EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 20.12.2016 COM(2016) 812 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Evropski strukturni in investicijski skladi za obdobje 2014-2020

Zbirno poročilo 2016 na podlagi letnih poročil o izvajanju programov

v letih 2014 in 2015





Evropski strukturni in investicijski skladi za obdobje 2014–2020

Zbirno poročilo 2016 na podlagi letnih poročil o izvajanju programov

v letih 2014 in 2015 1.Uvod Kljub znakom okrevanja gospodarstva se številne države članice in regije še vedno srečujejo s šibko rastjo in strukturnimi pomanjkljivostmi. Med državami članicami in v njih so še vedno prisotne gospodarske in socialne razlike, skupne naložbe pa ostajajo pod ravnjo pred krizo. Nova generacija programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladov ESI) za obdobje 2014–2020 zagotavlja pomembne priložnosti za javne in zasebne naložbe, ki bodo podprle rast, zaposlovanje in strukturno preobrazbo. Skupne naložbe v vrednosti 638 milijard EUR med letoma 2014 in 2020, približno en milijon izbranih projektov v vrednosti 58,8 milijard EUR (ki se je do jeseni 2016 povišala že na 128,8 milijard EUR), 274 000 podjetij, ki prejemajo podporo, 2,7 milijona ljudi, ki prejemajo podporo za iskanje dela, usposabljanje ali izobraževanje, ter naložbe za izboljšanje biotske raznovrstnosti 11,1 milijona hektarjev kmetijskih zemljišč so le nekateri od predhodnih rezultatov, prikazanih v letnih poročilih o izvajanju skladov ESI v prvih dveh letih programskega cikla, ki so jih države članice predložile leta 2016. V sporočilu z naslovom Vlaganje v delovna mesta in rast – za kar največji prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov iz decembra 2015 so povzeti rezultati pogajanj o partnerskih sporazumih in programih z vsemi državami članicami. V njem je poudarjen tudi pričakovan prispevek petih skladov ESI k strategiji EU za rast, naložbenemu načrtu za Evropo ter obravnavanju strukturnih izzivov in reform v državah članicah. Skladi ESI neposredno prispevajo tudi k političnim prednostnim nalogam Komisije. To poročilo je prvo v sklopu letnih poročil institucijam EU o izvajanju skladov ESI. Ta pregled stanja se izvaja v okviru velikih novosti za izboljšanje kakovosti porabe, ki so bile uvedene leta 2014, kot so tematska osredotočenost, močnejše povezave z ekonomskim upravljanjem, predhodne pogojenosti, večja osredotočenost na rezultate in mehanizmi za merjenje uspešnosti. Poročilo izpolnjuje dve formalni zahtevi: (a) povzema letna poročila o izvajanju, ki so jih leta 2016 predložile države članice in regije v zvezi s 533 programi, ki so se izvajali v letih 2014 in 2015, ter (b) združuje dostopna vrednotenja teh programov. V poročilu so povzete informacije o izbiri projektov in doseganju kazalnikov na terenu ter o vzpostavljanju mehanizmov izvajanja v državah članicah in regijah. Dopolnjuje tehnično analizo izvrševanja proračuna skladov ESI iz maja 2016 z vidika proračuna EU. Oddelek 2 vsebuje pregled napredka pri izvajanju do konca leta 2015 ter opis prizadevanj za oblikovanje trdnih strategij in mehanizmov, ki bodo omogočili učinkovite naložbe. V oddelku 3 je natančneje predstavljen napredek na ključnih tematskih področjih. V oddelku 4 je povzeto tekoče delo za oblikovanje zanesljive ocene izvajanja politike. 2.Pregled prizadevanj za načrtovanje programov skladov ESI in spodbuditev naložb Nacionalni in regionalni organi so imeli v letih 2014 in 2015 tri glavne cilje: (a) zaključiti pogajanja in zagotoviti sprejetje novih programov, (b) vzpostaviti nove programe in (c) uspešno zaključiti izvajanje programov za obdobje 2007–2013. Pozno sprejetje večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 je posredno vplivalo na sprejetje zakonodaje, ki ureja sklade ESI. Postopek sprejemanja programov za obdobje 2014–2020 in pričakovani dosežki teh programov so bili predstavljeni decembra 2015. Do konca leta 2014 je bilo sprejetih 220 programov. Večina, tj. 313 programov, pa je bila dokončno oblikovana leta 2015, 181 od teh šele v drugi polovici leta. Medtem ko je bil torej pri večini programov, sprejetih leta 2015, zabeležen napredek, so se za številne šele izbirali prvi projekti do konca leta 2015. Programi skladov ESI generacije 2014–2020 so bolj osredotočeni na rezultate, preglednost in odgovornost: do leta 2023 bodo za vse programe predložena letna poročila o izvajanju, ki bodo morala vsebovati natančno količinsko opredelitev napredka v zvezi s financami, učinki in pričakovanimi rezultati. Zato so ti programi jasno usklajeni s pobudo „proračun EU, usmerjen v rezultate“. 2.1.Pregled napredka pri izvajanju Posodobljena je bila odprta podatkovna platforma za sklade ESI, da bi prikazovala finančni obseg izbranih projektov ter napovedi in dosežke za skupni kazalnik po programih, kot je navedeno v letnih poročilih o izvajanju, predloženih leta 2016. 2.1.1.Finančni pregled Do konca leta 2015 so države članice iz proračuna EU prejele plačila v skupnem znesku 15,4 milijarde EUR. Ta plačila so ustrezala 13,8 % obveznosti EU za leti 2014 in 2015, sestavljena pa so bila predvsem iz predplačil. Države članice so v letnih poročilih o izvajanju, predloženih leta 2016, ki zajemajo leti 2014 in 2015, obvestile Komisijo o dodeljenih finančnih sredstvih za izbrane projekte. Skupna finančna sredstva za projekte, izbrane za podporo, so znašala 58,8 milijarde EUR, kar ustreza 9,2 % skupnega obsega naložb, načrtovanih za obdobje 2014–2020. EU je k izbranim projektom po ocenah prispevala 41,8 milijarde EUR. Obseg izbranih projektov po tematskih ciljih, ki so ga države članice sporočile konec leta 2015, je razčlenjen v preglednici 1. Preglednica 1: Skupni stroški izbranih projektov po tematskih ciljih (v milijonih EUR) in stopnja izbiranja projektov do konca leta 2015

