SL    SL SL 
 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 28.10.2010 
SEC(2010) 1263 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
  
Spremni dokument k predlogu uredbe Evro pskega parlamenta in Sveta o spremembi 
Uredbe (ES) št. 1406/2002 o ustanovitvi Ev ropske agencije za pomorsko varnost 
COM(2010) 611 
 SEC(2010) 1264 
 
SL 2   SL DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Povzetek poro čila o oceni u činka predloga za spremembo  
Uredbe (ES) št. 1406/2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost  
Vodilni GD:  MOVE 
1. P OSTOPEK  
Ta predlog je del Zakonodajnega in delovne ga programa Komisije za leto 2008 (glej 
2008/TREN/047 zdaj 2008/MOVE/047). 
Priprave na oceno u čink a so se za čele leta 2007. Ustanovljena  je bila medresorska 
usmerjevalna skupina. 
Uporabljena sta bila dva razli čna neodvisna vira strokovnega znanja in izkušenj. V 
skladu s členom 22 uredbe o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost 
(EMSA) je upravni odbor EMSA naro čil zunanje ocenjevanje. Na podlagi kon čnega 
poročila ocenjevanja je upravni odbor  junija 2008 sprejel priporo čila. Službe 
Komisije so naro čile študijo na podlagi okv irne pogodbe za podporo v zvezi z 
ocenami u činka. Upoštevana je bila tudi petletn a strategija EMSA, ki jo je marca 
2010 odobril upravni odbor EMSA. 
2. P ROBLEMATIKA  
EMSA je bila ustanovljena leta 2002 kot  del drugega svežnja  zakonodajnih ukrepov 
za pomorsko varnost v splošnem prizadevan ju za izboljšanje pomorske varnosti v 
evropskih vodah po številnih pomorskih nesre čah, nekaterih s katastrofalnim izidom 
za okolje v Evropi. Agencija je za čela delovati v za četku 2003. Leta 2004 je prvi č 
delovala celo leto. 
V zunanjem ocenjevanju je potrjeno, da  je EMSA zapolnila vrzel na podro čju 
pomorske varnosti v Evropski uniji. Zainte resirane strani menijo, da sta uredba 
EMSA in sama EMSA izredno pomembni. V zunanjem ocenjevanju je poudarjeno, 
da se lahko uspešnost in u činkovitost EMSA na  številnih podro čjih še nadalje 
izboljšata, poleg tega se za nekatere vi dike priporo čajo jasnejša dolo čila. Rešiti je 
torej treba dva sklopa težav: 
1) do katere mere uredba EMSA zagot avlja primerno podlago za EMSA in njeno 
izvajanje nalog, kot to pri čakujejo glavne zainteresirane strani, in 
2) kako reševati številna vprašanja glede upravljanja, ki so se pojavila v prvih 
letih obstoja EMSA. 
Brez ukrepanja bi neskladnosti med ure dbo o ustanovitvi EMSA in novo zakonodajo 
EU na podro čju pomorske varnosti povzro čile negotovosti glede nalog EMSA in 
pomanjkanje razvidnosti v smislu „kdo po čne kaj?“. Zato je treba bolje opredeliti 
naloge EMSA ter to čno določiti obliko podpore EMSA Komisiji in državam 
članicam glede na novosti (tretji sveženj zakonodajnih ukrepov za pomorsko varnost, 
celostna pomorska politika EU, še zlasti pomor ski nadzor, razprave o evropski službi 
 
