Predlog SKLEP SVETA o sprejetju spremembe Protokola o zmanjševanju zakisljevanja, evtrofikacije in prizemnega ozona iz leta 1999 h Konvenciji o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja iz leta 1979 /* COM/2013/0917 final - 2013/0448 (NLE) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM Konvencija o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja iz leta 1979 (Konvencija LRTAP), sprejeta pod okriljem Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE), je glavni mednarodni pravni okvir za sodelovanje in ukrepe za omejitev in postopno zmanjšanje ter preprečevanje onesnaževanja zraka in povezanih škodljivih učinkov na zdravje ljudi in okolje v regiji UN/ECE, s posebnim poudarkom na onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja. Konvencija LRTAP je bila podpisana v imenu Evropske gospodarske skupnosti 14. novembra 1979 in odobrena s Sklepom Sveta 81/462/EGS z dne 11. junija 1981[1]. Do zdaj je bila Konvencija LRTAP razširjena z osmimi protokoli, vključno s Protokolom o zmanjševanju zakisljevanja, evtrofikacije in prizemnega ozona iz leta 1999 (v nadaljnjem besedilu: Protokol). Protokol spodbuja pristop, ki upošteva več onesnaževal hkrati, da bi se preprečile ali čim bolj zmanjšale prekoračitve kritičnih obremenitev zakisljevanja in hranljivega dušika ter kritičnih ravni ozona za človeško zdravje in vegetacijo. V ta namen določa nacionalne zgornje meje emisij, ki jih mora vsaka pogodbenica doseči do leta 2010 in tudi po tem, in sicer za naslednja štiri onesnaževala zraka: žveplo (zlasti žveplov dioksid, SO2), dušikovi oksidi (NOx), amonijak (NH3) in hlapne organske spojine, razen metana (HOS). Za podporo pri doseganju nacionalnih zgornjih meja emisij so v prilogah k Protokolu določene mejne vrednosti emisij za nadzor nad emisijami onesnaževal zraka, ki nastanejo pri viru, iz zadevnih kategorij nepremičnih in premičnih virov. Pristop Skupnosti k Protokolu je bil odobren v imenu Skupnosti s Sklepom Sveta 2003/507/ES z dne 13. junija 2003[2]. Protokol, ki je začel veljati 17. maja 2005, je bil prenesen v zakonodajo EU zlasti z Direktivo 2001/80/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2001 o velikih kurilnih napravah[3] in Direktivo 2001/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2001 o nacionalnih zgornjih mejah emisij za nekatera onesnaževala zraka (v nadaljnjem besedilu: direktiva NEC)[4]. V skladu s členom 10(2) Protokola so se v letih od 2005 do 2007 pregledale obveznosti. Na podlagi tega pregleda je bilo sklenjeno, da je potrebno večje prizadevanje za izpolnitev okoljskih ciljev in ciljev, povezanih z zdravjem ljudi, v zvezi z doseganjem kritičnih obremenitev in ravni za dolgoročno varstvo zdravja ljudi in okolja. Leta 2007 so pogodbenice začele pogajanja za spremembo Protokola. V postopku pogajanj so pogodbenice, prisotne na 30. zasedanju izvršilnega organa za Konvencijo LRTAP, soglasno sprejele dva sklepa (sklepa izvršilnega organa 2012/1 in 2012/2), s katerima se je spremenilo besedilo Protokola in njegovih prilog ter sta se dodali novi prilogi (X in XI)[5]. Pogodbenice so soglasno[6] sprejele tudi dva druga sklepa o izvajanju določb Protokola (začasna uporaba prilagoditev nacionalnih obveznosti glede zmanjšanja emisij[7] ali nacionalnih evidenc emisij). Sklep izvršilnega organa 2012/1, ki posodablja opredelitve kritičnih obremenitev in kritičnih ravni, kot je določeno v Prilogi I k Protokolu, ne poziva k ratifikaciji s strani pogodbenic. V skladu s členom 13(4) Protokola je bila 7. marca 2013[8] ta sprememba sporočena vsem pogodbenicam Protokola, veljati pa je začela 5. junija 2013. Sklep izvršilnega organa (2012/2) spreminja glavno besedilo Protokola in vse priloge k Protokolu (razen Priloge I). V skladu s členom 13(3) Protokola morajo ta sklep ratificirati pogodbenice. Spremenjeni Protokol določa nove nacionalne obveznosti glede zmanjšanja emisij, ki jih je treba izpolniti do leta 2020 in pozneje, za prej navedena štiri onesnaževala zraka in tudi za drobne delce (PM2,5). Prav tako spodbuja zmanjšanje emisij za črni ogljik (sestavni del delcev, podnebno onesnaževalo s kratko življenjsko dobo), posodablja mejne vrednosti emisij iz prilog k Protokolu, določa nove standarde glede vsebnosti nemetanskih hlapnih organskih spojin v proizvodih in dopolnjuje obveznost poročanja pogodbenice v zvezi z emisijami onesnaževal zraka in napredka, doseženega na področjih tehnologije in raziskav. Sprememba Protokola se prenese v zakonodajo EU prek številnih pravnih instrumentov. Komisija je v ta namen predlagala direktivo Evropskega parlamenta in Sveta, ki bi spremenila[9] direktivo NEC, in direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o omejevanju emisij določenih onesnaževal v zrak iz srednje velikih kurilnih naprav[10]. Obe navedeni direktivi se bosta uporabljali skupaj z obstoječimi direktivami EU o nadzoru virov emisij, vključno z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah[11]. Glede na navedeno je primerno, da Evropska unija sprejme spremembo Protokola. Priloga k temu sklepu vsebuje spremenjeno besedilo Protokola, kot je določeno v Sklepu 2012/2 izvršilnega organa. 2013/0448 (NLE) Predlog SKLEP SVETA o sprejetju spremembe Protokola o zmanjševanju zakisljevanja, evtrofikacije in prizemnega ozona iz leta 1999 h Konvenciji o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja iz leta 1979 SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 192 v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta, ob upoštevanju naslednjega: (1) Unija je pogodbenica Konvencije UN/ECE o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja po njeni odobritvi leta 1981[12]. (2) Unija je pogodbenica Protokola o zmanjševanju zakisljevanja, evtrofikacije in prizemnega ozona iz leta 1999 h Konvenciji o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja po njegovi odobritvi dne 13 junija 2003[13]. (3) Pogodbenice Protokola o zmanjševanju zakisljevanja, evtrofikacije in prizemnega ozona h Konvenciji o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja so leta 2007 začele pogajanja za nadaljnje izboljšanje varovanja zdravja ljudi in okolja, vključno z določitvijo novih obveznosti glede zmanjšanja emisij za izbrana onesnaževala zraka, ki se morajo doseči do leta 2020, in posodobitvijo mejnih vrednosti emisij, ki obravnavajo emisije onesnaževal zraka pri viru. (4) Pogodbenice, prisotne na 30. zasedanju izvršilnega organa Konvencije UN/ECE o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja, so [soglasno?] sprejele sklepa 2012/1 in 2012/2 o spremembi Protokola o zmanjševanju zakisljevanja, evtrofikacije in prizemnega ozona h Konvenciji o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja. (5) Sklep 2012/1 je začel veljati na podlagi hitrega postopka, ki ga določa člen 13(4) Protokola. (6) Sklep 2012/2 morajo v skladu s členom 13(3) Protokola ratificirati pogodbenice Protokola. (7) Spremembo Protokola o zmanjševanju zakisljevanja, evtrofikacije in prizemnega ozona h Konvenciji o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja bi bilo torej treba sprejeti v imenu Evropske unije, – SPREJEL NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 Sprememba Protokola o zmanjševanju zakisljevanja, evtrofikacije in prizemnega ozona h Konvenciji o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja se sprejme v imenu Unije. Besedilo spremembe Protokola je priloženo temu sklepu. Člen 2 Predsednik Sveta določi osebo, ki je pooblaščena, da v imenu Evropske unije deponira listino o sprejetju iz člena 13(3) Protokola o zmanjševanju zakisljevanja, evtrofikacije in prizemnega ozona h Konvenciji o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja in s tem izrazi soglasje Evropske unije, da jo ta Protokol, kot je bil spremenjen, zavezuje. Člen 3 Ta sklep začne veljati na dan sprejetja. V Bruslju, Za Svet Predsednik [1] UL L 171, 27.6.1981, str. 11. [2] UL L 179, 17.7.2003, str. 1. [3] UL L 309, 27.11.2001, str. 1. [4] UL L 309, 27.11.2001, str. 22. [5] Sklepa 2012/1 in 2012/2, 30. zasedanje izvršilnega organa za Konvencijo, 30. april – 4. maj 2012. Besedilo teh sklepov je na voljo na: http://www.unece.org/env/lrtap/multi_h1.html. [6] Sklepa 2012/3 in 2012/4, 30. zasedanje izvršilnega organa za Konvencijo, 30. april – 4. maj 2012. Besedilo teh sklepov je na voljo na: http://www.unece.org/env/lrtap/multi_h1.html. [7] Nacionalne zgornje meje emisij, določene v Prilogi II k Protokolu, se zdaj nadomestijo z nacionalnimi obveznostmi glede zmanjšanja emisij, določenimi v Prilogi II k Protokolu, kot je bil spremenjen. [8] Sklic: ECE/ENV/2013/30. [9] COM(2013) XXX. [10] COM(2013) XXX. [11] UL L 334, 17.12.2010, str. 17. [12] UL L 171, 27.6.1981, str 11. [13] UL L 179, 17.7.2003, str. 1. Sklep 2012/2 Sprememba besedila Protokola o zmanjševanju zakisljevanja, evtrofikacije in prizemnega ozona iz leta 1999 ter prilog od II do IX k protokolu ter vstavitev novih prilog X in XI Člen 1 Sprememba Pogodbenice Protokola o zmanjševanju zakisljevanja, evtrofikacije in prizemnega ozona iz leta 1999 na trinajstem zasedanju izvršnega organa sklenejo, da se Protokol o zmanjševanju zakisljevanja, evtrofikacije in prizemnega ozona iz leta 1999 (Göteborški protokol) h Konvenciji o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja spremeni, kot je določeno v prilogi k temu sklepu. Člen 2 Razmerje do Göteborškega protokola Nobena država ali regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje ne sme deponirati listine o sprejetju te spremembe, če ni predhodno ali hkrati deponirala listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi Göteborškega protokola ali o pristopu k temu protokolu. Člen 3 Začetek veljavnosti V skladu z odstavkom 3 člena 13 Göteborškega protokola ta sprememba začne veljati devetdeseti dan po datumu, ko dve tretjini pogodbenic tega protokola deponirata listine o sprejetju pri depozitarju. Priloga A. Preambula 1. V drugem odstavku preambule se besedilo „hlapne organske spojine in reducirane dušikove spojine“ nadomesti z besedilom „hlapne organske spojine, reducirane dušikove spojine in delci“. 2. V tretjem odstavku preambule se za besedo „ozona“ dodajo besede „in delcev“. 3. V četrtem odstavku preambule se besedilo „žveplo in hlapne organske spojine kakor tudi sekundarna onesnaževala, kot so ozon“ nadomesti z besedilom „žveplo, hlapne organske spojine, amonijak in neposredno izpuščeni delci kakor tudi sekundarno nastala onesnaževala, kot so ozon, delci“. 4. Med četrti in peti odstavek preambule se doda naslednji odstavek preambule: „priznavajo znanstvene ocene mednarodnih organizacij, kot je Program Združenih narodov za okolje, in Arktičnega sveta glede dodatnih koristi zmanjševanja emisij črnega ogljika in prizemnega ozona, zlasti v arktični regiji in alpskem območju, za zdravje ljudi in podnebje,“. 5. Šesti odstavek preambule se nadomesti z naslednjim: „priznavajo tudi, da Kanada in Združene države Amerike dvostransko obravnavajo čezmejno onesnaževanje zraka v okviru Sporazuma med Kanado in Združenimi državami Amerike o kakovosti zraka, ki vključuje zaveze obeh držav za zmanjšanje emisij žveplovega dioksida, dušikovih oksidov in hlapnih organskih spojin, ter da obe državi proučujeta možnost vključitve zavez za zmanjšanje emisij delcev,“. 6. Sedmi odstavek preambule se nadomesti z naslednjim: „nadalje priznavajo, da je Kanada zavezana zmanjševanju emisij žveplovega dioksida, dušikovih oksidov, hlapnih organskih spojin in delcev za izpolnitev kanadskih standardov kakovosti zunanjega zraka za ozon in delce ter za uresničitev nacionalnega cilja zmanjšanja zakisljevanja ter da so Združene države zavezane izvajanju programov za zmanjševanje emisij dušikovih oksidov, žveplovega dioksida, hlapnih organskih spojin in delcev, ki je potrebno za izpolnitev nacionalnih standardov kakovosti zunanjega zraka za ozon in delce, nadaljnji napredek pri zmanjševanju učinkov zakisljevanja in evtrofikacije ter izboljšanje vidljivosti tako v nacionalnih parkih kot tudi v urbanih območjih,“. 7. Deveti in deseti odstavek preambule se nadomestita z naslednjima odstavkoma preambule: „upoštevajo znanstvena dognanja o hemisferičnem prenosu onesnaževal zraka, vplivu dušikovega cikla ter možnih sinergijah in kompromisih med onesnaževanjem zraka in podnebnimi spremembami, se zavedajo, da emisije iz ladijskega in letalskega prometa bistveno prispevajo k škodljivim učinkom na zdravje ljudi in okolje ter pomenijo pomembna vprašanja, ki jih obravnavata Mednarodna pomorska organizacija in Mednarodna organizacija civilnega letalstva,“. 