Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o udeležbi Evropske unije v povečanju kapitala Evropskega investicijskega sklada /* COM/2014/066 final - 2014/0034 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Evropski investicijski sklad (EIS) je bil ustanovljen leta 1994 za spodbujanje trajnostne in uravnotežene rasti znotraj Skupnosti. Člen 2 statuta EIS zavezuje EIS k podpiranju ciljev politik EU. Sedanje dejavnosti EIS zajemajo po eni strani naložbe v sklade tveganega kapitala in sklade manjših srednjih podjetij ter mezzanin sklade, da bi se izboljšala razpoložljivost tveganega kapitala za hitro rastoča in inovativna MSP. Po drugi strani pa sklad zagotavlja jamstva in izboljšanje kreditne kvalitete z listinjenjem, da bi se izboljšala posojilna sposobnost finančnih posrednikov ter tako razpoložljivost dolžniškega financiranja in pogojev za njegovo pridobivanje za upravičena MSP. EIS deluje na podlagi lastnih sredstev ali upravljalnih mandatov[1] v imenu EIB, Komisije ali nacionalnih in regionalnih vlad. V statutu določen cilj EIS, tj. podpirati politike EU, se je odražal v izjemni rasti naložb v lastniški kapital in jamstev med nedavno krizo. Za leto 2013 naj bi rezultat teh prizadevanj predvidoma znašal 1,5 milijarde EUR prevzetih obveznosti v skladih zasebnega lastniškega kapitala z učinkom finančnega vzvoda v višini 6,4 milijarde EUR. Poleg tega naj bi EIS leta 2013 za jamstva namenil 1,9 milijarde EUR ter tako spodbudil 7,5 milijarde EUR posojil za MSP[2]. Po povečanju kapitala EIS leta 2007 znaša vpisani kapital 3 milijarde EUR, razdeljenih v 3 000 delnic, vsaka z nominalno vrednostjo 1 milijon EUR. Vplačani kapital EIS znaša trenutno 600 milijonov EUR (tj. 20 % vpisanega kapitala). Od oktobra 2013 je EIS v lasti EIB (62,1 %), Evropske unije (30 %) ter 24 javnih in zasebnih finančnih institucij (7,9 %). Evropski svet je junija 2012 zahteval, da je treba dejavnosti sklada razviti v povezavi z obstoječimi nacionalnimi strukturami, zlasti kar zadeva njegove dejavnosti v zvezi s tveganim kapitalom. Junija 2013 je Evropski svet pozval k povečanju zmogljivosti EIS za izboljšanje kreditne kvalitete. To se je zahtevalo v okviru „novega naložbenega načrta za Evropo“, pri katerem je posebej poudarjeno financiranje MSP, ki je glavna dejavnost EIS. Oktobra je Evropski svet zahteval, naj se nadaljujejo vsa prizadevanja za ponovno vzpostavitev normalnih pogojev za posojila gospodarstvu in pospešitev financiranja naložb, zlasti kar zadeva MSP. Kot odziv na sklepe Evropskega sveta je EIS opredelil številne možnosti financiranja, da bi se nadalje podprla MSP in zagotovil največji možni učinek njegovih sredstev. Za njihovo izvajanje sta predlagana dva glavna načina posredovanja: · olajšanje dolžniškega financiranja MSP z dejavnostmi za izboljšanje kreditne kvalitete, vključno s pobudo za MSP, in · ustvarjanje dodatnih naložbenih zmogljivosti za zasebni lastniški kapital, mezzanin in tvegani kapital ter kapital za rast. Lastna sredstva EIS bodo ključnega pomena za podporo tem dejavnostim ter za zagotovitev usklajevanja interesov z drugimi mandati, vključno z mandati EU, kot sta Obzorje 2020 in COSME, in sicer prek sovlaganj. Na podlagi te pobude se pričakuje, da bo EIS v prihodnjih letih podvojil svojo celotno izpostavljenost iz jamstev in tveganega kapitala. Vsako poslovno področje EIS vključuje različna tveganja, kar se kaže v določeni ravni dodeljenega ekonomskega kapitala, ki ga je treba dati na stran. Zaradi upravljanja s tveganjem vsota dodeljenega kapitala ne sme presegati lastnih sredstev EIS. Glede na zgoraj opisane načrte glede rasti se za sedanji blažilnik pričakuje, da se bo hitro zmanjšal. Posledično je potrebno povečanje razpoložljivega kapitala EIS, da bi bile izpolnjene predpisane zahteve glede kapitala in bi se ohranila bonitetna stopnja AAA, ki je ključna za dejavnosti EIS za izboljšanje kreditne kvalitete. Prvotno je EIS predstavil dve alternativi za povečanje svoje zmogljivosti: · prva možnost: povečanje vplačanega deleža z 20 % na 40 %; · druga možnost: povečanje vpisanega kapitala z vplačanim deležem 20 %. Medtem ko bi morali v okviru prve možnosti vsi obstoječi delničarji sodelovati ali prodati svoje delnice v EIS, saj različni vplačani deleži na delnico ne bi bili mogoči, druga možnost prepušča obstoječim delničarjem izbiro glede vpisa novih delnic, sorazmerno glede na njihov sedanji delež v kapitalu EIS. Septembra 2013 je vodstvo EIS neuradno razpravljalo o možnostih za povečanje kapitala EIS z vsemi finančnimi institucijami, ki so delničarji v EIS. Te institucije so dale pozitivne povratne informacije o povečanju kapitala kot takšnem, vendar pa ideja, da bi delničarji morali sodelovati ali pa bi izgubili svoj celoten delež, zanje ni bila sprejemljiva. Poleg tega je bilo doseženo široko soglasje o pomembnosti tega, da EIS ohrani tristransko lastniško strukturo. EIS je tako ohranil samo drugo možnost v svojem končnem predlogu. Upravni odbor EIS je 26. novembra 2013 odobril povečanje vpisanega kapitala EIS za do 1 500 milijonov EUR, od katerega bo 20 % vplačanega kapitala. Za EU bi to bi pomenilo vpis 450 dodatnih delnic. Tehnične rešitve in postopek bodo pravočasno posredovani upravnemu odboru. V skladu s statutom EIS mora povečanje kapitala odobriti skupščina EIS, če ima Komisija manjšino, ki lahko prepreči sprejetje te odločitve.