SL 3   SL obalne straže, pomorsko raziskovanje, vl oga EU v mednarodni h organizacijah, 
pristojnih za pomorski promet, ter odnosi s sosednimi državami). Zagotoviti je treba, 
da bo EMSA tudi v prihodnje še sposobna zadovoljiti upravi čene zahteve svojih 
zainteresiranih strani v skladu z razvojem na podro čju pomorske varnosti.  
Drugi sklop težav, ki naj bi bil odpravlj en z revizijo uredbe, zadeva vidike 
upravljanja. Izkušnje zadnjih let so pokazale, da je treba nekatere dolo čbe glede 
upravljanja jasneje opredeliti, predvsem  vloge in odgovornosti Agencije, upravnega 
odbora, držav članic in Komisije. EMSA ima tr enutno dvojno vlogo in sicer na eni 
strani z inšpekcijskimi pregle di in obiski nadzira države članice, na drugi strani pa 
državam članicam zagotavlja tehni čno podporo, usposabljanje in druge pomožne 
pomorske storitve. Člani upravnega odbora, ki zastopajo države članice, se sre čujejo 
z možnim navzkrižjem interesov. Na eni strani kot člani upravnega odbora odlo čajo 
o dejavnostih in sredstvih EMSA, na drugi strani pa zastopajo državno upravo, ki je 
predmet obiskov in inšpekcijskih pregledov s strani EMSA za pr everjanje skladnosti 
državnih predpisov in prak se z veljavno zakonodajo EU . Zaradi težavne narave 
temeljnih dolo čb so potrebni ukrep i za izboljšanje. 
3. C ILJI 
Splošni cilj politike  je izboljšanje pomorsk e varnosti, pomorske zaš čite, 
preprečevanja onesnaževanja z ladij in odzivanje  nanj, da bi izboljšali varnost za 
evropske državljane, vode in obalo.  
Prvi posebni cilj politike  je zagotoviti boljšo uskladitev med nalogami EMSA, kot so 
opredeljene v uredbi o ustanovitvi, in razli čnimi elementi zakonodaje EU o pomorski 
varnosti. To lahko pomeni razšir itev nalog EMSA na nova podro čja pomorske 
varnosti, pomorske zaš čite, prepre čevanja onesnaževanja in odzivanja nanj. Drugi 
posebni cilj politike  je jasneje opredeliti vidike upravljanja, za katere se je pokazala 
potreba v prvih letih obstoja EMSA, da bi tako bolje opredelili odgovornosti 
različnih udeležencev (Agencije, upravnega odbora, Komisije in držav članic). Tretji 
posebni cilj politike  je zagotoviti pomo č pri izboljšanju pr epoznavnosti EU na 
mednarodni ravni z zagotav ljanjem najsodobnejše tehni čne podpore državam 
članicam in Komisiji na vseh podro čjih strokovnega znanja Agencije. 
4. O CENA U ČINKA  
Upoštevana sta bila dva sklopa možnos ti; prvi zadeva naloge EMSA, drugi pa 
upravljanje EMSA. 
Glede nalog EMSA so bile pregledane naslednje možnosti: - možnost 1: „nespremenjeno“ (tj. Uredba 1406/2002 se ne spremeni); - možnost 2: „minimalne“ spremembe, omejen e na naloge, ki izhajajo iz izvajanja 
tretjega svežnja zakonodajnih ukrepov za pomorsko varnost; 
- možnost 3: „srednje“ obsežne spremembe, ki obsegajo možnost 2 in prevzemajo 
večji del dejavnosti Pariškega memoranduma o soglasju glede nadzora, ki ga 
opravlja inšpekcija za varnost plovbe; 
 
SL 4   SL - možnost 4: „ve čje“ spremembe, ki obsegajo možnost 3 ter nove naloge na podro čju 
varnosti, raziskovanja in sp lošne pomorske politike.  
Že od za četka je prevladovalo mnenje, da se možnosti od 2 do 4 ne izklju čujejo, 
temveč dopolnjujejo, in da je tr eba v okviru vsake izmed mo žnosti razviti specifi čne 
naloge, ki se ocenijo posami čno, s čimer bi lahko možnosti deloma na novo 
opredelili. 
Glede nalog Agencije je bilo ugotovljeno, da so možni gospodarski, družbeni in 
okoljski vplivi možnosti politike omejeni zaradi manjšega obsega na črtovanih 
sprememb. U činke načrtovanih sprememb je nemogo če natančno količinsko oceniti. 
Vse naloge EMSA so oblikovane kot tehni čna podpora Komisiji in državam 
članicam. Prispevkov tehni čne podpore k ciljem politike ne moremo meriti s trenutno 
razpoložljivimi orodji. 
Na podro čju ladijskega prevoza ni bilo mogo če opredeliti izmerljivega u činka glede 
konkuren čnosti za katero koli možnost v smislu stroškov ali koristi. Predvideva pa 
se, da bo podpora EMSA državam članicam in Komisiji posredno koristila sektorju 
ladijskega prevoza, saj bodo države članice in Komisija v boljšem položaju za 
izvajanje svojih regulativnih de javnosti. Po opredelitvi tehni čna podpora EMSA za 
države članice ne predstavlja upravnega bremena niti stroška. Medtem ko je težko 
oceniti možne prihranke držav članic, je veliko štev ilo predstavnikov držav članic na 
posvetovanjih z zainteresiranimi stranmi pri čakovalo prihranke na državni ravni 
zaradi širše tehni čne podpore EMSA. Glavni ugotovlje ni gospodarski vpliv zadeva 
povečan proračun EMSA v postavkah za upravna in operativna sredstva, potrebna za 
izvajanje dodatnih nalog. 
Družbeni vpliv vseh možnosti je zgolj pos transki. Nekatere posredne vplive lahko 
povežemo z varnostjo ter delovnimi in življenjskimi pogoji za pomorš čake in potnike 
na ladjah.  
Glede okoljskih vplivov se pri čakuje, da bodo možnosti od  2 do 4 imele pozitiven 
okoljski vpliv, saj bodo na črtovani ukrepi prispevali k varn ejšim ladjam in varnejši 
plovbi. 
Na podlagi trenutnih izkušenj EMSA s podobnimi dejavnostmi se sklepa, da bo 
EMSA verjetno uspešna ali zelo uspešna pri izvajanju velike ve čine možnih nalog. 
To zadeva vse naloge pod možnostma 2 in 3, medtem ko so pod to čko 4 dve nalogi, 
vezani na raziskovanje, in 2 nalogi, vezan i na sodelovanje s sosednjimi tretjimi 
državami, ocenjene kot „dokaj uspe šne“, saj gre za precej nova podro čja delovanja 
Agencije. Skoraj vse možne nove naloge  pod možnostmi od 2 do 4 so naloge, ki 
bodo EU zagotovile visoko dodano vrednost.  
Pri oceni izvedljivosti razli čnih predvidenih možnosti so morale službe Komisije 
upoštevati tudi razpoložljiva prora čunska sredstva. Finan čna perspektiva do leta 
2013 ne dovoljuje zagotovitve potrebnih prora čunskih sredstev za EMSA, da bi ta 
lahko izvajala vse možne in zaželene nove na loge. Zato so službe Komisije morale 
naloge iz ocene u činka izbrati glede na njihovo pomembnost in dodano vrednost za 
EU. Medtem pa EMSA na podlagi velja vne uredbe in v skladu s trenutnimi 
proračunskimi sredstvi že izvaja nekatere nove naloge. 
 
