[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 20.10.2009

COM(2009) 579 konč.

2008/0098 (COD)

Spremenjeni predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o določitvi usklajenih pogojev za trženje gradbenih proizvodov

(Besedilo velja za EGP)

(predložila Komisija v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES)

2008/0098 (COD)

Spremenjeni predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o določitvi usklajenih pogojev za trženje gradbenih proizvodov

(Besedilo velja za EGP)

1. ZGODOVINA PREDLOGA

Komisija sprejme predlog dne 23. maja 2008

Predložitev predloga Svetu in Evropskemu

parlamentu – COM(2008)311 - A6-0068/2009-2008/0098(COD) -

v skladu s členom 95 Pogodbe: dne 23. maja 2008

Mnenje Evropskega parlamenta – prva obravnava: 24. aprila 2009

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora: 25. februarja 2009

Evropski parlament je na zasedanju 21.–24. aprila 2009 v prvi obravnavi s 390 glasovi za, 4 glasovi proti in 6 vzdržanimi glasovi sprejel poročilo ge. Neris, ki vsebuje 102 spremembi.

2. CILJ PREDLOGA KOMISIJE

Komisija je oktobra 2005 uvedla triletni tekoči program za poenostavitev kot del svoje strategije za boljšo pravno ureditev:poenostavitev . Namen je oblikovati zakonodajo, ki bo manj obremenjujoča, enostavnejša za uporabo in zato učinkovitejša, ki se ga doseže s preučitvijo, ali je prvotno izbrani pristop najučinkovitejši za doseganje ciljev zakonodaje. Poenostavitev Direktive Sveta 89/106/EGS, tj. direktive o gradbenih proizvodih (v nadaljnjem besedilu: DGP), je ena od pobud v okviru te strategije.

Namen DGP je zagotoviti prosti pretok in uporabo gradbenih proizvodov na notranjem trgu. Ker so gradbeni proizvodi vmesni proizvodi , namenjeni vgradnji v gradbene objekte, se pojem varnosti uporablja za navedene proizvode toliko, kolikor prispevajo k varnosti objektov . Ta posebnost pojasnjuje, da DGP dosega svoj cilj z opredelitvijo usklajenih načinov, s katerimi se točno in zanesljivo izrazi zmogljivost proizvoda, in ne z uskladitvijo varnostnih zahtev za proizvod, kot je v primeru direktiv novega pristopa.

Cilj predloga Komisije je zamenjati DGP z uredbo, katere namen je boljša opredelitev ciljev te zakonodaje Skupnosti ter njeno enostavnejše in učinkovitejše izvajanje.

Kot del pobude za boljšo pravno ureditev je namen predloga pojasnitev osnovnih pojmov in uporabe znaka CE, uvesti poenostavljene postopke zaradi zmanjšanja stroškov, ki nastanejo podjetjem, zlasti MSP, in povečati verodostojnost celotnega sistema z uvedbo novih in strožjih meril za imenovanje organov, vključenih v ocenjevanje in preverjanje nespremenljivosti zmogljivosti gradbenih proizvodov.

Natančneje, cilj predloga je zagotoviti točne in zanesljive informacije o gradbenih proizvodih glede njihove zmogljivosti. To se doseže s sistemom, ki je sestavljen iz dveh elementov: na eni strani so usklajene tehnične specifikacije, usklajeni standardi in evropske ocenjevalne listine (EOL), ki zagotavljajo metode za ocenjevanje zmogljivosti proizvodov, na drugi strani pa so številni priglašeni in tehnični organi za ugotavljanje skladnosti, ki so imenovani v skladu s strogo opredeljenimi tehničnimi merili, ki prispevajo k pravilni uporabi teh metod.

3. MNENJE KOMISIJE O PREDLOGIH SPREMEMB, KI JIH JE SPREJEL EVROPSKI PARLAMENT

3.1. Splošni pregled

A. Komisija meni, da je primerno sprejeti številne predloge sprememb, ki jih je potrdil Evropski parlament, ker ne spreminjajo glavne vsebine prvotnega predloga Komisije. Ker so natančnejši, pogosto tudi prispevajo k izboljšanju predloga. Čeprav Komisija soglaša z navedenimi predlogi sprememb, v nekaterih primerih daje prednost nekoliko drugačni ubeseditvi.

Od sprememb, ki jih je sprejela Komisija, so bile s predlogoma sprememb 17 in 70, s katerima se črta uvodna izjava 17 in spremeni člen 21, uvedene najpomembnejše spremembe predloga Komisije. Parlament je omejil uporabo evropskih tehničnih ocen (ETO) le na primere, kjer zadevni proizvod ni zajet ali ni v celoti zajet z usklajenim standardom. Komisija lahko zaradi posebne narave usklajenih standardov v tem kontekstu (standardi, ki temeljijo na zmogljivosti) sprejme te predloge sprememb, s čimer ne nasprotuje glavnemu cilju predloga.

B. Po drugi strani pa nekateri predlogi sprememb niso sprejemljivi, ker bi spremenili vsebino predloga Komisije na način, ki ni skladen z zgoraj predstavljenimi cilji. Med razlogi, zaradi katerih so bile te spremembe zavrnjene, je vredno omeniti njihovo očitno neskladje, v nekaterih primerih s splošnimi načeli paketa za blago na notranjem trgu. Poleg tega horizontalna narava predlogov sprememb občasno ne sovpada s sektorsko naravo predloga Komisije. Sprejem nekaterih predlogov sprememb bi tudi povzročil notranje neskladje v celotnem predlogu.

C. Nenazadnje pa je bila vrsta predlogov sprememb zavrnjena, ker bistveno in neposredno vplivajo na vsebino predloga. Najpomembnejše obravnavajo naslednja vprašanja:

a) obveznost za proizvajalce, da znak CE namestijo tudi v odsotnosti prave izjave o zmogljivosti poljubne vsebine, ker se obstoj take izjave ne zahteva z zakonom. To bi pomenilo, da je znak CE brez pomena, kar ni sprejemljivo, poleg tega pa bi to podjetjem naložilo nepotrebna bremena;

b) obveznost prijaviti vsebnost nevarnih snovi, kar presega obveznosti iz REACH, uvedena pa je brez kakršne koli obrazložitve ali ocene učinka;

c) možnost ohraniti nacionalne oznake skupaj z znakom CE. V zvezi s tem glasovanje na plenarnem zasedanju pomeni korak v pravo smer, saj je bil predlog spremembe 54 za člen 7, ki to možnost odpira, zavrnjen. Ohranjen pa je bil predlog spremembe 17 za uvodno izjavo 30.

D. Svet nadaljuje z delom z namenom izboljšanja tehnične kakovosti predloga in opredelitve mandata predsedstva za nadaljnja pogajanja s Parlamentom. Svet je tudi že obravnaval večino predlogov sprememb Parlamenta, okvirno pa ima o številnih predlogih sprememb negativno stališče. Po drugi strani pa se mora napredek Sveta do neke mere pokazati tudi v vsebini predlogov sprememb Parlamenta, saj se tako omogoča vzpostavitev trdnega skupnega temelja, da se na drugi obravnavi doseže soglasje institucij o tem predlogu. Komisija podpira vsa takšna prizadevanja, ki olajšujejo prihodnje delo.

3.2. Analiza predlogov sprememb

Predlog spremembe 1 – uvodna izjava 1

S tem predlogom spremembe želi Parlament poudariti okoljske vrednote v okviru gradbeništva. Tak cilj je načeloma sprejemljiv, vendar se zdi razlikovanje med „naravnim“ in „umetnim“ okoljem tu neprimerno. Zaradi tega je bilo besedilo ponovno obravnavano, da ne zajema omenjenega razlikovanja.

