Napredek pri doseganju ravni ribjih staležev, ki so skladne z FMSY, se je nadaljeval. V vseh regijah s TAC se je raven ribolova nad FMSY precej znižala. Glede na FMSY je bil ribolov leta 2015 na 99-odstotni ravni (znižanje s 158 % v letu 2003 in 129 % v letu 2008). Na splošno se je preveliko izkoriščanje izredno zmanjšalo na vseh območjih (razen v Sredozemskem in Črnem morju).

Kljub temu napredku so potrebna dodatna prizadevanja, zlasti za znižanje visokih ravni prelova v Sredozemlju, zmanjšanje števila posameznih staležev, ki se v severovzhodnem Atlantiku izkoriščajo nad FMSY, in izvajanje obveznosti iztovarjanja.

-Zaveze za Sredozemsko in Črno morje. Doseženi so bili pomembni politični dogovori za doseganje okoljske, gospodarske in socialne trajnosti, kar je bilo za Sredozemsko morje doseženo z izjavo ministrov MedFish4Ever, za Črno morje pa z izjavo iz Bukarešte.

-Boljše usklajevanje ribolovne zmogljivosti in ribolovnih možnosti. V zadnjih letih se je ravnovesje med ribolovno zmogljivostjo in ribolovnimi možnosti za celotno floto EU izboljšalo. V obdobju 2007–2015 se je zmogljivost ribiške flote EU postopoma zmanjševala, pri čemer se je število ribiških plovil zmanjšalo za 6 %, moč motorja za 14 % in tonaža za 24 %.

To sporočilo vsebuje pregled stanja skupne ribiške politike (SRP). Vsebuje poročilo o napredku pri doseganju trajnostnega ribištva in zlasti pri zagotavljanju, da se z izkoriščanjem živih bioloških morskih virov obnavljajo in ohranjajo populacije lovljenih vrst nad ravnmi, ki lahko ustvarijo največji trajnostni donos, kar bo prispevalo tudi k doseganju dobrega okoljskega stanja v evropskih morjih do leta 2020. Proučeni so spremembe stanja staležev, stanje flote EU, postopno uvajanje obveznosti iztovarjanja in napredek pri decentralizaciji. Poleg tega so v poročilu določena načela, na katerih temeljijo predlogi Komisije za ribolovne možnosti za leto 2018. Države članice, svetovalni sveti in drugi deležniki ter javnost so pozvani, naj predložijo predloge o teh usmeritvah politike.

Pri staležih, o katerih potekajo posvetovanja obalnih držav, se je v letu 2016 za 14 % povečal TAC za skušo. Ribolovne možnosti v količini malo več kot en milijon ton za vse strani, ki izvajajo ribolov, so bile rezultat izvajanja dolgoročne strategije upravljanja, o kateri so se dogovorile te strani (EU, Norveška in Ferski otoki). Primerjalna analiza bo izvedena letos. TAC za sinjega mola je bil določen v skladu z FMSY in se je močno povečal na 1,3 milijona ton. Zadevne obalne države so se dogovorile o novi strategiji za sinjega mola, skladni s FMSY. V zvezi z atlantsko-skandinavskim sledom so se vse strani strinjale z omejitvijo celotnega ulova, nižjo od FMSY (v skladu s strategijo, ki velja od leta 1999). To je omogočilo precejšne povišanje TAC za severovzhodni Atlantik na skoraj 650 000 ton.

TAC za Baltsko morje za leto 2017 so bili skladni z večletnim načrtom. TAC za atlantski sled in morsko ploščo so skladni s FMSY, TAC za papalino in atlantskega lososa pa so nižji od FMSY. Resno zaskrbljenost povzroča zahodni stalež trske, zato je bil TAC za leto 2017 zmanjšan za 56 %. Za obnovitev tega staleža so bili sprejeti tudi drugi spremljajoči ukrepi. V skladu s previdnostnim pristopom so bila sprejeta zmanjšanja TAC za vzhodni stalež trske (25 %) in stalež atlantskega lososa v Finskem zalivu (20 %) ter za atlantski sled v Riškem zalivu (11 %). TAC za atlantskega lososa v glavnem bazenu upošteva MSY in se v zadnjih letih ni spremenil, kar je skupaj z zmanjšanjem neprijavljenih ulovov in posebnimi nacionalnimi ukrepi za reke pomagalo povečati število rib, ki se vrnejo na drstitveno območje.