[3] Decembra 2013 je upravni odbor EIB odobril povečanje kapitala EIS in predložitev ustreznega predloga odboru guvernerjev EIB. Decembrski Evropski svet je tudi pozval Komisijo in EIB, naj dodatno okrepita zmogljivost EIS s povečanjem njegovega kapitala, da bi dosegli končni dogovor do maja 2014. Povečanje kapitala bi bilo treba dopolniti z novim mandatom EIB za izboljšanje upravljanja s tveganjem (Risk Enhancement Mandate – EREM), ki za obdobje 2014–2016 znaša do 2,3 milijarde EUR. EIS zaradi (i) povečanja zmogljivosti s povečanjem kapitala in (ii) novega mandata EIB pričakuje, da bo letno namenil od 2 do 3 milijardi EUR za transakcije v zvezi z izboljšanjem kreditne kvalitete (kar naj bi spodbudilo od 11 do 20 milijard EUR posojil za MSP letno), in sicer z začetkom leta 2014 in najvišjim zneskom leta 2015. Poleg tega bo namenjenih 400 milijonov EUR za dodatne obveznosti zasebnega lastniškega kapitala. V okviru povečanja kapitala bodo potekala prizadevanja za okrepitev obstoječe javno-zasebne lastniške strukture s polno udeležbo finančnih institucij, ki so delničarji. Hkrati se ponuja priložnost, da se v skladu z zunanjo oceno, ki jo je naročila Komisija, in v duhu sklepov Evropskega sveta iz junija 2012 razširi delničarska baza EIS s privabljanjem več enako mislečih nacionalnih in regionalnih promocijskih institucij. Zaradi potrebe po pravočasnem odzivu na sklepe Evropskega sveta in nujnosti podpore ciljem politik EU na področju rasti in ustvarjanja delovnih mest v času po krizi, naj bi bila zmogljivost, ki se ustvari s povečanjem kapitala EIS, okrepljena že v letu 2014. Treba bi bilo zaključiti redni zakonodajni postopek, da bi lahko EU podprla povečanje kapitala na skupščini EIS spomladi 2014. V nasprotnem primeru bi bilo to odloženo do leta 2015. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA V skladu s Sklepom Sveta 2007/247/ES[4] o odobritvi udeležbe EU pri prejšnjem povečanju kapitala EIS je Komisija leta 2012 izvedla zunanjo oceno dejavnosti EIS iz lastnih sredstev. Pri tej oceni so se upoštevala mnenja različnih zainteresiranih strani, od predstavnikov držav članic, EIB, finančnih institucij do Komisije. Poleg tega so se ocenjevalci posvetovali s finančnimi institucijami, ki so delničarji, z upravitelji skladov zasebnega lastniškega/tveganega kapitala, ki so prejeli naložbe iz lastnih sredstev EIS, originatorji listinskih transakcij z udeležbo EIS ter predstavniki organizacij zadevne panoge. Ta ocena je potrdila dodano vrednost deleža EU na podlagi naslednjega: · Prek deleža EU je Evropska komisija zastopana na skupščini delničarjev EIS in v upravnem odboru EIS (z dvema od sedmih članov), zaradi česar ima EU znaten vpliv na določanje strateških in operativnih ciljev EIS. To pripomore k spodbujanju in utrditvi glavnih ciljev politik EU v dejavnostih EIS; · Delež EU ustvarja okvir za spodbujanje politik EU v delovnem odnosu z EIB ter drugimi javnimi in zasebnimi delničarji na finančnem področju. Dejavnost v skupnem odboru z drugimi delničarji in zlasti EIB podpira večje organizacijsko razumevanje in tesnejše delovne odnose med ključnimi zainteresiranimi stranmi pri financiranju MSP; · Stabilnost bonitetnih ocen: skupno lastništvo delnic EIB in EU v EIS je zagotovilo podlago za to, da ima EIS bonitetno oceno AAA/Aaa. Dobra bonitetna ocena je ključnega pomena za to, da so finančni instrumenti EIS učinkoviti. Medtem ko dejavnost EIS iz lastnih sredstev ustvarja znatno dodano vrednost na finančnih trgih, kar odraža tržno usmerjen pristop EIS pri zagotavljanju učinkov politike, so bila med oceno odkrita tudi številna področja, na katerih bi bilo tak učinek mogoče povečati. Na podlagi zaključkov ocene je Komisija pripravila akcijski načrt za nadaljnje ukrepe, ki je bil predstavljen Svetu in Parlamentu novembra 2012 in se zdaj izvaja. Glavne ugotovitve ocene in ustrezni sprejeti ukrepi, kakor jih je zahtevala Komisija, so naslednji: · Okrepiti je treba jasnost ciljev politik EU, ki naj bi jih dosegel EIS. V tem okviru bi bilo treba pregledati želeno bilanco finančnih in političnih rezultatov ter želeno raven razdelitve dividend. Na zahtevo Komisije je EIS za svoj odbor pripravil poročilo o okviru dodane vrednosti EIS ter pregled naknadne ocene učinka, ki sta bila zaključena aprila 2013. Posledično bo uvedeno naknadno poročilo o oceni učinka, v katerem bodo zbrani podatki o dejanskem učinku posameznih transakcij na MSP. Poleg tega je Komisija zahtevala ponovno oceno politike dividend EIS. Leta 2013 je bila na letni skupščini EIS sprejeta odločitev o odstopanju od standardnega 40-odstotnega deleža izplačil dividend (iz čistega dobička) in o razdelitvi 20 % čistega dobička kot dividend. Odločitev bo ponovno pregledana na letni skupščini leta 2014. · Glede na edinstveno in dokazljivo vrednost prispevka vsake posamezne skupine delničarjev k polni dodani vrednosti EIS si je treba prizadevati, da se v celoti ohrani tristranska struktura EIS. Delež finančnih institucij bi se moral vsaj ohraniti in v idealnem primeru povečati. Kot odziv na ta zaključek je Komisija zahtevala od vodstva EIS, naj si prizadeva za sodelovanje še več enako mislečih finančnih institucij kot novih delničarjev EIS. Od vodstva EIS se je zahtevalo tudi, da redno poroča odboru o dejavnostih, ki jih sklad izvaja za privabljanje novih finančnih institucij kot delničarjev. · Zaradi omejene dodane vrednosti sistematičnega sovlaganja samo z mandatom tveganega kapitala, dodeljenega EIS s strani EIB, se bo od EIS zahtevalo, da redno sovlaga z drugimi mandati, vključno z mandati EU, kot so Obzorje 2020 in COSME, da se zagotovi boljše usklajevanje interesov med Komisijo in EIS. Ker je na voljo nedavna zunanja ocena ter v skladu z načelom sorazmernosti in preteklo prakso, Komisija predlaga, naj se ne izvede uradna ocena učinka. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Sklep Sveta 94/375/ES z dne 6. junija 1994 o članstvu Skupnosti v Evropskem investicijskem skladu[5] vsebuje v členu 3 posebno določbo o povečanju kapitala. Vendar je ob upoštevanju razvoja sodne prakse Sodišča Evropske unije glede tako imenovanih „sekundarnih pravnih podlag“ ta odločba izključena kot pravna podlaga za nov sklep o povečanju kapitala EIS. Namesto tega bi bilo treba predlagati pravno podlago v primarni zakonodaji. Glede na cilje in dejavnosti EIS, kot so določene v njegovem statutu in sklepih, ki so jih sprejeli njegovi vodstveni organi v skladu s statutom, ter na podlagi glavnega cilja, ki naj bi bil dosežen s povečanjem kapitala in je – odgovoriti na poziv Evropskega sveta, naj se poveča zmogljivost EIS za izboljšanje kreditne kvalitete, zlasti v korist MSP, in – ustvariti dodatne zmogljivosti na področju naložb v lastniški kapital v podporo MSP ter raziskavam na področju inovacij in tehnološkega razvoja podjetij v državah članicah ter tako spodbujati ukrepe v podporo panogi Unije, se člen 173(3) PDEU šteje za ustrezno pravno podlago za predlagano povečanje kapitala. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Glede na predlagano povečanje vpisanega kapitala za največ 1,5 milijarde EUR bo morala Komisija kupiti do 450 novih delnic. V spodnji razpredelnici je povzeto, kako se bo razvijal delež EU v kapitalu EIS po predlaganem povečanju kapitala. Prikazan je kapital EIS, ki ga je vpisala EU, razdeljen na vplačani del in del na vpoklic, in sicer pred in po sedanjem povečanju kapitala. Delež EU v kapitalu EIS (v milijonih EUR) Vplačani kapital || Kapital na vpoklic || Skupni vpisani kapital po povečanju Obstoječ (pred letom 2014) || Predlagano povečanje || Skupaj || Obstoječ (pred letom 2014) || Predlagano povečanje || Skupaj 180 || 90 || 270 || 720 || 360 || 1 080 || 1 350 EU bi vpisala nove delnice v EIS v štiriletnem obdobju, ki se začne leta 2014. Ocenjuje se, da bi potrebna sredstva za nakup 450 delnic znašala približno 175 milijonov EUR. Ta ocena temelji na napovedih EIS glede razvoja cene delnice v obdobju vpisa 2014–2017. Emisijska cena delnic bo temeljila na dogovorjeni formuli Repurchase Share Price Undertaking (zaveza o odkupni ceni delnic). Vključuje vplačani del lastniškega kapitala in različne rezerve (npr. statutarne rezerve, zadržani dobiček) ter dobiček poslovnega leta, zmanjšan za izplačane dividende. Spremembe rezerv je težko oceniti, saj ena od rezerv odraža spremembe tržnega vrednotenja naložb v zasebni lastniški kapital, ki jih je izvedel EIS, in spremembe vrednosti v zvezi z blagajno EIS. Dejanska cena za delnico v vsakem obdobju vpisa bo temeljila na revidiranih računovodskih izkazih iz preteklega leta. Komisija predlaga, da se dividende, ki jih bo v obdobju 2014–2017 izplačal EIS, uporabijo za kritje dela stroškov novih delnic. Ob predpostavki, da bo 20-odstotni delež izplačanih dividend leta 2013 ostal nespremenjen v naslednjih štirih letih, so dividende, ki naj bi bile prejete v tem obdobju, ocenjene na približno 11,5 milijona EUR. Vendar je treba poudariti, da EIS v dokumentu, v katerem se upravnemu odboru predlaga povečanje kapitala EIS, kot delovno predpostavko za svoje izračune uporablja 33-odstotni delež izplačanih dividend. Če se predvideva ta raven dividend, bi bilo za nakup 450 delnic potrebnih približno 172 milijonov EUR in ocenjena vrednost prejetih dividend v obdobju 2014–2017 bi dosegla približno 19 milijonov EUR. Odločitev o dividendah vsako leto sprejme skupščina EIS. Zato na tej stopnji ni mogoče natančno izračunati emisijske cene delnic in ravni dividend za celotno obdobje vpisa. V nobenem primeru naj ne bi cena, ki bi jo plačala EU za svoj del povečanja, presegla vsote okvirnih proračunskih odobritev v višini 170 milijonov EUR, povečane za dividende, prejete v obdobju 2014–2017. Komisija za izboljšanje dostopa MSP do financiranja predlaga uporabo že načrtovanih odobritev za finančne instrumente v okviru programov COSME in Obzorje 2020. Tako kot EIS ima tudi uredba o programu COSME za cilj izboljšati dostop do financ, zlasti za MSP, ter spodbujati podjetništvo in podjetniško kulturo. V uredbi o programu Obzorje 2020 se finančni instrumenti obravnavajo kot glavni vir financiranja za dejavnosti, ki so blizu trga in so podprte v okviru programa, EIS pa bo imel pomembno vlogo pri izvajanju takšnih finančnih instrumentov. Zato se predlaga, da se del odobritev, ki so na voljo za programa COSME in Obzorje 2020, uporabi za predlagano povečanje kapitala EIS. Potrebna prilagoditev proračuna za leto 2014 bo predlagana ločeno v predlogu spremembe proračuna. 2014/0034 (COD) Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o udeležbi Evropske unije v povečanju kapitala Evropskega investicijskega sklada EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 173(3) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) V skladu s Sklepom Sveta 94/375/ES z dne 6. junija 1994 o članstvu Skupnosti v Evropskem investicijskem skladu[6] je bil leta 1994 ustanovljen Evropski investicijski sklad (v nadaljnjem besedilu: sklad) za spodbujanje trajnostne in uravnotežene rasti znotraj Skupnosti. (2) Po povečanju vpisanega kapitala sklada leta 2007 znaša odobreni kapital sklada 3 milijarde EUR, razdeljenih v 3 000 delnic, vsaka z vrednostjo 1 milijon EUR, z 20-odstotnim deležem vplačanega kapitala. Evropska unija, ki jo zastopa Komisija, je sodelovala pri prejšnjem povečanju vpisanega kapitala sklada v skladu s Sklepom Sveta 2007/247/ES z dne 19. aprila 2007 o udeležbi Skupnosti v povečanju kapitala Evropskega investicijskega sklada.[7] (3) Posledično ima Unija, ki jo zastopa Komisija, sedaj vpisanih 900 delnic sklada v nominalni vrednosti 900 milijonov EUR, od katerih je 180 milijonov EUR vplačanih. (4) Evropski svet je 28.–29. junija 2012 sprejel Pakt za rast in delovna mesta, da bi se spodbudila pametna, trajnostna in vključujoča rast, ki je gospodarna z viri in ustvarja delovna mesta. V tem okviru je Evropski svet v svojih sklepih med nadaljnjimi nujnimi ukrepi, ki so potrebni na ravni Unije za spodbujanje rasti in delovnih mest, okrepitev financiranja gospodarstva in povečanje konkurenčnosti Evrope kot lokacije za proizvodnjo in naložbe, poudaril, da je treba dejavnosti sklada razviti v povezavi z obstoječimi nacionalnimi strukturami, kot so nacionalne promocijske banke in institucije, zlasti kar zadeva njegove dejavnosti v zvezi s tveganim kapitalom. (5) Za nadaljnje spodbujanje naložb in dostopa do kredita je Evropski svet 28.