1.Uvod

Velike krize in gospodarski pretresi v zadnjih letih so vplivali na vse vidike gospodarstva in družbe EU. Najnovejša in najostrejša kriza – neusmiljena in neizzvana ruska invazija na Ukrajino – se po svoji naravi razlikuje od pandemije in okrevanja po njej ali vse nujnejšega odzivanja na podnebno krizo in krizo, povezano z biotsko raznovrstnostjo. Nastale geopolitične razmere ponovno obremenjujejo ljudi in podjetja v Evropi in zunaj nje v času, ko so Evropska unija, Ukrajina in svet na splošno pričakovali, da se bo stanje izboljšalo.

Vendar imajo te krize tudi veliko skupnega in nas spodbujajo, da podvomimo o predpostavkah, ponovno razmislimo o svojem gospodarskem modelu in si prizadevamo za preoblikovanje našega energetskega sistema. Ponovno smo se srečali z lastno odvisnostjo in ranljivostjo, ki jo lahko povzročijo krize v smislu zanesljivosti oskrbe, finančnega pritiska na gospodinjstva in pretresov za podjetja, katerih dnevno poslovanje in dolgoročno preživetje sta ogrožena.

Zato je treba preučiti, kako lahko izboljšamo blaginjo naših državljanov in zagotovimo trajnostno rast z boljšim upravljanjem z viri in materiali, iz katerih so proizvedeni izdelki, ki jih uporabljamo vsak dan, pa tudi z izboljšanjem samih izdelkov. Z manjšo porabo energije, učinkovitejšo in daljšo uporabo izdelkov, z uporabo recikliranih materialov namesto primarnih surovin in s širjenjem naprednih krožnih gospodarskih modelov lahko gospodarsko rast ločimo od uporabe naravnih virov in degradacije okolja. S spodbujanjem usklajenega pristopa na ravni EU lahko spodbudimo konkurenčnost, ustvarimo nove poslovne priložnosti in delovna mesta, spodbudimo ekologizacijo enotnega trga v skladu z načrtom za trajnostno rast v okviru evropskega zelenega dogovora, omogočimo potrošnikom prihranke pri stroških ter povečamo odpornost gospodarstva EU na motnje v povezanih globalnih vrednostnih verigah. Poleg tega bo to odločilno prispevalo k doseganju podnebne nevtralnosti do leta 2050, zaustavitvi izgube biotske raznovrstnosti in uresničitvi naših ciljev glede ničelnega onesnaževanja.

Čeprav je bil v zadnjih letih dosežen napredek, negativni vplivi porabe na okolje še vedno presegajo varni manevrski prostor delovanja človeštva, saj v EU na več načinov presegamo omejitve planeta. Na svetovni ravni je polovica vseh emisij toplogrednih plinov in 90 % izgube biotske raznovrstnosti posledica pridobivanja in predelave primarnih surovin, medtem ko še vedno prevladujoči linearni model našega gospodarstva „vzemi, naredi, odvrzi“ povzroča veliko izgubo virov. Da bi EU uspešno prešla na krožno gospodarstvo, ki je gospodarno z viri, podnebno nevtralno in ne onesnažuje, ter zmanjšala svojo odvisnost od energije in virov, nujno potrebujemo nov pristop k zasnovi, izdelavi in uporabi izdelkov. EU bo ta pristop spodbujala tudi na mednarodni ravni, s čimer bo okrepila trajnostnost in odpornost globalnih vrednostnih verig.

Sedanji sveženj medsebojno povezanih pobud o trajnostnih izdelkih, ki je predstavljen v tem sporočilu, naj bi ta novi pristop bistveno približal resničnosti, saj temelji na že opravljenem delu. EU že določa minimalne okoljske zahteve za nekatere izdelke ali sektorje, kot so izdelki, povezani z energijo, embalaža in kemikalije. Te zahteve so pripomogle k znatnemu zmanjšanju okoljskega in podnebnega odtisa EU, vključno s porabo energije. Kumulativni učinek sedanjih pravil EU o okoljsko primerni zasnovi in označevanju z energijskimi nalepkami na primer pomeni 10 % manjšo letno porabo energije izdelkov, ki so vključeni v področje uporabe, kar je primerljivo s porabo energije na Poljskem, kar zmanjšuje našo odvisnost od fosilnih goriv, tudi iz Rusije. Vendar obstoječa pravila zajemajo le omejen delež blaga, ki se trži v EU, in sistematično ne spodbujajo krožnosti ter ne obravnavajo številnih načinov, kako izdelki v svojem življenjskem ciklu vplivajo na podnebje in okolje. Prav tako je še vedno veliko možnosti za zmanjšanje porabe energije pri izdelkih, povezanih z energijo.

Zato je predlog uredbe o okoljsko primerni zasnovi za trajnostne izdelke v središču tega svežnja. Ker zasnova izdelka določa do 80 % njegovega vpliva na okolje v življenjskem ciklu, se s predlogom razširja področje uporabe okvira za okoljsko primerno zasnovo, da bi zajemal čim širši nabor izdelkov. Predlog predvideva določitev minimalnih meril ne le za energijsko učinkovitost, temveč tudi za krožnost in splošno zmanjšanje okoljskega in podnebnega odtisa izdelkov. Obstoječa direktiva o okoljsko primerni zasnovi bo do začetka veljavnosti novega okvira še naprej spodbujala izboljšave na področju energijske učinkovitosti in krožnosti. Zato Komisija skupaj z novim predlogom sprejema delovni načrt za okoljsko primerno zasnovo in označevanje z energijskimi nalepkami za obdobje 2022–2024, ki bo zajemal nove izdelke, povezane z energijo, ter posodobil in povečal cilje za izdelke, ki se že urejajo.

