EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 23.7.2021 COM(2021) 432 final POROČILO KOMISIJE Spremljanje uporabe prava Evropske unije



Letno poročilo za leto 2020 {SWD(2021) 212 final}



Predgovor I.Izvajanje in izvrševanje prava EU med pandemijo II.Evropski zeleni dogovor Čista energija in izvajanje Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah Trajnostni promet Ohranjanje ribištva in pomorsko prostorsko načrtovanje Trajnostno kmetijstvo Zdravje in varnost hrane III.Evropa, pripravljena na digitalno dobo Tehnologija, ki deluje za ljudi Digitalna vključenost za boljšo družbo EU Krepitev kibernetske varnosti in zaščita pred kibernetskimi grožnjami Odprta, demokratična in trajnostna digitalna družba Digitalni prometni sistemi Preglednost informacij o podjetjih IV.Gospodarstvo za ljudi Delovni pogoji Zdravje in varnost pri delu Mobilnost delovne sile

Koordinacija sistemov socialne varnosti. Prosti pretok blaga Preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma Mala plačila Upravljanje podjetij in preglednost Posredno obdavčenje Neposredno obdavčenje Konkurenca Mobilnost in promet Notranji trg z energijo Energetska varnost Izvajanje pravil Euratom V.Spodbujanje evropskega načina življenja Pravna država in temeljne pravice Prosto gibanje oseb Enakost in nediskriminacija Rasizem in ksenofobija, vključno z nezakonitim sovražnim govorom Pravice potrošnikov Krepitev varstva osebnih podatkov Sodelovanje na področju pravosodja in individualna jamstva v kazenskem pravu

Varnost Novi pakt o migracijah in azilu Predgovor V poročilu, ki je pred vami, je opisano delo Komisije za zagotavljanje pravilnega izvajanja in uporabe prava EU v letu 2020, ko je Evropo in svet močno prizadela pandemija COVID-19. Kot se boste prepričali, nismo zmanjšali prizadevanj, ukrepali smo na vseh področjih, od varstva okolja ter prostega pretoka blaga in storitev do zagotavljanja varstva pravic državljanov. Pandemija je vplivala tudi na naše delo na področju izvrševanja: Komisija je uporabila pooblastila, ki jih ima kot varuhinja Pogodb, in omilila učinek prvotnih in naravnih vzgibov samozaščite v državah članicah. Prizadevanja smo usmerili v zagotavljanje, da so bili nacionalni ukrepi sorazmerni z zdravstvenimi tveganji ter da niso imeli trajnih škodljivih učinkov na pravice, svoboščine in možnosti preživetja ljudi in podjetij v Uniji. Primeri, opisani v poročilu, pogosto niso enostavni – nemalokrat povzročijo politične in občutljive razprave v državah članicah –, vendar pri njih vztrajamo, ker je tako prav. Pravice državljanov v državah članicah je treba vedno varovati, ne glede na to, kje v Uniji ti živijo. To je pomembno tudi za naše prihodnje delo: na primer, popolna in pravilna uporaba okoljskih predpisov, ki že obstajajo v Uniji, je bistvena za uspeh evropskega zelenega dogovora, ki je jedro našega načrta za okrevanje po pandemiji. V času krize moramo biti še posebej pozorni na to, da temeljne pravice in vrednote, ki so nam skupne, nenadoma ne postanejo predmet pogajanj ali da nanje ne gledamo kot na luksuz, jih v težkih časih zanemarimo ali omejimo. Naša Unija temelji na skupnih vrednotah in pravni državi. Te vrednote so dejansko temelj naše Unije, zapisane so v naših Pogodbah in zakonodaji. Evropejci smo raznoliki, to pa je treba ceniti in ne stigmatizirati. Združujejo nas skupni predpisi in skupne vrednote. Trdno sem prepričana, da je sodelovanje med Komisijo in državami članicami najboljši način za zagotavljanje, da se ti predpisi in vrednote vedno spoštujejo. Veseli me, da to dobro deluje večino časa: pravočasno in pravilno izvajanje dogovorjenih predpisov močno in pozitivno vpliva na življenje ljudi. Kadar pa je izvajanje pomanjkljivo, je učinek zelo odvisen od uporabe izvršilnih pooblastil Komisije. Morda se ne strinjamo glede vsakega vidika določenega zakona, moramo pa se strinjati, da je treba spoštovati pravo in sodbe neodvisnih sodišč, ki rešujejo naše spore, ter o primarnosti evropskega prava. Postopki za ugotavljanje kršitev ostajajo skrajna možnost. Če jo bo treba uporabiti, Komisija ne more in ne bo oklevala pri njeni uporabi ter bo tako zagotovila, da se tisto, kar je dogovorjeno v Bruslju in zapisano v zakonih, dejansko uporablja v življenju običajnih državljanov, ne glede na to, kje v Uniji živijo. Predsednica Evropske komisije Ursula von der Leyen