Pravila držav članic zahtevajo, da so gradbeni objekti načrtovani in zgrajeni tako, da ne ogrožajo varnosti ljudi, domačih živali in imetja ter ne škodujejo okolju .

Predlog spremembe 124 – uvodna izjava 7 a (nova)

Namen te nove uvodne izjave, ki pojasnjuje širino pojma „dobava gradbenega proizvoda na trgu Skupnosti“ iz člena 2(5), je sprejemljiv. Na tak način je treba poudariti tudi pojasnitev, da proizvajalci, ki svoje gradbene proizvode vgradijo v objekte, lahko navedejo zmogljivost teh proizvodov, niso pa k temu zavezani. Po mnenju Komisije bi zaradi takšne uvodne izjave podobne vrste dodatkov k členu 2(5) postale odveč, kar bi omogočilo ohranitev skladnosti z opredelitvami iz paketa za blago na notranjem trgu. Kljub temu pa se zaradi logičnosti vrstnega reda uvodnih izjav zdi, da bi bilo bolje vstaviti novo besedilo po začetni uvodni izjavi 21.

Glej uvodno izjavo 21c

21c) Za proizvode, narejene na gradbišču, se ne sme šteti, da so zajeti s pojmom dobava gradbenih proizvodov na trgu Skupnosti. Proizvajalci, ki svoje gradbene proizvode vgradijo v objekte, lahko v skladu s to uredbo navedejo zmogljivost teh proizvodov, niso pa k temu zavezani.

Predlog spremembe 2 – uvodna izjava 8 a (novo)

Kaže, da je cilj tega dodatka poudariti potrebo po upoštevanju zdravstvenih in varnostnih vidikov v zvezi z uporabo gradbenega proizvoda v njegovem celotnem življenjskem ciklu. Komisija takšne cilje podpira in je zato načeloma sprejela ta predlog sprememb. Vendar je bilo besedilo ponovno oblikovano, da se poudari le ta vidik. Poleg tega je po mnenju Komisije primernejše, da se to dodano besedilo vnese za uvodno izjavo 14.

Glej uvodno izjavo 14

Predlog spremembe 4 – uvodna izjava 11 a (novo)

Predlog spremembe 4 obravnava okoljske proizvodne deklaracije (EPD), vendar ne ustreza nobenemu členu, ker v predlogu niso omenjene, čeprav so bile na podlagi mandata vključene v tekočo standardizacijo. Poleg tega se je do zdaj za njih predvidevala le prostovoljna uporaba. Zaradi tega je bilo besedilo tega predloga spremembe prilagojeno pri vključitvi v spremenjeni predlog Komisije. Poleg tega je po mnenju Komisije primernejše, da se to dodano besedilo vstavi kot nova uvodna izjava s številko 43c (tista uvodna izjava, ki jo je dodal Parlament in ima isto številko, pa postane uvodna izjava 43b).

Glej uvodno izjavo 43c

(43c) Uporabo okoljskih proizvodnih deklaracij (EPD), kadar so na voljo, je treba spodbujati v okviru ocenjevanja trajnostne uporabe sredstev in vpliva gradbenih objektov na okolje.

Predlog spremembe 125 – uvodna izjava 11 b (novo)

Namen te nove uvodne izjave je vključitev uporabe usklajenih standardov za razrede zmogljivosti v zvezi z bistvenimi značilnostmi gradbenih proizvodov, kar je bilo sprva vključeno v uvodno izjavo 12. Spodbujanje tega na način, ki ga je odobril Parlament, lahko Komisija podpira v celoti. Ker so ti na tem mestu pojmi ustreznejši, sprejetje predloga spremembe Parlamenta izboljšuje kakovost predloga. Seveda je za uvodno izjavo 12 predvideno ustrezno črtanje. Za različico besedila Parlamenta je bilo predlaganih nekaj nebistvenih redakcijskih sprememb z namenom, da se besedilo izboljša. Ker se za prejšnjo spremembo, uvodno izjavo 11a zgoraj, predlaga vstavitev na drugo mesto, kot je bilo pojasnjeno, lahko ta nova uvodna izjava postane uvodna izjava 11a spremenjenega predloga.

11a) Kadar je primerno, je treba spodbujati, da se razrede zmogljivosti v zvezi z bistvenimi značilnostmi uporablja v usklajenih standardih, tako da se upoštevajo različne ravni osnovnih zahtev objektov za določene objekte pa tudi razlike v podnebju, geologiji in geografiji ter ostali drugačni pogoji, ki prevladujejo v državah članicah. Evropski organi za standardizacijo morajo imeti pravico vzpostaviti razrede v primerih, kadar jih Komisija še ni vzpostavila, na podlagi spremenjenega mandata.

Uvodna izjava 12

Kadar predvidena končna uporaba zahteva najnižje ravni zmogljivosti v zvezi s katerimi koli bistvenimi značilnostmi, ki jih morajo izpolnjevati gradbeni proizvodi v državah članicah, morajo biti te ravni določene v usklajenih tehničnih specifikacijah. ( ČRTANO : tako da se upoštevajo različne ravni osnovnih zahtev objektov za določene objekte pa tudi razlike v podnebju, geologiji in geografiji ter ostali drugačni pogoji, ki prevladujejo v državah članicah.)

Predlog spremembe 5 – uvodna izjava 14

Besedilo, dodano tej uvodni izjavi, se nanaša na večji obseg usklajenih standardov, kar je povsem sprejemljivo načelo. Besedilo je bilo ponovno obravnavano, da se razširi področje uporabe takih prizadevanj na vse ustrezne sektorje (ne samo v Komisiji) in nedvoumno uvede cilj prenosa gradbenih proizvodov, za katere bi uporaba smernic za evropska tehnična soglasja (ETOG) ali EOL predstavljala zadostno podlago izkušenj v usklajenih standardih. Poleg tega po mnenju Komisije zaradi razširitve področja uporabe tega dodatka podobni predlogi sprememb, ki jih je predlagal Parlament za člen 20 (glej predlog spremembe 120 za dodatni nov odstavek 3a v tem členu) in člen 53 (glej predlog spremembe 89 za drugi pododstavek, ki bo dodan temu členu), ne bi bili več potrebni.

Poleg dodanega novega besedila, ki je bil, kot je pojasnjeno zgoraj, vstavljen kot četrti pododstavek te uvodne izjave, spremenjeni predlog Komisije sestavljata dva druga nova pododstavka. Drugi zadeva pojem „ zmogljivost “, ki ga je po mnenju Komisije bolje opredeliti tukaj in ne v členu 2 (glej predlog spremembe 27 spodaj). Tretji pododstavek pa, kot je obrazloženo zgoraj (glej predlog spremembe 2), ustreza uvodni izjavi 8a, za katero je Parlament predlagal, da se doda predlogu.

Navedeni usklajeni standardi morajo zagotoviti ustrezna orodja za usklajeno oceno zmogljivosti v zvezi z bistvenimi značilnostmi gradbenih proizvodov. Usklajene standarde je treba določiti na podlagi mandatov, ki jih sprejme Komisija in zajemajo ustrezne družine gradbenih proizvodov, v skladu s členom 6 Direktive 98/34/ES.

V okviru tega je treba zmogljivost gradbenega proizvoda razumeti kot njegovo zmogljivost v povezavi z njegovimi bistvenimi značilnostmi, izraženimi z ravnmi ali razredi ali v opisu.

Pri ocenjevanju zmogljivosti gradbenega proizvoda je treba upoštevati tudi zdravstvene in varnostne vidike, povezane z njegovo uporabo v celotnem življenjskem ciklu.

