o oceni in izvajanju programov pomoči EU pri razgradnji jedrskih elektrarn v Bolgariji, Litvi in na Slovaškem

V vseh treh primerih so programi v smislu obsega, proračuna in načrtovanja ustrezno opredeljeni, končni datumi pa so predvideni v obdobju po sedanjem obdobju financiranja. Odstranjevanje izrabljenega goriva in radioaktivnih odpadkov v globoko geološko odlagališče ni vključeno v obseg programov, ampak ga mora vsaka država članica obravnavati v svojem nacionalnem programu za ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, kot je določeno v ustrezni direktivi,.

Pomembno je opozoriti, da veljavni uredbi omejujeta obseg programov samo na dejavnosti razgradnje, pri čemer so izključeni ukrepi za ublažitev v energetskem sektorju, katerim je bila podpora zagotovljena v prejšnjih obdobjih. Ta prehod s financiranja zapletene kombinacije energetskih projektov in projektov razgradnje na enotna in usmerjena prizadevanja za programe razgradnje, ki temeljijo na odobrenih podrobnih načrtih razgradnje, je bil ključen pogoj za večjo učinkovitost in uspešnost.

·v kolikšnem obsegu so bili v smislu rezultatov in učinkov doseženi cilji programov Kozloduj, Bohunice in Ignalina,

V poročilu so povzete ugotovitve vmesne ocene programov pomoči EU pri razgradnji jedrskih elektrarn (v nadaljnjem besedilu: programi) v Bolgariji, Litvi in na Slovaškem ter je obravnavan napredek v letu 2017 in prejšnjih letih. S tem poročilom so izpolnjene zahteve glede poročanja iz členov 6 in 9 uredb.

Bolgarija, Slovaška in Litva so se ob pristopu k EU zavezale, da bodo zaprle osem jedrskih elektrarn pred koncem njihove načrtovane življenjske dobe:

Programi bodo na splošno dosegli specifične cilje uredb po načrtu in s sredstvi, zagotovljenimi v tem večletnem finančnem okviru. Kakor so potrdili neodvisni strokovnjaki, je bila v vseh dejavnostih spremljanja opažena jasna težnja k večji učinkovitosti. Na nekaterih področjih je treba nadalje zmanjšati tveganje zamud in to vprašanje pozorno spremljati.

Vsi izvajalci razgradnje v celoti izvajajo dejavnosti razgradnje. Slovaška je najbolj napredovala ter trenutno izvaja demontažo in dekontaminacijo v reaktorski zgradbi na lokaciji Bohunice. Demontaža in dekontaminacija dobro napredujeta v pomožnih zgradbah na lokacijah Kozloduj in Ignalina. Poleg tega zdaj v Litvi dobro napreduje ključen, z varnostjo povezan projekt odstranitve izrabljenega jedrskega goriva iz reaktorja vrste RBMK (podobnega reaktorju v Černobilu). Izpraznitev sredice reaktorja v enoti 2 je bila dokončana 25. februarja 2018 (tj. 15 mesecev prej, kot je bilo predvideno).

To poročilo vključuje oceno, ali bodo programi dosegli zastavljene cilje v skladu z načrtom, in priporočila za izboljšanje njihovega izvajanja. Priložen mu je delovni dokument služb Komisije, v katerem so navedene stvarne informacije in analiza.

(4)notranje ocene rezultatov ukrepa periodičnega spremljanja, ki ga je izvedla Komisija, in dokumentacije, ki so jo predložili deležniki;

(2)zunanje študije, ki je bila izvedena leta 2016 in je zajela oceno predvidenih splošnih stroškov programov, skupno oceno tveganja, analizo nacionalnega financiranja in drugih virov ter analizo zanesljivosti državnih proračunov;

(1)zunanje študije, ki je bila izvedena leta 2017 in je zajela poglobljen pregled dokumentacije, razgovore s ciljnimi deležniki, obiske na terenu, analizo javnega posvetovanja in dodatnega ciljno usmerjenega posvetovanja, primerjalno analizo s primerljivimi instrumenti ter posvetovanje strokovnjakov;

Izvedbeni postopki7 določajo osnovni scenarij za vsak program razgradnje do ustreznega končnega stanja in zagotavljajo konkretne cilje za vsak specifičen cilj.

Ustreznost

(1)Kar zadeva večletni finančni okvir 2014–2020, so splošni in specifični cilji programov še vedno izjemno pomembni za obravnavanje potreb, ki so bile opredeljene ob pripravi večletnega finančnega okvira (tj. napredek pri razgradnji do točke, ko ga ni mogoče več preprečiti, in vzpostavitev večje varnosti).

Usklajenost

(2)Uredbi sta skladni s politikami EU, katerih cilj je zagotoviti najvišjo raven jedrske varnosti. Pravna podlaga programov je oblikovana tako, da je povsem skladna s pravnim redom Pogodbe Euratom, zlasti na področju jedrske varnosti, ter ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki8. To ne posega v izjemen primer finančnih sredstev EU, ki so posledica posebnih zgodovinskih dogodkov, na katerih temeljijo programi. Podpora EU je zagotovila takojšnje izvajanje strategij demontaže, omogočila hitrejše zmanjšanje ravni radiološke nevarnosti in preprečila nastanek prevelikega bremena za prihodnje generacije, hkrati pa je delno krila obveznosti držav članic.