Oznaka TC Tematski cilji Skupne načrtovane naložbe

v milijonih EUR Skupni upravičeni stroški izbranih projektov do konca leta 2015

v milijonih EUR Stopnja izbiranja projektov leta 2015 01 Raziskave in inovacije 59 549,3 3 378,4 5,7 % 02 Informacijske in komunikacijske tehnologije 18 297,6 736,7 4,0 % 03 Konkurenčnost MSP 83 593,6 7 476,6 8,9 % 04 Nizkoogljično gospodarstvo 52 777,2 2 274,0 4,3 % 05 Prilagajanje podnebnim spremembam in preprečevanje tveganj 37 783,6 6 554,2 17,3 % 06 Varstvo okolja in učinkovita raba virov 72 316,2 7 573,0 10,5 % 07 Omrežne infrastrukture v prometu in energetiki 66 659,5 4 139,6 6,2 % 08 Trajnostno in kakovostno zaposlovanje 46 390,9 6 456,9 13,9 % 09 Socialno vključevanje 53 551,9 4 966,8 9,3 % 10 Izobraževanje in poklicno usposabljanje 42 315,6 5 749,8 13,6 % 11 Učinkovita javna uprava 6 080,2 680,7 11,2 % 12 Najbolj oddaljene in redko poseljene regije 220,5 47,8 21,7 % UU Ukinjeni ukrepi 928,0 – 0,0 % Večtematski cilji (ESRR/KS/ESS) 78 980,5 6 077,2 7,7 % TP Tehnična pomoč 18 712,1 2 674,3 14,3 % Skupaj 638 157 58 786 9,2 % Vir: Komisija na podlagi sporočenih podatkov po programih Glede na najnovejše finančne podatke, ki so bili sporočeni do jeseni 2016, izvajanje z vidika obsega izbranih projektov hitro napreduje. Skupni finančni obseg izbranih projektov se je v 9 mesecih več kot podvojil z 58,8 milijarde EUR na 128,8 milijarde EUR (20,2 % načrtovanih naložb). Finančni podatki za leti 2014 in 2015 zagotavljajo prvi vpogled v začetni napredek. Kaže, da je začetni napredek pri izbiranju projektov na terenu na splošno primerljiv s stanjem konec leta 2009 (v obdobju 2007–2013), ko je izbiranje projektov kohezijske politike doseglo podobno raven. Napredek pri izbiranju projektov in doseganju kazalnikov pa se tako kot takrat razlikuje po državah članicah in programih. To je posledica kombinacije rokov za izpolnjevanje obveznosti poročanja in dejstva, da je bilo veliko programov sprejetih šele leta 2015 in so se šele začeli izvajati. Ker so podatki za leto 2015 precej nepopolni, na njihovi podlagi ni mogoče sprejeti zanesljivih splošnih sklepov o uspehu ali verjetnem uspehu pri vzpostavljanju programov v državah članicah. Pregled za leto 2015 očitno ne prikazuje celoletne dejavnosti. Podatki, predloženi do konca leta 2016, naj bi zagotovili bolj reprezentativno sliko napredka pri dejavnostih izvajanja, ki so na celoletni ravni v smislu izbire projektov, izdatkov in ustvarjanja dejanskih koristi ali se tej ravni približujejo. V prilogah 1.1 in 1.2 je razčlenjen obseg projektov, izbranih do konca leta 2015 oziroma do jeseni 2016, po skladih. V prilogah 2.1 in 2.2 so predstavljeni isti finančni podatki, kot so jih sporočile posamezne države članice. Že iz primerjave obeh pregledov je razvidno, da so trendi začetnega izvajanja dinamični, do jeseni 2016 pa so dosegli enotnejše stopnje izbiranja projektov po državah članicah in tematskih ciljih. Komisija se zaveda nekoliko nezadostnega poročanja o izbiri projektov za nekatere programe do jeseni 2016, večina najnovejših podatkov pa kaže tudi počasen napredek na nekaterih področjih. 2.1.2.Napredek pri doseganju ciljev programa Letna poročila o izvajanju, predložena leta 2016, vsebujejo informacije o napredku pri doseganju ciljev programov. Napredek se meri glede na število izbranih projektov in njihov pričakovani prispevek k tem ciljem. Države članice in regije so do konca leta 2015 izbrale 989 000 projektov, ki segajo od velikih naložb v infrastrukturo do individualne podpore za kmetijska gospodarstva. Najpomembnejši podatki po različnih merilih uspešnosti programa, sporočeni do konca leta 2015, so: ̶po dosedanjih načrtih naj bi v okviru izbranih projektov finančno podporo prejelo 274 000 podjetij, in sicer iz vseh skladov ESI; ̶2,7 milijona udeležencev je imelo koristi od projektov, ki se podpirajo iz ESS; ̶za podporo pri upravljanju zemljišč za boljšo zaščito biotske raznovrstnosti je bilo izbranih 11,1 milijona hektarjev kmetijskih zemljišč ali 6 % kmetijske površine v uporabi; ̶izbrane lokalne akcijske skupine v okviru pristopa LEADER pokrivajo 24 % celotnega podeželskega prebivalstva (69 milijonov prebivalcev); ̶deluje več kot 10 % lokalnih akcijskih skupin za ribištvo, izbrane pa so bile tudi strategije lokalnega razvoja.



Okvir 1: Pregled podpore podjetjem iz skladov ESI Podpora podjetjem, tudi kmetijskim in ribiškim, je predvidena predvsem v okviru posebnega tematskega cilja za izboljšanje konkurenčnosti malih in srednjih podjetij, pa tudi na primer v okviru tematskih ciljev v zvezi z raziskavami in inovacijami, digitalnim gospodarstvom in nizkoogljičnim gospodarstvom. Podjetja se podpirajo iz vseh skladov ESI. V letnih poročilih o izvajanju, predloženih leta 2016, ima pomembno mesto napredek pri podpiranju podjetij do konca leta 2015. ̶V okviru izbranih projektov naj bi podporo prejelo skupaj 274 000 podjetij. To ustreza približno 13,6 % cilja 2 milijonov podjetij, ki naj bi prejela podporo do konca obdobja. ̶V okviru izbranih projektov podjetja bodo ali so že prejela podporo, in sicer 138 000 podjetij iz ESRR, 89 000 mikro, malih in srednjih podjetij iz ESS in 47 000 podeželskih podjetij iz EKSRP (mladi kmetje in naložbe v fizično premoženje kmetijskih gospodarstev). 2.2.Vzpostavljanje mehanizmov za izvajanje programov