Spekter gradbenih proizvodov, ki so zajeti v usklajenih standardih, je treba razširiti, zlasti, kadar je primerno, z zahtevo, da se razvijejo na podlagi obstoječih EOL ali ETOG.

Predlog spremembe 8 – uvodna izjava 16

Namen predloga spremembe 8 je črtati vzporedno uporabo ETO in usklajenih standardov, tj. omejiti izdajo ocen ETO na primere, ko zadevni gradbeni proizvodi niso zajeti ali niso v celoti zajeti v nobenem usklajenem standardu. Komisija predlog podpira, ima pa manjši redakcijski popravek besedila. Poleg tega je treba zaradi skladnosti s celotnim predlogom črtati sklicevanje na „uvoznike“ in ponovno pregledati besedilo, saj imajo le proizvajalci pravico ali obveznost pripraviti izjavo o zmogljivosti in namestiti znak CE na svoje proizvode. Podobne spremembe so bile narejene tudi za uvodni izjavi 18 in 22, člena 4 in 12 ter Prilogo II.

Da se proizvajalcem ( ČRTANO: in uvoznikom ) gradbenih proizvodov omogoči priprava izjave o zmogljivosti za gradbene proizvode, ki niso zajeti ali niso v celoti zajeti v usklajenem standardu, je treba zagotoviti evropsko tehnično oceno.

Predlog spremembe 9 – uvodna izjava 17

Sprejme se tudi ta predlog spremembe, ki je popolnoma v skladu z uvodno izjavo 16, ki izhaja iz predloga spremembe 8 Parlamenta.

ČRTANO

Predlog spremembe 11 – uvodna izjava 20, 1. del („TAB ... evropske tehnične ocene“)

Besedilo, dodano s prvim delom tega predloga spremembe v uvodno izjavo 20, poudarja načelo preglednosti v zvezi s pripravo EOL in izdajo ETO. Ta zamisel je precej sprejemljiva, zlasti zaradi vloge, ki jo ima proizvajalec v postopku. Vendar je bilo treba besedilo po mnenju Komisije nekoliko spremeniti, da se na eni strani upošteva splošnejša pomembnost preglednosti v tem kontekstu, po drugi strani pa zaradi previdnega ravnanja pri vprašanjih zaupnosti. Zato so predlagani ti navidez nasprotujoči cilji, da sovpadajo z dodanim besedilom na koncu uvodne izjave.

TAB bi morali ustanoviti organizacijo za usklajevanje postopkov za pripravo ( ČRTANO: osnutkov) EOL in za izdajo evropskih tehničnih ocen, s čimer se zagotovi preglednost in potrebna zaupnost teh postopkov.

Predlog spremembe 18 – uvodna izjava 33 a (novo)

Namen te nove uvodne izjave je izključitev uvoznikov s področja uporabe členov 26–28. Zamisel je načeloma sprejemljiva, vendar je treba po mnenju Komisije besedilo, ki ga je odobril Parlament, nekoliko spremeniti. Ta zadeva je povezana tudi s predlogoma sprememb 77 in 83, ki v ta namen dodajata nove odstavke členoma 26 in 27. Bilo bi primernejše, da se ta ista načela v teh kontekstih ne ponavljajo, namesto tega pa naj se v tej novi uvodni izjavi dokončno pojasni to zadevo. Poleg tega je po mnenju Komisije primernejše, da se to dodano besedilo vnese kot nova uvodna izjava, tj. s številko 34a, po začetni uvodni izjavi 34.

Glej uvodno izjavo 34a

Da se okrepi vpliv načel za nadzor trga, je treba vse poenostavljene postopke, predvidene za ocenjevanje zmogljivosti gradbenih proizvodov, uporabiti le za fizične ali pravne osebe, ki proizvajajo proizvode, ki jih dajo v promet.

Predlog spremembe 21 – uvodna izjava 43 a (novo)

Namen predloga spremembe 21 je izrecno poudariti, da so po sprejemu predloga obsežne informacijske kampanje neizogibno potrebne. Kot tak je predlog spremembe popolnoma sprejemljiv. Ta zadeva je že vključena v delovni program Komisije. To se lahko razume tudi kot podporo jasni potrebi po dodatnih človeških in finančnih sredstvih za tovrstne nove dejavnosti Komisije. Neznatne redakcijske spremembe besedila, ki ga je odobril Parlament, so bile vključene v spremenjeni predlog.

Komisija in države članice morajo v sodelovanju z zainteresiranimi stranmi organizirati informacijske kampanje, v okviru katerih sektor gradbeništva, zlasti gospodarske subjekte in uporabnike gradbenih proizvodov, obvestijo o vzpostavitvi skupnega tehničnega jezika, porazdelitvi odgovornosti med posameznimi gospodarskimi subjekti in uporabniki, namestitvi znaka CE na gradbene proizvode, reviziji osnovnih zahtev objektov ter sistemov za ocenjevanje in preverjanje nespremenljivosti zmogljivosti.

Predlog spremembe 23 – uvodna izjava 43 c (novo)

Ta nova uvodna izjava predstavlja vsebino osnovne zahteve objektov 7. Predlog je načeloma sprejemljiv, čeprav zbuja nekatera vprašanja (za druge osnovne zahteve objektov ni bila predlagana podobna obravnava v uvodnih izjavah). Poleg tega tu ni bil upoštevan ustrezen in sprejemljiv dodatek k Prilogi I, pripravljen s predlogom spremembe 93 Parlamenta. Zato je bilo besedilo prilagojeno in vključeno v spremenjeni predlog Komisije. Ker vključitev prejšnjega predloga spremembe Parlamenta, tj. uvodne izjave 43b, ni bila predlagana, lahko ta nova uvodna izjava postane uvodna izjava 43b spremenjenega predloga, s čimer se omogoči, da se drugo novo uvodno izjavo Parlamenta, ki je bila predlagana kot uvodna izjava 11a, postavi na mesto kot uvodna izjava 43c.

Razvoj osnovne zahteve objektov 7 o „trajnostni uporabi naravnih virov“ mora upoštevati možnost recikliranja gradbenih objektov, njihovih materialov in delov po zrušenju, trajanje gradbenega objekta ter uporabo okoljsko združljivih surovin in sekundarnih materialov v gradbenih objektih.

Predlog spremembe 24 – člen 1

Namen predloga spremembe 24 je nadalje pojasniti vsebino predloga na način, ki je za Komisijo popolnoma sprejemljiv. Vendar je treba po mnenju Komisije besedilo nekoliko spremeniti, in sicer dodati besedo „usklajenih“ v kontekstu uvedbe pravil.

Ta uredba določa pogoje za trženje gradbenih proizvodov z uvedbo usklajenih pravil o načinu navajanja zmogljivosti gradbenih proizvodov glede njihovih bistvenih značilnosti in o uporabi znaka CE na navedenih proizvodih.

Predlog spremembe 115 – člen 2, točka 1 a (novo)

Ta nova opredelitev se nanaša na zmanjšano uporabo ETO in pomaga pri razlikovanju zadevnih situacij. Ker take pojasnitve izboljšujejo kakovost predloga potem, ko je bil predlog znatno spremenjen s črtanjem vzporedne uporabe ETO in hEN, jih Komisija lahko popolnoma podpre. Vendar je primernejše mesto za to novo uvodno izjavo v točki 12a (glede na številčenje prvotnega predloga). Poleg tega je bilo v spremenjeni predlog vključenih nekaj predlogov v zvezi z besedilom, tako da je rezultat še jasnejše in bolj strnjeno besedilo.

Glej člen 2, točka 12a

12a. „proizvodi, ki niso ali niso v celoti zajeti v usklajenem standardu“ pomeni kateri koli gradbeni proizvod, katerega bistvenih značilnosti in zmogljivosti ni mogoče v celoti oceniti po obstoječem usklajenem standardu, ker med drugim:

(a) proizvod ne sodi v področje uporabe nobenega obstoječega usklajenega standarda; ali

(b) metoda ocenjevanja za eno ali več bistvenih značilnosti proizvoda, predvidena v usklajenem standardu, ni primerna; ali

(c) usklajeni standard ne vsebuje nobene metode ocenjevanja vsaj ene bistvene značilnosti navedenega proizvoda;

Predlog spremembe 27 – člen 2, točka 3 a (novo)

Predlog spremembe 27 dodaja novo opredelitev pojma „zmogljivost gradbenega proizvoda“ . Vendar je treba za vstavitev tega pojma izboljšati besedilo, tako da se upoštevajo prave potrebe za tako opredelitev. V tem kontekstu, kot tudi v naslednjih, je treba poiskati skladnost med pojmi „vrednost“, „raven“, „razred“ in „mejna vrednost“. Tudi za izraz „posamezni“ se zdi, da ne dodaja nobene vrednosti. Gledano v celoti se zato zdi najprimernejše, da se to zadevo obravnava v uvodnih izjavah spremenjenega predloga Komisije (glej uvodno izjavo 14, kjer je bila dodana).

Glej uvodno izjavo 14

Predlog spremembe 116 – člen 2, točka 3 b (novo)

Ta nova opredelitev je povezana s pojmom „mejna vrednost“ . Vendar je treba za vstavitev tega pojma izboljšati besedilo, tako da se upoštevajo prave potrebe za tako opredelitev. Beseda „značilnost“ je tu uporabljena v smislu pojma „parameter“. Tudi v izogib napačnemu razumevanju pravnih posledic teh mejnih vrednosti, ki izhajajo iz razlikovanja med „tehničnimi“ in „regulativnimi“ mejnimi vrednostmi, je treba besedilo ustrezno spremeniti. V tem kontekstu, kot tudi v podobnih kontekstih, je treba poiskati skladnost med pojmi „vrednost“, „raven“, „razred“ in „mejna vrednost“, kar je povezano tudi z drugimi členi (glej člen 18 in 20). S spremenjenim predlogom Komisije se predlaga rešitev, in sicer da se vsebina predloga spremembe 27 Parlamenta o „zmogljivosti“ vstavi v uvodne izjave (glej uvodno izjavo 14), hkrati pa se kot točka 3a uvede nova opredelitev izraza „raven“ .

3a. „raven“ pomeni rezultat ocene zmogljivosti gradbenega proizvoda v povezavi z njegovimi bistvenimi značilnostmi, izražen v numerični vrednosti;

3b. „mejna vrednost“ pomeni najnižjo ali najvišjo raven zmogljivost gradbenega proizvoda, ki je določena v usklajenih tehničnih specifikacijah.

Predlog spremembe 117 – člen 2, točka 3 c (novo)

Ta nova opredelitev je povezana s pojmom „razred“ . Vendar je treba za vstavitev tega pojma izboljšati besedilo, tako da se upoštevajo prave potrebe za tako opredelitev. Beseda „značilnost“ je tu uporabljena v smislu pojma „parameter“. Zato je treba besedilo ustrezno spremeniti. V tem kontekstu, kot tudi v prejšnjih kontekstih, je treba poiskati skladnost med pojmi „vrednost“, „raven“, „razred“ in „mejna vrednost“:

3c. „razred“ pomeni območje ravni zmogljivosti gradbenega proizvoda od najnižje do najvišje vrednosti;

Predlog spremembe 30 – člen 2, točka 4 a (novo)

Predlog spremembe 30 v predlog vstavlja opredelitev pojma „evropska tehnična ocena“ . Komisija podpira zamisel kot tako. Vendar ker se zadnji del tega predloga spremembe Parlamenta zdi odveč, saj je ista vsebina že zajeta v ustreznih sprejetih členih, je treba besedilo za spremenjeni predlog Komisije nekoliko spremeniti. Poleg tega je primernejše mesto (glede na strukturo prvotnega predloga) za to opredelitev točka 13a.

Glej člen 2, točka 13a

13a. „Evropska tehnična ocena“ pomeni dokumentirano oceno zmogljivosti gradbenega proizvoda v povezavi z njegovimi bistvenimi značilnostmi v skladu z evropskim ocenjevalnim listom.

Predlog spremembe 39 – člen 2, vrstni red točk 4b do 4m (delno novo)

Predlog spremembe 39 izraža željo Parlamenta, da se spremeni vrstni red teh opredelitev. Komisija meni, da je zamisel o spremenjenem vrstnem redu primerna, vendar bi se tega vzdržala, dokler ni pojasnjeno in določeno, katere opredelitve bodo zajete v končnem besedilu. Poleg tega je treba premisliti, ali naj se točke 1a do 4a (v predlogih sprememb Parlamenta, kot je delno predlagano zgoraj) in točke 16a do 20 vstavijo v to morebitno prerazporeditev. Zato spremenjeni predlog Komisije za zdaj ne vsebuje nobenih odzivov na predlog spremembe 39.

Predlog spremembe 36 – člen 2, točka 4 c

Namen tega predloga spremembe je dodajanje novih, jasnejših elementov v opredelitev o EOL v točki 13 prvotnega predloga Komisije. Prvi del predloga je sprejemljiv. Vendar se za zadnji del predloga, ki ponavlja omejitev glede obsega izdaje EOL, zdi, da je odveč in se ponavlja.

13. „Evropski ocenjevalni list“ pomeni dokument, ki ga sprejme organizacija tehničnih organov za ugotavljanje skladnosti za namen izdaje evropskih tehničnih ocen;

Predlog spremembe 33 – člen 2, točka 4 e

V zaporedju predlogov sprememb Parlamenta se ta nanaša na točko 7 prvotnega predloga Komisije v zvezi s pojmom „proizvajalec“ . Komisija podpira ta predlog spremembe, ker je prva poravnava, zahtevana za končno besedilo Sklepa 786/2008/ES.

7. „proizvajalec“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki načrtuje ali proizvaja gradbeni proizvod ali za katero se tak proizvod načrtuje ali proizvaja in navedeni proizvod trži pod njegovim imenom ali blagovno znamko;

Predlog spremembe 32 – člen 2, točka 4 i

V zaporedju predlogov sprememb Parlamenta se ta nanaša na točko 5 prvotnega predloga Komisije v zvezi s pojmom „dostopnost na trgu“ . Prvotni predlog Komisije je podoben besedilu, ki je dosledno uporabljen v paketu za blago na notranjem trgu. Komisija iz tega razloga in ker načeloma sprejema pojasnitev Parlamenta v zvezi z namenom predloga spremembe, meni, da je ustreznejše, če se ta zadeva obravnava le v uvodnih izjavah (glej predlog spremembe 124 zgoraj, uvodno izjavo 21c spremenjenega predloga).

Glej uvodno izjavo 21c

Predlog spremembe 34 – člen 2, točka 16 a (novo)

Predlog spremembe 34 zajema novo opredelitev pojma „uporabnik“ . Zamisel, da se to opredelitev doda v predlog, je sprejemljiva, vendar je treba ustrezno upoštevati pomisleke o pravnih virih za vključene odgovornosti. Zato se zdi, da so nekatere spremembe besedila, ki jih je predlagal Parlament, nujne, kar pripelje do oblikovanja spremenjenega predloga Komisije. Poleg tega je primernejše mesto za to novo besedilo točka 11a v prvotnem zaporedju predloga.