–29. junija 2013 uvedel „nov naložbeni načrt za Evropo“ za podporo malim in srednjim podjetjem (MSP) ter okrepitev financiranja gospodarstva. V zvezi s tem je Evropski svet v svojih sklepih pozval Komisijo in EIB, naj se prednostno posvetita povečanju zmogljivosti sklada za izboljšanje kreditne kvalitete. (6) Evropski svet je decembra 2013 spomnil na to, da je ponovna vzpostavitev normalnih pogojev za posojila gospodarstvu, zlasti MSP, še naprej prednostna naloga, ter pozval Komisijo in EIB, naj dodatno okrepita zmogljivost sklada s povečanjem njegovega kapitala, da bi do maja 2014 lahko dosegli končni dogovor. (7) Sedanji obseg lastnih sredstev sklada ne omogoča znatnega povečanja dejavnosti sklada na podlagi poziva Evropskega sveta, saj jamstveni posli in posli tveganega kapitala sklada ne smejo preseči zgornjih meja, ki so določene v členu 26 statuta sklada ali jih določi skupščina sklada. Poleg tega je zmogljivost sklada za izboljšanje kreditne kvalitete omejena z obsegom njegovih razpoložljivih lastnih sredstev. (8) Upravni odbor sklada je zato 26. novembra 2013 odobril povečanje vpisanega kapitala sklada za do 1 500 milijonov EUR, kar bi omogočilo potrebno povečanje lastnih sredstev. Tehnične rešitve in podroben postopek za povečanje bodo pravočasno predloženi upravnemu odboru s prošnjo za dovoljenje, da se predlog leta 2014 predloži skupščini sklada v odobritev. (9) Delničarji sklada bi morali vpisati nove delnice po svoji presoji v štiriletnem obdobju, ki se začne leta 2014 in konča leta 2017. Ceno novih delnic bi bilo treba določiti letno in bi morala temeljiti na formuli neto vrednosti sredstev, o kateri se dogovorijo delničarji sklada. (10) Letne dividende, ki jih bo Unija prejela v obdobju 2014–2017 za udeležbo v skladu, bi se morale obravnavati kot zunanji namenski prejemki in se uporabiti za kritje dela stroškov povečanja kapitala. To bi moralo povečati znesek proračunskih sredstev, ki so na voljo za povečanje kapitala, da bi se tako podprla ohranitev sedanjega 30-odstotnega deleža Unije v skladu. (11) Primerno je, da Unija sodeluje pri povečanju kapitala sklada, da bi dosegli cilje Unije glede podpiranja okolja, ki je naklonjeno pobudam in razvoju podjetij, zlasti MSP, po vsej Uniji, ter glede spodbujanja boljšega izkoriščanja industrijskega potenciala politik na področju inovacij, raziskav in tehnološkega razvoja, kakor je opredeljeno v sklepih Evropskega sveta iz junija 2012, junija 2013 in decembra 2013 ter podrobno opredeljeno v Paktu za rast in delovna mesta in „novem naložbenem načrtu za Evropo“. (12) Da bi lahko zastopnik Unije na skupščini EIS čim prej glasoval o povečanju kapitala, bi moral sklep začeti veljati na dan po njegovi objavi – SPREJELA NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 Unija poleg svojega sedanjega deleža v Evropskem investicijskem skladu (v nadaljnjem besedilu: sklad) vpiše do 450 delnic, od katerih ima vsaka nominalno vrednost 1 milijon EUR. Vpis delnic in letna vplačila se opravijo v skladu s pogoji, ki jih odobri skupščina sklada. Člen 2 Unija kupi nove delnice sklada v štiriletnem obdobju, ki se začne leta 2014. Med leti 2014 in 2017 se dividende, prejete za udeležbo Unije v skladu, štejejo kot zunanji namenski prejemki v skladu s členom 21(4) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije[8], in se namenijo za kritje dela stroškov vpisa. Poleg tega je skupni znesek v višini do 170 milijonov EUR za celotno obdobje na voljo v okviru splošnega proračuna Evropske unije za kritje preostalih stroškov, z uporabo odobritev, ki so bile že načrtovane v okviru razdelka 1a večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 z namenom, da se skupni dodeljeni odhodki ne spremenijo. Proračunske obveznosti se lahko razdelijo v letne obroke na štiri leta v skladu s členom 85(4) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Člen 3 Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik ZAKONODAJNI FINANČNI IZKAZ 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1. Naslov predloga/pobude 1.2. Zadevna področja v strukturi ABM/ABB 1.3. Vrsta predloga/pobude 1.4. Cilji 1.5. Utemeljitev predloga/pobude 1.6. Trajanje ukrepa in finančnih posledic 1.7. Načrtovani načini upravljanja 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1. Pravila o spremljanju in poročanju 2.2. Upravljavski in kontrolni sistem 2.3. Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice 3.2. Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1. Povzetek ocenjenih posledic za odhodke 3.2.2. Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje 3.2.3. Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.4. Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom 3.2.5. Udeležba tretjih oseb pri financiranju 3.3. Ocenjene posledice za prihodke ZAKONODAJNI FINANČNI IZKAZ 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1. Naslov predloga/pobude Odobritev povečanja kapitala Evropskega investicijskega sklada in udeležba Unije v povečanju kapitala 1.2. Zadevna področja v strukturi ABM/ABB[9] Naslov 01 – Gospodarske in finančne zadeve 1.3. Vrsta predloga/pobude ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep na podlagi pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa.[10] ý Predlog/pobuda se nanaša na podaljšanje obstoječega ukrepa. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na obstoječ ukrep, preusmerjen v nov ukrep. 1.4. Cilji 1.4.1. Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo Cilj „Aktivno sodelovati z EIB in EIS pri uresničevanju politik EU.