Učinkovitost in kakovost programov sta odvisni od treh stebrov: (a) trdne strukture in postopkov, (b) izpolnjevanja osnovnih pogojev za premagovanje obstoječih ovir za naložbe in (c) jasne usklajenosti s prednostnimi nalogami evropskega semestra. Prvič, za uspešen začetek izvajanja programa v deljenem upravljanju morajo nacionalni ali regionalni organi upravljanja vzpostaviti programske strukture in procese, ki bodo zagotavljali dobre in kakovostne naložbe v celotnem obdobju izvajanja programa. Pri tem so poglavitne naslednje dejavnosti: imenovanje odgovornih organov; vključevanje deležnikov, izvajalskih organov in potencialnih upravičencev; ustanovitev nadzornih odborov (izbira članov ter določitev pravil in postopkov); prilagoditev ali razvoj informacijskih aplikacij (vključno z e-kohezijo za olajšanje komunikacije z upravičenci) in sistemov za spremljanje projektov (ki v nekaterih primerih vključujejo podatke o posameznih udeležencih); opredelitev meril za izbor in objava razpisov za zbiranje predlogov na različnih naložbenih področjih, zagotovitev prijaviteljem dovolj časa za oblikovanje predlogov in predložitev vlog ter ocenjevanje vlog, ki mu sledi dokončno oblikovanje ponudb in fizičnih informacij (kazalnikov) o izbranih projektih. Vsi ti elementi so bili v letih 2014 in 2015 glavna skrb organov, pristojnih za programe, ter so pogosto opisani v letnih poročilih o izvajanju. Zagotovitev teh elementov je bila pomembna za uspešen začetek izvajanja programov, poleg tega pa ti elementi podpirajo srednje- in dolgoročna prizadevanja za kakovostne naložbe, usmerjene v rezultate, pri čemer je v vsak program vključenih več deležnikov. Drugič, države članice in regije morajo izpolniti osnovne pogoje za uspešne in učinkovite naložbe, sofinancirane iz skladov ESI, t. i. predhodne pogojenosti. V času sprejetja programov je bilo izpolnjenih približno 75 % vseh predhodnih pogojenosti. Za druge je Komisija sprejela posebne akcijske načrte, ki jih mora večina držav članic izvesti do konca leta 2016. Komisija je potrdila, da je bila do 31. oktobra 2016 izvedena tretjina akcijskih načrtov. Pomemben napredek je bil dosežen tudi pri večini preostalih akcijskih načrtov. Države članice morajo informacije o izvajanju akcijskih načrtov za predhodne pogojenosti vključiti v letna poročila o izvajanju ali nacionalna poročila o napredku, ki jih morajo predložiti do sredine leta 2017. Okvir 2: Dodana vrednost predhodnih pogojenosti Predhodne pogojenosti povečujejo uspešnost in učinkovitost naložb, ki se podpirajo iz skladov ESI, pozitivno pa vplivajo tudi na širše javne in zasebne naložbe v državah članicah. Nanašajo se predvsem na: ̶vzpostavljanje strateških okvirov in načrtov upravljanja, ki prispevajo k prednostnemu razvrščanju naložb, da bi ustrezno upoštevale potrebe na evropski, nacionalni in regionalni ravni; ̶odpravljanje ovir za naložbe na številnih področjih, sofinanciranih iz skladov ESI; ̶zagotavljanje prisotnosti nacionalnih regulativnih okvirov, ki so skladni z zakonodajo na ključnih področjih ukrepov v okviru skladov ESI; ̶izboljšanje institucionalne in upravne zmogljivosti javne uprave ter upravičencev do podpore iz skladov ESI. Nekaj primerov izpolnjevanja predhodnih pogojenosti in njihovih koristi: ̶Italija je v skladu s cilji strategije EU 2020 sprejela nacionalno strategijo o širokopasovnih povezavah (pogojenost 2.2), ki je namenjena zmanjšanju še vedno prisotnih vrzeli. V strategiji je predvideno, da bi do leta 2020 dostop do širokopasovnih povezav s hitrostjo vsaj 100 MB/s zagotovili do 85 % prebivalcem Italije, vsem prebivalcem Italije pa do povezav s hitrostjo vsaj 30 MB/s; ̶Poljska je uspešno zaključila postopek izvajanja direktive o energetski učinkovitosti stavb (pogojenost 4.1 o energetski učinkovitosti). Brez te predhodne pogojenosti bi za zaključek tega postopka potrebovala več časa; ̶Latvija je z razvojem nacionalne strategije za pametno specializacijo (pogojenost 1.1) prispevala k strukturnim reformam v sektorju raziskav in inovacij, vključno z reformo raziskovalnih ustanov. Poleg tega je ta strategija pripomogla k usmeritvi podpore v prednostna področja;