I.Izvajanje in izvrševanje prava EU med pandemijo Evropska komisija sodeluje z državami članicami pri pravilnem in pravočasnem prenosu, uporabi in izvajanju prava EU. Pandemija COVID-19 je še posebno vplivala na to delo. Zlasti v prvem polletju je močno obremenila uprave držav članic in očitno omejila njihovo zmožnost popolnega in pravočasnega izvajanja prava EU. Posledično je Komisija iskala načine, kako olajšati breme držav članic pri obravnavi postopkov za ugotavljanje kršitev. Vendar je dala tudi jasno vedeti, da bi bila popolna prekinitev dejavnosti izvrševanja napaka. Vedno je poudarjala, da je najpomembnejša pravilna uporaba prava EU, tudi v kriznih časih. V tej pandemiji se je na primer pravilno delovanje enotnega trga izkazalo za ključno za ohranitev nemotenega delovanja ključnih oskrbovalnih verig, oskrbo trgovin z živili in zagotavljanje, da so zdravstvene službe prejele potrebno medicinsko opremo. Komisija je, da bi državam članicam pomagala prebroditi pandemijo COVID-19, izdala vrsto namenskih smernic za različna področja politike, vključno z nujno pomočjo EU za čezmejno sodelovanje na področju zdravstvenega varstva, zdravjem in varnostjo pri delu, pravicami potnikov, varnostjo v zračnem prometu ali usklajenim gospodarskim odzivom na izbruh. Veliko držav članic je v okviru nacionalnih odzivov na pandemijo enostransko omejilo izvoz zdravil, zaščitne opreme in drugih izdelkov, povezanih s COVID-19, zlasti med marcem in majem. Posledično so nekatere države članice uvedle tudi druge omejitve za podporo domačim proizvajalcem, na primer v živilskem sektorju. Taki ukrepi povzročijo velike motnje v oskrbovalnih verigah in povečajo pomanjkanje bistvenih izdelkov. Zlasti v prvi polovici leta 2020 je bilo tveganje učinka domin med državami članicami, ki so se čutile obvezane sprejeti podobne protekcionistične ukrepe, veliko. Komisija je začela in nadaljevala postopek za ugotavljanje kršitev zoper Bolgarijo, ker je ta trgovcem na drobno naložila, da morajo izrecno izpostaviti domača živila, kot so mleko, ribe, sveže meso in jajca, med ter sadje in zelenjava, in jim nameniti prodajni prostor ter 90 % mleka in mlečnih izdelkov kupiti od domačih proizvajalcev. V nekaterih primerih je Komisija omejitve, uvedene v odziv na pandemijo, obravnavala v nujnih postopkih za ugotavljanje kršitev. Pogosto se je srečevala z državami članicami in izmenjala mnenja o škodljivem učinku takih omejitev na prosti pretok blaga, na primer v okviru projektne skupine za uveljavljanje pravil enotnega trga . Projektna skupina, ustanovljena aprila 2020, ima bistveno pospeševalno vlogo kot forum na visoki ravni, v okviru katerega službe Komisije in države članice sodelujejo in ocenijo stanje usklajenosti nacionalne zakonodaje s pravili enotnega trga ter razpravljajo o najbolj perečih ovirah za enotni trg in o medsektorskih vprašanjih izvrševanja. Komisija je tudi stopila v stik z državami članicami in jih prepričala, naj ne sprejmejo nacionalnih zakonov, ki omejujejo prosti pretok zdravil in medicinskih pripomočkov, povezanih s COVID-19, na enotnem trgu, ali jih razveljavijo. Zaradi svobode gibanja lahko državljani tudi potujejo. V zadnjih letih je bila sprejeta vrsta zakonodajnih aktov za zagotavljanje visoke ravni varovanja pravic potnikov v Evropi za vse načine prevoza. Komisija je ves čas trajanja pandemije dosledno in jasno opozarjala, da pravice potnikov ostajajo v veljavi ter da nacionalni ukrepi v podporo potovalni industriji ne bi smeli vplivati na te pravice. Potem ko je Komisija države članice v priporočilu z dne 13. maja 2020 opozorila na pravice potnikov v skladu z direktivo o paketnih potovanjih, je začela postopke za ugotavljanje kršitev zoper 11 držav članic, ki niso upoštevale Direktive. Večina postopkov je bila končanih, ker so bili nacionalni ukrepi spremenjeni ali so potekli. Konec leta 2020 so bili odprti le še postopki proti Bolgariji , Hrvaški , Litvi in Slovaški . Podobno morajo organizatorji paketnih potovanj v skladu z direktivo o paketnih potovanjih v 14 dneh povrniti predplačila, če so potovanja odpovedana zaradi neizogibnih in izrednih okoliščin. Vendar po izbruhu COVID-19 veliko potnikov povračil v skladu z Direktivo ni prejelo, saj je več držav članic sprejelo nacionalne predpise, ki so organizatorjem paketnih potovanj omogočili odlog povračil ali izdajo obveznih dobropisov.