“ Cilj „Še naprej tesno sodelovati z EIB in EIS pri oblikovanju finančnih instrumentov v podporo ciljem strategije Evropa 2020 za naslednji večletni finančni okvir“. 1.4.2. Posamezni cilji in zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB Posamezni cilj št. 1. Cilj „Spodbujati interes EU v vodilnih organih EIB in EIS ter okrepiti sodelovanje med EU in EIB/EIS za zagotovitev uskladitve posojil EIB/EIS s prednostnimi nalogami politike EU, zlasti znotraj EU“ Zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB Naslov 01.04 Finančni posli in instrumenti 1.4.3. Pričakovani rezultati in posledice Povečan kapital bo EIS omogočil, da se ustrezno odzove na sklepe Evropskega sveta prek dveh načinov posredovanja: · povečan kapital bo olajšal dolžniško financiranje MSP (z dejavnostmi v zvezi z izboljšanjem kreditne kvalitete in jamstvi); · Povečan kapital bo ustvaril dodatne naložbene zmogljivosti za zasebni lastniški kapital, mezzanin in tvegani kapital ter kapital za rast. Poleg tega bo povečanje kapitala omogočilo EIS, da sovlaga lastna sredstva z mandati Komisije, kot sta COSME in Obzorje 2020, ter tako zagotovi boljšo usklajenost interesov med Komisijo in EIS v skladu s finančno uredbo. Udeležba v sedanjem povečanju kapitala bo poleg tega zagotovila, da delež EU v kapitalu EIS ostane vsaj enak in se ne zmanjša. Dejavnosti v zvezi z izboljšanjem kreditne kvalitete in jamstvi V naslednjem programskem obdobju se pričakuje, da bo EIS bistveno povečal svojo dejavnost v zvezi z izboljšanjem kreditne kvalitete, in sicer naj bi letno za to namenil od 2,0 do 3,0 milijarde EUR (da bi se letno spodbudilo od 11 do 20 milijard EUR za posojila MSP), še zlasti leta 2015 in 2016. Ta dodatna dejavnost v zvezi z izboljšanjem kreditne kvalitete zahteva povečanje lastnih sredstev EIS za 400 milijonov EUR, dopolnjenih z mandatom EIB za obdobje 2014–2016 v višini do 2,3 milijarde EUR. Povečana dejavnost bi morala povzročiti povečanje števila MSP, ki jih zajemajo dejavnosti EIS v zvezi z izboljšanjem kreditne kvalitete in jamstvi, za 50 %. Dejavnosti v zvezi z zasebnim lastniškim kapitalom Dodatni kapital bo povečal osredotočenost EIS na kritične vrzeli na trgih zagonskega kapitala, tveganega kapitala in kapitala za rast. Te ključne pobude bodo zagotovile podporo za raziskovanje, razvoj in inovacijsko politiko ter delovna mesta, rast in politiko socialne kohezije. Skupno bo treba dodatne obveznosti v višini 400 milijonov EUR podpreti s 150–200 milijonov EUR dodatnih lastnih sredstev EIS. Povečana dejavnost bi morala povzročiti povečanje števila MSP, ki imajo koristi iz dejavnosti v zvezi z zasebnim lastniškim kapitalom, za 50 %. 1.4.4. Kazalniki rezultatov in posledic Doseganje ciljev se bo merilo na podlagi števila transakcij v zvezi z izboljšanjem kreditne kvalitete, doseženega spodbujevalnega učinka, obsega dolžniškega financiranja, ki je na razpolago MSP, števila MSP, ki prejemajo pomoč, ter geografske diverzifikacije. Rezultati se bodo merili s povečanjem števila MSP, vključenih v dejavnosti EIS v zvezi z izboljšanjem kreditne kvalitete in jamstvi. Glede dejavnosti v zvezi s tveganim kapitalom se bo učinek meril na podlagi števila transakcij, števila podprtih podjetij, finančnega vzvoda (tj. skupnega zneska sovlaganj) kot tudi spodbujevalnega učinka (tj. zneska sovlaganj, ki se neposredno pripišejo EIS), obsega izplačil končnim upravičencem ter geografske diverzifikacije. Rezultati se bodo merili s povečanjem števila MSP, ki imajo koristi iz dejavnosti EIS v zvezi z zasebnim lastniškim kapitalom. 1.5. Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1. Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno EIS uporablja lastna sredstva kot dodelitev kapitala za svoje jamstvene posle in za financiranje naložb v tvegani kapital. Sedanji obseg lastnih sredstev EIS omejuje zmožnost EIS, da bi znatno povečal dejavnost v zvezi s tveganim kapitalom in dejavnost v zvezi z izboljšanjem kreditne kvalitete, kar je zahteval Evropski svet junija 2012, junija 2013 in decembra 2013. 1.5.2. Dodana vrednost ukrepanja EU Dodatna zmogljivost zaradi povečanja kapitala EIS bo omogočila skupini EIB, da uporabi finančni vzvod, s katerim naj bi bilo v naslednjih 7 letih po ocenah ustvarjenih dodatnih 45 milijard EUR za nova posojila in zakupe. Povečanje kapitala bi okrepilo tudi možnosti EIS za sodelovanje s svojimi delničarji (Komisijo, EIB in finančnimi institucijami) in tretjimi stranmi pri izvajanju dejavnosti v zvezi z izboljšanjem kreditne kvalitete in jamstvi. Dodatna zmogljivosti EIS za naložbe bo uporabljena tudi za evropski trg tveganega kapitala, zlasti na področju financiranja začetnih in zagonskih faz podjetij. To bo okrepilo prispevek EIS k doseganju ciljev EU za leto 2020 glede pametne, trajnostne rasti in rasti, ki ustvarja delovna mesta, ter zlasti k izvajanju naslednjih vodilnih pobud, ki obravnavajo dostop MSP do finančnih sredstev: · „Unija inovacij“; · „Industrijska politika za dobo globalizacije“; · „Akcijski načrt za boljši dostop do finančnih sredstev za MSP„. Predlagano povečanje kapitala bi bila tudi priložnost za povečanje vloge finančnih institucij v EIS s povečanjem njihovih deležev. 1.5.3. Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti V Sklepu Sveta 2007/247/ES je bilo pozvano k oceni dejavnosti v zvezi z lastnimi sredstvi sklada do 31. julija 2012. Ta ocena je pokazala dodano vrednost dejavnosti iz lastnih sredstev EIS za zagotavljanje finančne dejavnosti v zvezi z evropskimi MSP (tvegani kapital in dolžniško financiranje), vključno z doseženim obsegom naložb, razvojem inovativnih finančnih instrumentov ter vzpostavitvijo naložbene infrastrukture in ekosistemov na podlagi partnerstva in izmenjave znanja. Kakor je navedeno v obrazložitvenem memorandumu (oddelek 2. Rezultati posvetovanj z zainteresiranimi stranmi in ocen učinka), je bilo z oceno zaključeno, da še vedno obstajajo močni in veljavni argumenti za delež EU v EIS. Čeprav je ocena pokazala dodano vrednost dejavnosti EIS iz naslova lastnih sredstev, pa so bila opredeljena številna področja, na katerih bi bilo mogoče njihov učinek še povečati. Kot odziv na glavne ugotovitve ocene je Komisija pripravila akcijski načrt za nadaljnje ukrepe, da bi nadalje izboljšala dodano vrednost deleža EU v EIS. Akcijski načrt je bil predstavljen Svetu in Parlamentu novembra 2012 in se sedaj izvaja. 