SL 5   SL Glede upravljanja EMSA so bile pregledane naslednje možnosti: 
- možnost 1: „nespremenjeno“ (tj. Uredba 1406/2002 se ne spremeni); - možnost 2: revizija vidikov upravljanja zn otraj institucionalnega okvira regulativne 
agencije;  
- možnost 3: temeljita revizija s spreme mbo institucionalnega okvira, v katerem 
EMSA trenutno deluje. 
Skrajna rešitev iz možnosti 3 je bila zavrnjena že v za četni fazi, saj se šteje, da so 
upravni stroški temeljite revizije nesorazmerni. Delitev Agencije na dve razli čni 
podenoti bi povzro čila neželeno in neproduktivno neu činkovitost. Iz teh razlogov je 
odločeno, da EMSA ostane tako imenovana „r egulativna“ agencija z visoko ravnijo 
neodvisnosti in enotno zgradbo. Ker je bilo predvideno, da vidiki revizije, povezani z upravljanjem, ne bi prinesli negativnih posledic na gospodarskem, družbenem ali 
okoljskem podro čju, je bila sprejeta odlo čitev, da se uporabi možnost 2. Pravzaprav 
ne bi bilo smiselno ne obravnavati vidikov upravljanja pri reviziji nalog EMSA, kot 
to predvideva možnost 1. 
Glede na stalne medinstitucionalne razprave o sistemu agencij EU je bilo že v za četni 
fazi pripravljanja predloga odlo čeno, da se kakršno koli zadevo horizontalne narave 
odloži (na primer strukturo in glasova lne pravice v upravnem odboru) ter se 
osredotoči na vidike upravljanja, ki so specifi čni za EMSA (na primer organizacija 
inšpekcijskih pregledov držav članic EU). Predlog zato vsebuje omejeno število 
izboljšav in pojasnil glede upravljanja Agencije. 
5. S
KLEP  
Službe Komisije so zaklju čile, da je možnost 4, ki obsega možnosti 2 in 3, kot je 
opisano zgoraj, prednostna izbira za re vizijo nalog EMSA, saj je na ta na čin 
zajamčeno, da bo Agencija še naprej  zagotavljala dragoceno tehni čno podporo 
Komisiji in državam članicam na vseh podro čjih pristojnosti. Kljub vsemu pa so 
službe Komisije glede na prora čunsko situacijo, obrazl oženo v prejšnji to čki, izbrale 
bolj omejen pristop k možnosti 4. Ob upoštevanju omenjene prora čunske situacije ter 
dosedanjega razvoja in vlaganj za obdobje 2008 in 2011 je strošek nadaljnje širitve 
EMSA omejen na 18 novih delovnih mest, ki  morajo biti vpeljana postopno od leta 
2012 do 2014, od tega pa jih mora 6 zagotoviti  EMSA z notranjo prerazporeditvijo. 
Vpliv na prora čun je ocenjen na približno 3,9 milijona EUR za obdobje 2012–2015.