II.Evropski zeleni dogovor „Navdihnili so me navdušenje, prepričanje in zagon milijonov naših mladih, ki so šli na ulice, da bi glasno izrazili svoje mnenje in segli v naša srca. Dolžnost naše generacije je, da jim takšno prihodnost zagotovimo.“ Predsednica Ursula von der Leyen v političnih usmeritvah Podnebne spremembe in degradacija okolja ogrožajo obstoj Evrope in sveta. Evropski zeleni dogovor je načrt Komisije za trajnostno gospodarstvo EU. To lahko dosežemo tako, da podnebne in okoljske izzive spremenimo v priložnosti ter zagotovimo, da bo prehod pravičen in vključujoč za vse. Varovanje biotske raznovrstnosti

III.Evropa, pripravljena na digitalno dobo „Želim si ambicioznejše Evrope, ki bi izkoristila priložnosti, ki jih nudi digitalna doba v varnih in etičnih okvirih.“ Predsednica Ursula von der Leyen v političnih usmeritvah Komisija je odločena, da bo to desetletje „digitalno desetletje“ Evrope. Evropa mora zdaj okrepiti svojo digitalno suverenost in določiti standarde, ne pa le slediti standardom drugih – z jasnim poudarkom na podatkih, tehnologiji in infrastrukturi. Tehnologija, ki deluje za ljudi Izvajanje digitalne strategije EU je osredotočeno na to, da bodo razvoj, uporaba in uvajanje digitalne tehnologije po meri ljudi in podjetij. Pandemija COVID-19 je okrepila digitalno preobrazbo naše družbe. Pravično in konkurenčno digitalno gospodarstvo Neodvisnost nacionalnih regulativnih organov je ključna za zagotavljanje učinkovite in nepristranske uporabe pravil EU o telekomunikacijah. Krepi avtoriteto regulativnih organov in zagotavlja predvidljivost njihovih odločitev, kar ustvarja dobro naložbeno okolje na trgih telekomunikacij. Komisija je začela postopek za ugotavljanje kršitev zoper Poljsko , ker je razrešila vodjo nacionalnega regulativnega organa za elektronske komunikacije na Poljskem. Komisija je menila, da bi lahko skrajšanje skupnega trajanja tekočega mandata ali sprememba pogojev za imenovanje ali razrešitev z namenom predčasnega odpuščanja vplivalo na neodvisnost regulativnega organa. Pravo EU ščiti vodje nacionalnih regulativnih organov (ali člane kolegijskega organa, ki opravlja to funkcijo) pred samovoljno razrešitvijo. Spletni čezmejni dostop do blaga in storitev bi moral biti za evropske potrošnike brez vsakih ovir ali motenj, ne glede na njihovo lokacijo, prebivališče ali državljanstvo. Uredba o geografskem blokiranju prepoveduje vsako neupravičeno diskriminacijo na podlagi državljanstva, kraja prebivališča ali kraja sedeža strank, ki nakupujejo na spletu. Leta 2020 je Komisija končala postopka za ugotavljanje kršitev zoper Ciper in Romunijo, ki ju je začela zato, ker državi nista sporočili ukrepov, ki se uporabljajo za kršitve pravil o geografskem blokiranju. Konec leta 2020 sta bila odprta le še postopka zoper