11a. „uporabnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki je v skladu z veljavnimi pravili zadevne države članice odgovorna za varno vgradnjo gradbenega proizvoda v gradbeni objekt;

Predlog spremembe 35 – člen 2, točka 16 b (novo)

Ta predlog spremembe prinaša novo opredelitev izraza „tehnični organ za ugotavljanje skladnosti“ (TAB). Komisija se načeloma nagiba k temu, da bi predlog sprejela, če se besedilo nekoliko spremeni. Zadnji del besedila, ki ga je predlagal Parlament, v katerem se ponavlja omejitev glede obsega izdaje EOL, se zdi odveč. Poleg tega je primernejše mesto za to novo besedilo točka 12b v prvotnem zaporedju predloga.

12b. „tehnični organ za ugotavljanje skladnosti“ pomeni organ, ki ga imenuje država članica za sodelovanje pri razvoju evropskih ocenjevalnih listov in za opravljanje nalog v zvezi z izdajanjem evropskih ocenjevalnih listov;

Predlog spremembe 40 – člen 2, točka 18

Namen predloga spremembe 40 je nadalje pojasniti opredelitev izraza „kontrola tovarniške proizvodnje“ z dodajanjem novih elementov. Komisija načeloma sprejema potrebo po pojasnitvi. Vendar se zdi, da vsi dodani elementi niso popolnoma upravičeni, nekateri celo prinašajo čezmerne omejitve. Poleg tega uporaba nekaterih pojmov ni v skladu z večino predloga, zato bi bilo treba besedilo nekoliko spremeniti.

18. „kontrola tovarniške proizvodnje“ pomeni dokumentirano stalno notranjo kontrolo proizvodnje v tovarni v skladu z ustreznimi tehničnimi specifikacijami;

Predlog spremembe 41 – člen 2, točka 20 a (novo)

Predlog spremembe 41 zajema novo opredelitev pojma „sklop proizvodov“ . Dodajanje take opredelitve predlogu je sprejemljivo, vendar je treba ponovno premisliti o besedilu zaradi praktičnih potreb in izkušenj iz gradbenega sektorja, nastalih med uporabo direktive o gradbenih proizvodih. Poleg tega je primernejše mesto za to novo besedilo točka 1a v prvotnem zaporedju predloga.

Glej člen 2, točka 1a

1a. „sklop proizvodov“ pomeni najmanj dva ločena dela, ki morata biti združena, da se vgradita v objekt;

Predlog spremembe 47 – člen 5, odstavek 2, točka c a (novo)

Predlog spremembe 47 zajema pojem predvidene „generične“ uporabe. Komisija sprejema to zamisel, vendar je treba ta izraz zaradi skladnosti s trenutno prakso nadomestiti z izrazom „predvidena končna uporaba“.

Predlog spremembe 50 – člen 6, odstavek 1, pododstavek 1

Predlog spremembe 50 zajema ponovno ubeseditev člena 6(1), za katero se zdi, da želi poenostaviti predložitev kopij izjav o zmogljivosti tudi z elektronsko predložitvijo. Ta jasna sprememba člena 6(2) očitno nakazuje željo EP, da se prednost daje elektronski predložitvi. Če bi tako usmeritev sprejela tudi večina držav članic, Komisija ne vidi razloga za nasprotovanje.

Predlog spremembe 51 – člen 6, odstavek 2

Predlog spremembe 51 je v skladu s predlogom spremembe 50. Ta predlog spremembe očitno nakazuje željo EP, da se prednost daje elektronski predložitvi. Če bi tako usmeritev sprejela tudi večina držav članic, Komisija ne vidi razloga za nasprotovanje. Ne glede na to, je treba besedilo izboljšati, npr. beseda „proizvajalec“ na tem mestu ne ustreza pravemu pojmu.

Predlog spremembe 53 – člen 7, odstavek 1, pododstavek 1 („se znak CE ne sme namestiti“)

Prvi del predloga spremembe 53 ne spreminja pomena predloga, vendar se šteje, da ni potreben.

Predlog spremembe 56 – člen 8, odstavek 4 a (novo)

Vsebina predloga spremembe 56 ni težavna. Vendar sprememba ni potrebna, saj so podobne klavzule že zajete v Uredbi 765/2008. Če bi bila sprememba vseeno vključena, je treba besedilo nadalje spremeniti.

Predlog spremembe 58 – člen 9, odstavek 1 a (novo)

Predlog spremembe 58 izraža željo Parlamenta, da se poudari neodvisnost kontaktnih točk za proizvode (kot v spremenjenem predlogu Komisije, „kontaktne točke za gradbene proizvode“) in Komisijo obveže, da pripravi smernice za njihove odgovornosti. Komisija se načeloma strinja z obema zamislima. Vendar se ob upoštevanju sedanje in predvidene vloge Stalnega odbora za gradbeništvo spremembe besedila zdijo neizogibne. Klavzule, ki Komisiji „odobrijo“ diskrecijska dejanja, se lahko štejejo kot omejevalne za take pristojnosti drugje, kjer takih določb ni. Poleg tega so lahko vidiki preglednosti bolje zajeti v ločenem odstavku. Da se kar najprimernejše vključijo v besedilo in upošteva druge nastajajoče potrebe, je ta zadeva v spremenjenem predlogu Komisije temeljito preoblikovana in razdeljena na več odstavkov.

1. Vsaka država članica vzpostavi kontaktne točke za gradbene proizvode v skladu z določbami iz člena 9 Uredbe (ES) št. 764/2008 o njihovi določitvi in sporočanju podatkov o kontaktnih točkah.

2. Določbe iz členov 10 in 11 navedene uredbe se uporabijo tudi za kontaktne točke za gradbene proizvode v zvezi z gradbenimi proizvodi.

3. Poleg nalog iz člena 10(1) navedene uredbe vsaka država članica zagotovi, da so na kontaktnih točkah za gradbene proizvode dostopne tudi informacije o katerih koli zakonskih zahtevah, ki se uporabljajo za vgradnjo, sestavljanje ali montažo posebne vrste gradbenega proizvoda na ozemlju navedene države članice.

4. Kontaktne točke za gradbene proizvode niso odvisne od nobenega organa ali organizacije, ki sodelujejo pri postopku pridobivanja znaka CE.

Predlog spremembe 61 – člen 16, odstavek 2, pododstavek 1, del 2 („usklajeni standardi zagotovijo predviden splošni namen uporabe proizvodov… iz člena 51(2)“)

Komisija načeloma sprejema zamisel, da se ti pojmi vključijo v standarde, vendar je treba zaradi skladnosti s trenutno prakso izraz „predvidena generična uporaba“ zamenjati z izrazom „predvidena končna uporaba“. Poleg tega se zdi, da je treba opredelitev tega pojma dodati v člen 2. Ta opredelitev se zato predlaga kot točka 17a člena 2. Za preostali del predloga spremembe se povezave na razlikovanje med različnimi vrstami bistvenih značilnosti ali navedbe iz preglednice 1 v Prilogi IV zdijo neuporabne za zgoraj opisan namen.

2. Usklajeni standardi zagotovijo metode in merila za oceno zmogljivosti gradbenih proizvodov v zvezi z njihovimi bistvenimi značilnostmi.

Kadar se usklajeni standard predvideva v zadevnem mandatu ali v drugih primerih, ki so tehnično upravičeni, se nanaša na predvideno končno uporabo proizvoda, ki ga standard zajema.