8. V petnajstem odstavku preambule se besede „amonijaka in hlapnih organskih spojin“ nadomestijo z besedami „amonijaka, hlapnih organskih spojin in delcev“. 9. V devetnajstem odstavku preambule se za besedami „dušikovimi spojinami“ vstavijo besede „in delci, vključno s črnim ogljikom“. 10. Dvajseti in enaindvajseti odstavek preambule se črtata. 11. V dvaindvajsetem odstavku preambule: (a) se besedi „in amonijaka“ nadomestita z besedami „in reduciranih dušikovih spojin“ ter (b) se besede „vključno z dušikovim oksidom“ nadomestijo z besedami „vključno z ravnmi dušikovega oksida in nitratov v ekosistemih,“. 12. V triindvajsetem odstavku preambule se beseda „troposferskega“ nadomesti z besedo „prizemnega“. B. Člen 1 1. Za odstavkom 1 se doda naslednji odstavek: 1a. izrazi „ta protokol“, „protokol“ in „v tem protokolu“ pomenijo Protokol o zmanjševanju zakisljevanja, evtrofikacije in prizemnega ozona iz leta 1999, kakor se občasno spremeni; 2. Na koncu odstavka 9 se dodajo besede „,izražene kot amonijak (NH3)“. 3. Za odstavkom 11 se dodajo naslednji odstavki: 11a. „delci“ ali „delci PM“ so onesnaževalo zraka, sestavljeno iz mešanice delcev, ki lebdijo v zraku. Ti delci se razlikujejo po fizikalnih lastnostih (kot sta velikost in oblika) in kemični sestavi. Če ni navedeno drugače, se vsa sklicevanja na delce v tem protokolu nanašajo na delce z aerodinamičnim premerom 10 mikronov (µm) ali manj (delci PM10), vključno s tistimi z aerodinamičnim premerom 2,5 µm ali manj (delci PM2,5); 11b. „črni ogljik“ pomeni delce, ki vsebujejo ogljik in absorbirajo svetlobo; 11c. „predhodne snovi ozona“ pomeni dušikove okside, hlapne organske spojine, metan in ogljikov monoksid; 4. V odstavku 13 se za besedo „ozračju“ vstavijo besede „ali tokovih do sprejemnikov“. 5. V odstavku 15 se besede „hlapne organske spojine ali amonijak“ nadomestijo z besedami „hlapne organske spojine, amonijak ali delce“. 6. Odstavek 16 se nadomesti z naslednjim: „nov nepremični vir“ pomeni vsak nepremični vir, katerega gradnja ali bistvena sprememba se je začela po poteku enega leta od datuma začetka veljavnosti tega protokola za pogodbenico. Pogodbenica se lahko odloči, da nepremičnega vira, ki so ga ustrezni pristojni državni organi že odobrili ob začetku veljavnosti protokola za navedeno pogodbenico, ne obravnava kot nov nepremični vir, če se gradnja ali bistvena sprememba začne v petih letih od navedenega začetka veljavnosti. O tem, ali je sprememba bistvena, odločijo pristojni državni organi ob upoštevanju dejavnikov, kot so okoljske koristi spremembe. C. Člen 2 1. V uvodnem stavku: (a) se pred besedami „Cilj tega protokola“ vstavi „1.“, (b) se besede „amonijaka in hlapnih organskih spojin“ nadomestijo z besedami „amonijaka, hlapnih organskih spojin in delcev“, (c) se za besedama „zdravje ljudi“ vstavita besedi „in okolje“, (d) se besede „material in pridelke“ nadomestijo z besedami „material, pridelke in podnebje v kratko- in dolgoročnem obdobju“ ter (e) se za besedo „evtrofikacije“ vstavita besedi „, delcev“. 2. Na koncu pododstavka (a) se vstavijo besede „in ki omogočajo okrevanje ekosistemov“. 3. Na koncu pododstavka (b) se dodajo besede „in ki omogočajo okrevanje ekosistemov“, za vejico pa se črta beseda „ter“. 4. V pododstavku (c)(ii) se besedi „kanadskega standarda“ nadomestita z besedami „kanadskega standarda kakovosti zunanjega zraka“. 5. Za pododstavkom (c) se dodajo naslednji novi pododstavki (d), (e) in (f): (d) glede delcev: (i) za pogodbenice iz zemljepisnega območja EMEP kritičnih ravni delcev, navedenih v Prilogi I; (ii) za Kanado kanadskega standarda kakovosti zunanjega zraka za delce ter (iii) za Združene države Amerike nacionalnega standarda kakovosti zunanjega zraka za delce; (e) za pogodbenice iz zemljepisnega območja EMEP kritičnih ravni amonijaka, navedenih v Prilogi I, in (f) za pogodbenice iz zemljepisnega območja EMEP sprejemljivih ravni onesnaževal zraka, navedenih v Prilogi I, za zaščito materiala. 6. Na koncu člena 2 se doda naslednji odstavek 2: 2. Nadaljnji cilj je, da bi morale pogodbenice pri izvajanju ukrepov za dosego svojih nacionalnih ciljev glede delcev dati prednost ukrepom za zmanjševanje emisij, ki tudi bistveno zmanjšujejo črni ogljik, kolikor se jim to zdi primerno, da se zagotovijo koristi za zdravje ljudi in okolje ter prispeva k ublažitvi kratkoročnih podnebnih sprememb. D. Člen 3 1. V odstavku 1 se: (a) besedi „zgornja meja“ v prvi vrstici nadomestita z besedami „zaveza za zmanjšanje“; (b) besedi „zgornjo mejo“ v drugi vrstici nadomestita z besedo „zavezo“ in (c) na koncu odstavka doda besedilo „Pri sprejemanju ukrepov za zmanjšanje emisij delcev bi si morala vsaka pogodbenica prizadevati za zmanjšanje emisij iz skupin virov, za katere je znano, da izpuščajo velike količine črnega ogljika, kolikor se ji to zdi primerno.“ 2. V odstavkih 2 in 3 se besede „V in VI“ nadomestijo z besedami „V, VI in X“. 3. Na začetku odstavka 2 se vstavi besedilo „V skladu z odstavkoma 2a in b“. 4. Vstavita se naslednja nova odstavka 2a in 2b: 2a. Pogodbenica, ki je bila pred začetkom veljavnosti spremembe, ki uvaja nove kategorije virov, že pogodbenica tega protokola, lahko mejne vrednosti, ki se uporabljajo za „obstoječi nepremični vir“, uveljavi za vsak vir v takšni novi kategoriji, katerega gradnja ali bistvena sprememba se začne pred potekom enega leta od datuma začetka veljavnosti navedene spremembe za to pogodbenico, razen če in dokler se navedeni vir kasneje bistveno spremeni. 2b. Pogodbenica, ki je bila pred začetkom veljavnosti spremembe, ki uvaja nove mejne vrednosti za „nov nepremični vir“, že pogodbenica tega protokola, lahko pretekle mejne vrednosti še naprej uporablja za vsak vir, katerega gradnja ali bistvena sprememba se začne pred potekom enega leta od datuma začetka veljavnosti navedene spremembe za to pogodbenico, razen če in dokler se navedeni vir kasneje bistveno spremeni. 5. Odstavek 4 se črta. 6. Odstavek 6 se nadomesti z naslednjim: Vsaka pogodbenica bi morala uporabljati najboljše razpoložljive tehnologije za premične vire, ki so zajeti v Prilogi VIII, in za vsak nepremični vir, zajet v prilogah IV, V, VI in X, ter ukrepe za nadzor nad črnim ogljikom kot sestavnim delom delcev, kot se ji zdi to primerno, pri tem pa upoštevati navodila, ki jih je sprejel izvršni organ. 7. Odstavek 7 se nadomesti z naslednjim: Vsaka pogodbenica ob upoštevanju stroškov in prednosti uveljavi mejne vrednosti za vsebnost HOS v izdelkih iz Priloge XI v časovnih rokih, določenih v Prilogi VII, če je to tehnično in ekonomsko izvedljivo. 8. V odstavku 8(b): (a) se besede „dokumentu z navodili V, ki ga“ nadomestijo z besedami „navodilih, ki jih“, besedilo „na svojem sedemnajstem zasedanju (Sklep 1999/1), z vsemi njegovimi spremembami“ pa se črta ter (b) se na koncu odstavka doda naslednji stavek: Posebno pozornost bi bilo treba nameniti zmanjšanju emisij amonijaka iz pomembnih virov amonijaka za navedeno pogodbenico. 9. V odstavku 9(b) se besedilo „amonijaka in/ali hlapnih organskih spojin, ki prispevajo k zakisljevanju, evtrofikaciji ali nastajanju ozona“ nadomesti z besedilom „amonijaka, hlapnih organskih spojin in/ali delcev, ki prispevajo k zakisljevanju, evtrofikaciji, nastajanju ozona ali povišanim ravnem delcev“. 10. V odstavku 10(b) se besede „žveplo in/ali hlapne organske spojine“ nadomestijo z besedami „žveplo, hlapne organske spojine in/ali delci“. 11. Odstavek 11 se nadomesti z naslednjim: Kanada in Združene države Amerike ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi tega protokola ali spremembe iz Sklepa 2012/2 ali ob pristopu k njima predložijo izvršnemu organu vsaka svojo zavezo za zmanjšanje emisij žvepla, dušikovih oksidov, hlapnih organskih spojin in delcev za samodejno vključitev v Prilogo II. 12. Po odstavku 11 se dodajo naslednji novi odstavki: 11a. Kanada ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi tega protokola ali pristopu k njemu predloži izvršnemu organu tudi ustrezne mejne vrednosti za samodejno vključitev v priloge IV, V, VI, VIII, X in XI. 11b. Vsaka pogodbenica pripravlja in dopolnjuje evidence in napovedi za emisije žveplovega dioksida, dušikovih oksidov, amonijaka, hlapnih organskih spojin in delcev. Pogodbenice iz zemljepisnega območja EMEP uporabljajo metodologije, določene v navodilih, ki jih pripravi upravni organ EMEP in jih pogodbenice sprejmejo na zasedanju izvršnega organa. Pogodbenice zunaj zemljepisnega območja EMEP kot smernice uporabljajo metodologije, razvite na podlagi delovnega načrta izvršnega organa. 11c. Vsaka pogodbenica bi morala dejavno sodelovati v programih na podlagi konvencije, ki obravnavajo učinke onesnaženosti zraka na zdravje ljudi in okolje. 11d. Pogodbenica lahko za primerjavo nacionalnih skupnih emisij z zavezami za zmanjšanje emisij iz odstavka 1 uporabi postopek, določen v sklepu izvršnega organa. Takšen postopek vključuje določbe o predložitvi dokazne dokumentacije in proučitvi uporabe postopka. E. Člen 3a 1. Doda se naslednji člen 3a: Člen 3a Prožne prehodne ureditve 1. Ne glede na odstavke 2, 3, 5 in 6 člena 3 lahko pogodbenica konvencije, ki med 1. januarjem 2013 in 31. decembrom 2019 postane pogodbenica tega protokola, pod pogoji, navedenimi v tem členu, uvede prožne prehodne ureditve za uveljavljanje mejnih vrednosti, navedenih v prilogah VI in/ali VIII. 2. Vsaka pogodbenica, ki se odloči za uvedbo prožnih prehodnih ureditev v skladu s tem členom, v svoji listini o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi tega protokola ali pristopu k njemu navede naslednje: (a) določene določbe prilog VI in/ali VIII, za katere se je pogodbenica odločila uvesti prožne prehodne ureditve, in (b) izvedbeni načrt, v katerem je opredeljen časovni razpored za celovito izvajanje določenih določb. 3. Izvedbeni načrt iz odstavka 2(b) določa vsaj izvajanje mejnih vrednosti za nove in obstoječe nepremične vire iz razpredelnic 1 in 5 Priloge VI ter razpredelnic 1, 2, 3, 13 in 14 Priloge VIII najpozneje do poteka osmih let od začetka veljavnosti tega protokola za pogodbenico ali do 31. decembra 2022, kar koli od tega nastopi prej. 4. Izvajanje mejnih vrednosti za nove in obstoječe nepremične vire iz Priloge VI ali Priloge VIII s strani pogodbenice se ne sme v nobenem primeru preložiti na čas po 31. decembru 2030. 5. Pogodbenica, ki se odloči za uvedbo prožnih prehodnih ureditev v skladu s tem členom, izvršnemu sekretarju Komisije predloži triletno poročilo o svojem napredku v smeri izvajanja Priloge VI in/ali Priloge VIII. Izvršni sekretar Komisije bo takšna triletna poročila posredoval izvršnemu organu. F. Člen 4 1. V odstavku 1 se besede „amonijaka in hlapnih organskih spojin“ nadomestijo z besedami „amonijaka, hlapnih organskih spojin in delcev, vključno s črnim ogljikom“. 2. V odstavku 1(a) se besedilo „gorilnikov z nizko emisijo in okolju prijazne postopke v kmetijstvu“ nadomesti z besedilom „gorilnikov z nizko emisijo, okolju prijazne postopke v kmetijstvu in ukrepe, za katere je znano, da zmanjšujejo emisije črnega ogljika kot sestavnega dela delcev“. G. Člen 5 1. V odstavku 1(a): (a) se besede „amonijaka in hlapnih organskih spojin“ nadomestijo z besedami „amonijaka, hlapnih organskih spojin in delcev, vključno s črnim ogljikom,“ ter (b) se besede „nacionalnih zgornjih mej emisij ali“ nadomestijo z besedami „zavez za zmanjšanje emisij in“. 2. Odstavek 1(c) se nadomesti z naslednjim: (c) ravneh prizemnega ozona in delcev; 3. V odstavku 1(d) se „6.“ nadomesti s „6, in“. 4. Vstavi se naslednji nov odstavek 1(e): (e) izboljšavah za okolje in zdravje ljudi, povezanih z izpolnjevanjem zavez za zmanjšanje emisij za leto 2002 in pozneje, kot so navedene v Prilogi II. Za države iz zemljepisnega območja EMEP bodo podatki o takšnih izboljšavah predstavljeni v navodilih, ki jih sprejme izvršni organ. 5. V odstavku 2(e) se: (a) besede „zdravje ljudi in okolje“ nadomestijo z besedami „zdravje ljudi, okolje in podnebje“ ter (b) se besede „povezani z onesnaževali“ nadomestijo z besedami „povezani z zmanjševanjem onesnaževal“. H. Člen 6 1. V odstavku 1(b) se besede „amonijaka in hlapnih organskih spojin“ nadomestijo z besedami „amonijaka, hlapnih organskih spojin in delcev“. 2. V odstavku 1(f) se besede „dokumente z navodili od I do V“ nadomestijo z besedami „navodila“, besedilo „na svojem sedemnajstem zasedanju (Sklep 1999/1), z vsemi njihovimi spremembami“ pa se črta. 3. V odstavku 1(g) se besede „dokument z navodili VI, ki ga“ nadomestijo z besedami „navodila, ki jih“, besedilo „na svojem sedemnajstem zasedanju (Sklep 1999/1), z vsemi njegovimi spremembami“ pa se črta. 4. V odstavku 1(h) se besede „amonijaka in hlapnih organskih spojin“ nadomestijo z besedami „amonijaka, hlapnih organskih spojin in delcev“. 