Staleži v Severnem morju se še naprej izboljšujejo, 59 % iztovorjenih rib pa je iz staležev, ki se trajnostno upravljajo. V skladu s FMSY se je TAC za morski list povečal za 21 %, TAC za škampa pa za 46 %. Ravni ribolova saja so nižje od FMSY, TAC pa je večji za 53 %.V skladu z mnenjem o FMSY se je TAC za vahnjo zmanjšal za 45 %. Vendar naj bi se stalež povečal zaradi boljšega prirasta v zadnjih nekaj letih. Ravni ribolova trske in mola so še vedno nekoliko višje od FMSY, vendar so skladne z MSY Btrigger. Raven ribolova morske plošče in morskega lista je pod FMSY.

V severozahodnih vodah se stalež severnega osliča še naprej povečuje, TAC pa se je v skladu s FMSY povečal za 10 %. Ta stalež je zdaj razširjen dlje po Severnem morju. Staleža atlantskega sleda v Keltskem morju in Irskem morju sta v okviru varnih bioloških meja, vendar sta se TAC zaradi trendov v zvezi s staležema zmanjšala za 6 % oziroma 10 %. TAC za škampe na območju VII se je povečal za 9 %, od tega največ za Plitvino ježevcev, za katero se je povečal za 68 %. TAC za morski list v vzhodnem Rokavskem prelivu se je zmanjšal za 16 % v skladu s pristopom upravljanja industrije, ki ga je odobril STECF. Za njegov ribolov so bili določeni dodatni ohranitveni ukrepi. TAC za zahodni stalež šura se je zmanjšal za 23 %.

Na zahodu Škotske je 63 % iztovorjenih rib iz staležev, ki se trajnostno upravljajo. V Irskem morju je iz takih staležev 55 % iztovorjenih rib. Na slednjem območju še vedno ostajajo precejšni izzivi, saj so staleži trske in mola zelo izčrpani. Ribolovna umrljivost trske je precej nad FMSY. Ravni ribolova mola so zdaj precej nižje od ravni FMSY, vendar se za mola še ne kažejo znaki obnovitve.

V Keltskem morju je 37 % iztovorjenih rib znotraj trajnostnih meja. Ribolov več vrst, in sicer trske, vahnje in mola, je še vedno izziv pri določanju ribolovnih možnosti. TAC za mola in vahnjo sta se povečala za 21 % oziroma 7 %, za trsko pa se je zmanjšal za 38 %. Raven izkoriščanja mola je nižja od FMSY, raven izkoriščanja vahnje pa višja od FMSY, čeprav je stalež nad MSY Btrigger. Stalež trske v Keltskem morju je izčrpan, raven njenega ribolova pa je višja od FMSY. Težava je, da se trska lovi pri ribolovih več vrst, selektivnost v zvezi s trsko pa bo povzročila tudi manjši ulov drugih ciljnih vrst.

V vodah ob Iberskem polotoku in Biskajskem zalivu je 68 % vseh iztovorjenih rib iz staležev, ki se trajnostno upravljajo. TAC za morsko spako se je v skladu z mnenjem o FMSY povečal za 54 %. V Biskajskem zalivu se že nekaj let uporablja pristop upravljanja industrije, ki je po mnenju STECF trajnosten. Zaradi te pobude industrije je navedeni TAC ostal nespremenjen tudi za leto 2017. TAC za krilati romb (Biskajski zaliv in zahodne vode), za katerega je Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) prvič dal mnenje o FMSY, se je zmanjšal za četrtino. TAC za južni stalež osliča se je nekoliko zmanjšal, vendar so ravni ribolova staleža še vedno višje od FMSY. Ribolov sardona v Biskajskem zalivu je trajnosten, stalež šura na območju IX pa je v okviru varnih bioloških meja in se je TAC zanj povečal za 7 %.

Ribolovne možnosti za globokomorske staleže sestavljajo manj kot 1 % vseh iztovarjanj v EU. Določijo se za dvoletni cikel, tako da so bili TAC določeni za leti 2017 in 2018. TAC za okroglonosega repaka v severozahodnih vodah je bil določen v skladu s FMSY. Za vse druge staleže ni dovolj podatkov ali ocen. Nekateri so zaradi svoje majhne produktivnosti še vedno precejšen izziv.

V Sredozemskem in Črnem morju je približevanje FMSY še vedno izziv iz več razlogov:

– velikega števila malih plovil, ki sestavljajo floto in za katera so metode za nadzor, izvrševanje, spremljanje in sporočanje ulova (iztovarjanja in zavržkov) nezadostne;

– ribolova več vrst;

– deljenja ribjih staležev med državami članicami in državami nečlanicami, zato je izpolnjevanje ciljev SRP zahtevnejše, in