Člen 2(17a)

17a. „predvidena končna uporaba“ pomeni eno od končnih uporab gradbenih proizvodov, navedenih v Prilogi VI k tej uredbi ali kako drugače opredeljenih v zadevni usklajeni tehnični specifikaciji;

Predlog spremembe 119 – člen 18, odstavki 2, 3 in 4

Predlog spremembe 119 sestavlja več prejšnjih predlogov sprememb, ki jih je Parlament predlagal za ta člen. Splošni cilji predloga spremembe so za Komisijo v celoti sprejemljivi, vendar je treba besedilo, ki ga je pripravil Parlament, nekoliko spremeniti, zlasti v redakcijskem smislu. V drugem odstavku je namen navedbe spremenjenih mandatov ustreznejši, če je navedba postavljena na koncu prvega pododstavka namesto na koncu drugega.

2. Kadar Komisija ne določi razredov zmogljivosti glede bistvenih značilnosti gradbenih proizvodov, jih lahko določijo evropski organi za standardizacijo v usklajenih standardih na podlagi spremenjenega mandata .

Kadar je Komisija določila razrede zmogljivosti glede bistvenih značilnosti gradbenih proizvodov, evropski organi za standardizacijo navedene razrede uporabijo v usklajenih standardih.

Tretji odstavek obravnava vzpostavitev „najnižjih ravni zmogljivosti“ , brez uvodnih klavzul o „razporeditvi brez preskušanja ali nadaljnjega preskušanja“ , ki jih je zato treba po ustrezni spremembi ponovno uvesti v predlog kot naslednji odstavek 3a. Poleg tega je prejšnji pojem v spremenjenem predlogu Komisije nadomestil izraz „mejne vrednosti“ , kot je bilo obravnavano zgoraj v okviru te nove opredelitve, dodane kot točka 3b člena 2. Tudi navedbo izraza „predvidena generična uporaba“ je treba zamenjati z izrazom „predvidena končna uporaba“ , kot je pojasnjeno zgoraj v členu 16(2) (glej predlog spremembe 61).

3. Kadar je to predvideno v zadevnih mandatih , evropski organi za standardizacijo v usklajenih standardih v zvezi z bistvenimi značilnostmi in, kjer je primerno, za predvidene končne uporabe vzpostavijo mejne vrednosti , ki se izpolnijo z gradbenimi proizvodi v državah članicah.

3a. Komisija lahko določi pogoje, pod katerimi za proizvod velja, da izpolnjuje določeno raven ali določen razred zmogljivosti brez preskušanja ali nadaljnjega preskušanja.

Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 51(2).

Kadar Komisija ne določi takih pogojev, jih lahko v usklajenih standardih določijo evropski organi za standardizacijo na podlagi spremenjenega mandata.

Komisija lahko odobri spremembe, ki jih je sprejel Parlament za četrti odstavek , v zvezi z obveznostjo držav članic, da pri zadevnih regulativnih dejavnostih upoštevajo sisteme porazdelitve na ravni Skupnosti.

4. Države članice lahko določijo ravni ali razrede zmogljivosti , s katerimi so gradbeni proizvodi skladni , glede njihovih bistvenih značilnosti ( ČRTANO : gradbenih proizvodov) samo v skladu s sistemom razvrščanja, ki so ga vzpostavili evropski organi za standardizacijo v usklajenih standardih ali Komisija.

Predlog spremembe 67 – člen 19, odstavek 3

Ta predlog spremembe izraža željo Parlamenta, da v mandate in usklajene tehnične specifikacije vključi informacije o „nameravani generični uporabi“ (ta izraz je enak izrazu „predvidena generična uporaba“ , ki jo je Parlament uporabil že prej, in ga je zato treba zamenjati z izrazom „predvidena končna uporaba“ , kot je pojasnjeno v členu 16(2) (glej predlog spremembe 61)). Ker Komisija to zamisel v celoti sprejema, kjer je primerno, se zdi, da je to ustreznejše obravnavati le v členu 16, ki je natančneje namenjen vsebini obeh standardov in mandatov, in v členu 20 (kot novi odstavek 2a) v primeru EOL. Take določbe so že vstavljene v oba omenjena člena spremenjenega predloga Komisije, kar po mnenju Komisije določa potrebo po spremembi člena 19 za ta namen.

Člen 20(2a)

2a. Kadar je primerno, organizacija tehničnih organov za ugotavljanje skladnosti iz člena 25(1) v EOL vzpostavi mejne vrednosti v zvezi z bistvenimi značilnostmi gradbenega proizvoda v okviru njegove predvidene končne uporabe, kot jo predvideva proizvajalec.

Predlog spremembe 68 – člen 20, odstavek 1

Predlog spremembe 68 sodi med tiste spremembe, ki jih je sprejel Parlament z namenom črtanja vzporedne uporabe ETO in usklajenih standardov, tj. omejiti izdajo ocen ETO na primere, ko zadevni gradbeni proizvodi niso zajeti ali niso v celoti zajeti v nobenem usklajenem standardu (glej predlog spremembe 8 za uvodno izjavo 16). Kot je že bilo navedeno, Komisija podpira to splošno izbiro. Vendar bi bilo po mnenju Komisije dovolj, da se zadevni predlog spremembe vstavi le v člen 21(1), namesto da se ponavlja v vsakem kontekstu. Zato spremenjeni predlog Komisije ne vsebuje sprememb člena 20(1).

Glej člen 21(1)

1. Evropsko tehnično oceno (ETO) izda tehnični organ za ugotavljanje skladnosti, in sicer za gradbeni proizvod, ki ni zajet ali ni v celoti zajet v usklajenem standardu , na zahtevo proizvajalca ali uvoznika na podlagi EOL v skladu s postopkom iz Priloge II.

Predlog spremembe 120 – člen 20, odstavek 3 a (novo)

Ta predlog spremembe zajema nov odstavek, s katerim želi Parlament okrepiti prehod iz EOL na usklajene standarde. To načelo, ki je v celoti sprejemljivo, je bilo že obravnavano zgoraj v predlogu spremembe 5 za uvodno izjavo 14. Po mnenju Komisije bi bilo primernejše, da se ta zadeva obravnava le s temi okrepljenimi navedbami v navedeni uvodni izjavi, brez da bi take spremembe vključili v glavno besedilo predloga. Zato spremenjena različica to upošteva.

Glej uvodno izjavo 14

Predlog spremembe 71 – člen 24, odstavek 2, pododstavek 1

Namen tega predloga spremembe Parlamenta je poudariti potrebo po preglednosti medsebojnega vrednotenja in dostopnosti do nadaljnjih pritožbenih postopkov. Po mnenju Komisije bi bilo te cilje vredno doseči, vendar je treba (glede preglednosti) upoštevati tudi vprašanja zaupnosti. Poleg tega bi bilo treba vse pritožbene postopke narediti dostopne, ker v nasprotnem primeru ne bi šlo več za pritožbe. Najprimernejši način za obravnavanje teh delno nasprotujočih si ciljev bi lahko bil, da se beseda „ustrezno“ ne nanaša le na pritožbene postopke, temveč na celoten kontekst.

2. Komisija določi ustrezne postopke za izvedbo vrednotenja, vključno s ( ČRTANO : ustreznimi) pritožbenimi postopki zoper odločitve, sprejete na podlagi vrednotenja.

Predlogi spremembe 122, 111 in 77 – člen 26, odstavek 1, točki b in c, ter pododstavek 1 a (novo), odstavek 2a (novo)

Ti predlogi sprememb se nanašajo na dele člena 26, ki obravnava večino poenostavljenih postopkov. Natančneje, poudarek Parlamenta je usmerjen zlasti na predstavljanje in razširjanje (točke b in c) ter na izključitev uvoznikov iz teh postopkov.