5. Odstavek 2 se nadomesti z naslednjim: Vsaka pogodbenica zbira in hrani podatke o: (a) koncentracijah žvepla in dušikovih spojin v zunanjem zraku ter usedlinah teh snovi; (b) koncentracijah ozona, hlapnih organskih spojin in delcev v zunanjem zraku ter (c) ocenah izpostavljenosti prizemnemu ozonu in delcem, če je to mogoče. Vsaka pogodbenica zbira in hrani tudi podatke o učinkih vseh teh onesnaževal na zdravje ljudi, kopenske in vodne ekosisteme, material in podnebje, če je to mogoče. Pogodbenice iz zemljepisnega območja EMEP bi morale uporabljati navodila, ki jih sprejme izvršni organ. Pogodbenice zunaj zemljepisnega območja EMEP bi morale kot smernice uporabljati metodologije, razvite na podlagi delovnega načrta izvršnega organa. 6. Vstavi se naslednji nov odstavek 2a: 2a. Vsaka pogodbenica, kolikor se ji to zdi primerno, bi morala tudi pripravljati in dopolnjevati evidence in napovedi emisij črnega ogljika, pri tem pa uporabljati navodila, ki jih sprejme izvršni organ. I. Člen 7 1. V odstavku 1(a)(ii) se „(3)“ nadomesti s „(3) in (7)“. 2. Uvodni stavek odstavka 1(b) se nadomesti z naslednjim: (b) vsaka pogodbenica iz zemljepisnega območja EMEP redno sporoča EMEP prek izvršnega sekretarja Komisije za emisije žveplovega dioksida, dušikovih oksidov, amonijaka, hlapnih organskih spojin in delcev na podlagi navodil, ki jih pripravi upravni organ EMEP in sprejme izvršni organ, naslednje podatke o: 3. V odstavku 1(b)(i) se črtajo besede „žvepla, dušikovih oksidov, amonijaka in hlapnih organskih spojin“. 4. V odstavku 1(b)(ii): (a) se črtajo besede „za vsako snov“ in (b) se številka „(1990)“ nadomesti z besedami „iz Priloge II“. 5. V odstavku 1(b)(iii) se črtajo besede „in tekočih načrtih zmanjševanja“. 6. Odstavek 1(b)(iv) se nadomesti z naslednjim: (iv) informativnem poročilu o evidencah, ki vsebuje podrobne podatke o sporočenih evidencah in napovedih glede emisij; 7. Vstavi se naslednji nov odstavek 1(b)a: (b)a vsaka pogodbenica iz zemljepisnega območja EMEP bi morala izvršnemu organu prek izvršnega sekretarja Komisije sporočati razpoložljive podatke o svojih programih, ki obravnavajo učinke onesnaženosti zraka na zdravje ljudi in okolje, ter programih za spremljanje ozračja in atmosfersko modeliranje v okviru konvencije, pri tem pa uporabljati navodila, ki jih sprejme izvršni organ; 8. Odstavek 1(c) se nadomesti z naslednjim: (c) pogodbenice zunaj zemljepisnega območja EMEP sporočajo razpoložljive podatke o ravneh emisij, vključno za referenčno leto iz Priloge II in, kot je ustrezno, za zemljepisno območje, ki ga zajemajo njihove zaveze za zmanjšanje emisij. Pogodbenice zunaj zemljepisnega območja EMEP bi morale na zahtevo izvršnega organa dati na razpolago podatke, podobne tistim, ki so navedeni v pododstavku (b)a; 9. Za pododstavkom 1(c) se doda naslednji nov pododstavek (d): (d) vsaka pogodbenica bi morala sporočati tudi podatke o svojih evidencah in napovedih glede emisij črnega ogljika, če so ti na voljo, pri tem pa uporabljati navodila, ki jih sprejme izvršni organ. 10. Uvodni stavek v odstavku 3 se nadomesti z naslednjim: EMEP in druga pomožna telesa izvršnemu organu na njegovo zahtevo in v časovnih rokih, ki jih ta določi, zagotovijo ustrezne podatke o: 11. V odstavku 3(a) se za besedama „o koncentracijah“ vstavijo besede „delcev, vključno s črnim ogljikom,“. 12. V odstavku 3(b) se besede „ozona na velike razdalje in njegovih predhodnikih.“ nadomestijo z besedami „delcev, prizemnega ozona in njihovih predhodnih snovi na velike razdalje;“. 13. Za pododstavkom 3(b) se vstavita naslednja nova pododstavka (c) in (d): (c) škodljivih učinkih na zdravje ljudi, naravne ekosisteme, material in pridelke, vključno z medsebojnim vplivom na podnebne spremembe in okolje v zvezi s snovmi iz tega protokola ter napredkom pri doseganju izboljšav za zdravje ljudi in okolje, kot je opisano v navodilih, ki jih sprejme izvršni organ, ter (d) izračunih bilanc dušika, učinkovitosti uporabe dušika in presežkih dušika ter njihovih izboljšavah v zemljepisnem območju EMEP, upoštevajoč navodila, ki jih sprejme izvršni organ. 14. Zadnji stavek odstavka 3 se črta. 15. Na koncu odstavka 4 se dodajo besede „in delcev“. 16. V odstavku 5 se besedilo „dejanskimi koncentracijami in kritičnimi ravnmi ozona“ nadomesti z besedilom „dejanskimi koncentracijami in kritičnimi ravnmi ozona in delcev“. 17. Vstavi se nov odstavek 6: 6. Ne glede na člen 7(1)(b) lahko pogodbenica izvršni organ zaprosi za dovoljenje, da sporoča omejeno evidenco za določeno onesnaževalo ali onesnaževala, če: (a) pogodbenica prej ni imela obveznosti glede poročanja v okviru tega protokola ali drugega protokola za navedeno onesnaževalo in (b) omejena evidenca pogodbenice vključuje vsaj vse velike točkovne vire onesnaževala ali onesnaževal na ozemlju pogodbenice ali v ustreznem območju PEMA. Izvršni organ letno odobri takšno prošnjo do največ petih let od začetka veljavnosti tega protokola za pogodbenico, vendar v nobenem primeru za poročanje o emisijah za katero koli leto po letu 2019. Takšni prošnji morajo biti priloženi podatki o napredku pri razvoju popolnejše evidence v okviru letnega poročanja pogodbenice. J. Člen 8 1. V odstavku (b) se za besedama „zlasti o“ vstavijo besede „delcih, vključno s črnim ogljikom,“. 2. V odstavku (c) se besede „dušikovih spojin in hlapnih organskih spojin“ nadomestijo z besedami „dušikovih spojin, hlapnih organskih spojin in delcev, vključno s črnim ogljikom,“. 3. Za odstavkom (d) se doda naslednji nov odstavek (d)a: boljšim znanstvenim razumevanjem možnih dodatnih koristi za ublažitev podnebnih sprememb, povezanih z možnimi scenariji zmanjševanja ravni onesnaževal zraka (kot so metan, ogljikov monoksid in črni ogljik), ki imajo kratkoročen sevalni prispevek in druge učinke na podnebje; 4. V odstavku (e) se besede „evtrofikacije in fotokemičnega onesnaževanja“ nadomestijo z besedami „evtrofikacije, fotokemičnega onesnaževanja in delcev“. 5. V odstavku (f) se besede „amonijaka in hlapnih organskih spojin“ nadomestijo z besedami „amonijaka, hlapnih organskih spojin in drugih predhodnih snovi ozona ter delcev“. 6. V odstavku (g): (a) se besede „dušika in hlapnih organskih spojin“ nadomestijo z besedami „dušika, hlapnih organskih spojin in delcev“; (b) se črtajo besede „, vključno z njihovim prispevkom h koncentracijam trdnih delcev,“ in (c) se besede „hlapnimi organskimi spojinami in ozonom v troposferi“ nadomestijo z besedami „hlapnimi organskimi spojinami, delci in prizemnim ozonom“. 7. V odstavku (k): (a) se besede „okolje in zdravje ljudi“ nadomestijo z besedami „okolje, zdravje ljudi in učinke na podnebje“ ter (b) se besede „amonijaka in hlapnih organskih spojin“ nadomestijo z besedami „amonijaka, hlapnih organskih spojin in delcev“. K. Člen 10 1. V odstavku 1 se besede „žvepla in dušikovih spojin“ nadomestijo z besedami „žvepla, dušikovih spojin in delcev“. 2. V odstavku 2(b): (a) se besede „učinkov na zdravje“ nadomestijo z besedami „učinkov na zdravje ljudi, dodatnimi koristmi za podnebje“ in (b) se za besedami „v zvezi z“ vstavi beseda „delci,“. 3. Vstavita se naslednja nova odstavka 3 in 4: 3. Izvršni organ v svoje preglede na podlagi tega člena vključi oceno ukrepov za zmanjševanje emisij črnega ogljika, in sicer najpozneje na drugem zasedanju izvršnega organa po začetku veljavnosti spremembe iz Sklepa 2012/2. 4. Pogodbenice najpozneje na drugem zasedanju izvršnega organa po začetku veljavnosti spremembe iz Sklepa 2012/2, ocenijo ukrepe za nadzorovanje amonijaka in preučijo potrebo po spremembi Priloge IX. L. Člen 13 Člen 13 se nadomesti z naslednjim: Člen 13 Prilagoditve 1. Katera koli pogodbenica konvencije lahko predlaga prilagoditev Priloge II tega protokola, tako da se ji doda njeno ime skupaj z emisijskimi ravnmi, zgornjimi mejami emisij in odstotnim znižanjem emisij. 2. Vsaka pogodbenica lahko predlaga prilagoditev njenih zavez za zmanjšanje emisij, ki so že navedene v Prilogi II. Takšen predlog mora vključevati dokazno dokumentacijo in se pregleda, kot je določeno v sklepu izvršnega organa. Ta pregled se opravi pred razpravo pogodbenic o predlogu v skladu z odstavkom 4. 3. Vsaka pogodbenica, ki izpolnjuje pogoje iz odstavka 9 člena 3, lahko predlaga prilagoditev Priloge III, tako da se ji doda eno ali več območij PEMA ali se spremeni območje PEMA pod jurisdikcijo pogodbenice, ki je navedeno v navedeni prilogi. 4. Predlagane prilagoditve se v pisni obliki predložijo izvršnemu sekretarju Komisije, ki jih sporoči vsem pogodbenicam. Pogodbenice razpravljajo o predlaganih prilagoditvah na naslednjem zasedanju izvršnega organa, če je izvršni sekretar pogodbenicam poslal predloge vsaj devetdeset dni pred zasedanjem. 5. Pogodbenice, prisotne na zasedanju izvršnega organa, s soglasjem sprejmejo prilagoditve, ki začnejo veljati za vse pogodbenice tega protokola devetdeseti dan po datumu, ko izvršni sekretar Komisije uradno pisno obvesti te pogodbenice o sprejemu prilagoditve. Člen 13a Spremembe 1. Vsaka pogodbenica lahko predlaga spremembe k temu protokolu. 2. Predlagane spremembe se v pisni obliki predložijo izvršnemu sekretarju Komisije, ki jih sporoči vsem pogodbenicam. Pogodbenice razpravljajo o predlaganih spremembah na naslednjem zasedanju izvršnega organa, če je izvršni sekretar pogodbenicam poslal predloge vsaj devetdeset dni pred zasedanjem. 3. Pogodbenice, prisotne na zasedanju izvršnega organa, s soglasjem sprejmejo spremembe tega protokola, razen sprememb prilog I in III, in te spremembe za pogodbenice, ki so jih sprejele, začnejo veljati devetdeseti dan po tem, ko sta dve tretjini tistih pogodbenic, ki so bile v času sprejetja sprememb že pogodbenice, deponirali svoje listine o njihovem sprejetju pri depozitarju. Za vsako drugo pogodbenico začnejo spremembe veljati devetdeseti dan po datumu, ko ta pogodbenica deponira listino o sprejetju. 4. Spremembe prilog I in III tega protokola se sprejmejo s soglasjem pogodbenic, ki so prisotne na zasedanju izvršnega organa. Po poteku sto osemdesetih dni po datumu, ko izvršni sekretar Komisije o spremembi obvesti vse pogodbenice, začne sprememba katere koli priloge veljati za pogodbenice, ki depozitarju niso poslale obvestila v skladu z določbami odstavka 5 tega člena, če takega obvestila ni poslalo najmanj šestnajst pogodbenic. 5. Vsaka pogodbenica, ki ne more odobriti spremembe Priloge I in/ali Priloge III, o tem pisno uradno obvesti depozitarja v devetdesetih dneh po datumu obvestila o sprejetju spremembe. Depozitar o vsakem takem prejetem uradnem obvestilu nemudoma obvesti vse pogodbenice. Pogodbenica lahko svoje predhodno uradno obvestilo kadar koli nadomesti s sprejetjem spremembe, sprememba take priloge pa za to pogodbenico začne veljati po deponiranju listine o sprejetju pri depozitarju. 6. Za pogodbenice, ki so spremembo sprejele, postopek iz odstavka 7 nadomesti postopek iz odstavka 3 v zvezi s spremembami prilog od IV do XI. 7. Spremembe prilog od IV do XI se sprejmejo s soglasjem pogodbenic, ki so prisotne na zasedanju izvršnega organa. Po poteku enega leta od datuma, ko izvršni sekretar Komisije o spremembi obvesti vse pogodbenice, začne sprememba katere koli od teh prilog veljati za pogodbenice, ki depozitarju niso poslale obvestila v skladu z določbami iz pododstavka (a): (a) vsaka pogodbenica, ki ne more odobriti spremembe prilog od IV do XI, o tem pisno uradno obvesti depozitarja v enem letu po datumu obvestila o sprejetju spremembe. Depozitar o vsakem takem prejetem uradnem obvestilu nemudoma obvesti vse pogodbenice. Pogodbenica lahko svoje prejšnje uradno obvestilo kadar koli nadomesti s sprejetjem spremembe, sprememba te priloge pa za to pogodbenico začne veljati po deponiranju listine o sprejetju pri depozitarju; (b) sprememba prilog od IV do XI ne začne veljati, če skupno šestnajst ali več pogodbenic bodisi: (i) pošlje uradno obvestilo v skladu z določbami iz pododstavka (a) ali (ii) ne sprejme postopka iz tega odstavka in še ni deponiralo listine o sprejetju v skladu z določbami iz odstavka 3. M. Člen 15 Doda se nov odstavek 4: 4. Če se država ali organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje ne namerava zavezati k uporabi postopkov iz odstavka 7 člena 13a v zvezi s spremembami prilog IV–XI, to navede v svoji listini o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu. N. Novi člen 18a Za členom 18 se vstavi nov člen 18a: Člen 18a Prenehanje veljavnosti protokolov Ko vse pogodbenice katerega koli od naslednjih protokolov deponirajo svoje listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi tega protokola ali pristopu k njemu pri depozitarju v skladu s členom 15, navedeni protokol preneha veljati: (a) Helsinški protokol iz leta 1985 o zmanjševanju emisij žvepla ali njihovih čezmejnih tokov za najmanj 30 %, (b) Protokol iz Sofije iz leta 1988 o nadzoru nad emisijami dušikovih oksidov ali njihovih čezmejnih tokov, (c) Ženevski protokol iz leta 1991 o nadzoru nad emisijami hlapnih organskih spojin ali njihovih čezmejnih tokov, (d) Protokol iz Osla iz leta 1994 o nadaljnjem zmanjševanju emisij žvepla. O. Priloga II Besedilo Priloge II se nadomesti z naslednjim: Zaveze za zmanjšanje emisij 1. Zaveze za zmanjšanje emisij, navedene v spodnjih razpredelnicah, se nanašajo na določbe iz odstavkov 1 in 10 člena 3 tega protokola. 