V podporo temu sta kot del svežnja za obravnavo teh dveh prednostnih skupin izdelkov, ki pomembno vplivata na okolje in podnebje, predstavljeni ciljno usmerjeni sektorski pobudi, tj. strategija EU za trajnostne in krožne tekstilne izdelke ter revizija uredbe o gradbenih proizvodih. Da se zagotovi, da potrošniki ostanejo aktivni zagovorniki prehoda, je Komisija predložila tudi zakonodajni predlog za opolnomočenje potrošnikov za zeleni prehod, ki uvaja ciljno usmerjene spremembe za zagotovitev potrebne „ekologizacije“ horizontalne zakonodaje EU o varstvu potrošnikov.

Z uvedbo skupnega pristopa k izdelkom v EU bodo naši predlogi pomagali ustvariti enake konkurenčne pogoje za podjetja, ki delujejo na enotnem trgu, EU pa bo na področju trajnostnih izdelkov določala standarde. Da bi zagotovili, da se prehod na bolj trajnostne izdelke izvaja na način, ki bo zmanjšal stroške in izzive tega prehoda, se bodo skupine izdelkov izbirale in pravila za posamezne izdelke določala na podlagi dolgoročnega načrtovanja v okviru vključujočega procesa soustvarjanja ter strogih ocen učinka, tudi glede cenovne dostopnosti za potrošnike, vpliva na konkurenčnost in upravnega bremena.

Več držav članic je že začelo določati zahteve glede okoljske trajnostnosti za izdelke, državljani pa jih vse bolj pozivajo, naj ukrepajo še bolj in hitreje. Različna nacionalna pravila pa lahko povzročijo razdrobljenost enotnega trga, kar otežuje poslovanje in povečuje njegove stroške. Usklajena pravila EU bodo preprečila takšno izkrivljanje trga, znatno razširila trg za okoljsko trajnostne izdelke ter nenazadnje zmanjšala stroške izpolnjevanja obveznosti in upravno breme za podjetja, ki poslujejo po vsej EU.

Glede na vse večje pomanjkanje primarnih naravnih virov, težave pri oskrbi s surovinami in nestanovitnost njihovih cen imajo podjetja tudi številne druge možnosti za prihranek pri stroških. S preoblikovanjem poslovnih modelov, proizvodnih procesov in izdelkov, daljšo življenjsko dobo izdelkov ali optimizacijo njihove uporabe ter s sodelovanjem na dobro delujočem trgu sekundarnih surovin lahko podjetja znatno zmanjšajo svoje stroške za materiale, energijo in ravnanje z odpadki ter izboljšajo svojo odpornost. Organizacije socialne ekonomije so imele pionirsko vlogo pri oblikovanju in širjenju dejavnosti krožnega gospodarstva, kot so recikliranje elektronike in tekstilnih izdelkov, ponovna uporaba potrošniškega blaga, popravila in ponovna izdelava. Nove digitalne rešitve prav tako odpirajo velike možnosti za preoblikovanje poslovnih modelov za energijsko učinkovitost, krožnost in širšo okoljsko trajnostnost.

Ta prehod so že sprejele vodilne družbe v več industrijskih ekosistemih.

Z jasnim in usklajenim regulativnim okvirom o okoljski trajnostnosti izdelkov se bodo zagotovili pogoji, ki bodo omogočali, da bo ta pristop postal prevladujoč in da se bodo v družbah, ki kupujejo in prodajajo na trgih EU, spodbujale inovacije in naložbe v krožne poslovne modele in izdelke prihodnosti.

Vse to bi znatno razširilo ponudbo okoljsko trajnostnih izdelkov, ki so na voljo potrošnikom v EU, in jih uvrstilo med najbolj razširjene izdelke. Danes je tržni delež teh izdelkov še vedno omejen, kar vpliva tudi na njihovo razpoložljivost in cenovno dostopnost za potrošnike. Izkušnje EU pa so že pokazale, da okoljsko primerna zasnova v večjem obsegu prinaša znatne prihranke stroškov. Samo leta 2021 so potrošniki zaradi obstoječih zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo, prihranili 120 milijard EUR, tudi če se upoštevajo stroški nakupa. Prihranki bi lahko bili precej večji, če bomo preprečili, da so potrošnikom na voljo izdelki s kratko življenjsko dobo, ki jih ni mogoče popraviti, ali da nimajo zadostnega dostopa do krožnih poslovnih modelov. Če se to združi z ustreznimi informacijami za potrošnike in zagotovitvi zaščita pred zelenim zavajanjem, bi EU s tem pomembno opolnomočila potrošnike za zeleni prehod in poskrbela, da bi trajnostni izdelki postali pravilo, temu vzoru pa bi sledil tudi preostali svet.

Pregled pobud v svežnju ukrepov za krožno gospodarstvo

2.Naš cilj: trajnostni izdelki naj postanejo pravilo

Zasnova bolj trajnostnih, krožnih in energijsko učinkovitih izdelkov