̶Romunija je sprejela nacionalno strategijo za zmanjšanje zgodnjega opuščanja šolanja (pogojenost 10.1), ki je bila prenesena na ustrezne ozemeljske ravni. Njen namen je povečati prisotnost v šolah in zmanjšati zgodnje opuščanje šolanja s partnerskim pristopom in zanesljivim mehanizmom spremljanja; ̶na Poljskem je bila leta 2015 izpolnjena splošna predhodna pogojenost 3 v zvezi z invalidnostjo s sprejetjem programa ukrepanja za enake možnosti, nediskriminacijo in enakost spolov v zvezi s sredstvi EU. Poljsko ministrstvo za gospodarski razvoj je zagotovilo, da so bile ustrezne smernice obvezne za vse organe upravljanja. Poleg tega so bili imenovani uradniki za dostop, izvrševanje teh določb za izvajanje členov 6 in 7 uredbe o skupnih določbah pa spremljajo službe Komisije skupaj s poljskim ministrstvom za gospodarski razvoj; ̶Estonija je razvila in izboljšala načrt za razvoj javnega zdravja za obdobje 2009–2020, da bi izpolnila predhodno pogojenost 9.3 za zdravstveni sektor. Ta načrt vsebuje dolgoročen načrt potreb po naložbah v potrebno infrastrukturo, ki upošteva pričakovani demografski razvoj, ter okvir za zagon naložb in povečanje stroškovne učinkovitosti in dostopa do sistemov zdravstvenega varstva; ̶Finska je sprejela nacionalno zakonodajo, ki zagotavlja upravno zmogljivost za izvajanje sistema za nadzor, inšpekcijske preglede in izvrševanje, ki ga zahteva skupna ribiška politika. Komisija bo spomladi 2017 pripravila delovni dokument služb Komisije o dodani vrednosti predhodnih pogojenosti. Končna analiza o izpolnjevanju predhodnih pogojenosti v okviru skladov ESI bo predstavljena v strateškem poročilu do konca leta 2017. Do sredine leta 2017 bo pripravljeno sporočilo o pametni specializaciji (EAC 1.1), v katerem bodo opisani dosežki, izzivi, pridobljene izkušnje in prihodnji ukrepi Komisije za pomoč več kot 120 nacionalnim in regionalnim strategijam za pametno specializacijo pri zagotavljanju inovativne rasti in delovnih mest. Zlasti bo opisano, kako lahko te strategije združijo teritorialni pristop od spodaj navzgor s prednostnimi nalogami in politikami Komisije ter spodbujajo sinergije med neposredno in deljeno upravljanimi skladi EU za podporo inovacijam, raziskavam in konkurenčnosti. Tretjič, kar zadeva močnejšo povezanost z ekonomskim upravljanjem EU in evropskim semestrom, sta se na naložbe iz skladov ESI (zlasti iz ESRR in ESS) nanašali več kot dve tretjini priporočil za posamezne države za leto 2014, zato so bila vključena v prednostne naloge programov držav članic. Te vključujejo reforme na šestih glavnih področjih, tj. raziskave in inovacije, energetika in promet, zdravstveno varstvo, udeležba na trgu dela, izobraževanje in socialno vključevanje, ter reformo javne uprave. Komisija bo spomladi 2017 zaključila študijo z naslovom Support of ESI Funds to the implementation of the Country Specific Recommendations and to structural reforms in Member States (Podpora skladov ESI za izvajanje priporočil za posamezne države in strukturne reforme v državah članicah). V njej bo analizirala, kako so se priporočila za posamezne države, ki se nanašajo na naložbe, za leta do sprejetja programa upoštevala v programih, financiranih iz skladov ESI. Nacionalna poročila o napredku, ki jih je treba pripraviti leta 2017, bodo vsebovala tudi informacije in oceno o tem, kako programi prispevajo k strategiji Unije za rast in ustreznim priporočilom za posamezne države. 3.Pregled izvajanja po ključnih temah Decembra 2015 so bili predstavljeni obseg načrtovanih naložb in pričakovani dosežki programov v okviru skladov ESI. V tem poročilu je prikazan začetni napredek pri izvajanju programov v letih 2014 in 2015 z vidika finančnega obsega izbranih projektov ter napredek pri pridobivanju in doseganju skupnih učinkov in rezultatov s poudarkom na vsebini letnih poročil o izvajanju programov, predloženih leta 2016. V preglednici 1 sta prikazana finančni obseg izbranih projektov in stopnja izbiranja projektov po tematskih ciljih ob koncu leta 2015 za sklade ESI. V zvezi s kazalniki to poročilo temelji na napovedih pričakovanega prispevka izbranih projektov in dosežkih v zvezi s skupnimi kazalniki, ki so bili sporočeni za vsak sklad. Navedeni so tudi primeri projektov, ki se že podpirajo. 3.1.Raziskave in inovacije, informacijske in komunikacijske tehnologije ter konkurenčnost malih in srednjih podjetij Na splošno je za podporo naložbam v ta področja namenjenih približno 181 milijard EUR, predvsem iz ESRR in EKSRP. Izbrani so bili projekti, katerih vrednost ustreza približno 7 % tega zneska (več kot 11,5 milijarde EUR), in mnogi so bili konec leta 2015 že v fazi izvajanja. Znesek v višini 3,4 milijarde EUR, dodeljen določenim raziskovalnim in inovacijskim projektom iz ESRR in EKSRP, ustreza 5,7 % skupnega predvidenega zneska za obdobje 2014–2020. Do konca leta 2015 je bila podpora za 19 000 podjetij predvidena v okviru izbranih programov ESRR, ki spodbujajo sodelovanje z raziskovalnimi inštituti (15 % cilja), 5 000 raziskovalcev pa naj bi prejelo podporo v okviru programa za izboljšanje infrastrukture za raziskave in tehnološki razvoj (7 % cilja). V okviru evropskega partnerstva za inovacije na področju kmetijske produktivnosti in trajnosti (EIP-AGRI) je že bilo vzpostavljenih približno 200 operativnih skupin. Namen teh projektov, ki se financirajo iz EKSRP, je spodbujati inovativne rešitve za konkurenčen in trajnosten kmetijski in gozdarski sektor. Faza II vseevropskega projekta „Ekstremna svetlobna infrastruktura – jedrska fizika“ (Extreme Light Infrastructure – nuclear physics) v kraju Magurele v Romuniji je bila izbrana za podporo iz ESRR v višini 140 milijonov EUR. Ta projekt raziskav visokointenzivnostnih laserjev je odprt za raziskovalce iz javnih in zasebnih organov po vsem svetu, pri čemer 100 raziskovalcev v njem že sodeluje, dodatnih 100 pa naj bi se pridružilo, ko bo projekt končan. Projekt prinaša tudi socialno-ekonomske koristi in ustvarja dodano vrednost za regijo (nova delovna mesta, sodobna infrastruktura, razvoj podjetij ter večja prepoznavnost in možnosti za razvoj). Na čezmejnem območju Öresund-Kattegat-Skagerrak se podpira pomembno čezmejno partnerstvo, namenjeno izkoriščanju obstoječih zmogljivosti za raziskave nevtronov in sinhrotronov ter razvoju mednarodne zmogljivosti za raziskave, tehnološki razvoj in inovacije. Projekt vključuje vzpostavitev nove mreže 150 raziskovalcev z univerz in iz podjetij ter je največje tovrstno partnerstvo, ki se je kdaj koli podpiralo v okviru programov Interreg v tej regiji. Lokalni prehrambni grozd v Spodnji Avstriji je v okviru evropskega partnerstva za inovacije vzpostavil operativno skupino za sezonsko, nizkoenergijsko in inovativno proizvodnjo zelenjave. Ta operativna skupina združuje kmete, raziskovalce, svetovalce in inovacijske posrednike, ki razvijajo inovativno tržno nišo, kar vključuje analizo in optimizacijo poteka dela za preusmeritev v zimsko proizvodnjo in trženje zelenjave. Med pričakovanimi rezultati je tudi ekonomska in ekološka ocena zimske proizvodnje zelenjave. Znesek v višini 737 milijonov EUR, dodeljen projektom v okviru teme digitalnega gospodarstva konec leta 2015, je ustrezal 4 % skupnega predvidenega zneska. V okviru ESRR je bila ta dejavnost večinoma povezana z izbiro projektov v Estoniji, Franciji in Italiji ter na Finskem, Poljskem, Švedskem in Slovaškem. Večina dejavnosti, ki so bile doslej izbrane, ni povezana s skupnimi kazalniki sklada, ki so na voljo v okviru te teme. Prvi primeri napredka so predstavljeni spodaj. Na Finskem se s sredstvi EU in nacionalnimi sredstvi v višini 3,4 milijona EUR podpira prva faza projekta Odprti podatki šestih mest (Helsinki, Espoo, Vantaa, Tampere, Turku in Oulu). Podpora bo prispevala k skupnim platformam za objavljanje in k izdajanju dovoljenj, da bi bili javni podatki širše dostopni. Namen tega je spodbuditi inovacije, saj podjetja in razvijalci uporabljajo podatke kot surovine za nove storitve. Šest sodelujočih mest zagotavlja privlačno preskusno okolje in trg za nove preskuse in storitve. V Franciji je bil izbran projekt za povezavo 77 000 gospodinjstev v regiji Provence-Alpes-Côte d'Azur z visokohitrostnimi širokopasovnimi povezavami.