2. V razpredelnici 1 so navedene zgornje meje emisij žveplovega dioksida (SO2), dušikovih oksidov (NOx), amonijaka (NH3) in hlapnih organskih spojin (HOS) za obdobje od leta 2010 do leta 2020, izražene v tisoč tonah, za pogodbenice, ki so ta protokol ratificirale pred letom 2010. 3. V razpredelnicah 2–6 so navedene zaveze za zmanjšanje emisij SO2, NOx, NH3, HOS in delcev PM2,5 za leto 2020 in pozneje. Te zaveze so izražene kot odstotna znižanja glede na raven emisij iz leta 2005. 4. Ocene emisij za leto 2005, navedene v razpredelnicah 2–6, so izražene v tisoč tonah in so najnovejši najboljši razpoložljivi podatki, ki so jih pogodbenice sporočile v letu 2012. Te ocene so navedene samo informativno in jih pogodbenice lahko posodobijo v okviru svojega sporočanja podatkov o emisijah na podlagi tega protokola, če so na voljo boljši podatki. Sekretariat bo na spletnem mestu konvencije v informativne namene objavil razpredelnico najnovejših ocen, ki jih sporočijo pogodbenice, ter jo vzdrževal in redno posodabljal. Zaveze za odstotna znižanja emisij, navedene v razpredelnicah 2–6, se navezujejo na najnovejše ocene iz leta 2005, ki so jih pogodbenice sporočile izvršnemu sekretarju Komisije. 5. Če pogodbenica v določenem letu ugotovi, da zaradi izjemno mrzle zime, izjemno suhega poletja ali nepredvidenih sprememb v gospodarskih dejavnostih, kot so izgube zmogljivosti sistema oskrbe z električno energijo doma ali v sosednji državi, ne more izpolniti svoje zaveze za zmanjšanje emisij, lahko navedene zaveze izpolni tako, da izračuna povprečje svojih nacionalnih letnih emisij za zadevno, predhodno in naslednje leto, če to povprečje ne presega njene zaveze. Razpredelnica 1 Zgornje meje emisij za obdobje od leta 2010 do leta 2020 za pogodbenice, ki so ta protokol ratificirale pred letom 2010 (izražene v tisoč tonah letno) || Pogodbenica || Ratifikacija || SO2 || NOx || NH3 || HOS || || || || || || 1 || Belgija || 2007 || 106 || 181 || 74 || 144 2 || Bolgarija || 2005 || 856 || 266 || 108 || 185 3 || Hrvaška || 2008 || 70 || 87 || 30 || 90 4 || Ciper || 2007 || 39 || 23 || 9 || 14 5 || Češka || 2004 || 283 || 286 || 101 || 220 6 || Danska || 2002 || 55 || 127 || 69 || 85 7 || Finska || 2003 || 116 || 170 || 31 || 130 8 || Francija || 2007 || 400 || 860 || 780 || 1 100 9 || Nemčija || 2004 || 550 || 1 081 || 550 || 995 10 || Madžarska || 2006 || 550 || 198 || 90 || 137 11 || Latvija || 2004 || 107 || 84 || 44 || 136 12 || Litva || 2004 || 145 || 110 || 84 || 92 13 || Luksemburg || 2001 || 4 || 11 || 7 || 9 14 || Nizozemska || 2004 || 50 || 266 || 128 || 191 15 || Norveška || 2002 || 22 || 156 || 23 || 195 16 || Portugalska || 2005 || 170 || 260 || 108 || 202 17 || Romunija || 2003 || 918 || 437 || 210 || 523 18 || Slovaška || 2005 || 110 || 130 || 39 || 140 19 || Slovenija || 2004 || 27 || 45 || 20 || 40 20 || Španija a || 2005 || 774 || 847 || 353 || 669 21 || Švedska || 2002 || 67 || 148 || 57 || 241 22 || Švica || 2005 || 26 || 79 || 63 || 144 23 || Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska || 2005 || 625 || 1 181 || 297 || 1 200 24 || Združene države Amerike || 2004 || b || c || || d 25 || Evropska unija || 2003 || 7 832 || 8 180 || 4 294 || 7 585 a Podatki veljajo za evropski del države. b Združene države Amerike so ob sprejetju tega protokola v letu 2004 predložile okvirni cilj za leto 2010, in sicer 16 013 000 ton skupnih emisij žvepla iz območja PEMA, določenega za žveplo, tj. 48 celinskih Združenih držav in Zveznega okrožja Kolumbija. Ta številka se pretvori v 14 527 000 ton. c Združene države Amerike so ob sprejetju tega protokola v letu 2004 predložile okvirni cilj za leto 2010, in sicer 6 897 000 ton skupnih emisij NOx iz območja PEMA, določenega za NOx, tj. zveznih držav Connecticut, Delaware, Zveznega okrožja Kolumbija, zveznih držav Illinois, Indiana, Kentucky, Maine, Maryland, Massachusetts, Michigan, New Hampshire, New Jersey, New York, Ohio, Pennsylvania, Rhode Island, Vermont, Zahodna Virginija in Wisconsin. Ta številka se pretvori v 6 257 000 ton. d Združene države Amerike so ob sprejetju tega protokola v letu 2004 predložile okvirni cilj za leto 2010, in sicer 4 972 000 ton skupnih emisij HOS iz območja PEMA, določenega za HOS, tj. zveznih držav Connecticut, Delaware, Zveznega okrožja Kolumbija, zveznih držav Illinois, Indiana, Kentucky, Maine, Maryland, Massachusetts, Michigan, New Hampshire, New Jersey, New York, Ohio, Pennsylvania, Rhode Island, Vermont, Zahodna Virginija in Wisconsin. Ta številka se pretvori v 4 511 000 ton. Razpredelnica 2 Zaveze za zmanjšanje emisij žveplovega dioksida za leto 2020 in pozneje || Pogodbenica konvencije || Ravni emisij iz leta 2005 v tisoč tonah SO2 || Zmanjšanje glede na raven iz leta 2005 (%) || || || 1 || Avstrija || 27 || 26 2 || Belorusija || 79 || 20 3 || Belgija || 145 || 43 4 || Bolgarija || 777 || 78 5 || Kanada a || || 6 || Hrvaška || 63 || 55 7 || Ciper || 38 || 83 8 || Češka || 219 || 45 9 || Danska || 23 || 35 10 || Estonija || 76 || 32 11 || Finska || 69 || 30 12 || Francija || 467 || 55 13 || Nemčija || 517 || 21 14 || Grčija || 542 || 74 15 || Madžarska || 129 || 46 16 || Irska || 71 || 65 17 || Italija || 403 || 35 18 || Latvija || 6,7 || 8 19 || Litva || 44 || 55 20 || Luksemburg || 2,5 || 34 21 || Malta || 11 || 77 22 || Nizozemska b || 65 || 28 23 || Norveška || 24 || 10 24 || Poljska || 1 224 || 59 25 || Portugalska || 177 || 63 26 || Romunija || 643 || 77 27 || Slovaška || 89 || 57 28 || Slovenija || 40 || 63 29 || Španija b || 1 282 || 67 30 || Švedska || 36 || 22 31 || Švica || 17 || 21 32 || Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska || 706 || 59 33 || Združene države Amerike c || || 34 || Evropska unija || 7 828 || 59 a Kanada ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi tega protokola ali ob pristopu k njemu predloži: (a) vrednost za skupno ocenjeno raven emisij žvepla za leto 2005, in sicer za celotno Kanado ali za njeno območje PEMA, če ga je predložila, in (b) okvirno vrednost za zmanjšanje skupne ravni emisij žvepla za leto 2020 glede na ravni iz leta 2005, in sicer za celotno Kanado ali za njeno območje PEMA. Podatek (a) bo vključen v razpredelnico, podatek (b) pa v opombo k razpredelnici. Če se predloži območje PEMA, se ponudi kot prilagoditev Priloge III k protokolu. b Podatki veljajo za evropski del države. c Združene države Amerike ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi spremembe, s katero se ta razpredelnica doda temu protokolu, ali ob pristopu k njej predložijo: (a) vrednost za skupno ocenjeno raven emisij žvepla za leto 2005, in sicer za celotne Združene države Amerike ali za območje PEMA, (b) okvirno vrednost za zmanjšanje skupne ravni emisij žvepla za leto 2020 glede na opredeljene ravni iz leta 2005 in (c) vse spremembe območja PEMA, ki je bilo določeno, ko so Združene države Amerike postale pogodbenica protokola. Podatek (a) bo vključen v razpredelnico, podatek (b) v opombo k razpredelnici, podatek (c) pa bo ponujen kot prilagoditev Priloge III. Razpredelnica 3 Zaveze za zmanjšanje emisij dušikovih oksidov za leto 2020 in poznejea || Pogodbenica konvencije || Ravni emisij iz leta 2005 v tisoč tonah NO2 || Zmanjšanje glede na raven iz leta 2005 (%) || || || 1 || Avstrija || 231 || 37 2 || Belorusija || 171 || 25 3 || Belgija || 291 || 41 4 || Bolgarija || 154 || 41 5 || Kanada b || || 6 || Hrvaška || 81 || 31 7 || Ciper || 21 || 44 8 || Češka || 286 || 35 9 || Danska || 181 || 56 10 || Estonija || 36 || 18 11 || Finska || 177 || 35 12 || Francija || 1 430 || 50 13 || Nemčija || 1 464 || 39 14 || Grčija || 419 || 31 15 || Madžarska || 203 || 34 16 || Irska || 127 || 49 17 || Italija || 1 212 || 40 18 || Latvija || 37 || 32 19 || Litva || 58 || 48 20 || Luksemburg || 19 || 43 21 || Malta || 9,3 || 42 22 || Nizozemska c || 370 || 45 23 || Norveška || 200 || 23 24 || Poljska || 866 || 30 25 || Portugalska || 256 || 36 26 || Romunija || 309 || 45 27 || Slovaška || 102 || 36 28 || Slovenija || 47 || 39 29 || Španija c || 1 292 || 41 30 || Švedska || 174 || 36 31 || Švica d || 94 || 41 32 || Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska || 1 580 || 55 33 || Združene države Amerike e || || 34 || Evropska unija || 11 354 || 42 a Emisije iz tal niso vključene v ocene za leto 2005 za države članice EU. b Kanada ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi tega protokola ali ob pristopu k njemu predloži: (a) vrednost za skupno ocenjeno raven emisij dušikovih oksidov za leto 2005, in sicer za celotno Kanado ali za njeno območje PEMA, če ga je predložila, in (b) okvirno vrednost za zmanjšanje skupne ravni emisij dušikovih oksidov za leto 2020 glede na ravni iz leta 2005, in sicer za celotno Kanado ali za njeno območje PEMA. Podatek (a) bo vključen v razpredelnico, podatek (b) pa v opombo k razpredelnici. Če se predloži območje PEMA, se ponudi kot prilagoditev Priloge III k protokolu. c Podatki veljajo za evropski del države. d Vključno z emisijami, ki nastajajo pri pridelavi pridelkov, in emisijami iz kmetijskih tal (NFR 4D). e Združene države Amerike ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi spremembe, s katero se ta razpredelnica doda temu protokolu, ali ob pristopu k njej predložijo: (a) vrednost za skupno ocenjeno raven emisij dušikovih oksidov za leto 2005, in sicer za celotne Združene države Amerike ali za območje PEMA, (b) okvirno vrednost za zmanjšanje skupne ravni emisij dušikovih oksidov za leto 2020 glede na opredeljene ravni iz leta 2005 in (c) vse spremembe območja PEMA, ki je bilo določeno, ko so Združene države Amerike postale pogodbenica protokola. Podatek (a) bo vključen v razpredelnico, podatek (b) v opombo k razpredelnici, podatek (c) pa bo ponujen kot prilagoditev Priloge III. Razpredelnica 4 Zaveze za zmanjšanje emisij amonijaka za leto 2020 in pozneje || Pogodbenica konvencije || Ravni emisij iz leta 2005 v tisoč tonah NH3 || Zmanjšanje glede na raven iz leta 2005 (%) || || || 1 || Avstrija || 63 || 1 2 || Belorusija || 136 || 7 3 || Belgija || 71 || 2 4 || Bolgarija || 60 || 3 5 || Hrvaška || 40 || 1 6 || Ciper || 5,8 || 10 7 || Češka || 82 || 7 8 || Danska || 83 || 24 9 || Estonija || 9,8 || 1 10 || Finska || 39 || 20 11 || Francija || 661 || 4 12 || Nemčija || 573 || 5 13 || Grčija || 68 || 7 14 || Madžarska || 80 || 10 15 || Irska || 109 || 1 16 || Italija || 416 || 5 17 || Latvija || 16 || 1 18 || Litva || 39 || 10 19 || Luksemburg || 5,0 || 1 20 || Malta || 1,6 || 4 21 || Nizozemska a || 141 || 13 22 || Norveška || 23 || 8 23 || Poljska || 270 || 1 24 || Portugalska || 50 || 7 25 || Romunija || 199 || 13 26 || Slovaška || 29 || 15 27 || Slovenija || 18 || 1 28 || Španija a || 365 || 3 29 || Švedska || 55 || 15 30 || Švica || 64 || 8 31 || Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska || 307 || 8 32 || Evropska unija || 3 813 || 6 a Podatki veljajo za evropski del države. Razpredelnica 5 Zaveze za zmanjšanje emisij hlapnih organskih spojin za leto 2020 in pozneje || Pogodbenica konvencije || Ravni emisij iz leta 2005 v tisoč tonah HOS || Zmanjšanje glede na raven iz leta 2005 (%) || || || 1 || Avstrija || 162 || 21 2 || Belorusija || 349 || 15 3 || Belgija || 143 || 21 4 || Bolgarija || 158 || 21 5 || Kanada a || || 6 || Hrvaška || 101 || 34 7 || Ciper || 14 || 45 8 || Češka || 182 || 18 9 || Danska || 110 || 35 10 || Estonija || 41 || 10 11 || Finska || 131 || 35 12 || Francija || 1 232 || 43 13 || Nemčija || 1 143 || 13 14 || Grčija || 222 || 54 15 || Madžarska || 177 || 30 16 || Irska || 57 || 25 17 || Italija || 1 286 || 35 18 || Latvija || 73 || 27 19 || Litva || 84 || 32 20 || Luksemburg || 9,8 || 29 21 || Malta || 3,3 || 23 