(3)Države članice so z izpolnitvijo predhodnih pogojenosti oblikovale obseg programov. Zato je bilo dolgoročno ravnanje z izrabljenim gorivom in visoko radioaktivnimi odpadki izrecno izključeno iz programov, zanj pa so v skladu z Direktivo Sveta 2011/70/Euratom še naprej finančno odgovorne države članice.

(4)Programi so skladni tudi s politikami EU na področjih, kot sta varstvo okolja in socialna zaščita.

Učinkovitost

(5)Doslej je bil napredek dosežen v vseh treh programih in končno so bile odpravljene dolgotrajne težave, ki so se prenesle iz prejšnjega finančnega okvira. Ključne infrastrukture za ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki so začele delovati ali pa so v zadnjih fazah demontaže, kar je dejavnostim razgradnje dalo nov zagon.

(6)Demontaža in dekontaminacija v turbinskih dvoranah in pomožnih zgradbah dobro napredujeta na vseh treh lokacijah. Izvajalci razgradnje so uspešno opredelili in odstranili ozka grla v postopkih.

(7)Dosežen je bil napredek v demontaži in dekontaminaciji v reaktorskih zgradbah (nadzorovano območje) na vseh treh lokacijah, kar je skladno z ustreznimi časovnimi načrti programov in končnimi datumi.

(8)Glavni rezultati programov razgradnje so materiali, ki jih je treba ponovno uporabiti ali reciklirati, in pripravljeni radioaktivni odpadki, ki jih je treba začasno uskladiščiti (začasno skladišče odpadkov) ali odstraniti. Pri vseh treh programih so bili ti rezultati doslej manjši od pričakovanih zaradi več razlogov: (i) precenjenih ciljnih vrednosti, ki so posledica negotovosti, značilnih za opredelitev lastnosti elektrarn; (ii) manjšega vložka v obrate za ravnanje z odpadki, ki se zagotovi iz dejavnosti demontaže, in (iii) tehničnih izzivov, povezanih s specifičnimi zastarelimi tokovi odpadkov. Kljub temu se je izkazalo, da postopki ravnanja z odpadki na splošno lahko zagotovijo zahtevano zmogljivost produktivnosti ob upoštevanju najvišjih varnostnih standardov.

Učinkovitost

(9)Na začetku sedanjega večletnega finančnega okvira so zadevne tri države članice oblikovale podrobne načrte razgradnje, da bi izpolnile predhodne pogojenosti. Zajete so bile torej ocene skupnih stroškov programov, ki so bile posodobljene z vidika predhodnih težav. Komisija je leta 2016 dokončala svojo oceno teh novih načrtov in ugotovila, da so popolni, ustrezni in celoviti ter da so ocene skupnih stroškov na splošno ustrezne – kar so podprli tudi rezultati neodvisnega pregleda11 – če se raven nepredvidenih stroškov poveča na 16 %. Omejitve obsega podpore EU in osnovni stroški so bili torej jasno opredeljeni za spremljanje stroškovne učinkovitosti.

(10)Iz analize je razvidno, da so bili v tem finančnem okviru programi na splošno izvedeni stroškovno učinkovito in da je raven postopka načrtovanja programov veliko višja.

(11)Finančne primerjalne analize dejavnosti razgradnje so po vsem svetu še vedno izziv. Ta omejitev se kaže v težavah pri primerjanju treh programov med seboj in z drugimi programi razgradnje kljub širši uporabi mednarodne strukture za oceno stroškov razgradnje.

(12)V analizi so bili opredeljeni tudi glavni dejavniki, ki vplivajo na stroškovno učinkovitost.

·Upravljanje, ki se izvaja od leta 2014, je programe usmerilo k večji učinkovitosti, organizacijske spremembe pa so pozitivno vplivale na stroškovno učinkovitost.

·Vedno večje ravni nacionalnih prispevkov so domnevno spodbudile večjo odgovornost in lastne gospodarske interese v državah članicah. Ni pa bilo dokaza, da večji delež nacionalnih prispevkov na ravni posameznih projektov pomeni večjo uspešnost.

·Pravočasna izvedba je ključna za stroškovno učinkovitost. K stroškovni učinkovitosti sta prispevali odprava ovir, prenesenih iz prejšnjega finančnega okvira, in nadomestitev večjega števila zamud, kadar je to bilo mogoče (npr. razrešitev dolgotrajnih pogodbenih sporov v zvezi z elektrarno Ignalina). Poleg tega so deležniki programa z metodologijo prislužene vrednosti in naborom ključnih kazalnikov uspešnosti dobili sklop orodij za predvidevanje učinka zamud, pri čemer imajo možnost ublažiti ali preprečiti negativni učinek na stroške (glej na primer okvir s podatki o programu Bohunice).

·Stroški dela so precejšnji in so sami po sebi del stroškov razgradnje, ki so odvisni od časa. Kadar delo večinoma izvajajo uslužbenci izvajalcev razgradnje, lahko nastale zamude vplivajo na stroške, zlasti kadar vplivajo na kritično pot programa, tj. njegov končni datum. Za ublažitev tega tveganja zagotavljajo strategije eksternalizacije ustrezno prožnost za prilagajanje potreb in prizadevanj. Izvajanje takih strategij dobro poteka v elektrarni Bohunice in napreduje v elektrarni Ignalina, za katero je bil leta 2017 pripravljen strukturiran načrt „naredi ali kupi“.