Konkurenčnost MSP je prednostna naloga programov ESRR, EKSRP in ESPR. Do konca leta 2015 je bila določenim projektom dodeljena podpora EU v višini 7,5 milijarde EUR (8,9 % skupnega predvidenega zneska). Financiranje iz ESRR je bilo odobreno za projekte, ki podpirajo 113 000 malih in srednjih podjetij. 95 % teh napovedi izpolnjuje osem držav članic (Nemčija, Španija, Finska, Francija, Irska, Portugalska, Švedska, Združeno kraljestvo) in več programov Interreg. 85 000 teh podjetij bo prejelo podporo v obliki svetovanja in usmerjanja, ustanovljenih pa naj bi bilo tudi 25 000 zagonskih podjetij. V tej začetni fazi naj bi podprta podjetja neposredno ustvarila 65 000 delovnih mest. Za naložbene dejavnosti, namenjene izboljšanju konkurenčnosti, je bilo izbranih več kot 30 000 kmetijskih gospodarstev (9 % splošnega cilja). Za prejem podpore za sodelovanje v shemah kakovosti je bilo izbranih 10 000 kmetov (8 % cilja). Približno 80 % projektov ESPR, predvidenih v tem obdobju, je namenjenih krepitvi malih in srednjih podjetij ter povečanju konkurenčnosti flot in nosilcev dejavnosti akvakulture. Izvajanje se je začelo razmeroma počasi, saj se na razvoj malih in srednjih podjetij osredotoča le 10 % projektov, izbranih do konca leta 2015. Pobuda za mala in srednja podjetja v Španiji, ki je bila sprejeta leta 2015, je največji in prvi tovrstni instrument, vzpostavljen s podporo ESRR. Njegovo izvajanje napreduje hitreje, kot je bilo pričakovano. Do marca 2016 so bile s finančnimi institucijami že podpisane pogodbe, da bodo 76 % skupnih dodeljenih sredstev ESRR namenile jamstvom, finančni posredniki pa so približno 14 000 malim in srednjim podjetjem že zagotovili posojila v skupnem znesku 1,4 milijarde EUR. Španija bo morda povečala dodeljevanje sredstev ESRR za pobudo za mala in srednja podjetja, da bo zagotovila njeno uspešnost. V Španiji bo imel pomembno vlogo tudi EKSRP, v okviru katerega bodo lahko mala in srednja podjetja v agroživilskem sektorju izpolnila svoje potrebe po naložbah in inovativnih rešitvah. Izbrani so bili že prvi projekti, ki prejemajo javno podporo v višini 170 milijonov EUR (v okviru EKSRP bo podprtih 8 500 projektov, ki naj bi prejeli javno podporo v višini 1,5 milijarde EUR). S temi naložbami se bo na primer izboljšala kakovost kmetijskih proizvodov ali omogočila učinkovitejša uporaba vode in energije. Namen madžarskega programa za gospodarski razvoj in inovacije je povečati konkurenčnost in produktivnost malih in srednjih podjetij. Podpisanih je bilo skoraj 2 900 pogodb, podjetjem, ki segajo od mikro do srednjih podjetij, pa je bilo plačanih skoraj 200 milijonov EUR. Veliko teh podjetij je iz najrevnejših območij države, kjer ugodnejši pogoji spodbujajo nosilce projektov. Leta 2015 je bilo v Franciji 9 150 mladih kmetov izbranih za pomoč za zagon podjetij iz EKSRP v višini 195 milijonov EUR. Hkrati je v skladu s prehodnimi pravili EKSRP 3 600 mladih kmetov uspešno zaključilo izvajanje zagonskih projektov, za katere so prejeli podporo v višini 57 milijonov EUR. 3.2.Nizokoogljično gospodarstvo, podnebne spremembe, okolje ter prometna in energetska omrežja Iz skladov ESI se vlaga več kot 260 milijard EUR v področja, ki zadevajo trajnostni razvoj. Ob koncu leta 2015 je bilo določenim projektom dodeljenih že več kot 20 milijard EUR, kar ustreza približno 9 % skupnega zneska (od 4,3 % do 10,5 %) iz vseh skladov, ki neposredno prispevajo (ESRR, KS, EKSRP in ESPR). Prednostne naloge na področju nizkoogljičnega gospodarstva so bile podprte z naložbami v višini 2,3 milijarde EUR (4,3 % načrtovanih naložb). V okviru izbranega projekta EKSRP je bil 1 milijon hektarjev kmetijskih ali gozdnih zemljišč predviden za ukrepe za sekvestracijo ogljika ali ohranitvene ukrepe (25 % skupnega cilja, kar je 2,4 % vseh kmetijskih zemljišč v uporabi), za 1,6 milijona hektarjev kmetijskih zemljišč pa so bile sklenjene pogodbe o upravljanju, da bi se zmanjšali toplogredni plini in emisije amoniaka (31 % cilja, kar je 3 % vseh kmetijskih zemljišč v uporabi). Litva je s 150 milijoni EUR podprla sklad Jessica II, da bi financirala program za posodobitev večstanovanjskih zgradb. Ta program je namenjen energijsko učinkoviti posodobitvi stanovanjskih stavb po vsej Litvi s prednostnimi posojili. Do decembra 2015 je bilo v sklad vplačanih 100 milijonov EUR, 40 milijonov EUR pa je bilo izplačanih v obliki 270 posojilnih pogodb. Na ta način se je v več kot 1 014 gospodinjstvih povečala učinkovitost rabe energije, emisije toplogrednih plinov pa so se zmanjšale za 2 400 ton. Latvija je začela izvajati projekt za vzpostavitev omrežja 218 polnilnih postaj za električna vozila, da bodo do leta 2021 postavljene po vsej državi. Projekt je namenjen zmanjšanju odvisnosti prometnega sistema od naftnih derivatov in uporabi inovativnih tehnologij v prometnem sektorju. V zvezi s podnebjem in preprečevanjem tveganj se je poročalo o izbranih projektih v vrednosti 6,6 milijarde EUR (17,3 % skupnega predvidenega zneska). Iz EKSRP je doslej 11,1 milijona hektarjev kmetijskih zemljišč (36 % kmetijskih zemljišč, za katera je predvidena podpora) prejelo podporo za posebno upravljanje z zemljišči, namenjeno boljši zaščiti biotske raznovrstnosti, za 1,6 milijona hektarjev pa je bila dodeljena podpora za začetek uporabe ali ohranitev ekološkega kmetijstva (15,7 % kmetijskih zemljišč, za katera je predvidena podpora). V nemški zvezni deželi Turingiji, izpostavljeni poplavam, ki jo je v zadnjih 15 letih prizadelo več hudih poplav, je bilo v letih 2014 in 2015 do ukrepov za varstvo pred poplavami v okviru ESRR upravičenih skoraj 13 000 oseb. Na primer v Eisenachu bi lahko s temi ukrepi po ocenah preprečili škodo v višini približno 180 milijonov EUR. V nemški zvezni deželi Schleswig-Holstein bo izbranim naložbenim projektom za zaščito podeželskih območij pred poplavami in varstvo obale dodeljena podpora v višini 102 milijona EUR. Leta 2015 je bilo za varstvo pred poplavami in varstvo obale iz EKSRP že izplačanih 73 milijonov EUR. Skupne naložbe v višini 7,6 milijarde EUR (10,5 % skupnega predvidenega zneska) so bile dodeljene projektom za izpolnjevanje prednostnih nalog na področju okolja in učinkovite rabe virov. To vključuje izbrane projekte EKSRP za doseganje ciljev glede obnovljive energije ter učinkovite rabe vode in energije, ki so jim bili namenjeni skupni javni izdatki v višini več kot 420 milijonov EUR. Za skupne kazalnike ESRR in Kohezijskega sklada, s katerimi se meri zmogljivost za recikliranje odpadkov, učinkovitejše čiščenje odpadnih voda ali boljša oskrba z vodo, še niso bile sporočene pomembne vrednosti, vendar so bile sporočene vrednosti za določene kazalnike v okviru posameznih programov. Učinkovito rabo virov in varstvo okolja spodbuja približno 90 % vseh projektov, ki so bili izbrani za podporo iz ESPR do konca leta 2015. Večina teh projektov je namenjena varstvu in obnovi morske biotske raznovrstnosti z znatno zaostritvijo fizičnega nadzora nad iztovorjenimi proizvodi in zmanjšanjem količine neželenega ulova, s čimer podpirajo izvajanje skupne ribiške politike. Na Nizozemskem je bila podpora EKSRP za povečanje biotske raznovrstnosti ali izboljšanje gospodarjenja z vodami, npr. z boljšo uporabo gnojil in pesticidov, zagotovljena za 130 000 hektarjev zemljišč. Z novim inovativnim pristopom na podlagi sodelovanja se je izboljšala tudi učinkovitost okoljskih ukrepov. Kmetje imajo več manevrskega prostora za prilagajanje ukrepov spreminjajočim se dejavnikom, kot so vremenske razmere. V zvezi z naložbami v strateška omrežja so v okviru ESRR in Kohezijskega sklada predvidene znatne naložbe v omrežja TEN-T in druge prometne naložbe. Do konca leta 2015 je skupna vrednost izbranih projektov znašala 4,1 milijarde EUR (6,2 % predvidenega zneska). Pomembna primera izbranih prometnih projektov sta: za financiranje je že bilo izbranih skoraj 150 km obnovljenih ali posodobljenih železnic TEN-T v Estoniji in skoraj 140 km na Poljskem;