22 || Nizozemska b || 182 || 8 23 || Norveška || 218 || 40 24 || Poljska || 593 || 25 25 || Portugalska || 207 || 18 26 || Romunija || 425 || 25 27 || Slovaška || 73 || 18 28 || Slovenija || 37 || 23 29 || Španija b || 809 || 22 30 || Švedska || 197 || 25 31 || Švica c || 103 || 30 32 || Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska || 1 088 || 32 33 || Združene države Amerike d || || 34 || Evropska unija || 8 842 || 28 a Kanada ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi tega protokola ali ob pristopu k njemu predloži: (a) vrednost za skupno ocenjeno raven emisij HOS za leto 2005, in sicer za celotno Kanado ali za njeno območje PEMA, če ga je predložila, in (b) okvirno vrednost za zmanjšanje skupne ravni emisij HOS za leto 2020 glede na ravni iz leta 2005, in sicer za celotno Kanado ali za njeno območje PEMA. Podatek (a) bo vključen v razpredelnico, podatek (b) pa v opombo k razpredelnici. Če se predloži območje PEMA, se ponudi kot prilagoditev Priloge III k protokolu. b Podatki veljajo za evropski del države. c Vključno z emisijami, ki nastajajo pri pridelavi pridelkov, in emisijami iz kmetijskih tal (NFR 4D). d Združene države Amerike ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi spremembe, s katero se ta razpredelnica doda temu protokolu, ali ob pristopu k njej predloži: (a) vrednost za skupno ocenjeno raven emisij HOS za leto 2005, in sicer za celotne Združene države Amerike ali za območje PEMA, (b) okvirno vrednost za zmanjšanje skupne ravni emisij HOS za leto 2020 glede na opredeljene ravni iz leta 2005 in (c) vse spremembe območja PEMA, ki je bilo določeno, ko so Združene države Amerike postale pogodbenica protokola. Podatek (a) bo vključen v razpredelnico, podatek (b) v opombo k razpredelnici, podatek (c) pa bo ponujen kot prilagoditev Priloge III. Razpredelnica 6 Zaveze za zmanjšanje emisij delcev PM2,5 za leto 2020 in pozneje || Pogodbenica konvencije || Ravni emisij iz leta 2005 v tisoč tonah delcev PM2,5 || Zmanjšanje glede na raven iz leta 2005 (%) || || || 1 || Avstrija || 22 || 20 2 || Belorusija || 46 || 10 3 || Belgija || 24 || 20 4 || Bolgarija || 44 || 20 5 || Kanada a || || 6 || Hrvaška || 13 || 18 7 || Ciper || 2,9 || 46 8 || Češka || 22 || 17 9 || Danska || 25 || 33 10 || Estonija || 20 || 15 11 || Finska || 36 || 30 12 || Francija || 304 || 27 13 || Nemčija || 121 || 26 14 || Grčija || 56 || 35 15 || Madžarska || 31 || 13 16 || Irska || 11 || 18 17 || Italija || 166 || 10 18 || Latvija || 27 || 16 19 || Litva || 8,7 || 20 20 || Luksemburg || 3,1 || 15 21 || Malta || 1,3 || 25 22 || Nizozemska b || 21 || 37 23 || Norveška || 52 || 30 24 || Poljska || 133 || 16 25 || Portugalska || 65 || 15 26 || Romunija || 106 || 28 27 || Slovaška || 37 || 36 28 || Slovenija || 14 || 25 29 || Španija b || 93 || 15 30 || Švedska || 29 || 19 31 || Švica || 11 || 26 32 || Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska || 81 || 30 33 || Združene države Amerike c || || 34 || Evropska unija || 1 504 || 22 a Kanada ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi tega protokola ali ob pristopu k njemu predloži: (a) vrednost za skupno ocenjeno raven emisij delcev PM za leto 2005, in sicer za celotno Kanado ali za njeno območje PEMA, če ga je predložila, in (b) okvirno vrednost za zmanjšanje skupne ravni emisij delcev PM za leto 2020 glede na ravni iz leta 2005, in sicer za celotno Kanado ali za njeno območje PEMA. Podatek (a) bo vključen v razpredelnico, podatek (b) pa v opombo k razpredelnici. Če se predloži območje PEMA, se ponudi kot prilagoditev Priloge III k protokolu. b Podatki veljajo za evropski del države. c Združene države Amerike ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi spremembe, s katero se ta razpredelnica doda temu protokolu, ali ob pristopu k njej predloži: (a) vrednost za skupno ocenjeno raven emisij delcev PM2,5 za leto 2005, in sicer za celotne Združene države Amerike ali za območje PEMA, in (b) okvirno vrednost za zmanjšanje skupne ravni emisij delcev PM2,5 za leto 2020 glede na opredeljene ravni iz leta 2005. Podatek (a) bo vključen v razpredelnico, podatek (b) pa v opombo k razpredelnici. P. Priloga III 1. V stavku pod naslovom se besedilo „je navedeno to zemljepisno območje PEMA“ nadomesti z besedilom „so navedena naslednja območja PEMA“. 2. Pred besedilom v zvezi z območjem PEMA Ruske federacije se vstavita nov podnaslov in odstavek: PEMA Kanade Območje PEMA Kanade za žveplo je območje, ki obsega 1 milijon kvadratnih kilometrov, in sicer celotno območje provinc Otok princa Edvarda, Nova Škotska in Novi Brunswick, celotno območje province Québec južno od ravne linije med mestom Havre-St. Pierre na severni obali Zaliva sv. Lovrenca in točko, kjer meja Québec-Ontario seka obalno črto zaliva James Bay, ter celotno območje province Ontario južno od ravne linije med točko, kjer meja Ontario-Québec seka obalno črto zaliva James Bay in reko Nipigon blizu severne obale jezera Lake Superior. 3. Odstavek pod podnaslovom „PEMA Ruske federacije“ se nadomesti z naslednjim: PEMA Ruske federacije obsega evropsko ozemlje Ruske federacije. Evropsko ozemlje Ruske federacije je del ozemlja Rusije znotraj upravnih in zemljepisnih meja sestavnih enot Ruske federacije, ki so v vzhodni Evropi in mejijo na azijsko celino v skladu s tradicionalno mejo, ki poteka s severa na jug vzdolž gorovja Ural in meje s Kazahstanom do Kaspijskega morja, nato pa vzdolž državne meje z Azerbajdžanom in Gruzijo na Severnem Kavkazu do Črnega morja. Q. Priloga IV 1. Besedilo Priloge IV se nadomesti z naslednjim: Mejne vrednosti emisij žvepla iz nepremičnih virov 1. Oddelek A se nanaša na vse pogodbenice, razen Kanado in Združene države Amerike, oddelek B se nanaša na Kanado, oddelek C pa na Združene države Amerike. A. Vse pogodbenice, razen Kanade in Združenih držav Amerike 2. V tem oddelku „mejna vrednost emisij“ (MVE) pomeni količino SO2 (ali SOx, kjer je tako navedeno), ki jo vsebujejo odpadni plini iz naprave in ki ne sme biti presežena. Če ni drugače določeno, se izračuna kot masa SO2 (SOx, izražen kot SO2) na prostornino odpadnih plinov (izraženo kot mg/m3) pri privzetih standardnih pogojih za temperaturo in tlak za suhi plin (prostornina pri 273,15 K, 101,3 kPa). V zvezi s količino kisika v odpadnem plinu se uporabljajo v spodnjih razpredelnicah navedene vrednosti za vsako kategorijo vira. Razredčevanje za zmanjšanje koncentracij onesnaževal v odpadnih plinih ni dovoljeno. Zagon, ustavitev in vzdrževanje opreme so izvzeti. 3. Preveri se skladnost z mejnimi vrednostmi emisij, najnižjimi stopnjami razžveplevanja, stopnjami zajema žvepla in mejnimi vrednostmi za vsebnost žvepla: (a) emisije se spremljajo z meritvami ali z izračuni, če ti dosežejo vsaj enako točnost. Skladnost z mejnimi vrednostmi emisij se preverja z neprekinjenimi ali sekvenčnimi meritvami, atestiranjem ali katero koli drugo tehnično zanesljivo metodo, vključno s preverjenimi metodami izračunavanja. Pri neprekinjenih meritvah se skladnost z mejnimi vrednostmi emisij doseže, če potrjeno mesečno povprečje emisij ne preseže mejne vrednosti, razen če je za posamezno kategorijo virov določeno drugače. Pri sekvenčnih meritvah ali drugih ustreznih postopkih ugotavljanja ali izračunavanja se skladnost z mejnimi vrednostmi emisij doseže, če srednja vrednost, ki temelji na ustreznem številu meritev v reprezentativnih razmerah, ne preseže mejne vrednosti emisij. Pri preverjanju se lahko upošteva nenatančnost merilnih metod; (b) v primeru kurilnih naprav, za katere se uporabljajo najnižje stopnje razžveplevanja iz odstavka 5(a)(ii), se redno spremlja tudi vsebnost žvepla v gorivu, pristojne organe pa je treba redno obveščati o bistvenih spremembah vrste uporabljenega goriva. Za stopnje razžveplevanja se uporabljajo mesečne povprečne vrednosti; (c) skladnost z najnižjo stopnjo zajema žvepla se preverja z rednimi meritvami ali katero koli drugo tehnično zanesljivo metodo; (d) skladnost z mejnimi vrednostmi žvepla za plinsko olje se preverja z rednimi ciljno usmerjenimi meritvami. 4. Spremljanje pomembnih onesnaževal in meritve Parametrov postopka, pa tudi zagotavljanje kakovosti avtomatiziranih merilnih sistemov ter referenčne meritve za kalibracijo teh sistemov se izvedejo skladno s standardi Evropskega odbora za standardizacijo (CEN). Če standardi CEN niso na voljo, se uporabljajo standardi Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO) oziroma nacionalni ali mednarodni standardi, ki bodo zagotovili z znanstvenega vidika enako kakovostne podatke. 5. Naslednji pododstavki določajo posebne določbe za kurilne naprave iz odstavka 7: (a) pogodbenica lahko odstopi od obveznosti izpolnjevanja zahtev glede doseganja mejnih vrednosti emisij iz odstavka 7 v naslednjih primerih: (i) za kurilno napravo, ki v ta namen običajno uporablja gorivo z nizko vsebnostjo žvepla, kadar upravljavec ne more dosegati teh mejnih vrednosti zaradi motenj v dobavi goriva z nizko vsebnostjo žvepla, ki so posledica hudega pomanjkanja, (ii) za kurilno napravo, ki uporablja domače trdno gorivo in ne more dosegati mejnih vrednosti emisij iz odstavka 7, je treba upoštevati vsaj naslednje mejne vrednosti za stopnje razžveplevanja: (aa) obstoječe naprave: 50–100 MWt: 80 %, (bb) obstoječe naprave: 100–300 MWt: 90 %, (cc) obstoječe naprave: > 300 MWt: 95 %, (dd) nove naprave: 50–300 MWt: 93 %, (ee) nove naprave: > 300 MWt: 97 %, (iii) za kurilne naprave, ki običajno uporabljajo samo plinasto gorivo in zaradi nenadnih motenj v oskrbi s plinom izjemoma uporabljajo druge vrste goriva ter bi morale biti zato opremljene z napravami za čiščenje odpadnih plinov, (iv) za obstoječe kurilne naprave, ki med 1. januarjem 2016 in najpozneje 31. decembrom 2023 ne bodo obratovale več kot 17 500 obratovalnih ur, (v) za obstoječe kurilne naprave na trdna ali tekoča goriva, ki ne obratujejo več kot 1 500 obratovalnih ur na leto kot povprečje za obdobje petih let, se uporabljajo naslednje mejne vrednosti emisij: (aa) za trdna goriva: 800 mg/m³, (bb) za tekoča goriva: 850 mg/m³ za naprave z nazivno vhodno toplotno močjo največ 300 MWt in 400 mg/m³ za naprave z nazivno vhodno toplotno močjo, večjo od 300 MWt; (b) če se zmogljivost kurilne naprave poveča za 50 MWt ali več, se mejne vrednosti emisij, kot so določene v odstavku 7 za nove naprave, uporabljajo za razširjeni del naprave, na katerega se nanaša sprememba. Mejna vrednost emisij se izračuna kot tehtano povprečje glede na dejansko vhodno toplotno moč za obstoječi in novi del naprave; (c) pogodbenice zagotovijo, da se uvedejo določbe za postopke v zvezi z okvarami ali izpadi naprav za zmanjševanje emisij; (d) v primeru večgorivnih kurilnih naprav, ki hkrati uporabljajo dve ali več vrst goriva, se mejna vrednost emisij določi kot tehtano povprečje mejnih vrednosti emisij za posamezna goriva na podlagi vhodne toplotne moči, ki jo prispeva posamezno gorivo. 6. Pogodbenice lahko uvedejo pravila, po katerih so kurilne naprave in predelovalni obrati v rafinerijah mineralnih olj lahko oproščeni zahtev glede doseganja posameznih mejnih vrednosti SO2 iz te priloge, če so v skladu z mejno vrednostjo SO2, določeno na podlagi koncepta mehurčka in najboljših razpoložljivih tehnologij. 7. Kurilne naprave z nazivno vhodno toplotno močjo nad 50 MWt:[1] Razpredelnica 1 Mejne vrednosti emisij SO2 iz kurilnih naprava Vrsta goriva || Vhodna toplotna moč (MWt) || Mejna vrednost emisij za SO2 mg/m³ b || || trdna goriva || 50–100 || nove naprave: 400 (premog, lignit in druga trdna goriva) 300 (šota) 200 (biomasa) obstoječe naprave: 400 (premog, lignit in druga trdna goriva) 300 (šota) 200 (biomasa) 100–300 || nove naprave: 200 (premog, lignit in druga trdna goriva) 300 (šota) 200 (biomasa) obstoječe naprave: 250 (premog, lignit in druga trdna goriva) 300 (šota) 200 (biomasa) > 300 || nove naprave: 150 (premog, lignit in druga trdna goriva) (FBC: 200) 150 (šota) (FBC: 200) 150 (biomasa) obstoječe naprave: 200 (premog, lignit in druga trdna goriva) 200 (šota) 200 (biomasa) tekoča goriva || 50–100 || nove naprave: 350 obstoječe naprave: 350 100–300 || nove naprave: 200 obstoječe naprave: 250 > 300 || nove naprave: 150 obstoječe naprave: 200 plinasta goriva (splošno) || > 50 || nove naprave: 35 obstoječe naprave: 35 utekočinjeni plin || > 50 || nove naprave: 5 obstoječe naprave: 5 koksarniški plin ali plavžni plin || > 50 || nove naprave: 200 za plavžni plin 400 za koksarniški plin obstoječe naprave: 200 za plavžni plin 400 za koksarniški plin uplinjeni ostanki destilacij || > 50 || nove naprave: 35 obstoječe naprave: 800 Opomba: FBC = zgorevanje v zvrtinčeni plasti (kroženje, zgorevanje pod tlakom in kipenje). a Mejne vrednosti emisij se ne uporabljajo zlasti za: · naprave, v katerih se produkti zgorevanja uporabljajo za neposredno segrevanje, sušenje ali drugo obdelavo predmetov ali materialov, · naprave za naknadno zgorevanje, namenjene čiščenju odpadnih plinov s sežigom, ki ne obratujejo kot samostojne kurilne naprave, · naprave za regeneracijo katalizatorjev iz kreking procesov, · naprave za pretvorbo vodikovega sulfida v žveplo, · reaktorje, ki se uporabljajo v kemični industriji, · koksarniške peči, · rekuperatorje toplote pri plavžih, · rekuperacijske kotle v sklopu obratov za proizvodnjo papirne kaše, · naprave za sežiganje odpadkov in · naprave, ki jih poganjajo dizelski, bencinski ali plinski motorji oziroma plinske turbine, ne glede na uporabljeno gorivo. b Referenčna vsebnost O2 je 6 % za trdna goriva in 3 % za tekoča in plinasta goriva. 