1.5.4. Skladnost in možnosti sinergij z drugimi ustreznimi instrumenti Komisija sistematično spodbuja tesno sodelovanje in skupne pobude skupine EIB. Ti učinkoviti ukrepi so vse bolj potrebni za podporo okrevanju v občutljivem gospodarskem okolju. Poleg tega lastna sredstva EIS dopolnjujejo mandate EU in EIB (kot so finančni instrumenti v okviru COSME in Obzorje 2020 ter mandat EIB v zvezi z viri tveganega kapitala). Lastna sredstva EIS bodo potrebna za učinek finančnega vzvoda na sredstva EU. 1.6. Trajanje ukrepa in finančnih posledic ¨ Časovno omejen(-a) predlog/pobuda: – ¨ trajanje predloga/pobude od [D. MMMM] LLLL do [D. MMMM] LLLL, – x finančne posledice med letoma 2014 in 2017. ¨ Časovno neomejen(-a) predlog/pobuda: – izvajanje z obdobjem uvajanja med letoma LLLL in LLLL, – ki mu sledi izvajanje predloga/pobude v celoti. 1.7. Načrtovani načini upravljanja[11] Od proračuna za leto 2014 naprej X Neposredno upravljanje – Komisija 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1. Pravila o spremljanju in poročanju Letno poročilo EIS in letno poročilo o dejavnostih revizijskega odbora se bosta tudi v prihodnosti predložila Svetu in Evropskemu parlamentu, kakor je predvideno v Sklepu Sveta 2007/247/ES. Upravni odbor oceni veliko večino posameznih poslov EIS in spremlja portfelje tveganega kapitala in jamstev. Prav tako zagotavlja, da upravljanje sklada poteka v skladu z njegovim statutom in posebnimi smernicami, ki jih sprejme upravni odbor. Komisija je v upravni odbor imenovala dva člana in dva namestnika. Tristranski sporazum med EIS, Računskim sodiščem in Komisijo poleg tega vključuje dogovore, da se Sodišču zagotovijo dokumenti in informacije o udeležbi EU v kapitalu EIS. EIS ocenjujejo tri velike bonitetne agencije: Fitch, Moody’s in Standard & Poor’s. 2.2. Upravljavski in kontrolni sistem 2.2.1. Ugotovljena tveganja Narava tveganja, povezanega z deležem EU v EIS, se zaradi tega predloga ne spremeni. Naložbena struktura in struktura za upravljanje tveganja v EIS ostaneta enaki. Upravljanje tveganja se izvaja v skladu z najboljšimi tržnimi praksami, veljavnimi standardi, zakonodajo in zahtevami Basla II. 2.2.2. Podatki o vzpostavljenem sistemu notranje kontrole Funkcija upravljanja in spremljanja tveganja (Risk Management and Monitoring function – RMM) EIS zajema vse dejavnosti EIS, redno spremlja tveganje za posamezne transakcije in na ravni portfelja ter ocenjuje nove in obstoječe transakcije. Zaključni račun EIS revidirajo zunanji revizorji po pooblastilu revizijskega odbora EIS. Ta račun morajo odobriti delničarji na letni skupščini. Z notranjo revizijo, ki jo izvaja EIB, se pregledata in ocenita zasnova in učinkovitost sistemov notranje kontrole. Revizijski odbor se redno sestaja z notranjim revizorjem in spremlja izvajanje dogovorjenih ukrepov. 2.2.3. Ocena stroškov in koristi kontrol ter ocena pričakovane stopnje tveganja napak Povečanje kapitala se nanaša na delež v mednarodni finančni instituciji. V statutu EIS je predviden reden nadzor, ki ga izvajajo notranji in zunanji revizorji EIS. 2.3. Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti EIS ima neodvisen oddelek za upoštevanje predpisov in operativno tveganje, ki zagotavlja, da se pri vseh dejavnostih EIS uporabljajo najvišji standardi integritete v skladu z mednarodno najboljšo prakso. 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice · Obstoječe proračunske vrstice v letu 2014 Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic. Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek || dif./nedif. ([12]) || držav Efte[13] || držav kandidatk[14] || tretjih držav || po členu 21(2)(b) finančne uredbe 1a || 01 04 01 01 – Evropski investicijski sklad – Zagotavljanje vplačanih deležev vpisanega kapitala 01 04 01 02 – Evropski investicijski sklad – Vpoklicani delež vpisanega kapitala || Dif. || NE || NE || NE || NE 1a || 02 02 02 – Izboljšanje dostopa malih in srednjih podjetij (MSP) do financiranja v obliki lastniških in dolžniških instrumentov || Dif. || DA || NE || NE || NE 1a || 08 02 02 02 – Boljši dostop do financiranja tveganih naložb v raziskave in inovacije || Dif. || DA || NE || NE || NE 3.2. Ocenjene posledice za odhodke Predlog ne bo povečal skupne ravni odhodkov, predvidenih v okviru razdelka 1a večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020, saj bodo za povečanje kapitala EIS uporabljene odobritve, načrtovane za finančne instrumente v okviru programov COSME in Obzorje 2020. Viri financiranja za povečanje kapitala EIS: || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 Proračunska vrstica 02 02 02 Izboljšanje dostopa malih in srednjih podjetij (MSP) do financiranja v obliki lastniških in dolžniških instrumentov || obveznosti || 21,250 || 21,250 || 21,250 || 21,250 || plačila || 21,250 || 21,250 || 21,250 || 21,250 Proračunska vrstica 08 02 02 02 Boljši dostop do financiranja tveganih naložb v raziskave in inovacije || obveznosti || 21,250 || 21,250 || 21,250 || 21,250 || plačila || 21,250 || 21,250 || 21,250 || 21,250 3.2.1. Povzetek ocenjenih posledic za odhodke v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega okvira || 01 04 || Finančni posli in instrumenti GD <…….> || || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018–2020 || SKUPAJ Odobritve za poslovanje || || || || || || || || Številka proračunske vrstice 01 04 01 01 || obveznosti || (1) || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 0 || 0 || 0 || 170,000* plačila || (2) || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 42,500++++++++ || 0 || 0 || 0 || 170,000* Številka proračunske vrstice: 01 04 01 02 || obveznosti || (1a) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || plačila || (2a) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov[15] || || || || || || || || Številka proračunske vrstice: || || (3) || || || || || || || || Odobritve za GD <…….> SKUPAJ || obveznosti || =1a +1b+1c +3 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 0 || 0 || 0 || 170,000 plačila || =2a+2b+2c+3 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 0 || 0 || 0 || 170,000 Odobritve za poslovanje SKUPAJ || obveznosti || (4) || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || || || || 170,000 plačila || (5) || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || || || || 170,000 Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ || (6) || || || || || || || || Odobritve iz RAZDELKA 1a večletnega finančnega okvira SKUPAJ || obveznosti || =4+ 6 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || || || || 170,000 plačila || =5+ 6 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || || || || 170,000 || || || || || || || || || Razdelek večletnega finančnega okvira || 5 || „Upravni odhodki“ v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2012 || Leto 2017 || Leto 2018–2020 || SKUPAJ GD <…….> ||  Človeški viri || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834  Drugi upravni odhodki || || || || || 0,200* || || || 0,200* GD <…….> SKUPAJ || odobritve || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,462 || 0,262 || 0,462 || 2,034 * za oceno, ki so jo izvedli zunanji svetovalci Odobritve iz RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || (obveznosti skupaj = plačila skupaj) || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,462 || 0,262 || 0,462 || 2,034 v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || Leto 2014[16] || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018–2020 || SKUPAJ Odobritve iz RAZDELKOV od 1 do 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || obveznosti || 42,762 || 42,762 || 42,762 || 42,762 || 0,462 || 0,262 || 0,462 || 172,034 plačila || 42,762 || 42,762 || 42,762 || 42,762 || 0,462 || 0,262 || 0,462 || 172,034 3.2.2. Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje – ¨ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za poslovanje. – X Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Cilji in realizacije ò || || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018–2020 || SKUPAJ REALIZACIJE vrsta[17] || povprečni stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število realizacij skupaj || stroški realizacij skupaj POSAMEZNI CILJ št. 1[18] Spodbujati interes EU v vodilnih organih EIB in EIS ter okrepiti sodelovanje med EU in EIB/EIS za zagotovitev uskladitve posojil EIB/EIS s prednostnimi nalogami politike EU, zlasti znotraj EU || || || || || || || || || || || || || || || || – realizacija || || || || 42,500 || || 42,500 || || 42,500 || || 42,500 || || 0 || || 0 || || 0 || || 170,000 Seštevek za posamezni cilj št. 1 || || || || || || || || || || || || || || || || STROŠKI SKUPAJ || || 42,500 || || 42,500 || || 42,500 || || 42,500 || || 0 || || 0 || || 0 || || 170,000 3.2.3. Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.3.1. Povzetek – ¨ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za upravne zadeve. – X Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || Leto 2014[19] || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018–2020 || SKUPAJ RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || || || || || || || || Človeški viri || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834 Drugi upravni odhodki || || || || || 0,200 || || || 0,200 Seštevek za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,462 || 0,262 || 0,462 || 2,034 Odobritve zunaj RAZDELKA 5[20] večletnega finančnega okvira || || || || || || || || Človeški viri || || || || || || || || Drugi upravni odhodki || || || || || || || || Seštevek za odobritve zunaj RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,462 || 0,262 || 0,462 || 2,034 SKUPAJ || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,462 || 0,262 || 0,462 || 2,034 Potrebe po odobritvah za človeške vire se krijejo z odobritvami GD, ki so že dodeljene za upravljanje ukrepa in/ali so bile prerazporejene znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. 3.2.3.2. Ocenjene potrebe po človeških virih – ¨ Za predlog/pobudo niso potrebni človeški viri. – X Za predlog/pobudo so potrebni človeški viri, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: ocena, izražena v ekvivalentu polnega delovnega časa || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018–2020 || Delovna mesta v skladu s kadrovskim načrtom (uradniki in začasni uslužbenci) || || || XX 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || XX 01 01 02 (delegacije) || || || || || || || || XX 01 05 01 (posredne raziskave) || || || || || || || || 10 01 05 01 (neposredne raziskave) || || || || || || || Zunanji sodelavci (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ)[21] || || XX 01 02 01 (PU, NNS, ZU iz splošnih sredstev) || || || || || || || || XX 01 02 02 (PU, LU, MSD, ZU in NNS na delegacijah) || || || || || || || || XX 01 04 yy[22] || – na sedežu || || || || || || || || – na delegacijah || || || || || || || || XX 01 05 02 (PU, ZU, NNS za posredne raziskave) || || || || || || || || 10 01 05 02 (PU, ZU, NNS za neposredne raziskave) || || || || || || || || Druge proračunske vrstice (navedite) || || || || || || || || SKUPAJ || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 01.04 je zadevno področje ali naslov. Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem GD, ki je že dodeljeno za upravljanje ukrepa in/ali je bilo prerazporejeno znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. Opis nalog: Uradniki in začasni uslužbenci || Najpomembnejše naloge, ki izhajajo iz predloga, so: – priprava zakonodajnega predloga; – spremljanje zakonodajnega postopka v Evropskem parlamentu in Svetu; – odnosi in komuniciranje z EIS, zlasti za pripravo stališča Komisije glede predlogov, ki se predložijo upravnemu odboru EIS, in za poročanje; – priprava stališča Komisije glede predlogov, ki se predložijo upravnemu odboru EIS; – priprava poročil, ki jih zahteva zakonodaja. Zunanji sodelavci || 3.2.4. Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom – ¨ Predlog/pobuda je v skladu z veljavnim večletnim finančnim okvirom. – X Za predlog/pobudo je potrebna sprememba zadevnega razdelka večletnega finančnega okvira. Komisija predlaga uporabo že načrtovanih odobritev za finančne instrumente v okviru programov COSME in Obzorje 2020 za izboljšanje dostopa MSP do financiranja. Zadevni proračunski vrstici sta 02 02 02 „Izboljšanje dostopa malih in srednjih podjetij (MSP) do financiranja v obliki lastniških in dolžniških instrumentov“ in 08 02 02 02 „Boljši dostop do financiranja tveganih naložb v raziskave in inovacije“. Zadevna proračunska vrstica prejema pod naslovom 01 pa je 01 04 01 01 „Evropski investicijski sklad– Zagotavljanje vplačanih deležev vpisanega kapitala “. Kot je navedeno zgoraj, znaša zadevni potrebni znesek 170 000 000 EUR v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020. ¨ Za predlog/pobudo je potrebna uporaba instrumenta prilagodljivosti ali sprememba večletnega finančnega okvira[23]. 3.2.5. Udeležba tretjih oseb pri financiranju – V predlogu/pobudi ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb. Ocenjene posledice za prihodke – ¨ Predlog/pobuda nima finančnih posledic za prihodke. – X Predlog/pobuda ima finančne posledice, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: – ¨ za lastna sredstva, – X za razne prihodke. v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Proračunska vrstica prihodkov || Odobritve na voljo za tekoče proračunsko leto || Posledice predloga/pobude[24] Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018–2020 Člen 850 || || 2,477 || 2,078 || 3,112 || 3,800 || p.m. || p.m. || p.m. V ta člen se knjižijo dividende, ki jih izplača Evropski investicijski sklad v zvezi s tem prispevkom. V skladu s členom 24 svojega statuta si EIS prizadeva doseči ustrezen donos za svoje delničarje. Po sklepu skupščine EIS razdeli dividende iz letnega neto dobička svojim delničarjem. Kar zadeva delež EU, se te dividende vrnejo v proračun EU (proračunska vrstica 850: dividende, ki jih izplačuje EIS). Trenutno je dohodek EIS sestavljen predvsem iz dohodka blagajne sklada, provizij za upravljanje in dohodka iz jamstvenih poslov iz lastnih sredstev. Ker je težko navesti dokončne številke glede prihodnjega neto dohodka in na njem temelječih dividend, ki imajo učinek na emisijsko ceno delnic, Komisija predlaga, da se prihodki od dividend uvrstijo v odhodkovno proračunsko vrstico 01 04 01 01. Prihodki bodo dodeljeni izključno za obdobje povečanja kapitala. Zgoraj navedeni podatki so zagotovljeni na podlagi ocene in pod predpostavko, da bo sedanji 20-odstotni delež izplačanih dividend ostal nespremenjen v naslednjih štirih letih. Vendar pa odločitev o dividendah vsako leto sprejme skupščina EIS. [1] Izraz „mandat“ se uporablja v tem obrazložitvenem memorandumu, da bi bile zajete dejavnosti EIS poleg dejavnosti, pri katerih so uporabljena samo lastna sredstva. Mandati vključujejo programe EU, katerih upravljanje je bilo preneseno na EIS. [2] Številke temeljijo na notranjih predpostavkah EIS. [3] V skladu s statutom EIS se odobreni kapital EIS lahko poveča s sklepom skupščine EIS, ki glasuje z večino 85 % oddanih glasov. Zato bi Komisija lahko blokirala sklep skupščine, saj ima v lasti 30 % delnic EIS. [4] Sklep Sveta 2007/247/ES z dne 19. aprila 2007 o udeležbi Skupnosti v povečanju kapitala Evropskega investicijskega sklada (UL L 107, 25.4.2007, str. 5). [5] UL L 173, 7.7.1994, str. 12. [6] UL L 173, 7.7.1994, str. 12. [7] UL L 107, 25.4.2007, str. 5. [8] UL L 298, 26.10.2012, str. 1. [9] ABM: upravljanje po dejavnostih, – ABB: oblikovanje proračuna po dejavnostih. [10] Po členu 54(2)(a) oz. (b) finančne uredbe. [11] Pojasnila o načinih upravljanja in sklici na finančno uredbo so na voljo na spletišču BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [12] dif.= diferencirana sredstva/nedif. = nediferencirana sredstva. [13] Efta: Evropsko združenje za prosto trgovino. [14] Države kandidatke in po potrebi potencialne države kandidatke z Zahodnega Balkana. [15] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave. [16] Leto N je leto začetka izvajanja predloga/pobude. [17] Realizacije so dobavljeni proizvodi in opravljene storitve (npr. število financiranih izmenjav študentov, število kilometrov novozgrajenih cest…). [18] Kakor je opisan v točki 1.4.2. „Posamezni cilji …“. [19] Leto N je leto začetka izvajanja predloga/pobude. [20] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave. [21] PU = pogodbeni uslužbenec; LU = lokalni uslužbenec; NNS = napoteni nacionalni strokovnjak; ZU = začasni uslužbenec; MSD = mladi strokovnjak na delegaciji. [22] Dodatna zgornja meja za zunanje sodelavce v okviru odobritev za poslovanje (prej vrstice BA). [23] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma (za obdobje 2007–2013). [24] Pri tradicionalnih lastnih sredstvih (carine, prelevmani na sladkor) se navedejo neto zneski, tj. bruto zneski po odbitku 25 % stroškov pobiranja.