na Poljskem bo v okviru izbranih projektov zgrajenih skoraj 320 km novih cest TEN-T. Okvir 3: Vključevanje podnebnih ukrepov v sklade ESI za obdobje 2014–2020 Podnebni ukrepi se vključujejo v sklade ESI prek regulativnega okvira. Za določitev ravni podpore ciljem na področju podnebnih sprememb v okviru vseh skladov se uporablja skupna metodologija. V skladu s to metodologijo je podpora razdeljena na posebne kategorije, ki prispevajo k podnebnim ukrepom, zanje pa se uporablja koeficient nič, 40 % ali 100 %. Vsi skladi pozitivno prispevajo k podnebnim ukrepom. V obdobju 2014–2020 bo podpora za cilje podnebnih ukrepov dodeljena iz približno 25 % skladov ESI. Največ sredstev za podporo podnebnim ukrepom prispevata ESRR in EKSRP. Raven podpore za cilje na področju podnebnih sprememb bo prvič navedena v letnih poročilih o izvajanju programov, predloženih leta 2017. Komisija bo v zbirnem poročilu, ki ga bo pripravila leta 2017, povzela sporočene informacije o podnebnih ukrepih, izdatke, povezane s podnebjem, pa bo podrobno razčlenila na odprti podatkovni platformi za sklade ESI. 3.3.Zaposlovanje, socialno vključevanje in izobraževanje Na tem področju je predvidena podpora v znesku več kot 168 milijard EUR, predvsem iz ESS, pa tudi z naložbami iz ESRR, EKSRP ter ESPR. Izbrani so bili projekti, katerih vrednost ustreza več kot 12 % tega zneska (več kot 11,5 milijarde EUR), in v okviru mnogih projektov so posamezniki do konca leta 2015 že prejeli podporo. ESS je glavni sklad EU, ki skupaj s pobudo za zaposlovanje mladih (PZM), ESRR, EKSRP ter ESPR vlaga v zaposlovanje, socialno vključevanje in izobraževanje. Izvajanje ESS do konca leta 2015 je na splošno pokazalo, da povprečna stopnja izbiranja projektov ESS znaša 13,3 %, kar je omogočilo znaten prispevek skladov ESI k ciljem strategije Evropa 2020 na teh področjih. Stopnja izbiranja projektov po tematskih ciljih za vse sklade ESI je razčlenjena v preglednici 1. Skupaj so bili z ukrepi ESS in PZM doseženi naslednji rezultati: 2,7 milijona udeležencev , vključno z 1,6 milijona brezposelnih in 700 000 delovno neaktivnih; od teh udeležencev se jih je 235 000 s pomočjo ukrepov ESS ali PZM zaposlilo, 181 000 pa jih je po zaključku teh projektov pridobilo kvalifikacijo; podpora ESS ali PZM je omogočila izobraževanje ali usposabljanje 100 000 udeležencem; 275 000 prikrajšanih udeležencev ukrepov, financiranih iz ESS ali PZM, je iskalo delo, se izobraževalo/usposabljalo, pridobilo kvalifikacijo ali se zaposlilo, vključno s samozaposlitvijo. Do konca leta 2015 so se ukrepi na področju zaposlovanja (TC8) izvajali v vseh državah članicah, čeprav v različnem obsegu glede na različne naložbene prednostne naloge. Ukrepi ESS, namenjeni povečanju dostopa do trga dela, že ustrezno pomagajo brezposelnim (1,1 milijona) in delovno neaktivnim (230 000) posameznikom. Ukrepi za samozaposlovanje ter dejavno in zdravo staranje so se začeli izvajati razmeroma počasi. Na Poljskem je bila v okviru nacionalnega programa, financiranega iz ESS, zagotovljena podpora 122 900 udeležencem, od katerih jih je bilo 110 600 brezposelnih (90 % vseh udeležencev), 11 100 delovno neaktivnih (9 %) in 1 200 zaposlenih. Po zaslugi te podpore je več kot 46 600 ljudi našlo zaposlitev, 7 500 ljudi je pridobilo kvalifikacije, 1 500 ljudi pa se je začelo izobraževati ali usposabljati. Švedska je ena od držav članic, v katerih je izvajanje pobude za zaposlovanje mladih hitro napredovalo. Pri dejavnostih, podprtih v okviru pobude za zaposlovanje mladih, je sodelovalo 6 215 mladih (starih od 15 do 24 let) ali 31 % od 20 000 udeležencev, za katere je predvidena podpora do leta 2018. Pred koncem decembra 2015 je dejavnosti zaključilo 3 362 udeležencev, od katerih jih je 25 % našlo zaposlitev s polnim delovnim časom, 25 % pa zaposlitev s krajšim delovnim časom.



Okvir 4: Pobuda za zaposlovanje mladih (PZM) Sporočilo Komisije z naslovom Jamstvo za mlade in pobuda za zaposlovanje mladih: po treh letih izvajanja je že zagotovilo pomemben vpogled v prve rezultate pobude za zaposlovanje mladih.