Najprej želi Parlament pojasniti pogoje glede predstavljanja tipa proizvoda (točka b), zlasti potrebo po soglasju proizvajalca, ki je prvi pridobil rezultate zadevnega preskušanja. Komisija sprejema in v celoti podpira to pojasnilo, ki je zato bilo vstavljeno v spremenjeni predlog Komisije (v bistvu ne vsebuje besede „ali“ , ker bi zaradi tega lahko prišlo do zmotne predstave, da lahko proizvajalec med različnimi postopki iz člena 26 hkrati izbere le en postopek, ki ga bo uporabil).

Predlog spremembe Parlamenta o razvrščanju se začne z dodajanjem navedb za „ponudnike sistema“ . Komisija sprejema tudi ta predlog spremembe, ki izboljšuje kakovost in natančnost predloga. Po drugi strani pa se zdita naslednja dva stavka nekoliko odveč, slednji pa verjetno ne predstavlja nujne zahteve za proizvajalca. Zato oba stavka nista bila vključena v spremenjeni predlog Komisije.

Parlament želi tudi vstaviti nov odstavek v zvezi z izključitvijo uvoznikov iz področja uporabe tega člena. Ta zamisel je načeloma sprejemljiva, vendar kot je navedeno v predlogu spremembe 18 Parlamenta (nova uvodna izjava 33a, ki je bila v spremenjeni predlog Komisije vstavljena kot uvodna izjava 34a), se zdi primernejše, da se ta ista načela v tem kontekstu ne ponavljajo. Komisija daje prednost temu, da se zadeva enkrat za vselej pojasni v navedeni novi uvodni izjavi. Poleg tega je treba omeniti, da področje uporabe člena 14 ne podeljuje nikakršnih pravic „proizvajalcem“, temveč jim namesto tega le daje nove obveznosti. Ta zadeva je povezana tudi s predlogom spremembe 83, ki v isti namen členu 27 dodaja podobno vrsto novega odstavka. Zaradi tega tak nov odstavek ni bil vključen v spremenjeni predlog Komisije.

(a) za eno ali več bistvenih značilnosti gradbenega proizvoda, ki ga proizvajalec daje v promet, velja, da navedeni proizvod dosega določeno raven ali razred zmogljivosti brez preskušanja ali izračuna ali brez nadaljnjega preskušanja ali izračuna v skladu s pogoji iz ustrezne usklajene tehnične specifikacije ali odločbe Komisije. ( ČRTANO : ;)

(b) gradbeni proizvod, ki ga daje proizvajalec v promet, ustreza vrsti proizvoda kot drugi gradbeni proizvod, ki ga je proizvedel drug proizvajalec in je že bil preskušen v skladu z ustrezno usklajeno tehnično specifikacijo. Kadar so ti pogoji izpolnjeni, ima proizvajalec pravico navesti zmogljivost, ki ustreza vsem ali nekaterim rezultatom preskusa tega drugega proizvoda.

Proizvajalec lahko uporabi rezultate preskusa, ki jih je pridobil drug proizvajalec, po tem, ko je pridobil dovoljenje navedenega proizvajalca, ki ostaja odgovoren za točnost, zanesljivost in nespremenljivost navedenih rezultatov preskusa.

(c) je gradbeni proizvod, ki ga daje proizvajalec v promet, sistem, sestavljen iz sestavnih delov, ki jih ustrezno sestavi na podlagi natančnih navodil ponudnika takšnega sistema ali njegovega sestavnega dela, ki je navedeni sistem ali sestavni del že preskusil z vidika ene ali več njegovih bistvenih značilnosti v skladu z ustrezno usklajeno tehnično specifikacijo. Kadar so ti pogoji izpolnjeni, ima proizvajalec pravico navesti zmogljivost, ki ustreza vsem ali nekaterim rezultatom preskusa za sistem ali sestavni del, ki mu je zagotovljen.

Proizvajalec lahko uporabi rezultate preskusa, ki jih je pridobil drug proizvajalec ali ponudnik sistema , po tem, ko je pridobil dovoljenje navedenega proizvajalca ali ponudnika sistema , ki ostaja odgovoren za točnost, zanesljivost in nespremenljivost navedenih rezultatov preskusa.

Predlog spremembe 78 – člen 27, naslov

S predlogom spremembe 78 želi Parlament dodati besede „ki proizvajajo gradbene proizvode“ tudi v naslov tega člena. Ista zamisel je v predlogu spremembe 79 za prvi odstavek člena. Čeprav je to sprejemljivo, Komisija meni, da ni primerno ponavljati navedenih besed v naslovu in besedilu člena.

Predlog spremembe 79 – člen 27, odstavek 1

Ta predlog spremembe dodaja isto besedilo, ki ga je Parlament predlagal za naslov tega člena (glej prejšnji predlog spremembe). Čeprav Komisija sprejema načelo, ki stoji za tem, se za predlagano rešitev zdi, da neprimerno obravnava potrebo po pojasnitvi uvodnega predloga. Da se doseže splošno soglasje o obravnavanju mikropodjetij, je treba bolje podpreti rezultate tekočih razprav. Besedilo spremenjenega predloga Komisija kaže tovrstno razmišljanje.

Določitev vrste proizvoda na podlagi preskušanja vrste za veljavna sistema 4 in 5 iz Priloge V lahko zamenjajo mikropodjetja, ki proizvajajo gradbeni proizvod s posebno tehnično dokumentacijo. Posebna tehnična dokumentacija kaže skladnost gradbenega proizvoda z veljavnimi zahtevami.

Predlog spremembe 83 – člen 27, odstavek 2 c (novo)

Tudi na tem mestu želi Parlament vstaviti nov odstavek v zvezi z izključitvijo uvoznikov iz področja uporabe tega člena. Ta zamisel je načeloma sprejemljiva, vendar kot je navedeno v predlogu spremembe 18 Parlamenta (nova uvodna izjava 33a, ki je bila v spremenjeni predlog Komisije vstavljena kot uvodna izjava 34a), se zdi primernejše, da se ta ista načela v tem kontekstu ne ponavljajo.

Predlog spremembe 84 – člen 28, odstavek 1

S tem predlogom spremembe želi Parlament poudariti potrebo po okrepitvi zaupanja trgu glede uporabe posebne tehnične dokumentacije v tem poenostavljenem postopku. Načeloma je ta cilj za Komisijo sprejemljiv. Vendar natančen namen posebne tehnične dokumentacije (v tem ali drugih kontekstih) ni „zagotavljanje varnosti“, temveč prikazati in utemeljiti vnaprej določene pogoje za uporabo določenega poenostavljenega postopka. Izraz „zagotovi enako raven zaupanja in zanesljivosti“ se zdi nekoliko razpršen, zato ga je treba spremeniti, da bo bolje ustrezal pravim ciljem te dodane klavzule. Poleg tega so zahteve za gradbene objekte v celem predlogu imenovane „osnovne zahteve objektov“ in ne „bistvene zahteve objektov“ . Zaradi tega Komisija daje prednost izboljšavi besedila brez tega odstavka, kar je v skladu z rezultati tekočih razprav. Spremenjeni predlog Komisije kaže tovrstno razmišljanje.

1. Za gradbeni proizvod, oblikovan in proizveden v neindustrijskem proizvodnem procesu na podlagi posebnega naročila ter vgrajen v posamezen določen objekt, lahko proizvajalec nadomesti del veljavnega sistema v zvezi z oceno zmogljivosti iz Priloge V s posebno tehnično dokumentacijo, ki kaže skladnost navedenega proizvoda z veljavnimi zahtevami.