Francijo in Španijo. Digitalna vključenost za boljšo družbo EU Slepota in slabovidnost, okvare sluha, telesne okvare ali motnje v duševnem razvoju lahko omejujejo uporabo digitalnih storitev. Od začetka pandemije je enak dostop do digitalnih javnih informacij in storitev postal še pomembnejši. Namen direktive o spletni dostopnosti je narediti spletišča in mobilne aplikacije organov javnega sektorja dostopnejše za vse, zlasti invalide. Leta 2020 je Komisija končala sedem preostalih postopkov za ugotavljanje kršitev zaradi zamud pri prenosu direktive o spletni dostopnosti. Še naprej ocenjuje skladnost nacionalnih ukrepov za prenos in pravilno uporabo Direktive. Krepitev kibernetske varnosti in zaščita pred kibernetskimi grožnjami Komisija je nadaljevala postopke zoper Belgijo , Madžarsko in Romunijo , ker niso določile izvajalcev bistvenih storitev ali zagotovile informacij o njih v skladu z direktivo o varnosti omrežij in informacijskih sistemov. Ob koncu leta 2020 so ti postopki še vedno potekali. Z digitalno preobrazbo naše družbe se je razširilo okolje groženj, zaradi česar se pojavljajo novi izzivi, ki zahtevajo prilagojene in inovativne odzive. Število kibernetskih napadov se še naprej povečuje, vse bolj izpopolnjeni napadi pa prihajajo iz najrazličnejših virov znotraj EU in zunaj nje. Direktiva o varnosti omrežij in informacijskih sistemov je prvi obsežnejši zakonodajni akt EU o kibernetski varnosti in zagotavlja pravne ukrepe za krepitev splošne ravni kibernetske varnosti v EU. Odprta, demokratična in trajnostna digitalna družba Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah je bila revidirana leta 2018, da bi bil vzpostavljen regulativni okvir, primeren za digitalno dobo, ki bi prinesel varnejšo, pravičnejšo in bolj raznoliko avdiovizualno okolje. Rok za prenos revidirane direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah v nacionalno zakonodajo se je iztekel 19. septembra 2020. Direktiva nekatera pravila o avdiovizualnih storitvah prvič razširja na platforme za izmenjavo videov in na avdiovizualno vsebino, ki se deli na nekaterih storitvah družbenih medijev. Krepi tudi spodbujanje kulturne raznolikosti z uvedbo jasnih obveznosti, da morajo imeti storitve na zahtevo vsaj 30-odstotni delež evropskih vsebin v svojem katalogu in zagotavljati, da se te vsebine postavijo v ospredje.

Julija 2020 je Komisija izdala smernice o platformah za izmenjavo videov, ki bodo državam članicam pomagale pri uporabi novih pravil. Komisija je začela postopke za ugotavljanje kršitev zoper 24 držav članic, ker niso pravočasno prenesle pravil revidirane direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, ki urejajo usklajevanje vseh avdiovizualnih medijev v EU, tako tradicionalnih televizijskih programov kot tudi storitev na zahtevo.