Kljub zgodnjemu datumu za začetek upravičenosti izdatkov v okviru pobude za zaposlovanje mladih (od 1. septembra 2013) in povečanju predfinanciranja leta 2015 so se države članice srečale z izzivi, zaradi katerih je bilo izvajanje na terenu slabše od pričakovanj. V letnih poročilih o izvajanju je navedeno, da so države članice izvedle ukrepe za obvladovanje teh izzivov, tako da so okrepile in izpopolnile strukture, postopke in orodja za izvajanje. Ugotovljeno je bilo, da se velika večina programov pobude za zaposlovanje mladih (75 %) izvaja popolnoma ali večinoma v skladu s prvotnimi načrti. To je zelo pozitiven znak za prihodnje izvajanje. Do konca leta 2015 je od 501 000 mladih udeležencev ukrepov, podprtih v okviru pobude za zaposlovanje mladih: ̶203 000 zaključilo projekt pobude za zaposlovanje mladih, vključno z 80 250 dolgotrajno brezposelnih; ̶82 000 jih je po zaključku projekta prejelo ponudbo za zaposlitev, nadaljnje izobraževanje ali vajeništvo ali pripravništvo; ̶109 000 pa se jih je po zaključku projekta pobude za zaposlovanje mladih izobraževalo ali usposabljalo, pridobilo kvalifikacijo ali se zaposlilo. Že do konca julija 2016 so države članice razglasile, da je bilo do ukrepov pobude za zaposlovanje mladih upravičenih 1,4 milijona mladih. Socialno vključevanje (TC9) je področje za tematskim ciljem TC10 Izobraževanje in poklicno usposabljanje, ki med ukrepi ESS dosega najbolj opazen napredek. Prvi podatki o izvajanju so obetavni. Od 631 000 udeležencev ukrepov ESS jih je 39,8 % prihajalo iz gospodinjstev brez zaposlenih članov, 32,1 % pa jih je bilo migrantov, oseb s tujim ozadjem ali pripadnikov manjšin, kar kaže, da je bila pozornost namenjena ljudem, ki podporo najbolj potrebujejo. 55 000 udeležencev je že našlo delo. Do konca leta 2015 je bil napredek programov ESRR pri podpiranju zdravstvene infrastrukture zanemarljiv. Podpora za izbrane strategije celostnega urbanega razvoja zajema 1,7 milijona ljudi (5 % zastavljenega cilja). Na Nizozemskem je bilo do podpore iz ESS v sklopu dejavnega vključevanja upravičenih 94 000 udeležencev, ki so bili zelo oddaljeni od trga dela, od katerih jih je bilo 89 % prikrajšanih udeležencev, 49 % pa mlajših od 25 let. Nemčija je vzpostavila program usposabljanja na delovnem mestu, v okviru katerega je zagotovila jezikovno podporo do 20 000 udeležencem priseljenskega porekla. V Bolgariji je bila v vseh 28 regijah države zagotovljena podpora ranljivim skupinam (starejšim in invalidom vseh starosti), in sicer v obliki celovitih socialnih in zdravstvenih storitev. 14 000 starejšim in ljudem, ki trpijo za trajno invalidnostjo in niso sposobni skrbeti zase, je bila zagotovljena podpora v obliki 13 600 osebnih pomočnikov in celovitih storitev, ki so jim olajšale dostop do socialnih in zdravstvenih ustanov, prilagojenih vozil, strokovnega psihološkega svetovanja in postopkov rehabilitacije. Izbranih je bilo 785 (od načrtovanih 2 530) lokalnih akcijskih skupin v okviru pristopa LEADER, ki se financirajo iz EKSRP. Te skupine pokrivajo 24 % celotnega podeželskega prebivalstva ali 69 milijonov prebivalcev (cilj je 57 % celotnega podeželskega prebivalstva). Projekti Leader na Švedskem in Finskem ter v Nemčiji so podprli socialno vključevanje migrantov z dejavnostmi, ki segajo od socialno-kulturnega vključevanja do pobud z dolgoročnejšim ciljem, tj. njihovo vključitvijo na trg dela. Na Danskem in Švedskem so bili v okviru ESPR izbrani projekti, ki podpirajo zaposljivost in mobilnost delovne sile v obalnih skupnostih. Znaten napredek je bil dosežen tudi pri izvajanju naložb v izobraževanje in poklicno usposabljanje (TC10), do katerih je bilo upravičenih 539 000 udeležencev, pri čemer jih je imelo najmanj 47 % le osnovno ali nižjo sekundarno izobrazbo, 83 000 udeležencev pa je do konca leta 2015 po zaslugi podpore iz ESS že pridobilo kvalifikacijo. Štipendije v okviru operativnega programa razvoja človeških virov na Portugalskem so izboljšale dostop do možnosti visokošolskega izobraževanja skoraj 50 000 udeležencem. Poleg tega je več kot 60 000 udeležencev že izkoristilo tečaje poklicnega usposabljanja. Litva je s podporo ESRR podprla ustvarjanje 42 000 novih mest v infrastrukturi za otroško varstvo oziroma izobraževanje. 3.4.Krepitev institucionalnih zmogljivosti in učinkovita javna uprava Skupaj je bilo za podporo krepitvi institucionalnih zmogljivosti in učinkoviti javni upravi predvidenih približno 6 milijard EUR, predvsem iz ESS, podpora pa se načrtuje tudi iz ESRR. Do konca leta 2015 je bilo projektom dodeljenih več kot 11 % skupnih proračunskih sredstev. Skupna vrednost projektov, izbranih do konca leta 2015, znaša 680 milijonov EUR. Ti projekti se izvajajo v Bolgariji, Estoniji, Franciji, Italiji, na Hrvaškem in Poljskem ter v okviru programov Interreg. Po poročilih držav članic je bila podpora iz ESS zagotovljena 97 000 uslužbencem javne uprave, in sicer v okviru 31 projektov, usmerjenih v javne uprave ali javne storitve na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni. V okviru načrtovane podpore iz ESRR so znaten napredek pri izbiranju projektov za podporo dosegli programi Interreg. 3.5.Napredek pri izvajanju finančnih instrumentov Letna poročila o izvajanju za leto 2016 so vključevala tudi prvo podrobno poročilo o finančnih instrumentih do konca leta 2015. Splošni obeti so dobri, pri čemer je 21 držav članic poročalo o napredku pri finančnih instrumentih. Skupni znesek prispevkov iz programa, odobrenih za finančne instrumente, znaša 5 737 milijonov EUR (od tega 5 163 milijonov EUR skladi ESI). Približno 20 % odobrenih sredstev je bilo izplačanih za finančne instrumente (skoraj izključno v okviru ESRR in KS). V tej zgodnji fazi obstajajo pomembne razlike med državami članicami v zvezi z uvedbo finančnih instrumentov, in sicer od držav, ki sprejemajo ukrepe za dokončanje predhodnih ocen, do finančnih instrumentov, ki so že pokazali konkretne rezultate v zvezi z učinkom finančnega vzvoda in sredstvi, ki se povrnejo za nadaljnje naložbe.