8. Plinsko olje: Razpredelnica 2 Mejne vrednosti za vsebnost žvepla v plinskem oljua || Vsebnost žvepla (masni odstotek) || plinsko olje || < 0,10 a „Plinsko olje“ pomeni katero koli naftno tekoče gorivo, razen goriv za plovila, ki spada v tarifno oznako KN 2710 19 25, 2710 19 29, 2710 19 45 ali 2710 19 49, ali katero koli naftno tekoče gorivo, razen goriv za plovila, pri katerem manj kot 65 % prostornine (skupaj z izgubami) destilira pri 250 °C in manj kot 85 % prostornine (skupaj z izgubami) destilira pri 350 °C po metodi ASTM D86. Dizelska goriva, tj. plinska olja, ki spadajo v tarifno oznako KN 2710 19 41 in se uporabljajo za vozila na lastni pogon, so izključena iz te opredelitve. Iz te opredelitve je izključeno tudi gorivo za necestne premične stroje in kmetijske traktorje. 9. Rafinerije mineralnih olj in plina: Naprave za razžveplanje: za naprave, ki proizvedejo več kot 50 Mg žvepla na dan: Razpredelnica 3 Mejna vrednost, izražena kot najnižja stopnja zajema žvepla z uporabo naprav za razžveplanje Vrsta naprave || Najnižja stopnja zajema žvepla a (%) || nova naprava || 99,5 obstoječa naprava || 98,5 a Stopnja zajema žvepla je odstotek pridobljenega H2S, pretvorjenega v žveplo v elementarni obliki, in je izražena kot letno povprečje. 10. Proizvodnja titanovega dioksida: Razpredelnica 4 Mejne vrednosti emisij SOx, nastalih pri proizvodnji titanovega dioksida (letno povprečje) Vrsta naprave || Mejna vrednost emisij za SOx (izražen kot SO2) (kg/t TiO2) || sulfatni postopek, skupne emisije || 6 kloridni postopek, skupne emisije || 1,7 B. Kanada 11. Mejne vrednosti za nadzor nad emisijami žveplovih oksidov bodo za nepremične vire ustrezno določene ob upoštevanju podatkov o razpoložljivih tehnologijah za uravnavanje, mejnih vrednosti, ki se uporabljajo v drugih jurisdikcijah, in naslednjih listin: (a) Odredba o razvrščanju strupenih snovi na Seznam 1 kanadskega Zakona o varstvu okolja, 1999, SOR/2011-34, (b) predlog uredbe, Odredba o razvrščanju strupenih snovi na Seznam 1 kanadskega Zakona o varstvu okolja, 1999, (c) Smernice za emisije iz novih virov za toplotno proizvodnjo električne energije, (d) Nacionalne smernice za emisije iz nepremičnih plinskih turbin, PN1072, in (e) Smernice glede obratovanja in emisij iz sežigalnic trdnih komunalnih odpadkov, PN1085. C. Združene države Amerike 12. Mejne vrednosti za nadzor nad emisijami žveplovega dioksida iz nepremičnih virov za naslednje kategorije nepremičnih virov ter viri, za katere se uporabljajo, so navedeni v naslednjih dokumentih: (a) Naprave za pridobivanje pare v elektroenergetskih sistemih – Zakonik zveznih predpisov 40 (ZZP), 60. del, poddela D in D a, (b) Industrijske-poslovne-institucionalne naprave za pridobivanje pare – ZZP 40, 60. del, poddela D b in D c, (c) Naprave za pridobivanje žveplove kisline – ZZP 40, 60. del, poddel H, (d) Rafinerije nafte – ZZP 40, 60. del, poddela J in J a, (e) Talilnice primarnega bakra – ZZP 40, 60. del, poddel P, (f) Talilnice primarnega cinka – ZZP 40, 60. del, poddel Q, (g) Talilnice primarnega svinca – ZZP 40, 60. del, poddel R, (h) Nepremične plinske turbine — ZZP 40, 60. del, poddel GG, (i) Predelava zemeljskega plina na kopnem – ZZP 40, 60. del, poddel LLL; (j) Sežigalnice komunalnih odpadkov — ZZP 40, 60. del, poddela E a in E b, (k) Sežigalnice medicinskih/infektivnih odpadkov in odpadkov iz zdravstva – ZZP 40, 60. del, poddel E c, (l) Nepremične plinske turbine – ZZP 40, 60. del, poddel KKKK, (m) Majhne sežigalnice komunalnih odpadkov – ZZP 40, 60. del, poddel AAAA, (n) Komercialne in industrijske sežigalnice trdnih komunalnih odpadkov – ZZP 40, 60. del, poddel CCCC, in (o) Druge sežigalnice trdnih odpadkov – ZZP 40, 60. del, poddel EEEE. R. Priloga V Besedilo Priloge V se nadomesti z naslednjim: Mejne vrednosti emisij dušikovih oksidov iz nepremičnih virov 1. Oddelek A se nanaša na vse pogodbenice, razen Kanado in Združene države Amerike, oddelek B se nanaša na Kanado, oddelek C pa na Združene države Amerike. A. Vse pogodbenice, razen Kanade in Združenih držav Amerike 2. V tem oddelku „mejna vrednost emisij“ (MVE) pomeni količino NOx (vsota NO in NO2, izražena kot NO2), ki jo vsebujejo odpadni plini iz naprave in ki ne sme biti presežena. Če ni drugače določeno, se izračuna kot masa NOx na prostornino odpadnih plinov (izraženo kot mg/m3) pri privzetih standardnih pogojih za temperaturo in tlak za suhi plin (prostornina pri 273,15 K, 101,3 kPa). V zvezi s količino kisika v odpadnem plinu se uporabljajo v spodnjih razpredelnicah navedene vrednosti za vsako kategorijo vira. Razredčevanje za znižanje koncentracij onesnaževal v odpadnih plinih ni dovoljeno. Zagon, ustavitev in vzdrževanje opreme so izvzeti. 3. Emisije se spremljajo v vseh primerih, in sicer z meritvami NOx ali izračuni ali kombinacijo obojih, če je dosežena vsaj enaka točnost. Skladnost z mejnimi vrednostmi emisij se preverja z neprekinjenimi ali sekvenčnimi meritvami, atestiranjem ali katero koli drugo tehnično zanesljivo metodo, vključno s preverjenimi metodami izračunavanja. Pri neprekinjenih meritvah se skladnost z mejnimi vrednostmi emisij doseže, če potrjeno mesečno povprečje emisij ne preseže mejnih vrednosti. Pri sekvenčnih meritvah ali drugih ustreznih postopkih ugotavljanja ali izračunavanja se skladnost z mejnimi vrednostmi emisij doseže, če srednja vrednost, ki temelji na ustreznem številu meritev v reprezentativnih razmerah, ne preseže mejne vrednosti emisij. Pri preverjanju se lahko upošteva nenatančnost merilnih metod. 4. Spremljanje pomembnih onesnaževal in meritve parametrov postopka, pa tudi zagotavljanje kakovosti avtomatiziranih merilnih sistemov ter referenčne meritve za kalibracijo teh sistemov se izvedejo skladno s standardi CEN. Če standardi CEN niso na voljo, se uporabljajo standardi ISO ali nacionalni ali mednarodni standardi, ki bodo zagotovili z znanstvenega vidika enako kakovostne podatke. 5. Posebne določbe za kurilne naprave iz odstavka 6: (a) pogodbenica lahko odstopi od obveznosti izpolnjevanja zahtev glede doseganja mejnih vrednosti emisij iz odstavka 6 v naslednjih primerih: (i) za kurilne naprave, ki običajno uporabljajo samo plinasto gorivo in zaradi nenadnih motenj v oskrbi s plinom izjemoma uporabljajo druge vrste goriva ter bi morale biti zato opremljene z napravami za čiščenje odpadnih plinov, (ii) za obstoječe kurilne naprave, ki med 1. januarjem 2016 in najpozneje 31. decembrom 2023 ne bodo obratovale več kot 17 500 obratovalnih ur, ali (iii) za obstoječe kurilne naprave na trdna ali tekoča goriva, ki niso kopenske plinske turbine (zajete v odstavku 7) in ki ne obratujejo več kot 1 500 obratovalnih ur na leto kot povprečje za obdobje petih let, se uporabljajo naslednje mejne vrednosti emisij: (aa) za trdna goriva: 450 mg/m³, (bb) za tekoča goriva: 450 mg/m³; (b) če se zmogljivost kurilne naprave poveča za vsaj 50 MWt, se mejne vrednosti emisij, kot so določene v odstavku 6 za nove naprave, uporabljajo za razširjeni del naprave, na katerega se nanaša sprememba. Mejna vrednost emisij se izračuna kot tehtano povprečje glede na dejansko vhodno toplotno moč za obstoječi in novi del naprave; (c) pogodbenice zagotovijo, da se uvedejo določbe za postopke v zvezi z okvarami ali izpadi naprav za zmanjševanje emisij; (d) v primeru večgorivnih kurilnih naprav, ki hkrati uporabljajo dve ali več vrst goriva, se mejna vrednost emisij določi kot tehtano povprečje mejnih vrednosti emisij za posamezna goriva na podlagi vhodne toplotne moči, ki jo prispeva posamezno gorivo. Pogodbenice lahko uvedejo pravila, po katerih so kurilne naprave in predelovalni obrati v rafinerijah mineralnih olj lahko oproščeni zahtev glede doseganja posameznih mejnih vrednosti NOx iz te priloge, če so v skladu z mejno vrednostjo NOx, določeno na podlagi koncepta mehurčka in najboljših razpoložljivih tehnologij. 6. Kurilne naprave z nazivno vhodno toplotno močjo nad 50 MWt:[2] Razpredelnica 1 Mejne vrednosti emisij NOx iz kurilnih naprava Vrsta goriva || Vhodna toplotna moč (MWt) || Mejna vrednost emisij za NOx (mg/m³)b || || trdna goriva || 50–100 || nove naprave: 300 (premog, lignit in druga trdna goriva) 450 (lignitni prah) 250 (biomasa, šota) obstoječe naprave: 300 (premog, lignit in druga trdna goriva) 450 (lignitni prah) 300 (biomasa, šota) 100–300 || nove naprave: 200 (premog, lignit in druga trdna goriva) 200 (biomasa, šota) obstoječe naprave: 200 (premog, lignit in druga trdna goriva) 250 (biomasa, šota) > 300 || nove naprave: 150 (premog, lignit in druga trdna goriva) (splošno) 150 (biomasa, šota) 200 (lignitni prah) obstoječe naprave: 200 (premog, lignit in druga trdna goriva) 200 (biomasa, šota) tekoča goriva || 50–100 || nove naprave: 300 obstoječe naprave: 450 100–300 || nove naprave: 150 obstoječe naprave: 200 (splošno) obstoječe naprave v rafinerijah in kemičnih obratih: 450 (za sežiganje ostankov, ki nastanejo pri destilaciji in pretvorbi med rafiniranjem surove nafte, v kurilnih napravah za lastne potrebe ter za sežiganje tekočih ostankov proizvodnje kot nekomercialnega goriva) > 300 || nove naprave: 100 obstoječe naprave: 150 (splošno) obstoječe naprave v rafinerijah in kemičnih obratih: 450 (za sežiganje ostankov, ki nastanejo pri destilaciji in pretvorbi med rafiniranjem surove nafte, v kurilnih napravah za lastne potrebe ter za sežiganje tekočih ostankov proizvodnje kot nekomercialnega goriva (< 500 MWt)) zemeljski plin || 50–300 || nove naprave: 100 obstoječe naprave: 100 > 300 || nove naprave: 100 obstoječe naprave: 100 druga plinasta goriva || > 50 || nove naprave: 200 obstoječe naprave: 300 a Mejne vrednosti emisij se ne uporabljajo zlasti za: · naprave, v katerih se produkti zgorevanja uporabljajo za neposredno segrevanje, sušenje ali drugo obdelavo predmetov ali materialov, · naprave za naknadno zgorevanje, namenjene čiščenju odpadnih plinov s sežigom, ki ne obratujejo kot samostojne kurilne naprave, · naprave za regeneracijo katalizatorjev iz kreking procesov, · naprave za pretvorbo vodikovega sulfida v žveplo, · reaktorje, ki se uporabljajo v kemični industriji, · koksarniške peči, · rekuperatorje toplote pri plavžih, · rekuperacijske kotle v sklopu obratov za proizvodnjo papirne kaše, · naprave za sežiganje odpadkov in · naprave, ki jih poganjajo dizelski, bencinski ali plinski motorji oziroma plinske turbine, ne glede na uporabljeno gorivo. b Referenčna vsebnost O2 je 6 % za trdna goriva in 3 % za tekoča in plinasta goriva. 7. Kopenske plinske turbine z nazivno vhodno toplotno močjo nad 50 MWt: mejne vrednosti emisij NOx, izražene v mg/m3 (z referenčno 15-odstotno vsebnostjo O2), je treba uporabiti za posamezno turbino. Mejne vrednosti emisij iz razpredelnice 2 se uporabljajo samo pri več kot 70-odstotni obremenitvi. Razpredelnica 2 Mejne vrednosti emisij NOx iz kopenskih plinskih turbin (vključno s plinskimi turbinami s kombiniranim krožnim procesom) Vrsta goriva || Vhodna toplotna moč (MWt) || Mejna vrednost emisij za NOx (mg/m³)a || || tekoča goriva (lahki in vmesni destilati) || > 50 || nove naprave: 50 obstoječe naprave: 90 (splošno) 200 (naprave, ki obratujejo manj kot 1 500 ur na leto) zemeljski plinb || > 50 || nove naprave: 50 (splošno)d obstoječe naprave: 50 (splošno)c,d 150 (naprave, ki obratujejo manj kot 1 500 ur na leto) drugi plini || > 50 || nove naprave: 50 obstoječe naprave: 120 (splošno) 200 (naprave, ki obratujejo manj kot 1 500 ur na leto) a Plinske turbine za uporabo v izrednih primerih, ki obratujejo manj kot 500 ur na leto, niso zajete. b Zemeljski plin je naravni plin v obliki metana z manj kot 20 (volumenskih) % inertnih plinov in drugih sestavin. c 75 mg/m3 v primerih, kadar se izkoristek plinske turbine določi pri pogojih osnovne obremenitve po ISO: · plinske turbine za soproizvodnjo toplotne in električne energije s skupnim izkoristkom večjim od 75 %, · plinske turbine, ki se uporabljajo v kombiniranem ciklu s povprečnim letnim izkoristkom pri proizvodnji električne energije, večjim od 55 %, · plinske turbine za mehanske pogone. d Za enociklične plinske turbine, ki ne spadajo v nobeno od kategorij iz opombe c, vendar je njihov izkoristek– določen pri osnovni obremenitvi po ISO – večji od 35 %, je mejna vrednost emisij za NOx 50xη/35, kjer je η izkoristek plinske turbine pri osnovni obremenitvi po ISO, izražen kot odstotek. 