Predlog spremembe 86 – člen 33, odstavek 5

Predlog spremembe 86 zajema dodano navedbo o „popolni preglednosti za proizvajalca“ . Komisija to načelo popolnoma podpira, kot je navedeno že zgoraj (glej predlog spremembe 11 o uvodni izjavi 20), pri čemer je seveda treba dodati še omejitve glede vidikov zaupnosti.

Predlog spremembe 88 – člen 51, odstavek 2 a (novo)

S tem predlogom spremembe, ki temu členu dodaja nov odstavek, želi Parlament poudariti neodvisnost članov stalnega odbora. Za Komisijo je to načelo sprejemljivo, saj bi se s tem povečala preglednost in objektivnost. Vendar je treba besedilo nekoliko izboljšati, saj se ocene v tem kontekstu ne osredotočajo na „skladnosti“ (glej člen 19 in Prilogo V).

2a. Države članice zagotovijo, da člani odbora iz odstavka 1 delujejo neodvisno od strani, ki sodelujejo pri ocenjevanju in preverjanju nespremenljivosti bistvenih značilnosti gradbenih proizvodov.

Predlog spremembe 89 – člen 53, odstavek 3

Predlog spremembe 89 zajema dva dela, dodana temu odstavku. Prvotna navedba ETOG v predlogu je bila razširjena in zajema tudi tako imenovane postopke za ugotavljanje skupnega razumevanja. Vendar je treba razlikovati med popolnim uradnim sprejemom postopkov za ugotavljanje skupnega razumevanja, ki tega statusa niso imeli v DGP (niti enkrat niso bili navedeni), in kar najširše uporabe njihove vsebine v tem kontekstu (metode ocenjevanja, ki so z njimi predvidene in razvite), kadar je primerno. Z nadaljnjimi prilagoditvami Priloge II, je bil slednji cilj dosežen. Zato kljub temu, da Komisija sprejema zamisel, ki je podlaga za predlog spremembe, kot je opisano zgoraj, se katere koli spremembe tega člena v te namene ne zdijo niti potrebne niti primerne.

Poleg tega je bil dodan nov pododstavek v iste namene kot v členu 20(3a), tj. da se olajša prehod iz ETOG na hEN. Kot je že bilo navedeno v prejšnjem kontekstu, to verjetno ni najprimernejše mesto za tako navedbo, ki je primernejše (že) obravnavana v uvodnih izjavah (glej spremenjeno uvodno izjavo 14). Zaradi tega Komisija tega odstavka v svojem predlogu ni spremenila.

Glej uvodno izjavo 14 in Prilogo II

Predlog spremembe 90 – Priloga I, odstavek 1

S tem predlogom spremembe želi Parlament poudariti potrebo po upoštevanju zdravja in varnosti vseh, ki sodelujejo v celotnem ciklu gradbenega objekta, tj. od faze gradnje do faze rušenja. Načeloma je vsebina predloga spremembe sprejemljiva, vendar je treba po mnenju Komisije besedilo nekoliko spremeniti. Ta zadeva je povezana tudi s predlogom spremembe 2 in besedilom, ki ga je dodal Parlament v uvodni izjavi 8a (v spremenjenem predlogu Komisije v uvodni izjavi 14), ki uporablja isti pristop za gradbene proizvode.

Gradbeni objekt kot celota in njegovi ločeni deli morajo ustrezati njihovi predvideni uporabi, ob upoštevanju zdravja in varnosti ljudi, ki sodelujejo v celotnem ciklu gradbenega objekta.

Predlog spremembe 91 – Priloga I, del 3, uvodno besedilo

Predlog spremembe 91 se nanaša na nekatere dodatke k uvodnemu besedilu osnovnih zahtev za objekte 3 in ponovno poudarja pristop celotnega življenjskega cikla gradbenega objekta. Načelo vključitve „varnosti delavcev“ v ta kontekst z namenom, da se upoštevajo faze gradnje in rušenja, je sprejemljivo. Vendar Direktiva 89/391/EGS to že obravnava. V vsakem primeru je treba besedilo nekoliko spremeniti. Na primer, navedba izraza „življenjski cikel“, ki ga je sprejel Parlament, je nekoliko dvoumen.

Gradbeni objekti morajo biti načrtovani in grajeni tako, da skozi celoten življenjski cikel med gradnjo, uporabo in rušenjem ne bodo ogrožali higiene ali zdravja in varnosti delavcev , oseb v objektu in sosedov ali povzročali prekomernega vpliva na kakovost okolja ali podnebja, predvsem ne zaradi:

Predlog spremembe 92 – Priloga I, del 6, del 1 („Gradbeni objekti … osebe v objektu“)

Ta predlog spremembe obravnava osnovno zahtevo za objekte 6. V prvem delu se je mogoče strinjati z besedo „razsvetljavo“, dodano prvotnemu predlogu. Drugega dela predloga spremembe Parlamenta ni mogoče podpreti, ker vnaša zmedo med gradbene objekte, ki so tema v tej Prilogi I, in zahtevami za gradbene proizvode, ki ne sodijo v ta kontekst.

Gradbeni objekti ter njihove naprave za ogrevanje, hlajenje, razsvetljavo in zračenje morajo biti načrtovani in grajeni tako, da je količina energije, potrebne pri uporabi objekta in naprav, majhna, kadar se upoštevajo lokalne podnebne razmere in osebe v objektu.

Predlog spremembe 93 – Priloga I, del 7, uvodno besedilo

Predlog spremembe 93 zajema besedo „vsaj“, dodano v uvodu za osnovne zahteve za objekte 7. Dodana beseda „vsaj“ je sprejemljiva. Vendar je treba v tem kontekstu posebno pozornost nameniti dejstvu, da osnovne zahteve za objekte ne zavezujejo držav članic k ničemur, temveč le navajajo „področja“, ki se štejejo za pomembna za (široko razumevanje) varnosti gradbenih objektov.

Gradbeni objekti morajo biti načrtovani, grajeni in zrušeni tako, da je raba naravnih virov trajnostna in da se zagotovi vsaj naslednje:

Predlog spremembe 94 – Priloga II, naslov

Ta predlog spremembe se nanaša na naslov Priloge II ter dodaja navedbo področja uporabe EOL in ETO. Zadeva je že pojasnjena v prejšnjih delih besedila. V teh okoliščinah Komisija, čeprav predlog kot tak sprejema, ne šteje, da je ta navedba tudi tu bistvenega pomena.

Predlog spremembe 99 – Priloga III, točka 4

Ta predlog spremembe se nanaša na dodano omembo „generične uporabe“ tega proizvoda v Prilogi III. Zaradi ohranitve dosledne uporabe pojmov v celotnem predlogu, je treba ta dodatek spremeniti v pojem „predvidena končna uporaba“, ki se uporablja tudi drugje.

4. Identifikacija proizvoda (omogoča sledljivost) in omemba predvidene končne uporabe :

Predlogi sprememb 102–106 – Priloga V, del 1, točke 1.1., 1.2., 1.3., 1.4., 1.5, uvodno besedilo

Ti predlogi sprememb zajemajo ohranjanje istega številčenja sistemov, ki se že uporablja v zvezi z DGP. Komisija v celoti sprejema zamisel o tej zadevi, ki jo je treba pregledati in o njej ponovno premisliti. Vendar je treba v tem kontekstu zadostno pozornost nameniti tudi drugim možnostim, ki so bile predstavljene na tekočih razpravah v Svetu. V teh okoliščinah spremenjeni predlog Komisije za zdaj ne vsebuje nobenih odzivov na predloge sprememb od 102 do 106.

3.3. Spremenjeni predlog

Komisija v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES spreminja svoj predlog, kot je določeno zgoraj.