Informacije o napredku pri izvajanju finančnih instrumentov do konca leta 2015 po skladih in temah so bile predstavljene v povzetkih podatkov, ki jih je Komisija objavila 30. novembra 2016. 3.6.Interreg Finančni obseg projektov, izbranih do konca leta 2015 v okviru programov Interreg, financiranih iz ESRR, ki spadajo pod cilj teritorialnega sodelovanja, je dosegel 900 milijonov EUR (7,4 % predvidenega zneska). Primeri zgodnjih dokazov o fizičnem napredku pri izvajanju programov Interreg so prikazani v zbirnih kazalnikih (glej zgoraj), nekaterih primerih, navedenih v zvezi s ključnimi naložbenimi temami, in na spletni strani z informacijami o izvajanju programov Interreg v posameznih državah na odprti podatkovni platformi za sklade ESI. 4.Izboljšanje vrednotenja programov V obdobju 2014–2020 je večja pozornost namenjena potrebi po vrednotenju učinkov politik, ki se sofinancirajo s programi skladov ESI. V programih so opredeljeni cilji, ki so specifični in izražajo spremembe, ki se poskušajo doseči z naložbami. Vrednotenja so bistvena za potrjevanje, ali se te spremembe uvajajo in ali prispevki programov pomagajo dosegati njihove specifične cilje. Do konca leta 2015 je bilo opravljenih malo vrednotenj rezultatov in učinkov, povezanih z obdobjem 2014–2020, predvsem zaradi nezadostnega števila zaključenih projektov. Glavna izjema je pobuda za zaposlovanje mladih, za katero je bilo do junija 2016 opravljenih 19 nacionalnih vrednotenj. Študije in vrednotenja po programih, ki so bili opravljeni v obdobju 2014–2015, so bili osredotočeni na naknadno vrednotenje programov za obdobje 2007–2013 in vprašanja v zvezi z izvajanjem v obdobju 2014–2020. Glede na načrte vrednotenja se bo ta vzorec v letih 2016 in 2017 verjetno ponovil. Čeprav je bilo število dejansko opravljenih vrednotenj razumljivo majhno, so se načrti vrednotenja za programe kohezijske politike dejavno pripravljali v skladu z obveznostmi za obdobje 2014–2020. Načrti vrednotenja za EKSRP in ESPR so bili sprejeti kot del operativnih programov, za sklade kohezijske politike pa jih je treba pripraviti v 12 mesecih po sprejetju programa. Ta obveznost je izpolnjena, saj so načrti vrednotenja večinoma že vzpostavljeni. Komisija je proučila načrte vrednotenja, prejete do 30. junija 2016, ki potrjujejo, da v okviru programov potekajo doslej največja prizadevanja za zagotovitev zanesljivejšega vrednotenja izvajanja in dosežkov. V načrtih vrednotenja sta jasno opredeljena upravljanje vrednotenja in sporočanje rezultatov. Slabše pa so opredeljeni zasnova in metode vrednotenja ter razpoložljivost podatkov in sistemi. Po mnenju Komisije bi bilo treba načrte za programe kohezijske politike redno pregledovati in dodatno izboljšati, zlasti vidike, ki zahtevajo bolj specifično strokovno znanje na področju načrtovanja in izvajanja vrednotenj, poleg tega pa bi bilo treba konsolidirati število vrednotenj, dokaze o učinkih pa v nekaterih primerih zagotoviti prej, kot je bilo prvotno načrtovano, da bi lahko oblikovali politiko za prihodnost. V ločenem delovnem dokumentu služb Komisije je predstavljen natančen pregled vrednotenj, ki so bila doslej opravljena, in vrednotenj, ki se načrtujejo v obdobju 2014–2020. Opisana so tudi različna področja delovanja Komisije, da bi podprla delo programov (mreženje, usmerjanje, službe za pomoč itd.) in vrednotenje, ki ga načrtuje v prihodnjih letih. Poleg tega je Komisija že ali bo kmalu zaključila svoja naknadna vrednotenja za obdobje 2007–2013. 5.Sklepne ugotovitve Programi skladov ESI so glavni naložbeni instrument Evropske unije, ta politika pa koristi vsem njenim regijam in državam. Izboljšan pravni okvir za programsko obdobje 2014–2020 v politiko vnaša pomembne inovacije, ki prispevajo k pobudi „proračun EU, usmerjen v rezultate“. Kot del reforme je bil uveden sklop sodobnih elementov, s katerimi bomo lahko zagotovili visokokakovostne naložbe. Za praktično izvajanje tega ambicioznega novega pristopa v državah članicah in regijah so bili v zagonski fazi potrebni čas in sredstva, da bi vzpostavili potrebne pogoje za učinkovito porabo. Hkrati so potekala prizadevanja za dokončanje programov za obdobje 2007–2013, da bi izkoristili vse naložbene priložnosti, ki jih ponujajo. Pomembno je, da se po celotni Evropski uniji pospeši izvajanje novih programov. Pospešiti je treba zlasti izbiranje kakovostnih projektov in njihovo učinkovito izvajanje, da bi lahko dosegli naložbene cilje in pričakovane socialno-ekonomske koristi za državljane in podjetja. Poleg tega morajo države članice dokaze o izdatkih Komisiji predložiti prej, saj bo le tako mogoče pravilno izvrševati proračun EU. Izbira in izdatki projektov na terenu zagotavljajo natančnejši prikaz izvajanja kot izvrševanje plačil EU. Dokazi, pridobljeni s finančnim spremljanjem leta 2016, kažejo, da se je izvajanje že začelo pospeševati, saj so bile do jeseni 2016 določenim projektom namenjene naložbe v višini 128,8 milijarde EUR, kar ustreza 20,2 % skupnih naložb za to obdobje, v primerjavi z 58,8 milijarde EUR do konca leta 2015. Ti novejši podatki kažejo bolj usklajen napredek v večini držav članic in na večini področij. Razvoj teh trendov bo dodatno ocenjen v ciklu poročanja 2017. Cikel poročanja o programih do sredine leta 2017, v okviru katerega bodo do junija 2017 pripravljena obsežna poročila o programih, do konca avgusta 2017 pa nacionalna poročila o napredku, bo zagotovil celovitejšo sliko o izvajanju, napredku na področju naložb in ciljev politike ter izboljšal kakovost poročil. Ta poročila bodo zlasti vsebovala več informacij in oceno izvajanja na podlagi seznama strateških vprašanj, med drugim o: oceni prispevka k doseganju ciljev strategije Evropa 2020, poslanstvom sklada, pa tudi k izvajanju ustreznih priporočil za posamezne države v okviru evropskega semestra; prvem poročilu o napredku pri doseganju finančnih in fizičnih mejnikov, določenih v okvirih uspešnosti, ki se bodo uporabljali za dodelitev rezerve za uspešnost leta 2019; pregledu stanja v zvezi z izvajanjem akcijskih načrtov, povezanih z neizpolnjenimi predhodnimi pogojenostmi (če akcijski načrti za izpolnjevanje predhodnih pogojenosti niso bili v celoti izvedeni, lahko Komisija leta 2017 začasno ustavi plačila določenemu(-im) programu(-om)); izvajanju mehanizmov za usklajevanje skladov ESI z drugimi instrumenti financiranja na ravni Unije in nacionalni ravni ter z EIB (da bi vzpostavili vzajemno delovanje in dopolnjevanje z Evropskim skladom za strateške naložbe). Navedena poročila držav članic bo Komisija združila v strateško poročilo, ki ga bo pripravila do konca leta 2017.