8. Proizvodnja cementa: Razpredelnica 3 Mejne vrednosti emisij NOx, nastalih pri proizvodnji cementnega klinkerjaa Vrsta naprave || Mejna vrednost emisij za NOx (mg/m³) || splošno (obstoječe in nove naprave) || 500 obstoječe peči Lepol in dolge rotacijske peči, v katerih ni sosežiganja odpadkov || 800 a Naprave za proizvodnjo cementnega klinkerja v rotacijskih pečeh z zmogljivostjo > 500 Mg/dan ali v drugih pečeh z zmogljivostjo > 50 Mg/dan. Referenčna vsebnost O2 je 10 %. 9. Nepremični motorji: Razpredelnica 4 Mejne vrednosti emisij NOx iz novih nepremičnih motorjev Tip in, moč motorja, specifikacija goriva || Mejna vrednost emisij a,b,c (mg/m³) || plinski motorji > 1 MWt motorji na prisilni vžig (Ottovi motorji), vsa plinasta goriva || 95 (izboljšana revna mešanica) 190 (standardna revna mešanica ali bogata mešanica s katalizatorjem) motorji, ki uporabljajo dvoje goriv > 1 MWt v načinu na plin (vsa plinasta goriva) v načinu na tekoče gorivo (vsa tekoča goriva)d 1–20 MWt > 20 MWt || 190 225 225 dizelski motorji > 5 MWt (kompresijski vžig) počasna (< 300 vrt./min) / srednja (300–1 200 vrt./min) hitrost 5–20 MWt: težko kurilno olje in bio olja lahko kurilno olje in zemeljski plin > 20 MWt težko kurilno olje in biološka olja lahko kurilno olje in zemeljski plin visoka hitrost (> 1 200 vrt./min) || 225 190 190 190 190 Opomba: referenčna vsebnost kisika je 15 %[3]. a Te mejne vrednosti emisij se ne uporabljajo za motorje, ki obratujejo manj kot 500 ur na leto. b Če selektivne katalitične redukcije trenutno ni mogoče uporabiti zaradi tehničnih ali logističnih razlogov, na primer na oddaljenih otokih ali kjer ni mogoče zagotoviti razpoložljivosti zadostnih količin kakovostnega goriva, se lahko za dizelske motorje in motorje, ki uporabljajo dvoje goriv, uvede prehodno obdobje, ki traja deset let od začetka veljavnosti tega protokola za pogodbenico in v katerem se uporabljajo naslednje mejne vrednosti emisij: · motorji, ki uporabljajo dvoje goriv: 1 850 mg/m³ v načinu na tekoče gorivo, 380 mg/m3 v načinu na plin; · dizelski motorji – počasna (< 300 vrt./min) in srednja (300–1 200 vrt./min) hitrost: 1 300 mg/m³ za motorje med 5 in 20 MWt ter 1 850 mg/m³ za motorje > 20 MWt; · dizelski motorji – visoka hitrost (> 1 200 vrt./min): 750 mg/m³. c Motorji, ki obratujejo med 500 in 1 500 obratovalnih ur na leto, se lahko izvzamejo iz obveznosti upoštevanja teh mejnih vrednosti emisij, če se za njih uporabljajo primarni ukrepi za omejitev emisij NOx in če dosegajo mejne vrednosti emisij iz opombe b. d Pogodbenica lahko odstopi od obveznosti glede doseganja mejnih vrednosti emisij, če morajo kurilne naprave, ki uporabljajo plinasto gorivo, zaradi nenadnih motenj v oskrbi s plinom izjemoma uporabljati druge vrste goriva in bi morale biti zato opremljene z napravami za čiščenje odpadnih plinov. To odstopanje ne sme trajati več kot 10 dni, razen če obstaja nujna potreba po neprekinjeni oskrbi z energijo. 10. Naprave za sintranje železove rude: Razpredelnica 5 Mejne vrednosti emisij NOx iz naprav za sintranje železove rude Vrsta naprave || Mejna vrednost emisij za NOx (mg/m³) || naprave za sintranje: nova naprava || 400 naprave za sintranje: obstoječa naprava || 400 a Proizvodnja in predelava kovin: naprave za praženje ali sintranje kovinskih rud, naprave za proizvodnjo surovega železa ali jekla (primarno ali sekundarno taljenje), vključno z neprekinjenim litjem, z zmogljivostjo več kot 2,5 Mg/uro, naprave za predelavo železa in jekla (obrati za vroče valjanje > 20 Mg surovega jekla na uro). b Kot izjema od odstavka 3 bi bilo treba te mejne vrednosti emisij obravnavati kot povprečja preko daljšega časovnega obdobja. 11. Proizvodnja dušikove kisline: Razpredelnica 6 Mejne vrednosti emisij NOx iz proizvodnje dušikove kisline, razen naprav za koncentriranje kislin Vrsta naprav || Mejna vrednost emisij za NOx (mg/m³) || nove naprave || 160 obstoječe naprave || 190 B. Kanada 12. Mejne vrednosti za nadzor nad emisijami NOx bodo za nepremične vire ustrezno določene ob upoštevanju podatkov o razpoložljivih tehnologijah za uravnavanje, mejnih vrednosti, ki se uporabljajo v drugih jurisdikcijah, in naslednjih listin: (a) Smernice za emisije iz novih virov za toplotno proizvodnjo električne energije, (b) Nacionalne smernice za emisije iz nepremičnih plinskih turbin, PN1072, (c) Nacionalne smernice za emisije iz cementnih peči, PN1284, (d) Nacionalne smernice za emisije iz industrijskih/komercialnih kotlov in grelnikov, PN1286, (e) Smernice za upravljanje in emisije za sežigalnice komunalnih trdnih odpadkov, PN1085, (f) Načrt za upravljanje z dušikovimi oksidi (NOx) in hlapnimi organskimi spojinami (HOS) – Faza I, PN1066, in (g) Smernice glede obratovanja in emisij za sežigalnice trdnih komunalnih odpadkov, PN1085. C. Združene države Amerike 13. Mejne vrednosti za nadzor nad emisijami NOx iz nepremičnih virov za naslednje kategorije nepremičnih virov ter viri, za katere se uporabljajo, so navedeni v naslednjih dokumentih: (a) Energetske naprave na premog – Zakonik zveznih predpisov (ZZP) 40, 76. del, (b) Naprave za proizvodnjo pare v elektroenergetskih sistemih – ZZP 40, 60. del, poddela D in D a, (c) Industrijske-poslovne-institucionalne naprave za proizvodnjo pare – ZZP 40, 60. del, poddel D b, (d) Naprave za pridobivanje dušikove kisline – ZZP 40, 60. del, poddel G, (e) Nepremične plinske turbine – ZZP 40, 60. del, poddel GG, (f) Sežigalnice komunalnih odpadkov – ZZP 40, 60. del, poddela E a in E b, (g) Sežigalnice medicinskih/infektivnih odpadkov in odpadkov iz zdravstva – ZZP 40, 60. del, poddel E c, (h) Rafinerije nafte – ZZP 40, 60. del, poddela J in J a, (i) Nepremični motorji z notranjim zgorevanjem – prisilni vžig, ZZP 40, 60. del, poddel JJJJ, (j) Nepremični motorji z notranjim zgorevanjem – kompresijski vžig, ZZP 40, 60. del, poddel IIII, (k) Nepremične plinske turbine – ZZP 40, 60. del, poddel KKKK, (l) Majhne sežigalnice komunalnih odpadkov – ZZP 40, 60. del, poddel AAAA, (m) Portlandski cement – ZZP 40, 60. del, poddel F, (n) Komercialne in industrijske sežigalnice trdnih komunalnih odpadkov – ZZP 40, 60. del, poddel CCCC, in (o) Druge sežigalnice trdnih odpadkov – ZZP 40, 60. del, poddel EEEE. S. Priloga VI Besedilo Priloge VI se nadomesti z naslednjim: Mejne vrednosti emisij hlapnih organskih spojin iz nepremičnih virov 1. Oddelek A se nanaša na vse pogodbenice, razen Kanado in Združene države Amerike, oddelek B se nanaša na Kanado, oddelek C pa na Združene države Amerike. A. Vse pogodbenice, razen Kanade in Združenih držav Amerike 2. Ta oddelek te priloge zajema nepremične vire emisij HOS, navedene v spodnjih odstavkih od 8 do 22. Naprave ali deli naprav, namenjeni raziskavam, razvoju in preskušanju novih proizvodov in postopkov, so izvzeti. Pragovne vrednosti so navedene v spodnjih razpredelnicah po posameznih področjih. Na splošno se nanašajo na porabo topila ali emisijski masni pretok. Kadar upravljavec opravlja več dejavnosti, ki spadajo pod isto podtočko, na isti napravi in na istem mestu, se poraba topila ali emisijski masni pretok dejavnosti seštevata. Če pragovna vrednost ni podana, se navedena mejna vrednost uporablja za vse ustrezne naprave. 3. V oddelku A te priloge: (a) „skladiščenje in distribucija motornega bencina“ pomeni natovarjanje tovornih vozil, železniških vagonov, rečnih in morskih plovil v centralnih skladiščih in na polnilnih inštalacijah rafinerij mineralnih olj, vključno s polnjenjem vozil na bencinskih servisih; (b) „nanašanje lepil“ pomeni vsako dejavnost, pri kateri se na površino nanaša lepilo, razen nanašanja lepil in izdelave laminatov v povezavi s tiskanjem in proizvodnjo lesnih in plastičnih laminatov; (c) „proizvodnja lesnih in plastičnih laminatov“ pomeni kakršno koli lepljenje lesa in/ali plastike za izdelavo laminatov; (d) „površinska zaščita“ pomeni kakršno koli dejavnost, pri kateri se nanaša eno ali več zveznih plasti premaza na: (i) nova vozila, opredeljena kot vozila kategorije M1 in kategorije N1, če se lakirajo v isti napravi kot vozila kategorije M1, (ii) kabine tovornjakov, opredeljene kot prostor za voznika, in vsa povezana ohišja za tehnično opremo vozil kategorij N2 in N3, (iii) kombinirana in tovorna vozila, opredeljena kot vozila kategorij N1, N2 in N3, kabine tovornih vozil so izvzete, (iv) avtobuse, opredeljene kot vozila kategorij M2 in M3, (v) druge kovinske in plastične površine, vključno s površinami letal, ladij, vlakov itd., (vi) lesene površine; (vii) površine tekstilij, tkanin, folij in papirja ter (viii) usnje. Med te vire ne spada površinska zaščita podlage s kovinskimi premazi z elektroforetskimi postopki ali obrizgavanjem s kemikalijami. Če površinska zaščita vključuje fazo, v kateri se isti predmet tudi tiska, se šteje, da je tiskarska faza del površinske zaščite. Vendar tiskanje, ki se izvaja kot ločena dejavnost, ni zajeto v tej opredelitvi. V tem pomenu izrazov so: · vozila M1 vozila, ki se uporabljajo za prevoz potnikov, z največ osmimi sedeži poleg sedeža voznika, · vozila M2 vozila, ki se uporabljajo za prevoz potnikov, z več kot osmimi sedeži poleg sedeža voznika, katerih največja dovoljena masa ne presega 5 Mg, · vozila M3 vozila, ki se uporabljajo za prevoz potnikov, z več kot osmimi sedeži poleg sedeža voznika, katerih največja dovoljena masa presega 5 Mg, · vozila N1 vozila, ki se uporabljajo za prevoz blaga in katerih največja dovoljena masa ne presega 3,5 Mg, · vozila N2 vozila, ki se uporabljajo za prevoz blaga in katerih največja dovoljena masa presega 3,5 Mg, vendar ne presega 12 Mg, · vozila N3 vozila, ki se uporabljajo za prevoz blaga in katerih največja dovoljena masa presega 12 Mg, (e) „površinska zaščita kovinskih kolutov“ pomeni kakršno koli dejavnost, pri kateri se koluti jekla, nerjaveče jeklo, prevlečeno jeklo, bakrove zlitine ali aluminijasti trakovi prevlečejo z zaščitnim filmom ali laminatom v neprekinjenem postopku; (f) „suho čiščenje“ pomeni vsako obrtno ali industrijsko dejavnost, pri kateri se v napravi za čiščenje oblačil, dekorativnega tekstila, preprog in podobnih potrošniških izdelkov uporabljajo HOS, razen ročnega odstranjevanja madežev v tekstilni in oblačilni industriji; (g) „proizvodnja premaznih sredstev, sredstev za zaščito lesa, tiskarskih barv ali lepil“ pomeni proizvodnjo navedenih končnih izdelkov in polizdelkov, če se izdelujejo v isti napravi z mešanjem pigmentov, smol in lepil z organskimi topili ali drugimi osnovami. Ta skupina vključuje tudi dispergiranje in preddispergiranje, uravnavanje viskoznosti in odtenka ter pakiranje končnega izdelka v posode; (h) „tiskanje“ pomeni vsako dejavnost, povezano z reprodukcijo besedila in/ali slik, pri katerem se s slikovnimi nosilci nanaša tiskarska barva na poljubno površino, in vključuje naslednje poddejavnosti: (i) fleksotisk: tiskarska tehnika, pri kateri se uporabljajo tiskarske plošče iz gume ali elastičnih fotopolimerov, katerih tiskane površine so izbočene, in tekoče tiskarske barve, ki se sušijo z izparevanjem topila; (ii) rotacijski ofsetni tisk z vročim sušenjem: rotacijsko tiskanje, pri katerem se uporablja nosilec slike s tiskovno in netiskovno površino v isti ravnini, pri čemer rotacijsko pomeni, da se material, ki bo natisnjen, podaja v stroj s svitka in ne v posameznih polah. Netiskovna površina se obdela tako, da privlači vodo in odbija tiskarske barve. Tiskovna površina se obdela tako, da sprejema tiskarske barve in jih prenaša na površino, ki se tiska. Izhlapevanje poteka v peči, v kateri se natisnjeni material segreva z vročim zrakom; (iii) rotacijski globoki tisk (bakrotisk) za publikacije: rotacijski globoki tisk za tiskanje revij, brošur, katalogov ali podobnega, pri katerem se uporabljajo tiskarske barve na podlagi toluena; (iv) rotacijski globoki tisk: tiskanje, pri katerem se uporabljajo valjasti nosilec slike s tiskovno površino