Digitalni prometni sistemi Evropski register podjetij cestnega prevoza omogoča izmenjavo informacij o podjetjih cestnega prevoza s sedežem v EU in med državami članicami. Je bistveni instrument za zagotavljanje pravilnega izvrševanja zakonodaje EU o prometu. Komisija se je odločila, da proti Cipru , Nizozemski in Portugalski začne postopek pred Sodiščem, ker navedene države niso posodobile svojih registrov podjetij cestnega prevoza in njihove povezave do revidiranega evropskega registra podjetij cestnega prevoza. V zvezi s tem je Komisija nadaljevala postopek za ugotavljanje kršitev zoper Madžarsko . Za izvajanje nove in izboljšane različice registra morajo države članice prilagoditi svoje sisteme na nacionalni ravni. Rok za vzpostavitev posodobljene povezave za nacionalne elektronske registre se je iztekel januarja 2019. Na področju cestnega prometa evropsko elektronsko cestninjenje zagotavlja interoperabilnost storitev cestninjenja po vsem cestnem omrežju EU. Uporabnikom cest omogoča enostavno plačevanje cestnine v vsej EU zgolj z enkratno naročniško pogodbo s ponudnikom storitve in eno napravo v vozilu. Z omejevanjem gotovinskega plačila na cestninskih postajah in odpravo zapletenih postopkov za občasne uporabnike storitev cestninjenja olajšuje vsakodnevne dejavnosti uporabnikov cest, izboljšuje prometni tok in zmanjšuje zastoje. Komisija se je odločila za začetek postopkov za ugotavljanje kršitev zoper Italijo in Madžarsko , ker ti državi ponudnikom evropskega elektronskega cestninjenja nista omogočili dostopa do svojih nacionalnih območij cestninjenja. Na področju varnosti v letalstvu so storitve podatkovnih zvez komunikacije med zrakoplovi in kontrolo na tleh, ki dopolnjujejo glasovno komunikacijo, ki se tradicionalno uporablja v kontroli zračnega prometa. Izboljšujejo učinkovitost komunikacije med pilotom in kontrolorjem ter povečujejo zmogljivost kontrole zračnega prometa. Komisija je začela postopke za ugotavljanje kršitev zoper 11 držav članic , ker ne zagotavljajo in opravljajo storitev podatkovnih zvez za vse operaterje zrakoplovov, ki letijo znotraj njihovega zračnega prostora. Preglednost informacij o podjetjih Države članice morajo svoje nacionalne poslovne registre povezati s sistemom povezovanja poslovnih registrov (BRIS). BRIS olajšuje čezmejno trgovino ter podjetjem omogoča cenejše in hitrejše postopke. Posameznikom, podjetjem in podjetnikom omogoča pridobivanje informacij o podjetjih. Komisija je začela postopke za ugotavljanje kršitev zoper tri države članice, ker nacionalnih poslovnih registrov niso povezale z BRIS.

IV.Gospodarstvo za ljudi „Naši državljani in podjetja so lahko uspešni le, če gospodarstvo deluje v njihovo korist. To je bistvo našega socialnega tržnega gospodarstva.“ Predsednica Ursula von der Leyen v političnih usmeritvah Edinstveno socialno tržno gospodarstvo EU gospodarstvom omogoča rast ter zmanjševanje revščine in neenakosti. Ekonomske razmere v Evropi so stabilne, zato se lahko gospodarstvo učinkovito odziva na potrebe državljanov in državljank EU. Mala in srednja podjetja so hrbtenica gospodarstva EU. Delovni pogoji Komisija je nadaljevala postopek zoper Italijo v zvezi z manj ugodno obravnavo in nezadostno zaščito pred zlorabo veriženja pogodb o zaposlitvi za določen čas v javnem sektorju. Cilj je bil zaščititi delavce, kot so učitelji, zdravstveni delavci, strokovni delavci v izobraževanju na področju umetnosti, glasbe in plesa, osebje nekaterih institucij glasbene produkcije, akademsko osebje, delavci v kmetijstvu v javnem sektorju in prostovoljni pripadniki nacionalne gasilske službe. Ključni element evropskega socialnega tržnega gospodarstva so pravični delovni pogoji, kar vključuje preprečevanje delovnih razmerij, ki vodijo do prekarnih delovnih razmer.



Zdravje in varnost pri delu Velik poudarek je bil na zagotavljanju, da se pravila EU o zdravju in varnosti pri delu prenesejo v nacionalno zakonodajo do zahtevanih rokov. Komisija je nadalje ukrepala v postopkih za ugotavljanje kršitev zoper Francijo in Španijo, ki Komisiji nista sporočili svojih nacionalnih ukrepov za prenos direktive o varovanju pred izpostavljenostjo rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu .