in jo je treba prilagoditi glede na inflacijo,

— 27 faktorjev „n“, ki jih je treba prilagoditi glede na BDP zadevne države članice ob upoštevanju njenega števila sedežev v Evropskem parlamentu; za izračun pavšalnih zneskov in dnevnih denarnih kazni se uporablja isti faktor „n“,

— najnižji pavšalni zneski (16), ki jih je treba prilagoditi glede na inflacijo.

III. Posodobitve

Komisija bo uporabila naslednje posodobljene vrednosti za izračun višine denarnih kazni (pavšalnega zneska ali denarne kazni), ko pred Sodiščem vloži tožbo v skladu s členom 260(2) in (3) PDEU:

1) enotna pavšalna osnova za izračun denarne kazni se določi v višini 2 726 EUR,

2) enotna pavšalna osnova za izračun dnevnega zneska, da se določi pavšalni znesek, znaša 909 EUR,

3) faktorji „n“ in najnižji pavšalni zneski za 27 držav članic so: Država članica Posebni faktor „n“ Najnižji pavšalni znesek (v tisoč EUR) Belgija 0,860 1 940 Bolgarija 0,280 632 Češka 0,590 1 331 Danska 0,580 1 308 Nemčija 5,000 11 277 Estonija 0,120 271 Irska 0,610 1 376 Grčija 0,520 1 173 Španija 2,260 5 097 Francija 3,750 8 458 Hrvaška 0,220 496 Italija 3,110 7 014 Ciper 0,100 226 Latvija 0,140 316 Litva 0,210 474 Luksemburg 0,170 383 Madžarska 0,470 1 060 Malta 0,080 180 Nizozemska 1,340 3 022 Avstrija 0,750 1 692 Poljska 1,450 3 270 Portugalska 0,570 1 286 Romunija 0,750 1 692 Slovenija 0,170 383 Slovaška 0,320 722 Finska 0,510 1 150 Švedska 0,880 1 985

Komisija bo od datuma sprejetja tega sporočila ob vložitvi tožbe pred Sodiščem v skladu s členom 260 PDEU uporabljala posodobljene vrednosti.

(1) Komisija v sporočilu iz leta 2011 o izvajanju člena 260(3) PDEU (UL C 12, 15.1.2011, str. 1) in sporočilu iz leta 2017 z naslovom „Pravo EU: z boljšo uporabo do boljših rezultatov“ (UL C 18, 19.1.2017, str. 10.) poudarja, da enako metodo, kot je bila določena s sporočilom iz leta 2005 (sporočilo o izvajanju člena 228 Pogodbe ES (SEC(2005) 1658)), uporablja tudi za izračun finančnih sankcij v skladu s členom 260(3) PDEU.

(2) Sporočilo predsednika: Prenovljeno sporočilo o izvajanju člena 228 Pogodbe ES (SEC(2005) 1658), točka 10.3.

(3) SEC(2005) 1658, točka 14.

(4) Metoda izračuna denarnih kazni, določena v skladu s členom 171 Pogodbe ES (UL C 63, 28.2.1997, str. 2).

(5) Glej zlasti Sporočilo Komisije – Izvajanje člena 260(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL C 12, 15.1.2011, str. 1) in Sporočilo Komisije – Pravo EU: z boljšo uporabo do boljših rezultatov (UL C 18, 19.1.2017, str. 10).

(6) SEC(2005) 1658, točka 14. Faktor „n“ se izračuna, kot sledi: GDP n = BDP zadevne države članice, v milijonih EUR; GDP avg = povprečni BDP vseh držav članic; Seat n = število sedežev zadevne države članice v Evropskem parlamentu; Seat avg = povprečno število sedežev vseh držav članic v Evropskem parlamentu.

(7) Sporočilo Komisije – Sprememba metode izračuna pavšalnih plačil in dnevnih denarnih kazni, ki jih Komisija predlaga v postopkih ugotavljanja kršitev pred Sodiščem Evropske unije (C(2019) 1396 final, UL C 70, 25.2.2019, str. 1).

(8) Sporočilo Komisije – Prilagoditev izračuna pavšalnih zneskov in denarnih kazni, ki jih Komisija predlaga v postopkih za ugotavljanje kršitev pred Sodiščem Evropske unije, po izstopu Združenega kraljestva (C(2021) 2283 final, UL C 129, 13.4.2021, str. 1).

(9) SEC(2010) 923/3.

(10) Glej posodobitve iz leta 2011 (SEC(2011) 1024 final), leta 2012 (C(2012) 6106 final), leta 2013 (C(2013) 8101 final), leta 2014 (C(2014) 6767 final), leta 2015 (C(2015) 5511 final), leta 2016 (C(2016) 5091 final), leta 2017 (C(2017) 8720 final), leta 2018 (C(2018) 5851 final), leta 2019 (C(2019) 6434 final) in leta 2020 (C(2020) 6043 final) za letno prilagoditev ekonomskih podatkov.

(11) Podatki o BDP za letošnjo posodobitev so bili pridobljeni 10. januarja 2022. Inflacija se meri z uporabo implicitnega deflatorja BDP.

(12) Znesek dnevne denarne kazni se izračuna tako, da se enotni pavšalni znesek najprej pomnoži s faktorjema za resnost in trajanje kršitve, nato pa s faktorjem „n“.

(13) C(2021) 2283 final

(14) Dnevni pavšalni znesek se izračuna tako, da se enotni pavšalni znesek (ki se razlikuje od enotnega pavšalnega zneska za dnevne denarne kazni) pomnoži s faktorjem za resnost kršitve in faktorjem „n“. Pavšalni znesek se nato izračuna na podlagi števila dni trajanja kršitve (bodisi od prve sodbe Sodišča do izvršitve sodbe ali do sodbe v zadevah na podlagi člena 260(2) PDEU bodisi od datuma prenosa Direktive do izvršitve sodbe ali do sodbe v zadevah na podlagi člena 260(3) PDEU). Pavšalni znesek, izračunan na navedeni podlagi, bi bilo treba uporabiti, če rezultat zgoraj navedenega izračuna presega najnižji pavšalni znesek.

(15) C(2021) 2283 final

(16) Najnižji fiksni pavšalni znesek je določen za vsako državo članico v skladu s posebnim faktorjem „n“. Če seštevek dnevnih pavšalnih zneskov ne bo presegal najnižjega fiksnega pavšalnega zneska, bo Sodišču predlagan najnižji fiksni pavšalni znesek.