pod netiskovno površino in tekoče tiskarske barve, ki se sušijo z izhlapevanjem topila. Vdolbine se polnijo s tiskarskimi barvami, odvečne tiskarske barve pa se z netiskovnih površin očistijo, preden površina, ki se tiska, pride v stik z valjem in dvigne tiskarske barve iz vdolbin; (v) rotacijski sitotisk: rotacijsko tiskanje, pri katerem se tiskarska barva nanaša na material, ki se tiska, tako da se potiska skozi porozen nosilec slike z neprekrito tiskano površino in prekrito netiskano površino, pri katerem se uporabljajo tekoče tiskarske barve, ki se sušijo le z izhlapevanjem. Material, ki se tiska, se v stroj daje s svitka in ne v posameznih polah; (vi) laminiranje med tiskarsko dejavnostjo: lepljenje dveh ali več vrst fleksibilnega materiala pri izdelovanju laminatov ter (vii) nanašanje prevlek: dejavnost, pri kateri se na fleksibilni material za tiskanje nanaša prevleka ali lepilna plast zaradi poznejše zatesnitve embalaže; (i) „izdelovanje farmacevtskih izdelkov“ pomeni kemično sintezo, fermentacijo, ekstrakcijo, formulacijo in dodelavo farmacevtskih izdelkov ter proizvodnjo polizdelkov, če poteka na istem kraju; (j) „predelava naravnega ali sintetičnega kavčuka“ pomeni kakršno koli mešanje v mešalnikih in dvovaljčnikih, blendiranje, kalandriranje, ekstrudiranje in vulkaniziranje naravnega ali sintetičnega kavčuka ter pomožne dejavnosti za pretvorbo naravnega ali sintetičnega kavčuka v končni izdelek; (k) „čiščenje površin“ pomeni vsako dejavnost, razen kemičnega čiščenja, pri kateri se uporabljajo organska topila za odstranjevanje nečistoč s površine materiala, kar vključuje tudi razmaščevanje; čiščenje, ki vključuje več čistilnih faz pred kakršno koli dejavnostjo ali po njej, se šteje za enovito dejavnost površinskega čiščenja. Ta dejavnost se ne nanaša na čiščenje opreme, temveč na čiščenje površine proizvodov; (l) „standardni pogoji“ pomeni temperaturo 273,15 K in tlak 101,3 kPa; (m) „organska spojina“ pomeni kakršno koli spojino, ki vsebuje vsaj ogljik in enega ali več od naslednjih elementov: vodik, kateri koli halogen, kisik, žveplo, fosfor, silicij ali dušik, razen ogljikovih oksidov ter anorganskih karbonatov in bikarbonatov; (n) „hlapna organska spojina“ (HOS) pomeni katero koli organsko spojino in frakcijo kreozota s parnim tlakom 0,01 kPa ali več pri 293,15 K ali z ustrezno hlapnostjo pri določenih pogojih uporabe; (o) „organsko topilo“ pomeni katero koli HOS, ki se uporablja sama ali skupaj z drugimi snovmi, ne da bi se pri tem kemijsko spremenila, za raztapljanje ali za razredčenje surovin, proizvodov ali odpadnih materialov, ali se uporablja kot čistilno sredstvo za raztapljanje nečistoč, kot disperzni medij, kot sredstvo za uravnavanje viskoznosti ali površinske napetosti, kot plastifikator ali kot zaščitno sredstvo; (p) „odpadni plini“ so s HOS ali drugimi onesnaževali onesnaženi plini, ki se izpuščajo v zrak iz naprav za čiščenje odpadnih plinov ali drugih odvodnikov odpadnih plinov. Volumski pretok odpadnih plinov je izražen v m3/h pri standardnih pogojih; (q) „ekstrahiranje rastlinskih olj ali živalskih maščob ter rafiniranje rastlinskih olj“ pomeni kakršno koli ekstrahiranje rastlinskih olj iz semen in drugih delov rastlin, predelovanje suhih ostankov za proizvodnjo živalske krme ter čiščenje masti in rastlinskih olj, pridobljenih iz semen ter delov rastlin in/ali živali; (r) „ličanje vozil“ pomeni vsako industrijsko ali obrtno dejavnost površinske zaščite, vključno s čiščenjem in razmaščevanjem, namenjeno: (i) prvemu lakiranju cestnih vozil ali njihovih delov z materialom za ličanje, če poteka zunaj prvotne proizvodne linije, ali površinski zaščiti priklopnikov (vključno s polpriklopniki); (ii) ta priloga ne zajema ličanja vozil, opredeljenega kot površinska zaščita motornih vozil ali njihovega posameznega dela med popravljanjem, konzerviranjem ali dekoriranjem zunaj proizvodnih obratov. Izdelki, ki se uporabljajo v okviru te dejavnosti, so obravnavani v Prilogi XI; (s) „impregnacija lesa“ pomeni kakršno koli impregnacijo lesa z zaščitnimi sredstvi; (t) „površinska zaščita žice za navitja“ pomeni kakršno koli površinsko zaščito kovinskih prevodnikov, ki se uporabljajo za navijanje tuljav v transformatorjih in motorjih itd.; (u) „ubežne emisije“ so emisije hlapnih organskih spojin v zrak, tla ali vodo, ki niso zajete v odpadnih plinih, in, če ni drugače navedeno, tudi topila v katerih koli izdelkih; to vključuje nezajete emisije HOS, spuščene v zunanje okolje skozi okna, vrata, zračnike in podobne odprtine. Ubežne emisije se lahko izračunajo na podlagi bilance topil (glej dodatek I te priloge); (v) „skupne emisije HOS“ pomeni vsoto ubežnih emisij HOS in emisij HOS v odpadnih plinih; (w) „vnos“ pomeni količino organskih topil in njihovo količino v pripravkih, ki se uporablja pri izvajanju dejavnosti, skupaj s topili, ki se reciklirajo v obratu ali zunaj njega, in se upošteva vsakokrat, ko se uporabi pri izvajanju dejavnosti; (x) „mejna vrednost emisij“ (MVE) pomeni največjo količino HOS (razen metana), ki jih izpušča naprava in med normalnim obratovanjem ne sme biti presežena. Za odpadne pline se izrazi kot masa HOS na prostornino odpadnih plinov (izražena kot C/m3, če ni drugače določeno) pri privzetih standardnih pogojih za temperaturo in tlak za suhi plin. Volumni plina, ki se odpadnemu plinu dodajo zaradi hlajenja ali redčenja, se ne upoštevajo pri določitvi koncentracije mase onesnaževala v odpadnih plinih. Mejne vrednosti emisij za odpadne pline so označene kot MVEc, mejne vrednosti za ubežne emisije pa kot MVEf; (y) „normalno obratovanje“ pomeni celoten čas obratovanja, razen zagona, ustavitve in vzdrževanja opreme; (z) „snovi, škodljive za zdravje ljudi“, so razdeljene v dve kategoriji: (i) halogenirane HOS z možnim tveganjem za nepovratne učinke in (ii) nevarne snovi, ki so rakotvorne, mutagene ali strupene za razmnoževanje ali lahko povzročajo raka, dedne genetske poškodbe ali raka zaradi vdihavanja, lahko pa tudi škodujejo plodnosti ali nerojenemu otroku; (aa) „proizvodnja obutve“ pomeni kakršno koli proizvodnjo obutve ali njenih delov; (bb) „poraba topil“ pomeni celoten vnos organskih topil v obrat v koledarskem letu ali katerem koli drugem 12-mesečnem obdobju brez vseh HOS, ki se regenerirajo za ponovno uporabo. 4. Izpolnjene morajo biti naslednje zahteve: (a) emisije se v vseh primerih spremljajo z meritvami ali izračuni,[4] če ti dosežejo vsaj enako točnost. Skladnost z mejnimi vrednostmi emisij se preverja z neprekinjenimi ali sekvenčnimi meritvami, atestiranjem ali katero koli drugo tehnično zanesljivo metodo. Za emisije v odpadnih plinih v primeru neprekinjenih meritev velja, da se skladnost z mejnimi vrednostmi emisij doseže, če potrjeno dnevno povprečje emisij ne preseže mejnih vrednosti emisij. Pri sekvenčnih meritvah ali drugih ustreznih postopkih ugotavljanja se skladnost z mejnimi vrednostmi emisij doseže, če povprečje vseh odčitkov ali drugih postopkov v okviru enega postopka spremljanja ne preseže mejne vrednosti. Pri preverjanju se lahko upošteva nenatančnost merilnih metod. Mejne vrednosti ubežnih emisij in skupne mejne vrednosti emisij se uporabljajo kot letna povprečja; (b) koncentracije onesnaževal zraka v vodih za plin se merijo reprezentativno. Spremljanje pomembnih onesnaževal in meritve parametrov postopka, pa tudi zagotavljanje kakovosti avtomatiziranih sistemov ter referenčne meritve za umerjanje teh sistemov se izvedejo skladno s standardi CEN. Če standardi CEN niso na voljo, se uporabljajo standardi ISO ali nacionalni ali mednarodni standardi, ki bodo zagotovili z znanstvenega vidika enako kakovostne podatke. 5. Naslednje mejne vrednosti emisij se uporabljajo za odpadne pline, ki vsebujejo snovi, škodljive za zdravje ljudi: (a) 20 mg/m3 (izraženo kot vsota mas posameznih spojin) za izpuste halogeniranih HOS s pripisanimi standardnimi opozorili: „sum povzročitve raka“ in/ali „sum povzročitve genetskih okvar“, če masni tok vsote upoštevanih spojin znaša 100 g/h ali več, in (b) 2 mg/m3 (izraženo kot vsota mas posameznih spojin) za izpuste HOS s pripisanimi standardnimi opozorili: „lahko povzroči raka“, „lahko povzroči genetske okvare“, „lahko povzroči raka pri vdihavanju“, „lahko škoduje plodnosti“ ali „lahko škoduje nerojenemu otroku“, če masni tok vsote upoštevanih spojin znaša 10 g/h ali več. 6. V zvezi s skupinami virov iz odstavkov od 9 do 22 lahko pogodbenica, če se dokaže, da skladnost posamezne naprave z mejnimi vrednostmi za ubežne emisije (MVEf) ni tehnično in ekonomsko dosegljiva, izvzame navedeno napravo, če se ne pričakuje večja nevarnost za zdravje ljudi ali okolje in se uporabijo najboljše razpoložljive tehnologije. 7. Mejne vrednosti emisij HOS za skupine virov, opredeljene v odstavku 3, znašajo, kot je določeno v odstavkih od 8 do 22 spodaj. 8. Skladiščenje in distribucija motornega bencina: (a) naprave za skladiščenje motornega bencina v terminalih, če presegajo pragovne vrednosti iz razpredelnice 1, morajo biti: (i) cisterne s pritrjenim pokrovom, povezane z napravo za rekuperacijo hlapov, ki ne presega mejnih vrednosti emisij iz razpredelnice 1, ali (ii) zasnovane z zunanjim ali notranjim plavajočim pokrovom, opremljenim s primarnim in sekundarnim tesnilom, ki izpolnjujejo zahteve za učinkovitost zmanjševanja iz razpredelnice 1; (b) kot odstopanje od zgornjih zahtev morajo biti cisterne s pritrjenim pokrovom, ki so začele obratovati pred 1. januarjem 1996 in niso povezane z napravo za rekuperacijo hlapov, opremljene s primarnim tesnilom, ki dosega 90-odstotno učinkovitost zmanjševanja. Razpredelnica 1 Mejne vrednosti emisij HOS, nastalih pri skladiščenju in distribuciji motornega bencina, natovarjanje morskih plovil je izvzeto (faza I) Dejavnost || Prag || MVE ali učinkovitost zmanjševanja || || polnjenje in praznjenje premičnih rezervoarjev v terminalih || letna količina pretočenega bencina: 5 000 m3 || 10 g HOS/m3, vključno z metanoma naprave za skladiščenje v terminalih || obstoječi terminali ali skladišča nafte z letno količino pretočenega bencina 10 000 Mg ali več novi terminali (brez praga, razen za terminale na majhnih oddaljenih otokih z največjo količino pretočenega bencina 5 000 Mg/leto) || 95 mas. %b bencinski servisi || količina pretočenega bencina večja od 100 m3/leto || 0,01 mas. % pretočene količinec a Hlapi, spodrinjeni pri polnjenju naprav za skladiščenje motornega bencina, se preusmerijo v druge naprave za skladiščenje motornega bencina ali v napravo za rekuperiranje bencinskih hlapov, ki izpolnjuje mejne vrednosti iz zgornje razpredelnice. b Učinkovitost zmanjševanja, izražena v odstotkih v primerjavi s primerljivo cisterno s pritrjenim pokrovom, ki nima mehanizma za zadrževanje hlapov, tj. ima samo razbremenilni ventil. c Hlape, izpodrinjene zaradi pretakanja bencina v naprave za skladiščenje na bencinskih servisih in v cisterne s pritrjenim pokrovom, uporabljene za vmesno skladiščenje hlapov, je treba skozi povezovalni vod, neprepusten za hlape, vrniti v premični rezervoar, s katerim se dostavlja bencin. Polnjenja se ne sme izvesti, razen če so uvedeni vsi potrebni ukrepi in vse naprave delujejo pravilno. Če so ti pogoji izpolnjeni, dodatno spremljanje skladnosti z mejno vrednostjo ni potrebno. Razpredelnica 2 Mejne vrednosti emisij HOS za polnjenje vozil na bencinskih servisih (faza II) Prag || Najmanjša učinkovitost zajema hlapov mas. %a || nov bencinski servis, če je njegova dejanska ali predvidena pretočena količina večja od 500 m3 na leto obstoječ bencinski servis, če je njegova dejanska ali predvidena pretočena količina po letu 2019 večja od 3 000 m3 na leto obstoječ bencinski servis, če je njegova dejanska ali predvidena pretočena količina večja od 500 m3 na leto in če se na njem opravi večja preureditev || enaka ali večja od 85 % mas. % z razmerjem hlapi/bencin, ki je enako ali večje od 0,95, vendar enako ali manjše od 1,05 (v/v) a Učinkovitost zajema sistema mora navesti proizvajalec v skladu z ustreznimi tehničnimi standardi ali postopki za homologacijo. 9. Nanašanje lepil: Razpredelnica 3 Mejne vrednosti za nanašanje lepil Dejavnost in prag || Mejne vrednosti emisij za HOS (dnevne za MVEc in letne za MVEf ter skupne MVE) || proizvodnja obutve (poraba topil > 5 Mg/leto) || 25a g HOS/par čevljev drugo nanašanje lepil (poraba topil 5–15 Mg/leto) || MVEc = 50 mgb C/m3 MVEf = 25 mas. % ali manj vnosa topil ali skupna MVE 1,2 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa drugo nanašanje lepil (poraba topil 15–200 Mg/leto) || MVEc = 50 mgb C/m3 MVEf = 20 mas. % ali manj v